JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1753-08-10
Keyseren har tilsendt Arve-Prinzen af Moden RidderOrdenen af det gyldne Vies. Vore Juvelerere, som ere bekiendte for deres Habilitet, tilstaae, at aldrig nogen Prinz har baaret et prægtigere Hals Smykke, end nærværende er, saa riigelig er det prydet med Steene af stor Værdie og udvalt Smag. Hans Durchlauchtige Hr. Fader, som er Riddeaf samme Orden, hvortil Keiser Carl den Slette 1731. har ophøyet ham, skal beklæde ham med Ordens-Tegnet, og i September=Maaned skal han tage Possession af sit nye Gouvernement af Meyland, hvor en Keyserlig General skal commandere under ham. Man meener, at det skal blive Græven af Linden, General af Cavalleriet. Alle her værende Værte og Giæstgivere er under haard Straf forbuden, at sætte Giæster om Morgenen førend Klokken 9; fremdeeles er forbuden, at tage Fremmede, i sær Bayerer og Pfaltziske, hvoraf Staden ret er opfyldt, i Huus, eller at tage Drenge af disse tvende Nationer i Lære.
Berlingske Tidende, 1753-08-10
Moden, den 16 Jul. Da her det Rygte er udbredet, at Hertugen, vores Lands Fyrste, har sluttet en Venskabs-Tractat med Hendes Keyserl. Kongel. Majestet, som Hertuginde af Meyland, formedelst hvilken Allerhøystsamme declarerer ham til sin stedseværende Vicarius og General-Gouverneur i sine Jtalienske Stater, saa har Hans Høyfyrstel. Durchl. vores Hertug, udgivet en Forordning, hvorved under høy Straf forbydes, at tale om denne Sag. Jmidlertid er det vist, at Hans Durchl. tager Østerrigske Tropper ind i de faste Steder udi sine Stater.
Berlingske Tidende, 1753-08-10
Livorno, den 14 Jul. Den 8 hujus arriverede her det Hollandske Skib St. Catharina, kommende fra Algier, Capitainen beretter, at, da han havde en Ladning Viin inde, som skulde til Hamborg, havde han ikke langt fra Millaga mødt en Algiersk Brigantin, som havde hidset sort Flag op, og sat nærmere ind paa ham. Da han strax havde tænkt, at det var en Caper, ve Aar 3 havde han hilset samme med 2 Lav af sine Canoner, hvorpaa Algiereren havde ladet Engelsk Flag vaye. Men da han havde 2 gange igientaget sin Canonade, var hiin kommen fremmed sit Algierske Flag. Capitainen havde derpaa med sin Chalouppe forføyet sig om Bord paa Brigantinen, hvor Søe Røveren strax havde taget ham til Fange, samt ladet hente hans Styrmand, 3 Officerer og 2 Matroser fra Skibet, og ladet det besætte med 12 Algierer, hvilke havde fort det til Algier, hvor Viinen ved hans Ankomst var bleven udlosset, og Capitainen med hans Folk sendt til sit Skib igien, uden at man vilde betalt ham det ringeste for Ladningen. St. Stephan, i Landet Foret, udi Gouvernementet af Lion, den 10 Jul.
Berlingske Tidende, 1753-08-10
J de her værende Kull Miner har i disse Dage tildraget sig en stor Ulykke, i det af en Klippe=Væg, 100 Fod høy, som man uforsigtig havde giennemhugget, uden forud at have visiteret med Boeret, er Vandet i saadan Mængde ud styrtet, at 3 Arbeyds-Karle tillige med en Kone og 7 Heste ere druknede; 10 andre Arbeyds Karle drog man med LivsFare op af Vandet, og da Minen til all god Lykke havde 2 Udgange, saa frelste 50 andre derved deres Liv. Hr. Baron de Vaux, som Eyere deraf, har givet de stakkels Folk, der undgik Døden, gode Belønninger, samt ogsaa viist Enkerne af de forulykkede Mænd Prøver paa sin Gavmildhed.
