Aalborg Stiftstidende, 1840-10-05
Jgaar Eftermiddag gav det 2det Landvalgdistricte Vælgere deres hjemkomne Stænderdeputerede, Hr. Kammerraad Drewsen, den tidligere ommeldte Fest paa Bellevne, Det havde heller ikke ved denne Leilighed manglet paa Machinationer blandt Bønderne i de til det nævnte Valgdistrichørende Sogne, for nemlig at afholde dem fra at deeltage i Festen, ja de til denne Hensigt af det agitatoriske Heldøre, Parti udsendte Emissairer skulle end ikke have bluet ved at forsøge paa at mistænkeliggjøre Drewsens ædle og kraftige Virken i Stænderforsamlingen som om den i Grunden var til Fordærvelse for Bondestanden, Kun saare Fa lode sig imidlertid fange i dette plumpe Garn; hos den langt overveiende Mængde vakte hine Bestræbelser kun velfortjent Jndignation, og Resultatet blev, at en endnu tal tigere Mængde af Bønder end tilforn ved lignende Leilighed indfandt sig til Festen. Blandt de circa 150 Deeltagere, denne talte, var nemlig Størstedelen Bønder og Landboere, og, paa meget Faa nær, alle Vælgere af Districtet. Festen var arrangeret af fem Sognefogder, der havde overdraget Præsidiet ved Samme til Pastor Høegh i Gjentofte. Den aabnedes med en Toast for Hs. M. Kongen, udbragt af Kammerraad Drewsen, der med levende Taknemmelighed mindede om den sande Liberalitet, Kongen havde viist ved i Forfatningssagen at lade Ordet være aldeles frit i Stændersalen. Den næste Skaal bragte Sognefoged Jens Nielsen af Husum for Danmark og Danmarks Fremtid, navnlig med Hensyn til de Forhaabninger, Folket satte til Forfatningspørgsmaalets tilfredsstillende Afgjørelse. Efterat en Sang til Ære for Drewsen var bleven afsjungen, tog Proc. B. Christensen Ordet til en Toast for den hædrede Gjæst og udviklede i et livligt Foredrag de Fortjenester, Drewsen havde indlagt sig ved den nu tilendebragte Cyclus af Stænderforsamlinger. J sit Svar herpaa henvendte Drewsen bl. A. Vælgernes Opmærksomhed paa Vigtigheden af de nu snart forestaaende nye Valg og, ved at advare dem for de Forlokkelses=Kunster, der, som man havde al Grund til at befrygte, ogsaa da vilde blive anvendte for at bortvende Folkets Hjerter fra Folkets Mænd, troede han, aabent at burde erklære, at, ihvor meget han end i sin fremrykkede Alder kunde ønske Rolighed, vilde han dog ikke unddrage sig fra atter at modtage Valget, hvis det faldt paa ham. Taleren sluttede med en Toast for den danske Bondestand og for Løsningen af alle de Baand, som endnu hvile paa den. Pastor Høegh udbragte et, Længe leve!" for Stændernes Præsident, den ædle, frisindede Schouw, der ved sin aabne, uforbeholdne Færd i det vigtige Forfatningsanliggende havde erhvervet sig et forøget Krav paa Folkets Taknemmelighed. Til denne Toast sluttede sig senere Skaaler for de øvrige Forkæmpere i Forfatningssagen, for Hvidt, for Tutein og Clausen, saavelsom for Bang med Hensyn til hans Forslag om Stænderinstitutionens Udvikling. Propr. Christensen til Løitegaard bragte en Toast for Samdrægtighed, blandt Folket, som han henvendte til en tilstedeværende jydsk Landboer, med Anmodning, at han vilde fortælle Jyderne, hvorledes sjællandske Bønder her havde hædret deres Deputerede, en af Folkets Mænd. Efterat Pastor Høegh, med Hensyn til Kammerraad Drewsens ovenfor nævnte Erklæring, havde udbragt en Skaal for: Et heldigt Valg til de forestaaende Stænderforsamlinger for det 2det Valgdistrict og Propr. Christensen til Løitgaard, ved at citere nogle Stropher af en bekjendt Vise af P. A. Heiberg havde paapeget, hvor lidet Titeler og Ordner havde at betyde uden sand Fortjeneste, og bragt en Toast for Frihed, og Lighed, udbragte Pastor Høegh en gjentagen Skaal for den danske Bondestand, ledsaget med Ønsket om dens stigende Oplysning. Endelig erindrede ogsaa Forsamlingen Præsidenten, Pastor Høegh, og Sognefogderne, der ikke havde ladet sig skræmme af Diævelen og alle hans Gjerninger. (Kbhvnspst.)