JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1784-12-24
Udi Nibe er sidstafvigte 17de Novbr., ved Døden afgaaet forrige Kiøbmand Abraham Abrahamsen, og hans Efterladen skaber af Skifte=Retten taget under Behandling efter Loven; dette bekiendtgiøres herved 3de gange for hans Arvinger, der dog ey vides hvem ere, videre end han skal have nogle Udarvinger som skal opholde dem i Kiøbenhavn; thi ville Arvingerne i Følge denne Bekiendtgiørelse melde dem for mig, som Skifte=Forvalter, i lovlig Tid, ligeledes indkaldes herved Boens Debi= og Creditorer, om nogen ere til, Debitorerne for deres Gield at betale, og de som have tilgode saadant at anmelde efter Loven. Nibe, den 9de Decbr. 1784. H. Thornsohn.
Berlingske Tidende, 1784-12-24
Da forrige Sognepræst for Winding, Bryrup og WraadsMenigheder, sal. Hr. Consistorialraad Jens Holst, den 23de sidstafvigte November ved Døden er afgangen, er hans Efterladenskab strax taget under Forsegling, som igien først bliver aabnet til videre Registering og Vurdering Mandagen den 27de Decbr. førstkommende, formedelst indfaldende Jule Helligedage; da de, som kan have noget at fordre efter ham eller være skyldig, til samme Tid vilde behage at indfinde sig. Ring Præstegaard ved Horsens, den 13de December 1784. Paa samtlig Skifte=Rettens Vegne, Niels Hiersing Sparre.
Berlingske Tidende, 1784-12-24
Paa Faarup Gods udi Coldinghuus Amt, Jelling Sogn, Hornstrup Bye, er død uden Livs=Arvinger, Aftægtsmanden Niels Christensens Hustrue Sophia Amalia Christens Datter: Boet er efter Dødsfaldet taget under lovlig Behandling med Registering og Vurdering, men uagtet at intet kan blive til Arv Skifte og Deeling imellem efterskrevne Arvinger: Først Brødre, Børn, en Broder Datter Anna Niels Datter, fød Kragelund udi Øster Snede Sogn, men vides ikke om er levende eller død, eller har efterladt sig Arvinger, een Broder=Søn Anders Knudsen, forhen boende i Bogballe, død og efterladt sig en Søn Knud Andersen, de Døttre Kiersten og Karen Anders Døttre; Andet: Sødskende=Børn, Knud Andersen, forhen boende i Bogballe, død og efterladt sig en Søn Michel Knudsen, tienende paa Aakter, en Søn Niels Knudsen, boende i Apenrade, en Søn Christen Knudsen, boende i Flensborg, en Datter Anna Knuds Datter, opholdende sig i Flensborg, en Datter Kiersten Knuds Datter, gift med Jver Hansen i Hornstrup, og en Datter Johanne KnudsDatter, gift med Jørgen Michelsen i Lindved; saa bliver samtlige Arvinger og flere om ere til, herved i de Berlingske Tidender 3de gange indkaldet, at møde eller møde lade 12te Ugers Dagen fra denne Publications Dato udi Stervboens Huus i bemelte Hornstrup Bye, som er den 10de Februar. 1785, da Skiftet om mueligt bliver sluttet, og hvor enhver Vedkommende kan vente sig Rettens Medfart. Faarup, den 18de Novbr. 1784. Anders Andersen.
Berlingske Tidende, 1784-12-24
Da min Mand Doctor Eilert Salholt ved Døden er afg. og jeg i uskiftet Boe efter ham er besiddende, saa skulde jeg i Tilfælde at nogen efter bemeldte min sal. Mand maatte have noget at fordre, herved med 12 Ugers Varsel indkalde hans Creditorer at melde sig hos mig med deres Fordringer, da enhver skal vederfares sin lovlige Ret. Helsingøer, den 20de December 1784. Som Laugværge, A. D. C. Salholt. U. A. Falde,
Berlingske Tidende, 1784-12-24
Mandagen den 3die Jan. 1785, om Formiddagen Kl. 10, Slet, lader afg. Gertner ved Bregentved, sal. Johan Møller, hans efterladte Enke, ved offentlig Auction i Gertnerhuset sammesteds, bortsælge Adskilligt, saasom, Sølv, Tin, Kobber, Messing, adskillige gode Meubler, hvoriblant er et fuldkommen Claveer, en Canopee med behørige Stole, item Senge=Steder, og Sengeklæder, samt en god nye Kane med videre, som tiener til Liebhabernes behagelige Efterretning.
