JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1804-03-05
Til respektive vedkommendes behagelige Efterretning, bekiendtgjøres herved, at ved Guddumlunds Fabriqve ved Aalborg, kan i store og smaae Partier faaes: Steen=Kalk for 8 Rdlr. pr. Læst, og Meel=Kalk for 4 1/2 Rdlr. pr. Læst, alt leveret til Skibene ved Kanalens Munding i Liimfjorden. Alle Ordres og skriftlige Bestillinger, indsendes Portofri til Administrationen for Fabrique=Anlæggene som ogsaa herved forpligter sig til at erpedere enhver saadan Ordres, 14 Dage efter dens Modtagelse. For Vahrenes Godhed og promte Expedition indestaaer undertegnede. Guddumlunds Fabriqve ved Aalborg d. 11te Febr. 1804. Mortensen. Michaelsen. Lundsgaard i Vandborg Sogn, Vandfuld Herred, Ringkiøbing Amt, har undertegnede Eier, som Enke af afdøde Birkedommer Søren Lund, besluttet underhaanden at bortsælge dens contribuerende Hartkorn Ager og Eng, er 6 Tdr. 3 Fdkr. 2 Alb., sammes tilhørende Jor ber, er udskiftet og for sig selv indgrøvtet, har godt Sædeland hvori aarlig kan faaes 3 Tdr. Vinter Rug, 2 Td. Vaarrug, 8 a 10 Tdr. Byg, 20 a 24 Tdr. Havre og avles omtrent 14 Læs Høe. Bygningerne ere for nogle Aar siden af nye opbygte, for en honet Familie vel indrettet og i Brandkassen forsikrede. Ved benævnte Gaard er en god Hauge, fornøielig Udsigt, Kirken, Møllen og Havet nærbeliggende, med flere skiønne Herligheder, som Liebhaberne bedst selv ved Øiesyn kan tage i Betragtning, og om Kiøbesummen med mig accordere, eller med min antagne Laugværge Procurator Overgaard i Holstebro da Vilkaarene skal findes saa billige som muligt. Jligemaade tilkiendegives, at de som maatte have nogen lovlig Fordring paa min afgangne Mand, Birkedommer Søren Lund, der mig endnu ei er tilkiendegivet og afgjort, behagelig vilde anmelde samme for mig, eller forhen nævnte min Laugværge, inden 12 Uger fra Dato, da al lovlig og beviislig Skyld skal vorde betalt, men efter saadan Tids Forløb, mod og antager jeg i saa Fald ingen Krav. Lundsgaard den 21de Februar 1804. Maria Høyland, sal. Lunds. Som Laugværge Ofvergaard.
Viborger Samler, 1804-03-05
Hos C. Heggelund, er i dette Aar som før, hjem avlede og friske Hauge Urterfrøe at faae, som og visse udenlandske Frøearter, samt adskillige Blomsterarter, saa og 3 og 4re Aars Glas Aspargie Planter og den saa kaldet Runkel-Roefrøe. N. O. Alle Sorter frisk og god Hauge Frøe, kan nu og fremdeles i Foraaret faaes tilkjøbs, for billigste Priser, muelig, i Nyekjøbing hos mig N. Qvistgaard.
Viborger Samler, 1804-03-05
Den 25de Februar, afgik ved Døden Anders Hofmann, forhen Sognedegn ved Ørum, Gammelstrup og Borritz Menigheder. Saasnart skee kunde, blev paa Herredsprovstens Vegne og i hans Forfald Boet taget under Forsegling af Sognepræsten paa Stedet. 30te Dagenindfalder den 26de Martii, til hvilken Tiid Arvinger og andre dette Boe Vedkommede indkaldes. H. Cramer. Sønder Ørum Præstegaard d. 27de Februar 1804.
