JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1828-11-03
Grækenland. J Toulon har man Efterretninger, som gaae til 24de Septbr., at Stillingen paa Morea dengang omtrent var den samme, men at Leiren ved Pitalidi var forladt, og at Tropperne stode ved Navarin. Jmod de hyppige og hæftige Strømme af Regn yde Teltene ikkun et svagt Beskyttelses Middel og det ansees for absolut nødvendigt at føie andre Anstalter, forinden den egentlige Regntid, om Sygdom skal undgaaes. Den 22de Septbr. havde Overgeneralen og de 3 Admiraler en Conferents med Jbrahim Paschal ombord paa det franske Admiralskib Conquerant. Det blev besluttet, at Jbrahim med Resten af sine Tropper, saa hurtigt, som mueligt skulde indskibe sig; betræffende de faste Pladse, bemærkede Paschaen, at disse ikke gik ham an Han skildres som en liden, meget tyk Mand, af almindeligt Udseende, med et skarpt aandrigt Blik. Han bærer en meget simpel Turban, hans Skiæg er rødligt. Hans Skarpsindighed har sat de Franske i Forundring. Han talte blot arabisk og sagde tilsidst, at da man nu var enig om Hovedpunkterne, glædede han sig at kunne drikke et Glas med Franskmænd, hvilket han tømte i Champagner Viin, som han foretrækker for Bourdeaux Vine. Ved Afskeden trykkede han Overofficerenes Haand med de Ord: "jeg efterlader Eders General en Æresgarde af 1200 Mand (en spøgende Hentydning paa den Styrke som bliver tilbage for at besætte Koron, Modon og Navarin, overeensstemmende med Conventionen.) Efter senere Beretninger, som indeholdes i Bladet Messager, og som omtale de græske Anliggender, sammenholdte med de Depescher, som ere ankomne fra Navarin med Fregatten Cobele, og som gaae til 6te October, har Admiral de Rignyindmeldt, at Jbrahim den 4de virkelig var afseilet, efter at 20,000 Mand og 1000 Heste vare gangne forud, og at man nu belavede sig paa at opfordre Besætningerne i de faste Pladse. Den 3die vilde General Maison indslutte Navariin og en Expedition under General Schneiders befaling var afgaaet til Patras.
Aalborg Stiftstidende, 1828-11-03
Frankrig.
Aalborg Stiftstidende, 1828-11-03
Under 1ste October har man Efterretning fra Gibraltar, at mere end 2000 Mennesker ere udvandrede; andre 2000 befinder sig ombord paa Coffardieskibene, og paa fri Mark leire omtrent 8000, af hvilke 3/4 Dele kjæmpe med den største Elendighed og ikke nyde andet end Rumfordske Supper, som de 2 Gange daglig erholde i smaae Portioner. J Gjennemsnit anfaldes daglig 69 Mennesker af Feberen; Jøderne vare nær ved at foranledige en Opstand, da de modsatte sig at lade en af deres rigeste Troesforvandte, som var død om Fredagen, begrave om Løverdagen, og et heelt Regiment maatte rykke ud for at bringe dem til Rolighed. Det geographiske Selskab havde udsat en Præmie for den første Reisende, som naaede Tombuktu. Dette farlige Foretagende er endelig lykkedes en ung Franskmand, Herr Caillet, som nu i en meget svag og beklagelig Tilstand er indtruffen til Toulon. Bladet Coureren anbefaler Magterne, særdeles ikke under nærværende Omstændigheder, at ville giøre Dronningen af Portugals Formæling med hendes Onkel til Basis for dette Lands Beroligelse. En portugisisk Deputation afgaaer fra England til Rio Janeiro for, som det synes hos Keiseren at gjøre Alt for at forhindre dette Projects Udførelse. Samme Blad giør følgende bemærkninger over Anliggenderne i Grækenland: "Naar de 3 Garnisoner i Koron, Modon og Navarin virkelig