JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-07-12
Formedelst Bortflyttelse agter Undertegnede at bortsælge sin her i Byen iboende Gaard Fulgsang kaldet, med den derved liggende Tofte paa 16 Tdr. Land, hvorpaa holdes 2 Heste, 4 Køer og 4 Faar. Fornøden Tørveskiær, haves tillige i Toften, tæt ved Gaarden. Handelen kan afsluttes inden denne Maaneds Udgang paa meget favorable Pengevilkaar med undertegnede Eier. Voulsen, Holstebro, den 8de Juli 1842. Amtsveibetjent.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-07-12
Lærreds-Lommetørklæder. Et stort Parti hvide fine og extrafine Lærreds=Lommetørklæder er i Dag arriveret og sælges billigst muligt af Dicus Jngerslev. Foreningen for Kunstens Opmuntring.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-07-12
J Undertegnedes Agentur er i 1ste Serie vunden paa af 19769395. 2020 – 677981. 7815-3856 - 64. 13009. - Fornyelsen til 2den Serie=Trækning, den 20de dennes, bringes herved behageligst i Erindring. Nye Lodsedler til denne Trækning kunne erholdes til 4 83, 5 8 s. 6 1/4 og 7 A Stk., samt Planer uden Betaling hos Foreningens autoriserede Agent N. J. Bloch. Paa Grund af en fra Kjøbmand J. H. Agerup indkommen Besværing over, at Passagererne, som komme med Dampskibet "Königinn Caroline Amalie, formedelst den Mængde Mennesker, som, hver Gang Skibet kommer, strømmer ud paa den snevre Bro, ikke kunne komme iland og paa Grund af den Fare, der ved en saadan Trængsel kan befrygtes for Menneskers Liv og Lemmer, har Havnecommissionen besluttet indtil videre, at lade Adgangen til Træbroen i Almindelighed afspærre, hver Gang dette Dampskib ankommer, saalænge indtil Passagererne ere komne iland; hvilket herved til alle Vedkommendes Efterretning bekjendtgjøres. Aarhuus, den 8de Juli 1842. Havne-Commissionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-07-12
Ny Dampskibsfart. DERIIIAN og AAIUS. imellem Det uge, solide, velconstruerede, hurtigseilende og særdeles elegant udstyrede, samt i alle Henseender beqvemt andrettede og med udmærket Maskineri af 150 Hestes Kraft forsynede Aalborgske Dampskib, RIS agter, förstk. Söndag den 17de Juli, at begynde sine ugentlige Farter imellem Kjöbenhavn og Aarhuus, saaledes at det hver Søndag Morgen Kl. 6 afgaaer fra Kjöbenhavn til Aarhuus, hvor det. naar ikke uforudseelige Hindringer möde, indtræffer samme Dags Eftermiddag, og hver paafølgende Mandag Morgen Kl. 6 fra Aarhuus til Kjöbenhavn, med hvilken regelmæssige Fart det vedbliver indtil videre. Passageer-Betalingen er for 1ste Plads 6 s. 2den Dækket. Familier nyde Moderation i Forhold til Person antallet. I Fragten ere Indskrivnings- og Landsætningspenge iberegnede. Indskrivning saavel for Passagerer som for Gods og Kreaturer etc. skeer i Aarhuus hos Undertegnede, hvor nærmere Underretning erholdes. A. Thomsen, Mægler. Som Handelsbetjent søges til 1ste Novbr. et ungt Menneske, der, oplært ved Boutikhandelen, har gode Anbefalinger for Duelighed og Opførsel. Nærmere Underretning erholdes ved A. W. Stigaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-07-12
Dansk Litteratur. Paa den Wahlske Boghandlings Forlag i Khvn. Den nye Pitaval. En Samling af de interessanteste Criminaltilfælde i alle Lande fra ældre og nyere Tid. Udgivet af Criminaldirector Dr. I. C. Hitzig og Dr. W. Haring (W. Alexis." Af dette Skrift, hvis Fortsættelse stadigen vil følge, er 1ste Hefte udkommet. Prisen for Subscribenter 6 Arket.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-07-12
