JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1836-10-25
En Oversigt af Statsindtægterne i 1836 og de to foregaaende Aar giver det glædelige Resultat, at de i de 3 første Qvartaler af 1836 udgjøre over 33 Millioner meere end i 1834 og over 23 Millioner meere end i 1835. For at vinde Popularitet, skal Hr. Guizot nu være en af de Første til at understøtte den africanske Expedition, og der skal i det Hele tilsendes Marskal Clauzel en Forstærkning af 6000 Md. J Algier selv synes Man derimod ikke at love sig stort Held af de forehavende Expeditioner mod Araberne. Overalt forestaaer der nok store Forandringer med Forvaltningen histovre, og fra flere Sider tales om, at en Prinds af den kongelige Familie vil deele Armeens Hæder og Farer, maaskee tillige - afløse Generalgouverneuren, Marskal Clauzel. - Thiers Partiets Fald har efterhaanden strakt sig til dets Organer, da Bladet "Jmpartial allerede er ophørt og "Journal de Paris" ventelig snart følger efter. Temps og Konstitutionell, tage endnu Hr. Thiers og ne hans Ministerium i Beskyttelse mod de doktrinaire Blades Angreb.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1836-10-25
Tyrkiet. Veziren af Bosnien lod ikke den oprørske Ali Fidaich Pascha Tid til at samle nye Kræfter; thi neppe havde han erfaret, at denne var flygtet til sin Residents Bieling (ikke langt fra Drinas Munding, for han brød op imod ham, indsluttede den 26 f. M. Pladsen og beskjød den saa heftigt, tildeels med Brandraketter, at den største Deel af Staden gik op i Luer, hvorpaa Ali Pascha saae sig nødsaget til at kapitulere imod Løfte om at beholde Livet. Den saaledes overvundne Rebel blev strax smedet i Lænker og vil sandsynlig blive ført til Konstantinopel. - Reschid. Pascha har, understøttet af Statholderne i Bagdad og Mosul, udført et heldigt Feldttog imod en Stamme af Kurderne, Revendusch, besat hele Landet og frataget Rebellerne 50 befæstede Pladse og Skandser. Beyen af Revendusch er taget tilfange, et stort Antal Rebeller ere udryddede med Sværdet og Resten har underkastet sig Sultanen, hvis Herredømme over Kurdistan saaledes er sikret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1836-10-25
Fædrelandet. Offentlige Foranstaltninger. Fra det Danske Kancellie er den 21 Octbr. udstedt en Bekjendtgjørelse, angaaende den allernaadigst paabudne 3 Dages Jubelfest til Erindring om Reformationens Jnførelse i Danmark 1536, hvori endvidere foreskrives, at ligesom det allernaadigst er anordnet, at ingen offentlig Forlystelse, saasom Skuespil, Bal eller deslige, maa tillades paa nogen af de tre Festdage eller Aftenen forud, og at heller ikke Jllumination maa finde Sted paa nogen af Dagene, saaledes er det til samme Tid befalet, at saavel paa den første som den sidste Festdag alle Arbeidssysler skulle hvile, saaledes som i Henseende til Fest= og Helligdage er anordnet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1836-10-25
Søndagen den 23 dennes proclameredes i Hovedstaden, ved Herolder Høitideligholdelsen af den forestaaende Reformations=Jubelfest den 30 og 31 Octbr. samt 1 Novbr. Ved et Regulativ er foreskrevet det Ceremonielle ved Høitidelighederne og den Orden, hvori Processionen skeer fra Kongens Palai den 30 Octbr. til Frue Kirke og næste Dag til Universitetet. En Eskadron af den Kongelige Livgade til Hest med Pauker og Trompeter aabner Toget, derpaa følger de tvende Kongelige Fourerer, ridende i Herolds Dragt, Hofmarskallen med Hofmarskalstaven i Haanden, alle Storkors af Dannebroge samt alle Rangspersoner af 1ste Klasse, enhver i egen Eqvipage, med 