JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-08-21
Udenlandske Efterretninger. J en Efterretning, som Hr. Byfoged Lund paa Skagen har meddeelt i den nylig udkomne 2den Deel af Prof. Begtrups interessante Beskrivelse over Agerdyrkningens Tilstand i Nørre-Jylland, klages med Føie over, at Skagen hverken har en Gjestgivergaard, Læge, Doctor, Chirurg, et Apothek eller Sygehuus. Chirurgen maa hentes fra Fladstrand, 5 Mile derfra, og det nærmeste Apothek er i Hjørring, 7 Mile derfra. Veiene er paa enhver Tid af Aaret besværlige og ved Havets Stigen ufremkommelige. Om man altsaa end vilde antage, at Befordringen til alle Tider kunde tilveiebringes og at Chirurgen, som har saa vidtløftigt et District, altid kunde træffes, vilde der dog i det mindste medgaae 2 Dage inden han kunde komme. Jntet Under derfor, at Qvaksalveren og saakaldte Uloge Mænd og Koner blive søgte. Det beklageligste er, at Skagen netop er det Sted, hvor fra de ældste Tider af hyppige Skibbrud indtraf, og ved saadanne Leiligheder ofte maa modtage Mennesker, der behøve Lægens øieblikkelige Hielp, og dernæst forvolder ofte det strænge Slæb med at sætte Fartøierne paa og fra Land, og Baadenes Løften hver Gang de skulle bruges, Brokskade, Sting, Hold &c., hvoraf Virkningen af Mangel paa en Læge ofte bliver en tidlig Død eller et sørgeligt Liv. Hr. Byfogeden mener, at da Reisende kun indtræffe her, sjeldent og ingen altsaa kunde leve af Gjestgiverie, saa burde det paalægges de Borgere, der have Leilighed dertil, efter Omgang at modtage Reisende for Betaling, og hvad Lægen angaaer, da burde i det mindste en Chirurg være bosat der.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-08-21
Helsingøer, den 10 Augusti. Endskjøndt den noksom bekiendte virksomme Mand Capit. Rosenkilde af Roeskilde maatte friste den haarde Skjebne sidst i Maji d. A., formedelst fjendtlig Eftersættelse at tilintetgjøre et ham selv tilhørende og for egen Regning rigladt Skib, paa sin anden Reise fra Aalborg hertil, har han dog viist, at endogsaa dette betydelige Tab ikke har gjort ham forsagt, men til Trods for Vanskeligheden og opmuntret ved den søde Tanke at gavne sit Fædreneland, naar det meest trænger, siden den Tid bragt tvende Ladninger med Provisioner her til Landet, hvoraf han i disse Dage har glædet os med en af dem, bestaaende af Smør, Ost, Brænde m.m., og som her var høist velkommen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-08-21
Efterretningen om Hr. Kjerstrups mislykkede Luftreise i de Tydske Aviser, begynder med de Ord: "Det synes som en uheldig Skjebne hviler over enhver Dansk, der giver sig af med Luftseilads. An meld, troer, at man i dette Tilfælde er lidt for haard mod Skjebnen. Kan det end ikke nægtes, at Hr. Kjerstrups Forberedelser til en Luftreise to Gange mislykkede, saa maa man dog tillige tilstaae, at det vilde være at fordre for meget af Lykken eller Skjebnen, at den skal gjøre physiske Umueligheder muelige. Desuden var det ikke Luftseiladsen, som her mislykkede (thi Hr. Kjerstrup var jo ikke kommen 2 Alen fra Jorden) men Jndretningen, som var uhensigtsmæssig. Naar Ballonen er saaledes indrettet og fyldt som den bør være, og Luft skipperen besidder det Mod og den Aandsnærværelse, som han bør besidde, er der vel ingen Tvivl om, at hans Foretagende vil lykkes, hvad enten han hedder Robertson eller Kjerstrup, hvad enten har er Dansk eller Udlænding.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-08-21
J Altona blev Keiser Napoleons Fødselsdag høitideligholdt d. 15 Aug. i den catholske Kirke i Overværelse af den Franske Divisionsgeneral Grev Monrad, alle Officierer ved de i Hamborg garnisonerende Franske Tropper, og mange af Hamborgs og Altonas anseelige Jndbyggere. Det derværende Kongel. Militaire var opstillet lige fra Porten til Kirken.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-08-21
