JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1757-11-01
Den combinerede fiendtlige Armee maa længe fortryde, at den er indkommen i Saxen, men endnu meere, at den har angreben vores under Kongens Commando. Dens Forliis den 5te hujus vurderes paa 8000 Mand, hvorimod vores paa samme Dag er saa ringe, at man neppe kan troe det. Jmidlertid er det vist, at vor Forliis, naar den regnes paa det høyeste, kan ikke være over 600 Mand. Det har været saa fordeelagtigt for vore Folk, at de have ventet paa Fiendens Angreb. Vore Kanoner, som vare posterede paa det beste, have gjort store Huller i den fiendtlige Armee, førend den kunde bruge sit Artillerie, og da det kom til Chargering, bleve heele Regimenter af de Fiendtlige ved det første Anfald kastede over Ende. J Anledning af vore Troppers ringe Antal imod de Fiendtlige, have vore Husarer tillige ordentligen maattet anrykke, og de saakaldede grønne Husarer nedsablet et heelt Jnfanterie-Regiment. Den Fiendtlige Magt bestod af 70000 Mand. Jmidlertid kan man ikke negte, at de adskillige Rigsstænders Contingenter ikke har tient de Franske og Østerrigerne til andet, end til at formeere Antallet. Man har stillet de samme i Arriergaarden. Men neppe vare de Franske og Østerrigerne, som stode i Spidsen, blevne angrebne, førend disse toge Flugten. Den heele Action har, naar man regner Forfølgelsen med, varet fra Kl. 1 om Eftermiddagen til Kl. 8 om Aftenen, da man har erobret 71 Kanoner, nogle Pauker, Faner og megen Bagage, og gjort til Fanger over 2000 Mand, hvorunder befinde sig henved 500 Officiers, og iblant dem 3 Generallieutenanter og en Generalmajor. Saa vidt gaaer den Efterretning, som Hs. Kongel. Majestet har tilskikket sit Kongelige Huus med den første Coureer. Siden efter er følgende indløben. Saasnart Hs. K. M. Aftenen paa ommeldte Tid var kommen tilbage, fra at forfølge Fienden, saa har Høystsamme, for at give sine Tropper nogen Rolighed, befalet, at de skulle legge sig til at sove, strax bag ved Valpladsen, dog i deres fulde Klæder, og med deres Vaaben ved Siden. Hs. Majestet selv begav sig til Rolighed, efterat han havde befalet, at lade Valpladsen forvare med Piquets. 88 November Maaneds Staats-Tidender for Aar 1757. Piqvets. Kl. 5 om Morgenen blev indberettet, at Fienden, efterat han havde samlet de Flygtige, og faaet tillige en frisk Forstærkning, anrykkede paa nye, og tænkte at overrumple den Kongelige Armee. Strax derpaa kom alting igien i fuld Harnisk. Kl. 3 om Morgenen nærmede Fienden sig paa nye, hvorpaa den Kongel. Armee rykkede dem i Mode, da det atter kom til en blodig Trefning, hvori man paa denne Side paa nye har re pousseret de fiendtlige Tropper med deres største Forliis, ligesom og adskillige gange Dagen derefter. Der er ved denne Leilighed meget Blod bleven udgydet, eftersom de Kongel. Tropper ikke gav nogen Qvarteer, og har denne Massacre endnu ikke havt Ende ved disse Efterretningers Udstædelse, omendskiønt vore Tropper vare forsikkrede om et got Udfald &c. Prinz Georg af Holsteen skal med sine fra Preussen kommende Regimenter have gjort Halt ved Stolpe, og vil man vide, at de Svenske tænke paa at marchere tilbage.
