JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-01-14
Blandinger. Kongemorderen Meunier skildres af alle hidtil afhørte Vidner som et Menneske med en umaadelig Jndbildskhed, Forstokkenhed og Praleri, der forledes ham til allehaande Extravagancer. Han besidder den Galskab, siger man, at indgaae de meest uhørte Veddemaal, og naar han først engang har indladt sig den paa, ei paa nogen Maade at ville træde tilbage, hvor urimelige de end maatte være. Saaledes skal han have væddet om at ville drikke to Flasker Brændeviin ud paa eengang, at fortære et for 10 Personer tilberedt Middagsmaaltid, &c. Dagen før Misgierningen anden Juledag) væddede han endnu om at kunne paa eengang fortære en heel Krukke Sennep; han gjorde det ogsaa, men var hele Dagen derefter henfalden en følesløs Sløvhed. J sine Drengeaar, har han selv erklæret, havde han læst meget i Frankrigs Historie af Anquetil, og derved indsuget et dybt Had mod Familien Orleans, fordi den, efter hiin Bog, stedse har bragt Fordærvelse over Frankrig. Som Følge deraf havde han allerede længe besluttet at myrde Ludvig Philip.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-01-14
Følgende Begivenhed har gjort endeel Opsigt i Parts: En ung Kjøbmand fra New=Orleans saae en smuk Dame, og blev dødeligt forelsket i hende. Han følger efter hende, men taber hende af Syne i Trængselen. Nogen Tid efter seer han hende igjen bliver tæt bagved hende, hun forsvinder i et smuk Huus i Fauborg Saint Germain, Mod gode Drikkepenge faaer han hendes Navn at vide hos Portneren, og giver sin Kjærlighedslængsel Luft i ømme Breve; men intet Haab, han faaer ikke engang Brevene tilbage. Endelig er han saa lykkelig, at blive den Skjønnes Logenabo i Theater francais. Amerikaneren tager Mod til sig, og tilstaaer sin Lidenskab; Damen lader sig bevæge og lover ham Dagen efter en Rendezvous i Tivoli. "Men De veed - sagde hun hvad De har lovet mig: at forlade Alt, for at følge mig." – "Ja, udbrød Amerikaneren: Jeg vil følge Dem til Toppen af Chimborasso. Godt, svarte hun, J Morgen altsaa i Tivoli, Næste Eftermiddag Kl. 6 var han i Tivoli, der vrimlede af en utallig Folkemængde, Amerikaneren veed ikke hvorfor, thi i hans Kiærlighedsruus havde han ikke havt Lyst til at læse nogen Avis. Forgiæves gjennemstreifer han Haven, og husker nu først, at han havde glemt at betegne Tid og Sted hvor han vilde møde hende, Pludselig river Folkesværmen ham med sig, han stod i den forreste Række for et Skuespil, der just nu skulde finde Sted, for Hr. Greens Luftballon, der skulde gaae tilveirs. Mekanisk hang hans Blik ved den uhyre Bold, da kom pludseligt en Dame hentil ham, rakte ham Haanden og hvidskede: "Her er jeg Vil De nu følge med, Bestyrtet og forbløffet, nølede, stammede og rødmede han. Hun forstod ham og sagde: "Og dog er det ikke Toppen af Chimborasso!" Derpaa steeg hun i Gondolen, og Ballonen gik tilveirs. (Damen var Lady Roscoe, som har gjort to Reiser med Hr. Greens Luftballon.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-01-14
Den Skjebne, som under sidste Stormveir traf Familien Bartlett i Engelland, er meget sørgelig. En af Sønnerne, c. 20 Aar gammel, kjørte med sin Tante og Søster fra Bedwin til Malborough, da styrtede en af Stormen med Roden oprevet svær Bog om paa Vognen og slog Tanten og den unge Bart lett ihiel paa Stedet, medens Miss Bartlett beholdt Livet paa en forunderlig Maade. Den unge Dame sad ved hendes Broders Side paa Forsædet, og havde just lænet sig tilbage for at gjøre Tanten opmærksom paa, hvor frygteligt hiint Træe vaklede frem og tilbage, da den truende Fare traf dem. Denne Bevægelse havde frelst hende. Hendes Hoved stak imellem to tykke Grene af Træet, og i denne Stilling, maatte hun forblive over i 2 Timer, indtil der ved hendes Skrig kom nogle Folk hid, der afsaugede den ene Green. Hendes Ledsagere gave ikke en Lyd fra sig, og hun overbeviiste sig om Broderens Skjebne ene og allene ved hans dødskolde Haand, som hun havde grebet i det skrækkelige Øieblik. Paa samme Tid laae en ældre Søster død i deres Hjem, i hvilken Anledning de vilde været til Malborough for at kjøbe Sørgetøi.