Berlingske Tidende, 1784-12-24
Ved Proclama læst i Hof Stads-Retten den 6te December sidstl., og ved Siellandsfars Landsting den 8de derefter, ere Creditorerne i Borger og Bager Frederich Dahlen Bløckers Fallit Boe, med 12 Ugers Varsel indkaldede at mode eller møde lade i Hof= og Stads=Rettens Skifte=Commission, for at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer; hvilket end ydermere herved bekiendtgiøres.
Berlingske Tidende, 1784-12-24
Ved Proclama læst i Hof- og Stads-Retten den 6te December sidstl., og ved Siellandsfars Landsting den 8de derefter ere Creditorerne i forrige Haar=Friseur Christian Rasmussen og Hustrue Maren Pløen deres fælles Boe, med 12 Ugers Varsel indkaldede at møde eller møde lade i Hof= og Stads=Rettens Skifte=Commission, for at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer; hvilket end ydermere herved bekiendtgiøres. Et til Beboelse og Oeconomie vel og net indrettet Sted paa Landet, med dertil hørende 2de Haver og Vænger, beliggende imellem Sorøe og Slagelse, er til Paaskee 1785 at faae til Leye, nærmere Efterretning er at faae hos Hr. Kirkerup i Kiøbenhavn og Hr. Peter Aaris, Kiøbmand i Corsøer. Sil 11te Junii 1785, bliver en Capital af 18000 Rdlr. af T. Roeskilde adelige Jomfrue=Klosters Midler, mod sikker 1ste Prioritet i Jordegods, til Laans at bekomme. De, som maatte behøve samme, ville behageligst derom melde sig til Hr. Kammerherre Scheel, Ridder, a Mullerup pr. Nyborg. H. Scheel.
Berlingske Tidende, 1784-12-24
En Capital publiqve Penge paa 700 Rdlr., som ved nu værende 11te December Termin er bleven ledig fra det Sted, den hidtil har staaet, og hvoraf de aarlige Renter svares til Sognepræsten, Capellanen og Klokkeren i Stubbekiøbing, er strax at faae til Laans imod sikkert Pant med første Prioritetsret. helst i Jordegods, samt gangbar Rente, hvorom handles med Underskrevne, som Ephorus for bemeldte Capital. Stubbekiøbing, den 7de December 1784. Th. Hee, 1 Mk. Sognepræst i Stubbekiøbing. Stedmoderen, en original Comoedie 15 Acter af P. T. Wandall er til Kiøbs hos Brødre, Berling i Pilestræde for Vi Christian den Syvende, af Guds Naade, Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmersken og Oldenborg; giøre alle vitterligt: at Vi, efter Bent Mogensen, Bentzen, Raadmand i Vor Kiøbstæd Scheen, og Procurator Ludvig Lorenz Hyphoff, som Opbudsmænd udi Kiøbmand Eilert Gregersen Winther af Ladepladsen Slathelle, ved Brevig udi Aggershuus Stift i Vort Rige Norge, hans Opbudsboe, deres herom allerunderdanigst giorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at de udi de Kiøbenhavnske Berlingske Tidender, Christiante Jntelligens Blade, og den Altonaiske Mercur, 3de gange efter hinanden, maa indkalde alle dem, som formeene sig at have noget at fordre. udi bemelte Kiøbmand Ellert Gregersen Winthers Can boe, at indfinde sig inden den i Loven fastsatte Tid hos bemelte Opbudsmænd, for at anmelde og høisliggjøre deres havende Krav, og at saadan Jndkaldelse i Aviserne maae ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved i Proclama efter Loven; dog skal denne Vores allernaadigste Bevilling læses for vedkommende Værneting, samt den Ober=Ret, hvorunder samme henhører; hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst haver at rette og for Skade at tage vare. Givet paa Vort Slot Christiansborg udi Vores Kongel. Residentz-Stad Kiøbenhavn, den 19de Novembr. 1784. Under Vort Signet (L. S.)
