JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1840-12-07
Kongemorderen Darmes skal, efter nogle Journaler, have fattet den Beslutning at meddele vigtige Oplysninget. 3 Arresidecreter ere i denne Anledning udstedede. Baden, den 27de Novbr. Tydskland har mistet en af sine meest udmærkede Mænd. Den 16de Novbr. døde efter 6 Ugers Lidelser Hofraad og Professor Carl v. Rotteck, født den 18de Julii 1775.
Viborger Samler, 1840-12-07
Fra Weseren, den 30te Novbr. Exhertug Carl af Brunsvig vil, hvor utroligt det end synes, forsøge paa at erobre sit Land à la Louis Napoleon. Man vil vide, at denne eventyrlige Plan skulde udføres i Decbr. Maaned, og at han havde hvervet Mandskab i England, hvorfra han ogsaa skulde forsynes med Vaaben, Uniformer og Munition. J Kongeriget Hanover skal der være opfordret til den største Aarvaagenhed med Hensyn til Alt, hvad der kunde staae i Forbindelse med et saadant Foretagende.
Viborger Samler, 1840-12-07
En Skrivelse fra Hanover af 29de Novbr. synes at bekræfte Rigtigheden af foranstaaende Artikel. Hertugen saa heder det bleven forlokket af Eventyrere, ik der kun søge at aflokke Hertugen store Pengesummer. Summen af de Skatte, Hertugen tog med sig ved sin Flugt fra Brunsvig, skal beløbe sig til 20 Mill. Rthlr.
Viborger Samler, 1840-12-07
Jndenlandske Efterretninger.
Viborger Samler, 1840-12-07
Kjøbenhavn. Den tredie December. Med Veemod dvæler vort Fædreland og dets ædle Konge ved Erindringen om dets fælleds Tab, hvis Aarsdag er vendt tilbage. Dog, Smertens skarpe Braad er brudt, kun Savnets aandeligste, dets forædlende Deel er bleven tilbage. – Jmedens vor arbeidsmødige Fader hviler, lyser for os hans Exempel; og en hellig Klarhed dæmrer om hans Minde. Det lever i frisk Jhukommelse, at Hans Liv, ofte overskygget af Modgang, var fra hans første Ungdom tilHans Livs Aften en Række af Opoffrelser for Danmarks Vel. Vidnerne til Hans Daad: de Familier hvis Velfærd Han betryggede: de Stræbsomme, der dannede sig under Hans Varetægt: de Betrængte, som i Nøden havde hentet Trøst og Hjælp hos Hans faderlige Barm: de Mænd, som ved hans Side have vaaget og arbeidet for Danmarks Vel, de ere endnu i Mængde iblandt os – og det levende Ord udbreder og bevarer, selv hos den yngste Slægt, i mange enkelte Træk, den gjensidige Kjærlighed, som forbandt Frederik den Sjette og Hans taknemmelige Folk. Og for den fjerne Tid, da dette Ord vil forstumme, beredes synlige Minder om Danmarks i Herren hvilende Fader! – Men intetsteds i Riget straaler den Savnedes Minde med en klarere Glands, end i Kongeborgen; thi intetsteds kjendtes Frederik den Sjettes ædle Hjerte og rene Villie bedre end der, og der pleies med kjærlig og kyndig Haand de Spirer til Fædrelandets Held, som endnu i Frederiks Livsaften plantedes i den frugtbare Ager, som Hani et halvt Aarhundrede havde beredet. Med Opoffrelse og Udholdenhed, indviet i Tidens Trang og Tarv, vil Christian den Ottende standhaftig arbeide paa at grundfæste, hvad Landets alderstegne Fader begyndte, og paa at udvikle til Kraft og Frugt den Podning paa Danmarks Kongeeg, om hvilken Landets Børn have flettet de friskeste Krandse: derved hædrer Han Frederik den Sjettes Minde. - Vi haabe til Gud, at en mild Varme maa begunstige den gode Væxt, at Uveirsstorme ikke skulle sætte den tilbage; men at det i sin Tid maa vorde givet Kongen at glæde sig ved Modenheden af, hvad der endnu er i sin Fremkomst og Udvikling. Vi haabe til Gud, at et tillidsfuldt og besindigt Folk vil forene sine Kræfter for at lette Kongens Daad og for at dæmpe enhver Lidenskab, hvis Storm kan true med at afrive Frugten, for at adsprede enhver Tanketage, hvis qvalme Dunst kan qvæle de frodige Spirer til Danmarks Frem(B. T.) tids Held!
