JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-11-29
J den senere Tid har det næsten hver Postdag hændet, at Posten fra Kjøbenhavn er ankommen flere Timer efter den Tid, der i Regelen antages som den sædvanlige. Skjøndt de af Regnen opblødte Veie vel for en Deel have bidraget hertil ved at vanskeliggjøre Kjørselen, ligger den egentlige Grund dog i den høist besværlige Overfart fra Vordingborg til Gaabense, som ved Modvind og Vindstille ofte kan medtage 4 a 5 Timer. Hvor mange Ubehageligheder heraf flyde forde Corresponderende, især af Handelstanden, for Landboerne, hvis Postbud ofte maa vende tilbage med uforrettet Sag, – for de Reisende, baade dem, der maae tilbringe saa lang Tid i aaben Baad paa Vandet, og dem, der herfra skulle afgaae til Lolland, og nu maae sidde og vente paa Postgaarden, – og ikke mindst for Stiftstidendendens Redaction, der har indrettet Bladets Udgivelse efter, saa hurtig som muligt at kunne meddele indenlandske og udenlandske Nyheder, men nu meget ofte ikke kan oppebie den om Løverdagen og Mandagen ankommende Post, – alt dette er saa iøiefaldende, at det neppe behøver at anføres. Herved er det naturligt, at det saa ofte udtalte Ønske, at faae et lidet Postdampskib ved Gaabense, atter er blevet levende, et Ønske, der synes saa billigt, at det er en ligefrem Fordring, naar Danmark i Benyttelsen af den nyere Tids Opfindelser, skal, vi ville ikke sige holde Skridt med, men komme 10 Aar bag efter andre civiliserede Lande. Den eneste Grund, som synes at tale herimod, er den, at en saadan Entreprise ikke kan betale sig; men det er dog urimeligt at fordre, at et Dampskib mellem Sjælland og Falster netop skal give saa megen Jndtægt, som dets Anskaffelse og Vedligeholdelse koster. naar kun Overskuddet af Postintraderne for hele dette Stift kan betale et Dampskib, bør det anskaffes, og vi tvivle ikke om, at jo mange Dampskibe kunde anskaffes for dette Overskud.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-11-29
Befordringer. Cand. Theol. C. Thomsen er allernaadigst beskikket til Sognepræst for Skivholme og Skouby Menigheder i Aarhuus Stift (til dette Sognekald har Besidderen af Grevskabet Frysenborg jus proponendi); Sognepræsten for Høirup Menighed paa Als, C. Schvensen, der paa denne Dag fyldte sit 30de Embedsaar, til Consistorialraad; ordineret Catechet og første Lærer ved Borgerskolen samt Aftensangsprædikant i Holbek, C. F. Stub, til Sognepræst for Vallensbek Menighed i Sjælland; Cand. Phil. J. O. Espersen constitueret som Adjunct ved Metropolitanskolen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-11-29
Blandinger. Lord Pembroke, en riig og elegant Englænder, der i Paris er bekjendt for sine smukke Heste og sit Sølvtøi, bærer Paryk, men vil ikke, at Nogen skal vide det.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-11-29
Der er ikke nogen Parykmager i Paris, som jo har solgt ham en af disse Skove af Haar, som omskygge hans Hoved, og han betjener sig af tusinde Kunstgreb, for at Folk skulle troe paa Realiteten af hans Haar system. Han har tredive Parykker, een til hver Dag i Maaneden. Den han har igaar, er en Millimerrelængere end den, han bærer idag, og saaledes følge de paa hinanden fra den første Dag i Maaneden til den sidste. Denne Paryk-Chronologie skal efterligne Haarets daglige Væxt, for at han ved Slutningen af hver Maaned kan fare med Haanden i Haaret og raabe i sine Venners Paahør. Det er dog frygteligt, hvor mit Haar voxer! Det er nok paa Tiden, jeg lader det klippe." Dagen efter sæt ten han Parykken No 1 paa. Hans Hoved er en Almanak. Kjøbenhavns Torvepriser den 27de November 1841. Rug, 5 Rbd. 48 s. a 6 Rbd. 48 s.; Hvede, 6 Rbd. 40 s. 3 8 Rbd. 80 s.; Byg, 2radet, 3 Rbd. 40 s. a 3 Rbd. 72 s.; dito 6 radet, 2 Rbd. 92 s. a 3 Rbd. 16 s; Havre, 2 Rbd. 12 s. a 2 Rbd. 48 s.; Erter, 5 Rbd. 48 s. a 8 Rbd.; Flæsk, røget, Lpd., 2 Rbd. 16 s. a 2 Rbd. 24 s.; dito grønsaltet, 1 Rbd. 52 s. a 1 Rbd. 72 s.; Smør, Pd., 22 a 26 s.; Æg, Snesen, 32 a 36 s.; Sjællandsk Smør, Fjerdingen, 13 Rbd. 48 s. a 15 Rbd. S. og T.