JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1786-12-22
Ved Proclama, læst i Hof= og Stads=Retten den 3de Decbr. sidstleden og ved Siellands Landsting den 6te Ejusd. ere Creditorerne i afg Elisabeth Eegeriis og forhen afdøde Mand Hosekræmmer Hans Albechs Stervboe indkaldede, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer i Hof= og Stads=Rettens Skifte Commission, inden 12 Uger, hvilket herved end videre bekiendtgiøres.
Berlingske Tidende, 1786-12-22
Skulde nogen have noget at fordre efter den paa Hiemrensen med det Østersøiske og Gumæiske Compagnies Skib, Fredensborg, ført af Capitain Terenz, bortdøde Bødker Peter Lind, indkaldes samme med 6 Ugers Varsel, at anmelde og beviisliggiøre saadant for Procurator Palle, boende i Læderstrædet No. 56, paa den myndige Broders og eeneste Arvings Vegne.
Berlingske Tidende, 1786-12-22
Ved Proclama, læst paa Kiøbenhavns Rytter, Districts Birketing den 27de Novbr., i Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret den 4de og i Siellands Landsting den 6te Decbr. 1786, co samtlige Credi= og Debitorer efter afg. Jens Christensen, Gaardmand paa Buddinge Mark, med 6 Ugers Varsel indkaldede, de første for at beviisliggjøre deres Fordringer, og de sidste at betale hvad de ere skyldige, hos Kongel. Forvalter J. P. Nordenberg, som Skifte=Forvalter, boende i Kollekolle, hvilket ydermeere herved bekiendtgiøres.
Berlingske Tidende, 1786-12-22
Ved Proclama, som er udstædt den 18de Februar. dette Aar, og derefter læst ved behørige Retter, er afg. Klæde=Fabriqueur Johan Gotlied Kræmers Boes Arvinger og Creditorer indkaldede med Aar og Dags Varsel, at indfinde sig paa Kiøbenhavns Amts=Contoir i Gaarden No. 34 paa Nørregade, for at iagttage deres Ret under Skiftets Behandling, hvilket herved end ydermeere bekiendtgiøres.
Berlingske Tidende, 1786-12-22
Ved Proclama, som er læst i Siellands Landsting den 8de Novbr. sidst, og i Hof= og Stads Retten den 13de Dito, ere de, som maatte formeene sig at have noget at fordre udi afg. Lars Jeppesen, som har fahret for Matros med den Østersøiske og Guineiske Handels Skib, Christiansborg, hans Stervboe, indkaldede, at møde i Hof= og Stads=Rettens Skifte=Commission, inden 12 Ugers Forløb fra Proclamatis Forkyndelses Dato, for at anmelde og bevise deres Fordringer; ligesaa er og fornævnte Afdødes Arvinger indkaldede, at melde sig inden den i Loven befalede Tid, med Beviis om deres Arve=Ret, og iagttage deres Tarv under Skiftet, hvilket herved end videre bekiendtgiøres. De som maatte have noget at fordre udi afg Hans Belling, som har fahret for Matros med det Østersøiske og Guineiske Han deels Skib, Fredensborg kaldet, hans Stervboe, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at melde sig i Hof= og Stads=Rettens Skifte=Commission, for at anmelde og legitimere deres Fordringer; ligeledes indkaldes forbemeldte Afdødes Arvinger, at melde sig inden den i Loven foreskrevne Tid. med Beviis om deres Arveret, og iagttage deres Tarv under Skiftet. Avlingen og 200 Stkr. Hollænderie=Køer paa Tolløsegaard i i Holbechs Amt, kan til 1ste Mai 1787, underhaanden af Eieren faaes til Forpagtning Veste nye Rigas Sæde=Hørfrøe er for billigste Priis at bekomme hos K. Christensen paa Christianshavn i Langebrogaden No. 8. Sidset Js Datter, min i 25 Aar undvigte Hustrue, indkaldes herved som hun endnu er i Live) at møde ved min Boepæl anden 6 a 12 Uger fra Dato; da jeg, efter Kongel. allernaadigst Bevilgning, om hun ey, inden den Tid er udløbet, indfinder sig, indlader mig i nyt Ægteskab. Tingtved i Søstrup Sogn, den 19de Decbr. 1786. Frantz Jacobsen, Huusmand. Mølleren Hans Hansen i Boller, Neder Mølle, er død den 5te December, 30te Dagen indfalder den 4de Januarii til stundende Aar, hvilken Tid Stervboens Credi= og Debitorer alle melde sig, da Boen samme Tid aabnes og lovlig behandles af underskrevne som Skifteforvalter paa det Høygrevelige Herskabs Vegne. Boller, den 8de December 1786. N. Borch.
