JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1689-06-01
Ungarn Den Stad Tyrnau er af Mordbrændere gandske lagt i Aske, tre af dennem hafver mand bekommet. hvilcken deris fortiente Lon bekommet hafver. Fra Senderovia berettis at 5000 Tørcker vare sindede den Stad Jagodien at beleyre: Men saa snart de Voris Militzes Antog fornam, drog de bort. Printz Louis af Baden, som i Aar Armeen imod Tørckerne skal commendere, er til Grieckiskeissenborg ankommet. Alle de Regimenter af hvilcke hans Armee skal formeeres, ere udi Marchen begreben. Fra Tørckiet berettes at den store Vizier for mee. Oh 3. meener at komme med 40000 Mand i Marcken. Kayseren hafver det Tørckiske Gesantskab endelig tilstædet, at de en Courier til deris Keyser maa henskicke, for at informere hannem, om alt hvis ved Tractaterne passeret er, iligemaade skulde de begiære nærmere Jnstruction, og imidlertid, hafver hans Kay Mayest. ordineret, at de i en Ungersk Græntze Festning skulde blifve forvarede, indtil Campagnens Udgang.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1689-06-01
Bøhmen. Den 11. hujus er ved en skreckelig Jldebrand den største deel af den Gamle og nye Stad Prag, sampt Jøde Staden lagt i Aske, der tellis ved 1600 Huse og Gaarde, foruden de mange Kircker og Klostere som ere komne til skade. Jlden kom løs paa adskillige Stæder, hvoraf sluttes at den ved Mordbrændere er blefven anlagt.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1689-06-01
Franckerige. Mons. le Dauphin er ikke endnu for Svagheds skyld til Armeen afreyst. Af Catalonien fornemis at Hertugen af Noaille, en Spansk Stad, kaldet Campredon hafver indtaget. Den Middelandske Siøs Esquare af Toulon er til Brest henseiglet, om sig der med de andre Esquadrer at conjungere, saa at Floden ofver 50 Capital Krigs-Skibe skal være sterck. Den 15. hujus hafver Hans Kongl. Mayst. Krigen imod Engelland, declareret.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1689-06-01
Engelland.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1689-06-01
Kongen hafver den 5 hujus ladet holde en Almindelig Bededag. De Hollandske Ambassadeurer hafver holdet deris Jndtog udi Londen, og blef af Kongen og Dronningen meget venlig imodtaget. Krigen er imod Franck rige offentlig blefven declareret. Krigs Præparatorierne ere usigelig store; Kongen haver ey fornøden at lade presse Matroser til Floden, fordi de sig self udi store Mængde angifver. Efter Conventionens udi Skotland deris Begiering, hafver Hans Mayest. dennem udi et Parlament forandret. Det Siøfolck som paa Floden tiener, hafver Hans Mayest. store Privilegier meddeelet. Mand vil sige at Hertugen af Schomberg med 20000 Mand til Irrland skal ofvergaa Kong Jacobs Capital udi det Ost- og Vest Jndiske Compagnie, hafver Parlamentet, iblant de Protestanter, som fra Jrrland ere kommen, ladet uddele. Hertugens Børn af Hannover (hvilckes Fru Moder er af Engelsk Blod) ere af Parlamentet blefven naturaliseret og paa det den Engliske Krone ey skal komme mere udi Papistiske Hænder har Parlamentet bemelte Printzer for Successorer af Riget efter de tilforn forordnede, declareret. Den 17. Junii er den Engelske og Hollandske Flode gaaen til Seigls, som skal være 70 Kriegs Skibe sterck. Fra Edenburg fornemmes at Hertugen af Gourdon, haf. hafver Conventionen Castellet ofvergifvet; Accords Puncterne hafver mand endnu icke bekommet.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1689-06-01
Jrrland.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1689-06-01
