JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1789-10-16
Fra Kirkestaten, den 14de September. et pavelige Hof har forestillet den Franske Nationalforhan er allene Ubilligheden, men og Skaden, som den vilde halsta selv ved at afskaffe Annaterne, med følgende Grund At alt hvad Frankrige betaler til Rom for Buller og ter, er grundet paa Fundamental=Love, hvorfra den selv ikke kan afvige. 2) At Beløbet af denne Aferstiger ikke 350000 Franske Livres aarlig. 3) Al. terne ere den mindste Deel deraf. Det meste betales for entiarer, hvilke man ikke kan afviste noget Cancellie. 4) Begieres ikke Annaterne og denne Expeditionsgebyhr i klingende Mynt. Den imellem Frankrige og Kirkestaten værende Handel, gjør en Ballance, der allene faldet ud til Frankriges Fordeel; thi de Rommerske Expediteurer sende ikke rede Penge til Rom, men leqvidere alle derhen hørende Summer med Vexler for bekomne Vahre. Af dette sees, at dersom Rom vilde ophæve sin Ind- og Udførsels Handel med Frankrig, samt alle de Begunstigelser, som de Franske Skibe nyde i de pavelige Søehavne, og derimod slutte en Commerce=Tractat for Kirkestaten med Engeland, kunde Annaternes Ophævelse aldrig erstatte Frankrige denne Skade.
Berlingske Tidende, 1789-10-16
Fra de Pohlske Grændser, den 26de September. Efterretninger fra Petersborg melde, at Generalen en Chef, Hr. von Muller, der var reist til Finland, er allerede kommen tilbage derfra, og igien afgaaet til Fyrst Potemkins Armee. Vice Admiral Kruse, der ogsaa var kommen til Petersborg, er ligeledes afreist til sin Eskadre i den Franske Havbugt. Den 3die hujus havde Ministrene fra Østerrige, Frankrige, Dannemark, Spanien og Neapolis en Conserence hos Vicecanzieren i Petersborg, til hvilken ogsaa den Preussiske Minister siden blev indbudet. Denne Conference varede temmelig længe.
Berlingske Tidende, 1789-10-16
Fulda, den 29de September. Her er den Forordning bleven fornyet, at alle Contracteerimellem Christne og Jøder skulle være ugyldige, naar samme ikke, i det ringeste inden 9 Dage, er foreviist den Christnes Øvrighed, og af denne undersøgt, protocolleret og stadfæstet. Fremmede Jøder skulle, naar Handelen er sluttet udenfor Landet med her værende Lands Undersaattere, lade samme inden 8 Dage gjøre lovformelig af deres Øvrighed, og inden 14 Dage anmelde saadant for den Fuldalske.
Berlingske Tidende, 1789-10-16
London, den 29de September. Hovedgienstanden for de nærværende Samtaler iblant Publicum er Efterretningen om, at et Skib under russiske Flaset opbragt til Portsmouth. Tildragelsen selv er ingen Tvivl underkastet, men den egentlige Beskaffenhed er endnu uden kiendt. Capitainen paa sammandgiver sig for en Rusisk Ka ver; men man paastaaer, at han er en Sørøver. Mand. skabet er sønder meeste Engelse. Jblant de her værende og paa Musland handlende Kiøbmænd har dette Tilfælde foraar, saget nogen Urgenhed og Bekymring, dog synes det rime agt, at Skibet er virkelig en Sørrøver, under et misbrugt Flag; thi man vilde neppe fra vor Side saaldes have begiønnet dette Flag, blot under det Paaskud, at endeel Engelske, Matrosen vare der om Bord, fornemmelig da saa mange Engenske Koffardieskibeligge i Russiske Havne, paa hvilte man at kunde udøve Repræsalter. Men Sagen vil snart nærmere blive oplyst, saa at man kan melde noget vist derom.
