JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-05-25
Blant de foregaaende Forandringer i Armeen nævnes ogsaa, at et af de i Kiøbenhavn garnisonerende Regimenter bliver forlagt til Helsingøer, og at et andet i Fremtiden skal giøre Tieneste som Marinekorps.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-05-25
Den 16 d. M. herskede i Hovedstaden og dens Omegn en heftig Storm, som var ledsaget af en saa stor Mængde Hagel at Jorden næsten var skiule dermed. Paa nogle Steder skal den næsten have været saa stor som et lidet Fug læg, og have anrettet endeel Skade paa Frugttræernes Blomster. Man tvivler ikke paa at Tvistighederne imellem Danmark og Algier vil blive lykkelig billagte, da Fregatten Jo ris, som gaaer til Middelhavet for at forene sig med Kommandeur Kofods Eskadre, i al Fald vil kunne give Forestillingerne mere Eftertryk, og forebygge Kaperierne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-05-25
Med Fregatten Jris vil den til Marokke destinerede Konsulatsekretair Vagt, afgaae til sin Bestemmelse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-05-25
J Kattegattet har atter viist sig to Krigsfregatter uden at man veed, hvilken Nation de tilhøre. I Helsing ver ligger en Mængde Hollandske Skibe som ere komne, fra Østersøen, og nu ikke tør fortsætte Hiemreisen formedelst Stridighederne imellem Engelland og Frankerig. J Politivennen ivres mod den skadelige Uskik, som saa mange Bønder og især Bønderkoner have at lade sig anrelade paa visse Aarstider, saa at man ofte i en Aareladestue kan træffe Rækker siddende og ventende paa den Blodstraale, som en eller anden Helgens Navnedag har gjort dem til en ubrødelig Lov, at lade springe ham til Ære. Det kan neppe være andet end for Spøg, at man har udspredt den Mening: at Guldhornstyven kuns vil blive straffet med 3 Maaneders Forbedringshuus. Denne Mening har imidlertid foranlediget nogle Skosebrødre til at yttre, at han slet ikke burde straffes fordi hans Forbrydelse ikke kan gientages og Straffenes Hensigt dog en at hindre en Udaads Gientagelse. Andre sige at han fortiente en Præmie, for at have skaffet 6 Pd. Guld eller 1800 Rd. i Omløb a. -
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-05-25
General=Landocconomie og Kommerce Kollegium har i alle de danske Staters Handelstæder advaret imod Følgerne af den mærkelige sidst i Januar udgivne Handelslov i Sverrig, at Vare, som ere forbudne at indføres i Sverrig, naar de befindes i Skibe som anløbe svenske Havne for at udlosse een eller anden Deel af Ladningen, skulle endskiøndt de ere bestemte til fremmede Steder, konfiskeres.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-05-25
Til Direktionen for det danske Asiatiske Kompagnie er indløben den Efterretning: at Kapitain Stage, som fører Kingskibet Prindsesse Lovise Augusta, efter at have forladt Rekkefiords Havn i Norge den 4 Mart h. a., befandt sig den 17 April h. a. paa 39 Graders 55 M. Nordre, Brede. 17 Grad. 56 M. Længde Vest af Grenvig, for efter en udstanden Storm videre at fortsætte sin Reise Et Sølv=Service af 600 Rd. Værdie, skal være i Arbeid og bestemt til en Foræring til Generalmajor Walter storff. Cabot vil udgive i Kobber en lunefuld Tegning af den afdøde Wiedewelt, hvilket blant andet forestiller Muserne i Slagsmaal og Gratierne beskiænkede.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-05-25
