Kiøbenhavns Postrytter, 1792-10-05
London, den 18 September. J Løverdags kom ogsaa Lord Stair tilbage, som har været et Øyevidne til de sidste Mordscener i Paris. Denne Lord og Hr. Lindsay vare til Taffels hos Hertugen af Orleans, da dennes Niece, Prindsessen af Lamballe, blev myrdet, og medens de sadde ved Taffelet, blev Prindsessens Hoved paa en Pique holdt op for Vinduerne, hvilket for Giæsterne var et gyseligt Syn. Den Mængde Franskmænd, som nu tage deres Tilflugt til Engeland, bliver saa stor, at vort Publicum begynder at finde denne Sag ret betænkelig. Man frygter nemlig, at de mange franske Geistlige let, ved deres modstridende Læresætningers Udbredelse, kunde have en skadelig Jndflydelse paa den Engelske Kirkes Lære. Man frygter videre, at saamange Franskmænds Ophold over hele Kongeriget kunde give deres andre Grundsætninger og deres Tænkemaade formeget Jndpas, til Skade for den Brittiske Constitution, og endelig, at saamange tomme arbeyd søgende Hænder kunde giøre vore egne Kunstnere og Haandværksmænd for stort Afbræk. Det hedder derfor, at Parlementet i den Anledning skal træde sammen midt i October Maaned, for at giøre de fornødne Anstalter. Man hører ikke tale om andet end Frankerige og de franske Emigranter. Mange af dem, som sidst ere hidkomne, have fortalt, at de, inden de kunde see Leylighed til at komme ombord, havde i tre Dage og Nætter maattet forstikke sig i Krattet, og for at stille deres Hunger søge Næring i Viinbiergene, hvilket dog stedse skeede med Dødsangest og Frygt for at blive myrdet. Allene til Dower ankom den 13de som franske Skibe fra Dieppe, fulde af Geistlige, Bønder og andre Flygtende. Det slette Skib var i den haarde Storm forulykket med Mand og Muus. Alle Passagererne vare imidlertid, uagtet det Onde, de havde udstaaet paa Søen, inderlig glade over at have undgaaet Faren hiemme. Da de steeg i Land, toge de Hattene af, og man hørde dem bede: "Vi takke den Almægtige og den velsignede Jomfrue, at vi saa lykkelig ere slupne fra vor overhængende Fare. Skiænk vort ulykkelige Fædreneland igien Fred og Roe, ophold dine troe Tienere, og velsign dette Land, som imodtager og Ulykkelige, Alle Vertshuuse i Dower ere forlængesiden besatte, og man veed ikke, hvor alle disse Fremmede skulle faae Rum og Hauslye. Jndvaanerne vise sig virkeligen meget tienstagtige imod dem, og man har saavel der som i Canterbury indsamlet Collecter for dem. – Til Southampton var der ogsaa ankommet en aaben Baad, med saamange Franskmænd, den kunde rumme; og disse faldt ned og kyssede Jorden, da de traadde i Land.Da de her i London sig opholdende Franske Flygtinge vise sig overalt, saavel paa Børsen som paa Gaderne og Spadseregangen, i stor Mængde og i den nødtørftigste Tilstand, saa har man foranstaltet Collecter for dem, og iblandt andre har Hr. Thomas, en Parlementslem, ved Subscriptioner tilveyebragt 3000 Pund Sterling. Man har ogsaa bragt i Forslag, at bringe disse franske Geistlige til Portugal, Spanien og Jtalien, for der i de riige Klostere at underholdes. – Derimod have de her værende Revolutionsvenner aabnet en Subscription af en gandske anden Art, nemlig for de indsamlede Penge at kiøbe Geværer til Jacobinerne, og sende dem samme til deres Fædrelands Forsvar. Denne Subscription var i faa Dage voxet til 3400 Pund Sterling; men Formændene for den, hvoriblandt en Doctor Marcell, have været i Fare for at blive mishandlet af vor Pøbel. Hr. Shore, som under Hr. Hastings Gouvernement i Ostindien var hans Financeminister, er nu udnævnt til Generalgouverneur i Bengalen i Lord Cornwallis's Sted. Det forstaaes af sig selv, at der nu ogsaa maa udnævnes en Commandeur en Chef for Tropperne der, hvilken Charge Londen, som en berømt Feldtherre, for Krigens Skyld imod Tippo Saib havde faaet.