Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-05-26
Jndenlandske Efterretninger. Af en slesvig-holsteensk Artikel i Hamb. Børsenhalle meddele vi Følgende, som fra en saadan Kilde vistnok tor ansees for temmelig paalideligt, da de gode Folk neppe vilde opdigte noget for dem selv saa ubehageligt som den Efterretning, at Regjeringen skal være sindet at opfylde en af det danske Partiers billigste Fordringer: "Regjeringen havde ifjor fattet den Jdee at give det tydske SolelærerSeminarium i Tønder en forandret Jndretning, saa at et Antal af omtrent 30 Seminarister fra de Districter i Hertugdømmet Slesvig, hvor Kirke- og Skolesproget er dansk, de kunde optages og i Fremtiden blive underviste i de vigtigste Lærefag paa Dansk. Til Jværksættelsen af denne Plan var allerede truffen flere Forberedelser; men de danske Propagandister i Hertugdømmet Slesvig ere endnu ikke tilfredse dermed, de forlange et eget dansk Seminarium i Hertugdømmet Slesvig, omendskjøndt der for faa Aar siden er bleven oprettet et saadant i Jylland, i Nærheden af Grændsen, netop til Afbenyttelse for de danskalende Slesvigere, saa at det følgelig ikke fattes de Nord slesvigere, der i det danske Sprog ønske at uddanne sig for Skolelærerstanden, paa beqvem Leilighed dertil. Til Grundlæggelse af et dansk Seminarium i Hertugdømmet Slesvig er der forøvrigt indkommen forskjellige Tilbud og Forslag af det danske Parti. Saaledes har blandt Andet Forstanderskabet for Bondehøiskolen i Rødding, i Haderslev Amt, tilbudet, at et dansk Skolelærer-Seminarium kunde, under den første Lærers, Prof. Flors (Cand. Helwegs) Ledelse, forenes med denne Læreanstalt; Præsten i Medolden har ogsaa tilbudet sin Tjeneste som Seminarie-Forstander og anbefalet dette Sted til Anlægget af et Seminarium, og efter Tilskyndelse af Pastor Boisen, en indfødt Dansker, i Wonsyld, i Haderslev Amt, har Provst Jansen i Gammelhaderslev, tilligemed flere, ved deres Jnteresse for den danske Sag bekjendte, Præster i dette Amt, ansøgt om et dansk Seminariums Oprettelse, Wonsyld. Det er ikke usandsynligt, at Regjeringen gaaer ind paa et eller andet af disse Forslag, og navnligen paa det sidste. Det vilde rigtignok være ganske imod den slesvigske Stænderforsamlings udtalte Anskuelse." Fra Slesvig skrives at der efter Forlydende, nu skal indrettes udvidede lærde Skoler eller Gymnaster med 6 eller 7 Classer (der udelukkende skulle have Ret til at dimittere til Universitetet) i Stæderne Slesvig, Flensborg, Kiel og maaske Glückstadt eller Pløen. Latinskolen i Altona har allerede i lang Tid været et saadant Gymnasium. De øvrige lærde Skoler i Hertugdømmerne skulde og nedsættes til Progymnasier, hvori Disciplene kunde forberedes til et Gymnasiums Secunda (eller næstøverste Classe, ogsaa nogle Realskoler skulde oprettes, blandt Andet, meente man, i Rendsborg og Flensborg. Apenr. Ugebl. af 19de de meddeler Følgende: "Natlen mellem Torsdag og Fredag ere Vinduerne blevne indslagne hos en herværende, for sit danske Sindelag bekjendt og meget søgt Læge og hos dette Blads Udgiver. Paa begge Steder er en betydelig Mængde store Rævehagel, man kan vel antage 56 Pund, bleven anvendt til at ødelægge Ruderne med. Beliggenheden af Lægens Huuser ikke saa gunstig for et saadant Angreb, hos Redacteuren derimod ere Localiteterne særdeles fordeelagtige for Angriberen, og det rigeligen anvendte Kasteskyts har derfor ogsaa fuldkommen splintret og knust de uskyldige Ruder, hvis Stumper laae omstroede i hele Stuen, og vare trængte ind i Sovekammeret til lige foran Sengen og Barnets Vugge. - Om Foranledningen til denne store Heltedaad kan man tænke sig endeel, men ikke godt sige meget. Det var ikke en heel eller en halv Snees Mennesker, der kom støiende, og som man i et senere Bulletin kunde kalde "das, Volk. – die Bürgerschaft, – det var efter al Sandsynlighed kun en enkelt Kryster, idethøieste et Par, der formodentlig er kommen listende paa Tæerne, for i Midnatstimens Mørke stimandsmæssig at fuldføre det gior værdige Værk, og strax derpaa at skulke bort og forsvinde sporløs som de onde Aander."¬