Landvæsenskommissair P. J. de Neergaard har af Kammerherre v. Plessen kjøbt Gunderslevholm Castrup, Førslev, Fordby og Fugleberggaard for Kiøbesum 300000 Rd.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-05-25
Etatsraad Bruun, som har ladet plante en skjøn Alle fra Antvorskov til Slagelse, har udlovet 50 Rd. for den der beviislig kan opdage den afskyelige Ridding, der at Skadelyst har ødelagt over 100 af Træerne. Med den store ste Harme seer man de fleste nyplantede Træer paa den nye Landevei her ved Odense afbrækkede paa samme skiændige Maade tilligemed Stagerne, hvortil de vare opbundne, hvilket nok ikke heller bliver anderledes, for man engang faaer Gierningsmændene paagrebne og exemplartter afstraffede.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-05-25
Den fortræffelige Marmorbuste af vor sidste Minister Bernstorff, som staaer i Høyeste Rets Forsal, er bekostet af det Kiøbenhavnske Møbelassuransekompagnie og har kostet paa meget lidet nær 900 Rdlr., den er udarbeidet af Prof. Wiedewelt. Kompagniet vilde havt den i sit Local men da dette er indskrænket og ikke passende til saadant Manument, blev det opstillet hvor det nu staaer. I Kompagniets Kontor staaer derimod en Buste af Gibs af Bernstorff ved Gianelli som har kostet 80 Rdlr. Cours af danske Bankosedl. imod Spec. d. 20 Mai 43 1/4 pr. Cto. En Hollandsk Professor har i sin Hauge gjort Forsøg med at frembringe kunstig Tørv som brændte got. Allerede i Aaret 1797 beskrev Professor Olufsen i OekonomiskeAnnaler konstige Tørvemosers Anlæg; men dengang blev ikke agtet derpaa, fordi det var ingen fremmed Opfindelse. Nu har den danske Ost været i Holland og faaet en rød Farve nu vil den nok glide ned. En passende Tørvemose, paa hver Bondes Lod vilde være den største Erobring for Danmark. Vi kunde da nøies med Resten af vore Skove blot til Tømmer og faae et Tørvvæsen ved Siden af vort Forstvæsen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-05-25
En af de besynderligste Processer for de Engelske Retter, havdes nylig, da en gammel Dame paa 65 beskyldte en Mand paa 60 for Voldtægt, og for at have bragt hende i en forsvarløs Stilling, ved at komme noget Tryllerie hendes Thee ved Aftensmaaltidet. Manden derimod, som var hendes Logerende, sagde, at dette Trylleri blot var lidt Rum, som han havde kommet i Theen for at varme hendes Mave, og da han tillige havde kommet lidt vel meget af samme Trylleri i sin egen Thee, var han bleven sig selv saa ubevidst, at han ikke kunde være ansvarlig for hvad han havde gjort. Jurien erklærede ham fri Patriotiske Betragtninger over Nationalvelstanden og de dyre Tider. (Størstedelen uddraget af Danmarks berømte oekonomiske Forfatteres Skrivter). Vores yndede, for tidlig savnede Prof. Sneedorff. den Yngere, siger i hans lamlede Skrivter, 2den Deel; Det er en stor Skade og Hindring i den danske Hande at saa mange raae Vare udføres, og saa mange fabrikebrede Vare indføres, at vore rede Penge derved er gaaet bort og vi mangle klingende Mynt, til at skaffe Hande gien Kredit; Luxus d. c. Overdaadighed, med fremmede Ting, er en Øgle i Landet som driver Penge aarlig bort, sætter Handelen ud af sin Ligevægt, forhøier Coursen og gjør at Folket Aar for Aar bliver fattigeren. At dette maae være Sandhed og gaaer saaledes til, det beviser følgende: omtrent for en 40 Aar siden myntedes kourante Dukater, de gik bort, nogle Aar efter mynte des 24 s. - bort, nogle Aar efter 8 s. - saa 2 s. - siden Mængde 1 s.; derefter Kobberskillinger - endelige Sølvspecier og Species Bancosedler, og hvor er det nu Altsammen, borte, ude af Riget. -
