JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1765-04-22
Fortsættelse af den i No. 11 afbrudte Oversættelse. Hvor meget vil du have at love dig af en Kiærlighed, som er en Copie af den udendeliges Kiærlighed? En Pythageerer kommer, efter en lang og besværlig Reise i et Vertshuus. Her falder han i en langvarig Sygdom, hvilken fortærer hans Penger tilligemed hans Legemes Kræfter, Verten tager sig ham an og sparer hverken Møie eller Bekostning. Hans Fremmedes Ende nærmer sig. Hvad giør Pythagoreeren, Han tager en Tavle, skriver derpaa et Pythasorisk Tænke-Sprog, og befaler Verten, efter hans Død, at udhænge denne Tavle ved Veien, med Forsikring, at den første, som forstod dette Tænke-Sprog, rigelig skulde godtgiøre ham alle de Omkostninger, han havde havt for hans Skyld. Her døer Pythagoræ Distipel. Verten lader ham begrave, og udhænger Tavlen ved Veien saaledes, som hans beverte de Giæst havde befalet ham. Hvilken Glæde for ham. Den Mand, som forstaaer dette Sprog, lader sig see efter nogen Tid, Tænke læser det, og da han i den Afdøde kiender Pythagereren, saa betaler han alt for ham, og tilligemed belønner Verten for en Ædelmodighed, som er saa var hos det Slags Folk. Skulde du i din Ulykke finde mindre Medynk hos Tilhængerne af en Viisdom, som til deres Pligter, have langt høiere og stærkere Bevægelses Grunde, end de Pythagoros kunde forelægge sine Discipler, Ja Klitus, Tallet af disse sande Vise er meget lidet. Du kand ikke regne derhen alle, som udgive sig for Vise. Men naar du bliver dem bekiendt, de faa Ædle, som ved ædelmodige Gierninger, søge atredde Menneskelighedens Ære, Saa maa du kun udhænge Tavlen med den ægte Viisdoms Tænke-Sprog; Saa maa du kun vise et Hierte, i hvilket Dyden har indgraven dets Characterer, for at erholde deres Kiærlighed, deres Medynk og deres Venskab.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1765-04-22
Erindringen af store Fortienester har, som alt i Verden, sin bestemmede Varighed. Smaa gen bliver ikke i alle Aarhundrede eens. Duns Skotus, som i det 14de Aarhundrede i Opfart skal have havt Tredive Tusinde Tilhørere, da han begyndte at læse, skulde i vor Tid finde lidet bifald, og maatte være tilfreds, naar han af de mange Tusinde, kun beholdt Tredive Beundrere tilovers. Hans Discipel, som i sin Tid fik Navn af en overordentlig Lærer, af en Lærer hvilken ingen kunde overgaae, Guilielmus Okkam, som blev Hoved for den fast udslettede Rominalisternes Sect, skulde han vel i vore Dage faae disse prægtige Titler, skulde han vel finde Discipler, som giorde sig en Ære af at kaldes Okkamister, Tiden trækker endelig dens Slør end og for de største Forienester. De æreværdigste Alderdommens Mænds Roes har i adskillige Pausen snart vaaget snart sovet. Deres billeder i ærens Tempel har ofte støvagtig Forglemmelse skiulet, indtil der endelig, efter lang Taushed, ere frem traaede Mænd, som have tørre Støvet af dem, og bortreven Sløret, som Tiden har bredet over dem, som har igien fremkaldet dem af deres Urne og bragt Verden igien i Hukommelse de Fortienester, hvis Værd den ei mere vidste at skatte Horatz levede ei meere, dersom der ei havde været Bentleis og Daciers, som havde opdaget os hans Geistes Fortræffelighed, som havde lært os at beundre ham, og dersom der ei endnu fandtes Geister, som i Horatzes Tænke-Art havde behaget sig selv. Wolf levede ei mere, dersom derei i Verden fandtes Friedericher, som ned af Thronen og see paa dem, som overgive sig til Muserne, som bestride Fordommene, som forklare Menneskerne Naturens Rettigheder. Han levede ei mere, dersom ei den Sandhed, som talede ved ham, havde føret ham. Venner, som endnu til med Ærbødighed besøge hans Grav og bestrøe det med Blomster. Sukrates levede ikke mere, dersom ei benophon havde været, og dersom ei hans Lærdomme havde behaget