Berlingske Tidende, 1786-12-22
Hermed bekiendtgiøres, at Onsdagen den 17de Januarii førstkommende, Kl. 10 Formiddag, bliver paa Giæstgivergaarden i Odense ved offentlig Auction til de Høystbydende bortforpagtet, om fornøyelig Bud skeer, Damsboe og ØstrupgaardsHovedgaarder, under Stamhuset Hvedholm i Nyborg Amt i Byen, og det enten samlet eller hver for sig, paa 7 Aar fra 1ste Mai 1787 at regne, efter de Conditioner, som da paa Auctionsstedet vorder bekiendtgjorte, og ellers forinden ere at bekomme til Eftersyn i Sielland hos Hr. Kammer=Raad Wederkinch i Ringsted, i Jylland hos Hr. Raadmand Hvid i Aarhuus, og her i Fyen hos Landstingshører Rasmussen i Odense og Forvalter Langhoff paa Hvedholm. Til Damsboe er omtrent 390 Tønder, Sædeland, efter ordinair Udsæd, inddeelt i 7 Marker til 3 Aars Drift og 4 Aars Hvile, og foruden den i Markerne faldende Engbund, er til Gaarden endnu en a parte Enghauge. Til Østrup gaard er ligeledes omtrent 360 Tønder Sædeland, indhegnet 3 Marker, indrettede iligemaade til 3 Aars Drift og 4 Aars Hvile, foruden omtrent 70 Tdr. Agerland og Engbund, adspredt paa Haastrup Byes Biergemark beliggende, og er ellers i Gaardens Marker god Høebund. Til Damsboe oppebæres Jordløse og Westerhæsinge Kirkes Korn-Tiender, samt Jordisse Kirkes Qvæg=Tiender, og til Østrupgaard hæves Haastrup Kirke og halve Konge Korn-Tiende, samt Dito Sogns Kirkes QvægTiende. Om fornævnte 2de Gaarders gode Beskaffenhed ville Liebhaberne behageligst erkyndige sig nærmere, ved at tage Gaardernes Tilliggender i Øyesyn, og i øvrigt ved Auctionen ovenanførte Tid og Sted dennem indfinde. Odense, den 23de Novbr. 1786. H. Bille.
Berlingske Tidende, 1786-12-22
Endskiøndt det ingenlunde formodes, at der er nogen som bar, eller kan have Ret til en Begravelse i St. Knuds Kirke udi Odense, hvor der paa Gitter= eller Træeværket for samme findes med gamle Bogstaver disse Ord: Ebbe Munck til Fiellebroe, da samme Begravelse, saavel den underste som øverste, mere end i Mands Minde har tilhørt den høygrevelige Putbubiske Familie som deres Vaabner paa 2de Steder overst i Begravelsen er allene udser, men Kirkens Forsvar tilstaaer, og Kirkeværgernes Protocoller bevidner endog det samme, saa dog, Hs. Høygrevelige Excellere S. T. Hr. Geheimeraad Greve af Moltke, har i Aaret 1780 kjøbt og erholdet Skiøde af den Høygrevelige Putbuhiske Familie, saavel paa begge Baronierne Einsidelsborg og Kørup, som og paa denne dertil hørende Begravelse i St. KnudsKirke, hvilken Begravelse, som er meget forfalden, høystbenævnte nu værende Eyere agter at lade istandsætte, indkaldes herved 3de gange i de Kiøbenhavnske Berlingske Tidender, saavel den Munckesche høye Familie eller Arvinger fra Fiellebroe, som alle andre, der maatte formene sig at have nogen beviisligRettil meerbemeldte overste og nederste Begravelse, dermed at melde dem inden 12 Ugers Forløb fra Dato hos underskrevne Kammerraad Holm i Odense, efter hvilken Tids Forløb alt Prætension i saa Maade ansees for ugyldig. Odense, den 6te December 1786. H. Holm.
