Aalborg Stiftstidende, 1844-08-14
Udlandet. Dagens Post bringer den sørgelige, men ikke uventede Efterretning, at Jernværkseier, Ridder Jacob Aall er død den 4de ds paa Næs Jernværk, i sit 72de Aar, efter i længere Tid at have lidt af de heftigste legemlige Smerter, mod hvilke der ingen Lindring gaves i hans høie Alder. Den ædle Olding er altsaa nu indgaaet til Hvile efter et velført, høitfortient, af de mildeste Dyders Glands omstraalet Liv. Hans Fortjenester af Fædrelandet som Borger og Forfatter ligge saa klart for Alles Øine, føles saa varmt i Alles Hjerter, at der ingen vidtløftige Lovtaler derom gjøres nødig ved hans Grav. Hans Minde vil altid blive mildt, klart og ærværdigt som hans Liv, og over vor urolige, egoistiske Tid vil det staae som en forsonende, velgjørende Stjerne. Jacob Aall er født den 27de Juli 1773 i Porsgrund, hvor hans Fader var en formuende Kjøbmand. Efterat have nydt Privatunderviisning hjemme blev han i sit 15de Aar sat i den lærde Skole i Nyborg i Danmark, hvorfra han efter tre Aars Forløb blev dimitteret til Kjøbenhavns Universitet. I Aaret 1795 tog han theologisk Embedsexamen, den han dog ikke benyttede til derefter at søge Præstekald, men lagde sig siden efter Mineralogi og Bjergvidenskaber, i hvilken Hensigt han i Aarene 17971799 besøgte Universiteterne i Kiel Leipzig og Göttingen samt Bjergakademiet i Freiburg. Ved hans Tilbagekomst til Norge var hans Fader død, og forden ham tilfaldne Arvelod kjøbte han 1799 Næs Jernværk, i Nærheden af Arendal. Her har han siden levet i en storartet industriel Virksomhed, i et lykkeligt Familieliv, udbredende Velsignelse rundt omkring sig, sørgende med faderlig Omsorg og i Krigsaarene med store Opoffrelser for sine mange Undergivnes Vel. Først i de seneste Aar overlod han Bestyrelsen af Værket til sin ældste Søn, for ganske at kunne hengive sig til sine literaire Arbeider. Thi foruden sine naturvidenskabelige og cameralistiske Studier lagde han ogsaa Vind paa nordisk Oldkyndighed, Historie og Sprog, i hvilke Fag han har udgivet mange fortjenstfulde Afhandlinger og Skrifter, hvorfor han blev optagen til Medlem af forskjellige lærde Selskaber, f. Ex. det kgl. Videnskabets Selskab, det kgl. Oldskrift-Selskab i Kjøbenhavn, det Stockholmske Samfund for Udgivelsen af Handlingar törande Skandinaviens Historie, a. Han understøttede ogsaa med stor Beredvillighed og Liberalitet almeengavnlige Foretagender, saaledes skjænkede han til vort Universitet ved dets Oprettelse 20,000 Rdlr. I Statens Anliggender deeltog han med Jver og Klogskab, og blev hædret med sine Medborgeres fulde Tillid. Han blev valgt til Medlem af det overordentlige Storthing 1814 og siden indtog han en hæderlig Plads paa Storthingene i Aarene 1815, 16, 22, 27, 28 og 30 foruden at han var Medlem af en Mængde Commissioner, Af sin Konge har han ogsaa modtaget hædrende Beviser paa Anerkjendelse af hans literaire og medborgerlige Værd, han var saaledes Ridder af Dannebrog og af Nordstjerneordenen, Commandeur af Vasaordenen og Medlem af Medaillen for Borgerdaad. Hans mange litteraire Arbeider ere deels særskilt udkomne, deels spredte i forskjellige Tidsskrifter. Af saadanne udgav han i Aarene 183336 selv et, nemlig "Nutid og Fortid, et Hefteskrift, indeholdende isærdeleshed statsoekonomiske Afhandlinger. Andre, især oldhistoriske Arbeider afham, findes i Tidsskriftet "Saga, jo konomisketechnologiske og historisk philosophiske Samlinger, udgivne af Selskabet for Norges Vel, i almindeligt norsk Maanedsskrift, i Samlinger til det norske Folks Sprog og Historie, &c. Hans Hovedværk bliver dog Oversættelsen af Snorre Sturlesens norske Kongers Krønike, som han bekostede udgiven med en til Værkets indre Værd svarende Pragt, og nu tilsidst hans Testamente til Nationen, hans Erindringer, som Bidrag til Norges Historie i Aarene 18001815, hvoraf 1ste Deel udkom ifjor, 2den Deel netop under hans sidste Sygdom og 3die Deel skal ligge færdig i Manuscript.