JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-03-07
En ung Bondeknes har med en Øxe dræbt en gammel Mand ved Papiirmøllen. De havde været i Klammerie i Kroen, hvorpaa Morderen passede paa da den Gamle gik hjem, og gav ham det dødelige SlagEn Almuesmand skal i denne Tid have dræb sit Barn, ved at slynge det mod Kakkelovnen. Aarsagen til denne grusomme Gierning angives at være den, at han traf sin Kone i Utugt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-03-07
Efter høiere Ordre anstilles der i denne Ti Undersøgelse angaaende et i Raketten No. 8 indførStykke, hvori en Borgermand klager over at være forurettet af en Øvrighedsperson i Jylland, og at have forgiæves søgt at faae Kongen i Tale. Forfatteren er en Skrædermester Jebsen fra Horsens. Peder Ordrups Sag med Copist Veit. i Nyboders Kommandantskab, er nu kommet i Ho- og Stadsretten. Procurator Høyer er beskikket for Ordrup; Procur. Stahlfest fører Sagen for Veith, der har udtaget Contrasøgsmaal.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-03-07
J Adresavisen averteredes forleden, at devilde blive slaaet Katten af Tønden og stukket til Straamanden i Frederiksbergs Runddeel. Da Veire tillige var smukt, havde en utallig Folkemængde indfundet sig. Omsider opklaredes det henimod Aften, efter at man forgiæves havde ventet, at det var et Puds af en Spøgefugl. Trængselen i Tracteurstederne deromkring, især hos den gamle Lars Mathiesen, var saa stor, at man neppe kunde faae Plads. Monigatti havde ogsaa den samme Dag aabnet sin Pavillon i Alleens Runddeel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-03-07
Om den fjerde Forestilling af Øhlenschlægers "Tordenskjold læses en udførlig Kritik i Khous. Skilderie No. 17, hvoraf her meddeles følgende Brudstykker: "Her er Digteren igjen kommen paa sin lykkeligste dramatiske Hylde, Fædrelandets Historie. Med kraftige Penselstrøg har han skildret Danmarks evigt uforglemmelige Tordenskjold, og benyttet indtil de mindste Træk af denne herlige Søekrigers Liv, som Historien har opbevaret os. Men Digteren har ogsaa af sit eget rige Forraad tilføjet saameget af Handlingens og Tankebilledernes Poest, at vi inderligen glæde os paa hans Vegne for det bifald, Clio, Tha lig og Melpomene yde ham. Miss Harriet RichmontsKjærlighed til Stykkets Helt, som reiser sig af Beundring over hans Tapperhed, Ærlighed og Snildhed, og det tordenskjoldske Hjertes Tilgængelighed for Gjenkjærlighed, skyldes Digterens herlige Opfindsomhed. Tordenskjolds Rolle udførtes af Hr. Nielsen med Liv og Varme. Miss Harriets af Mad. Werschall. Den elskværdige Kunstnerinde gav denne Rolle med megen Aand, Følelse og Inderlighed. Slutningscenen, da hun udbreder sit røde Shawl og hvide Slør, som Dannebrogs røde Flag med det hvide Kors, over Heltens og Elskerens afsjælede Legem, vil aldrig udslettes af vort Minde. Hendes affecterede Tante, gav Mad. Andersen særdeles heldig. Det er sjeldent, at man spiller sig selv saa godt. Deborg, Jfr. Jørgensen. Det er en fortræffelig Dame, den ypperligste Caricatur, en kostelig Antiqvitet, udrustet af Digteren og den aandrige Kunstnerinde med ligesaa smagfulde som lungerystende Prydelser. Louise, Jfr. Heger. Denne Rolle blev udført med al den Nydelig hed og Elskværdighed, som ere denne skjønne Kunstnerindes Særpræg. Den tvungne Stilling med de fremstaaende Arme, som vi for have stiltiende bemærket hos Jfr. Heger, hidrører maaskee enten fra en altfor genial Skræddersyerske, eller fra en altfor høit poteenseret Snerlivscompression. Hr. Seemann gav den dumme og nedrige C. v. Spigelhaussen, paa en slem Fortalelse nær, meget godt. Anm. kjender ingen at vore Skuespillere som kan sætte saa impertinent et Ansigt og som han. Det gjør han gandske mesterligen. Hr. Dr. Ryge udførte første Gang efter sin Helbredelse Kammertjeneren Kolds Rolle med megen Varme. – D. M. Kongen og Dronningen, Prindsesserne Wilhelmine og Juliane, samt Prindserne Frederik og Philipsthal, beærede denne Aften Huset med deres Nærværelse."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-03-07