tilsammen ikke udgjøre mere end 1200 Mand, saa ville de ikke længe kunne holde sig imod vore Tropper; men hvad Bladet Messager fortier, det er, at hine 1200 Ægyptere endnu maae regnes til de tyrkiske Garnisoner, som allerede lage i Fæstningerne og da disses Styrke anslaaes til 6500 Mand, saa vil den hele Styrke tilsammentagen nærme sig 8000 Mand. Ligeledes fortier Bladet Messager, at de 1200 Ægypter, som rykke ind i Fæstningerne, forsynes med Levnetsmidler paa 4 Maaneder og da denne Proviantering vilde være aldeles hensigtsløs, naar den øvrige Deel af Garnisonerne skulde omkomme af Hunger, saa vil Provianteringen vist nok blive udstrakt til Garnisonernes hele Styrke, hvorom private Breve heller ingen Tvivl yttre, omendskiønt Tractaten selv ikke udtrykkelig indeholder denne Betingelse; denne Tractat bringer os saaledes i en ganske nye Stilling; Ministeriet tør nu ikke meere haabe, at see Expeditionen bragt til Ende uden at sende den Forstærkning og uden at komme i aabenbar Fjendtlighed med Porten. Efter Journal de Commerce skal Regjeringen have modtaget en Efterretning igjennem Telegraphen om en Træfning imellem Musselmændene i Patra og GeneralSchneiders Brigade, i hvilken den sidste har erholdt Overhaand.
Aalborg Stiftstidende, 1828-11-03
Bladet Messager leverer en lang Oversigt over Russernes og Tyrkernes nærværende Stilling, i hvilken det søger at udvikle den store Overvægt, som Russerne, have over Tyrkerne ved Krigens Fortsættelse.
Aalborg Stiftstidende, 1828-11-03
England.
Aalborg Stiftstidende, 1828-11-03
De irlandske Anliggender beskjeftige endnu stedse Englands hele Opmærksomhed. En Herr Lawless, et bekjendt Medlem af den katholske Association, er bleven sængslet i sit eget Huus. Som Grund hertil angives, at han i Ballibay skal have stillet sig i Spidsen for mere end 20000 Mand. Jmod Caution blev han forØieblikket løsladt og bivaanede den følgende Dag en af Associationens Forsamlinger. Forsamlingssalen var over al Maade opfyldt med Mennesker. En Herr Sheireiste sig og beklagede, at Regjeringen efter 3 Ugers Forløb, efter at Stadtholderens Proclamation overalt var bleven adlydt, havde taget sin Tilflugt til et saadant Skridt. "Hvad skal det betyde" spurgte han, de mistænkelige Folkehobe skilles ad overalt, og dog drager man den udøvende Magts Sværd, som det kunde være en Waterloo-Sabel? Jrland opfordres til at bøie sit Hoved; det har lagt det i Støvet og man vil dog endnu træde paa dets Nakke. Han pegede fremdeles paa, at Mordet paa en Catholik i Ballibayvar blevet uundersøgt og paa hans Andragende fattede man den Resolution, at Herr Lawles's Fængsling skulde ansees for at have vakt, Associationens Forhauseelse, og at denne, fordi Regjeringen havde undladt det, vilde sætte en Priis af 500 Pund Sterling paa Opdagelsen af hiin Catholiks Morder. Ogsaa Herr Lawles frygter intet." Gjæringen i Dublin er meget stor, dog er Roligheden ikke bleven forstyrret, men paa Landet forefalder hist og her Voldsomheder. Endnu stedse er man af den Formening, at Regjeringen med det første vilde træffe afgjørende Forholdsregler imod Associationen. Troppemarscherne til Jrland vare ved.
Aalborg Stiftstidende, 1828-11-03
Efter Morning-Journal skal en Lysttour, som Kongen har gjort, efter en overstanden Upasselighed, ikke have havt gunstig Jndflydelse paa hans Sundhed, og han havde havt et betænkeligt Tilbagefald; efter hvilket det dog atter var blevet noget bedre.