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-05-25
Hvo der har Lyst at vide mere om Dannemarks Tilstand, og hvorledes vi stræbe at ruinere hverandre, og hvorledes vi med al Magt drive Coursen høit op m. m., den læse den ædle Lütkens bekonomiske Tanker til høiere Eftertanke, 2det Kap. ja alle Kapitterne ere vel værd at læse vel er skeet adskillige Forandringer i Tingenes Gang, siden han skrev, mange virkelig forbedrede, og førte i Gang med Hensigter til Forbedringer; men, at vi i Alminde. lighed ikke have antaget eller fulgt hans hiertelige Raad og Oplysninger, og at uendelig meget endnu er at giøre for at undgaae de overhængende Elendigheder han advarer os imod, det blive vi vaer, naar vi endnu læse ham, og det føle vi daglig, naar vi selv skulle indkiøbe vor daglige Føde, naar vi høre den Huusarme og Fattige med Børneflokken anraabe og med Sukke for Brøder, og saa naar vi lænke paa og høre og Vexelcoursen. Saa siger han "Vi klage over at Vexelcoursen bliver saa høi for os baade paa Hamborg, Amsterdam og London; men, hvor kan det dog være andet mueligt, med al den Tusindfold Kram, som vi føre ind fra disse og andre fremmede Steder. Saasnart indenrigs Produkter og Vare at udføre, gikke noksom kan veie op og liqvidere med de Vare, som hvi faae ind fra Fremmede, saa maae jo nødvendig Coursen stige, og rede Penge gaae ud og svinde bort af Landet. Man fører ind til os i alle vore Søesteder, og fra disse forsynes Landstederne med, alle de Sorter Tøi og Klæder som bæres paa Legemet fra Jssen til Skoesaaler ne, og det begge Kiøn, endog Hatte af Straae, Voxdug a. Silke, Broderier med Guld forarbeidet Sølv og Guld Zink, plateret Arbeide, Kobber og Messing, tøi, Stole i Mængde, Borde, Vugger, Pustere, Mussefælder Knapper af Messing, Horn, Been, Briller, de gjøre Tiærekoste, Børster, Kardetsker, Spader Hakker og Som for os; man træde kuns ind i en saakaldet Jssenbod og i en Udstaffererbod i Kiøbenhavn, og see den hvor mange Hundrede, ja Tusinde Sorter Ting af fremmede Lande der sælges os de stryge Tagstene og Muurstene for os i Holland, ved Rhinen og andre Steder de spinde og væve for os, de samle Hestehaar og Koehaartil os m. m. - Ret ligesom det var afgjort, at de Fattige i andre Lande, skulde æde de Fattiges Brød i Dannemark. See, jeg beder, er det ikke at gaae med og til det alleryderste, er det ikke som vi hverken havde Hohveder eller Hænder i Dannemark, og som Tydskland, Holland og Engelland havde reent fortryllet og 2 Naar en Kiøbmand i Dannemark forskriver fra Holland eller Lybek, Som eller andre Vare, for et Tusinde Rigsdaler, og vinder derpaa nogle Procento, saa er det vist, at Kiøbmanden vinder disse Procento; men tabet. Landet ikke reent bort sine Tusinde Rigsdaler, og sættes gikke vore Somsmede og de andre Haandværkere, som vigien leve ved dem, ud af deres Næring 2 og udaf Formue til at betale deres Skatter m. m.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-05-25