Viborger Samler, 1804-03-05
Formedelst anden Bestemmelse, agter jeg undertegnede underhaanden, at bortsælge min paaboende Gaard Engelsborg, beliggende paa Viborg Byes Eiendom, som for faa Aar siden af nye er opbygget, og vel indrettet til en Familie uden Bondestanden (og er assureret i Brandcassen for 5400 Rdlr.) saavelsom alle til Gaarden hørende betydelige og fortrinlige gode Eiendomme og Markjorder paa Viborg, Mark, og hvortil kand aarlig nedlægges Sæd, 20 Tdr. Rug, 10 Tdr. Byg, og 40 til 50 Tdr. Haure, foruden Boghvede og Ærter, og kand foere, 30 Stykker Færhøveder, 4 a 6 Stykker Vester, og 100 Faar. Med samme kand, og faaes en Kongekorntiende af alle Slags Korn (Havre undtagen) af 136 Tdr. Hartkorn, som kand oppebæres paa Kiærven til Gaarden. Engelsborg d. 24de Febr. 1804. Jørgen Br. Giørup.
Viborger Samler, 1804-03-05
Den 23de sidst, er fra Maler Schrøders til Pastor Wilrichs tabt en ny Guldring, paa hvis Plade stod Minde og indvendig Bogstaverne C. D. P. Finderen ombedes, imod en passende Douceur, at levere samme til Guldsmed Harder i Viborg.
Viborger Samler, 1804-03-05
Paa Veslesgaard staaer 50ve stoere og feede Stald stude usolgt. Libhaberne dertil behager at henvende sig til Christen Overgaard paa Kiølbyegaard.
Viborger Samler, 1804-03-05
En Student af fat Alder, ønsker sig en Condition. Han lærer i de akademiske Videnskaber og vil tildeels i de levende Sprog give Underviisning. Man melder sig om det nærmere hos Boghandler Just i Viborg. Boghandler Just anviser Condition til første Mai so for en Tiener hos en eenlig Herre paa Landet, naar han de tillige kand kiøre et Par Heste, Alle Slags Haugefrøe og Blomster kan faaes for billig Priis hos Gartner Bursche i Randers. J Hr. Major Lautrups Gaard ligger et Parti Rug til Salg, som kand faaes for 6 Rdlr. Tønden, Skieppen 4 Mk. 8 s.
Viborger Samler, 1804-03-05
Hos undertegnede, kan faaes beste rød hollandsk Klefor verfrøe til billigste Priser. Nyekjøbing paa Morsøe. Jepsen.
Viborger Samler, 1804-03-05
At alle undertegnedes Skrivter og Forlagsbøger kunne faaes tilkjøbs for Bogladeprisen hos Skoleholder Rasmussen i Sønder Galthen Aarhuus Stift, det bekjendtgiøres herved til Lysthavendes Efterretning. Viborg den 9de Februar 1804. A. F. Just.
Viborger Samler, 1804-03-05
Forskiellige nye Sorter Skrivpapiir, Postpapiir, i forgyldt og uforgyldt paa Snittet, Jmperial No. Piderojal og Velinpapiir, samt et nyt Slags Steen demarmorpapiir, andet almindeligt Marmorpapiir, no Glands og Kattunspapiir, saa og Ringkiøbings m. Lak til Fabrikprisen, faaes hos A. F. Just. er
Viborger Samler, 1804-03-08
Paris den 22de Februar. Naturligviis tales her ikke om andet, end den opsagede Sammenrottelse. Alle de offentlige Embede: mænd, Militære og enhver, der vil have Navn og Anseelse, aflægger enten personlig, eller skrivtlig Lykønskninger til Bonaparte for hans Frelse. Da Stordommerens Beretning om Mordanslaget blev forelæst i Tribunatet, hvor netop General Moreaus Broder er ansat som Tribun, forlangte denne at tale efter Præsidenten og sagde da "De have hørt Regieringens Taleres og Parises Gouvernørs Beretninger; begge disse Stykker ere især stillede mod General Moreau. Jeg kand ikke uden den meest levende Smerte see, at man allerede i lang Tid har gjort sig Umag for, at belyve en Mand, der har gjort Staten saa vigtige Tienester og nu ikke engang har Frihed til at forsvare sig. Jeg erklærer for hele Nationen: Min Broder er uskyldig i disse Afskyeligheder; man lade ham forsvare sig og han vil kunne retfærdiggiøre sig. Jeg fordrer i hans, mit og vor hele dybt nedbøiede Families Navn, at man med Høitidelighed, Offentlighed og for sædvanlige Retter behandler hans Sag - det vil være ham let, at lægge sin Uskyldighed for Dagen. Jeg troer, at det Hele mod ham anbragte er en ondskabsfuld Løgn." Tribunen Curee billigede hans broderlige Forsvar. Jeg er vis paa, sagde han, at Mokeaus Sag bliver behandlet med ald den Udvidelse, Frihed og Offentlighed som mueligt er; men hvad kunne vi andet, end ønske - og jeg er vis paa Regieringen deler dette Ønske med os - at General Moreau, efter slagtig Undersøgelse, bliver funden uskyldig; Thi nøje smaae Sagen undersøges, i hvor berømt end de Mænd tre, der ere indviklede deri. Statsraad Treilhard forsikrede, at Regieringen ville her som i andre deslige, Sager, blot have Lovene til Rettesnor og give Generalen og hans Venner ald Lejlighed og Tid til hans Forsvar. Aktstykkerne (Forhørerne) vare allerede, saade han, i Senatet og Statsraadet, som derover hemmelig beraadsloge.
