JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-12-09
Vi kunne ikke følge Forfatteren i alle Enkelthederne af hans Fremstilling af den Behandling, der er viist den brave Peder Hjorth Lorenzen i den slesvigske Stænderforsamling, eller i den alvorlige Kritik, han underkaster de i den viborgske Stænderforsamling faldne mærkelige Yttringer af den, i aandelig og borgerlig Henseende lige høitstaaende, danske Commissarius om "den sindige og forstandige Maade, hvorpaa den slesvigske Forsamlings Præsident har behandlet denne Sag, og om at den jydske Forsamling maatte finde det uværdigt, at understøtte et saadant Forhold, som det, der er brugt af den Deputerede (Lorenzen. Vi maae henvise til Forfatterens hele Sammenstilling af de passerede Momenter, der leder ham til det Resultat, at han ikke veed, hvorledes en saadan Behandling fra Præsidiets Side kan kaldes sindig og forstandig, naar hermed skal være betegnet en upartisk og velmotiveret Handlemaade, - til det Resultat, at Præsidiets Myndighed ikke er anvendt, hvor den burde være anvendt - til at tilrettevise ophidsende, bittre og personlig anklagende Yttringer (imod Lorenzen) - og derimod anvendt, hvor den ikke lovlig kan anvendes, (nemlig imod Lorenzen). Vi skulle endnu ikkun hidsætte disse Forfatterens varme Slutningsord: "J Sandhed, jeg maatte blive tvivlsom om den virkelige Existents af dansk Nationalaand, dersom den almindelige Stemme eller dog en almindelig Stemning ikke reiste sig imod en Dom, som den, der fra een Side" (Commissarius i Viborg) er bleven fældet. Jeg for min Deel troer, at den danske Nation staaer i Gield til den slesvigske Deputerede, P. H. Lorenzen, og jeg føler Trang til at give min ringe Skiærv til denne Gields Afbetaling, ved den Erklæring: at hans Virksomhed i Stændersalen har for mig været overbevisende om, at den separatistiske, statsopløsende Aand har i ham havt en Modstander, udrustet (for at bruge et Vidnesbyrd af en af hans heftigste Modstandere) med fleersidige Kundskaber, Evner og Fremstillingsgave, og at han under de foregaaende Forhandlinger har vidst at bevare en alvorsfuld og værdig Holdning, som, ligeoverfor de Vaaben, mod hvilke han har havt at værge sig, har dobbelt Krav paa Anerkjendelse." – Endnu forøges Jnteressen for denne aabne Udtalelse af Østifternes sidste Stænderpræsident derved, at den, hvis Stemme alene har Vægt som Titusinders, han, som i sex Aar var Præsident for begge de danske Stænderforsamlinger, Professor Schouw, i en Efterskrift til hiin Artikel med sin sædvanlige Besindighed og Frimodighed udtaler, at det ogsaa har inderligen bedrøvet ham at see den danske Commissarius tage Parti for Præsidenten i den slesvigske Forsamling imod den Deputerede Lorenzen, – at den slesvigske Præsident, allerede tidligere ikke tilbørligen har beskyttet den Deputerede Lorenzen og den danske Nationalit, - og at det er saa langt fra, at han (Schouw) kan kalde Præsidentens Adfærd sindig og forstandig, at han, med al Agtelse for hans øvrige Personlighed og Handlemaade, maa finde den uforsvarlig.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-12-09