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-11-29
AVERTISSEMENTS. Tabte Sager. Tirsdagen den 23de dennes er paa Landeveien herfra og til Maribo tabt en i et rødt-broget uldent Teppe indsvøbt Pakke, indeholdende forskjellige Mandsklædningsstykker og en Deel Documenter, for hvis Tilveiebringelse og Aflevering til Hr. Cancellieraad Byskriver Oest i Nakskov eller Hr. Birkedommer, Byfoged Møller i Maribo, udloves en passende Douceur. Nakskov den 25de November 1841.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-11-29
Skipper A. W. Schrøder afseiler til Kjøbenhavn sidst i Ugen og medtager Fragtgods. 400 Rbd. 5 Mk. 4 s. Sølv, umyndiges Midler under Skjørringe Godses Overformynderie, kunne, mod anordningsmæssig Sikkerhed, erholdes til Laan, naar man inden 14 Dage fra Dato henvender sig til undertegnede Godsforvalter. Skjørringe den 29de November 1841. Müller.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-11-29
Løverdagen den 18de December d. A. Kl. 9 Formiddag bliver paa mit Contoir her i Byen afholdt Skiftesamling i Kjøbmand Carl Frederik Andersens til Skiftebehandling opgivne Boe; hvilket herved bekjendtgjøres. Rødbye den 28de November 1841. S. Jbsen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-11-29
Auctioner. Mandagene den 13de og 27de Deember d. A. og den 10de Januar 1842 afholdes Auction paa Raadstuen, her i Byen over det Stervboet efter afdøde Dagleier Hans Hansen Tjæreby tilhørende og i denne Byes Klostergade under s 119 beliggende Sted med tilliggende Jordlod paa Madeskov; hvilket herved bekjendtgjøres til Efterretning for Liebhavere og Pantecreditorer i Overeensstemmelse med Pl. 22 April 1817. Nakskov den 25de Novbr. 18441. Hammerich.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-11-29
Da det ved Auctionen den 23de Juni d. A. over den Nykjøbing og Systofte Sognekald tilhørende Skov, Systofte Skove kaldet, gjorte høieste Bud ikke er blevet approberet, saa er en ny Auction over denne Skov berammet til at afholdes paa Falsters Birks Tingsted Torsdagen den 9de December d. A., Formiddag Kl. 11 slet, og vil den blive opraabt alternativ for en Kjøbesum i Penge og en aarlig Udviisning af 11 1/2 Favn Brænde, eller alene for en Kjøbesum uden saadan Udviisning. Conditionerne og en Extract af den i Aaret 1834 til nærmere Bestemmelse af Skovens Udskiftning afholdte Landvæsens-Commissions-Forretning ere forinden til Eftersyn paa mit Contoir. Nykjøbing den 25de November 1841. Pontoppidan.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-11-29
At der Mandagen den 6te og Tirsdagen den 7de December førstkommende om Formiddagen Kl. 11 holdes Auction i det Classenske Fideicommisses Skove, første Dag paa Corselitze Gaard og anden Dag paa forrige Skovridergaard Petersminde, over en Deel Skoveffecter, saasom Favnebrænde No 2, Enkeltkløvet, Knuder, Kamp, Fagot, Bøgetræer paa Roden, Bøgetopbrænde og Udhug af Bog og Elle, det bekjendtgjøres herved. Corselitze den 28de Novbr. 1841. P. Andersen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-11-29