Berlingske Tidende, 1757-11-01
Priis-Courant. Korn. Rug Holsteensk Tønd. 4 Rdlr. Dansk 3 Rdlr. 1 a 4 Mk. Hvede Td. 3 Rdl. 3 a 5 Mk. Lollandsk Td. 3 Rdlr. 3 a 5 Mk. Byg T. 2 Rdl. 3 a 4 Mk. Gryn Td. 5 Rdlr. 2 Mk. a 6 Rdlr. 4 Mk. Malt Td. 3 Rdlr. Havre Tønd. 1 Rdlr. 2 a 3 Mk. 8 s. Gryn Tønd. 6 Rdlr. 4 Mk. Boghvede=Gryn Td. 6 Rdl. 4 Mk. Erter Td. 3 Rdlr. 3 Mk. Fæde Vahre. Jslandsk saltet Lammek. Td. 9 Rdlr. 2 a 4 Mk. Flesk røget Skpd. 21 a 24 Rdlr. Fynske Oste Skpd. 7 a 8 Rdlr. Holstenske Skpd. 9 a 11 Rdlr. Fynsk Smør Td. 22 a 26 Rdr. Sæll. Td. 25 a 26 Rdlr. Tælle Lspd. 1 Nr. 4 M. 2 Rd. 4 s. Grøn Sæbe Ott. 1 Rdlr. 5 mk. 10 s. Fisk. Bergens Fisk Skpd. 8 a 10 Rdlr. Graasen salted Td. 2 a 3 Rdl. tor Skippd. 6 R. Klipfisk Skippd. 16 Rdlr. Norsk Torsk salted Td. 4 Rd. 2 Mk. Jslands Td. 5 Rdlr. a 6 R. 4 Mk. Jslandsk tør Fisk Skp. 10 a 12 Rdlr. Danske Vaar-Sild Td. 2 Rdlr. 4 a 5 Mk. Høste Sild Td. 5 Rdlr. 14 2 Mk. Norsk Sild Tr. 5 a 6 Rdlr. Tran Tønden 17 a 18 Rd. Salt. Norsk Tønd. 3 Rdlr. 5 Mk. Spansk Tønd. 3 Rdlr. 2 a 5 Mk. Fransk Td. 2 Rdlr. 3 a 4 Mk. Humle, Brunsviger Skpd. 40 a 42 Rdlr. Garleber Skpd. 32 a 36 Rdlr. Norsk Jern Skpd. 1 Rdlr. a 12 Rdlr. Mk. Tiere Td. 4 Rdlr. a 4 Rdlr. 2 Mk.
Berlingske Tidende, 1757-11-04
Ve No. 88. En RaaskeRose. Kiøbenhavnske Danske Ost Tidender. FortienestienlitiFredagen den 4 November.
Berlingske Tidende, 1757-11-04
Udtog af en Skrivelse fra Nürnberg af 21 Oct. Vores Krigs=Contingent har, i Følge en den 16 hujus tagen Resolution, sendt Speciem Facti imod det Preussiske Meyerske Corps til Vien, for at indleveres til Hs. Keiserlige M. Fra den Frankiske Ober=Krigs-Commissair, von Dietz, er fra Gotha under den 2 hujus til Kreds Forsamlingen indberettet, at Rigs-Armeen var den 30 Sept. anlanget ved bemeldte Stad; men at det Franske Lazaret med 103 Syge befandt sig langt derfra, nemlig til Miltz.
Berlingske Tidende, 1757-11-04
Petersborg den 27 Septbr. Keyserinden er bleven meget rørt over den Omstændighed, som General Apraxin har indberettet angaaende Græven af Lapuchin, som, efterat han i Slaget den 30 Aug. havde faaet 3 Skud, efter hverandre, endda havde viist stor Standhaftighed i at uddeele Ordre til at forfølge Fienden, og erkyndige sig om samme ogsaa bleve efterlevede, og som, efterat han havde skikket en Adjutant til General Apraxin, lod ham sige Farvel med disse Ord: Jeg døer fornøyet, over at jeg ved denne Action har efterlevet min Pligt, og kan være Vidne til min Allerdurchleuchtigste Souverains Vaabens lykkelige Fremgang. Hds.
Berlingske Tidende, 1757-11-04
Keyserl. Majest haver og ladet denne Generals Familie forsikre om hendes Naade.