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-01-14
J Staden Lorient i Frankrig opholder sig for Tiden en ny Robinson, en Mand ved Navn Leonard, der under Napoleons Krige blev taget tilfange og bragt paa Pontonerne ved Cadix. Fra disse afskyelige svømmende Fængsler flygtede han ved Nattetid bort, men forfeilede Retningen og blev, efter længe at have drevet omkring paa Vandet i en Baad, taget ombord i en algiersk Feluke. J flere Aar maatte han tjene i Algier som Slave, og forrette Gartner tjeneste hos den tyrkiske Herre, som havde kjøbt ham. Omsider fandt han ogsaa Leilighed til at flygte herfra, og traf paa et Skib, der gik paa Negerhandel, men som ved Ankomsten til Kysten satte ham ud. J lang Tid beboede han nu et øde Land i det sydlige Afrika, og maatte forsvare sit Liv imod Mennesker, vilde Dyr og Elementerne. Leonard var imidlertid dog i eet Punct heldigere end Robinson, der kun traf Fredag; thi han fandt en Pige, der bestemte sig til at dele hans Eensomhed og Farer. Sex Børn, Frugten af denne Forbindelse, ere for kort Tid siden med deres Fader indtrufne til Lorient. Leonard havde været borte i 25 Aar.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-01-14
Bekjendtgjørelser. Efter Begjæring af Aarhuus Fattigvæsenscommission afholdes Licitation i Arbeidsanstalten Tirsdagen den 24de Januar førstkommende, Eftermiddag Kl. 3 slet, over Leverance af 60 Favne Bøgebrænde, samt circa 10 a 12 Tønder Kogeærter. Aarhuus, den 14de Januar 1837. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-01-14
Jfølge allernaadigst Bevilling saalydende: Vi Frederik den Sjette, af Guds Naade Konge til Danmark, de Venders og Gothers, Hertug til Slesvig, Holsteen, Stormarn, Ditmarsken, Lauenborg og Oldenborg, gjøre vitterligt: at Vi, efter den af kongelig preussisk Major, os elskelige Carl August Rudolph von Oppen=Schilden og Frue Rosalie von Oppen Schilden fød von Schilden, som Besidderinde af Godset Clausholm under Randers Amt, udi vort Land Nørre-Jylland, herom aller underdanigst gjorte Ansøgning og Begjæring, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa- og hermed bevilge og tillade, at bemeldte Major von Oppen=Schilden og Hustrue ved Proclama sub poena præclusi et perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel i den kjøbenhavnske Berlingske Tidende, den altonaiske Mercur, samt Aarhuus Stiftstidende, trende Gange efter hinanden maa indkalde alle dem, som formene sig at have Noget at fordre hos nogen af Dem, med deres Paastand at fremkomme og saadant deres havende Krav, inden foreskrevne Tids Forløb, for Major v. Oppen=Schilder at anmelde og beviisliggjøre; dog Umyndiges Tiltale Fremtiden efter Forordningen af 20de Februar 1717 for beholden, og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne vor allernaadigste BevillinOrd til andet indrykkes i fornævnte offentlige Tidender, samt læses for vedkommende Værneting, samt ved den Overret, hvorunder samme henhører. Hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette, og for Skade, at tage vare. Givet i vor kongelige Residents=Stad Kjøbenhavn, den 12te