JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-03-31
Udenlandsk. Nauplion, den 16de Febr. Grækenland hæver g mærkeligt, og naar Roligheden i Landet, som i Enropa i Almindelighed, kun maa vedvare, vil det snart befinde sig i en blomstrende Tilstand. Ulykkeligviis lægger Partianden imidlertid mange Hindringer i Veien for Landets Velfærd. De mange Fremmedes Jndvandring og Ansættelse bliver af de Jndfødte betragtet med skelende Øine; thi endskjøndt Grækerne, efter Manges Sigende, ikke have saa mange Folk af Opdragelse og Talenter i deres eget Land, som udfordres til at beklæde de offentlige Embeder, saa bilde de sig dog ind, at det ikke forholder sig saaledes, og Bayrernes Overvægt vækker megen Misundelse. Man maa lade Regjeringen vederfares den Retfærdighed, at den handler med særdeles Klogskab. J det Hele er Udsigten gunstig, og Landet føler, efter saa mange Aars Krig, Tyranni og indvortes Tvedragt, en togarig Stilstands Velgierninger og beroliger sig stedse meere. J Stokholm er bestilt to Dampskibe til Statstjenesteen, ligesom ogsaa en Deel Hamp, Jern, Tougværk, Ankere o. s. v. J hele Grækenland er ingen Kirke, og den christelige Underviisning indskrænker sig til Sammenkomster med de faa Missionairer, der høre til engelske eller americanske Missions Selskaber, eller den tilfældige Ankomst af et engelsk Skib, der har en Capellan ombord. Man siger, at et tydsk protestantisk Kirke ufortøvet skal bygges i den nye Hovedstad Athen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-03-31
Constantinopel, den 28de Febr. Her er Alt i Virksomhed; Flaaden, Armeen og alle Slags Forsvarsanstalter blive satte i Bevægelse, for at sikkre sig imod et Overfald. Den engelske Flaade er igjen ankommen til Vurla; men Jngen veed, i hvilken Hensigt. Porten, bestyrtset over dens uventede Syn, frygter for et uforudseet Slag, og iler med at forstærke Dardanelslottene. Den skal have besvoret den russiske Gesandt, ligeledes at medvirke til, at Folkeretten ikke ustraffet bli Tirsdagen den 31 Marts 1835. ver krænket, ifald den engelske Regjering skulde understaae sig i, med Magt at ville aftvinge den en Tilstaaelse, som kun vilde være at opnaae ved venskabeligt Forhold. Ruslands Repræsentant vil vist skjænke hine Opfordringer villigt Øre, saasnart han indseer Nødvendigheden deraf, og han er ogsaa i Stand til, paa det Hurtigste at opfylde Portens Ønske, da de russiske Krigskibe i Havnen ved Krim ere stillede til hans Disposition og ville paa første Vink ile hid. – J Sprien er Alt endnu ved det Gamle, og den lille Krig imellem de Jndfødte og Ægypterne bliver ført med Forbittrelse og afvexlende Lykke. – J Persien er Roligheden igjen tilveiebragt; Schaen regierer uforstyrret over hele Landet; hans Modstandere have underkastet sig, bedet om Forladelse og erholdt den.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-03-31
Paris, den 20de Marts. Den Kjedsommelighed, som de evige Kammer- og Minister-Combinationer endelig har opvakt, har taget saaledes Overhaand, at Man næppe gider talt eller skrevet mere derom. J Almindelighed har den nye Maade at regjere paa allerede baaren ret glædelige Frugter, især i den store Verden. Det er næsten en Fornærmelse imod Anstændigheden, i Selskaber at tale om Politik; den er total forviist af bonne societe, og Man venter en ny Opera af Donizetti med mere Utaalmodighed, end et nyt Ministerium.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-03-31
