JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1839-02-04
Døde. Enke efter Guldsmed Steenstrom, Charlotte Waltermine, f. Raben, 36 A.; Enke efter Skibscapt N. Schandorph, Helene Christine, f. Tronberg, 80 A.; Student Fred. Westphal; Alle i Kjøbenhavn. Jfr. Aug. Vilh. Tolderlund, 19 1/2 A., i Sorø Ladegaard. Sognepræst N. Chr. Schulz, 39 A., i Roerup Præstegaard (i Sjælland) Cand. theol. Fr. Christ. Esmarch, 37 A., i Nykjøbing (i Sjælland). Feldberedermester Rasm. Jespersen, 49 A, i Svendborg. Justitsraad Peter Jørgensen, 85 A., og Dreiermester Fred. Wilh. Knoblauch, 34 A.; Begge i Odense. Skomager Lerhmanns Hustru, Birgithe Catrine, f. Jespersen, 38 1/2 A., i Cheltoft.
Aalborg Stiftstidende, 1839-02-04
Ved en indløben Feil var i Bekjendtgjørelsen. i sidste Løverdagsavis om Capitelstaxten for Thy og Morss Bygget i nogle Exemplarer ansat til 2 Rbd. 4 Mk. 14 1/2 s., istedetfor 2 Rbd. 4 Mk. 8 1/2 s., hvilket bedes rettet. ces. - teres tes. br. Hr.
Aalborg Stiftstidende, 1839-02-04
Bekjendtgjörelser. Herved tillader jeg mig at bekjendtgjøre for det høistærede Publicum, at Borcabinettet, foruden Søndag Aften, tillige vil blive foreviist de paafølgende tvende Aftener: Mandag og Tirsdag, hvilke sidste Afteners Jndtægt er bestemt at tilfalde Velgjørenheds Foreningen for Aalborg. Entreen er, som sædvanligt, for Voxne 1 Mk. 8 s. og for Børn og Tjenestefolk 1 Mk. Ærbødigst N. U. Møller.
Aalborg Stiftstidende, 1839-02-04
Söndagen den 10de Februar, om Aftenen Kl. 7, bliver Assemblee og Bal i Selskabet, Enigheden", Directionen.
Aalborg Stiftstidende, 1839-02-04
Theatret i Aalborg.
Aalborg Stiftstidende, 1839-02-04
Tirsdagen den 5te Februar opføres: Kean, nyt Skuespil i 3 Acter af Dumas, oversat af Borgaard. J Müller.
Aalborg Stiftstidende, 1839-02-04
Kobbersmedmester C. J. Hvilsom har vundet Borgerskab her i Byen og anbefaler sig med Forfærdigelse af alt Arbeide, som til denne Profession henhører. – Hans Bopæl er i Stedet Nr. 134 ved Vesteraa.
Aalborg Stiftstidende, 1839-02-04
Den Beboelses-Leilighed, som jeg fortiden beboer, paa Nørregade Nr. 544, bestaaende af 5 gibsede Værelser, Kjøkken, Spisekammer, Bryggers, samt Heste- og Kostald, Vognremise, Kielder og Have, kan erholdes til Leie til næste Paaske=Flyttetid, naar man derom behagelig ville henvender sig til Undertegnede. Ane sal Wang.
Aalborg Stiftstidende, 1839-02-04
En ny holsteensk Vogn paa nyeste Facon med 3 lakerede Agestole, samt 1 tospændet Kane med Teppe kan erholdes tilkjøbs af Ane sal. Wang. M. M. B. Barbeerknive aftrækkes hos M. M. Ruben.
Aalborg Stiftstidende, 1839-02-04
En lille Familie ønsker paa en reel Gade 2 a 3 Værelser med øvrige Beqvemmeligheder til Leie. Stiftsbogtrykkeriet anviser.
Aalborg Stiftstidende, 1839-02-04
Hos Skipper Gülstorf faaes Gulvsand a 20 s. Td. Til næstkommende Flyttetid ønskes tilleie 3 Værelser, med Kjøkken, Spisekammer, Pigekammer samt Plads til Jldebrændsel Adressecontoiret anviser.
Aalborg Stiftstidende, 1839-02-04
En net Leilighed paa 4 a 5 Værelser med Kjökken og videre Tilbehør önskes til förstkommende Flyttetid. Adressecontoiret modtager Billet, mk. "Leilighed".