Arschines, Krito og Cebes. Hvor længe vil du Klitus, høre dine Forfædres Roes, Du seer allerede, hvorledes formindskes Tallet af dem, i hvis Munde deres Fortienester nyligen vare udødelige. Snart skal de aldeles ikke meere være til. Da skal du forgiæves bygge din Lykke og din Ære paa Fortienester, som Verden har glemt. Vær du den, som igien fornyer den dem, og giør ved Gierninger, værde dens Agtpaagivenhed, den atter bekiendte de Navne, som Alderen har gjort ulæselige i Historiens store Bog. Da, naar Verden seer dig beskæftiged ved deres Urner med at forfriske deres Laurbær-Krandse, og at borttage Støvet af deres Grav-Skrifter: Da vil den først kaste Øynene paa dine bemøielser til at være nerkiendtlig og at tænke mennneskelig, og siden med Beundring læse de Navne, som din Flid igien har gjort dem kiendelige. Da, naar den ved dig igien erindrer sig dine Forfædres Fortienester, da vil den med Kiærlighed og bifald belønne Opfyldelsen af en Pligt, som den ikke mindre rud og troede at være dem skyldig. Ved hvem lever med mere Ret hans Ahners Roes end ved den, paa hvilken Fordelene deraf nærmest tilbagefalde: er idag et Blad fra det Bergenske Addresse-Contoir hos B. Herre. rase.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1765-04-29
No. To Efterretninger. Fra Contoirdresse bei Bergen i Norge. Mandagen, den 29de Aprilis.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1765-04-29
Det Huus, beliggende ved Dom-Kirken i Broe-Gaden strax ved Hr. Justice-Raad Gartner, som nu beboes til Leie af Hr. Regiments Qvarteer=Mester Undal, er tilkiøbs at bekomme, og kand til Michaelis nestkommende tiltrædes. Huset bestaaer af tvende Stuer neden til, begge betrokne, og med dobbel Vind-Ovn, et lyst Kiøkken og Krambod i Gangen, med en magelig Trappe til anden Etage, hvor et Kammer er med Kakkelovn, men Salen uden Træk og Ovn, med videre gode Leyligheder. Liebhaberne vilde addressere sig til Eieren, Hr. Byefoged Dass, om Kiøbet at accordere. Halve Kiøbe-Summen, kand blive staaende i Eiendommet, mod Pante Brev. Sr. Christen Beyer, boende ved PetanBryggen, tilbyder skikkelige Reisende Logie i hans Huus.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1765-04-29
Madame Sophie Sal. Hans Dahles er sin det at bortsælge hendes afbrændte Grund paa Smørs-Almindingen, tæt ved Hr. Adolf Tankes Huus.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1765-04-29
Hvo som enten vil kiøbe de 3de første Tomer eller sælge de 3de sidste af Molieres Comme dier, trykt i Paris hos Henry Charpentier 1716 i 8vo, maatte det behage sig her paa Contoiret. at melde.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1765-04-29
Paa Addresse-Contoiret ere til Forhandling, følgende Bøger: Dansk og Tydsk Ord-Bog ved von Aphelen 4 Rdlr. Sneedorfs Breve, oversatte paa Tydsk, 4 Mk. Historien om Greven af P. 3 Mk.. Silbers Erd-Beschreibung 4 Mk. 8 s. Vilhelmina eller den rige Kone i Afrika 2 Mk. 8 s. Frydenbergs Danske Konge-Huus 1ste Deel 5 Rdl.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1765-04-29
Priis-Skrifter efter en Patriotes Jndbydelse for 1761 2 Mk. Videnskaberne paa Golgatha 8 s. Pauli Urte-Bog 4 Mk. Forsøg om Bergens Handel ved Christian Magnus Olrik 28 sk. Sammesteds faaes for intet Catalogi over adskillige Bøger, som for der hossatte Priser kand forskaffes fra Mad. Rothes og Hr. Profts Boghandling i Kiøbenhavn.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1765-04-29
Den 25de Aprilis har Skrædder-ArbeidsMand Johann Schiøtte opsagt sin Boed, angiven sin Gield for 226 Rdlr., og bliver Fallit omtrent for 100 Rdlr.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1765-04-29
J nogle Dage har man her havt saa varm Luft, som der kunde have været midt om Sommeren.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1765-04-29
