JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1810-05-28
Den 17de Maji. Journal des Landes siger at en Skrivelse fra Tolosa af 2den Maji indeholder den Efterretning, at Lerida er indtaget. Det synes at man har gjort mange Fanger. Hr. v. Humholdt er bleven valgt til corresponderende Medlem af National-Jnstitutet i den afdøde Cavendisses Sted.
Berlingske Tidende, 1810-05-28
Neapel, den 5te Maji. Fæstningen Mauro paa een af de smaae Øer i det adriatiske Hav har overgivet sig til Engellænderne efter 10 Dages Bombardement. Vor Flotille Sloges den 3die i 3 Timer med en engelsk Fregat. Denne maatte retirere, men vi tadte ogsaa endeel af vore tappre Søemænd, Kongen siges at ville afgaae til Calabrien inden den 15de dennes, Rom, den 2den Maji.
Berlingske Tidende, 1810-05-28
Regierings-Commissionen har fastsat, at 15000 Franker hver Maaned skulle uddeles blandt de mange her værende Fattige. Alle unge Mandfolk, som ere fødte i Aaret 1789 i vores Departementer, skulle nu melde sig til Conscription. De, som ikke melde sig til 5te Maji, skulle først afsted.
Berlingske Tidende, 1810-05-28
Ancona, den 2den Maji. Hr. Anton Canova er for nærværende Tid beskieftiget med at forfærdige 2 colossale Statuer, af hvilke den ene forestiller den franske Keiser, til Fods, den anden til Hest. Hr. Richetti har allerede fuldendt den førstes Støbning. Man siger at den anden skal overgaae alle de Statuer i Størrelse, som man hidtil har kiendt. Vi føre en rask Handel paa Barker. J disse Dage ere ogsaa Barker fra Corfu ankomne hertil. De Franske holde sig godt der. Besætningen er stærk og tillige godt provianteret.
Berlingske Tidende, 1810-05-28
Regensburg, den 11te Maji. Den 9de dennes modtog den Keiserl. Commissair, DivisionsgeneralCompans, i Keiserens Navn Fyrstendommet Regensburg af den storhertugelige Frankfurtske Statsministers og Gouverneurs Aldini Hænder, i Følge Traktaten af 19de Februar, for derefter at overgive det til Augsburg, den 14de Maji.
Berlingske Tidende, 1810-05-28
J et Par Dage har de endnu tilbageblevne franske Officerer, med Kronen Bayern. stor Begierlighed, opkjøbt alle Charter over Tyrkiet.
Berlingske Tidende, 1810-05-28
Grændsereaulerings=Forretningen imellem Jtalien og Tyrol har endnu ikke taget sin Begyndelse. Fra det sydlige Jtalien komme endnu bestandig Tropper til Tyrol.
Berlingske Tidende, 1810-05-28
London, den 30te April. Under Oprøret i Ostindien havde Regieringen i Madras anmede Nizams Gouvernement om Bistand, i at forekomme de engelske Subsidie Troppers Afmarsch fra Heiderabad. Til den Ende samlede samme strax en betydelig Afdeling af sin Armee, for at holde Øie med de brittigske Troppers Bevægelser. Ulykkeligviis var en Ordre bleven sendt fra Madras til en Bataillon af det 100de Marine-Regiment i Heiderobakom at rykke ud i en vis partikulair Tieneste, uden at den fornødne Bekiendtgiørelse derom var Nizams Tropper communiceret; og Følgen deraf var at disse modsatte sig Bataillonens Fremmersch, som i den derved opkomne Action tabte 2 Officerer og 400 Gemene.
Berlingske Tidende, 1810-05-28
Den 1ste Maji. Skrivelser fra Barbados af 14de Marts melde, at alting er roligt i Vestindien, hvor vi nu ingen Fiende mere have. Kuns i Trinidad giære endnu Levningerne af den gamle Tredragt; men dette vil snart vorde bragt i Orden, naar Gourerneuren, Generalmajor Hislap, som har maattet bestyre General-Major Carmichaels Funktioner paa Guadeloupe i dennes Fraværelse, igien kommer tilbage dertil.
Berlingske Tidende, 1810-05-28
Den 2den Maji. I Gaar afseilede Hs. Majestæts Skib Ginckstadt til Gothenburg med en Convoy. Naar den næste Convoy skal afgaae, veed man endnu ikke.