2 Heste forspændt. Deres Majestæter Kongen og Dronningen komme i Stads=Eqvipaage, bespændt med 8 Heste, ved enhver af de 4 Mellemløbere gaaer en Staldkarl i Stads=Livree, foran Vognen gaae 12 Løbere og Laqvaer, alle i Stads=Livre, og ved begge Siderne af Vognen 12 Kongelige Pager i Galla-Uniform; foran Vognen ride 4 Majorer eller Kapitainer af Søe=Etaten, 4 Kammerjunkere, 4 Oberster eller Kommandeurer af Søe=Etaten, og begge Staldmesterne nærmest ved Vognen; ved Siderne af Vognen ride 4 Kammerherrer saaledes, at Pagerne gaae nærmest ved Vognen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1836-10-25
Ved Reskript af 17 dennes har Hs. Majestæt, paa Grund af et i No. 252 af det i Christiania udkomne Blad, den Bad Constitutionelle for Søndagen den 9 d. M. - af Allgem. Zeitung optaget - Stykke, indeholdende høistfornærmelige Udtryk om det danske Kongehuus, befalet Kancelliet at træffe de fornødne Foranstaltninger saavel til, at bemeldte Nummer af ovennævnte Blad supprimeres, som til at forhindre, at selve Bladet herefter forsendes til eller holdes af Nogen af Hs. Majestæts Undersaatter.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1836-10-25
Helsingøers-Avlsen af 21 dennes omtaler en Kongelig Parolbefaling af 17 d. paa 10 Paragrapher, som gjør en længe ønsket Reform i vor militaire Straffelovgivning. Efter den er Spidsrodsstraffen aldeles afskaffet. Vand= og Brødsstraffen er givet tvende Grader. J den strængere Grad gjøres Fængslet mørkt, og den Skyldige tilstaaes ikke andet Leie end den blotte Brix, men vel Dækkener til at holde Varmen. - Naar den Paagieldende har gjort sig skyldig til en større Straf end 30 Dages strængt Fængsel paa Vand og Brød, tilføles der Straf af 25 til 75 Slag paa een Dag eller 100 til 150 Slag i to Dage paa Ryggen med en Rotting, ikke tykkere i Omkreds end 1 1/2 Tomme eller længere end 3 Fod. Den Skyldige bør da være iført Skjorte og Trøie, og Slagene gives ham saa langsomt, at han frit kan trække sin Aande imellem hvert Slag. Da Vand= og Brødsstraffen, ligesom i den civile Lovgivning, ikke kan tilkjendes unge Mennesker under 18 Aar eller Folk over 60 Aar, saa er med Hensyn til de Sidste bestemt den Skjærpelse, at de hensættes i mørkt og eensomt Fængsel, og kun om Middagen erholde varm Mad, men ellers Vand og Brød. - Den strængere Grad af Vand- og Brødsstraffen, der altid skal udholdes i eensomt Fængsel, kan ikke anvendes paa Underofficerer, med mindre de tillige degraderes.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1836-10-25
J Kollegialtidenden No. 43 gives nu udførlig Beretning om Forhandlingerne i den forenede Nationalbankbestyrelses Forsamling den 14 Octbr. 1836, efter Repræsentanternes Beslutning meddeelt af disses Formand, Høiesteretsadvokat Justitsraad Sporon. (Det Væsentlige skal vorde meddeelt i et følgende Nummer.)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1836-10-25
Skibs-Efterretninger. Skipper Dahl fra Færøerne, som ankom til Kjøbenhavn i Løverdags, forklarer, at han den 15 Octbr. paa 58 13 Brede og 87 vestlig for Kjøbenhavn har mødt et Kusskib forladt af sit Mandskab, flydende paa Lasten. Det havde mistet sin Takkelage, og havde ikkun en Stump af Mesan Masten tilbage, hvorpaa vaiede dansk Flag. Det havde intet Sværd, men to smalle lysgule Striber paa Siderne. Et Amerikansk Skib, nu beliggende paa Helsingøers Rhed, havde sendt Folk ombord i det Jfølge det Kongel. General-Toldkammer= og Kommerce Kollegii Foranstaltning er ved Trykken bekjendtgjort en Efterretning om Fyrene paa de danske Kyster i Aaret 1836.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1836-10-25