Adskilligt. Van Diemens Land har bekjendtgjort sin Buget. Jndkomsterne beløbe sig til 104000 Pd. Sterling, og, Udgivterne fradragne, bliver et Overskud af 9,000 Pd.,der skal anvendes til Jndførelse af qvindelige Colonister. - Nyseelænderne have overfaldet og plyndret to engelske Fartøier, ødelagt de engelske Plantager i CloudyBay og forsøgt at myrde den engelske Resident Bus ley, hvorfor der fra Nyholland er sendt et Compagni europæiske Tropper derhen. Nyseeland er i de sidste Aar blevet saa vigtigt for England ved sin Handel med Hør og Skibsmaster, og som Station for Hvalfiskefangerne, at Regjeringen vil bringe ethvert nødvendigt Offer, for der at vedligeholde sin Jndflydelse. Den vil om faa Aar blive en af Englands vigtigste Colonier, og dens større Frugtbarhed, ligesom Jndvaanernes større Jntelligents og Modtagelighed for Civilisation, vil snart hæve den over Nyholland.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-03-31
J det engelske geographiske Selskabs sidste Møde blev læst en interessant Afhandling af Capit. Low om den siamesiske Hærs Organisation. Denne Hær bliver sammenbragt ved Conscription, og de Conscriberedes Slægtninge anseete som Gidsler for hines Troskab. Jblandt de militaire Titler udmærke sig især Generalernes, der, i gradviis Aftagen, hedde: Tiger-General, Løve-General, Slange General, Hunde-General o. s. v. Soldaternes Klædning er rød; men Man anvender ingen Opmærksomhed paa Eensformigheden. De afskære deres Haar ganske kort, da de kjende den Fortræd, Chineserne, naar de retirere, have af deres lange Haartoppe, som Forfølgerne saa let kunne faae fat i. De ere gode Skytter; men faae ingen regelmæssig Lønning, og blive kun daarligt forsynede med Levnetsmidler. Det eiendommeligste Træk i det hele siamesiske Krigsystem er det, at Armeen erholder stræng befaling til, ikke at dræbe Nogen, men at skyde over Hovederne paa Fienden, for at Guden Buddhas Forbandelse over Blodsudgydere ikke skal indtræffe. Jmidlertid er dette kun en tom Form; thi Soldaterne vide godt, at deres Beherskers Vrede træffer dem førend Gudens Hævn. Desertion bliver straffet med frygtelig Strænghed, ei alene paa den Bortløbne, men hans hele Familie. En sædvanlig Maade at blive henrettet paa er, at Man stopper Forbryderen en Kokusnød i Munden.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-03-31
J de første Dage af Marts er i Florenz sporet flere stærke Jordstød, af hvilke det hæftigste varede næsten 4 Minuter. Mange Bygninger bleve beskadigede, og Mantroede et Øieblik, at den hele Stad vilde blive opslugt under Jordens bølgeformige Bevægelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-03-31
En pariser Banquier savnede forleden, ved Hjemkomsten fra et Bal i Operahuset, ikke alene sin Kone, men ogsaa sin Kasserer og sin Kasse. Ved tilfældig erholdte Oplysninger kom han paa Spor efter Kløverbladet, og besluttede, især for Kassens Skyld, ufortøvet at forfølge det. Han var virkelig og saa heldig, endnu at træffe alle Tre i god Behold paa en Gjæstgivergaard i Havre, hvorfra de næste Morgen skulde have gaaet ombord til America. Kassereren, opskrækket af Søvne ved sin Principals Stemme, faldt ham grædende tilfode, og bad ham om, dog for Alt at skaane Madamen, hvem han just nu havde forladt i Sideværelset. "Berolige Dem!" sagde den gode Principal; "det var ikke min Kone, men min Kasse, jeg søgte." Kassereren skyndte sig at overlevere Principalen en Tegnebog med de bortstiaalne Banknoter. Vanquieren gjennemsaae den med Opmærksomhed, fandt Alt i sin Orden, og lagde derpaa 10,000 Fr. paa Bordet til Kassereren, med de Ord: "Der, min Ven! Det skal De have til Tak for, at De befriede mig fra en Kone, som saa hurtig kunde glemme sine Pligter. Reiser kun uforstyrrede til America; men, for Ordens Skyld, saa giv mig en Qvittering for Modtagelsen af de 10,000 Fr., til Bestridelse af Reiseomkostningerne for Dem og Madame." Kassereren lod sig det ikke sige to Gange, og Banquieren, vendte tilbage til sine Børsforretninger.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-03-31