Rettelse. J No. 144 af d. Bl., Artiklen om Hoveriet til Carlsfeldt, 3die Spalte, 26de Linie fra neden: at vi skulle betale over Trediedelen, læs: at vi skulle betale over to Trediedeler &c. Adressecontoirets Commissionairer ere: Dhrr. Boghdlr. Thierry og Kjøbmd. Roepstorff i Nakskov, Kammer. Suhr i Rødby, Boghdlr. Giegengack i Maribo, Apotheker Grundtvig i Saxkjøbing, Postmester v. Staffeldt i Nysted, Kjøbmd. Wulff i Stubbekjøbing, Færgeforpagterne Arnkiel i Gaabense og Dyrehauge i Vordingborg,
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-12-02
Lollands Falsters Stift. Tivende. Redigeret, trykt og udgivet af W. F. Laub i Nykjøbing. Da 117. Torsdagen den 2 December.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-12-02
Jndenlandske Efterretninger. Atter i Tirsdags paakiendte Hof= og StadsRetten en af de mod Corsaren anlagte Sager. Den daværende ansvarhavende Redacteur Buch dømtes, for en Artikel i No. 11 af bemeldte Blad, betillet. Det Gamle og det Nye, til 200 Rbd. Mulct og 1 Aars Censur. Hr. Goldschmidt fri fandtes, men tilpligtedes i Forening med Buch at udrede Actionens Omkostninger. (Berl. Av.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-12-02
Af de ifjor paa den unge Klit (Dæmning, Vold-Plantning) norden for Agger-Canal skete fjorten Gjennembrud er eet nu iaar fuldstændigt lukket ved opkastede Volde, og de som søgt lukkede alene ved Plantning; men, som Følge af den megen Regn, har Sandflugten været hæmmet siden Midsommer, og de ved Plantning dannede fem Volde have derfor ikke opnaaet nogen betydelig Størrelse. Ved Høivandet den 2de f. M. skete et nyt Gjennembrud, og tre af de fem ved Plantning dannede smaa Volde bortskylledes, iøvrigt blev den unge Klit paa nogle Steder endeel beskadiget. Jmidlertid kan Skaden i det Hele ikke ansees for betydelig i Forhold til Høivandets Størrelse; men maatte vel meget mere afgive et stort Sandsynlighedsbeviis for, at Dæmningsarbeidet vil lykkes, naar det bemærkes, at ingen af de iaar fuldstændigt lukkede Gjennembrud paany er gjennembrudt, og at et stærkere og mere vedholdende Høivande iaar kun gjorde fore, egentlig kun et Gjennembrud, medens et mindre stærkt vedholdende Høivande ifjor gjorde fjorten Gjennembrud. (Thist. Av.)J et Brev fra Viborg Egnen hedder det bl. Andet i Kbhpst. Vor Stænderdeputerede Proprietair van Deurs til Allingskovgaard forlader os i denne Tid for at overtage Bestyrelsen af Godset Bøstrup i Sielland. Vi haabe Alle, at saafrem han vedbliver at være Grundeier her i Jylland, han da vil, hvis Omstændighederne ikke gjøre ham det aldeles umuligt, møde som vor Repræsentant næste Aar i Viborg. Vi ønskede dog nu en værdig og liberal Repræsentant, baade for at udtrykke vor Egns politiske Overbeviisning og for at bøde paa den Skam der overgik os derved, at vi ved det første Stændervalg i Blinde valgte Laurs Pind, hvis intetsigende Tale og Stemme mod de constitutionelle Andragender var saa meget ærgerligere som næsten alle Sogne i Valgdistrictet havde petitioneret. om Skattebevillingsret og besluttende Stænder. Vel have vi en høist dygtig og derhos frisindet Suppleant i Høiesteretsassessor Bruun, men da han skal have i Sinde at møde som Deputeret for Molboerne, der ogsaa have constitutionelle Sympathier, kunde vi let komme tilkort ogsaa næste Gang, hvis Hr. van Deurs resignerede.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-12-02