Aalborg Stiftstidende, 1839-02-04
Arvingerne efter den her paa Gaarden afdøde Tjeneste karl, Peder Christensen Rold, ere opgivne at være. Heelbroder, Christian Christensen, tjenende i Rottrup, 1 Heelsøster, Ellen Marie, tjenende i Øster Askland, 1 Halvbroder, Lars Christensen, tjenende i Seilstod, og i Hal søster, hvis Navn og Opholdsted itre vides; Disse og om flere gives (de Umyndige med Værger) indkaldes herved at møde ved en Skiftesamling, som afholdes paa mit Contoir næstkommende 25de Februar, Kl. 2 Eftermiddag. Clarupgaard, den 31te Januar 1839. Christensen.
Aalborg Stiftstidende, 1839-02-04
Efter Proclama, som er læst ved Morso Herreders Ret Dags Dato og vil blive læst inden den Kongelige Landsoverret i Viborg den 4de Februar d. A., indkaldes med 12 Ugers Varsel Alle og Enhver, som formener sig at have Noget tilgode i afgangne Kirsten Mortensdatters og forhen afdøde Mynd Jens Roisens Bo af Veierslev Sogn og By paa Morso, til for mig som Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Morso Herreders Skifteret, den 25de Jan. 1839. Rummelhoff.
Aalborg Stiftstidende, 1839-02-04
Efter Begjæring af Arvingerne i Kammerraad Svanholm Bo bliver den dette Bo tilhørende, heri Byen paa Nørregade under Nr. 546 beliggende, Gaard med tilliggende Have stillet til een eneste Auction, som holdes i Gaarden selv Mandagen den 25de Februar næstkommende, Formiddag Kl. 10, hvor absolut Bortsalg vil finde Sted, om nogenlunde antageligt Bud maatte skee. Conditionerne erfares paa Auctionsstedet. Lysthavende indbydes. – Jfald Gaarden ikke ved nævnte Auction bortsælges, er den til Paaske=Flyttetid at erholde til Leie. Aalborg, den 1ste Februar 1839. A. Mørch.
Aalborg Stiftstidende, 1839-02-04
Til de ved Stormfloden Skadelidte i Løgstor har Red havt den Glæde at modtage et anonymt Brev underskrevet M. med. . . . . . . . . . . . 10 Rbd.
Aalborg Stiftstidende, 1839-02-04
J Anledning af et Jnserat fra Jyllandspostens Redaction i Følgebladet til Aarhuus Stiftstidende af 31te Januar. Hvis det Blad fortjener Navn af Folketidende", der leverer Artikler af den Beskaffenhed, som de, der under Mærket 6 ikke om Jødernes Valgbarhed, men mod de jødiske Jndivider Staten, tidligere have været indlemmede i "Jyllandsposten, da kan der vist heller ikke være Noget at indvende imod, at det nævnte Blad optager Artikler, der danne værdige Pendantstil de foregaaende. Det er heller ingenlunde over at o's sidste Artikel have fundet Plads i "Jyllandsposten, vi have urgere eller ønsket at see den Vedkommende afskaaren Leilighed til at forsvare sig mod et saakaldet Angreb (der forresten er over 5 Maaneder gammelt); men vi yttrede kun, hvad vi her gjentage at den Redacteur, der i et Blad, som skal være Organ for værdige Folke-Anskuelser, optager Artikler af den Beskaffenhed som de elske, ikke er i Besiddelse af den Skjønsom led, Takt og gode Villie, der udfordres til Redactioneaf et Blad, som skal fortjene ægte Navn og ikke laant eller selvgiven Titel af Folketidenden, Hvad vi saaledes havde erklæret om "Jyllandsposten, finder dens Redacteur naturligviis meget beleiligt kun at være tomme Phraser, der dog alle skulle være særdeles anvendelige paa os selv, og til at documentere dette tager han enkelte Udtryk og halve Sætninger af hvad vi i sin Tid skrev, for at tilbagevise Gs skammelig Beskyldning: at Jøderne havde viist Utaknemmelighed imod Regjeringen og en Hob andre ligesaa latterlige og absulde Paastande, – og fremstiller dem isolerede og uden Sammenhæng for Publicum, der herved, hvis det forresten saaledes lod sig blænde, aldeles maatte vildledes i sin Anskuelse og Dom. Vi spørge nu, og vi ansee os for competente til at spørge, om slig Adfærd er sømmelig for en Redacteur af en Folketidende? – V bede Enhver, der har Jnteresse herfor, at læse de Artikler mod Jøderne, som under Mærket 6 ere serverede i "Jyllandsposten", og da sige os, om saa usle Udfald mod et heelt Samfund fortjene med Rolighed at forbigaaes, eller om vore bemærkninger herom, om endog mangt et Udtryk er blevet for haardt og skarpt betegnede, mangler sin Motivering? – Og saadanne Artikler, som os, kalder Jyllandspostens Redacteur besindige Yttringer af Tanken og en rolig afhandlende Discussion, som først ved vore saakaldte Personligheder", skulde være udartede til den Bitterhed og Golde, for hvilken han atter har maattet aabne sine Spalter, Lad Redacteuren af "Jyllandsposten" først godtgjøre, at Artikler, som O's, fortjene at indtage en Plads i Folkediscussionen og Spørgsmaalet om Jødernes Valgbarhed, og vi skulle da ikke gjøre hans Blad den ærefulde Benævnelse af Folketidende stridig, men til at vindicere Adkomsten til en saa hæderlig Rang i Journalistikken, udfordres Facta og ikke tomme Forsikkringer og skjøntklingende Tallemaade, der kun skjule den mugne Kjærne bag ved en lokkende Skal.
Aalborg Stiftstidende, 1839-02-04
Til Erstatning for det ved ovenstaaende og flere volemmiske Artikler i den sidste Tid occuperede Rum vil senere udgaae et Følgeblad.
Aalborg Stiftstidende, 1839-02-04
Den næste Avis udkommer paa Onsdag.
Aalborg Stiftstidende, 1839-02-06
Aalborg Stiftstidende. Adresse-Avis. Aar 1839. No 27. Onsdagen den 6te Februar. Denne Avis, som udgives af J. Chr. Borch & N. Ph. Ree's Enke og redigeres af Bernhard Ree, udgaaer : Gange ugentlig og kan bestilles paa alle kongelige Postcontoirer i Danmark og Hertugdømmerne samt paa Stiftsbogtrykkeriet Aalborg, hvor Prisen er 7 Mk. 8 s. qvartaliter.
Aalborg Stiftstidende, 1839-02-06
Udlandet. Udtog af de med Pakkeposten ankomne tydske Blade. Belgien staaer slagfærdig og synes jo før jo hellere at ville byde sine Fjender Spidsen. General Sebastianis Underskrift til Fuldbyrdelsen af de 24 Artikler, som nu stadfæster sig ved engelske og belgiske Blades Beretninger, har naturligviis bragt Gjæringen paa sin Høide, saa at en fjendtlig Collision med Holland eller andre modstaaende Magte nu næsten synes uundgaaelig. – De 4de Batailloner til alle Livregimenterne ere indkaldte, hvorved Armeens effective Styrke er forøget med 9000 Md. Fra Lüttich er Morgenen den 28de det 17de Batteri forspændt Skyts afgaaet til Limburg. Det 17de Batteri Beleiringsskyts, der ogsaa garnisonerer i Lüttich, har erholdt Ordre til at begive sig til Venloo. Den 28de begave de lüttichske Borgergardister sig i stort Antal til Regjeringsbygningen for at erholde Sabler, Patrontasker og Lædertøi. - Hollænderne synes at drag deres Styrke bort fra Antwerpen og mere nærme sig det Limburgske i Retningen mod Venlod. Paa nævnte Plads, har den belgiske Gen. Daine ogsaa bekjendtgjort, at fra den 25de om Middagen Jngen vil blive ind- eller udladt uden at være forsynet med et af Politicommissairen udstedt og af Commandanten viseret Kaart. J den samme Ordre befales der Jndvaanerne ved den første Allarm Bevægelse om Natten at oplyse Huusfacaderne og forholde sig rolige i deres Bopæle. – Fra Brüssel afgaae bestandigt kongelige Courerer til Tydskland. Ligeledes ere fra det store industrielle Gockerillske Huus flere Courerer i de sidste Dage afsendte til Frankrig. – De patriotiske Foreninger vedblive at virke, iblandt Ungdommen - hedder det i et Brev til "Cølner Zeitung - hersker en Gjæring, som erindrer om 1830 og i Theatret bliver hver Gang forlangt Brabantonnen, der da afsynges under almindelig bifald. Handels- og Jndustrie stunden og det høiere Stænder i Gjennemsnit ønske en fredelig Udnævning. J kritiske Øieblik ville disse hverken gribe Parti for eller imod, men lade Alting gaae sin Curs, saaledes som vil ogsaa til andre Tider have været Vidne til Veed Regjeringen ikke at antage en kraftig Holdning, de løber den Fare for at blive overfløiet og mod sin Villie, rever bort med Strømmen.