To foregivne Americanere, som vare antagne i et Caperselskab, bortrømte nyligen med Caverbaaden, som laae ved Dronningmøllen ved Helsing øer. De bleve forgjeves eftersøgte, og ere formodentlig flygtede til den Engelske Fregat; thi om Natten, medens Mandskabet var i Land, havde den ene Vagt med en Dansk Mand, da den anden kom ombord, og under det Foregivende, at han ikke skjøttede om at være i Land, tilbød sig at gjøre hans Vagt. Tilbudet blev modtaget, og begge de saakaldte Americanere, som nu var ene, havde god Leilighed til at rømme deres Vei.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-08-21
Ved Christiansands Priseret ere allerede 5 af de ved Norge opbragte 47 Skibe blevne priisdømte. Navnene paa disse Skibe ere: la Change, Success, Marin, la Conjuncture, Eliza. Ved samme Ret vare indtil d. 4 Aug. 34 Prisesager, paadømte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-08-21
J Husum bortsælges d. 22 d. M. det af Caperen Patrioten opbragte og af Priseretten i Flensborg priisdømte Skib die drey Gebruders betydelige Ladning, bestaaende af 30208 Yard Velvetin, Ticksets og Velveret, 5376 dito Cachemir, 30626 dito Callicoes, 3600 dito Pique, 80 Stykker Muselins Tørklæder, 208 dito Bomulds Tørklæder, 6582 Yards Dimity, 34374 Cambrics, 500 Dusin dito Lommetørklæder, 5200 Pund Blaatræ.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-08-21
J Christiansand sælges d. 12 Sept. ved offentlig Auction det af Caperen Mynden indbragte og siden prisdømte Americanske Skib Anna Marias, Ladning, bestaaende af 400,000 Pd. Puddersukker, for største Delen hvidt og lysebrunt Havanna sukker. Skibet er af 230 Tons Drægtighed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-08-21
For omtrent 20 og flere Aar siden var Rosenborg Have, som bekiendt, en Samlingsplads for Hovedstadens elegante Verden, især om Søndagen, og Cavalergangen var saa opfyldt med Folk, at man ikke uden stor Umage kunde trænge sig derigjennem. Siden Frederiksberg Have blev aldeles omdannet, tabte Rosenborg Have sine fleste Besøgere og vedblev ikkun at være en Spadseergang, for Børn og for gamle Folk, hvis Kræfter ikke tillod dem længere Vandringer. J de sidste to Aar, især i det nærværende, synes den imidlertid at have vundet endeel af sin tabte Glands tilbage, hvortil de smagfulde Anlæg, hvormed den er bleven prydet, og den Omhue, hvormed de fredes mod kaad Ødelæggelseslyst, ikke have bidraget lidet. Den Fornøielse, som Haven forskaffer de talrige Spadserende, forhøies om Søndag Eftermiddag endnu derved, at Hautboisterne af det Kongel. Livjægercorps opfører smaae Concerter. Denne Musik er ligesaa behagelig som vel besat, da den næsten indbefatter alle Jnstrumenter, som høre til Harmoniemusik, nemlig Fløiter, Hoboer, Clarinetter, Trompeter, Basuner, Pauker o. s. v. Musikchorets bekiendte Duelighed lader intet tilbage at ønske, hvad Udførelsen og Præcisionen angaaer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-08-21
Et af de skjønneste Mindemærker, Menneskeligheden har opreist sig i Kjøbenhavn, er det Kongelige Jnstitut for Døvstumme, en Frugt af Hædersmanden Professor Castbergs utrættelige Bestræbelser for at fremme Menneskeheld. Ved Kongelig Gavmildhed har Jnstitutet nu en smuk Gaard paa fire Etager i Sølvgaden med tilhørende Have.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-08-21