November 1836. Under vort kongelige Segl. (L. S.) Efter Hans kongelige Majestæts allernaadigste Befaling. Stemann. Lassen. Lange. Hansen. Jacobsen. Bevilling for Major von Oppen=Schilden og Hustrue til ved Proclama i Aviserne at indkalde deres Creditorer." indkaldes herved sub poena præclusi et perpetui silentii med Aar og Dags Varsel alle dem, som formene sig at have Noget at fordre hos Major von Oppen-Schilden og Hustrue, med deres Paastand at fremkomme og deres Krav, inden foreskrevne Tids Forløb, at anmelde og beviisliggjøre. Clausholm, den 28de December 1836. v. Oppen-Schilden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-01-14
Paa Grund af adskillige indtrufne Sygdoms-Tilfælde bliver det til i Morgen berammede Bal i Selskabet Polyhymnig udsat til videre. Aarhuus, den 14de Januar 1837. Nic. Jørgensen. J. F. Stellfeld jun.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-01-14
Tirsdagen den 17de Januar afholdes det bestemte Jægerbal paa Raadstuen. De Herrer som ønske at deeltage ville behage at melde sig hos een af Undertegnede. Ballet aabnes Kl. 6. Aarhuus, den 13de Januar 1837. L. Lind. Herskind. Det 3die af de for denne Vinter bestemte Baller afholdes her paa Raadhuussalen den 30te dennes. Fremmede der ønske at deeltage kan erholde Billet a 1 Rbd. pro persona hos een af Undertegnede. Ballet begynder Kl. 7. Aarhuus Musik. Grenaae, den 13de Jan. 1837. F. C. Lund. J. A. Møller.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-01-14
Gaardsalg. L. B. G. Paa Grund af min sal. Kones dødelige Afgang, er Hovedgaarden Lindberggaard ved Varde, der staaer for Hartkorn næsten 12 Tønder frie Hovedgaardstaxt, at faae til Kjøbs til næstkommende første Maidag, med komplet Besætning, af 24 Stkr. Stude, 23 Køer af den store Holsteenske Race, 3 Qvier og nogle Kalve, 2de Grisesøer, 30 Faar og 7 Bæster, hvoriblandt er en Landseneer=Hoppe, men hvortil, hvert Aars 1ste Mai, svares af Parcellisterne 15 Rbd. Sølv, foruden de 12 Rbd. Hs. Majestæt betaler, alle Gaardens Avlsredskaber, tilligemed hvad der henhører til Meieriet ikke allene komplet, men endogsaa meget overkomplet; de fornødne Folkesenge, saavelsom og Senge til Haandværksfolk a.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-01-14
9 Stkr. Jernkakkelovne, tilligemed alle Kjøkken= og Brygger-Redskaber &c. Gaardens aarlige Udsæd er: 16 Tdr. Rug, 16 Tdr. Byg, 40 Tdr. Havre, en Deel Vikker, Boghvede og Gjær, foruden Kartofler; denne Udsæd varierer mere eller mindre af det ene Slags imod det andet, efterson Jndtægterne ere skikkede til; Jorderne udlægges, deels med Klever og deels med Fløielsgræs; af Høe avles aarlig 250 a 300 Læs; i Engene ere 14 Stemmesteder, forsynet med Træeværk, hvorved Engene kan vandes; Agerlandet ligger indtil Gaarden paa de 2de Sider, og Engen paa de 2de modsatte Sider; paa Gaardens Jorder haves Mergel næsten overalt, og tjenlige Jorder nok til Opdyrkning; en Udlod hvorpaa kan græsses 30 a 40 Stude, hvortil er en Fold, forsynet med Træværk inden i, og et grundmuret Huus ved samme, hvorudi sidder en Leier, for at have Tilsyn med Studene om Sommeren, og som svarer i aarlig Leie 4 Rd. Hs.; til Gaarden er en Hauge af 2 1/2 Tdr. Land geom. Størrelse, hvorudi ere 3de Fiskedamme, besatte med forskjællige Slags Fiske og beplantet med flere Tusinde Træer, deels vilde og deels Frugttræer, saavel som et Humle=Anlæg, og en lille Træskole: uden for Gaarden ere 2de Vanddamme, ligeledes besatte med Fiske, til Gaarden er Jagtrettighed, og Jldebrændsel i Overflødighed. Borgergaarden er Grundmuur og teglhængt; Ladegaarden, med sine Fløie og Vinghuse, er næsten altsammen Grundmuur og vel vedligeholdt; Ladegaarden saavelsom Borgergaarden, er planeret, broelagt og overlagt med harpet Gruus, saa de begge bestandig kan holdes rene; Gaardens Bygninger ere forsikkrede i Brandkassen for 10,000 Rbd. Sølv. - Omtrent de Trefjerdedele af Kjøbesummen kan blive indestaaende i Gaarden, imod lovlig Rente og uopsagt i 7 a 8 Aar, indtil den ældste af mine Børn bliver myndig. - Skulde jeg faae i Sinde at bortforpagte den, da skal jeg nærmere lade det avertere. Lindberggaard ved Varde den 30te Decbr. 