Det er her almindeligen udbredt - hedder det fra Kbhavn i O. Th. A. - anden endelige Afgjørelse af det slesvigske Stridsspørgsmaal er bleven, at der er paalagt Commissarius og Præsidenten at træffe Foranstaltning til, at der kan protocolleres paa Dansk i den slesvigske Stænderforsamling. Vist er det idetmindste, at en Stænderdeputeret, hvis Ord pleier at staae til Troende, har meddeelt dette som officielt i den Forsamling, som de herværende Stænderdeputerede og Kbhavns Borgerrepræsentanter have afholdt. Mindre bestemt taler man om de øvrige Foranstaltninger, som ere trufne. At Censuren i Hertugdommerne allerede er virksom med at stryge Alt, hvad der kan irrittere Stemningen, slutter man deraf, at den sidste Side er aldeles blank paa "Kieler Corresp. Blatt" af 30. Novbr. Tiden vil vise, hvilke de trufne Foranstaltninger ere og hvad de ville frugte. Den, som imidlertid vilde troe, at Sagen nu er endeligen afgjort, maa enten ikke vide, hvorom Spørgsmaalet egentligen dreier sig, eller ogsaa maa være betaget af en ubegribelig Forblindelse. Stemningen her er meget bevæget, men den vil nok sætte sig, hvis den ikke paany skulde blive irriteret derovre fra, som dog nok næppe vil skee for det første, hvis der virkelig er lagt Mundkurv paa Bla denne, og den kgl. Commissarius lægger en lignende paa Stændertidenden. - Schleswigholsteinerne ville vel ogsaa, midt i al deres Exaltation, nok huske paa, at Holsteen - hvis de vende Blikket did – er en Deel af det tydske Forbund, der er en Grundhader af alle "demagogische Umtriebe;" paa den store Masse i Slesvig og i Holsteen ville de ikke kunne gjøre synderlig Regning, og en Haandfuld desperate Advocater, skulle alene ikke udrette store Ting.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-12-09
Den kjøbenhavnske Takadresse til P. H. Lorenzen, lyder saaledes: Alt tidligere have vi lært at kjende Deres mandige Færd og udholdende Stræben; men det er dog i Særdeleshed dette Aars Stændermøde, der har bragt os til at sætte Priis paa Deres Virksomhed, og til at indsee Deres store Betydning for Fædrelandet. Med dyb Bekymring have vi seet det mod Danmark fjendtlige schleswig-holsteinske Parti stedse hæve Hovedet høiere, indtil det tilsidst ikke har undseet sig ved ligefrem, at andrage paa Slesvigs Jndlemmelse i det tydske Forbund. Men, jo smerteligere vor Nationalfølelse derved er bleven berørt, med desto inderligere Glæde bringe vi Dem, Danskhedens uforsagte Talsmand, vor Tak, og udtale for Den vor Paaskjønnelse af den urokkelige Standhaftighed og den patriotiske Jver, hvormed De Fod for Fod har kæmpet mod Deres talrige og talentfulde Modstandere, uden at skræmmes ved disses haarde Beskyldninger, og uden at hildes i deres ofte konstigt flettede Garn. Vi paaskjønne saa meget mere Deres Stræben, som vi indsee, hvor piinlig Deres Stilling i Forsvaret for Deres Fædreland ofte har været, og navnlig hvor haard og uhjemlet en Behandling De nylig har maattet friske, fordi De, opfordret af Deres danske Vælgere, paa dansk Grund talte det danske Maal. At De med Deres lille trofaste Skare maa vedblive Deres Virken for Fædrelandets Sag, at De med usvækket Kraft maa fortsætte Kampen mod Deres Modstandere og seirrig haandhæve Modersmaalets undertrykte Ret og Fædrelandets truede Eenhed, det er vort Haab. Vi ville med levende Deeltagelse følge Deres Færd og understøtte den af al vor Magt, indtil det Maal naaes, der er vort, ligesom det er Deres.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-12-09
Man har i disse Dage havt et sjeldent Tilfælde i Kbhavn: En Duel mellem to Lieutenanter af Livgarden tilfods. Den ene troede sig forurettet ved den andens Jndtrædelse i Garden, og skal derfor ved flere Leiligheder have fornærmet denne, som nu har faaet et Hug i Ansigtet. (O. Th. A.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-12-09