Vi have erfaret fra sikker Haand, at Prof. Otto allerede i længere Tid har anstillet nye Forsøg med Homeopathien paa sine Sygestuer i TugtRasp- og Forbedringshuset, og allerede erholdt adskillige interessante Erfaringer for dens Nytte, ligesom at han ogsaa er tilsinds, snart at meddele Læserne af "Bibliothek for Læger, hvis Redacteur han er, en fuldstændig Oversigt af dette nye medicinske (N. Morgenp.) System.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-03-07
For nogen Tid siden skal der være gjort Forsøg paa at bryde ind hos en sengeliggende Dandse vært; men ved dennes Anskrig skulle flere haandfaste Folk være komne til, have afskaaret Forbryderne Flugten, og, da de forefandt Diriker og phosphoriske Fyrtøier hos dem, grebet dem og overleveret dem i Politiets Hænder. Siden have vi erfaret, at disse Voldsmænd vare Lærredrenge, Nabosønner, af hvilke den Ene skal have klædt sig trods nogen Østergades Straajunker, ja endog baaret elegant Slængkappe. temporal a. Deres Forældre ere boesiddende Bor(S. Bl.) gere i Staden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-03-07
Kornpriserne vare ved Slutningen af f. A. ifølge Jndberetningerne til det høikgl. Rentekammer: paa Hvede, høiest i Randers, 7 Rbd., og lavest i Nykjøbing paa Falster: 4 Rbd. Rug, høiest i Thisted: 5 Rbd. lavest i Nykjøbing: 3 Rbd. Byg, høiest i Helsingøer, Kallundborg, Aarhuus og Randers: 16 Mk. lavest i Nakskou 11 Mk. Havre, høiest i Khvn.: 2 Rbd. 24 s. lavest i Thisted, 8 Mk. "Kan der lægges Skat paa kgl. Obligationer Dette Spørgsmaal afhandles i Politivennen No. 894. En saadan Fremgangsmaade af Staten, siges deri; der har forpligtet sig til at svare 4 PC. Rente af dens Obligationer, vilde være ligesaa umulig som skadelig for Staten selv. Den Creditor, af hvem man vilde forlange, at han skulde afskrive en Deel af de ham tilkommende Renter paa Capitalen, vilde nok snart ved Landets Love bevise, at denne Fordring var uhjemlet. At Obl. nu kun gjelde for ligesaa mange Rbd. r. S. som de Rdr. Cour. de lyde paa, var ingen vilkaarlig Handling, men en Følge af Nødvendighed, thi Staten var paa den Tid, Forandringen skete, insolvent, og Nøden bryder jo alle Love. Og hvorledes kan de fremmede Staters Medlemmer, der eie danske Obligationer, paalægges en Skat til den danske Statsgields Afbetaling? Hvor let kunde Obligationerne ikke pro forma transporteres til Fremmede, Og vilde en saadan Skat ikke friste Moraliteten, ligesaameget, og være ligesaa upopulair som Formueskatten. Skaden for Staten er indlysende, thi den taber derved sin Credit, og hvor der gjøres Begyndelse med at bryde een Deel af de givne Løvter, har man ingen Tillid til Opfyldelsen af de øvrige."J Khvns Morgenpost spørges, hvad der kan være Aarsag til, at M. Triers Bo nu har henstaaet i 7 Aar, og om det virkelig er sandt, at man har budet Creditorerne 2 PC.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-03-07