Berlingske Tidende, 1810-05-28
Den 4de Maji. Franske Kapere sværme paa den hollandske Kyst for at giøre engelsk Bytte; og de have ikkuns været alt for lykke, lige. Antallet paa de Skibe de allerede have opbragt til hollandske Havne, er saare betydeligt. En Prise havde 20,000 Pd. St. Guldbarrer ombord.
Berlingske Tidende, 1810-05-28
Af gothenburgske Breve, daterede 23de April, see vi at Cabinets Coureer Lindqvist er afgaaet til Engelland med Depescher for den svenske Minister i London.
Berlingske Tidende, 1810-05-28
Efter Breve fra Stockholm skal den svenske Minister her være bleven tilbagekaldet. Mr. Bland har averteret, at han den 21de dennes vil underkaste Underhusets Bedømmelse en Plan til en Reform i Parlamentet. Den 5te Maji. Efter en Skipper Efterretning, der troes at være paalidelig, har den engelske Fregat Amelia, Capitain Jrby, i Nærheden af Frankrigs Kyst taget en fransk Fregat efter et blodigt Slag, hvori begge Skibene mistede deres Master. Prisen maatte siden tages paa Slæbetoug af et Linieskib.
Berlingske Tidende, 1810-05-28
Mr. Huskinsøn fremlagde nyelig den Motion i Underhuset, at en nøiagtig Beregning og Angivelse af de endnu i Tieneste værende hyrede Transportskibe, deres cubiske Jndhold og deres Stationer, samt Antallet paa de Sørmænd, der ere employerede paa dem, skulde forelægges Huset, hvilken Motion uden Vanskelighed gik igiennem. J Anledning af denne Motion yttrede Sir Pole det Ønske at en passende Sum maatte blive udsat til Understøttelse for 15000 Søemænd. Han troede at Menneskeligheds Følelse burde giøre dette Ønske til en Gienstand for Underhusets nærmere Overveielse, da det dog ved var Synd at saa mangen Søemand, efter 17 til 18 Aars Tieneste, skulde trælle i en Havn imellem Forbrydere; og det er at formode at Huset vil foretage denne Sag.
Berlingske Tidende, 1810-05-28
Den 8de Maji. Touloner Flaaden lader til at ville løbe udDet er rimeligt at den er bestemt til Sicilien. Francis Burdett har fra Tower paa det Forbindtligste besvaret Middlesexes Freeholderes Brev.
Berlingske Tidende, 1810-05-28
Der siges at Lord Harrington skal have Overkommanden over den engelske Armee istedet for Sir David Dundas. I dette Aar bliver Statens Laan ikke saa stort som i de forrige. Denne Udsigt har allerede bragt vore hends til at stige. Ministrenesynes at befrygte et nyt Opløb i London. Der afstikkes en Leir omkring Løndog, som om man vilde trække en Cordon. Opositionen er nu leven en Gienstand for det demekratiske Parties Sarkasmer. Den ønsker en vartiel og sneessiv Reform, fordi en hastig bevirket kunde afstedkomme en Revolution, hvis følger vi de være uberegnelige. Folkepartiet, hvis Helt Francis Burdett og hvis Basun, Journalisten Cobbelt ere, forlanger en fuldstændig og radikat Reform. Whias Klub vil adoptere det af Mr. Brandt nylig foreslagne Projekt at indskrænke ethvert Parlements Tid til 3 istedet for 7 Aar. Dermed er Folket vil tilfreds, i det det anseer saadant for at være et Skridt til en Radical-Reform. Statesman føier til : Medlemmerne maae for Fremtiden aflegge Ed til Folket ligesaavel som til Konge.
Berlingske Tidende, 1810-05-28
I Løverdags gaves Børgespillet Henrich VIII. paa Theatret i Coventgaarden. Parterret og Galleriet applanderede ethvert patriotisk Udtryk med sværmende Larn. Jsær blev det Sted heftig applanderet: Jeg troede at jeg havde Mænd af Forstand og Viisdom i mit Raad; men jeg finder ingen. Under hele Forestillingen gienlød Salen af Folkets Raab: Burdett leve!