Overanditeur H. Selmer, forundt General Auditeurs Characteer; Oberst=Lieutenant v. Knoblanck meddeelt en Afskeelsom Oberst af Jnfanteriet; Capitain B. F. v. Dietrichson, at det vesterlehnske Jnf. Reg., efter Ansøgning, i Naade afskede get med Pension; Premier=Lieut. v. Krogh, af det oplandske Dragon=Reg., i Naade og efter Ansøgning afskediget; Artillerie=Cadet E. N. Weckhorst, efter Ansøgning, afgaaet fra Artillerie=Corpset ; P. F. v. Lempfert ansat som virkelig Land cadet, og A. G. Greve af Moltke som Kostcadet ved Landeadet Compagniet; Læge=Assistenten ved Kiøbenhavns Fattigvæsen, C. W. Wendt, beskikket til Underchirurg ved norske Liv=Regiment. - Under Admiralitetet: Den 13de Mai er Kammerherre og Commandeur=Capitaine S. A. Bille udnævnt til militair Med=Deputeret i det kongelige Admiralitets= og Commissariats=Collegium; Capitain C. F. Grode ligeledes til General=Krigs=Commissair og civil Med=Deputeret sammesteds ; den i Norge, ved Land-Etaten, værende General=Krigs=Commissair, General=Major v. Haxthausen, tillige beskikket til General=Krigs=Commissair ved SøeEtaten ; efternævnte 4 af de ved Land=Etaten i Norge nu værende Land=Krigs=Commissairer tillige til Søe=Krigs=Commissairer ved Indrolleringen i Norge, nemlig : Over=KrigsCommissair H. J. Birk, for Aggershuus Stift, Major P. M.v. Biørn, for Bergens Stift, Ritmester C. O. v. Hels, for Christiansands Stift, og Premier=Lieutenant D. v. Wibe, for Trondhiems Stift, char. Capitain ved det bergenhusiske Regiment, C. F. Walter, til Bureau Chef ved Indrulleringen i Norge, samt forundt Krigsraads Characteer og Rang med virkelige Kammerraader; Commandeur=Capitain Schulz, beskikket til Værbings=Chef i Stedet for Commandeur=Capitain Platon, der er ansat til Jndrullerings=Chef i Siellands District; Capitain C. F. Fabritius v. Tengnagel ansat til Chef for det 2det Matros Compagnie i 1ste Division; Egylpagemesteren paa Nyeholm, Capitain Lieutenant A. C. S. Grove, og Capitain Lieutenanterne F. Chbesen og R. Raf avancerede til Capitainer, og de to sidste tillige ansatte til Chefer resp. for 2det Matros=Compagnie i 4 Division og af Matros=Compagnie i 3 Division, og Second=rieutenanterne G. Hagerup, C. F. Bagger og W. D. Godtlieb avancerede til Premier=Lieutenanteter. - Under Rentekammer ret: Den 4de Mai er Land= og Overrets Raad C. W. v. Ahlefeldt i Schlesvig udnævnt til Amtmand over Sønderburg og Norburg Amter, det søndervitske Tistrict og Øen Ærøe, Hofraad og Over=Jnspecteur paa Augustenborg, B. Mathiessen, til Oppebørselsbetient, Herredsfoged og Huusfoged i det søndervitske District, Odense Bye=Nyt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-05-25
Døbt. Den 18de Maji Kiøbmand Jens Nissens Datter, Elline Claudia; Fadd. Mad. Fenke, Jfr. Schakker, Kiøbmand C. Nissen Lærerne Bergenhammer og Hauch, Translateur Jørgensen og Skoleholder Vinther. Den 19de : Daglejer Lars Rasmussens Søn, Niels ; Fadd. Jfr. K. Knudsen, Jfr. M.C. Albrectsen, Vertshuusholder A. Thomassen, Beendrejer, Jsmann og Avlsmand A. Thomassen. Den 20de : Sukker svend Niels Jensens Søn, Niels; Fadd. Mad. Voyelsang Mad. Nielsen, Sukkermester Nielsen, Material=Forvalter, Svartz, Fuldmægtig Vogelsang, og Træeskoehandler Larsen. S. D. : Brolægger Lars Nielsens Søn, Niels; Fadd. Dorthea Mogensdatter, Karen Christensdatter, Vertshuusholderne L. Pedersen, A. Hansen og C. Borre. Den 21de : Anne Pedersdatters Datter, Karen Dorthea; Fadd. Anne Cathrine Hansdatter, Trine Marie Tarupsdatter, Smaaehandler P. Andersen, Giørtlersvend N. Bagger og R. Pedersen. Den 23de: Kleinsmedmester Niels Elbyes Søn, Niels ; Fadd. Mad. R. Efbye, Mad. A. Bøllemoese, Uhrmager Schmidt Feldberedermester N. Thrane og Skoemagermester S. Jensen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-05-25