J Altona er en Bonde bleven anholdt af Politiet for at have solgt et nyt Slags Smør, der efter at være bleven chemisk analyseret fandtes blandet med Allunvand, fiin hvidt Kridt og Meel af gule Erter. Grev Chr. Rantzau, Formanden (Verbitter) fordet holsteenske Ridderskab, har - efter Hannov. Zeitung - forelagt dette en Plan til en vigtig Reform af Adelen, der efter Forlydende gaaer ud paa Oprettelsen af Majorater og Jndskrænkningen af Adels Titelen til disses Besiddere. "At den holsteenske Adel tilføier bemeldte Blad: ret godt veed hvad der er dens sande Jnteresse, har den allerede viist ved tidligere Leilighed (1815)."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-03-07
Hvor glædeligt - hedder det i Kieler Correspondent, i en Undersøgelse om Statsforvaltningens Offentlighed – ere Ørsteds Yttringer i hans Mindetale over Geheimestatsminister, Grev Schimmelmann: "Hemmelighedens Tidsalder i Regjeringskunsten er forsvunden. Det Skjulte vækker nu ikke Ærefrygt; men desto kraftigere over den sunde Fornuft sit Herredømme. At holde de Grunde, hvorefter man handler, hemmelige, er at berøve sig sit bedste Skjold." Saa være da Aaret 1833 det første, i hvilke det (ved Forordningen af 5te Januar 1813) givne Løfte, at en aarlig Efterretning om vore Finantser publiceres Fortsættes dermed, i det mindste hvert andet Aar, kan ingen Mistillid til vore Finantser fæste Rod. Maaskee kan et Slør over Finantserne undertiden skaffe Credit, men en saadan vunden Fordeel hævnes snart igien, naar Sløret løftes. Vore Finantser ere neppe saa slette, som Mange befrygte; thi Ærlighed er den første Fordring ved en god Finants forvaltning, og den mangle vi vist ikke."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-03-07
Om de Jøderne i Danmark og Hertugdømmerne tilstaaede Friheder, yttrer en Jsralit i Kieler Correspondent: "Siden 1814 er det Jøderne i Danmartakket være Gud og vor gode Konge! – tilladt at ernære sig paa enhver lovlig Maade, ligesom andre Undersaatter. Allerede tilforn var det dem tilladt at erhverve sig Landeiendomme. Flere gode Hoveder opofrede sig til den juridiske Bane, endskjøndt de ere udelukkede fra at kunne blive Amtmænd (?) "for Edens Skyld, da dog christelige Øvrigheder ikke gjøre sig nogen Samvittighed af, at tage Jøden i Eed (?)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-03-07
Fremmede Jøder maa kun opholde sig i Danmark i den korte Tid 14 Dage; hvorfor gielder ikke det samme for andre Religioners Bekjendere, J Hertug dømmerne er Jødernes Stilling endnu misligere Paa mange Steder maa de slet ikke nedsætte sig; paa andre tillades det dem, imod at de, foruden de sædvanlige borgerlige Afgivter, betale Øvrigheden en ikke ubetydelig Sum for den Ret at boe og ernære si redelig paa Guds skjønne Jord (?). J Altona have Jøderne Privelegium paa at udlaane Penge paa Pant, – som gjør dem forhadte, som Aagrere, hos andre Religioners Bekjendere –, den der endnu bestaaende jødiske Ret, der ogsaa udstrækker sin Virksomhed til nogle andre Steders Jsraliter, giør, at Jøderne danne en Stat i Staten, og er skadelig for dem, der ei boe i Altona. J Rendsborg, hvor de have en Qvast=Borgerret, er det ingen Jøde tilladt at boe i die Altstadt. J Altona, Fredrikstadt, Glückstadt, Rendsborg og Elmshorn er det dem tilladt at lade deres Børn lære et Haandværk, men hvormange Vanskeligheder gjøres der ikke, naar en Jøde skal være Mester - J Slesvig har man endog nægtet en der født Skomagersvend at blive det, fordi han var en Jøde."J Anledning af Hs. M. Kongens Haarige Regjerings=Jubilæum vil der næstkommende 13de Marts blive et stort Maskeradebal i Altonas Skuespilhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-03-07
