Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-01-28
Da dette Land er det Sted i Verden, som for nærværende Tid drager hele Europas Opmærksomhed til sig, saa vil det ikke være Læserne ubehagelig, at see en historisk Efterretning om sammes Etabisement Fremgang og Skiebne. Aar 1584 gav Dronning Elisabeth af Engeland et Selskab af Kiøbmænd og andre anseelige Personer i London et Patent, at anlægge en Colonie paa det faste Land i NordAmerika. Selskabet skiød en betydelig Summa Penge, sammen, og sendte endnu i samme Aar 2 Skibe derhen, som forfeylede Coursen og ankrede ved Kysten af det Land, som nu heder Virginien. Ved disse Skibes Hiemkomst bragte de iblant andet den første Tobak fra dette Land til Engeland. Dronningen fandt meget Behag i denne Entre price og gav Landet Navn af Virginien, og nu fik Selskabet et Patent paa, at alle de Lande som, det der, inden 6 Aars Forløb, kunde opdage, og som ikk fandtes beboede af Christne, maatte det tage i Besiddelse som dets Eiendom. Kronen forbeholdt sig blot den femte Deel af Guld og Sølv Ertz, som der maatte findes i disse opdagede Lande. J Aaret 1587 gik igien 3 Skibe ud og med disse fulgte 150 Personer af begge Kiøn, for at oprette et Etablisiment i Virginien, men ikkun 115 Colonister bleve der; de andre vendte tilbage til Engeland. Man lovede dem, som bleve der, at tilbringe dem i nestfølgende Aar tilstrækkelige Fornødenheder; hvilket Lofte dog først i Aaret 1590 blev opfyldt. Da man ankom med hielp af Forraad og Mandskab, var Colonien øde; man fandt et Sted paa Træerne skaaret det Ord; Croatoan, og man troede nu, at de Colonister som endnu vare blevne levende, kunde have begivet sig derhen. Men Uveiret hindrede, og man blev nødt til at vende tilbage til Engeland. Der blev derefter ikke meere tænkt paa Virginien førend efter 16 Aars Forløb, da en erfaren Søemand ved Navn Gosnal, som havde været med ved det første Forsøg, i Aaret 1602 foretog en nye Reyse til Amerika. Han landede paa Kysten af det Land, som nu kaldes nye Engeland, og vendte tilbage med adskillige Jndianske Vahre til London. 1606 udgav Kong Jakob et Patent for 2 Selskaber. Det første blev kaldet de Londonske Søefarere eller det Virginske Selskab, som tog i Besiddelse den nærværende Provinds Mayrland, Virginien og Caroline; det andet Selskab blev kaldet det Plymonthske Selskab eller Søefarere, og bebyggede Landstrækningen som man nu kalder Pensylvanien, Nye Jersie, NyeVork og Nye Engeland. Det første eller det Londonske Selskab var egentlig den første engelske Colonie paa det faste Land af Amerika, som indtil vore Tider har bestaaed. Her nedlod sig 100 Mand, som vare forsynede med alle Fornødenheder, og Capitain Johan Stuth, som har leveret den første Beskrivelse over dette Land, var deres fornemste Foresatte, efter nogle Aars Forløb blev Ridder Thomas Dale en forsøgt Officier, deres første Statholder. 1610 fik dette Selskab et nyt og udvidet Patent, hvorved det fik Fuldmagt til at uddeele Landet til Søefarende, at beskikke en Resident i Virginien, og at ind- og afsætte Betientere. Jmidlertid voxte Colonien og tog saa kiendelig til at man allerede i Aaret 1618, havde plantet en stor Mængde Tobak i Virginien, som begyndte at finde Afsætning i Engeland; dog havde Collonisterne nok at giøre for at forsvare sig imod Jndianerne, med hvilke Engelsmændenne dog, uagtet hines Mangfoldighed, fik bugt, og anrettede store Ødelæggelser langs med Kysten, hvor de Sorte boede og opholdte sig; og hvad de ikke kunde udrydde, for og de op i de inderste Egne af Landet. Dette var Begyndelsen til den engelske Folkeformerelse paa denne Deel af Jordkuglen, som nu er bleven saa mægtig, at de har kunde været i Stand til at opsige Storbrittanien al Lydighed og Underkastelse, og under Navn af en frie og independent Stat, at skabe sig en nye RegieringsForm, og at forsvare sig saaledes, at Storbrittannien nu forgiæves i 2 Aar har anvendt sine Kræfter, for at bringe, dem til Lydighed.