JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-04-01
Jfølge den første Bestemmelse skulde Anstalten, kun vedvare til 28de Februar, men man saae sig istand til at lade den endnu vedblive de tvende første Dage i Marts Maaned for det sædvanlige Antal af 40 Personer. Vinterens Strænghed formindskedes imidlertid ikke, og Ønsket fremførtes ideligt af de Fattige, som endnu ikke kunde erholde Arbeidsfortjeneste, at Bespiisningsanstalten maatte vedblive til Slutningen af Marts Maaned. De milde Hænder vare ikke trætte af at give, og man kunde saaledes atter yde det halve Antal af de Nødlidende Bistand. - Urter og Rødder vare imidlertid forbrugte, og det sidste Spisereglement forfattedes saaledes, at der gaves Erter 4 Gange om Ugen og 3 Gange Velling.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-04-01
J hele Tidsrummet, 120 Dage, har man uddeelt 4,240 Portioner varm Mad, og desuden til et Par Børn, som ikke vare anførte paa Listen, 240 Portioner. Kun til dem, som beviislig vare syge, blev Maden hjembaaret i Huset. De øvrige tilholdtes at møde personlig. Enkelte Jndivider, som gjorde sig skyldige i Betleri eller Skoleforsømmelser, bleve paa kortere eller længere Tid berøvede Maden. - Ethvert Maaltid begyndte og sluttedes med en passende Bøn, som oplæstes vexelviis af Ældre og Yngre. Det daglige Tilsyn overtoges i de tre første Maaneder saaledes:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-04-01
Anstalten har saaledes virket velgjørende i flere Retninger, og jeg anseer det for meget ønskeligt, at den fremdeles institueres for 5 Vintermaaneder fra 1ste November til 31te Marts. Helst maa dette skee hos en Privatmand under Fattigvæsenets Medvirkning. For mit Vedkommende bidrager jeg meget gjerne til Anstaltens Fremme, hvad jeg formaaer; men ene kan jeg intet udrette. Det vilde derfor være mig meget kjært, hvis flere Stemmer vilde hæve sig for denne Sag, dersom man nemlig anseer den for at være af saa megen Vigtighed, som jeg. J al Fald haaber jeg ved Andres og egen Hielp at skulle bringe det dertil, at ingen Fattig i Domsognet, som selv vil erhverve noget, skal behøve at betle. Ørkesløse Tryglere viser jeg bort fra min Dør, og ville Andre ligeledes afvise saadanne Personer, maa Betleriet ophøre af sig selv.) Jøvrigt er der ogsaa paa anden Maade i de sidste Maaneder sørget for de Fattiges Vel. Det specielle Tilsyn er bleven fordeelt mellem Commissionens samtlige Medlemmer, der saaledes bedre kunne have et skjærpet Opsyn med et ringere Antal. Dette Opsyn er anbetroet mig og een af Fattigforstanderne i Domsognet, forsaavidt Almisselemmerne i Gjæsteboderne angaaer; men jeg anseer det for min Pligt at vende stadig Opmærksomhed mod samtlige Personer i dette Sogn, som nyde Understøttelse af Fattigvæsenet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-04-01
De Fattiges Natteleie er bleven betydelig forbedret. Tepper, Madratser og Lagener ere anskaffede til de meest Trængende. Endnu staaer tilbage at afhielpe et betydeligt Savn: Klædningsstykker og Underlinned. Dette Savn vil ikke kunne afhielpes uden ved frivillige Bidrag.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-04-01
