JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-07-31
Efter Overeenskomst med vedkommende Auctionsforvalter ønsker jeg, formedelst anden Bestemmelse, at sælge Hovedgaarden Donneruplund, i Give Sogn, 3 1/2 Miil fra Veile, ved offentlig Auction, som afholdes paa Gaarden Onsdagen den 5te August d. A., Kl. 12 Formiddag. Med et Areal af 497 Tdr. Land incl. circa 20 Tdr. Egeskov overflødige Tørvemoser, og en underliggende Eng af circa 13 Tdr. Land, har Gaarden kun 7 Tdr. 5 Skpr. 2 Fdkr. 1 7/5 Alb. ufri Hovedgaards Hartkorn, som forklares deraf, at jeg modtog samme i yderst forsømt Tilstand, men i 6 Aar med usædvanlig Kraft har bragt den i sin nuværende blomstrende Tilstand, da Udsæden i Efter- og Foraaret var 43 Tdr. Rug, 3 Tdr. Hvede, 7 Tdr. Land med Raps, 34 Tdr. Byg, 76 1/2 Tde Havre, 10 1/2 Tde Ærter, 6 Tdr. Boghvede, Tdr. Vikker, endeel Blandkorn og 22 Tdr. Kartofler, som Alt lover en riig Høst. Desuden hører til Gaarden Kirke-, Korn- og Qvægtienden af Give Sogns 21 Tdr. 4 Skpr. Hartkorn, hvorved næsten de kongelige Skatter liqvideres. De gamle, maaskee i 100 Aar hvilede, kraftfulde Jorder give ved Anvendelse af Mergel som er benyttet paa over 200 Tdr. Land, og findes overalt meget beqvemt, en med hvert Aar forøget Afgrøde i den Progression, at Avlen i 1844 var, foruden 2de fyldte Lader, i Kornhesse; 1845. 12; og iaar sandsynligviis flere.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-07-31
Jblandt sidste Avl var 340 Traver for det meste radet Byg af udmærket Qvalitet. Jaar vil blive faaet circa 15 Tdr. Land med Vinterraps, og andet Korn i Forhold dertil, ligesom ogsaa Kreaturbesætningen formeres aarlig, thi foruden den betydelige Forøgelse af Stude eller Køer, hvis Fedning ved Toldfriheden i England vil give et dobbelt heldigt Resultat, naar Brændeviinsbrænderiet, hvortil haves Bevilling, bliver indrettet, kan allerede i dette Efteraar, istedet for nuværende 60 Køer og Qvier, 100 Faar og 12 Heste, holdes 80 Stkr. af de Første, og saaledes fremdeles, thi endnu ere circa 60 Tdr. Land udyrket tilbage. Et herskabeligt Etage Stuehuus med gibsede og malede Salons og Beboelsesværelser blev opført for nogle Aar siden, og Udhusene ere grundmurede, samt forsikkrede for 7,800 3 foruden Smedien. Haven ligger behagelig i Forbindelse med Skoven; ogsaa er god Jagt paa Gaardens Marker.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-07-31
Denne gode Eiendom kan tiltrædes strax med den rige Høst, med eller uden Besætning og Inventarium, eller paa næstkommende 1ste Mai, og Pengeconditioner m.v. ville kunne inspiceres paa Herredscontoiret og hos Gjæstgiver Brandt i Veile, paa Berlings Contoir i Kjøbenhavn, hos Brødrene Schnackenburg i Odense, og hos undertegnede Eier paa Elisalyst pr. Veile. Schnackenburg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-07-31
Dampvaskeri.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-07-31
Ved gjentagne Vaskninger har jeg erfaret, at jeg i Sommermaanederne seer mig istand til at vaske Tøi, som i tidligere Avertissementer var ansat til 4 1, for 3 ½, N.B. store Duge og Lagener undtagne, naar de indleveres særskilt og uden Medfølge af mindre Tøi. Jndleveringen ønskes fra Dato forandret. til Mandag.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-07-31
Damprulle. En Saadan vil fra Mandagen den 13de dennes komme i Gang, og kan benyttes af Enhver, uden Hensyn til om Tøiet er vasket hos mig eller ikke. Prisen er for stænket og sammenlagt Tøi 8, en Snees, for ikke sammenlagt 12 F. Aarhuus, i Juli 1846. J. J. Classen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-07-31
