JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1796-03-14
En Gaard som er vel indrettet til Beboelse og hvortil er 16 a 20 Tønder Land gode Sæde Jorder, beliggende i en af Siellands Kiøbstæder, eller i Nærheden af samme, forlanges til Kiøbs af Bohnum i Vognmagergaden Nr. 138. Nye Rughalm er at faae til Kiøbs i Strøe Præstegaard, norden for Slangerup, om nogen snart melder sig. Ved Grævskabet Ledreborg, er i dette Foraar gode Sette=Car per at faae; de Liebabende vilde adressere dem til FiskmeskerBerg, pr. Roeskilde a Korntropsgaard.
Berlingske Tidende, 1796-03-14
Dersom Anders Thygesen fra Jylland er inden 6 Uger fra Dato indfrier sit hos mig staaende Tøi, vorder det ved offentlig Auction bortsolgt, og for det manglende forbeholder mig jeg min Ret. Guddums Mølle pr. Slagelse, den 10de Martii 1796. Claus Poulsen. ligger fordeelagtig til Producternes Afsættelse, kan faaes En god Gaard i en behagelig og frugtbar Egn i Jylland, der tilkjøbs med alle sine Herligheder; nærmere Oplysning faaes hos Hr. Forpagter Schmidt paa Wedelsborg i Fyen pr. Assens.
Berlingske Tidende, 1796-03-14
Hos Lars Jensen, Gartner i Holbek, er at bekomme alle Sorter oprigtige, friske og gode Hauge=Frøer, alt for billige Priser. L. Jensen. di næstanstundende Sommer, er at faae Tøyregræs til om1 trent 50 Stkr. Beester eller Qvægs=Hoveder hos Forpagten Hanberg i Tolløse, naar man derom melder sig inden Martii Maaneds Udgang.
Berlingske Tidende, 1796-03-18
Constantinopel, den 30te Januarii. Aarsagen, hvorfor de forhen værende saa stærke Krigsrukninger og Arbeider paa de her værende Værfter i nogen Tid saa stærkt have taget af, er endnu ikke vidst bekiendt. Jmidlertid slutter man, at Trippelalliancen, som er sluttet mellem England, Rusland og Østerrige, og Pohlens Deling meget have derangeret Divanets hidtil havte Plan. Dette indseer paa nærværende Tid Umueligheden i at sætte Pohlen i sin gamle Forfatning, eller med Lykke at begynde en Krig imod Rusland, som ved Pohlens Deling er nu bleven Herre af de Lande, som forhen tiente Porten til Grændser, og af hvilke Rusland var mødt til at trække Underholdningen til fine Armeer for red Penge. Det tyrkiske Ministerium indseer nu, at, i Fald Storherren erklærede Krig, vilde Rigets Fiender snart indfinde sig paa Donaus Strandbredde. De Uroligheder, som desuden ere udbrudte i mange Provindser, synes saa meget desmere at afholde Porten fra en Krig, som under disse Omstændigheder ikke kunde blive andet end skadelig for den.
Berlingske Tidende, 1796-03-18
Brest, den 20de Februarii. Fregatdivisionen under Capitain Montesonne er paa nye udløben, for at fortsætte sit lykkelige Krydstog Den har for forTid siden indbragt 4 betydelige Priser, hvoriblandt et engelsk Skib med 260 Soldater og 13 Officerer, som hørte til den en gelske Flaade, der var bestemt til Vestindien, samt et potugisisk Skib paa 500 Tønder. 2 her værende Kapere have des i den indbragt 3 engelske Skibe, af hvilke det ene var ladt med Jndigo a. og er 400,000 Livrer værd. J en Maaned har paa Kysterne af Orient hersket en saa forskrækkelig Storm, at et Coffardieskib er gaaet under, endog her paa Rheden.
