JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1822-04-06
Onsdagen den 24de April d. A., Formiddag Kl. 10, opbydes ved offentlig Auction, for til Høistbydende, om antageligt Bud skeer, at bortsælges: En Gaard i Nørretranders Bye og Sogn i Fleskum Herred, med tilliggende Jorder, af Hartkor3 Tdr., samt Gaardens Konge- og Kirke=Korntiende og Kirkens Anpart af Qvægtiende, tilhørende Gaardmand Søren Pedersens Fallitboe. Auctionen holdes i bemeldte Gaard, og Conditionerne kan erfares hos Undertegnede. Saasnart Gaarden er solgt, sælges samme Dag Besætningen, samt Ind- og Udboe, imod contant Betaling ved Hanmerslag, eller naar paafordres. Ribe, den 23de Marts 1822. Bassesen.
Jyske Efterretninger, 1822-04-06
Bekjendtgjørelse. J Paaske=Helligdage udgives ingen Avis. Næst Avis udkommer Onsdagen den 10de April og fra den Dag af til anden Bestemmelse skeer, udgives denne Avis: Mandag, Onsdag og Løverdag; hvilket tjener til behagelig Efterretning saavel for Dem, der beærer Avisen med Bekjendtgjørelser, som og for Enhver, der ved eget Bud lade Avisen hos mig afhente. Aalborg Stiftsbogtrykkerie, den 6te April 1822. P. F. Wandall.
Jyske Efterretninger, 1822-04-10
Tyrkiet. Det russiske Ultimat er forkastet af Tyrkiets Statsraad (Divan) den 28 Februar. Alle anskar=Obersterne og mange af de Lovkyndige vare kistede. Alle det russiske Hofs Fordringer fik reent, ud Afslag, uagtet Storbrittanniens og Østerrigs Ministre tilraadede sammes ubetingede Antagelse. Manniskriver dette Skridt den Glædesruus over Alis, kald, der ikke blot bemestrede sig Almuens men og de høiere Stænders Gemytter. Reis Effendterklærede derpaa begge de bemeldte Ministre i en No at, som i enhver Hensigt var fornærmelig mod Rusland, at Porten ikke vil indgaae de gjorte BetingelFr. Rusland har brudt Bukarest=Fordraget, fordi det har undslaaet sig for at udlevere Oprøreren Sug to, modtaget ham gjæstfrit og understøttet ham med denge. Ogsaa Alexander Ypsilant i har ladet sig ser i russisk Uniform og været en lønlig Agent for det russiske Hof. De græske Templer agter man først at gjenoprette naar Grækeroprøret er undertrykt, og Fyrstendommene Moldau og Vallakiet vil først sommes efter samme Tidspunkt. Hvad endelig Hopodarets Ansættelse anbelanger, da har Porten fat g fore dertil aldrig mere at bruge Græker. Noten skreven i heel usømmelige Udtrykke imod Keiseren, Rusland, hvis Fredsind hele Europa sikkert ligesaa lodt kjender og beundrer, som hans egne troe Under hatter, og dog omtales han stedse deri overalt i en skel paafaldende foragtelig Tone. Tilbud bragte denne Efterretning til Europas Holedstæder, hvor den har havt den største Jndflydelse paa Stats=Obligationernes Priis. De ere alle fald le flere Procent, blot med Undtagelse af de Danske, som holde sig i deres Priis. Tyrkiske Hære, for det meste af Asiater, rykkefrem mod Donau. Hinsides denne Flod staae omtrent 15,000 Mand. En tyrkisk Eskadre er løbet ud i det Sørte Hav. Alle Statholdere i det europæiste Tyrkiehave faaet Ordre at væbne og øve alt vaabendygtigt ungt Mandskab i deres Statholderskaber, og fra Asienekomme Tropper over i Mængde. Marokkanerne til og de øvrige Barbaresker, der tildeels erkjende Storherren, som Profettens Ætling, for deres Overherre, ere opfordrede til at bringe Skibe og Hjelpetropper, saa man seer Tyrkerne belave sig paa en svær Dyst. Asiaterne holde et frygteligt Huus, hvor de drage, frem. Fyrstendømmene ere saaledes medtagne, at de seent kunne forvinde det. Deres Hovedstæder plyndres, Jndbyggerne mishandles og tildeels nedsables, og hele Kvarterer af Stæderne afbrændes. De højere Officerer ere for afmægtige til at kunne standse dette Uvæsen.