1836. Hyldgaard, Landvæsenscommissair. Hingsten Emir.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-01-14
Løverdagen den 21de Januar førstk., Kl. 2 Eftermiddag, afholder Jnteressentskabet om den paa Nyegaard i Sønder Herred opstaldede Hingst Emir, et Møde paa Gjæstgivergaarden i Grenaae, hvorved, blandt mere, foretages: a) Lodtrækning af Bedækningsnummere for Aaret 1837.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-01-14
For de af Jnteressenterne der enten udeblive eller ikke give skrivtlig Anmeldelse, skeer ingen Lodtrækning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-01-14
Skulde Nogen udenfor Jnteressentskabet ønske Deel i Lodtrækningen, ville disse behage at give Møde benævnte Tid og Sted, eller derom gjøre skrivtlig Anmeldelse til en af undertegnede Bestyrere. b) Nyt Valg af Bestyrere for de næste tvende Aar. Hvilket herved bekjendtgjøres til almindelig Efterretning. Biørnholm og Jngvorstrup, den 27de Decbr. 1836. Secher. Jørgensen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-01-14
Spanske Viindruer, faaes paa Aarhuus Svane Apothek hos Køster.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-01-14
Bedste russisk Sarepta-Sennop faaes hos A. Lewis.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-01-14
Snister, blegede og ublegede, i stere No. af bedste Qvalitet, som og Lysegarn, sælges billig hos J. L. Hasselbalch.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-01-14
Gode Koge=Ærter kan faaes hos C. Boer. Capitaler af forskjellige Størrelser fra 2000 indtil 600 Rbd. r. Sølv kunne i Løbet af denne Maaned erholdes tillaans mod første Prioritet i faste Eiendomme. Nærmere Anviisning erholdes paa Hviidsminde ved Kolding, hos C. Gräbert.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-01-14
Da jeg har etableret mig her i Byen som Guld og Sølvarbeider, tager jeg mig herved den Frihed at anbefale mig til de Ærede der godhedsfuld ville forunde mig deres Arbeide. Reel Behandling, god Gehalt og muligst billige Priser forsikkres. Min Bopæl, er i Hr. Sadelmager Løvengreens Gaard paa Skolegade. ærbødigst Aarhuus, d. 9de Jan. 1837. M. Alstrup.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-01-14
Den Leilighed som nu for Tiden beboes af Vagtmester Rappe er til Paaske=Flyttetid at faae tilleie, naar man derom henvender sig til Skipper Glasius.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-01-14
Et Værelse med Kjøkken, med eller uden Meubler, for en eenlig Person, er at faae tilleie til Paaske=Flyttetid hos J. C. Sperling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-01-14
En Borgermands Datter, som har conditioneret i 6 Aar som Huusjomfrue, ønsker sig en Plads i samme Fag til 1ste Mai, eller i Mangel deraf som Syejomfru. Hun kan paatage sig Madlavning, Vaskning, Strygning og Skrædersyening til Fuldkommenhed. Gode Anbefalinger mangle ikke. Adressekontoiret anviser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-01-14