Jndenlandsk. J allg. Zeitung læses en Skrivelse, dat. Kjøbenhavn den 28de Febr., hvis Jndhold maa interessere enhver brav Dansk. Den er meddeelt i Anledning af forskjellige Beretninger i udenlandske Blade om Danmarks almindelige Stilling og om Tildragelser, der skulle have sat Hovedstaden i Bevægelse og hvorved selv vor Konges Ord ikke skulle være blevne hørte, men - siger Forfatteren, hvad vi lykkelige Danske maa tilstaae er Sandhed – alt dette er reen Opdigtelse. Den Danske er Europas frieste Statsborger; thi han er alene behersket af Lovene, som sikkre alle Jnteresser, som gjælde for Alle, og som Kongen, Lovens troeste Opfylder, selv underkaster sig. Talent, Dannelse, Fortjeneste og Virksomhed aabner enhver enkelt Dansk Adgang til endogsaa de første Embeder, Værdigheder og Æresposter i Riget. Jntet uden den positive Lov fængsler den Danskes Handlinger i alle den menneskelige Virksomheds Retninger. Udviklingen af hans Tanker i Tale og Skrivt føler ingen anden Skranke, end den legislative. Hvor Forfatteren omtaler Kongens Forhold til hans Folk som Menneske, udtrykker han sig saaledes: "Den brave og sundt dømmende Nation seer i sin Konge den redeligste Mand, hvis Personlighed smykkes med enhver af de ædleste Menneskers Dyder, som, aandfuld, velvillig og ligefrem, utrætteligen offrer sin hele Virksomhed, Kraft, og modne Erfaring paa det Heles og den Enkeltes Vel, og som besjæles af en Reenhed og Klogskab i sin Villie, hvilke kun findes hos de Bedste blandt de Dødelige."
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-03-31
Af en med Collegial=Tidenden fulgt Oversigt over Antallet af de Jndivider, som i Aaret 1832 have været tiltalte ved de ordinaire civile Retter i Danmark for nogen Forbrydelse, samt ved Kjøbenhavns Politiret for Tyveri, Hæleri, Bedrageri m.v., sees, at disses Antal var 2030, nemlig: for forsætligt Drab 4, Vaadedrab 4, Barnefødsel i Dølgsmaal 7, Brandstiftelse 7, Overfald og Mishandling 28, Røveri 4, Ran 2, Tyveri med Jndbrud 35, Tyveri af Heste og Qvæg paa Marken 11, Tyveri 1116, Hæleri 134, ulovlig Skovhugst 44, Meeneed 3, falsk Forklaring for Retten 10, Falsk 6, Forseelser i offentlig Bestilling 7, mislig O gang med Hittegods 145, andre Bedragerier 149, Hazardspil 11, ulovlig Handel 88, Delicta Carnis 30, Overtrædelse af Lovens 6-133 og Placat 12te Juni 1827 13, Ruffer, 2, Overtrædelse af Forordn. 4de Aug. 1819 9, af Qvarantaineanordningerne 19. Qvaksalveri 5, Løsgængeri og Betler, 22, Opsætsighed 34, andre Forbrydelser 81. Af disse ere 1559 dømte og 305 frifundne, for 2 ere Sagerne afviste og for 164 endnu ikke paadømte. J samme Aar ere 631 Jndivider i Danmark for offentlige Politiforseelser anseete med høiere Straf end Bøder, og 22 ligeledes for private Forseelser. Som Man kunde vente, have de af Hr. Jnstructeur Nielsen bebudede Foredrag i politisk Veltalenhed vakt megen Jnteresse, og Mange have allerede tegnet sig som (Kbhpst.) Tilhørere.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-03-31
En Gaardfæster Hans Rasmussen i Lakkendrop i Foen har i Hr. Cancelliraad Hempels "Bidrag til Tidshistorien, beklaget den hoverigjørende Fæstebonde, der stedse maa staae tilbage med Avlsforbedringen for sit daglige Hoveries Skyld, da der ved samme spildes meget af den kostbare Tid, som ei bliver anvendt til synderlig Nytte, da Mange har fra en halv til en heel Miil til deres Hoveriarbeide, og maa mange Gange møde med Heste, Vogn og tre Folk, for at kjøre et halvt eller et heelt Læs Ho eller Korn ind; dog med dette lidet Arbeide smelter Dagen bort, og ved Uveirs Tilfælde kan Man komme til at reise flere Gange forgiæves, hvorved to Trediedele af Tiden, som bliver anvendt til Hoveri, er Tidspilde. Han formener derfor, at Hoveri ei burde finde Sted, ifald der var nogen Mulighed i at faae det afskaffet, da Herskabet selv kunde lade forrette Arbeidet med en Trediepart af den Tid, der gaaer fra Hoveribønderne, imod en billig Betaling, og naar nu Fæsteren, i Stedet for at forrette Hoveri, forbedrede sin Gaards Jorder, vilde det maaskee i Tiden blive største Fordeel for Godseierne og Gavn for den talrige Classe af Dagleiere."