Jyske Efterretninger, 1822-04-10
Om Grækerne haves intet paalideligt. Man siger, at Tyrkerne skulle være slagne tillands og tilsøes i Nærheden af Patras, ligeledes skal Odysseus have slaget 12,000 Tyrker, som fra Makedonien trængte frem mod det egentlige Grækenland. Men disse, Efterretninger behøve Stadfæstelse. - ChorschidPascha har endnu mange Fæstninger tilbage at erobre, som ere i den faldne Alis Tilhængeres Hænder, før han kan virke med nogen Kraft mod Grækerne. Alis Skat i rede Penge blev langt mindre, end man havde troet, thi deels har han nedsænket. mange Kister med Penge paa lønlige Steder i Søen, hvilke ikke let kunne findes, da han altid lod ihjelslaa de Trælle, som han brugte ved Nedsænkningen, deels ere mange af hans Penge deponerede i forskellige tyrkiske Fæstninger og selv paa de tioniske Øer, og deels har Chorschid nok taget saameget for sig selv, som han kunde faae fat paa, da han ansaae sig for ligesaa nær arveberettiget, som nogen Anden. Derimod har Storherren faaet Alis Sabel, som vurderes til 4 Millioner og hans Kaftan, som skal være to Millioner Piaster værd. - Chorschid har faaet Titel af Fyrste eller Khan og Rang med Prindser af Blodet.
Jyske Efterretninger, 1822-04-10
Blandede Efterretninger. Paa en Udenlandsreise, som den svensk norske Kronprinds til Maj agter at foretage sig, skal H. K. H. ogsaa have i Sinde at besøge Kjøbenhavn.
Jyske Efterretninger, 1822-04-10
J Bergen havde man den 11te Marts en Orkan af Nord. Søen brød skrækkeligt paa Toldboden og de paa den Side beliggende Søboder. Af disse blev En brækket af Søen, som bortskyllede endeel deri, oplagt saltet Sild. De forleden omtalte Mumier, som efter Orkanen, den 11te Marts fandtes opdrevne paa Kysten af Hertugdømmet Bremen, vare i Egypten opkjøbte af den preussiske General Menu von Minutolipaa en videnskabelig Reise, som han foretog sig i de forgangne Aar i Østerlandene. De vare ved en Samling af flere Rariteter og Oldsager afsendte fra Alexandrien til Triest, hvorfra de afsendtes søværts til Hamborg, for derfra videre at spederes til Berlin, men Skibet sank med Mand og Muus imellem Helgoland og Curhaven og af Generalens hele Samling, som var forsikkret for 27,000 Mk. Bco., blev Jntet bjerget uden nogle lette Kasser med Mumier, som dreve iland og aabnedes af Strandboerne, som havde ventet at finde ganste andre Ting end døde. Mennesker i Kasserne. De bleve forskrækkede og lode begrave Ligene, men de bleve siden opgravede, igjen og udleverede til preussiske Autoriteter, som have spederet dem over Land til deres Bestemmelsested Berlin.
Jyske Efterretninger, 1822-04-10
J en Skrivelse fra Nederelben, som læses i Hamborgs Correspondent, angives Antallet paa de Mennesker, som i de sidste heftige Storme have saa Livet til paa Jyllands Kyster, til 1500, hvilket dog vel tør være for højt regnet, skjønt Kysten er lang fra Skagens Gren til Eiderens Udløb.
Jyske Efterretninger, 1822-04-10
Jsen paa Neva ved St. Petersborg gik iaar den 18de Marts n. St., hvilket er uhørt, da Jngen kan mindes, at den nogensinde tilforn er gaaet op førend i April. (Aar 1723 gik den op den 22de Marts og 1810 først den 30te April.)
Jyske Efterretninger, 1822-04-10
Engelske Aviser fortælle, at Kongen i England har besluttet at indtræde i Ægteskab anden Gang.
Jyske Efterretninger, 1822-04-10
J en Landsby i Polen lever en Hyrde, 105 Aar gammel, som for to Aar siden giftede sig tredie Gang. Hans Haar er endnu ikke graat og hans Tænder ere fuldtallige og funde.
