JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1836-03-31
Hvad angaaer Pluralitetens Bemærkninger med Hensyn til Mulcternes Størrelse og Afhængighed af Gaardens Hartkorn, da forekommer det os ogsaa, at der er Adskilligt, der taler derfor, 3 da Sagen iøvrigt er mindre vigtig, skulle vi ei indlade os paa at udvikle de Grunde, der tale for den modsatte Mening. Hensigten er ikkun at Fæsteren ved Mulcters Erlæggelse bringes til Anerkjendelse af disse Handlingers Lovstridighed, og saaledes opfordres til i Fremtiden ei at begaae flere lignende Handlinger, men denne Hensigt kan muligviis opnaaes ved uforanderlige Mulcter. § 6. Ogsaa vi anerkjende med Pluraliteten, at denne § har sine Betænkeligheder, og at det med Hensyn til de nu existerende Fæstere kan være tvivlsomt, om det er rig Kjøbenhavn.Trykt i det Berlingske Offiin, med Hurtigpresse. tigt ved en ny Lovbestemmelse at fastsætte at visse criminelle Handlinger, som ei staae i Forbindelse med Fæsteforholdet, foruden den ordinære Straf skulle have Fæsterettens Fortabelse til Følge. Paa den anden Side bør dog bemærkes, at det vistnok allerede nu findes vedtaget i Fleertallet af Fæstebrevene, at Fæstet hæves i det Tilfælde at Fæsteren dømmes for grove Forbrydelser, ligesom det gsaa synes ubilligt, at Eieren skal beholde en grov Forbryder til Fæster, ubilligt, at de øvrige Fæstere skulle taale en saadan mellem sig, og da vi endvidere vel tør forudsætte, at saadanne Tilfælde høre til de sjeldne, saa synes en stor Deel af Betænkelighederne at falde bort, men aldeles maa den falde bort dersom Paragraphens Bestemmelser forandredes derhen, at Fæsteretten tabtes i de her omtalte Tilfælde, forsaavidt det i Fæstebrevet var vedtaget. Men i ethvert Tilfælde troe vi, at Sætningen fra Ordene: "af at o. s. v. og til Ordene: "siden Fæstets Tiltrædelse bør gaae ud. Vel maa det synes haardt, at Konen bør vige Gaarden, fordi Manden begaaer en grov Forbrydelse, men da det følger af dette Forholds Natur, og gjelder i alle de andre Tilfælde, hvor Fæstet forbrydes paa Grund af Forsømmelse eller Forseelse, begaaet af Fæsteren, saa synes der ingen tilstrækkelig Anledning til i dette Tilfælde at gjøre en Undtagelse fra den almindelige Regel. Saaledes som Paragraphen nu i Lovudkastet er affattet, er det unægteligt, at den vil kunne give Anledning til megen Ulempe. (Fortsættes i næste No.)¬
Berlingske Tidende, 1836-04-01
me sendelse. en til. revposter privilgerede. Bo Berlingske politiske
Berlingske Tidende, 1836-04-01
vertissement. idende. Udgivet og forlagt ved Brødrene Berling; redigeret af Archiater Schönberg. Fredagen den 1ste April. No 79. gi
Berlingske Tidende, 1836-04-01
Udenlandske Efterretninger. England.
Berlingske Tidende, 1836-04-01
London, den 24de Marts. – Efter Globe er Capitain Johnson for nylig af Admiralitetet blevet beordret til Limerik, for ombord paa Jern-Dampskibet der at anstille Forsøg med Magnetnaalens Tiltrækning. Compasset synes næsten at være ubrugeligt paa dette Jernfartøi.
Berlingske Tidende, 1836-04-01
Frankerig.