Viborger Samler, 1804-03-08
Stordommer Regniers Klage siger blant andet den engelske Troløshed har forbundet den skiændige Georges med Pichegru, som Frankrig dog beskyttede, fordt det ikke troede ham istand til, at være Forræder.
Viborger Samler, 1804-03-08
J Fior nærmede et strafværdig Forlig Pichegru og General Moreau, to Mænd, der i Følge Ærens Følelser, burde været evige Fiender. Politiet greb i Calais een af deres Agenter i det Øjeblik, da han anden Gang ville fare over til England. Dette Menneske er i Politiets Hænder med alle Aktstykkerne, der bevise denne uforklarlige Udsoning. General Moreau lod til at være urolig et Øjeblik, og gjorde sig underhaanden Umage for, at erfare og Regieringen vidste disse Opdagelser. Alt var stille: han blev atter rolig og dulgte for Regieringen et Tilfælde, som med Rette maatte giøre den opmærksom, han dulgte det endog, da Pichegru offentlig tog Deel i det engelske Ministeriums Raadslutninger og med Høitidelighed forbandt sig med Frankrigs Fiender. Regieringen saae i Moreaus Taushed blot Frygt for en Tilstaaelse, der ville have nedværdiget ham, ligesom den ansaae hans Bortfiernelse fra offentlige Sager, hans tvetydige Forbindelser, hans meer end ubeskedne Taler, for Lune og hovmodig Misfornøielse. General Moreau, der maatte være fordægtig, da han hemmelig underhandlede med sit Fædrenelands Fiender, der til enhver anden Tid, efter saa retfærdig en Mistanke, havde blevet fængslet, nød dog rolig sine Æreposter, en uhyre Formue og Republikens Velgierninger; endelig fulgte Tildragelserne hurtig paa hinanden. Lajollais, Pichegrus Ven og Fortrolige, reiste fra Paris til London og kom tilbage igjen for at bringe Moreau Pichegrus Mening og Planer. Man bereder Tilflugtsteder, Veivisere og det Fornødne for Morderne; Georges lander med 8 Banditer, han gaaer til Kysten imellem Dieppe og le Tre port for at tage imod 10 til; Pichegru kommer først Februar og med ham Lajollais, Armand Gaillard, Rapulds Broder, Jean Marie, Georges Fortrolige. Georges tilligemed Johan d'Assar, St. Vincent og Picot og le Petit tager imod dem ved Kysten. Begge Hovedmændene drage til Paris, boe i Huus sammen, omgivne af 30 Banditer, som staae under Georges befaling. 4 Sammenkomster have de havt med Moreau, deriblant de to sidste i hans Huus. Man har fulgt dem Huus fra Huus og har Beviser nok i Hænde Pichegrus Effecter og Papirer har man faaet o. s. v.
