JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1823-08-25
Sørenskriver i Nordbærdiehu. paa Parcellen Liselund ved Antvorskov, hans afgangne frie Karen Hvo, som maatte have at fordre i Stervboet efter Hr. Cancellieraad Jessen, før Hinchelder, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til at anmelde og bevise deres Fordringer for undertegnede Skifteforvalter i Boet. Slagelse, den 18de August 1823. Birch. B. og Stadsret, er Alle og Enhver, som maatte formene sig at have Ved Proclama, som bliver læst i den Kongelige Landsoverret samt Hoff i Borger og Skrædermester her i Staden, Rasmus Fange, indkaldede med nogensomhelst Fordring, af hvad Navn nævnes kan, paa min afdøde Mand, 12 Ugers Varsel til for mig, i den saadan Tids Forløb, at anmelde og beviisliggjøre deres havende Krav ; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Kiøbenhavn, den 18de August 1823. Rebekke sal Lange, fød Toumerup, Som Laugværge. boende i Knarostrædet No. 107. J. H. Kinstorff. har opgivet sit og sin afdøde Hustrue Johanne Nielsdatters fælleds Ja Huusmand Christen Pedersen Refsbek af Horning Sogn og Bye, Boe til Skifterettens Behandling, saa indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, Alle og Enhver, som i bemeldte Boe have noget at fordre, til at anmelde og legitimere deres Krav for undertegnede Skifteforvalter. Randers, den 13de August 1823. A. L. Reiersen. Alle De, som formene sig at have Noget at fordre i 180 - 1822 a 23. afgangne Oberjæger Niels Petersen Marckes Stervboe, indkaldes herred med 12 Ugers Varsel til i den Kongelige Landsoverrets samt Hof= og Stadsrets Skiftecommission at anmelde og beviisliggiøre saadant deres havende Krav. Ligesaa indkaldes med lovligt Varsel den Afdødes Arvinger for at legitimere deres Arveret og iagttage deres Tarv under Boets Behandling.
Berlingske Tidende, 1823-08-25
3meite Bekanantnachung. Wara die Conventualin des adel. St. Johannis=Klosters vor Schleswig, Fraslein Wilhelmine Marie Andriette von Scholten, vor einiger Zeit in Copenhagen mit Tode abregangen, und die anrettigten Collateral=Erden, als : 1) Des verstordenen Obristen, Wilhelm von Scholten, melland Commandeur af Set. Thomas in Westindien eines Bruders der Edlasserin, nachaclassenen sechs Kinder : Justus von Scholten, Regieringsrath in Westindien. Veter von Scholten, Zollintendant und Obriste in Westindien, Emil von Scholten, Obristlientenant unser Dienst in Warschan. Frin von Galten, Lieutenant im Sce=Etat i Paris. Adelgunde von Scholten, vervetrathet an den Kansmann Grier a Bremen. Lonise von Scholten, verdeirathet in Hamburg. a) Fran von Scholten, ted. von Scholten, i Amsterdam, Schwester 3) Fritz von Scholten, Kammerjuncker in Kopendagen, Bruder der Erd der Erbasserin. lasserin, und 4) Bendix von Scholten, Obrist in Aarhus, edersalle Bruder der Erk1de sich odne grot. Schwierigketen alt die cinzigen Collateral-Erden nicht ligitilasserin : miren lønnen, der Schulden Zustand dieser Ersmasse anch zweiselhaft ist, som ist har Reguling derselden die Clasung enes Proclams erforderlich geworden. Adseiten der adel. Sct. Johannis=Klosterlichen Obrigkeit, mithin vonGrichtewegen, werden demach nicht uur de vorgenanten angigtigten Erdenstordenen Conventnalin, Wilhelmine Marie Andriette von Scholten, 32 und alle diejenigen, welche forst Erbansprüche an die Berlassenschaft der ver haben vermeinen, sonder auch Alle und Jede, welche an deren Nachlasvelche demselden mit Schn den vertaftet ford, bey Strafe der Anschessing, Forderungen zu machen, sich berechtiget halten, so miel anc ditjenigen, des immerwahrenden Stillschweigens und doppelter Zahlang bieduch en fulallemal augefordert und befedliget, sich hinnen 12 Wacher a dato der letten, Bekaantmachnag dieses Proclams dey dem Herrn Klosterverwalter Noyen i af dem Protocolle gurick zu lassen, und als Arsheimische godsrige Procuratur habenden Origiran Documerte zu prodneiren, beglandt Abschriften daronzu melden, de tur Legitimation erforderligen und sonst etma in Handen, nu bestellen. Aaf den adel. St. Johannis=Kloster von Slesvig, den 11ten AugusBiøsterliche Obriket.