Berlingske Tidende, 1786-12-22
Ved Proclama, tinglyst ved Fyenboe Landsting og Odense Raadstue=Ret den 25de October sidstleden og ved Byetinget den 30te næstefter, er afg. Anna Andersdatters bortreiste Mand, aftakket Rytter Søren Jensen af Odense, tilligemed Stervboets Credi= og Debitorer indkaldede at møde i Skiftet, som holdes paa Odense Raadstue, til 6te og 12te Ugers Dagen derefter, hvilket herved end videre bekiendtgiøres til Vedkommendes Efterretning, da Stervboet ikke formaaer at bekoste anden Jndkaldelse. Odense, den 6te November 1786. L. M. Bendz. H. Dreier.
Berlingske Tidende, 1786-12-22
Paa Løytwedgaards Gods i Nyborg Amt, Sunds Herred, er ved Døden afgangen Mølleren i Hede Mølle Jacob Hansen, og da bemeldte Afdøde skal have en Søn navnlig Niels Jacobsen, efter Formening opholdende sig i Sielland; saa indkaldes bemelte Niels Jacobsen, at møde eller møde lade ved Skiftet til den Tid Loven foreskriver, da samme er berammet igjen at foretages den 6te Febr. 1787, og om mueligt at saae ulendebragt; paa ligeMaade indkaldes Credi= og Debitorerne, de Første at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer, og de Sidste at betale hvad de til Stervboet maatte være skyldige, hvorefter enhver skal vederfares Ret efter Loven; endelig anmeldes til Efterretning, at dette Stervboe er saaringe, at det neppe vil tilstrække til den allerede anmeldte Gield. Løytwed pr. Odense, den 13de Novbr. 1786 Paa mit høie Herskabs Vegne, som Skifteforvalter, N. D. Ludvigsen, foged ved bemeldte Gods.
Berlingske Tidende, 1786-12-22
Foruden den Bekiendtgiørelse som ved anordnet Proclama er skedt, vorder det end videre hermed bekiendtgjort, at Skifte og Deling efter afg. Sr. Niels Giedberg, forhen Fuldmægtig i Hof stuen, og Kiøkkenskriver ved Hendes Majestæt Enke=Dronning Høy Sallig Sophie Magdalenes Hof, vorder foretaget paa Holbechs Raadstue Onsdagen den 24de Januarii førstkommende, om Formiddagen Kl. 10 Slet.
Berlingske Tidende, 1786-12-22
Forrige Kiøbmand Nicolai Borch er for kort Tid siden død her i Byen, hvilket herved til Creditorernes Efterretning meldes om samme til lovbefalet Tid vilde indkomme med deres Fordringer, men tillige meldes, at, da Boet kun bestaaer af nogle faa og meget ringe Meubler, kan ingen anden Proclama udstædes. Wordingborg, den 5te Decbr. 1786. Beck, Skifte Forvalter.
Berlingske Tidende, 1786-12-22
Skifterne i Skræder Selstrups og Skoemager Niels Mortensens Fallitboer her i Byen, bliver foretaget til Slutning her paa Raadstuen Løverdagen den 13de Januarii førstkommende. om Formiddagen Kl. 10 Slet, hvilket til Vedkommendes Efterretning herved bekiendtgiøres. Roeskilde Raadstue, den 14de December 1786.
Berlingske Tidende, 1786-12-22
Haver nogen noget at fordre udi efterfølgende Afdødes Stervboer, hvilke have fahret med Fregat=Skibet, Mette Margrethe, som paa en Vestindisk Reyse ved Døden afgangne, nemlig : Koksmath Absalund Koefoed, Matros Tønnes Jørgensen og Kok Andres Barck; indkaldes de herved med 12 Ugers Varsel, at møde udi Hof og Stads Rettens Skifte=Commission, for at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer; ligeledes indkaldes og fornævnte Afdødes Arvinger, at melde sig inden den i Loven foreskrevne Tid, med Beviis om deres Arve=Ret, og iagttage deres Tar under Skiftet.