Viborger Samler, 1804-03-08
J de til Bonaparte holdte Taler har man da heller ikke glemt, at yttre sin ganske Afsky for den Nations Chef, der er saa svag at gribe til saa æreløse Midler for at rydde sin Fiende af Veien. J Svaret til Senatets Taler sagde Bonaparte "Da jeg er opvoxet i Leirene, lægger jeg ikke de Farer paa Hierte, som jeg ikke frygter for. Med dyb og sørgmodig Følelse seer jeg dette Angreb ligesaameget stillet mod den store Nation, som mig. - - Men Himlen vil vaage over Frankrig og forstyrre de Ondes Anslag. Borgerne maae ikke ængste sig; mit Liv vil vedvare, saalænge det kand nytte Nationen, og uden Folkets Tiltro og Kierlighed har jeg ingen Fornøielse og intet Øjemeed at leve for. Til i Dag ere hverken Georges eller Pichegri fundne, uagtet man hverken svarer Umage eller Penge for at fange disse Fugle. Den arresterede Generalinde Da mas er frigivet igjen, ligeledes Roland. Blant de Arresterede nævnes Generalerne Lahorie og Delorges og mange andre Officerer, selv nogle af dem i Holland. General Moreau steeg i sin Kareth for at kiøre til Paris, da han hørte, at man forseglede Papirerne i hans Gaard der. Paa Veien traf General Moncoham, der var udsendt for at arrestere ham. Han lod Moreaus Vogn holde, steeg ind til ham, og sagde, at han havde det ham ubehagelige Ærende, at føre ham til Abbediet (et offentligt Fængsel) Uden at svare ham, lod Moreau Karethvinduet ned, og raabte til Kudsken kjør til Abbediet!" Kudsken steeg af Bukken, gik til Karethdøren og sagde, Nei General, derhen, kjører jeg dem ikke han gik og rigtig bort, og een af Vagten maatte kiøre. Da man forseglede hans Papirer paa hans Gaard, brød hans Stedmoder Mad. Hallet sig ej derom; men da hun og Frue Moreau faae Kareten komme tom tilbage, brast de begge i Graad. Endnu har ingen af dem Tilladelse at besøge ham i Templet. Nogle mene Pichegru og Moreau ere blevne uenige, fordi den sidste ej ville arbeide for Ludvig VIIlde, andre sige Moreau har i eet af sine Breve sagt "Jeg vil ikke myrde Bonaparte, Planen maae være reen og jeg vil først see, hvad jeg har at giøre. Ligesom det bedrøver enhver Ven af denne store Mand, at see ham beskyldt for at være forbundet med saa nedrige Afskum og bekiendte Kieltringer; saaledes forsikrer man og, at Bonaparte tager sig det meget nær, at Moreau er indviklet i denne sørgelige Historie. -
Viborger Samler, 1804-03-08
Madame Bonaparte er og blevet upasselig af Sorg herover og har gientagne Gange forsikret, at hun ville give alt hvad hun eiede til, at man maatte finde Moreau uskyldig. St. Victor arresterede Politiet paa Gaden. Da man forlangte hans Papirer og han ragte i Lommen, som efter dem, trak han en Pistol op og trykkede løs paa Politi=Agenten; denne bukkede sig og undgik ved sin Ydmyghed Kuglen. For Stordommeren ville han intet bekiende. Han svarede kuns alt hvad jeg kand sige Dem, er at De har tavre og bestemte Spioner, Boissy d'Anglas er bleven Senator. General Murat rapporterer, som Parises Gouvernør, blot til Bonaparte.
Viborger Samler, 1804-03-08
Den 16de Februar fægtede 80 af vore Fladbundere, paa Veien til Boulogne med 14 engelske Skibe. 2 af deres Fregatter mistede Masterne og de søgte alle Søen. En Kaper fra Dunkirken har opbragt 4 engelske Skibe til Holland. Vore Rustningsanstalter glemmes ikke i denne nyhedsrige Tid.
Viborger Samler, 1804-03-08
Madrid den 6te Februar. Til Barcellona er kommen en engelsk Fregat, der har Efterretning til Sir E. Pelew, der krydser for Ferrol, om, at den franske Flaade er i Begreb med at gaae fra Toulon. Muligt den er gaaet derfra, om Nelsons Flaade ei har formeent den det.
Viborger Samler, 1804-03-08
Her i Spanien have vi saa usædvanligt mildt Veir nu, at Mandeltræerne ere i Blomster og Kirsebærtræerne faae Blade. J Valencia er Efteraarssæden allerede skudt i Ax, og muligt kand man høste sidst i denne Maaned. (Dersom ej det gaaer der, som her, at de frembrydende Knoppe igien ere hentørrede af Frost.)