Berlingske Tidende, 1784-12-24
Efter Hans Kongel. Majests, allernaadigste Befaling Luxdorph. P. Aagaard. Raadmand Benzen af Scheen og Procurator Hyphoff, som Opbudsmænd udi Kiøbmand Ellert Gregersen Winthers Opbudsboe, Bevilling, at maae i Aviserne indkalde bemelte Boes Creditorer.
Berlingske Tidende, 1784-12-24
J allerunderdanigst Følge forestaaende Proclama, bliver indkaldet samtlige Eftert Gregersen Winthers Opbudsboes Creditorer. at anmelde for os deres Fordringer, som og Debitorerne indkaldes, at indkomme med hvad de til Boen skylder, da enhver skal vederfares Ret efter Loven. Scheen, den 2den Decbr. 1784. B. M. Benzen. L. L. Hyphoff.
Berlingske Tidende, 1784-12-24
Herved bekiendtgiøres, at Løverdagen den 22de Januarii næstanstundende Aar 1785, bliver udi afg. Agent Abraham Bochmans Stervboehuus her i Laurvigen, efter skeete Omvardering, atter ved offentlig Auction opraabt, og om antagelig Bud skeer, solgt efterskrevne benævnte Boes Skibe, som nu Vinterhavnen Høelen her ved Byen ere oplagde, nemlig: 1) Det nye Skib Johanna Catharina kaldet, 218 Commerce eller 316 en halv Trælast=Læster drægtig, som er bygget af Eeg i Kragerøe. 2) Agent Bochman & Compagnies Brigskib Magneten kaldet, 43 Commerce=Læster drægtig, der næst forrige Aar fra Kiøllen af er forhudet og førtømret. Begge med alt tilhørende af Ankere, Seyl og Tougværk, samt Jnventarium, hvorover paa Auctionsstædet gives Liste, og forud kan sees hos undertegnede Byefoged og Auctions=Forvalter; the maatte det behage Lysthavende benævnte Tid og Sted at indfinde sig, da Conditionerne vorder bekiendtgjorte. Laurvigen, den 16de November 1784. B. Strøm.
Berlingske Tidende, 1784-12-24
Cancellie-Raad og Sorenskriver. Endskiønt jeg efter Kongel. allernaadigst Bevilling, sidder, uskiftet Boe efter min sal. Mand Hr. Gerhart Dage, forhen Sogne-Præstnit Lysters Kald i Bergens Stift; saa dog, for at see alle Ting efter ham saa vidt mueligt bragt i Rigtighed, indkaldes herved alle saa vel Debi, som Creditorer, efter den i Loven fastsatte Tid, at fremkomme til mig undertegnede med saadan Legitimation og Rigtighed, som Loven befaler efter død Mand, og i Mangel heraf, maae enhver tilskrive sig det selv om deres Fordringer bliver ubetalt. Lyster Præstegaard, den 20de Novbr. 1784. Cathrine Elisabeth de Knagenhielm sal. Gerhart Daaes.
Berlingske Tidende, 1784-12-24
Foruden at Capitaine og Byefoged i Scheen Hans Andreas Hansen og Frue Inger Elisabeth Gundersen, deres dødelige Afgang, ved udstædt Prociama, til Vedkommendes Efterretning paa lovbefalet Maade er bleven bekiendtgjort, averteres disse Lødsfald end videre herved; og vilde i saadan Anledning, Boets Credi- og Debitorer, inden den Tid Loven foreskriver, de første med saadan Legitimation for deres Fordringer, som Loven æsker efter Afdøde, og de sidste med deres Debet, for SkifteRetten i Scheen indfinde sig, da enhver, efter Fordringernes Beskaffenhed og Boets Omstændigheder, kan vente at vederfares. Ret. Scheen, den 1ste Novbr. 1784. H. Eidorff, Bye- og Raadstueskriver, samt constituerer Byeforet.