Fra Viborg meldes, at et ungt Menneske, der var almindelig afholdt for sin retsindige og elskværdige Caracteer, men i den senere Tid leed af en stedse tiltagende Tungsindighed, forsvandt om Aftenen den 28de Februar, og fandtes den 2den Marts drukne, i Viborg Søe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-03-07
Den i Viborg Samler No. 16 for d. A. givne Anmeldelse om Hofjægermester Grev Schimmelmanns Død (derefter optaget ogsaa heri Avisen) berigtiges efter Forlangende derhen, at samme ikke var en Følge af Mavekrampe, men, som den foretagne Obduction viste, hidrørte fra en organisk Feil i Underlivet. Det var en Søstersøn af Greven, meldes i Hempels Avis, som for endeel Aar siden kom ulykkelig af Dage, ved at falde igiennem Jsen.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-03-07
Ved Landsoverretten i Viborg er Else Marie, Breining af Aalborg, som, for at have ligget sin Barn ihiel, ved Underretten var dømt til at skulle staae aabenbar Skrifte, frifundet for Actors videre Tiltale i denne Sag. Allingsskovgaard, i Hids Herred, er i disse Dage solgt af Hr. Stabel til Hr. van Deurs for 45,500 Rbd.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-03-07
Bekjendtgjørelser. Jfølge vedtagen Bestemmelse i Boet efter Skomager Peder Willadsens afgangne Hustrue, foretages en 4de Auction over de bemeldte Boe tilhørende faste Eiendomme heri Byen, saaledes:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-03-07
Torsdagen den 14de Marts, Formiddag Kl. 10, over Stedet No. 359 ved Mindet eller paa Hjørnet af Dynkarken. Samme Dags Formiddag Kl. 11 ½ over Stedet No. 862. paa Tangen. Hvilket herved bekjendtgjøres. Aarhuus, den 5te Marts 1833. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-03-07
Efter Udlægshaverens Begjæring bliver den P. H.D. Seitz tilhørende, i Frausing Bye, Hinge Sogn, Lysgaard Herred, beliggende Gaard, af Hartkorn 8 Tdr., stillet til 3de Auctioner, nemlig: Løverdagen den 23de Marts d. A. den 6te April og Mandagen den 22de f. M. hver Dags Formiddag Kl. 10. De 2 første Auctioner afholdes paa mit Contoir den 3die paa selve Gaarden. Arealet til Gaarden er opgivet at være over 300 Tdr. Land, med en god Jordbund, tjenlig til hver Slag Sæd. Mergel haves paa Marken. Henimod 70 Læs, Høe avles, en stor og god Mose ligger saa nær ved Gudenaae, at Tørv med Fordeel kan udskibes til Randers. Denne Bekjendtgjørelse skeer tillige ifølge Placaten af 22de April 1817 til alle Vedkommendes Efterretning. Lysgaard og Hids Herreders Contoir paa Dalsgaard, den 12te Febr. 1833. H. H. Holm.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-03-07
Jfølge Skifterettens Begjæring i Handelsmand Leopold S. Levins Fallitbo, bliver afholdt Auction paa Randers Raadstue, Onsdagen den 20de Marts førstkommende, om Eftermiddagen Kl. 2, over et Parti Manufactur- og Colonialvarer, samt saavel fabriquerede som ufabriquerede Tobakker, tilhørende fornævnte Be Randers, den 27de Februar 1833. Neckelmann.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-03-07
Efter Forlig og Udlæg bliver Thomas Andersens Sted paa Gjedved Mark i Tolstrup Sogn, af Hartkorn 6 Skpr., med Konge- og Kirketiende af 5 Skpr. 2 Fkr. 1 Alb. deraf, opbuden til absolut Bortsalg ved Auction, som holdes paa Stedet Mandagen den 25de Marts næstk. om Formidd. Kl. 11. Til Stedet er fornøden Tørveskiær og betydelig Eng. Lysthavende indbydes. Woer og Rim Herreders Contoir i Horsens, den Bernth. 