Kong Jacobus hafver til Dublin er Parlament forsamblet, og meget venligen taget imod dennem, om hans proposition og Slutning kand mand indtil dato intet melde. Jmidlertid var bemeldte Konge, siden at hand den Franske Succurs bekommet hafver, blefven Mester af Riget, om hand sig kunde hafve bemectiget den Protestantiske Stad Londonderry, som er af stor importantz; formedelst hvilken de af samme Religion altid kand bekomme Succurs af Engelland og Skotland.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1689-06-01
J den forrige Maaned, blef meldet, at de Beleyrede med et sterckt Udfald, den Jrriske Armee stor Skade hafver tilføyet. Siden hafver mand particularia om samme Stads Beleyring bekommet af dette Jndhold: Den 23. April, ankom Kong Jacobs Armee, for Staden og bemæctigede sig Kilmore Skantze. Den 24 leyrede de sig for Staden, og kom den 28. et Mussqvete Skud nær Byen, samme Dag gjorde de Beleyrede der første Udfald, om hvilcket tilforn er meldet. Fra den Tid til den 4. May, kom de Kongl. (uragtet at mange Udfald skeede paa dem) til Contrascarpen, og begyndte Staden at beskyde. Den 7 skeede et Udfald. Fra samme Tid indtil den 16. er paa begge Sider intet blefven forsømt, dog kom de Kongl. til Graven. Den 17. gjorde de Beleyrede et Udfald med 7000 Mand, mestendeel Jndbyggere; efter stor Modværge, blef de Kongelige tvungne imod 4000 Mands forliis at forlade deris Trencheer og Batterier, samt det gandske Artillerie. Den 18 hafver de Beleyringen ophefver. Tilmed bekom Byen 3 Regimenter Engelske til Succurs, hvorfor de sig Kilmore Skantze igien bemectigede. De 2 Principaleeste Commendanter udi Byen var 2 Præster, kaldet M. Valcker og M. Backer, som en evig Berømmelse fortient hafver.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1689-06-01
Spanien. Krigen imod Franckerige er meget strengeligen publiceret, og de Franske Vahre aldrig tilforn saa skarp opsøgt, som denne gang. Kongen hafver Printzessinden af Neuburg til sin Brud eerklæret, og den Keyserl. Ambassadeur Grefven af Mansfeld beordret at reyse ofver Engelland til Tydskland, der at afhente Hendis Durchl. J Engelland skal Hans Excellentz om nogle Krigs-Skibe anholde, som bemelte Printzessinde til Lissabon skulde henføre.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1689-06-01
Nederlandene. Namur. Den Franske Guarnison hafver væget her for denne Stad borttaget: Men et Spansk Parthi af Guarnisonen hafver dem indhentet, alt Byttet dem igien frataget, og de meste Franske ihielskudt, iblant de Døde ere Grefven af Armagnat, den store StalStaldmesters udi Franckrige hans Søn, Mons. le Marquis de Auctuner blefven fangen. Udi det Lyttiske Førstendomme hafver de Franske adskillige Stæder afbrænt. Marschal de Humieres stoed i 14. Dage med sin Armee ved Pieton, og hafver udi nogle Dage holdet Nivelle besat. Nu fornemmes at Hand sig tilbage igien imellem Binche og Maubege hafver retereret. Mons. de Colvo staar med et lidet Corpus i Flandern. De Franske Soldater deserterer stærckt Den Hollandske Armee, som under Før stens af Valdecks Commando, sig ved Thienen med det Spanske Rytteri, og de Engelske Troupper hafver conjungeret, ligger nu halfanden Miil fra denne Stad, og Sluff Mile fra Bryssel, hvilcket er Aarsagen at Marschal de Humieres sig hafver retereret.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1689-06-01