de Herrer Directeurs for den Bergenske Consumtions Forpagtning ladet bekiendtgiøre, at høilovlige Vestindisk Guineiske Rente, samt GeneralTold-Kammer, paa Forespørsel har svart i At det med Consumptionnens Oppebørsel skal i alt som i forrige Forpagtnings Tider have sit Forblivende, hvorfor ei noget af de fra Landet indkommende saltede og tørre Fiske-Varer udi Consumption bliver at erlægge. 2) At det ligeledes skal have sit Forblivende som forhen, at ei mere ydes end 6. af en spæd Kalv. Derved bekiendtgiøres tillige, at de, som have be mere, faae deres Penge igien, og de som hare udgivet Reverser erholde dem tilbage. Hvo der maatte have funden det yderste Sølv-Foderal af et Uhr, som blev tabt ved Hans Excellences, Hr. Geheimer-Raad von Cicignons, Gaard den 18de hujus om Eftermiddagen, vilde mod en skikkelig Finde-Løn levere det her paa Contoiret.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1765-04-29
Paadømte Sager. For Bytinget. Den 22de Johann Peterssen mod Johann Schytte, og Hustrue, som blev tilfunden at bøde Volds-Bøder 3de 40 Lod Sølv o. s. v. For Raadstue-Retten den 25de Procurator Crammer contra Hr. General-Auditeur og Byfoged Heiberg, hvis Executions Forretning blev bekræfted og Procurator Sønderborg forbeholdt hans vidre Ret.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1765-04-29
Dødsfald. Told-Jnspecteur Hr. Jacob Erpekoms Hustrue Christense Mitzel.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1765-04-29
Jndkomne Skippere. Den 20de Skipper Hans Henrich Griwaanaf Rostock med Hveede, Ruug, Malt og Erter, samt endeel tørre Pærer. Den 21de James Dunbar af Skotland baglastet. Den 24de Torkild Olsen af Bergen med Skipper Carsten Dedickens Jagt. Fra Syndmør, baglastet med endeel Sild Dito Abraham Jansen af Engelland fra Trundhiem med baglast af Steen og Sand. Den 25de George Cray af Skotland med baglast og endeel Tobak hiemmen fra.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1765-04-29
Passageers. Med fornevnte Skipper Torkild Olsen 15. Stk. Deels Bergfolk fra Røraas til Blichfeldts Kaabber-Verck med Qvinder og Børn.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1765-04-29
Udgangne Skippere. Den 20de Peder Christiansen af Bergen til mester, deres Pedersen af Samsøe med Fiske-Varer hiem. Dito John Machison af Skotland hiem med Bord og Bielker, samt Udførsels Viin og Brændeviin. Dito Jens Christian Nielsen af Petersborg med Tørfisk og Sild til Stockholm. Den 21de Jacob Jacobsen Smith af Sogndahl med Fiske-Vahre Øster paa Norge. Den 23de Tønnes Larsen Ege af Bergen ligesaa med Fiske-Vahrer, øster paa Norge. Den 25de Jochum Peter Harder af Rostock med Fiske-Vahrer og Bord samt Viin og Brændeviin hiem. Den 26de John Hunter af Skotland hjem med Bord, Spiger, Spansk Salt, samt Viin og Brændeviin. Den 26de Robbert Denholm af Skotland til Gottenborg med Baglast. Cornelius Jansen af Oldenborg til Stockholm med Fiske- og Skind-Vahre samt Viin og Brændeviin. Passagiers. Christian Ludvig Burmester af det Bergenske Handels Contoir til Rostock.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1765-04-29
Den 8de Maji næstkommende, lader Hr. Johan Ellingsen Møller i hans Huus paa StrandGaden, ved offentlig Auction bortsælge afgangne Guldsmed Lindes efterladte Løsøre. Et Baade-Nøst, Sal. Hr. General Major von Lindgaards Stervbod tilhørende, og paa Sr. Peter Niensteds saa kaldede Bane Grund ved Nøstet bestaaende, bliver i Morgen den 30te hujus Klokken 2 Eftermiddag herpaa Bergens Fæstning udi Hr. Oberste Lieutenant von Diterichsons Boepæl, ved Auction at opbyde og bortsælge. Bergenhuus den 26de April 1765. M. N. Holtzrod.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1765-04-29