Det er at vente, at Reskriptet og Militairforandringen og Reductionen vil blive bekjendtgjort den 6te December. Dette finder sin Bekræftelse i Parolbefalingen af 22de Novbr., i hvilken det bekjendtgjøres, at Hs. Majestæt Kongen selv den 6te Decbr. vil udstæde den til den 29de Novbr. bestemte (Aalb. Av.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-12-02
Parolbefaling. Af Jtzehoer Wochenblatt erfares, at den imod Capitain, Kammerjunker v. Harbou indledede Undersøgelse angaaende hans Artikel i Fædrel." skal, ifølge allerhøieste Resolution, afgjøres paa sædvanlig Retsvei, ved Forhør og Krigsret. Krigsretsforhøret begyndtes den 22de Novbr.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-12-02
Paa flere Steder i Sjælland begynder man i denne Tid at oprette høiere Bønderskoler. Den første var i Sundbylille, Hjørlunde Sogn, og nu paatænkes en i Karlebo Sogn.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-12-02
Fra Helsingør meldes af 22de d. Efterat det fortiden herværende Beckerske Skuspillerselskab nu har givet en Række af Forestillinger, have vi faaet Leilighed til at bedømme dets Præstationer, og det vilde være ubilligt, ei at lade disse vederfares den Roes, som med Rette tilkommer dem. Selskabets Personale, især den mandlige Deel deraf, udgjør et vakkert Ensemble, og man sporer hos dem en for reisende Skuespillere sjelden Flid og Correcthed, især kunne vi fremhæve Dhrr. Orla mundt og Bornemann, den sidste især i det comiske Fag. Af Damerne har Mad. Haurowitz. (forrige Jfr. Nielsen behaget os meest, fortrinligviis i naive Roller, og vi vilde gjerne nævne Mad. Orlamundt som en god Skuespillerinde, hvis hendes Organ ikke var mindre heldigt; thi hendes Spil er upaaklageligt, ofte endog udmærket.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-12-02
Selskabets Forestillinger have hidtil været særdeles godt besøgte, og vi haabe, at de fremdeles ville blive det under dets Ophold her i Byen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-12-02
Corresp.) Kjøbenhavn den 27de Novbr. En af Armeens ældste Veteraner, om ikke den ældste, er i disse Dage afgaaet ved Døden. Det er Generallieutenant v. Bachmann, Commandant i Slesvig, forhen Chef for Livregimentet Kyrasserer. Han maa have været omtrent 90 Aar, og skal have tjent sig op fra simpel Rytter.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-12-02
Jstedetfor Oberstlieutenant v. Thalbitzer er Major, Baron M. V. Haxthausen udnævnt til Oberstlieutenant og Commandeur for jydske Jægercorps; endvidere ved samme Corps. Capitain, Baron M. F.v. Haxthausen til Major, Stabscapitain v. Bonnegtil Compagni-Chef og Premier-Lieutenant v. Lillienschiold til Stabscapitain.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-12-02
Jforgaars ere Baptisterne, Brødrene Mønster og Spisevært Ryding endelig satte paa fri Fod med Tilhold om, at holde sig Statens Love efterrettelige.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-12-02
"Polytechnischer Journal for October meddeler, at Physikeren Arago i det franske Videnskabernes Selskab har foreviist et Thermometeruhr, forfærdiget af den berømte Uhrmager Jürgensen i Kjøbenhavn. Ved dette Uhr er den store Vanskelighed, som man siden har havt ved at bestemme med Nøiagtighed Temperaturens Afvexlinger i et givet Tidsrum afhjulpen. Det foreviste Exemplar tilkjendegiver Afvexlingen i Temperaturen paa 19 Reaumur ved en Variation af 51 Secunder i 24 Timer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-12-02