Jyske Efterretninger, 1822-04-10
Mange fornemme Folk i Lemberg, østerrigsk Polen, anlægge nu den gammeldags polske National ragt.
Jyske Efterretninger, 1822-04-10
Fædrelandet.
Jyske Efterretninger, 1822-04-10
Kjøbenhavn den 6te April. Hs. Majestæt har ogsaa i de sidste Nætter sover godt, og Allerhøistsammes Bedring vedvarer at skride fremad.
Jyske Efterretninger, 1822-04-10
Hs. Hbd. Prinds Christian besøgte den 20de f.M., ledsaget af Marquis de Marbois og Hr. Desportes, Hotel Dieu i Paris. Hs. Høihed efterforskede, med den Ham egne Videbegjerlighed og Sagkundskab, paa det Omstændeligste, alle Indretninger i denne mærkværdige Anstalt. (Hotel Dieu er, som bekjendt, et anseeligt Sygehospital, hvoraf Lægerne Desault og Bichat have haft store Fortjenester.
Jyske Efterretninger, 1822-04-10
Det har behaget Hans Majestæt, paa Cancelliets derom nedlagte allerunderdanigste Forestilling, under 28de Marts d. A. allernaadigst at resolvere: "At Daglønnen for Muur= og Tømmersvendene i Kjøbenhavn i April og September Maaneder d. A. skal fastsættes til 5 Mk. Sølv dagligen, og at Arbeidstiden skal være fra Klokken 6 om Morgenen til Klokken 12 om Middagen, samt fra Kl. 1 om Eftermiddagen til Kl. 7 om Aftenen; men at derimod Daglønnen i Mai, Juni, Juli og August Maaneder d. A. tal fastsættes til 5 Mk. 8 s. Sølv om Dagen, og Arbeidstiden fra Kl. 5 til 11 om Formiddagen og fra Kl. 1 til 8 om Aftenen. J disse Dage blev i Kjøbenhavn slagtet en holsteensk Stud, der veiede 1604 Pund. Den var 5 Aar gl.
Jyske Efterretninger, 1822-04-10
Paa Bagergaarden No. 7 i Frideriksberg Byes Allegade, hvis Bygninger allene ere assurerede for 22,710 Rbd. Sølv, er ved tredie Auction kun buden, 3000 Rbd. Sølv.
Jyske Efterretninger, 1822-04-10
En Mand, R. C. Søeslev, er bortgaaet fra sin Kone, der sidder tilbage med 7 Børn og anmoder Alle og Enhver ikke at huse eller hæle ham. Aldrig læste man i Adresseavisen saamange Frier avertissementer, som nu. Næsten i hvert Nummer beiles der. De Søgende fordre et veldannet Udvortes, en ubesmittet Characteer og fremfor alt Andet - en anstændig Formue.
Jyske Efterretninger, 1822-04-10
Til Kjøbenhavn er ankommen en Friseur fra Paris, ved Navn Causse, der anbefaler sig til de ærede Herrer og Damer med alle mulige Slags Parykker, Tourer, Nakker og Bukler, samt nye opfundne Cachesolier. Han anbringer Turbaner og nye Haar efter er den nyeste Smag og skjærer Herrernes Haar efter de Investe Pariser Moder i Gothersgaden 349.
Jyske Efterretninger, 1822-04-10
Arrestanten Henrich Clausen Holm er, for mordisk Overfald paa sin Huusbonde, ved Høiesteret dømt til at hensættes til Arbeide i Kjøbenhavns Fæstning sin Livstid.
Jyske Efterretninger, 1822-04-10
Mariboe, den 29de Marts. Natten imellem den 25de og 26de d. M. opkom, under en meget heftig Storm, Jldløs i Bondebyen, Herritzlev ved Nysted, Grevskabet Christiansholm. Tvende Gaarde og et Huus bleve et ulykkeligt Nor for den altfortærende Jldslue. Paa den ene Gaard bleve Creaturerne reddede. Fra den anden jagede man dem ud paa Marken; men de stakkels huus vante Dyr vendte øieblikkelig tilbage og styrtede dem i Luerne, som sande Hecatomber. Efter Sigende kom der Jld i en tredie Gaard, men som lykkelig og vel blev qvalt i Fødselen. Jlden begyndte i et Baghuus, og formodentlig altsaa - paasat. - Samme Dag blev der ogsaa sat Jld i et Kornhæs uden for Ladebygningen paa Herreborgen Christiansholm. Luen begyndte at hvirvle frygteligen op af Taget: men blev ved Kraft og Anstrængelse lykkelig og vel dæmpet.