Skulde Nogen af min Menighed ville vise mig den Tillid at tilstille mig saadanne Bidrag, skal jeg sørge for, at disse anvendes paa den bedste Maade, mig mulig er, og aflægge vedbørligt Regnskab for Anvendelsen. - Hvorvidt et lidet Forsøg, jeg paa egen Bekostning har anstillet for at forskaffe de Fattige Klæder og Strømper, for en billig Betaling, vil lede til noget heldigt Resultat, kan jeg endnu ikke bestemme. Forsøget gik ogsaa ud paa at forhielpe de Fattige til Arbeide og en liden Arbeidsfortjeneste; men skal 1) Kort for Bespiisningsanstalten tog sin Begyndelse, og efter sammes Ophør ere alvorlige Advarsler givne mod Betleri ved Politiplacater af 29. Novbr. 1838 og 30 Marts 1839. ydenhed, opnaaes, maae flere Kræfter forene sig.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-04-01
Endnu maa jeg, med megen Fornøielse anmelde, at flere Borgere her i Byen have, paa min Anmodning, viist den Godhed mod nogle fattige Børn at forunde dem Middagspise i deres Huse, hver een Dag ugentlig.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-04-01
En bemærkning.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-04-01
Som et Beviis paa den Vedhængen, hvormed man i de kirkelige Formularer holder fast paa de gamle endog forældede Ord, som ofte efter Nutidens Talebrug tages i en anden Mening, end den, hvori de i Formularerne bruges, er det anført paa Prent,) at Siellands daværende Biskop i Udgaven af Alterbogen af 1830 forgjeves har bestræbt sig for, saaledes som det er skeet i den reviderede Bibeloversættelse, at faae Ord som disse "Død og Pine", Ægteskabs Stat, o.fl. l. ombyttede med "Lidelse og Død, Ægteskabs Stand, o. s. v. Et lignende Exempel paa trolig Fastholden ved, hvad der eengang er kommet ind i de ved Gudstjenesten foreskrevne Bønner, findes i den nye Udgave af den evangelisk christelige Psalmebog af 1838, hvor Medlemmer af Kongehuset nævnes i en Forbindelse, som allerede dengang ved Kgl. Resolution, bekjendtgjort ved Canc.-Skrivelse af 9de Sept. 1837, var antydet ikke meere at finde Sted. Aldeles conseqvent gjentages de samme Ord uforandrede i den almindelige Kirkebøn, Side 627, Bønnen paa Bededage, 631. - i Bønnen for Nytaarsdag, 634, – i almindelig Bededagsbøn, 2) Stenersen Gad, Om liturgisk Frihed., Side 22. 638, – i Allehelgensdagsbøn, 644. Endnu i Udgaven af 1823 indbefattedes Bjergværkerne i Norge i den almindelige Kirkebøn. W. R.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-04-01
Biographiske Efterretninger og Sognepræsterne til Ribe Domkirke og Stifts provsterne i Ribe Stift, fra Reformationen indtil Begyndelsen af det 19de Aarhundrede. (Fortsat.)¬
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-04-01
J Jacob Madsen Weiles og de trende følgende Sognepræsters Embedstid indtraf de sørgelige Hexeprocesser her i Byen. 1577 d. 17. Julii blev Bettelqvinden Maren Christens, kalde Præk-Fader, brændt, fordi hun paa eet Sted, hvor hun betlede, havde stukket sin Kjep i en Tønde med aaben Spund, hvilket blev anseet som en Virkning af Hexeri. Førend hun lagdes paa Pinebænken blev hun advaret om at sig Sandheden, saavel af Capellanen Mads Wedel til vor Frue Kirke som og af Mag. Jacob Madsen, der uforvarendes kom paa Raadhuset. Hvor elsket J. M. Weile var som Sognepræst her i Byen, sees deraf, at da Fyens Geistlighed i Aaret 1587 havde valgt ham til deres Biskop, og han derpaa havde faaet Kaldsbrev, indgav Borgemester og Raad og hele Menigheden i Ribe en Ansøgning om at beholde ham; men uden Virkning. Besynderlig nok - anmærker Profesfor Thorup i et af sine interressante Skoleprogrammer –, at en Mand, som dog blev anseet for en lærd Mand, ikke har efterladt sig andre Skrifter end Catechismus, eller vor christelige Børnelærdom i Spørgsmaal forfattet, trykt i Helsingøer 1603, og den tale han holdt i alle sine Kirker fra 1588 til 1589, den første Gang han visiterede Kirkerne. Talen er efter de Tiders Maade spækket med en Smule Latin, og det er snurrigt nok, at biskoppen ved en latinsk Sentents: qvi sacra administrant, de sacris edunt, opmuntrer de fyenske Bønder til at betænke deres Sjælesørgere. Han døde den 24de September 1606. 