Nykjøbing den 2den December. Det vil vistnok erfares med almindelig Glæde, at det igaar er lykkedes Politiet at bemægtige sig en af de Forbrydere, som meest have sat Sikkerheden for Liv og Eiendom her paa Falster i Fare, og strax at bringe ham til Bekjendelse. Det er et ungt Menneske paa 18 Aar ved Navn Christian Jensen Bruun. Han havde forsøgt at sælge et Lommeuhr, som blev erkjendt for at være et af dem, der Natten imellem den 26de og 27de September bleve stiaalne hos Rasmus Snedker i Oure. Han blev da arresteret, og bekjendte at have forøvet hiint dumdristige Tyveri, hvorom vi i No. 121 have givet Beretning. Da han var ført hertil og blev visite ret, fandt man hos ham en Sum Penge, hvilket ledte paa den Formodning, at det var ham, som i Søndags havde begaaet Jndbrud hos Peder Virket i Kraghauge, Han tilstod at være skyldig i dette Tyveri, hvorimod han haardnakket nægtede Deelagtighed i det tidligere Jndbrud; men da Hans Virket blev confronteret med ham, og strax paastod i ham at gjenkjende den Røver, som den 3die October tilføiede hans Moder de Slag, hvoraf hun senere er død, tilstod han ogsaa at have udøvet denne Forbrydelse. Allerede i en Alder af 16 Aar blev Christian Jensen Bruun, der skal være hengiven til Spil, straffet for Tyveri, og kom da i Arresten i Berøring med flere Jndivider af den store falsterske Tyvebande, navnlig med Sadelmagersvend Bredahl, der paatog sig at give ham Underviisning og fuldende hans Dannelse paa den saa tidlig betraadte Forbryderbane, og gav ham Anviisning paa Peder Virket, som en Mand, der laae inde med mange Penge, hvilke han maatte see at bemægtige sig, saasnart han kom paa fri Fod. Han havde oftere ligget paa Luur i den til PederVirkets Huus stødende Skov uden at finde Leilighed til at fuldbyrde sit Forsæt, indtil han hiin Søndag saae, at Fader og Søn forlode Huset, hvorpaa han bevæbnet med en Knippel sprang over Gjerdet og nærmede sig til den gamle Kone, som befandt sig udenfor. Da hun saae ham, løb hun forskrækket ind i Kjøkkenet, men han forfulgte hende og slog hende med Knippelen bag fra i Hovedet, som han paastaaer for at bedøve yende, medens han undersøgte Husets Gjemmesteder. Han havde imidlertid neppe begyndt herpaa, for Hans traadte ind men ved Synet af ham forskrækket veeg tilbage. Røveren løb først ud efter ham, men da han frygtede for at blive forfulgt ved hans Anskrig, gik han tilbage i Huset og slap ud af en anden Vei. Uagtet han havde erfaret, at Konen var død af de hende tilføiede Mishandlinger, opgav han dog ikke sin forbryderske Hensigt, hvilken han, som meldt, i Søndags saae Leilighed til at udføre.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-12-02
J Tirsdags blev ved en Forsamling af Nykjøbings Borgere paa Raadstuen det Spørgsmaal, om Byen skal garantere den af Havnecommissionen til Oprensning af Hasseløgab og Anlægget af Byens Havn stiftede Gjæld, med 30 Stemmer mod 22 besvaret bekræftende, imod at Commissionen afgav den Erklæring, at herefter intet Laan skal optages og intet større Foretagende for Havnekassens Regning udføres, forinden Borgernes Samtykke dertil er indhentet. Ved samme Møde blev til Overveielse og Behandling af Borgerrepræsentanternes Forslag angaaende en gjennemgribende Organisation af Byens Skolevæsen udvalgt en Comitee, bestaaende af Dhrr. Procurator Tidemand, Tobaksfabriqueur Nobel, Stænderdeputeret J. Sidenius, Adjunct Hansen og Kjøbmand J. Sidenius. Naar denne Comitee har endt sine Arbeider, skal Sagen atter forelægges Borgerne til endelig Afgjørelse paa en Raadstuesamling.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-12-02
Ledige Embeder. Fars Sognekald i Sjælland, 400 Rbd. (Opslaaet vacant den 24de November.) Tolderembedet paa Samse, Gage 750 Rbd., Hestehold 100 Rbd. Caution 600 Rbd. i anordningsmæssige Effecter.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-12-02