Ligeledes paa den Wahlske Boghandlings Forlag: Politisk Visebog. Med Bistand af F. L. Liebenberg og C. Ploug redigeret af Fr. Barfod." Priis: 3 8 s. Af de mange smukke Digte, deels ældre, deels nyere, denne Samling indeholder, hidsættes som en Prøve følgende af C. Ploug, Nordens Eenhed, som bl. A. blev afsungen ved den sidste Fest i Anledning af de svenske Studenters Besøg i Kjøbenhavn: Længe var Nordens herlige Stemme. spaltet i trende Kraften, som kunde sygnende Skud. Verden behersket, tyggede Sul fra Fremmedes Bord.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-07-12
Trykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkerie. Atter det Skilte bøier sig sammen; engang i Tiden. vorder det Egt; mægtige Norden da skal det frie, føre til Seier. Folkenes Sag.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-07-12
Paa Boghandler Philipsens Forlag i Khvn.: "Almeenfattelig Anviisning til Huusdyravlen, og Huusdyrenes Behandling i sund og syg Tilstand, ved vor udmærkede Veterinair Lector With, Dr. med. Forfatteren har ved dette Arbeide villet bidrage til at forskaffe vore Huuspattedyr en bedre Behandling, baade i sund og syg Tilstand, og derved gjøre Alt hvad der henhører til Besætningsvæsenet til en rigere Jndtægtskilde, end det forhen muligt paa mange Steder har været. Dette Skrift, som er det fortrinligste i sit Slags her i Danmark, anbefales især for Landmænd, som sikkert heraf maae kunne drage uendelig megen Nytte. Dersom Veiret tillader det, bliver der i Morgen (Onsdag Aften) Jllumination og Musik i Riis Skov; hvis ikke bliver det opsat til den paafølgende Aften. Schjørring.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-07-13
184 No 121. Onsdagen. den 13de Juli. Den til Forsendelse med Brevposterne Kongelig allernaadigst alene privilegerede Aarhuus Stiftertidende. Udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair J. F. Elmquist. Redigeres af H. F. Elmquist, Cand. phil.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-07-13
Fædrelandet. Den Roeskildske Stænderforsamlings første Debatter angik, om der skulde indgives en Adresse tilKongen eller ikke. Vicepræsidenten, Etatsraad Hvidt, som bragte Sagen paa Bane, ansaae det for at være af yderste Vigtighed, at Forsamlingen ikke gav Slip paa dette skjønne Forbindelsesmiddel mellem Kongen og Stænderne, at den ikke renoncerede paa denne Leilighed til at bringe til Kongens Kundskab, hvad der rører sig i Folket, og til at yttre de Ønsker og Forhaabninger, som bevæge sig i Forsamlingen, osv.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-07-13
Etatsr. Stenfeldt var den Første, der talede modJndgivelsen af en Adresse; Cand. Lehmann den Næste, som talte for den. Det kom til heftige Debatter for og imod. Abrahamson, B. Christensen, David, Duntzfeldt, Drewsen, Haastrup, o. fl. talte for Jndgivelsen af en Adresse; Bang, Mynster, Scavenius a. derimod. Og da Spørgsmaalet: "om der skulde nedsættes en Comitee til at udarbeide en Adresse efter Vicepræsidentens Forslag, sattes under Afstemning, blev det med 38 St. mod 29 besvaret benægtende. (St. Td.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-07-13
Fra alle Danmarks Egne vender Tanken sig i denne Tid mod Rigets gamle Hovedstad. J Roeskilde samle sig Folkets udkaarede Mænd, de første, der ere valgte under Christian den Ottende. Tidens Modsætninger kunne formodes at ville bryde sig skarpt i Forsamlingen. De liberale Jdeers talentfulde Ordførere have forkyndt Kampen, og deres Modstandere, ville vist være paa deres Post. Nu er Tiden kommen, da Enhver bør klare sin Overbeviisning, nøie overveie de conservative og de liberale Jdeers indre Værd og det Resultat, hvortil hvers