Aalborg Stiftstidende, 1828-11-03
En Deputation af 3 ansete Portugisere var i Begreb med at afgaae til Brasilien. De skulle forestille Keiseren Anliggendernes nærværende Stilling og raade ham de Skridt, som synes bedst i Stand til at sikkre Legitimitetens Seir og at sætte hans kongelige Datter paa hendes Forfædres Throne. J Særdeleshed skulde de takke Hs. Majestæt for den unge Dronnings Ankomst til Europa og udvikle Grundene, hvorfor hun har begivet sig til England, nemlig for at være mere i Nærheden af hendes forviiste Undersaatter og lettere at kunne følge enhver Opfordring fra hendes betrængte Fædreneland. Hs. Majestæt skal iøvrigt modtage Ansøgning om at han intet Middel maatte lade uforsøgt for at havde sine Familie=Rettigheder og i denne Henseende giøre Regning paa sine Allieredes Hielp, men i Særdeleshed, at han ikke maatte laane Øre til Don Miguels Andragender.
Aalborg Stiftstidende, 1828-11-03
Ogsaa i England lyde Efterretninger fra Gibraltar stedse sørgeligere. Sygdomme tage Overhaand og den 2den dennes talte man 668 Syge; daglig døe fra 14 til 17 Mennesker. Man roser de spanske Øvrigheders Adfærd, da de tilstæde toldfri Jndførsel af alle Fornødenheder.
Aalborg Stiftstidende, 1828-11-03
Om de russisk tyrkiske Anliggender synes man i England at være ganske taus. Man kan, om man vil, heraf drage adskillige Slutninger og det synes at staae i Forbindelser her med at Lord Heytesbury ikke har fulgt Grev Nesselrodes Jndbydelse at begive sig til Warna, imedens dog alle andre hos Keiseren af Rusland ansatte diplomatiske Personer paa samme Jndbydelse havde begivet sig did paa et russisk Krigskib. Rigtignok har Lorden foregivet Sygdom, men det har ligesaamegen Rimelighed, at han vil oppebie sine nye Jnstructioner og derfor er forbleven i Odessa, hvor han ifølge Efterretninger derfra endnu befandt sig den 11te October.
Aalborg Stiftstidende, 1828-11-03
Med spændt Opmærksomhed maa man nu forvente at høre, hvilken Stemme der vil hæve sig i London, naar de sidste russiske Seirs=Efterretninger blive en Gienstand, for Bladenes Omtale.
Aalborg Stiftstidende, 1828-11-03
Blandinger. De sidste Beretninger fra Gibraltar give en foruroom spænde Jndvaanerne i denne ulykkelige Stad. Uagtet al Forsigtighed, og uagtet Gouverneurens forstandige Strenghed, gjør den epidemiske Sygdom dog frygtelige Fremskridt. Antallet af de Syge, som ere angrebne af Typhus var steget til 187 Personer. Handelshusens i Staden have hemmet deres commercielle Operationer og beskjeftige sig med gjensidig Opgiørelse af deres Regninger. Gaderne ere fulde af Lastdragere, som bære Penge og Vare fra et Huus til et andet. Denne Tingenes Tilstand vil nødvendigviis lede til Banquerotter og store Tab i Handels-Speculationerne. Garnisonen ligger i Leir paa det Sted, som man kalder "Europas Spidse". 14000 Jndvaanere have fulgt deres Exempel, saa at ikkun 15000 ere forblevne i Staden). Jndtil nu har Sygdommen dog ikke angrebet de omliggende Landsbyer, men ved den betydelige Snighandel, som deres Beboere bruge og som er deres eneste Næringsvei, staaer det til at befrygte, at dette snart maae skee. Denne Omstændighed giør fra Sundheds-Cordonens Side største Forsigtighed nødvendig.