Berlingske Tidende, 1784-12-24
Paa Gaarden Præsterød i Jarlsberg Grevskab er død Enken Catharina Sussanna, sal. Tolder Kofods; hendes Arvinger ere ubekiendte, hvorforgdisse og hendes Boes Creditorer indkaldes, at anmelde og beviisliggjøre deres Prætentioner for mig, som Skifteforvalter inden lovlig Tid. Tønsberg, den 6te December 1784. Blom.
Berlingske Tidende, 1784-12-24
NB. Ved Proclama læst i Hof- og Stads-Retten den 22de Novbr. og ved Siellands Landsting den 8de Decbr. 1784., ere Creditorerne i Stervboen efter afg. Bogholder ved Søe=Asseurance-Compagniet Anders Nielsen Galten, indkaldet med 12 Ugers Varsel, at melde sig i Skifte=Commission, deres Fordringer at anmelde og beviisliggjøre, saa er og Arvingerne indkaldet med lovlig Varsel, for at legitimere deres Arve=Ret; hvilket ligeledes herved bekiendtgiøres.
Berlingske Tidende, 1784-12-24
Ved Proclama, læst i Kiøbenhavns Hof= og Stads-Ret den 6te Decbr. og i Siellands Landsting den 8de samme Maaned, ere Creditorerne i Assistent Christian Carl Sunchenbergs Fallitboe indkaldet, at mode i Hof= og Stads=Rettens Skifte=Commission, de Jndenrigske inden 12 Uger, og de Udenrigske inden den i Loven foreskrevne Tid, for deres havende Fordringer at anmelde og beviisliggjøre, hvilket herved end ydermere bekiendtgiøres.
Berlingske Tidende, 1784-12-24
Ved Proclama, læst ved Siellandsfars Landsting den 8de December og ved Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret den paafølgende 13de dito, ere Creditorerne i Silke= og Klædekræmmer Poul Thodsens Fallitboe med lovlig Aar og Dags Varsel indkaldede, for i Kiøbenhavns Hof= og Stads=Rets Skifte=Commission at anmelde og beviisliggjøre deres til Boet havende Fordringer, hvilket end ydermere bekiendtgiøres.
Berlingske Tidende, 1784-12-24
Ved Proclama, læst i Siellandsfars Landsting den 3die November h. a., og i Hof= og Stads=Retten den 8de dito næstefter, ere Creditorerne i Vertshuusholder Peder Hansen Høyers Fallitboe med Aar og Dags Varsel indkaldede, for i Kiøbenhavns Hof= og Stads=Rets Skifte=Commission at anmelde og beviisliggiøre deres havende Fordringer, ligesom Fallitten selv tillige et indkaldet, hvilket endydermere herved bekiendtgiøres. Haver nogen noget at fordre efter afg. Frederich Christian Langbeen, enroulleret Matros, indkaldes de herved inden 6. Ugers Forløb, at møde i Hof= og Stads=Rettens Skifte=Commission, for at anmelde deres Fordringer, da enhver kan vente at vederfares hvad Ret er.
Berlingske Tidende, 1784-12-27
Af disse Tidender udgives ugentlig 2de Stykker, ved Brødrene Berling.
Berlingske Tidende, 1784-12-27
Jtalien, den 8de December. Republiken Venedig lader alle sine Krigskibe sætte i seiludig Stand, og alle nødvendige Provisioner blive anskafde for en Flode, som i Foraaret skal gaae i Søen. Arbeifines Antal paa de Venetianske Verfter er bleven formere ed 800 Mand. De Venetianske Commandantere i Jstrien, almatien og paa Øerne i Levante have og faaet Ordre, at væbne Jndbyggerne sammestæds.
Berlingske Tidende, 1784-12-27
Med et til Livorno fra Tunis ankommet Skib har man et den bekræftede Efterretning, at den Venetianske Flode ske har ødelagt Susa. Den samme Skjebne har og PorFarina havt.
