JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-05-26
Spanien var ogsaa i Strid med Marokko, i Anledning af en Consulatagents Henrettelse og nogle Territorialstridigheder ved Ceuta; det holdt derfor truende en Escadre, bestaaende af 1 Fregat, 1 Corvet, 2 Brigger, 2 Skonnerter og nogle Kanonbaade ved Tanger, og samlede Tropper paa den ligeover for liggende Kyst. Under disse Forviklinger var England den Magt, til hvilken Marokko især støttede sig, og da enhver Udvidelse af den franske Magt paa den nordafricanske Kyst er imod de storbrittanniske Jnteresser, sattes de nationale Jalousier, der allerede vare opvakte ved Prindsen af Jonvilles Skrift og end meere voxede, da denne dristige Admiral fik Commanden ved de marokkanske Kyster, i stærk Bevægelse, og England samlede derfor en Magt, af omtrent lige Styrke med den franske Escadre, Strædet ved Gibraltar. Der var under disse Forhold, der i det hele taget vistnok vare gunstige for vore Fordringers Jnddrømmelse, Anledning til at frygte, at den mauriske Fanatisme skulde foranledige et almindeligt Udbrud mod de Christne, hvorfor alle Magter, som havde Jnteresser at beskytte i Ma rokke, sendte Krigskibe til Strædet, for i paakommende Tilfælde at varetage disse. Ved vor Ankomst til Cadix laae Prindsen af Jonville i Gibraltarbugten ved Algeziras. Men da alle Fornødenheder der vare vanskelige at erholde, og da det var i Læ af de Deele af den marokkanske Kyst, som det var Hensigten at angribe, hvis Krig ei kunde undgaaes, kom den franske Escadre den 14 Julii om Aftenen tilankers udenfor Cadix og den næste Morgen ind paa Rheden. Prindsen selv ankom først, noget efter med et Dampskib fra Tanger og heisede da sit Flag paa le Suffren, hvor Anmelderen havde den Ære at gjøre Hs. K. H. sin Opvartning og at blive meddeelt flere om Forholdene vigtige Oplysninger. Kort efter beærede Prindsen, Gefion" med med et Besøg, og da vi nu havde faaet tilstrækkelig Kundskab og Sagernes Tilstand, seilede Gesion" og "Thetis samme Dag til Tanger, hvorhen Hekla alt for Fregatternes Ankomst til Cadix var afgaaet."
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-05-26
Som Den, der skal besætte den ledige Bispestol i Aarhuus Stift, nævner Aarhuus Avis Bispen over Lollands-Falsters Stift, Dr. Brammer, og dette Embede menes da at ville blive besat af Prof. theol. Scharling.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-05-26
Den i Hr. Gethers Collection ved sidste Classelotteries Trækning faldne Gevinst 4000 Rbd. blev vunden i Nakskov.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-05-26
Af nedenstaaende Meddelelse fra Nakskov, som det er os en sand Glæde at kunne bringe vore Læsere, vil det sees, at Nakskov Borgerrepræsentanter alt have indsendt Adresse til Hovedstadens Repræsentanter i Anledning af disses Optræden i Nationalitetssagen, je endog været iblandt de Første af Provindstædernes Repræsentanter, der gjorde dette, som vi tidligere have paapeget, vigtige Skridt. Det er netop hvad man kunde vente af det Fædrelandssind, som oftere hæderligt har udmærket Nakskov, og vi have vistnok gjort Stadens Repræsentanter Uret, naar vi, forledede af den Taushed, hvormed dette Skridt er bleven forbigaaet i Offentligheden, have kunne antage, at de hidtil havde undladt det.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-05-26
Vi haabe, at de af Stiftets Kjøbstadcommuner, der endnu have forholdt sig tause i denne Sag, nu, efterat det er bleven dem bekjendt, at man i Nakskov forlængst har erkjendt og udført, hvad man i saa Henseende burde, ville ile med at indhente det Forsømte.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-05-26
