Den Vest-Sjællandske Avis, 1826-03-14
Nyeste Post-Efterretninger. Der meldes fra Amsterdam under 7de Marts at Endskiøndt de Engelske Beretninger med Hensyn til Statspapirene, som man ogsaa havde ventet det, endnu lyde ugunstige, og de Russiske ere faldne 1 1/2 PC. i London, saa blive dog de fleste her meere søgte, og netop de sidste staae mærkeligt høiere. hvilket man tilskriver at de noteres høiere i Petersborg. – Hvad der har givet Anledning til disse Statspapires Fald i London har været den Omstændighed, at den Russiske Ambassadeur i denne Stad Greve von Liewen, som i lang Tid har opholdet sig der, har pludselig forladt denne Stad, den 3die Marts, for at begive sig over Berlin tilbage til St. Petersborg. Den 2den Marts var der ankommen en Coureer til ham med Depescher hvorpaa han strax begav sig til Hr. Canning og havde en lang Samtale med ham. Den følgende Dag afgik en Cabinets-Coureer til St. Petersborg. Ambassadeurens Afreise opvakte en stor Armærksomhed i London, især da der paa samme Jid kom mange Rygter i Omløb, som virkede saameget mere foruroeligende jo mere man vilde vide med Vished, at hans Afreise havde været ganske uventet for Ministrene. De consoliderede Fonds faldt til 75 3/4 og de Russiske Statspapirer til 74. De Engelske Blade kom strax til at disputere med hinanden om Aarsagen til hans Afreise; men Bladet Coureren paastod, at Rygtet om at Greven var bleven rappelleret var aldeles ugrundet, og at Sagen hænger saadan sammen: at Greve von Liewen havde for nogen Tid siden modtaget en Skrivelse fra hans Souverain, hvori Hs. Majestæt lod ham vide, at han vilde forunde ham en personlig Conference; men overlod Tiden til ham selv, hvorpaa Greven har benyttet den første bedste Leilighed til at begive sig bort fra fin Gesandtskabspost; derimod paastaaer Bladet Times at Hs. Excellence er bleven meget pludselig og uventet rappelleret til ikke ringe Forundring og Bekymring for det Engelske Ministerium. - Det hedder i en Skrivelse fra Paris, at man har der i den sidste Tid beskiæftiget sig meget med den udenlandske Politik, især hvad der angaaer Orienten, at da det syntes uundgaaeligt at Rusland vilde foretage sig en Bevægelse til Grækernes Fordeel, saa havde det Engelske Cabinet besluttet at sende Hertugen af Vellington til Petersborg, enten for at forhindre denne Bevægelse eller for i det mindste at bevirke: at man indskrænker sig til blotte Trudsler imod Porten. Jfølge vore Salons Politikers Forsikkring, skal det Engelske Cabinet have forelagt det Franske Ministerium følgende Spørgsmaal: 1) Hvad vil den Franske Regiering giøre dersom Rusland, indskrænker sig til blot at forlange af Porten Grækernes Uafhængighed uden nogen Aftrædelse af Lande til sig selv, 2) Hvad vil den giøre om Rusland ikke er tilfreds med at hielpe Grækerne; men vil endog tage Moldau og Wallachiet i Besiddelse? Vil den da give sit Samtykke til at ogsaa andre store Magter erholde dertil svarende Forstørrelser, 3) Hvad vil det endelig giøre, dersom Rusland endnu gik videre med sine Fiendtligheder og marscherede til Constantinopel, Paa alle disse Spørgsmaal skulle de Franske Ministre ikke have givet noget bestemt Svar. Denne Artikel læses i Hamb. Corresp. No. 39). Journal des Debats giver Storbrittannien det Raad at frasige sig Protektoratet over de Joniske Øer, og at de blive føiede til den Græske Republik, at Protektoratet, over Vallachiet og Moldau bliver overdraget til Østerrig, hvorved al Anledning til Krig imellem Rusland og Tyrkiet bliver forhindret og Porten kunde døe en rolig Død ved en indvortes Opløsning. Der skrives fra London, at