4de Marts 1833. Afdøde Forst- og Jagtjunker Scheuermanns fortrinlige og velconditionerede Bogsamling i Jagt-, Forst og Landvæsenet, og som tillige indeholder en Deel mathematiske, naturhistoriske, æsthetiske med flere andre Værker, for det meste i det tydske Sprog, vil Løverdagen den 23de Marts næstkommende Formidd. Kl. 10 blive bortsolgte ved offentlig Auction paa Horsens Raadstue, hvilket herved bekjendtgjøres. Cataloget henligger til Eftersyn hos Overkrigscommissair Procurator Holst her i Byen. Horsens, den 26de Februar 1833. Ræder. Anmodet af Mange om at oprette en privat Skole, i hvilken ikke læres fremmede Sprog, men kun de forBorgerskolerne befalede Gjenstande, tillader jeg mig herved at bekjendtgjøre at jeg til 1ste Mai næstk. vil oprette en saadan Skole, imod en maanedlig Betaling af 4 Rbmk. for hver Elev. Børn af begge Kjøn kunne optages i denne Skole, og Pigebørnene tillige af en dannet og duelig Lærerinde vorde underviste i alle Haandarbeider mod 1 Rbd. maanedlig. ærbødigst. Aarhuus, den 2/5 1833. Ludvig Lindhard, Torsdag 1/3 Kl. 6 og Kl. 8 Aften foredrages Meninger om: Hvad Solen er, og hvorledes vi der kunne vente at finde det Først i Timen vises det sidst beskrevne Experiment med Dykkerklokken: at et brændende Lys kan gaae til Bunden af en Spand Vand uden at drukne Mandag 1. Beskaffenheden paa Mercur, Venus og Mars, efter de der sete Gjenstande.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-03-07
Onsdag 1 og Torsdag 12 venter jeg ikke Tilhørere, og begynder derfor atter Mandag 18 med de 4 nye PlaJ. V. Bruun neter mellem Mars og Jupiter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-03-07
Jdet jeg herved tillader mig at offentliggjøre, at jeg under 5te f. M., af den høie Amtsøvrighed, er meddeelt Bevilling til at forfærdige og udsælge Modevare, og Pynt, anbefaler jeg mig tillige, saavel i denne Egen Fod, som til at vadske alle Slags Fjedder og Schawler, ne, saavidt disse efter deres Bonitet maatte taale dette. Ligesom det efter min Stilling vil være ønskeligt for mig, om jeg i disse Henseender maatte vorde søgt, og mine Arbeider vinde Afsætning, saaledes vil jeg ogsaa, saavel ved mine Priser, som ved en i det Hele reel Behandling mod mine Kunder, stedse søge at erhverve mig disses Tillid og Tilfredshed. K. sal. Schipper, Aarhuus, den 6te Marts 1833. boende hos Guldsmed Lüster, No. 278 ved Aaen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-03-07
Bedste dobbelte Flensborg Muursteen faaes H. Meulengracht & Søn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-03-07
Alle Sorter godt Haugefrøe faaes til meget billige Priser hos Gartner Andresen paa Studsgade No. 214.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-03-07
Rød og hvid Kløverfrøe, samt bedste engelsk Raigræsfrøe faaes til billige Priser i større og mindre Partier hos Gartner Andresen paa Studsgade. En skikkelig Dreng kan fra 1ste Mai blive antaget Farverlære hos Aarhuus, den 5te Marts 1833. A. Jahnsen. Paa Hjørnet af Havgyden, hos J. Møller, bekommes stedse godt udblødt Bergefisk, Peterinair=Tidende. Udgiven af Gustav Michelsen, Landvæsens-Commissair i Holbek Amt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-03-07
Fra næste April=Qvartals Begyndelse udkommer, een Gang ugentlig, forestaaende Tidende, indeholdende: Meddelelser af det i practisk Henseende Vide værdigste og Nyeste om Huusdyrenes Forædling, Pleie, Behandling, og fuldkomnere Benyttelse, alt med stadigt Hensyn til Forholdene i Danmark. Foruden til Tidsomstændighederne paa sende originale Afhandlinger, vil især leveres Uddrag af det Vigtigste i fremmede Skrivter og Blade, og derhos betimeligen gjøres Anmeldelser om det Nye, som kan være af Jnteresse for den practiske Mand eller for Andere af