Nakskov. Foranlediget af den i Stiftstidenden, for Torsdagen den 22de Mai gjorte Opfordring til samtlige Borgerrepræsentanter i Stiftets Kjøbstæder, at in give bifaldende Skrivelser til de kjøbenhavnske Borgerrepræsentanter, i Anledning af deres til Hs. Maj. Kongen allerunderdanigst indgivne fædrelandssindede Adresse, angaaende den danske Nationalitets Haandhævelse i Slesvig, kan Jndsenderen ikke undlade at bemærke, som Noget ham aldeles bekjendt, at samtlige Borgerrepræsentanter for Kjøbstaden Nakskov allerede under 27de April have indsendt en saadan Skrivelse som oven berørt, og at det har undret Jndsenderen, at man hidtil, iblandt de mange andre indløbne Adresser i samme Retning, slet ikke har seet den Nakskovske anmeldt som modtaget. X.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-05-26
AVERTISSEMENTS. Uldmarkedet i Kjøbenhavn vil iaar blive afholdt Løverdagen den 21de og Mandagen den 23de Juni førstkommende paa Søetatens Proviantgaard, hvor det fornødne Locale er overladt. Den Uld, som ikke sælges disse tvende Dage, kan Eieren forsøge solgt ved en Auction, som holdes Dagen efter (Tirsdagen den 24de) Kl. 12 paa samme Sted, hvor Ulden er oplagt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-05-26
J 14 Dage kan den Uld, som bringes til Markedet, frit henligge. Med Hensyn til Lagring saavelsom hvad iøvrigt der maatte attraaes angaaende Partier, der forblive usolgte, behage man at henvende sig til en af undertegnede Comitees Medlemmer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-05-26
Kjøbenhavns Uldmarkeds Comitee d. 24. Mai 1845. Georg Pedersen. Peter Kalhff. C. A. Broberg. Hermed have vi den Fornøielse at meddele vore ærede Handelsvenner, at vor indtil nu bestaaende Transit-Told er ophævet, saa at alt SpeditionsGods fra 1ste Juni af dette Aar, passerer frit her igjennem; vi blive derved satte istand til at concurrere med alle Nabobyer, og kunne maaskee endnu besørge Godset noget billigere, da Fragten for Gods, som kommer til Vands fra Hamborg hertil, kun er 18 a 20 s. Courant pr. Skpd. af 320 Pd. Vi anbefale os til alle Handlende, som ville lade deres Varer gaae over vor Plads, og forsikkre i Forveien den prompteste og billigste Expedition.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-05-26
Lübeck d. 20de Mai 1845. A. F. Naht & Walter.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-05-26
Vort Uldmarked, som bliver afholdt d. 21de, 22de og 23de Juni d. A., finder Sted i et af de bedste Localer, som existere til dette Øiemed, og skulde Sælgerne ikke finde de paa Markedet budne Priser antagelige, giver vor Disconto-Casse altid 3/4 Forskud imod en billig Rente; Omkostningerne, som Pakhuusleie a. ere meget billige; Told finder ikke Sted. Vi anbefale os som Commissionairer, og give med Fornøielse nærmere Oplysning om Uldmarkedet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-05-26
Lübeck d. 18de Mai 1845. A. F. Naht & Walter.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-05-26