Jyske Efterretninger, 1822-04-10
Paaskedag den 7de April, kom den første Stork til Viborg.
Jyske Efterretninger, 1822-04-10
Aalborg Torvepriser, den 6te April: Oxekjød 4 a 7 s. Pd.; Flesk 6 a 7 s. Dito.; slagtede Lam fra Landet 6 Mk. Stk.; Høns 2 Mk. Dito; Æg 10 a 12 s. Snesen; Herregaards Smør 20 sk. Pd.; Bønder Dito 16 s. Dito; Gryn 4 Mk. Skp.
Jyske Efterretninger, 1822-04-10
Fra den 1ste til den 6te April 1822, ere ved Aalborg Toldkammer følgende Skippere ind- og udklarerede:
Jyske Efterretninger, 1822-04-10
Jndkomne. Den 1ste April, Peder Rewsbeck fra Mariager med Kornbrændeviin. Andreas Møller fra Gothenborg med Ballast. Lars Strømberg fra Strømstad med Dito. Andreas Carl. sen fra Gothenborg med Dito. Johannes P. P. Dittmer fra Frederikshavn med Stykgods. Johannes Carlsen fra Gothenborg med Ballast. Den 2den, Søren Sørensen fra Læsøe med Huder, Skind m.m. Johannes Blommender, fra Gothenborg med Ballast. Jens Larsen fra Østerriisøer, med Trælast og Steenkul. John Poulsen fra Dito med Dito og Østers. Christ. Jørgensen fra Holmestrand med Trælast. Peder Bendsen fra Skagen med Strandingsgods og Tørfisk. Den 3die, Lars Steenstrøm fra Drammen med Trælast. Bengt Svendsen fra Gothenborg med Ballast. Anders Andersen fra Dito med Dito. A. N. Gregersen fra Christianssand med Trælast, Østers m.m. C. M. Schlytter fra Østerriisøer med Trælast, Jern og Østers. Niels Andersen fra Holmestrand med Dito Dito. Paul Hansen fra Flensborg med Stykgods og Kornbrændeviin. Den 5te Jngen. Den 6te, J. A. Møller fra Helsingborg med Ballast. Søren Willesen fra Østerriisøer med Trælast og Østers Anders Svendsen fra Fyhrøe med Ballast. Chr. S. Gayhede fra Skagen med Tørfisk. Haagen Terkildsen fra Christiansand med Trælast. Mads Franten fra Østerriisøer, Sild. Børge Nielsen til Dito med Dito. Morten Sørensen til Nakskou med Leerkar. Christen Sørensen til Sæbye med Muursteene. Joh. Blommenberg til Gothenborg, med ferske Sild. Den 3die, Joh. P. P. Dittmer til Frederikshavn med Kalk m.m. Anders Andersen til Gothenborg med ferske Sild. Bengt Svendsen til Dito med Dito. Jens E. Staugaard til Kjøbenhavn med Havre. Adolph Olsen til Dito med Dito. John J. Gaarn til Bremen med Rug. Den 4de og 5te Jngen. Den 6te, J. A. Møller til Malm med ferske Sild. Peder Bentzen til Skagen med Ballast. Søren Sørensen til Læsøe med Kornvare. Peter Lassen til Schiedam med Byg. Anders Svendsen til Ude valle med ferske Sild.
Jyske Efterretninger, 1822-04-10
Bekjendtgjørelser. Skulle Nogen ønske at lade sig tilhonettere paa den af HerSchjønberg brugte Maade paa Glas i Guld med Zirater, kan saadant for billig Betaling skee hos Jens Brix. Aalborg, den 9de April 1822. I Herr Justitsraad Scheels og Frues Separationsboe, holdes en Skiftesamling paa Byetingsstuen, Løverdagen den 13de Dennes, Eftermiddag Kl. 3. Aalborg, den 9de April 1822. Schmidt. Hver et Klædeskab er tilkjøbs, anviser Bogtrykkeriet.
Jyske Efterretninger, 1822-04-10
Den anordnede Bon, som læses ved Ungdommens Confirmation, faaes hos Bogtrykker Wandall, heftet for 8 s., og uindbunden for 4 s.