Berlingske Tidende, 1753-08-10
Paris, den 30 Jul. Endeel Parlaments-Herrer af dem, der ere i Pontoise, tage fra Tid til anden til Jle=Adam, for at tale med Prinzen af Conti. Man meener overalt, at i disse Samtaler handles om Ting, der sigte til et Forliig, og hver Mand ønsker oprigtelig, at saadant endelig maatte komme i Rigtighed, da man tvertimod ikke skulde see det uden Sorg, om det store Cammer skulde forviises til længer borte liggende Steder end Pontoise. Jmidlertid forblive dog Lemmerne af det store Cammer endnu uryggeligen ved deres Slutning, ingen Ting at afgjøre, førend de forviiste Lemmer af de øvrige Camre saa vel som det store Cammer kaldes tilbage, og sættes i Frihed igien.
Berlingske Tidende, 1753-08-10
London, den 27 Jul. Den Kongel. Preussiske Minister, Hr. Mitchel, som har opholdt sig nogle Dage hos den Franske Minister paa Landet, kom den 23de hid tilbage igien, og erholdt den 24de Depeches fra sit Hof, hvis Jndhold han Dagen efter gav Hertugen af Newcastle tilkiende. Den 24de om Aftenen kom ogsaa Græven af Holdernes hid tilbage igien, og Dagen efter vare nogle fremmede Ministrer i Conferenz med samme Herre. Den 25de blev til Kensington udi Kongens og Hertugens af Cumberland Overværelse holdt et stort Raad, hvilken sidste til den Ende var kommen ind fra Windsor, efterat Conseilet var endt, blev en Courier til Skotland affærdiget. Man meener, at 2de sammesteds for Rebellions skyld arresterede Personer skulle føres herhid, men adskillige andre, som paa Mistanke ere arresterede, skulle sættes paa frie Fod igien Alle Lemmer af det geheime Raad ere indkaldede til at bivaane et stort Conseil, som paa Søndag udi Kongens Overværelse skal holdes til Kensington.
Berlingske Tidende, 1753-08-10
Berlin, den 4 Aug. Hans Majestet, Kongen, har forundt det Societet, der har opdaget den Hemmelighed, af ordinaire Salt at giøre Salpeter, Privilegium paa, enten i Halle, eller paa et andet Sted i de Kongelige Stater, som dertil kunde synes beqvemt, at anlegge et Salpeter=Syderie. Forleden erholdt Kongen 20 Stk. af de udvaldeste Engelske Ride-Heste, som Hans Majestet til sine Stalde havde ladet kiøbe i Engelland Saasom fornemmes, komme ey alleene de Durchl. Bayreuthiske Herskaber, men ogsaa Hans Høyfyrstel. Durchl. Hertugen af Brunsvig herhid imod den Tid, at den store Leyer skal staae.
Berlingske Tidende, 1753-08-10
Cøln, den 27 Jul. De tvende Jtalienske Prinzer Corsini opholde sig paa nærværende Tid ved det Churfyrstelige Hof paa Augustusborg, hvor de i Dag ere blevne Hans Churfyrstelige Durchl præsenterede, og meget naadigen imodtagne.
Berlingske Tidende, 1753-08-10
Flensborg, den 4 Aug. Udi afvigte Uge ere det her værende Grønlandske Societets Robbe-Skibe vel beholdne hiemkomne. Om de paa Hvalfangst udsendte Skibe vil man have den Efterretning, at de ved Robbe=Slagernes Afgang havde fanget 5 Fiske, og haabes, at de siden ligeledes lykkeligen have continueret.
Berlingske Tidende, 1753-08-10
Helsingør, den 10 Aug. Her i Sundet ere følgende Skippere ankomne: Den 6te hujus. Nicolay Sørensen af Flensborg, fra Riga til Amsterdam, med Aske. Den 7de Jan Svane af Bergen, fra Danzig til Bergen, med Rug. Den 8de: Gabriel Lund af Farsund, fra Kiøge til Farsund, med Rug. Den 9de Friderich Worpell af Callundborg, fra Riga til Callundborg, med Hør, Michel Gram af Trundhiem, fra Dantzig til Trundhiem, med Rug; Jens Nicolay Rosholt, af Trundhim, fra Riga til Trundhiem, med Rug.
