Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-06-23
Udenlandske Efterretninger. Spanske Anliggender. Frankerigs og Engellands Svar paa den spanske Regjerings Jnterventions=Opfordring indeholder - saaledes skriver man fra Paris - de kraftigste Forsikkringer om inddirecte Bistand og udtaler den varmeste Jnteresse for den constitutionelle Trones Opretholdelse i Spanien. J Svaret er der endog talt om den mulige Nødvendighed, hvori den spanske Regjering kunde komme, at maatte trække sig tilbage fra Hovedstaden, inden den inddirette Hjælp ankommer, for hvilket Tilfælde man har foreslaaet een af de store spanske Søstæder, som interimistisk Residents, og derhos tilføiet det Løfte, at Spaniens Allierede aldrig ville tillade, at den constitutionelle Regjering gaaer tilgrunde. Den franske Regjering, skal have tilstaaet de Officerer af den active Hær, som ville træde i den spanske Dronnings Tjeneste, Orlov paa ubestemt Tid, og allerede skal i Pyrenæeregnen et Corps paa henimod 1500 Md. være hvervet og staaer færdigt til at overskride Grændsen. Ligeledes ere Hver vingerne begyndte i Engelland og have god Fremgang. J London selv har en stor Mængde mældt sig; men de fleste Rekrutter ventede man fra Ovonspire, Lancashire, og Jrland. Man har i Sinde at bringe 14 Bat. Jnfanteri, 3 Bat. Artilleri og 1 Jægerbat paa Benene. Som Anfører for det hele Corps nævnes Oberst de Lacy Evans, Parlamentslem for Westminster. Den første Afdeling skulde afgaae inden 14 Dage. Trangen til denne Hjælp bliver stedse større, thi det gaaer stedse slettere med Dronningens Sag i de nordlige Provindser. Bilbao bliver truet af Carlisterne, og et Udfald, som Commandanten i denne Stad har gjort, er ganske mislykket. Vittoria skal være forladt af Dronningens Tropper, saa at disse nu kun have Bil bad, St. Sebastian og Pampelona tilbage. Zumalacarreguy har opbudet alt vaabendygtigt Mandskab i det baskiske Provindser, fra det 17de til det 40de Aar. Man beregner, at han derved vil faae en Forstærkning af 17000 Mk.; men man haaber tillige, at, inden disse blive øvede i Vaaben, ville Fremmedlegionen i Algier og den øvrige inddirecte bistand fra den spanste Regierings Allierede være komne Valdes til Hjælp. Fra Barcellona mældes, at cataloniske Jnsurgenter havde bemægtiget sig Krudtmagazinet i Mantesa og uddeelt det der forefundne Krudt blandt Landfolket; men at imidlertid de til dette Foretagende forenede Bander vare blevne adspredte af Dronningens Tropper, som havde tilføiet dem et Nederlag ved Muntumorgo. Med Hr. Martinez de la Rosas Udtrædelse af Cabinettet synes det endelig at blive Alvor, og det lader tillige til, at adskillige andre Medlemmer ville træde ud og give Plads for mere frisindede Mænd. Endnu er intet Officielt bekjendtgjort derom; men Bladet Abeja, som stedse har været Hr. Martinez yderst hengivent, tilkjendegav nylig sine Lælere, at han havde begjeret sin Afsked, og, skjønt Dronning-Regentinden, endnu ikke havde bevilget hans Ansøgning, saa tvivlede Abeja dog ikke om, at hun jo vilde føie sig efter hans Ønske. Det samme Blad nævner Grev Toreno, som hans formodentlige Eftermand, og mener tillige, at Hr. Garcia Herrero vil blive Justitsminister og Grev Villuma Indenrigsminister. Bladet Scho beretter det Samme, men med det Tillæg, at Regentinden allerede har afskediget Hr. Martiniz og overdraget hans Post midlertidigen til Grev Toreno. Jøvrigt nævnes ogsaa Hr. Montevirgen, Calatrava og Alvares Guerra som formodentlige Medlemmer af det nye Cabinet, om hvilket man venter, at det vil optræde med særdeles Kraft og opbyde en Landstorm i Spanien. Det lader til, at Regentinden og Jnfanten O. Francisco have udsonet sig med hinanden; thi Jnfanten har begivet sig til Aranjuez, forat gaae Regentinden tilhaande med Raad under de nærværende kritiske Omstændigheder.