Berlingske Tidende, 1823-08-29
Udenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1823-08-29
London, den 19de August. J Fredags heisede Vire=Admiral Sir Burrard Neale sit Flag paa Revenge, og gik under Seil til Lissabon, hvorfra han skal gaae til Stationen i Middelhavet. De Personer, som skulle overbringe Hosebaandsordenen til Kongen af Portugal, følge med Man veed her intet af det, som Pariserblade have meldt, at Greven af Palmela har forlangt sex Engelske Krigskibe til Lissabon.
Berlingske Tidende, 1823-08-29
Hertugen af Wellington er idag afreist til Fastlandet, for at foretage den sidste Jnspection over de nu fuldendte Hollandske Fæstningsværker.
Berlingske Tidende, 1823-08-29
Aviserne indeholde Breve fra Madrid indtil den 11te dennes, da man endnu der nærede Haab om, at de gunstige Efterretninger fra Cadix vilde blive stadfæstede, hvilket dog nok neppe kan skee. Rygtet om Kongens Befrielse blev imidlertid udbrede af selve Regentskabet, som derhos udstædte en befaling til offentlige Glædesytringer i denne Anledning. Dette gav Anledning til, at Pøbelen begyndte at udsse sin Harme over de for constitutionelle anseete Personer; de heftigste Trudsler yttredes mod dem, og de, som vilde haabe at redde Liv og Eiendom, vare nødte til at behænge deres Huse med Topper, og sætte Lysi Vinduerne. Natten paa den 10de droge fanatiske Royalister, af alle Stænder igjennem Gaderne med frygtelig Skrigen og truende Gebærder, svingede store Knipler, og anfaldt alle de Ulykkelige, som det faldt dem ind at holde for Liberale. Efterat dette havde varet til ud paa Natten, begyndte man gandske uforstyrret at plyndre Husene og myrde Beboerne, og først den 11te lykkedes det den ubetydelige Franske Garnison at tæmme den rasende Pøbel, og gjenoprette Ordenen. 18 eller 20 Personer skulle være faldne som Offere for Folkeraseriet.
Berlingske Tidende, 1823-08-29
Efterretninger fra Gibraltar af 27de f. M. melde, at Si W. A Court og hans Familie den 26de vare ankomne dertil paa Fregatten Tribune.
Berlingske Tidende, 1823-08-29
General Romano og andre fra Galicien komne Spanske Offcerer ere i London.
Berlingske Tidende, 1823-08-29
Man melder fra Madrid, at Regentskabet først efter meget Ventilation beqvemmede sig til at ratificere de med Morillo og Ballasteros afsluttede Overeenskomster. J Paris havde man før sagt, at Hertugen af Jnfantado vilde trække sig tilbage til Neapel, fordi han ikke vilde give efter med de strænge Grundsætninger, og at hele Regentskabet gik til Burgs eller Valladolid.
Berlingske Tidende, 1823-08-29
En officiel Beretning fra General Milans over Fægtningen ved Jorda den 25de Juli, da han blev angreben i sin Position af Marskalk Moncey, indeholder, at hans Tropper paa hans befaling efter den mest haardnakkede Modstand, bestandig seirende, havde trukket sig tilbage, at Fienden havde mistet 900 Mand, men at han selv kuns havde 50 Døde og 140 Saarede.