Berlingske Tidende, 1753-08-10
Kiøbenhavnske Danske Post-Tidender.
Berlingske Tidende, 1753-08-10
Kiøbenhavn, den 10 Aug. Den 1 Jun. er Toldforvalteren i Elsfleth, Jacob Geter, Allernaadigst bestilt til at være tilligemed virkelig CancellieRaad. Den 3 Aug. er Pagen=Jnformator, Frederich Carl Harboe Allernaadigst beskikket til at være Postmester i Hamborg. Candidatus Johan Georg Classen ligesaa, at være Pastor til Rabenkirchen.
Berlingske Tidende, 1753-08-10
Paa Tirsdag næstkommende forventes Monarchen at benaade denne Hovedstad med Sin Allerhøyeste Nærværelse. Den 9 hujus vare ved den Leylighed, at der ved det Kongelige Land Cadet-Compagnie skulde skee Omsættelse, til at anhøre den derved anstillede Prøve=Exammen, inviterte, Deres Høy-Grævelige Excellence, Hr. Feldt-Marechal, Græve af Schulenburg; Hr. General-Major og Chef ved Artilleriet, v. Reitzenstein, som dog formedelst tilstødte Upasselighed ey kunde være overværende; Hr. General=Major Styrop; Hr. Obrister og Chef ved Fortificationen, Gedde, og andre Fornemme. J de høye Overværendes Paahør, bleve de ældste Cadetter af Hr. Major v. Steuben, og Hr. Capitaine Bekker examinerede i Fortificationen og Artilleriet, og viiste deri deres Kundskab og Færdighed. De øvrige bleve ligeledes examinerede i Geometrien, Trigonometrien og Algebra, i Geographien og Historierne, og i det Franske Sprog. Ligeledes toge ogsaa de overværende høye og fornemme Herrer, deres Tegninger og Ridse=Stykker i Øyesyn. 2den Fortsættelse paa Journalen, holden paa Skibet, den blaae Heyre kaldet, ført af Hr. Capitaine=Lieutenant Fontenay, angaaende hvad der er passeret til Tunis og Tripolis. Den 14 Mart. forføyede Hr. C. L. Fontenay sig til Bar do, for at tage Afskeed hos Beyen, og takke ham for beviiste Høflighed. Beyen svarede paa hans Compliment, at han vilde ønsket, at hans Fader, den gamle Bassa, maatte havt den Fornøyelse at see ham og at bevise ham sin Høytagtelse; ved hans Hiemkomst skulde han ikke forsømme, at berette ham troeligen alt hvad der var passeret. Den 15de var Hr. Hammecken i Bardo, for at tage Oversættelsen af det Brev, som Bassen havde skrevet til Kongen i Anledning af Fredens Ratification. Den 18de gik Hr. C. L. Fontenay Seyl med Fregatten, den blaae Heyre, og arriverede den 26de til Tripoli. Saasnart som Fregatten lod sig see, forføyede den Kongel. Consul, Hr. Smith, sig til Bassen, for at give ham saadant tilkiende, og blev med ham eenig om, at den skulde saluteres med lige saa mange Canon=Skud, som man havde skudt for andre Croners Orlogs-Skibe, som levede i Fred med Republiqven. Consulen tog om Bord, og en halv Time efterat Fregatten havde kastet Anker, blev den saluteret med 27 Skud, og svarede med lige saa mange. (Resten følger) Hvem som maatte behage at bortsende noget Gods til Moss udi Norge, de vilde addressere sig til Skipper Jens Rasmusen udi Nyehavn, i den hvide Svane, hvor Skipper Jep Hansen er at finde, som agter sig derhen.
