JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-10-23
Douay, den 28 September. J disse Dage brændte her en Dreng paa 14 Aar levende op, svømmende midt paa Vandet. Den Ulykkelige havde stiaalet nogle Stykker ulædsket Kalk, og stukket dem i sin Barm, reed derpaa ud at vande en Hest, og blev af Hesten, som baltrede sig, kastet i Vandet. Kalken begyndte at brænde, og forbrændte Maven paa den ulykkelige Dreng, som under et ideligt Skrigen snart svømmede oven paa Vandet, snart sank under, saa stærkt, at Jndvoldene allerede dømmede paa Vandet, da man meget for silde vilde ile ham til Hielp.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-10-23
Semlin, den 28 September. En frugtsommelig Kone i Etsched, i Ungarn, havde nyelig den Ulykke, at en Lynstraale foer hende ind igiennem Munden. Hun følede den, har hun siden fortalt, som koldt Vand. Hun selv fik ingen Skade, blev allene bedøvet, og kom sig strax igien; men hendes Livsfrugt blev som knust, og gik stykkeviis fra hende. Hun er nu frisk og sund.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-10-23
Stokholm, den 6 October. Gouverneuren paa Antigua har tilmeldet vor Gouverneur paa St. Barthelem, at fra den Tid Kongen af Sverrig erklærede sidstmeldte Øe for en Friehavn, vare adskillige Misdædere flygtede derhen, som ikke endnu vare blevne udleverede. Da nu dette var imod den Convention, som de andre Magter, der have Eiendomme i de Verdensegne, iagttage imellem sig, og det desuden kunde have betænkelige Følger for de Engelske Colonier, saa udbad den Engelske Gouverneur sig, at visse Personer og adskilligt Gods, som han gav Fortegnelse paa, maatte sendes tilbage til Antigua. Vor Gouverneur paa St. Barthelem, som ikke var instrueret herom, har nu anholdet her ved Hoffet om Forholdsordrer.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-10-23
London, den 6 October. J Mandags døde paa sit Landhuus i Elden-Hall, i Suffolk, ikke langt herfra, een af vore berømteste Søemænd, Lord Viscount August Keppel, i sit 62de Aar. Han var fød 1725, og blev fra Ungdom af opdraget til Søetienesten. Han gjennemkrydsede med Lord Anson, den berømte Verdens Omseiler, det sydlige Ocean, steeg fra Søecapitain ligge til Admiral i det Engelske Flags alle tre Farver, indtil han Aar 1782 blev Viscount. Han efterlader intet Afkom, og Titelen kommer til det Grævelige Huus Albemarke. Da han aldrig har været ødsel, saa efterlader han en anseelig Formue, som vilde været endnu større, dersom den ikke var bleven formindsket formedelst Udgifterne ved Forhøret over ham, og ved Parlementsvalget for Grævskabet Surrey, hvilket nu, tilligemed Riddersædet Bagschoft, hiemfalder til Kronen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-10-23
Wien, den 7 October. Man venter her hver Dag Efterretning, at Krigen imellem Rusland og Tyrkerne er brudt løs. Siden den gamle Storadmirals Seiervindinger i Ægypten, bliver Porten endnu trodsigere, og synes at see en Krig med Rusland og Venedig modigere imøde. Skulde der virkelig blive Krig imellem Rusland og Porten, vil vort Hof paa det strengeste holde sig neutralt, og ikke gribe til Vaaben, uden det nødes dertil.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-10-23
J Hof= og Statscancelliet har man til Dato uafbrudt arbeidet paa nye Jnstructioner for den Keiserl. Gesandt i Berlin, og vil man vide, at disse i det væsentlige skal gaae ud paa at befordre det Romerske Kongevalg, og knytte et ængere Forbund imellem Østerrige, Preussen, og Rusland.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-10-23
Breslau, den 8 October. Den 10de hujus, da Kongen indtræffer her til Hyldingen, vil ogsaa Jødeskabet her gaae Hs. Majestæt to Mile imøde, og 9 Jødinder, klædte som Muser, ville overlevere Kongen et Digt. Paa Hyldingsdagen, den 15de, skal spises paa 900 Couverts paa Kongel. Bekostning. Samme Dag og Dagen efter bliver stor Jllumination, hvortil Kiøbmand skabet lader oprette en stor Obelisk med mange tusinde Lamper, og Jøderne et Salomons Tempel.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-10-23