Huusdyr. Afbildninger af de som Stamfædre eller i anden Henseende berømteste Heste, saavelsom at de forskjællige Racer af Qvæg, Faar m. m., skulle, hvis Subskribenternes Antal tillader det, Tid efter anden, følge tilligemed de fornødne Tegninger til nøiere Forklaring ved f. Ex. Bedømmelsen af Dyrenes Exterieur, Sygdomstilfælde, Uldens Egenskaber, Staldindretninger, Redskaber, m. m. Bladet vil udgjøre et Halvark, og koste 4 Mk. qvartaliter. – Subscription modtages paa alle Postcontoirer, og er kun bindende for een Aargang. Lerchenborg, den 25de Febr. 1833. G. M. Redigeres, trykkes og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elst.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-03-08
Ne 39. den 8 Marts. Fredagen. med Brevposterne Den til Forsendelse alene privilegerede Kongelig allernaadigst Stifts-Tidende. Aarhuus
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-03-08
Nyheder fra Udlandet. Frankrige. Hertuginden af Berry vil nu paa en ny Maade gjøre Opsigt i Verden. Længe gik der mange forunderlige Rygter om hendes Jldebefindende: nu har hun selv opløst Gaaden. Den 22de Febr. om Efterm. Kl. 5 1/2 – beretter Moniteuren under sine officielle Artikler – har Hertuginden af Berry tilstillet Kommandanten i Citadellet Blaye, General Bugeand, følgende skrivtlige Erklæring: "Nødsaget af Omstændighederne og de af Regjeringen befalede Forholdsregler, troer jeg, skjøndt jeg havde de vigtigste Grunde til at holde mit Giftermaal skjult, at være mig selv og mine Børn skyldig at erklære, at jeg under mit Ophold i Jtalien har hemmeligen giftet mig. Maria Caroline." Denne Erklæring er af Kommandanten bleven indsendt til Ministeriets Præsident, som har ladet den nedlægge i Statscancelliets Archiv. Det er begribeligt, at denne forbausende Efterretning maa overalt have forvoldet den allerstørste Sensation, og givet Anledning til de mangfoldigste Fortællinger og Gisninger om denne hemmelige Gemaal, som i lang Tid vil give Stof saavel til mundtlige Samtaler som til Avisartikler, ikke allene over hele Frankrig, men og saa over hele Europa. Regjeringen har underrettet alle fremmede Diplomater og Hertugindens Erklæring, og nogle af dem, navnligen den østerrigske og neapolitanske Ambassadeur, havde desangaaende holdt lange Konferentser med de franske Ministre, Man er almindelig af den Formening, at Hertuginden er frugtsommelig, og at dette er den vigtige Aarsag til hendes nødtvungne Bekjendelse, men Jngen vil troe at det er sandt, at hun er hemmelig gift, thi det er beviist, at hun havde forladt Livorno den 24 April, og i de første Dage af Maj var landet i Frankrig, saa det altsaa er 10 Maaneder siden hun forlod Jtalien, og hendes Gemal følgelig maatte i saa Fald have ledsaget hende til Frankrige. Hun skal have ladet nogle Ord falde om en Prinds"Trois Etoles, men forgiæves har man gjennemsøgt alle Statskalendere og Genealogier, for at opdage en saadan Prinds. Endskjøndt de franske Love indeholde den Clausul: "la recherche de laa paternitte et interdite" (Eftersporingen af et uægte Barns Fader er forbuden), saa gjør man sig dog al mulig Umage for at fremsøge de Sandsynlighedsgrunde som maatte være for den Ene eller Anden af de talrige Konkurrenter. Snart ophøier man til denne Ære Carlo Alberto, En af hendes forhenv. Ledsagere, snart Louis Peira, Underlieutenant i den kgl. Ex garde, og snart Jøden Simon Deutz, som forraadte hende, hvilket nu siges at være skeet af Jalousie over hiin Underlieutenant, som han troede sig foretrukken.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-03-08