6. Efter ham kom Mag. Peder Hegelund. Han er født i Ribe 1542 d. 9. Juni, og gik i Skole under Rector Hans Thomæsen, der betjente sig af ham som Hører i 3 Aar, førend han dimitterede ham til Universitetet. J 2 Aar fuldendte han sine Studeringer ved Fædrenelandets Høiskole, hvorpaa han reiste udenlands i ligesaa lang Tid, og opholdt sig fornemlig i Leipzig. Efter sin Velynders Niels Hemmingsens Anmodning vendte han tilbage til Kjøbenhavn, for med dennes Søn atter at foretage en Udenlandsreise, som varede i 3 Aar. Jmidlertid tog han Magistergraden i Wittenberg 1568. Aaret efter reiste han hjem, og blev ansat som Rector i Ribe. Dette Embede forestod han i 10 paa 11te Aar, indtil 1580, da han blev beskikket til Lector og Sognepræst til Vestervedsted. 1588 fulgte han efter Jacob Madsen Weile, som Sognepræst til Domkirken, og endte med at bestige Bispestolen i Ribe 1595.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-04-01
J hans Embedstid nedfaldt den 13de Marts 1594 næsten den hele nordre og vestre Side af Taarnet, hvilket han bevidner som Domkirkens Værge i sit Regnskab for samme Aar. Aaret efter blev Taarnet igjen opbygget, som det nu er, fladt ovenpaa, og paa alle Sider forsynet med Tralværk. J samme Aar 1595 opsattes Seierværket, der, som Paaskriften udviser, er forfærdiget af Morten Jversen i Lygumkloster.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-04-01
Hegelund har udgivet forskjellige Skrifter i Trykken, som nævnes i Nyerups Litteraturlexicon, deriblandt ogsaa nogle dramatiske Arbeider, som i sin Tid tildroge sig Opmærksomhed. Af disse blev Susannas Fristelse og Befrielse opført i Ribe af Skolens Ditciple i Aaret 1576, og Aaret efter paa det kongelige Slot i Kjøbenhavn ved en Fest, i Anledning af Dronning Sophias lykkelig overstaaede Barselfærd. - J Ribe var Skuepladsen paa Kirkegaarden østen for Domkirken.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-04-01
Biskop Hegelund døde 1614 d. 18 Febr. - Han og hans tvende Koner Anna og Margrethe ligge begravne i Domkirken. 7. Den syvende Præst var Mag. Mads Andersen Pors, født i Horsens, fra hvilken Byes lærde Skole han rimeligviis er bleven dimitteret. Han var Rector ved Ribe lærde Skole i 5 Aar, fra 1585 til 1590. Derpaa resignerede han og reiste udenlands. J Aaret 1595 blev han Sognepræst til Domkirken, og forestod dette Embede i 21 Aar, indtil 1616, da han blev afsat. Nogle mene, at Aarsagen til hans Afsættelse skal have været, at han i Dedicationen af sin Romenclator skal have brugt et Udtryk om Kong Christian den 4de, som da var meget ung, der blev udlagt, som om det var sagt i en satirisk Mening, (Ordet nemlig præsi seine); men denne Grund synes altfor ubetydelig. Snarere maa vel Aarsagen søges enten i Ulydighed mod hans Foresatte, eller i et begaaet Leiermaal. Efter sin Afsættelse levede han i flere Aar. Det er altsaa ikke rigtigt, hvad Terpager beretter, at Wedel blev kaldet efter Pors's Død. Pors skal have været en formuende Mand, og eiede den Gaard paa Torvet (den nuværende Amtstue Nr. 43), som efter ham fik Navn af Porsborg. Den er bekjendt af Verset: Porsborg hin røde lagde Peder Baggesens Guld øde. Medens han var Rector ved den lærde Skole, bleve med Capitlets Samtykke trende forfaldne Boder, som tilhørte Domkirken, bortskienkede til Skolebygningens Udvidelse. Pors var og nærværende, da det Testamente blev oprettet, ved hvilket Almisseboderne skjenke des til Fattigvæsenet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-04-01
