JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-07-09
Fredagen den 9de August førstkommet. og middagen Kl. 12 slet, bliver, ifølge Forlig, ved offentlig Auction paa Børsen i Kiøbenhavn bortsolgt: En af Musmann & Schwedler til senere afdøde General=Krigs=Commissair Dahl udstædt 1ste Prioritets Pante Obligation udi Serriblevgaard : og Gods, beliggende i Aarhuus Amt, Boer Herred, Nebbel Sogn, lydende paa Capital efter Omskrivning 42000 Rbd Sølv, dateret Viborg. den 27de Juni 1812, læst ved Retten den 27de November samme Aar. Conditionerne, hvoriblandt er : at Kiøbesummen kan blive henstaaende til 11te December Termin d. A., ere til Eftersyn hos Hr. Prokurator Jensen i Randers og i Kiøbenhavn hos Lotto Advocat Damkier boende i Klædeboderne 101, som tillige foreviser Obligationen og Jordebogen over Godset. Jens Palle Christian Holst, Prokurator i Aarhuus og Ribe Stifter, constitueret Herredsfoged og Skriver i Boer og Nim Herreder, samt Birkedommer og Skriver til Steensballegaards Birk Giør vitterligt: at efter Begiering af Gaardmand Michel Sørensen af Horndrup i Taaning Sogn, Voer, Herred, Aarhuus Amt, og ifølge allernaadigst BevilTykt hos A. F. Elmauist. ling af 13de Juli 1821, indstævnes til at møde for Voer og Nim Herreders Ret, som holdes paa Raadhuset i Horsens den første Fredag eller ordinaire Retsdag i October Maan 18 3 om Formiddagen Kl. 10, Alle og Enhver som maatte være i Besiddelse af, eller have nogensomhelst Ret til en ham tilhørende og bortebleven paa Jens Jensen Sørensen lydende, Kongeng Obligation Nr. 143 dateret 11 Juni 1813, stor 300 Rbd Søv a 3 3/4 po Conto aarlig Rime til, dermed at frimemme og deres lovlige Attomst at beviisliggiøre eller i modset hald, efter nærmere Proceture, Demonstration og Paastand, at lide Dom til bemeldte Obnaations Mottification. Landag gives ei ifølge Forordnin, af 3die Jum 1706. Til Bekræftelse under mit Navn og Segl. Boer og Nim Herreders Contoir i Horsens, den 1ste Holst. Juli 1822. For Udstædelsen betalt efter 5 1 og 156, ialt 3 Mk. 4 s., skrivet ite Mark, fire 4/5 Skilling Sølv Holst. Klæde af forskiellige Couleurer, hvoriblandt mørk meleret, er til billige Priset at bekomme hos C. v. Berger ved Mindet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-07-09
Dersom et Par ugifte Mandspersoner eller Fruentimmer ønsker sig Logis og hvad videre der hører til deres Pleie aarligen, da behager de at henvende dem til Averssecontoiret i Aarhuus som giver nærmere Oplysning Det er i en Præstegaard paa Landet. Logis og Kost for en eenlig Persen, eller 2 Skole discipler anviser Adressekomtoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-07-09
For en honet Familie er en beqvem Lenighed at faae tilleie til første Fløttetid hos Caspeller Uhrmager.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-07-09
J mit iboende Sted ved Aarn, er 3 a 4 gibsede Værelser i anden Etage, enten samlede eller adskilt at faae til Leie. J. N. True. D. Værelser i Gaarden No. 18 paa Vestergade, som for Tiden beboes af Hr. Skolelærer Wolter, bliver til føste Michaeli at faae til Leie, hvorom akkorPeter K. Galthen. deres med.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-07-09
De Værelser som for Tiden beboes af Skrædermester Holtzermann ved Aaen i Stedet No. 99, som bestaaer af: 2 Stuer til Gaden, Kiøkken- og Spisekammer, Loftsrum over 6 Fag Huus og 3 Fag Halvtag, samt Adgang til Pompen; er til Michaeli Fløttetid at faae til Leie, hvorom accorderes med Skipper Jens Sørensen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-07-09