Befordringer. Constitueret Adjunct ved Viborg Cathedralskole, Mag. Artium A. S. Vesenberg, er udnævnt til Overlærer ved bemeldte Skole; Cand. Theol. P. E. Lange constitueret til Adjunct ved Vordingborg lærde Skole fra 1ste December d. A. at regne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-12-02
Udenlandske Efterretninger. Den franske Plan at ordne eller rettere omdanne Forholdene i Spanien ved en stor europæisk Congres synes endelig fuldkommen at være strandet paa de andre Magters, fornemmelig Englands Modstand. J det franske Ministerium har der hersket nogen Strid og Uenighed baade angaaende dette Spørgsmaal og det dermed i Forbindelse staaende, om Reductioner i Land- og Sømagten og Opstillingen af den franske Hær ved Spaniens Grændser: det var endog kommet saa vidt, at 3 af Ministrene havde forlangt deres Afskeed, men Kongen, som under alle vexlende Forhold med Kraft og Klogskab veed at fremme sine egne Planer, vilde ikke give den Afskeed, og det lykkedes ham igjen nogenlunde at bringe Enighed tilveie. Det blev da besluttet, at Krigsmagten for saa vidt skulde reduceres, at der kunde spares 12 Millioner Francs ved Landetaten og lige saa meget ved Søetaten. J Stedet for 62,000 Mand skal nu kun et Observationscorps paa 15,000 Mand forblive samlet ved den sydlige Grændse, og Armeen ved Belgiens Grændse skal ganske opløses. Om dennes Bestemmelse er man endnu ikke paa det Rene, men det antages dog almindeligt, at den blev opstillet paa Grund af den nylig i Belgien opdagede Sammensværgelse; Nogle sige, at den var rettet mod Holland, hvis Regjering skulde have den fornemste Deel i denne Sammensværgelse, Andre paastaae at vide med Vished, at den belgiske Regjering selv havde opfordret Frankrig til at samle 50,000 Mand ved Grændsen, da begge Landes Sikkerhed og Forfatning i høi Grad var truet af Sammensværgelsen, som egentlig var stiftet af oprørske Partier og hemmelige Selskaber i Frankrig, hvilket rigtignok staaer i en underlig Strid med den belgiske Ministers offentlig udtalte Forundring over disse Troppebevægelser. De franske Kamre ere nu sammenkaldte til den 24de December.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-12-02
J Sanien vedbliver Espartero med overordentlig Virksomhed og Kraft at befæste sin Regjering, og da han nu, især ved Englands aabenbare, Gunst og Beskyttelse, er sikkret mod Angreb udenfra, vil han snart udslette de sidste Spor af den kortvarige Borgerkrig og fjerne Faren for en ny.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-12-02
Den engelske Regjering skal være i Besiddelse af fuldkommen tilstrækkelige Beviser for, at Frankrig har havt den væsentligste Jndflydelse paa Udbruddet af det christinske Oprør. Disse Beviser ville dog rimeligviis ikke komme for Lyset, med mindre der skulde skee et aabenbart Brud mellem Frankrig, og Espartero.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-12-02
J England vedbliver den forhen omtalte store Forfalskning af Skatkammerbeviser at vække megen Opmærksomhed og Bekymring blandt de Handlende Antallet af de falske Papirer er meget større end man først havde troet, og man havde allerede opdaget falske Beviser til et Beløb af 400,000 Pund Sterling (henved 4 Millioner Rbd.) En Mængde Personer ere inddragne i Sagen, og flere Blade paastaae endog, at den bekjendte Diplomat, Lord Strangford har været deelagtig ved Udgivelsen, skjøndt man indrømmer, at det kan være skeet uden hans Vidende, og han selv offentlig modsiger