En kjøbenhavnsk Baptist, Jolleroer Swaneveldt, der ei har villet lade sit Barn døbe i Statskirken, er i den Anledning bleven mulcteret efter Anordningen, og Mulcten er i Løverdags inddreven ved Udpantning. (O. T. A.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-12-09
Om Præsten og Missionæren L. D. Hass beretter "Dagen" følgende: "Vi troe, at det ikke vil være uden Jnteresse for flere af vore Læsere at erfare, at denne nidkjære og selvopoffrende Mand, nu, ifølge hans sidste Skrivelse til Kjøbenhavn fra Wien, maa antages at have naaet Smyrna, Bestemmelsestedet, for hans Missionsvirksomhed. Som bekiendt nedlagde han for omtrent 2 Aar siden sit Præsteembede i Medolden i det Slesvigske, og tog Ophold i Kjøbenhavn, for her at forberede sig til sin nye Virksomhed saavel ved at fortsætte sine Sprogstudier, som ved blandt Andet at studere Lægevidenskaben. Han gjorde derfra adskillige Smaareiser til Provindserne, for at vække Jnteresse for Missionssagen, og ved den varme Begeistring, som altid udmærkede hans Tale, lykkedes det ham at opnaae, at der paa flere Steder stiftedes Foreninger til denne Sags Fremme. D. 1. Octbr. forlod han sit Fædreland, ledsaget af sin Hustru og 2 smaa Børn, samt af Seminarisk Kold, der af Kjærlighed fulgte ham, for at kunne gaae ham tilhaande blandt det fremmede Folk. Efter et kort Ophold i det Slesvigske, hvor hans Kones Familie var samlet til Afsked, fortsatte han Reisen, over Berlin, Dresden og Wien, fra hvilken sidste Stad han vilde reise d. 2. Novbr. ned af Donaufloden til Constantinopel og derfra til Smyrna. Det glæder os at berette, at saavel han, som hans Familie har befundet sig meget vel paa hele Reisen, og vi kunne ikke andet end ønske ham al Held og Velsignelse til hans vanskelige og besværlige Kald, som han, ledet af en sand og levende Begeistring forSagen, nu har opoffret sig til. Saasnart nærmere Efterretning ankommer fra Smyrna, skulle vi meddele den her i Bladet, og ville nu kun til Slutning anbefale det udkomne Portrait, der vist vil være et tjært Erindringsblad for den Afreistes mange Venner og Bekjendtere."
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-12-09
Af Dannevirke erfares, at de fra Haderslev udgaaede tydske Petitioner ikke have synderligt Held med sig, og at Grarup, Øesby og Holk Sogne have opsat og underskrevet danske Kontrapetitioner, hvori de erklære det at være overeensstemmende med deres Villie naar deres Deputerede tale Dansk i Stændersalen. J et fjerde Sogn af Haderslevs Omegn have dets 36 Lodseiere undertegnet en Erklæring til deres Deputerede Nis Lorenzen med Begjæring om, at han vil nedlægge samme i Forsamlingen. J denne Erklæring misbilliges høiligen Adv. Beselers ubeføiede" og "besynderlige Proposition, at Haderslev Amt skal skilles fra Hertugdommet og forenes med Kongeriget. "Vi ere Slesvigere - hedder det videre - og ønske ikke at være andet; men vi formene, at vi ogsaa kunne vedblive at være det, fordi vi ere Danske, og fordi vort Sprog lyder i Stændersalen, saavel som vore tydske Brødres." Endvidere bringe de 36 Underskrivere den Deputerede og de øvrige Deputerede, som værne om de dansktalende Slesvigeres Ret til at benytte Modersmaalet, som de hverken kunne eller ville give Slip paa, deres dybtfølte Tak.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-12-09