Amsterdam Voris Sølf Flode er lykeligen af Ny Spanien her i Landet ankommen. Af Søen fornemes, at de Franske Capere af de Engelske Fregatter temmeligen blifver opsøgt og ruineret. Grefven af Pembrock, som skal være Kongelige Engelske Ambassadeur i disse Provintzier, er her ankommen Hertugen af Ormond som det Engelske Cavallerie i disse Lande skal commendere, er til Leyren afreyst. Alle Voris Krigs Skibe ere til deris rendevous af Wicht henseiglet, om sig der med den Engelske Flode at conjungere.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1689-06-01
Jtalien. Venedig. Hertugen af Guadagne er til Levante henreyst. Af Dalmatien fornemmis at den nye General Proveditor Cornaro er gandske ferdig til at reyse af Levante, Hand tager med sig 1600 hverfvede, Dalmatianer, foruden 800 Volontairs af samme Nation, som Republicken vilde tienne. Printzen af Brunsvig er herfra til Levante henseigiet. Med sidste Brefve af Morea skrifvis, at den Durchl. Capitain General giør store præparatorier, om at gaa i Aar for Negroponte igien.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1689-06-01
Rom. Cardinal Ajolini som var Dronning Christines øfverste Minister er ved Døden afgangen, hvorved den 10 Cardinals Stelle er blefven ledig.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1689-06-01
Den Keyserl. General Grefven aff Nigrelli er her ankommen. Pafven har hensendt hannem til Civita Vechia, forat visitere samme Søe-Hafn og Fæstning, og gifve Pafven om dens Til Tilstand sandfærdig Underretning. Muskou. Carernes Armee har slaget de Krimiske Tartarer 30000 Mand fra, hvor iblant var 6000 Janitskarer, og med Mact indtaget deris Hofverstad, Prezecop.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1689-07-01
Danmarck.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1689-07-01
Kiøbenhafn. Udi denne Maaned er en Kongel. Forordning ved Trycken udgangen, om Kop-Qvæg og Jldstæd-Ska udi Danmarck. dateret den 9 Julii.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1689-07-01
Hans Kongelig Majestæt hafver deris Superintendent udi det Førstendom Schlesswig, Hr. Doctor Josva Schwartz, bestillet til at være tillige med Superintendent udi det Førstendom Holstein.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1689-07-01
Assessor udi Admiralitets Collegio Christian Skøning, og Assessor Peter Worm, ere bleven beskicket til at være Admiralitets Raad.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1689-07-01
Assessor udi Commercie Collegio Nicolai Jansen Arf er blefven virckelig Commercie Raad. Den 5. Seiglede Hans Mayetz.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1689-07-01
Krigs-Flode fra Kiøge-Bugt under Møen, og laae der nogle Uger. Siden at Tractaterne udi Holstein blef sluttet, er de kommen tilbage udi Kiøge-Bugt, og forventis nu paa Kiøbenhafns Reed.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1689-07-01
Den 11 hujus om Aftenen er K.M. Geheime Raad og Gen., Hr. Friederich von Arensdorfs Lig, ved en høyanselig Comitat udi St. Peders Kircke bleven nedsat.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1689-07-01
Sverrig. Saa snart Hans Kongl. Mayest. hafver fornummet at Tractaterne imellem Kongen af Danmarck og Førsten af Holstem var sluttet. Hafver H. M. befalet at de Regimenter som var paa Marchen, ey videre skulde avancere. Floden ligger ved Ydsted paa Reden. Ji i Tydsk Tydskland.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1689-07-01
Berlin. Her hafver mand adskillige Mordbrændere ertappet, som blef sat i Fengsel. Fra mange Stæder udi Tydskland skrives at slig Canaille, sig hisset og her, der opholder. Lyttick. Biscopen ofver dette Førstendom lader med Hverfvingerne Dag ligen continuere, og hafver den Spaniske General Major Grefve Serclas, de Tylly, som nu er Vice Gouverneur udi Namur, bestilt til at være Feldmarskalck Lieutenant. De Franske Deserterer kommer i stoer Mengde, de af den Burgundiske, Nederlandiske og Lothringiske Nation blifver af voris Hverfvere antaget, og de Franske med Passer forseet, at reyse til Ungarn.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1689-07-01
