JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1840-08-29
Et Sted ved Ringkjøbing Fjords Udløb i Havet er, efter Sigende, i de sidste 3 a 4 Aar af og til funden enkelte Sølv=Mynter, omtrent saa store som en Specie og alle af eens Præg. Paa den ene Side sees et kronet Brystbillede med Scepter, omgivet af følgende: CAROLVSVROMAIP-SEMP. AVGVST. paa den anden Side sees et Vaaben og Aarstallet 1544, samt Omskrift: KOVFBVREN. MONETA. NOVA. CIVITATIS. Myntens Metal=Værdi er 1 Rd. 4 Ls. Cour. Nogle faa Guldmynter skulle ogsaa være fundne paa samme Sted. (Ribe Av.)
Viborger Samler, 1840-08-29
Fra Hjerting meldes, at i Natten til 15de Aug, indstrandede under Weier, Everten, de to Brødre, Skipper N. Thygesen, af Sønderboe, fra Norge med Trælast. Folkene ere frelste og Ladningen bjerget; Fartøiet vil derimod vorde Vrag. (Hls. Td.)J Hvidberg Præstegaard paa Thyholm indtraf ifjor Foraar det mærkelige Tilfælde, at et Faar, efterat have midt i Februar Maaned født Tvillinglam, hvilke dog begge døde en 14 Dage efter, i Slutningen af Marts igjen fødte et stort og godt Lam, der endnu lever. Lignende Tilfælde skulle ikke være saa sjeldne der i Egnen. (Rd. A.)
Viborger Samler, 1840-08-29
Directeuren i Generaltoldkammeret og Commerce-Collegiet, Hr. Kammerherre v. Lowzow, bereiser i denne Tid, i Forening med Overcontrolleurerne, Jylland, forat gjøre sig bekjendt med de forskjellige Told=Forhold og Localiteter. (Ab. Av.) – (Bemeldte Herrer have for faa Dage siden gjestet Viborg.)
Viborger Samler, 1840-08-29
Det er at vente, at det ved fremtidig Uddeeling af Landbrænderie=Bevillinger vil blive taget mere Hensyn til Localiteterne end hidtil, især naar man veed, at dette er Kongens udtrykkelige Villie. Et Vidnesbyrd derom har Hs. Maj. selv givet paa sin sidste Reise i Jylland. Under en Discussion om Brænderianliggendet, hvori Hs. Maj. ved sit Besøg i en jydsk By, med en for alle Tilstedeværende overraskende Sagkundskab, behagede at deeltage, beklagede man sig nemlig for Hs. Maj. over, at ved flere til Landbrænderier uddeelte Bevillinger Kjødstædernes Jnteresser syntes at være stillede i Skygge, hvortil Hs. Maj. yttrede, at han naturligviis ikke kunde troe, at de vedkommende Autoriteter vilde give Landboens Jnteresser noget Fortrin paa Kjøbstadens Bekostning. Man fremhævede nu nogle Exempler og deriblandt eet, der indeholdt en Tilladelse til Anlæg af et Brænderi paa en Gaard, som laae imellem 3 Kjøbstæder og i betydelig Nærhed af dem alle 3, hvorpaa Hs. Majestæt, selv overrasket ved dette Tilfælde, yttrede: at det ingenlunde var Regjeringens Mening, at der paa saadanne Steder skulde meddeles Brænderie=Tilladelse. "Men - tilføiede Hs. Maj. - man er jo i Meget nødt til at gaae efter sin Amtmands Jndstilling." Forhaabentlig vil dette Vink ikke have forfeilet sin Virkning. (Aalb. Av.) Omendskjøndt adskillige Stemmer have hævet sig imod en ny Matrikuls Jndførelse i Danmark, saa synes man dog nu, i det Hele taget, at anerkjende denne Foranstaltnings Gavnlighed for vort Landbovæsen, især da den sættes i Værk paa en saa lemfældig Maade og efter saa omhyggelige Forberedelser. Vistnok deeler denne indgribende Forandring Skjebne med enhver af lignende Art, forsaavidt den hist og her vil berøve Enkelte de Fordeele, som de længe have været i Besiddelse af. Men da man siden 1802 har vidst, at en ny Matrikul skulde udarbeides og indføres, og da den først med Begyndelsen af Aaret 1844 træder i Kraft, saa kan det i det Mindste ikke siges, at Nogen derved bliver overrumplet. J Danmark har man altsaa sikker Udsigt til at see Statsbyrderne ligeligere fordeelte end efter den nugieldende Norm fra 1688, der altsaa beholder Gyldighed i over halvandet Aarhundrede. (Kbhvnsp.)
