Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-08-18
Jfølge de til Hs. Maj. Kongen ankomne foreløbige Rapportenaaede Korpset den 16 Julii Jerpe Skandse som den svenske Besætning Dagen forud havde forladt og medtaget alle Kanoner og al Ammunition. Det befandtes at de Svenske havde i afvigte Aar anvendt utroligt Arbeide paa at istandsætte denne Skandse og rundt og Krudttaarnet paa Høiden at opføre er endnu større Skandse, samt at anlægge flere Batterier langt Sundet. Efterat baade denne Skandse og Due Skandse der siden forrige Aar igjen var opbygget, vare blevne aldeles sløifede, rykkede vore Tropper frem imod Frøsøen. Men da man bragte i Erfaring, at den fjendtlige Generalmajor v. Døbeln var ankommen til Storsøen og Frøsøen med et ikke ubetydelige Korps, forsynet med endeel Artillerie, og at flere Troppe, kunne ventes fra Helsingeland eller Hernøesand besluttede Divisions=Adjutant v. Krogh, som havde ført de norske Tropper til Jerpe Skandse overeensstemmende med den ham af General v. Krogh tillagte Ordre, at tiltræde Tilbagemarschen forinden den 29de Juli. Jfølge Divisions=Adjutantens til General v. Krogh afsendte Rapport, dat. Jerpe-Sund den 25 Juli, lod han, de han havde besluttet Tilbagetoget, Avantgarden og samtlige Tropper rykke frem Reserven undtagen, som brugtes til at dække Reserve=Trainet og Bagagen, der var bleven tilbage paa Svenstad. Avantgarden rykkede saaledes frem til Slutte og dens Patrouiller gik næsten lige til Alsen de øvrige Tropper stode 1/2 Miil tilbage paa Blekaas Gaardene, og Forposterne kuns 3 Mile fra Frøsøen. J Mørsil havde Divisions Adjutanten stationeret en Communications=Post og ligeledes 1/4 Miil forud, hvor Kongeveien deler sig. Alle Varder vare antændte langt inde i Landet og Kourerer saaes at ile tilbage. De Efterretninger, som modtoges, vare meget ubestemte, men de fleste stemmede dog deri overeens, at den under Generalmajor Døbel nallerede ankomne Styrke beløb sig til 2000 Rd. Divisions=Adjutant v. Krogh sendte derpaa en Parlamen, tair til den fjendtlige General med et Brev, dateret Blekaaser, den 24 Julii, hvori han tilkjendegav, at han var beordret at tiltræde Tilbagemarschen den 29 samme Maaned. Parlamentairen, Lieutenant v. Alstrup blev det ey tilladt af passere gjennem Forpostkjæden og ham blev givet det Svar at Brevet skulde vorde afleveret, men at derpaa neppe kunde ventes Svar førend efter 3 Dages Forløb. Kort efter ankom en Adjutant og meldte at Generalmajoren ønskede en Samtale med Divisions=Adjutanten, hvori denne indvilgede. Den svenske General kom selv til Forposterne med endeel Adjutanter og foreslog en Vaabenstilstand paa 3 Uger, men da v. Krog, heri ikke ville entrere, blev efter nogen Samtale en Konvention sluttet mellem dem, hvori Divisions=Adjutanten forbandsig til at alle norske Tropper skulde være repasserede Grændsen den 3 August. Strax i Begyndelsen paastod Generalmajor Døbeln af sende jo før jo heller en Adjutant for at forekomme at vore Tropper ikke skulde vorde angrebne af et Baghold, han havde lagt i Nærheden, men dette modsatte sig v. Krogh under Anførsel af at man havde sikret sig mod et saadant Baghold og Adjutantens Afsendelse fandt ei Sted førend man var bleven enig om Konventionen og Generalen var afreist. Den største Deel af Tropperne satte den 25de om Eftermiddagen over Sundet, det blev betinget at vore faa Syge og mere som ei strax kunde medbringes siden kunde afhentes og Divisions-Adjutanten haabede at have passeret Grændser endog førend den 3 August. En fuldstændigere Rapport om dette Streiftog kan ventes. 