Berlingske Tidende, 1784-12-27
London, den 7de og 10de December. Krigen, som truer at bryde ud paa det faste Land imellem re Magter, udbrede hos os i adskillige Handels= og Mafacturgrene stor Fyrighed, og det lader til, at vi rigelig Fulle komme til at indhøste Neutralitetens gyldne Frugter. Adskillige Hollandske, men endnu flere Ostender-Agenter, holde sig i Deal, Dower, Folkstone og i flere af vore Hav se, hvor de opkiøbe alle de hastig seilende Cuttere, som de unne faae, og betale dem meget dyrt. - Det Hollandske Kanonskib, Dolphyn, var i disse Dage i Portsmouth, den løb strax i Søen igien.
Berlingske Tidende, 1784-12-27
Den sidste fra Ostindien ankomne Paketbaad bekræftet fuldkommen de Grumheder, som det Corps Engellændere er maattet udstaae, der tilligemed General Matthews bleve sorte til Fanger af Tippo Saib. Dog er det ugrundet, at ere blevne qvalte med sydende Olie eller smeltet Blye. Geral Matthews selv og de fleste af de fornemste Officeereleve dræbte ved Gift, som man med Magt hældte dem i Hal In. General Matthews har fra sin Ungdom af været i Jn gien, og da Tippo Saib vidste, at hans Gemahlinde leved med stor Formue i Frihed paa det Engelske Gebet, saa tvanHan ham ved idelige Trudsler af en uundgaaelig Død, at skrive inde til, og paa det indstændigste bede, at hun med deres Skatte og Børn vilde komme til ham i hans Fangenskab, hvor det gik ham meget vel. Paa denne Maade vilde TippoSaib bringe Generalens hele Formue til sig, men hans Gomahlinde troede ikke Freden, og blev borte. Da hun siden fik Kundskab om sin Gemahls Martyrdød, gik hun af Sorrig fra Forstanden. Disse ere de sande Omstændigheder ved denne ligesaa beklagelige som forskrækkelige Tildragelse.
Berlingske Tidende, 1784-12-27
Et Dansk Ostindisk Skib, som i Forgaars ankom fra Jndien til Falmouth, har vel medbragt Depecher til vore Compagnie, men samme ere kun Duplicater af de sidste indløbne Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1784-12-27
Siden forrige Onsdag har den strængeste Vinter indfundet sig hos os. Der er faldet den dybeste Snee, og det Fahrenheinske Thermometer stod Kl. 9 om Morgenen paa den 13de Grad under Frysepunkten.
Berlingske Tidende, 1784-12-27
Strasborg, den 10de December. Endnu synes ikke alt Haab til at beholde Freden at være ude, saasom Hs. Keiserlige Majestæt, i Følge sikre Efterretninger, skal have erklæret, at Høistsamme vel vilde antage det Engelske og Franske Hoffes Megling, men dog ikke lade sig opholde i sin Troppe-Forsendelse til Nederlandene.
Berlingske Tidende, 1784-12-27
Paris, den 13de December. Den for nyelig hertil ankomne Afrikanske Prinds, som med megen Opmærksomhed betragter alle vore Mærkværdigheder, er en Arveprinds af Æthiopien, som ganske nyelig har sluttet en Handelstractat med det Franske Hof, der i Særdeleshed angaaer den sammesteds i Overflødighed faldende Jndigo, hvis Transport til Europa er meget lettere end den Amerikanske Jndigos, eftersom vore sydlige Havne ligge Abyssinien nærmere end Amerika. Man forsikrer, at denne Æthiopiske Prinds er i sit Land meget mægtig, og holder en Armee af 80000 Mand paa Benene.