Som en Mundsmag af de oftere omtalte Scener i den slesvigske Stænderforsamling, kan anføres Følgende: Den Deputerede Lorenzen fra Haderslev talte atter Dansk. Dr. Güllich, Han vilde nu, efter at Forsamlingen havde udtalt sig, og med Hensyn dertil gjentage sit tidligere gjorte Andragende derhen, at den Deputerede for Sønderborg skulde kaldes til Orden. Da den Deputerede Lorenzen fra Haders lov dernæst atter begyndte at tale Dansk, og der opstod en almindelig Røre i Forsamlingen, hvilket foranledigede Præstdenten at formane til Rolighed, sagde Klosterprovst, Grev Reventlow: Han maatte med al Rolighed andrage paa, at den Deputerede for Sønderborg kaldtes til Orden. Den Deputerede Lorenzen fra Haderslev talte dernæst atter Dansk. Præsidenten: Han var beredvillig til at lade den Deputerede for Sønderborg erholde en Afskrift af Protokollen i sædvanlig Form eller ogsaa, hvis han forlangte det, en af ham (Præsidenten) personlig affattet Fremstilling af det Forefaldne.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-12-09
Den Deputerede Lorenzen fra Haderslev begyndte atter at tale Dansk, hvilket foranledigede, at der fra alle Sider med lydelig Stemme raabtes: Til Orden, Præsidenten: For sidste Gang maatte han forelægge den Deputerede for Sønderborg det Spørgsmaal, om han vilde holde sig Bestemmelserne i § 61 efterrettelig. Da dernæst den Deputerede Lorenzen fra Haderslev i det danske Sprog gjentagende havde negtet at ville gjøre dette, sagde Præsidenten, at den, der satte sig op imod Lovene og Præsidiet, maatte rømme Salen og kunde ikke længer være Medlem af Forsamlingen. For idag vilde han ingen Tvang anvende, men erklærede derhos, at han vilde vide at træffe passende Forholdsregler for at forhindre, at den Deputerede for Sønderborg atter betraadte denne Sal; han erklærede derhos Dagsmødet for hævet. næste Møde erklærede Præsidenten, at han ved Cirkulær kunde anmælde for de ærede Deputerede, at den bekjendt ubehagelige Sag nu var lykkelig bragt til Ende, den ærede Deputerede P. H. Lorenzen havde næmlig igaar i Nærværelse af den kgl. Kommissarius afgivet den Erklæring: at det i Forgaars=Mødet ikke har været hans Hensigt at modsætte sig Præsidentens Anordninger, og at han troer, at saadant saa meget mindre kan ansees for at have været han Hensigt, da han (i Fors.) har beraabt sig paa den kgl. Kommissarius og anholdt om hans Beskyttelse til Lovenes Opretholdelse; at den ærede Deputerede ansaae sig for at være forurettet derved, at det blev ham forbudt at tale Dansk, at han derimod nu underkaster sig Præsidentens Anordning og undlader at tale Dansk, indtil en høiere Resolution er paafulgt. Efterat Sagen paa denne Maade er tilendebragt kunde han, Præsidenten, ikke undlade at lægge Forsamlingen og enhver Enkelt et Fredensord paa Hjerte, at de Deputerede i deres fremtidige Foredrag ikke betjene sig af opirrende og fornærmelige Ord. Det var jo heller ikke at negte, at Forholdene og Grundsætningerne her stode skarpt imod hinanden, og denne Kontrast var af den Art, at den ikke ved Udtryk og Ord behøvede at skærpes, hvorved Sagen ikke førtes videre. Det maatte være alle de Deputerede og Landet magtpaaliggende, at der her i denne Sal herskede Fred, og at Landet kunde have Glæde af de Deputeredes Arbeide. Efterat have udtalt disse Ord troede han, at man atter kunde tage fat paa de sædvanlige Forretninger.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-12-09