Aalborg Stiftstidende, 1839-02-06
J Tydskland ere naturligviis Alles Øine rettede mod Belgien og de der forestaaende Begivenheder. Paa enkelte Steder skulle Forbundscontingenterne allerede staae parate til et rykke mod Grændsen. Hvorledes Preussen er stemt i denne Strid vil man af denne Stats Jnteresser let kunne slutte sig til, og at den ikke er ligegyldig Tilskuer af det Passerende viser, foruden Troppebevægelserne ved Rhinen, blandt Andet ogsaa det i Dusseldorff-Tidenden af 28de Jan. overeensstemmende med en kongelig Cabinetsordre af 12te ds. emanerede Forbud mod Udførselen af Heste over Rhin provindsens vestlige Grændse. J Berlin trøster imidlertid la hante volde sig endnu med, at Alt vil faae en fredelig Vending og at man ved diplomatiske Finesser vil kunne dæmpe den ulmende Krigsflamme, der let, naar den kom til Udbrud, fra Belgien kunde strække sig ind i Tydskland og stække Vingen paa mange høitflyvende Ørne og andre smaa aristokratiske Rovfugle. – J Prag gjør den forrige Overbefalingsmand for den polske Armee, Skrivneckis pludselige Undvigelse fra denne By, hvori han med den østerrigske Regjerings Tilladelse i de sidste Aar havde opholdt sig, stor Opsigt. Som man formoder er Generalen dagen til Belgien, med hvis Regjering han allerede længere Tid skal have underhandlet om at træde i dens Tjeneste.
Aalborg Stiftstidende, 1839-02-06
Fra Wien var kort for hans Undvigelse indløben Ordre til Politiet, at vogte Generalens Skridt, men Orden kom forsildigt. Dog skulle hans Papiter være blevne underkastede en Visitation, som iøvrigt ikke skal have ført til noget Resultat.
Aalborg Stiftstidende, 1839-02-06
Det engelske ministerielle Blad Globe erklærer den af Bladet Sun nylig meddeelte Relation om Dronning Victorias forestaaende Ægteskab med en Prinds af Coburg for aldeles opdigtet, hvorimod Sin gjentager Paastanden om sin Efterretnings Ægthed og tilføier, at hvis den forestaaende Forbindelse ikke bliver omtalt i Throntalen ved Parlamentets Aabning, den da ved et særegent Budskab vil blive dette meddeelt. Efter Globe's Yttringer at dømme ville Ministrene, som det synes, ikke selv proponere nogen Forandring af Kornlovene, men rette sig efter Majoritetens Erklæring i Underhuset, naar man først har hørt Petitionerne fra Fabrikstæderne og det Forsvar for Samme, som der ønskes ført for Husets Skranker. Det franske Forbud mod Kornudførsel har i London vakt stor Opsigt; Kornlovenes Modstandere finde deri en ny Understøttelse til at naae deres Hensigt, thi, spørger man, hvad skulde vel iaar blive af England, hvis flere Stater fulgte det givne Exempel, og vilde mar dat ikke ligefrem afhænge af fremmede Magters Naade? – Hertugen af Wellington begynder at føre Alderens Virkning. En Upasselighed, der hidrører fra en Sammentrækning af Muskierne paa den ene Side af Ansigtet, volder ham megen Smerte. Hertugen bliver, om Gud vil, i næste Mai 70 Aar gl. – Jfølge Globe har Huset Rothschild frelst en betydelig Bank paa Continentet (hvilken, nævnes ikke) fra et Fald, der, ved dette Jnstituts vidtløftige Forgreninger, vilde have sat hele Europa i Skræk.
Aalborg Stiftstidende, 1839-02-06
Kongen af Hannover har ophævet det hidtil bestaaende Geheimeraads-Collegium, derimod decreteret Oprettelsen af et Statsraad, der i Kongens Fraværelse præsideres af hans Stedsøn Prindsen af Solms.