Konfiskationen af den opbragte danske Jagt Willemoes i første Jnstants, er nu stadfæstet i Swea Hofret. Videnskabelighed. Til Horsens indløb med Posten den 20 d. den for Mange sørgelige og uventede Efterretning, at Pastor C. B. Jensen i Fredericia (forhenværende Katechet og Førstelærer ved Borgerskolen i Horsens og Udgiver af det i Odense 1830 udkomne Provindsial=Lexicon over Danmark,) er afgaaet ved Døden. Ugen forud havde han gjort en Reise til Kjøbenhavn, hvor han Søndagen den 16de gik paa Gaden og med Eet befinder sig upasselig, lader sig kjøre hjem i en Drosche og - døer Dagen efter, ikke anende at han ved sin Afreise for sidste Gang skulde sige en om og elsket Hustrue og talrig Børneflok sit sidste Farvel. J den veemodige Dødsanmeldelse af Sønnen, Hr. Studios. Theol. Jensen, siges: "et Nerveslag berøvede min Moder den kjærligste Ægtefælle og 7 dybtsørgende Børn den om meste Fader."¬
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1836-10-25
(Fortsættelse af Professor Oehlenschlagers Svar S. 751.) Den sande Oplysning er det Aandens Lys, som Fornuften og Hjertet maa tilbede; det varmer og vederqvæger, det brænder ikke. Men naar det forvandles til en ødelæggende Jldebrand, der truer med at lægge alle aandelige Bygninger i Aske, maa Man have dette Baal. Naar Lidenskab og Ondskab give sig et Skin af Ret, hvorved det Sande, det Gode, det Skjønne trues med at gaae tilgrunde, (hvilket fra Universitetets første Tider indtil vore Dage, saa ofte, paa forskjellige Maader, har været Tilfældet i Europa) maa det vække Afskye. Og er det ikke naturligt, at saavel Udbredelsen af det aandelige Lys, paa dette Sted, som de fortærende, Luer, der gjentagne Gange lagde Bygningen i Aske, maatte give Digteren Anledning til sine Billeder, Derfor synger Choret: Herlig er Lysets Magt, Salligt fra Himlen bragt Aand, i dit Hjem; Men i din Helligdom. Flammen fra Dybet kom Styrtende frem. Himmel, hør Støvets Suk: Svovlede Fakkel sluk, Tændt kun til Vold Som, til Naturens Tab, Ondskab og Lidenskab. Fører i Skjold. Sallige Stjerne huld Som med et luttret Guld, Nedblinker hist, Hellig og vennemild Tænd os vor Alterild, Skjænk os din Gist! Fremdeles vises, hvorledes i Linien: "J snever Kreds indskjærpes Aand og Sands, Saa sang ved Harpen før en ædel Digter. en Trykfeil har givet Referenten Anledning til megen Spot og Spas, da der nemlig skal staae indsnærpes istedetfor indskjærpes, hvilket giver en modsat Mening, og let vilde have været opdaget, dersom Ref, havde været noget mere bevandret i den skjønne Litteratur, da den ubekjendte ædle Digter, han spotter over, er Schiller, som i den velbekjendte skjønne Prolog til Wallenstein siger: "Jm engen Kreis verengert sich der Sinn." Sluttelig holder den angrebne Digter sig overbeviist om, at ingen billig Læser vil kalde hans Selvforsvar Selvroes over et Digt, der skjøndt Anledningen dertil var ædel og høitidelig - dog kun er et Leilighedsdigt, som maatte underordne sig Musikkens Fordringer, og i hvilket han deels derfor, deels for at det ikke skulde vare for længe med Opførelsen, blot flygtigt kunde skigere sine Jdeer. de
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1836-10-25