Berlingske Tidende, 1786-12-22
En Galease, drægtig 22 og en halv Commerce=Læst, som haE ver været ført af Skipper Christen Børgesen, er at faae til Kiøbs; Liebhaberne henvende sig til sal. Anders Albiergs Enke i Svendborg.
Berlingske Tidende, 1786-12-22
J allerunderdanigst Følge Hans Kongel. Majests. allernaadigste Bevilling, saaledes lydende: Vi Christian den Syvende, af Guds Naade Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmersken og Oldenborg, gjøre alle vitterligt: at Vi, efter Procurator Erich Christopher Krammer af Vores Kongel. Residentz=Stad, Kiøbenhavn, hans, som Curator bonorum i afg. Kierstine, Arens Datter Møllers og forhen afdøde Mand Viinhandler Herman Dreyers fælleds Boe, herom allerunderdanigst gjorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilge og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at Hof= og Stads=Rettens Skifte=Commission i fornævnte Kiøbenhavn, maae sub pæna præclusi & perpetui silentii, udi de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser, Adresse Contoirets Efterretninger og den Altonaiske Mercur, 3de gange efter hinanden, med Aar og Dags Varsel, fra den sidste Bekiendtgiørelses, Dato af at regne, indkalde alle dem, som maatte formeensig at have noget at fordre i fornævnte afg. Kierstine Arens Datter Møllers og afdøde Mands Herman Dreyers Boe, dermed at fremkomme, og saadan deres havende Krav inden, berørte Tids Forløb hos fornævnte Skifte=Commission, at anmelde og beviisliggjøre, og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vores allernaadigste Bevilling læses ved bemelte Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret; hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Givet paa Vort Slot Christiansborg udi Vores Kongel. Residence Stad Kiøbenhavn, den 1ste Decembr. 1786. Under Vort Signet; (L. S. (R. A.
Berlingske Tidende, 1786-12-22
Efter Hans Kongel. Majests. allernaadigste Befaling Luxdorph. P. Aagaard.
Berlingske Tidende, 1786-12-22
Da den til Sands Præstegield under Senjens Provstie ud Krogh ved Døden er afgaaen, og Stervboet af mig som Skifte Nordlandene forhen værende Sognepræst Hr. Hans Haaerup, forvalter er taget under lovlig Behandling, da, som Boets Tilstand er bleven befundet saa maadelig, at samme ikke taaler noget lovformeligt Proclama at bekoste, da, som dette Skifte anstundende Mai 1787 er bestemmet at optages til endelig Slutning, bliver altsaa herved dette Stervboes Credi= og Debitorer udi de privilegerede Kiøbenhavnske Berlingske Tidender 3de gange efter hverandre indkaldede, for paa Altviigens Præstegaard udi ovenmeldte Sands Kald for Skifte=Retten at mede, de Første paa lovbefalet Maade at legitimere deres Fordringer Ret at vederfares. Jbbestad Præstegaard, den 18de Septbr. og de Sidste at betale hvad de pligter, da enhver kan vente sig Michael Heagelund Kildal, Provst over Senjens Provstie og Sognepræst til Jbbestads Præstegield. Da den til Sands Præstegield, under Sensens Provstie udi Nordlandene forhen værende Klokker Ole Bak ved Døden er afgaaen, og Stervboet strax efter Dødsfaldet taget under lovlig Behandling, er samme befundet udi saa fattige Omstændigheder, at det ikke taaler et lovformeligt Proclama at bekoste; ved de Kiøbenhavnske Berlingske Tidender bliver altsaa 3de gange efter hverandre dette fattige Boes Creditorer indvarslede til, paa min paaboende Præstegaard Jbbestod, udi bemelte Senjens Provstie, anstundende 27de Februar. 1787 for Skifte=Retten af møde, for der saaledes at legitimere deres Fordringer, som Loven efter død Mand foreskriver; skulde og nogen til dette Boe være noget pligtige, haver de med Betaling dem at indfinde, da en hver paa lovlig Maade kan vente sig at vorde behandlet. Jbbestad, den 18de Septbr. 1786. Michael Heggelund Kildal, Provst over Senjens Provstie og Pastor for Jbbestads Præstegield.