2) Af Søelieutenant Klaumann, som under Kapitain Mossin af Søe-Etaten er stationeret paa Elben, er rapporteret følgende: Den 7 August Kl. 5 1/2 Formiddag gik jeg med 4 Kanoneer. Chaloupper ud af Floden Ost, hvis Munding 3 engelske Brig, ger og 1 Kanonbaad havde gjort Mine til at ville bloquere Saasnart jeg var gaaet under Seil, lettede den fjendtlige Eskadre, som laae til Ankers lidet udenfor Otterendorff, og seilede rumskjøbs med en frisk Bramseils Kuling af V. N. V. og Flod, Elben op, saa at den kom mig paa Skud nær just da jeg seilede fra Ost ind i Elben. Jeg angreeb den og holdt rumskjøbs væk foran for Briggerne, indtil disse gik til Ankers. fordi de formodentlig frygtede at komme Grunden for nær Jeg lod da alle Chaloupperne vende paa een Gang og formerede Frontlinie ved Vinden imod Briggerne, og avanceredsaaledes imod dem indtil jeg var dem paa halv Kanonskud nær, da nogle vel rettede Skud bragte dem atter til at lette. De holdt da saa nær ned paa mig, som det var dem mueligt. og gav deres fulde Lag med Skraae, dog uden Virkning. At taqven fortsattes saaledes indtil vi vare tvers for Brunsbuttel da Maaneds=Lieutenant Wridt, som der var postere, med en Skjøtbaad, ogsaa gav dem nogle Skud. Kort derefter gjorde den forreste Brig Signal, hvorpaa de alle vendte og seilede Elben ud efter. Jeg lod og vende og forfulgte dem indtil de vare seilede mig ud af Skud. Kl. 8 1/2 lod jeg ophøre med al Skydning og fortsatte min Kurs til Freiburg, hvor jeg havde Ordre at ankre. Under Affairen, som varede 2 1/2 Time har jeg havt den Lykke ikke at faae en eneste Mand saaret; blot nogle enkelte Streifskud have ubetydelig beskadiget Chaloupperne. Fjendens Tab kan ikke bestemmes dog kunde tydelig sees at flere Skud havde truffet den forreste Brig, hvis Chalouppe og var skudt tvers over. Mine medstridende Officerer saavelsom Mandskabet have fuldkommen opfyldt deres Pligt, Fjendens Styrke bestod af 2 Brigger paa 18 Kanoner, paa 14 og 1 Kanonbaad med en lang Tolvpundiger forud 3) Premier=Lieutenant Henne, af Søe-Etaten, har fra Fladstrand indsendt følgende Beretning : Kaperfører Wolffsen afseilede den 3die August med Skonnerten Danneskjold fra Fladstrand for at gaae til Norge. Samme Morgen havde man i Fladstrand faaet den Efterretning fra Skagen, at en engelsk Kutter havde i flere Dage været seer at komme om Morgenen N. O. fra Søen imod Skagen og henimod Middag en Krigsbrig fra Vester langs Landet. Naar de havde talt sammen, gik Briggen almindelig igjen Vester efter og Kutteren holdt det krydsende Østen for Revet til henimod Aften, da den gjerne pleiede at staae N. O. hen. Herom blev Kaperfører Wolfsen givet Underretning. Wolff sen kom, maskerede sig ved at stryge sin Stang, saa at han saae ud som en Galease, Kutteren gjorde Jagt paa ham, har flygtede indtil han var ham paa Kabellængde nær og nu begyndte en levende Bataille men efter noget over et Qvarteers Forløb tog Kutteren Flugten og kastede sine Kanoner med adskilligt mere overbord. Wolffsen, som ikke troede at han saasnart vilde flygte, vendte noget sildigt efter ham, og da det løiede af og Kutteren roede af alle Kræfter, kunde han ikke komme den paa Skud nær igjen. Han forfulgte Kutteren indtil langt ud paa Natten, da paafaldende Tykning forhindrede ham fra at see den mere. Næste Morgen kom Wolffsen tilbage til Fladstrand og berettede dette, og efter at han havde repareret sit Skib noget, da han havde faaet adskillige Kugler i Skraaget og i sit Fartøi paa Dækket, dog uden at nogen Mand var kommen til Skade, gik han igjertil Søes den 4 August om Aftenen.