Begravede. Fra den 18de til 25de Maji Mads Fran sens Enke, Maren Andersdatter, 79 1/4 Aar. Skoeflikker Erin Christensen, 86 Aar. Afskediget Dragon Anders Jørgensen, 50 Aar. Christen Hansen i Skibhusene.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-05-25
AVERTISSEMENTS. Alle og Enhver, som, enten haver anmældt eller formener, sig at have nogen Prætention i afg. Birkedommer Lunds Stervboe, ville møde paa Odense Raadstue Torsdagen den 2den Junii førstkommende Formiddag Kl. 8, for ved Skiftets Foretagelse til den Tid, at fremføre hvad de agtede fornøden til deres Fordringers Legitimation forinden samme til Paakiendelse bliver optagne. Odense den 14de Mai 1803. Bendz. Bluhme.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-05-25
En Kapital fra 7 til 1200 Rdlr. ønskes til førstkommende Junii Termin udlaant mod tilstrækkelig Pant i en Selvgjergaard. Hvo som har samme at udsætte vilde behage, jo før jo heller at melde det paa Adressecomtoiret i en Sedde med Udskrivt 1. M.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-05-27
Krigsrygter. J Parts har man endnu ikke opgivet Fredshaabet, men understøtter det derimod med Ruslands fredelige Forslag og paa Grund af, at Lord Whitworth skal have opsat Salget af sine Møbler, Heste og Vogne i Paris indtil videre; at General Andressy endnu ikke var afreist fra London den 18de og at Frankerig, efter Forlydende, vilde renoncere paa Øen Lousiana. Den russiske Keiser skal og saa iblant Andet have tilbudet sig at besætte Malta med russiske Tropper, for at Engelland fra den Side kunde være rolig. Han skal ogsaa have erklæret, at han ugjerne saae at Franzoserne rykkede ind i det Hannoverske hvilket det dog af alle Omstændigheder lader til at de have i finde da Overgeneralen Mortier er opbrudt med sin Lei fra Nymmegen til Koevorden. I det Hannoverske udskrives alt tienstdygtigt Mandskab fra det 16 til 50 Aar, hvorved man der giør Regning paa at kunne opstille en Arme paa 200000 Md. Man taler saa løseligt om, at et anseeligt Korps af preussiske Tropper skal være bestemt til at trække Kordon i det nordlige Tydskland og at Kurhessen i geledes vil formere en Kordon af 20,000 Md. Foruden de anførste Smaagrunde for Fredshaabet trøster man sig Paris med, at det i Aaret 1778 varede 4 Maaneder efter den engelske Ambassadeurs Bortreise førend Fiendtligheder. ne begyndte. Derimod er det paa den anden Side intet got Tegn til Fred, at der i Antwerpen er lagt Embargepaa de der værende Skibe og at der ligeledes skal være anordnet Embargo paa Skibene i alle franske Havne. Ved Dower skal der ogsaa være lagt Embargo paa alle engelske Koffardieskibe, ligesom og den engelske Regiering allerede skal have ladet bekiendtgiøre, at de som havde Lyst til at tage Kaperbreve, strax kunde erholde Samme fra Admiralitetsamtet i London. J alle franske Skibsværfter hersker en utrolig Virksomhed, fornemmelig ved Toulon. Moniteuren taler endnu intet videre om alle disse Ting, end at den blot beretter Lord Whitworths Afreise og siger derhos, at den franske Regiering ikke lader Noget bekiendtgiøre eller trykke af dens Underhandlinger med Engelland, førend General Andressy er ankommen til Calais, eller førend den er underrettet og hvad Beslutning det brittiske Ministerium vil tage. I Holland er man reent forknyt over den truende Krig, ikke saa meget for Deeltagelsen i Samme, som for at blive dens fornemste Slagtoffer, og det paa en Tid, da man der ogsaa har en anden Krig ivente, nemlig med Tripolis, saafremt den ikke afvendes ved store Foræringer inden den dertil fastsatte Tid.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-05-27