Berlingske Tidende, 1786-12-25
Af en Skrivelse fra Pera, den 18de November. Det Spanske Flag har her i forrige Maaned nydt en Ære, som endnu intet andet Flag, end ikke de meest begunstigede Nationers kan nogensinde rose sig af. Commandeuren paa det Spanske Krigskib, el Minho, Capitain Don Balthasar di Sesma, som havde bragt Keiseren af Marocco's Paarørende hertil, laae den 24de October seilfærdig, for med sit Skib at gaae tilbage til Spanien. Til den Ende søgte han en fordeelagtig Plads til at løbe ud, men blev ved et Vindstød, med Magt drevet hen paa Høiden af det Storhertugelige Sommerslot Beschicktasch. Ved Annærmelsen af et fremmed Krigskib raabte Serailets Vogtere til den Spanske Commandeur, at han strax skulde begive sig bort. Men Storherren kom neppe i Erfaring om hvad der gik for sig, førend han strax sendte en af sine fornemste Seral-Officerer, til den Spanske Commandeur med det Budskab: "At han kun skulde blive liggende. Skibets Nærværelse var ham slet ikke til Byrde. Han skulde kun sørge for, at den stærke "Søndenvind ikke drev ham ind paa de nærliggende Klipper. Serailets Vogtere skulle blive afstraffede for de Pres liden Agtelse mod den Spanske Nation. J Steden for den ubehagelige Hilsning med Kanonerne, der kun for"skrækkede Sultaninderne, vilde en musicalsk Concert med Europæiske Jnstrumenter være ham meere kiærkommen.
Berlingske Tidende, 1786-12-25
Strax efter dette Budskab lod Storherren sig selv see paa Søen i en Peotte med 26 Aarer. Paa det Spanske Krigsskib vayede alle Flag og Vimpler, og paa Dækket lod en raslende Symphonie sig høre i 4 Timer, i hvilken Tiid Sultanen seilede omkring det hele Spanske Skib og betragtede det med Opmærksomhed. En Udmærkelse, som endnu ikke er hendet noget christeligt Skib. Skibets Officerer bleve og ved deres Ankomst til Constantinopel fortrinlig imodtagne, eftersom de alle fik Tilladelse af Porten til at besee alle Mærkværdigheder.
Berlingske Tidende, 1786-12-25
Madrit, den 25de November. Siden man har begyndt at udskrive Rekrytter, ere mange Undersaattere deels gaaet over til Portugal, deels reiste til Brasilien, for hellere der at arbeide i Minerne, end at tiene Kongen som Soldatre.
Berlingske Tidende, 1786-12-25
Fra Tortoza meldes, at en fattig Mands Kone, ved Navn Rose Font, blev ved Efterretning om, at en af hendes Børn var bleven grebet med en Bande Spidsbubere, saa forskrækket, at hun nedkom for tidlig med 5 Børn, 4 Piger og een Dreng. Denne Kone, som er af en megen stærk Legems Beskaffenhed, har i 4 Barselsenge frembragt 14 Børn, nemlig 2 i den første, 3 i den anden, 4 i den tredie, og 5 den fierde.
Berlingske Tidende, 1786-12-25
Petersborg, den 2den December. Keiserindens Reise til Cherson, der i nærværende Tiid er den fornemste Gienstand for Samtalerne ved Hoffet og i Staden, kommer efter Sigende til at gaae for sig 11 eller 12 Dage tidligere end der nyelig blev meldt, da Monarchinden, vil begive sig herfra den 2den eller 3die Januarii. Jntet Menneske tvivler meere paa, at jo den Romerske Keiser vil lade sig see i Cherson. Man taler og om en Samtale med Kongen af Pohlen i Kiow. Leiren ved Kiow under Romanzow skal commanderes af Generalerne Kammenskoy og Baron Elmpt. Leiren i Crim skal staae under Commando af GeneralKackowsky; den ved Kremenschuk under Fyrst Dolgorucky; den ved Cherson under General Tokely, og den ved Caucasus under General Suwarow.