Berlingske Tidende, 1810-05-28
Det engelske Folk er meget forbittret over, at York er bleven første Admiralitets Lord; og sigt at han ene og allene er bleven det, fordi han har været Ministrenes troe Tiener i deres største Daarskaber. Washinoton Tidenden melder, at Amerikanerne ingen Gesandt ville sende til Engelland.
Berlingske Tidende, 1810-05-28
Underhusets Møle, den 7de Maji. Hr. Whitbread ønskede at kunne giendrige det som han næsten i alle offentlige Papirer har læst om en Skrivelse fra Kong Glorg III til Kong Ferdinand VII. Efter Foregivende skulde denne Skrivelse være contrasianeret af Marquis Willesley. Da det næsten Et er mueligt at Kongen kan have skrevet et saadant Brev, saa anmoder han Skakkammerkantzleren om at betage ham al Tvivl over denne Begivenhed, og sige ham om dette Brev virkelig er bleven underskrevet af Kongen. Skatkammerkantzleren svarede at man ikke uden Vanskelighed kunde indlade sig med at besvare Spørgsmaale af det Slags; at dette ikke kunde skee uden Skade for den offentlige Tieneste, og at det følgelig var hans Pligt: inet Svar at give paa den ærede Tales Spør maal. Hr. Whitebread tog til Gienmæle og sagde at han ikke kunde indse hvorledes en Skrivelse, som var aftrykt i alle franske og engelske Papirer og følgelig bekiendt overalt, paa nogen Maade kunde comprommittere den offentlige Tieneste. Han opfordrer ham derfor at besvare hans Spørgsmaale med Ja eller Nei. Men Skatkammerkantsleren vedblev som første Gang og sagde at han intet Svar kunde give.
Berlingske Tidende, 1810-05-28
Det var, siger Courier de Lordres af 11te Maji. Jmplacable paa 74 og Jmperieuse paa 38 Kanoner, og ikke Jncomparadle og Deduigneuse, der førte Baron Kolli til franske Kysten, for at bortførFerdinand VII. Vi erindre os at begge hine Skibe gik under Sei paa den Tid der er anført i Kollis Forhør, og at man den Gang sagde at de afgik i en hemmelig Mission samt at de havde 2 Fremmede af Distinktion ombord.
Berlingske Tidende, 1810-05-28
De Franskes Operationer for Cadix have stærk Fremgang. De spanske Fort Matagorda er bleven taget. De Franske demaskerede er Batterie paa 50 Artilleriestykker. Dette Batteries Existents kunde ingen drømt om. Det var umuligt at udholde sammes Jld. Den engel ske Major Lefevre blev dræbt ved denne Leilighed. Cadix kan nu dombarderes, og det vil holde meget svært at forskaffe sig Vand der. Derom indeholder Bladet the Star af 10de dennes følgende: Jndtagelse af NatagordaSkibet the Recruit er ankommet til Plymuth med Depescher, der ere intet mindre end behagelige. Det er giendrevet at Fienden skulde have trukket sig tilbage fra Øen Leon. Meget mere giør Fienden hver Dag Angreb paa nye, og allerede længe have vi dagligen mistet henimod 30 Mennesker i Døde og Saarede. Fienden angred Matagorda, som de Spanske og Engellænderne havde besat, i det Øieblik da man mindst ventede det. De aabnede imod Fortet et Batterie paa 40 Kanoner og 8 Mørsere; et skiult Artillerie, som vore Tropper slet ikke havde ventet. Spanierne trak sig over Strædet og overlode Forsvaret til vore Tropper. Disse holdt sig noget; men efterat de havde mistet Jngenieur=Majoren og omtrent 60 Mand, maatte ogsaa de trætte sig tilbage til Cadix og lade de Saarede i Stilten. Et spansk Linieskib, som laae i Nærheden af Matagorda, trak sig tilbage til Caraccus, hvor der allerede i Forveien laae et Linieskib og nogle Coffardieskibe.