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-03-31
Ved vor knappe Næringsdrivt, hedder det i Kbh.s Politiven, er det harmeligt at see Prøverytterne fæste Stade her uafbrudt i flere Aar. Jndsenderen kjender en hamborgsk koparret Prøverytter, som hver Dag besøger Børsen; en anden og tredie, der ligeledes frisk væk blive her, uden at svare Skatter og uden at være i noget Laug. – Man beder derfor Vedkommende, at vaage over uberettiget Detailhandel, og spørger: hvorlænge kan en Prøverytter være her, – J samme Blad, er opkastet det Spørgsmaal: "Hvilket er det sikkreste Middel til at forebygge Uredelighed hos Embedsmænd, Forfatteren, Kammerjunker Fr. Scholten, tilraader, at Embedsmændene burde sættes 3 Aar paa Prøve; ogsaa formener han, at indtræffende Bedragerier burde, uden al Medlidenhed, straffes paa det Strængeste, Aftenen den 7de Marts afbrændte Hersomgaard i Rinds Herred i Jydland, tilhørende Hr. Hoppe. Alle Avlsredskaberne, med Undtagelse af en Vogn, tilligemed 11 Kraaturer og 40 Faar, samt et Fol, brændte, og desforuden 10 Stude, som vare tagne paa Foder, Hr. Ring paa Trindrup tilhørende.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-03-31
J Anledning af et nys udkommet homoopathisk Skrive(hvis mange og paafaldende Kjendsgierninger dog fortjene Kyndiges Opmærksomhed) fortæller en Hr. X. i Riber Avis denne kostelige Sygehistorie: "P. L., altid æde færdig, spiste den 22de Februar 1835 gule Ærter, tillavede paa en Maade, som smagte ham særdeles vel. Efter 3 Timers Forløb søgte han homoopatisk Hjælp; jeg ilede til ham og fandt ham, pustende og stønnende, at ligge paa Sengen. Ansigtet var blussende, Øinene halvt tillukkede; Maven, der af Naturen var noget fremstaaende, stod nu som en Tromme; Tungen gad han ikke række ud, jeg fik den altsaa ikke at see; Pulsen var langsom og fuld; han yttrede ingen Klammer lyst, men var meget godmodig og gabede. Jeg troede her at burde anvende en potenseret Ært (et nyt Middel, hvormed jeg beriger den uovertræffelige Hahnemanns Materia medica), og havde i Sinde at anvende en Deilliondeel af en saadan; men da jeg, formedelst den udspillede Vom, frygtede Medicamentets hæftige Førstevirkning, lod jeg ham kun en eneste Gang snuse efter en overskaaren Ært, som jeg holdt i behørig Afstand, og til Alles Forundring faldt han strax i Søvn, der varede, paa nogen Urolighed nær, i tolv Timer. – Da han vaagnede forlangte han de fra forrige Maaltid levnede Ærter!" Mariebo. Ved en Auction, som i forrige Uge blev afholdt paa Ulrichsdal, kostede Ærter indtil 5 Rbd. 4 Mk., Havre 3 Rbd., Byg 4 Rbd., foruden 12 s. pr. Rbd. i Jncassations-Salair, Alt pr. Tde. Veiret vedbliver at være udmærket mildt, og den sidste Halvdeel af Marts var meget tør, saa at Veiene ere næsten saa gode som midt om Sommeren.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-03-31
Uhrmager N. Nielsen her i Byen forfærdiger nu de saakaldte chemiske Platinafortøier af forskjellige Constructioner, hvoriblandt nogle med Mechanik, som af Kiendere ere befundne særdeles hensigtsmæssige, da der ved disses Brug hverken behøves Fidibus eller Lys. Nakskov. Den her i Byen af Hr. Stadshauptmand, Ridder Clausen byggede kobberforhudede Brig, er nu næsten færdig, og er uden Tvivl en blandt de solideste og skjønneste Brigger, som nogensinde er bygget i Danmark. Den vil, efter Sigende, blive provianteret herfra for 6 Maaneder. Med Undtagelse af Handelshuset Puggaard & Hage, som har udført en ikke ubetydelig Deel Kornvarer, er det for Resten meget stille i Kornhandelen paa denne Tid. Torvepriserne ere: Hvede 20 a 21 Mk., Byg 16 a 17 Mk.; disse tvende Kornsorter komme sparsomt til Torv, og af andre Kornvarer meget Lidet. Species-Cours. Den 27de Marts, 12 Mk. 6 3/4 Skib.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-03-31