Conseqvenser høre. Enhver maa da vælge, i hvilken Retning han vil gaae, og holde fast ved sin Grundsætning, thi Vaklen, frem og tilbage vil betage Forsamlingen al Holdning, berøve den Landets Tillid, gjøre det umuligt for Regjeringen i den at søge en Støtte, og altsaa bevirke, at Regjeringen ikke kan slaae ind paa den Vei, Forsamlingen anviser. (Dansk Ugeskr.) Stænderne havde andraget paa, at forinden Tilladelse gaves til nogensomhelst Jernbanes Anlæg mellem Nord- og Østersøen, der vilde have en væsentlig Jndflydelse paa hele den danske Handels Retning, og altsaa qvalificere sig til at behandles som et vigtigt og almindeligt Statsanliggende, samtlige Provindsialstænders Formening derom maatte være at indhente. Herpaa har Hs. M. svaret i Sin Bekjendtgjørelse til Stænderne: "Vi have ikke fundet det forsvarligt at opholde det, ikke blot for Vort Hertugdømme Holsteen, men ogsaa for hele Staten vigtige Anlæg af en Jernbane fra Altona til Kiel, hvortil de fornødne Midler ere tilveiebragte, indtil Betænkning derover kunde indhentes fra samtlige Stænderforsamlinger." (Regjeringen har nemlig - tilføier Fædrelandet taget Actier for en Million Rigsbankdaler.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-07-13
J Prof. Schouw's danske Ugeskrift N 13 har Professor Clausen charakteriseret Bankdirecteur Bang's Skrift om de attraaede Forandringer i den danske Statsforfatning med følgende Ord: "Hvor jeg end vender mig hen, finder jeg mig standset ved den haarde Modsætning af Ønsker og Forslag, som, idetmindste deelviis, ophæve hverandre; ved en Kongemagt, som, for at yde en kraftig Regjering, maa have det sidste afgjørende Ord i Alt, hvad der hører til den egentlige Regjering, og som dog atter ønskes begrændset ved en Grundlovs bindende Regler i Udøvelsen af den lovgivende Magt - ved en Folkerepræsentation, som ikke uden Selvmodsigelse skal kunne sættes til Herre over de menneskelige Anliggender, og som dog ønskes i Besiddelse af et Herredømme, hvorved den vil kunne hindre Emaneringen af Regjeringens Lovforslag i de vigtigste statsborgerlige Anliggender." – Bang havde i sin Brochure yttret Frygt for, at man skulde begaae den Ubillighed mod ham, at regne ham til de Conservative. Vi ile med at berolige Professor Bang for denne Frygt, siger Corsaren: "ved at gjøre ham opmærksom paa, at der er den betydelige Forskjel mellem ham og de Conservative, at de Conservative, ville staae stille, medens han - ikke vil gaae."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-07-13
Paa en til Sorøe Amt indkommen Begjæring, at en Almueskoles Locale maatte af Skolelærerne i i Amtet afbenyttes til de maanedlige Forsamlinger, som de agtede at afholde, har det kgl. danske Cancellie, til hvis Afgjørelse Sagen var indstillet, med bemærkning: "at slige Forsamlinger neppe ville stifte nogen synderlig Gavn, at de foranledigede ufornødne Udgifter og Forsømmelse af Skolelærernes Pligter," samt at hverken Skoledirectionen eller Skolecommissionen ere bemyndigede til at tillade, at Skolelocalerne anvendes til Andet, end deres egentlige Øiemed, resolveret: "at det Ansøgte ikke kunde bevilges. Man har i denne Tid seet, hvad man nok sjeldent og maaskee aldrig har seet i den danske Armee, at en Capitain (v. Redsted i 1ste jydske Jnfanteri-Regiment) er bleven Bataillonscommandeur, og en Secondritmester (v. Hindenburg i fyenske Regiment lette Dragoner) Regimentscommandeur. Men dog turde der vel neppe for Tiden være nogen Officeer i den danske Armee, der har været heldigere end Generalmajor v. Quaade, Chefen for Jngenieurcorpset. Endnu i Aaret 1829 stod