Blandinger. J Kjøbenhavnsposten censureres Valgene af de to Bankdirektører og det af Kongen befalede Forbud imod den Constitutionelle." Med de første erklærer den Opinionen misfornøiet, da den hos Prokurator Haagen, hvis Retsindighed og Fædrelandskjærlighed er hævet høit over enhver Tvivl, savner tilstrækkelig Energie, og navnligen fremfor de tvende Mænd (Professor Schouw og Assessor Ussing), som Minoriteten stemte paa. Men idet den saaledes ikke anseer Prokurator Haagens Valg for det heldigste, der under de nærværende krigeriske Omstændigheder kunde træffes, er Man, saavidt Vi have kunne bemærke det aldeles enig i at misbillige Valget af Professor Scheel. Om denne Mand vedbliver Kjøbenhavnsposten - veed Man ikke stort Andet, end at han var en meget god juridisk Kandidat, og at han har bevaret den Renommee, at være vel bevandret den danske Ret. Denne Roes vil dog ikke sige meget, især da Alt, hvad af ham er skrevet, bestaaer i halvlærde og lidet aandrige Bagateller. Derimod har han aldrig taget mindste Deel i Nationens almindelige Anliggender, aldrig lagt nogen Jnteresse for Dagen for Udviklingen af vore Samfundsforhold, aldrig godtgjort ved nogen Kjendsgierning, at han er i Besiddelse af den Uafhængighed, af det borgerlige Mod, hvorpaa hans nye Stilling som Bankrepræsentant gjør saa stor Fordring." Naar iøvrigt disse Valg have vakt Forundring, da forekommer det Kjøbenhavnsposten, som om det meest forunderlige derved er, at Man har kunne forundre sig derover. Dette forklares saaledes, at Nationalbankens Repræsentation i ingen Henseende er en folkelig Jnstitution, fordi de første Valgmænd, som Kongen beskikkede, vare 4 Excellencer, 1 Stiftamtmand, 2 Kammerherrer &c. og blandt de første Repræsentantere vare to Grosserere, Resten var lutter Grever, Kammerherrer og Etatsraader. Disse have senere stedse ved Selvvalg rekruteret denne privilegerede Corporation o. s. fr. - Forbudet mod den Constitutionelle, beklager Kjøbenhavnsposten, som et meget føleligt Nationaltab, hvorved vor egen Stræben efter Folkeoplysning er berøvet en stærk og aandrig Bundsforvandt." Denne Dom findes nærmere motiveret i trende Nummere af Bladet (298 - 300.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1836-10-25
Odense. J Søndags forkyndtes fra alle Stadens Prædikestole den forestaaende Reformations=Jubelfest. Til Kathedralskolens Høitidelighed paa Festens anden Dag, den 31 October, er det udstædte Jndbydelsesskrift forfattet af Hr. C. Paludan=Müller, Kand. i Theol. og Adjunkt, under Titel: "Jens Andersen Beldenak, Biskop i Fyen. En Levnetsbeskrivelse." Den ærede Forfatter har med sit sædvanlige lyse Blik og omhyggelige Afbenyttelse af Kilderne givet en interessant Fremstilling af denne Mands mærkelige Levnet, der spillede saa betydelig en Rolle i en af de vigtigste og meest bevægede Perioder i Fædrelandets Historie.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1836-10-25
Befordringer og Afgang. Under det danske Kancellie: Den 17 Octbr. er Sognepræst for Hvedstrup og Flyng Menigheder i Sielland, C. S. W. Zahle, beskikket til Hof= og Slots=Præst i Kjøbenhavn.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1836-10-25
Under det Slesvig=Holsteen=Lauenborgske Kancellie: Den 12 Octbr. er hidtilværende Sognepræst i Fahretoft, J. Brix, beskikket til Sognepræst for Sønderbrarup og Løit i Gottorp Provstie, og Sognepræst i Kirchnuchel i Oldenborg Provstie, BaS. C. Petersen, efter Ansøgning, i Naade entlediget fra sit Embede. - Under Generalpostdirektionen: Den 27 Septbr. er Kopiist i Direktionens danske Sekretariat, L. F. Thomsen, beskikket til Fuldmægtig i Sekretariatet for Landbefordrings- og Vandtransportvæsenets Sager, samt Kopisterne i Direktionens Assignations=Bogholderkontoir og Revisionskontoir, J. Nissen og C. A. F. v. Westen, forundt Prædikat af Fuldmægtig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1836-10-25
