JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-05-12
Efter 9 Ugers Sygeleie indgik Ane Margrethe Kragballe født Lemmigh til den evige Fred den 4de dennes, i en Alder af henved 77 Aar. 15 Børnebørn, en fraværende Datter og os har hun, som om og kjærlig Moder, efterladt et Minde, der stedse vil vorde helligt og dyrebart. Veile, den 5te Mai 1843.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-05-12
Paa fraværende Søsters og egne Vegne C. C. Evers, F. L. Kragballe. født Kragballe. Dybt nedbøiede bringe vi fraværende Slægt og Venner det Sorgens Budskab, at vor elskede Datter, Eline, 18 Aar gl., i Tirsdags Morges berøvedes os efter 1 1/2 Dags Sygdom. Kun de, der kjendte den Hedengangne, vide, hvad vi i hende have tabt. Aarhuus, den 6te Mai 1843. J. M. Strøm, f. Seeberg. N. J. Strom.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-05-12
At den under 1ste Februar d. A. i dette Blads No. 21, 22 og 24 herfra efterlyste Møllebygger og Tømmersvend Mads Mikkelsen Sohnbjerg eller Sandberg fra Hamelev Sogn nu er bleven hæftet, saadant bliver herved til Efterretning for Vedkommende bekjendtgjort. Haderslev Amthuus, den 10de Mai 1843. Fr. Johannsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-05-12
Fra Landinspecteur Oxholm har Byen nu modtaget Udskiftnings=Beregning og Hartkorns=Beregning med videre over Byens Jorder, men forinden man troer at kunne meddele Tilstaaelse for disses Rigtighed i enhver Henseende, har man ikke villet undlade at give samtlige Byens Jord eiere og Andre Adgang til at kunne gjøre sig bekjendt med disse. Til den Ende ville de 14 Dage fra Dato findes henlagte hos Kjøbmand og Borgerrepræsentant, Hammershøi, hvor de af denne ville blive foreviste, og maae vi herved opfordre Enhver til, her at gjøre sig bekjendt med disse Documenter, samt inden fornævnte Tids Udløb at fremkomme med deres bemærkninger eller Jndsigelser, da vi efter denne Tid ikke ville være istand til at kunne gjøre dem gjældende. Aarhuus, den 9de Mai 1843. Magistraten.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-05-12
Ved Bygholms Mølles ulykkelige Brand maa det i høi Grad beklages, at af 13 Tjenestefolk de Fleste mistede saa godt som deres hele Eiendom, uden at kunne haabe, paa anden Maade at see et for dem saa føleligt Tab uogenlunde erstattet. Vi troe derfor at imodekomme et almindeligt Ønske, idet vi ved nærværende Bekjendtgjørelse opfordre veldædige Medchristne, især i Horsens og Omegn, til ved milde Gaver, saavidt muligt, at erstatte de Brandlidtes Tab, saameget mere som dette for Enkelte iblandt dem netop foranledigedes ved den uegennyttige Rid kjærhed, hvormed de først søgte at redde deres Principals Bohave. Vi erklære os saaledes villige til at modtage, samt efter bedste Skjøn fordeele det indkommende Beløb, hvis Anvendelse i sin Tid nærmere vil vorde bekjendtgjort i denne Tidende. Stjernholm, Horsens, Hatting, den 7de Mai 1843. With, Mikisch, Høegh Guldberg, Herredsfoged. Districtslæge. Capellan p. p.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-05-12
Natten imellem den 30te April og 1ste Mai. ere paa Chausseen fra Horsens til Hansted over 30 Træer blevne omhuggede eller brækkede. For Opdagelsen af Gierningsmanden er af Veivæsenet udsat en Belønning af 50 Rbd., som skulle blive udbetalte til den, der for mig angiver saadanne Data, at Gierningsmanden kan drages til Ansvar efter Loven, og skal Angiverens Navn, om muligt, blive fortiet. Horsens Politikammer, den 9de Mai 1843. Ræder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-05-12