Jmellem Porten og Persien er der ogsaaen Krig i Giære, men som dog næsten skal være billagt igien, ved Ruslands Mellemkomst. Porten har nemlig beskyldt det persiske Hof for, at det underhaanden søgte at stifte Oprør i de tyrkiske Stater; at Rebellionen i Arabien for størstedelen var Perstens Værk og at Rebellen Abdul Wehab blev understøttet af Persien. Da nu Porten paa Grund heraf saa got som erklærede Persien Krig, saa henvendte den persiske Regent sig til det russiske Hoff, ved hvis Mægling disse Stridigheder, som meldt, næsten ere billagte i Mindelighed.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-05-27
Blandede Efterretninger. Rusland. Krudtværket i Ochta, 3 russiske Mile fra Petersborg, fløi den 4 d. i Luften med et forskrækkelige Bulder. Bygningen, hvori Krudtet tørres, kom første Brand, der skal være foraarsaget ved Ovnenes alt for og verdrevne Hede. Ved de brændende Materiers Hvirvel kom 4 andre Krudtmøller der i Nærheden ogsaa i Brand, saavelsom det massive Laboratorium, der dog var belagt med Jerntag. Den ved Explosionen foraarsagede Rystelse varede fuldkommen en halv Time; 20 Menneskeer mistede derved Livet og 6 bleve stærkt blesserede. Ved Luftens stærke Præsning bleve mange Mennesker, som vare der i Nærheden, slængte langt bort, dog uden at faae synderlig Skade. Iblant Andet blev en Soldat, der badede sig i Nær beden, hævet op af Vandet og kastet langt og paa Landet; J Skoven bag Krudtværket blev mange Træer oprykket med Roden, Nogle kløvedes og Andre bleve ganske forbrændte Den opfløine Krudtmasse beløb sig til 32000 Pd.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-05-27
Antallet paa Fødte i Petersburg beløb sig i sidstafvigte Aar til 7347 og de Dødes til 7324. Jblant disse var paa 115 Aar. Ægteparrenes Antal beløb sig til 1430 hvoraf de 316 bleve viede i Februar Maaned; derimod blev der kun viet 69 Par i August, 18 i Decbr. og 4 i Mart. Aarsagen til denne Ulighed søges deri, at de 3 sidstnævnte Maaneder, især Mart, ere Tider, hvor der i den græske Kirke paabydes store Faster, der altsaa maae undertvinge Lysten til Ægteskaber.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-05-27
Sverrig. Kontreadmiral, Baron Cederstrøm er hiemkommen fra Tripolis med 16 Kapitainer og 142 svenske Matroser, som ved den sluttede Fred ere slupne fra det barbariske Fangenskab. En Matros blev tilbage i Tripolis, fordi han havde antaget den mahomedanske Troe.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-05-27
Tydskland. En Soldat, som forleden skulde løbe Spidsrod i Vien for at være desertert, sprang med een Sæt hen imod sin Kapitain, rev Sabelen fra ham og have de myrdet ham paa Øieblikket, dersom en Korporal ikke havde afværget Stødet, paa sin egen Bekostning. Erke. hertug Karl lod derpaa strax nedsætte en Krigsret der dømte ham til at skydes, hvilken Dom ogsaa strax blev fuldbyrdet Jblant den afdøde Fyrste af Dettingen=Mallersteins Efterladenskaber, som nu skulle sælges, er 200 Gulduhre, 250 Guld og Sølvdaaser, 1000 Par Strømper og Handsker a Det skiønne Meierie, der, som forhen meldt, bestaaer af 8 Schweitzer=Kiøer o. s. v. er nu undervets til St. Cland, tilligemed Modellen af et schweitisk Bøndehuus, hvorefter der skal bygges et ved St. Cland til Konsulindens Fornøielse og Nytte.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-05-27