Ledige Embeder. Under det danske Kancellie: Hvedstrup og Flyng Sognekald i Sielland, 586 Rd. - Under General-Toldkammer- og Kommerce=Kollegiet: Told- og Konsumtions=Kasserer-Embedet i Kjøge. For Oppebørslerne stilles Sikkerhed af 7500 Rbd. i 4 pCt. rentebærende Kongelige Obligationer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1836-10-25
Beltpassage fra den 19 til 23 Octbr. 1836. Fra Fyen til Sielland. Grosserer Jsrael jun., Frøken Lexow; Kand. pharm. Krüger; Jfr. Møller; Forpagter Trolle og Kone, Kjøbmand Wild; Student Rasmussen; Etatsraad v. Holten og Familie; Bygningselev M. Koppel; Kand. pharm. Krarup; Jfr. Krarup og Langhoff, Proprietair Vallenbiner; Pastor Gyberg. Fra Sielland til Fyen. Stud. juris Hollard Nielsen; Hr. Halling; Forvalter Dreyer; Skæfer Eckermann; Lieuten. v. Lytzen; Frue Oberstlieutenantinde v. Kragh; Bataillonschirurg Jensen; Sekondlieuten. v. Bjelke; Papirfabrikant C. John; Forvalter Brandt; Friseur Hansen; Landmand Schumacker.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1836-10-25
AVERTISSEMENTS. Læsetabeller.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1836-10-25
Nylig har forladt Pressen, syvende Oplag af: Aftryk af de til Brug ved den indbyrdes Underviisning autoriserede Læsetabeller til Børnenes Øvelse udenfor Skolen. Foranstaltet ifølge det Høikongelige danske Kancellies Tilladelse af H. A. Brolund. Jndbunden for 20 sk. faaes den hos Dhrr. Boghandlere i Kjøbenhavn: Gyldendals, Reizel, Schubothe, Steen og Bogbinder Falck; i Odense hos Kancellieraad Hempel og Milo; i Aarhuus hos Jessen, i Aalborg hos Sadolin; i Horsens hos Bogbinder Holst, i Nyborg hos Boghandler Busch, hvorfra Bogen udleveres til Forhandling. Moes Aftenskole begynder med November Maaned, ligesom de forrige Aar, og formedelst det patriotiske Selskabs velvillige Understøttelse, til den samme ringe Betaling. Det Nærmere vil kunne erfares enten hos Hr. Kammerherre J. v. Benzon, Hr. Biskop Fuber eller hos Moe, Overgade No. 28.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1836-10-25
Jeg Undertegnede har herved den Ære at bringe til offentlig Kundskab, at jeg igjen er ankommen til Odense, og ønsker mig, som forhen, anbefalet med Haarklipning og Frisering, saavelsom med Forfærdigelsen af alle Sorter Herre- og Dame Ærbødigst Haararbeider. C. Hansen, Friseur, boende paa Nørregade, ved Siden. af Amtstuen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1836-10-25
Jdet jeg herved tilkjendegiver mit Establissement som Skræder her i Byen, tager jeg mig den Frihed at forsikkre mine ærede Velyndere og øvrige ærede Publikum, som bedes forunde mig deres Søgning, om at det stedse skal være min første Bestræbelse, ved Billighed og Akkuratesse i mit Arbeide at erhverve mig Enhvers Yndest; ligesom mine Kundskaber i mit Fag give mig Haab om at tilfredsstille mine Kunder i enhver Henseende. Tillige anbefaler jeg mig med at decadere Klæde, saaledes at det stedse beholder sin Glands. Ærbødigst Assens den 22 Octbr. 1836. J. Botler.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1836-10-25
Friske holstenske og norske Østers faaes hos P. Petersen junior, Odense Vestergade. Bortlodningen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1836-10-25
af indenlandske Jndustrie=Produkter. Fortegnelser over Gevinsterne til Bortlodningen af indenlandske Jndustrie=Produkter er tilsendt de Postkontoirer og de Herrer, der have indsendt paategnede Subskriptionsplaner, og kunne her afhentes uden Betaling af Deeltagerne i Bortlodningen. Bortlodningen selv foretages Onsdagen den 26 d. M. om Eftermiddagen Kl. 5.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1836-10-25