Paris, den 9 October. Efter Breve fra Pondichery, ville Indbyggerne der heller staae under Engelsk end under Fransk Herredømme, og er overalt bemeldte Stad øde og melancholsk siden de 4 store Districter, Clour, Regimandri, Karical og Montasangaar ere skilte fra den.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-10-23
Frankfurt ved Mayn, den 10 October. J en Nederrhinsk Stad har nyelig En havt den Kaadhed at forgribe sig paa det Hollandske Vaaben, i det han har givet den Hollandske Løve 7 Sild i Kløerne i Stedet for de 7 Pile.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-10-23
Berlin, den 12 October. To Kiøbmænd her, Brødrene Pages, have ved Billedhugger Bettkober ladet sætte den høistsalige Konge saadan som Han saae ud i levende Live. De havde til den Ende forskaffet sig de fleste af den Høistsaliges Klæder, og deres Jdee er lykkedes saa fortreffelig, at ingen Jllusion kan tænkes større. Kongen sidder, i de Klæder, han bar, medens Han levede, paa en Stoel, og modtager Rapport af en Adjutant, som staaer for Ham, og som Han er i Begreb med at give Svar. Det Kongel. Huus, de fremmede Gesandter, og mange Standspersoner have beundret dette Konststykke, og givet Opfinderen deres bifald.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-10-23
Ytrecht, den 13 October. J Gaar blev alt det, de nye Raadsherrer, og de dem understøttende 8 Borgercompagnier, efter deres begyndte Fremgangsmaade endnu havde at giøre, paa det fuldkomneste udført med samme Høytideligheder, som vare brugte ved den forudgangne egenmægtige Raadherrers=Afsættelse, Raadherrers=Indsættelse og Raadsherrers=Benedigelse. Arvestadtholderen havde, som forhen er meldet, ikke villet vælge nogen nye Borgermester af de, paa den ham tilstillede Liste, anførte nye Raadsherrer; derfor besluttede Borgerskabet og det nye Raad selv at giøre Borger mestere, og lode i Gaar Morges, ved 8 Slet, ringe med alle Stadens Klokker, siden den ellers ved saadanne Høytideligheder brugelige Kanonade let kunde givet de omliggende Cordons Anledning til Misforstand. Henved Kl. 10 besatte Auxiliar-Schutzenbrudderkorpset fra Leiden og Dortrecht Tilgangene til Pladsen, de Neude; og Korpset fra Rotterdam holdt Portene spærrede, Kl. 11 1/2 forsamledes de 8 Borgercompagnier paa deres Allarm pladse, og marscherede under Trommeslag og flyvende Fahner til forommeldte Plads. Derefter kom 27 Raadsherrer med 1 Secretair, og tog Plads under et firekantet Telt af 40 Fods Størrelse, hvor de 16 Committerede ligeledes bleve indladte. Herpaa oplæste Stadsecretairen Falk følgende: "Da Arvestadtholderen ikke af de ham tilsendte Navne har udnævnt nogen til Borgermester, saa ere de Herrer Eyal og de Ridder (2 af de 7 uafsatte gamle Raadsherrer) ved formeligt Valg paa Stadens Raadhuus, dertil beskikkede.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-10-23
Haag, den 14 October. Det nye Raad i Ytrecht har i disse Dage udsat en Præmie af 500 Ducater for den, der bringer den første Efterretning om fiendtlige Troppers Anmarsch imod bemeldte Stad. Dog maa saadan Efterretning gives 24 Timer, førend Tropperne lade sig see for Staden. - Den Kongel. Danske Gesandt, Greven af Wedel Jarlsberg, er, med sit Hofs Tilladelse, paa nogle Maaneder reist herfra.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-10-23