Berlingske Tidende, 1796-03-18
Jtalien, den 26de Februarii. Det hele Tal paa de Reiserlige Forstærkningstropper, som ere marcherte til Jtalien, beløber sig til 20,000 Mand, hvoriblant en anseelig Deel af dem, som have været Krigsfanger, og siden ere blevne udvexlede. - De Franske forstærke nu Besynderlighed deres Cavallerie. Det bliver i næste Felttog talrigere, end det nogensinde har været. Jndbyggerne i Staden Niza maae allene levere Fourage og Staldninger for 1000 Heste. Paa det Rygte, at Østerrigerne og Sardinierne meget forstærkede sig ved Dego og Cairo, begav den franske General Piion sig derhen med 6000 Mand. Han forblev no le Dage i Sigte af Fienden, uden at det kom til den ringeste Stiermydsel. Piemonteserne lode ham herpaa tilstille 200 Louisdorer for de piemontesiske Fanger i Nizza.
Berlingske Tidende, 1796-03-18
Jtalien, den 1ste Marts Alle fardiniske Tropper have faaet Ordre at forlade deres Vinterqvarterer den 10de hujus. J det Piemontesiske sættes den hele Militie i tienstdygtig Stand. Det østerrigske Cavallerie, som meget er bleven forstærket, maae mod Midten af denne Maaned være marchfærdig. De Franske ville, som det heder, angribe det Piemontesiske med 60,000 Mand skal 4 Sider. Ved Melogno er det endnu i forrige Maaned kommet til en heftig Kanonade; og den franske General Massena har sendt Troppeforstærkninger derhen. - Marquis von Caroglio er afreist fra Turin til Wien, for at complimentere, i det sardiniske Hoffes Navn, den franske Prindsesse. Baron de la Tour er allerede forhen afreist, for at aftale Krigsoperationerne. - Til den fra Livorno udløbne engelske Flaade under Admiral Jervis, som bestaaer af 10 Linieskibe, hvoriblandt i Tredækkere, er endnu en Division under Admiral Walde grave paa 4 Linieskibe stødt, saa at denne Flaade nu er 14 Linieskibe stærk. - Den franske Flaade, som er udløben fra Toulon, bestaaer af 16 Linieskibe.
Berlingske Tidende, 1796-03-18
Paris, den 3die Martii. General Hedonville har nu oversendt Directoriet den Dom, som Krigsraadet i Angers har fældet over Stofflet og de andre Personer, som bleve fangne tillige med ham, efter hvilken de den 25de Februarii bleve ihielskudte. Af denne Dom sees, at Nicolas Stoffleth var 41 Aar gammel, født i Luneville, og allerede i forrige Tider havde staaet i militair Tieneste. Han var, efter den Beskrivelse, som man nu læser om ham, at en stærk Legems Constitution, og omtrent 5 Fod 4 Tommer, høi. Hans Udseende var meget brutalt, og hans Forstand, gandske udyrket. Han havde faaet en tydsk Vildskyttes Opdragelse, og denne Tone beholdte han. Som forhen værende Jæger hos Greven af Maulovrier førte han Bønderne paa samme Maade til et Slag, som forhen Hundene til Vildsvin jagten. Sine gamle Sædvaner og Forbindelser vedligeholdte han stedse, og havede Adelen. Blandt Bønderne stod han i største Anseelse, og disse respecteerte Monsteur Mitouffler (som de kaldte ham, langt høiere end Beauchamp, Delbee og andre Royalistchefer, som dog besade langt større Jndsigter. Efter en Skrivelse fra General Hedonville til Krigsministeren have vore Tropper den 25de Februarii tæt ved Ingrandeslaget et Detachement Chouaner af 500 Mand, dræbt 20, og saaret en betydelig Andeel