J hans Embedstid opsattes Prædikestolen paa samme Sted, hvor den endnu hænger. Den er forfærdiget af Snedker Jens Asmussen fra Odense, i Lighed med Prædikestolen i St. KnudsKirke. - J hans Tid vedtoges ogsaa de Begravelseskikke, som omtales blandt andre Vedtægter, i Ribe fra det 17de Aarhundrede i Maaneds tidenden for December 1838. Endeligen bleve ogsaa i Pors's Tid 3de Koner brændte som Troldqvinder. Naar disse ulykkelige Mennesker bragtes paa Pinebænken, bekjendte de hvad Vedkommende vilde have, at de skulle angive. Af et Document, som er insereret i Grønlunds Bog om Hexeprocesserne i Ribe, seer man, at Mag. Pors og den residerende Capellan Jacob Buch have i Overværelse af Biskop Hegelund og Borgemester og Raad offentlig erklæret, at Jngeborg, Harches for dem høilig havde undskyldt sin Datter Bodild Harchesdatter, og yttret, at denne ikke var skyldig i nogen Troldomssag, hvilket hun i sin store Pine og Vee havde løiet hende paa Hun havde tillige bedet Mag. Pors, at han for Guds Skyld vilde saadant for Øvrigheden til kjendegive. - Denne Bekjendelse gavnede dog ikke Bodild Harchesdatter. Hun blev dømt til at brændes som vitterlig Troldqvinde den 27de August 1614. Tvende Dage i Forveien blev hun piinlig forhørt paa Raadhuset, i Overværelse af Borgemesteren, Raadmændene Magnus Grave og Morten Lihme, Mag. Mads Pors, Kannik og Sognepræst til vor Frue=Domkirke, Capellan Jacob Hansen Buch ved samme Kirke, Mag. Niels Glud til Cathrine Kirke, og en Deel andre Mænd.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-04-01
Kort efter blev Anna Lourup, et Almisselem i Gjæsteboderne, brændt som Troldqvinde formedelst nogle haarde Ord, hun havde brugt mod Ole Andersen, Klokker til Ribe Domkirke. Hvorledes, sagde hun til en Kone, som anklagede hende, gaaer J ikke i Kirken, hører J ikke Magister Mads's Prædikener, Efter Pors's Afsættelse blev en gammel Bererske Birthe Olesdatter anklaget af den samme Ole Klokker, og dømt til at brændes som Troldqvinde 1620. Blandt de flere Vidner, som bleve forhørte, var en Mand, der bekjendte, at da Dammen udenfor Sønderport var brudt ud, og han havde gjort Mag. Mads's Damskifte færdig og begiærede Betaling derfor, svarede Mag. Mads. jeg er ikke ved Penge nu, men jeg vil leie Eder et Huus nede ved Gravene, som Birthe Olesdatter boer i. Da han var flyttet indi dette Huus, og havde drukket af noget Øl, som Birthe gav ham, blev han som tuntet. Kort derpaa kjørte han efter et Læs Klyne, men der gik en Hare foran hans Vogn og spillede, og Vognen blev kastet over paa ham og han brækkede sit Been; men saasnart han havde faaet denne Skade, reiste Vognen sig op igjen af sig selv.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-04-01
De Skrifter, som Pors har udgivet i Trykken, nævnes i Worms Lexicon.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-04-01