Paa det adelige Gods Noer, tilhørende Prindsen af Augustenborg, skal, ifølge Aarh. A., Hovedgaardens hele Meieri være afbrændt den 26. Novbr. om Aftenen. J Aarh. A. fortælles, at der paa Liisberg Kirkegaard den 27. Novbr. forefaldt den Skandale, at da en fattig, men ærlig Mand skulde begraves, gik Kisten itu og Liget faldt udi deraf, da det skulde sænkes i Graven. Kisten var gjort paa Fattigvæsenets Bekostning. Meieriet, paa Gammel-Vraae, bestaaende af 200 Køer, er i disse Dage bortforpagtet til Hr. Meieri forpagter Jørgensen fra Baggesvogn, til 3 Rbskilling. pr. Kande Melk. (Aalb. A.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-12-09
Efter en fra Stænderforsamlingen i Viborg udgaaet Jndbydelse har man saavel der som i Aalborg, og sandsynligviis flere Steder, beskjæftiget sig med Udførelsen af en sand patriotisk Plan, ved Subskription, at tilveiebringe en Sum til Jndkjøb af en Kjøbstad Eiendom, som agtes skjænket til de forrige Stænderforsamlingers høitærede Præsident, Professor Schouw, for derved at gjøre ham valgbar til Medlem af den jydske Stænderforsamling saasnart en indtrædende Vacance efter 2 Aars Forløb maatte gjøre et nyt Valg fornødent. En Eiendom i Viborg, som tillige kan tjene til Bopæl for Prof. Schouw ved hans eventuelle Ophold der i Byen er nu bleven indkjøbt og Skjødet herover den Hædrede tilsendt. (Aalb. A.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-12-09
Fra Aalborg, hedder det i Byens Avis, var i forrige Maaned afsendt tvende Kreaturladninger til Hull og Aberdeen, hvilke begge hurtigt havde naaet deres Maal, nemlig i respective 6 og 7 Dage. Om Resultatet af denne Entreprise (den ene Afsending, til Aberdeen skeete for et derværende Huus's Regning, veed man endnu Jntet. Alene Omkostningerne ved Forsendelsen og alle Udgivter ved Realisationen vilde, ved denne forøvrigt hurtigt og heldigt tilbagelagte Reise, beløbe sig til 75 Rbd. for hvert Par Kreaturer.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-12-09
Udnævnelser. Under 3de, har Hs. Maj. allern, beskikket: Sognepræst for Therkilstrup og Lillebrænde Menigheder paa Falster, H. J. Giessing, til Sognepræst for Ballerup og Maaløv Menigheder i Sjælland; Sognepræst for Holstebro og Maaberg Menigheder samt Provst for Hjerm, Ginding og Hammerum Herreder i Ribe Stift, H. F. Petersen, til Sognepræst for Smidstrup og Skjærup Menigheder i samme Stift; Sognepræst for Fem Menighed under Lollands-Falsters Stift, A. Tonnesen, til Sognepræst for Lundforlund og Gjerløv Menigheder i Sjælland; Præst for den lutherske Menighed paa St. Thomas og St. Jan, A. C. Brøndsted, til Sognepræst for Skovlænge og Gurrebye Menigheder i Lolland. Under 5 de er den fra 1. Juli d. A. paa Vartpenge aftraadte Premierlieutenant C. A. v. Stolpe udnævnt til Told- og Consumtions=Overbetjent i Kallundborg. (B. T.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-12-09
Ved Tallotteriets 1367. Trækning i Wandbeck udkom: No 25. 32. 58. 48. 42.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-12-09
Kjøbenhavns Børs-Kours den 6. Decbr. Species 200. Bank-Diskonto 4 pCt. Nationalbankaktier 111 1/2 a 112 Rbd. Sølv.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-12-09
