JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-11-22
Formedelst min Fraværelse ville alle, som maatte have nog at afgiøre med mig, i forestaaende 11 Dec. Termin, behageldesangaaende henvende sig til Hr. Jnspekteur Mackeprang paa Fraugdegaard. Heinen. 51 Rd. 2 Mk. 11 ½ Skilling, Umyndiges Midler under Elve gaards Skiftejurisdiksion, er at bekome til Laans enten strax eller forstiomende 11te December, imod anordnet Sikkerhed og ganghar Rente, naar de som behøve samme melde sig derom ind 8te Dage fra Dato. Maar, Civedgaard ved Odense d. 20 Nov. 1805. Fuldmægtig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-11-22
God Tydsk Peberrod er for billig Priis at faae tilkjøbs i store og smaae Qvantiteter hos Garner Bunger udenfor Odense Vesterport.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-11-22
Gode Møllesteen Rinske og Sandstene ere tilkjøbs hos Kiømand G. Clemmesen i Assens.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-11-22
Mandagen den 25de November førstkommende om Formid dragen Kl. 9, bliver efter Commissionair Winthers Forlanger, de holdt offentligt Auction hos ham i Gaarden No. 577 paa Odense store Torv, hvorved agtes bortsolgt et Partie Vahre=Soter, bestaaende af Klæder, Kalmukker og andre Klædesorter, samt Lærreder, Mousseliner, Sirtzer, Baand og flere Varesorter, som herved til Liebhavernes behagelige Efterretnibekjendtgjøres. Odense d. 21 Nov. 1805. Bendz. Følgende Strivthar forladt Pressen,
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-11-22
Landsdommer Gustav Ludvig Badens Erindringer, Anmærkninger og Rettelser ved Hr. Heiarie; Behmanns Geschichte Christian 11. heftet 20 sk.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-11-22
Ovenmeldte Skrivt faaes hos mine sædvanlige Kommissinærer i Kjøbenhavn og Provindserne, samt hos ForlæggerS. Hempel.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-11-22
Christiania Krydrede AnchioM. L. T. 3 Mk. pr. Dunk, og norske Tytebær 4 Mk. 8 Sk. pr. Glas faaes i denne Tid paa Po gaarden i Nyborg, hos M. L. Thun, Giæstgiver Loci.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-11-22
Da der for nærværende Tid er henlagt 2 til 300 tvirEge Skibstømmer ved Bondegaarden Gieldebrede, der af ere udseete af en kyndig Skibstømmermand, saa bekiendte res dette, for om nogen maatte behøve et større eller min Partie deraf, de da snarest ville behage at henvende dem Skovrider Thordsen ved Trolleborg, der foreviser Træerne derover slutter Accord; tillige anmærkes, at om forlanges i Træet blive leveret til Stidsborde ved Rodtilde StranddeBrabetrolleborg d. 26 Oct. 1805.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-11-22
Af Mangel paa Rum udcladte Indenlandske Efterretnin- og de øvrige indsendte Bekje de gjørelser følge i næste Avi Nr. 2. einke. Ebbesen. Andreas Andkiær, Birkedommer ved Grevskabet Gyleensteen, Giør vitterligt: At for mig er bleven foreviis, Hans Kongelige Majestæts allernaadigste Bevilling de Dato 5te October f. A., saaledes lydende: Vi Christian den Syvende, af Guds Naade konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmersken og Oldenborg, gjøre vitterligt: Eftersom Os elskelige Frue Constance Henriette Frederiche, Grevinde af Stolberg til Grevskabet Gyldensteen, hos Os allerunderdanigst haver ansøgt og begiert, at de paa vedhæftede Fortegnelde anførte Panteforskrivninger og andre Heftelser paa Grevskabet Gyldensteen, som i Fyens Landstings Pantebrotokol findes undslettede, maatte, de 5 sidste undtagen, som endnu skal være giældende, efter foregaaende Jndkaldelse i Aviserne blive martificerede, og af Pantebøger de udslettede; Da ville Vi i Anledning heraf, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og skillade, at hun ved Stevning, som 3 Gange indføres i de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser, Fyens Stifts Avis og den Altonaiske Mercur, maae med Aar og Dags Varsel udkalde alle dem, som maatte formeene sig at have nogen Ret til de i forberørte Fortegnelse, anførte Par forskrivninger og andre Heftelser, de 5 sidste undstagne, dermed at fremkomme og saadan deres Ret inden forskrevne Tids Forløb, at anmelde og beviisliggiøre. Men om ingen inden bemeldte Tids Forløb skulde melde sig, maae der paa samme erhverves Mortificationsdom, og derefter af Pantebogen udslettes. Derefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at sage vare. Givet i Vor Kongelige Residentsstad Kiøbenhavn den 5te Octbr. 