Jfølge Amtsraadets Beslutning kunne 2 unge Mennesker af Bondestanden her i Amtet blive antagne til Oplærelse i Engvandingskunsten hos Landmaaler Ferslev i det nordlige Sjælland, hvoraf 1 indsendes i hvert af de to nærmest følgende Aar. De, der antages, maae være over 20 Aar gamle og frie for Militairtjeneste samt sunde og stærke, med gode Fatteevner og god moralsk Characteer, og kunne skrive og regne taaleligt, hvorhos de maae medbringe de fornødne Klæder og godt Fodtøi (dog ikke meere end de kunne bære). Læretiden, varer i 3 Aar, i hvilke Lærlingene nyde saavel theoretisk som practisk Underviisning samt oppebære medens de ere i Engmesterens Tjeneste enten fri Kost og Logis eller, efter Omstændighederne, en Erstatning af 20 til 24 s. for hver Dag. Desuden tilsikkres dem hver 15 Rbd., der ere at ansee som et Vederlag for de med deres aarlige Omflytning forbundne Reiseomkostninger og udbetales dem med 5 Rbd. aarlig, og endelig ville de ved Præmier, som tildeles dem i 2det og 3die Lærre aar, modtage et Pengebeløb fra 7 indtil 20 Rbd. i Forhold til deres Flid og Dygtighed. Efter endt Lærre tid forsynes de med Lærrebrev af det kongelige Landhuusholdningsselskab, og der udbetales da hver af dem en Sum af 50 Rbd. af Amtsrepartitionsfonden, mod at de tage Bopæl i Amtet for der at yde deres Tjeneste ved forefaldende Engvandingsarbeider.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-05-26
De, der maatte attraae at oplæres paa de anførte Vilkaar, opfordres herved til inden Udgangen af Juni Maaned d. A. at indgive deres Ansøgninger til Amtsraadet, ledsagede af Erklæring fra det Sogneforstanderskab, i hvis District den Ansøgende opholder sig, af Attest fra vedkommende Lægdsforstander og Ansøgerens Stilling i Lægdsrullen samt af Døbe= og Sundhedsattesten.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-05-26
Stiftamtet for Lolland og Falster, Nykjøbing den 21de Mai 1845. I Stiftamtmandens Forfald const. Pontoppidan.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-05-26
Undertegnedes Lager er i disse Dage fra Udlandet bleven forøget med et stort Udvalg af nye og moderne Manufacturvarer bestaaende af, Mousselin de Laine, Sandaling, Sylphide Thaarsans, Sussans, Orleans, Paramatas Thibet, Sirtser, trykkede Shirtinger, Tartan Tørklæder, forskjellige Sorter Handsker, Kappetøier, Blonder, Baand, Gardintøier, Gardinholdere, Fryndser, Agramaner, Qvaster og Snore. Endeel Klæde, Halvklæde, Bokskins, Doskins, Vestetøier, Mandarintøier og Sommerbeenklædetøier, samt et betydeligt Partie hvide Varer, saasom blegede og ublegede Bomuldslærreder, blegede og ublegede Hørlærreder, Creaslærreder, Shirting, Cambrik, Jaconet, Linon, Kammerdug, Snoreskjørter, Corsetdreiel, Flonel, Bommesie, m. m., som Alt udsælges til de billigste Priser. Ligeledes udsælges nogle Kjoletøier fra Efteraaret til betydelig nedsatte Priser. Nykjøbing den 26de Mai 1845. Johan Schmidt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-05-26
Undertegnede tillader sig herved at anbefale sit, i denne Tid betydeligt forøgede, Lager af uden og indenlandske Klæder, Buckskins, Doeskins, og andre Beenklædetøier, Frakke= og Vestetøier, m. m., til forskjellige billige Priser. Saxkjøbing den 24de Mai 1845. C. F. Dichman.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-05-26
Bestillinger paa C. Struchs Tapeter modtages i Saxkjøbing af C. F. Dichman.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-05-26
Løverdagen den 31te ds. kan fra mit Brænderi bekommes nybrændt Fars Steenkalk. Nykjøbing den 25de Mai 1845. J. Sidenius.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-05-26