Jyske Efterretninger, 1822-04-10
Om 460 Favne godt storslaaede Bøgebrænde kan sluttes Handel med Undertegnede. Nørre-Sundbye, den 25de Marts 1822. Spies. Hvor endeel fiirskaaren Ege=Tømmer til Fod, Stolper, Løsholter og Dverge, er at faae til Kjøbs; anvises af Her Bogtrykker Wandall. Til behagelig Efterretning for dem, som maatte have Lærred de ønskede paa Blegen hos Undertegnede, bekjendtgjøres: at samme nu modtages i April Maaned, og det som bliver kogt hos mig, skal vorde for saa billige Priser som muligt er. Aalborg, den 3die April 1822. Christen Hansen.
Jyske Efterretninger, 1822-04-10
Arvingerne efter afdøde Kirsten Thomasdatter i Solgaard i Hammer Sogn, de Umyndige med Værger, indkaldes herved at møde ved en Skiftesamling i Boet, som holdes paa mit Contoir den 20de April førstkommende, Formiddag 10. Nørre Sundbye, den 30te Marts 1822. Spies.
Jyske Efterretninger, 1822-04-10
En rask og skikkelig Tjenestekarl, anvises til næstkommende 1ste Mai en god Condition; hvorom nærmere Anviisning gives af Bogtrykker Wandal.
Jyske Efterretninger, 1822-04-10
Hos Undertegnede kan faaes bleget og ubleget Traae, ægte og uægte blaat Dito. - Sammesteds kan faaes en saa godt som nye Bilægger=Kakkelovn. Aalborg, den 2den April 1822. 3de Smith sal. Theisens, boendes i Kattevad.
Jyske Efterretninger, 1822-04-10
Til en anstændig Beboelse, helst nederst i Byen, anvises en Leyer. Man melder sig paa Stifsbogtrykkeriet.
Jyske Efterretninger, 1822-04-10
Nogle Værelser er tilleie til Paaske Fløttetid hos Fjeld sted i Kattesundet No. 171.
Jyske Efterretninger, 1822-04-10
En bruunmalet Skriverpult med forskjellige Indretninger og dertil hørende Brev Reol, er for billig Priis at erholde tilkjøbs. Stiftsbogtrykkeriet anviser Sælgeren.
Jyske Efterretninger, 1822-04-10
En voxen Dreng, der har Lyst at lære Gartneriet, kan strax blive antaget af Undertegnede. Jørgen Friis.
Jyske Efterretninger, 1822-04-10
Hos Undertegnede faaes: Pap= eller saakaldte Dukkeansigter af eget Arbeide af forskjellige Størrelser, der kan svare til de indførte i alle Deele. Signeter faaes færdige baade til Lak og Obelat. Forskjellige Slags Skole= og Skrivebøser af enhver Størrelse. Alleslags Bøger af alle Størrelger, faaes indbundne til nedsat Priis. Aalborg, den 19de Marts 1822. Roedstedt, Boghandler og Bogbinder.
Jyske Efterretninger, 1822-04-10
Auctioner. Torsdagen den 18de Dennes, om Formiddagen Kl. 9 slet og følgende Dage, bliver ved offentlig Auction, som af holdes i Gaarden No. 138 ved Vesteraae, bortsolgt endeel Vare og Jndboe med videre, bestaaende af: Sølv, Kobber, Tin, Messing, Jern, Bliktøi, Chatoller, Skabe, Linned, særdeles godt Dækketøi, Sengeklæder, Kjøkkentøi, Glas, Porcelain, Kanopeer, Stole, Speile, Kommoder, Vindues Gardiner, Vægtskaale og Lodder, samt Farvevarer m. v. saa og 3de Køer, Kjøbmand Hans Kirketerp Baye, Boe tilhørende, hvorover trykte Cataloger 8te Dage forinden Auctionen, ere at bekomme hos Raadmand og Stiftsrevisor Wølfferdt, imod Betaling af 12 s. Stykket. Aalborg, den 3die April 1822. Schmidt.