Berlingske Tidende, 1810-05-28
Over de Franskes Operationer mod Cadix haves følgende Detail, Den 21de April om Morgenen aabnede de Franske en frygteng Jld imod Fortet Matagorda af 24 pundinger, fra meskeerte Batterier. Fortet besvarede dette ret levende. Forsvaret var anbetroet er Detarchement i engelske Tropper og Matroser. Det ligger paa det faste Land lige over for Fortet Puntal, og det beherrer for største De en Indgangen til Pantals Rhed. Det spanske Flag var plantet paa Voldene; men i Kampens Hede raabte Soldaterne at man skulde reise engelsk Flag. En Kanonkugle tog det spanske Flag bort, og nu raabte hver Mand at man skulde plante engelsk Banner. Soldaterne i Fortet viste overordentlig Jver og Mod. Deres Forhold opvakte Beundring. De Franskes Jld var saa frygtelig at man fandt det fornødent at rømme Fortet den 22de. Engellænderne havde over 60 Døde og Saarede. Det er at befrygte at de Franske fra dette Fort ville kunne hindre vores Fart over Havet til Øen Leon, hvorfra man henter Vand En anden Alempe for os deraf er, at vi med Tabet af dette Fort nu intet fast Punkt meere have paa den Side; at de Franske kunne bombe dere en Deel af Cadix - og at vore Skibes Ankerplads vorder meget ste ver. Man har i Sinde at forsyne Bredderne fra Cadix til Puntal og fra Puntal til St. Fernando med Batterier mod de Franske.
Berlingske Tidende, 1810-05-28
Morning Cronicle anfører derom følgende: Communicationerne imellem Øen Leons Bay og den udvendige Bar ville enten blive ganske afskaarne eller dog meget vanskelige. De spanske og engelske Krigskibe, som befinde sig i denne sidste Bay, ere for en Deel udsatte for Fortet Matagordas Jlt. Man har ganske opgivet Haabet om at Kongen, ved at lade sig operere for Stær, skulle faae sit Syn igien. Burdett forlanger 30,000 P. St. til Skadesløsholdelse for sin Arrestering. Efter et af vore Blade skulle Londons Jndvaanere være grøn Uniform, naar Burdett igien bliver sat i Frihed.
Berlingske Tidende, 1810-05-28
En Væver i Skotland havde villet lade sin Søn døbe med det Navn Francis Burdet; men Præsten vægrede sig ved at døde ham med dette Navn.
Berlingske Tidende, 1810-05-28
Cork, den 24de April. Vor Krigs=Chaluppe Helene, Capitain Worth, har taget og opbragt til Cove den franske Kaperbrig Grand Napoleon. Det var den 19de dennes at Capitain Worth fik 3die paa den og attaquerede den. Den blev taget paa 48 10 Brede og 12 100 Længde. Den førte tolv 18 pundinger og 4 lange Kanoner. Besætningen udgjorde 124 Mand og Briggen var kuns 3 Maaneder gammel. Den 13de Marts gik den ud fra Nantz og har siden krydset med betydelig Fordeel.
Berlingske Tidende, 1810-05-28
Deal, den 1ste Maji. I Dag ere ankomne: Victory paa 100 Kanoner, Admiral Saumeres, Minotaur 74, Uderon og Asprey Krigs=Chalupper, Grorge 98, Dette og Victor, samt Minotaur og flere Linieskibe, sort skulle afgaae til Østersøen, og nu ligge i Døwer, afseile om 1 eller 2 Dage.
Berlingske Tidende, 1810-05-28
Wien, den 12te Maji. General Grev Grunne er bleven Overhovmester hos Erkehertug Carl, istedet for Grev Colloredo.
Berlingske Tidende, 1810-05-28
Constantinopel, den 10de April. Den herværende franske Minister har, i en Privat=Audients, overraki sit Hofs Notifications=Skrivelse om Keiser Napoleons Formæling, med Erkehertuginde Louise.
Berlingske Tidende, 1810-05-28
Fra Odessa har man den Efterretning, at den russiske Commandanhar tilladt de tyrkiske Koffardieskibe at lade med Korn for Tyrkiet. Kaimakan og Janitschar Aga ere pludseligen blevne afsatte. Uroligheder imellem Janitscharerne have foranlediget dette.
Berlingske Tidende, 1810-05-28
Stockholm, den 11te Maji. J Tirsdags tegnede Privar=Personer sig for 250000 Rdlr. Banctil den store Kanalbygning. Actierne ere paa 100 Rdlr. Man maa strax ved Subskriptionen betale 5 pro Cent, ved Actiernes Modtagelse 5 pro Cent, og siden saa meget behøves. Dog skal blot en til lion indbringes ved Actier, det øvrige afgiver Banken. J Mandags og Tirsdags holdt den nye pommerske Stats-Expedition sine første Møder.