Berlingske Tidende, 1784-12-27
Vore Krigsudrustninger ere siden sidste Postdag blevne me ger frygteligere, omendskiønt Efterretningerne den Gang i Almindelighed lydde meget fredelige. Venner af Menneskeslægten vare virkelig uden for sig selv af Glæde, da Coureren var ankommen, som Grev von Mercy fik den 8de hujus fra Wien, eftersom det hedte, at Hs. Majestæt Keiseren havde yttret Tilbøielighed til et Forliig. Man vilde endog spore dette af Kongens Mine, som skal have været meget mere fornøiet og mindre uroelig, end forhen, da han havde faaet den sidste Coureer fra Marqvis von Noailles i Wien. Haabet om Tvistighedernes mindelige Bilæggelse skal og i nærværende Tiid være større, end nogensinde forhen; men at dette dog hidindtil endnu kun ere fromme Ønsker, seer man af de nye Ordrer, at Regimenterne skulle giøres overfuld allige, og intet Menneske faae Tilladelse at reise bort. Kongen skulde giøre sig overmaade fortient i Henseende til Verdens Vel, dersom han ved sit andet Brev, som han har skrevet til Keiseren, og hvori han lægger ham paa Hierte, ikke at forstyrre Roligheden i Europa, bragte det dertil, at han kunde faae et gunstigt, og paa sine Ønsker passende Svar fra Hs. Keiserlige Majestæt. Det som giver endnu større Haab til, at Keiseren heller ønsker Fred end Krig, er den Omstændiged, at han ikke kan giøre sig nogen Regning paa Ruslands Bistand. Man veed nu, at det ikke er Keiserinden af Rusland, men Kongen af Frankerige, som i Constantinopel fører Mæglingen imellem Keiseren og Porten. Hvorledes skulde man altsaa med nogen Grund kunde formode, at bemelte Monarkinde skulde blande sig i Keiserens Strid med Holland, hvis Bilæggelse er hende mindre magtpaaliggende, end Sagernes endelige Afgiørelse imellem Keiseren og Porten. Af Engeland kan Keiseren ikke heller vente nogen Understøttelse. Man levede vel i Frygt ihenseende til dette Rige, men nu veed man sikkert, at Engeland bliver fuldkommen neutral. Kabinettet i St. James har givet vort Hof et endnu sikkere Beviis herpaa, ved det at samme paa vore Forestillinger: At dersom en Engelsk Escadre afgitil Ostindien, vare vi ogsaa beredte til at sende en derhen med 3 Batailloner Tropper, har besluttet, at sende i Steden for 4 Skibe kun 1 til Jndien, og følgelig heri, at giøre os fuldkommen sikre, at bortrydde al Mistanke og ei forstyrre den gode Overeensstemmelse imellem begge Hofferne.
Berlingske Tidende, 1784-12-27
Af en anden Skrivelse fra Paris, den 13de Decbr. De Depecher, som den Keiserlige Ambassadeur, Grev von Mercy har faaet, indeholde vel den selvsamme Efterretning, som de fra Marqvis von Noailles, nemlig, at Keiseren er ikke Utilbøyelig til et Forlig, men ikke, at han vil af staae fra sine Fordringer. Der er ikke heller bleven tænkt paa at tilbagekalde Orderen til at oprette de forhen ommeldte Leire.
Berlingske Tidende, 1784-12-27
Vore Oberster have tvertimod faaet endnu flere krigerske Forholdsbefalinger, blant andre, at de ligesom i Krigstider ikke skulle give nogen Soldat Afskeed. Jnspecteurerne ere befalede, at giøre deres Regimenter overcomplette, og at antage lutter stærke og duelige Rekruter dertil. Artilleriet, som hidindtil ingen Ordre havde, der sigtede paa Krig, har og i disse Dage faaet samme. Man haaber imidlertid dog endnu bestandig, at Sagerne skulle under Kongens Megling tage en god Vending, og trækker Armeerne allene tilsammen, for ikke uformodentlig at blive overrumplet, og paa det kraftigste at kunne understøt Hollænderne, i Fald dette Haab skulde slaae feil. Courevexlingen imellem os, Haag, Wien, Berlin og Lond vedvarer endnu bestandig.
Berlingske Tidende, 1784-12-27
Wien, den 15de December. De Keiserlige Troppers March til Nederlandene gaa endnu bestandig for sig, omendskiønt det er tilforladeligt, Hans Keiserlige Majestæt ikke er utilbøielig til at tage Betragtning de Forligs-Forslag, som giøres fra Repbliken Hollands Side ved Frankrige, allene at de ik maae stride imod Skibsfartens Aabning paa Scheld Naar man skal dømme efter det, som Kronen Frankrig hidindtil har yttret sig med, synes samme ikke at være tilbøietil at sætte sig imod Østerrige, endskiønt den trækker tilsat men 2de Observations=Armeer i Flandern og Elsatz, Jmlertid komme næsten daglig Courerer fra Paris hertil, og gesaa mange gaae herfra dertil, hvis Depecher holdes meg hemmelige og blive forseglede i Fyrst Statscanzlerens Na værelse.
