Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-10-19
At man har i Holland en Formodning om at Tingene ville omtrent tage denne Gang, giver sig tilkiende af en Passage i den Rotterdammer Courant, hvori det hedder: at private Breve fra Frankerige lyde ikke gunstige angaaende, dette Lands Tilstand. Man hører mange Klager over Regieringen der, og paa forskiellige Steder, skulle Uroligheder være udbrudte, ifølge Rygter skal en Opstand være udbrudt i Vendee. - At Kongen af Frankerige har i det nærværende Tidspunkt forstærket Linietropperne med 108,000 Mand, imedens paa samme Tid et Lovforslag er bleven forelagt Kamrene angaaende den mobile og den sedentaire Nationalgarde, hvis Styrke Gen. Mathien Dumias anslog ved denne Leilighed til 1 1/2 Million Menneskeer kunde ikke andet end opvække en ForUrbligelse, og den 5te October faldt ogsaa de Franske Fonds, saavel ved denne Efterretning som ved Efterretningerne fra Belgien og om smaae Uroligheder i det indre af Frankerige. Det var virkeligt derfor ogsaa nødvendigt at Ministrene i de Deputeredes Kammer den 6te Octbr. meddeelte Oplysninger om denne Sag, da Forordningen om Troppernes Udtagelse var udkommen uden nogen Jndledning eller Forklaring om Nødvendigheden af dette Skridt. Ministrene sagde nu at denne Ud tagelse var nødvendig, fordi der hvert Aar udtræde 40000 Soldater af Krigstienesten, fordi 30,000 Mand vare afsendte til Algier og 25,000 Kongelige Gardere og 12,000 Schweitzere vare blevne afskedigede; dog sagde ogsaa Ministrene tillige, at Soutineringen af Grundsætningen om en Jkkentervention udkræver Garnisoner, for at forhindre farlige Berøringer saavel indvendig som udvendig fra. Journal des Debats, som ivrigt tager Regieringens Partie, fortalte nu at Armeen vilde erholde en Styrke af 300,000 Md.; men at dette ikke skulde opvække nogen Foruroligelse da Regieringens Hensigt var aldeles fredelig. Disse Erklæringer beroligede vel ogsaa noget: men den 9de October faldt dog Statspapirene atter, da samme Journal begyndte at yttre Betænkeligheder, som kunde have Hensyn til en truende Krig, og alle Statspapire stode lavt paa Børsen i Amsterdam den 12te October. - Hvad der meest kan berolige ved disse truende Udsigter er dette, at Folkestemningen i England vil formodentlig afholde Regieringen i dette Land fra at blande sig i de Belgiske Anliggender, naar ikke den Franske Regiering lader sig mærke med at den lægger an paa at udvide sine Grændser, hvortil kommer at de Englske Statsindtægter, have i det forløbne Qvartal været 500,000 Pund Sterling mindre end i det foregaaende, og at vigtige og bekymrende Debatter kunne forventes i den forestaaende Parlamentssession, især om en Parlamentsreform, hvilken store og følgerige Gienstand, stedse meere bemægtiger sig Gemytterne i England. Kongeriget Nederlandene antænde sig de politiske Giæringer vistnok i en saadan Grad, at de true med at sætte hele Europa i Flamme. Med Føie har man derfor giort den bemærkning: at dengang Generalstaternes sidste Session blev aabnet, saa var det Hovedqvæstionen hvorledes Oprøret kunde blive dæmpet; men da den blev sluttet havde Spørgsmaalet forandret sig dertil, hvorledes gamle Holland skulde frelses. Hollænderne tabe nu i Belgien deres sidste Bolværker; Castellet Charleroi maatte capitulere den 4de Octbr.; men først efterat der var ringet med Stormklokken i alle omliggende Menigheder; 800 Mand Hollandske Tropper, som laae i Garnison fik Lov til at udmarschere.