Berlingske Tidende, 1836-04-01
Paris, den 22de Marts. - Under Kamrets Debatter i Gaar over Rente-Reductionen yttrede Hr. Pass, Adskilligt om den Forsigtighed, med hvilken en saa vigtig Operation maatte foretages, hvorfor da ogsaa en Opsættelse til næste Session var saare billig. Derpaa angreb Hr. Mauguin den foreslaaede Opsættelse. Aandrig fremhævede han, at Muligheden af, at alvorlige politiske Begivenheder kunde indtræde, ikke saaledes som Hr. Thiers havde meent, afgav nogen Grund for Opsættelsen, men meget meer et Motiv for Reductionens ufortøvede Jværksættelse. Endnu var Alt saa temmelig roligt i Europa, derfor var Øjeblikket netop egnet til, strax at tænke paa Reductionen. Lod man det heldige Øjeblik gaae forbi, saa kunde lettelig nye, imidlertid indbrydende politiske Storme, for lang Tid tilintetgjøre det hele Project. – Da Hr. Mauguin ved denne Lejlighed raabte: "Synes Dem da, mine Herrer, Europas Tilstand at være af den Art, at man kunde love sig en langvarig Rolighed!" afbrøde nogle Stemmer ham med de Ord: "Jgjen en diplomatisk Tale!" Men Hr. Mauguin bragde de Afbrydende til Taushed ved den bemærkning, at Europas Tilstand var af en saa precair Natur, at man nemlig de Afbrydende – maatte skamme sig indi Sjælen over at kunne tage disse alvorlige Forhold fra den latterlige Side. – Efter Hr. Mauguin fremførte endnu Hr. Lamartine en Elegi mod Rente-Reductionen. Nogle Stemmer forlangte om sidder en Ende paa den almindelige Discussion; men da Hr. Lafitte baad om Ordet, opsattes Sagen til næste Dag.
Berlingske Tidende, 1836-04-01
J Mødet Dagen efter behandlede Hr. Lafitte der Thema, at man ikke skulde opsætte financielle Projecter, men strax, saasnart sammes Mulighed og Retfærdighed vare anerkjendte, øjeblikkelig udføre dem, da man kun er Herre over det Nærværende, men ikke over det Tilkommende. At Reductionen nu kunde udføres, var vist, om det samme var Tilfældet næste Aar, maatte staae ved sit Værd. Han undersøgte dernæst, hvilken Reductionsmaade der var den bedste, da han maatte forudsætte, at Kamret vilde erklære sig mod Opsættelsen, og strax skride til Reductionen; og i saa Henseende meente han, at Betalings-Fondet, forsaavidt det var bestemt for FemprocentsRenterne, maatte, som unyttigt, strax ophæves, Hr. d'Argout, Finantsministren, traadte nu op imod ham (Lafitte, og beraabte sig især paa de gode Hensigter, Regjeringen nærede, og bad, støttende sig herpaa, om Kamrets Tillid. Hr. Lafitte svarede. Da han bemærkede, at han bestandig kun havde været altfor tilbøielig til, at skjænke Enhver Tillid, og at han havde bødet nok derfor, syntes Kamret at blive heftigt angrebet af denne Yttring. Med Hensyn til Reductionen meente han, at Staten vilde for dens Skyld ikke behøve noget nyt Laan, da de fleste Rente-Ejere gjerne vilde taale Conversionen, og at istedetfor dem, der maatte forlange Skadesløsholdelse for Conversionen, vilde en Mængde nye Rente-Liebhavere, indfinde sig.
Berlingske Tidende, 1836-04-01
J sit Foredrag Dagen efter erindrede Hr. Lafitte Hr. Thiers om de Tilsikkringer, med Hensyn til en forestaaende Oeconomi, hvilke han i Aaret 1832, som daværende Beretningsfører over Budgettet, havde givet. Endvidere pegede han hen paa, at Regjeringens Sympathi for Rente-Ejerne vel ikke var andet end et Skinpaaskud for en snarlig og da fuldstændig Reduction. Og naar man nu - vedblev han – kastede et Blik paa den Maade, hvorpaa der omgikkes med Statens Penge, saa fandt man, at i nogle Aaringer vare 3600,000,000 udgivne alene af Ministren for Handelen og de offentlige Arbeider, medens man med de samme Penge havde kunne tilkæmpe sig Rhingrændsen igjen og beskytte Polens Nationalitet. Efterat den Mumlen, der ved denne Yttring var tilvejebragt, havde lagt sig igjen, underkastede Hr. Lafitte de øvrige Stats udgivter en Belysning, der just ikke var smigrende.
