JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1798-09-10
Priser paa Kornvare i nogle af de vigtigste Handels og Kiøbstæder i Kongerigerne Danmark og Norge, samt Hertugdommene Slesvig og Holsteen, saaledes som den vare i Slutningen af Julii Maaned 1798, i Følge de derom til det Kongelige Rentekammer indkomne Efterretninger. de sende er sande og de drede Aug. Saa dart Danmark.
Berlingske Tidende, 1798-09-10
Kiøbenhavn Helsingøer. Holbed CallundborCorsøer Mordirade. Stege .
Berlingske Tidende, 1798-09-10
Odense . Nyeborg Svendborg. Faaborg ustens Rudkiøbing. Thisted . Nykiøbing. Hobroe Aarhuus . Horsens Randers . Fridericia . Colding .- fran 293 Dus den i saa som sinde anførte Auction baren for Auctionen 12te Septander. dive saaman hende, gade har at sees denne. den saa heel sande sig paa vil have Kieles. A. nærmere varseller. Drectionen forder han eller aaraadsmandant Canreensstedernetøndergade indsessegaden deres paadompaadsplads og egenskenne Sager. sennegadens sammensaaes saa deres. gierningerne fra Compagniet Coman allerlige ord. enge. hvede Aal. havre.
Berlingske Tidende, 1798-09-10
Norge. meste . . . Friderichstad FriderichshalBraanæs Etagerer. Sheen Laurvig Christiansund. trendal Kiøber. nanske Rende ord. lagtsstad sterniord. Sønderborg venrade
Berlingske Tidende, 1798-09-10
Slesvig . det Altona . Hvede god 13 Rd. pr. Læs. Rug 63. Den 12 160 Rd. hare 50164 Rd.
Berlingske Tidende, 1798-09-10
For at forebygge Misforklaring over det Firma, der nogen Tid er brugt og endnu bruges af mig og min Søn Jen lange under udstædte Megninger for forrettet Smedearbeide. tilitæren derved, at ligesom dette Firma itte hidtil har været legitien gremtidsskoliver brugt i andre god det benævnte Tilfælde, nemlig under vores Arbeidsregninger, saa medføre der itte heller noget videre Fælledskab imellem mig og bemeldte min Søn, men endver af os svarer selv til fine indgangne hos pligtelser. Kiøbenhavn den 5te September 1799. Catharine salig Lange. (a) Ved Proclama, som er læst i Siellands Lands ting den 22de August sidstleden og i Hør, og Stadsretten den 3die September ere Creditorers til Hør træmmer Mads Friderne Hulevads Fallitboe, indkaldede med 12 Ugers Varsel at anmelde deres Fordringer i Hof= og Stads. tettens Skiftecommission. Kiøbenhavns Hof= og Stadsrets Stiftecommission den 3 September 1799. Stendrup. Bagger.
Berlingske Tidende, 1798-09-10
Tirsdagen den 11te September førstkommende bliver af gaarden Nr. 36, beliggende inden for Byens Vester Porstindmand Overgaard og Hustrues Stervboe tilhørende, stillet til 4de Auction, hvilken Gaard ligger meget beqvem for Handel, eller Brændeviinsbrænden, samt Logie for Reisende, da derer endeel smukte Værelser, saa og Stalderum, Loel og Lad m.v. Beqvemmeligheder. Med Gaarden følger i Kløbet er sort Brændeviinsværk, saa an Jord paa Byens Mark. br. bemeldte Boes tilhørende Kaltbrænderie, med Boelig, Stald. galkielder skal samt et Vænge, der ligger beqvem for Ud og Jndskibning, og e) Boets tilhørende Halvpart i Jagten Haabet, kaldet, drægtig 15 1/2 Commercelæst, stillet til offentlig Auction, og ifald intet antagelig Bud da steer, da absolut at bort følges Tirsdagen den 18de næstefter. Præstøe den 29de nugust 1788. Brorson.