Da der fra Landet ofte er skeet Feiltagelse med Bøger som skulde sendes til mig, men derimod ere blevne afleverede hos min Fader, Bogb. W. Berg, os ofte har foraarsaget Uleilighed saa har jeg, for om muligt at undgaae dette for Eftertiden, funden mig pligtig at bekjendtgjøre for mine ærede Kunder og Andre, der muligviis ville anbetroe mig deres Arbeide, at min Bopæl er paa Studsgade i Hr. Guldsmed Wendelboes forrige Leilighed. Aarhuus, den 25de Juli 1846. Adolph Berg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-07-31
Med Posten har jeg i Dag erholdt et Parti Mode Baand, hvide franske Broderier, Herre=Kraver, Flipper & Manschetskjorter, hvide franske Brodeermønstre, tilligemed endeel andre Gjenstande til Brodeersaget henhørende. Aarhuus, den 27de Juli 1846. P. J. Hahn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-07-31
Trykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkeri. Hos en dannet Familie kunne een a to Skoledisciple eller to Smaapiger erholde Kost og Logis. Foruden at sørge for deres moralske Dannelse vilde det være en kjær Pligt for Manden, som har Sprogkundskaber, udenfor Skoletiden at indøve dem deres Lexier. J Mangel heraf, kan en honet Herre erholde Kost og Logis og en selskabelig Omgang sammesteds. Redacteuren af Aarhuus StiftsTidende, Hr. Overkrigscommissair Elmquist, ville i denne Anledning behageligst kunne give den fornødne Underretning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-07-31
En holsteensk Meierske, der kan fremlægge gode Vidnesbyrd for Duelighed og moralsk Vandel, søger til næstkommende Novbr. en Meierskeplads. De herpaa Reflecterende ville kunne erholde nærmere Oplysning, naar de henvende sig til dette Blads Redaction.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-07-31
Undertegnede Portraitmaler, Elev af det kgl. Kunst academi i Kjøbenhavn, har den Ære at anbefale sig med veludførte Arbeider. Min Bopæl er hos Mad. Schlawitz, paa Hjørnet af Middelgade og Graven. C. Richardt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-07-31
Gode bornholmske rogede Lax i 2 1/4 8, i Hele og Halve, sælges af Carstensten paa Grønnegade.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-07-31
Dampskibet "IRIS"
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-07-31
Capitain P. E. Sletting, K. M. ankommer hertil fra Kjöbenhavn Løverdagen den 1ste Aug., og afgaaer igjen til Kjöbenhavn Mandagen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-07-31
den 3die Aug., om Morgenen Kl. 6, medtagende Passagerer, Fragtgods og Kreaturer. Man behage at henvende sig til A. Thomsen, Mægler. Jagten Christiane, Skpr. R. Petersen, ligger under Ladning med Stykgods til Kiel. Aarhuus, 30te Juli 1826. A. Thomsen, Mægler. Jagten "Hvalsisken, Skpr. Jens Sørensen, ligger under Ladning med Stykgods til Kiel. Aarhuus, 30te Juli 1836. A. Thomsen, Mægler. Efterlyses.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-07-31
en fuprød Hest, med stor Blis, smuk af Skabning mellem 9 og 10 Qvarteer høi, 8 a 9 Aar gl., hvide Bagbeen til Knæerne, tyk Hale, afstudset ved Knæerne, en hvid Plet i Ridestedet, fire Skoe, er Natten mellem 29de og 30te Juli, med Tøiret og Elletræes Klaptræer, bortstiaalen herfra Marken. Den eller de som kunne give Oplysning om bemeldte Hest, loves en passende Douceur af Carstensen paa Grønnegade i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-07-31