Brandassurance-Foreningen for rørlige Eiendeele i Nørre-Jylland. 6 a 7000 Rbd. Sølv af Foreningens Midler, vil i anstundende Juni Termin, imod gode første Prioritets Panter i Landeiendomme, kunne erholdes tillaans, og vil Foreningens Medlemmer dertil selvfølgelig fortrinligst kunne afpirere. De Attraaende ville behage at indlevere Begjæringer tilligemed Taxationsforretninger til Foreningens Secretair. J Directionen, den 29de April 1843. C. Jngerslew. N. Nyholm. Folsach. H. Brasch, Sec.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-05-12
Bekjendtgjørelse. Remonte-Commissionen opholder sig endvidere. i Colding den 18de dennes, i Veile den 19de do., i Horsens den 20de do., i Skanderborg den 22de og 23de do., i Aarhuus den 24de do., i Grenaa den 27de do., i Randers den 29de do, i Hjallerup Kroe den 31te do. og 1ste Juni, i Aalborg den 2den og 3die Juni, i Hobroe den 6te do, i Skive den 8de og 9de do., i Horsens den 12te og 13de do., for at indkjøbe Remonteheste til Cavalleriet. Det tilkjendegives, at formeldte Remonteheste, for at kunne ventes antagne, maae være af en smuk Skabning, have et godt Fodskifte og rene Been, maale: 10 Qvarteer dansk Anlægsmaal og derover, ikke være under 4 og ikke over 6 Aar gamle, Haarige Heste maae ikke maale over 10 Qt. 11 Tomme. Prisen er fra 85 Rbd. til 105 Rbd. For usynlige eller skjulte Feil, saasom Krybbebiden, Kuller, Engbrystighed m.m. maa Sælgeren indestaae. Rendsborg, i Remonte-Commissionen, den 7de Mai 1843. C. W. v. Düring. F. W. v. Rosenkrantz. Buno v. Holstein.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-05-12
Dampskibet, Loven. der iaar til nedsatte Priser tilbagelægger Veien mellem Kiel og Snoghøi i 11 Timer, anløbende Aarøesund, Hardeshøi og Sønderborg, gaaer som sædvanlig hver Tirsdag Morgen Kl. 6 fra Kiel og hver Onsdag Morgen Kl. 6 fra Snoghøi.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-05-12
J denne Tid afgaaer Deligencen fra Snoghøi til Veile Tirsdag Aften strax efter at den kjøbenhavnske deligende er ankommet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-05-12
Dampskibet Trige, Capitain Sletting,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-05-12
afgaaer fra Fredericia Torsdagen den 18de dennes Eftermiddag Klokken 3 over Assens til Kiel, medtager Passagerer, Gods og Kreaturer, og retournerer over samme Stationer; afgaaer herfra Søndagen den 21de dennes over Aarhuus til Aalborg. Man behage at henvende sig til T. J. Ahlmann. Fredericia den 11te Mai 1843.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-05-12
Generalforsamling. i Sommerselskabet i Riis Skov, afholdes i Salonen Onsdagen den 17de Mai. De Herrer Medlemmer indbydes til at give Møde om Aftenen Klokken 7. Directionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-05-12
Undertegnede, der under Firmaet: "J. C. Boesens Efterfølgere, siden den 15de April sidstafvigte, have overtaget og fremdeles agte at fortsætte den af Hr. J. C. Boesen heri Byen førte Handel, tillade sig herved at gjøre et æret Publicum bekjendt med, at vort Lager i disse Dage er blevet forsynet med et betydeligt, smukt og velassorteret Udvalg i de fleste, saavel for Damer som Herrer, til Manufacturhandelen henhørende Gjenstande, hvilke vi, ved personlig Nærværelse i Hamborg have havt Leilighed at erholde til særdeles billige Priser, og idet vi herved paa det bedste anbefale vore Artikler, bede vi os godhedsfuld beærede med den samme Tiltro og Velvillie, som hidindtil skjænkedes Hr. Boesen, forsikkrende at det stedse skal være vor Bestræbelse ved gode Varer, billige Priser og overhovedet reel Behandling, at vinde vore ærede Kunders Tilfredshed. Veile, den 9de Mai 1843. H. J. Sørensen & N. St. Fogtmann.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-05-12
