Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-01-03
Oversigt. af Dagens indenlandske Nyheder. Siden Slagelse Byes Læger har deels giort Byens Jndvaanere opmærksomme paa Strubebostens Farlighed, og deels angivet Lægemidler derimod, saa vil Redacteuren uden forresten at kunde bedømme om det er ret eller galt, efter Viborger Samler meddeele de af den berømte Huseland angivne Lægemidler for Strubehosten, bestaaende i Brugen af Cautharider med mercurialia. Begyndelsen gav han de første i Tinktur med en stinet Sirup; tilsidst endog uden Betænkning i Substants og fandt den dog aldrig at skade. Halsen lader han gnide med Ungvent. Hydrargricinereum og Krampen stillede han med liqvor amminii fucernicus, Molehuus og Castorcum. Barnet maa holde sig varmt under Sygdommen. Han antager Børnenes moderne tynde Paaklædning, især den ubedækkede Hals, for Aarsag til denne Sygdom. For dem, som ikke er Læger, erdet høist vigtigt, strax at lægge Mærke til, som et af dens Særkiænder, at den Syge ikke klager over Smerte i Halsen, men dog bøier Hovedet, stærkt og med Kraft tilbage. Redacteuren haaber at han icke skal paadrage sig for denne Meddelelse, nogen Anke for Qvaksalverie, da han skyder sig under Huselands Auctoritet; thi Qvalfalvere komme kun maadeligt fra det i vore Dage, saaledes siger Rygtet; at en Skolelærer her i Sielland stal for nogen Tid siden være inddømt i Forbedringshuset formedelst Qvaksalverie, og i Fyen er nyelig en saakaldet Doctor eller klog Mand, Søren Clausen i Vandsherred for 5te Gang begaaet Qvartal verie dømt at arbeide 4 Aar i Tugthuset. – Man har i de Kiøbenhavnske Blade klaget i denne Tid over at Politiet taaler, at der sælges fordærvede Norske Nødder, som ere saa skadelige for Sundheden. - Kommissionen for Baccinationen har affordret de Personer, som give sig af med at vaccinere, Listerne over de af dem vaccinerede Personer inden Januari Maaneds Udgang. – Hs. Majestæt har ladet tilkiendegive Apotheker Hansen i Fladstrand sit allernaadigste Velbehag for at have renonceret paa Betalingen af 2714 Rbdlr. N. V. for Medicamenter, som han under Krigen har leveret til Militaire, som har cantonneret i og omkring Fladstrand og for at have tilintetgjort Recepterne paa en Deel andre for Militair-Etaten ordinerede Medicamenter. – Den 24de October har Candid. Pharmacie I. C. Pauli faaet Bevilling paa at anlægge et Apothek i Sæbye, og d. 13de Decbr. Candid. Pharmaciæ A. G. Lassen paa at anlægge eet i Æbeltoft. J Skilderiet leveres nu en egen Artikel under Navn af Menneskeslægtens Sundheds Historie. Forfatteren siger: at siden Tode og hans Fortsætter Frankenau ophørte med at udgive Sundheds-Tidenden er det bleven ganske taust med at tale om Menneskenes Sundhed, at man mangler en egen Bog om Menneskets Sundheds Historie; hvortil den berømte Huseland vel for 5 Aar siden oplæste et Udkast i det Berlinske Videnskabers Akademie. Han bemærker med Rette, at Menneskene hverken i vore Dage leve kortere, eller ere mindre af Væxt eller svagere af Legemskraft end som i Oldtiden; endnu fødes overmaade stærke Mennesker, men man lægger ikke saameget Mærke til dem, som i gamle Dage, i hvilke man satte saamegen Priis paa Styrke. Han meener ogsaa at der var ligesaamange Sygdomme til i gamle Dage som nu, uagtet man nu har langt flere Læger og Apothekere, saaledes havde Kiøbenhavn i 1671 kun fire Apotheker nu har det 9 foruden et paa Vesterbroe; men i vore Dage lader man Naturen mindre hielpe sig selv og tager tidligere sin Tilflugt til Apotheket. J de nærværende Tider gjøre Menneskene sig vel skyldive i allehaande Feil, som have forskiellige Sygdomme til Følge, men ogsaa i gamle Dage begik Menneskene alle Slags Uordener og i Mængde. Huseland mener i sit anførte Skrift at der er foregaaet en stor Forandring i Menneskenes legemlige Beskaffenhed ved den store Folkevandring de de nordlige Landes Beboere trængte frem mod Syden, og blandte sig med disse Landes Jndvaanere. Da siden Aaret 700 Arabernes Magt vorte til, skeete ligeledes en stor Forandring; da fik Kryderier, Brændeviin, og konstig Mediciin Jndgang; og da begyndte ogsaa Spedalskhed, Pest, Kopper og Meslinger at udbrede sig i Europa, siden Aaret 1500 blev man bekiendt med Amerika, fra den Tid af greb