Berlingske Tidende, 1757-11-04
Fra den Keyserl. Kongel. Leyr til Lissa den 12 Oct. Det til Beleiringen for Schweidniz bestemte Corps d'Armee, som bestaaer af de Beierske, Vürtenbergske og de nyeligen fra Ungarn ankomne Regimenter, har, tilligemed det Nadastiske Corps, begyndt at berende denne Fæstning, og man venter nu allerne paa det øvrige Artillerie og Munition, hvoraf den meeste Deel allerede er ankommen til Landshut, for at angribe Staden formelig og med Heftighed. Hs. Allerchristeligste Majestets Brigadier og Chef des Corps du Genie, Hr. Riverson, skal føre denne Beleiring, og har adskillige Franske Jngenieurer under sig, foruden vores under General Bohnes Commando.
Berlingske Tidende, 1757-11-04
Fra den foreenede Franske og Rigs-Armees Leir ved Langensalga den 18 Oct.
Berlingske Tidende, 1757-11-04
Den 15 marcherede Græve af St. Germain, som med et særdeles Corps havde staaet forud, fra Erfurt til Weimar, og General Ceczeni reiste med de Keiserlige og Franske Husarer, samt de lette Tropper frem indtil Jena. Den 16 bevægede Rigs-Armeen sig, for i 2 Colonner at komme til Erfurt. Den under Printzen af Soubise skal om et par Dage med sin venstre Fløy giøre det samme. Den Forstærkning, som Hertugen af Brogliobringer, er anlanget til Mühlhausen, og udgjør 3000 M. Foreningen kan saa meget des lettere skee, som Kongen af Preussen bliver ved at rykke tilbage, i Steden for at giøre dem Modstand. Man siger, at Hs. Mst. marcherer til Schlesien, for tillige med Prinzen af Bevern at undsætte Schweidnitz, og drive Østerrigerne ud af denne smukke Provinz. Baron Marshall, General af Jnfanteriet i Keiserinde-Dronningens Tieneste, marcherer paa den høyre Side af Elven, for at udføre et vigtigt Forehavende; han har under sig Feltmarchal-Lieutnanterne Sincere og Grev Althan og 6 Generalmajorer, og hans Corps bestaaer af 6 Regimenter Jnfanterie og 7 Cavallerie-Regimenter, samt de Saxiske Carabiniers.
Berlingske Tidende, 1757-11-04
Paris den 20 Oct. Til Versailles ere adskillige Coureerer anlangede og nogle af dem igien bortgangne med Depecher, som angaae det Middel, hvorledes man skulle kunde tilveiebringe en Vaaben-Stilstand i det Romerske Rige. Det vil nu komme an paa en Coureers Tilbagekomst, som i saa Fald er affærdiget til Wien, og paa en nye Reqvisitions Udfald, som er gjort til Kongen af Preussen, angaaende at rømme Saxen.
Berlingske Tidende, 1757-11-04
Vien den 15 Octobr. Det Rygte, som i Riget har udbredet sig, at man i Vinter vil arbeide paa en Vaaben-Stilstand, er og kommen her til. Man forkaster det ikke, men anseer det for noget, der er sandsynligt, og som kunde tiene til er lykkeligt Udfald, saasnart Kongen af Preussen haver fattet den Slutning at rømme Saxen, og ellers vil finde sig i en anstændig Vederlags Erstatning til Kongen af Pohlen, som Churfyrste af Saxen, samt om Occupationen af Schlesien, kan blive sat til Grund for den Sikkerhed, som Hs. Preussiske Majest. bør give for den tilkommende Tid; paa det Fredens Tilbagekaldelse i Riget ikke skal være nye Forandringer underkast, men at man kan have en fast Grund at bygge den paa. J disse Dage har den Franske Gesandt, Græve af Stainville havt en Conferenz med Græven af Caunitz, hvilken man troer har været af megen Vigtighed, eftersom denne Minister har strax derpaa afferdiget en Coureer til Paris.
Berlingske Tidende, 1757-11-04
Hannover den 25 Octobr. Da det indtrængende raae Veyerligt falder de i Feldten camperende Tropper jo længere jo besværligere, saa vil man forsikre, at Hertugen af Richelien og Printzen af Soubise have forespuget sig hos Hs. Preusiske Majest. om Hs. Majest. behagede, at Armeerne trækkede i deres Vinter=Qvarterer. Om dette forholder sig saaledes, og hvad denne Prinz har svaret derpaa, er os ubekiendt.