Den Leilighed som for Tiden beboes af Skomagermester Meier paa Vestergade, kan til næstkommende Michaeli Fløttetid faaes til Leie, hvorom akkorderes med Jacob Liisberg. Eieren Aar 1822. No. 106. den 9de Juli. Tirsdagen. med Brevposterne Den til Forsendelse Kongelig allernaadigst. privilegerede. huus. Ulfslidende. Victoria for Grækerne Fortiener kun det Mod at kaldes ægte, som hærdes i Farens Lue, da maa man tillægge Grækerne det i udmærket Grad, thi som Helte kæmpe de - og seire. Det har de atter nylig viist, da Tyrkehæren ved Larissaret overmodig trængte frem, at sønderknusGrækerhoben, der havde jaget Churschid Paska med stort Tab paa Frugten, og nu med freidigt Mod færstet Fod ved Staden Pattadschik. 22000 Tyrker tilfods og 6,000 Ryttere vare den 30te April afmarscheerte fra Larissa, at omgaae Grækerne, som paa Efterretningen herom droge ned i Dalen, for ved de alt tvendegange forhen ved deres Sejre saa berømte Thermopplæpasse, at forvente Barbarernes Angreb. Den 3die Mai ved Daggry begyndte Kampeng Græterhøvdingen Zonge var den første som angrebes. Det tyrkiske Rytterie vovede sig ned i Dalen, men Grækernes lange Skydegeværer strakte dem fast alle død til Jorden. Jmidlertid havde Odysseus med utrolig Møie og Anstrængelse gjort en lang Omvei, saa han ved Middagstid, dækket af Kalavolterabiergets over, styrtede ind i Fjendens Flanke, og anrettede, dant Nederlag iblandt dem, at de efter tre Timers blodig Kamp toge Flugten i saadan Uorden, at Skots Bagge blev tilbage, og hele Thessalonien atter frie indtil Larissaa. Aldtig har, saa skriver Enaf Grækernes Anførere, en saa glimrende Seier kronet vore Vaaben, siden denne hellige Krigs Begyndelse. Denne Seier have Grækerne trindtomkring hos tideligholdt ved Tedeum i deres Kirker. Tilsøes have Grækerne gjort en Diversion, saa Kapudan Paska for det første er bleven afholdt fra at drage til Morea, hvor han, Pasken af Thessato, nich, Churschid Paaska, samt Hæren ved Larissa, efter Planen, som var lagt, skulde grebet an paa eengang Tyrkeflaaden vendte sig nu derfor af Mitylene, fulgt i Hælene af en stor græsk Eskadre, der fører en uhyre Mængde Brandere med sig. Paa Mitylene have Alle, selv Koner og Piger, væbnet sig, da de forretrække Død for Slaverie.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-07-09
Rusland - Tyrkiet. Frydelig er den officielle Gjendrivelse af den forrige Beretning, at Keiser Alexander skulde have aldeles i unddraget sig Grækernes Anliggender, hvilket man ei heller kunde vente af hiin saa menneskekjærlige Monark. Man kan være overbeviist om, hedder det endvidere, at de vigtigste hemmelige Underhandlinger ere i Værk, og at to saa ædle og store christelige Monarker, som Frants og Alexander, sikkert ville gjøre det til et Hovedformaal at antage sig de ulykkelige Christnes Sag i Tyrkiet, men at de ville gaae tilværks med den største Forsigtighed, saavel for saameget som muligt at frelse dem, som ere i Tyrkernes Hænder, som tillige for at forebygge Krigens Udbrud i Europa.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-07-09
Fra Wien er afsendt en Koureet til Constantine vel, hvis Depescher skulle indeholde en Jndbydelse til Porten, at sende en befuldmægtiget Gesandt til Staden Kaminiel-Podolski i Gouvernementet Podosten, for at underhandle med en russisk Sendemand, som man mener, er Hr. v. Tatitschew, der skal være i Keiser Alexanders største Naade. Om Strøganoff hedder det derimod fra St. Petersborg, at han kun yderst sielden lader sig see ved Hoffet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-07-09