af samme. Benævnte General melder tillige: at man har frataget Charrette 57 Heste, og at de unge Mennesker, i Egnene af Angers, nu igjen have fattet en fredelig Tænkemaade, og aflevere deres Vaaben til de republicanske Commandanter. - Derimod erfarer man af Privatbreve, at mange Indbyggere i Normandlet gribe til Vaaben, og forene sig med Chouanerne. - Paa et Par Dage har nu ogsaa en stærk Frost indfunden sig i Paris, og Sneen ligger her over en Fod høi. General Hoche, som hidtil med saa megen Virksomhed har ført Commanden i Egnene af Vender, har allerede mange Fiender og Modstandere. Blandt andre har den Deputerte Doupilleau ladet bekiendtgiøre og meddele Directoriet et Brev, hvori han anfører følgende: Endnu for en Maaned siden havde vi det Haab at see Borgerkrigen i de vestlige Departementer snart endt. Nu derimod kommer General Hocheder, bevæbnet med en almindelig Dietatur over 13 Departementer, indfører det militaire Gouvernement, lægger sig i Strid med alle Administrationer &c. Patriot og Røver, Alting blandes blandt hinanden; den ene bliver lige saa lidet skaanet, som den anden. Allevegne bliver der røvet og plyndret. Hvad er følgen deraf: At Jndbyggerne ingen Troe fæste mere til de Løvter, som man gjør dem, og at de af Fortvivlelse igjen gribe til Vaaben. Troer De, General, troer De en Mand, som har intet at miste i Vender, da han allerede der har mistet Alting, og ingen anden Jnteresse kiender, end Fædrenelandets. De have forladt sig alt for meget paa deres egen Magt. Et oprørsk Gebet af 40 Mile, Commando over 3 Armeer, Militairregiering over 11 Departementer, ere en alt for tung Byrde for en eneste Mand. Lad De Generalerne Villot, Travaur &c., beskieflige sig med Vendeerne; giv De sig allene af med Chouanerner.
Berlingske Tidende, 1796-03-18
Charles Dival og andre have ogsaa ladet mange Beskyldninger trykke mod General Hoche. - Derpaa har benævnte General svaret. "Jeg er, siger han blandt anden i et Brev til Krigsministeren, urcheret til Vende med 40,000 Mand, som vare deelte i 4 Corpser. Næsten alle disse Mennesker vare aden Brød og Skoe. Hvo har sagt, at Krigen i Vende allerede var endt, Allerede i Slutningen af forrige Aar vil man paastaae dette; men da havde vi først 1/2 Deel af dette Lax, inde. Den hele Armee forblev paa den høire Strandbred af Loire. Havde jegtroet, at Krigen allerede var endt, skulde Deel af Armeen allerede være gaaet over denne Flod, for og begive sig til Normandiet og Bretagne; men saa vidt ere i endnu ikke komne. Jndbyggerne selv ere forbittrede mod hinanden. Fleerheden af samme vil imidlertid være rolig, og beder os bestandig om vor Bistand imod de andre Jndbyggerurolige Vildhed, . - Og i en anden Skrivelse, som Gener Hoche nylig har sendt til den indenlandske Minister, siger han "Oprørerne kunne nu kun have faa Vaaben tilbage. Opera tionerne ere imidlertid dog ikke gandske tilendebragte ; og detvar ikke heller mueligt, naar man betænkte, at et Folk, som 3 Aar har været vant til Krig, ikke paa engang lader sig straafvæbne. De republikanske Generaler havde imidlertid gjor alt mueligt, da de i 3 Maaneder i det slemmeste Veierligt havde underholdt en Armee i et Land, hvor der var ingen Mag siner &e.