Berlingske Tidende, 1798-09-10
Tagligen den 11te Septbe bliver paa Børsen i Middag standen ved Auction alle og nane Clang opraabt, og om antarelig har erinden tillangle hørtsolgt : Fregatskaber den lille Catharina kaldet: drægtig 43. rone, bygt at opmaille Træe, Kobber forbudet og overmaale halvileret med det Inventarium. saaledes som samme sidst fra Ostanden malet Commando at Can man bønner er hidkommen og nu paa til Plaster sidsbygger. retter beliggende, hvor der at laabhaberne saantage i Gietyn. leventarialiten samt Auction Conditionerne er formlen til Litilgaden Nægler I latablen. han den 7de Septbr. 1s.
Berlingske Tidende, 1798-09-10
Hirectionen for det kongelige octroyerede danske asiatiske Compaane giør herre haben et Ordagen den 14de Sep. tember ankomme om Formalsagen Kl. 10 sler, vorder Compagnier huus paa Castianshavn fortæret Auction oven. eller slaaede Varaa demad Bladene Cronpancasse Marie og kiende Charlotte iaalig aar membragte Tællinger : lamt dagle Roster alt balligt Specieltarge, som paa Compagmen Boghalte Cantog han bekommen, den ladhold: thrville, Lysthavende behage et bemeldte Tid og Sted indfinde sal. Auctionen tager sin Begyndelse og continuerer i følgende Erden. nemlig: ITuttenaga, Radig China. Callanga. KhabarbarsSag, Puddersukker, Nanquineer, Porcelain, Silke, Silkestoner og Theer. Varene kan tager i Öiesyn de sidste 14 Dagforingen Auctionen.
Berlingske Tidende, 1798-09-10
Onsdagen den 12te September Kl. 11 foretages 2den Gang Auction over Gaarden Cathrinesminde med tilhørende: Jord, beliggende ved Usserød under Hirschholms Amt og Afgangne Directeur Musmanns og efterlevende Enkes Stervboetilhørende, bemeldte Gaard og Jord bestaaer af a) en Stue længde, 12 Fag lang, 10 Alt dyb, af Muur og Bindingsvært, b) en dito Længde ligeledes Muur og Bindingsværk og sag lang og 10 Al dyb; disse tvende Længder ere indrettede til Værelser samt Kiøkken og Spisekammer; i Værelserne, som alle ere gldsede, befindes 3 Stkr. Vindovne, og hollandske Dørre med indstukne Laase; c) en Ladebygning 1, fag, 17 Al. dyb, indrettet til Stald. Loe og Lade; d) et lidet Brædehuus, 3 Fag lang, 3 Al. dyb, indrettet til Locum og Hønsehuusje) er Duehuus paa Pæl, f) 2de med Stakitværk indhegnede Gaarde. af en stor Frugthauge, som er smuk indrettet og anlagt, at Størrelse 5 Skpr. Land, og i samme mange gode Frugttræer : b) et Stk. Ager og Eng ved den søndre Side af Bygningen paa omtrent 2 Tdr. Land, i et dito ved den nordre Side paa omtrent 1 Td. 4 Skpr. Auctions=Conditionerne og Vurderingsforretningen er til Eftersyn paa Advocat Brorsons Contoir. Gaarden No. 50 i store Kongensgade, samt hos Trykkemester. Meiniche paa Værtet ved Usserod. Endelig tilkiendegives, at Eieren af bemeldte Gaard erholder aarlig 600 Rdlr. af Eieren af Manufacturet.