Viborger Samler, 1804-03-08
Majland den 15de Februar. J Livorno have franske Tropper atter besat Castellerne og der er lagt Beslag paa 16 neutrale Kofardiskibe der i Havnen den 9de Febr.
Viborger Samler, 1804-03-08
J Nærheden af Neapel samler sig et stærkere fransk Corps under St. Chr. Lucien Bonaparte har været i Neapel og tonfereret med General Acton.
Viborger Samler, 1804-03-08
Den store Diævel eller Røver Joseph Musso- og hans Broder Nikolaus ere komne til Havnen. ved Genua paa eet engelsk Skib fra Civita Vechia, man har faaet dem udleverede sig til stor Glæde.
Viborger Samler, 1804-03-08
Haag og Amsterdam den 25de Februar. Skiøndt vi mangle 5 engelske Poster, har man dog den 22de havt Efterretning med et Skib fra Yarmouth, at Kongen af England er farlig syg.
Viborger Samler, 1804-03-08
J alle zeelandske Havne er lagt Beslag paa de derværende Skibe, for at forhindre, at Pichegra- og Georges ej skal over Holland smutte til England. 23 Skonnere og 75 Fladbundere gik den 18de under Seil fra Vliessingen til Boulogne; men Taage nødte dem at gaae tilbage igien.
Viborger Samler, 1804-03-08
Lieutenant Lemming har fra Lissabon af berettet: at de Hollandske Tropper som Engl. ei kunde faae til at tage Tieneste hos sig paa Demerara a. fik saa elendigt et Skib at gaae hjem paa, at nogle Officerer ej ville følge med. Det strandede og den 28de Decbr. nær Lissabon, nogle Officerer mistede Livet; men 287 Md. bleve i Behold.
Viborger Samler, 1804-03-08
8) indeholder Fremstillingen af den engelske Marines Mod og Styrke til at udholde Farer paa Søen, oplyst af Orkanen den 25de Decbr. 9) De Franske Troppers Bevægelser i Levanten. Forfatterens for yttrede Formodning, at en Jnvasion af Franske i Tyrkiet ville være farlig for Englands ostindiske Eiendomme, gavnlig for Frankrig og lettere at udføre, end Landgangen paa England, synes den franske Regiering paa en Maade at bringe til Virkelighed, og at have udvalgt Levanten tilen ny Krigskueplads, hvorfra det med Held kunne befeide England. Britterne synes og at have indseet dette Anslags Farlighed og have allerede for nogen Tid siden gjort Porten opmærksom paa de franske Tropper, der samledes i Otrante, (denne Deel af Konriget Neapel skilles blot fra Morea ved et smalt Farvand) de raadede Tyrkerne meget eftertrykkelig, at de ej skulle tænke paa Feldttoge mod Rebellere og Sværmere; men for alting sende Tropper og Krigsfornødenheder til Halvden Morea og nøje beopagte de lige over for (i Jtalien Støvlehæl) staaende franske Tropper. Formodentlig sigter General Regniers Sendelse til Toulon herhid, da et Korps paa 10000 Md. er færdigt til at indskibes paa den franske Eskadre der i Havnen, som dog Nelson strengt blokerer.
Viborger Samler, 1804-03-08
HamborgPenge Cours den 28de Februar 1804. Schl. Holst. Spec. pari med Banco. Danske Speciessedler 26 Proc. slett end Spec. Banco. Khns. Bankosedler 44 1/4 Proc. slett, end Species. 100 Rd. Khns. Bankosedler Schl. Holst Cour. 86 ½ Rd. 1 Rd. dito . . i ditto 41 1/4 Lsk.