Berlingske Tidende, 1789-10-16
J Følge de sidste Efterretninger fra Nyevare, er den Amelricanske Ostindiefare, Chasantal, efter en kort Reise fra Bengalen lykkelig ankommen sammesteds med en riig Ladning. Næsten af alle Asiatiske Producter og Manufacturer har hans medsragt noger, og hans Flag var det allerførste, som nogensinde valede paa Ganges. Da Lord Commallis, der opholdt sig dybere ind Landet, blev i et Brev tilspurgt, hvorledes man skulde behandle Amerikanerne, svarede han Paa selvsamme Maade, som vi behandle andre fremmede Nationer. Han har formodentlig fra Landen faaet Forholdsordre. ved saadanne Leiligheder. J Madras og Bombanhare tilforn været Amerikanske Skibe, men tre i Bengalen. Jmidlertid har man paa sidstnævnte Sted ikke fordres store Tald. eller flere Afgivter end paa de første. I Jndien afsatte hans med største Fordelen Mængde Brændeviin.
Berlingske Tidende, 1789-10-16
Selvsamme Efterretninger fra Amerika melde, at man sammesteds lægger sig ualmindelig efter Høn og Ham og Korn Aalen, samt Ølbrygning. J Provindsen Kentucke, har man bragt Tobaraaulen til en saadan Høide, at Birgimen begynder at blive misundelig derover. Allene fra Mai. sachusetshavere 42 Handelskibe, der dog alle ere saa store som vare Ostindiefarere, afgaarde til Jndien, mendognaale, til Kamseutre. Uagtet Folkemængdens store Aftagelse i Fristaterne i Krigen Tid, sees dog, at samme, ifølge der sidste, efter Congressens Befaling anstillede Mandtage oplan, stitsaa stor, som den var ved Udbruder af de Uddelalder, og hvilke Amerikanerne tilfagtede sig Friheden.
Berlingske Tidende, 1789-10-16
General Wachington giver paa sine Gat ser i Virginen det beste Exempel paa en god Landhuusholdning. Det ham til børende Distrier indeholder 10000 Dages Platand Paa samme holder han daglig 250 Arbeidere. Til fr. Agerbrug, holdes han 14 Heste og 40 Plove. Hans Daggaler i den deste Tilstand, og enhver bestræder sig som følge CongrePræsidentens gode Exempel. Han anstilleden Mangen Forsag, for stedse at bringe Landhuusholdningen til en større, Fuldkommenhed, og naar en Opdagelse eller Forbedring der. lykkes ham, er det hans første Forretning, at giøre den be landt og almennyttig. Mansteralmann, at de, som vedske Revolution vitrede formodning om Frist. ternes tilkommende Flør, ikke have havt Uret, omendskiønt kun Begyndelsen dertil endnu er at skee.
Berlingske Tidende, 1789-10-16
paa St. Jaan paa Terkenerne indløbe de bitterste Klageover en Jrlands Skibscapitams Forhold, som den har sal. Landen Landin Maader der skulde have været transporteret in Nanskmand. Diffe Ondskabsfulde begaae allevegne. hvor de komme frem, Mordbrand og Røvere. Colonien, den endnu er i sin Barndom, befinder sig derover i største Forlegenhed og Strat. - J de af vore Havne, fra hvilke Fiskefangstendemer, hersken den sidste Virksomhed. Fra De glat ere 200 Bartelerløbne ud paa Sildesangske og have ha en Dag lange Sild som mere end 2000 Pand Sterling. J.De Grandes Slagte anden stedse oven til - Den bekiende, Amerikanske Agene, Salas Daan, en død Han var skal Kiøbmand i Dosion, derester Congressens Repræsentant og det Franske os, hvor Kongen forrede ham sit Portrait, b) sat med Brillanter. Siden blev han beskyldt for Underske med en Sum Penge, hvorpaa ham reiste hertil, kom i A. med, og døde nægten af Hungen omendskiønt Summansom han skal have tilvandt sig, angives for mere end 10000 Pund Sterling.