Viborger Samler, 1840-12-07
Under 1ste De, er Assessor Algreen Ussing udnævnt til Professor ordinarius i Lovkyndigheden og Assessor i Consistorium; Lector, Lic. juris Bornemann til Prof. extraordinarius i samme Videnskab; og Lector Martensen til Prof. extraordinarius i Theologien. (B. Td.)
Viborger Samler, 1840-12-07
Den nylig afdøde Etatsraad og Hofviinhandler Waage petersen skal efterlade sig en betydelig Formue, og alene i Obligationer skal der være fundet 300,000 Rbd., foruden et Varelager af 3,000 (ifølge Andre 6,000 Oxehoveder Viin. Han har flere Gange maattet høie spottende Angreb i Bladene for sin Titelforfængelighed, for hvilken han vistnok heller ikke kan frikiendes; men forresten er det vist, hvilket ogsaa bekræftes af hans Medborgeres almindelige Omdømme, at han i Stilhed har aftørret mangen Taare, og understøttet mangen ung Kunstner og Videnskabsdyrker. (Digteren Güntelber, har i "Dagen" af 1ste Decbr. sat den Hedengangne er vakkert lille Minde.) Han døde i Livets Middelalder, næppe meget over 50 Aar, af Koldbrand i Maven, som han paadrog sig ved uforsigtig Brug af et Bad. – Grosserer Johannes Brandt, der er død af samme Sygdom, ligeledes foranlediget ved Uforsigtighed, skal have efterladt sig en Formue af 150,000 Rbd., hvilket er saameget mærkeligere, da han to Gange har spille Fallit. (Dannevirke.)
Viborger Samler, 1840-12-07
Under 25de Novbr. har C. C. Løeser erholdt Bevilling til at nedsætte sig som Bogtrykker i Kjøbenhavn.
Viborger Samler, 1840-12-07
En ung Mand af et godt Udvortes, helst i en Alder af henved 20 Aar, der besidder en god Tenorstemme, og hermed, om muligt, forener nogen musikalsk Kundskab og alm. Dannelse, kan faae et fordeelagtigt Engagement ved det kgl. Theater. (Berl. Av.)
Viborger Samler, 1840-12-07
Her skal nu bygges en katholsk Kirke. Det K. østerrigske Hof har skjænket Menigheden den Plads dertil i Bredgaden, hvor hidtil det østerrigste Gesandtskabskapel befinder sig. Bygningsudgifterne bestrides af et Lega som forlængst er skjænket dertil af en afdød Viinhandler Blanco.
Viborger Samler, 1840-12-07
Cancelliraad Olrik, Byfoged i Helsingøer, har i denne Tid reddeten, maaskee ellers for stedse fortabt, ung Pige, der var sigtet for Tyveri, ved paa eget Ansvar at skaffe hende ombord paa et til Rio Janeiro bestemt Skib, hvis Capitain havde i Commission at engagere nogle unge Piger til Familier sammesteds. Ved senere at indberette denne Fremgangsmaade til Cancelliet, med det Tilføiende, at der ikke var Tid til at indhente dets Approbation forinden Skibets Afreise, har Collegiet blot svaret, at det ventede, at Cancelliraaden i lignende Tilfælde vilde erhverve sig den fornødne bemyndigelse. (Ab. Av.)¬
Viborger Samler, 1840-12-07
J en Skrivelse fra St. Croix, af 14de Septbr. 1840, hedder det: "J dette Aar have vi en ualmindelig Tørke især i Regnmaanederne kan gamle Personer næsten ikke erindre en lignende. Høsten vil derfor blive lille, og dersom vi ikke om meget kort Tid faaer en svær Regn, da vil Høsten blive ualmindelig daarlig. Vi have endnu ikke havt nogen Orkan." (Hemp. Av.)