At der i Constantinopel nu begaaes ligesaatrædselfulde Grusomheder mod de Christne som tilforn, har den engelske Ministerpræsident Londonderry selv tilstaaet nys i Underhuset, men derhos erklæret: at de Personer som hidtil vare myrdede derstæds, i stod under Storbrittaniens Beskyttelse, der desuden ingen Ret har til at blande sig i denne Sag. Desuden havde man i London en heel authentisk Liste over de christne Kjøbmænd, som nylig uden mindste Brøde, henrettedes i Constantinopel, og hvoraf mange stode i Handelsforbindelse med Huse i Londen. Nogle af dem havde Slægtninge i London, der have faaet Breve fra deres myrdede Fædre og Brødre, skrevne Dagen for Henrettelsen. En lang udførlig og hjetterørende Adresse i Alles Navn til deres Troesforvandte og Landsmænd i Europa, dateret Constantinopel den 25 Mai er aftrykt i Bladet Times. - Lord Strangford har tilmeldt sin Regjering, hvorlunde Porten havde givet ham det helligste Løfte paa, at de ulykkelige Gidsler ei skulde vederfares noget Ondt, men desuagtet givet Ordre til deres Henrettelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-07-09
Til Triest vare atter komne 150 Flygtninger fra Scies, størstedelen Fruentimmer. Hvad de fortælle om Tyrkernes Grusomheder, er fast utroligt. Fire Byer, som endnu vare skaante, fordi Consulerne havde borget for Jndvaanernes godvillige Underkastels., bleve desuagtet forvandlede i Gruus og hver en Siel nedhugget.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-07-09
J Moldau er det kommet til blodige Optrin mellem de nykomne Tyrker og Janitskarerne. Ogsaa de uddragne Asiater have gjort sig utildeens og ved Silistria modsat sig at gaae videre tilbage, saa man befrygtede, de skulde voldeligen tage sig tilrette og egenmægtigen vende om igien. Endnu bestandre vexles der med Tropper, thi naar visse Compagnier have sammentapset sig tilstrækkeligt Bytte, afløses de af andre, som begierligen vente derpaa hiinsides Donau, for ligeledes at hente deres Part af Byttet. (Det kalde altsaa Tyrkerne en Rømning.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-07-09
Frankrig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-07-09
De spanske og franske Soldater have havt en tille Dyst ved Perpignan, dog uden at Nogen synderlig kom til Skade, men tydeligt kan det mærkes, at Spaniolerne ere yderlig opbragte paa deres Nabofolk. Disse vedblive at sende Tropper til Pyrenæergrændsen, i hvad Hensigt var endnu ubekiendt. J en Tid af 24 Timer var der kommen 3 Kourerer fra Madrid til Paris. - Da General Berton og hans Medoprørere førtes i giennem Poitiers, raabte hans Eskorte, Kongen leve Ned med Forræderne, En Mængde Menneskeer stor mede saaledes sammen, at Rytterne næsten maatte J Nantes gik det igien. tilt til sidstl. 15de Juni, da alle de saakaldte Sammensvorne bleve heel frikiendte. Men Glædesyttringerne derover gik saa yderlig, at Tropper maatte hentes, for at adsplitte de jublende Skarer, hvorved Nogle i saaredes med Sabelhug. - Strasborg har lidt, i meget af et Uveir, som rasede der den 23de Junii. Træer opreves med Rod, Mure styrtedes omkuld og 26 Mennesker sloges ihiel derved. - J Marseille, grasserer det en stærk Skarlagensfebet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-07-09
Engelland.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-07-09