Berlingske Tidende, 1789-10-16
Paris, den 2den October. En Ustnant har gjort Nationalforsamlingen i Versaller, følgende Forslag : "Man hører overalt, at der siges, at an endnu intet have giort for Staten. Dersom alle vil giøn. som jeg, saa vil det kan sældet: Bildrager er for alle de stort, og vi skulle dervedskaffe det Kongel. Skatkammer hos med 40 Millioner. Her er min Hemmelighed: De stor, Statspande, som vi høre vore Skoe, ere en nye Møde. som lerkan erstattes ved en anden. Jeg har et Par af samme. som falder mig udeqvemme Jeg satter derfor den Beslum. at drings dem til mit District, og derfra skulle de søndere til Mynten. J Paris ere 300000 Personer, som kunne følge mit Smmel, og 30000 Par Storspænder skul naar man overhovedet regner hvert Paa for 12 Lper, ud giere 3 Millioner 600000 Lune. Da Hanedstaden ang: ver Tonen for Resten af Kongerig, saa rønner sig i de mindste 3 Millioner Franskmand, som skulle bringe denne Storspande, og denne Foræring vilde da kaste af sig endne. 36 Millioner, og altsaa vil det hele Beløb udgiøre 30 Mill. den 6000 Livres.
Berlingske Tidende, 1789-10-16
Haag, den 3die October. Paa Gotte advars Urerlighederne endnu, og maa sammested udsat Præmie paa 17 Hoveder. Densigt, Frankrigsommintet af Cortra, men at denne Eiendom ster samme aarligever 30000 Livres.
Berlingske Tidende, 1789-10-16
Amsterdam, den 3die October. stra Tilen meldes, at Eskaaren, som under Contre a. mital van Kingbergene Commands gaaer der paa Nøden han faaet Ordre, i disse Dagaar naar Mante en en Congres, der skal holdes i Palandborg, hvert Mistrene fra Hoftrue i Madeir, aaben, Amin, Min Berlin skulle indes samme Maalelse, at Siansands ler samme ere de paa andre Steder befrygende Følge Hureelighederne i Frankrige, og andre mene, at den angaaer en Sideslutning imellem de krigførende Magter. Men den. Saa behøver endnu Bekræftelse.
Berlingske Tidende, 1789-10-16
Storde, den 8de October. fra den øverste Kammerjunker og Generaladjutant Baron Amfeldt, er indlødes fra Elasse den Efterretning af 30te September, at han med 160 Mand og fældte Bahonetter, sat tilbagetaget fra Russerne det Batterie, som de havde inde der paa Landet og forsvarede med 300 Mand. Tvende Russiske Officerer, 3 Underofficerer og 36 Soldater bleve faae til Fanger, og 8 Jernkanoner, 250 Sabler og Ge salten, samt Brændeviin og Levnetsmidler erobrede. Den paastaaes og Allaque blev af Russerne tillige understøttet fra Siderne med 3 Lskibe og en Bombadeergaliot, som, da Acdommen var indtager, foruroeligede vore Tropper. Paaden Side ere 5 Officerer samt 60 Soldater meer og mindre ade blevne blesserede, og 12 Soldater dødskudte.
Berlingske Tidende, 1789-10-16
Kiøbenhavn, den 16de October. Med en Estaffette, som i Onsdage den 14de October om Morgenen udlig ankom her til, har man fra Wien faaet følgende Efterretning:
Berlingske Tidende, 1789-10-16
Ritmester Hartmuller af Regimentet Khevenhaller er ankommer som Coureer til Hs. Keiserlige Majestæt i Laxemburg. og har overdragt fra Prindsen af Coburg den foreløbende Efterretning, at samme i Forening med det Russiske Corps Armee, under General Smarow, har i Mallachiet den, 12 September ganske slaget den store Tyrkiske Armee underStorvingen Command, der angives for at høve været 80 til 100000 Mand stærk, og tilsægtet sig en fuldkommen Seier. Tyrkernes Forliig regnes for 4000 Mand Døde; og tillige mede mister 80 Kanoner.
Berlingske Tidende, 1789-10-16
Prindsen af Coburg har tillige indberettet, at han samme Dag har faaet fra Fyrst Revnin den Efterretning, at han midste Corped Armee gandske har slaget Sernskier HassandPaca ved Tobak i Ballacher.
Berlingske Tidende, 1789-10-16
Ovennævnte Coureer, som ankom med disse Efterretninere af Keiseren bleven ananeret til Major, og Dagen. derpaarede han under Forridning af 24 blæsende Postilloner, ud i Wien, som at afleverede medbragte Beretninger til HofFrigsraadet. - De nærmere omstændige Efterretninger om tille Servindingen venter men det første. Høieste Rets paadømte Sager Nr. 226. Procurator, lange, som befalet Actor, c. Delinqventerne Niels Christen.