Viborger Samler, 1840-12-07
Fredericia, den 2den Decbr. For Fuldblodshingsten, Joung Moses, som ved Auction i Veile sidst opraab tes til 180 Rbd., uden at erholde noget Bud, skal siden være budt af en Proprietair Lorenzen (til Wasersleben?) 200 Rbd. Dette Bud stikker vistnok slemt af mod de 1800 Species, Hingsten i sin Tid kostede i det Augu(Ab. Av.) stenborgske Stutteri. Veile. Fire udmærkede Halvblodshingster, to brune, een Blaaskimmel og een Skimmel, af stærke, kraftfulde Lemmer, der af Kiendere ansees særdeles passende til den danske Race, passerede den 30te Novbr. om Morgenen, herigjennem. De tilhøre Hr. Nathansen fra Randers.
Viborger Samler, 1840-12-07
Magister Lindberg ventes efter Forlydende og føie Tid til Veile, i Anledning af en der i Egnen for Retten svævende Jnjurieproces.
Viborger Samler, 1840-12-07
Under 17de Novbr. er der meddeelt Eieren af Bogtrykkeriet i Veile, Cand. philos. S. Hertz, Tilladelse til i det af ham udgivne Blad, Veile Avis, at optage politiske Efterretninger.
Viborger Samler, 1840-12-07
Dhrr. Hoffmann og Matzaki forevise fortiden i Veile et saakaldet Hunde= og Abetheater, hvis fiirbenede Kunstnere og Kunstnerinder skulle røbe overordentligt Talent og virkelig være istand til at more Pubcum. Veile Avis beretter tillige, at de agte sig derfra til Horsens, Aarhuus og længere Nord paa.
Viborger Samler, 1840-12-07
Jfølge Privatbreve skal Kunstnerparret Mad. Bishop og Hr. Bochsa, som gjorde saamegen Opsigt i Kbhavn, være blevet skilt ad i St. Petersborg, idet nemlig Hr. Bochsa er echapperet med et Skib til Brasilien og, formodentlig af en Feiltagelse, har medtaget Mad. Bishops Juveler og Kostbarheder. (Aalb. Av. Thisted, den 3die Decbr. Det er for nogen Tid siden berettet, at et Liig var inddrevet paa Kollerup Strand her i Amtet. Dette Liig er nu vedkjendt som Liget af en Capit. Ukena fra Leer i Ostfriesland, hvis forulykkede Skib inddrev ved Bouberg. Bogstaverne i den reclamerede Guldring, han havde paa Fingeren, vare hans Kones Navn og Skibet tilhørte hans Fader. (Ab. Av.) Hjørring. Den 2den dennes om Morgenen Kl. 5 1/2 indstrandede, paa Reisen fra Cronstadt til Newcastle, udfor Ladepladsen Lønstrup, omtrent 1/4 Miil fra Robbertsknud, Briggen "Jmpartial, Capit. John M. Lagan, hjemmehørende i Sunderland. Besælingen, 10 Mand, Capit. iberegnet, er reddet og der er Sandsynlighed forat Ladningen, som bestaaer af Hamp, Hør, Talg og Huder, vil kunne bjerges. Om Skibet, der kun er af Maaneder gammelt, kan bringes af Grunden, vides ikke. (Aalb. Av.)
Viborger Samler, 1840-12-07
Ledige Embeder. Toldcontrolleur-Embedet i Maasholm i Cappel Tolddistrict; aarlig Gage 380 Rbd. og fri Bolig, med Forpligtelse til at holde Embedsboligen i god Stand og at udrede de derpaa hvilende Byrder. Toldforvalter-Embedet i Neustadt; aarlig decourtfri Gage 2000 Rbd. For Oppebørslerne stilles Sikkerhed i 4 Procent rentebærende Kongelige Obligationer til et Beløb af 4100 Rbd. Fyrinspecteur-Embedet paa Hesseløe; Gage 500 Rbd., fri Bolig og Græsning til 4 Køer og i Faar, og i Godtgjørelse til Skrivmaterialier og Brændsel samt til Vinterfourage 190 Rbd.