Berlingske Tidende, 1798-09-10
Torsdagen den 13de Skpd., om Formiddagen Kl. bliver ved Auction i alet Nr. 226 Litr. B. i Dronningensgade. paa Adrianshavn bortsolgt endeel Gods og Løsøre, bestaaende af Tin, Kobber, Messing, Jern og Bliktøi, Porcelain, Steentøi og Glas, Mandler og Trævare, Linned, Gang og Sengeklæder m.v., af forrige Fuldmægtigvad den granland. ske Handel, men tilken Penganist hans Jørgen Paulsens efterlevende Enke Anne gulle Vandsen saalede Boe tilhørende imod Betaling til Barts Curator Passurator N. Tog i Stiden. sandet No. 163, hos hvem de trykte Fortegnelser ere : bekomme Torsdagen den 14 Scott, om Formiddagen Kl. 9, siden. endeel Prætiosa og galande, samt Sølv, Tin, KobberMendler og Trævare, noget Pelvært, endeel Jndstemør, og attager samtharinender erlærreder, de Spanstørsterte. rinnet, Silte og andre Fruentimmer og Mande Gangklæder, en Sengeklæder man afg. Kiøbmand Hvistendags Stervbr. eget andet Boe tilgarende, ved Auctionbortsolgt i dr. Kiømand Eldenens Gaard Nogsaa og og ved Pashavns Kang aarlottenborg Side, imod Betaling ved Tilstager eller naar paafordres til Procurator Hallested, boende deres paa Kongens Nyetorv, har hvem de derover trykte Fortegnelser forinden kan erholdes.
Berlingske Tidende, 1798-09-10
Torsdagen den 13de Septbr. bliver i Vordingborg Ditrils Tinghuus i Ugledie Broen, beliggerude imellem Fring. Ove og Veldringe Hønmarker i Vordingborg Amt, stillet til 6 sentlig Licitation i Følge det Overstegode Conditioner som paa ricitationsstedet skal blive bekiendtgjort. Præste den gode August 1808. Brorson.
Berlingske Tidende, 1798-09-10
Mandagen den 17de Septbr. førstkommende lader Enker, efter afdøde Forvalter Holmed offentlig Auction i Kildeschous. huset ved Løvenborg i Holdelds Amt bortsælge endeel Gods og Løsøre, alt nyt og get, bestaaende af Borde, Stole, Speile, anstaller, Senge og Sengeklæder, Linnet, Gangklæder, Bager, Kobber, Messing, Jerntøi, Trævare, Vogne, Kaner, Seletøi, en maale, 2 Heste og 3 Køer m.v., efter de Conditioner, som paa Auctionsstedet ved Auctionens Begyndelse Kl. Slet Formiddag vorder bekiendtgiørt, hvilket derved til Lys. havendes Efterretning betiendtgiøres. Holden den 1ste September 1783. Frand.
Berlingske Tidende, 1798-09-10
Auctionsforvalter.
Berlingske Tidende, 1798-09-10
Torsdagen den 20de September førstkommende, om Formiddagen Kl. 9, bliver ved Auction udi Stids Capitain Kiers. Boepæl i nu afdøde Mad. Giertrud Birgithe afg. Tømmer, handler andens Bøbenhoffs Enkes Stervboes Huus paa dets Skibbyggerplads, Bødens Plads kaldet, paa Christiansdarn bortsolgt endeel Skibs-Jnventarium og Martinet af ankertouge, Brandgods, Seil, Blætter og Stiver, Com passer, Glasse, gamle Flag, Landtærer, Stibesatter, Flinte, Pistoler, Huggerter, Flaskefore, Dontrafter, Vin deer, gammelt Jern, Munker, Stidskister, viborgske Bræder og gamle Antere, Kareter, Chalser og Blokvogne m. m. bemeldte Mad. Bodenhoffs Stervboe tilhørende, og der imod Betaling ved Hammerslaget eller naar paafordres til Fuldmægtil Bønden i No. 20 i store Kongensgade, hvor saavelsom paa Auctionssteder de trykte Fortegnelsen fra næste Onsdag den 1212. Skridt, af kan faaes. Til en Reparation paa Skibbroen ved Holbads Kiødstæd, udfordres 32 Stkr. Fortepæle a 3 Alen lange og 3 Tomme : Fiirkantes pommersk Sværte Tomme i Fiirkant a pommerske halvalter 3 Tomme i Kirkant, og Alen pommerske Fyrre planter 12 Tomme brede og 4 Tomme tykke, og fornødne Jern holte og Spiger. Disse Materialier tilligemed Arbeidslønnen, vorder ved offentlig Licitation opbuden paa Holbechs Raadstue, Torsdagen den 20de Septbr. førstkommende, om Formiddagen Kl. 10 Slet, og den eller de Mindstbydende tilslagen efter de Conditioner, som paa Licitationsstedet vorder bekiendtgiøre. hvilket herved til Lysthavendes Efterretning bekiendtgjøres. velbreg den 1ste September 1791. H. C. Lund, Auctionsforvalter.