Berlingske Tidende, 1836-04-01
J Forbigaaende dadlede han ogsaa Lottoets Ophævelse, da nu en uhyre Mængde smaa Privat-Collecteurer for mangfoldige lignende Spil uden nogensomhelst Control tog al den Profit, som Staten hidtil havde draget af Lottoet. Han sluttede med det Forslag, at Kamret skulde henvise det Gouinske Project til en ny Commission, for at denne kunde bebeskjeftige sig med Modaliteten af denne Reduction, der strax maatte besluttes og reguleres. Debatterne bleve omsider endte i ministeriel Aand. Med en betydelig Stemmefleerhed gik Opsættelsen af det Gouinske Forslag, saaledes som samme var foreslaaet af Commissionen og understøttet af Ministrene, igjennem. Denne Afstemning vil for det Første sikkre det nye franske Cabinets Tilværelse.
Berlingske Tidende, 1836-04-01
J Mødet i Gaar aflagde de Herrer Rebert og Dumon, begge Tilhængere af Ex Ministrene, Beretning over de nye Ministres sidste Lov-Forslag, angaaende Modaliteten af de Eedsvornes hemmelige Afstemning, og over de hemmelige Fonds, der endnu maatte bevilges. Den første Referent roste September=Lovene og haabede, at Kamret vilde regne sig det til en Ære, at fuldstændiggjøre disse ved at antage det foreliggende Project. Den anden var afden Mening, at den Tillid, som Bevillingen af hemmelige Fonds betinger, turde man vel skjænke de nuværende Ministre af den Grund, at de havde forpligtet sig til at fortsætte deres hæderværdige Forgjængeres System.
Berlingske Tidende, 1836-04-01
Efterhaanden som den politiske Feber her i Landet lægger sig, hyldes Theatrets Sanggudinder atter meer og meer, og Skuuspilhusene have atter erholdt deres fordums Værdi. Theatre de l'Ambign Comique, som for ikke meere end tre Aar siden blev omsonst falbudt til 500,000 Franker, er nu blevet solgt for 830,000 Fr.
Berlingske Tidende, 1836-04-01
Rusland. St. Petersborg, den 16de Marts. – J Aaret 1827. dannede sig et Selskab i det Øjemeed, at befordre Silkeavlen og Erhvervsfliden ved Kaukasus; men denne Sag standsede. Nu skal et nyt Selskab atter have optaget denne Plan, for med Jver at fremme Dyrkningen af Silke, Viin, Saffran, Jndigo og americansk Tobak ved Kaukasus.
Berlingske Tidende, 1836-04-01
Mellem Rusland og den frie Hansestad Bremen, er der sluttet et Fordrag, under 22de October f. A., ifølge hvilket de gjensidige Afdragspenge for Fremtiden ikke længer skulle erlægges. Svejz.
Berlingske Tidende, 1836-04-01
En Privatskrivelse melder: Gjendøbersecten lever atter op i de østlige Cantoner. J Landsbyerne og i Særdeleshed blandt de fattigere Classer gjør den forfærdende Fremskridt. Canton Thurgan tæller, allerede et stort Antal anabaptiske Bønderfamilier, trods og maaskee netop for de mod dem rettede Forfølgelsers Skyld, hvilke paa nogle Steder gaae saavidt, at man berøver dem deres borgerlige Rettigheder, og sætter dem i Classe med Hjemmeløss, Fra den italienske Grændse.
Berlingske Tidende, 1836-04-01
Fra Rheinwald i Graubünden meldes: En Foermand, som den 17de Februar drog fra Andeer til Splugen, styrtede i en uhyre Sneedrive, som hans Hest ikke formaaede at arbeide sig igjennem, og imedens han stræbte at bryde Vei for Hesten, rev et Sneeskred ham selv ned i Afgrunden, ligetil Rhinens Bred. Hest og Slæde bleve staaende, og fandtes uskadte paa Veien, men Foermandens Hund – som Buffon med Rette kalder Menneskets sikkerste Følgesvend, sprang efter sin Herre, sporede ham op- og kradsede ham saavidt ud af Sneen, at han kunde trække Veiret, siden arbeidede han sig med stor Møj frem, og med Hesten kom han til Andeer; Slæde og Læs maatte endnu blive staaende i nogle Dage. Samme Dag bedækkede et uhyre Sneeskred imellem Jsola og Campodoleino sex og tredive Mænd, deels Foermænd, deels Sneearbeidere, der havde syve læssede Slæder med sig; man reddede een og tredive Mænd, men fem af dem og alle Hestene bleve Offere. Varene fandtes efterhaanden, men naturligvis, endeel beskadigede. Overhovedet har Splügerdalen, som allerede i Aaret 1834 blev saa haardt medtaget, atter i Aar lidt uhyre ved Sneeskred. Ved Marbegnoskal en heel lille Landsby, Girola, med tredssindstyve Jndvaanere være tilhyllet af Sneen. J Lombardiet og Piemont har dyb Snee bedækket Vejene, og gjort dem ufremkommelige.