Berlingske Tidende, 1753-08-10
Ved Kiøbenhavns Told=Kammer ere følgende Skippere indkomne: Den 6 Aug. Erich Christiansen fra Bandholm, med Hvede; Ole Andersen fra Præstøe, m. Brænde; Bertel Blommesack fra Stavanger, med Sild og Bræder; Andreas Winstrup fra Langesund, med Tømmer og Jern; Christopher Eckorn fra Maas, med Jern Kugler og Bræder; Jørgen Lorenzen, Frands Thomasen, Johan Miang og Christian Hav fra Sønderborg, med Muursteene; Christian Ahlman fra ibid. med dito; Lorenz Bull, Jørgen Da melsen, Jan Hansen Wert og Poul Bladt fra Flensborg, Muur og Tagsteene; Ditlev Møller fra Cappel, med Bræder og feede Vahre, Claus Kolvitz fra Hidense, med Brænde; Matthias Spicherman fra Femmern, med Hvede, 14 Pommerinker og Dasser, med Tømmer og Brænde. Den 7de Hans Kæhler fra Timdorf, med Ege=Bark; Anders Andersen fra Vandholm, med Hvede, Lars Svendsen fra Nyeborg, med Brænde; 20 Pommerinker og Dasser, med Tømmer og Brænde. Den 8de: Ole Jensen fra Bandholm, med Hvede, Jep Hansen fra Frederichshald, med Tømmer og Brænde, Jan Riversen fra Nyeborg, med Brænde, Peter Jansen fra Svendborg, med Brænde, Peter Krempin fra Rostoch, m. Valk Jord og Forsendings=Gods, 6 Pommerinker og Dasser med Tømmer og Brænde. Den 9de Ephraim Schmidt fra Dantzig, med Tømmer og Brænde; Christen Madsen fra Landskrone, med Tiære; Hans Olsen og Jonas Hansen fra Flensborg, med Muursteene; Hans Jensen og an Jansen fra Hadsund, med Brænde, Niels Dyrehave fra Nyeborg, med Æbler og Pærer; 8 Pommerinker og Dasser med Tømmer og Brænde.
Berlingske Tidende, 1753-08-10
Vexel=Cours. London, 4 Rdlr. 41 a 40 Ls. et Pd. Sterl. Amsterdam, 11 1/2 a 11 pro Cento. Hamborger Banco, 18 1/4 a 18 pro Cento.
Berlingske Tidende, 1753-08-10
AVERTISSEMENS. Udi næstforrige uges Danske Post-Tidender af 27 Jul. no. 60 haver en ung Borger af Bergen navnlig Hillebrandt Omsen, som skal være antagen til Forstander for Lectoratets gode og de Skoelens Capitaler, som med meere til det i Bergen allernaadigst oprettede Seminarii Fond ere henlagte, under en bekiendt fremmet stiil, men sit eget Navn og under Forevending at ville excusere bemelte uskyldige Seminarium for et Slags løs Snak, hvoraf mand tilforn intet har hørt sige, behaget at debitere Publico, at det omhyggelige Compagnies Cassaer ruineret, samt lover tillige at Tiden vil vise ved vad eller hvem den er rumeret; Men da Borgemester Garboe, som den ne Stiftelses Fundator og den der allerne har haft denne Casse under dispensation og aarlig Angnskal indtil han i Augusto 1752 frasagde sig Forstander=Tienesten, og tillige med sit sidste Regnskab overleverede Cassen i gode Pandte=Obligationer til Directionen, hvor den endnu berøer, har meer end een Aarsag at befrygte det Publico i sær det Hoy og meget respective Jnteressentskab, der om Sandheden ingen sand Oplysning har, skulle ved sammes læsning, paabyrdes de Tanker, at han maatte have ruineret denne Cassa, og at det har været Aarsag til Stiftelsens forhen in Decbr. afvigte Aar fra Directionen publicerede nedleggelse; Saa fandt han sig beføyet. (uden at indlade sig med dette uskyldige Menneske om Aarsagerne til Stiftelsens ophævelse) publice at nægte, som en aabenbare usandhed, at denne Stiftelses Casse nogen tid er bleven rumeret, hvorfor det bliver forgiæves at undersøge ved hvad eller hvem saadan ruine er skeet. Og da Borgemesteren for denne Stiftelse at soutinere, saa lenge han samme har forestaaed, forsikkrer (sit venia vero) at har gjordt, alt hvad No. 64 den 10 Aug. 1753. af en ærlig Mand kunde ventes, tillagt den af sine retmæssiindkomster meere end han selv beholdte, og i den andledning udstaaet paa egen bekostning adskillige processer og Forfølgelser, saa havde han ventet, at den gamle Avind, der stedse har fulgt dette Verk, var nu med Stiftelsen nedlagt, men da han mærker endnu et Scho fra Fieldene i den gamle Cone, skiønt med en spædere Lyd, der skal kun hvidske publico i Øret, at Cassen er ruineret, overladende paa hvem Mistanken bør falde, uden at nævne den der forhen er bekiendt at have forestaaet den, saa fandt han ikke videre nødigt, end her foran skeedt er, sig at purgere, saasom enhver, der maatte drage dette i Tvivl, kand kun erkyndige sig nøyere for at blive fuldkommen overbeviist herom.