Berlingske Tidende, 1823-08-29
Vi have Efterretninger fra Lissabon indtil den 5te August. Aviserne indeholdt advarende Artikler mod den især i Provindserne Overhaand tagende Reactionsaand. J Porto vare sex Petsoner arresterede. Hoftidenden af 5te August indeholdt en Dagbefaling fra Prinds Miguel, om at Kongen havde beordret Tropper til Leira og Tras-os=montes, for at afløse de derværende Soldater fra deres svære Tjeneste, og beskytte Grendsen mod Jndfald af Spanske Gueriller.
Berlingske Tidende, 1823-08-29
Grev Fitzwilliam har nu tilstillet den Spanske Commission 1000 Pund Sterling foruden sit forrige Bidrag. Paa alle vore Vestindiske Øer, selv paa St. Lucas, hvor Negerne dog blive saa særdeles godt behandlede, har Efterretningen om Hr. Buxtons Forslag i Underhuset til deres Emancipation opvakt Misforstaaelser og Frygt, saa at alle Blanke have maattet væbne sig.
Berlingske Tidende, 1823-08-29
Jfølge directe Efterretninger fra Laguaira af 8de Juli var der i Caracas bekjendtgjort en officiel Beretning om Maracaihos Jndtagelse den 17de Juni, men da Skibet Libertador forlod Havnen, var der nylig ankommet Depescher med den Efterretning, at de republikanske Tropper paany havde rømmet hiin Stad. Den Spanske Fregat Constitution, som nylig havde taget tvende Columbiske Krigs=Chaluper, var afgaaet fra ProCavello til Havanna paa Efterretningen om, at Republikens Sømagt var bleven forstærket med en Fregat, og belavede sig til at angribe den Spanske.
Berlingske Tidende, 1823-08-29
Sir W. A Court har underrettet den constitutionelle Regiering om sin Hensigt, at gaae fra Sevilla til Gibraltar, og tillige tilbudt sin Tjeneste ved at udsone Spanien med Frankrig. Den 19de Juli havde han endnu ikke faaet Svar derpaa. Det Spanske Ministerium i Cadix skal have indbudt MorensGuerra og Romers Alpuente - som ifølge en Tvistighed med nogle af Regjeringens Medlemmer vare gangne til Gibraltar, tilat vende tilbage til Cadix.
Berlingske Tidende, 1823-08-29
En fornem Spansk Officer, som ved Udfaldet fra Leon=Henden 16de Juli commanderede Centrum, skriver under 19de s.M., at Udfaldet skeete med 4000 Mand, og havde den dobbelte Hensigt: at undersøge Fiendens Styrke, og at vænne de af Tropperne, som endnu ikke havde været i Jlden, dertil. Spanierne skulle - efter denne Beretning - have angrebet med den største Koldblodighed, og have taget Beleirernes første Linier med Bayonetten; men Franskmændene rykkede derpaa frem igjen med dobbelt Styrke, og dreve Spanierne tilbage, dog i god Orden. De Sidstnævnte skulle derved have tabt 146 Mand. Gen. Quiroga var kommen hertil, for at faae fat paa nogle Penge til Garnisonen i Corunna. Det skal være lykkedes ham, at opnaae sin Hensigt.
Berlingske Tidende, 1823-08-29
Den 20de August. Vi have Breve fra Gibraltar af 28de f. M. Da Fregatten Tribune, som overbragte Sir W. ACourt fra S. Lucar, seilede forbi Cadix, forsikrede de Franske Sø=Officerer, at de havde befaling til, at berede sig paa at bombardere, i Tilfælde af, at de Constitutionelle ikke vilde udlevere Kongen. Den 25de var det for Linien af St. Roch kommen til en ny Fægtning imellem Franskmændene og Spanierne. Algesiras var endnu i de Sidstnævntes Hænder. Hidtil er det endnu ikke bekjendt, hvorvidt det er lykkedes den Franske Flaade, at afskjære al Tilførsel fra Cadix, vi vide, hvad dette angaaer, blot, at der fra den 9de til den 13de Juli, da Havnen ifølge de Franskes Beretninger var alvorligst blokeret, løb flere end 20 smaa Fartøier ind med allehaande Levnedsmidler, og at der den 10de endogsaa var udklareret et Skib med Levnedsmidler til Veracrux (S. Juan af Ulloa) hvilket dog paa ingen Maade tyder paa Mangel.