Sr. Thomas Løv Preus, som Tilsyns Mand i afg. Madame Gedsche Johanna Garboes Stervboed, lader Onsdagen den 1ste Maji om Aftenen ved 5 Slæt i Herberget Altona ved offentlig Auction opbyde og om antageligt Bud skeer bortsælge berørte Stervboeds Vaan-Huus med tilhørende Grund og videre, efter de paa Auctions Stedet bekiendtgiørende Conditioner. J næste No. af disse Efterretninger skal bekiendtgiøres naar velbemeldte Hr. Preus ved Auction bortsælger afg. Frue Justice-Raadinde Flors fradøde Vaan-Huus med tilhørende Grund og Hauge.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1765-04-29
Thomas Løv Preus, som anordned Tilsyns Mand for Sal. Jan Møllers og Hustrues Stervboed, averterer, at efter hannem tillagte de Heret Skifte-Forvalteres Ordre, vilder tilde Stervboeds Vaan-Huus med under og tilliggende Grund førstkommende 1ste Mai 4de Gang ved offentlig Auction i Herberget Altona opbuden og absolut denne Sinde til obtinerende høieste Bud bortsolgt. Til hvilken Ende samme maatte tiene saavel Pant haverne, som de Lysthavende Kiøbere til behagelig Efterretning. Bergen den 26de April 1765. Th. L. Preus.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1765-04-29
Fra 20de til 27de April.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1765-04-29
Viede. J Domkirke-Sogn, ingen, Korskirke-Sogn, Par, Nyekirke-Sogn ingen, i alt 2 Par. Døbte. Drenge 3, Piger ingen. J Domkirken. Korskirken Drenge 3, Piger 1. Nyekirken ingen i alt 7.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1765-04-29
Begravne.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1765-04-29
J Domkirke-Sogn, Mandfolk 1, Qvindfolk 2. Korskirke-Sogn, Mandfolk 2, Qvindfolk ingen. Nyekirke-Sogn, Mandfolk 2, Qvindfolk 1, i alt 8.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1765-04-29
En Oversættelse. Om Venskab. Man maa vel skille Venner fra SælskabsBrødre. Overeensstemmelse i Smag for ForLystelse og for alt det, som ikke er Dyden selv, giør lystige Sælskaber, men det giør ikke Venner. Denne samme Spise-Kammerat, hos hvilken J finder saa stor Oprigtighed, naar han har Glasset i Haanden, betroe ham en Hemmelighed, hvoraf eders Ære hænger, han skal betiene sig af denne Leilighed til at skiemte paa eders Bekostning. Ved hans Omhyggelighed skal der snart blive dreven Skiæmt med eder; i skal blive forhaaned og beleed. Betroe ham eders Fordeele, og han skal opofre dem for sine. Siden vil J beklage eder over at være bleven forraadet af en Ven, og dette er dog kun skeed ved en, som til spisede, drak, spillede og fordrev Tiden med eder. Sammenbland ikke heller Paarørende med Venner. Disse ere bundne til eder ved nødvendige Baand, som ikke sammenbinde Hierterne. Hine ere forenede med eder ved frivillige Baand, Resten skal Resten skal følge. og overlagt Val, som forener Venner med os. Det er Skiæbnen eller Naturen, som giver os Paarørende. Erkiendtlighed selv er endnu ikke Venskab. Man elsker ikke hos en Velgiører uden hans Ædelmodighed. Man vil gierne bevidne ham, at man føler den. Man har en brændende Attraa til at bevise ham det ved virkelige Tienester. Men det kand tillige hænde, at man ikke finder Smag i hans Sinds Beskaffenhed, hans Caraktere og Opførsel. Venskab er en Kilde til Velgierninger. Det føder dem uden Møie, ja giør sig end og en Glæde af at udgyde dem overflødigen. Men Velgierninger alene føde ikke Venskab. De give alene dertil undertiden Anledning. De forekomme mildeligen. Man vilde, at man kunde elske den Person, fra hvilken de komme. Og man el skeer den snart virkeligen, naar man, efterat have lært at kiende dens Caraktere, deri intet finder, overeensstemmende med sin. Men man havde lige fuldt elsket den, om det havde været gandske andet end en Velgierning, som havde given Leilighed til i Grunden at kjende dens Værd. Erkiendtlighed er en Pligt. De gamle Perser havde derom end og given en udtrykkelig Lov, og satte Straf for utaknemmelige. Tvertimod er det noget Væsentligt hos Venskab at være utvungen. Venskab