Det bliver herved foreløbigen bekjendtgjort, at de afgangne Kammerherre Stampes og ligeledes afdøde Enkes Boe tilhörende faste Eiendomme paa Falster, ifald Salg underhaanden ikke maatte finde Sted, i Löbet af indeværende Aar ville blive opbudne til Bortsalg ved offentlig Auction, enten samlede eller separate. Bemeldte Eiendomme ere fölgende: I. Skjörringe-Hovedgaard, der staaer for Gammelskat 509 Rbd. 91 Sk., og Nye Matriculs Hartkorn, privilegeret, 83 Tdr. 6 Skp. Fdkr. 3/4 Alb, samt har et Tilliggende af omtrent 830 Tönder Land, hvoraf de 700 Tdr. Land ere Ager og Eng, og de 130 Tdr. Land Torvemose, med underliggende Bøndergods, af Gammelskat 3,626 Rbd. 30 Sk., og Nye Matriculs Hartkorn, uprivilegeret, 552. Tdr. 3 Skpr. 2 Fdkr. 2 1/2 Alb., og de Eiendommen tilliggende Skove, der udgjøre i Areal omtrent 600 Tdr. Land, og bære 4 Tdr. 4 Skpr. 2 Fdkr. 2 Alb. privilegeret og 1 Tde. 6 Skpr. 2 Fdkr. uprivilegeret Skovskyld. 2. Dalbyegaard, af Nye Matriculs Hartkorn, privilegeret 35 Tdr. 7 Skpr. - Fdkr. 1/2 Alb.,med et Tilliggende af omtrent 270 Tdr. Land, Ager og Eng. Kongetienden af Gundslöv, Maglebrænde, Torkildstrup og Lillebrænde Sogne, eller af i Alt 1,103 Tdr. 5 Skpr. 1 Fdkr. 2 1/2 Alb. Nye Matrikuls Hartkorn. Blæsebierg hollandske Veirmølle, med tilhörende 2de Magaziner, Grund og Hauge. samt 12 Tdr. Land af Lillebrænde udparcellerede Annexpræstegaards Jorder. 5. Et Kornmagazin til omtrent 1500 Tdr. Korn, samt en Beboelses-Leilighed og et Vænge paa omtrent 1 Td. Lands Størrelse i Stubbekjøbing Kjøbstad, og en Jordlod paa Byens Mark, indeholdende i Areal 6 Tdr. Land. Dampskibet. Röniginn Caroline Amalie vil fra den 30te dennes, og indtil videre, ankomme til Bandholm Fredag Aften og afgaae til Kjøbenhavn Løver Passagererne kan gaae ombord om Aftenen til Kl. 9 a 10, og om Morgenen imellem 1 og dag Morgen Kl. 2 1/2.2. Jndskrivningen skeer til Kl. 8 1/2 om Aftenen og 1 1/2 om Morgenen. Dækket. 2den Kabyt. 1ste Kahyt. Passagen. 3 Rbd. 2 Mk. 6 Rbd. 2 Mk. imellem Kjøbenhavn og Flensborg eller Brunsnis . . . 8 Rbd. 2 Mk. Svendborg eller Lohals . . . . – Nyborg . .- Koster eller Kallehave . . . . 3 - 3 -- Gaabense . . . . . . . . 3 – 3 –- Bandholm. . . . . . . . 4 – 3 – Flensborg eller Brunsnis og Svendborg . . . 4 –- Lohals . . . . . 5 – -- Bandholm . . . 6 - 2 -- Gaabense. . . . 6 – Koster eller Kallehave 6 - 4 - Svendborg og Lohals. – Bandholm. . . . . . . . 4 - - -- Gaabense. - Koster eller Kallehave . . . . . 4 - 3 - Lohals og Vandholm. . . . . . . . 4 –- Gaabense. . . . . . . . . . . 4 – - - Koster eller Kallehave . . . . . . 4 Bandholm og Gaabense . . . . . . . .- Koster eller Kallehave . . Gaabense og Koster eller Kallehave . . . . Nyborg og Gaabense .- Koster eller Kallehave . . .H. C. Krøyer. Mariebo den 25de Mai 1845.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-05-26
Auctioner. Efter Begjæring af vedkommende Skifteforvalter bliver den Dødsboet efter afgangne Parcellist Morten Sørensens Enke tilhørende Parcel Nr. 1 af Gaarden Nr. 5 i Lidstrup, ansat til gammelt Hartkorn 2 Skpr. 3 Fdk. 1 1/2 Alb., og Halvparten af Parcellen Nr. 3 af samme Gaard, ansat til Dito Hartkorn 3 Fdk. 1/4 Alb., med de derpaa opførte Bygninger samt et Huus paa 5 Fag i Virket med tilhørende Grund, bortsolgte ved trende offentlige Auctioner, som afholdes Torsdagene den 5te, 12te og Fredagen den 20de Juni d. A.,de tvende første paa Birkets Tingsted og den sidste i Huset i Lidstrup, hver Gang Kl. 11 sl. Conditionerne kunne forinden erholdes til Eftersyn paa mit Contoir. Nykjøbing d. 21de Mai 1845. Pontoppidan.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-05-26