Efter modtagen Opfordring fra det statutmæssige Antal Actionairer, hvori foreslaaes Forandring i den ved Generalforsamlingen den 13de Marts for Dampskibet. Jris's Fart vedtagne Route, hvori Bestyrelsen, med Hensyn til at den hidtil ikkun har bekjendtgjort Routen for Mai Maaned, har forudseet at der mulig kunde indtræde en Forandring, afholdes en Generalforsamling paa Compagnihuset i Aalborg, Fredagen den 26de dennes, om Eftermiddagen Kl. 3, ved hvilken vil blive sat under Afstemning: 1) Om den hidtil bestaaende Route skal vedblive, eller efter Forslaget: 2) Eengang ugentlig til Kiel over Kjøbenhavn, eller ogsaa 3) Om Dampskibet skal gjøre ugentlig Fart imellem Aalborg og Kjøbenhavn og Kjøbenhavn og Aarhuus. Aalborg i Bestyrelsen for Dampskibet "Jris, den 8de Mai 1843. Ny Manufactur-Handel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-05-12
Jdet jeg herved tager mig den Frihed at bekjendtgjøre, at jeg under Dags Dato har etableret en Manufactur=Handel her i Byen med alle til dette Fag henhørende Artikler, anbefaler jeg mig paa det Bedste til det ærede Publicum, og skal det stedse være min Bestræbelse i enhver Henseende at tilfredsstille hver billig Fordring af dem, som ville beære mig med deres Besøg Aarhuus, den 8de Mai 1843. Julius Dessauer, boende i Hr. Kjøbmand Sabroes. Gaard paa det store Torv.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-05-12
Tirsdagen den 23de Mai, Eftermiddag Kl. 2, vil paa mit Contoir blive afholdt et Skiftemode i Kjøbmand C.A. Bruuns Fallitboe; hvilket herved bekjendtgjøres til Efterretning for Creditorerne og andre Vedkommende. Skifteretten i Horsens, den 9de Mai 1843. Ræder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-05-12
Et Fortepiano, for hvis gode Behandling indestaaes, ønskes tilleie paa et Par Maaneder. Man behage at henvende sig paa Adressecomptoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-05-12
Trykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkeri.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-05-13
1843 No 78. Løverdagen. den 13de Mai. Den til Forsendelse. med Brevposterne Kongelig allernaadigst alene privilegerede Aarhuus Historioenoe. Redigeres og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Simquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-05-13
Blandinger. Vii ere lykkeligen gangne gjennem en stor Fare, uden at have mindste Anelse derom. Den berømte Astronom Littrow forsikkrer, at vi efter al Sandsynlighed ere gangne gjennem Cometens store Lyshale, ligesom Jsrals Børn gjennem det røde Hav.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-05-13
Skulde Nogen maaskee have Lyst til at ville gjøre en Reise til Cometen, saa kunne vi idetmindste sige ham, hvor langt der er dertil. Naar først de 20 Millioner Mile til Solen lykkeligt ere tilbagelagte, saa er der endnu en Bagatel tilbage af 155,000 Mile.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-05-13
En Professor i Berlin har udregnet, at en Drosche, som vilde gjøre denne Lystreise, kunde bruge 999 Millioner Aar for at naae Maalet. Caro har Paschaen af Ægypten at takke for et stort Fremskridt til europæisk Civilisation. Mehemet har tilladt sine Hustruer, at bære Beenklæder som Europæerinderne. Følgerne af en saadan Ordennants lade sig ikke beregne. En Revolution, som begynder ved Damernes Been, maa altid føre videre. Georgierindernes Turban faaer sin Afsked og den lille Spidshat træder i dens Sted. Saavidt er det kommet med Pharaonernes Land! Endnu mere: Jbrahim Pascha, Mehemet Alis ældste Søn, er musikalsk, og har isinde, at omskabe den store Pyramides underjordiske Rum til en Concertsal.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-05-13