Berlingske Tidende, 1796-03-18
Dusseldorf, den 4de Martii. Siden General Jourdan kom tilbage fra Paris, blived Franskes Krigsanstalter hver Dag stærkere. Mange Tropper paa hin Side Rhinen have allerede faaet Ordre at trække sig fra deres hidtil havte Standqvarterer til andre Egne. Adskillige Corpser, som vare trukne i Vinterqvarterer i det Luxemburgske og i Egnen af Metz, ere ogsaa rykte nærmere til Mosel. Da vor Egn, i Fald Freden ikke kommer i Stand, tore de ved Feldttogets Aabning faae en nye Jnteresse, saa følges her en nærmere Overskuelse af de militairiske Anstalter, som de Franske hidtil have gjort i vore Egne: Paa hin Side af Rhinen have de Franske repareret alle Batterier, som de der før deres forrige Overgang oprettede, og imellem Grimlinghausen og Stureielbergere endnu nye komne dertil, for derved at dække den høire Flanke af Forskandsningerne paa denne Side. Disse støde mellem Landsbyen Fleh og Neuhofe til Rhinen, og løbe over Dahle til den saakaldte Wehrhan, hvorfra de omgive Landsbyerne Pempelsort og Derendorf, og ere mellem Goltzheim og Dusseldorf lænede til Rhinen. Høiene ved Schaap, og hine paa den høire Side af Golzheim er ogsaa befæstede. Paa denne Side af Rhinen, lige over for Landsbyen Grimlingshausen, ligger en Broeforskandsning for 4000 Mand. Sammesteds stod i Begyndelsen af forrige Maaned en Skibsbroe, og den anden er slaaet lige oven for Dusseldorf, hvor Rhinen er smalest. De Dele af Fæstningen, som kunne blive Batterierne paa hin Side skadelige, ere blevne demolerte. Paa Værkerne ved Kayserswerth arbeides endnu bestandig med største Jver ; de blive videre udstrakte til Kreusberg, hvorfra den hele Egn kan blive bestrøgen. Meer end alle disse Forskandsninger er dog den moradsige Egn mellem Landsbyen Richrath og Duisburgerskoven de Franske nyttig. Disse moradsige Egne kunne, formedelst Bække, blive nogle Fod høit satte under Vand. General Kleber, som nu for nogen Tid siden har været her, har givet Ordre til at befaste endnu flere Pladser.
Berlingske Tidende, 1796-03-18
Nederelden, den 4de Marts. Med den første Paketbaad, som ankommer fra Engeland, hentes Frue Arvestatholderinden med hendes Følge i Curhagen. Man troer, at hun vil tage Reisen over Hamborg til Berlin. 3de Herskabsvogne ere allerede ankomne fra Braunhweig til Curhaven, for at afhente hende med hendes Følge.
Berlingske Tidende, 1796-03-18
Efter Beretninger fra Riget skal en anseelig Rigsstad have tilbudet Keiseren et Laan af 1 1/2 Million Gylden. - Den franske Republik skal i Genua have fordret et Laan af 30 Millioner Livreer, og som Hypothek for samme tilbudet Grevskabet Nix Ja, og Herskaberne Oneglia og Loano. - J et Privatbrev fra Gaag den 8de hujus, meldes : at det allerede skal være kommen til en Fegtning mellem den forenede engelske og russiske og den under Viceadmiral Braak udløbne hollandske Flaade, Det nærmere tilligemed Bekræftelse herpaa, ventes med de sto større Længsel, da de andre hollandske Breve endnu intet melde derom.
Berlingske Tidende, 1796-03-18
Overrhinen, den 5te Marts. Fra en troværdig Kilde forsikres : at man har Aarsag til daglig at vente de undertegnede Grundvolde til en almindelig Fred, som paa en holdende Congres videre skal blive forhandlet, hvor meget endog Rustningerne fra alle Sider blive sort satte. - Maynzerclubbisterne, som paa de Franske sidste Retirade, fulgte med dem fra Maynz, søgte først deres TilFlugt i Mez, men bleve jagede derfra. Nu befinde de sig deels i Saarbrücken, deels i Trier, og ere der behielpelige ved Constributionernes Jnddrivelse. - Fra Chur=Sachsen er allerede en Requisitionsskrivelse indløben til Churfyrsten af Maynz, angaaende de chursariske Troppers March giennem de churMaynziske Lande til Rhinarmeen.
Berlingske Tidende, 1796-03-18
Brüssel, den 6te Marts. De franske Tropper, som befandt sig mellem Colln og Anbernae, have sat sig i Bevægelse indtil Egnen af Coblenz. Garnisonen i benævnte Stad er bleven forstærket med 2 Regis. menter. 3000 Mand ere afmarcherte, for at forstærke alle de Poster paa den venstre Rhinstrandbred, som de Franske besætte. Overhovedet ere de krigerske Bevægelser meget stærke.