Berlingske Tidende, 1753-08-10
Fra Pressen er udkommen: Juridisk Collegium, første Part om Personers Ret, ved E. Hesselberg. Skriftet er inddeelt i 7 Capitler og en preliminaire Discours, 1ste Cap om privilegerede Personer; 2det Capit. om Borgere; 3die Cap om Bønderne i Dannemark, 4de Cap om Bønderne i Norge; 5te Cap. om Vaarnede 6te Cap. om Egteskab og Slægtskab, hvortil er føyet en Slægtskabs=Tabell, 7de Capit. om Værger, Curatores, Umyndige og Mindreaarige. Paa samme maade skal den Danske og Norske Lov blive afhandlet i 4 Parter, 2den Part om Tings Ret i Anledning af 4de og 5te Bog; 3die Part om criminelle Sagers Ret i Anledning af 6te Bog; og 4de Part om Processen i Anledning af 1ste bog Endeel maatte maaskee forundre sig over, at den første Bog i Loven bliver Slutningen af mit Juridiske Collegio, men denne Forundring falder lettelig bort, naar jeg siger dem, at alle de, som har skrevet noget over den Romerske Ret, bruge samme Methode, og at denne Orden udi sig selv er meere naturlig; thi førend man lærer, hvorledes man ved Proces skal forfølge sin Ret, bør man jo vide, hvad Ret man har. Jeg har for nogen Tid siden modtaget Prænumeration paa et Juridisk Collegio, hvis første Tome skulle indeholde Høyers Collegium, og af mit eget et Collegium over personers Ret; 2den Tome Tings Ret og crimmelle Sagers Ret. Dette har jeg nu saaledes forandret at personers Ret bliver 1ste Part; TingsRet 2den Part; Crimelle Sagers Ret 3die Part; og Processen 4de Part, hvilket jeg saa meget meere haaber de Herrer Prænumeranter ikke fortryder paa, som jeg med rette kand sige, at ikke skriftet selv, men allene Ordenen i Skriftet forandres. Dog maa jeg i Henseende til den 4de Part om Processens Maade udbede mig Tilladelse at giøre denne Forandring, at jeg i Steden for at udgive Høyers Collegium, maa giøre en Excerpt af det beste som findes, hans Collegio, udelade noget og sætte noget til, og i Særdeleshed gandske omstøbe Høyers Orden, som ikke synes at være den beste. Afdenne Forandring flyder og dette, at jeg maa kalde den fierde Park med mit eget Navn ligesom de 3 første. De som har prænumereret, faaer denne første Part for 2 mk. danske, andre giver 3 mrk. d.
