Den Vest-Sjællandske Avis, 1839-10-11
Belgien. Uroligheder i Gent. Efterretninger fra Gent af 30te Septbr. melde, at alle Fabrikanterne havde nedsat Arbeidslønnen, med Undtagelse af Hr. de Gandt, som dog snart maatte følge de Andres Exempel. En Hob af hans dermed utilfredse Arbeidere forsamlede sig den 30te om Eftermiddagen foran Fabrikken, for at forhindre dem af Arbeiderne, som endnu vilde vedblive at arbeide Auctoriteterne toge Forholdsregler og udviklede en betydelig militair Stridsmagt. Desuagtet forblev Folket paa Gaden til Kl. 9 om Aftenen og var forenet i talrige Grupper som haande Militairet. Jsær yttrede Mængdens Had sig imod Commandanten van de Poele; der kastedes endog Steen efter ham. Til samme Tid fandt paa Raadhuset en Forsamling Sted af Fabrikanter. Den var talrigt besøgt. Øiemedet var at danne en Association til at hæve Bomuldsfabrikkene, ikke alene i Gent, men i hele Landet. Der blev besluttet at danne en Centralcomite i Gent, som dannedes provisorisk af 21 Medlemmer. Allerede den 29de havde en Forsamling af Arbeiderne fundet Sted. Der blev besluttet et Bønskrift for at forlange en Sammenkaldelse af Kamrene, for at der kunde træffes Forholdsregler for Bomuldsfabrikkerne, og en Forsamling af alle Arbeiderne blev bestemt til Onsdagen den 2den paa Fredags Markedspladsen. Derfra skulde Alle begive sig til Gouverneuren og forelægge ham deres Ønske. Efterretninger fra 1ste Octb. melde: J Aften forsamlede endnu mange Arbeidere sig paa Fredags Markedspladsen, og antændte Frihedstræet under Raabet: "Brød, Brød, ingen Engelske Varer." Derfra gik de til Kjødtorvet for ogsaa der at brænde Frihedstræet; men et Kyrasseer Compagnie holdt den larmende Hob i Orden. Dog bleve Vinduerne indslagne i en Fabrik, og en Politiecommissair mishandlet, da han bemægtigede sig en Gadedreng, som truede med at dræbe Politieagenten. Flere Jndivider hørte man raabe: "Republiken leve!" Forestaaende Efterretninger ere af Messager de Gand og Inde pendant. Amsterdamer Handelsblad melder fra Gent under 2den Oct. Jgaar Aftes havde Urolighederne her antaget en alvorligere Charakteer. Efterhaanden forsamlede store Hobe af Arbeidere sig, som tilsidst tydeligen udstødte det Raab: "Prindsen af Oranien leve!" Nogle Tumultuanter bleve efter en hæftig Kamp med Politiet satte fast. Snart herpaa bleve Ruderne slagne ind hos Hr. Gandt; Politiet blev forhaanet, og Plads-Commandanten maatte trække sig tilbage. Fra de bestandig talrigere Grupper hørte man: "Republikken leve!" men for det Meste: "Prindsen af Oranien leve! Wilhelm leve!" Paa Kjødtorvet bleve Oprørerne adspredte af Patrouillen med fældede Bajonnetter og nogle blinde Skud. Kl. 1 ½ om Natten var Alt roligt. Den 2den om Natten vare atter nogle tusinde Arbeidere forsamlede paa Fredagspladsen; derfra droge de til Regjerings Bygningen; en Deputation af 16 begav sig til Gouverneuren. Paa deres Forlangende erholdt de til Svar, angaaende Forbudet mod fremmed Bomuld vilde han selv hente Besked fra Brüssel, og Forbudet mod Hvedendførselen var allerede i Kraft siden igaar. Arbeiderne besluttede alligevel ikke at gaae fra hverandre, førend de havde erholdt et bestemt Svar fra Gouverneuren, og en vis Dhosche trak med en Hob Gadedrenge op til Raadhuset, og forlangte de Jndivider frie, som vare hæftede den foregaaende Dag. Dhosche blev selv sat fast og strax derpaa løsladt, men maatte om Eftermiddagen formedelst en ny Tumult atter vandre i Fængsel. Jmidlertid havde Pøbelen paa Fredagspladsen opbrudt Steenbroen. Cavalleriepatrouillen blev modtaget med en Steenhagel og maatte give Jld, hvorved fire Arbeidere, som bleve svært saarede, styrtede. Dette Exempel virkede; Pladsen blev renset, og mange Fængslinger foretagne. Talrige Patrouiller gjennemkrydsede Staden i alle Retninger. Om Eftermiddagen Kl. 4. udkom en Proclamation fra Borgermesteren; den lød i det Hele forsonlig og lovede Arbeiderne, at deres Fordringer vilde blive tagne i Overveielse, dog advaredes de for Sammenrottelser, da den bevæbnede Magt havde de strængeste befalinger. Kl. 7 1/2 forsamlede alligevel en betydelig Mængde sig ved Place d'Armes, Patrouillerne rede, igjennem Gaderne og affyrede deres Geværer i Luften. Dette gav Anledning til at alle Nysgjerrige adspredte sig. Fra Gaden "Basse til Fredagspladsen bleve alle Lygterne sønderslagne. Henimod Kl. 8 drog omtrent 20 Mennesker til Hotellerne Paradis og Lion d'Or, for at afpresse Beboerne Penge. Allerede begyndte de at ødelægge paa Huset, inden Beboerne lod sig forstaae med at ville tilfredsstille dem. Strax derpaa kom Tropper til Undsætning. Henimod Kl. 9 indtraf paa Jernbanen en Militairforstærkning, som med sex Kanoner posterede sig paa Place d'Armes, Kl. 11 1/2 var Alt roligt. Den 3. Octbr. om Eftermiddagen Kl. 2 1/2: Der hersker nu fuldkommen Rolighed. Alle offentlige Pladser ere besatte med Troppepiqueter. Place d'Armes er fuldkommen cerneret af Soldater og Skyts. Man har 62 Fængslede – Fra Brüssel meldes under 3die, at der den Dags Morgen er afgaaet ad Jernbanen et Regiment Fodjægere fra Antwerpen til Gent. - Brüssel den 4de: Omendskjøndt alle Courerer fra Gent melde, at Roligheden endnu i Morges ikke blev forstyrret, vedbliver dog Regjeringen sine kraftige Forholdsregler imod den republikanskorangistiske Bevægelse.