Forpagtnings-Auction. Ved Auction, som fremmes paa Nysted Kjøbstads Raadstue Torsdagen den 3die Juli førstkommende om Eftermiddagen Kl. 3, opbydes til Bortforpagtning i 9 Aar fra 1ste Mai 1846 at regne, Hovedgaarden Aalholm under Grevskabet Christiansholm, beliggende tæt ved benævnte Kjøbstad. Gaardens Tilliggende, circa 550 Tdr. Land Agerjord og 150 Tdr. Land Engbund, dyrkes og drives uden Hoveri, og som Besætning modtager alene Forpagteren 125 Stk. Malkekoer, noget Ungavæg og forskjelligt Meieri-Jnventarium. Forøvrige er, til Underretning for Liebhavere, Auctionsconditionerne. henlagte i Gjæstgivergaarde de efternævnte Steder; Nakskov, Mariebo, Nykjøbing paa Falster, Rudkjøbing, Aalborg, Aarhuus, Ribe, Odense, Nyborg, Vordingborg Nestved, Roeskilde, Slagelse, Kallundborg, Korsøer, Holbek, Kjøge og Rønnede Kroe, samt i Kjøbenhavn i "Skibet, "De tre Hjorter og Knabstedsgaard." Aalholm den 22de Mai 1845. J. C. Lund.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-05-26
Efter vedkommende Skifteforvalters Begjæring bliver den Dødsboet efter Hans Rasmussen Friis's Enke, Kirsten Jensdatter, tilhørende Parcel a 3 af Gaarden 2 1 i Stangerup, ansat til gammelt Hartkorn fri Hovedgaards-Taxt, 4 Skpr. 2 Fdkr. 2 Alb. og Skovskyld 1/2 Alb. samt contribuabelt Hartkorn 2 Fdkr. 2 Alb., med tilhørende Bygninger, bortsolgt ved trende offentlige Auctioner, som afholdes Torsdagene den 12te og 19de og Tirsdagen den 24de Juni d. A. Formiddag Kl. 11, de tvende første paa Birkets Tingsted og den sidste i Huset selv. Conditionerne kunne forinden erholdes til Eftersyn paa mit Contoir. Nykjøbing den 24de Mai 1845. Pontoppidan.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-05-26
J Følge Bestemmelse under Skiftet efter afdøde Dagleier Povel Pedersen Slente, bliver det bemeldte Bo tilhørende og i Bredgade her i Byen under Matr. 157 beliggende Sted med tilliggende Grund, Gaards- og Haugeplads bortsolgt ved trende offentlige Auctioner som afholdes paa Raadstuen, her i Byen Mandagen den 26de Mai, Løverdagen den 31te f. M. og Mandagen den 2den Juni d. A., Formiddag Kl. 11. Hvilket herved bekjendtgjøres til Efterretning for Liebhavere. Hest, Nakskov den 22de Mai 1845. const.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-05-26
Mandagen den 2den Juni d. A. Formiddag Kl. 11, bliver, efter Eierens Begjæring, det under Matr. No. 126 i Klostergade heri Byen beliggende Sted, bestaaende af 5 Fag, til Gaden, hvori er 2 gode Kakkelovne, et nytopbygget Baghuus, indrettet til Stald, m.v., samt Gaards- og Haveplads, opraabt til Bortsalg ved en eneste Auction, som afholdes paa Byens Raadhuus. Af Kjøbesummen kan 600 Rbd blive indestaaende i Eiendommen og Resten kan afdrages i flere Terminer. Conditionerne kunne iøvrigt forinden Auctionen erfares hos Fuldmægtig Schou her i Byen. Oest, Nakskov den 22de Mai 1845. const.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-05-26
Ved Proclama af Dags Dato, som læses inden vedkommende Retter, ere Creditorerne i Dødsboet efter Murer Frederik Wilhelm Jæchel i Idestrup indkaldte, med 12 Ugers Varsel, til, for undertegnede Skifteforvalter deres Krav at anmelde og beviisliggjøre. Hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Falsters Birk, Nykjøbing d. 22de Mai 1845. Pontoppidan.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-05-26
Adressecontoirets Commissionairer ere: Dhrr. Boghandler Thierry i Nakskov, Boghandler Giegengack, i Maribo, Kjøbmand Wulff i Stubbekjøbing, Postmester Tidemand i Nødby, Apotheker Grundtvig i Saxkjøbing, Postmester v. Staffeldt i Nysted og Færgeforpagter Arnkiel i Gaabense.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-05-29
Falsters Lollands Tidende. Msr. Trykt i W. F. Laubs Enkes Officin i Nykjøbing. Redigeret og udgivet af Chr. Jørgensen, (const.). Torsdagen den 29. Klai. No 64.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-05-29
Jndenlandske Efterretninger.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-05-29