Aalborg Stiftstidende, 1828-11-03
Jfølge Revne Britannique har Dr. Jackson i London opfundet et ufeilbarligt Middel mod Feber. Nogle Piller, paa fem til sex Gran, tagne hver fjerde eller femte Time, efter foregaaende Brug af Vommitiv, skulle være tilstrækkelige til at hindre Gjenkomsten af et Feberanfald. Disse Piller tilberedes af Spindelvær, isærdeleshed af Kielderedderkoppens Væv. J England er disse Spindelvæds-Piller virkelig komne i Mode, da de, efter Dr. Jacksons Forsikkring, tillige skulle være virksomme mod Asthma, krampagtige Tilfælde, periodisk Hovedpine, og alle Sygdomme, som stamme fra en altfor stor Jrritablitet.
Aalborg Stiftstidende, 1828-11-03
Fædrenelandet. Kjøbenhavn. Studenternes Tog siges at blive meget stort, og med omtrent 200 Beegfakler. Sangen er forfattet af Professor Ridder Ochlenschlager, og skal være Digteren og den høie Anledning værdig. En Deputation af Corpsets Midte agter at udbede sig den Naade at maatte i deres Medborgeres Navn lykønske de høie Nygifte.
Aalborg Stiftstidende, 1828-11-03
Den 28de f. M., Eftermiddag Kl. 2, gik den russiske Flotille, bestaaende af et Linieskib paa 84 Kanoner, en Fregat paa 44 Kan. og 2de Brigger, paa 28 og 18 Kan. under Seil til Kattegattet. Den skal støde til Admiral Heydens Flaade. Ligeledes afgik 5 til 6 danske Skibe, som i Cronstadt ere fragtede af den russiske Regjering, for at tilføre den russiske Flaade Levnetsmidler. 1) Saaledes hedder det i Aviserne, men efter de allernyeste geografiske Værker har Gibralter kun 12,000 Jndb., og formodenlig med Besætningen.
Aalborg Stiftstidende, 1828-11-03
Følgende skjønne Digt, til Hendes kongelige Høihed, Kronprindsesse Caroline, den 28de October 1828, er af vor yndede Skjald F. Høegh Guldberg. Naar med de Blik Du mod mig ler, de Blik, som Hjerter til Dig binde, jeg hylder Dig da meer og meer: men det er ikke som Førstinde, Seer jeg Dit Ord, ukjendt med Svig, hos værste Tvivler Tiltro finde, beundrer sindsende jeg Dig: men det er ikke som Førstinde Naar, mens Du hjælper engleblid, for Armod Dine Taarer rinde, tilbeder jeg Din Siæl; men vild: end er det ikke som Førstinde Er Dig, skjøndt lilsereen i Liv, vor Svaghed dog i skaansomst Minde, jeg høit Dig priser; men tilgiv: end er det ikke som Førstinde! Naar Synet af Dit christne Mod selv Kongesorger byder svinde, paa Knæ jeg bøiet for Din Fod. da takker Dig, og som Førstinde Beskuer jeg, at, Danmark tro, Du Mønstret er for danske Qvinde, da nævner jeg for Mænd Dig fro, men dobbelt fro, thi som Førstinde Erindrer jeg, at meer end Ven er Du som klippefast Veninde, da synker jeg i Taarer hen og beder for Dig, min Førstinde, Og, kommer saa Din Fødselsdag, jeg dvæler helst i Stilhed inde. En Tempelbygning er mit Tag; Gudstjenesten er min Førstinde Aalborg, den 2den November. Ogsaa her var Gaarsdagen Folkets Festdag. Med God save the King og Nationalsangen vakte Regimentets Musikcorps ved den sædvanlige Reveille tidlig om Morgenen Jndbyggerne til den Stemning, som skulde udmærke Dagen. Kanonernes Torden forkyndte ogsaa Omegnen, at gammel Dannetroskab og Hengiven i vore Hjerter som i heldigere Dage. J en heel Timemusiceredes ved Byens smagfulde Hovedvagt og i ligesaa lang Tid hævede Klokkernes Kimen og Ringning Hjerterne til andagtsfuld Bøn til al Velsignelses Ophav om den bedste Deel deraf for det høie Brudepar, som i samme Øieblik i fjerne Hovedstad nærmede sig Alteret, for at knytte det Baand, som yder Fædreneland og Kongehuus saamange Fremtidsforhaabninger. Neppe havde Dagslyset forladt Himlen før en almindelig og for vor By pragtfuld Jllumination forkyndte den ligesaa almindelige Jubel. Smagfulde Transparenter, hvis nærmere Beskrivelse vi forbeholde os, prydede Raadhuset, Compagnihuuset og Hovedvagten, samt flere private Bygninger hos Høie og Lave. Vel vilde en opstaaende heftig Blæst og Regn ei tilstede de paa første og sidste Sted anbragte Lamper at brænde, men ei kunde det forhindre Skarer af Jndbyggere fra at tage Jlluminationen i Øiesyn, thi Stemningen seirede over Veirligets Jndtryk. Paa Høien ved Skovbakken og ved Nørre-Sundbye underholdtes hele Aftenen en Glædesild, som i lang Afstand bebudede Landboerne Stemningen i deres Stiftsstad. J Dag hæve Hjerterne sig med Andagt til den Allerhøieste i vore Templer, hvor Cantater ledsagede af Jnstrumental-Musik, afsjunges og i Aften gives Forestilling i det dramatiske Selskab i Anledning af Danmarks Festdag.