Viborger Samler, 1840-08-29
Sidste Numer af, Handelstidenden, meddeler følgende Resultater om Udsigterne til dette Aars Høst her i Landet: Bog staaer udmærket godt, og tegner til at give en særdeles riig Høst, stad. er nu slaaet, hvorimod Prad. er temmeligt tilbage. – Havre tegner til at give, i det Hele taget, en meget god Host, den staaer godt, men paa mange Steder var den endnu ikke moden. - Rug, som nu er slaaet overalt, og hvoraf meget er kommet i Huus, giver en god Høst, ikke under, men snarere over, en almindelig Høst. Erter staae allevegne meget godt, men ville vorde hostede senere end almindeligt. – Boghveden tegner i det Hele taget maadeligt. - Rapsen har, skjøndt den har givet mere end man først paa Sommeren ventede, dog i det Hele taget i Qvantitet kun ydet en maadelig Høst, som man oftest hørte, 56 Tdr. pr. Tde. Land. Qvaliteten er meget god, sort og tør. - Hveden har lidt, over hele Landet, mere eller mindre af Rust i Axet. Denne Sygdom i Kornet er lidet kjendt, og derfor kan man heller ikke endnu vide dens skadelige Virkning. Jmidlertid kan det ikke feile. at jo mange Korn ville vorde svange eller for en Deel ufuldkomne, og efter al Rimelighed vil det Rust-Pulver, som findes i Kjærne=Kapselen, skade Hvedens Udseende. - Hvad Kartoflerne angaaer, da stode disse paa mange Steder maadeligt nok, paa andre Steder godt. En riig Høst ville de ikke give. - Man er tilfreds med Ho-Høsten paa Engene. Derimod giver Kløverhøet kun lidet.
Viborger Samler, 1840-08-29
Ved Tallotteriets 1375de Trækning i Altona, den 25de August, udkom: No. 17. 16. 30. 28. 87.
Viborger Samler, 1840-08-29
Reisende. Med Dampskibet fra Kallundborg til Aarhuus, den 26de August: Borgercaptain og Snedkermester Thielemann, Kammerherre Niels Juel, Kammerjunker van Deurs, Consul Good, Frøken Treschow, Proprietair Rahlff, Consul Jsen, Toldbetjent Jacobsen, Kom. Heckscher og Westermann. Med Jahnsens Paquet til Kjøbenhavn: Studenterne: Mathiesen, Arnholtz, Kuhlmann, Klem, Høyer, Møller og Aagaard, Jomfruerne Glies og Brandt, Tobakspinder Lerche og Huuslærer Hansen.
Viborger Samler, 1840-08-29
Med Dagvognen fra Randers til Viborg, den 27de August : Pastor Hindberg, Madam Nielsen, Toldbetjent Føns, Madam Føns.
Viborger Samler, 1840-08-29
Paa 11te Søndag efter Trinitatis prædiker Hs. H. Hr. Stiftsprovst Schjødte, R. af D. og Dom, i Domkirken; i Søndresogns Kirke Hr. Pastor Ursin.
Viborger Samler, 1840-08-29
AVERTISSEMENTS. Da jeg Undertegnede førstkommende Søndag agter at aabne mit Brødudsalg her i Byen, tager jeg mig herved den Frihed at anbefale mig til mine ærede Medborgere, som ville forunde mig deres Søgning. Gode Varer, og reel Behandling skal stedse være Formaalet for mine Ærbødigst Bestræbelser. Viborg, den 27de August 1840. H. L. Lindstow, Bagermester.