Viborger Samler, 1840-12-07
Befordringer og Afgang. Under det danske Cancellie: Den 27de November er Missionair ved Colonien Upernavik med tilliggende Udsteder Grønland, C. C. Østergaard, efter Ansøgning, i Naade, entlediget, og Cand. theol. G. M. Christophersen beskikket til missionarius ordinatus ved bemeldte Colonie med Udsteder; Cand. theol. H. Høyer til Sognepræst for Nidløje Menighed i Siælland; Cand. theol. C. J. Trojel til Vicepastor for Sandbo Menighed paa Lolland; Cand. theol. G. C. Mønster til ordineret Catechet og første Lærer ved Borgerskolen i Vordingborg.
Viborger Samler, 1840-12-07
AVERTISSEMENTS. En Brystnaal er igaar tabt, formodentlig paa Veien fra St. Hansgade til Domkirken. Finderen vilde aflevere den, imod Betaling af sammes Værdie, til Bogtrykker Wissing. Lysgarn. i Fedder til 3 Mk. 8 s. Pdt. og i Nøgler til 4 Mk. D. Philipsen. Pdt., faaes atter hos
Viborger Samler, 1840-12-07
Blegede Hør= og Hampelærreder, Ravndug, ublegede Hampelærreder, ere i disse Dage arriveret, og sælges til mueligst billigste Priiser hos D. Philipsen. Et Partie Haandklædedreiel. sælges til særdeles billige Priser hos D. Philipsen. 2 Mølle-Axler, Længde 11 Alen og 7 1/2 Alen og 14 a 21 Tommer i Diameter, ere at faae tilkjøbs hos Chr. Løgstrup i Dumpen. 1
Viborger Samler, 1840-12-08
No. 196. Kongelig allern. privilegeret. 68 Aar. Stolidende. Tvor, Forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdømmerne. arre Tirsdagen den 8de December 1840. Denne Tidende redigeres af Adjunct Reiss og H. Wissing, og udgives 4 Gange ugentlig fra Sidstnævntes Officin.
Viborger Samler, 1840-12-08
Fra Strassburg skrives under 26de Novbr., at de Efterretninger, man igaar og idag have erholdt fra Paris, ingenlunde ere af den Natur, at Fredens Venner deraf tør hente stor Beroligelse. De stormende Optrin i Kammeret ved Oplæsningen af Adressendkastet, og Jndtagelsen af St. Jean d'cre have igaar vakt Jndvaanerne af den politiske Slummer, hvori de have været lullede i de sidste 8 Dage. Rustningerne fortsættes uafbrudt. Alt har et krigersk Udseende, og dagligen indtræffe nye Forstærkninger hertil.
Viborger Samler, 1840-12-08
Spanien. Efterretningerne fra Madrid ere interessante. Rygtet gaaer i Madrid, at der er en stærk Spænding imellem flere af Medlemmerne i Regentskabet, og at, som Følge deraf, Espartero staaer i Begreb med at nedlægge sin Værdighed.
Viborger Samler, 1840-12-08
Orienten. Fra Constantinopel (10de Novbr.) meddeler Augsb. Allg. Zeit. en Correspondentartikel, hvori der formenes, at Erobringen af St. Jean d'Acre nødvendigviis maa have Syriens Tab for Mehemed Ali til Følge. Jaffa maa om føie Tid falde i de Allieredes Hænder, saafremt det urolige Hav ikke lægger Hindringer i Veien for de Allieredes Angreb. Fra Jaffa ville de tyrkiske Tropper trænge frem til Jordan, eller og over Jernsalem til det røde Hav. Sir Charles Smith har overdraget Gen. Jochmus sin Commando. Oberstens Plan gaaer ud paa at afskære Jbrahim Paschas Hær, Communicationen med Ægypten. Fra flere Sider yttres Misfornøielse med Adm. Stopfords Forhold. Allerede for 3 Uger siden tilsendtes herfra Adm. Stopford den befaling, at han ogsaa skulde underkaste de franske Krigskibe og Krigsdampbaade Blokadelovene, men først for faa Dage siden er der fra Admiralen indløben en Depesche, hvori han saare vidtløftig udbreder sig om Vanskeligheden af at fuldbyrde en saadan befaling, der let kunde føre til en alvorlig Collision og Søkrig med Frankerig. - Vi have i Løbet af denne Uge erholdt fra London en vigtig Efterretning, - vigtig fordi den melder os, at Mehemed for sidste Gang opfordres til formelig at underkaste sig Sultanen. Betingelserne ere: 1) Mehemed Alli og hans Efterkommere skulle for Fremtiden ansees som afhængige Statholdere af Porten; 2) Mehemed og hans Efterkommere skulle svare Tribut, og 3) aflægge alle udvortes Tegn, der endog kun fjernt kunde hentyde paa nogensomhelst Uafhængighed.
