Berlingske Tidende, 1814-11-18
J det korte Held, som for et Øieblik blot atbod Forretningernes Gang i Regieringens Sæde, kunne Fienderne ingen Erstatning finde for den Plet, de have paaført deres Karakteer, ved at franke Privat eiendomme og ødelægge offentlige Bygninger, der, som Kunstens Mindemærker, sikkres ved ciot crede Staters Krigsløve. Paa vor Side opstille vien Række af Heltebedrivter, som have givet de americanske Vaaben ny Glands. De udmærkede Stire, som paa den canadiske Side af Niagera bleve tilkæmpede af de americanske Tropper under Generalmajor Berwa og Brigadererne Scott og Garnes, have lært Fienderne, at jo længere de for sætte deres fiendtlige Anstrængelser, desto vissere ville deres Fald vorde. Paa den sydlige Grændse har Sele en uophørlig ledsaget den immericanske Faner. J Fiendernes sidste Angred paa Bekimere, som blev forsvares af Landeværn og Volonteurer samt en lide Hob regutaire Tropper og Søfolk, bleve de modtagne med et Mod, som foranledigede en hurtig Rettrade til Skibene, imedens en stor Flaades Angred afsioges ved en velrettet Jld fra Fortet og Batterierne. J en nylig skret Attaqve paa vore Tropper i Plattsburg, hvorved der kun var en Deel regulatre Tropper, bleve Fiinderne endelig, efter adskillige Timers Forløb, nødte til at føre deres Sikkerhed ved en hurtig Flugt, imedens vore brave Tropper forfulgte dem. Paa Søen Chomplain komfor ikke længe siden den brittiske Estadre i Fægtning med den amertcanske. Fægtningen endtes med Borttagelsen af alle de fiendtlige Skibe. Paa Oreanet er vore Vaabens Hæder fuldkommen havdet Uagtet den talrige fiendtlige Magt paa vore Kyster, have vore Klædsere dog aldrig ophørt at vanskeliggiøre Fiendens Handel og at bringe tige Priser til vore Havne. De Penge, som i 9 Maaneder, indtil den 13de Juni, betaltes i Skatkammeret, beløbe sig til 32 Millioner Dollars, hvo af 11 Millioner vare Beløbet af de offentlige Jndkomster, det Øvrige Laan, De offentlige Betalinger for dette Tidsrum beløbe sig til over 34 Millioner, og efterlade den 1ste Juli næsten 5 Millioner tilbage i Skatkammeret. Fornøden hederne for det Tilbagestaaende af indeværende Aar, hvilke allerede ere bevilgede af Congressen, og Udgivterne til Krigsoverationernes Udvidelse ville giøre det nødvendigt at cer bevilges betydelige Summer til sammes Bestridelse, Det kan ikke dølges, at vort Lands Tilstand fordrer de største Opofrelser. Vore Fiender ere rige paa Mennesker og Penge, mægtige tillands og tilvands. J det de betiene sig af deres lykkelige Forhold have de ifinde med udeelt Magt at tiiin etgiøre vor voxende Velstand, maaskee vor Nationa tilværelse. De have offentlig kundgjort, at de have foresat sig at ophæve alle de Skikke, som lagttages i en civilise tet Kria, og deviist dette ved Plyndring og skadefro Ødelæggelse at privat Eiendom. Stolte af deres Herredømme paa Søen, bigende efter Hardeltmeropol at gribe de var tilterende Skibsfart, ver T. nufacturer. Derres barbarisk Politik har ikke engang skaaner Kur stens Mindemærker, som forskiønnede vor unge Hoverstad. Efte en saadan Opførsel kan man ikke vente andet end de bitterste Fien ligheder. Den americanske Nation vil møre samme med uforfærde Mod. Fiendernes Trudsler og Barbarie ville, istedet for at nedslaae Madet, opvække Uvillie i Enhvers Bryst. Vore Medborgere ville glet og støtte dare de Byrder, som Nationens Sikkerhed og Ære fortre Vi erklærede ikke Krig førend man, foruden anden Voldsomhed, borttog 1000 Skibe og pressede flere tusinde Søft. Da vi ved hver Leilighed og paa er hver Maade have yttret vort oprigtige Ønske at møde vore Fiender paa Retfærds Mark, saa maa ved Beslutning, at for svare vort elskede Fædreland, og, bestærede af Tilbøie3 lighed til Fred og Venskab paa Arefulde Betingelser, at opbyde alle vore Kræfter med vor Modstanders vedvarende Fiendskab, forene alle dena upartiske Verdens Ønsker og vælte Haabe, om den Almægtiges Beskyttelse. Imes Madelson.