Viborger Samler, 1840-08-29
Placat. Ved sluttet Skifte den 29de Decbr. 1832 efter afg. Jomfrue Susanne Sophie Petersen af Hvamgaard i Rinds Herred, er hendes Søstersøn Andreas Wulff, hvis Opholdsted var ubekjendt, men som formodes for mange Aar siden at være død i Fyen uden Livsarvinger, udlagt i Arv 175 Rbd. 5 Mk. 5 1/2 s. S. og T., der blev indsat i Overformynderiet, og udgjør nu med oplagte Renter 221 Rbd. 2 Mk. 12 s.S. og T. Paa Grund af Bestemmelsen i Frogen. 11te Septbr. 1839. § 4 have Andreas Wulffs Sødskende, der troe sig nærmest arveberettigede, nu begiert denne Arvecapital ud loddet imellem dem af Skifteretten, hvis nærmere Arveberettigede ikke efter Jndkaldelse maatte melde sig. Andreas Wulff eller, dersom han er død, da hans muelige Livsarvinger, og i Tilfælde ingen saadanne gives, da hans andre Arvinger, indkaldes derfor i Overeensstemmelse med Forordningerne af 11te Septbr. 1839 og 5te Juli 1822 med Aar og Dags Varsel for undertegnede Skifteforvalter at melde sig til bemeldte Arvecapital, da denne ellers efter Jndkaldelsens Udløb vil blive udloddet imellem Andreas Wulffs nærmest Arveberettigede der have meldt sig. Rinds Gislum Herreders Contoir i Hobroe, den 15de Jansen. August 1810.
Viborger Samler, 1840-08-29
Auctions-arat. Tirsdagen den 8de September førstkommende, Formiddag Kl. 10, bliver paa Skive Raadstue afholdt offentlig Auction over nogle uvisse Fordringer, tilhørende Kjøbmand Samsons Fallitbo heraf Byen. Conditionerne bekjendtgjøres paa Auctionsstedet. Lysthavende indbydes. Horn. Skire, den 21de August 1830.
Viborger Samler, 1840-08-31
68 Aarg. No. 139.
Viborger Samler, 1840-08-31
Kongelig allerne privilegeret Viborg Stifts-Tidende. Forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdømmerne. Classer angaa Mandagen den 31te August 1840. Denne Tidende redigeres af Adjunct Reiss og H. Wissing, og udgives 4 Gange ugentlig fra Sidstnævntes Officin.
Viborger Samler, 1840-08-31
Udenlandske Efterretninger. Orienten. Fra Alexandrien haves under 23de Juli over Wien følgende Efterretninger: "Vore nyeste Beretninger fra Damascus, Tripoli og Beirut omtale aldeles ikke den af Paschaen forkyndte Pacification af de syriske Provindser Tripoli og Baalbek; de tale tvertimod om uafladelige Fegtninger imellem Jnsurgenterne og de ægyptiske Tropper, som og om Rædselscener, hvori Ægypterne gjøre sig skyldige, naar de overfalde en christelig Landsby. J og ved Beirut have nogle Udleveringer af Vaaben fundet Sted, men Landsbyerne skaanes derfor ikke; de behandles som om de vare tagne med Storm. Qvinder, Børn, Oldinge og Syge myrdes, deres Huse plyndres og opbrændes, og Kirkerne udplyndres og nedrives. De hellige Kirkekar, Præsteornaterne solgtes offentlig i Bazarerne af Albaneserne; Præsterne selv mishandledes og dræbtes. Afvæbningen af Jndvaanerne i Deir-el Kamar stadfæstes. Tilligemed denne Stad have 14 Landsbyer i samme Provinds lovet at udlevere deres Vaaben. Dette er Resultatet af de af Ægypterne over de syriske Jnsurgenter tilkæmpede Fordeele. J Besiddelse af Deir-el=Kamar, det eneste strategiske Punct i Vest-Libanon, kunde rigtignok Osman Pascha i Forening med Emir Beschir let fortrænge Jnsurgenterne. Men Ægypterne oprore ved deres Grusomheder Landmændene endnu mere, og hvor de trænge frem, møde de en fortvivlet Modstand. Ogsaa synes det, at Englændernes Nærværelse bidrager til at sætte Mod i Jnsurgenterne Denne Omstændighed tilskriver Mehemed den nylig udbrudte Opstand i Ledschia; om med Ret eller Uret, er endnu uafgjort. Mehemed Alli opbyder Alt, forat man skal tro, at Opstanden ganske er endt. SamiBei er med uforrettet Sag vendt tilbage fra Constantinopel. De Efterretninger, han har medbragt, behage ikke Vicekongen. Man vil nemlig vide med Vished, at aldeles ingen Underhandlinger have fundet Sted imellem Divanet og Sami-Bei. Med Hensyn til Flaaden har man tilkjendegivet ham, at Mehemed kunde sende sin Søn Said-Bei med den til Constantinopel.