Viborger Samler, 1804-03-08
Jndenlandske Efterretninger. Den ny Forordn. om Befordringsvæsenet befaler: at Stafetter til Hest befordres i 3/4 Time hver Miil om Sommeren, i 1 Time om Vinteren. Extra- og Pakkeposter befordres i 1 Time Milen om Sommeren, 1 1/2 Time om Vinteren. De Reisende kunne, imod at betale længere Fragt, tage ind underveis, endog til et fra Veien afsides Sted; men de maae da holde Karl og Heste frit. Der skal oprettes en Fond, til hvilken Vognmændene af deres fortienende Fragt erlægge, i Sjæland og Fyen 4 Skl.; men alle øvrige Steder 8 Skl. pr. Rdlr. Der skal ved Befordringsvæsenet ansættes Postmestere eller Opsynsmænd, som forud oppebære Fragten m.v. af de Reisende. De faae 6 Skl. for hver Par tilsagte Heste, Postkarle skulle ej være under 18 Aar; de skal bære Postmundering Skilt og Horn, eller dog, hvor intet Laug er, Skilt paa Hatten og et Posthorn. J dette skal de blæse naar de have Fragt, men e, naar de kjøre med tomme Vogne. For hver Gang de vælte, bøde de 2 Rdlr., have de været fulde eller sovet, straffes de desuden og erstatte forvoldt Skade. De skulle forresten være hoflige, ikke røge Tobak og have Tilsyn med det Tøy de kiøre med. Den Reisende tegner paa deres Timeseddel. Derimod nyde de af Reisende 8 s. af Milen i Drikkepenge og med Pakkeposten paa hver Station 8 s. og af hver Reisende 8 s. Korte Toure betales saaledes: under 1 Miil for 1 Miil, fra 1 til under 1 1/2 Miil som 1 1/2 Miil, 1 1/2 og 1 3/4 Miil for 2 Miil, 2 til fulde 2 1/2, for 2 1/2 Miil, men siden efter almindelig Taxt.
Viborger Samler, 1804-03-08
Bekiendtgiørelser. Værtshuusstædet Hagbroe i Fiends Herred, som staaer for Hartkorn 1 Tdr. 4 Skpr. Jordeskyld, tilligemed den derved værende Broe og Privilegium saavel til at hæve Broepenge af Reisende, som og til at have Værtshuushold i Stedet, bliver, enten til Salg eller Forpagtning, stillet til offentlig Auction paa Stedet selv, Mandagen d. 26de Marts, førstkommende om Formiddagen Kl. 11. Stedet, som er beliggende 4 Miile fra Viborg, 3 Miile fra Holstebroe og omtrent ligesaalangt fra Skive, har meget stær Søgning af Reisende, da det ligger ved Landeveien imellem Holstebroe og Viborg. Eiendommene dertil ere særdeles gode, da der aarlig kan faaes 6 a 7 Tdr. Rug, 4 Tdr. Byg og 9 a 10 Tdr. Haure, af Høe kan anles 16 a 17 Læs; der kan af Kreature holdes 2 Heste og 6 a 8 Køer, foruden endeel Faar. Bygningerne ere for det meeste nye og vel vedligeholdte, og ved Stedet er et betydeligt Fiskerie. En betydelig Deel af Kiøbesummen kan ventes at blive staaende mod første Prioritet i Eiendommene. Skulde ellers nogen Handel underhaanden skee forinden Auctionen, skal saadant strax, til behørig Underretning for enhver, blive bekiendtgjort af underskrevne Eier. Lemvig d. 29de Febr. 1804. F. K. Skonan.
Viborger Samler, 1804-03-08
Onsdagen den 28de Marts førstkommende om Formiddagen Kl. 10 slet bliver holdet offentlig Auction, hos Oberbetient Achen i Thisted, over endeel af Thisted LæseSelskabs Bøger for Aarene 1801 og 1802, bestaaende af alle muelige Maanedsskrifter, saavelsom theologiske, moralske, historiske, Naturhistorier, og occonomiske Skrifter. Til hvilken Tid Liebhaverne behagelig ville indfinde sig. Achen. Thisted d. 2den Marts 1804. Selskabets Secretair.
Viborger Samler, 1804-03-08
(Hermed følger Tillæg.)
Viborger Samler, 1804-03-08
Blandede Efterretninger. Nu har dog Kurfyrsten af Bayern beqvemmet sig til, at respektere Rigsriddernes Godser og giengive dem samme.
Viborger Samler, 1804-03-08
J Konstantinopel udrustes nu i Hast 12 Krigsskibe, der gaae til Morea. Den anden af Storherrens meestelskede Koner er nu og frugtsommelig. J Hammel har en nylig afskediget fransk Oberst Bossard, skudt paa sin Chef, General Grandjean, og er nu arresteret.
Viborger Samler, 1804-03-08
Den 7de Februar har man paa Genuas Kyster seet en Eskadre af 20 Sejlere; men ei kunne see, hvad Nation de vare af.