Berlingske Tidende, 1789-10-16
Orlogskibene Prindsesse Lovisa Augusta og Fyen samt en Russisk Kutter ere lagde ind igiennem Bommen.
Berlingske Tidende, 1789-10-16
Den 14de hujus gik Skibet Hertug Ferdinand, Capit. P.N. Funk, til Vestindien med Cargation og Provisioner. J Dag kom den Svenske Fregat Zemire tilbage fra Nordsøen. Averiser.
Berlingske Tidende, 1789-10-16
Til Efterretning for S. T. Jnterressenterne udi Afsendelsen af de Penge og Vahre, som den 30te Martii 1784 for ginge med Postsmarken imellem Assens og Aarørsund, skulde jeg ikke undlade at bekiendtgiøre: at udi den desformedelst anlagde Sag er ved Hof= og Stadsrettens Dom af 28de Sept. sidstleden kiendt for Ret : Det Kongelige General Postamt og den Kongelige Banqve bør for Oberauditeur Peder Rosenstand Golske paa sine Mandanteres Vegne, hans Tiltale i denne Sag fri at være, Processens Omkostninger ophæves. Kiøbenhavn, den 7de October 1789. P. Rosenstand Goiske.
Berlingske Tidende, 1789-10-16
Ved Landhuusholdnings i Selskabets Secretariat i Gaarden No. 167 paa Kongens Nyetorn er endnu at saa Have, Katekiemus eller Grundregler for nyttige Have, værters Dyrkning i Dannemark, forsattet at Johan Ludvig Mansa Slotsforvalter og Gartner ved Marienlost, med et Anhang om Kaffebrikkens Skadelighed, mod 10 sk. Erlæggelse for hvert Exemplar, hefter med Omslag. D. Didrielsen, Constitueret Stuerer ved Selskabet. Dammerherre Suhme Tredie Tøme af den Danske Histe, rie fra Aar 941 til 1035, indeholdende de Konger, Harald Blaatand, Svend Toesken og Knud den Store, er at saae paa Børsen hos Faber og Nitschte i Mummens Boglade Nr. 5, for 3 Rdlr. paa Skrivpapiir og 14 Mk. paa Trykp. se leshagtykker Maller og kan er fra Pressen udkammet: Anhang til de Krigs Artille Breret, inddehaldende Anordninger om Salatentil og trallanger paa Nye klolm, og sælges sammesteds i Friderichsberggaden. No. 230, for 10 sk., hver tillige de Krigs-Artikelere. ret for 3de og Land Tienesten, med dertil hørende forhen. udkomne 3de Anhang er at bekomme for 7 Rdlr. den for Landborvæsenet nedsatte Commissions Forhandlinger, 2det Bind, faaes paa Trykp. for 2 Rdlr. og Skrivp. 2 Rdlr. 3 Mk. hos Hof= og Universitetsbogtrykke. Schulz i Høibrostrædet Nr. 64. - Sammesteds faaes Efterretning om Feldttoget i Sverrig, af Prinds Caro 2 Mk. paa Trykt og 2 Mk. 8 s. Skrivp., hæfter 4 s. mere Anmærkninger og historiske Oplysninger over den Kongelige Svenske Forklaring dateret Helsingfors den21 Julii 1788, Trykp. 1 Mk. og Skrivp. 20 sk., samt Authentisk Journal over de Danske til Rusland givne Hielpetroppers Feldttog i Sverrig, Trykp. 1 Mk. og Skrivp. 20 s. Disse 3de Skrivter ere trykte i eet Format, nemlig i stor ove, og kan faaes sammenhæftet for 4 Mk. 8 s.
Berlingske Tidende, 1789-10-16
Rahbeks Dramaturgiske Samlinger 3die og 4de Hæfte, for 3 Mk.
