Berlingske Tidende, 1797-11-06
Fra Pressen er udkommen: De fem franske Directorers Lev af netsbeskrivelse, med Historie om deres Regiering og Udvikling af deres System, udgivet af S. F. Rehmann. - Skriftets Jndhold er: Letourneurs Levnet. - Hans Ungdomshistorie; han ansættes ved Genniecorpset; bliver Capitain udmærker sig da Revolutionen udbryder, foreslaaer Jndretning i Militairvæsenet; bliver Medlem af det i Cherbourg oprettede Nationalselskab og siden Præsident i samme, interesserer sig for den ulykkelige Lafgjette; lever under Robespierres Regiering 15 Maaneder i Skiul; bliver derpaa Præsident i Conventet, faaer Opsyn over Armeen i den indre Deel af Landet; bliver Medlem af Velfærdscommitet, faaer Opsyn over den bevæbnede Magt i Paris, hans Caracteer som Privatmand. - Rewbels Levnet. Hans Ungdomshistorie; han bliver Advocat; kaldes 1774 til Paris allene for at pladere en Sag mod Hertugen af Würtemberg, der endnu vil forøge sine Bønders Jernaag ; taler frimodigen de undertrykte Banders Sag og vinder Processen; hans Forhold i Maynzes haarde Belering, hvor han i 7 Maaneder trodser alle muelige Mølsommeligheder han modstaaer Oprørerne i Loire, kommer til Paris, bliver udskregen som Oprører og er nær ved at miste Livet; bidrager til at slutte Freden med Preussen; hans Forhold og Caracteer som Privatmand og som Regent. - Reweillere Lepans Levnet. - Hans Ungdomsbistorie; han bliver Adbocat; arbeider allerede den Gang paa Frankriges Befrielse og tænker paa Revolutionen; kommer Convent og søger at indføre Liighed blant Stænderne; hans Forhold under Robespierres Regiering ; Copie at et Blad, han lod udgaae, og hvori han erklærede sig som en uforsonlig Fiende af Demagogerne; han optages igjen Conventet, modsætter sig de vilkaar ligge henrettelser er med i at udarbeide den nye Constitutions hans Forhold i Conventet efter Blodbadet i Vendemaire, da der skulde vælges nye Medlemmer; udarbeider de fleste Proclamationer, Directoriet lader udgaae; hans Caracteer f. Privatmand. - Barras Levnet. - Hans Ungdomshistorie; han bliver Lieutenant og reiser til Indien, da den amerikanske Krig udbryder, for at giøre sin Lykke; lider 1776 Skibbrud ved de maldiviske Der; han viser kiekt Mod, lader bygge en Tømmersgade og kommer med en lille Colonie til en temmelig øde Øe ; lider skrækkelig Nød, forfølges af Landets Jndbyggere, bliver reddet og kommer blottet for Alting til Pondichern; anfører en Colonne, der skulde kjempe mod Engelænderne, der beleire Staden; reiser tilbage til Frankrige; er atter uhældig paa Søen og viser atter udmærket Mod; er med i Træfningen ved St. Jago; beskyldes for at have overtraadt Subordinationen; reiser til det gode Haabs Forbierg; kommer igien til Frankrige; skriver 1789. mod Hofmændenes Udsvævelser; hielper med at nedrive Bastillen; vover at paastaae Ludv. 16 Afsættelse; bidrog til Sejeren d. 10 Aug.) forebygger Udførelsen af to Forræderes Plan; han forsolges; reiser til St. Trepos; hans Vogn anholdes underveies : nærmer sig midt om Natten Nizza og lader en forrædersk General, tage fangen i Spidsen at hans Regiment; han erobrer med stormende Haand Fort. Pharon og trænger efter 3 Nætters Forløb ind i Staden; kaldes til Paris og staaer Fare for at blive hæftet; bidrager til Robespierres Hæftelse; hans Caracteer som Regent og som Privatmand. - Carnots Levnet. - Hans Ungdomshistorie; han udmærker sig som et fortrinligt Genie; arbeider i de skiønne Videnskaber; bliver Medlem af det blodige Velfærdscommitter; er med i det 2det Aars Folttog, der forskafser Republiken fine tabte Steder igien; udkaster de militaire Planer til de Folttoge, der befæste Republ. Hæder; hans Caracteer som Director og Privatmand. - Dette Skrift faaes for 28 s. paa Trykp. og 36 s. paa Skrivp. i Kiøbenhavn hos Boghandler A. Soldin i Myntergaden No. 57, i Christiania hos Hr. Diurendal, i Aalborg hos Hr. S. Borup, i Frederichshald hos Hr. Schuster. Nicolai Christian Carøe, Deres Kongelige Majestæts Borgmester og Byefoged i Horsens, samt Herredsfoged over Voer og Nimb Herreder; giør vitterligt, at Procurator Bagger i Horsens, som anordnet Sagiører for afgangne Jens Udsings Arvinger, haver for mig fremlagt en Kongelig allernaadigst Bevilling, saa lydende: Vi Christian den Syvende, af Guds Naade Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug, udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmersken og Oldenborg, giøre alle vitterligt: at eftersom Hospitals Forstander Niels Ussing af Klosteret udi Vor Kiøbstæd Ribe, i Vort Land Nørre-Jylland, paa afgangne Jens Ussings Arvingers Vegne, for os haver andraget, at en af Proprietair Oluf Manddir til Bisgaard under 14de September, 1773 udstedt Panteobligation til Sikkerhed for fornævnte Jens ussings hos ham under Værgemaal indestaaende Arvevart 7000 Rdlr. er forkommet og at denne negter at udbetale Pengene førend Obligationen, udslettet af Pantebogen, bliver ham tilbageleveret. Da ville Vi, i Anledning af hans derhos allerunderdanigst giorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at han ved Stevning til Voer og Nim Herreders Ting, som 3de Gange efter hinanden skal indrykkes i de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser, de tydske Aviser og den altonaiske Merkur, med Aar og Dags Varsel maa indkalde den eller de, som maatte have forommeldte Obligation i Hænde, dermed at fremkomme og deres løv lige Adkomst dertil at beviisliggiøre, og saafremt ingen der paa meerbemeldte Obligation erhverves Mortifications inden forskrevne Tids Forløb dermed skulde melde sig, maa Dom; hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst " have at rette og for Skade at tage vare. Givet udi Vores Kongel. Residents=Stad Kiøbenhavn, den 13de October 1797. Under Vort Signet L. S.