Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-09-05
Paa St. Jan findes mange CacaoTræer i Haverne, Frugterne ligne de store gule Agurker, Skallen er en halv Tome tyk, indvendig sidde 27 til 30 Bønner i en hvid Hinde. En Art har røde Frugter, Frugterne sidde umiddelbar paa Stammen fra øverst til nederst og paa Greenenes tykkeste og sterkeste Deele, ellers kunde Greenene knap bære deres Tyngsel. Det samme findes ved andre Træer, som bære tunge Frugter, saasom Papay, Cocos og fleere. Chocoladen, som laves af Cacao-Bønnerne, var allerede i Brug hos Amerikanerne førend Spanierne kom til denne Deel af Jorden. Den knudede Rod af Tanmer (arumesenlentum er en ligesaa god og sund Spise for Negerne, som Batatterne. JndianKaal, hvis spæde Blade bruges som Spinat, er meget lidet forskiellig fra Tan nier Planten. Jo oftere den afskiæres, jo bedre voxer den. Paa St. Croix sees smaa Agre, som ere beplantede med den. Magis eller Mayt, som i Europa kaldes Tyrkisk Korn, er Negernes meeste Spise, og de vilde Nord-Amerikaners Brød. De spiser den enten raae, eller koge den til en Grød, efterat de først have stødt den smaa, eller bage Kager af den, eller lave Boller deraf, som spises til den vestindiske Ret Calelu. Naar Kornene endnu ere bløde, ristes Axene, eller koges i Saltvand, og spises varme med Smør paa Bladene bruges til Føde for Qvæget, som ogsaa gierne æder Kornet. Magis moednes i 3 Maaneder og kan altsaa 3 til 4 Gange om Aaret høstes. Den liden Magis voxer meget høyere end den store, men Kornene ere mindre og ey større end Hampefrøe. Den er ligeledes en meget nyttig og sund Spise for Mennesker, og Qvæg, i sær for Slaverne, som forrette sterkt Arbeide. De tillave den paa samme Maade som den store Mayz. Der plantes meget af den paa engang, siden den kan længe giemmes. Den behøver et halv Aar til at moedne. Foruden denne, avles her ogsaa den guineiske liden Magis. hvis Axer mindre end de andres. Af alle vestindiske Planter kunde Cassabi mindste undværes; thi den have Jndvaanerne i Syd=America og paa de vestindiske Øer, fra gamle Tider brugt til Brød. Negerne have endnu intet andet, og de fleeste indfødte Blanke ere ligeledes vante dertil. Denne Plantes Stamme er over Mands Høyde. Af dens Rod bages det vestindiske Brød. Den er bruun, og ligner store Reddiker eller Pastinakker. Ved en Stamme sidde 6 til 10 saadanne Reddiker, af hvilke de længste ere over en Fodlange, under Barken ere de hvide og have en hvid Saft i sig. Naar den udvendige brune Bark skrabes af Rødderne, rives de smaa paa et Rivejern, og præsses i en Pose saaledes at Saften reent gaaer fra dem. Naar de derpaa tørres og sigtes, blive de til et fiint hvidt Meel, hvoraf paa en Jern-Plade bages store tynde Kager. Friske smage de meget godt, i sær med Smør paa, og naar de med Tiden blive haarde, stænkes lidt Vand eller Viin paa dem, hvorefter de igien blive bløde. Saften er, saalænge den er frisk, en sød Forgift, som hos Mennesker og Dyr foraarsager Hævelse og Døden. Roden er ligesaa skadelig, men saavel den, som Saften tabe ved Jlden Forgiften aldeles, Roden naar den bages, og Saften naar den koges i nogle Timer og flittig afskummes. Efter at den saaledes er kogt, kan den, som en kraftig og sund Sauce bruges til Fisk og anden Mad. J Hungersnød stødes og koges Cassabibladene af Negerne og spises uden Skade. J Vestindien findes 5 Arter af Cassabl. En af dem er fød og et giftig. Den bruges ikke til Brød, men koges som angre Rødder, smager som søde Mandler og har tillige noget olieagtigt ved sig.