1804. Under Vort Kongelige Segl. (L. S.)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-11-22
Efter Hans Kongelige Majestæts allernaadigste Bevilling. Kaas. Cold. Knudsen. Bülov. Monrad. Berner. Larsen. Sahl. Cancellist.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-11-22
Fra Pressen er udkommet og faaes paa Adressecomtoiret i Odense. a) Forsøg til en Theorie for det udvortes for redrag i Veltalenheden, ved Dr. og ConrenS. N. J. Bloch. 24 s. - indbunden 2 Mk. 4 sk. b) Grundtræk til en dansk Retskrivningslære af samme Forfatter. 24 s. - 2 Mk. 4 s. indbunden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-11-22
Det første af disse Skrifter betragter Deklamationen, og Actionens Skjønhed baade at solut og relativ; afhandler saa skilt hver enkelt Egenskab som hører til et rigtigt og smukt udvortes Foredrag; og søger, ved at behandle Materien i s. hele Omfang og saa prattiskt som mueligt, at gavne TaletenSkuespilleren, Forelæseren og Enhver som offentlig skal fordrage noget mundtlig. Ved det andet har Forfatteren søgt at fastsætte de Pund ter hvorpaa al Retskrivning bør beroe, og deraf saa conseqvensom det er muligt, at udlede de praktiske Regler for Orthogfien, samt ombragelig motivere Disse. Hellere end at foreslaaller antage mange Nyheder, har Forfatteren søgt at fremdige, vedligeholde og stadfæste hvad der i den almindelige Ri skrivning var rigtigt og følgeværdigt, samt blot at forbede de enkelte Mangler i Samme. Maaskee vil denne Bog ne bidrage noget til at standse det meget Vilkaarlige og Sujectivantagne som findes i vort Modersmaals Orthograffe saaledes at forene de Skrivendes fra hinanden alt for hver afvigende Partier.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-11-22
Disse Skrivter ere ogsaa nu at bekomme paa Bogladerne Hovedstaden og Provindserne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-11-22
Den nye evangeliske Palmebog faaes bestaa her paa Adressecomtoiret storstilet for 4 Mk. og smaastiletfo3 Mk. got stærkt indbunden, samt i Læder=Marmor= Karduanbind, med forgyldt Salt og Zirater til forskellige Piis ser fra 4 Mk. til 2 Rdlr. Exemplaret indbunden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-11-22
J Følge Korrespondence med den kongelige Generalveison, mission ansees det nødvendigt, at nogle nøiere Bestemmelser en nu vorde gjorte ved en Steenbroes Opførselse over Aaen im lem Svindinge og Ørbeklunde Marker. Thi skal derfor enne Licitation foregaae, som agtes holdet paa Jurisdictionens fa vanlige Tingstæd i Røirup Løverdagen den 30te November før kommende om Formiddagen Kl. 11, hvor de Lysthavende vile behage at ludfinde sig. Vilkaarene, hvorefter Licitation fremmes, kunde forinden faaes til Eftersyn saavel paa mit Ko for der i Odense, som Herredsskriverens Kontor i Nyborg, saa paa Ørbeklunde Skriverstue. Men af disse Vilkaar demærke foreløbigen, at Enhver, der agter at indlade sig i denne Et trepelse, maae være delavet paa en saa fyldestgiørende Kautioder kan sikke Ørrigheden og det Offentlige for Ansvar og Ti ved en saa betydelig Broes Opførelse. Vinding Bierge-Aasum Herredsfogderie d. 7 Nov. 180. G. L. Baden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-11-22
Hos Undertegnede er nogle Værelser til Gaden at faae Leie strax eller naar forlanges. N. Roulund, Odense d. 22 Oct. 1805. Bager, boende paa Vestergade
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-11-25