De græske Christne i Constantinopel er det bleven forbuden, at have Klokker i deres Kirketaarne de ere alle blevne nedtagne, og der kaldes nu til Gudstjeneste paa tyrkisk Viis.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-05-13
Amerikanerne have gjort et nyt Fremskridt i Avisvæsenet: de stræbe at forene det Nyttige med det Fornøielige. Under Titlen: The Handkerchiet er det første a udkommet af en Journal, der er saa stor, som en almindelig Dug, og ikke er trykt paa Papir, men paa Kattun. Naar man har læst denne Journal, lader man den vaske, og benytter Kattunet til Et eller Andet i Huset, til Borddug eller desl. Den 4de Mai er Liverpool igien bleven hjemsøgt af en stor Jldebrand, der udbrød i de store Pakhuse ved Duke's Dok, i Nærheden af Toldboden. Tre store Pakhuse, 7 Etager høie, fyldte med Kornvarer og Bomuld, afbrændte aldeles. Skaden anslaaes til 20,000 Pd. St. Ogsaa i Stockport har der den 1steds, været en Jldebrand, som har ødelagt Fearnleys store Kattunfabrik.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-05-13
Dr. Robert Twis har foretaget en interessant Operation. Han har udtrukket Stumpen af en brækket Fortand paa en tolvaarig Pige, Maria Godfrey, og i dens Sted har han indsat en Fortand af et ungt Faar, som han, et Øieblik tilforn, havde udtrukket af det levende Dyrs Mund. For han indsatte den, forkortede han Roden en Fjerdedeel Tomme. Da den første Uge var gaaet, blev Tanden fastere og fastere, og det var klart, at den havde fæstet Rød. Ved nøiagtig Maaling fandtes den ogsaa at være bleven større.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-05-13
Fra Havnen ved Exmouth har man været Vidne til en skrækkelig Katastrophe. Et fransk Handelskib vilde løbe ind, og gav i hele to Timer Signaler, at man skulde sende det en Lods. Da der Jngen kom, vilde Capitainen uden Fører løbe ind i Havnen, men Skibet stødte paa en Sandbanke, og man maatte uden at kunne bringe Redning, fra Havnen see paa, at hele Besætningen gik tilgrunde. Jkke een eneste Mand blev ilive, som havde kunnet sige, hvor Skibet. kom fra og hvad Bestemmelse det havde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-05-13
J Liverpool er nylig et qvindeligt Uhyre bleven dømt fra Livet. Betty Eccles, saaledes hedder hun, er nemlig overbeviist om at have i September f. A. forgiftet sin Stedsøn, en paa en Fabrik arbeidende lille Dreng, blot for derved at erholde den foreskrevne Hjælp af Liigkassen. Den Mistanke, som nu vaktes imod Forbrydersken, gav Anledning til, at man op grov 6 af hendes egne, forud døde Børn, og i Jnd voldene paa de fire af dem fandt man utvivlsomme Spor af Arsenik. Da Forbrydersken erfoer Dødsdommen, bad hun bønligt om, at man dog vilde lade hende slippe for denne ene Gang.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-05-13
Fra London meldes, at Brunell befinder sig endnu i samme farlige Tilstand, som ved den forrige Efterretnings Afgang. Der havde ikke siden kunne foretages noget nyt Forsøg paa, at skille ham fra det i Halsen fastsiddende Guldstykke. Neppe veed Nogen af vore Modeherrer, hvad Betydning der ligger i Knebelsbart og Fipskjæg. Oprindelsen er følgende: Da Maurerne havde gjort Jndfald i Spanien og bemægtiget sig Landet, søgte de Christne efter et udvortes Tegn, som kunde adskille dem fra Fjenden og hvorpaa de indbyrdes kunde kjende hinanden. Man kom overeens om, at bære Korsets Tegn i Ansigtet, idet man lod en Strimmel Skjæg staae paa Overlæben og en dito, men perpendiculairt løbende, paa Hagen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-05-13