Berlingske Tidende, 1798-09-10
Fredagen den 21de September, ved 10 Slet formiddag førstkommende, bliver udi S. T. Hr. Told- og Consumtions Casserer Puldes sovende Gaard der i Schielskiør foretaget offentig Auction paa hans her afdøde Broders Hr. Secondlieutenant Peter Ulrich v. Pultzes efterladte Effecter, bestaaende af adskillige avde uldene og linnede Gangklæder, deriblandelen Uniform Klædning saaledes som en Officeer i det norske Livregiment samme bruger, med Sabel, Porteper og Gehæng, har og stive Støvler, et Par Sølv Spører, et engelsk Sølv Jagtnor med moderne Staalkiede, og ellers andet Lintøi. med videre som forrindes og sammes Boe er tilhørende, der bortsælges skal efter de Conditioner, som paa Auctionssteder, bliver bekiendtgiørt, hvilket herved til Liebhaberes Efterretning tilkiendegives, at de ville behage at møde ermeldte Dag. Tid og Sted. Sælelskjør den 4de September 1792. Payna Auctionsforvalter ibid.
Berlingske Tidende, 1798-09-10
Fredagen den 21de Septbr. førstkommende, om Eftermiddagen Kl. 3, bliver udi Jægersborg Kroe holdet Licitation. over Anskaffelsen af 4 Stkrende Vildthætter til de 2de ved Fortunen og Klampenborgs Jndelutter værende Vildthuse, samt over Reparationen af samtlige værende Vildthætter udi Jægersborg, Dyrehauge alt efter de Conditioner, som paa Licitationsstedet bliver bekiendtgjorte og hvilke ere tillige med de stedte Overstaae til Eftersyn paa Kiøbenhavns Amtstue, som holdes i Gaarden No. 19 paa store Kiøbmagergade. Fredagen den 21de September førstkommende, om Eftermiddagen Kl. 4, bliver udi Jægersborg Krøe holdet Lieltation over Transporten af 380 til 400 Læs Strandsand, hvilken Sand skal leveres til Ridehuset ved Jægersborg, og kan den leverende Sand tages fra nærmeste Steder, naar den ikkuns er at ligesaa god Beskaffenhed som Wedbecker Strandsand, og skal ethvert Læn indeholde 4 Tdr. Ligesaa bliver samme Tid og Sted foretabet Licitation over Arbeidet med at afveie, indtrisk og planere bemeldte 380 til 4000 Læs Strandsand. Tilstager, skeer paa det Kongelige Rentekammers nærmere Abrobation. og Conditionerne, hvorefter disse Licitationer afholdes, skal blive bekiendtgjort paa Licitationsstedet, og ellers forinden kan erholde til Eftersyn paa Kiøbenhavns Amtstue, som holdes i Gaarden No. 19 paa store Kiøbmagergade.