Menneskevennen kan ikke besøge dette Sted uden med et rørt og taknemmeligt Hjerte. At see ulykkelige Mennesker, som i hele den levende Natur forhen ikke fandt en eneste Gjenlyd af deres tause Klager, som mangle de ædleste Gaver, Naturen har skienket os, Hørelsen og Mælet, til at udtrykke deres Tanker og Følelser, at see saadanne Mennesker under en ædel, indsigtsfuld Lærer, som saa at sige anden Gang skienkede dem Livet, forvandles fra maale og hørelsesløse Skabninger, til nyttige og agtværdige Medlemmer af Staten, hvilket herligt, hvilket henrykkende Syn, Jnstitutet tæller nu 31 Lærlinge, som alle i større og mindre Grad have gjort god Fremgang i Skrivning, Regning, Religion, Historie, Geographie, Haandarbeider &c. De undervises af 3 Lærere og 1 Lærerinde, under Prof. Castbergs Overbestyrelse. Ved Gaarden er ogsaa et temmelig stort Gaardsrum, hvor de fornødne gymnastiske Redskaber findes og Eleverne i deres Fritimer kunne more sig med alle Slags Legemsøvelser. Adskillige af dem ere allerede komne saavidt, at de snart kunne demitteres. De ere næsten alle muntre og sunde, og paa ingen af dem seer man noget Spor af deres beklagelige Forfatning; et Beviis paa, hvor meget man i dette Jnstitut søger at lette og formilde deres Skjebne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-08-21
Paa de Haandarbeider, de forfærdige, vinder Stiftelsen omtrent 200 PC. og der er ingen Tvivl om, at enhver Menneskeven med Glæde vil offre her sin Skiærv paa Menneskelighedens skjønne Alter. Men uagtet Fordelen er saa betydelig sælges Elevernes Arbeider dog langt billigere end udenlandske af samme Slags. Med hvilke Haandarbeider de Døvstumme sysselsættes sees af følgende i disse Dage offentlig udstillede Sager: No. 1. 100 Stkr. Tobaksdaaser, hvoraf 8 a 5 Rd., 28 a 3 Rd., 44 a 2 Rdlr. 3 Mk., 9 a 2 Rdlr. No. 2. 58 Stkr. Kikkerter, hvoraf 16 a 10 Rdlr., 8 a 6 Rdlr., 15 a 3 Rdlr., 9 a 2 Rdlr. 3 Mk., 10 a 2 Rdlr. No. 3. 48. Stkr. Perspektivkasser, hvoraf 24 a 6 Rdlr., 24 2 3 Rdlr. No. 4. 2 Stkr. Cammeræ obscuræ, hvoraf 1 a 6 Rdlr., 1 a 3 Rdlr. No. 5. 8 Stkr. Mikroskoper, hvoraf 6 a 3 Rdlr., 2 a 2 Rdlr. No. 6. 3 Stkr. Luper med Hornindfatning 8 1 Rdlr. No. 7. 17 Par Salatskeer og Gafler, a 2 Rdlr. - Summaen for det Hele udgjør 832 Rdlr. 3 Mk.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-08-21
Auctioner. Den 27de Augusti. Copiist Münster, Løsøre paa Nørregade. D. 28de: Bredenberg, Løsøre i Borgerg. No. 126. D. 31te: Copiist Brask, Løsøre i Sølvgaden No. 246. D. 4de September: Copiist Brask, Kramvare m.m. hos Major Wasserfall.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-08-21
Kjøbenhavns Vexelcours d. 21 Augusti. Tre Maaneder 431. - Spec. 445 1/4, som udgjør for1 Rdlr. i Spec. 4 Rdlr. 43 1/2 s. D. C. - Hamb. Cours 436 to Maaneder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-08-21
Udenlandske Efterretninger. Stockholm, d. 3 Augusti. J Ørebro ere af Jndqvarteringscommissionen 1000 Værelser satte i Beredskab til de Deputeredes Optagelse. Men over 200 Værelser staae endnu ledige, fordi kunfaa af Ridderstanden ere ankomne, og adskillige Stæder tilsammen kun have sendt en Deputeret.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-08-21
Paris d. 9 Aug. Moniteuren næddeler følgende vigtige Skrivelse fra Ministeren for de udenlandske Anliggender til Hr. Armstrong, Paris den 5 Aug. Min Herre. Jeg har forelagt H. M. Keiseren og Kongen Kongressens Act af 1 Maji. uddragen af de forenede Staters Tidende, som er blever mig tilsendt. Hs. Maj. havde ønsket, at denne og alle de øvrige forenede Staters Regjerings Acter, der have Hensyn til Frankrige, altid officiel vare blevne ham meddeelte. J Almindelighed har Han kun faaet samme paa anden Haand og efter lang Tids Forløb. Af denne Forsinkelse er der opstaaet store Ubehageligheder, der ikke vilde have fundet Sted, dersom disse Acter hurtig og officiel vare blevne meddeelte. - Keiseren har skienket den almindelige Embargo, som de forenede Stater have lagt paa alle Fartøier, sit bifald, fordi dette Skridt, om det end