Viborger Samler, 1840-08-31
Endelig meddeler Augsb. Allg. Zeit følgende senere Skrivelse fra Alexandrien af 26de Juli. Jgaar gi Rygtet her, at den engelske Flaade havde forladt Vurlafor i Forening med 4 Linieskibe, der ventes fra Malta, og de tre, der ere stationerede ved Beirut, at seile heren; men jeg sætter ingen Lid til dette Rygte. Paschaen lægger ikke Dølgsmaal paa, at det critiske Øieblik er forhaanden; thi da hans Jntriguer i Constantinopel ikke have ført til noget Resultat, maa han vel omsider fatte en Beslutning, for at undgaae den høistbesværlige status quo. Jøvrigt synes det, at han ikke er bange for en nær forestaaende Catastrophe; i det mindste sagde han igaar at Aarstiden allerede var altfor fremrykket, tilat man i Aar kunde foretage sig Noget imod ham.
Viborger Samler, 1840-08-31
Frankerig. Engelske Blade meddele om de Franskes Konges Ankomst til Calais udførlige Beretninger, hvoraf man seer, at Kongen og hans Familie ikke uden al Fare have naaet deres Tilflugtsted. Den 16de, henved Midnat, indskibede Kongen, ledsaget af Madame Ade lade, Hertugen og Hertuginden af Remours, Prindsesse, Clemmentine, Hertugerne af Aumale og Montpensier, Krigs- og Marine Ministeren samt Ministeren for det Jndre, sig i St. En, for med Dampskibet af afseile til Boulogne, hvor Kongen vilde møde Dronningen, der gjorde Reisen tillands. Den opkommende Storm tvang Skibet til at anløbe Calais. Den 17de, Kl. 2 om Eft., ankom Skibet udenfor Havnen og gjorde Signal efter Lods. Da det fortsatte sin Vei igjennem Havnecanalen, dreves det ved Vindens og Bølgernes Magt imod den nye Kai, hvor det i en meget farlig Stilling stødte paa Grund, og led Haverie. Saasnart det var muligt at lande, lod Kongen alle de Øvrige begive sig i Baadene, og erklærede, at han ikke vilde forlade Skibet, førend alle vare bjergede.
Viborger Samler, 1840-08-31
Le Temps beretter: "Jdag (den 20de Aug.) herskede en stor Bevægelse i Hovedstaden. Fra Morgenstunden var en stor Folkevrimmel forsamlet i Qvartererne af Palais royal. Tuilerierne, Kaierne, Palais de justice, og i Forstæderne, for at læse Placater af uhyre Omfang, hvilke vare opslaaede paa Murene. Disse Placater indeholdt under Form af en Proclamation et Opraab om at gribe til Vaaben for at befrie Prinds Ludvig Napoleon."
Viborger Samler, 1840-08-31
Seglbevareren har den 18de August forelagt Pairernes Kammer den kgl. Ordonance, der constituerer Par riet til Domstol. Retten erklærede sig competent, og overdrog Kantsleren at indlede Jnstructionen, og at vælge fem Assistenter. (Decazes, Portalis, Girod (de Aind, Gerard og Persil. J Conciergeriet har Jnstructionscommissionen optaget det første Forhør over de Sammensvorne fra Boulogne. Debatterne i Anledning af Processen ville først begynde 15de Octbr. - Jøvrigt er ikke Ferdinand Barrot udseet til Prindsens Defensor; man skal derimod have henvendt sig til den berømte Advocat Berryer, for at formaae ham til at paatage sig Forsvaret for Prindsen eller for Gen. Montholon. Berryer skal have erklæret sig beredvillig til at forsvare Prindsen. - Det er senere oplyst, at Dampbaaden, der ilandsatte Prindsen og hans Følge, ingenlunde havde enten de Vaaben eller Pengesummer ombord, som Rygtet havde udbredt. De 1800 Flinter ere reducerede til 5 Kaarder, 2 Sabler 3 Pistoler og en Stok med Kaarde, i. Den halve Million Fres, er sammensmeltet til 21 Napoleondfors, 6 Sovereigns, 2 Frankdalere, tre 2 Fres Stykker, 1 Frestykke og en lille Kobbermedaille, med Jndskrift: "perruques perfectionnees", tilhørende en Pariser-Friseur, der havde erholdt et Patent for sin Opfindelse. Desuden fandtes i Dampbaaden 9 Heste, den berømte Ørn, 2 nye Vogne, prægtige Uniformer, 20 a 24 Flaskekurve med fortræffelige Drikkevarer, Viin, Porter, Gingerbeer, Sodavand og Brændeviin, – en Stambog med erotiske Stanzer og et smukt Damenecessaire.