Berlingske Tidende, 1798-09-10
Onsdagen den 17de Octbr. førstkommende, Formiddag Kl. 9, bliver Auction paa Leergrav i Aulum Sogn over bemeldte Hovedgaard Leergrag med Bygninger, som er forneret i Brand. kassen for 600 Rdlr., og tilhørende Jorder, som er over 40 Tdr. Hartkorn, og som efter Kongl. Bevilling stedse beholder adelige Rettigheder og Frieheder, endeel deraf sælges i var celler til 2. 4 og 4 Skpr., og mere Hartkorn, de Enge den har liggende i Vinding og andre fraværende Sogne, sælges i mindre Parceller i deraf og af Hovedgaardens Agermarker de tegnet og inddeelt circa 20 Nummere, Hovedparsellen kan faaes til 5 Tdr. Hartkorn, og meget større og Kiøberen forlanger det, med de fleste Parceller følger Bygning, Giødning, Udsæd, og bestaaer afbaade Ager og Eng, bede og hverte. Derved sælges tillige endeel fæsteledige Gaarde, en Aarbede, a dito i Skiærk, en dito navnlig Nattervig, saa og Lundgaard alle af Lerrgrav Gods, enten hver for sig samlede, eller af : deelte i Parceller, med Bygning, Udsæd og Glædning, saa og Aulum Kirke med fine Mettigheder, der er i meget god Stand. Alle Ting kan tiltrædes den 1ste Mai 1799, es sælges paa meget billige Conditioner, baade til Hovedgaarden og Bøndergodset, som er hver for sig udskiftet af al Fælledeskab, er, Overflødighed af Jord, ret gode Rugmarker, skikkelige Enge. orderlig vede, de fleste Steder Jordmergel derunder, og paa den samme Grunder en fordeelagtig Jagt, endog af Udringle Den hele Hovedgaard Leergrax kan endog faaes samlet, om nogen forlanger det, med al sit Tilhørende. Høiriis den 5te September 1783. Møller. Et smukt Land eller Lyststæd med Jorder i en stien Eng, om trent 2 Mile fra Kiøbenhavn, anvises af Severin paa Overformynder=Contoiret, hos hvem og Tegning samt udført. lig Bestrivelse over Stedet er til Eftersyn. En Gaard i Kallundborg, hvortil et Hauge, Gaardsrum at Spompevand, samt Kiølle m.v. til Maltgiørere, godt vedligeholdt, beliggende paa et nærsomt Sted, og meget beqvemmelig indrettet til Handel eller Beboelse for en honet Familie, et til Kiøbs at bekomme. Liebhabere behage at den vende sig til Procurator Schalg i bemeldte Kallundborg, som foreviser Gaarden med sammes Inventarier, hvoriblant er et complet Brændeviinstøi.
Berlingske Tidende, 1798-09-14
Constantinopel, den 10de August. Man veed nu upaatvivleligen, at den coulønske Flaade er Begyndelsen af Julii ankommet i Egypten. Vor Regiering har fra forskiellige Egne faaer Efterretning derom, blant andre sin officiel Beretning fra Damlette af 18de Julii, som melder hi de Franske havde forskandset sig i Egnen af Rosette, 5 tydske, Mile fra Alerandrien, og at Bayernes Armee laae kun 1/2 Miil fra den franske Leier. - J Henseende til den Modstand, som de Franske have fundet ved deres Landgang, ere Beretninserne meget forskjellige og tildeels modsigende. Eften haale have Stæderne Alerandria og Rosettes Jndtagelse kostet. eget Blod, og de derværende talrige candiske Kiøbmænd, have værget sig med saadan Fortvivlelse, at de næsten alle ere blevne nedbuggede. Efter andre var Modstanden kun ringe sig efter en tredie Beretning skulle de Franske allerede have be sit Caire, som ligger 30 franske Mile fra Alexandrien, En sterde Beretning, som angives for troeværdigere, lader de Franske trække tilbage efter en Fegtning, som de skulle have havt med Beyernes Armee imellem Catro og Rosette. - Giæringen i vor Hovedstad er vedvarende meget stor, og Po tiet maae opbyde alle Kræfter, for at beskytte de herværende Franske mod Folkets Udsvævelser. Regieringen selv viser Mederation og Skaansel mod de Franske, hvilket bliver med sit forskjelligt fortolket; men de vedvarende Rustninger og de til alle Pachaer udstedte storherlige Befalinger lade ingen vivl tilbage om Portens Sindelag. J disse Befalingen sagtrykker den stærkeste Misfornøielse, og de Franskes Land ling i Canten bliver fremstillet som den uretfærdigste og Fractatstridigste Fiendtlighed. Der foreskrives ogsaa i samme er foriaste Forsvarsanstalter. Den engelske og russiske Ge endt forsamme ikke at bestyrke Porten i dette SindelagEt nyt Ryne taler om 12 russiske Liniskibe, som skulle gaa igiennem Dardanellerne til det sorte Hav, for at støde til Admital Nelsens Flaade.
