Berlingske Tidende, 1799-08-26
London, den 13de August. I dette Øieblik skal Regieringen have faaet Efterretning om, at den fiendtlige Flaade befinder sig ved de erlandske Kyster. Formodentlig havde Fienden deelt sin Flaade, og sende den ene Deel til Jrland og den anden til Rechesort og Brest Lord Reith kan dog, som man seer af følgende, ikke være re langt borte. J Nat Kl. 1 kom Depecher fra Lord Reith til Admiralitetet. Han var den 27de Julii passeret Strædet ved Gibraltar med 31 Linieskibe, og da Brigantinen Telegraph som bragte ommeldte Depecher til Engeland, skildtes fra den store Flaade, var denne paa Høiden af Cap St. Vingen og styrede med fulde Seil til Norden. En anden Beretning siger, at Lord Keith var allerede forrige Fredag paa Høiden af Oneffant. J begge Tilfælder maae vi nu snart faae Efterretning om en Trækning. De irlandske Kyster ere i den bedste Forsvarstand. - Den første Afdeling af den hemmelige Expedition er nu virkelig indskibet og beredt til at afseile saa snart der ved Telegraphen bliver givet Ordre dertil. Ved et hvert Compagnie tillader man 10 Qvinder. Anføreren for Expeditionen faaer en frygtelig Magt under sig nemlig 20000 Engelændere. 36,000 Russer, 3000 Svenske, 6000 Hesser og 3000 Würtembergere, i alt 93000 Mand. Jntet uden en umiddelbar Landgang af de Franske paa Jrland kan hindre denne Expedition fra at afgaae til si nærmeste Bestemmelsested, Øen Walchern. Alle synes at ville række en hielperlig Haand. Gartshøre er kommet til bage fra Stockholm og har, som der siges, opnaaet Regieringens Hensigt, at faae det svenske Hofs Samtykke at overlade os nogle Transportskibe, dog ere Rygterne forskjellige derom. J Søndags kom General Den fra Parmouth med den Efterretning, at de russiske Tropper, som skulle bivaanden hemmelige Expedition allerede vare ankomne til det bestemte Sted. Paa hans Reise til London kunde han neppfaae Postheste, saasom de fra alle Sider til Expeditionerliende Tropper havde taget Hestene i Beslag. Lord Mul ling. grave seilede i Fredags fra Parmauth for at conferere med Enkebering Carl om hans Bistand ved Expeditionen fra den modsatte Side. Hertugen af Vork har ladet trykke nogle 1000 Exemplarer af et Manifest til Hollænderne i det franske og tydske Sprog, hvilket, saa snart General Abereromble er landet paa det hollandske Gebeet, skal der blive udbredt. Følgende er det væsentlige Jnhold af samme : "Da Hs. Storbrittanniske Majestæt, som bestandig har været en god Allieret af de forenede Provindser, har betroet GenerallieutenanAbereromble Commanden over en Armee, som skal udføre det vigtige Foretagende, at befrie disse Provindser fra den franske Republiks vanærende Tyrannie; saa er der paalagt ham at erklære offentlig og tydelig saavel Hs. Majestæts som de høie med ham til dette store Værk forenede Souverainer: Sindelag og Hensigter. Han erklærer derfor, at han og hans Armer ikke kommer som Fiende, men som Ven, for at skaffe de hollandske Provindser tilbage deres Rettigheder, Love og Stikker for at befrie Personer og Eiendom fra Undertrykkelse. som de have været underkastede for at oprette deres Religion som er bleven beskiæmmet af Vantroe og den fransk Atheismus, for igjen at oplive deres Handel og Vandel, som ere blevne ganske ødelagte, for igjen at indsætte den retmæssige Regiering, som er bleven kuldkastet og for at stifte en lykkelig Samdrægtighed og Forbindelse igien imellem Storbrittanien, og Holland, hvilke have været en Kilde til saa mange Velsignelser for begge Parter. Ved disse Bestræbelser er det Hs. brittiske Majestæts og de øvrige Souverainers oprigtige Forlangende, at en fuldkommen Amnestie og Forglemmelse af alt, hvad der er forefaldet, skulle have Sted, og Kongen haaber, at enhver ægte og troe Hollænder skulde medvirke til hans velgiørende Hensigter, at oprette igjen fuldkommen Fred Rolig hed og Orden i de forenede Provindser, uden at besmitte denne Jgiennoprettelse af disse Lyksaligheder ved nogen hævngiærrige eller voldsom Handling, men tvertimod bestræbe sig for, at hindre og afværge ethvert Udbrud af alle muelige Udsvævelser. Det er Kongens, og de allierte Sonverainers alvorlige Ønske, at Hollænderne selv ved deres Anstrængelser bringe det dertil, at den Lykke, at have en regelmæssig Regiering, bliver igjen oprettet. Men dersom der skulde findes efter denne naadige Erklæring nogen Hollænder, som var saa forrædersk mod sit Fædreneland og mod dettes gamle Uafhængenhed, Rettigheder og Jnteresse, som satte sig imod den gode Tiener, ste af de Tropper, som ere anbetroede Sir Abererombies Commando, maae han ansee en saadan for en erklæret Fiende af godt Orden og Fædrenelandet, og ikke allene undtage ham fra den almindelige Amnestie, men endog lade ham behandle som en Fiende " Saasnart General Abereromdie har fattet for God paa Holland med den første Division, skal Hertugen af Por afgaae med en anden Division af 16 til 20000 Mand, hvoriblandt er meget Cavallerie, som i Besynderlighed skal være bestemt til Belgien, hvor Sletterne ere meget gode til at ager paa for Cavalleriet. Ogsaa til Velgierne skal da blive udstædt en Proclamation. Greven af Artois har i Dag forladt London for at begive sig til Erkehertug Carls Hovedqvarceer. Saasnart han ankommer der skal den kongelige Fan blive plantet. Greven af Artois Geheimeraad skal bestaa af Hertugen de Laval, Grev desaars, Grev de Vandreul og Biskoppen af Arras. Ogsaa General Pichegru skal have faaet Tieneste under ham.