Et ungt Menneske med paalidelig god Anbefaling, kan enten strax eller og nogen Tid faa Plads paa et Contoir, men, en hurtig, correct og tydelig Haandskrift fordres. Uden dette kan Pladsen ikke erholdes. De Reflecterende melde sig i portofrie Breve hos Avis Redactionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-01-14
Tvende duelige Teglbrændere, som kunne stille Silkerhed for Accord indtil 150 a 200 Rbd., kunne til 1ste Mai erholde Plads. Er man ikke i Besiddelse af den benævnte Sikkerhed ville det være forgiæves at melde sig. Tostrup ved Spørring Kroe pr. Aarhuus. Blach.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-01-14
Følgende Ting ere i Løbet af Sommeren af Reisende forglemte paa Dampskibet Dania: 3 Bomulds Dametørklæder, 1 hvidt Lommetørklæde, 1 bruun Silke Damehat, en bruun Barnekjole, 2 Paraplyer, 1 Parasol, 4 Tobakspung, 2 Par Handsker og 1 Par Vanter, der kunne afhentes paa Skibet, som i Januar forbliver beliggende i Callundborg. N. L. Berg, Dampskibsfører.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-01-14
Redigeres, trykkes og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-01-17
No 10. den 17de Januar. Tirsdagen med Brevposterne Den til Forsendelse allene privilegerede Kongelig allernaadigst Tilfts-Tidende. Aarhuus
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-01-17
Nyheder fra Udlandet. Nordamerika. Fristaternes Regjering er atter i Aar sat i Forlegenhed med hvorledes den skal anvende Overskuddet af Landets Jndtægter, efter at alle Udgifter ere betalte. J Fjor greb man, som bekjendt, til at fordeele Overskuddet imellem de enkelte Stater. Aar faaer man atter et Overskud af 42 Millioner Dollars. Efter Præsidentens Anskuelse vil dette "Onde bedst kunne afhielpes ved endnu mere at nedsætte Afgifterne. General Jackson (de forenede Staters Præsident) skal nu gaae af og en ny vælges i hans Sted, men der frygtes for, at han neppe vil opleve Enden paa sit Præsidentur, saa syg er han. Som hans Efterfølger nævnes Hr. var Buren.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-01-17
Spanien. Bilbaos Befrielse skeete i et meget vigtigt Øieblik, og vil sandsynligviis have stor Indflydelse paa Krigsbegivenhedernes Gang. De konstitutionelle Armeekorpser kunne nu koncentrere sig, og saasnart Leilighed gives udføre en stor Bevægelse mod Carlisterne. Der menes, at Sarsfjeld vil faae Over kommanden, og at hans første Foretagende vil blive et almindeligt Angreb paa D. Carlos's Hovedqvarteer. Den befriede Stads Jndvaanere havde lidt uhyre meget, Forstæderne laae aldeles i Gruus, og mangfoldige Huse vare afbrændte inde i Staden ved de fjendtlige Bomber og Raketter, og Mangelen paa Fornødenheder havde været meget stor, saa at endogsaa Hester og Kattekjød var neppe mere at faae. Seiren var bleven tilkæmpet under en frygtelig Storm samt uafbrudt Regn og Sneefog. Erobringen af las Bandannos, Nøglen til de karlistiske Forskandsninger, kostede især mange Mennesker. Espartero, Dronningens General, skal have viist en overordentlig Tapperhed. Fjenden mistede næsten alt sit Artillerie, og maatte flygte bort i vild Uorden. Ifølge de sidste karlistiske Beretninger havde D. Carlos nu sit Hovedqvarteer i Durango, hvor Prætendenten befinder sig syg og sengeliggende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-01-17
Frankrig. Noget Tilforladeligt høres endnu ikke om Meunters Opdagelser. En uhyre Mængde Rygter ere i Omløb desangaaende. Nogle deraf grændte endog til det Allerurimeligste. Jmidlertid vedbliver Politiet i Paris med Arresteringer og Frigivelser, som uafladeligt afvexle med hverandre. Blandt de senest Arresterede befandt sig en ung, overordentlig smuk Jtalienerinde. Lige siden Attentatet har man ikke seet offentligt en Eneste af den kgl. Familie. Det hedder, at Dronningen er syg. Slotsvagten er hver Nat forstærket, og Politiet i en uafladelig Activitet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-01-17