Hs. Høihed Prindsesse Caroline Amalia af Danmarks Fødselsdag, den 28de Juni blev meget glimrende forligholdt hos Hertuginden af Kent. Nogle Dage iforveien havde den franske Minister givet et afde prægtigste Baller, man nogensinde havde seet i London, ligeledes til Ære for det danske Fyrstepar. Deres Høibedets Afreise var bestemt til den 4de Juli. Dog ville Høisamme forblive til den 17de i Engelland, og havde ifinde at indtreffe den 18de i Calais, derfra begive Sig over Brüssel, Haag, til Amsterdam, hvor D. H. kun vilde blive nogle Dage, og derpaa fortsætte Reisen over Pyrmont og Hannover hjem til Danmark. - Stridighederne mellem Engelland og China ere lykkelig billagte. - Den saakaldte Prindsesse af Cumberland har havt det Uheld at vorde arresteret for Gjeld.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-07-09
Tydskland. J Berlin ere tredive Studenter blevne relegerede fra Universitetet for Deeltagelse i en hemmelig Forbindelse, under Navn af Arminia. - J Weymar har Regjeringen ladet to Præster arrestere for deres Prædikeners dæmagogiske Jndhold. - Hertug, Eugen af Würtemberg er død i Meiningen, hvorhan i mange Aar har boet med sin Gemalinde. -
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-07-09
Til Eichstædt ventede man den svenske Kronprinds midt i Julii, at hilse paa sin Brud, Prindsesse Josephine, ældste Datter af Prinds Eugen, NapoleonsStedson. - J Egnen af Celle raser en stor Hedebrand; mange hundrede Mennesker kaste Grave trindtomkring, for at standse den.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-07-09
Norge. Tætved Lille Missen er en By som hedder Wang bleven næsten heel begravet under en nedstyrtet Jord lavine, hvorved 30 Huse, mangfoldige Kreature, &c. blev aldeles borte, og for størstedeel nedfoer i selve Missen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-07-09
Fædrelandet. Khvn. den 29de Junii. Hs. Majestæt Kongen bar i Dag for førstegang efter Sin overstandne Sygdom, spiist ved det store Taffel. Forleden Dag havde Kiøbenhavnerne den Glæde at ser begge Deres Majestæter kjøre en Spadseretour i en aaben Calesche.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-07-09
Saalænge Hs. D. Landgreven af Hessen bliver i Khvn. ville Deres Majestæter ei forlade Hovedstaden, og efter Forlydende vil Hs. D. blive der i nogen Tid.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-07-09
Den 1ste d. M. høitideligholdtes det kgl. Artillerie Corps's Chef, Generalmajor og Ridder v. Becks halvtredsindstyve Aars Tjenesteubslæum, paa Skydebanen udenfor Vesterport. Hans Majestæt havde benaadet Generalmajoren med Commandeurkerset af Dannebrog. Festen var foranstaltet af Artilleriecorpset, og dertil vare indbudne Hs. H. Prinds Ferdinand, H. D. Prinds Wilhelm af Hessen Cassel, H. D. Prinds Ludvig af Hessen Philipsthal, alle Regimenters og Corpsets Chefer og Commandeurer, o. s. v. Ved Skaalerne saluteredes fra et sexpundigt Batterie, og som i Anledning af Høitiden forfatte de Sange, hvoraf de to vare af Prof. og Ridder F. Høegh Guldberg, og de andre af Officerer ved Attilleriecorpset, bleve afsjungne. I Kiøbenhavn døde den 28de f. M. Marie Kirstine Volrath i den høie Alder 105 Aar, 6 Maaneder og 4 Dage. Der lever endnu Adskillige Hovedstaden, blandt andre en Kone i en af Fattigstiftelserne, og en Mand i Frederiksberg Byes Fattighospital, som ere over 100 Aar gamle.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-07-09