det hedder i et Brev fra Constantinopel af 25de Januar, at flere Paschaer med Tropper ville komme til at staae i Nærheden af denne Hovedstad, og at der skal giøres et nyt Forsøg paa at indføre den Europæiske Disciplin iblandt Tropperne; 20,000 Par Skoe og en stor Mængde Klæder af samme Slags, om bleve forfærdigede under Sultan Selims Regiering, ere i Arbeide, nogle paastaae vel, at dette er bestemt forde Ægyptiske Tropper, men der ere kun meget faa som ville troe det. – Der skrives fra Triest under 22de Febr., at følge Efterretninger fra Corfu, som man der holder for at være officielle, er der den 3die Febr. forefalden en afgiørende Fægtning imellem Capudan Pascha og den Græske Admiral Miaulis. Det lykkedes Grækerne, iblandt hvilke ogsaa var Canaris, at opbrænde tre Krigsskibe, og deriblandt en raseret Fregat, tilligemed 11 smaae Fartøier. Capudan Pascha trak sig efter dette Vanheld, ilde tilredet, tilbage fra Vassilade til Patras, og Missolunghi blev strax forsynet med de fornødne Forraad. Den til Lands kommanderende Seraskier var for største Deelen forladt af sine Tropper. Paa Morea stode Ægypternes Anliggender ligeledes temmelig slet; Blodgang skal anrette store Ødelæggelser iblandt dem. Hr. Stratford Canning har opholdt sig i 3 Dage paa Hydra, og der havt en lang Conference med FyrstMaurocordato, som gik den Brittiske Ambassadeur i Møde med et stort Følge. Strax efter hans Afreise seilede en i Napoli di Romania og Hydraudrustet Expedition af 2000 Mand til Negropont, og skal have formaaet Jndvaanerne der, som allerede længe har ventet paa Understøttelse til Jnsurrettion; en anden Afdeeling paa 1800 Mand afgik til Athen for at forstærke Oberste Fabrier. Paa Corfu herskede der stor Jubel iblandt Grækerne over disse Efterretninger. – Den østerrigske Jagttager beretter: at det er lykkedes de Græske Skibe anden Gang, efter at de førstegang ere blevne med Eftertryk tilbagedrevne, at forsyne Missolongi, denne med saa mærkværdig Tapperhed og vedholdenhed forsvarede Fæstning, med nye Krigsforraad og Provisioner; de angrebe, begunstigede af Vinden, en Tyrkisk Korvet, som var strandet ved Vassilades og opbrændte den. De stillede sig derpaa i Slagtorden for Indgangen af Bugten ved Patras, og udsendte Brandere imod den Tyrkiske Flaade, som derved blev bragt i Uorden. Dette Øieblik benyttede de for at udskibe Forraad i Fortet Vassilades. Jfølge Efterretninger fra Preve sa blev denne Stad rystet af et Jordskiælv den 27 Januar, som anrettede store Ødelæggelser. J seenere Nummer af den Østerrigske Jagttager hedder det: at den Græske Flaade har viist sig for Missolonghi den 12te Februar: at den Tyrkiske Flaade var gaaet den imøde, og havde en hæftig Fægtning med den heele Dagen, saa at Grækerne maatte begive sig bort ved Nattens Komme, uden at kunne proviantere Fæstningen, som kun havde Levnetsmidler for 20 Dage. Jbrahim har opfordret Fæstningen og truffet Tilberedelser tilen Storm. Jagttageren giendriver ogsaa de Rygter i Franske Blade om at en stor Artillerie=Park er brudt og fra Olmaz til Gallizien, hvor Tropper bleve trukne sammen og at Regimenter ere blevne afsendte til Grændserne af Moldau og Vallachiet Hr. Stratford Canning var endnu den 3die Febr. ikke kommen til Constanti, nopel. – En Flotille udrustes i Venedig under Marchese Paulucces Commando for at afgaae til Archipelet og der giøre en Ende paa de GræskeCorsarers Excesser. J Amsterdam har man faaet den Efterretning fra Missolunghi: at man har seet fra Fæstningens Volde, een Præst, to Fruentimmer, nogle Mænd og Børn, som Tyrkerne havde speddet paa deres Batterier.