Berlingske Tidende, 1836-04-01
Jtalien. Benedig, den 12te Marts. – En venetiansk Avis melder: En af vore Correspondenter, der i 30 Aar har beskjeftiget sig med meteorologiske Jagttagelser, skriver os, under 7de d. M., fra Tolmezzo (i den venetianske Provinds Udino). J et Tidsrum af 30 Aar har jeg til ingen Tid bemærket saa overordentlige atmosphæriske Uordener, som i dette Aar, i hvilket de uhyre Sneemasser og de frygteligste Laviner frembyde de sørgeligste Uheld langs vore Alpebjerge. Jeg indskænker mig til at give en kort Beretning om de gjorte Jagttagelser, saavelsom om de forefaldne Ulykkestilfælde. Thermometrets laveste Standpunkt var 129 R., og det i otte paa hinanden følgende Dage; med Begyndelsen af Februar forandrede det sig til 5 og 60 R. Barometret stod bestandig lavt og viste altid 260 til 266. Det frygteligste og meest vedholdende Sneefog indtraf mod Slutningen af Februar, til hvilken Tid Sneen faldt som mellem 55, og 60 Grader nordlig Brede. J Tolmezzo, hvor den laae favnedybt, hørte man de indstyrtende, Sneelaviners uophørlige Brusen. J Clevis, i Districtet Paluzza, tolv Miil fra Tolmezzo, ere overordentlig mange Laviner rullede ned; elleve Personer og en stor Mængde Qvæg ere forulykkede ved denne Lejlighed. Ved Hr. G. Klaus's Bolig i Stali, der ligger 1,100 Favne over det adriatiske Hav, er der faldet fem Favne dyb Snee. J Districtet Conegliano, femten Miil fra Tolmezzo, er der ogsaa styrtet en Mængde Laviner ned i PesarisDalen; sytten Mennesker gik derved til Grunde, foruden meget Qvæg. J Sappada-Dalen, 1000 Favne over Havfladen, ligger Sneen halvfemte Favne dyb.
Berlingske Tidende, 1836-04-01
Jndenlandske Efterretninger. Nummer 51 af Jversens Avis læses følgende Meddelelse og Oldingen Bartholomæus Albrecth. Han skal være født i Fyrstendommet Bajreuth i Aaret 1722 (følgelig nu snart 114 Aar. gammel. J Syvaarskrigen tjente han som Soldat først i den østerrigske Armee under den navnkundige Keiserinde Dronning Maria Theresia og under Slaget ved Rosback (den 5te Novbr. 1757, hvori som bekjendt Frederik den den af Preussen slog Rigsarmeen, gik han over til Preussen, i hvis Armee, han tjente nogle Aar og derserterede da derfra og lod sig hverve til den danske Armee af en Capitain Weinigel fra Rendsborg, som paa Hverving opholdt sig i Nürnberg. Saaledes kom han herind til Danmark just som en Deel af den danske Armee stod i Holsteen i Anledning af den Krig, som Peter den Ildie af Rusland (i Aaret 1762)) havde erklæret Danmark, formedelst hans Prætensioner paa Holsteen og Slesvig. Efter i nogle Aar at have tjent ved forskjellige danske Regimenter og derfra at være bleven afskediget, fattede han den Beslutning at reise til Holland, men betænkte sig og drog hertil Fyen, hvor han engagerede sig som Løber hos Chefen for det herværende Rytter-Regiment Grev Gotz. Kjed af at være Løber, lod han sig imidlertid kort efter ansætte som Rytter ved Regimentet hersteds, hvorfra han efter otte til ni Aars Tjeneste erholdt Afskeed, givtede sig derpaa og boede et Par Aars Tid i Kjerteminde, i hvis Kirkes Ministerialbog det ogsaa vil findes, at han den 3die Juni 1775 som afskediget Rytter, havde sin Datter til Daaben. Denne Datter boer hos Faderen i Ubberud Sogn. Fra Kjerteminde begav han sig til Hamborg, i Hensigt at reise til sit Fødehjem, men forhindret i at komme videre, vendte han atter tilbage til Fyen og lod sig af Kammerherre Moltke engagere til Soldat ved det i Aalborg garnisonerende Jnfanteri-Regiment, hvor han tjente i atten Aar og fem Maaneder, derunder indbegreben sex Aar, i hvilke han skal som Grenadeer have ligget i Qvarteer og boet i Nibe. Siden drog han atter tilbage her til Fyen, hvor han skal have tjent først i Veicorpset i syv Aar som Opsigtsfører under Anlæggelsen af den nye Hovedlandevei fra Odense til Middelfart, og siden i omtrent elleve Aar som Underofficeer ved de annecterede Batailloner under Oberstlieutenant Møsting v. Bülow. Denne Olding lever nu af den Pension, Hs. M. Kongen allernaadigst har tilstaaet ham for sine militaire Tjenester under Kongerne Frederik den Femte, Christian den Syvende og Frederik den Sjette. Med sine 113 Aar paa Bagen seer man ham endnu rorig og rask jevnlig til Fods og i fuld Uniform at vandre fra sin Bopæl i Ubberud til Odense, og samme Dag tilbage, uagtet Ubberud ligger en god Miil fra Byen.