Berlingske Tidende, 1753-08-10
Paa følgende Part over 4de og ste Bog kand prænumereres med 4 mk. d. Og tiener til Efterretning, at de som ey har prænumereret, maa betale udlr og at den anden Part er saa nær færdig, at den strax kand gives i Trykken. Naar Prænumeranterne altsaa giver 2 mk. til de 4 mk. de allerede har givet, saa faaer de denne part og Prænumeration paa følgende. Hvem som kiøber 7 Exemplar, faaer det 8de for intet, og den som prænumererer paa 7, faar og den 8de Prænumerations-seddel for intet. Exempl. kand afhentes udi Cannikestrædet paa Ellersens Collegio i No. 5, hos Hesselberg. Jeg haaber, at Publicum vil være fornøyet med dette Skrift, deels fordi det er det første af sit Slags (thi Høyers trykte Collegium er allene over Lovens 1ste Bog) deels fordi jeg overalt ikke allene har allegeret Forordninger og Rescripter, men og baade Danske og Norske Loy, for at tiene dem som eyer allene een af Deelene. At Prænumeranterne saa længe ere blevne opholdte, kand undskyldes med det, at jeg ikkun fik saa saa af dem, at ikke engang den 6te Deel af Omkostningerne dermed kunde bestrides. C. Hesselberg.
Berlingske Tidende, 1753-08-10
Kiøbenhavnske Danske Post-Tidender No. 64. den 10 Aug. 1753.
Berlingske Tidende, 1753-08-10
Organisten til den reformerede Kirke her i Kiøbenhavn Johan Anthon Nusæus, hans componerede og saa kaldede Musicalske Sreul, bestaaende af 48 Danske, Tydske og Franske Oder, af alle 24 Toner, bliver inden Novembr. Maanets Udgang udi Trykken udgiven; de, som har lyst derpaa at prænumerere, ville behage at melde sig enten hos Aucter for Værket selv, logerende hos Kræmmeren Sr. Aschow i Høybroestrædet, eller hos hans antagne Commissionairs Sr. Ackerman udi hans Boglade paa Amager Torv, og Sr. Møller Fuldmægtig hos Hr. Stiftamtmand Nissen, boende i Dyrkiøb, og meldes ellers til Liebhabernes Efterretning at ved prænumerationen betales 1 Rdlr. 1 Mkr. 8 s. og naar Exemplaret bliver overleveret ligesaa 1 Rdlr. 1 Mkr. 8 s. saa at de der prænumerere, faaer Exemplaret 5 Mkr. ringere, end de der ellers vil kiøbe det, ligesaa tilkiendegives og, at ingen prænumeration modtages, naar Septembr. Maanet er expirreret. Kiøbenhavn den 10 Aug. 1753.
Berlingske Tidende, 1753-08-10
Tirsdagen den 14 August kl. 9 om formiddagen bliver endeel gode og vel conditionerede Bøger samt nogle guld og sølv Medailler og mynte ved offentlig auction i Skræder Sr. Linstrøms gaard i Løvstrædet til den høystbydende bortsolgte. Sorenskriver Bramdrup lader som skifte forvalter i Yttre sogn Bergens amt bekiendtgiøre, at udi Tiugums skibrede paa gaarden Meeland er bortdød afg. Ole Hansens enke Anna Nielsdatter, at hvis arvinger er fraværende en Søn ved navn Thor Olsen, der har seylet fra Holland, men meenes efter rygte at skulle til sidst været fange foged paa Holmen i Kiøbenhavn, bemeldte Thor Olsen Mee land haver ellers baaret 1740 arvet 29d. 45 s., hvorfore han indkaldes inden den i loven foresatte tid at møde, sin ret at iagttage og arv at annamme, i fald han er i live, men hvis han ved døden er af gangen, og nogen kand derom give tilforladelig og beviislig underretning, skal Correspondeneen og videre omkostninger blive erstattet. Ligesaa er paa gaarden Walsvig i Qvamsøe skibrede bortdøen ung karl ved navn Halvor Jensen Lunde, hvis tvende fraværende Halvbrødre Ped Halvor og Jørg. Halvors. Lunde eller Bir er paa skifte, sluttet d. 6 Oct. 1752 tilfalden i arv efter ham hver 40rd. 19. men som ingen af dennem haver anmeldet sig, endskiønt dødsfaldet følgelig loven er bleven bekientgjort ved skrivelser af 26 May 1752, saa skeer i saadan anledning dette avertissement til den ende at bemeldte arvinger (hvilke begge haver været under officier ved det første Bergenhuusiske Regimente, men den første, nemliPeder Halvorsen haver siden været under officier i Christiania, i den sidste, nemlig Jørgen Halvorsen blev hvervet til forgaarder af sergeant Butter) besørger deres arv modtaget inden den udi loven foresatte tid.