var skadeligt for Frankrige, dog ikke var krænkende for dets Ære. Det har derved mistet sine Colonier Guadeloupe, Martinigne og Camenne. Keiseren har ikke beklaget sig derover. Dette Offer bragte han de Grundsætninger, der bevægede Americanerne til Embargen, da de hellere selv vilde lukke sig Havene end underkaste sig de Love, der foreskrives af dem, der ville opkaste sig til deres Herrer. - Acten af 1 Martii har ophævet denne Embargo og i dens Sted sat en Forholdsregel, der især strider mod Frankriges Jnteresse. Denne Act, som først meget sildig er kommen til Keiserens Kundskab, forbød de Americanske Skibe Handelen med Frankrige, i det den authoriserede Handelen med Spanien, Neapel, Holland de er med Lande, som staae under Fransk Jndflydelse, og bestemte Confiscation mod de Franske Skibe, der maatte løbe ind i de Americanske Havne. Repræssalier vare retfærdige og - en Omstændighed, hvorved intet Forlig lod sig tænke - Frankriges Værdighed bød dem. Et Beslag paa alle Americanske Skibe var en nødvendig følge af den Forholdsregel, Kongressen havde valgt. - Nu tager Kongressen denne Forholdsregel tilbage. Den tilbagekalder Acten af 1 Martii, de Americanske Havne aabnes igjen for den Franske Handel og Frankrige, er nu heller ikke meere lukket for mericanerne. Endelig paatager Kongressen sig den Forbindtlighed, at reise sig mod den af de krigførende Magter, som maatte vægre sig ved at erkjende de Neutrales Rettigheder. - Under denne Tingenes Stilling er jeg bemyndiget, at erklære Dem, min Herre, at det Berlinske og Maylandske Decret er tilbagekaldet, og at deres Virkning vil ophøre fra 1 Nov. d. A. af, vel at forstaae, at som en Følge af denne Erklæring ogsaa Engellænderne ophæve deres Conseil Beslutninger og frasige sig de nye Blocadegrundsætninger, som de ville indføre, eller at de forenede Stater i Overenstemmelse med den af Dem meddeelte Art, ville holde deres Rettigheder hos Engellænderne i Agtelse. - Med en ganske særdeles Fornøielse, min Herre, gjør jeg Dem bekjendt med denne Keiserens Beslutning. H. M. elsker Americanerne; deres Vel, deres Handel ligger i Planen af hans Politik. Americas Uafhængighed er een af Frankriges skjønneste Hæderstitter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-08-21
Siden den Tidspunct har Keiseren med Fornøielse forstørret de forenede Stater, og under alle Omstændigheder vil han betragte alt hvad der kan bidrage til Americas Flor og Frihed som overen stemmende med hans Riges Jnteresse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-08-21
J Anledning af den Yttring i en Skrivelse fra Lord Wellington til Grev Liverpool, dat. Alvirca d. 11 Julii, "at han anseer Cindad Rodrigos Forsvarelse som meget hæderfuld for dets Gouverneur Don Andres Herrasty, anmærker Moniteuren følgende: "Meget smukt. Man maa kun endnu vide, om Don Andre Herrast, vil sige det samme om Lord Wellington og hans Armee. Man paastaaer, at denne Gouverneur foreviser Breve fra Lord Wellington, som opmuntre ham til, at forsvare sig, og lovede at understøtte ham, og er meget misfornøiet over, at det ikke er skeet."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-08-21
Wien, d. 8 Aug. Den for ikke længe siden udløbne og med tilstrækkelige Levnetsmidler forsynede Flaade, under Capit. Paschaen, bestaar af 16 Skibe, hvoriblandt 7 af større Rang, 4 Fregatter og adskillige Corvetter, Brigger &c. Da der nu ligeledes er udløden en Russisk Flaade fra Stastopel, saa kan man med det første vente Efterretning om et Søslag.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-08-21