Berlingske Tidende, 1786-12-25
Pohlen, den 6te December. Efterretningen om Stridighedernes Bilæggelse imellem Rusland og Porten har ogsaa opvakt en stor Fornøielse i bort Land, som ved en opkommen Krig skulde have været udsat formange Ubehageligheder. Man bliver ved at paastaae, at Capitain Pacha er bleven slaget af Rebellerne i Egypten, og at dette paa Portens Side har befordret Forliget med Rusland. Nogle Efterretninger føie endnu til, at de Tropper, som Capitain Pacha havde om Bord paa Floden, ere reiste hiem til Fods, men at han selv ikke vilde vove endnu at vende tilbage med Floden til Constantinopel.
Berlingske Tidende, 1786-12-25
London, den 8de December. De Depecher, som Hertugen af Dorset i disse Dage har sendt hertil fra Paris, ere af stor Vigtighed, saasom de skulle indeholde Bekræftelse paa, at begge Hofferne i London og Versailles ville, foruden Handelsforbindelserne i Europa og Vestindien, knytte et endnu nøiere Forenings- og Venskabs baand, hvorved den almindelige Rolighed i Europa skulde blive befæstet, og en Alliance imellem begge Hofferne tillige komme i Stand, som kunde holde Ligevægten med andre Alliancer, der maatte indgaaes paa det faste Land i Tydskland.
Berlingske Tidende, 1786-12-25
- J Tirsdags blev der i den Londonske Magistrats Forsamling udnævnt en Commission, som skal bestaae af Raadmændene og fire af Stadens Parlements=Lemmer, for at undersøge den 18de Artikel af Commerce-Tractater, med Frankrige, som strider imod Staden Londons Privilegier og den Kongelige Bevilling, som er forundt Last dragerne, Færgemændene, Jndpakkerne &c., og desangaaende at overlevere Ministeren en Forestilling. Samme skal og virkelig være skeet i Gaar, da Hr. Pitt gav de Deputerte den Forsikring, at Regieringen aldeles ikke vilde giøre Jndgreb i Stadens Rettigheder; at det var ham kiert, at den begangne Forseelse i Handelstractaten var bleven mærket, og at han vilde bære Omsorg for, at den blev rettet, saa af Staden London, saavelsom alle andre Borgerskaber i Kongeriget, blev fuldkommen forvisset om Besiddelsen af deres Privilegier. - Eftersom vore gamle Søeartikler, der bleve givne i Dronning Annals Tiid, da hendes Gemahl Prinds Georg af Danmark var Storadmiral for den Engelske Søemagt, trænge til mange Forbedringer og Forandringer, og intet er skeet, undtagen ihenseende til Jnstructionerne angaaende en Søetræfning, hvilket Tildragelsen med Admiral Bing i Aaret 1755 foranledigede, saa vil Admiralitets=Lorderne med det første udgive en nye Lovbog for Marinen.
Berlingske Tidende, 1786-12-25
Hvad vor Regiering og vore Biskopper ofte forsøgte paa, men aldrig kunde udføre medens de Amerikanske Colonier vare os undergivne, er nu kommet i Stand, da de ere uafhængige.
Berlingske Tidende, 1786-12-25
Hr. Adams har, nemlig, i Mandags forestillet Erkebispen af Canterbury følgende 3 Geistlige fra Amerika, med Anmodning, at samme maatte vies til Biskopper i de forenede Amerikanske Stater, Dr. White for Pensylvanien, Dr. Prewost for Nye=Pork, og Dr. Griffith for Wirginien. Disse Amerikanske Biskopper faae vel ingen Bispedømme, som her, eller bestemte anseelige Jndkomster; men hvo veed, hvortil det endnu med Tiden kan komme? Presbyterianismens Aand maae ganske være indslumret i Amerika.