Berlingske Tidende, 1836-04-01
Kjøbenhavn, den 1ste April. Af de med Posten i Nat Kl. 3 1/2 ankomne Tidender meddele vi vore Læsere det Nye, de indeholde. England. – De sidste engelske Aviser af 25de Marts indeholde Jntet af Vigtighed. Forhandlingerne i begge Parlementshusene vare i de sidste Moder ogsaa for Udlandet af ringe Jnteresse. Da Sir R. Peel havde anmeldt, at der ved den tredie Læsning af den irske Municipal-Corporationsbill vilde finde en Afstemning Sted, saa opfordrer Courier alle dens Venner og Understøttere til, punktligt at indfinde sig hiin Dag paa deres Pladser.
Berlingske Tidende, 1836-04-01
Lord J. Russell var i Bedring, men havde dog endnu ikke besøgt Parlamentet; men man haabede, at han den 25de om Aftenen igjen vilde møde der. Globe melder, efter Breve fra Lissabon, at Lord Palmerston havde overdraget Lord Howard de Walden hos den portugisiske Regjering officiel at virke for Hertugen af Wellingtons Fordringer, og at han havde yttret sig i særdeles stærke Udtryk over den udiplomatiske og uanstændige sunstatemantiske and ungentlemanly) Maade, hvorpaa Hr. Campos endog havde vægret sig ved at see paa det Skrivt, som den engelske Vice-Consul paa Hertugens Vegne havde villet overgive ham. Frankerig. – Hele Deputerede Kamret, med Undtagelse af omtrent 25 Deputerede, der nu danne den yderste Venstre, blandt hvilke de Herrer Lafitte, Salverte, Garnier-Pages, Arago o. s. v., og med Undtagelse af den yderste Høire, til hvilken en lille Legitimist-Hob, omtrent femten Hoveder, hører, er traadt over til Commissionens Forslag angaaende Rente-Reductions=Projectets Opsættelse. Ministrene have altsaa paa eengang seet sig understøttet af den gamle Majoritet, af tiers parti og største Delen af den dynastiske Opposition, under Herr Odillon Barrot; de have forenet henved 300 Stemmer mod 40. Man vilde imidlertid tage meget Feil, hvis man heraf sluttede, at de 300 Stemmende tillige vare af eens Mening over Rente-ReductionsSpørgsmaalet. Deres Enighed indskrænker sig til den blotte Omstændighed, at det Gouinske Forslag, ikke allerede nu bør omdiscuteres. Kamrets Beslutning, der holder sig til Ordene i den af Commissionen tagne, lyder saaledes: "J Betragtning af de Grunde, der indeholdes i Commissionens Beretninger, og i Betragtning af de Forklaringer, som Kongens Ministre have meddeelt, opsætter Kamret Discussionen, over den Proposition, som det i Mødet den 6te Februar 1836 har draget under Overveielse, og som angaaer Udøvelsen af den, Staten tilkommende Ret, at yde sine Creditorer det nominelle Capital-Beløb, af de til Creditorernes Bedste fastsatte Renter.""Journal de Commerce fortæller, at den franske Gesandt i Haag, Baron Mortier, er afgaaet til sin Post, for at træde i Underhandling med Kongen af Holland om en endelig Bilæggelse af det hollandske belgiske Stridspørgsmaal. Dette skal være skeet ifølge directe Meddelelser, som Kongen af Holland, har gjort det franske Cabinet, og som gik ud paa, at han vilde vise sig temmelig føjelig, hvis han turde haabe, at Frankerig vilde overtage Garantien for Belgiens Gield til Holland, der nu skulde liqvideres og fastsættes, da nemlig Belgiens Tilstand ikke frembød nogen tilstrækkelig Sikkerhed for denne Gield.