Krigsskuepladsen. Paa Søen. - Som Appendix til det store Slag sen 21de f. M. er af det Engelske Admiralitet bekiendtgjort en bye Sejer den 3die Novbr. over de 4 franske Linieskibe, af Arriergarden - urigtig var anført Avantgarden - der som bekiendt undkom af Slaget og under Dumanoirs kommando allerede havde naaet til Høiden af Ferrolvorhen Admiral Strachan just kort for var detaicheret a Cornvallis's Flaade. Aftenen forhen fik Strachan ved i Engelsk Fregat Rapport om at Rocheforterflaaden har i Nærheden og havde nødt den med 6 andre Skibe til Restrade. Han lod strax seile løs og fik ved Maanskin virkelig kjenden i Sigte, men tabte ham igjen, da Maanen gik ned ikke desmindre holdt han blindt paa hele Natten igjennem og binede i Dagbrækningen atter igjen de 4 fjendtlige Skibe for fulde Seil, som han indhentede ved Middagstid. Da FranJoserne saae at Slag var uundgaaeligt, satte de sig til Modbærge med en Kjækhed, som overgaaer al Beskrivelse, og brog ikke før de ei mere vare i Stand til at regjere Skibene. Blaget vare de til Kl. 3 1/2 om Eftermiddagen og først efterat le havde strøget, erfarede man hveden de vare fra. Du nanoir blev blesseret; Skibene Scipio og Montblant havde allene 270 Døde og Saarede; de Engelske angive blot deres skab til 24 Døde og 111 Saarede; Admiral Strachaner efter denne Seier igien stødt til Cornwallis paa Skibet Cæsar og har ladet de 3 andre eskortere de erobrede Priser (Formiddable, paa 80, Dugnay Trouin, Montblaue og Scipio hver paa 4 Kanoner) til Plymouth.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-11-25
Fra Collingiood har man siden ikke hørt det allermindste; derimod har man en Spansk Beretning af 24de f. M. om Slaget, som for det meste stemmer overeens med den allerede meddeelte Engelske (S. 539, kuns med følgende Tillæg flere Engelske Skibe angrebe med forenet Maat Admiralskibet. Bucentaur, der blev saa ilde tilredt, at det allene havde 400 Døde og Saarede. Gravina kunde for Vindstille ikke komme Centrummet nær nok, men hialp saa got han kunde; Admiral Magon, 5 franske og 2 Spanske commanderende Kapitainer bleve dræbte og Gravina saaret i Arman. Den rasende Storm, som de følgende Dage herskede, anrettede især Natten til den 23de ubeskrivelig Skade, og Mandskabet. paa nogle af Priserne søgte at føre sig den almindelige Forvirring til Nytte, ved at giøre Opstand. Bucentaur drev lig til Jndløbet af Kadix og sant der; det Franske Linieskib Forgoueur gik under med Mand og Muus; Aigle blev kun med største Møje reddet og hele den Spanske Kyst gienlød af Nød og Allarmskud. Kuns 8 Franske og 7 Spanske Linieskibe paa re til at see i Bugten, hvoraf endda de 3 vare uden Master, og Engellænderne havde maattet tage 7 til 8 af deres egne Skibe paa Slæbetoug. - Efter en authentisk Liste bestod heele den combinerede Flaade, saaledes som den d. 19de løb ut fra Kadix, af 15 Spanske og 18 Franske Linieskibe, 5 franske Fregatter og 2 dito Brigantiner, i alt 40 Skibe, hvoraf Avantgarden commanderendes af Admiral Alava, Centrummet, af Villeneuve og Don Zisneros, Arriergarden af Dumanoir og 2de Observations=Divisioner af Admiralerne Gravina og Magon.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-11-25
Om Sir Sidney Smith veed man endnu ikke videre, endat han har givet sig paa Veien til den franske Kyst med sin Eskadre, der bestaaer af over 120 Skibe, Brandere og Eplosionsmaskiner iberegnet. Førend han afseilede, lod han Sejersberetningen om Slaget d. 21de oplæse for Matroserne, som vare ædelmodige nok til at bortskjænke 10 Dages Sold til Understøttelse for de Saarede.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-11-25
