Berlingske Tidende, 1811-09-30
London, den 12te September. Et Skib, som er enkommen til Liverpool fra St. Domingo, har medbragt følgende Brev : Coyes, den 16de Juli. "Anliggenderne i denne Deel af Verden ere langt fra ikke i nogen glimrende Forfatning. Det 17de Regiment, som ligger her i Staden, har rebilleret, bemægtiget sig Arsenalerne, og angredet Regierings=Hotellet; men efter en meget lerende Fægtning, som varede over 3 Timer, blev der trængt tilbage. Tabet paa begge Sider var betydeligt Vi erfare i dette Øieblik at Beboerne af den østlige Deel ere rykkede imod dette Departement. og jeg erøer at der om 2 eller 3 Dage vil blive leveret et Slag ved Broen ved Maleguane" Man har endnu ingen sikker Efterretning faaet om Montevideos Overgivelse; men man kan snart vente den, og vi have ellerede at skil lige offictill. Dettils om de Operationer, som have fundet Sted uden omkring Fæstningen. Deriblandt høier ogsaa følgende: Til Juntaens Præsident. Excellents, Da jeg havde bemærket at Garnisonen dagligen havde trævit med, understøttet af Batterierne og armeerte Cholupper, at bemægtige sig hved Meel og Levnetsmidler der var i Montevidens Forstæder, tog jeg mine Forholdsregler for at forhindre det. Den 4de Juni, Kl. 8 om Morgenen, havde Fienden i samme Her sigt udsendt et Corps af 300 Mand i 2 Colonner fra Fæstningen. De Tropper jeg havde opstillet i Boghold sloges med dem i 2 Timer under en bestandig Jld af Geværerne, samt fra Batterierne og Chalupperne. Vore Tropper, som vare beordrede til denne Fægtning, have tilkæmpet sig en fuldkommen Seter ; et stort Antal Fiender, ere dræbte, og de Saaredes Antal var endnu betydeligere". Paa samme Tid fandt nok en Affaire Sted imellem Capitain Dou Balthasar Rargus's Tropper og Døn Balthasar Gueda, hvis Udfalendnu var sørgeligere for Fienden. Gud opholde Dem, I Hovedqvarteret ved Miquelete. Jose Roudeau. Albenig i Spanien, den 22de August. Vi ere nu igien komme tilbage til den Punct, vi forhen holdt besat imellem Con og Agneda- og efter al Sandsynlighed komme vi til at rykke videre frem, for at passere denne sidste Flod. De Vanskeligheder, som de betydelige Fra stande saavelsom Veienes Beskaffenhed lægge i Veien for det svære Artilleries og de fornødne Beleringsstykkers Transport, forhindre os aldeles fra at angribe Cindad Rodrigo; men vi ville vende os til Salamance, for et fordrive de franske Armeer fra de frugtbare Egne, 6 hvilke de cantonnere. Kunde vi, ved vor Maneuvre, opnaae dette Ølmærke, saa havde vi vundet en meget vigtig Punct. Saasnart Fienden seer, at vi lade vores Magt vinde sig mod Salamanca, vil han blive rødt til at concentrere alle sine Tropper, som nu cantonnere i de rige Egne omkring Talavera de la Reyne, Placentia og Corie, og uden at spilde Tiden marschere til Cindad Rødrigo, imedens Lord Wellingten, efterat have opnaaet sig Hersiet: "at drage ham til et andet Landstrøg, hvor han ikke kan subsistere uden at adskille sig, enten kan bekæmpe ham med Fordeel eller tage en Stilling bag ved Acurda, for at være istand til at drage Nytte af alle de falske Bevægelser Fienden maatte giøre. - Fra Revolutionen (i Aaret 1688) og indtil nu har Engedens udholdt 8 Krige, som tilsommen have varet 63 Aar. Den offentilet Gield blev i den første Krig forøget med 20 Millioner Pd. St., i den anden med 36 Millioner, i den 3die med 58 Millioner, i den 4de med 78 Millioner, i den 5te med 14 Million, i den 6 e med 316 Mis ligner, i den 7de med 619 Millioner, og i den 8de med . . . .; ialt med 1274 Millioner Pd. St. eller omtrent 30 Milliarder 575 Millioner Franker. Siden 1688 har Engelland, ved forskiellige Midler, og især ved Hielp af Amortisations-Fonder igien betalt 227 Millioner Pd. St. eller omtrent 5 Millarder 448 Millioner Franker, af sin Gield. Det sidder saaledes endnu i Gind for 1047 Millioner, eller omtrent 25 Milllarder 128 Millioner Franker. Man kunde nu vel spørge : om de Fordeele Engelland har draget af disse Krige, i een af hvilke det har tabt Amerien, holde det skadesløst for de store Udgivter i Al en u kommen Tabel sees, at Pelsen paa Guld og Sølv for nærværende Tid er følgende: 1 Unge Guld i Barrer: 4 Pd. 13 Sh. 6 P.; en Urte myntet Guld: 3 Pd. 17 Sk. 10 1/2 P.; det umygtede al saa 15 Sh. 7 1/2 P. dyrere end det myntede ; en U et umyntet Sølv; 6 Sh., mynter 5 Sk. 2 P.; det udyntede altsaa 1 Sh. omtrent de rere end det myntede. Reent Guld koster 5 Pd. 5 Sh. 10 Pence pr. Unze, reent Sølv 6 Sk. 10 Pence pr. Udze. Visse ere de Priser, som Guldsmedenne i London betale Smelterne. Den sidste Forhøielse paa Guldet fandt Sted i sidstafvigte April, og beløb sig til 2 Sk. pr. Unge; den sidste Forhøielse paa Sølvet skeete den 1ste August, og udgjorde 1 Pence pr. Unge.