Berlingske Tidende, 1757-11-04
J Søndags Eftermiddag bleve atter 10 Vogne med Franske Syge bragte i dette Lazaret. Dagen tilforn holdte de Franske alle Stads=Porten lukte indtil Kl. 8. Da nu mange Personer vilde saa vel ind som ud, giorde saadant et stort Opsigt. Endelig erfarede man Aarsagen, neml. at en Fransk Commissair havde Dagen tilforn med Gevalt presset nogle og 20 Ducater af en Jøde. Jøden, som ikke havde Lyst til at give nogen paa saadan Maade sine Ducater som et Depositum, klagede saadant for Commisssairens Over-Herre, hvilke lod Commissairen, medens Portene vare tillukte, eftersøge; men fandt ham ikke. De hidindtil i Guarnison liggende Franske Artillerister gaae i Morgen herfra til Minden. Alle Kongl. Penge=Casser, ligesom og de Penge, som hidindtil have været hævede paa Posthuusene og Licent=Stuen, blive nu afleverede til de Franske.
Berlingske Tidende, 1757-11-04
Af et Brev fra Leipzig den 26 Oct. J Gaar anlangede her en fra Rigs-Armeen afsendt Trompeter, hvilken med tilbundne Øyne blev indført til den Preussiske Commandant, Hr. General von Haussen. Hans Medbringende var at opfordre Staden. Men han blev bortsendt med det Svar, at man vilde værge sig indtil den sidste Mand. Rigs-Armeen staaer vel en Miil fra Peters=Port, men dens Fortroppper ere dog meget nær ved Forstaden, Prinzen af Soubise er med et Corps indtroffen paa den Side ved Lützen. Vores Besætning er sær anseelig, og kan beløbe sig til 10000 M., saasom i Gaar en stor Deel Tropper ankom, ligesom Feltmarchal Keith, foruden Generalerne Rezov og Meyer, befinder sig ogsaa Prinzen af Preussen her. Efter al Anseende vil her forefalde vigtige og blodige Tildragelser, eftersom man tilforladeligen fornemmer, at Kongen af Preussen er selv igien paa Marchen herhid, og det Corps under Prinzerne af Brunsvig og Dessau støde til ham. For ved Peters og Ranstædter Portene forskandser man sig Dag og Nat, ja siger, at, dersom Fienden rykker nærmere, vil man afbrænde Forstæderne.
Berlingske Tidende, 1757-11-04
Lipstad den 26 Oct. Efter de fra det Franske Hoved-Qvarteer under Hertugen af Richelien ved Halberstad indløbne Efterretninger, skal man enten i Dag eller i Morgen brække op derfra, og tage Marchen over Brunsvig tilbage til Hannover. Vinter=Qvartererne ere og alt afdeelte, og gaaer i sær et stort Corps Cavallerie til Ostfriesland. J det Hildesheimske blive 30000 Rationer allerne i Amtet Schladen i en Hast til disse Troppers Tilbagemarch foranstaltede, og i Hildesheim selv blive Magaziner og Bagerovne indrettede. J Grævskabet Mark blive og adskillige Bataillons og Eskadrons fordeelte i Vinter=Qvarteer.
Berlingske Tidende, 1757-11-04
Berlin den 29 Octobr. Efterretningerne fra Schlesien af 23 ere i Henseende til den Kongl. Armee meget gunstige. Samme staaer i den beste Forfatning ved Neukirk. De Østerrigske derimod lide megen Mangel, hvorover man vexelviis giver dem Brød og Riis. Af samme Aarsag kommer saa mange Overløbere til vores fra dem, at der af samme med første kan oprettes nogle Fri=Batailloner. Udfaldene af Schweidniz have hidindtil været meget lykkelige. Fra Lausitz fornemmes, at der i Onsdags Eftermiddag i Egnen ved Staden Zossen er hørt en stærk Canonering, som varede til langt ud paa Natten. Et Partie af de Østerrig ske Tropper under General Haddik har under Trusel af Jld og Sverd fordret 36000 Rigsdr. af Staden Luckenvalde, men tog derimod strax Flugten, da Fortropperne af Prinz Moritzes Corps nærmede sig, uden at faae det mindste af den stærke Fordring. Man forsikrer ogsaa, at det heele Haddikske Corps er ikke gaaen til Saxen; men har i al Hast retireret sig til Hoved-Armeen i Schlesien, da det havde faaet Efterretning om Kongens Ankomst. Efter den Stilling, som Hs. Kongel. Majestet har tagen, kan han, eftersom det udkræves, komme saavel Schlesien som Saxen til Undsætning. De Lehwaldske Tropper skal ufortøvet indtreffe i Pommern, hvor man altsaa kan stille en Armee paa 30000 M. imod de Svenske.