Berlingske Tidende, 1836-04-01
Courier har hørt, at det franske Cabinet har, i Forening med Cabinettet i London, udstedt en Note til det østerrigske Hof, angaaende Krakaus Besættelse. Dette er i og for sig usandsynligt, og mister desuden al Troværdighed, da der tilføjes, at Fyrst Metternich har viist sig meget føjelig, og tilkjendegivet sin Beredvillighed til, ufortøvet at rømme Krakau; kun maatte han først indhente det russiske og det preussiske Hofs Jndvilligelse. "Bon Sens" vil vide Adskilligt om en Conferents mellem Hr. Thiers og den østerrigske Gesandt, hvis Gjenstand havde været Østerrigs ivrige Udrustninger.
Berlingske Tidende, 1836-04-01
Spanien. - Meddelelserne fra Madrid naae til den 14de Marts. Efterretningen om, at Jnsurgent Chefen Cabrera nærmede sig med nogle hundrede Mand, og at han havde viist sig i Cuenca, Miil fra Hovedstaden, gjorde stor Opsigt, og en Bataillon af den kongelige Garde sendtes ud imod ham. Der gik det Rygte, at den engelske Regjering vilde sende nogle Tropper til Guipuzcon, for at bidrage til Carlisternes Undertrykkelse.
Berlingske Tidende, 1836-04-01
Hoftidenden indeholdt atter et Decret og Reguleringen af en Trediedeel af den uforrentede Statsgield, skjøndt der, ifølge Decretet af 29de Februar, kun skulde consolideres en Sjettedeel om Aaret. Denne Forholdsregel havde man Madrids og Cadix's Speculanter at takke for.
Berlingske Tidende, 1836-04-01
Fra Krigsskuepladsen er der intet egentligt Nyt. Den 13de Marts stod Cordova med 12000 Mand ved Vittoria. Dagen i Forvejen vare 8000 Mand, af hvilke Halvdelen ere Portugisere, rykkede ind i Balmaceda. En spansk Goelette, bestemt fra Cuba til Santander, var af Stormen blevet drevet ind til Plencia, hvor den carlistiske Besætning bemægtigede sig samme.
Berlingske Tidende, 1836-04-01
China. - En Skrivelse fra Canton af 24de November melder om den store Jldebrand der, at den var udbrudt den 22de samme Maaned om Aftenen Kl. 7 og havde raset til næste Morgen Kl. 7, Stadens Mure hindrede dens videre Fremskridt. Da de fremmede Factorier havde en farlig Beliggenhed mod Branden, havde man frygtet for en Fornyelse af en lignende som den i Aaret 1822, og de Fremmede havde pakket deres Papirer og Kostbarheder sammen, for at skaffe dem ud i Baade, hvilket ogsaa Mange iværksatte om Natten, og de vovede ikke at bringe dem i Land igjen. Ogsaa Hong-Kjøbmændenes Hongs havde svævet i stor Fare, og da Kjøbmændene havde en stor Mængde Gods beliggende der, skaffede de i al Hast Alting over Floden. Var Jlden kommet ud over Stadmuren, da vilde i en Times Tid hele det Bydstriet med de Fremmedes Boliger have staaet i Flammer; kun det stille Vejr havde reddet dem – Senere Breve udsige, at Priserne paa de engelske Varer ere siden den Tid stegne betydeligt, tildeels femten eller sexten Procent.