Viborger Samler, 1840-12-08
Jfølge Lord Palmerstons Memorandum af 14de Novbr., hvilket er tilstillet det franske Cabinet, og offentliggjort af Morn. Herald, skulle de 4 Magters Repræsentanter i Constantinopel søge at formaae Porten til ikke alene at indsætte Mehemed Alt paa ny til Pascha af Ægypten, men tillige at forunde ham den arvelige Jnvestitur af hiint Paschalik, i Overeensstemmelse med de ved Juliconventionen fastsatte Bestemmelser, – saafremt nemlig Mehemed ufortøvet underkaster sig, og erklærer sig villig til at tilbagelevere den osmanske Flaade, samt trække sine Tropper tilbage fra hele Syrien, Adana, Candia, Arabien og de hellige Stæder, hvorhos det maa ansees for ganske tvivlsomt, at denne Paschaen tilstaaede Arveret kan tilbagekaldes i det Tilfælde, at Mehemed eller hans Deseendenter maatte overtræde de foranførte Vilkaar. Og denne nye Beledning m. m. skal først finde Sted, efterat Mehemed har anraabt om sin Lehnsherres Naade og ganske har underkastet sig Sultanens Afgjørelse. - Da Morn. Her er et Toryblad, og altsaa ikke er indviet i Cabinettets Beslutninger, tør det maaskee være muligt, at i Palmersions Memorandum ikke er affattet i saa skarpe Udtryk, som Morn. H. anfører.
Viborger Samler, 1840-12-08
Storbritannien og Jrland. Efter RegistraxGeneral udgjør Folkemængden i det forenede Kongerige Storbritannien og Jrland 27,774,200 Sjæle, hvoriblandt 6,080,000 Mandfolk i en Alder fra 20 til 60 Aar. Paa Jrland komme 322/3 af hele Folkemængden.
Viborger Samler, 1840-12-08
Nyeste Postefterretninger. Storbritannien og Jrland. London, den 1ste Decbr. De Beretninger, den for kort Tid siden fra Ostindien tilbagevendte General, Sir Thom. Willshire, har aflagt, skulle være saa ugunstige, at det er besluttet, ufortøvet at afsende til Bombay det 2de Jnfanterieregiment og alle de til de engelske Regimenter hørende Soldater, der ere disponible i England, i Alt omtrent 2500 Md. Det hedder imidlertid, at der udfordres 10,000 Md. til at møde alle Eventualiteter.
Viborger Samler, 1840-12-08
Dronning Victoria befinder sig saa vel, at Bulletins ere ophørte, og at hun atter underskriver sit Navn. Orienten. J en Correspondentartkkel fra Constantinopel af 11te Novbr., indrykket i Augsb. Allg. Zeit. hedder det: Endskjøndt det ikke lader sig negte, at den Udvei, der endnu staaer aaben for Mehemed, indskrænker denne Rebel til Ægypten, er det dog en Sandhed, at det, der indrømmes ham, er meget betydeligt med Hensyn til Paschaens fortvivlede Stilling, og kun lader sig undskylde paa Grund af Frankerigs truende Stilling. Ægypten vil da saaledes vedblive at være et Offer for dette Hensyn; Landets Skjæbne bliver ligesaa frygtelig som forhen, dersom man ikke vil leve i en bestandig Krigstilstand med Mehemed. Det vilde være taabeligt at antage, at den 70-aarige Pascha kunde aflægge sit Tyrannie, og berede Ægypten en bedre Skjebne. Netop derpaa bygger man, og venter, at Mehemeds Forhold snart vil give Anledning til grundede Besværinger, og saaledes tidligere eller senere bevirke hans egen og hans Families Undergang. – Naar Mehemed forlader Skuepladsen, vil Jbrahims Adfærd snart styrte ham. Hans umenneskelige Grusomhed, hans Hang til Drukkenskab, der ofte sætter ham i et sandt Raseries Tilstand, gjøre ham ganske uskikket til at paalage sig en taalelig Regents eller Administrators Rolle. Mange ere endelig af den Formening, at Mehemed Alt ei vil antage de nye Forslag, og at han saaledes paa en inddirect Maade allerbedst vil drage Omsorg for Ægyptens Vel. Frankerig. Paris, den 1ste Decbr. Den almindelige Debatte og Adressen fortsættes.