Udi det Luxenburgiske hafver de Franske Marche, Bastoigne, Arlon og laRoche plyndret og demoleret. Neder Rhin-Strømmen. Chur Førsten af Brandenborg, laae med hans Armee nogle Dage ved Jons, Hans Chur-Førstl. Durchl. var med hans Gemalinde udi Cølln, og blef der af Magistraten og Gouverneuren herligen tracteret. Derfra begaf hand sig igien udi Leyren ved Jons, og bekom paa Veyen en Courier, som medbragte, at Detachementet som under General Major Barfusis Commando Skantzen tvert over for Bonn attaqverede, den lyckeligen hafde erobret, og ickun faae Franske udi et Skib sig hafver salveret. Aarsagen hvorfor bemelte Skantze sig ickun lidet værgede, er, at en Bombenedfalt udi deres Magazin, hvor Hand Granaterne var forvaret, som ruinerede en Deel af Guarnisonen, saavel som andet, hvorved de deris beste Defension var sindet at giøre. Af samme Skantz- og langs ved Rhin-Strømmen saavit.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1689-07-01
som Staden sig stræcker, hafver Chur Førsten Batterier ladet opkaste. Den Tid at Hans Chur-Førstel. Durchl. bekom Efterretning, at de Holsteiniske Tractater var kommen til en lyckelig Endskab, lod hand af 40 Stycker, saa og det gandske Cavallerie og Jnfanterie skyde trende gange Salve, Trompetterne og Pauckerne lode sig ogsaa høre.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1689-07-01
Den 14 hafver mand begyndet Bonn at Bombardere, hvormed den 15 og 16, 17 og 18 blef continueret; (enddog opholdte de undertiden naar de saae at det brændte stærck) ved disse mange Bombers indkastelse er Staden giort til en Steenhaab. Mens de Allierede Byen med Jld forderfvede, laae Guarnisonen, som skal være 5500 Mand stærck paa hin side i deris nye Fortificationer, fordi at ingen Mennisker kunde forblifve i Staden. Fra de Allieredis Batterier hafver mand ogsaa Fortifications Verckerne som ligger ved RhinStrømmen i Grunde ødelagt. En Deel af Fyrmørserne hafver de flyttet, paa det at de udi de Beleyredis yderste Vercker, Bomber kand indkaste. Paa Landsiden holder Cavalleriet Staden gandske indsluttet, hvad nu fremdelis. lis skal foretagis, vil Tiden udvise. Ober Rhin-Strømmen. Chur Førsten af Bæyren, hafver Stolhoffen, Offenburg og Gengenback ladet besætte, og er igien til Brugsal ved Philips burg marcheret, Jnfanteriet er ofver Neckar-Strømmen passeret, hvilcke ofver Rhinen paa en Skib Broe ved Sandhoffen marcherede, og for Mayntz Tienniste giører. Cavalleriet og Dragonerne skal ved Brucksal blive staaende, paa det at Indbyggerne Resten af Kornet kand indhøste. Siden at den Kæyserl. Armee ved Coblentz ofver Rhin-Strømmen ere gangen, hafver de Marchen recta hen til Maynz fortsat, hvilket gjorde de Franske saadan Frygt, at de fast alle de Stæder udi Pfaltz hafver forladet, i særdelished Franckenthal, som enddog temmelig er fast. Den Kæyserl. Armee er den 10 hujus for Mayntz ankommet. Croaterne hafver de Franske Rytter-Vagter strax til Byen drefven. Hertugen af Lothringens Hofvet-Qvarteer er bag den Hellig Kaars Kircke ved Staden. Nogle 1000 Bønder ere commanderet at forfærdige Batterierne, og en Deel andre at giøre Faschiner. De Franske Soldater løber stærck bort. Den 13 er Trencheerne blefven aabnet, Attaqven skeede paa tvende Sider, paa den eene af de Kæyserl. og