Paris d. 8 Aug. Moniteuren indeholder atter adskillige officielle Efterretninger, men ikke af synderlig Vigtighed. Ved Fortet Conception havde Engellænderne anlagt Miner, for at faae det til at springe i Luften, da de ikke vilde forsvare det. De tændte dem virkelig ved de recogneserende Franske Troppers Nærmelse, men Explosionen var ikke almindelig, og kun 2 Bastioner bleve beskadigede. De Keiserl. Tropper have nu besat Fortet. - Pladsen Almeida indsluttes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-08-21
En Expedition, som Gener. Sebastini har sendt modCastril, paa Grændserne af Murcia, har aldeles adspredt en Jnsurgenthob, som et fra Murcia kommende Detachement regulaire Tropper var stødt til. Alle Fienderne bleve dræbte eller fangne. Adskillige Stæder, saasom Huesca, Oria a. have derpaa sendt Deputationer, for at underkaste sig. - Ved Cadix blev en fiendtlig Goelette med Colonialvarer, tagen i Engellændernes Paasyn af eet af den Franske Flottilles Fartøier. Saadanne Priser gjøres dagligen. - Paa Kysten mellem St. Malo og Cancale har en stor Mængde fremmede Fugle indfundet sig, der opæde Kornet paa Marken. Nogle mene, at de komme fra Sverrig og kalde dem Reisefugle, andre paastaae, at de komme fra Tydskland og ere Buffons saakaldte Tydske Papegoyer eller Kornebbe.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-08-21
Prindsen af Ponte-Corvo er fra Badene i Plombiere kommen tilbage til Paris, og har allerede været ved Hove. Man siger, at der venter ham en høi Bestemmelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-08-21
J Landsbyen Saint-Leu=Taverny ved Paris eiede Kong Louis af Holland tilforn et Slot, som havde tilhørt Hertugen af Orleans. Heraf kan man forklare sig det antagne Navn van der Leu, under hvilket denne Fyrste nu reiser. Saaledes reiste i sin Tid Gustav den Tredie under det antagne Navn af Greve v. Haga, efter Slottet Haga ikke langt fra Stockholm.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-08-21
Det Spanske Regiment Princessa, som var et af de Regimenter, der rømte fra Nyborg, er i en Fægtning d. 3 Julii, ikke langt fra Beres, bleven sprængt af 100 Mand Franske Dragoner og mistede henved 200 Mand. Spanierne tabte i det Hele ved denne Leilighed 1500 Mand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-08-21
Fra Mexico allene har Spanien i Aaret 1804 faaet 27,000,000 Piastere i Guld og Sølv. Følgende er den nyeste Opgivelse over Befolkningen af alle under Brittisk Herredømme værende Lande i og uden for Europa J de Europæiske Lande overhovedet, Maltha undtagen 16,631,000 Sjele. Paa Maltha. J Ostindien = = = = =(Men deriblandt findes end ikke en Million Europæere.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-08-21
Paa Godthaab = = = = 70,000 J Canada . . . . . 195,000 J Ny=Foundland.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-08-21
J Ny=Skotland og Ny-Brunsvig, 150,000 Jamaika J Ny=Holland = = = = 6,467 Summa 64,418,467 Sjele.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-08-21
J geogr. Ephemeriden for Febr. d. A. findes et Udtog af Felix Lagorios Dagbog over en Reise til Mingrelien. J denne berettes følgende: Førsten af Jmiret, den ulykkelige Salomo, der efterhaanden tabte sin Magt, sine Jndkomster og sin Anseelse, fører et elendigt Liv. Han vandrer omkring som en fattig, ulykkelig Fredløs, der frygter for at blive arresteret. Dronningen af Mingrelien, Enke efter Først Nadian, er temmelig smuk og 38 Aar gammel. Siden hendes Gemals Død lever hun som en Zigeunerinde, da hun aldeles ikke understøttes af Kong Salomo. Ledsaget af 100 til 200 Adelige af hendes Undersaattere, som Elendigheden har gjort til hendes Jevnlige, streifer hun omkring fra den ene Landsby til den anden. Jndbyggerne ere forbundne til at underholde hende og hendes hele Følge. Hun bab Lagorios's Broder at medbringe hende til næste Forraad 1 Dusin Servietter, 100 Tallerkener og 1 Dusin Knive og Gafle. Man seer heraf, at det ikke maa være synderlig bevendt med hendes Huusgeraad, og at hun er een af de fattigste Dronninger i Verden. - Mærkværdigt er det iøvrigt, at de vildeste Mingrelier kjende Napoleons Navn og Bedrivter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-08-21