Viborger Samler, 1840-12-08
Paa Reden ved Toulon ligge nu 16 Linieskibe med 1500 Kanoner og en Besætning af 12000 Md.
Viborger Samler, 1840-12-08
Handels=Efterretninger. London, den 30te November. Korntilførslen er ubetydelig med Undtagelse af Byg. Hvede er 1 a 2 s. lavere noteret end sidste Mandag. Byg er atter billigere, og man kan ikke vente rask Afsætning, førend Veirliget bliver mere tørt, hvorved Kornets Tilstand vil vorde bedre. Havre er ikke gaaet lavere i Prisen.
Viborger Samler, 1840-12-08
J St. Petersborg havde man den 19de November 10 til 12 Graders Kulde, og man kunde derfor baade gaae og kjøre over Nevafloden. Fra Kronstadt havde man i de sidste 5 til 6 Dage ingen Efterretning havt.
Viborger Samler, 1840-12-08
Jndenlandske Efterretninger. Kjøbenhavn. "Dagen" af 3die Decbr. er omgiven med sort Rand. Jdag for et Aar siden siger dette Blad – strømmede Af Kjøbenhavns Indbyggere, Unge og Gamle, Store og Smaae ud til Amalienborg. Landets Fader, den gamle og elskede Frederik den Sjette var død paa denne Dag, og overalt hvor man kom, saae man kun Sorg og Bedrøvelse, Taarer og Veemod; Jngen lagde Skjul paa sine Følelser, men udtalte dem lydeligt og høit, thi Danmarks gamle Konge var elsket som Faa, og denne Nationens Kjærlighed var det, der lige indtil faa Øieblikke for hans Død gjorde ham stærk til at bære de mange haarde Tilskikkelser, som den ubøielige Skjæbne lige fra hans tidligste Barndom lod ham kjæmpe imod. Ja Frederik den Sjette tog Folkets, et taknemligt og trofast Folks Kjærlighed med sig i Graven, og vore Børnebørns Børn ville fortælle deres Afsom om den gamle Konge med det hvide Haar og om den lykkelige Tid, da han førte Danmarks Scepter i sin Haand med en Mildhed og Naade, der udsprang fra det ædleste Hjerte. Og hvad han har gjort for Danmark og det danske Folk vil blive optegnet i Historiens Aarbøger, og naar man nævner Danmarks ædleste og bedste Konger, da vil man ikke glemme Frederik den Sjettes Navn. Og derfor bør hele Danmark paa denne hans Dødsdag, feire en stille og veemodsfuld Sørgefest - og Danmark gjør det ogsaa; i Mangfoldiges Hjerter, hvem Taknemmelighed og Kjærlighed bandt til den Afdøde, ville idag dybe Følelser bevæge sig; idag er eet Aar henrundet siden hans Dødsdag, men om end mange Aar og Dage svinde, vil dog aldrig Frederik den Sjettes Minde uddøe i de danske Hjerter.