Berlingske Tidende, 1789-10-16
Til Brug for min Kirkeforfatning beder jeg ærbødigst at de Herrer Rekiøres ved de latinske Skole i Danne. mark og Norge ville bevise med og Papiirum den Godhed at med dets maa Exenart at det sidste Aars Skole Regnskab, saa at Jndtægt og Udgift og Skolens Formue og Beholdning af samme kan sees. Jeg udbeder mig det med Posten tillendt inden dette Aars Udgang, og bliver hver især for saadan Tieneste meget for banden. Ringsted, den 18de October 1789. Uning.
Berlingske Tidende, 1789-10-16
Jet andet gandskemarbeidede og forbedrede Oplag af Reisler, - tydske Grammatik, faaes til Kiøbs hos ham sel, Fremclaret paa Trykpanne for 2 Mk. og paa Skrivpapiir 1 Rdlr. 33. boende i No. 1791 Bangaardstræde. Ders og Prosa af Hr. Com Wolff, 16 Ark stor, har nu forladt Pressen, enkalter paa Trykp. 3 Mk. og paa Skrivp. 4 mk., kan og saaes indbunden des S. Poulsen, Antonsstræde Nr. 324 og 32. Afrier, Viser, Sange og andre smaa Haandstykker for :l giørter eller Violiner, udsatte at C. Schau, er nu udkommen og sælges for 2 mkes S. Sønnisen i Adelgaden Nr. s. Sammesteds kan endnu faaes nogle Exemplarer af den første Deel for 3 Mk. Stykket.
Berlingske Tidende, 1789-10-16
Den prystalske Aarbog, femte og sidste Deel, har nylig forlade gressen. Alle som Dele, saavelsom enkelte Aargange, er nu at bekomme hos Hr. Agent Goldendal, Hr. Proft, Hr. Bud, og hos Udgiveren i Knabrostræde No. 124. Anviisning til den rette og bestemte Brug af de Lægemidet ler, hvormed de Kongelige Trige Skilt paa deres Søe. tog forsyn. Forfattet at 1. Baskom, Doctor i Lægekonsten, Kongel Ling og Admiralitets Mediens, Directeur ved Søe Durs, dalet, og sor nærværende Tid Præses for det Kiøbenhavnske med ditinske Selskab. Sælges hos Forlæggeren Hos Bogtrykker Nico, lans Møller i Friderichsberg Gaden No. 230, paa alle Børsens, Boglader, og hos Boghandler Gyldendal i Silkegaden for 4 Al. Pecensionerne over S. T. Hr. Doctor Bastholms Forsøg til en forbedret Plan i den udvortes Gudstieneste, og de den Anledning udkomne Skrifter, uddragne af de nyeste Kiøbenhavnske Efterretninger om lærde Sager, 13 1/2 Ark i stor 8. ere nu at bekomme hos Boghandler Hegelund i store Færgestrædet Nr. 37, og i det Berlingske Contoir i Pilestrædet No. 93, for 2 Mk. 8 s. paa Tryk= og 3 Mk. paa Skrivpapiir. Pensia, en asiatisk Prinds, som brog Verden omkring, et i satte Chrisne, særdeles i Jndien, Spanien, Jtalien, Frankrig, Engeland, Holland, Tydskland og Danmark, ma fandt andet at det han saate, 3 Tommer, faaes tilkiøbs hos Stadrene Berling, i Pilestræde Nr. 92 for 7 Mk.
