Berlingske Tidende, 1762-02-15
London, den 26de og 29te Januar. Kongen har udnævnt Hertugerne af York og Cumberland, Erkebiskopen af Canterbury, Storcanzleren og andre af Hans Geheimeraader til at undersøge og paadømme alle Appellations=Sager fra Admiralitæts=Retterne i alle Hs. Majestæts Lande, angaaende de Priser, som giøres. Somman fornemmer, saa er Hoffet nu næsten tilforladelig underrettet og sine Venners og Allieredes Sindelag. Vore sidste Breve fra Holland give os godt Haab om at GeneralStaterne ville blive ved deres gamle Allierede. De have givet Hr. York den udtrykkelige Forsikring, at de ville paa det nøyeste opfylde deres tractatmessige Pligt. Det samme har Hr. Boreel her bekræftet. De øvrige 2de her værende Hollandske Deputerede ere og færdige at bifalde de andre: De sette aleene, som en udtrykkelig Betingelse forud en Godtgiørelse for det Hollandske Ostindiske Compagnie i Henseende til Handelen i Bengalen, og denne veed man at Engeland er bereed til at give. Nu hører man atter det Rygte, at de Franske skulle have i Sinde med Spaniernes Hielp at forsøge en Landgang nogensteds paa vore Kongeriger; Men derimod hedder det og, at Admiral Saunders med hans Escadre forøget til 71 Skibe skal forføye sig til Cadix, og der forsøge paa at ødelegge de Spanske Skibe. Da det imidlertid er fornødent for Engeland at afskiære Spanierne alle Midler, som kunde sette dem i Stand til at holde Krigen længer ud, saa skal een af vort Hoffes fornemste Hensigter være stillet paa Mexico, og desaarsag er her paa nye en Tilbøyelighed opvaagnet til at sende en Escadre til Syd=Søen. Lord Anson har hertil forfærdiget en Operations=Plan, og han forsikrer, at Jndtagelsen af Chili og Mexico aldeles ikke vilde falde svær, naar man ikkun traf den rette Tid til at udsende Skibene, og i Steden for at seyle omkring Cap Hoorn tog Veyen af Asien til Ryggen af America. En Selskab af Kiøbmænd i Bristol og Liverpool ruste ligeledes en Escadre Fribyttere ud til Syd=Søen, som virkelig tænke at hente de Syd=Søe=Skatter, som andre drømme om Men maaskee Spanierne, som uden Tvivl endnu ikke have glemt Lord Ansons Nærværelse i de Farvande, denne Gang bedre ere paa Vagt; og i saa Fald maatte mangen en Kaper=Rehder i Engeland erfare samme Skjebne som Oxenham 1580. Komme ellers Skibene først vel forbi Cap=Hvorn saa er Skibsfarten siden sikker langs med Kysterne af Mexico, Chili og Peru. Hr. Capitain Cooke, som allerede har gjort sig bekiendt ved hans lykkelige Expediton mod Øerne St. Martin og St. Barthelomæi, skal som man siger, udføre noget vigtigt mod Spanien. Ellers ligge over 80 Kappere mestendeels seyleklare for at udløbe mod Spanierne. Den 25de hujus besluttede Underhuuset ved et Laan, eller ved Skatte-Breve, som atter vare at betale af næste Sessions Subsidier, skulle hæve en Million 500000 Pd. Sterl. for at afdrage en ligesaadan Sum paa Marinens Gield til Tieneste for dette Departement. Derpaa blev besluttet at bevilge: 1) 133333 Pd. Sterl. 6 Sk. 8 Pens, for at betale de Troppers Oprettelse, Uniformer og Sold, som Provinzerne i Nord=America have opstillet. 2) 20000 Pd. Sterl. til det Jndiske Compagnie, for i dets Etablissements at underholde en Landmagt i Steden for den udtrokne Bataillon; 3) 13749 Pd. Sterl. 10 Sk. 5 P. for Pensionairs i Hospitalet til Chelsen: 4) 5684 Pd. Sterl. 1 Sk. 10 P. til at underholde Colonien i Nye Skotland; 5) 13000 Pd. Sterl. til at underholde Forterne og Establissementerne paa den Africanske Kyst for Aar 1762. 6) 166839 Pd. 16 Sk. 9 og en halv P. til at oprette det, som af adskillige Afgifter for lidet er indkommet. Den 27de besluttede bemældte Huus at bevilge: 1) 958384 Pd. Sterl. 10 P. til usædvanlige Omkostninger paa National=Tropperne fra 24de Nov. 1761. til anstundende 24de Dec.: 2) 4057 Pd. Sterl. 10 Sk. til at vedligehvide Civil-Jndretningen i Colonien Georgien. Det er uden Tvivl et alt for tidligt Rygte, naar man siger at en Escadre af vore Skibe skal med Tropper gaae til Corsica, og efter Corsernes Forlangende tage Øen i Besiddelse; Ja, at Tropperne under Græven af Albemarke ere dertil bestemte. Ligesaa grundet er vel og, at man ligeledes til Corsernes Tieneste skal have bestemt en stor Mængde Krigs-Fornødenheder, som i disse Dage er fra Towr bragt om Bord paa de i Beredskab liggende Skibe, hvorpaa ogsaa nogle fleere Jngenieurer skulde gaae om Bord. Saa meget er vist, at vort Hof holder nøye Øye med Genueser nes Foretagender, og har forlanget en reen Erklæring af dem om deres Sindelag i Henseende til nærværende Krig. Overalt er det og vist, at vor Søemagt i dette Aar vil faae noget retskaffent at bestille, men skulle alle vore Krigskibe nødsages til at løbe ud, saa behøvede vi efter en derover gjort Regning, 141498 Matroser. Den 23. huj. bragt en fra Admiral Saunders afsendte Coureer den Underretning, at et fra America kommende Spansk Skib, som havde omtrent 500000 Pd. Sterl. bare Penge omBord, er af hans Escadre taget.