dette Rygte. Det synes vist, at den store Brand i Tower i London har været paasat, og dette bestyrkes ved, at der i den senere Tid flere Gange i andre Dele af Fæstningen har været anlagt Jld, som man dog har faaet dæmpet i Tide. – Den mærkværdige Vei under Themsen (Tunnelen) er nu fuldendt, efter at man i 17 Aar har arbeidet paa den, men rigtignok ofte maattet standse med Arbeidet i længere Tid, da Vandet flere Gange er styrtet ind Saaledes har da omsider et gunstigt Udfald kronet Brunells overordentlige Udholdenhed og Talent, og han har fuldført et Værk, som især med Hensyn til de overvundne Vanskeligheder ikke har sin Lige i Verden.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-12-02
Det gjør i den diplomatiske Verden megen Opsigt, at Rusland har understøttet et Forslag af den franske Regjering om at forene den tyrkiske (men oprindelig græske) Provinds Thessalien med Grækenland. Hermed sætter man det i Forbindelse, at den tyrkiske Krigsmagt i og ved Konstantinopel, vedbliver at forøges, skjøndt Nogle mene, at Hensigten dermed er at foretage et voldsomt Skridt mod Rigets christelige Befolkning. Hovedstaden selv bliver i denne Tid paa en Maade befæstet ved en Række af faste Caserner uden om Staden mod Landsiden.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-12-02
Litteratur. Sognepræsten Hr. Jens Møller der har gjort sig fortjent ved Udgivelsen af economiskestatistiske Beskrivelser over Danmarks geistlige Embeder, i Viborg, Aalborg og Ribe Stift, har nu forøget sit Arbeide med en lignende Beskrivelse af de geistlige Embeder i Aarhuus Stift, der danner det fjerde Hefte af Værket. Vi have allerede tidligere anmeldt de tre første Hefter af dette Værk og stræbt at vise Møisommeligheden af den hæderværdige Forfatters Foretagende og Arbeidets store Nytte og Brugbarhed, ligesom vi ogsaa have ydet Forfatteren vor Paaskjønnelse af den, ifølge Omstændighederne tilfredsstillende Fuldstændighed og Nøiagtighed, som han har givet sit Arbeide. Vi have derfor Jntet at sige ved nærværende Hefte, men kun at henvise til vor tidligere Artikel, Værket udkommer paa Hr. Boghandler H. C. Kleins Forlag, og Priserne for de enkelte Hefter ere første Hefte, Viborg Stift, 72 s.; andet Hefte, Aalborg Stift, 64 s; tredie Hefte, Ribe Stift, 1 Rbd. 8 s. og fjerde Hefte, Aarhuus Stift, 1 Rbd. 56 s. - Vi opfordre Forfatteren til snart at skienke os lignende Beskrivelser over de danske Øer, hvorved et stort og væsentligt Savn i vor Literatur vil være afhjulpet, og den hidtil saa sparsomt bearbeidede statistiske Deel af Litteraturen beriget med et Værk, der meget vil fremhjælpe beslægtede litteraire Arbeider. (Dager.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-12-02
Fallit, Urtekræmmer August Albert Meyer i Kjøbenhavn den 25de November.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-12-02
Kjøbenhavns Børscours den 30te November 1841. Hamborg 2 Maaneder – a vista 197 1/2. Species 200. - Specier, solgtes til 12 Mk. - 4 pCt. Kongelige Obligationer (uden Rente) 99 1/2 a 100 Rbd. Sedler. - Nationalbank Actier 164 a 104 1/2 Rbd. i rede Sølv. Kjøbenhavns Havnepriser den 27de Novbr. 1841. Hvede, sjællandsk, 7 Rbd. a 8 Rbd. 64 s; dito lollandsk, 7 Rbd. a 7 Rbd. 24 s.; Rug, østersøisk 7 Rbd. 24 s. a 7 Rbd. 32 s.; dito fra Provindserne, 5 Rbd. 64 s. a 6 Rbd. 32 s.; Byg, radet, 3 Rbd. 72 s. a 3 Rbd. 80 s.; Havre, 2 Rbd. 16 s. a 2 Rbd. 48 s.; Erter, 5 Rbd. 72 s.a 7 Rbd. S. og T.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-12-02
Reisende fra den 24de Novbr. til den 1ste Decbr. 1841.