Natten imellem den 29de og 30te dennes er en lysebruun Hest, uden Aftegning, 11 a 12 Aar gl., enten bortstiaalen eller bortreden fra Aarhuus Mark, ligeoverfor Aarhuus Mølle. For sammes Tilveiebringelse loves en passende Douceur, af Vognmand S. Hansen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-07-31
En stor castreret hvis Hønsehund med bruunt Hoved og brune Pletter, lydende Navnet Chasseur, er bortløben fra sin Eiermand, andsynligviis igjennem Nørreport. For Tilveiebringelsen heraf loves en god Douceur, naar man melder sig til Kjøbmand L. Kiær i Kolding.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-07-31
Paa Veien imellem Frederiksport og Gjæst de giver Fullings er Torsdagen den 23de Juli d. A. tabt en couleurt Gros de Naples Parasol i sort Futteral. Finderen heraf behager at henvende sig til Adressecontoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-07-31
Fredmanns Epistlar och Sanger, Pragtudgaven, med Musik, faaes smukt indbunden i 2 Bind hos Andr. Chr. Wissing.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-07-31
Prædikanter paa 8de Søndag efter Trinitatis. Høimesse: Domk. Hs. H. Stiftsprovst Dahlerup; Frue Kirke Hs. H. Consistorialr. Brix, Hospitalskirken. Hs. H. Consistor. Brix. Aftensang: Domkirken Hr. Pastor Fønss, Frue Kirke Lic. theol. Pastor Gad.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-08-01
No 126. Løverdagen. den 1ste August. Kongelig privilegeret. Aarhuus Stifts-Tidende. Redigeres og udgives i Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-08-01
Blandinger. J Palermo er opdaget en Sammensværgelse mellem et af de der indqvarterede nye Regimenter og de i Fængslerne værende 3600 Forbrydere, som derved skulde været satte i Frihed. Man kan tænke sig hvilken Skjæbne der havde forestaaet det rige Palermo, naar disse til Rov og Mord vante 34000 Misdædere vare slupne løse. Til Lykke blev Anslaget opdaget itide.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-08-01
Liverpool har atter været hjemsøgt af to betydelige Jldebrande, hvorved et Jernstøberi og et Apothek bleve lagt i Aske. Assurancecompagniet lider derved et Tab af 27,000 Pd. Sterling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-08-01
Jnsurrectionen i Portugal, til Fordeel for Don Miguel, griber stedse videre om sig; endogsaa i selve Lissabon har han et stærkt Parti. Mod den kongelige Familie, saavelsom mod Ministrene, opfører Folket sig paa den raaeste Maade, og tilsidesætter al Respect.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-08-01
Hertuginde Palmella's Vogn blev nys anholdt paa Veien til Kirken, og man tvang hende til at stige ud da hun ikke har bedre Kone, end enhver Anden, og godt kunde gaae til Kirke."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-08-01
Dronningen af Spanien har, i barnlig Navetet, bedet sin Fru Moder og en Mand; dog maatte han besidde fire Egenskaber: han maatte være velvoxen, have et godt Humeur, være føielig at lege med, og holde sig stille, naar han fik Skjænd. (Dorfzeitung. Paa Skorstenen af et Værtshuus ved Worcester satte sig nys, aarle om Morgenen, en Bisværn, og faa Minuter efter gik den ned i Skorstenen, gjennem en Caminder, ind i et Soveværelse, hvor to Damer just vare i Begreb med at klæde sig paa. De toge strax Flugten; dog blev den Ene indhentet og ilde tilredt. J faa Secunder havde alle Beboerne rømmet Huset, og forgiæves udlovede Værten en raisonabel Douceur til Den, der vilde skille ham af med disse fortrædelige Gjæster. Først om Eftermiddagen tog disse frivilligt deres Afsked.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-08-01