Berlingske Tidende, 1810-05-28
Coursen paa Kiøbenhavn er i Hamburg noteret 405 p. C. 2 Mr.
Berlingske Tidende, 1810-05-28
Blandede Efterretninger. Ufordeelagtige Rygter om Preusens Fremtidige Skjebne foranledige de at det Laan Preusen vilde giøre i Holland ikke vilde lykkes. J denne Anledning erholdt den preusiske Minister i Amsterdam et Brev fra den franske Minister sammesteds, der er stillet i Keiserens Navn og formelig imodsiger disse Rygter, samt forsikkrer Kongen af Preussen om Keiserens levende Andeel i Preusens Opretholdelse og Gienoprettelse, hvorpaa Fremtiden skal fremstille Kiendsgierninger som Bevise. Til lige garanterer Ministeren i sin Reisers Navn de preusiske Hypotheker for Laanet.
Berlingske Tidende, 1810-05-28
Der siges at Deres Hollandske Majestæter i Sommer ville reise til Pombieres. I Biscapas Bugt giøre mange franske og spanske Kapere betydelige Fangster.
Berlingske Tidende, 1810-05-28
J de tillotiske Provindser ere nu ogsaa efter et Keiserlig DikretToldbetienterne blevne organisterte og ansatte. Breve fra Paris indeholde det Rygte, der vel kan trenge til Bekræftelse, at det arbeides paa en nye Constitution for Tyskland, der og skal vorde bekiendtgjort strax efter Keiser Napoleons Hiemkomst. En Afdeling af den franske Artilleriepark venter i Ulm paa nærmere 3 Forholdsordre. Jnnviertel og Salburg gie de endnu de franske Mynter. Den 15de dennes var Gustav Adolphs Gemalinde endnu Bruchsahl. J Venedigs Afsenal ere nu 5 Linieskibe, 1 Fregat, 2 Brigger og Corvet enten allerede færdige eller vær ved at være det. De 14 Russiske Krigskibe blive deels udbedrede, deels aftaklede. J den store Kanal ligger den skiønne Fregat Kronen, færdig til at afseile.
Berlingske Tidende, 1810-05-28
Indenlandske Efterretninger. Fra den nordlige Kyst af Vensyssel, er fra medio April passeret Vester og fra Nord og Øster efter en fiendtlig Krigs=Eskadre af 6 Fregatter, en Sloop of mar, og 2 Kutterbrigger ; en Koffardiestaade paa 84 Seil lere, konvoieret af 3 Linieskibe, 2 Fregatter, 3 Sloop of var og 5 Kutterdrigger ; en Krigsflaade med Transportskibe omtrent 40, deraf 5 Linieskibe, 3 Fregatter og 4 Kutterbrigger ; En Koffardieslaade paa omtrent 54 Seilere, konveieret af 6 Fregatter og 2 Kutterbrig ger. En Fregat og 2 Kutterdrigger ere ofte at see fra denne Kyst at re krydse Øster og Vester efter.
Berlingske Tidende, 1810-05-28
Directionen i det kongelige Selskab for Norges Vel hvilket oprettedes i Christiania i Slutningen af Aaret 1809, og som allerede tæller Medlemmer og kraftfulde Deeltagere rundt om Norges forskiellige Egne og Bygder, vil for Fremtiden, med Regierings=Commissionens Approbation, giennem det officielle Blad Budstikken offentliggiøre alle Selskabets Forhandlinger, Planer, Forsøg, Præmie=Udsættelser Opfordringer, Bestræbelser og s. v. Enhver, som glæder sig ved dette Selskabs, og derved tillige ved Fædrelandets Hel og Kraft, kan altsaa, skiønt fraværende fra Selskabets Middespunct, blive underrettet om dets Tilstand og Virksomhed. De at Bladet allerede udkomne 10 Nummere indeholde deels Selskabets først Opkomst, Constitution og Organisation, deels de mange og betydelige Præmier, hvilke Selskabet har i sin Tilværelses første Aar udsat, saavel for litteraire som bekonomiske Gienstand; deels ogsaa de Præmier, hvilke allerede forhen vare udsatte giennem det Topographiske Selskab for Norge og som nu, tildeels betydeligen forøgede, tilsvares af det kongelige Selskab for Norges Vel. Den 17de Maj udgjorde det der vare blevne indskudt til Fond for Rander Amts Landhuusholdningsserskab 1805 Rdlr.; det aarlige Bidragssumvar 1420 1/2 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1810-05-28
Efter Reisendes Beretning fra Gottenborg ligger Admiral Saumarer, med en stor Krigs- og Førselsflagde deruden for. Kronprindsen af Sverrig og Hertugen af Augustenborg opholde sig endnu i Ramløse.