Bekjendtgjørelser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-03-31
Literatur. Paa Bladet "Panoramat, udgivet og forlagt af Jørgensen Jomtou, modtages Subscription hos Undertegnede, hvor de første 6 Nummere strax kan modtages. Bladets Jndhold er historiske, geographiske og naturhistoriske Gjenstande, og ledsages med gode Kobbere og Afbildninger. Prisen er 3 Mk. 4 s. qvartaliter. Mariebo, den 30te Marts 1835. Giegengack.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-03-31
Auction. Tirsdagen den 7de April lader Mad. Slotzheim ved offentlig Auction i Arninge Præstegaard bortsælge en Deel Heste, Qvæg, Sviin, Avlsredskaber og Vogne, et Parti Rug, Byg og Ærter, samt nogle Bøger, meest gamle Autores og franske og engelske Skrivter. Auctionen begynder Klokken 10 med Bøgerne; vederhæftige Kjøbere gives Credit til Michelsdag.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-03-31
Jndkaldelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-03-31
Creditorerne i afgangne Dagleier Hans Hansen Frederiksens og ligeledes afdøde Kones Sophie Simonsdatters Stervbo indkaldes herved, med 12 Ugers Varsel, at anmelde og bevise deres Fordringer for mig, som Skifteforvalter. Nykjøbing paa Falster, den 26de Marts 1835. Møller.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-03-31
Tilkjøbs.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-03-31
Hos Undertegnede faaes, foruden alle Sorter friskt og godt Haugefrø, over 200 Sorter Blomsterfrø, hvoriblandt over 50 nye Sorter, fra 2 til 8 s. a Portion.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-03-31
Et Assortiment paa 50 af de smukkeste, tildeels nye Sorter faaes for 2 Rbd.; et Dito paa 24 Sorter for 1 Rbd.; 12 Sorter for 3 Mk. Desuden, 50 extra skjønne Sorter dobbelte Aster chinensis, á Portion 8 s.; 40 Sorter skjønne Chineser-Nelliker, 8 s.; 24 Sorter dobbelte Nelliker, 1 Mk.; 32 Sorter dobbelte Stokroser, 8 s.; 24 Sorter extra skjønne dobbelte Georginer (Frø), 1 Mk.; 10 Sorter dobbelte Balsaminer, 8 s.; høi- og lavvoxende, dobbelte Riddersporer, 6 Sorter, 4 a 8 s.; 20 Sorter skjønne Studenter=Nelliker, 4 s.; 36 Sorter dobbelte Akeleier, 4 s.; 20 Sorter extra skjønne, store, dobbelte Valmuer, 4 s.; 16 Sorter Papaver rhöas, 4 s.; 8 Sorter Lupiner, 2 a 4 s. Ligeledes: de fortrinligste Sorter Frugttræer, høie, halv- og lavstammede, fra 2 til 3 Mk. pr. Stke., unge Viinranker af 8 meget tidlige Sorter, saavel hvide som blaae, fra 2 til 3 Mk. pr. Stke.; større Stokke, som kan bære, 1 Rbd. pr. Stke.; unge røde og hvide Ribs-, Soelbær- og gule Hinbær-Buske, 2 a 4 s. pr. Stke.; extra gode Sorter store Stikkelsbær Buske, 8 a 12 s., og simplere Sorter 4 s. pr. Stke.; Følgende Sorter Jordbærplanter (a 100 Stkr.). Danton, 8 Mk.; Keen's Seedling, 1 Rbd.; ægte Roseberri, 4 Mk.; immerbærende eller Maaneds-Jordbær, 4 Mk., store Chineser, 3 Mk.; Ananas, 3 Mk.; spanske, 2 Mk.; ægte Boskopper, 24 s.; virginske, 24 s.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-03-31
