Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-05-05
Prof. Dittmars Skrift om Sommerveirlige 1821 bebuder i det Hele en tør og varm Sommer, med noget Bygeregn, især i Juni og Juli Maaned. J April vil i de sidste 8 Dage mange Planter fremblomstre, og adskillige Træer i Haugerne bedækkes med Blomstersnee; under Begunstigelse af nogle ret var me Foraarsdage ville Svalerne førend Midter af April ankomme, og i mange Egne vil man klage over den store Formerelse af Markmuus og Muldvarpe. - J Mai Maaned ville kun Ege Elletræer, Bøge og Lindetræer holde deres Løv tilbage, fordi en kjølig Østenluft, afvexlende med Ostsydluft, vil forhindre de fine Træer i at udspringe. Flokkede Fjerskyer ville i de første otte Dage udmærke Maihimlen, men Nordost, og Østenvinde bringe i den anden Uge kjølige Dage, og imod Midten af Maaneden vil der indtræffe varmere Dage med Bygeregn og Taageskyer; ogsaa vil hist og her allerede spores Torden; men imidlertid har man dog at befrygte kolde Nætter imellem d. 11 og 13 Mai. Efter Midten af Mai ville varme Dage og Bygregn kjølige Morgener og Sydostvinde afvexle med hinanden. Fire til fem Dage førend denne Maaneds Udgang vil Kornet begynde at blomstre under 52, 53 og 54 Sr. J de sidste otte Dage derimod kan man vente ligesaa smukke som fuldkomment varme Dage, paa de sidste tre nær, der endnu ville medføre nogle kolde Nætter. Forf. tilraader Haugeeiere den Forsigtighed, saa ofte der i den anden Halvdeel af Mai, efter Solens Nedgang, af Nordost til viser sig en klar og reen Himmel, at bringe alle udenlandske og fine Planter i Læ om Natten, eller, hvor det kan skee uden Fare, at røge dem med vaadt og tørt Træeller Halm. Skulde, især mod Slutningen af denne Maaned, hvilket ikke lader sig forudsee, store Jismasser bryde løs fra Nordpolen og drive, imellem Jsland og Færøerne, ud i det atlantiske Hav, saa ville vi spore en meget kold Vest Nordvind. Dette anføres her, fordi den fra Nordvestsiden vil forekomme mange besynderligt. Oldenborrerne ville allerede i Begyndelsen af denne Maaned komme i Mængde. – J Juni Maaned ville i Europa Vest- og Sydvestvinde afvexle med hinanden, og bringe Byggeregn. Behageligt Solskin vil imidlertid befordre Planternes Væxt. - Kornet vil i lavere Egne staae ganske fortræffeligt, men i sandede Jorder smaahalmet, mindre givtig i Skjæppe tal, men desto bedre i Kjærnen, fordi det vil mangle samme paa Fugtighed. Byge= og Tordenregn vil nu Landmanden ofte ønske med stor Længsel. Fra de høiere Bjerge maa der nedblæse enkelte kolde Luftstrøg, der forvandle de større Regndraaber til Hagel, som vil nedslaae mangen Kornager, især i bjergfulde Egne. Henimod den længste Dag vil adskillige mørke Dage og Skytrækile fra Vesten og Sydvest af Østen og Nordost til, og enkelte Jlinger befugte Landet, men neppe holde ved en halv Dag. J de sidste Dage af denne Maaned vil der vel indtræffe en større Varme, men om Morgenen og Aftenen vil det dog være ret kjøligt. Høet vil kunne bjerges meget beqvemt, thi de faa Regnskyer, som hist og her ville giøre det slagne Græs fugtigt igjen, ville ikke staae længe paa. J Pintsehelligdagen vil der allerede findes Jordbær i Skovene, da et varmt Sommerveirlig vil begunstige deres Modnen. - Juli Maaned vil have adskillige mørke Dage i den første Fjerdedeel, ligeledes imellemstunder bringe Bygeregn, men sjeldent ville Skyerne i denne Sommer hele Dage forene sig til at danne længe vedholdende Landregn. - De varmere og klarere Dage ville begynde i den anden Uge, og da maa megen Torden yttre sig. - Den i denne Maaned stedse høiere stigende Varme i Luftkredsen nærmer sig de sidste Sneeleier, hvorved kjølig Morgenluft og stærk Skylleregn af ringere Varighed maa fremkomme. - Ved ofte nok saa behageligt Veir paa det flade Land ville Badesteder, der sædvanligen ligge ved Høje og Lunde, have en mindre venlig Himmel. Man vil mueligen hav der Aarsag til at klage over fugtigt Veirlig.