Ved Høiesteretsdom er Gaardmand Thomas Bisp i Hiørring Arrest, for ved Gift at have ombragt sin Hustrue, tilfunden at vorde sit Hoved afhugget med Øre, Legemet lagt paa Steile, Haand, og Hoved fat paa en Stage. J 16 Aar havde Forbryderen levet i Ægteskab med bemeldte hans Hustrue, og efter hans Sjelejørgers, Amtsprovst Jansens Vidnesbyrd, havde Hustruen end ofte roest sin Mand for ham som en omhyggelig Ægtefælle og anseet sig meget lykkelig ved ham. Men for et Aarstil siden havde han fattet meere end almindelig Fortrolig, hed til og Godhed for en af hans Tjenestepiger og levet hende Ægteskab, naar hans Kone, der efter sidste Barselseng var noget svagelig, ved Døden afgik Da dette imidlertid varede noget længe, foreslog Pigen ham at skaffe noget Rottekrudt, som hun havde hørt, kunde forvolde Døden. Han laae det paa Sinde, og en Morgenstund tilberedte han Konen et Stykke Smørrebrød, bestrøet med Rottekrudt. Vel fortrød det ham siden, da Konen laae i smertefuld Pine fra om Mandagen hun fik Giften, til om Løverdagen hun først døde, og havde han, efter hans Forsikkring i Forhøret, vidst hvad der kunde frelst hende, da havde han gjort det. - Hans Medskyld, ge, Pigen Anne Christensdatter, blev dømt til Viborg Tugthuus paa Livstid.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-07-09
En Embedsmand ved Øresunds Told Oppebørsel, skal have absenteret sig og efterladt sig en betydelig Defert.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-07-09
Odense. Den Brand, som i Søndags 3 Dags saaes ved Faaborg-Kanten, erfares nu at have været en Slags Hedebrand, der ellers nok ikke længe har fundet Sted der i Fyen. Det var nemlig i Lyngen paa Svanninge Bjerge, som skal være bleven antændt ved Uforsigtighed, idet man vilde ryge Ungerne udaf en Rævehule. Ved den brede Landevei mellem Faaborg og Odense blev Jlden afbrudt og lykkeligviis, standset.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-07-09
Dødsfald. Pr. Lieutn. v. Weilbye, Enkefrue Carstensen, Frue Majorinde Kobn, Pakhuusforvalter Schydz, Toldbetient Heichner, Jfr. Gudenrath, Ferd. Brabands ved Badning), Malermester Bryde, Alle i Kavn. Cancellieraad Hansen, Politiemester paa Khuus. Amt ; Provstinde Bolbroe paa Bornholm; Frue Amtsprovstinde Vellejus 1 Ribe, Adjunct Høst ved Latinskolen i Nakskov, huus. Kours, den 5te Juli - 251 - Specier 15 Rbmk. 1 s. Obligationer 75 ½ a 76.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-07-09
Norske Sedler 118.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-07-09
Befordringer og Afgang. Forligelseskommissair Rehlet i Sæbye udnævnt til Cancellieraad; Vægterinspecteur Berg forundt Rang med 7 Classe No. 1. Landphysikus C. Guldbrand beskikket til Stifisphysikus i Byen; Regimentsqvarteermester og Auditeur ved fyenske Dragoner, Krigsraad Wederkink, til Byskriver i Assens og Herredsskriver i Baag Herred; Exam. juris J. Møller til Birkedommer ved Grevskabet Gyldensteen; Dr. philosophie J. L. Heiberg til Lector i det danske Sprog ved Universitetet i Kiel; Magister H. Clausen til Professer extraord. 1 Theologien; Mag. W. Zeise til Professor extraord. i Chemien, begge ved Khvns Universitet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-07-09
Bekiendtgiørelser. Skuespil i Horsens. af det Kongelige Skuespillerselskab.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-07-09
Onsdagen den 10de Juli, Prolog, forfattet af Td. Overskou, fremsiges af Hr. Hass; Hvilken af dem er Bruden Lystspil i 4 Atter og Educationsraaden, Lystspil i 1 Akt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-07-09
Torsdagen den 11te Julii Frimureren, Comedii 1 Act og Jeannot og Colin Syngestykke i 3 Acter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-07-09
Fredagen den 12te Julii Skatten, Syngestykke i 1 Alt og De to Frimurere, Comedie i 3 Acter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-07-09