Aalborg Stiftstidende, 1839-02-06
(J Hamborg manglede de seneste franske, belgiske, hollandske og engelske Poster.)
Aalborg Stiftstidende, 1839-02-06
Fædrelandet. Kjøbenhavn, den 2den Februar. Jndbydelsesskriftet til Universitetets Fest i Anledning af Hs. M. Kongens Fødselsdag, forfattet af Universitetets Rector, Prof. juris Larsen, er udkommet. Det er skrevet i det danske Sprog og omhandler de danske Kongers personlige Deeltagelse i Retspleien fra de ældste Tider indtil den nuværende Ved Festen, som er berammet til den 4de Febr., holdes Talen paa Dansk af Rector, som derpaa uddeler Universitetets Guldmedaille til Forfatterne af de i forrige Aar indsendte Afhandlinger, der have vundet Prisen. Festen aabnes og sluttes ved en af Prof. J. L. Heiberg forfattet og af Prof. C. F. Weyse componeret Cantate, der udføres af Studerende. J forrige Aar indkom fem Afhandlinger for Priis medaillen, nemlig een juridisk, een mathematisk, tvende philologiske og een æsthetisk. For to af disse Afhandlinger til stededes Guldmedaillen, nemlig for den juridiske til Cand.jur. Andr. Fred. Krieger og for den mathematiske til Cand. philos. Hans Chr. Stausholm. Stud. philol. Hans Henrik Lefolii erholdt Accessit for en philologisk Afhandling. – Hs. M. Kongen har allern, behaget at tillade kgl. Observator A. C. Petersen, at anlægge og bære den ham af Hs. M. Kongen af Sverrig tildeelte Ridderdecoration af Vasa-Ordenen og Stabscapt. Christ. Wilh. v. Nyegaard af Prinds Chr. Frederiks Regiment, R. af D., at anlægge og bære den ham af Hs. M. Kongen af Sverrig, tildeelte Ridderdecoration af Sværd-Ordenen. (Berl. T.)
Aalborg Stiftstidende, 1839-02-06
Cand. theol. H. K. Rask, en Broder til vor verdensberømte Sproggrandsker, har udstedt Subskriptionsplaner paa et Ugeskrift: "Morskabslæsning for den danske (Kbhvnspst.) Almue.
Aalborg Stiftstidende, 1839-02-06
Jforgaars Aftes faaes i Kunstforeningen et betydeligt Antal malede og tegnede Studier af Sødring samt et Maleri af samme Kunstner forestillende Slottet Büresheim ved Rhinen. Dette Slot, der er bygget i det tolvte Aarhundrede, er een af de Bygninger, der endnu ere fuldkomment vedligeholdte. Værelserne, Decorationerne og Jndboet ere og saa fra Middelalderens Tid, i hvilken Henseende vi især henlede Opmærksomheden paa een af Sødrings Skizzer, der forestiller et lille Værelse paa Slottet. Blandt Skifzerne fremhæve vi ogsaa det Jndre af en gothisk Kirke, vi mala i Schweiz og Ruinerne af Slottet Falkenstein. (S. Bl.
Aalborg Stiftstidende, 1839-02-06
- - Her i Kjøbenhavn og i Taarnby Sogn paa Amager) have Flere med megen Held begyndt at indsamle Gaver, til dem, som have lidt ved Vandfloden. En Committee er færd med at danne sig for at samle de Bidrag, som komme ind fra forskjellige Sider.
Aalborg Stiftstidende, 1839-02-06
Ledigt Embede. Under det danske CancelliBranddirecteurembedet i Holbeks Amt. Gagen 800 Rbd. Sølv aarlig.