Berlingske Tidende, 1796-03-18
Frankfurt, den 8de Marts. Der siges, at det danske Ministerium arbeider nu alvorligen paa et Forliig mellem Frankrige og det tydske Rige, og at Hr. von Wachter, dansk Gesandt ved den Overrhinske og Schwabiske Kreds, skal virkelig af al Magt beskjæftige sig med denne Forretning. - Efter en Skrivelse fra Coblenz af 2den Marts har den der værende franske Commandant erklæret Municipalitetet sammesteds, at en almindelig Fred vist inden et til 5 Uger blev sluttet. Overhovedet taler man ogsaa her igjen med megen Tilforladelighed om en snart forhaabende Fred; dog er alting af de Franske sat i saadan en Forfatning. at Feldttoget, i Fald Freden ikke skulde paa følge, kan aabnes paa det eftertrykkeligste.
Berlingske Tidende, 1796-03-18
Haag, den 3de Martii. Nationalconventens Forsamling var forrige Fredag noget urolig. Der blev indbragte Papirer fra Sikkerhedscommissionen i Amsterdam, hvori bleve bekiendtgjorte Erklæringer, at der befandt sig uværdige Medlemmer i det hollandske FolksRepræsentantforsamling ; at Præsidenten Peter Paulus var beskyldt for, at han var Aarsag i, at det gode Haabs Forbierg var falden i Engelændernes Hænder, at han havde bragt de Medlemmer af den forrige Direction for det ostindiske Compagnie, som havde forvaltet Sagerne slet, paa Valg igien &c. Over disse Beskyldninger forefaldt der mange Debatter. Nogle meente, at Borger Peter Paulus maatte forlade Præsidentstolen; men andre vare derimod. Benævnte Præsident var just selv i Begreb med at forlade Præsidentsstolen, da man til Slutning erklærede det for unødvendigt, Forsamlingen formerte sig derpaa til en Generalcommission, og Tilhørerne maatte begive sig bort. Ved Stemmefleerheden blev udnævnt en Commission, for under Forsamlingen at give Rapport. Efterat dette sidste var skeet, blev besluttet, at sende de indleverte beskyldningsposter til Provincialadministrationen. - De Poster, som ere blevne overleverte til beskyldning mod Præsidenten Peter Paulus, ere blandt andre en Erklæring af Borger Howing, hvori anføres, at Borgeren Bowens har sagt: "Peter Paulus var en Sturk, saasom han havde givet Leilighed til, at Engelænderne havde indtaget det gode Haabs Forbierg. Over denne Erklæring er benævnte Bowens bleven forhørt af Sikkerhedscommissionen i Amsterdam. Den ne har herpaa svaret: at, da han var i Haag, havde Borgeren Redlinghuus erklæret ham, at Sagen forholdt sig saaledes, og at han skulde tilstille Nationalforsamlingen Beviserne derfor. Disse saakaldte Beviser ere en Erklæring af benævnte Relingshuus, angaaende en Memoire, som af ham er bleven overleveret, men hvorpaa er ikke bleven agtet. Paa den Tid da denne Memoire blev overleveret, var Peter Paasus, Præsident for det hollandske Folks provisoriske Repræsentant, re. Relinghuusen har nu faaet Ordre, ikke at begive sig bort fra Amsterdam. Uggrunden i hine Beskyldninger mod Peter Paulus er allerede eftertrykkeligen beviist af mange Lemmer i Conventen, og de have gotgjort, at Bovens og Relinghuus, sens Beskyldninger for det meste maatte falde tilbage paa dem selv. Commissionen selv, som Nationalconventen udnævnte, for endnu under Forsamlingen at give Beretning om de indsendte Skrifter, erklærede, at disse Poster, for saavidt de angik Peter Paulus, vare blottede for alle Beviser, fulde af Modsigelser, og uværdige til Nationalconventens videre Deliberation.