Commissionen for Industrie-Udstillingen i Kjøbenhavn, den 21 Octbr. 1836.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1836-10-25
Gaardsalg. Gaarden Nr. 577 paa Odense store Torv, med derværende Brænderi=Redskaber, er underhaanden at faae tilkjøbs, naar man henvender sig til Eieren i Gaarden. Til denne Eiendom hører en stor Have, der grændser til Byens Aar, samt en rummelig Gaardsplads med fornødent Vand til Brænderiet og Huusholdningen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1836-10-25
Da intet antageligt Bud blev gjort ved Auctionen den 13de paa de afgangne Kjøbmand Hans Madsens Boe i Svendborg, tilhørende 2 Skovlodder, saa bliver disse Eiendomme, af hvilke den ene, "Oghaugen kaldet, ligger i Gudbjerg Sogns Brændeskov og den anden i Tvede Sogns Skovmaale, efter Vedkommendes Begjæring, paa nye opraabt til Bortsalg ved 2 Auctioner, der afholdes paa Herredstinget i Svendborg Fredagen den 28 dennes og Torsdagen den 10 Novbr. førstkommende, om Formiddagen Kl. 11, efter Konditioner, der ere til Eftersyn her paa Kontoiret. Lysthavende indbydes. Sunds Gudme Herredskontoir i Svendborg den 20 Octbr. Bruun.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1836-10-25
Løverdagen den 5 Novbr. førstk., om Formiddagen Kl. 9, bliver hos Jørgen Larsen i Marienlyst ved Skibhuusveien, Sengeklæder og andet Jndboe, samt nogle Bøger. Odense Herredskontoir den 20 Octbr. 1836. C. A. Falbe.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1836-10-25
Næstkommende Mandag den 7 Novbr., om Formiddagen Kl. 10, foretages en Samling i afg. Feldbereder Thranes Stervboe her paa Kontoiret, og anmodes saavel samtlige Arvinger, som Alle og Enhver, der have noget med dette Boe at afgjøre, at give Møde til bestemt Tid og Sted, da Skiftet ønskes optaget til Slutning. Odense Herredskontoir den 19 Octbr. 1836. C. A. Falbe.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1836-10-25
Enhver, som maatte have Noget at fordre i Stervboet efter forhenværende Kongelig Skuespiller Johannes Wildt, derved Døden er afgaaet i Odense St. Hans Sogns Landdistrikt, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til at anmelde og beviisliggjøre deres Krav for undertegnede Skifteforvalter. Odense Herredskontoir den 20 Octbr. 1836. C. A. Falbe.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1836-10-25
Erste Bekanntmachung. Wann uber die samtlichen Haabe und Guter des Käthners Andreas Petersen in Bek Concurs der Glaubiger erkannt worden ist, so werden alle diesenigen, welche unprotocolliirte Anspruche und Forderungen an den Cedenten oder dessen Besizu haben vermeinen, oder Pfänder von demselben in Händen, haben, hiemittelst augefordert, sich dieserhalb binnen 12 Wochen, vom Tage der letten Bekanntmachung angerechnet, bey Strafe der Ausschliesung von dieser Concursmasse und bey Verlust des Pfandrechts im Actuariat der Haderslebener Harde unter Zurticklassung beglaubigter Abschriften und event. unter Procuraturbestellung anzugeben.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1836-10-25
Haderslebener Hardesvogte den 17 Octbr. 1836. S. Petersen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1836-10-27
65 Aargang. tiets Fyens Kongelig ene privilegerede. Adresse- og politiske Avis, samt Avertissementstidende. Forsendes med Brevposten, overalt i de danske Stater. Redigeres, trykkes og udgives i Odense. af Søren Hempel, Kancellieraad. Torsdagen. 27 October 1836. Jndhold. Spanien (Gomes's Tog imod Granada. Minas Afgang som Generalkapitain i Catalonien). Frankerig (Ex Ministrene Peyronnets og Chantelauzes Løsladelse). Tydskland, (Aprilfangernes Dom. Væbnet Tog af Grev Bentinck imod
