Berlingske Tidende, 1825-05-27
Jtalien, den 6te Mai. Vi have endelig erholdt directe Efterretninger fra Morea af meget ny Dato (indtil midt i April Maaned). De stadfæste fuldkommen, hvad vi allerede havde erfaret med Hensyn til Umuligheden for Jbrahim : Pascha at sætte sine Planer i Værk. Han havde gjort meget stor Regning paa talrige Tilhængere, som han vilde finde i Morea, saasnart hans Tropper vare landede, men Jngen har erklæret sig for hans Partie der. Tvertimod viser det sig nu, som Kjendsgierning, at Alle i Forening (hvor forskjellige endog de Partier ere, som have yttret sig der) ansee den Egyptiske Hærfører og hans Tropper for Fiender, som man maa ødelægge, eller i det mindste med al muelig Kraftanstrængelse fordrive ud af Landet, fordi de ikke have anden Øiemed, end igjen at bringe det under det Muselmanske Aag. Den er ogsaa klart af flere Beretninger, at Jbrahim Pascha er ført med get bag Lyset, enten af Personer, som vilde hans Ødelæggelse, eller af hans egne Agenter, som have smigret sig med altfor skjønne Forre stillinger og et Foretagende, som aldrig under nærværende Omstændigheder kunde have et lykkeligt Udfald. Dersom disse Raadgivningen ikke havde været, havde han vel i det mindste opsat sin Expedition, indtil Omstændighederne vare blevne gunstigere for ham. Hvad nu hans Troppers Stilling angaaer, saa holdt disse paa den vestlige Spidse af Syd=Morea en Linie besat, som til Venstre er flankeres af Citadellet ved Modon, og til Høire af det ved Coron. Denne Linie er dækket ved Forskandsninger, som ere forsynede med talrigt Artillerie. De Egyptiske Tropper holdt ligeledes de smaa Øer Sapienza og Cabrera besat, og havde der opkastet Redouter. Grækerne vare i Besiddelse af Navarin og Kastelli; deres Krigskibe vare slationerede i Havbugten ved Coron. Man forsikrer, at Græske Tropper vare indskibede paa disse Fartøier, for at iværksætte en Landgang i Ryggen af Jbrahims Linier, naar Hovedangredet fra Navarin finder Sted. Jøvrigt kunne Sagerne ikke længe blive i den nuværende Tilstand. Naar det lykkes Grækerne at gjennembryde, den Egyptiske Linie, saa er det Jbrahims Tropper umueligt at gjøre et Tildagetog, thi de to Citadeller ved Modon og Coron kunne ikke modtage dem, og Flaaden har aldeles forladt Moreas Kyster, enten det nu er for at hente nye Forstærkninger fra Candia, eller forikke at være udsat for den Græske Flaades Angreb. - Jmidlertid strømme Morcotiske Milizer til Navarin og Kalamata, Grækernes tvende Samlingspladser. Man forsikrer, at Beien af Maina, som har udsonet sig med den Græske Regjering, har overtaget Commandoen over de ved Kalamata sammendragne Corps, og ført en talrig Afdeling Spartanere derhen. Endeel af de Tropper, som have ligget i Leir ved Gastuni, er draget igjennem Arkadien, for at forstærke de til Angred paa Jbrahims Armee bestemte Corps. Disse Tropper, skulde først drage til Patra, men da det fremfor alt er nødvendige at bortjerne Egypterne fra Moreas Grund, saa ere de nu marscherede mod Navarin. - Af de sidste Beretninger fra Albanien seer man, at Reschid=Pascha har i Sinde, at foretage en Diversion til Jbrahims Fordeel. Hans ved Larissa værende Corps er marscheret til Karpenitza, og danner nu den høiere Fløi af den ved Patradgik poster rede Armee. Forbindelsen imellem denne Plads og Negropønt er bragt tilveie, efterat et Tyrkisk Corps har sat sig fast ved Tallanti. Man førstkrer, at den Thessalske Armee skal rykke frem til Salona, for derfra at komme til Lepanto, og at Expeditionen imod Mesolongi og Anatoliks foreløbigen er udsat.