Viborger Samler, 1840-08-31
Storbritannien og Jrland. For at gjendriveTorybladenes og navnlig the Times's Paastand om at den britiske Sømagt ikke skulde være den franske voxen, meddeler the Globe følgende sammenlignende Beregning over begge Landes Krigskibe:
Viborger Samler, 1840-08-31
England. Linieskibe, Fregatt. Mindre Fartøier. Dampbaade.
Viborger Samler, 1840-08-31
J Tjenesten, Reserven indbefattet. 22 29 87 65.
Viborger Samler, 1840-08-31
J Reserve som Demonstrationsskibe. 15 11 Paa Stabelen eller under Bygning - Summa 107 Frankerig.
Viborger Samler, 1840-08-31
(Efter den franske Marineministers Beretning for 1841.) Linieskibe, Fregatt. Mindre Fartøier, Dampbaade.
Viborger Samler, 1840-08-31
J Tjenesten, Reserven indbefattet. 15 2 73 30. Paa Stabelen eller under Bygning . 85 88 93 Summa 49 50 "Men endnu mere end ved sine Skibes Antal, vedbliver the Globe, har England ved sit stærke Skibs mandskab en væsentlig Fordeel over Frankerig. Dette Mandskab, der nu udgjør paa de engelske Skibe 37,166 Mand, og der ved det første Stød i Krigstrompeten, øieblikkelig kunde forøges til 300,000 Md., udgjør paa de franske Skibe kun 22,464 Md. og vilde ved et almindeligt Opbud ikke overstige 50,000 Md." – Vel indrømmer Naval and Military Gazette, at de franske Skibe overgaae de engelske i Størrelse, men tilbagekalder tillige i Erindringen, at disse større Skibe ofte ere tagne af de mindre engelske Fartøier. Derimod erklærer, den ministerielle Globe, at Regjeringen bør henvende sin Opmærksomhed paa forskjellige Puncter i Canalen og Middelhavet, til Ex. Guernsen, Jersey, Malta, de joniske Øer, Gibraltar, samt desuden have et vaagent Øie med Mauritius og St. Helene, for at det ikke skal falde de Franske ind at danne et andet Ancona af et af disse Steder.
Viborger Samler, 1840-08-31
Nyeste Postefterretninger. Frankerig. Paris, den 24de August. Ministeriet bekjendtgjør de med Skibet, Ætna" komne Efterretninger. Den 6te August var alt roligt i Ægypten og Libanon; Jnsurrectionen i Syrien var ikke udbrudt paa ny. Mehemed Ali havde med megen Rolighed modtaget Efterretningen og Londoner-Tractatens Afslutning. Han fortsatte med stor Virksomhed sine Forsvarsanstalter.
Viborger Samler, 1840-08-31
Ministeriet anseer det for passende at give Constitutionnels mindre officielle Dementi større Vægt ved følgende Artikel af det ministerielle Blad "Messager.""Const." erklærer, at alle de igaar Aftes udbrudte foruroligende Efterretninger og Russernes Jndmarsch i Syrien, om Candias Occupering, om det engelske Parlements og de franske Kamres Jndkaldelse ere aldeles usande. Const. har Grund dertil. Jkke et eneste af alle disse Rygter er sandt. Publicum være paa sin Post imod Nyhedskræmmernes og Rygtesmedenes Manoeuvre, og modtage kun med den yderste Mistillid enhver ikke officielt meldt Efterretning.
Viborger Samler, 1840-08-31
Efter Commerce" giver et af Conseilpræsidentens Blade en klar og nøiagtig Udvikling af Ministeriets Forhaabninger og Fredens Opretholdelse. Det hedder, at England ikke er langt fra at desavonere Londoner-Tractaten, og at det britiske Cabinet vil foreslaae den franske Gesandt Guizot, at afstaae Mehemed Ali Ægypten som arvelig Besiddelse, og Syrien paa Livstid. Paa saadanne Vilkaar viser den ministerielle Journal sig meget beredvillig til at underhandle, og med en saadan Fyldestgjørelse turde Regjeringen være fornøiet.