Jyske Efterretninger, 1822-04-10
Løverdagen den 13de Dennes, om Formiddagen Kl. 10, slet, bliver afholdt 4de Auction over de Stadshauptmand Jørgen Mørch Kruuses Boe tilhørende og i Jomfrue=Annegade under No. 276 og 267 beliggende 2de Gaarde. Auctionen afholdes i Gaarden No. 276, efter de Conditioner, som paa Auctionsstedet nærmere vil vorde bekjendtgjorte, og som forinden ere til Eftersyn hos Raadmand og Stiftsrevisor Wølfferdt. Aalborg, den 2den April 1822. Schmidt.
Jyske Efterretninger, 1822-04-10
Løverdagen den 13de April førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, bliver hos Herr Kjøbmand Svendsen i Hals, ved Auction bortsolgt en paa Nordmandshage forliist Jagt, Concordia, 8 1/2 Commerce=Læst drægtig, tilligemed dens ilandbjergede gode Jnventarium, Mast, Bogspryd, Seil, 2de Ankere med Touge og øvrige løbende Gods, en Skibs=Kakkelovn og noget Kahyt Gods. - Til samme Tid sælges og nogle af det druknede Mandskabs Koiklæder, samt nogle Fyrre-Stolper og Løsholter, imod Betaling ved Hammerslaget, eller naar forlanges; hvilket herved til Lysthavendes Efterretning bekjendtgjøres. Nørre-Sundbye, den 3die April 1822. Spies.
Jyske Efterretninger, 1822-04-10
Efter Begjering af Procurator Juul i Aalborg, paa vedkommende Udlægshavers Vegne, bliver ved Auction, som holdes i Skivum Præstegaard, Fredagen den 12te April næstkommende, om Formiddagen Kl. 10, bortsolgt en Deel hos Herr Pastor Hübertz sammesteds, ifølge Dom udlagt Gods, saasom: Sengeklæder, Sengesteder, Borde, Stole, Speile, Kakkelovne, Chatoller, Skabe, Sølv, Glas, Porcelain og Steentøi, Stueuhre, Kjøkken- og Bryggersredskaber, 1 Kobberkjedel i Grue, nogle Bøger, 6 Heste, 8 Køer, 30 Faar, Vogne, Plouge, Harver m. v.; hvilket herved bekjendtgjøres, med Tilføiende: at Varene sælges mod contant Betaling ved Hammerslaget. Løgstøer, den 26de Marts 1822. J. Scharling.
Jyske Efterretninger, 1822-04-10
Onsdagen den 24de April d. A., Formiddag Kl. 10, opbydes ved offentlig Auction, for til Høistbydende, om antageligt Bud skeer, at bortsælges: En Gaard i Nørretranders Bye og Sogn i Fleskum Herred, med tilliggende Jorder, af Hartkorn, 3 Tdr., samt Gaardens Konge- og Kirke=Korntiende og Kirkens Anpart af Qvægtiende, tilhørende Gaardmand Søren Pedersens Fallitboe. Auctionen holdes i bemeldte Gaard, og Conditionerne kan erfares hos Undertegnede. Saasnart Gaarden er solgt, sælges samme Dag Besætningen, samt Ind- og Udboe, imod contant Betaling ved Hammerslag, eller naar paafordres. Ribe, den 23de Marts 1822. Bassesen.
Jyske Efterretninger, 1822-04-10
Bekjendtgjørelse. Fra Pressen er udkommet: Blomsterkurven; en Samling af Fortællinger og Digte, indeholdende. Venskab og Kjerlighed (en original Fortælling) Paa en Vens Fødselsdag. - Brødet, (en Fortælling fra det Tyske.) - Alman og Fjora, dramatisk Digt. - Den menneskekjerlige Kosak. - Skovmindet. - Til Emma (med en halv udsprungen Rose.) - Bogen erholdes hos Undertegnede Forlægger, indbunden i smukt Papiir, paa Trykpapiir for 4 Mk. 8 s., og paa Skrivpapiir for 5 Mk. 8 s. Aalborg Stiftsbogtrykkerie, den 25de Marts 1822. P. F. Wandall.