er uregennyttig Bevaagenhed, grunved alene paa Høiagtelse. Den Tilbørlighed, som den mest ligner, er Kiærlighed. Der skal end og ingen Forskiel være imellem dem, naar man borttager fra denne sidste Attraaen til Besiddelse, og naar man forestiller sig den uden Forbindelse med den elskede Persons Kiøn. Dersom ikke den platoniske Kiærlighed er et blot HierneSpind, (et Spørsmaal, som jeg ei agter at opløse, saa er den intet andet end Venskab, hvilket Forskiellen mellem begge Venners Kiøn intet fratager og intet tillægger. Ligesom Mennesket har 2de Deele, Siælen og Legemet; saa har og Venskab 2de som kand lignes med disse, Følelsen og de udvortes Bevidnelser, som ere et fast og uryggeligt Beviis derpaa. i følge. Heraf udkommer hver Mandag et Blad fra det Bergenske Addresse-Contoir hos Ole Brose.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1765-05-06
No. 14. Ao. 1765. efterretninger. Fra stre. i Bergen i Norge.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1765-05-06
Mandagen, den 6te May. Sr. Mathias Detering, boende ved Sukker=Bryggen, agter under Haanden at bortsælge hans eiende og iboende Huus og Nøst med tilhørende Grunde og Hauge, hvorom det maatte behage de Lysthavende sig hos ham at melde.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1765-05-06
Da jeg i Aaret 1763 saavel ved Placaters Anslagelse paa Bergens Kirke Dørre, som og ved Notification i de privilegerede Kiøbenhavnske Berlingske Tidender, havde ladet bekiendt gjort Nalene Torgiersdatter Dødsfald, der tienede for Amme hos Hr. Major von Storm udi Ousen her i Sundfiords Fogderie, blev mig indhændiget en Skrivelse, fra en Mand i Bergen, ved Navn Lars Knudsen, af 29de Septembr. 1763, hvor udi han giver tilkiende, at den Afdødes Fader, navnlig; Torgier Tarsta, lever, og boer i Stavanger, udbedende der hos, at jeg vilde drage Omsorg, for hvad ham efter hende kunde tilkomme, indtil der kunde skee Anstalter til dets Afhæntning. Paa denne Underretning blev Skiftet sluttet, og har jeg siden in tit havt fra den Side, men vel haft Efterspørsel om denne Arve-Part fra en anden upaalidelig og uefterretlig Haand; Thi gives her ved tilkiende, at naar bemeldte Torgier Tasta, enten selv, eller ved paalidelig Fuldmagt, vil melde sig, da staaer hos mig til Udtælling, mod lovlig Afkald, den Summa 9 Rdlr. 1 Mk. 14 Sk., som blev Boets Beholdning, hvilket alt udaf Skifte-Forretningen selv nærmere skal erfares. Dale-Gaard, den 20de Martii 1765. Hans Arentz, Sorenskriver over Sundfiords Fogderie.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1765-05-06
Paa Kartun-Trykkeriet kand faaes tilkiøbs blaae og hvide trykkede Lærreder i Stykker fra 20 til 50 og 60 Alen hvert, samt blaae og hvide Lomme Tørklæder, i halve og heele Dusin, hvorom det maatte behage de Lysthavende sig paa berørte Kartun-Trykkerie at indfinde.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1765-05-06
Madame Anna Sal. Lassens lader bekiendtgiøre, at hun herefter i hendes iboende Huus paa Marke-Veien for honette Personer agter at holde Verts-Huus og Caffe-Huus.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1765-05-06
Den 27de Martii næstleden har den Kongelige Over-Hof-Ret i Sagen, indstevned af afgangne Provst Daaes Enke mod fleere med Klokkeren Christen Berrig om Gaarden Stokkenæs som Klokker-Bolig, bekræftet Laugtings Dommen, (hvilken tilkiendte Klokker Berrig Gaard, efter Lovens 2 Bogs 15 Cap. 7 Art.) og ophævet Omkostningerne, for alle Retter.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1765-05-06