Berlingske Tidende, 1798-09-14
Berling. Constantinopel, den 12te August En Beretning fra Caito af 28de Julii, som Porten skal have faaet, melder : At de franske Tropper under General Buonaparte vare ved Catro blevne angrebne af talrige arabiske Border, og havde derved mistet 3000 Mand Døde og Saarede, samt 20000 Fanger; at et Corps Mameluker havde stillet sig imod de øvrige franske Tropper, og at den franske Consul i Cairo var med sine derværende Landsmænd bleven arresteret. Man maae saa meget mere oppedie Bekræftelse herpaa, som de tyrkiske Seiersberetninger bestandig blive meget forstørrede.
Berlingske Tidende, 1798-09-14
Rom, den 18de August. Fegtningerne imellem Jnsurgenterne og de Franske og pohlske Tropper have været meget haardnakkede og blodige Den skrækkeligste er forefaldet ved Terracina; Jnsurgenterne vare 3000 Mand stærke og forskandsede med 3 Kanoner; men efter 6 Timer seirede de Franske, og indtoge Terracina. En Endeel af Rebellerne omkomme, og endeel undflyede paa Skibene. Den pohlske Legion mistede Major Podoski, den franske General Macdonals Adjutant mistede et Laar, og mange andre Officerer ere saarede. Paa begge Siderne faldt mange 100 Døde. Staden Terracina blev plyndret, og et Skib med Rebellere boeret i Grund paa Flugten af de Franske. I Departementet Circeo flygtede Rebellerne til Biergene, hvor de fik betydelige Forstærkninger og nu udgjøre et nyt Vender, der ikke saa snart, som man troede, vil blive udryddet.
Berlingske Tidende, 1798-09-14
Endnu bestandig blive paa nye franske Troppecorps og Artillerie sendte til Armeen, og man venter hver Time Hielp fra Romagna. Fra Perugia og Clla di Castello ere de Franske paa det hurtigste afmarcherte, hvorved Jndvaanerne i disse Stæder paa nye ere blevne satte i Frygt, saasom Jnsurgenter, ne fra Trafimene endnu bestandig holde store Forsamlinger i Skovene og de hosliggende Bierge. De fleste af disse Jndvaanere have taget Flugten til Toscana og Bologne for ikke nok engang at udsætte sig for hine Rebelleres Myrdelyst, Borgerne Duport og Bertalio ere ankomne der som franske Commissarier, og formere nu med Borgeren Florent en Commission, som skal udgiøre det franske Directorium ved vor Republik. Consulatet er igien bleven sat i virtsomhed. Efter General Macdonals Befaling maae alle Fremmede forlade. Rom de undtagne, som ere blevne romerske Borgere, eller ere borsatte paa det romerske Gebet, eller have faaet Tilladelse af den franske General at forblive. Den Contribution, som er bleven paalagt de her værende rige Familier maae inden er Uger være betalt. - Efter Breve fra Steilien bliver der oprettet et talrigt Corps Militie, og man venter der tillige 14000 Mand Linietropper.