Tydskland. J dette Øieblik - skrives der fra Berlin den 8de Januar, befinder sig i vor Stad er overordentligt Antal Syge af la Grippe, hvormed der for størstedelen er forenet rheumatiske Febere, og som for en Deel udarte til gastriske Sygdomme. Jkke saa Faa ere allerede døde deraf. - J München vedbliver Cholera endnu at bortrykke en og anden Person af Vigtighed, blandt hvilke nylig Generallieutenant og Generaladjutant v. Rehberg, Statssecretair, og Bankdirecteur Friese, Overhofmester Grev Seefeld, &c. J samme Stad har en Bomuldsfabrikant gjort Bankerot og falske Vexler (for 180,000 Gl.), og desserteret bort derfra, men er greben ved Paris og bragt tilbage.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-01-17
Sverrig. Af Breve fra Stockholm erfares, at Jnfluenza (samme Sygdom som hos os kaldes laGrippe) har raset der særdeles voldsomt og bortrevet mange unge Embedsmænd i Trediveaarsalderen, og at der i Theatrene fra Logerne og Parterret har lydet en saa uafbrudt og stærk Hoste, at man næsten ikke har kunne høre noget af Dialogen. Ogsaa Kongen og de fleste øvrige Medlemmer af den kgl. Familie havde været angrebne deraf, men de befinde sig nu Alle igjen i Bedring. Hele Decbr. Maaned (hedder det i Aftonbladet) grasserede i Stockholm heftige gastriske Febre, samt Skarlagensfeber, der bortrev en Mængde Mennesker i deres bedste Alder, og i een eneste Familie tre fuldvoxne Døttre. Alle Juleglæderne bleve derved forstyrrede."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-01-17
Fædrelandet. Khvn., den 13de Januar. Bulletinerne om Kongens Sygdom lyde saaledes: Den 10de Januar.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-01-17
Hs. M. Kongen har sovet 4 til 5 Timer i Nat. Hosten har været løsere, Feberen mindre; Appetiten manglede ei i Gaar, og Kræfterne ere ei svagere i Dag. Den 11te Januar.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-01-17
Hs. Majestæt Kongen har havt en god Nat, og Hosten har været mindre og løsere; Feberen er aftagende; Appetiten var i Gaar god, Kræfterne ere bedre. Den 12te Januar.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-01-17
Hs. Majestæt Kongen har sovet flere Timer i Nat, men hostet af og til, Feberen er mindre, Appetiten var i Gaar god, Kræfterne ere som i Gaar." Den 10de Januar. Hs. Majestæt har havt en rolig og uafbrudt Søvn. flere Timer i Nat, Hosten er løsere, Feberen mindre, Appetiten var i Gaar god, og Kræfterne noget bedre. Den 14de Januar.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-01-17
Hs. Majestæts Søvn har af og til været forstyrret ved Hosten, der dog imod Morgen blev løsere; Feberen er ringe, Appetiten var i Gaar god, og Kræfterne bedre.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-01-17
(Alle disse Bulletiner vare underskrevne af Professor Saxtorph. i Hr. Etatsraad Fengers Sygdom.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-01-17