Ribe. J Fredags Aftes i forrige Uge fandtes. i en Grøvt norden for Plantagerne Liget af en Mand fra Tjerreborg Sogn. Liget var skrækkelig forslaaet i Ansigtet og Tindingen knust. Den Myrdede var vendt tilbage fra Føhr, hvor han havde tjent og sammensparet en lille Sum Penge, som var ham berøvet. En Person, der var seet i Selskab med den Myrdede Dagen før, er ved Politiets hurtige Foranstaltning blevet greben og ført hertil, men uagtet Alt synes at vidne mod ham har han dog hidtil Jntet villet bekiende.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-12-09
Ribe. 3. S. i Advent prædiker i Domkirken Hr. Capellan Krarup; i Cathrine Kirke Hr. Pastor de Thurah.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-12-09
Bekjendtgjørelser. Onsdag den 7. December behagede det Gud at kalde vor lille elskelige Datter Christiane Frederikke Jensine hjem. Dette bekjendtgjøres herved sørgeligst for fraværende Slægt og Venner. Spandet Præstegaard den 8. December 1842. C. W. Ebeling, H. P. Ebeling. født Holst.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-12-09
Da den slesvigske Stænderforsamlings Fremfærd mod P. H. Lorenzen og det danske Sprog vistnok ogsaa her har vakt megen Opmærksomhed og Deeltagelse, saa indbydes herved Ribe Byes og Omegns Beboere til i et Møde at tage under Overveielse, hvad der herfra bør foretages i denne Anledning. Mødet afholdes paa Korsbrødregaard Mandagen den 12 December Kl. 7 Aften, hvor en talrig Forsamling ventes. Kogs-Hvede sælges malet og sigtet for 19 Mk. og østersøisk Hvede for 16 Mk. Tønden, naar de bestilles 2 Dage iforveien, og Hvedemeel af KogsHvede for 2 1/2 s. og af østersøisk Hvede for 2 s. Pundet hos Brons-Mølle d. 5 Decbr. 1842. H. C. Jacobsen. Gaard-Salg underhaanden. Min Gaard i Gummismark, Nyekirke Sogn, 2 Miil fra Varde og 3 Miil fra Ribe Kjøbstad beliggende, agter jeg underhaanden at afhænde, med eller uden Besætning, til Tiltrædelse strax eller til 1ste April 1843 paa billige Conditioner, hvoriblandt denne, at 725 Rd. Cour, kan blive indestaaende af Kjøbesummen i Gaarden. Gaardens gamle Hartkorn er 2 Td. 6 Skpr. 3 Fkr. enhalv Alb.; Jorderne ere af god Qvalitet, hvoriblandt Betydeligt, der egner sig til Opdyrkning, da Mergel haves i Mængde. Den aarlige Udsæd har været 10 Tdr. Rug, 4 Tdr. Byg, 8 Tdr. Havre, 3 Tdr. Boghvede m.m. Hørbjergningen, det ene Aar med det Andet, 40 store Læs. Kreatur=Besætningen er paa Foder og Græs 9 Køer, 5 Unghoveder, 40 a 60 Faar med Yngel og 3 Heste. Gaardens Bygninger ere deels nye deels vel vedligeholdte, og beliggende midt i Marken. Lysthavende ville henvende sig til undertegnede Eier paa Gaarden. Gummismark den 8de December 1842. Peder Sørensen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-12-09
Ved Proclama som læses ved Under- og Overretten ere ifølge Pl. af 2den Juni 1819 Alle og Enhver indkaldte, som maatte have noget at fordre i Stervboet efter den her afdøde Skræddermester Chr. Dyhre, til under det Tab af deres Fordringer Fr. af 26de Marts 1790 bestemmer, inden 12 Uger fra dette Proclamaes sidste Bekjendtgjørelse med deres havende Krav for undertegnede Skifteforvalter at fremkomme, Trykt i Ribe hos Chr. sal. Hyphoff. og samme paa lovbefalet Maade at beviisliggjøre - hvilke i herved endvidere bekjendtgjøres. Varde Byefogedcontoir den 5. Dec. 1842. Thorup, const. T. Smith, Kongelig Majestæts bestaltet Birkedommer og Birkeskriver paa Fanø, gjør vitterligt: at for mig haver andraget Prokurator Sørrensen i Varde, hvorledes han ifølge høie Amtsordre og Beneficium paupertatis, seer sig foranlediget, som befalet Sagfører for Mette Nielsdatter, paa Sønderho, i Ribe Stift, at saggive hendes, i Aaret 