Fra det Brandenborgske, den 17 October. Om den forevigede Monark har man fra en agtværdig Haand følgende historiske Træk: En Preussisk Oberstlieutenant, som ved den syvaarige Krigs Ende blev reduceret, anholdt saa længe hos Kongen om igien at blive placeret ved Armeen, at det tilsidst blev ham forbudet at nærme sig til Hs. Majestæt. Kort derefter udkom et Skamskrift imod Monarken; og saa ligegyldig Han endog pleiede at vise sig ved saadanne Leiligheder, udlovede Han dog 50 Frederichs dor til den, som opdagede Forfatteren. Oberstlieutenanten meldte sig paa nye hos Kongen, under det Paaskud, at han havde noget Vigtigt at foredrage. Han fik Audience, og sagde: Sire! De har udsat 50 Frederichsd'or for den, som opdager Forfatteren til Skamskriftet. Det er mig selv. Jeg lægger mit Hoved for Deres Fødder. Men hold Deres Kongelige Ord, og send min stakkels Kone og mine ulykkelige Børn den for Angiveren udlovede Belønning Kongen studsede over det yderste Skridt, hvortil Nøden havde kunnet bringe en Mand, som Han havde kiendt for en brav Officeer. Strax til Spandau, var Svaret, og vent der Men de 50 Frid Virkningen af min retfærdige Vrede richsd'or, Sire, sagde Oberstlieutenanten – Jnden 2 Timer skal Hans Kone have dem. Her, tag Han dette Brev, Da Oberst og leveer Commandanten i Spandau det.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-10-23
lieutenanten ved sin Ankomst til Spandau leverede Commandanten det aabnede denne det først, efterat han havde spiist med Arrestanten, og fandt det af følgende Jndhold: "Overbringeren af denne Ordre erholder Commandant pladsen i Spandau. Hans Kone og Børn komme strax bag efter, tilligemed de 50 Fredrichsd'orer. "Den hidtil værende Commandant i Spandan gaaer i samme Qualitet til – –, med hvilken Forbedring. jeg benaader ham til Belønning for hans troe Friedrich.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-10-23
Tieneste.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-10-23
Kiøbenhavn, den 23 October. Under Dato 29de September er udgaaet en Placat, angaaende en nye oprettet Kongel. Post-Casse=Pensions Direction, samt i hvad Orden Ansøgninger om Pensioner af bemeldte Casse for Fremtiden skulle skee, og hvad Attester de allerunderdanigst Ansøgende have at indgive med deres Ansøgninger.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-10-23
J Classe=Lotteriets 5te Classes Trækning udkom i Dag følgende høie Gevinster, nemlig: No. 9212 med 100 Rdlr. i Hr. Postmester Bogmads Collection i Bogense; No. 11698, 50 Rdlr. i Raadmand Stabels i Randers; No. 16959, 50 Rdlr. i Raadmand Weiners i Bergen; No. 5312, 50 Rdlr. i Controlleur Collins her i Staden; No. 12900, 50 Rdlr. i Secretair Clausens i Eckernførde; No. 13441, 50 Rdlr. i Postmester Thaysens i Husum; No. 4625, 300 Rdlr. i Linckes her i Staden; No. 1806, 200 Rdlr. i Raadmand Weiners i Bergen; No. 16220, 50 Rdlr. i Holms i Bragnæs; No. 11978, 300 Rdlr. i Wurmeldts i Thystad; No. 10328, 300 Rdlr. i Borups i Aalborg; No. 9061, 50 Rdlr. i Jnspecteur Baumgartens her i Staden; No. 19564, 50 Rdlr. i Pinds i Laurvigen. (Continuationen følger.)¬
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-10-23
J Tallotteriets 382de Trækning i Altona, den 19de October, udkom følgende Numere: Vinden. Therm.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-10-23
Barom. II. 8. N. N. V. 57 Varme. 16 Octobr. N. O. Uvis. N. N. O. Udi afvigte Uge fra den 14de Oct. til den 21de dito, ere i denne Kongel. Residencestad copulerede 18 Par. Fødte Drenge 34. Piger 26. Tilsammen fødte 60. Døde Mænd 15. Qvinder 7. Drenge 13. Piger 11, af følgende Sygdomme: Alderdom 3 Barselseng 1. Brystsyge 7. Forkiølelse 1. Forraadnelses=Feber 3. Gicht 1. Hidsig Feber 3. Jnflammation 1. Kighoste 1. Kopper 1. Krampe 1. Orme=Feber 1. Slag 5. Svindsort 1. Tænder 3. Tærende Syge 5. Uangivne Svagheder 3 Vattersoet 5. Tilsammen døde 46. Altsaa 14 flere fødte end døde.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-10-23
