Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-09-07
Denne Stad, som ligger ikke ubeleilig til Skibe fart, og kunne blive en Søestad af anden Rang, har i lang Tid ikke eiet flere end 4 Smaaefartøier, paa 2, 3 eller 4 Læsters Drægtighed, og hvoraf ikkun det største med Dæk, foruden nogle faa Fiskerbaade. Aarsagen hertil, angiver man at være den snevre Pas og det grunde Vand, som befindes imellem nogle smaae Øer og Holme i Farvandet, og det er ogsaa sandt, som her kortelig skal oplyses; og hvortil endnu kommer det Sagn, at for 400 Aar siden, disse snevre Jndløberender, i Dronning Margarethes Tid, skulle være forsænkede med store Træer til Hinder for fiendtlig Fart. Sandt, at Historien giver Anledning til denne Mening; men dog staaer der ikkuns: at det var de fleste Havne i Danmark, som vederfores saadant. Det bliver da uvist, om Roeskilde-Fjordens Jndløb har været deriblandt; thi det er uvitterligt, at derom nogen Tid er skeet Undersøgelse; heller ikke, saavidt mig er bekjendt, har der været Spoer af nogen ved Roeskilde ordentlig indrettet Havn, saasom Levninger af Pæleværk med Jern bolte og Ringe, som ere almindelige Mindemærker, deraf, og hvilket dog ellers paa andre Stæder i Provinzerne, indtil vore Tider har været synbar. Saaledes har ved Borre paa Møen, der nu og i lang Tid er og har været en Bondebye, men tilforn skal have havt Kjøbstadsprivilegier, været at see Pæleværk med Bolte og Ringe, og gamle Folk for halvhundrede Aar siden, da jeg tjente ved Møens Amtstue, paaviste endnu (dog ikkun efter Sagn igjennem flere Generazioner) det Sted, hvor Toldboden havde staaet; ligesom og det da (1760) var meget kjendbar, at Jndseilingen hertil fra Østersøen havde været Syd fra. Saaledes ogsaa ved Kjøbstaden Stubbekjøbing i Falster, denne liden Bye, som altid har havt Skibsfart, men i de senere Tider ingen ordentlig Havn uden i aaben Søe nogle nedrammede Pæle til Fartøiernes Fortøining N. O. for Byen, og meget usikker; men vel i den fjernere og høie Alder, en meget sikker Havn inden for det saakaldede Kongsnæs, en halv fjerding Miil op i den nuværende Møllesøe S. O. hen, og som adskilles fra Havet ved en Steendæmning, hvor jeg som Dreng i min Fødebye for 60 Aar siden, mange Gange har seet gammelt Pæleværk med Bolte og Ringe, samt endnu Topenden med sin Hommer og Spids af et under Vandet staaende Skib. Paa disse to nævnte Stæder har altsaa været tydelige Mindemærker, om Havn og gammel Seilads, men ingen Tid er det mig forekommet ved Roeskilde; dog maaskee Statsarkivet kunne oplyse noget herom, – har imidlertid Jndløbsrenden eller Renderne i Oldtiden, været forsænkede, hvilket dog nok ingen Tid er undersøgt, saa skulle det dog vel ikke være umuligt, ved den Kraft, som vort fortræffelige Søe og Arsenalvæsen indbefatter, at optage disse gamle forstenede Træer, hvilket det noksom har viist, ved at optage Skibe, ladede med Jern og sværeste Vægt paa flere Favne Vand i mere aaben Søe end her i Roeskildefjorden finder Sted; jeg mener ved de 2de bekjendte Pramme, som har Navn af Rumpeløs. Men antager man, at ingen For sænkning, ved Undersøgelse herstæds, er at finde ikkun at det er naturligt stenet og leret Grund; saa er ingen Betænkning for, at jo Opmudring, ene med tilbørlig passende Muddermaskiner og behørig dueligt Mandskab dertil, lader sig gjøre. Ved i denne Sommer at passere dette Farvand nogle Gange frem og tilbage fra Frederikssund med en Baad, har jeg paa fri Haand for mig selv figureret en Søkortstegning, som til min egen Oplysning viser de forekommende Objecter, der i Hensyn til Løbene, Dybden, Grundene, samt Steen- og Sandbanker, hvis Afsætning paa Kartet jeg har at takke den herværende Lods for, og som er saaledes: Fra Jægerspris Færgeløb, som har 96 Favnes Brede og 7 a 8 Fod daglig Vand, - og i S. t. V. forbi Frederikssund, og uden for liggende Kaløe, til Kølhøiene, 3/4 Miil, – 7 a 8 Fod, men disse forbi, saavel paa Øst, som Vestsiden, ikkun 3 a 3 1/2 Fod paa en Længde af 200 Favne og i Brede 80 a 90 med guul Grusbund. Herfra og op til Edskildsden 1 Miil, med 7 a 8 Fod Vand, hvor forinden ligger en skjult Steengrund, Kalkgrunden kaldet, Ø. for Løbet. Derefter paa omtrent 300 Favne, med 3 a 3 1/2 Tod Vand og mere end 100 Favne bred, med Grødebund og Sand, forbi Edskildsøe og det lige over for paa Selsøe-Siden liggende Færgehuus 180 Favne tvers over. Denne Grund forbi, som kaldes Selsøegrunden, er en bred Bugt 2 Miil med 10 a 12 Fod Vand til begge Sider og i S. V. lige op til Roeskilde; dog er omtrent 1/2 Miil forinden en liden Græsholm, Clormen kaldet, som paa begge Sider Ø. og V. kan løbes ganske nær. Det er mig sagt, at for maaskee en Snes Aar siden skal det have været i Forslag, at faae de ovenfor ommeldte Grunde fordybede efter et Overslag paa 10,000 Rdlr. for Kongelig Regning imod aarlig Afbetaling i visse Aar; men at de Herrer Handlende havde tilbudet Giengieldelsen ved forhøiet Told og Lastepenge, og at det siden derefter er blevet omtalt. Maaske kunne Tænkemaade og Handelsaand i Hensyn til at Søekrigen dog ikke skulle vare evig men muligt snarlig faae en Ende nu tilveiebringe et fælleds Ønske for den gamle Absalonske Stad, at en drivtig Skibsfart kunne begyndes at sees i Møde, Jeg tør tro, at det er ufornøden til nærmere overveiende Oplysning, her at fremsætte nogen Forskjelsbalanse mellem at have Skibsfart dirette til og fra denne Stad imod at føre alt Kjøbmandsgods (Tømmerslaader, undtagen, som med saa stor Bekostning og megen Trældom maae transporteres fra Frederiksund, af paa Vognaxen fra Hovedstaden, hvor Kjøbet dog er paa anden Haand, foruden at Heste og Vognslid samt Folkeforsinkelse, ikke maae være ringe, og derfor fordyre Udsalgspriserne. En Handels Committee eller et udvalgt Handelsraad, i selve Staden, ville bedst kunne udsætte dette fra hinanden, og maaske vise, at de Herrer Handlende, saaledes som de nu og i lang Tid har været tilsyne, hverken er mere eller mindre, om jeg tør sige det, end Hovedstads Grosserernes Handelskommissionærer, eller noget saadant lignende, der detaillere Fornødenhedsvare til Landboen, herfra undtagen Kornhandelen i al Ære og Respekt, og hvortil just Skibsfarten er saa nødvendig.