Berlingske Tidende, 1823-08-29
Paris, den 20de August.
Berlingske Tidende, 1823-08-29
Armeen i Spanien.
Berlingske Tidende, 1823-08-29
Aduar, den 10de August. Hertugen af Angouleme har ladet det Armeecorps, hvormed han var afmarscheret fra Madrid, blive tilbage under Greven af Ambrugedes Commando. Han reiser med Postheste fra Cordova til Sta. Maria, hvor han vil ankomme den 16de. Man har lovet Soldaterne, at de den 20de igjen skulle støde til Prindsen, Vi gaae i dette Øieblik fremad; Schweizerne ere just nu stødte til os. De have havt en Affaire, hvorved de have udviist meget Mod. Gen. Ballasteros begiver sig til Cordova naar Hs. Kgl Høihed reiser der igjennem, for at bringe Prindsen sin Hylding. og tale med ham om Kongens Befrielse.
Berlingske Tidende, 1823-08-29
Perpignan, den 9de August. En ved Handelstanden i Gibraltar expederet Brig har bragt 80,000 Piastre, 3 til 4000 Geværer, nogle hundrede Sække Meel, Munition og andet Forraad til Tarragona. - En Reisende fra Mataro forsikrer, at Marskalken var ankommen dertil den 5te om Morgenen, meget angreben af Expeditionen til Jgualada. Den 30te hørte man Kanon- og Geværild fra Dagens Frembrud til Kl. 5 om Aftenen. - General Donadien, ankom hertil idag, og Divisionschefen saavelsom Commandanten opvartede ham strax.
Berlingske Tidende, 1823-08-29
Leiren for Pampelona, den 11te August. Marskal Laurision sendte igaar en Parlamentair ind i Fæstningen med Ballasteros's Capitulation, da denne General ved sin Underkastelse havde befalet de under ham staaende Fæstningscommandanter at overgive sig. Men de Constitutionelle toge ikke denne befaling i mindste Maade i Betragtning.
Berlingske Tidende, 1823-08-29
Willafranca, den 13de August. Milans har samlet de Tropper, som han fik tilovers ved Montblanch, og er gaaet mod Calaf. Baron Eroles fra Manresa, Tromelin fra Jgualada og tvende Batailloner fra Vich forfølge Fienden, hvis Bevægelser synes at have til Hensigt, at ophæve Seos Beleiring. 2000 Mand ere herfra sendte til Jgualada, for at træde i Stedet for det trommelinske Corps.
Berlingske Tidende, 1823-08-29
Moniteuren for den 17de og 18de indeholdt ingen officielle Efterretninger. Derimod meddeler den for idag følgende Beretning fra Marskalk Hertugen af Regio til Krigsministeren.
Berlingske Tidende, 1823-08-29
Madrid, den 13de August. Hr. Marskalk Gen. Lieut. Grev Bourke beretter mig, at de Jldsvælg, som han har taget fra Ferrol, ere opstillede i Batterier, og den 6te dennes skulde være færdige til at fore paa Corunna. Hans Bestemmelse er, paany at opfordre denne Plads, for han begynder Kanonaden, som derimod skal begynde saasnart Parlamentairen kommer tilbage, saafremt Commandanten vedbliver at vægre sig ved at overgive Pladsen.
Berlingske Tidende, 1823-08-29
General Morillo med General Laroche Jaquelin er rykket indi Vigo, efterat de havde adspredt de constitutionelle Bande, under Palarea og Rosello, Commandant i Orense. De fandt der meget Skydts. Generalen har først den 5te modtages denne Efterretning; han har ogsaa erfaret, at Wilson og Quiroga, som havde begivet sig til Staden, for at forsøge at bringe Provindsen Trix til Opstand, om Morgenen havde indskibet sig For ikke at give Fienden Tid til at befinde sig, marscherede Generalerne Morillo og Laroche Jaquelin mod Bayona, en lille Plads paa Udkanten af Galicien, hvilken sandsynligviis lige saa lidet vil holde sig som Vigo. Derpaa ville de gaae mod Tuy, og besætte den. Alle Marscher tilveiebringe store Desertioner i de Constitutionelles Rækker. General Bourke vil lade Gen. Marguerie marschere med sin Brigade, som den 5te vil være ankommet over S. Martin de Quiroga og la Puebla de Sanavria til Lugo, hvorfra den med eet marscherer mod Orense. Herved vil Fienden komme imellem to Jld, og ikke være i Stand til at slaae sig igjennem til Galicien. Gen Marguerie vil derpaa komme tilbage til Ferrol med det 35te Regiment, der er bestemt til at garnisonere der.