Berlingske Tidende, 1786-12-25
Paris, den 8de December. For dem, som ville nægte Handelstractaten imellem Frankerige og Engeland sin Nytte, kan man kun anføre de store Tilberedelser, som i begge Kongerigerne saa ivrig giøres ihenseende til denne Tractat. J Frankerige arbeides den i Besynderlighed paa Battist og Traad. J Bourdeaux er et ordinairt Fad Viin steget fra 250 til 320, ja 330 Livres. Prisen paa Brændevinet vil og komme til at stige.
Berlingske Tidende, 1786-12-25
Nogle Steder i Frankerige og Engeland ville vel komme til at lide ved disse nye Indretninger, og klage derover, men det almindelige Beste, som begge Hofferne have havt for Øine, gaaer for det private. - Der siges, at Frankrige vil afstaae Øen Corfica til Spanien imod nogle Millioner Piastre, og at Hs. Catholske Majestæt vil skiænke samme som et Kongerige til Jnfanten, Don Anton. - Da Kongen ved sin sidste Nærværelse i Fontainebleau var paa Jagt, og en Bonde havde bragt Hundene af Spor, blev Høistsamme saa vreed, at han befalede at arrestere ham. Dette skede, og man bandt ham for det første til et Træe. Kort derefter kom Kongen til samme Sted igien, saae Bonden fastbunden, og talede med ham. Monarchen steeg derpaa af Hesten, gav Bønden en Sum Penge, og sagde til Jægerne, der kom til "Man opfylde dog herefter aldrig befalinger, som jeg kunne give i Vrede. Hvilken Uretfærdighed udsætter man mig vikke for Vor Jaurnal Militaire fortæller denne Anecdote, der giør Ludvig den XVI. Tænkemaade saa megen Ære.
Berlingske Tidende, 1786-12-25
Fra Weixelen, den 10de December. Man forsikrer, at det Franske Hof har udnævnt en General-Consul for Kongeriget Pohlen, der skal residere i Warschau. Denne Efterretning er mærkværdig fordi det Fransk Hof ikke har holdt nogen offentlig Agent i Pohlen siden Henrich den Tredies korte Regiering som Konge i Pohlen, og siden Ludvig den 15des Formælling med en Pohlsk Prindsesse.
Berlingske Tidende, 1786-12-25
Haag, den 12te December. Conferencerne imellem den Preussiske Minister, Grev von Gørtz, og den Franske, Hr. v. Raineval, om at udfinde et Forligelses Middel, have varet lige til forrige Torsdag, de Førstnævnte afreiste til Arvestatholderen i Nimegen. Ved denne Afreise ere alle sande Patrioter blevne oplivede med det Haab, at den gode Forstaaelse imellem Hs. Durchl. og Staterne af Holland derved torde komme i Stand igien. Prindsen, heder det, skal afstaae fra nogle af sine Rettigheder, besynderlig fra den store Jndflydelse, som han havde paa Regenternes Udnævnelse. Han skal derpaa blive indsat i sine militairiske Rettigheder, undtagen at udfærdige Marchordre, hvortil han først skal have Provindsens Staters Bevilling. Dette skal være Betingelserne i det Hele. Om de virkelig ere det, og om de torde blive indgaaede, maae Tiden lære. Hvad Commanden over Garnisonen i Haag angaaer, saa torde Staterne af Holland vel neppe sætte den paa forrige Fod igienmen man troer, at Prindsen skal faae dens offentlige Udøvelse under de Hollandske Staters umiddelbare befaling. -Man har endnu ingen Efterretning om, hvorledes de Utrechtske Staters Forsamling i Amersfort er løbet af. Adskillige afsatte Regentere have indfundet sig derved, men Stederne, Utrecht og Wyck, ville vist erklære denne Forsamlinfor ulovmæssig, indtil Sagen angaaende Mediationen kom mer i Rigtighed. De afsatte Regentere, som have Sager, at forrette hos Generalitetet, blive dog ved at forrette samme, omendskiønt de ikke siden den 12te October have faaet Gage. - Hr. von Raineval venter en Coureer fra Frankrige, og naar samme ankommer torde man faae noget nærmere at høre om Underhandlingen. Hofferne i London, Paris og Berlin synes allerede at være enige om Forligspunkterne, og ville nu see hvad Prindsen og Staterne ville giøre.