Viborger Samler, 1840-08-31
Privatbreve fra Alexandrien af 7de August, ankomne til Paris med Dampbaaden "Ætna," berette, at den franske Generalconsul Cochelet havde begivet sig til Vicekongen for paa ny at opfordre ham til at følge Frankerigs Raad. Consulen skal have forsikkret Vicekongen, at Frankerig ikke havde undertegnet Londonertractaten, at det tvertimod havde fattet den Beslutning at forblive neutralt med Hensyn til de andre Cabinetters decreterede Tvangsmidler imod Ægypten. Vicekongen skal have givet den Erklæring, at han under de nuværende Omstændigheder ikke vilde udlevere den tyrkiske Flaade. Den engelske Generalconsul, Oberst Hodges, skal i Anledning af en til ham fra Admiral Stopford ankommen Depesche have sagt, at Alt var forbi, at han (Consulen) endnu en Gang vilde begive sig til Vicekongen for at forelægge ham Sagernes sande Tilstand, og at han ønskede, at Himmelen vilde aabne Øinene paa den stakkels Pascha, for at han ikke skulde ile sin Undergang imøde. Jøvrigt maa det bemærkes, at Correspondentefterretningerne vedblive at paastaae, at de engelske og russiske Consuler skulle have meddeelt Vicekongen Magternes Ultimatum, og kun tilstaaet, ham 10 Dages Frist, for at afgive sin Erklæring. J Alexandrien var man belavet paa en Blokade; man meente, at den engelske Flaade vilde den 15de August vise sig for Alexandrien; – den engelske og russiske Consul gjorde Tilberedelser til at forlade Ægypten, naar den peremtoriske Frist var udløben.
Viborger Samler, 1840-08-31
Jfølge et Børsrygte har den franske Regjering erholdt Efterretninger fra Guizot. Man troer at Londoner Tractaten vil vorde modificeret paa en for Frankerig tilfredsstillende Maade.
Viborger Samler, 1840-08-31
Storbritannien og Jrland. London, den 25de August. De nyeste Beretninger af 17de August fra Lissabon melde, at en Jnsurrection er udbrudt i Hoi vedstaden den 11te sildig om Aftenen, at den imidlertid snart er bleven dæmpet, samt at den portugiske Habeascorpusact og Pressefriheden ere suspenderede.
Viborger Samler, 1840-08-31
De ministerielle Blade melde, at det britiske Cabinet har erholdt officiel Efterretning om at Quadrupelalliancen er ratificeret af Rusland, Preussen og Østerrig.
Viborger Samler, 1840-08-31
Naar Tyrkiets Ratification indtræffer, ville Ratificationerne vorde udvexlede. The Observer, et ministerielt Søndagsblad, melder, at Blokaden af den syriske Kyst kun vil vorde en militairisk, og saaledes ikke vedkomme de til Syrien bestemte Koffardiskibe. Før sin Afreise fra London har den belgiske Konge havt Conferencer med Dronning Victoria, Lord Melbourne, Guizot og den østerrigske Gesandt, Baron af Neumann.
Viborger Samler, 1840-08-31
Orienten. Alexandrien, den 7de Aug. Saasnart Vicekongen erholdt Efterretning om Quadruppelalliancens Afslutning, gav han Ordre til at kalde sin Hær tilbage fra Arabien, om føie Tid vil Prophetens Grav være i Ørkenens Vandalers Hænder. En saadan Begivenhed vilde oprøre alle Moslemin imod Porten, og endog bevirke Oprør i Constantinopel. Vicekongen har befalet sin Søn at forsvare Syrien. Vicekongen er belavet paa en Blokade; han frygter den ikke. "Mine Proclamationer, siger han, ere færdige. Naar jeg uddeler dem, ville alle Muselmænd reise sig til mit Forsvar."