han som Capitain i Corpset (dog med Majors Anciennitet fra 1827) og nu i Aaret 1842 er han, efter 13 Aars Forløb, uden at have gjort noget Spring, men regelmæssig gjennemgaaet alle Grader, Generalmajor, Chef for Corpset blev han, som bekjendt, allerede i forrige Aar. (Dv.)J næstsidste Tirsdags Aftes udbredte sig i Odense, som det synes især ved Folk, der kom fra Markedet i Bogense, det Rygte, at en stærk Brand var om Form. Kl. 9 udbrudt i Middelfart, og havde raset til om Eftermiddagen. Rygtet viste sig imidlertid at være aldeles ugrundet. Himlen havde antaget et saa rødligt Skiær, at man feilagtigen antog det for Gjenskinnet af en stærk Jldebrand. (Th. Av.)¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-07-13
J det haarde Veir i Fredags Aftes slog Lynilden ned i Faaborg Kirke og beskadigede Orgelet samt nogle af Stolene, dog uden at tænde. Samme Aften slog det ned i Mads Plougs Gaard ved Sundet, ligeoverfor Kirken, og ramponerede en Skorsteen, Loftet, samt nogle Døre og Vinduer, men ligeledes uden at tænde. Et Guds Under var det, at 7 a 8 Mennesker, som sad i Værelset, hvor Lynet slog ned, bleve, naar undtages en kort Bedøvelse, aldeles ubeskadigede, medens en lille paa Gulvet siddende Hund fandtes ihielslaaet. Dørtrinene vare paa Kanterne beslaaede med Jern skinner, men disse ere aldeles revne af, paa Stueuhret ere Glassene slaaede itu paa begge Sider, saa man næsten skulde troe, at Straalen var gaaet igjennem Værket, medens Glasset paa Skiven forblev ubeskadiget.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-07-13
Om det i Løbet af forrige Aar hos Herredsfogden i Hasle, Vesterliisberg m. fl. Herreder, Justitsraad Seidelin, paa hans Bopæl i Aarhuus forøvede Jndbrudstyveri, hvilken Sag for nylig er paadømt i Høiesteret, indeholder Kjøbenhavnsposten" følgende af Acterne uddragne Data: J længere Tid forblev dette dumdristige Tyveri uopdaget, indtil endelig Mistanken henledtes paa Huusmand Søren Nielsen, Stoffer, der allerede tidligere for første og anden Gang begaaet Tyveri havde været anseet med Straf af 6 G. 5 D. Fængsel paa Vand og Brød og 2 Aars Forbedringshuusarbeide. For at dække Actions omkostningerne ved den sidste af disse Sager havde Justitsraad Seidelin ladet Tiltaltes Jordlod bortsælge tilligemed et Huus, han havde begyndt at opføre derpaa. Da Tiltalte var bleven løsladt af Straffeanstalten, indgav han i denne Anledning en Klage til det danske Cancelli over Justitsraad Seidelin, mod hvem han nærede et indgroet Had. Efter at Cancelliet havde svaret, at der Jntet var at gjøre i Anledning af denne Klage, og Tiltalte derfor havde indfundet sig paa Herredscontoiret, for at faae de med Klagen fulgte Bilag tilbage, bemærkede han tilfældigviis nogle opstablede Sølvpenge paa et Bord. Herved lededes han strax hen paa den Tanke, at der gaves en passende Leilighed til at faae Erstatning fordet Tab, der efter hans Formening var ham urette ligt tilføiet ved Salget af hans Eiendomme og som han anslog til et Beløb af omtrent 300 38, og han besluttede nu at beskjæle Justitsraad Seidelin for denne Sum. Han gjorde sig først nøie bekjendt med Stedets Localiteter, og indfandt sig derpaa om Aftenen den 24de Marts forrige Aar ved Justitsraad Seidelins Bopæl, hvor han paa en temmeligt dumdristig Maade. skaffede sig Adgang til Contoiret, og borttog en lille skrøbelig Kuffert, hvori han kunde mærke, at der var Sølvpenge. Tiltalte angiver selv den borttagne Sum til 2,300 a 2400 ; men Justitsraad Seidelin har deligt bekræftet, at der i Kufferten befandtes et Beløb i Sølv og Sedler af 2,927 2, hvilken Sum ogsaa