Den 17de kom Hs. Durchl. Prinds Karl af Hes sen inkognito fra Gottorff til Cassel og begav sig maskeret i Orangeriet for at bivaane de der foranstaltede Festiviteter, i Anledning af Kurværdigheden. Derefter forfølede Høistsamme sig i Spisesalen og talede med Kurforsten og Kurfyrst inden som en foregiven Reisende og overleverede Dem nogle Breve fra Gottorff. Tilsidst gav Hs. Durchl. sig tilkiende og foraarsagede ved denne frappante Overraskelse en overmaade behagelig og rørende Glæde.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-05-27
Fyrst Esterhazzy har fra Paris sendt Hofkammerpræstdentens Gemalinde i Vien en delig Dukke, der har kostet 8100 Gylden og er ganske klædt efter de Pariser Damers nærværende Mode.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-05-27
Frankerig. J sidstafvigte Aar udkom i Frankerig, 1341 nye Skrivter, hvoraf de 148 vare Romaner. Hattemagerne i Lyon have sendt deres biskop en Hat hvorpaa var heftet denne Devise: "Rom vil forandre dens Farve, (ved nemlig at gjøre den til en Kardinalhat).
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-05-27
Kongen af Preussen har oversendt Cadet de Vaux en Medaille med det kongelige Brystbillede ledsaget med en naadig Haandskrivelse, for hans Opfindelse med at koge Suppe af Been=Gelee.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-05-27
De forenede Stater i Nordamerika skal have foræret, General Lafadette et betydeligt Stykke Landford.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-05-27
Den bekiendte Tallien er bleven dømt til at betale Doktor Haviers Enke 2833 Livres i Doktorløn, for en Sygdom hendes Mand kurerede ham for 1794. Tallien gjorde Jndvendinger imod de i Regningen anførte Rubrikker, for Besøg, Raadgivelser o. s. v. men det hialp ikke han maatte betale det altsammen, især da Doktor Guillotin som maatte afgive sin Erklæring desangaaende, holdt med sin afdøde Kollega.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-05-27
Luftskipper Blanthardtræder nu atter frem paa Skuepladsen. Den 1 d. har han i Bologne holdt sin 53de Luft. reise og havde et ungt Menneske der fra Byen med sig Sin næste Reise giør han med det første fra Paris og vi ved den Leilighed anstille nærmere Forsøg paa at styrre Luft ballonen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-05-27
Kongen af Sardinien har gjort en Andagts=Reise fra Rom til Loretto. Han skal holde meget af at knæle for det smukke Mariebillede.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-05-27
Preussen. Professor Olivier har ved sit Ophold i Berlin gjort stor Opsigt med sin ny Maade at lære Børn at læse paa og har endog derfor af Kongen faaet en Foræring af 1000 Rd., foruden et udelukkende Privilegiunpaa det Elementarværk, som han agter at udgive desangaaende.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-05-27
Tyrkiet. Sultan Selim har besluttet sig til et ganske nyt Foretagende, nemlig hvert Aar at giøre en Reise i sine Provindser, hvilket kan være got for hans Helbred, og kan maaskee bidrage til at vække det tyrkiske Rige af sin politiske Slummer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-05-27
Holland. Til Skam for Mai Maaned læser man fra Nymmegen under 16 Mai, at der udbrød Jld i General Leopold Berthiers Logis, fordi der var foret for stærkt i Kakkelovnen. Jmidlertid blev Jlden dog snart slukt igien.