Berlingske Tidende, 1836-04-01
Efterretning at blandet Jndhold. Man maa ikke troe, at Bonaparte, da han kom tilbage fra Ægypten, hvor dengang Pesten rasede, underkastede sig nogen Qvarantaine eller Jndespærring, i et Lazaret; ne! han ilede strax til Paris. Reppe der ankommet, sluttede hans Josephine ham saaledes i sine Arme, at han tabte sin lille Hat. Men Barras vilde ikke see Generalen, og Abbs Steyes havde i Begyndelsen, den Tanke, at lade ham skydes, fordi han havde overtraadt de bestaaende Sundhedslove. Og hvem gav Bonapart Pesten, Directoriet maaskee, Ak, ne! Directoriet var allerede sygt før hans Ankomst.
Berlingske Tidende, 1836-04-01
Reisende. Til Kjøbenhavn. Hidkomne den 30te Marts, Kjøbmand Andersen, Handelsfuldmægtig Evans, Kjøbmand Unna, Handlende Barlin, og Kjøbmændene Branning, Dune, Hagen, Lyng, Krogness, Ulstad, Moe og Piene fra Helsingøer, Barbeermester Neve fra Aalborg, Landmand Butzov fra Frederikshavn, Kjøbmand Hartvig fra Stubbekjøbing, Handelsbetjent Sichel fra Kiel.
Berlingske Tidende, 1836-04-01
Officielle Avertissementer. Brød-Taxt, hvorefter Bagerne her i Staden fra 1ste næste Maaned og indtil videre sig have at rette.
Berlingske Tidende, 1836-04-01
1) Brød af sigtet Hvedemeel. Et Franskbrød for 4 s. i Rgsbt., skal veie 11 Lod Qvint. Et dito En Hvedesimle . 4. i En dito Et Rundebrød - 2- i Et dito Hvedetvebakker - 2 - i Dito 2) Brød af sigtet Rugmeel. Et Suurbrød til 4 s. i Rgbtegn, skal veie 21 Lod 2 Qvint. Et dito Rugtvebakker, vel gjennemtørrede, for 4 s. i Rigsbt., skal veie 14 Lod 2 Qvint. 2 i Rigsbt., skal veie. dito. 7 Lod i Qvint. 1, i Rigsbt., skal veie. dito, 3 Lod 3 Qvint. 3) Brød af grovt malet Rugmeel. Et Brød til 30 s. i Rigsbt., skal veie 12 Pund. Et dito - 20 -Et dito - 10 - i Paa Hvedebrødet og det sigtede Rug Brød give Bagerne tilKroersker 3 Skilling paa Marken udi Tilgivt, men paa Fransk brød, samt paa Brød af grovt malet Rugmeel gives ingen Tilgivt. Bagerne forbydes, og hermed alvorligen advares, under Straf af 2 Rbdlr. Sølv, ikke at mænge noget Slags Kornvare tilsammen, særdeles Rug og Hvede, men ethvert Slags for sig selv forbage. Ei heller maae de mænge enten Klie eller Afsigtninger under Rugen, hvoraf Rugbrød bages. Ellers tilholdes og herved befales Bagerne, under vedbørlig Straf, hver at sætte sit Navn eller Mærke, paa det Brød, som af dem bliver baget og forhandlet, paa det der kan haves Underretning, i Tilfælde, at ikke efter Taxtens Tilhold er omgaaet, hvem saadanne Brød have baget, og bør dertil være ansvarlig. Og saafremt Nogen kan overbevise Bageren, at have baget noget Slags Brød af mindre Vægt, end denne Taxt formelder og tillader, kunne de saadant hos Politidirecteuren angive og vedbørlig Ret forvente. Naar Rugbrød ere gamle, maae ei ansees, at samme veie et halvt Lod ringere paa hver 12 Lod. J Henseende til de ved Bagernes Laugsartikler af 23de Juli 1683. §. 18, bestemte Bagepenge for det Brød, Jndvaanerne hos den lade forbage. da ere samme bestemte til 8 s. i Rigsbanktegn, for hver 24 Pund udbagt Brød, og for at ælte og tilberede Deien 2 s. i Rigsbanktegn, imod at Bagerne tillægge, hvad der til Brødenes Opslagning af Meel og Smør behøves.