Søndagen den 14de Juli Figares Giftermaal, Syngestykke i 4 After med Musik af Mozart. Skuepladsen er i Ridehuset. Billetter til 1ste Plads a 4 Mk. og til 2den a 2 Mk. faaes om Aftenen: Indgang.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-07-09
At jeg Løverdagen den 6te dennes, Eftermiddag Kl. 6, er lykkelig forløst med en velskebt Dreng, det skylder jeg i min høitelskede Mands Fraværelse, offentlig at bekjendtgjøre for vor inden og udendves Familie og Venner, som under hans langvarige og endnu vedvarende Lidelser, stedse have givet mig Prøver paa deres Deeltagelse hvilket jeg og Mint stedse ville bevare, i taknemmelig og uforglemmelig Erindring, saameget me som samtlige disse Ædle altid have søgt at for søde min og Mines nu paa fjæde Aar kummer mis Forfatning. Aarhuus den 9 Juli 1822.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-07-09
allertaknemmeligst Johanne Marie Wissing fød Gjødesen, boende i Enkeboderne paa Graven, Værelset No. 17.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-07-09
Den til den 28de Mai d. A. berammede men bil til udsatte Auction over en Deel for Skatter udlagte Kornvare paa Ryomgaard, bliver afholdt paa bemeldte Ryomgaard Torsdagen den 18de d. om Formiddagen Reugsøe Sønderhald i Kl. 11 slet. Østeriisberg Herredsfogderie i Randers, den 4de Julii A. L. Reiersen Kar, Chemikar fra Malland, har den Ære at underrette Publikum om, at han, kun bliver her i Byen indtil den 13de, hvis Nogen endnu önsker af hans Præparater. Logerer hos Hr. Schucany. Engafgrødet i Ristrup Hovedgaards Enge, afsat i smaae Lodder, bliver ved offentlig Auction som hos des i Engene, bortsolgt Onsdagen den 17de Juli næstkommende om Formiddagen Ki 9 Slet, efter de paa Auctionsstedet bekiendtgiørende Conditioner. Liebhavere indbydes at møde benævnte Sted og Tid. Ristrup, den 8de Juli 1822. Paa den høie Eiers Vegne. H. Møldrup. Følgende Gaardmand Richil Jacobsens Fallitboe Hylken tilhørende Eiendomme, nemlig : et Tørveskifte i Randlev Møse, af Hartkorn 1/4 Alb. og et Skovskifte paa Randlev Mark, blive stillede til 3de offentlige Aucsioner der afholdes saaledes: 1ste Auction, Løverdagen den 27de Juli, 2den dito, Løverdagen den 10de August, og 3die og sidste Auction Mandagen den 26de August, alle om Formiddagen Kl. 11 paa Aarhuus Raadhuus, hvor Lysthavende indbydes at møde og Conditionerne blive bekiendtgjorte. Denne Bekiendtgiørelse tiener tillige til Pantecreditorernes Efterretning i Overeensstemmelse med Plakaten af 22de April 1817. Hads & Ning Herreders Contoir i Aarhuus den 4de Lanng. Juli 1822. Det Huusmand Peder Jensens Fallitboe tilhørnst Sted paa Ask Mark, Astrup Sogn, Ning Herred, som staaer for Hartkorn, Ager og Eng 4 Skpr. 2 Fdkr. 1 Alb. med tilliggende Stkumattikuleret Jord, bliver stillet til 3de offentlige Auctioner, af hvilke 1ste Auctier afholdes Løverdagen den 27de Juli, 2den dito, Løverdagen den 10de August, begge om Formiddagen Al 11 paa Aarhuus Raadhuus, og 3die og sidste Auction afholdes Onsdagen den 28de August om Formid forgen Kl. 10 paa Opbudsstedet. Naar Huset er solgt bertsælges samme Dag Besætningen til samme, samt ind og Udboen. Dette bekiendtgiøres ikke allene til Lysthavendes, men og til Pantecreditorernes Efterretning i Overeensstemmelse med Plakaten 22de April 1817. Huds & Ring Herreders Contoir i Aarhuus den 4de Juli 1822. Lanng.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-07-09