1838, paa en Søreise fra Nevkastle bortblevne Mand, Skipper Søren Hansen Jessen, til Skilsmissedoms Erhvervelse og Egteskabets aldeeles Ophævelse, i Overeensstemmelse med Forordningerne af 29 Maji 1750 og 11. September 1839, Thi indstævnes herved, med tre Maaneders Varsel, og efter trende Gange gjentagne Bekjendtgjørelser, forbemeldte Skipper Søren Hansen Jessen af Sønderho, at møde for mig i Retten paa Fans Birketing, som sættes i Øens Tingstne, Torsdagen den førstkommende 23. Marts, Formiddag Klokken 10, for Dokumenter at see irettelagte, Procedyra at erfare, muelig Forklaring af Vidner at paahøre, samt efter nærmere Paastand, Skilsmissedom til fornævnte Egteskabs aldeeles Ophævelse, at lide, saavelsom muelige Omkostninger at udrede m.v. Denne Stævning forkyndes tillige for bemeldte Mette Nielsdatter paa Sønderho, som nye Forklaring i Sagen haver at afgive, samt anmeldes for Søren Hansen Jessens beskikkede Forsvar Hr. Prokurator Lund i Varde. Laugdag hævede Forordningen af 3die Junii 1796. Til Bekræftelse under mit Navn og Embeds Segl. Fane Birks Justitscontoir, den 21. Novbr. 1842. T. Smith. (L. S.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-12-09
Da Ungkarl Hans Jensen af Seeding Bye Guldager Sogn er ifølge Stiftsamtets Resolution af 31 October d. A. erklæret umyndig og undertegnede beskikket til hans Værge, saa bekjendtgjøres saadant til Efterretning for de Vedkommende som maatte have noget at afgjøre med den Umyndig gjorte, med Anmodning om, behageligen at henvende dem til mig. Seeding i Guldager Sogn d. 2. December 1842. Søren Christensen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-12-09
Undertegnede agter underhaanden at sælge sin iboende Elendomsgaard, der staaer for Hartkorn 2 Tdr. 7 Skpr. 1 Fdk. enh. Alb. Gaardens Bygninger ere vel vedligeholdte og ligge omtrent midt i sine Jorder. Den aarlige Besætning er 10 Køer, 6 Unghoveder og endeel Faar, der vist ved Opdyrkning kan forøges til det Dobbelte, da der foruden Agermark haves megen uopdyrket Hede af god Qvalitet ved Gaarden. Foruden anden Eng hører til samme et Stykke ved Kongeaaen, hvorpaa kan avles aarlig c. 20 Læs meget godt Hr. Desuden er der opført 2de Huse paa en Udkant af Gaardens Jorder, og deraf svares aarlig til Besidderen 11 Rd. Cour. Den kan faaes til hvilken Tid Kjøberen ønsker den, samt med eller uden Besætning, og circa Halvdelen af Kjøbesummen kan blive staaende i Eiendommen. Jernvedlund, d. 2. Decbr. 1842. Niels Jensen Bech.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-12-09
Undertegnede agter underhaanden at sælge sin iboende Gaard Nr. 283 i denne Byes Grønnegade, bestaaende af 8 Fag Grundmuur til Gaden med Jndkjørselsport, 7 Fag Baghuus og 5 Fag Halvtag i Gaarden med en god Brønd og et Stykke Havejord – alt vel vedligeholdt. Til Gaarden hører en Fenne i Sønderforte og en Ager paa Heden, hvori kan faaes 6 til 7 Skjepper Rug. Eiendommen kan faaes paa billige Vilkaar, naar man henvender sig til Eieren. Ribe d. 24. Novbr. 1842. Andreas Paulsen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-12-09
Vandtæt Klæde og Siberienne, faaes billigt hos S. S. Ballin & Comp. (Hermed følger en Havefrø-Anbefaling.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-12-12
Nibe Avertissements-Tidende.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-12-12
Stifts-Avis og Udgivet af Chr. sal. Hyphoff, redigeret af E. Hyphoff. Mandagen den 12. December. No 144