Berlingske Tidende, 1798-09-14
Schweiz, den 28de August. Der tykoles nu ikke mere paa, at jo de franske Tropper skulle ufortøvet trænge ind i Granbunder Landet. Den franske Resident har allerede forladt bemeldte Land, og har for sin Afrelse udstedt en Skrivelse til Granbunder Regierings Commissionen, i hvilken han til Slutning siger "Jeg ønsker, at Deres Samvittigheds Vidnesbyrd maae forskaffe Dem nogen Trøst i den mangfoldige Ulykke, som er Anmarch mod deres Fædreneland. - De fornemste Pund, ter af Schweizers Alliance Tractat med Frankrige indeholdt end videre: at de Hielpetropper, som Frankrige i Krigstilselde maatte forlange af Schweiz ikke skulle bruges over Havet, og at den franske Republik skal give den Helvetiske alle Kanoner, Myrsere og Artilleriestykker, for saavidt den franske Regiering er i Stand til at giøre det, tilbage, at Conventionen som skal bestemme begge Republikernes Grændser kal hav til Grundvold, at Bispedømmet Basel, det Bruntrueske- og de i Departementerne at Overrhinen og Montierrible indsluttede schweizerske Landstrækninger blive forenede med Frankrig, at den franske Republit kan frit betiene sig af Handels og Millialt Veiene, at den helvetiske Republik forpligte, sig til, at kiøbs aarlig af de franske Saltværker i det mindste rie paa Venner Salt, at Borgerne i begge Republiterne skulle indtil en for begge Contrahenterne lige fordeelagtig Handelstractat bliver sluttet, behandles som de meest bruun stillede Nationere. De hemmelige Artiller i Alliance, nactaten skulle være meget fordeelagtige for Schweizerne De behøve itte at beholde franske Tropper i deres Geber, De, som foreløbende endnu blive i Schwein, blive beholdede af Frankrige. Det skal og ingen fransk Commissair residere Schweiz, men en Gesandt.
Berlingske Tidende, 1798-09-14
Paris, den 30te August. Fra Brest meldes under 24de: Den engelske Bletadvedvarer paa det strængeste med en fra Onessant indtil Ra stationeret Klæde af Stibe, og alle Forsøg paa at løbe ud at Havnen ere frugtesløse. Den Division, som den 20de gi under Seil herfra, kom allerede den 21de igien tilbage, hvorved Fregatterne Fraternier og Bellone stødte paa hinanden og bleve beskadigede. Den engelske Estadre, som blaqueren havre, er den 27de, bestaaende af 4 Fregatter og 3 Kanon, Libe løbet ind i Seine, sandsynlig for at beskade Staden Siden af ; men Kl., om Morgenen kom ten af Freganpaa en Sandgante, og nu maatte de øvrigen til Hiels og a. beide en Time for at saa den af Grund, hvorpaa de under heftig Jld fra begge Sider seilede tilbage. Ogsaa for Madingen af Løite og Delle Jøle ligge mange engelske Sta men dog er atter en talrig fra Norden ved Midden afden Convoi i mange Afdelinger løberind til 1 Ocient. - St. Krigen igien begynde (saa vore Blade) tulde General J. 1. bert søge at trænge frem med Maynzer=Armeen igienne Franken med Bøhmen, og General Messeng med OverbeArmeen igiennem Schwaben mod Banern. Dange Arma torde derpaa Fremtiden forene sig. Den sidste blodige J. surrection i det rømmerske Geder, skriver Capitain Gan kunde have blevet almindelig og foranlediget et nyt Vande, dersom plitte tappert havde trængt igiennem stor Tercina trydsede 2 engelske Fregatter. J bemeldte Stad har Præsterne oprettet paa Gaden et Alter. De vare bevæbnes med Pistoler; men vore Dajonetter gjorde en Ende paa deres. Cristence. For Terracina blev af Bønderne skudt med Statter af det svare Skyds paa vore Tropper. En 6 Timer, Kamp havde næsten itte afgjort noget. Vi maatte alt enten erobre Artilleriet, eller beslutte og til en Retralte, bo Følger kunde have blevet forskrækkelige. Man trængte ansaa frem mod Artilleriet. Dajonetten afgjorde Sagen. Terarina, hvor Fienden var 5000 Mand stærk, blev indtaget med Storm, og alle Jnsurgeniere, som endnu besande sta der, bleve jammerligen myrdede. Nogle reddede sig imidlertid over Biergene til det neapolitanske Seder, andre flygtede paa Stalupper, af hvilke endeel blev børet i Gruar, at vort Artillerie Denne Seier gjorde os til Herrer af Landet kun faae Jnsurgentere ere endnu adspredte i DiergenDeres Parole var: De Franskes Død Rastadt, den 2den September.