Aalborg Stiftstidende, 1839-02-06
Befordringer og Afgang. Den 23de Jan. er Cancelliraad C. J. Thomsen, R. af D., Jnspecteur ved det kgl. Mynt= og Medaille=Cabinet samt Medlem af Commissionen for Oldsagers Opbevaring, udnævnt til virkelig Justitsraad; Jnspecteur ved det kgl. Mynt= og Medaille-Cabinet, samt Bibliothekar ved det Classenske Bibliothek, O. Devegge, R. af D., til v. Cancelliraad; d. 26de er Cand. theol. W. B. Poulsen besk. til 2den Lærer ved det kgl. Skolelærer-Seminarium paa Joenstrup; Cand. theol. S. J. Heiberg til 1ste Lærer ved det kgl. Døvstumme-Jnstitut i Kjøbenhavn. - D. 12te Jan. er Bogholder ved Livrente-Societeterne af 1775 og 1792 samt Tontinen af 1800, P. Stephansen, udn. til Kammerraad; d. 19de Capt. i Kongens Livcorps, Cand. juris, Baron W. J. H. Schaffalitzky de Muckadell, og Volonteur under Departementet for de udenlandske Sager, F. Krogh, til Kammerjunkere. - D. 22de Jan. er Fuldm. M. L. B. Hjort ansat som ene Fuldmægtig i Hoved- og Contra Bogholder Contoiret under de Deputerede for Finantserne, da den ved Fuldmægtig Lynges Død ledig blevne Fuldmægtig Post indgaaer, første Copiist O. G. Lund meddeelt Prædicat af Fuldmægtig. Til Bespiisning af 363 deels Fattiglemmer deels Huusvilde, i Frelsers Arbeidshuus, var paa Kongens Fødselsdag af en Dame i Kjøbenhavn, der ikke ønsker at nævnes, givet 360 Pd. Oxekjød foruden det behørige Qvantum Suppeurter og Specerier samt 3 Tdr. Øl osv. De 105 Huusvilde erholdt endog hver deres nye Leerkrukke og Træskee. (Hels. Av.)
Aalborg Stiftstidende, 1839-02-06
Til de Vandlidte i Jylland vare i Helsingør til den 1ste ds, indkomne 277 1/2 Rbd. (S. Bl.)
Aalborg Stiftstidende, 1839-02-06
Randers, den 5te Febr. Den, omtrent 4 Miil østen herfra beliggende Sandgaard er af den sidste Eier, Hr. Kammerraad Secher til Schaffsgaard, ved Auction gaar, solgt til Hr. Mathias Secher for 4000 Rbd. Her i Byen har i en Række af 34 Aar bestaaet en særdeles nyttig Jndretning, som skylder frivillige aarlige Smaa Bidrag af de fleste Borgere sin Existents, en Jndretning, som ingen By burde savne, nemlig Søndagsskolen, hvori Haandværkslærlinge nogle Timer hver Søndag oplæres i Tegning og hvor de fortsætte deres Skolevidenskaber. Da de fleste Lærere informere uden at erholde Vederlag, koster Skolens Vedligeholdelse ikke betydeligt. At denne Jndretning har stiftet den Gavn, som ved dens Oprettelse var tilsigtet og at Borgernes Jnteresse for den er forbleven usvækket, ere Følger af den Orden, hvormed den er bleven bestyret og det offentlige fuldstændige Regnskab, som aarligen er bleven aflagt. Bestyrerne have nu sat et Almue bibliothek i Forbindelse med Søndagsskolen.
Aalborg Stiftstidende, 1839-02-06
Aalborg, den 6te Jan. Det herværende Skipperliiglang (stiftet for 1348) afholdt iforgaars dets aarlige Generalforsamling og Oldermandskifte. Efterat Regnskabet var aflagt og 5 Jndivider optagne i Selskabet, uddeelte Directionen, som sædvanligt, den af Jnteressenterne ydede Skjærv til gamle og trængende Medlemmer. Dernæst begav en stor Deel af Selskabets Medlemmer sig hen til Hr. Gjæstgiver Petersen, for ved et serveret Aftensmaaltid i Vennekreds at feire denne Jnstitution, der gjennem mange Generationer saa hæderligt har viist at vedligeholde sin Jntegritet. Skipperliiglauget tæller 283 Medlemmer og besidder en virkende Fond af circa 3000 Rbd. (Medd.) Vort Publicums Sands og Smag for virkelige kunstneriske Fremstillinger bevarer sig usvækket. Saaledes var til den gjentagne Forestilling af Kean" igaar Aftes atter Tilløbet, allerede tidligere paa Eftermiddagen, meget stort og længe før Skuespillets Begyndelse vare alle Bænkene besatte. De rige Applaus, der forrige Gang skjænkedes Udførerne af Stykkets Hovedroller, isærdeleshed Hr. Printzlau som Kean, blev heller ikke denne Gang disse mindre tildeel.