Hos Jernstøber Reid i England er nys en for Vestindien bestemt Jernkirke løben af Stabelen, saaledes construeret, at den kan svømme. Denne svømmende Kirke skal være et sandt Mesterstykke. Den er fladbundet, uden Kjøl Midt i Kirkesalen staaer Prædikestolen. Kirken er forsynet med Vinduer, Gallerier, Søiler og SacristiEn vis Hertug i Paris, som ikke kunde sove omNatten, lod nys Lægen kalde, for at spørge ham, omdenne Søvnløshed maaskee var et Cholera-Symptom. Lægen kom saa hurtigt som muligt. – "Hvad fattes Dem, hvorover klager De, spurgte han. - "Over Jntet, Jeg troede, at have lidt Colik og kunde ikke sove ind, nu befinder jeg mig vel, fuldkommen vel. "Bliv saaledes ved, og hold Dem især ret varm!", sagde Lægen, og fjernede sig. J Forsalen indhenter Kammertjeneren ham og spørger, hvad han fordrer forsit Besøg. "Tohundrede Franes!", svarer Lægen. - Forbauset over en saadan Fordring, gaaer Kammertjeneren til sin Herre, for at underrette ham derom. Hertugen lader Lægen kalde tilbage. "De forlanger 200 Francs for et Besøg, og boer dog kun to Skridt, herfra," spørger Hertugen. – "Det forholder sig saaledes, min Hr. Hertug." – "Naar jeg nu havde havt Cholera, hvormeget havde De da forlangt?" – "Saa var jeg kommen, uden at forlange Noget; jeg tjener de Syge, men naar karste Folk forstyrre mig i min Søvn, maae de salarere mig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-08-01
En Morgen tidligt for kort siden fandt et sælsomt Eventyr Sted paa den Aachener Jernbane. Et Øieblik for Togets Afgang fra Brüssel hidkom, med galopperende Extrapost, et ungt Par, en letklædt Herre og en ung Frøken i Neglige, uden Skoe og Strømper. De stege ud af Vognen ind i Banetoget, og fore jublende afsted ad Belgien til. Rimeligviis var det et bortrømt Par, som det er lykkedes, at vinde Forspring for sine Forfølgere.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-08-01
For Landretten i Elberfeld svæver i denne Tid en interessant Proces. Et Handelshuus afskedigede en Commis, som havde bedraget det for en Sum af 600 Daler, men gav ham en glimrende Anbefaling mod det skriftlige Løfte fra hans Side, saasnart muligt at tilbagebetale denne Sum. Paa Grund af denne Anbefaling fik han snart en anden Plads, men kort efter fravendte han sin nye Principal en betydelig Sum, reiste til Aachen, spillede Pengene bort og skjød sig derpaa en Kugle gjennem Hovedet. Forbryderen efterlod sig Papirer, som oplyste den ovenberørte Overeenskomst, og det bedragne Huus sagsøger nu den tidligere Principal, ifølge hvis Anbefaling det har taget den afskedigede Commis i sin Tjeneste, til Skadeserstatning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-08-01
J Criminalrettens Arrester i Berlin hensidder i denne Tid en Bedrager, som udgiver sig for en Søn af Banquieren Salomon Rothschild i Frankfurt am Main. J det over ham optagne Forhør kalder han sig Baron James Rothschild og forsikkrer, at være associeret med sin Fader i Frankfurt. Sin Formue angiver han til 15 Millioner. Man veed, at det er en løsladt Forbryder, en forhenværende Handelscommis; man har foreholdt ham dette, man har confronteret ham med Vidner, som kjende ham nøie, men uden mindste Virkning. Han fornægter sin egen Fader, og vedbliver med den største Haardnakkethed at spille sin Rolle. Hans Medfanger troe fuldt og fast, at han virkelig er en Baron Rothschild og har uhyre Summer at disponere over. Ganske forbausede over den Ære, at see et Medlem af den berømte Croesus familie i deres Midte, behandle de ham med den største Ærbødighed og strides om den Ære, at opvarte ham. Til Gjengjæld lover han dem naadig sin Protection, og de imodesee med Længsel det Øieblik, da hans Jndflydelse vil gjøre sig gjældende. Den første Kuffert som man efter Ulykken paa Nordjernbanen, trak op af Vandet, sprang op, da man kastede den paa det Tørre, og den første Gjenstand, som faldt ud, var en tyk Papiirspakke med Udskrift: "Mit Testament." Man fandt deri en ikke ubetydelig Sum Penge. Kufferten er ikke forlangt udleveret, og Eieren formodentlig blandt de Døde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-08-01