Aalborg Stiftstidende, 1828-11-03
Et festligt Middagsmaaltid paa Compagnihuset samler en Deel af Byens troe Borgere og Embedsmænd, for paa gammel nordisk Viis at tømme Bægeret paa det høie Brudepars Velgaaende og til den tidlige Morgenstund ville Dandsens Glæder i det dramatiske Selskab vedligeholde den Munterhed, som denne Nationalfest udbreder blandt Daniens Folkeslag.
Aalborg Stiftstidende, 1828-11-03
Bekjendtgjørelser. At jeg den 1ste Novbr. har aabnet min Boutik, som er forsynet med en Deel Urte- og Jssenkramvare, giver jeg mig herved den Frihed at bekjendtgjøre for mine ærede Bekjendtere, forsikkrende en reel og billig Behandling. Aalborg, d. 3die Novbr. 1828. Thore Green. Saavel directe som inddirecte er jeg bleven gjort opmærksom paa, at endogsaa virkelige Liebhabere, troe at Avertissementet i disse Aviser angaaende Snorrens Salg, er fingeret, saa begjendtgjøres for at berigtige denne Mening, at en alvorlig Kjøber ikke endnu kan komme forgiæves. J Tilfælde at Salg kan Eiendommen tiltrædes førstkommende Flyttetid. Aalborg, den 3die November 1823. S. Salmenius.
Aalborg Stiftstidende, 1828-11-03
En liden sort Kjev med Hornknap, som i Aftes blev tabt paa Gaden, vil Finderen faae en god Douceur for her.
Aalborg Stiftstidende, 1828-11-03
Den i disse Aviser til Leie omspurgte Huusleilighed til Paa videre Beqvemmeligheder, samt Gaards- og Staldrum, og en liden Frugthauge, m.v.; i Gaarden er 12 moderne Kakkellovne, er Alt at faae i complet Stand og vel vedligeholdt samt vel indrettet med Beqvemmelighed i Gaarden No. 469 paa Nytorv her i Byen, formedelst Forandring af Boepæl, vil Gud til Paaske.
Aalborg Stiftstidende, 1828-11-03
Gaardens fordeelagtige og plaisante Beliggenhed og Jndretningernes Ypperlighed er vel bekjendt og kan den Søgende behagelig derom overbevise sig ved at tage samme i Øiesyn og nærmere aftale det Fornødne med Eieren.