Lyneburgiske, paa den anden, af Chur-Bæyren, og Chur-Saxen. Redouten som ligger ved Galgen, hafver de Kæyserl. med Kaarden i Haanden bestormet, og indtaget. Prinz Frederick Wilhelm af Neuburg, er udi Approcherne blefven ihielskudt. Pfaltz. Hans Chur-Førstl. Durchl. til Pfaltz hafver ved en offentlig Placat, store Friheder tilsagt, dennem som vilde igien bygge til Manheim. De Franske hafver Neustadt ved Hart, forladet, dog ey afbrændt. Men derimod alt Korn i Marcken forderfvet og Vin Biergene ødelagt, Vin-Perserne hafver de uden for Byen ladet føre, og der forbrændt. Zimmern hafver de udplyndret og forladt.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1689-07-01
Regenspurg. Fra Wien ere udi disse Dage til Vands 12 halfve Cartauer ankommen, som herfra til Lands indtil Kitzingen, siden derfra paa MaynStrømmen indtil Maynz, skal henføris. Ofver 800 store Tønder, udi hver er 16 Cintner Mæl indpacket, skal og samme Vey til Armeen blifve henført.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1689-07-01
Wienn. Hans Kæyserl. Majest med Kæyserinden og Kongen af Ungarn er den 17 hujus herfra til Neuburg ved Donau-Strømmen henreyst, hvor Chur-Førsten af Pfaltz nu residerer. Hans Kæyserl. Mayest. vil self Bryllups Cermonierne udi Kongen af Spaniens Nafn der forrette, og siden videre til Augsspurg reyse, hvor Kæyseren agter udi nogle Maaneder at for blifve. Kæyseren og Kongen af Ungarn. J i 2 garn, hafver Kong Wilhelm af Store Britanien ved Missive gratuleret, ofver hans Opkomst paa Thronen. Alliantzen imellem Kæyseren, det Rommerske Rige og Holland har Hans Mayest. ratificeret.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1689-07-01
Ober-Ungarn. Nogle 1000 Rasianer holdte Vize, grad beleyret, som af Teckely blef forjaget, og en stor Deel af dennem caputeret. Hr. Obrist Corbelli hafver et Tørckisk Slot ved Jenno kaldet Freghefebator indtaget, og siden besat. Derimod hafver Tørckerne udi StorWardein, et Parthi Hungariske Ryttere som Kornet omkring Festningen hafver ruineret ofverfaldet, og efter en skarp Fægtning dennem i Flugt drefven, ofver 100 Ungarer ere paa Stæden blefven, og deris Obriste meget saarit og fangen, som nogle Dage der efter ved Døden afgick. Teckely hafver et Slot kaldet Novigrad, som med Rastaner var besat med Storm indtaget. Printzen af Badens Armee, som hand i Aar imod de Tørcker skal commandere, bestaar nu af 30000 Mand og camperer ved Semendria. Den Tørckiske Armee hafver sig indtil dato ey conjungeret, dog foregifver de, at det med første skal skee, og vil de bringe 50000 tilsammen.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1689-07-01
Franckerige. Kongen hafver Printzen af Wallis Fødsels Dag ladet eelebrere. Kon Jacob hafver Monsr. de Rose gjort til Feld Marskalck, og de andre Franske Officerer a Pavenant befordret. Fra Søe-Kanten fornemmis, at Monsr.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1689-07-01
le Marqvis de Baron hafver Dieppe, og Neuschatel Guarnisoner, hver med 900 Mand bestærket. Strand-Vægtere ere overalt udsat, og Militien paa alle Kandter parat, om de Engliske og Hollandiske vilde fordriste sig at Lande.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1689-07-01
Kongen hafver Marschalen detre som Floden skal commandere, nu beordret at commandere paa Kusterne. Derimod skal Monsr. le Marqvis de Seignelay Floden commandere; hvilcken af 43 store Krigs-Skibe som udi Brest ligger, bestaar. Naar den Middellandske Søes Esqvadre under Monsr. de Tourville Commando ankommer, og de sig med de andre kand conjungere, saa skal Floden bestaa udi 60 Krigs-Skibe. Den Engliske og Hollandiske Flode hafver sig under Heysant ladet see. Marqvis de Lavardin er fra Rom igien her ankommen.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1689-07-01