Berlingske Tidende, 1810-05-28
Kiøbenhavn, den 28de Maji. Der haves Efterretning om at den engelske Fregat, som PremierLieutenant og Ridder de Falsen den 23de April har havt en Trefning med, er derefter seet paa Rheden ved Vingøesand med en Fregat paa hver Side og med en Brog under for ikke at synke. Fregatten havde faaet 5 Grundskud, og alt ombord, indtil Kabyssen, er giennemskudt. Jgiennem Mesanmasten var gaaet 2 Kugler; Fregatten havde 24 Døde og 35 mere eller mindre Saarede, blandt hvilke sidste Kapitainen befandtes. Saafremt det stille Veir var vedblevet 1/2 Time længere, vilde man have overgivet Skibet.
Berlingske Tidende, 1810-05-28
J Morges ankom Nord fra 5 Rangskibe, 1 Kutterbrig og 1 Kutter som alle ankrede i Sprogøbeltet, hvor der nu ligger 11 Rangskibe 1 Pinkskib, 1 Kutterdrig og 1 Kutter ; de ere fordeelte saaledes, at 4 Ringskibe og Pinkskibet ligger Norden for Sprogøe, og 7 Rangskibe 1 Kutterbrig og 1 Kutter Sønden for, iblandt de ankomne Skibe er en Tredækker med Contrendmirals=Flag.
Berlingske Tidende, 1810-05-28
Under 15de dennes er udkommet et Rescript, i Følge hvilket Skiøder paa Huse eller Gaarde, beliggende uden for Stadens Vesterport, ikke maa læses i Retten, forinden der er fremlagt Attest fra Rodemesteren og Lygtevæsenets Kasserer om, at den befalede Refusion er erlagt til Lygtevæsenets Kisse; dog skal der for disse Attesters Meddelelse ingen Betaling erlægges af de Vedkommende. Som en følge af, at Hs. Majestæt, paa General=Postdirectionens allerunderdanigste Forestilling, har ved allerhøieste Resolution af 10de d. M., i Betragtning af Fouragens og alle Befordringsfornøde heders vedvarende høie og endnu stigende Priser, allernaadigst behaget at forhøie Taxten for al Vognmandsbefordring i Danmark indtil Maji Maaneds Udgang 1811, samt derhos allernaadigst at nedsætte den Vægt, som Vognmændene hidtil have været pligtige at paatage ved Pakke postens Befordring, og, i Tilfælde de paatage Overvægt, derfor at tilstaae dem en høiere Betaling end hidtil, hvilket alt ved Placat fra General Postdirectionen af 15de d. M. er almindtlig kundgjort, har Hs. Majestæt end videre allernaadigst befalet : at Fragten for det Gods, som forsendes med Pakkeposten i Danmark, skal fra 1ste Juni, næstkommende og indtil videre, forhøies saaledes, at Fragten for bemeldte Gods bliver at erlægge med det dobbelte af hvad der i Pakkeposttaxten af 23de Februar 1788 er fastsat : at Fragten for Bankosedler, som af Private forsendes med Posterne i Danmark, skal, fra samme Tid af og indtil videre, forhøies saaledes, at 12 og 8 Sks. Sedler skulle betales efter den almindelige Vægttaxt ; Banksedler paa 30 og 100 Rdlr. med 50 Procent eller det halve mere end hidindtil, og Bankosedler paa 20, 10, 5, 2 og 1 Rdlr. med det dobbelte at den nu bestemte Taxt, dog at Fragten for Breve, som kun indeholdt fra 1 til 50 Rdlr., forbliver uforandret, for saavidt de ikke bestaae i 12 og 8 Sks. Sedler, paa hvilke Vægttexten skal anvendes, samt at mindre Sedler, naar de blot ere vedlagte større, til at fuldstændiggiøre den forsendede Sum, toreres lige med disse, og endeligen at Fragten for Reisende, som følge med Pakkeposten i Danmark, skal for ovenmeldte Tid forhøies til 48 Sk. hver Miil, og med Posttareler, saaledes, at der betales mellem Kiøbenhavn og Helsingøer, indvendig 4 Rdlr., udvendig 3 Rdlr.; mellem Kiøbenhavn og Hirsch, holm, samt Helsingøer og Hirschholm, indvendt. 2 Rdlr. 3 Mk., udvendig 1 Rdlr. 4 Mk.; mellem Kiøbenhavn og Lyngbye, samt Hirschholm og Lyngbye, indvendig 1 Rdlr. 2 Mk., udvendig 5 Mk.; mellem Helsingøer og Lyngbye, indvendig 3 Rdlr., udvendig 2 Rdlr. 1 Mk. 8 s.