Jyske Efterretninger, 1822-04-13
Nyeste Postefterretninger. Fra Tyrkiet har Posten denne Gang ikke bragt Noget af synderlig Vigtighed. Det tyrkiske Statsraads Stemning skal være saa krigersk, at det vel neppe kan lykkes Storbritanniens, Østerrigs, Frankrigs og Preussens fredmæglende Ministre at forebygge en Krigserklæring fra tyrkisk Side. Dog er Jntet endnu aldeles afgjort med Hensyn paa Spørgsmaalet og Krig og Fred. Sandsynligt er det, at Tyrkerne ville komme Russerne i Forveien, hvilke staae ved Grændsen uden Artillerie og Proviant i ringe Antal, da Artilleriet ikke har kunnet frembringes paa de bundløse Veie, Provianten i Bessarabien er op spist og Hæren har, med Undtagelse af nogle Fortropper, maattet trække sig bag Dnieper. Vicekongen af Egypten udruster et Tog mod Oprørerne paa Cypern.
Jyske Efterretninger, 1822-04-13
Paa Øen Madeira have Soldaterne gjort Opstand, bemægtiget sig Fortet og stillet dets Kanoner imod Staden Funchal, ligesom de have taget hele Øen i militair Besiddelse. Anledningen gav en Præst som i et trykt Skrift eller Flyveblad dadlede Soldaternes Adfærd ved Statsforfatningens Forandring i Portugal, hvorfor Soldaterne pidskede den geistlige Pasquilmager igjennem Gaderne til han blev liggende halvdød. Han blev bragt til Statholderen, som gav saa strenge befalinger imod slig Uorden, at hele Besætningen gjorde Opstand, der kan have stor Ulempe til følge.
Jyske Efterretninger, 1822-04-13
Amerika.
Jyske Efterretninger, 1822-04-13
De nyeste Efterretninger fra Mexico bringe en Proclamation fra General Don Agostino de Jturbide, betræffende den Regeringsform, som Landet herefter stal have. Den bestemmer et indstrænket Monarchie, som den mest passende Regeringsform, og proclamerer Ferdinand den Syvendes Dynastie, overladende Stænderne. at afgjøre, om Kongen skal afgaae til Mexico eller ikke, dog at Mexicanerne i sidste Fald sætte Den paa Thronen, som de dertil ansee for dygtigst. - Det hedder videre i samme Proclamation, at Jturbideoffentligen har været opfordret til at sætte Kronen paa sit eget Hoved, men han erklærer sig ophøjet over Ærgjerrighedens Aand og at han ingen anden Roes tragter efter, end den, at skienke sit Fæderneland Friheden. Jmidlertid giver han dog at forstaae, at dersom den mexicanske Nation skulle tilbyde ham Kronen, da skulle intet andet end et Mirakel formaae ham til at antage samme, saasom han foretrækker Rö og et stille Levnet for alt det Øvrige. - Andre Efterretninger sige imidlertid, at hans fleste Tilhængere have forladt ham, saa at der egentlig ingen stor Højmodighed er i hans noget tvetyvige Resignation.
Jyske Efterretninger, 1822-04-13
Portugals Kronprinds, Don Pedro af Alcantara, Prinds af Brasilien, der opholder sig i KiøJaneiro, som Regent i Portugals sydamerikanske Besiddelser, agtede sig hjem til Lissabon, men Jndbyggerne i Rio-Janeiro, ligesom alle de øvrige Brasilianer, holde saameget af denne Prinds, at de ikke ville være af med ham, men have indstændigen bedet ham at blive derovre og føre Regeringen i Brasilien, hvilket han og har samtykket, indtil han faaer Ordres fra sin Fader, Kongen i Portugal til hvem han desangaaende har gjort Jndberetning. Brasilianerne elske ham saa højt, at de endog gjerne gjorde ham til uafhængig Konge over sig, hvis han vilde paatave sig saadant, blot for at beholde ham hos sig. - Han er 24 Aar gammel og gift med en Datter af Keiseren i Østerrig. - J Brasilien er den Anordning paa ny indstærpet, at alle de Skibe som ville komme der fra fremmede Stæder, maae være forsynede med portugisiske Consulat Certificater, da de i manglende Fald afvises.
Jyske Efterretninger, 1822-04-13
J Sydamerika var sidstafvigte Vinter saa streng, at Jngen har oplevet Mage til samme. Jmellem Platastrømmen og Peru var Samfærselen aldeles stand seet ved den megen Sne, som var falden i det Jndre af Landet. Man troede der, at denne usædvanlig strenge Vinter ikke kunde have noget Godt at betyde. (Vinteren finder Sted der, men vi have Sommer i Europa.)