Berlingske Tidende, 1796-03-18
Af en Skrivelse fra Haag, den 3de Marts. Præsidenten, Borger Peter Paulus, er bleven syg. Det hedte i Begyndelsen, at denne Sygdom blot var er Paaskud, for ikke længere at være tilstæde i Nationalconventens Forsamling den 4de, i hvilken man havde tilladt sig personlige Anmerkninger imod ham, og ganske ugrundede Beskyldninger mod hans Jndflydelse i det ostindiske Compagnies Anliggender. Men hans Upasselighed er virkelig grundet, og han maae nu holde Sengen. J Gaarsforsamlingen blev derfor en Jnterimspræsident valgt, og Valget faldt paa Borgeren, van de Castele, Secretair i Conventen, som ogsaa strax indtog Præsidentstolen. J denne Forsamling blev første Gang Depecherne fra vore Ministre ved de udenlandske Hoffer oplæste, hvilke, som hidtil, endnu vare addresserede til Generalstaterne, eller Statssecretairen Quarlas. Jndtil Conventen udnævner en Commission, som i deres Sted skal bestyre de udenlandske Anliggender, udgjøre nu de 4 Seccretairer i Conventen de udenlandske Sagers Bureau. - Den herværende Garnison staaer nu umiddelbar under Nationalconventens og dens Præsidents Befalinger, som har Parolen og udstæder Ordrer. - Efter de sidste Beretninger er vor Flaade, bleven seet paa Høiden af Edinburg, 20 Mile i Søen. 2de engelske Linieskibe vare om Natten passerte den forbi.
Berlingske Tidende, 1796-03-18
Hamborg, den 12te Marts. Da Hs. Excellence, den russisk keiserlige Geheimeraad og overordentlige Gesandt, Hr. Baron von Grost, paa allerhøieste Keiserlig befaling har meddeelt denne Stads Senat den glædelige Efterretning om en fuldbyrdet Forlovelse mellem Hs. Keiserl. Høihed, Storfyrsten Constantin Paulowitz og den durchlauchtigste Prindsesse af Saxen=Coburg-Saalfeld, Juliane Henriette, saa er i Gaar Senattets Deeltagelse paa den sædvanlige høitidelige Maade bleven Hans Excellence bevidnet.
Berlingske Tidende, 1796-03-18
Kiøbenhavn, den 18de Martii. Følgende Kongelige Krigsskibe blive nu her udrustede: Orlogsskibene: Sophie Frederiche, Chef Kammerherre og Commandeur Winterfeldt; Skiold, Commandeur Viengel; Siælland, Commandeur=Capitain Fasting; Odin, Commandeur=Capitain O. Lütcken; Kronprindsesse Marie, Commandeur=Capitain J. Bille, hver paa 74 Kanoner; Dannebroge, Commandeur=Capitain Ursin; Jndfødsretten, Commandeur=Capitain Christian Lütken; og Oldenborg, Commandeur=Capitain Fischer, hver paa 60 Kanoner. Fregatterne: Havfruen, Capitain General=Adjutant Abo; Thetis, Capitain L. Fischer, hver paa 40 Kanoner, samt Store, Belt, Capitain og Kammerjunker St. Bille, paa 36 Kanoner. Ober=Præsident, samt Børgemestere og Raad udi den Kongelige Residentsstad Kiøbenhavn, giøre vitterligt: At som adskillige af Stadens brandlidte Grundeiere, hvis Bygnings grunde ikke ere i Vaterpas, have beklaget sig over, at naar de, ved at opføre Bygninger paa saadanne gjevne Grunde, skulde holde sig Placaten af 4de Julii forrige Aar efterrettelig, saaledes at disse Bygninger overalt ikke gives større Høide, end den tilladte af 18 eller 24 Alen efter Gadens Bredde, vil deraf følge, at Bygningerne, hvor Grunden er høiest, blive saa meget under den ellers tilladte Høide, som den hele Forskjel imellem Grundens høieste og laveste Sted udgiør, hvilket især naar Forskiellen er af Betydenhed, meget kan hindre Ejerne af saadanne Grunde, i at opføre deres Bygninger til Nytte og Beqvemmelighed for sig; saa har det allernaadigst behaget Hans Kongelige Majestæt paa det Kongelige Rentekammers derom gjorte Forestilling, under 2den dennes at bevilge, at Høiden af 18 eller 24 Alen for enhver Bygning, som opføres paa en saadan ujevn Grund, maae regnes fra medlum at Grundens laveste og høieste Sted, hvilket til alle Vedkommendes Efterretning herved bekiendtgiøres. Kiøbenhavns Raadstue, den 15de Martii 1796.