Berlingske Tidende, 1757-11-04
Helsingøer den 4 Nov. Her i Sundet ere følgende Skippere ankomne: J. R. Holst af Tønsberg fra Kbhavn til Dramen med Støkgods, H. Hofgaard af Kbhavn fra ibidem til Vestindien m. Støk gods, C. Jensby af Bergen fra Kbhavn til Bergen m. dito.
Berlingske Tidende, 1757-11-04
Kiøbenhavn den 4 Nov. Den 19 August haver Hs. Kongl. Majest. ophøyet udi Adel-Standen Krigs-Raad Hans Adolph Høeg med Tilnavn von Hielmerone.
Berlingske Tidende, 1757-11-04
Den 20de Oct. er Oberstlieut. Johann Frederich von Bardensleth ved det første Jydske Regiment til Hest, benaadet med Caracter som Oberst af Cavalleriet. Seconlieutenant Johan Gerhard Owye ved Garden til Foeds er med Capitains Caracter udi Naade bleven dimitteret, Premierlieutenant Johann Gotthilf-Lehmann ved CronPrinzens Regiment gratificeret med Caracter, som Capitain af Jnfanteriet. Den 2 Octbr. er Hr. Johan Falck, hidtil Sognepræst til Aas Præstegield, allernaadigst kaldet til at være herefter Sognepræst til Woldens Præstegield i Bergens Stift. Hr. Henrich Stoltenberg, hidtil Sognepræst til Woldens Præstegield, ligesaa at være herefter Sognepræst til Aas Præstegield i Aggerhuus Stift.
Berlingske Tidende, 1757-11-04
Studiosus Bendix Saxo er allernaadigst confirmeret at være Sognepræst til Widskende og Aunsøe Meenigheder i Sielland. David Fogh er allernaadigst confirmeret at være Capellan pro persona til Bredstrup Meenighed i Riber Stift. Raadmand Peder Pedersen i Corsør er allernaadigst beskikket til at være herefter Borgemester sammesteds. Lorenz Schulz at være Vice-Raadmand i Corsør. Niels Juel ligesaa at være Byefoget i Corsør. Nicolai Thombsen er allernaadigst confirmeret at være Jnstrumentist i Colding Bye og Amt. Den 28 Oct. er Hr. Diderich Kierulf allernaadigst kaldet til at være Sognepræst i Slangerup og til Ugelse Sogn. Poul Eegbergligesaa at være residerende Capellan i Slangerup og tilUgelse Sogn. Christian Gotlieb Brorsen er allernaadigst confirmeret at være Sognepræst til Finnerup Meenighed i Sielland. Hans Bruun er allernaadigst confirmeret at være Capellan pro persona til Gilleskaals Præstegield i Nordlandene, saaog tillige beskikket til Missionarius, Ordinatus i Saltens Østre District. Daniel Rieman er allernaadigst confirmeret at være Capellan pro persona tilHiortzhøy, Eggøe og Eløv Sogner i Aarhuus Stift. Hans Larsen Tyrholm er allernaadigst beskikket til at være Sorenskriver i Bamle Fogderie i Bradsberg Amt.
Berlingske Tidende, 1757-11-04
Den 31 Oct. haver Hs. K. M. allernaadigst behaget at lade udgaae en Forordning angaaende et extraordinair Paabud i Danmark.
Berlingske Tidende, 1757-11-04
J Aften behagede det Hs. K. Høyhed Cronprinzen, at tage den Danske Skueplads i Øyesyn.