er tilkjendt ham i Erstatning. Ved Opdagelsen af Tyveriet var Tiltalte ikke i Besiddelse af den bortstiaalne Pengesum, som han havde disponeret over, deels ved at laane Pengene ud i mangfoldige smaae Summer til trængende Landmænd, deels ved at give en Deel af dem bort, og endelig ved at anvende en Deel til sine egne Nødtørftigheder. Han vidste selv godt og havde længe prøvet, siger han i et Forhør, hvad det betydede at være stedet i Fattigdom og Trang, og han brugte derfor de Midler, han havde tilvendt sig, til at hjælpe de nødlidende og trængende Mennesker, han traf paa sin Vei, da han ei kunde anvende Pengene paa nogen bedre Maade end ved at lindre den Nød hos Andre, som han selv haabede i Fremtiden at skulle blive fritagen for. Tiltalte, der tidligere, som anført, havde været straffet for første og anden Gang begaaet Tyveri, blev nu, i Overeensstemmelse med §§ 15 og 12 andet Membrum i Frdn. af 11te April 1840, igjennem alle 3 Jnstantser anseet med en Straf af 12 Aars Fæstningsarbeide.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-07-13
Om Klædefabriken Bruunshaabs Brand i Søndagsmorges meldes endvidere i Aalb. Avis, at inden Sprøiterne fra Viborg ( 3/4 Miil derfra) kom dertil, var næsten hele Fabrikinventariet, Alt hvad Træ var, i Aske, og alt Jern og Metal deels smeltet, deels betydeligt beskadiget, saa at, efter omtr. en Times Forløb, af hele den 2 Etager høie, store, grundmurede Fabrikbygning kun en Muur=Ruin var tilbage. Ogsaa en Sidebygning, som tildeels beboedes af Fabrikmestrene, blev ligeledes, tilligemed en Deel af disses Jndbo, fortæret af det frygtelige Element. Hvoraf Jlden er opkommen, vides ikke; den antages at hidrøre fra Maskineriets Selvantændelse. Endskjøndt Alt var assureret, er Skaden dog betydelig, og vist uberegnelig for Fabrikens dristige Eier, Hr. M. Bruun, som ved denne ulykkelige Begivenhed er sat ud af sin største Virksomhed; tillige er det meget beklageligt for de mange Familier, som havde deres Erhverv ved denne Fabrik. Hs. Maj. Kongen er under Sit Ophold i Aalborg, ved en Comitee af Repræsentantskabet, en særskilt Audients bleven overrakt en allerunderd. Ansøgning om Oprettelsen af en videnskabelig Real stole deri Byen, hvorved Lærerne maatte blive ansatte af Hs. M. efter Univ. D. Jndstilling, og som skulde erholde saadanne, enten øieblikkelige eller bestandige, aarlige Tilskud af Communen, som Hs. M. allern. maatte betinge og som maatte befindes svarende til Communens pecuniaire Kræfter; hvilket vigtige Anliggende Hs. M. tilsagde Hans allerhøieste vise Overveielse og nærmere Resolution. - Paa Hs. M. naadige Forespørgsel til Repræsentantskabet, ved Allerhøists. Besøg paa Raadhuset, om det iøvrigt havde noget at andrage, tillod man sig at henlede Hs. M. høie Opmærksomhed paa, at flere af Communens vigtigere Anliggender i lang Tid, nogle i flere Aar, savnede den høiere Resolution, hvorover under 14de Nov. f. A. var gjort underdanig Forestilling til det kgl. Cancelli, hvori Repræsentantskabet tillige gjør opmærksom paa, at Magistraten i enkelte Sager indgiver sin, for Repræsentantskabet ubekjendte Dissens til høiere Collegium, uden forud at conferere med Repræsentantskabet og søge at tilveiebringe den ved communale Foranstaltninger ønskelige Samstemning hos den fælleds Communalbestyrelse. (Aalb. Av.)¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-07-13
