Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-11-14
Den Kgl. Familie har den 23de Octbr. forladt Sevilla. Fra Madrid var der afsendt en heel Deel Vogne for at hente den, thi alle Hoftarosserne som Kongen lod tilbage i Sevilla ved sin tvungne Flytning. til Cadix, har Lopez Bannos havt den Frækhed at lade brænde. Overalt ledsages Kongen endnu af franske Tropper. For Hs. M. afreiste til Sevilla bad Hertug, S. Fernando om en Audients, men blev afviist. Paa Kongens befaling skal der i Madrid reises et prægtigt Monument til Minde om Hertugen af Angoulemes og de franske Armees Heltefærd i Spanien. Naar Hs. M. indtræffer i sin Hovedstad vil han kundgjøre et Sekret, der skal vare beregnet paa at skaffe Nationen. Rolighed, Thronen Sikkerhed og hans mægtige Allierede Tilfredshed med hans Foretagender. Det vil, ifølge Hs. M. Forsikring, vorde en Beslutning, som vil gjøre stor Enke i den religiøse og monarkiske Restaurations Annaler. - J Madrid subskriberes det 75000 Franes til en Æreskaarde for Hertugen af Angouleme. Gibraltar vrimler af spanske Flygtninge fra Cadix. blandt disse nævnes Arguelles, Saavedra, Galliano, Valdes og Alave. Den 8de Octbr. kom en Baad dertil med 5 Generaler, som tilligemed Wilson og Qviroga skulde været arresterede ifølge en Kgl. befaling, men undkom Alle lykkelig derfra. Mange flygte over til Tanger i Marokko. Blandt de Proscriberede i Cadix tælles over 40 af denne Stads rigeste Kjøbmænd som naturligviis Alle maa gribe Vandringsstaven. Fra de nordlige Provindser søge Mangfoldige at snige sig over Grændserne til Frankrige. Under Paaskud af at forfølge de Konstitutionelle har den private Hævn faaet frit Spillerum, thi under Raabet: Leve Religionen!" leve den uindskrænkede Konge, myrdes og plyndres uforstyrret. - Alle de liberaltænkende Professorer ved Universiteterne ere blevne suspenderede, og de Studentere som have tjent i Militsen, ere blevne relegerede, ej heller maa de herefter bære Støvler eller Halsbind, som noget der kan minde om Mondering. Der siges, at Kongen af Frankrige skal have tilsendt Hs. spanske Majestæt et Brev, fuldt af Formaninger til Maadehold og Naade, men der tvivles om at det vil blive lag paa Sinde saalænge Munken Sae; styrer Roret. En Forandring i Militairforholdet kan derimod nok ventes og bestaaer heri, at de 1200,000 Franes som Frankrig hidtil betalte i maanedlige Subsidier, ophøre, fra 1ste Novbr. af, og ligeledes Lønningen til de spanske Tropper, men at 40,00 Franskmænd skulle forblive i Spanien, lønnede af Frankrige som paa Fredsfod, men forsynes af Spanien med Nationer, &c. Der siges Breve fra Madrid, at den spanske Regiering ikke finder sig bunden til de Overeenskomster som ere indgaaede med Morillo og øvrige Generaler, da de ikke ere blevne ratificerede af Kongen. Men der siges ogsaa at den franske Armee vil ikke meere tage nogen Deel i Krigen i Estremadura og Andalusien, men overlade samme til de spanske Royalisters egne Kræfter. At Morillo lader sine Folk arbeide paa Corunnas Fæstningsværker, giver Anledning til at tvivle om hans Trofasthed. - Misforstaaelserne med de amerikanske Kolonier skal afgiøres, ved en almindelig Kongres, men Engelland vil ikke befatte sig dermed. (Det vilde nok ogsaa være for tidlig, at udstrække Fredsprojekterne hiinsides Havet, saalænge Borgerkrigens Bølger slaae lige ind paa Madrids Porte Frankrige. Heller ikke her er allevegne Stemningen den bedste. J Marseille tage Urolighederne alt meer og mere til, og sætte Jndvaanerne i største Stræk. Fleregange har den væbnede Magt været utilstrækkelig til at styre den urolige Hob, der udfører sine Overretter om Natten ved Tømmelig og Hanunder idelige Raab: "Ned med de Liberale! Lad os hænge dem o. s. v. - En Forgylder i Lyon er bleven tiltalt for at have sagt: "Der burde bygges 10,000 Galger for Armeen i Spanien. Det var ønskeligt, at der endnu fandtes tortre Karle som Louvel, der kundet ervidere den kgl. Familie, kunde han slippe med 2 Aars Fængsel, vilde han gjøre det selv; der gaves ingen anden Redning end en Republik, a. - I Don at eren Hr. Carbonne bleven saasøgt for at have sagt i et Postkontoir : "Ludvig VIII gjorde bedre i at bede sin Rosenkrands, end sende vore Børn til Spanien Den Beslutning, at de Deputeredes Kammer skal opløses, gjør megen Sensation. Chateaubriand siges, som Følge heraf, at have taget sin Afsked. "Derfor var det altsaa siger en Parisertidende - Bellund maatte bort, Gid nu kun ikke de øvrige 3 Ministre ved denne Foranstaltning have underskrevet deres egen Begravelsesatteste.