Natten imellem den 16de og 17de October ere af Kielderen under Stadens civile Arresthuus udbrudt tvende Deelinqventere, som formedelst begaaet stort Tyverie ere dømte ved Hof= og Stadsretten, at stryges til Kagen, med videre, den ene ved Navn Lars Rasmussen, 28 Aar gammel, født i Sielland, maadelig af Høyde, sterk af Skuldre og Been, et stort bredt Ansigt, blegladen, sort Haar og Skiæg, smaae Øyne, har mistet Pegesingeren paa den venstre Haand, og Tommelfingeren paa samme Haand beskadiget paa forreste Leed, var iklædt en hvid Vest med Tinknapper, en hvid Undertrøye, sorte Skind Buxer, hvide Strømper paa Benene og Træeskoe paa Fødderne; den anden navnlig Peder Michelsen, født her i Kiøbenhavn, 24 Aar gammel, middelmaadig af Høyde, smal af Skuldre og tykke Been, brunrød i Ansigtet og paa Kroppen, seer frisk ud af Øyne, afklippet Haar, og paa Hovedet en graa Nathue, paa Kroppen en graaagtig Vest med nogle røde Lapper, eller og en brun Trøye, har og tillige en rod Trøye med hvide Beenknapper, blaa Buxer, paa Benene et Par gamle hvide Strømper, og paa Fødderne et Par Træeskoe. Hvem som om disse tvende Deelinqventer kan give nogen Oplysning, vilde derom melde sig, enten hos mig Etatsraad Ortwed, som Kongens Foged, boende i store Kanikestræde No. 46, eller og hos Arrestforvarer Plessen i Stadens Arresthuus, da de derfor kan vente en passelig Douceur; ligesom og den, eller de, som maatte forekomme bemeldte Delinqventere, anmodes at anholde og paagribe dem, og aflevere dem, enten til mig Etatsraad Ortwed, eller og Arrestforvarer Plessen, som da strax skal vorde erstattet alle i saa Fald medgaaende Omkostninger. Skulde nogen imod Formodning huse eller hæle bemeldte tvende Deelinqventere, kan de derfor vente at vorde anseete og straffede Ortved. efter Loven.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-10-27
Kiøbenhavns No. Aar den. Red al Post-Tidende.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-10-27
Fredagen, den 27 October. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved P. M. Hopstner.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-10-27
Rom, den 4 October. Natten imellem den 19de og 20de September har fra Sinigaglig til Ancona raset en meget heftig Vandflod og en skrækkelig Storm, som har ødelagt Marker og Viin bierge, revet Træer op, og kastet Skorsteenene af Husene i Byerne. Paa Søen ere mange Skibe forulykkede. J Sinigaglig vare den 19de forhen, om Morgenen, ved høi lysDag to Jldkugler faldne fra Himmelen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-10-27
Den Pavel. Projectmager Miller er gaaet fra Forstanden. Hans Fiender have bibragt ham Gift.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-10-27
Petersborg, den 6 October. Keiserindens Reise til Crim er nu virkelig fastsat saaledes: Hs. Majestæt gaaer i næste Januarii Maaned med Kaner over Smolensk og Mohilow til Kiow, bliver der Fasten over, og oppebier Vandets Aabning. Derpaa seiler Hun ned af Dieperen til Cherson, hvorfra Monarkinden gaaer til Crim. Fra Crim vil Keiserinden vende tilbage hertil over Taganrock, Assow, Tscherkask, Charkow, Kursk, Woronesch, Tula og Moskau. Hele Reisen, kommer til at vare 6 Maaneder, og beløbe sig omtrent til 5000 Werster eller 714 Tydske Mile.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-10-27
London, den 10 October. De to Amerikanske Deputerede, som vare sendte til Algier, for i Kongressens Navn at handle om Fred og udløse de Amerikanske Fanger, ere komne med uforrettet Sag tilbage til Philladelphia. Deyen i Algier forlanger en Million Daler for Freden, og oven i Kiøbet 6000 Daler for Fangerne. Desuden have Barbarerne ført sig meget overmodig op baade imod de Deputerede selv, og i sær imod de fangne Amerikanske Skibscapitainer.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-10-27