J Søndags Efterm. behagede det Hs. M. at begive Sig ud til Lystanlægget Frederiksminde og at indtage Thee i Enighedslund. Alt var her af den af Communen valgte Comitee paa det Smagfuldeste arrangeret, og en uhyre Mængde Mennesker udstrømmet for at deeltage i denne i Sandhed folkelige Fest. Overalt hvor Hs. M. passerede lød Folkets Jubelraab, der ogsaa ledsagede Landsfaderen, da han senere behagede at passere gjennem Byens Gader og tage den festlige Jllumination i naadigt Øiesyn. Længere hen paa Aftenen afbrændtes paa Liimfjorden et af Communalbestyrelsen foranstaltet Fyrværkeri. (S. Bl.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-07-13
Mandag Morgen Kl. 7 begav Hs. M. Sig ombord paa Ægir til Løgstøer og Nibe. Jmidlertid havde i Aalborg det Ønske almindeligt gjort sig levende, at der maatte gives Publicum Leilighed tilat byde Hs. M. en Velkomsthilsen paa Liimfjorden, ved Allerhøists. Tilbagekomst. Neppe var det derfor besluttet, at Dampskibet "Jris" skulde gaae Kongen imøde, for i et Nu alle Adgangsbilletter vare optagne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-07-13
Under det skjønneste Veir satte Jris" – dennegang ikke som Gudernes, men som Folkets Sendebud med c. 600 Passagerer sig i Bevægelse op ad Fjorden, for at bringe Kongen Folkets Hilsener og Velkomst. Kl. 7 1/2 viste sig atter begge Dampskibe i Byens Nærhed, og en Kanonsalut forkyndte snart Kongens Ankomst ved Landingsbroen, hvor Hs. M. atter modtoges af Autoriteterne og den tætte Folkeklynges Hurraraab. Senere paa Aftenen havde en talrig Mængde Borgere og Embedsmænd forsamlet sig, for at bringe Kongen et festligt Fakkeltog. Med Communalbestyrelsen i Spidsen og under klingende Spil satte Toget sig Kl. 11 i Bevægelse gjennem den bølgende Menneskemasse hen til Kongeboligen. Efter at en af Pastor Boesen forf. Sang, til Danskens Yndlingsmelodi: "Danmark, deligst Vang og Vænge, var afsungen, lød et trefoldigt "Længe leve Kong Christian den Otteende!" ledsaget af 27 Kanonskud, hvorpaa Kongen fra det aabne Slotsvindue, med høi og malmrig Stemme, henvendte sig til det talrige Folk, omtrent med disse hjertelige og betydningsfulde Ord: Deg föler mig bevæget til at tolke Dem min Glæde, over den Hjertelighed, hvormed jeg her er bleven modtagen, og min inderlige Lykke over saaledes at befinde mig i mit elskte Folks Midte. Thi jeg er kun lykkelig naar jeg veed mit Folk lykkeligt, og finder min bedste Lön i mit Folks Troskab og Kjærlighed, Stedse vil kun min Tanke og mine Idrætter være henvendte paa at fremme Folkets Vel, maatte jeg derfor ogsaa altid vide Dem saa glade og tilfredse som jeg af mit Hjerte ønsker Enhver af mine kjære Undersaatter. – Inderligt vilde det glæde mig, snart atter at kunne samles med Dem. Jeg takker DemitEt dybt Jndtryk gjorde disse kongelige Ord paa den talrige Mængde. (S. Bl.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-07-13
Blandt de Corporationer, som havde Audients hos Hs. M. Kongen under Allerhøists. Ophold i Aalborg, var ogsaa en Deputation fra Borgerrepræsentantskabet i Hobro, der for Hs. M. frembar et Andragende om, at Hs. M. allern, vilde foranledige en fra vedk. Collegium i flere Aar savnet Resolution ang. en vigtig communal Sag, betræffende Byjordernes Ufskiftning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-07-13
Strandinger. Natten imellem 6te og 7de de, indstrandede S. for Agger Kanal det engelske Brigskib, Teus, dr. 146 Tons, bestemt fra Hartlepool til Pillau med Steenkul, Fallitter. Kjøbmand Jens Ferslew i Aalborg, har begjært sit Bo taget under Behandling som Opbudsbo, til hvis Opbudsmænd ere udnævnte dHrr. Pagh og Schjørring.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-07-13