Den Pariser-Tribunaltidende giver Beretning om et græsseligt Mord, som for en Tid siden er begaaet i Lissabon. Mattos Labo, 26 Aar gl., er nys bleven henrettet, fordi han, angiventlig i et Anfald af Monomanie, har ombragt sin Tante, Enkefrue da Costa, tilligemed hendes to Børn og hendes Pige.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-05-13
Ved Henrettelsen indtraf et Tilfælde, som gjorde stor Sensation blandt Folkemassen. Morderen var, paa en Baare, bleven bragt fra Fængslet til Galgen af de barmhiertige Brødre. J Spidsen af Toget gik den Saarige Prior af Marvaa. Umiddelbart efterat Forbryderen havde udaandet sit Liv, skete det, at Prioren, som denne Scene havde angrebet og rystet dybt, trufsen af et Slag styrtede død til Jorden. De barmhjertige Brødre bragte ham som Liig tilbage til Klostret paa den samme Vaare, som havde tjent til den Dødsdømtes Transport.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-05-13
Et listigt udtænkt Tyveri blev i f. M. opdaget i Paris. Udenfor en Vexellerers Vindue stode to Jndivider, som med Forundring syntes at betragte de bag Glasruderne ophængte Banknoter; men deres egentlige Hensigt var, at tilegne sig Banknoterne uden Jndbrud og uden at beskadige Ruderne. De valgte dertil et ligesaa sindrigt, som simpelt Middel. Enhver af dem havde et Stykke Jerntraad, som paa den ene Ende var bestrøget med Fugleliim. Medens de gave sig Mine af at beundre Vexellererens til Skue udstillede Skatte, stak de Jerntraaden gjennem de tilVinduernes Lukning tjenende Boltehuller. Saasnart en Banknote blev berørt af den klæbrige Masse, blev den hængende derved; Operateuren dreiede nu Jern traaden rundt, saa Banknoten blev rullet op paa den og nu uden Møie kunde trækkes gjennem den snevre Aabning. Allerede havde adskillige Banknoter, paa denne virkelig sindrige Maade, fundet Vei fra Vexellererens Stue i Tyvenes Hænder; men da disse ikke kunde holde op itide, blev man tilsidst opmærksom paa dem, og greb dem.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-05-13
De franske Actricer desertere meget hyppigt. Nys har saaledes Dem. Eugenie Prosper, første Elskerinde ved Ambig=Theatret i Paris, maattet betale Directeuren en Skadeserstatning af 10,000 Fr., fordi hun i al Stilhed havde gjort en Udflugt til Themsens Bredder, der vel ikke ere meget romantiske, men derimod vrimle af steenrige Englændere. Rige Englændere ere, som bekjendt, ydes obsets adores, for Første Elskerinder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-05-13
Vi have omtalt Taarnstyrtningen i Valenciennes. Det var en frygtelig Tildragelse. Efter en ubegribelig Nølen, efterat Sagen havde været skudt fra een Commission til en anden, efter at endogsaa en Bygmester fra Paris havde været udsendt, for at undersøge Taarnet, havde Magistraten langt om længe besluttet, at lade dette ældgamle Monument restaurere. For et Par Maaneder siden blev Arbeidet paabegyndt. Men man havde gjort altfor stærke Jndsnit i det gamle Muurværk. Hele Bygningen slog dybe Revner; der styrtede Stene ned, som bebuddede Taarnets endelige Fald, der ogsaa paafulgte ved Aftenstid. Braget var forfærdeligt. De 24 Støttestene, som bare Altanen, veiede ikke mindre, end 60 Centner hver. Man kan tænke sig, hvilke sørgelige Virkninger der maatte være forbundne med Faldet af en saadan Bygning, som, fra Jorden indtil Lynaflederen, var 230 Fod høi. Klokkerne, af hvilke een veiede 90 Centner, knuste, som Bomber, alle de Huse, hvorpaa de faldt, fra Taget indtil Kjælderen. En Sky af Støv, Teglstene og Muurbrokker omhyllede pludseligt hele den store Plads som med et Liigklæde, der snart oprulledes, for at vise en gruelig