J en Alder, da sædvanlige Aanders korte Blomstertid forlængst er henviisnet, da selv begavede Digtersjæles Genius pleier at sænke de trætte Vinger ned mod Aftenens Hvile, har vor berømte Naturgransker H. C. Ørsted betraadt en Bane, der synes at ligge saa langt fjernet fra de Studier, der fornemmeligen have beskjeftiget hans rige Aand, fra den Virksomhed, i hvilken hans daadfulde Liv har stiftet saa meget og varigt Gavn. Der er i disse Dage nemlig udkommet en interessant lille Digtning af ham, der under Navn af "Luftskibet besynger deels denne store Opfindelse, deels i Almindelighed Naturvidenskabernes rige Herlighed. Jnteressant maa dette lille Værk vistnok være os allerede derved, at det giver os et vigtigt Træk til at fuldstændiggjøre billedet af en af de mærkeligste Mænd, Danmark eier, men interessant er det sikkert ogsaa i og for sig, uden noget saadant ydre Hensyn. Derved er nemlig gjort et, som det synes os, i det Hele vellykket Forsøg paa at gjøre Naturvidenskaberne og de fredelige Bedrifter, hvorpaa disse vidunderlige Fremskridt kunne opvise saa store Exempler, til Gjenstand for digterisk Behandling og saaledes at bringe dem i nøiere Forbindelse med den Forestillingskreds, der meest tiltaler den menneskelige Siel og lettest finder Indgang i ethvert uhildet Gemyt. Vi lykønske derfor Hr. Ørsted til den evig unge Livsfylde, som Gud kun giver dem, han elsker, og ere overbeviiste om, at Danmark taknemmeligen vil modtage denne ligesaa uventede som smukke lille Gave. (Khvnsp.)- Det har fremkaldt almindelig Opmærksomhed, at en ung Pige, navnlig Ellen Lars Datter, der i Foraaret 1835, under Ramsøe Thune Herreds-Jurisdiction, blev arresteret for at have afbrændt sin Faders Gaard og sat under Justitiens Action for Mordbrand, endnu i Aaret 1837 hensidder under Bevogtning i Roeskilde Arrest. (Roesk. Av.) Lyngbye, 9de Jan. Jdag blev Eieren af Frederiksdal, forhenv. Amtmand over Præstøe Amt, Greve Schulins jordiske Levninger bragte til sit sidste Hvilested. En talrig Skare af flere udmærkede Mænd fra Hovedstaden og Omegnen, hvoriblandt faaes D. K. H. Prinds Christian Frederik og Frederik Ferdinand, samt Hs. D. Prinds Bentheim, havde indfundet sig der, for at ledsage den Afdøde, om hvis udmærkede Retsind og Religiøsitet der kun kan være een Mening, og derved bevise ham den sidste Ære. (Berl. Av.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-01-17
Odense. Røddinggaard i Haderslev Amt er, med tilhørende Mølle og Brændeviinsbrænderi, i denne Tid solgt for 25,000 Rbd. Sølv til en af denne Byes Jndvaanere, Kjøbmand, Brændeviinsbrænder og eligeret Borger Andreas Ørnstrup, som tillige var Chef for det herværende borgerlige ridende Corps. J sine Forhold her hædredes denne brave Borger blandt Høie og Lave med den Yndest og Tillid, hvorpaa hans varme Bestræbelse for Hvad han ansaae for Godt og Gavnligt, og hans strenge Retsindighed havde Fordring. Som et Beviis derpaa fortjener ogsaa at anføres, at han ved sidste Valg paa Stænderdeputeret paa meget faa Stemmer nær havde samme Antal som den valgte Suppleant. (Th. Av.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-01-17
I Tirsdags aabnede Hr. Dr. Kalkar den forhen omtalte Række af Forelæsninger over den bibelske Historie for et talrigt Auditorium af Herrer og Damer. Med dyb Begelstring gav han i denne første Time en almindelig Udsigt over den hellige Historie, viiste dens høie Betydning, inderlige Sammenhæng i de klangfulde Toner, som overalt gaae igjennem den og vidne om den Guds Aand, der i samme tiltaler alle Mennesker. Som Sagen her var ny, hørtes det skjønne religiøse Foredrag med spændt Opmærksomhed, og enhver Tilhører fandt sig ei allene tilfredsstillet, men og besjælet af Længsel efter Fortsæt(H. Av.) telsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-01-17
Altona, den 12te Jan. J Slutningen af f. M. har her i Synagogen det ubehagelige Optrin fundet Sted, at den saakaldte Skolesyndicus, hvem man havde meldt, at nogle Mosaiter ikke havde skjænket Prædikenen tilbørlig Opmærksomhed, i et Anfald af Embedsiver gav sig til at skrige! "Kast dem ud, hvilket (Khvnsp.) gav endeel Forargelse.