Berlingske Tidende, 1757-11-04
Af de Gevinster som den 2den, 3 og 4de hujus ere faldne udi 5te Classes Trækning, ere følgende de fornemste, nemlig N. 510 af Hr. Postmester Weigners Collection, i Aarhuus 4000 Rdlr., No. 1865 af samme Collection, 500 Rdlr.; No. 1033 af Hr. Christ. Henrich Lunds Collection her i Staden 500 Rdlr. og No. 6009 af Hr. Controlleur Baumgartens Collection her i Staden. Trækningen vil endnu næsten i 2 Uger vedvare.
Berlingske Tidende, 1757-11-04
Da med det nye oprettede Liv=Rente Societet siden seeneste Notification af 10 hujus allerede saavel er avanceret, at langt over den halve Deel af de anordnede Portioner ere indbragte, og saaledes nu den 4. 10. 13. 14.16. 17. 18, samt 19 og 20 Classe ere completerede, og eendeel af de andre Classer, saasom den 1. 7. 15 og 21. ligeledes snart kand ventes at ville blive complette, foruden at i de øvrige neml. den 2. 3. 5. 6. 8 og 9, en god deel Portioner ere indtegnede. Saa paa det ikke Publicum, naar det erfaredes, at den eene Classe saaledes efter den anden blev sluttet, skulle falde paa de Tanke, at aldeeles ingen Portioner i nogen af Classerne mere vare at faae, har man herved nærmere villet bekiendtgiøre, at udi sidstermelte Classer, neml. i 1. 2 og 3. for dem fra 1. til 10. Aar, udi 5 og 6. for dem fra 10 til 20 Aar, i 7. 8 og 9 for dem fra 20 til 30 Aar, i 11. og 12. Classe for dem fra 30 til 40 Aar, saavelsom og i 15. Classe for dem fra 40 til 50 Aar, og i den 21 for dem fra 60. Aar og derover, endnu til dato Portioner, ere at bekomme, hvorom de Lysthavende sig her i General=Post-Amtet eller hos hver Steds Postmester jo før jo heller, men i det længste inden førstkommende Novembr. Maaneds Udgang, kunde anmelde, og i fald nogen af Liebhaberne, som saaledes herefter melde sig, i Følge den allernaadigste Forordning af 17 Aug. a. c. forlanger Credit paa Jndskudets Betaling indtil 11 Junii neste Aar, maatte de tillige derom giøre Erindring. Kiøbenhavn General-Post=Amtet den 31 Octobr. 1757.
Berlingske Tidende, 1757-11-04
Vexel=Cours. London 4 Rdlr. 90 a 9 2 s. et Pd. Sterl. Amsterdam, 13 3/4 a 14 pro Cento. Hamborger Banco 12 3/4 a 13 pro Cento.
Berlingske Tidende, 1757-11-04
AVERTISSEMENTS. NB. De Herrer kiøbmænd her i Staden, som ey med sidste Savise har faaet planen om Den Aldmindelig Handels og Søefarts Tiidende, eller Efterretninger og Handelens an værende Tilstand i de 4 Verdens Deele &c. Som med Kal allernaadigst bevilling til nye aar udgives hos Broderne Philibert paa Kongens Nye=Torv, og hos Holck Kiøbmand boende i Grønnegade, meldes til behagelig efterretning, at samme paa et af bemelte stæder gratis er at bekomme. P. S. Ligeledes paa begge stæder Breve om Dannemarks Riiges Stat, som nyelig er kommen fra Pressen 8 paa fiin skrivpapir &c. 3 mkr og paa trykpapir 2 mk. 8 s.
Berlingske Tidende, 1757-11-04
Veritable Sachsiske Borstorffer æbler, tydsk veder NB. O rod, Flors hvedemeel, tørre kirsebær, æbler, pærer, og hyden, rosiner, corender, risengryn, stin gevirz og peder, salat olie, oliven, capper, anchoser, i store og smaa glas se, selver seidlitzer, seydschver Fyrmonter= og spaavand, med videre, er tilkiøbs, hos kiøbmand Høyffner i skinnergaden. Da der for kort tid siden for et herskab er bortkommen en Adriene incarnat rød draget med tilbehørig skiørt af samme couleur med cordons snorer besat, og en guul nanqvins underkivle sped med bord af engelsk blaat uld. Hvem som derom kan give efterretning, kan melde sig hos Abraham Moses Henriques af den portugisiske nation, boende i klareboderne hos maleren Sr. Voh. lert.