den Venetiske Syge stærkere omkring sig, end nogen anden Sygdom tilforn; men de lærte men ogsaa at kiende Casse, Tobak, China og mange virksomme Lægemidler. Af Holbergs Comoedier sees at endnu i Aaret 1722 var Caffe og Thee ikke meget i Brug i Dannemark. Thee kom først ret i Brug fra Aaret 1748 og Tobakken fra 1750, da Tobakspinderne fik deres første Laugs=Artikler, det er uvist om disse Ting ere saa skadelige for Sundheden som der meenes, siden Mennesker ere blevne vante dertil. Caffeen opliver; Theen opløser og er god mod Steen, Tobakken afleder de usunde Vædsker. Men for det offentlige Pengevæsen ere alle disse Udenlandske Nydelser til Skade. J det 17de Aarhundrede var det meget i Brug at bruge sveddrivende Midler; Navnet Badstuestrædet minder om disse Bades Brug i Kiøbenhavn i forrige Tider; Christian d. 4de byggede sig et Badehuus ved Frideriksborg Slot og Frederik d. 4de forsynede Frederiksberg Slot med en smagfuld Badestue; men Brugen af varme Bade er gaaet saa reent af Moden, at en Mands Forsøg med at anlægge i den seenere Tid en saadan Badeanstalt i Kiøbenhavn, ikke har kundet lykkedes. Forfatteren meener at man formeget forsømmer Brugen af sved drivende Midler i vore Tider. Almuen betiener sig i Almindelighed af dem og ofte med Held. Ogsaa feiler man maaskee i vore Tider ved at sætte forliden Priis paa Varmens Vigtighed for Legemets Sundhed, især ved vore Fruentimmers og Børns Paaklædning; vel kan man hærde sig til at taale Kulde, men saa maae ogsaa Menneskets heele Opdragelse og Levemaade være indrettet paa at bærde Legemet, som ikke er Tilfældet; et fiint og forresten forkiælet Legeme trænger vist til en varm Bedækning, naar det kommer i Kulden. – Det 18de Aarhundrede udmærker sig i Menneskeslægtens SygdomsHistorie ved Menne skesvaghedens Tilvært en Følge af den tiltagne Lurus og den udsvævende Levemaade; Nervesygdoms Tilvæxt foraarsages ogsaa ved at man i vore Tider sætter Jndbildningskraften formeget i Bevægelse i Stedet for at styrke Fornuften; Nervesvagheden avler Tungsindighed og Hypochondrie, formodentlig den største Plage i Menneskelivet; et nyt Sværmerie, som staaer i Forbindelse med disse Svagheder begynder at faae Jndgang, nemlig den Troe, at forunderlige Virkninger kan frembringes hos et Menneske ved at maanetiseres; som for Ex. et Menneske, naar han bliver det i en høi Grad, kan stue ind i sig selv, opgive hvor hans Sygdom har sit Sæde i Legemet, sige hvilket Lægemode, der kan hielpe ham, og selv hvor det staaer i Apotheket. Det nærværende Aarhundrede udmærker sig fortriinligen ved Koppernes Udryddelse ved Hielp af Vaccinationen, man var i Begyndelsen frygtsom for at forplante en Dyrisk Smitte ind i det menneskelige Legeme, men man har ikke bemærket nogen skadelig Virkning deraf. (Disse Bemærkninger ere meget interressante, maaskee det fortiente at føies til dem. At ligesom al Menneskens Ulykke i Livet udspringer af at man ikke nok danner og øver Fornuften, men enten lever meest for at behage Sandserne eller Jndbildningskraften; saa er ogsaa Mangel paa Sundhed for det meste grundet i samme Aarsag; thi det giør at man ikke nok betænker hvad der befordrer og skader Sundheden, og f. Ex. hvor vigtig at en vis Forsigtighed, Reenlighed, Maadelighed, frisk Luft, Bevægelse og Arbeide er, at man ikke nok er Herre over sig selv til at afholde sig fra det som er skadeligt for sin Sundhed, og tvinge sig til det som er nødvendig for den; og især at man ikke nok bliver Herre over sine Lidenskaber, som ere Sundhedens Grav. Den som er Herre over sit Sind er for en stor Deel Herre over sin Helbred.) – J Nov. er i Kbh. d. A. 83 Par viede 239 Børn fødte og 177 Personer døde, hvoraf 84 Børn, saaledes ere 62 fleere fødte end som døde, deriblandt 21 Nyefødte, 18 af Slag, 14 af Kighoste, 35 af Brystsyge og 15 af Vattersot. Slagelse. J St. Mikkels Meenighed, ere for afvigte Aar 1815, Copulerede: 30 Par, fødte: Drenge 23, Piger 38, tilsammen 66; deriblandt 4 Uægte. Døde. Mandkiøn 29, Qvindekiøn 20, tilsammen 49. Altsaa 17 flere fødte end døde. J afvigte Aar 1815, ere i St. Peders Meenighed, Copulerede: 14 Par, fødte: Drenge 16, Piger 17, Uægte 3, tilsammen 36. Døde. Mandkiøn 13, Qvindekiøn 13, tilsammen 26. Altsaa 10 flere fødte end døde.