J Berlin saaes forleden en Dame gaae paa Gaden, overlæsset med de kostbareste Smykker. Nogle Herrer, som beundrede hendes Toilette, fulgte efter hende ind i et Huus, hvor hun havde Ærinde, overfaldt hende paa den mørke Trappe, og forsvandt nogle Minuter efter med alle hendes Kostbarheder. Disse efterlyses nu, og bestaae af: en Sølv=Haarpil med Email, en sex Gange om Halsen gaaende Guldkjæde med Granater, en Broche af en Haands Størrelse, tre Armringe, et Guld-Cylinderuhr med Kjæde, en Guld=Lorgnette, besatte med Diamanter, endelig tre Guldringe og lange Guld-Ørenlokker med Ædelstene.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-08-01
J Staden Kreglingen, ved den baierske Grændse, har der dannet sig en Seet, som forkaster alle hidtil gjældende Religions-Anskuelser, og i 6 til 8 Miles Omkreds tæller mangfoldige Tilhængere blandt Landalmuen. En Slagter fik tilfældigviis fat paa Svedenborgs Skrifter, og kom, ved ivrigt Studium deri, til den Overbeviisning, at Aanden var kommen over ham, og at han var kaldet til, at forkynde en ny Lære. En Mængde Mennesker sluttede sig strax til ham. De forkaste Bibelen og Christendommen, nægte at betale Skatter og Afgifter, arbeide saalidet som muligt, lade deres Haar voxe, og gaae altid med ubedækket Hoved. Deres Børn vægre de sig ved at sende i Skole, og hverken Arrest eller Udpantning kan bevæge dem dertil. Aanden, sige de, gjør levende, og da denne med Tiden vaagner hos alle Medlemmer af Secten, saa er al menneskelig Viden unyttig. Nys er nu Sectens Overhoved kommen til den Erkjendelse, at den rette Aand ikke meere lever i ham, men er gaaet over paa en Bager, som Almuen nu kalder "Vorherre i Kreglingen. Forleden vilde han gjøre et Forsøg paa, at fare til Himmels, og havde, i dette Øiemed, taget Taget af sit Huus; men naturligviis lykkedes det ham ikke.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-08-01
Da det første Persontog, for nogle Dage siden, afgik fra Berlin til Köthen, bemærkede man, foran Toget, en Mand, som, efter at have kastet Hat og Kjole, med hurtige Skridt nærmede sig Skinnerne. Da man strax anede en Ulykke, blev der givet Signal til at standse. Samme Øieblik lagde den Ubekjendte sig med Halsen paa Skinnerne, Ansigtet vendt imod Toget. Saaledes naaede ham Maskinen, der ikke lod sig standse saa pludseligt; Banerydderen foer ham lige ind i Munden, søndersplittede hans Hoved, og kastede Legemet bort fra Skinnerne. Den Ulykkelige var en i Berlin studerende ung Polak af en meget riig og anseet Familie, Wladislaus Wenglenski, som, siden den sidste polske Bevægelse, havde været greben af et stille Vanvid, og ofte yttret, saaledes at ville ende sine Dage.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-08-01
To Garde-Officierer i Berlin gjøre i denne Tid betydelig Opsigt ved deres rige Giftermaal. En riigTyrkinde har forelsket sig i den Ene; den Anden ægter en Hollænderinde med en Medgift af ni Millioner Gylden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-08-01