Aalborg Stiftstidende, 1839-02-06
Paa Fredag giver Selskabet, som Benefice=Forestilling for Hr. Pødenphant og Kone, det Goldsmithske Lystspil"Feiltagelserne", hvorpaa det er os saa meget kjærere at kunne henlede Opmærksomheden, som dette Stykke ikke blot indtager Pladsen iblandt Englands ældre dramatiske Literaturs herligste Frembringelser, men tillige ved Rector Dorphi nye Oversættelse er gjort til en ny og heldig Aqvisition for den danske Scene og i denne foryngede Dragt ogsaa har vundet meget bifald paa Hovedstadens Theater. Hr. Pødenphant udfører Hardcastles Rolle og Mad. Pødenphant giver Datteren Nancys Parti.
Aalborg Stiftstidende, 1839-02-06
Capitelstaxt for Viborg Stift: Rug 4 Rbd. 5 s. Byg 2 Rbd. 78 s. og Havre 1 Rbd. 75 s. Sølv pr. Tde. (Vib. Saml.) Auction den 20de de, i Flensborg over 3/4 Andeel i Fregatskibet "Urania", stor 100 Clæster, beliggende i Havnen dersteds og tilh. afd. Borgermester Fries's Fallitbo.
Aalborg Stiftstidende, 1839-02-06
Handels- og Skibsefterretninger. Randers, den 4de Februar. Hestemarkedet, som begyndte her i Torsdags under de gunstigste Auspicier, saasom der havde indfundet sig endeel holsteenske og fremmede Hestehandlere. for at gjøre Opkjøb af smaa Heste til let Cavalleri- og Tranbrug, af hvilket Slags den belgiske Regjering faa Dage efter sidste Hamborger=Marked skal have givet Ordre til en Leverance af 3000 Stykker, blev, midt sin bedste Gang, uventet afbrudt ved den pr. Estaffette (afgaaet fra Altona i Fredags Middags) igaar Morges hertil indløbne ubehagelige Efterretning: at de i Hamborger=Marked paa Speculation til Belgien opkjøbte Heste, ved Ankomsten til Rhinen vare blevne stoppede paa den preussiske Regjerings Foranstaltning. Den ne Efterretning var et Tordenslag for hine Hestehandlere, som fra dette Øieblik af ikke satte en Fod mere paa Markedet, men strax reiste, tildeels endnu inden Middag, sønderpaa. Jkke faa Heste vare rigtignok allerede opkjøbte i Torsdags, Fredags og Løverdags (indtil dette Øieblik eri Koble passerede ud over Sønderbro 622, hvoraf dog en 150 kunne antages at være opkjøbte paa Markedet i Aalborg); men var hiin Omstændighed ikke indtruffen, vare Hestehandlerne, ifølge deres egen Yttring, forblevne her til Onsdag og havde endnu opkjøbt saa mange af den Slags Heste, som de havde kunne faae fat paa; og dette saavelsom det følgende Marked vilde saaledes, især for den mindre formuende Bonde, der som oftest kun har smaa Heste at afhænde, rimeligviis have blevet de bedste, der læng have været afholdte her. Priserne vare, med Hensyn til Hestenes Størrelse og Qvalitet, meget gode. Middelprisen, kan antages at have været fra 80 til 90 Rbd.; men Alderen faaes der da heller ikke saa meget nøie paa, naar Hestene forresten vare stærke og frie for Hovedfeil. (Rand. Av.)
Aalborg Stiftstidende, 1839-02-06
Handels idenden meddeler en Beregning, efter Middelpriis, af Danmark og Hertugdømmernes Udførsel i 183 af egne samt Coloniernes Producter. Totalbeløbet heraf udgjor 18,114,952 Rbd. (J 1836 17 1/2 Millioner.) A. de enkelte Artikler ere: 289,000 Tdr. Raps og Roefrø, beregnede til 21 Tdr. Guld, 597,000 Tdr. Bog til circa 16 Tdr. Guld, 5 3/4 Mill. Pd. Hvedebrød til 266,000 Rbd. og 69,500 Tdr. Smør ti 37 Tdr. Guld. Af saltet Flæsk er udfort for en Værdi af 7 Tdr. Guld og, føies hertil røget Flæst samt saltet og røget Kjød, saa udgjør Beløbet endog over en Million. De levende Kreaturer: Heste, Oxer, Køer osv., som ere solgte til Fremmede, beregnes til en Værdi af henved 32 Tdr. Guld. For Kreaturbeen har Landet havt en Jndtægt af circa 168,000 Rbd. og for 140,000 Tdr. Kartofler 163,500 Rbd.