Berlingske Tidende, 1784-12-27
Østerrige, den 15de December. J disse Dage er atter en Fransk Cabinets=Coureer ankommen til Grev von Noailles i Wien. Den egentlige Jndholaf de medbragte Depecher er vel endnu ikke bekiendt, men saa meget holder man dog for vist, at Kronen Frankrige har efte sin antagne Mægling nu første Gang gjort Forslage til et mindelig Forening, som baade passede sig paa de nærværend Stridigheder, og tillige vare vel udviklede; thi paa de forrihar man bestandig villet udsætte, at Udtrykkene, omendskiønt de indeholdte de gyldigste Venskabs=Forsikringer, vare dog alt for almindelige til at forlade sig derpaa, og lægge dem til Grund for et varigt Forlig. Mange Politikegaae endnu videre, og ville allerede vide det hele Jndhold af ommeldte Forslag; dog ere de stridige i deres Meninger; th nogle paastaae, at den frie Fart paa Schelde skulde blive til staaet kun i 8te Aar, for i denne Tiid at see, om den af Republiken befrygtede Skade virkelig vilde blive saa stor, som nogle Provindser have afskildret den og at man da efter denne Tids Forløb vilde rette sig efter Resultatet af de gjorte Beregninger; andre derimod ville, at den frie Skibsfart allene er bleven tilstaaet de Østerrigske Koffardieskibe imod en vis, skiønt liden Tolds Erlæggelse til Hollænderne, at de Hollandske Skandser ved Schelde skulde vedblive, og at Krigs- og de paa Ostindien handlende Skibe skulde være udelukte fra denne Frihed. Underhandlingerne, som igien skulle begynde, vil give nærmere Oplysning om disse Forslag; dog er det ikke bekiendt, om det Keis. Kongel. Hof vil antage saadanne, som de, her fortælles, eller ikke. Formodentlig er Tidspunkten, som skal udvikle alt dette, ikke meere langt borte. For Resten sætte alle paa Marchen til Nederlandene værende Tropper de res Tog fort, saasom der skal være besluttet, at underholdt herefter, endog i Fredstider, en langt talrigere Armee sammesteds.
Berlingske Tidende, 1784-12-27
Fra Donau, den 15de December. Under Rubriken, Wien den 4de hujus, læser man i et offentsig Blad følgende: Fyrst Statscantsleren har i nogle Dage ikke ladet sig see offentlig, og har i alle Forretninger ladet sin Plads besørge ved Vice=Kanzleren, Grev Cobenzel. Men en Rheumatismus, som var Anledning dertil, er nu fordet meste forbi. De i Gaar fra Paris ankomne Depecher foraarsagede, at Keiseren var den hele Aften beskieftihet i Cabinettet, og ikke engang bivaanede Opera, som han dog havde sat sig for. De sidste Franske Forligs Forslag ere, som bekiendt, ganske blevne forkastede af Hans Majestæt, og Høistsamme har eengang for alle erklæret, al rig at ville afstaae fra den frie ubetingede Fart paa Schelde. Om end Kronen Frankrig selv paa den meest aabenbare Maade satte sig derimod, skulde dog samme ikke frembringe nogen Forandring hos Monarken. Disse Tanker har Hs. Majestæt hidtil paa forskiellige Maader yttret, med den Tilsætning, at Høistsamme før vilde have ladet enhver anden skronet Magts Skyden passere, men hos Hollænderne kunde han ikke forglemme dette Skridt. Frankriges meget venskabelige Udtrykke, foraarsage vel den Formodning, at samme Magt endnu ikke er tilbøielig til at sætte sig aabenbar imod Østerrige, men dog opkommer tillige det Spørgsmaal hvad de krigerske Bevægelser og Rustninger paa de Franske sat Grændser, som man ikke meere kan skiule, skulle betyde.