Kongen hafver Hertugen de la Force udi Bastillen ladet sætte. Mand vil sige at hand med Marschal af Schomberg skal hafve corresponderet. Paa de smaa Øer som Retz, Øleron, og andre, hafver de Skantzer opkastet, paa det Fienderne der ey skal Lande.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1689-07-01
Engelland. Londen. Nogle Brefve som Kong Jacob til adskillige Papistiske Herrer, hafver skrefvet, ere bleven interciperte, og Parlamentet tilskicket. Bref vene ere af dette Jndhold, at hand haabede, saa snart at den Franske Flode igien til Irrland var ankommen, at vilde sig med den største Deel af Armeen til Engelland lade ofversætte. Parlamentet besluttede derpaa, at Kongen alle de Principaleste Papistiske Herrer skulde lade atrestere, og deris beste Heste og Vaaben fra dem tage, publice rendis derved, at alle de som noget til disse Folcks Fordeel vilde være behielpelig, skulde som Rebeller vorde tracteret. Jligemaade er publice ret at alle de Franske Papister af Riget sig skal begive. Milord de la Mere hafver voris Militze mynstret og den 42700 Mand stærck befundet. Parlamentet hafver Kongen ladet betacke, at hand Krigen imod Franckerige hafver ladet declarere, med forsikring at de Hans Mayest. med ald deris Kraft vilde bistaae. Alle Engliske som ere udi Kong Jacobs Tieniske, er af Parlamentet for høy Forræderi skyldig at være udraabt; deris Gods confisqveret, og imellem de Jrriske Protestanter uddeelet. Jligemaade er en Acte udgaaet, som det udi Jrrland forsamlede Parlament for u-gyldig kiender. Voris Flode samt de Hollandske under forrige Admiral Herderts, nu Grefve af Torringtons Cammando 70 KrigsSkibe stærck, ere mod Brest henseiglet. Grefven af Mansfeld er fra Spanien med et Portugisisk Skib lyckeligen ankommen. Hertugen af Schomberg gaar til Irrland, der Armeen at commandere. Den unge Schomberg skal være hans General Leutenant, og Maccay General Major. Militzen skal til Chester og Leverpole blifveindskibet. Grefven af Solms skal Succurse udi Londonderry søge at bringe.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1689-07-01
Skotland.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1689-07-01
Hertugen af Gourdon hafver Castellet paa følgende Conditiones ofvergivet. Capitulationen.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1689-07-01
Hertugen af Gourdon hafver saadan en Respect til alle Printzer af Kong Jacobi Familie, at hand med ingen af dennem for hans egen Jnteresse skyld, nogen conditioner vil giøre; hvorfor hand sig fuldkommeligen udi Kong Willum Discretion sig ofvergifvet. 1. Obrist Leutenant Windram, Gouverneur Leutenant ofver Castel stellet, submitterer sig under Kong Willums gode Villie, med de Vilkor at hand paa sit Lif skal være forsickret. De øfrige af Guarnisonen skal iligemaade paa deris Lifs Frihed og Gods være forsickret. Og skal til alle de som sværer, at de ey imod Regeringen vil tiene, Passer meddelis. 2. Guarnisonen forundis at de ved Aftoget maa beholde det de eyer, og deris egen Bagage bortføre. 3. Alle Volontairer, Domeste cker og andre Folck, som er der udi skal niude det samme som Guarnisonen forundt er. 4. Alle Personer, som med dem udi Castellet hafver holdet Correspondentz, og dog ey var i Vaaben, skal niude den 1 Artickel, men de som nu i Edenburg nærværendis, ere, eller ogsaa i dette Grefveskab, sig befinder, skal være Skadisløs, og Capitulationen dennem at komme til gode. 5. Alle Siuge og Svage Soldater, skulle hafve Frihed, (om de sig tilbørligen forholder) at gaae hen hvor dem lyster. 