Foranlediget af indløbne Forespørgseler bekiendtgiøtes, at De som paa Raffinaderiets Oplage i de forskiellige Kiøbsteder, Løber Sukker og Sirup (dog ikke mindre end for 50 Rbd. Sedler af Gangen) erholde ligesom her ved Raffinaderiet følgende Rabat naar de betale Contant, saasom : pr. Pd. Candis og Topsukker 1 s. Puddersukker 1/2 s. - Sirup 1/4 s. under Raffinaderiets noterede Priser; desuden erholde De som her ved Raffinaderiet directe afhenter deres Sukkere, i alle Tilfælde en lignende Rabat som Gode giørelse til havende Omkostninger. Aarhuus, den 1ste Juli 1822. Reels Sukkerraffinaderie.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-07-09
At den hidtil førte Handel under Navn af Flørian & Asmussen med Dags Dito har ophørt, og at jeg indtil videre fortsætter samme Handel for min egen Regning, undlader jeg ikke herved at bekjendtgjøre til mine Venners og Velynderes behagelige Efterretning. Aarhuus den 2den Juli 1822. J. H. Clarian.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-07-09
Hollandsk og Eidamer Ost, samt extra god Lax kan J. Kirkerup. faaes hos
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-07-09
Paa Mindegaden kan strax eller til Michaeli Flyttetid erholdes 3 Værelser til Leie i anden Etage hos J. A. Jacobsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-07-09
Udi min nye Gaard, er i øverste Etage tvende giø sede Værelser tilleie, for ugivte Personer, med eller Peder Lars Schmidt. uden Meubler.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-07-09
Tvende Værelser somt Kokken og Plads til Spisekammer i anden Etage, i Gaarden No. 69 paa Vester saaden, kan erholdes tilleie til førstkommende Michaeli Fløttetid; man behager desangaaende at henvende sig til Tarliong. Udgivet 3de Gange ugemme af A. F. Limonist. (Haard følger et Tillæg
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-07-11
Aar 1822. No. 107. Torsdagen. den 11te Juli.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-07-11
Den til Forsendelse: med Brevposterne. Kongelig allernaadigst ) privilegerede Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-07-11
Hiislidende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-07-11
Fædrelandet. Khvn, den 29de Junii. Kiøbenhavnernes Car neval, nemlig Dyrehaugs-Tiden, er nu i fuld Gang. Den elegante Verden pleier sædvanlig at indfinde sig der de Sognedage, især Onsdag Eftermiddag og nogle faa Aftentimmer om Søndagen, for ogsaa, om end kun kort, at være nærværende ved den saakaldte Commerce, der især om Søndagen er i sin fulde Flor. Blandt de Kunster som for nærværende: Tid forevises der, ere følgende nogle af de seeværdigste: 1) Dennebergs Cabinet, der indeholder for skiellige interessante characteristiske og vel udførte Vox, grupper, blandt hvilke i Særdeleshed Salomons Dom tiltrækker sig Opmærksomhed. 2) Hr. Demmenifremviser et Verificatur Experiment eller Kunstarbeider i Glas, og et Museum af deslige Arbeider, Denne Kunstner har endnu aldrig været her for og foreviist fine høist seeværdige Glaskunster; hans Laboratorium er fortrinlig skiønt og opfyldt med en Mængde Mesterstykker i denne Kunst, f. Ex et efter, den nyeste Architectur konstrueret Orlogskib paa 110 Kanoner i fuld Udrustning med alle Takkelager og Redskaber, Slupper, Mandskab o. s. v.; fremdeles skiønne Land- og Søe Prospecter, bevægelige og ubevægelige Vandspring o. a m. Han smelter i et Øieblik alle Sorter Glas i de skiønneste Former efter Tilskuernes i eget Valg, og besidder desuden den saa sieldne Hemmelighed at kiende og kunne udøve de Gamles Glas malerie Kunst. 3) J. B. Martin foreviser sine bekiendte interessante plysiske ca megalographiske Kunst. stykker. 4) Hr. Elsatz, der har et sieldent Mengerie af vilde Dyr, Løver, sieldne Abekatte o. s. v.