Viborger Samler, 1840-12-08
Kbhavnsposten af samme Dato siger: Det er idag et Aar siden, at Døden bortkaldte Frederik den VI og Christian VIII besteg Danmarks Throne. Der ligger i denne Forestilling vistnok stor Anledning til alvorlige Betragtninger for enhver tænkende Medborger, men for Jngen dog større end for ham, der blev kaldet til at indtage den Afdødes Plads, og som idag seer tilbage paa et afsluttet Aar af den Tid, Forsynet skjænkede ham til at virke for et heelt Folks Fremgang og Udvikling. Det er Anelsen og Regnskabstimen, der paatrænger sig Mennesket ved ethvert saadant Afsnit i Livet, den Time, da der spørges Enhver, hvorledes han har frugtbargjort det anbetroede Pund, hvorledes han har benyttet den ham givne Leilighed til at fremme det Sande, det Gode og det Rette. Og visselig, er Kongernes Magt stor paa Jorden, da er ogsaa deres Ansvar stort. – Det er idag et Aar siden at Døden bortkaldte Frederik VI og Christian VIII besteg Danmark Throne, og Tanken vender uvilkaarligt tilbage til de Forhaabninger og Forventninger, der gave sig tilkjende over hele Landet ved Efterretningen om, at nu var Statens Styrelse overdraget ham, der i sin Tid gav det norske Broderfolk en fri, selvstændig og urokkelig Constitution. Men hvad der end i det nu afsluttede Tidsrum er skeet til enten at bestyrke eller forringe hine Forventninger og Forhaabninger, saa er det danske Folk vistnok skredet betydeligt frem i det svundne Aar saavel i Modenhed til at kunne opfatte og med Held anvende de Midler til Selvstændighed, det saa umiskjendeligt ønsker og attraaer, som i Erkjendelsen af, at det hos sig selv har at hente det Haab og den Kraft, der ikke ere afhængige af noget enkelt Menneskes Tilværelse. Det danske Folk har i det sidste Aar givet Beviser nok paa, at det føler sig gjennemtrængt af Tidens Aand og at det er i Stand til at gaae frem efter en almeen Bevidsthed. Med forøget Føie kunne vi derfor gjentage de Ord, vi idag for et liAar siden udtalte: "Selvbevidstheden er gjenopvaagnet, og den Oplysning, der umuliggjør den blinde Ledelse, har allerede kastet sit lyse Skjær henover Danmark som Morgenrøden for den kommende Dag, og paa denne Selvbevidsthed og Oplysning er det, vi med uomstødelig Vished kunne bygge Haabet om den endelige Opnaaelse af hvad der kan fremme og sikkre det Heles Held og Fremskridt. Den selvbevidste Almeenaand bliver og kortere eller længere Tid til en Alt beherskende Almeenvillie. At handle i Overeensstemmelse med denne Aand, er at fremme den gode Sag, og at give denne Aand sit lovmæssigste Organ ligger for Øieblikket i de Valgberettigedes Hænder.
Viborger Samler, 1840-12-08
Hvad vi ikke selv vide om vore egne Anliggender, erfare vi som oftest af fremmede Blade. Saaledes fortæller det den 5te Decbr. ankomne "Aftonblad, at Cancelliets Mening om Minoritetens Votum var meget deelt, idet nogle af de Deputerede holdt for, at Stændernes Fortolkning var den rigtige, Andre, at et Lovforslag i denne Henseende skulde forelægges Stænderne; hvorimod Præsidenten Stemann tilraadede Hs. Majestæt at lade udgaae et Rescript desangaaende, som da ogsaa toges til – J Mands Minde har man ikke ved Aftenstid Følge. - seet en saa stor Menneskemasse i Holmens Kirke som i Onsdags Aftes. Den smukke Clara Falbes" Vielse fandt nemlig Sted med en Søn af Admiral Rothe, som fornylig har faaet et Embede som Skifteforvalter og Assessor i Vestindien. Kirken var oplyst af 16 Candelabrer, som vare laante fra Slottet, hver med 21 Voxlys, og i det Hele festlig smykket. Flere af Kongehusets Medlemmer bivaanede Vielsen, der først fandt Sted Kl. 8 1/2, og allerede siden Kl. 5 stode Folk udenfor Kirken, og Trængselen var saa stærk, at endeel Damer, som man saae i uhyre Mængde, fik Ondt. Det unge Brudepar skal ved dets Hjemkomst fra Kirken have forefundet en fyrstelig Brudegave. (Ab. A.)
Viborger Samler, 1840-12-08
Jfølge Cancelliets Resol. vil der blive ansat en Prøveprocurator ved Underretterne i Sjællands Stift udenfor Kjøbenhavn, med Forpligtelse at tage Bopæl i Helsingør. (Berl. Tid.)