Hoftidenden af 2den Novbr. melder: at den Franske Brig Acteon paa 16 Kanoner og 126 Mand, bestemt til Vestindien med Recruter og Munition, er taget af den Engelske Fregat Egyptienne, lige i det Øjeblik den var løben ud fra Rochefort. Paa Landet: - har man fra Hovedsskuepladsen i Østerrig, ei synderligt nyt mere end en Fransk officiel Beretning fra Linz af 5te Novbr. om Overgangen og ver Traun og Ensfloden den 3 og 4 Novbr. Fjenden har de i Ebersberg posteret 3 til 400 Mk. for at forhale Passagen men General Walter slog dem tilbage og trængte lige til Ens; en anden Brigade under General Millot stødte paa Fjenden Landsbyen Asten, for og ham og fratog ham 2000 Fanger, hvoriblandt 50 Russiske Husarer, og den Østerrigske Arriergarde, som understøttedes ved Russisk Cavallerie, blev allevegne tilbagedreven. Ogsaa melder den, at det gik temmelig hed til ved Anstetten, hvor Prinds Murat gjorde Angreb med General Ondinots Grenaderer, som fortrængte Russerne fra alle deres Positioner, dræbte 4000 og toge 1500 fangen. - Kutusovs og Kienmajers Armee skal efter senere Beretninger ved Crems være retireret over Donau, for, om mueligt, at komme i Forening med Erkehertug Ferdinand og den Russiske Armee, som under Buxhøvden er i fuld Anmarsch. Fra Bøhmen meldes, efter en Berliner Tidende, om en blodig Træfning, som den 9de har havt Sted ved Pølten, hvor Russerne ganske gik af med Sejeren og skilte Fjenden ved 6000 Mand; men næste Dag trak dog Resten af den forenede Armee over Donau, og Vien befinder sig saaledes nu i en skrækkelig Knibe, da den ganske er omringet af Franzoserne og spærret al Kommunikation; Posterne kunne hverken komme til eller fra Byen. 16000 Mand var den 10de i Viener=Neustadt og 15000 ved Neusiedlersøen, og Staden maatte formodentlig om faa Dage kapitulere, skiøndt Napoleon endnu ikke havde opfordret den, deels fordi han vilde først endnu trække nogle Hovedkolonner af Armeen til sig, deels ventede Kourerer med vigtige Depescher. En senere Skrivelse fra Breslau af 15de Novbr. melder vel, at de virkelig ere rykkede ind i Vien uden Blodsngydelse, men da den ganske mangler al Officialitet, maae man herpaa oppebie nærmere Bekræftelse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-11-25
Braunau sættes nu efter Napoleons Ordre ufortøvet i befæstningsstand, og alle Armee=Kolonner ere i den meest levende Bevægelse. General Baragnay d'Hilliers er med sit 10000 Mand stærke Korps i Bøhmen kommen til Tetnitz; Marmont var brudt op til Leoben, og havde underveis ved Weyer gjort 400 Fanger af det Østerrigske Regiment Gulay. Augereau er med en Division rykket over Villingen, Doneschingen og Sulz, medens en anden har taget Veien til Costanzersøen og Bernardotte er trængt frem til Klagenfurt og Laibach, for at afskjære Erkehertug Carl Tilbagemarschen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-11-25
J Tyrol bliver Østerrigernes Forfatning stedse meere betænkelig og disse trække tilbage i samme Forhold Franzoserne trænge frem. 3 Dage efter Staden KufstainsErobring ved Bayrerne, som skeete den 7de Novbr., maatte ogsaa Fæstningen derved capitulere. Erkehertug Johann har holdt det raadeligst at trække alle sine Tropper til Brenner, for paa denne Bjergstrækning at tage en fast Post tion og Prinds Rohann fik aldrig saasnart Underretning om Franzosernes Jndmarsch i Jnspruck, før han i muelig ste Hast retirerede gjennem impassable Bjergkjæder til Passet Finstermünz ved Grændsen af Graubunden for derfra at naae det sydlige Tyrol hvor Volfskehl ligeledes tyede hen fra Bregenz giennem Rheinthal.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-11-25
Fra Jtalien haves officielle Beretninger til 5te Novb. af følgende Jndhold: Massena havde trængt Fjenden til Vicenza og opfordret denne Stad, men maatte paa afslagende Svar bane sig Vei ved Artilleriet, hvorved Fjenden havde taget Flugten saa hovedkulds, at han maatte lade 1000 Saarede og nogle Magasiner i Stikken, og under bestandig Kampretirere tilbage over Bassano, Tre vise og Brentaflodenlige til Piave. Den Franske Avantgarde kom just til Brenta i samme Øjeblik Østerrigerne begyndte at ødelægge Broen, og medens denne blev istandsat igien, satte de Franske Voltigeurer over Fjodepaa deres Heste