Avisen Courrier vil vide, at Hertugindens Svangerskab skal være i den syvende Maaned, og at Regjeringen alt har været vidende derom i 6 Uger, hvisaarsag den forleden havde sendt to Læger til Blaye, men som Prindsessen havde viist bort derfra med uforrettet Sag. Men desuagtet havde deres Beretning været saaledes, at man ikke meere kunde tvivle om hendes Tilstand. Nu erfares ogsaa, hvorfor den forrige Kommandant i Citadellet blev kaldet derfra. Hertuginden havde nemlig, strax efter at hun var kommen dertil, fortroet sig til ham, og faaet det Løvte, at han vilde holde hendes Nedkomst skjult. Dette havde Regjeringen erfaret, og strax udnævnt en anden Kommandant, med hvem der fulgte En af Hovedstadens berømteste Accoucheurer. Alle Carlisterne ere blevne som lynslagne ved denne forbausende Begivenhed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-03-08
Den pyrenæiske Halvoe, Syvhundrede Statsfanger vare bortrømte fra Fæstningen Almeida og slupne ind over den spanske Grændse. Men de miquelistiske Soldater forfulgte dem, og man frygter for, at de ville blive udleverede. Tohundrede af disse Ulykkelige, der havde været for svagelige til at følge med, siges at være blevne ombragt i Fængslerne. – Fra Madrid meldes, at Stratford Cannings Mission er aldeles mislykkedes. Den spanske Regjering har afstaaet hans Propositioner med Hensyn til D. Miguel, og Hr. Bermudez, som det brittiske Kabinet vilde have styrtet, har lykkelig undgaaet sit Fald. Ved et kgl. Dekret er ogsaa her befalet en ny Soldaterudskrivning paa 25,000 Md. Dette og flere andre Tegn varsle ikke noget Godt. – Den oprørske Erkebiskop af Leon, En af Dronningens værste Fjender, er med en heel Esqvadron Ryttere flygtet over til Portugal, hvor D. Miguel har taget meget vel imod ham, og ansat hans Følge i sin Armee.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-03-08
Rusland. Jfølge Handelsbreve fra Odessa var en Deel af den russiske Flaade i Sebastopol gaaet under Seil derfra den 10de Februar, for at stilles til Storsultanens Disposition.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-03-08
Engelland. Den saakaldte irlandske Oprørs-Bill er gaaet igjennem i Overhuset. Lordlieutnanten overdrages derved Ret til at erklære enkelte Grevskaber. og Districter i Oprørstilstand, Krigsretter skulle oprettes, og Civiløvrighederne beklædes med en overordentlig Magt, f. Ex. efter Solens Nedgang at have Adgang i alle Huse, &c. O'Connell har talt uhyre diervt mod denne Bill, og spaaet de værste Følger, deraf. - Med Vestindien maa være noget Vigtig iværk, da alle disponible Tropper, som man ikke behøver til Jrland, i Hast blive afsendte dertil.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-03-08
Nederlandene. Hollænderne have den 27de Februar gjort et Jndfald paa det belgiske Gebeet, og overrumplet en Post af 50 Md. og 3 Officerer, som Alle bleve gjort til Fanger. En belgisk General var afsendt til den hollandske Grændse for at paastaae Satisfaction, og han fulgtes af nogle Regimenter, som vare besielede af den største Enthusiasme. Fra hollandsk Side gjordes Anstalter til nye Oversvømmelser, og paa Zeeland organiseres der en almindelig Landstorm. Kongen af Holland havde givet Ordre til at kjøbe 1800 Remonteheste i Tydskland.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-03-08
Fædrelandet. Rhvn, den 4de Marts. Som man erfarer, vil Udarbeidelsen af de kgl. Lovbud angaaende Organisationen af Provindsialstænder i Danmark og Hertugdømmerne endnu medtage nogen Tid, saa at de ikke ville kunne ventes publicerede for om et Par Maa(Khousp.) neder.