Den Vest-Sjællandske Avis, 1841-12-06
Tyrkiet. J de tre Magters Repræsentanters Forsamling hos Reis-Effendi beklagede Risaat Pascha sig over de aabenbare Fiendtligheder fra Grækenlands Side paa Samos, Creta og ved de Thessaliske Grændser og over sammes Machinationer i Bulgarien, Servien og Rumelien. Sagerne, sagde Reis-Effendi vare gaaede saa vidt, at der ikke var Andet tilbage for Porten end strax at erklære Grækenland Krig, eller at træffe Forholdsregler til at hemme den Græske Regjerings Frækhed, for at sikkre den Tyrkiske Stats Rolighed. Det er klart for Porten, ligesom det og maa være det for hele Europa, at visse Udlændinge ligefrem stræbe efter at understøtte Portens Fjender. Det er altsaa fremfor Alt den Tyrkiske Regiering magtpaaliggende at møde disse Jntriguer med saadanne hurtige og kraftige Forholdsregler, der kunne afvende hiin Krig, som Porten gjerne vil undgaae. Men kan den Græske Regjering ikke bringes til at indsee den Fare, som truer den, saa vil Porten see sig tvungen til at følge de Statsraads Medlemmers Raad, som anbefale øieblikkelige Fiendtligheder. Jmidlertid tvinge Omstændighederne Sultanen til Forholdsregler. Han har altsaa ladet en Eskadre af 5 Todækkere og 5 store Fregatter med andre Skibe gjøre sig seilfærdige og givet 3 stærke Brigader Jnfanterie befaling til at være rede til Afmarsch. De tre Gesandters Svar vare forsigtige og afmaalte. Hr. v. Pontois raadede Porten at indstille sine Rustninger og overlade Sagen til Afgjørelse af de tre store Magter (England, Frankrig og Rusland. Den Russiske Gesandt, ledsaget af Grev Pahlen, gav samme Raad, og Hr. Bankhead stemte i det Væsentlige overens hermed. Strax efter denne Conferents modtog Porten Afskrift af en Note fra Lord Aberdeen til den Britiske Minister i Athen, hvori der i de bestemteste og utvetydigste Udtryk erklæres, at den Britiske Regjering aldrig vil indvilge i noget Forslag til at svække det Tyrkiske Gebeets Jntegritet, og at den raader det Græske Cabinet at afholde sig fra enhver Handling, som kunde retfærdiggjøre Repressalier fra den Tyrkiske Regjerings Side. Efter Conferentsen, have Frankrigs, Englands og Ruslands Gesandter i Forening udstedt en Nore til Porten, hvori de, med Forbigaaelse af at berøre det egentlige Spørgsmaal, angaaende de af Porten imod Grækenland rettede Klager, blot opregne de skadelige Følger, som den fortsatte truende holdning fra Tyrkiets Side maa medføre for Orientens Rolighed, ja selv for den almindelige Fred. Jsær gjøres det Tyrkiske Ministerium opmærksomt paa den Nødvendighed, hvori Grækenland sættes til fra sin Side at gribe Forholdsregler til det Græske Gebeets Sikkerhed, der i det Mindste maa bestaae i Sammentrækningen af et Græsk Corps med Thessaliens Grændser. Disse Forestillinger synes ikke at have frembragt det Jndtryk hos Porten, som man maaskee ventede; thi den Befaling, som Suttanen har udstedt, at concentrere en stor Leir i Egnen af Larissa, er ikke taget tilbage; men der er end og i udgaaet befalinger til de sydlige Provindser desangaaende, og saaledes ere flere Afdelinger af Militsen fra Albanien og Macedonien beordrede til hine Egne, og nogle regulaire Tropper bestemte til Thessalien; en anden Leir skal dannes ved Sophia og en tredie ved Adrianopel. – Den Tyrkiske Regjering har indtil videre forbudt de Græske Journaler i Thessalien, Macedonien og Epirus. - Den 9de November er Chosrew Pascha ankommet til Konstantinopel. Man venter, at han efter Bairamsfesten, som begynder den 15de, vil blive udnævnt til Præsident for Minister conseilet. Saaledes komme altsaa de Personer igjen tilbage, som Reschid Pascha forviste af Ministeriet, og ved dem det Russiske Partie. Man finder det forresten mærkeligt, at deres Tilbagekaldelse først finder Sted efter Reschid Paschas Afreise.