Aalborg Stiftstidende, 1828-11-03
I det jeg har den Ære at bekjendtgjöre at jeg har etableret aaben Boutiqve-Handel i S. T. Frue Etatsraadinde Preetzmanns Gaard ved Österaae, som sidst har været beboet af afdøde ikjöbmand Krag, udsælger jeg fra Dato alle Slags fine og grove Urtekræmmer, og Malervare og alle Slags preparerede, Farvevare med trykte Anviisninger paa Behandlingsmaaden, god kjöbh. Punsch-Extract, St. Croix Rom, Aqvavit, kjöbh. Brændeviin, simpel Dito Viin og Ol Edike, fiint heglet og uheglet Hör, hegl. Hörblaar, Lybske Pølser, malet Sennep, umal. Dito, m. m., der alt nylig er hjemkommen til billigste Priser. Aalborg, den 26de October 1828. Caspar Valeur, At jeg Undertegnede er flyttet fra Jomfru Ane Gade, og boer nu i S. T. Hr. Oberstlieutenant Bruuns forrige Gaard, ved Sukkerhuset, har jeg Æren hermed at tilkjendegive. Jens Terkelsen Holm, Skomagermester.
Aalborg Stiftstidende, 1828-11-03
De udenbyes Subscribenter paa Bogen "Tillæg til Cramers Regnebog o. s. v. af Skolelærer O. Schmidt i Giver, ville behage at afhente deres Exemplarer paa Stiftsbogtrykkeriet.
Aalborg Stiftstidende, 1828-11-03
Proclamata. Ved Proclama af Dags Dato, som snarest mueligt vil vorde fremsendt til Læsning ved vedkommende Over- og Underret, ere Creditorerne i afdøde Gaardfæster af Agersted i Woer, Sogn, under Woergaard Gods, Mikkel Jensen og efterlevende Hustrue Johanne Marie Christensdatters fælleds Boe, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til for mig som Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Woergaard, den 1ste November 1828. Fischer. Stagens Fiskere have den 19de Dennes funden drivende i Havet og indbjerget paa Skagens Strand et Slupskib, saavidt kunne skjønnes cavelbygget og indbrændt i Storlugen, ch I C. - o. nordom ladet med Trælast. Agterspeilet var sort med en hvid List og og har sandsynligviis været blindt, Toppen af Masten var hvidmalet og iøvrigt ere ingen særdeles Kiendemærker forefundne. Eieren eller anden Rethavende indkaldes herved, sub poena præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, til for undertegnede Amtmandskab at bevise sin Ret til det Bier Hjøring Amthuus den 29de October 1828. Paa Herr Amtmand Graahs Vegne gede. Poulsen.
Aalborg Stiftstidende, 1828-11-05
Nyeste Post-Efterretninger.
Aalborg Stiftstidende, 1828-11-05
Krigsskuepladsen. Den 12te October lod Hans keiserlige Majestæt synge et høitideligt Te Deum i Grev Woronzows Leir for Warnas Jndtagelse. Høitideligheden begynstigedes af det skjønneste Veir og bivaanedes af samtlige, fremmede militaire og diplomatiske Personer.
Aalborg Stiftstidende, 1828-11-05
Endnu ere ikke 2 Decennier henrundne, siden den Mands Fald, ved hvis Genie en nye Tingenes Orden, syntes at danne sig i den europæiske Verden. Det var allerede kommen dertil, at Spørgsmaalet om den franske Stats Overvægt over det øvrige europæiske Statsforbund kunde ansees for afgjort, allerede udkastedes Planer til ogsaa at udvide dette Overherredømme ind i Asien; Kampen med det mægtige Rusland var hertil et forberedende Middel, men Begivenheder, som endnu ikke bør være uddøde af vore Samtidiges Minde syntes klart nok at vise den nærværende Slægt, at et saadant Suprematie af nogen enkelt Stat ikke ligger i Alstyrerens Plan, som det heller aldrig nogensinde, endogsaa kun for en føie Tid har været virkeliggjort paa Jordkloden.