Berlingske Tidende, 1823-08-29
General-Capitainen i Gammel-Castilien Karl O'Donnell, beretter, at 27 royalistiske Bønder fra Villar de Ciervos den 27de Juli i Egnen om denne Flekke havde angrebet 42 Ryttere af Regimentet Algarve, som en Broder af Empecinado commanderer, og fanget 36 af dem med Vaaben og Heste uagtet den udviste Modstand. Tvende ere dræbte, og Anføreren med tre andre ere ankomne til Portugal, hvor de ere anholdte. Alle ere førte til Valladolid.
Berlingske Tidende, 1823-08-29
Som man erfarer, har Commandanten i St. Sebastian besvaret Ballasteross Befaling ligesom han i Pampelona. De ville ikke mere erkjende denne Generals Autoritet efter hans Frafald; men da der tillige blev meldt dem, at den befriede Konge vilde give sit Folk en Forfatning, svarede de, at naar dette skeete, vilde de adlyde.
Berlingske Tidende, 1823-08-29
Lissabon, den 19de Juli. Den 6te dennes Sloges her i Forstaden Cavallerie=Regimenterne Nr. 4 og No. 12. Det sidste var med Amarante i Salamanca, og bebreider det første, at det kuns i Villafranca har høstet Laurbær. Officererne kunde ikke styre Soldaterne, og dette lykkedes kuns med Møie for Infant Don Miguel og GrevAmarante. Ogsaa det 13de og 24de Regiment Infanterie have været nenige. Det sidstnævnte bebreider det første dets constitutionelle Sindelag, og det vil vel blive nødt til at forlade Hovedstaden, J Porto hersker der Uroligheder; og alle velhavende Jndvaanere have maattet begive sig paa Landet. De Kongelige Kokarder bleve insulterede, og man opslog Pasquiller og Proclamationer fra Pego og Wilson. Om hiin have de herværende Tidender endnu ikke talt et Ord, og efter alle Beretninger synes det, som han søger at samle sig et Partii, der paa dets Tog ødelægger og opbrænder de Familien Silveira tilhørende Eiendomme og Huse.
Berlingske Tidende, 1823-08-29
Buenos=Aires, den 12te Mai. Den 5te dennes, Kl. 7 om Aftenen, skeete den høitidelig Aabning af det tredie lovgivende Kammer for Provindsen Buenos Aires efter de bestemte Former. Hr. Arroyo y Pinedo blev valgt til Præsident, Hr. Pinto til første Vice=Præsident og Hr. Diat til anden. Begge Statssecretairerne, Hr. Rivadavia for det Jndre og Hr. Garcia for Financerne vare tilstede, men ikke selve Statholderen, som staaer tilfeldts mod Barbarerne, (Jndianerne). Efter Præsidenten holdt den førstnævnte en Tale, og overrakte derpaa det af ham og hans Colleger underskrevne Budskab fra Regjeringen til Provindsens tredie Legislatur. Dette var den første Gang, at man her udøvede den i de Foreenede Stater brugelige Form. Dette Budskab blev af Forsamlingen henviist til en Commission.
Berlingske Tidende, 1823-08-29
Krigsministeren har fra Feldten indsendt følgende Beretning til den delegerede Regjering: "Jgaar, Kl. 9 om Morgenen, opbrød den til activ Operation mod Barbarerne bestemte Divsion, bestaaende af 1309 Mand Rytterie, 50 Artillerister med 4 firpundige Kanoner og 50 Jægere. Hs. Excellence Statholderen anfører den i egen Person, og den er fuldkommen forsynet med alt det Fornødne. Man kan gjøre sig det bedste Haal om et lykkeligt Udfald, saavel paa Grund af den Chef, der har Commanden, som fordi Veteranerne og Miliztropperne vise sig meget kamlystne. Den største Deel af disse have frivillig til budt sig. Jægerbataillonen, det øvrige Artillerie og Milizen, ere blevne tilbage under min Commando, og Arbeidet paa Fæstningen fortsættes med Kraft og Virksomhed. Fortet la Independencia, den 27de April 1823. Francisco de la Crux.