Fra disse syv Mænd haves, som meldt, ingen skriftlige Embedsdocumenter i Provstearchivet, heller ikke Kirkebøger, eller Noget, som kan vidne om deres Virksomhed i det præstelige Embede. Jeg har derfor maattet benytte mig af de trykte Meddelelser, som findes hist og her i forskjellige Skrifter, og navnlig i Professor, Rector Thorup blandede Efterretninger og Ribe Cathedralskole. 8. Mag. Søren Andersen Wedel, født i Ribe den 11te Juni 1587. Han var en Søn af den berømte Historiograph Anders Sørensen, Wedel, som havde den besynderlige Grille at pidske sine Børn med Riis til Erindring om Frelserens Lidelse, paa visse Tider af Aaret, isærdeleshed Langfredag. Af hans fire Sønner var S. A. Wedel den ældste. Faderen boede paa Liliebjerget ved Siden af Latinskolen (nu Gaarden Nr. 171). Der havde han et anseeligt Bibliothek og et Bogtrykkeri, hvorfra blandt andet en Samling af Kjæmpeviser blev udgivet 1591. S. A. Wedel gik i Ribe lærde Skole, og blev derfra dimitteret til Kjøbenhavns Universitet. Efterat han der havde fuldendt sine Studeringer, begav han sig i Aaret 1606 til Tydskland, og opholdt sig især i Heidelberg, hvor han fik Magistergraden. J Aaret 1608 blev han beskikket til Rector ved Skolen i Sorøe, og forestod dette Embede i 3 Aar. Derpaa reiste han med kongelig Understøttelse udenlands, og besøgte Tydskland, Holland, Engelland, Frankerig og Jtalien. Efterat han i 5 Aar havde opholdt sig i Udlandet, blev han af Kong Christian den 4de kaldet til Sognepræst ved Domkirken og Kannik ved Capitlet den 11te October 1616. S. A. Wedels Embedstid faldt i en urolig og uheldig Periode for Ribe By. 1625 d. 20. Marts var Vandflod, som meget beskadigede Byens Jordeiendomme. 1634 den 11te October indtraf den saakaldte store Flod, i hvilken Vandet, skal have gaaet op i Domkirken til en Alens Høide, hvorom endnu findes et Mærke paa een af Pillerne i den nordre Side af Kirken.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-04-01
Fra 1627 til 1629 opholdt en Afdeling af Wallensteins Tropper sig i Ribe. Nogle af disse lode, skjøndt de rimeligviis bekiendte sig til den catholske Religion, deres Børn, som fødtes her døbe i Domkirken.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-04-01
Fra 1643 til 1645 opholdt en Afdeling af Thorstensons Tropper sig her i Byen. Hvormeget Byen har lidt under disse Jnvasioner, sees af Adjunct Adlers instructive Skoleprogrammer for 1834 og 1836. Besynderligt nok, at Tropperne begge Gange ved Afreisen itusloge Vinduerne i Præsteresidentsen Snogdal. (Jnterressante Efterretninger og Slottets Jndtagelse har Professor Thorup leveret i Skoleprogrammet for J Wedels Embedstid blev Orgelet bygt, og opsat paa den nordre Side af Choret 1634. J hans Tid indtraf ogsaa den bekiendte Hereproces med Maren Splids, der blev brændt som Troldqvinde den 14de December 1644. - Lehns manden Albert Scheel fandt sig foranlediget til i denne Sag at indhente biskoppens og Præsteskabets Betænkning, som meddeeltes under 11te Marts 1637. J denne hedder det blandt andet: Hvad Diderik Skrædders Affect og sælsomme Tilfald angaaer, isærdeleshed den underlige og foreviste Materie, som han af Livet skal have opkastet, da kunne vi ikke erkjende dette for at være nogen naturlig Sygdom eller Affection, men maae ansee det for at være et veneficium- og at onde Mennesker ved Satans Forarbeidelse har havt dermed at bestille. Heller ikke kunne vi slutte af de Tegn, som os endnu ere forekomne, at dette kan kaldes eller være nogen legemliBesættelse. Det synes os derfor raadeligt, at den christne Kirke ved en alvorlig Bøn forhielper ham til en naadig befrielse. Documentet er underskrevet af Johan Burchardsen, Biskop, Søren Andersen, Sognepræstil Domkirken, Christen Friis Lector ved den lærde Skole, Lauge Andersen, Sognepræst til Cathrinæ Kirke, Johannes Tausen, Capellan til Cathrine Kirke, David Lauritzen, Capellan til Domkirken. Man seer deraf, hvorledes det stod til med Oplysningen hos Præsteskabet i Ribe eet hun drede Aar efter Reformationens Jndførelse.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-04-01