Viborger Samler, 1804-03-08
Nye Moder og Modevahre: Hertil regnes: Gulvtepper til 2 Rd. Qvadratalen. Ditto af Kammelhaar (Gieddehaar) til 1 Rd. Alen, 6 Qvarteer brede, med høje brændende Farver. Brystnaale i Form af allehaande Jnsekter, emaillerede efter Naturen. Marmoreret Piket til Mandsveste. Vigogne Kasimir broderet med Guld, til Dame Kastetørklæder. J England har en Parykmager gjort den vigtige Opdagelse; at en Haarpidsk kan sættes til afskaaren, Nakkehaar ved Hielp af en Springfieder. J London, ere alle Bryst= og Haarnaale i Form af Sværd, Kanoner, Flinter, Stormstiger, Sabler, Trommer &c. i Anledning af den Modstand man agter at giøre den franske Jnvasion. Paa Vifterne males Volontørlejrene og bag paa patriotiske Tanker. Mandfolkene faae atter Skoespænder, de bestaae af en slangeformig anbragt Guld og Sølvtraad. Pariser Damerne bære Rober af Fløiel med Perlestikkerarbeide med lange Tallier og Slæb. Herrerne 3 Veste, guulkravede Støvle; Kiolen har to Rader Knappe, Redingotten har lille Krave og naaer til midt paa Benene.
Viborger Samler, 1804-03-08
Jndenlandske Efterretninger. Den 18de f. M. er Capitain F. C. Fisker udnævnt til Chef for Fregatten Najaden, og Capt. Getherligeledes til Chef for Fregatten Lille Belt.
Viborger Samler, 1804-03-08
J Anledning af indkommen Forespørgsel om huusvilde Fattige, har Cancelliet bestemt: at dersom de Personer, der ere huusvilde, henhøre under Fattigvæsenet, vil dette være pligtigt til at forskaffe dem Boepæl, enten ved at leie eller bygge Huus for dem, eller hvis saadant ikke kan finde Sted, da ved at indqvartere dem i Sognet efter Omgang, indtil bedre Anstalt kan vorde føiet, samt at, endog i det Tilfælde, at deslige Personer eller Familier ei høre til Fattigvæsenet, bør dette sørge for, at dem forskaffes Huusly.
Viborger Samler, 1804-03-08
Siden det svenske Reskript om danske Skrivters Banlysning udkom, skal Professor Lundblad, som er Boghandler i Lund, have ansøgt om fra Danmark at maatte lade indføre de 5 Mosebøger.
Viborger Samler, 1804-03-08
Som een af Fortidens Curissiteter fortiener det at anmærkes, at den Gang Holbergs Peder Paars var trykt, foreslog, den ellers fortiente, Etatsraad Rostgaard, Bogen opbrændt af Bøddelen somet Skandskrivt, hvilket ogsaa var blevet fuldbyrdet, hvis ei Geheimkonseilet havde været af modsat Mening.
Viborger Samler, 1804-03-08
Den af Høiesteret over Jessen dicterede Straf, er af Hs. Majestæt formildet til Forbedringshuus paa Kongens Naade.
Viborger Samler, 1804-03-08
J Borgervennen har Kapt. Abrahamson beviist, at det gamle Ordsprog "Ondt og Godt de vandre tilhobe ogsaa sandes i den saa oprørende Graverkarlehistorie. Denne maae, siger han, vældig nedbryde Fordomme om Spøgelser og Giengiængere hos alle de overtroiske Mennesker, der endnu kunne giøre en Slutning. De maae nødvendig tænke, at naar de Døde saaledes kunne lade sig behandle uden at brække Armee og Been, eller som det i Spøgelsesproget hedder kryste, de forvovne Graverkarle, saa maae alle Historier om Spøgelser, Giengangere, Varsler o. dl. ikke være andet, end Løgn og Sladder.
Viborger Samler, 1804-03-08
Efter Forlydende skal der forestaae en Forandring i adskillige Kollegier, og man siger at de Forretninger der hidindtil have været henlagte under det Kongel. Admiralitets Kollegium, herefter skal bestyres af en Søeminister, med adskillige Comtoiret. under sig.