Reisende. Med "Christian den Ottende" fra Kallundborg: Kjøbmand Curiel, Student Sørensen, Kjøbm. Schenk, Garver Beck. (Til Samsøe. Ifr. Lorenzen og Mad. Brorson.)Med Paquetten Ørsted fra Kjøbenhavn: Madame Cordtsen med Søn, Madame Quie, Jomfru Møller, Hr. Borring med Søn, Jomfruerne Agerskow, Jomfruerne Nørgaard, M. og J. Schjoldan, Cand. phill. Wissing, Student Holm. Med Jahnsens Paquet fra Kjøbenhavn: Studenterne Fons, Bøggild og Faurschon, Jomfruerne C. Birch. Thode og Christensen, Mad. Jensen m. Søn, Landmand Jørgensen m. Kone, Mr. Clausen, P. Sørensen og Petersen. Med Paanetten "Orsted til Kjøbenhavn: Major v. Munck, Avlsforvalter Hollesen, Frøken C. Scholten, Jfrne Fabricius og Amundin.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-07-13
Bekjendtgjørelser. At Madame Ane Cathrine Echstedt, født Friborg, Enke efter tidligere afdøde Livchirurg Johan Schstedt, den 5te dennes ved Døden er afgaaet i sit 87de Aar, tilmeldes herved den Afdødes Slægt og Venner. Horsens, den 8de Juli 1842. J. P. Horn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-07-13
Den almeenagtede, sine Menigheder inderlig hengivne og høitelskede Sjælesørger, Hr. Pastor Arnzen, der i en lang Række af Aar, og paa mange Maader, har søgt Leilighed til stedse fastere at knytte det Venskabs og Enigheds Baand, hvori han staaer til sine Menigheder, har atter givet Woerladegaards Sogns Beboere et skjønt Beviis paa Kjærlighed, idet han har skjænket et af rødt Fløiel, besat med Guldgaloner, særdeles smukt og kostbart Betræk til Kirkens Alter. Dermed er det Danske Cancellies Skrivelse af 21de Febr. f. A. opfyldt, hvad vor Kirke angaaer, derved er vor Kirke prydet, og derved see vi et nyt Beviis paa, at ikke Alderens Kulde har kjølnet Kjærlighedens Flamme i hans Bryst. Vi aflægge derfor vor hjerteligste Tak, og vi ønske og bede, at den Almægtige vil forunde denne os saa kjære, bedagede Sjælesørger og Fader Kraft til i mange Aar at favne dette Herrens Alter, han nu saa smukt har prydet. Woerladegaard Sogn, den 25de Juni 1842. Paa Beboernes Vegne i Woerladegaard, Dørup, Hem, Moldrup, Krogh og Gantrup. S. Nielsen. P. J. Holm. S. Jensen. Jens Knudsen. Anders Jversen. Hans Erichsen. Niels Nielsen. Jens Pedersen. S. Erichsen. N. Hansen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-07-13
Da Skolelærer, Chor= og Alterdegn Schytte har besværet sig over at flere Borgere i Domsognets Menighed intet Høitidsoffer yder ham: saa bekjendtgjøres herved, overeensstemmende med Aarhuus Stiftamtmandskabs Skrivelse under 24de Mai d. A., til Efterretning for Domsognets Menighed, at nævnte Schytte som Chor og Alterdegn tilkommer Offer paa hver af Aarets 3de Høitider, nemligen Paaske=, Pintse- og Julefesten, foruden de Accidentser som ydes ved Vielser, Børnedaab og deslige Leiligheder. Det bemærkes derhos, at han ikke har nogen Andeel i Præstepengene. Aarhuus Raadstue, den 4de Juli 1842. Magistraten.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-07-13
At Restancellisten over Kongelige Skatter og Afgifter, samt Bankrenter og Brandpenge heraf Staden, forfalden til Betaling den 1ste April d. A., er mig tilstillet, forsynet med Approbation til Jnddrivelse, samt at Udpantningen derefter vil blive paabegyndt den 25de de, saafremt Restancerne ikke forinden indbetales, bekjendtgjøres herved. Aarhuus Byfoged-Contoir, den 8de Juli 1842. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-07-13
Løverdagen den 15de dennes, om Eftermiddagen Kl. 2, bliver i den saakaldte Tobakspindergaard udenfor denne Byes Mindeport bortsolgt endeel gamle Bygningsmaterialier. Hvilket herved til Lysthavendes Efterretning bekjendtgjøres. Aarhuus, den 12te Juli 1842. Fleischer.