J de forenede Amerikanske Stater have de politisk Udsigter endnu ikke det mindste forbedret sig. Handelen er endnu slet, og der er altid et Slags Krig imellem Debitorer og Creditorer. Saa er og Modstanden imod Papiirspengene, man vil indføre, endnu meget stor. Nogle Gidseler, som man havde faaet af Schewanese=Jndianerne, og som man troede at have i god Sikkerhed, ere hemmelig undveegne, og disse Jndianere begynde hist og her at myrde og udøve Grusomheder. Fra Charlestown klages over, at Spanierne ved deres Garda Costas indskrænke den Amerikanske Handel meget, og giøre den stor Skade. To Amerikanske Fartøier fra Nyeyork, med Levnetsmidler, som lode sig see noget nær ved Havannah bleve strax opbragte som gode Priser, og Mandskabet af dem kastet i Fængsel.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-10-27
Ytrecht, den 13 October. Efterat de tvende nye Borgemestere, Eyck (ikke Chal- og de Ridder, i Gaar vare proclammerede og tagne i Eed, blev endnu strax paa Stedet oplæst en Erklæring, hvorefter det af Borgerskabet antagne Regierings-Reglement blev indført, og det gamle Reglement af 1674 erklæret for afskaffet, ophævet og aldeles tilintetgjort.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-10-27
Frankfurt, den 14 October. under Titel: Af et Skrift, som nyelig er udkommet, Forestilling af vore Dages Jesuitisme &c., seer man, at Jesuiternes nu værende General er en Abbe Romberg, som er fød i Costanz, og lever i Rom. Ovenmeldte Skrifhar følgende mærkværdige Sted: "For at opnaae Hensigten med deres Orden (at herske over Menneskene), toge Jesuiterne fra deres første Oprindelse af ikke allene Religionen, men ogsaa Handelen til Hielp, og bleve de største Handelsmænd i Europa, i Ost- og Vestindien, ligesom de nu værende Exiesuiter endnu ere det, da de deels handle selv, deels ved deres Emissarier, hele Verden over, og ere fremtraadte som Banquerere i Hr. von Beaumarchais's Person i Paris, under den berygtede "Zannowichs Maske, som forsætlige Bankerotterere, der have søgt at bringe Holland og Venedig i Strid, og Kiøbmændene Chommel og Jordan til Undergang, ja drive endog ved Protestanter en vigtig Handel paa de Vestin"diske Øer, og lade paa Børsen i Amsterdam a. &c. hver "Postdag ved deres Commissionairer trække Vexler i store "Summer.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-10-27
Wien, den 14 October. I Dag er Hs. Majestæt Keiseren igien ankommen hertil. Da vort Hof ikke interesserer sig enten for det ene eller det andet af de to modsatte Partier i Holland, saa troer man, Keiseren omsider kunde vorde valgt til Voldgiftsmand i de Hollandske Stridigheder, hvis disse ikke paa anden mindelig Maade vare at bilægge. Man siger ogsaa virkelig, at vor Minister i Haag, Baron Reischach, har allerede i denne Henseende faaet sine foreløbende Forholdsordrer, og underrettet saa vel Generalstaternes Præsident som Arvestadtholderen herom.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-10-27
Fra Weichselen, den 15 October. Uroelighedens Aand skal igien vaagne i Polen, og to Store skulle spinde paa en nye Confoederation.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-10-27
Keiserinden af Rusland skal nyelig over Taffelet have ladet sig forlyde med, at hun vilde udmærke næste Aar, som er hendes 25de Regieringsaar, med en saa mærkværdig Gierning, at Hof, Stad og Land evig skulde tænke paa hende. Man længes derfor meget efter den næste aarlige Begængelse af hendes Tronbestigelse.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-10-27
Berlin, den 19 October. J Gaar Formiddags ankom Hs. Majestæt Kongen her tilbage fra Schlesien, Hyldingsprædikenen i Breslau den 15de har været over 1 Petr. 2, 17. Til Erindring af denne Hyldings Høitidelighed, klæde de Schlesiske Stænder 50 fattige Breslauske Borgerpiger op, og give hver en Udstyr af 100 Daler.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-10-27