Den 25de Juli, Kl. 9 om Form., slog Lynilden ned i Ansgarii-Kirkens Spiir i Bremen, uden at man i selve Byen bemærkede det. Først Kl. 1 om Efterm. forraadte en lille Røgsky i Nærheden af Knappen, at det Jndre af Spiret var i Brand. Kl. 6 om Aftenen blev man Herre over Jlden. Stemningen i Holsteen fremkaldt ved det kgl. aabne Brev, kan, saaledes som den aabenbarer sig i de hidtil ankomne tydske Aviser, ikke Andet end vække Urolighed. Den ved Folkeforsamlingen i Neumünster, vedtagne Adresse taler et saa uhørt dristigt Sprog, som vel endnu aldrig er blevet ført ligeoverfor en Monark, og hver Linie deri aander Opsætsighed, ja vel endog Oprør imod den kongelige Villie. De fleste Hamborger Blade, som nu ere blevne Slesvig=Holstenernes Organer, ere opfyldte med skadefroe, irriterende Artikler, hvori det blandt Andet hedder, at det kgl. aabne Brev maa være høist velkomment, da det vækker til høi Grad Energi, og formodentlig vil give Sagerne en af alle Slesvig=Holstenere forønsket Vending. Desuden udbredes i nævnte Blade Rygter om, at nogle til Kongehuset hørende Medlemmer ville, paa Grund af Brevet, udtræde af den danske Statstjeneste. Saaledes vidner Alting om, at dersom Regjeringen ikke træffer kraftige Foranstaltninger til at standse et Uvæsen, som allerede synes at have grebet altfor meget om sig, vil der forestaae en Crisis, hvis Udfald Jngen kan forudsee, og som maaskee kan faae et høist farligt Udfald for den danske Stat. At Hs. Maj. Kongen kan gjøre sikker Regning paa sine danske Undersaatters Understøttelse i Danmark og i Slesvig, i hvad han end maatte foretage sig, for at hævde og gjennemføre den i hiint Brev udtalte høitidelige Erklæring, den Forsikring troe vi at kunne give i alle retsindige Borgeres Navn. Thi i et Tilfælde som dette, hvor Statens Selvstændighed og Sammenhold staaer Fare for at rokkes, ville alle Partihensyn tie, og den Enighed indtræde, som alene kan give Kongen og Folket et fast Værn mod Forræderes Overgreb. (Fp.)Man vil nu i Hamb. Neue Zeit. svække ArveErklæringens Gyldighed ved den jammerlige Udflugt, at det kun er et Brev, der indeholder Kongens privare, individuelle Anskuelse, som om man ikke vidste, at Kongen repræsenterer Statsvillien, Statsmyndigheden, og at det er i denne Egenskab at han har talt; som om man ikke vidste, at Brevet, Hvad dets Jndhold udtrykkeligt siger, ikke er grundet paa et tel est notre bon plaisir, men paa grundige og omfattende Undersøgelser af en Commission, hvori det holsteenske Element har havt en afgjørende Overvægt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-08-01
Det var for 8 Dage siden et i Khvn. o. fl. St. almindeligt udbredt Rygte, at den kgl. Erklæring ang. Arvefølgen var offentligt brændt af Studenterne paa Torvet i Kiel. Men af paalidelig Kilde erfares nu, at Sagen forholdt sig saaledes: Der var udbredt det Rygte i Kiel, at Studenterne vilde gjøre en Demonstration i Anledning af Arve-Erklæringen, og da man frygtede for ubehagelige Optrin, lod Universitetets Reg tor, Prof. Olshausen, en halv Snees af de meest anseete og indflydelsesrige Studenter kalde til sig, forestillede dem det Mislige i en saadan Demonstration, og formaaede dem til at give det Løfte, at de ikke selv vilde deeltage deri, og tillige, saavidt det stod til dem, afholde Andre derfra. Demonstrationen fandt ikke Sted, men vel et Gilde paa Dusternbrook. Ved dette havde en Student, formodentlig i Drukkenskab, tilladt sig den besindighed at brænde et Expl. af en Avis, hvori Arve-Erklæringen stod, hvilken Handling strax var bleven misbilliget af alle Tilstedeværende. Det