Berlingske Tidende, 1796-03-18
J Følge det Kongelige Danske Cancellies Skrivelse til os af 10de dennes bekiendtgiøres herved til alle Vedkommendes Efterretning : 1) At den udi den 143 af Placaten af 4de Julii forrige Aar ommeldte Forsigtighed, at henlægge Muursteen paa Fladen, paa Lofterne, eller i dets Sted at giøre Indskuds=Dække, og imellem dette og Lofts=Bredderne at lægge et Lag Leer paa 2 Tommers Høide af enhver Byggende bør iagttages, og dens Efterladelse som en Overtrædelse af Bygnings=Anordningerne af Stadsbygmesteren for Politieretten indtages. 2) At Trærender til at imodtage Vandfaldet af Bag eller Sidehuse imod Naboen, der ei maae have Sted, dog allene under den Betingelse, at de indvendig beklædes enten med Kobber, Blye eller Blik, og deres yderste Kanter bedækkes med Muur. 3) At Udlæggere af Træ vel tillades, men dog ei anderledes anbragte, end at de kunde trækkes ind i Bygningen, og Hullet lukkes med en Jerndør, hvilken Eieren skal være pligtig stedse at holde tillukket, den Tid allene undtagen, naar Udlæggeren er i Brug til Vares Op= eller Nedhisning, saafremt han ikke vil vente, om saadant af ham efterlades, derfor med Mulct efter Omstændighederne at blive anseet. 4) At Træluger, hvor samme paa Bygninger anbringes, bør, indrettes saaledes, at de, naar de ere tillukte, udgjøre en Plan med Bygningens Sidemuur, saa at af denne intet uden for Lugen fremstaaer, paa hvilket Gnister eller Funker kunne blive liggende, og antænde den.
Berlingske Tidende, 1796-03-18
Kiøbenhavns Raadstue, den 16de Martii 1796. Ober=Præsident, samt Borgemestere og Raad.
Berlingske Tidende, 1796-03-18
Som Executores Testamenti efter afgangne Etatsraad Niels Lunde Reiersen skylde vi offentlig at bekiendtgjöre :at han, ved sit under 30te Martii 1793 oprettede Testamente, har bestemt : at Renterne af hans efterladte Midler, for saavidt som overskyde de af ham fastsatte Pensioner, skulle anvendes til udsættende Præmier og Opmuntringer til Manufactur-Væsenets og Industriens Udvidelse, og i den Henseende udtrykt sig saaledes :Alle de Renter, som af mit samlede Fond aarligen voverskyde disse bestemte Pensioner, ligesom Pensioenerne, naar de Tid efter anden hiemfalde til Fondet: det er at sige, samtlige aarlige Renter af mit Fond, efter at de foreskrevne Udbetalinger paa bestemte Maader ere skeedte, vil jeg saaledes have anvendte: Halvdelen aarlig til udsættende Præmier og Opmuntringer til Manufactur-Væsenets og Industriens Udvidelse og Forögelse i Kiöbenhavn saavel i det Theoreetiske, formedelst gode og nyttige Skrifters Forfatning, og vigtige, nyttige, lærerige, betydelige Værkers Oversættelse i det danske Sprog, som i det Practiske, formedelst nye og nyttige Anlæg og deres fortsatte Drift, til Landets og meenig Mands Fordeel. Den anden halve Deel aarlig til samme Hensigt i samtlige Sællands smaa Kiøbstæder.