Berlingske Tidende, 1753-08-10
Paa Studiigaarden, paa Nørregade lige over for Tydsk kirke, er ged reen rug at faae, efter Capituls Taxten.
Berlingske Tidende, 1753-08-10
Kongl. Majestets Krigs-Raad og Borgmester udi Christiania Velædle og Velbyrdige Hr. Pipper, samt Kongel. Majestets General=Auditeur og Byefoged, Høyædle og Velbyrdige Hr. Aagaard som skifte forvaltere giøre vitterlig, at da forrige apotheker Friderich Julius Brandt sammesteds den 24 Novembr. 1752. ved døde. er afgaaen, og hans efterladenskab ved dødsfaldet er taget under registering og vurdering, saa efterdi stervboen ey formaaer nogen er dentlig proclama at udstæde, lader ermeldte skifteforvaltere herved fra dato af med aar og dags varsel indkalde den afdødes credi debitorer at møde udi stervboen i Christiania inden foreskrevne tid da enhver skal vederfares ret efter boens tilstand og hvad som loven og de Kongel. allernaadigste udgangne forordninger byder og befaler. Christiania den 14 Jul. 1753.
Berlingske Tidende, 1753-08-10
Udi Tømmermester Peder Rasmusens Kielder paa Ulfeldsplads, er friske Citroner, Adelsiner og Pommerantzer for billig pris at bekomme.
Berlingske Tidende, 1753-08-10
Siden forrige Apotheker Jacob Helm i Aarhuus den 19 May a. c. sidst afvigte ved døden er afg og hans hustrue Mad. Ane Slpiid, Althalt, strax der paa den 13 Jun. a. c. er bortdød, saa lader arvingerne, der alle som myndige selv skiftet forretter, herved indkalde alle dem, som noget udi stervboen skulle have at fordre eller gielde, at de 12 uger at regne efter den 5 Septbr. a. c. da skiftet tager sin begyndelse, vilde behage med behørig beviis at indfinde sig endten personlig eller skriftlig, med hvilket sidste de best kand addressere sig til den der nærverende Provisor G. H. de Neuspille. Aarhuus den 7 Aug. 1753.
Berlingske Tidende, 1753-08-10
Efterdags bliver paa Mægler brettet paa Børsen bekiendtgjort, alle skippere, som til uden rigs agter at fortsætte deres reyse.
Berlingske Tidende, 1753-08-10
Consistorial-Assessor Paludan Provst i Jerslev herred i Aalborg stift, lader bekiendtgjøre, at skiftet efter denne enke fra Dronninglunds Sogn Else Ruus, som døde i Clausholm in Martio sidst, er berammet at foretages og sluttes den 29 Octbr. i bemeldte Clausholm, hvor samtlig hendes efterladenskab er ved auction udbragt til 18 Rdlr. 5 mrk.; thi indkaldes herved hendes creditorer saavel som arvingen sat Hans Richartsens enke i Løgstøer, deres fordringer at anmelde, og deres tarv ved skiftets slutning at lagttage, da enhver skal vederfares ret efter loven. Et smukt Toillede Marseilles Christent ey besadt med kniplinger med tilhørende 2 huer og smække kand faaes til leye hos Madame Pilemark boende i Syvstiernen i Landemærket, prisen for hver gang er 1 mkr. 8 s.
Berlingske Tidende, 1753-08-10
Hvo det behøver gode spiise Carper kand dermed paa 8 dages tid blive tient hos Michel Fisker i Gientofte.
Berlingske Tidende, 1753-08-10
Af Baarsøe herrets fattiges casses penge er nu strax eller til 11 Decbr. at bekomme til laans, imod suffisant pant 200 Rdlr. courant mynt hos Provsten over Baarsøe herret, Laurids Terpager, Mehen, ved Wordingborg.
Berlingske Tidende, 1753-08-10
Hvo som har en complet stoer Billiard at sælge behager at melde det her i Trykkeriet.