Det er mig ikke bekjendt, at S. A. Wedel har udgivet Skrifter i Trykken. Derimod haves af ham den første Kirkebog, som forefindes i Provstearchivet. Den begynder med Aaret 1623, og indeholder kun Fortegnelse over døbte Børn. Wedel var Præst til Domkirken omtrent i 30 Aar, og døde, som pastor emeritus 1653.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-04-01
Under 4de Mai 1652 emanerede følgende Reskript fra Frederik den 3die til Hr. Mogen Sehestedt til Holmgaard, Ridder, Embedsmand paa Slottet Riberhuus, Eftersom Vi allernaadigst erfare hos Elskelige Hæderlige og Højlærde Mag. Søren Andersen, Sognepræst i Vor Kjøbstad Ribe, tilsinds at være kaldet til en anden dygtig Person ville afstaae og oplade, som dertil lovligen og efter Ordinantsen kan vorde kaldet, eftersom han det ei længer selv formedelst stor Legemssvaghed kan forestaae, da efterdi Vi gjerne see, at nuværende Rector i Sorøe Mag. Niels Sørensen Seerup til bemeldte Kald blev befordret, bede Vi Eder og naadigst ville, at J Capitlet og Borgerskabet, som Kaldet vedkommer, bemeldte Person recommenderer, saa at han lovlig dertil kan vorde kaldet. Og dersom de siden saaledes kan vorde forenede, at Mag. Søren kan i sin Livstid til nødtørftig Underholdning nyde og beholde det til Kaldet perpetuerede Kan, nikedom, da ere vi dermed naadigen tilfredse, saa og, at naar fornævnte Mag. Søren ved Døden afgaaer, hans Hustrue da, efter Capitlets Statuter og andre udgangne kongelige Breve deraf nyder Naadsensaar; men siden bør den anden bemeldte perpetuerede Kannikedom billigen. nyde og bekomme. Kort efter blev N. S. Seerup beskikket til Sognepræst for Domkirken og Kannik ved Capitlet. - Han blev tillige af Biskop Kragelund, udnævnt til Provst for Hvidding Herred. Denne Mand maa have været en særdeles dygtig Embedsmand; thi han var ikke alene Præst og Provst, men ogsaa Capitiets Præpositus, og han blev tillige af Capitlets Medlemmer valgt til Procurator capituli, eller Oeconomus og Regnskabsfører. (Fortsættes.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-04-01
Af dette Blad udkommer som Følgeblad til Ribe Stifts-Avis maanedlig et Rummer, der af Avisens Abonnenter kan bestilles paa samtlige kongl. danske Postkontorer, hvor det betales med 24 Rbs. kvartaliter. Ribes og Omegns Beboere kunne tegne sig for Bladet hos Udgiverinden, mod Betaling af 12 Ls. H. halvaarlig. Enkelte Rummere af Bladet kunne ikke faaes.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-04-02
allernaadigste Kongelig legeret. priviNatten, Stie. Avlv, Adres overalt i de danske Stater. som forsendes med Brevposten, Tirsdagen den No. 27. 2den April Redigeres af C. Hyphoff. Udgives af Chr. sal. Hyphoff.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-04-02
Udenlandske Efterretninger. Holland. En Deputation er udnævnt i Luxemburg til at afgaae til Haag for at forebringe Kongen af Holland Luxemburgs Ønsker. Den skal erindre Kong Vilhelm om hans Proklamation af 19de Febr. 1832, ved hvilken han har lovet Storhertugdømmet en særegen for dets Jnteresser passende Forfatning, fri Brug af det franske og tydske Sprog, Valget af offentlige Embedsmænd af Provindsens Jndvaanere, fuldkommen Frihed i Gudstjenesten og Garanti for alle borgerlige Rettigheder. Endvidere skal Deputationen udbede sig: Konstitueringen af den øverste dømmende Magt i Provindsens Hovedstad, nogle nødvendige Love til Beskyttelse for den luxemburgske Jndustri, Ungdommens fuldkomment uhindrede Adgang til de høiere Studier og den militære Karriere, og endelig Oprettelse af et theologisk Seminarium i Luxemburg. J Limburg have derimod flere Patrioter besluttet at sætte deres Liv og Formue paa Spil for Modstanden, og 9 af disse Herrer ere afreiste for at sætte sig i Forbindelse med luxemburgske Patrioter af samme Art. - Generalstaternes andet Kammer har antaget Lovudkastet til Udtørring af Harlemer Søen. Omkostningerne ved dette Kæmpeforetagende anslaas til 8 Mill. Gylden.