Da Hs. Majestæt, paa sin Reise til Schlesien, den 5te hujus ankom til Glogau, fandt han paa Slottet, uden for de Kongel. Gemakker, 19 unge smukke Piger, som alle vare Døttre af Kongel. Betiente, og i hvide Klæder, med Guirlander af Roser og Myrthe, og i tilbageslagne Sløer, strøende Blomster. Een af dem overleverede paa Knæe et Digt, som Kongen, i det han løftede hende op, tog imod med de Ord: "Jeg er Dem meget forbunden, og sagde atter, da han gik bort: "Jeg takker Dem, mine Børn. - Kongens Ankomst til Schweidnitz den 6te skede af en Ærevei, som just til denne Leilighed var anlagt fra den nærmeste Landsbye, 1500 Skridt lang, paa hvilken vare anbragte 12 Statuer, mange Æreporte, levende Vægge, og et prægtig bygget aabet Græsk Tempel, hvori vare 14 Frøkener som Præstinder, klædte hvidt i Græsk Costum, og ofrede, da Kongen nærmede sig, Producter af Fyrstendommet paa et Alter. Den øverste Præstinde, en Generals Datter, overleverede Kongen paa et Sølv-Præsenteertallerken to Digte Henimod 2000 Bønder, sort klædte, vare paa Æreveien, og raabte et høit Vivat. Der hvor Kongen steeg af i Staden, strøede 22 hvidt klædte Piger Blomster uden for hans Værelser, og overleverede et Digt.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-10-27
Fra Dithmarsken, den 20 October. Da der igien have indfundet sig Muus i Marsken, saa har Landfogeden Hr. Et. Rd. Behrens føiet den Anstalt, at man har maattet slippe Katte ud, og fange Muus i Marsken, hvilke man efter Agertal har afleveret. J Følge tilforladelige Beretninger, skal saaledes allerede midt i September have været fanget og afleveret 37720 Muus.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-10-27
Kiøbenhavn, den 27 October. J Aften bliver ved Hoffet fuldbyrdet Mariage imellem Frøken Friderica Sophia Christiana von Bülow, Hofdame hos Hs. Kongel. Høihed Arveprindsesse Sophia Friderica, og Kammerjunker og Capitain, Hr. Carl August Wilhelm von Drieberg.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-10-27
Den 1ste August er Candatus Juris, Johann Rudolph Astbahr i Eckernførde, bestilt til Underrets=Advocat i Hertugdømmene. Den 4de er den forafskedigede Ritmester, Carl Ferdinand von Scheelen, bestilt til Postmester i Pløn. Den 12te er Candidatus Juris, Marcus Lorenzen i Hadersleb, bestilt til Underrets=Advocat i Hertugdømmene. Den 18de er Seminarist, Christian Detleff Fock, bestilt til Skrive og Regnemester og Collaborator ved den Latinske Skole i Neumünster. Den 25de er Professor Theologi extraordinarius og Archidiaconus ved Stadskirken i Kiel, Hr. Johann Hermann Meyer, bestilt til Hoved=Pastor Diaconus, Hr. Johann Christian König til Archi-Diaconus; Catecheten ved Skolemester=Seminariet i Kiel, Heinrich Müller, til Diaconus ved bemeldte Kirke. Candidatus Theologi, Peter Lorenzen, confirmeret at være Pastor til Clixbüll i Amtet Tøndern. Den 8de September er Underrets=Advocat, Johann Heinrich Wiese, bestilt til første supernumeraire Cancellie= og Regierings-Secretair ved den Holsteenske Landregiering i Glückstad. Den deputerede Borger, Ehrenfried Hermann Hormann i Oldeslohe, bestilt til supernumeraire Raadmand. Den 15de er Tingskriver, Peter Saar Matthiessen i Karr Herred i Amtet Tondern, efter Ansøgning i Naade entlediget, og i hans Sted er Copiisten ved Oberretten i Gottorf, Christian Wilhelm Schmidt, igien bestilt til Tingskriver. Den 22de er Raadmand, Johann Friedrich Petersen i Husum, efter Ansøgning i Naade entlediget. Den 13de October er Pastor, Hr. Paul Hansen, Hoyer i Grøde, bestilt til Pastor i Wamtrup, i Flensborg, Amt. Hans Magnussen i Bredsted, bestilt til Postmester sammesteds.
Kiøbenhavns Postrytter, 1786-10-27
I Dag bleve i Frue Kirke af Hs. Høiædle Høiærværdighed, Hr. Biskop Balle, til det hellige Præste=Embede følgende Candidater ordinerede: Hr. Ove Steenberg, kaldet til Præst ved Stadens Arresthuus; Hr. Søren Kildal, kaldet til Præst for den Evangelisk Lutherske Meenighed i Dublin; Hr. Christian Mathie Jensen, kaldet til Præst paa Fortet Christiansborg i Guinea. Biskoppens Tale var over Col. 4, 3. Af Ordinatis prædikede Hr. Steenberg, over 1 Thess. 3, 12, 13.