Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-09-18
Tyrkiet. Den russiske Keiser har under 27de August udstædt følgende Ukas: "J Betragtning af, at den ottomanniske Port ved Rømningen af Fyrstendømmerne Moldau og Wallachiet, ved de med Hensyn til Handelen tagne Forholdsregler og ved at jevne adskige andre Besværinger har bortryddet de Aarsager, der hindrede Gjenoprettelsen af vore diplomatiske Forhold, saa have vi, i Haab om, at det vil lykkes os i Forening med vore Forbundne at gjøre en Ende paa de Lidelser, der hvile paa Orienten, besluttet at udnævne til vor overordentlige Gesandt og befuldmægtigede Minister ved den ottom. Port vor Geheimeraad Ribeaupierre." - Fra Constantinopel derimod hedder det, at Man der endnu ikke veed med Vished, om Fyrstendømmerne ere rømmede eller ikke. Lord Strangford har havt en Audients hos de tyrkiske Ministre, som Man holdt for den Sidste, da han har gjort alle Anstalter til hans Afreise. Hvor vidt det ellers er kommen med de græske Kirkers Anseelse, som Lorden har rost sig af at have befordret saameget, seer Man deraf, at den græske Patriarkpost i Constantinopel er af Porten solgt til den Høistbydende. Hvad forresten de græske Anliggender angaaer, da paa staaer den i Smyrna atter udkommende Avis, der iførstningen lod til at ville blive saa upartisk i sine Beretninger, at Grækerne, da de atter landede paa Jpsara, hvilket Factum den dog ikke kan nægte ikke traf en Siel paa Øen, da Tyrkerne havde mærket, at de kom tilbage, og havde derfor begivet sig bort og taget Alt med sig. Saaledes angiver og bemeldte Avis Antallet af de paa Jpsara borttagne Kanoner til 300, skjøndt Yaften kun omtaler 100. Den synes altsaa endog at være større Tyrkeven, end østerrigske Beobachter, der dog tilstaaer, at af de 2000 Mand, som Capudan Paschaen ved sin Afreise fra Jpsara den 4de Julii efterlod paa Øen, vare 7000 tilbage, da Grækerne atter landede der. Begge Bladene ere enige i at den ægyptiske Expedition under Jbrahim Pascha er afgaaet fra Alexandrien med (efter Beobachteren) 100 Transportskibe, 14000 Mand regulairt Jnfanterie og 2500 Mand Cavallerie, hvortil der fra Candia skulde støde 6000 Mand; (men efterSmyrnaeren med 16000 M. Fodfolk, 4000 Ryttere og 5000 Albaneser, 200 Transportskibe med Artillerie og mange Penge;) ligesom og, at denne Flaade laae i de sidste Dage af Julii ligeoverfor Rhodus for Anker. Den skulde, tilføier Smyrnaeren, gaae directe til Morea, hvor den for Tyrkernes Partie vundne Kolocothron (?) synes at vente den, for at gjøre Ende paa Jnsurrectionen. Og nu de græske Efterretninger: Journal des Debats siger: "Nok engang er Havet bedækket med Ruinerne at den ottomanniske Flaade, og Archipelagus's Kyster gjenlyde af Udraabet: Seier for Korset. - Grækenlands Helt, den uforfærdede Kanaris har Natten imellem den 24de og 25de Julii stukket Capudan Paschaens Flaade i Brand i Havnen, ved Mitylene, og denne er flygtet til Bugten ved Smyrna kun med et lidet Antal Skibe." Dette trænger naturligviis til Bekræftelse. - En anden Beretning siger, at Manden 21de Julii har seet den tyrkiske Flaade ved Mitylene; den seilede dengang i 2 Divisioner, hvoraf den Ene bestod af en Fregat, 2 Corvetter, 8 Brigger og 50 Transportskibe; den Anden af Admiralskibet, 11 Fregatter, 8 Brigger og 2 Goeletter. Man saae og den græske Flaade, der syntes at følge den Tyrkiske, den bestod omtrent af 50 Seilere.