Berlingske Tidende, 1832-11-30
Brussel, den 21de November. Den 18de d. M. indløb til Regjeringen Depescher, som siges at være af største Vigtighed. Som følge af samme havde Kongen adskillige Samtaler med Marskal Grard og med sine Ministre. Næste Dag indløb fra Paris hertil en Depesche, der ledigede en gjentagen Conferents imellem Kongen, Marskal Gerard og General Evain. Strax efterat denne var holdt, bleve Staffetter sendte til Diest, Tirlemont og Lier, til de Besiske Generaler Hurel, Goethals og Duvivier. Man sluttet braf, at den Belgiske Armee har faaet befaling til at holde beredt paa et Preussisk Hollandsk Angreb. Saavel her som Marskal Gerards Hovedqvarteer ere Beretninger indløbne om, at talrige Preussiske Tropper concentrere sig i Creveld og Aachen, hvorved ei allene det Limburgske, men ogsaa Provindsen Lüttich, liver truet. Det Franske Ministerium har ganske nyelig anbesilet vor Regjering, at sætte Citadeller ved Lüttich i god Forbarsstand. Militair=Gouverneuren i Namur, Oberst Mertens, i beordret derfra til Lüttich, for at overtage Commandoen over le derværende tvende Forter. General Daine overtager Commanden over den 4de Division; under ham commandere GeneralVandermeere og Oberst Cotin. Alt tyder hen paa, at den Franske Regjering ingenlunde er beroeliget angaaende Tingenes Gang. Operationerne imod Antverpen ere saaledes udkastede, at en betydelig Afdeling af Armeen skal opstilles i Vest-Wezel, for at forebygge en muelig Flanke=Bevægelse af Hollænderne, medens General Tamins Brigade dækker Beleiringstropperne paa Østsiden. De Franske Troppers Gjennemmarsch igjennem vor Hovedstad er endnu ikke tilende; i Gaar saae vi tre Linie=Regimenter og to Artillerie=Batterier drage igjennem, og to Curas ster=Regimenter ventes endnu. En Deel af disse Tropper er allerede i Morges tidlig Kl. 6 marscheret videre. Medens hele ordarmeen nu er kommen over vor Grændse, danner ReserveArmeen sig under Generallieutenant Schramm i Nord=Departe, mentet. Den første Brigade under General Rulhiere trækkes sammen i Lilles Omegn; den anden under General Durochere, somkring Valenciennes. En Deel af disse Tropper under Generalerne Deiean og Villate er bestemt til at gaae over Grændsens og opslaae sit Hovedqvarteer i Conds. Paa den anden Side forsikkrer man, at, foruden Østarmeen, som trækkes sammen somkring Metz, skal endnu en tredie, Rhinarmeen, dannes i Nærheden af Strasborg. Alle disse store Bevægelser bevise, at den Franske Regjering ingenlunde er overtydet om Fredens saa lydeligt forkyndte Vedligeholdelse. De store Rustninger, som finde Sted i Frankrige, datere sig, ifølge vore Blade, fra Marstalk Mortiers Tilbagekomst fra Petersborg og fra de Oplys linger, denne Gesandt skal have meddeelt. Jfølge de samme Blades Angivelser, havde den Franske Regjering, uden Hensyn til Følgerne, kun fattet den afgjørende Beslutning at intervenere, for derved at gaae en truende Fare lige imøde, og saaledes forskaffe sig gunstigere Positioner; og at dens Organer en Tidlang havde Befaling til at betegne de nyeste Troppebevægelser som blotte Forsigtighedsforanstaltninger, skeete kun, for ikke at indvikke sig i en altfor aabenbar Modsigelse med tidligere Yttringer. Paa Underhandlinger med den Hollandske Regjering er nu neppe at tænke. Fra Antverpen er en Deputation i største Jil ankommen hertil, for at bede Kongen om, at Staden ikke maa vorde besat af Franske Tropper, hvortil Marskalk Gerard, for at sikkre et heldigt Udfald af sine Operationer, synes meget utilbøielig. Hvad Beslutning blev tagen desangaaende, er endnu ubekjendt. General Desprez, som under Navn af Chef for Generalstaben, staaer i Spidsen for vor Armee, har allerede i Gaar Morges begivet sig til Antverpen, og er i nøieste Forbindelse med Marskal Gerard.