Forstyrrelsens og Jammerens Scene. Flere omliggende Gader ere spærrede af Ruinerne. Antallet af Offrene er endnu ikke bekjendt. Taarnvægteren var det første; han var, trods den truende Fare, paa sin Post. Dog trak man ham levende frem af Gruset, og fandt endnu hans Skomagerarbeide i hans Hænder; man bragte ham paa Hospitalet, hvor han døde kort efter, som Følge af Rystelsen. Lykkeligere var en Pige paa atten Aar, som var bleven tilbage i et Huus, Beboerne havde forladt, og fandtes tyve Fod dybt under Gruset. En Soldat steg ned gjennem den eneste endnu frie Vei, gjennem en Kaminaabning, og fandt, under de ophobede Brokker, en menneskelig Haand, den øvrige Deel af Pigens Legeme var skjult. Han gjorde Anmeldelse derom, og der hidsendtes nogle Bjergmænd fra Anzin, som skulde gjennembryde, Væggen af det tilstødende Huus. Til Lykke begyndte de Boringen i den Retning, hvor Pigens Hoved laa Hun kom, i den friske Luft, tillive igjen, og gjenkjendte i sine Befriere - sine Brødre. Men endnu var kun hendes Hoved frit, det øvrige Legeme var bedækket med Gruus og Ruiner. Det lykkedes imidlertid Bjergmændene, fortrolige som de vare med det Slags Arbeider, at danne en saadan Gang, at de Stene, som laae over den Ulykkelige, kunde løftes op, og næsten uskadt at frelse hende. Men Faa af de andre Offre saae Lyset mere.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-05-13
J de russiske Theatre maa man, før man kan faae en Billet, opgive sit Navn og lade det indføre i en Protocol. Tager man ikke øieblikkeligt Hatten af ved Jndtrædelsen, saa mindes man om denne Forseelse ved et føleligt venskabeligt Vink af en Mand i keiserligt Livree, der gjør opmærksom paa den russiske Ørn, der er anbragt etsteds under Loftet. Saa maa man sætte sig og blive siddende ganske stille, til Forestillingen er forbi; man maa ikke gaae ud, ikke læne sig mod Logerne, ikke hysse eller pibe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-05-13
Keiser Nicolaus har stadfæstet Krigsrettens Dom over Generalmajor Golowetschew, Forstander for Krudtværket i Ochta, der, for i høi Grad at have gjort sig skyldig i lovstridige Handlinger, er dømt til at miste sin Rang og sine Ordener, og at degraderes til gemeen Soldat. (Bemeldte Monark ventes den 18de eller 20de Mai til Berlin.) En evangelisk Præst i Lithauen, Fader til otte Børn, er bleven afsat, fordi han, en af de korte Vinterdage, har viet et Par ved Lys.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-05-13
J Gumbinnen er udstedt en mærkværdig Forordning, der lyder saaledes: "Aldenstund Erfaring, viser, at den største Deel af uægte Børn paa Landet daterer sin Oprindelse fra Lærredsbleg om Natten, saa tilholdes Præsterne, at eftersee Blegdammen om Natten, for at forfare, og Fruentimmerne ogsaa ere uden mandligt Selskab.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-05-13
Den nylig passerede Ulykke paa den Brüsseler Jernbane menes at være foraarsaget derved, at der var fløiet Gnister fra Locomotivet hen paa den Vogn, som var belæsset med Stykgods, blandt hvilket der havde befundet sig endeel Flasker med Victriololie. Sex Mennesker havde paa en ynkelig Maade sat Livet til derved, og 14 bleve saarede. Mærkeligt var det ved denne Ulykke, at dersom Passagererne alle vare forblevne paa deres Plads, og Jngen sprungne ud af Vognene, vilde de rimeligviis ikke være komne til nogen synderlig Skade. Det Modsatte var, som bekjendt, Tilfældet ved Ulykken paa Versaillerbanen, ifjor den 8de Mai.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-05-13
