Berlingske Tidende, 1767-03-23
J Rigsdagen, den 8de April. Saasom SalpeterSyderiet 400 har varet anseet for en ilant de nyttigste Jndretning, og det saa meget mere, da Riget derved, med indfødte Arbeydere, af egen Jord, samler en Materie, som ikke er mindre gavnlig hiemme, end undværlig og begjært udenrig; har Secrete Ulskottet i Underdanighed til Hans Kongel. Majestæt opgivet de Midler, hvorved det har tes at bemeldte Jndretning kunne best fremmes, saavelenseende til Salpeter-Jordens Forøgelse og Pleye, som til anskaffe duelige Arbeydere og god Tilsyn, fornøden Forhad af Brændefang, samt behøvende Kar og Redskaber, vilke Ting udgjøre de Hoved-Omstændigheder, hvorpaa mine Jndretning beroer. – Secrete Udskottet har troet, at denne Jndretning skulle fornemmelig kunne drives paa disse Steder i Riget: At, om den skal have god Fremgang, borbyderiet at drives med mindst muelige Tyngsel for Almuen, forbindes med dens egen Vinding: At for de Jndvaanere, som paatage sig at indrette Plante Lader, maa fastsættes visse Fordele: At til dem, hos hvilke Kaagningen efter Jnddeeling skeer, maa uddeles en vis Belønning for hvert Lispund Salpeter, som herefter kaages mere end foreen: At Sydernes Løn rettes efter Korn-Priserne: Og for at afværge Skovenes Misbrug, at man maa søge at bruge Torv til Brændsel, og omgaaes varlig med Træ-Ud ning dertil, saa meget mere, da det er befundet af ind mine Rigsdags Beretninger, at siden sidste Rigsdag ere et eneste Lehn i Riget, ikke mindre end 40000 Eege-Træer, heden udviiste til Salpeter-Brænde, o. s. v. - Den Landshovdingen i Skaraborgs Lehn, Græve Lagerberg, hede Anstalt til at oplegge og forvare Salpeteren paa Giæst der Gaardene, indtil at den om Efteraaret kan samles og res til de anordnede Afleverings Pladser, har Secrete skottet befundet saa god og tienlig til at svare ufornøden fordring, at den maatte vorde almindelig, efterat Ved mende ere anhørte derom. Secrete Utskottet har saa i sær yttret sig om Salpeter=Laderne i Finmarken, og Salpeter-Værket paa Kongsholmen, hvilket egentlig er anlagt for der at anrette Forsøger, for at erfare den sikkerste Jord Blanding, og den beste Maade at beforde Salpeter Væxten paa, samt til at spare Brænde og til Kaagnings Kar renes beste Jndretning. – Sluttelig har og Secrete Ur skottet i Underdanighed anholdet om at en ny Forordning angaaende Salpeter-Syderiet maa forsattes, samt om behørig Joneur for Jnspecteurerne. S. D. Saavel ved aldre Privilegier, som ved en K. Placat af 31te Martii 1700, ved det K. Raads Brev af 3die Sept. 1709, samt ved flere seenere K. Breve, Love og Resolutioner, er det angelegne Banco Værk vorden forsikret om Kongens naadige Beskyttelse til dets Bestand, samt om adskillige Fordeele til at befordre dets Credit og nyttige Bevægelse. – Og efterdi Secrete Utskottet har befundet, at Rigets Stænders Bank, ved de Jndretninger som Stænderne agte at vedtage til at bevare, bestyrke og forøge dens Credit, endnu behøver samme kraftige Understyttelse, som den af bemeldte Forfatninger hidindtil har nydt, og uden hvilken de forestaaende Finance-Operationer, i Betragtning af Tidernes Beskaffenhed, kunne endog paa nogen Maade, rygges og sættes i Usikkerhed; altsaa har Secrete Utskottet i Underdanighed anholdet, at det i Naade maatte behage Hs. K. M. at holde Haand derover, at Banken uforkrænket maa beholdes ved saadanne den tilsagte Fordeele, Privilegier og Rettigheder, samt, i Følge deraf, nyde Hs. K. Meste, naadige Forsvar og Beskyttelse imod alt utienligt Forehavende og egenraadige Forsøg, som kunne sigte og leede til paa een eller anden Maade at svække Crediten, og styrte Værket i nogen Forlegenhed eller Ubestand; saa og, at Hs. K. Mits. og Rigets Swea Hof=Ret maa bekomme Befaling, paa det nøyeste at iagttage saadant ved de Sager, Banken angaaende, som der forekomme.