Berlingske Tidende, 1823-08-29
Af mærkværdige Dødsfald anmærkes især Conferenceraad og Amtmand i N. og O. Amtet, Ridder af Danneb., StepherThorarensen, som ved hastig Død blev bortkaldet den 12te Marts d. A. Han var født den 24de August 1754, og havde tient som Amtmand i 40 Aar, paa 2 Maaneder nær, nemlig fra 12te Mai 1783, med udmærket Flid og Embeds Jver. Til at besørge hans Amtmandsskabs Forretninger i Vacancen har Hr. Stiftamtmand Moltke constitueret Cancellieraad Thord Biørn sen, en Mand af fortrinlige Jndsigter og Embeds Duelighed.
Berlingske Tidende, 1823-08-29
Kiøbenhavns Børs=Cours, den 29de August 1823. Hamborg 2 M. 244, a vista 247. - Species 25d. Disconto 5 Procent. - Specier solgtes til 2 Rbd. 3 Mk. Kongl. Obligationer med Renter fra 11te Juni 1823) 80 a 801 Rbdlr. Sedler. Nationalbank-Obligationer (af Laanet den 2den Februar 1820) uden Renter i rede Sølv 103 Rbdlr., dito i Sedler 128 1/2 Rbd. Sedler. Norske Rigsbanksedler 150 a 151 1/2 Rbd. Svenske Sedler 3 Mk. 12 1/2 s. pr. Rd. Rigsgield.
Berlingske Tidende, 1823-08-29
Kiøbenhavn, den 29de August.
Berlingske Tidende, 1823-08-29
Bekiendtgiørelse fra Politiet. Hs. Majestæt Kongen har under 20de dennes allernaadigst rescriberet mig saaledes: Da det, saaledes som Du i en til Vort Danske Cancellie indgiven Forestilling haver andraget, for adskillige af de Personer, der ikke have Formue, fast Næringsvei eller anden Stilling, hvorved de uden Skade eller Fare for det Offentlige kunne ernære sig, og som derfor efter Anordningerne ere pligtige at søge Arbeide hos andre, ikke er mueligt at erholde fast Tieneste og en saadan for de øvrige heller ikke altid strax er at faae i det Øieblik de entlediges fra en foregaaende Tieneste, men det dog vilde være uovereensstemmende med bemeldte Anordningers Hensigt, om slige Personer skulde være fritagne for paa anden Maade at søge lovligt Erhverv, saa ville Vi, med Hensyn til hvad Du har yttret angaaende de Tvivlsmaal, som bemeldte Anordninger og i Særdeleshed Placaten af 3die December 175 s. 18 foranlediger, allernaadigst have Dig paalagt, at Di haver nøieste Tilsyn med alle Personer, som ere i ovenanførte Tilfælde, og ideligen affordrer dem Rede og Rigtighed for hvoraf de ernære sig og hvormed de beskjæftige sig, samt, naar den Forklaring de desangaaende afgive ikke findes tilfredsstillende, meddeler dem saadanne nærmere Anviisninger og Forholdsregler, der sikkre det Offentlige for at de virkeligen søge lovligt Erhverv Naar den Paagjældende da ikke inden den ham af Dig forelagte Frist beviser, at han i Overensstemmelse med det ham givne Tilhold har søgt lovligt Erhverv, bliver han at behandle efter Anordningerne om Løsgjængerie. Hvilket herved bringes til alle Vedkommendes Kundskab. Kiøbenhavns Politiekammer, den 22de August 1823. A. C. Kjerulff.