6. At alle Officerer, Adelsmænd, Betiente og Soldater, samme Frihed skal niude, med de Vilkoat de sig skickelig og fredelig skulde forholde. 7. Den considerabliste Post i Castellet, skal strax til Folcket som General Major Caniers commanderer, vorde leverit. Saa snart Guarnisonen om forskrefne Artickler forsickret ere. Jean Canier. Gourdon.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1689-07-01
Kongen hafver efter Conventionens begiæring, dennem udi et Parlament forandret. Hertugen af Hamilton præsiderer paa Kongens vegne derudi. Udi deris første Session hafver de gjort en Acte at alle som ved den forrige Regiering, hafver bifaldet Kong Jacobs Meening, at forandre Statuterne, skulde herefter aldrig komme til nogen Bestilling. Den Rebelliske Grefve af Dunde opholder sig endnu med hans Troupper udi Nørre Skottland. General Macay og Grefven af Argyle, forhaaber at indslutte hannem med det første.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1689-07-01
Jrrland.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1689-07-01
Kong Jacob befinder sig endnu udi Dublin. Efter Parlamentets Ordre, er en Kaaber Mynt blefven slagen, som 6 Penge skal gielde; Men fordi snart ingen dem vil antage, spørgis Dagligen stor Fortredimelimellem Folcket. Forbenæfnte Parlament hafver ved en Acte, ofver 15000 Protestanter deris Gods confisqveret. Alle Protestanter er paa Kong Jacobs vegne vorden anbefalet, at ingen nærmere end 10 Mile fra Søekusterne sig maa opholde, paa det de, de Engliske, om de til os skulde komme, ey strax skal tilfalde.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1689-07-01
Londonderry holder sig endnu. Den Engliske Obrister Krick er med sit Regiment derved ankommen. Men fordi at de Jrrer ved Landsiden udi Bayen sig hafver stærck forskantzet, tør hand intet Lande, før hand blifver forstærket. De af Byen lod hannem vide, at de eyheller hans Succurs hafde fornøden. Nogle andre Protestantiske Stæder, som Beliskanan og Jniskilling forstærker sig Dagligen, og giør Kong Jacobs Parthi stor Skade.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1689-07-01
Spanien. Hans Mayest. hafver Hertugen, af Villa Hermosa, det Commando ofver Armeen udi Catalonien anbetroet. Armeen bestaar af 15000 Mand. Den Franske Armee er gaaet tilbage udi Roussillon.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1689-07-01
Jtalien. Rom. Paven er icke vel tilpas. Folckets Kierlighed er saa stor til hannem, at de holder offentlige Bønner, at vor Herre hannem ved disse Conjuncturer ey fra Verden vilde tage. Cardinalen af Fyrstenbergs Agent er med u-forrettet, Sag herfra reyst. Pafven hafver formedelst et Bref, de 7 Dom-Herrer af Cølln, som af forbenæfnte Cardinals Parthi ere, deris Geistlige Beeneficier dennem betaget, fordi de hans Helligheds gode Erindringer og Advarseler, at forlade bemelte Parthi, ey lydig været hafver.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1689-07-01
Venedig. Voris Armee i Levante skal være 20000 Mand stærck, som igien til Negroponte skal blifve transporteret. Hvor de først den Skantze Carababa, formedelst hvilcken Tørckerne udi Negroponte i forrige Campagne, altid Succurs hafver indbragt, skal angribe. En af denne Republicks Gallerer er af den Algieriske Flode blefven taget. Derimod hafver voris Provediteur udi Morea et Rig beladen Skib (de af Tunis tilhørende) bekommet.