Den genuesiske Geistlige, Don Abbo, som er overbeviist om, at have myrdet sin Neven, skal henrettes, dog, efter Pavens udtrykkelige Befaling, ikke offentligt, men hemmeligt, i Engelsborg. Man mener, at det vil blive gjort ham muligt, at undvige af Fængslet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-05-13
En Skomager i Prag bekjendtgjør, at have opfundet en Skovix, som udbreder en fortræffelig sund Lugt vidtomkring.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-05-13
Biskoppen af Freiburg lader i denne Tid bede i alle Kirker, at de forestaaende Valg paa Raads medlemmer maae falde paa sande Troende. Mon den gode Gud vil lade sig bruge til Valgagent? Dandsekunstens Muse har tabt En af sine ivrigste Dyrkere, Straus en Meddeiler, Verden En af sine Yndlinger – Lanner, den bekjendte Musikdirecteur og Dandsecomponist, er død ved Wien i sin feireste Manddomsalder. Man fortæller om en Væddestrid, som han og Straus med deres Orchestre engang bestode paa et fyrsteligt Bal, hvor en af Lanner componeret Hurtigvals udøvede saadan Magt over Hjerterne og Benene, at endogsaa Musikanterne, som executerede den, begyndte at dandse med, hvorpaa hans Rival omfavnede ham og sagde: Var jeg ikke Straus, kunde jeg ønske at være Lanner!" Man siger, at der i den sidste Tid, istedetfor den lette Bevægelighed, den luftige Humor, som før udmærkede de Lannerske Compositioner, gik ligesom en veemodig Dødsanelse gjennem dem.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-05-13
J Wien har en Smedesvend skudt sin Kjæreste paa Gaden ved høilys Dag. Da han, først sildigt om Aftenen, blev arresteret i sit Logis, skjød han sig selv en Kugle for Panden. Han blev begravet paa Retterstedet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-05-13
J Berlin har, for nogle Dage siden, tildraget sig en beklagelig Begivenhed. En ung Dame, Datter af en Stabsofficier, tørrede, efter at have vasket sig, sin Pande med et reent hvidt Klæde, pludseligt udstødte hun et gjennemtrængende Smertens=Skrig, og sant afmægtig til Jorden. Da man tilte hende til Hjælp, saae man Blodet strømme frem af hendes høire Øie. Den ulykkelige Pige havde stukket sig en Synaal, der tilfældigviis sad i Klædet, ind i Øiet paa en saa fordærvelig Maade, at Spidsen var faren ind i Pupillen og havde gjennemstukket denne. Naalens Borttagelse var en meget smertelig Operation; men Øiets Tab er en blivende Ulykke.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-05-13
Dr. Casper i Berlin har nys oplyst, at Pebersvende og gamle Jomfruer i Gjennemsnit ikke blive saa gamle som Gifte. Rige Folk have ogsaa altid 18 Aar forud for Fattige. Hvilken Trøst for de Fattige, for Pebersvendene og de gamle Jomfruer! De bære Livets Byrde i kortere Tid, hvis ikke Dr. Casper har regnet feil.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-05-13
En ung Præstekone i Oberhessen gik for kort siden ud at møde sin Mand, der var borte i Embedsforretninger. Da hun kom til en ikke langt fra Landsbyen liggende Mølle, styrtede pludseligt en stor Hund frem herfra, sprang den høifrugtsommelige Kone oppaa Brystet, rev hende om og skambeed hende i Ansigtet. Først da det var for silde, kom Mølleren til og og Hunden bort. En for tidlig Nedkomst kostede den ulykkelige Moder Livet. Hendes Mand, en værdig Geistlig, tog sig hendes skrækkelige Skjæbne saanær, at han faldt i en Nervesygdom, som i faa Dage gjorde Ende paa hans Liv.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-05-13
De churhessiske Stænder have, med Hensyn paa Criminallovgivningen, erklæret sig for Stokkeprygls Bibeholdelse. En Hr. von Ochs bemærkede ved denne Leilighed: En Dragt Prygl, anvendt i rette Tid og paa rette Sted, er utrolig virksom og velgjørende. Manden gjør sit Navn al mulig Ære!