Skjønne Sorter Træ- og Buskværter til Haveanlæg, 100 Stkr. 8 Rbd., og i mindre Partier forholdsviis, Priis; enkelte Sorter fra 4 til 24 s. pr. Stke. Perenerende Blomsterplanter eller Standenværter: 100 Sorter under Navn 6 Rbd., og 50 udsøgte Sorter 4 Rbd.; ogsaa i mindre Antal. Løg af Ferraria tigridia, 8 s. pr. Stke. Rødder af følgende Sorter: Commelina cælestis, 8 s.; Mirabilis jalappe, røde, gule og hvide, 4 s.; Mirabilis longiffora. 4 s. pr. Stke.; dobbelte Georginer, 50 Sorter under Navn 6 Rbd., 24 udmærkede Pragtsorter under No. og Navn 4 Rbd., i mindre Antal fra 1 til 2 Mk. pr. Stke. dobbelte Georginer i Rammel, 12 Stkr. 8 Mk. Endvidere gode eet og tvarige Asparges=Planter, og i Plantetiden alle Sorter Planter til de meest billige Priser. Nykjøbing, den 28de Marts 1835. J. C. Frisenette, Handelsgartner.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-03-31
Undertegnede har i Commission at sælge en Jordlod, som indeholder 1 Tde. 4 1/4 Skpr. Land og er beliggende i denne Byes saakaldte Nørremark. Mariebo, den 30te Marts 1835. J. C. Larsen. 12 Stkr. vel overfødte Stude, i 3, 4 og 5 Aars Alder, tjenlige til at græsfedes i Sommer, kan erholdes tilkjøbs, naar Man derom henvender sig til Forvalter Rieper i Læss pr. Nakskov.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-03-31
Fra mit Hatteoplag udsælges.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-03-31
Nykjøbing. Enke, og Harehaars-Hatte af forskjellige Sorter til nedsatte Priser. H. C. Meisner, Hattemagermester.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-03-31
Tjeneste ledig. For en Jomfrue eller Enke, der kan forestaae en almindelig borgerlig Huusholdning, er en Condition ledig til 1ste Mai. Addressecontoiret anviser. Ved Tallotteriets 1233te Trækning i Wandsbeck udkom: No. 72. 65. 14. 60. 89.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-04-03
Lollands og Falsters Stifts Kongelig alene privilegerede. Addressecontoirs Efterretninger. Riogtyvende Aargang. Nummer 27. Redigeret, forlagt og udgivet af J. C. Larsen, Procurator, trykt i det schultziske Officin i Mariebo. Forsendes, i Følge Kongelig allernaadigst Tilladelse, med Brevposten.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-04-03
Udenlandsk. Kairo, den 31te Decbr. Der var allerede truffet store Forberedelser til at modtage Jbrahim Pascha med Jubel ved hans Tilbagekomst fra Syrien, og Soliman Pascha, en fransk Renegat, som Man meente skulde overtage Commandoen der i hans Fraværelse, var sendt ham imøde; men pludselig kom befaling fra Regjeringen til at holde inde med alle Forberedelser, og det heed, at der i Syrien vare udbrudte nye Uroligheder, som nødte ham til at blive. Man veed her ret godt, at Porten underholder mange Emissairer i Syrien, at den ingen Penge svarer for der at vække Opstand og at den har opstillet 30,000 Md. Tropper paa Grændsen; men Mehemed Ali er for snu og for godt underrettet og Alt, til at blive overrasket. J Europa vil Man tro, at en for Ægypten saa vigtig Begivenhed, som Urolighederne i Sprien, maa gjøre stort Jndtryk paa de herværende Jndvaanere; men tværtimod Man bekymrer sig lidet, hverken om Syrien eller om Arabien; thi ikke Folket, ikke Ægypten gjør eller vil gjøre Erobringer, men Mehemed