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1836-10-27
Kniphausen). Norge. - Fædrelandet. Lovgivning. Offentlige Foranstaltninger. Videnskabelighed. Blandinger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1836-10-27
Spanien. Det saa forroste Overfald ved Villarobledo har kun baaret slette Frugter; thi istedetfor, som Man havde haabet, at faae Bugt med den forvovne Gommes, eller i det mindste udgjenne ham af de sydlige Provindser, vedbliver han at trænge frem med en forhausende Raskhed. Madrider Breve, og Aviser til den 13 d. indeholde saaledes omstændeligere Beretninger om hans Marscher og Fremskridt i Andalusien, hvor han havde stort Tilløb af Løsgjængere og især de Frivillige fra Cordova, hvilken Stad han virkelig har havt i Besiddelse og udplyndret, samt ladet flere af de anseeteste Jndvaanere skyde, hvilken Lod dog ogsaa ramte en af hans bedste Officerer, Villalobos, i det Øieblik han vilde holde en Tale til Folket. Jfølge en Telegraph Depesche fra Bayonne huserede han her fra den 1 til 3d.; men istedetfor at byde ham Spidsen, havde de Frivillige og Nationalgardisterne med Artilleriet forskandset sig i det forrige Jnqvisitions=Palai og en tilstødende offentlig Bygning, hvorhen Øvrigheden ogsaa søgde Tilflugt med de offentlige Kasser. Den snue Gommes vildledede nu sine Forfølgere, ved at udsprede, at han vilde vende sig vestlig mod Portugal, for at forene sig med Miguelisterne i Algarvien; men medens Generalkapitainen fra Sevilla med de Frivillige fra Malaga fulgte denne Retning, vendte Gomes sig pludselig mod Østen og befandt sig den 4de, istedetfor til Sevilla, paa Veien til Granada og Mallaga. Den 5te var han i Landsbyen Barne, hvor Veiene fra Madrid til Malaga og fra Cordova til Granada krydse sig. Enten maa han her have slaaet de Frivillige fra Malaga under Escalante eller nødt dem til Retirade; thi den 6te besatte han AlcalarlaReal, midtveis mellem Cordova og Granada, hvortil Veien saa meget mere stod ham aaben, da den forfølgende Alaix, hvis Avantgarde samme Dag ankom til Jaen, var 3 Dag marscher tilbage. Rodil var draget igjennem Toledo vestlig, ogsaa den Formening at støde paa Gomet. Saaledes har Denne atter vidst at skuffe sine mange Forfølgere, og i Madrid ventede Man med Ængstelighed paa nye Efterretninger. Murene og Taarnene omkring Staden Granada frygter Man ville ikke opholde Gome, da Folket overalt aabner ham Portene, endskjøndt hans hele Artillerie kuns skal bestaae af to Bjergkanoner, som transporteres paa Muldyr. For det første gaaer hans Plan ud paa, at trætte de Konstitutionelle, ødelægge Provindserne, hvorigjennem han drager, brandskatte Stæderne og berøve Regjeringen alle Ressourcer, og det vilde være aldeles uforklarligt, hvorledes han med en Haandfuld Folk saaledes kunde gjennemstrøife Andalusien i alle Retninger, hvis han ingensteds fandt Tilhængere, og blot Tiendedelen af al den Enthusiasme for Konstitution og Frihed, som viser sig paa Papiret, var virkelig. Pablo San stod den 3 d. i Jnficato, en Landsbye omtrent 6 Mile fra Oviedo, vel efterfulgt af flere konstitutionelle Kolonner, men som ogsaa Alle holdt sig i tilbørlig Afstand fra Fienden. - J Catalonien har den sygelige General Mina, med Dronningens Tilladelse, nedlagt sin Post som Generalkapitain og overdraget samme til GeneralSerrano.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1836-10-27
Frankerig.