og naaede Cittadella, hvor Fienden havde sine sidste Poster. Resultatet af denne Marsch va 1800 Fangne og 1 Kanon. Den høire Fløi af Massen, Armee rykkede ind i Padun den 5te Novbr. og næst Dag skulde den venstre besætte Bassano. Den eneste Rettrade, som følgelig endnu staaer Erkehertug Carl at den, er Veien giennem Unterkrain og Østerrigsk Croatien og ved lang Modstand menes han endog at løbe Fare for at tabe sin hele Armee. - De Svenske Tropper, som nys marscherede gjennem Lüneburg, have pludselig igjetaget Veien tilbage til Elben, og Privatberetninger si Sachsen lode et Preussisk Korps tage Stilling meller Dressen og Mühlberg, samt dets Hovedqvarteer forlæge til Dresden. Til Holland detascheres nu 60000 Man af Kystarmeen og de Konskriberede, under Kommando a Krigsministerens Broder General Cæsar Berthier der skal have Ordre til ei at oppebie Fienden i Landet, me rykke ham i Møde paa fremmed Gebeet. Ogsaa organseres Borgervæbningen paa nye og det regulatre Militforstærkes med omtrent 3000 Mand. Fredsrygter.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-11-25
Den Østerrigske General Grev Giulay, var den 8de d. M.i Linz hos Keiser Napoleon, for at anholde om en 15 Dag. Vaabenstilstand, men som blev afslaaet, fordi den fransk Keiser ikke vilde inddrømme samme uden imod Afstaaelsen Tyrol og de Venetianske Stater. - Den franske Gesand Rochesaucould er nu reist fra Regensburg til Strasburg, hvor Grev Cobenz paa Veien fra Paris til Vien snart indtræffe. Derimod ventes den Preussiske Gesandt, Hr.v. Cesar, igjen til Haag, som og baade de Svenske og Russi Gesandter vare der endnu. - Angaaende Neapels Neutralitudlader Monitøren sig saaledes: "Keiser Napoleon har, for man ei skulde beskylde ham for at ville lægge hindring i Vei for en almindelig Fred, tilstaaet Kongeriget Rea Neutralitet. Følgende ere de i Traktaten fastsatte væsentliVilkaar: at det af yderste Evne haandhæver samme imod hvert Indgreb, og hverken tilstæder noget fremmed Trop korps Assistence under noget Slags Paaskud, ej heller i betroer Kommando over sine Armeer og Fæstninger til no af de krigførende Magters Officerer, ei engang emigrerte Franzoser; hvorimod Franzoserne rømme Neapel een Maa med efter Ratificationens Udvexling a.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-11-25
Engelland.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-11-25
Den faldne Admiral Nelsons Broder og Arving, Dr. Nelson, er for sin Broders Fortjenesters Skyld bleven ophøiet til Viscount og Greve af Storbrittannien og Jrland, med Ti til: Viscount Merton og Greve Nelson af Frafalgar med det Privilegio, at, hvis han skulde døe en mandlige Arvinger, den afdøde Helts Søstre, Susan- og Kathrine, deres ægtefødte mandlige Arvinger da skul arve Titien. - Ligesaa er Collingwood udnævnt til Pair og Garon af Storbrittannien med Titel: Baron Collingwood; Admiralerne af det hvide Flag Grev Vincent, Hertugen i Clarence, Hyde Parker, Vilhelm Cornmallis og mange lere ere udnævnte til Admiraler af det røde Flag, hvilken Grad ikke har funden Sted siden Karl den 2 dens Regjering, da Hollænderne insulterede samme paa Medway Floden, alle ovrige Admiraler ere avancerede en Grad høiere og 20 Kapitainer forfremmede til Contreadmiraler. - Parlamentet er prorogeret til den 7 Jan. næste Aar. Helten Nelsons Liig skal først bringes til hans Landgods Mecton, hvorfra det transporteres til Jerusalem Kamme set i Parlaments Overhuset for at staae paa Parade. Hvor liget kommer gjennem en Kiøbstæd, skal hele Garnisoner, træde under Vaaben, og med nedsænkte Gevæhrer og Fah ner med Sørgesloer opstilles paa begge Sider af Gaderne, og Artilleriet give Sørgesalver. - Hr. Pitt nyder nu igjen usædvanlig Ære. Ved den nye Lordmajors Tiltrædelsestest London den 9de var han med i Procession følget. Saasnart Folket blev ham vaer, spændte de Hestene fra hans Vogn og strak ham i Triumpf til Guildhall. -