Berlingske Tidende, 1823-08-29
Under 19de August 1823 har Hs. Majestæt Kongen allernaadigst approberet at det Philosophiske Facultet ved Kjøbenhavns Universitet confererer Sognepræst til Holme paa Jsland Giste Brynjuldsen, som offentlig har disputeret, Magistergraden ved bemeldte Universitet.
Berlingske Tidende, 1823-08-29
Brad-Taxt, hvorefter Bagerne herudi Staden fra 1ste næste Maaned og indtil videre sig have at rette: 1) Brød af sigtet Hvedemeel: Et Franskbrod for 4 s. i Rigsbanktegn, skal veie 12 Lod. Et dito for 2 s. i Rigsbanktegn, skal vede 6 Lod. En Hvedesimle for 4 s. i Rigsbanktegn, skal veie 12 Lod. En dito for 2 s. i Rigsbanktegn, skal veie 6 Lod. Et Rundebrød for 2 s. i Rigsbanktegn, skal veie 6 Lod i Qvintin Et dito for 1 s. i Rigsbanktegn, skal veie 3 Lod 2 QvintinHvedetvebakker for 2 s. i Rigsbanktegn, skal veie 6 Lod 3 Qvintin. Dito for 1 s. i Rigsbanktegn, skal veie 3 Lod 2 Qvintin. 2) Brød af sigtet Rugmeel :Et Suurbrød til 12 s. i Rigsbanktegn, skal veie 18 Lod 2 Qvinen. Et dito til 2 s. i Rigsbanktegn, skal veie 9 Lod 1 Qvintin Rugtvebakker, vel igiennemtørrede, for 4 s. i Rigsbanktegn, skal veie 13 Lod. Dito, vel igiennemterede, for 2 s. i Rigsbanktegn, skal veis 6 Lod 2 Qvintin. Rugtvebakker, vel igiennemtørrede, for 1 s. i Rigsbanktegn, skal veie 3 Lod 1 Qvintin 3) Brød af grovt malet Rugmeel: Et Brod til 36 s. i Rigsbanktegn, skal vede 12 Pund. Et dito til 24 s. i Rigsbanttegn, skal veie 8 Pund. Et dito til 12 s. i Rigsbanktegn, skal veie 4 Pund. Paa Hvedebrødet og det sigtede Rugbrød give Bagerne til Kroer sker 5 Skilling paa Marken udi Tilgivt, men paa Franskbrød, samt paa Brød af grovt malet Rugmeel, gives ingen Tilgivt. Bagerne forbydes, og hermed alvorligen advares, under Straf af 2 Rbdlr. Sølv, ikke at mænge noget Slags Kornvare tilsammen, særdeles Rug og Hvede, men ethvert Slags for sig selv forbage. Ei heller maae de mænge enten Klie eller Afsigtninger under Rugen, hvoraf Rugbrød bages. Eller tilholdes og herved befales Bagerne, under vedbørlig Straf, hver at sætte sit Navn eller Mærte, paa det Brød, som af dem bliver baget og forhandlet, paa det der kan haves Underretning, i Tilfælde, at ikke efter Taxtens Tilhold er omgaaet, hvem saadanne Brød have baget, og bør dertil være ansvarlig. Og saafremt Nogen kan overbevise Bageren, at have baget noget Slags Brød af mindre Vægt end denne Taxt formelder og tillader, kunde de saadant hos Politiedirecteuren angive og vedbørlig Ret forvente. Naar Rugbrød ere gamle, maae et ansees, at samme veie et halvt Lod ringere paa hver 12 Lod. J Henseende til de ved Bagernes Laugsartikler af 23de Juli 1683, §. 18 bestemte Bagepenge for det Brød, Jndvaanerne hos dem lade forbage, da ere samme bestemte til 8 s. i Rigsbanktegn, for hver 24 Pund udbagt Brod, og for at ælte og tilberede Deien 2 s. i Rigsbanktegn, imod at Bagerne til lægge, hvad der til Brødenes Opslagning af Meel og Smør behøves. Kiøbenhavns Raadstue, den 29de August 1823. Under Stadens Segl. (L. S.)
Berlingske Tidende, 1823-08-29
Ved Tallotteriets 1212 Trækning i Kiøbenhavn udkom: No. 17. 40. 87. 29. 19.