er den hele Historie. (L. F. Av.)J et Brev fra Rendsborg hedder det: "Dagen efter Landboforsamlingens Afholdelse hørte jeg Værten paa et af de fornemste Gjæstgiversteder i Kiel ængsteligt fraraade En af sine daglige Gjæster (en Dansk, som aldeles ikke blander sig i politiske Sager) at spise ved Table d'hote, hvor mange Exaltados discutterede den foregaaende Dags Bedrifter. Blandt disse er Hadet og Forbittrelsen mod Alt, hvad der hedder Dansk, saa grændseløs, at de for Tiden befinde sig i et formeligt Afsind. Her i Rendsborg er det ligesaa. (Fdl.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-08-01
Det lader næsten til, at de holsteenske Stænder ere opløste. Hamb. Correspondent, der betegner Opløsningen for sandsynlig, melder tillige som en almindelig udbredt Anskuelse, at Forsamlingen vilde henvende sig directe til den tydske Forbundsdag. "Men hvad tilføier "Correspondenten" – vil der efter Stændernes Opløsning skee her i Landet. Ny Jndkaldelse af Forsamlingen vilde gjøre nye Valg fornødne, og at disse ikke vilde falde ud efter Regjeringens Anskuelser, er let at indsee. Dernæst staaer den slesvigske Stænderforsamling for Døren, og den vil naturligviis (!) være i endnu heftigere Stemning end den holsteenske. Velunderrettede ville vide, at den kgl. Commissarius (der nu ganske bestemt nævnes som Altonas tilkommende Overpræsident) ønsker endnu for den slesvigske Forsamlings Sammentræden at blive befriet fra sine Stænderfunctioner.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-08-01
Et Øienvidne i Flensborg, hvor jeg var den 23de, fortalte, at Tiedemann havde udbragt et Pereat for Statsminister Reventlow-Criminil, og i et Foredrag, næsten ligefrem opfordret til at gribe til Vaaben. J Flensborg var man særdeles spændt paa hvad Regjeringen vilde foretage sig, og man var enig om, at Alt vilde være tabt, hvis en kraftig Jndskriden udeblev J Cappel har man ved et Liedertafeloptog slaaet Ruderne ind hos Toldforvalteren, fordi han er Dansk; saavidt mig bekjendt en forhenværende Officier, Capt. (Fædrel.) Thomsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-08-01
Handelsforeningen i Flensborg har eenstemmig vedtaget og indsendt en Taksigelses-Adresse til Kongen for hans aabne Brev af 8de Juli. J Mandags holdt den slesvigske Forening en overordentlig Generalforsamling i Haderslev, og Alle paa Een nær vedtoge at sende Kongen en Tak-Adresse, som Dagen efter af(Dr.) gik med Posten.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-08-01
Capt. John Ross, denne berømte og høist mærkværdige engelske Søofficier, der især er bekjendt ved sine mange Reiser i det nordlige Jishav, for at opsøge Nordvestpassagen, ankom den 22de de til Helsingør fra Stockholm paa sin Kutter Mary af kun 4 Læsters Drægtighed. Hele Besætningen bestod kun af een Mand foruden Capt. selv. Med dette Fartøi agter han sig til England, hvorfra han endnu engang (han er 70 Aar gl.) vil gjøre en Reise til Nordpolen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-08-01
Ved den i disse Dage i Aalborg afholdte Fugleskydning blev Kongeskuddet udført af Kjøbmand A. Hassing for Høker R. Rasmussen, der saaledes blev dette Aars Fuglekonge. Gevinsten var to Sølv Lysestager; Skyttens Præmie for Kongeskuddet en Guldmedaille.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-08-01
Aarhuus, den 1ste August. - J Middags tildrog sig her den Ulykke, at en Kark, der reed med en Hest ud i Søen, faldt af og druknede. Vi have her i disse Dage en rigtig vestindisk Hede. Ankomne m. Dampsk. "Jris fra Rhvn.