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-04-02
Preussen. Den Ærkebispen af Gesen idømte Straf er af Kongen stadfæstet, dog saaledes formildet, at Fæstnings-Arresten forandres til Fængsling paa Æresord.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-04-02
Schweitz. Stridighederne om Professor Straus ere endeligen med stor Majoritet blevne afgjorte saaledes, at han faaer sin Afsked med en Pension af 1000
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-04-02
Jndenlandske Efterretninger. Vi meddele her en høist mærkelig Overretsdom, som blev afsagt d. 23de Marts over Arrestanten, Fadermorderen Peter Madsen, og som lyder saaledes: Herredstingsdommen (Sunds-Gudme Herreder i Fyen) frafaldtes som ulovskikket, hvorhos Underretsdommeren tilpligtedes til Justitskassen prommeliori informatione at bøde 2 Rbd. Sølv, samt til vedkommende Amts Fattigkasse 10 Rbd. Sølv foruden til det Offentlige at udrede Beløbet af de Omkostninger, der have været forbundne med Arrestantens Varetægt og Underholdning i Tidsrummet fra 2den Februar sidstleden til denne Doms Datum. Ved Herredstingsdommen var Arrestanten, uagtet det efter denne Dom antoges, at han ikke var overbeviist at have dræbt sin Fader eller at have viist utilbørligt Forhold imod ham, (for hvilke Forbrydelser han nemlig var tiltalt) anseet med Fæstningsarbeide paa Livstid som et for den offentlige Sikkerhed farligt Menneske. Landsoverretten dømte ham derimod til at have sit Liv forbrudt og Hovedet at sættes paa en Stage. (Berl. Td.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-04-02
Den i vort Blad omtalte Forbedringshuus-Fange, Gustav Schmidt, som har myrdet Opsynsmanden Olsen, er ved Commissionsdom dømt til at have sit Liv forbrudt og Hovedet at sættes paa en Stage. (S. B.,
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-04-02
Under 12te Marts er der meddeelt Bogtrykkersvend L. C. H. H. Wissing Bevilling til at drive Bogtrykkerie i Viborg samt at udgive Viborg Stifts politiske og Avertissements-Tidende.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-04-02
Efter et kort Sygeleie er Kammersanger og Directeur for Syngeskolen, Professor Siboni d. 29de f. M. ved Døden afgaaet. Han var en fortrinlig Syngelærer og har sikkert bidraget meget til en forbedret Syngemethode ved Theatret. (S. Bl.)¬
Ribe Stifts Adresseaviser, 1839-04-02
J Søetaten ere følgende Officierer udcommanderede: til Vagtskibet i Sundet Cap.-Lieutn. Aschehoug, Chef, Premier-Lieutenanterne C. Wulff og Meyer, Sec. Lieutenanterne Sommer, Knudsen og Jacobsen; - til Batteriet Trekroner Cap.-Lieutn. Fisker; til Altona Capt.-Lieutn. Sletting og Prem. Lieutn. E. Suenson; – til Nyborg Capt.-Lieutn. P. Grove, og Prem. Lieutn. Fæster; til Vestindien med Briggerne "Mercurius" Capt.-Lieutn. Mourier, og "St. Jan" Capt-Lieutn. Gjødesen. (Berl. Td.)Med en d. 27. Marts til Kbhvn, ankomne Vest farer har man faaet Efterretning fra vore vestindiske Øer, at ogsaa Sukkerhøsten iaar vil blive meget rig. (S. B.)