Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-10-18
Jndenlandske Efterretninger. Det kongelige danske Cancelli har under 2den de forlangt Biskoppernes Betænkning, angaaende om og hvorvidt Religionsfrihed kunde være at tilstaae Daabsmenighederne her i Landet. Hertil er Cancelliet foranlediget af et kgl. Rescript af 8de September, hvorved dets Betænkning forlanges angaaende de engelske Daabsmenigheders forhen omtalte Andragender til Hs. Maj. Kongen. Ved den Leilighed meddeler Cancelliet fuldstændige Oplysninger og disse Menigheders Oprindelse, Udbredelse, og Troeslærdomme, hvoraf det Væsentlige allerede vil være vore Læsere bekjendt. Kun hvad deres Troeslærdomme angaaer, mene vi, at Slutningen af Cancelliets Skrivelse ikke vil læses uden Jnteresse. Den lyder saaledes: "Jøvrigt maa Cancelliet endnu, hvad denne Seet angaaer, tilføie, at Medlemmerne af samme, idet de selv kalde sig "Baptister eller "Døbere og paa det Bestemteste protestere mod, at Benævnelsen Anabaptister eller Gjendøbere anvendes paa dem, som den vigtigste Forskjel mellem sig og de Sidstnævnte anføre, at disse foretoge den samme Handling med de Voxne, som gik over til deres Menighed, som eengang var foretaget med dem i deres Barndom, nemlig bestænkelse eller Overøselse med Vand, og som saaledes ikkun bliver en Gjentagelse af den samme Handling. Baptisterne derimod foretage en ganske anden Handling end den, der foretages med Børnene, idet disse døbes ved Bestænkelse eller Overøselse med Vand, hvorimod den sande Daab bør skee ved Neddyppelse i Vand, saaledes som Christus og Apostlene brugte og befalede det. Som andre Forskjelligheder mellem Baptister og Anabaptister anførde, at Hine udelukkende antage den hellige Skrift til Rettesnor for deres Tro, hvorimod disse tillige byggede paa Traditioner og umiddelbare Aabenbarelser, og endelig erkjende Baptisterne i borgerlig Henseende at staae under verdslige Love og Øvrigheder, som de skulle lyde i Alt, hvad der kan bestaae med Guds Lov og en god Samvittighed, medens Anabaptisterne ikke erkjende andre Love eller Øvrighed end deres egne. - De Puncter, hvori de saakaldte Baptister afvige fra Statskirken her i Landet, ere, overeensstemmende med en af Graveur Mønster afgiven Erklæring desangaaende, følgende: 1. De erkjende ikke Barnedaabens Gyldighed, men antage, at Jngen maa døbes førend han eller hun har den tilsvarende Tro, og veed hvad Daaben er og hvad den betyder. De antage ei Bestænkelse med Vand for nogen ret Daab, men derimod Neddyppelse i Vand i Navnet Faderens, Sønnens og den Helligaands. De antage, at Nadveren bør bruges efter Herrens Jndstiftelse ved Brødets Brydelse og Taksigelse. Forøvrigt bruge de Jndstiftelsesordene, ligesom Lutheranerne, dog med Undtagelse af Ordet: "sande." 4. De bruge ingen Slags Ceremonier eller udvortes Gudsdyrkelse, men tilbede alene Gud i Aand og Sandhed. Menighedens Lærere eller Ældste have ei Magt til at forlade eller beholde Menneskene deres Synder, hvilket alene tilkommer Gud i Himlen. Dog udover Menigheden Kirketugten ved at udelukke de Medlemmer, som ei føre en christelig Vandel. Jøvrigt hvad Ægteskaber, Begravelser og deslige angaaer, erkjende de Statens Autoritet og følge dens Forskrifter heri. Endelig skulde Cancelliet tilføie, at i et til Hs. Majestæt indgivet Andragende er yttret, at Brødrene Mønster for det Tilfælde, at der maatte tilstaaes dem og deres Troesbrødre fri Religionsøvelse overalt i Danmark, have erklæret sig villige til at indgaae følgende Forpligtelser: 1. At yde alle sædvanlige Afgifter til Statskirken. 2. At underholde deres Fattige uden at falde det Offentlige til Byrde. 3. At opdrage deres Børn i Overeensstemmelse med Landets Love, Statskirkens Bestemmelser ene herfra undtagne. 4. Til enhver Tid at gjøre Regjeringen bekjendt med deres religiense Anskuelser, og at bevise, at disse ere aldeles consistente med den borgerlige Orden. At afholde sig fra at optage nye Medlemmer uden først at have henviist disse til deres Sognepræst for af ham at blive underkastede saadan Examination og erholde saadanne Forholdsregler, som maatte ansees hensigtsmæssige og nødvendige, samt at de ligeledes have erklæret sig beredvillige til at afholde sig fra at foretage deres Daabs Ceremonier under aaben Himmel, men at foretage disse i Huus, samt til at holde deres gudelige Forsamlinger i deres egne Huse for ikke at tiltrække sig Folks Opmærksomhed.