Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-02-14
Blandede Efterretninger. Ægypten tildrager sig nu paa ny Europa's Opmærksomhed. Den nuværende Pascha, der gjerne ønsker at kaldes den anden Buonaparte, er en Mand af overordentlige Talenter og sjelden Kraftfuldhed. Fra simpel Capitain ombord paa en Sørøverbaad fra Archipelagus, opsvingede han sig til den Post, han nu beklæder. For sin Ophøielse maa han takke sin Tapperhed og sine Soldater. Mamelukerne har han ikke allene fordrevet fra Overægypten, men endog ud over Vandfaldene forbi Jbrien, og tvunget dem til at søge deres Tilflugt i Dongola. Hans Rige er nu en Samleplads for Udlændinger af alle Nationer, men især franske Officierer, der strax faae Tjeneste hos ham. Han har i det mindste 90,000 Kjernetropper, foruden en Garde af 25,000 Mand, der bestaae af arabiske og albanesiske Tropper. Et talrigt Artillerie over dagligen sig under franske Officierers Anførelse, paa den franske Maade, og udviser megen Duelighed. Paschaen, som anseer sig for uafhængig, lader til Bevis herpaa, præge Mynter med sit Navn paa. Forgjeves har Storherren hidtil søgt at bevæge ham til at give Slip paa sin Envoldsret, imidlertid undlader han dog ikke at sende Storsultanen rige Foræringer, nyligen sendte han til Constantinopel 3 Mill. Monhouds, en Pelts af 100,000 Punges Værd, en Saddel, det Hele til 5 Mill. Piastres Beløb. Han lader i Over- og Nedre Ægypten anlægge europæiske Manufacturer, og i Frankrig, Jtalien og Schweiz hverve duelige Haandværksfolk. Han agter ogsaa at sende Jndfødte did, for under det Paaskud at lade dem opdrage der paa Fransk, at lære at kiende de franske Manufacturer. J de fortrinligste europæiske Handelstæder har han oprettet Commissionshuse. Men overdrevent synes det at være, hvad nyere Efterretninger endvidere fortælle, at han allene driver Ægyptens hele Handel, at han har taxeret Landets Producter meget lavt, og tvinger sine Undersaatter til at sælge dem til meget ringe Priser, medens han selv lader sig dem betale tifold, hvorved han opdynger uhyre Skatter. Han eier selv mange Skibe, med hvilke han for egen Regning driver Handel med de Commissionshuse, han har oprettet i Europa og America. Handelen paa Ægypten bliver derfor med hver Dag besværligere, da Paschaen betjener sig af alle muelige Midler for at forplante Europas Konster til Landet, og samle Penge til at sætte sig i Forsvar mod hvert Angreb. - Ægypten tæller 2 1/2 Mill. Jndbyggere, hvoraf Cairo allene har 2300,000. Politiet i denne Stad, har under Paschaens Regjering forbedret sig saameget, at han næsten har opfyldt det ved hans Tronbestigelse givne Løfte, at man om faa Aar skal kunne gaae omkring i Gaderne med begge Hænderne fulde af Guld. Alle Gaderne lukkes om Natten, saa at man, naar man kommer hjem efter Kl. 8, er nødsaget at raabe til Portneren. Hvert Øjeblik hører man det Skrig ephta, (luk op af de albaniske Patrouiller, og denne Indretning, i Forening med den befaling, at enhver, saasnart det bliver mørkt, skal bære en Lygte, bidrager meget til at vedligeholde Ro og Sikkerhed, paa Gaden. - Levnetsmidlerne ere i Ægypten, saa overordentlig billige, og findes i saadan Overflødighed (og endnu mere i Overægypten) at man kan kjøbe der 1000 Æg for 1 Specie, og for samme Penge 14 Høns og en Mængde Duer. Men Jordbundens Frugtbarhed og den trefoldige Høst Elever, Korn og Riis), staaer i afstikkende Modsigelse med Jndbyggernes usle Udseende. De ere ikke allene meget smudsige i deres Panklædning, men gaae næsten ganske nogne. Usselhed midt under den største Velsignelse, er Despotismens første Særkjende. Men til Lykke ere Jndbyggerne forsynede med en god Deel Taalmodighed, og de formaae at taale Besværligheder i den Grad, at de næsten leve af Jntet.