Berlingske Tidende, 1810-05-28
Ligesom det ved Forordningen af 1ste November 1825 s 36 er overdraget til Brandcommissionen i Kiøbenhavn at paakiende adskillige Sager, betræffende Forseelser mod Brandvæsenet, saaedes har Hs. Majestæt, ved allerhøieste Resolution, under 24de April d. A., endvidere behaget allernaadigst at bestemme, at Brand ommissionen skal være bemyndiget til at paakiende samtlige Overtrædelse af Brandanordningen af 1ste November 1825, og de dermed i Forbindelse staaende, Bygningsanordninger, for saavidt betræffer Asvigelser fra Bygnings reglerne, med Hensyn til Brandsikkerne, dog at Kiøbenhavns Politieret fremdeles bliver det Forum, hver Vidneforhører optages i alle Brandvæsenet vedkommende Sager, ligeseen ogsaa de Bøder, der hidtil ere tilkiendte Politiekassen, fremdeles af Brandcommissionen skulle tilkiendes denne Kasse, hvorimod det i Henseende til de Tilfælde, det omhandles i Brantanordningens Hs. 134 og 147, vil have sit Forblivende ved disse Paragrappers Bygende. Hvilket ved Platat fra det danske Cancellie, under 1ste Maji d. A., er bekiendtgier.
Berlingske Tidende, 1810-05-28
Ved Resolution af 5te d. M., har det behaget Hs. Majestæt, paa Admiraliterets allerunderdanigste Forestilling, allernaadigst at bifalde, at Kiøbenhavns Lodser, indtil videre, maae nyde af alle fremmede og indenrigske Coffardieskibe, som ere over 4 Læster drægtige, og udgaae fra Kiøbenhavn uden Leds, en Kiændelse eller Afgift af 2 Sk. pr. Commercelæst. Og i Betragtning af Tidernes Kostbarhed og den lange Vei, som Helsingøers, Drages og Kiøbenhavns Lodser have at reise til deres Hiem, naar de have lodset Skibe fra deres Lods=Station til en anden, har det tillige behaget Hs. Majestæt paa Admiralitetets allerunderdanigste Forestilling, under 4de d. M., allernaadigst at resolvere, at de ovennævnte Lodser skulle være berettigede til, foruden hvad som allerede er dem tilstaaet i Lodshyre og Ærmaalspenge, af dem de have lodset, at fordre og oppebære 1 Rdlr. i Reiseperge til deres Hiem, efter enhver af dem fuldendes Lodsning fra Helsingøer til Kiøbenhavn aller Dragøe, eller og fra eet af de to sidstnævnte Stæder, til Helsingøer. Hvilker ved Placat fra Admiralitetet under 17de d. M. er bekiendtgjort.
Berlingske Tidende, 1810-05-28
Under 19de dennes har Hs. Majestæt fritaget de Skibe, der, til Farten paa Island, ere forsynede med islandske Søepasse fra Rentekammeret, i Overrensstemmelse med Forordningen af 7de Marts 1787. for at erhverve det ved Forordningen af 9de April d. A. befalede almindelige Søepas.