Ali. Her er at Nationalstolthed udslukt, al Fædrelandskjærlighed uddød Araberen er en elendig Slave, hvis Bryst ingen Dyd opvarmer, og den sidste Rest af gamle Ægyptere, Kopterne, ligne de udgravede Mumier; de ere kun de store Fædres Ham (Maske, Skal), i hvilke en ond Dæmoner faret ind, thi kun om Laster dreier deres Existence sig. Derfor kan Vicekongen rolig smedde nye Lænker; i Ægypten vil han ikke blive forstyrret. Man seer rolig paa, at de spriske Uroligheder koste os flere Mennesker og Penge, end det selv kan levere, og at Ægypten, bliver udsaget for at bringe Beboerne ved Orontes og Jordan under Aaget. J Øvrigt lyde Efterretningerne fra Syrien meget modsigende: Nogle lade udbryde farlige Oprør som Følge af Jbrahims grusomme Fremfærd, medens Andre forsikkre, at han ved at indføre friHandel har beroliget Alt, imidlertid er saa meget vist, Fredagen den 3 April 1835. at store Troppe-Udtagninger i disse Dage finde Sted i Ægypten. - Om Feldttoget i Arabien har Man kun lidet glædelige Efterretninger. Achmed Pascha, der mangler alle militaire Talenter, har maattet tilbagegive et stort Stykke Land, som allerede var erobret. Det 9de Linie-Jnfanteriregiment er afsendt til hans Hjælp. Det er det samme, som allerede een Gang har været i Arabien, hvor det myrdede næsten alle sine høiere Officierer, fordi det maatte vente forlænge efter Sold.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-04-03
Paris, den 21de Marts. Efter de sidste fra den spanske Grændse indløbne Efterretninger have alle Minas Tropper nærmet sig Bastan=Dalen og han selv begivet sig til Narvatta, i Nærheden af det af Carlister besatte St. Estevan. Jumala-Carreau har sammentrukket sine Stridskræfter i Ulzama-Dalen. Mina har ladet den skjønne By Lecaroz, der dækkede Carlisterne for Elisondo, afbrænde, og i egen Person bivaanet dette gruelige Skuespil. Kun Kirken og et hosliggende Huus bleve staaende og skulle forvandles til Caserner. Alle Jndvaanerne vare bundne med Strikker, og hver femte Mand blev, naar det af ham selv trukne Lod traf ham, skudt, Resten skulde sendes kneblet til Pamplona. Den 15de var en Convoy med fransk Eskorte afgaaet fra Bayonne til den spanske Grændse med 200,000 Fr., 4000 Par Sko m.m. Alle carlistiske Douaniers vare slygtede til Bjergene, saa at Grændsen igien var friEn halv Miil fra Bilbao havde Carlisterne den 16de angrebet en Mølle, der forsvaredes af omtrent 30 Soldater, hvilke samtlige bleve dræbte.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-04-03
London, den 24de Marts. Tidender fra New Orleans melde, at en vis John Grimes skal have løftet sin Stok imod Præsidenten i Repræsentantkammeret for Luisiana, i det Øieblik han vilde indtage Præsidentstolen. Præsidenten fyrede til sit Forsvar en lille Pistol af; men da Angriberen ikke blev saaret derved, saa skjød han nu paa Præsidenten med en svær Rytter Pistol, som var ladet med en Kugle og Hagl. Kuglen streifede dog kun et af Forsamlingens Medlemmer paa Panden og to Haglkorn traf Præsidentens Arm og Haand. Kammeret nedsatte en Commission, for retslig at behandle Sagen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-04-03
Man har Breve fra Jamaica af 11te og fra St. Thomas af 19de f. M., som i enhver Henseende lyde beroligende angaaende Antillernes Tilstand. Høsten var falden godt ud, og det havde regnet stærkt.