Den 17de Aprilis sidstleden er i høistbenævnte Ret i Sagen indstevnet af Gert Dischingthuus mod Procurator Sønderborg, angaaende den sidste Fordring efter en forælded, men ved Kongelig Opreisning i sin forrige Kraft sat VexelObligation ei alene bekræftet Raadstue=Dommen, hvilken tilpligtede Dischingthun at betale Vexel Obligationens Jndhold med 105 Rdlr. 1 Mk. og Rente 5 af Hundrede for den forløbne Tid til Betaling skeer, med Omkostninger ved Bytinget og Raadsine-Retten 14 Rdlr. men end og hen fandt ham til Over-Hof-Rets Omkostninger 40 Rdlr. og Bøder til Justice-Cassen 10 Rdlr.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1765-05-06
Procurator Hans Ottesen Nideros lader bekiendtgiøre, at da det tilkommer ham som Under-Foged ved Execution at inddrive vedkommendes Fordringer efter erhverved Gields-Commissions Domme; Saa formeener hand og at være mermest at lade Debitorerne indstevne og Sagerne udføre til Doms Erholdelse imod Betaling 4 s. af hver Rdlr. eller lige som enhver selv behager hannem godvillig at tilstaae.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1765-05-06
Onsdagen den 8de Maji næstkommende om Aftenen ved 5 Slæt lader Hr. Kammer-Assessor Brøcker, som første Panthaver, med Eierens Tilladelse, i Herberget Altona ved offentlig Auction opraabe, og om antageligt Bud skeer, bortsælge Skipper Augustinus Blocks Huus med Tilhørende, beliggende paa StrandGaden, kort inden for Told-Boden.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1765-05-06
Den 16de Aprilis næstleden er for den Kongelige Over-Hof-Ret i Sagen indstevnet af Hans Kundsen Møller og Fader Knud Jespersen Møller, mod Benjamin Angel, om Arrest, i Møllers til Angel forbodmede Skib, dømt saaledes: at Raadstue-Rets Dommen bør staae med Magt og Appellanterne een for begge betale Over-Hof-Rets Omkostninger 40 Rdlr. til Justice-Cassen 10 Rdlr. Den herved bekræftede Raadstue Dom kiendte Arresten lovlig, til fandt Møllerne at betale Hoved-Stoel og Rente efter Bodmerie-Brevet, og derforuden forskudt Assurance med Omkostninger 66 Rdlr. 3 Mk. 12 s.; Arrestens og Processens Omkostninger 36 Rdlr.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1765-05-06
Den 18de Aprilis sidstleden er sammesteds i Sagen indstevnet af Kund Jespersen Møller og Søn Hans Kundsen mod Benjamin Angel om Execution i H. K. Møllers ham forbodmede Skib dømt saaledes, at ei alene Magistratens Dom, Com stadfæster Jndførselen og berettiger Angel at afhende Skibet og Jnventarium til sin Betaling saavidt strække kand m.v.) er bekræfted, elen end og Appellanterne een for begge tilfundne at betale Over-Hof-Rets Omkostninger 40 Rd. og til Justice-Cassen 10 Rdlr.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1765-05-06
Paadømte Sager. For Bytinget den 29de Aprilis 3de Sager, alle om Gield. For Raadstue=Retten den 2. Mai. Sander Kaa contra Christopher Bünneman.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1765-05-06
Dødsfald. Manufacture=Huus Forstanders Hr. Hans Christian Astrups Hustrue, Madame Anna Røberg. Hr. Capitain Hvids Frue, Frue Eva v. Sægelke. Sr. Lars Jacobsen agter under Haanden, at bortsælge hans eiende og iboende Huus med Grund og videre, beliggende i lille Altona. J Dag den 6te Maji lader Hr. Johann Ellingsen Møller i hans Vaan=Huus paa StrandGaden ved offentlig Auction bortsælge afg. Guldsmed Lindes Løsøre. Eieren af en tre Pandelok Ørering, som er funden ved Post-Huset, kand herfra paa Finderen. faae Anviisning.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1765-05-06
Hos Sr. Christian Melde Blekkenslager er Værelser strax at faae til Leie for en Familie eller og for tvende enkelte Personer. Døbte.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1765-05-06
J Domkirken 2 Drenge 1 Pige, i Korskirken 3 Drenge 1 Pige, i Nyekirken 3 Drenge 1 Pii alt 10. Jngen Viede i alle trende Kirke-Sogner.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1765-05-06
Begravne.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1765-05-06
J Domkirke-Sognet Mandfolk 1. J Korskirke-Sognet; Mandfolk 1, Qvindfolk 1. Nyekirke-Sognet, 3 Qvindfolk, tilsammen 6.