J samme Tidsskrivt gjøres det Forslag, at inddele Verden i sex Parter, da Landtungen Panamma deler Amerika med større Føie i to saadanne Hoveddele end Wolga og Dwina Europa og Asien. Saa aar aar Kjøbenhavn, trykt hos P. H. Höeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-08-25
Jnden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-08-25
Indenlandske Efterretninger. Fra Maribo skrives, at man i næste Aar kan vente en Papirsmølle i Vinterbølle, der ligger ved Vordingborg. Papirfabriquerne ere unægteligen eet af det Slags, som vi meest trænge til. J Sjælland haves kun to: den Ørholmske og Drewsenske. Den Roeskildske har allerede længe været i uvirksom Stand. Begge de to førstnævnte kunne ikke levere saa meget Papir, som vi her i Landet behøve, og man er derfor nødt til at forskrive baade Tryk= og Skrivpapir fra Tydskland, og formedelst vor ufordeelagtige Cours at betale det i dyre Domme. En Balle Trykkepapir, som man for Krigen kunde have her for 12 Rdlr., betales nu med 40 til 45 Rdlr., og et Riis Skrivpapir, som for kun kostede 3 til 4 Rdlr., kan nu neppe haves for 12 Rdlr. Den nærmeste Følge heraf, er, at næsten ingen kan i denne Tid tænke paa at lade trykke Bøger, og at vi snart maa ophøre at have en Litteratur, dersom Papirpriserne saaledes skulle vedblive at stige. – Man bør imidlertid haabe, at denne Jndustriegreen vil værdiges den Opmærksomhed, den fortjener, og at man ved Understøttelser og Opmuntringer vil søge at forskaffe Landet flere Papirmøller.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-08-25
Frederiksberg By har i lang Tid, som bekiendt, været en Samlingsplads for fattige Mennesker, hvis Tal i den senere Tid, da mange af Kjøbenhavns formuende Jndbyggere valgte sig deres Sommeropholdsteder i denne By, lidt efter lidt formindskede sig. Men imidlertid findes dog endnu Fattige nok der, af hvilke adskillige, til ikke liden Uleilighed for de Spadserende, trods Fattigvæsenets Aarvaagenhed, give sig af med at tigge paa de offentlige Veie. Commissionen for Frederiisberg Fattigvæsen har nu føiet den gavnlige Foranstaltning, at fattige Pigebørn sysselsættes med Straafletning. Hr. Hattefabrikor Henrichsen lader daglig en Jomfru gaae derud, som underviser disse Børn heri fra Kl. 1 til 4 a 5 om Eftermiddagen. Blot ved maadelig Flid kan en Fletter fortjene 2 til 6 Mk. ugentlig. 20 Børn ere allerede antagne. Det vilde være at ønske, at man paa flere Steder paa Landet, hvor man mangler offentlige Arbeidsanstalter, vilde paa lignende Maader søge at sysselsætte fattige Børn med nyttige Haandarbeider.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-08-25
Den nylig til Paris afreiste Kgl. Cabinets coureer Lieuten. Glass, er i disse Dage kommen her tilbage igjen,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-08-25
Hr. A. Chrenholdt her i Staden forfærdiger et Slags moderne Silke Mandshatte, som have stor Lighed med de brugelige Straahatte, og temmelig godt modstaae Regn. De falholdes i hans Bopæl i Borgergaden Nr. 105, 1ste Sal.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-08-25
Det Kongelige Jnstitut for Døvstumme har ikke, som i forrige Numer har været anført, sin egen Gaard; men boer til Leie, da det endnu ikke har kunne overkomme noget passende og beleiligt Sted til den Priis, Stiftelsen kan staae ved at give.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-08-25
Den Rigsdags=Tidende, som udgives i Øye bro, betales med 1 Rdlr. 12 s. Bco. for 50 Numere.