Berlingske Tidende, 1789-10-16
J allerunderdaman Fæge Hans Kongel. Majests allernaadian Bevilling, saaledes lydende : Vi Christian den Syvende, af Guds Naade Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug, and Slesvig, Dalsteen, Stormarn, Dytmersken og Oldenborg, giøre alle vitterligt: at Vi, i Anledning at en fra Boefanden i Vor Stavel Stad Nyeborg i Vort Land Fyen, Søren Bøgesen, som Skifte Forvalter efter afg. Maria Bay, forhen afdøde Skipper Jørgen Nielsen Maales Efterleverske i bemelte Nyborg herom indkomne allerunderdaman giorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst have demølget og inadt, saa og hermed bevilgog naade, at han ved Proclama at pæna præclusi & perpetui silentii, med naar de Dags Varsel, maae udi de Kiøbenhavnske Berling. ske Aviser, samt de venske Aviseson den Altonaiske Mercur, de gange efter hinanden, indkalde alle dem, som formene: gaa at have noget at fordre efter bemelte afg. Maria Bar og hendes ligeledes forden aldøde Mand Skipper Jørgen. Nielsen Maale, dermed at fremkomme, og saadan deres havende Krav inden forskrevne Tids Forløb, at anmelde og vennammere, og skal saadan Jndkaldelse i Avnerne ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven i dog skal denne Vores allernaadigste Bevilling læses for vedkommende Værneting, samt den Over Ret, hvorunder samme henhører; hvorefter de Vederkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade, at tage vare. Vinet paa Vort Slot Christiansborg ud Vores Kongel. Residens=Stad Kiøbenhavn, den 24de Juli. Under Vort Signet, Efter Hans Kongel. Majests, allernaadigste Befaling. C.v. Brandt. Schow. Colbiørnsen. Allerunderdama læst inden Nyborg Byetings Ret Mandag gen den 31te Augustil 1789, og samme Tid behørig protocolleret, telleret Boyelen. P. Nielsen. No. 2. Allerunderdanigst læst inden Fyenboe Landsting Onsdagen den 30te Septembr. 1780. Koefoed. Bende. Uldall. Jørgensen. ligemaade protocolleret af R. Rasmussen. Bliver alle de, som formeene sig at have noget at fordre efter afg. Mad. Maria Ban og hendes forhen afdøde Mand Skinner Jørgen Nielsen Maale, herved 3de gange efter hinanden indkaldte, for saadan deres havende Krav inden forskrevne Tide Forløb for mig, som Skifte=Forvalter, at anmelde og beviislig mere. Nyborg, den 10de October 1789. S. Søvesen.
Berlingske Tidende, 1789-10-16
J Følge Hans Kongel. Majests allernaadigste Bevilling, saaledes lydende: i Christian den Syvende, af Guds Naade, Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug, udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmersken og Oldenborg, giøre alle vitterligt: at Vi, efter Procurator Rasmus Top af Vores Kongel. Residens=Stad Kiøbenhavn, som Curator bonsrum udi forrige Skibs=Capitain afg. Søren. Gundersen Sparres Stervboe, hans herom allerunderdaman giorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at Hof og Stads=Rettens Skifte=Commission maae ved Proclama lub pæna præclusi & perpetui ulentii, med Aar og Dags Varsel, udi de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser, AdresseContoirets Efterretninger og den Altonaiske Mercur, 3de gange efter hinanden, indkalde alle dem, som formene sig at vare noget at fordre udi fornævnte afg. Skibs=Capitain "Sparres Stervboe, dermed at fremkomme, og saadan deres havende Krav inden forskrevne Tids Forløb, at anmelde og beviisliggjøre, og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skretved Proclama efter Loven; dog skal denne Vores allernaadigste Bevilling læses for Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret i hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Givet paa Vort Slot, Christiansborg udi Vores Kongel Residen Stad Kiøbenhavn, den 18de September 1789. Under Vort Signet Th. S. Efter Hans Kongel. Majess, allernaadigste Befaling. C. v. Brandt. P. Aagaard. Schow. Procurator Rasmus Tov af Kiøbenhavn, som Curator borum i afg. Skibs=Capitain S. G. Sparres Stervboe, Bevilling at Hof= og Stads=Rettens Skifte Commission maae ved Proclama i Aviserne indkalde bemelte Boes Creditorer. Allerunderdanigst læst i Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret, samt protocolleret Mandagen den 21de Septbr. 1789. C. Schifter. Jndkaldes herved sub pæna præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, alle de, som formeene sig at have noget at fordre udi Stervboet efter afdøde forrige Skibs=Capitain Søren. Gundersen Sparre, at møde i Hof= og Stads=Rettens SkifteCommission, for at anmelde og med fornødne Beviser at legitimere deres Fordringer, da enhver skal vederfares hvad Ret er. Med lige Varsel indkaldes og den Afdødes Arvinger, med Beviis om deres Arve=Ret, og iagttage deres Tarv under Skiftet. Kiøbenhavns Hof= og Stads=Rets Skifte=Commission, den 21de September 1789. Fogd. Falbe. Stendrup.