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-11-25
Sidney Smith sendte den 6te Nov. en Baad til den franske Kyst med Beretning om Slaget den 21de, men Franzoser, ne syntes nok ikke godt herom og holdt Baadføreren tilbage.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-11-25
- General Dumourier har den 11te indskibet sig til det faste Land, for som det hedder at bruges ved Militair=Etaten
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-11-25
Blandede Efterretninger. Frankrig. Banqvierhuset Recamier i Paris har i denne Tid erklæret sig insolvent.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-11-25
Preussen. Keiseren af Rusland har tilladt at en vi Qvantitet Korn maae til meget billige Priser udføres fra hans Stater til Danzig, til de Kongelige Magaziners Proviantering.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-11-25
Tydskland. Den 12te Novbr. kom Hs. Russiske Majestæt til Dresden under Kanonernes Affyring og steg af i det Churfyrstelige Slot. En Eskadron Garde og Korps var sendt til Meissen for at gelede ham. Næste Dag reiste han til Bruun for der at aflægge Keiser Franzer, Besøg. Ved sit Ophold i Veymar underholdt han sig ved Couren blandt andre med Wieland og Gothe. Blandt flere blesserede Franzoser, som efter Bestormelsen, af Scharniz kjørtes til Angsburg, blev en af sine Bekjendter, paa Veien spurgt om han var stærk saaret i Aa jeg har kuns mistet et Been, sagde han og spøgende ledte han det afsatte Been op i Straaet og viste sine Kammerater det. Ved Scharnitzes Erobring trak Franzoserne deres Tornistre over Hovederne og klattrede saaledes op af Bjerget hvorved de Tyroler Skytters Kugler for det meste bleve siddende i Tornistrene.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-11-25
For at forebygge Excesser har den franske Keiser befalet at arrettere enhver Militair, som antreffes paa Landet og ingen Marschordre kan opvise, og naar han har begaaet Uordener, strax at stille ham for en Militair=Commission.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-11-25
Engelland. Officererne i Plymouth bære Sørge fior om Armen for Lord Nelson.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-11-25
Jtalien. J Anledning af et Østerrigsk Streifekorps Jndfald i nogle Landsbye-Menigheder paa Grændserne, hvorved Jndvaanerne have bevidnet deres Glæde og ikke sat sig til Modværge, har Vicekongen paalagt disse Menigheder en overordentlig Contribution og tillige ladet de Skyldige arrestere, samt nedsat en Commission til Sagens Undersøgelse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-11-25
Sverrig. Der er nu trykt en Kirkebøn, som under den Svenske Armees Feldttog er befalet at oplæses fra alle Prædikestole.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-11-25
AVERTISSEMENTS. Næstkommende 27de December, som Fredagen efter Juule fest, blive de, det nedlagte Capellanie i Norburg paa Alsø tilliggende Jorder ved offentlig Licitation opbudne og de Høistbydende, dog paa høiere Approbation, tilslagne, med fuld Eiendomsret. Bemeldte Jorder bestaae: a) i en Indhegning, beliggende i Holmlücke ved Norburg, fortrinlig god Jord, af Jndhold . 9 Tdr. 4 1/2/3 Skp. udlagt ved Landmaaling efter 320 Roder Hamburger Maal. a Tønde. Denne Indhegning, som er afdeelt i tvende, næsten lige Parter, opbydes først Partviis og dernæst samlet under eet. b) en Ditto, beliggende paa Orbølle Mark, indeholdende ef tet fornævnte Maal. 6 1/3 Skp. c) en Ditto paa Lauenbye Mark, hvis Jndhold efter samme Maal er Tilsammen 10 Tønder 6 1/3 Skp. 312 Skp. Lysthavende ville paa ovenmeldte Dag, om Formiddagen Kl. 10 Slet indfinde sig i Cappellan=Boligen i Norburg, hvor Licitationen foretages efter de paa Stedet bekiendtgiørende Conditioner, hvilke ogsaa forinden faae til Eftersyn, saavel hos Hr. Provst Fangel udi Norburg i hvilken tillige paa Forlangende lader bemeldte Jordlodder paavise) som her Comtoiret. Herredsfogde for Norburg=Amt d. 18 Nov 1805 stursen.