Viborger Samler, 1840-08-31
Hamborg, d. 27de Aug. Hs. M. Kongen af Danmark beærede igaar den herværende nye Skolebygning, Bibliotheket og den under Bygning værende nye Børs med sit Besøg. Derefter behagede det Hs. M. tilligemed Hs. M. Dronningen at indtage en Collation hos Syndicus, Sieveling i Hamm. Om Eftermiddagen begave Majestæterne sig til Wandsbeck, og besaae de derværende Fabrikanlæg. d. 28de Aug. Jdag have D. D. M. M. forladt Altona, og fortsat deres Reise til Lauenburg. Da de betraadte det hamborgske Territorium, modtoges de af Borgergardens Generalstab, og escorteredes af en Afdeling af dette Corpols Cavallerie til Gebeetets Grændse. Afdelinger af Borgergardens Jnfanterie vare opstillede ved Portene, og Artilleriet faluterede.
Viborger Samler, 1840-08-31
Handels=Efterretninger. London, den 24de August. Sidste Mandag, Tirsdag og Onsdag havde vi stormende og fugtigt Veir, vore Landmænd ængstedes og flere Forpagtere ilede meget med at bjerge deres Korn, saa at dettes Qvalitet har lidt. Senere have vi havt smukt Veir, og Høsten skrider under gunstige Auspicier rask fremad. Den sidst ankomne nye Hvede er i Almindelighed af god Qvalitet, men dens Udseende eri det Hele taget ikke saa godt som den tidligere til Markedet, ankomne Hvedes. Det smukke Veir har bevirket Stilhed vort Marked, smuk gl. Hvede er 2 a 8 S. billigere. Med ny Hvede var det flant, og de fugtige Partier solgtes 4 - 5 S. lavere end for 8 Dage siden. Priserne paa fremmed Hvede under Laas næsten nominelle. Byg uforandret i Prisen. Havre staaer mindre høit i Prisen.
Viborger Samler, 1840-08-31
Hamborg, den 28de August. Hvede fandt i de sidste 8 Dage villig Kjøbere. J den omtalte Tid ere opkjøbte 8 a 900 Læster Hvede, og betalte 2 1/2 Rthlr. høiere end sidste Fredag. J Dag, efter den engelske Postes Ankomst, vare Hvedepriserne lavere. Rug betaltes bedre, men Omsætningen var ubetydelig. Af Byg liden Tilførsel, Prisen uforandret. Af Havre kommer saa lidet til Torv, at Prisen ere 4 a 6 Rthlr. høiere end i forrige Uge. Ny Raps ere nogle Rthlr. billigere. Qvaliteten smuk og tør.
Viborger Samler, 1840-08-31
Jndenlandske Efterretninger.
Viborger Samler, 1840-08-31
Kjøbenhavn. Den 27de August om Formiddagen Kl. 10 afseilede Fregatten "Bellona." Ombord paa Fregatten befinde sig, foruden den fuldstændige, veludrustede Besætning, 1 Skibspræst, Hr. Pontoppidan, 3 Chirurger, Dhrr. Friis, Curlænder og Lorck samt adskillige Polytechnikere og Naturkyndige, hvoriblandt Dhrr. H. Krøyer og S. Dreier. Derimod er ingen Handelskyndig kommen med, endskjøndt Grosserer=Societetet skal have gjort flere Tilbud desangaaende. - Skibet selv er udstyret med udmærket Elegants og Omhu, ligesom der paa Armeringen skal være anvendt særdeles Opmærksomhed; saaledes ere en stor Deel af Kanonerne og alle Geværerne forsynede med Percussionslaas, og et ganske nyt Slags Skyts anbragt, hvis Construction endnu skal være en Hemmelighed, og som kaldes Espangoler. - Foranlediget ved, at to af Folkene vare blevne syge, havde det Rygte udbredt sig, at der var udbrudt Kopper ombord; men dette Rygte har viist sig at være aldeles ugrundet. (Dagen)
Viborger Samler, 1840-08-31
Den bekjendte historiske Skribent, Dr. G. L. Baden, er ved Døden afgaaet. Lindbergs Petition erholdt (ikke i Kjøbenhavn men i Sjælland) 250 Underskrivter, uagtet, som Fædrelandet bemærker, baade Prof. Sibbern og Hr. Trojel undertegnede den. Præsenteret bliver den vistnok for Stænderne; men dens naturlige Virkning er ingen anden, end den at vise hvor ringe og ubetydeligt det Parti er, som vil saa langt som den i Øientjeneriet. Gud bevare mig for mine Venner, og jeg skal nok tage mig iagt for mine Fiender, siger det italienske Ordsprog. (Rd. Av.)