(Corresp.) Kjøbenhavn, den 17de Mai. Berl. Tidende har en lang Artikel om de Hindringer, der lægges i Veien for Klampenborg-Jernbanen, og det hedder blandt andet, at adskillige Grundeiere have indgivet Ansøgninger om, at Expropriationsloven ikke maa komme til Anvendelse for denne Bane. Det synes saaledes heraf at fremgaae, at denne Bane vedvarende finder stærk Modstand, og Concessionen lader ogsaa vente længe paa sig. Paa Roeskilde-Banen arbeider man rask, men for Fortsættelsen til Korsøer skulle Conjuncturerne pludselig have viist sig ugunstige, vi ville imidlertid haabe, at det vil lykkes at realisere Projectet, thi bliver Banen ikke fortsat til Korsøer, turde der i det mindste være nogen Tvivl om, at den vil betale sig. Vi ere da endelig blevne af med et Trækplaster for vore Finantser, de ostindiske Besiddelser, og man maa nu blot ønske, at vi ogsaa kunde blive det andet Trækplaster qvit, de guineiske Besiddelser, der foruden Penge koste et aarligt Offer af Menneskeliv. England, siger man, skal ikke have Lyst til at indlade sig paa nogen Trafik om dem, og vi faae vel saaledes Lov til at beholde dem, hvis vi ikke skulle gribe til den fornuftig Udvei ligefrem at opgive dem.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-05-29
Nykiøbing, den 29de Mai. J Anledning af en i dette at forrige Rumer optagen Notits af Aarhuus Avis om at dette Stifts Biskop skulde være udseet til Biskop i Aarhuus Stift, og at da atter Prof. theol. Scharling skulde succedere Dr. Brammer som Biskop over Lollands-Falsters Stift, er der tid sendt os en Artikel, i hvilken Jndsenderen bemærker at vi i een af Stiftets Kjøbstæder have en Præst, som af alle Kyndige ansees for een af Danmark dog tigste og retsindigste Geistlige. Hans sjeldne Aandrighed og dybe Lærdom fremlyse af hans indholdsrig Skrifter; hans Humanitet, hans faste Characteer, hans Jndsigt i Skole- og Fattigvæsenet, hans Jnteresse for sit Kald, hans store administrative Dygtighed ere indlysende for Enhver, der kommer i Berøring med ham; og det maa i det Hele taget forekomme besynderligt, at en Mand, som har fundet Anerkjendelse baade blandt Høie og Lave, ikke er bleven sat paa en Plads, hvor hans sjeldne Evner og Duelighed kunde blive Fædrelandet til større Nytte. Hans Navn er Alle bekjendt, og for det Tilfældes Skyld, at Stiftet atter skulde skifte Biskop, tillade vi os at henvende Opmærksomheden paa ham; thi vi vilde vanskeligt finde Nogen værdigere, og den Omstændighed, at han er uden verdslig eller litterair Titul kan formeentlig ikke være nogen Hinder, da den meget mere er et Vidnesbyrd om Mandens fordringsløse Beskedenhed." - Enhver vil vist glæde sig ved i dette billede at kjende den Mand, som saa fuldelig fortjener ovenstaaende Roes, og sikkert vilde Alle gjerne have en saadan Mand til Styrer af deres kirkelige Jnteresser. Men om nu en saadan Udsigt havdes, saae dog sikkert Jngen gjerne, om vor Biskop vilde forlade sin nyligen begyndte Virkekreds, hvad vi forøvrigt heller ikke have Grund til at antage, - og især maatte Nykjøbing føleligt savne hans velsignelsesrige Bestræbelser for at udbrede og understøtte Religiøsitet, hans kjærlighedsfulde Sind, der altid er rede til Trøst, og Opmuntring, og man maa haabe, at Hs. Høiærværdighed har seet Frugter af sin ædle Stræben, og at disse ville være ham en Opmuntring til at fortsætte sin Virksomhed iblandt os.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-05-29