Berlingske Tidende, 1789-10-16
Farver Joachau Wildshuustrue helene Maria Langt der i Weile, er ved Døden afgaaet og Skiftet efter hende strax begyndt.
Berlingske Tidende, 1789-10-16
Endskiøndt man ikke formoder betydelig eller uventende Gield paa Stervboet, bliver dog til fuldkommen Sikkerhed, Stervboets Credi= og Debitorer herved indkaldede, inden 6 Uger fra Dato at møde i Stervboet, de første for at anmelde og legitimere deres Tilgodehavende, samt derover at afgive deres Paastand og de sidste at betale deres Gield, da Skiftet til den benævnte Tid agtes sluttet. Weile, den 28de September 1789. Carøe, Byefoged.
Berlingske Tidende, 1789-10-16
Vordingborg og Trøggilde Amter. Omandsklandt der ikke formodes, at det skalle vare nogen ubekiendt Gield paa min tal, Mand al Krigsraad Aalan agderich Schumachers, der døde som Forpagtet paa allene end taling, og min fælleds Boe, som jeg efter allernaaBerling uske Lander, Loversen og ulm og sælleds Arvingers Silkerved ved udandt og anden vedkommende Retter næs lovlig Protiamankaldet alle som i nannge Maader maatte bare noget efter man salg Mand at fordre, med Anmann, at anmelde og vedbørlig leviler lamme for maa eller man gang. værge Dr. Cane attraad de Bygges Ming i Render, inden 6te og 12te Ugersdagen, da samme efterrige Bundende kal blive almert i denner indvommere efter brugelig Maade derved behemmer s. Mettelige pr. Reved, den 10de Dalder. 179. Landværge. D. Schman man tal Sumach r.
Berlingske Tidende, 1789-10-16
Udi indeværende Aar er i Nyekiøbing paa galer ved Døden afgaaet Børger og Alcommedmener Søren Nielsen Møller uden at enegade og rigs Arvinger. Hans samtlige Efterladen skab er neer bleven temmeret og vurderet, og derster ved offentlig Auction bortsolgt. Til Skiftets videre Fremme efter den Afdøde, indkaldes derved 3de Gange efter hinandenende derlingske Kiøbenhavnske Tidender saavel den Afdødesenerladt, Enke Mad. Anne Marie tergaard sal Møllern, der opholder sig i Kiøbenhavn, med kangværge som den Aldødes Arvinger, hvis Nanne Opholdsted, eller hver mange vides ikke, at møde inden 6 og 12 Uger fra Dato hos maasom Statsforvalter, for at lagt, tage deres Actinden Skiltet ; ligesom dette Boes Credi og Deditorerinden samme Tid og vilde anmelde, de første med Lov antagelige Genner for deres Fordringer, og de sidste for at betale. brande maa le findes til Boet at være skyldige. Nyekiøbing paa Falter, den 23de September 1789. Johan Schmidt.
Berlingske Tidende, 1789-10-16
J Nyekiøbing paa Falder er den 1ste denne Maaned ved Døden afgaaet Peter endig Svane, som indtil kort for hans Det var Fuldmægtig paa som Contoiret deri Byen, Hans ring. Efterladenskaber er strax ved Dødsfaldet regieret og vurderet : samt for kort Tid siden ved og min Auction bortsolgt. Til Efterretning for den Afdødes eierlade Børn, der skal opholde sig Kiøbenhavn, saavelsom Creditorer, meldes dette herved 3de Gange efter hinanden ade Kiøbenhavnske Berlingske Tidender da Bort et formaaer noget ordentlig Proclama at bekone, ligesom og tilkiendegade, at intet kan blige at arve, formedelst Sant Minhed, der tildenderes sætten til den alle rede anmeldte paabærtende Gield; saavel Arvinger som Crede. rer vilde derfor inden lovbefalet Tid melde sig hos mig under menne som Skifteforvalter, da dennem al lovlig Ret, efter boets Omhændigheder kal vederfares, Nyekiøbing paa Falder, Jodan Schade.