Berlingske Tidende, 1757-11-04
En gaard beliggende i Kiøge byes vestergade næst op til velædle Hr. borgemester von Deurs er under haanden at faae tilkjøbs, bestaaende til gaden af 10 saa grundmuur, 2 etager høy, en længe i gaarden 24 saa muur og bindingsverk 2 Etager høy, nok en tværlænge 14 saa en etage høy, bag ved gaarden ud til agen en hauge med endeel angenemme træer, i gaarden en post med behørig redskab, inventarium til gaardenet nyt brændeviins redskab, et nyt støbekar, liebhaberne vilde behage at addressere dem til velædle Hr.raadmand Chlers i Kiøge, hvorom kiøbet kan accorderes Makker & Serups nye anlagde fabriqve paa Christianshavn. rest ved det Kongel. Laboratorium bliver trykket MakeyFløyel, Plydser, Flonel og blaae og hvidt Lærreder, alt af adskillige mynster, samt vatres og glattes baade silke og uldene Tøyer, som herved en enhvers behagelige efterretning bekiendtgiøres. Hos Hs. Høværværdighed Hr. Mag. Bloch slotspræst boende i lille kongensgade, saaog ved indgangen til posthuuset ere følgende at faae tilkiøbs af Hr. Hans Mossins præst i Bergen korte betragtninger over den menneskelige vilkor, for 1 mk. over den første den i Fader vor 12 s. en moralsk Cosmologie 12 s. og tillige nogle exemplarier over den meneskelige lykke og lyksalighed 12 s.
Berlingske Tidende, 1757-11-04
Fredagen d. 18 Nov. bliver paa børsen kl. 12 holden auction paa endeel Færøeske vare nylig hiemkomne, bestaaende i 11730 pr. korte halvsine strømper, 282 pr. grove dito, 130 skpd. tør fisk, Atdr. tran, 5 tdr. tælle, 2 sække fieder, 2 sække uld, 4 bunter skind og 5 Tdr. smør, hvilke ere friske og vel conditionerede: Saa bliver og samme tid og sted et aparte qvantum af benævnte sorter vare, som med det forventede skib, der nu lykke lig er her arriveret, ligeledes forhandlede, og kan til sammen saavel i pakhuuset, som paa skibene ved blaaettaarn beliggende 4dage for auctionen tages i øyesyn, hvorefter liebhaberne vilde behage sig at rette og til bem. tid og sted at indfinde. Paa Billeshange gods i Fyhn, udi Hindsgauls amt, Wends herret, Weilbye Sogn og bye, er fornogen tid siden Enkemanden Christen Christensen, som hafde et huus paa samme gods i fæste, uden livsarvinger, ved døden afg., hans efterladenskab er strax efter dødsfaldet taget under lovlig behandling, men formedelst arvingernes udeblivelse, som dog saa vidt de ere bekiendt, har faaet betidelig advarsel, har derover ikke kundet blive holdt ved børlig skifte. For nu at dermed komme til end skab og som boet befindes af saa slet og ringe tilstand at samme ikke formaaer at bekoste ordentlig proclama, saa bekiendtgiøres herved 3de postdage efter hinanden i de danske aviser, at skiftet efter bemel. afg. Christen Christensen bliver foretagen til endelig slutning her paa gaarden 12 uges dag efter denne publications dato som bliver Mandagen den 16 Jan. 1758 til hvilken tiid og stæd ermelte Christen Christensens arvingen tillige med Debi= og Creditorer indkaldes, da een hver skal skee ret efter loven og Kongel. allernaadigste forordninger, de da udeblivendes har at tilskrive dem selv om de tager nogen skade. Billeshauge den 24 Octobr. 1757. V. Raiser.