Aalborg Stiftstidende, 1828-11-05
Fædrenelandet. Af Kjøbenhavnsposten, den 31te Ocober. Uagtet det i en vis Henseende kunde synes noget indiscret iforveien at vilde forraade de Decorationer, Transparenter a., Jlluminationen paa de nu forrestaaende Festaftener vil frembyde, troer man dog, at det vil være af en for det Heles Jnteresse endnu meere skadende Virkning, hvis disses Betydning ganske overlades til Mængdens ofte urigtige Fortolkning, og vi have derfor ikke kunne nægtet os den Fornøielse foreløbigen at meddele Kjøbenhavnspostens Læsere følgende Optegnelser om nogle af de mærkeligste blandt disse Afteners Fest-Decorationer. - En af de største og imposanteste blandt disse vil udentvivl blive det kongelige Theaters, som er udført efter en af Hr. Hofbygmester Kock indgiven Plan og efter Tegningen af Hr. Prof. Lund. Den forestiller et Tempel, hvori er anbragt forskjellige Malerier i Transparent. Saaledes sees i Midten: Melpomene, der til sin Søstermusa Thalia overdrager at bringe de mimiske Musers Hylding paa Danmarks Høitidsfest;" paa venstre Side af Tilskuerne: "Erato, hvis Harpe stemmes af den til Tonerne lyttende Amor, medens Hymen med Rosenkrands og tændt Fakkel læner sig ved hendes Side;" paa høire Side: "Terpsichore spillende, medens tvende Søstermuser dandse om Hymens Altar." (Symboler paa mimisk Kunst, Musik og Dands. Paa Friesen sees Figurer med Blomsterkrandse og Navnetræk i Basrelief; i Frontonnen: Danmark siddende paa en Throne, med Overflødigheden paa den ene Side, og paa den anden Kunstens og Videnskabens Genius med en Lyre. Ved Foden af Thronen sees paa den ene Side Skibsfarten, og paa den anden Agerdyrkningen, Grundvoldene for Fædrelandets Velstand. Mellem det midterste Malerie og Friesen er anbragt de høie Forlovedes Navnetræk. -
Aalborg Stiftstidende, 1828-11-05
Paa det schimmelmannske Palais bliver at see et oplyst Malerie, forestillende: "Hymen, der tænder Flammen, paa Alteret; paa den ene Side af samme, Christiansborg Slot, paa den anden det for det høie Fyrstepar bestemte Palais paa Amalienborg." - Paa Hs. Exc. Statsminister Møstings Gaard i Amaliegade et stort Malerie, forestillende; "Historiens Musa, der optegner Festdagens Datum, 1ste November 1828, paa en Klipper paa venstre Side af Tilskuerne sees, Dana, der, ved at lægge Haanden paa Hjertet, udtrykket sin Moder glade og inderlige Deeltagelse; paa høire Side Øre sundets Genius, personificeret i en lænende Figur, med Attributer. - Paa Waisenhuusapotheket paa store Kjøbmagergade; "Hygaa, bringende Sundheds Drik, som Bryllupsaave." - Paa Postgaarden, trende Malerier, af hvilke det midterste forestiller Hymen paa en Vogn, trukken af Svaner, paa den ene Side af samme sees Merkur med sine Attributer, og paa den anden Jris med en Myrthekrands; bagved hende en glimrende Regnbue. - Paa Charlottenborg, Kunstakademiets Sæde, vil blive fremstillet et stort Malerie i Transparent, forestillende "Danmark, som henviser de trende bildende Kunster, Architecturen, Sculpturen og Malerkunsten til Haabet. De trende Kunster ere fremstillede, hvilende ved Foden af Academiets Stifter, Frederik den Vtes Byste; Haabet er afbildet efter Thorvaldsens berømte Statue; over det Hele hvælver Fredens Palmetræe sin Skygge." - (Om Raad= og Domhusets, Communitetsbygningens, Regentsens og de mange andre Transparenter og Decorationer, vil i næste No. nærmere Efterretning blive meddeelt.) Til at see Processionen paa Tirsdag have flere Privatmænd bortleiet deres Værelser og erholdt indtil 10 Rbd. pr. Fag. Jkke mindre fordeelagtigt have adskillige Abonnenter af Theaterloger vidst at udbringe disse til den forestaaende Fest=Forestilling, Torsdagen den 5te November, og man vil vide, at endog en Gallerieloge for denne Aften er bleven betalt med 60 Rbd.