Nykjøbing Skibsliste fra 24de til 28de Mai. Jndklarerede: Skipper N. Nielsen af og fra Svendborg med Ost; H. M. Hansen af Svendborg, fra Inverkerting med Steenkul, H. Nielsen af og fra Odense, ballastet; N. P. Hansen af og fra Stubbekjøbing, ledig; C. Andreasen af og fra Nakskov med Pottetøi; C. F. Mengel af Feie, fra Saxkjøbing med Brænde; J. P. Christensen af Marstal fra Hol nis med Muursteen; J. Clausen af Stubbekjøbing, fra Kjøbenhavn med Stykgods.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-05-29
Udklarerede: Skipper A. Andreasen af og og til Cristianssand med Korn; N. P. Hansen af Stubbekjøbing, til Kjøbenhavn med Brænde; N. Andersen af Svendborg, til Flensborg med Korn; C. F. Mengel af Feig, til Kjøbenhavn med Brænde; H. C. Fries af Marstal, til Kiel med Korn; H. P. Christensen af Marstal, til Holnis, ballastet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-05-29
Udenlandske Efterretninger. Frankrig. Det hedder at Kongen meget ivrig driver paa, at Spørgsmaalet og Hertugen af Nemours's Appanage kan blive afgjort. "Kongens Ønske maa opfyldes, sagde nylig en af de meest ivrige Conservative i Kammeret. "Og Ministeriet?" spurgte En. - Hvilket?" var Svaret. – "Nu det nærværende." Det maa handle eller aftakke tilligemed Kammeret, og i saa Fald vil Thiers besørge Dotationen." Det hedder iøvrigt, at Hr. Guizot snart igjen vil overtage Porteseuillen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-05-29
Baade franske og engelske Blade melde nu eenstemmigen at det skal være lykkedes Hertugen af Broglie at afslutte en Tractat med England, hvorved den forhadte Undersøgelsesret bortfalder og at man er enig om alle Artiklerne paa een nær. England forlanger nemlig, at alle Negerfyrsterne ved den africanske Kyst skulle opfordres til at afskaffe Slavehandelen og at de, som vægre sig derved, skulde straffes med deres Kysters Blokade og Factoriernes Ødelæggelse J denne Artikel har den franske Regjering hidtil ikke villet samtykke, fordi dens Udførelse synes at maatte føre til Erobringer paa den africanske Kyst og i al Fald vil blive meget kostbar.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-05-29
Schweiz. Dr. Steiger i Lucern, som ved Underretten dømtes fra Livet, har nu og ved Overretten faaet samme Dom. Jmidlertid har een Stemme. her gjort Udslaget, da af Rettens 10 Medlemmer, 7 stemte for Dødsstraf, medens 3 vare derimod, og der i Livssager udkræves 2/3 af Stemmerne. Man haaber derfor endnu, at det store Raad vil benaade ham og er overtydet om, at Dommens Execution vilde opvække en meget smertelig Følelse hos de Allerfleste af Cantonens Beboere.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-05-29
Tydskland. Fra Berlin meldes, at Regjeringen skal have taget sin Beslutning med Hensyn paa det tydskecatholske Anliggende, og at denne - saavidt samme hidtil er bekjendt – ikke skal være synderlig gunstig for dette Religionsparti eller svare til de Forventninger og Anerkjendelse fra Statens Side, som det har gjort sig. Man mener at Østerrigs og Baierns Forestillinger ikke have været uden Jndflydelse paa den preussiske Regjering i dette Punkt, ligesom Hannovers Forbud mod Oprettelsen af en Menighed i Hildesheim ogsaa for en Deel tilskrives Diplomatiken, da Kongen af Hannover iøvrigt ansees for en Fiende af Papismen. Dog hedder det og, at den preussiske Regjering navnlig har været utilfreds med det Leipzigske Concil, fordi den finder at man ved denne Leilighed er gaaet alt for overilet og overfladisk tilværks. Jfølge en Notice i Königsberger-Tidenden maa man endog antage, at Regjeringen har isinde at tage positive Forholdsregler mod den nye Sect, da det ved et Ministerial rescript er forbudt Magistraten og Presbyterierne at udlaane Kirkerne til samme. Mod denne Beslutning var imidlertid bleven protesteret.