JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-08-23
En lille Næse, en tyk nedhængende Underlæde, er et Kiendetegn paa Grovhed og Uartighed. Hvad de Lærde vide med Vished, kan faae Rum paa et halvt Ark Papiir. Men hvad de troe at vide, det kunne ikke hundrede Heste bære. J Davids Lovsang, 2 Sam. 22 Cap. v. 26. forekommer den fuldkomne og delige Tanke: "Hvo der har det Heltemod at være redelig, imod ham er Du - Gud - redelig." At være fuldkommen redelig, Jntet at gjøre som er imod Samvittigheden; dertil hører Heltemod; undertiden noget Mere end at gaae imod Fjendens Batterier, naar Trommen buldrer. De største og bedste Mennesker ere altid blevne dannede ved Kamp mod Lidelser; Den som Lykken, fra Barndommen af, har smillet til, den er for det meste, sin hele Levetid igjennem bleven et ganske almindeligt Menneske. Almindelige Mennesker ere som gangbare Mynter; Man kjender dem ved første Øiekast. Overordentlige Mennesker ere som sjeldne Mynter; Man maa længe betragte, prøve, veje dem. Jntolerants imod slette Forfattere er den tilgiveligste. Hvo vilde vel lade sig afspise med Olden, efter at Kornet var opdaget? Forfattere der ville skrive for alle Mennesker, ere moralske Qvaksalvere, som bryste sig af Universaltincturer. begge Deele.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-08-23
De Gamles Læsning gjør hverken Digtere eller Philosopher, men giver Mod til at vorde Skolen er Geniets Datter; men det hjerteløse Barn dræber ofte sin Moder. Det er lettere at døe for Sandheden, end at lide for den, og saa mange Ædles ubekiendte Martyrdom maa engang blive høiere belønnet, end det udgydede Blod. (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-08-23
Jndenlandske Efterretninger. Odense, d. 19 August. Trende Personer, som, for falske Sedlers Udgivelse, for 5 a 6 Aar siden bleve indsatte i Forbedringshuset paa Kongens Naade, og som ved allernaadigst Reskript af 3 d. M. var skjænket Friheden, bleve den 15 d. løsladte. Jnspectionen holdt ved denne Leilighed sin Forsamling i Arbeidsstuerne, hvor Hs. Majestæts allernaadigste Resolution, i samtlige Fangers Paahør, blev oplæst og nøiagtig forklaret, og hvorpaa Inspectionens Medlem, Hr. Pastor Steenbuch, holdt en kort Formaningstale til Fangerne, hvori han ved nogle, rørende Exempler skildrede de sørgelige Følger af saadanne Forbrydelser, og opmuntrede dem til at vedblive den gode Opførsel, de havde givet Exempel paa i Straffeanstalten, som de med synlig Rørelse og skjønsom Taknemmelighed lovede, og ilede glade, hver til sit foranstaltede lovlige, Erhverv, i Friheden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-08-23
Kjøbenhavns Børs den 23 August 1826. Hamburg 2 M.a vista 211 Species, 213.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-08-23
Specier solgtes til 12 Rbmk. 12 1/2 s. Bank-Disconto 5 pCt. Norske Speciessedler. pr. 100 Specier. Svenske Sedler. pr. Rdlr. Rigsgjeld. 4 pC. Kgl. Oblig. (u. R.) Dito Dito. . . . . . . .
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-08-23
Nationalbank Obligationer (af Laanet 4 Febr. 1820) 103 1/2 104 Rbd. r. S. Dito Dito. . . . . . . .
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-08-23
Hamborger Laan af 1819. Bmk. 3000 Dito Dito Bmk. 4000 6 pC. norsk Laan, ved Hambro & Søn. 4 pC. Dito nye . . . . . Asiatiske Actier. . . . . . 93 93 1/2 Rbd. Sedl. 110 110 1/2 i Sedler. - i Banco. 3 pC. nye danske Oblig., 3 M. efter at samme ere udstædte. - L. Sterling. 1 L. Sterl. beregnet til 14 Bmk. Rbd. Sedl. 52 52 1/2 Rbs. Tegn. 88 3/4 88 1/2 i Banco. 992 100 Banco. 99 3/4 100 Banco. 9898 1/4 i Banco. 89 1/2 90 i Sedler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-08-23
J nogle faa Aftryk af dette No., P. 1076, Lin. 5, staaer ved en Trykfeil, (o bestemmes af et) læs: (o: bestemmes) af et
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-08-27
Nyeste.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-08-27
Skilderie af Kjøbenhavn. Toogtyvende Aargang. No. 69. J Etatsraad F. Thaarups Fraværelse redigeret af Chr. Thaarup. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 27 August 1826.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-08-27
Et Par Ord i Anledning af den i Telegraphen (No. 2 15 Aargang) indrykkede critiske Anmeldelse af Hr. Cand. juris Svanes Skrivt over eenstydige Ord. Forfatteren til den ommeldte Anmeldelse begynder sin Critik med at bemærke, at de af Hr. Svane for eenstydige ansete Ord Part og Deel ere af een og samme Betydning og desaarsag kunne bruges i Flæng. Dette er uden al Tvivl urigtigt; thi det støder f. Ex. Enhvers Øre, naar man siger om En, der har talt over en Gjenstand, "at en Part istedet for en Deel) af det, han har sagt, er grundet, en Part er ugrundet."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-08-27
Jmod Hr. Svis. Definition paa Ordet Stykke, at det betyder en Deel af en fast Gjenstand, indvender Rec. dernæst, at Stykke ogsaa bruges og flydende Gienstande, hvilket er urigtigt, thi Jngen siger: et Stykke Vand, men vel et Stykke Jord, og man siger unægteligen hellere og tiere, en Deel end et Stykke af Havets Overflade.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-08-27
J Anledning af Hr. Ses. Desinitioner paa Sund og Stræde anfører dernæst Rec., at disse Ord efter hans Mening ere eensbetydende, hvilket imidlertid er urigtigt, da Ingen letteligen f. Ex. vil kalde det store og lille Belt og Øresundet Danmarks tre Stræder, ligesaalidet som Strædet ved Gibraltar benævnes Sundet ved Gibraltar. Hr. S. har derfor Ret, naar han desinerer Sund ved en lang og smal Deel af Havet, som løber mellem tvende Lande", og Stræde ved en smal Deel af Havet, som løber mellem tvende Landes Udkanter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-08-27
Jmod Hr. S's. Definition paa Ordet Strøm, at det betyder en Aa eller Flod, som løber med en rivende Fart, erindrer Rec.,at Donauen og Rhinen kaldes en Strøm, uagtet disse Floder dog paa enkelte Puncter, løbe uden Heftighed; da imidlertid disse Floder ere de største i Europa og som oftest flyde med en voldsom Fart, danne Vandfald o. s. v.; bestyrke Benævnelserne af Donau- og Rhinstrøm i høi Grad Rigtigheden af den givne Definition, istedet for at modbevise samme. Ved Hr. S. Forklaring paa Ordet Klippe, at det er en stor Steenmasse, som rager frem af et Bjerg", erindrer Rec. "at Klipper ogsaa rage frem af Havet; dette er vel saa, men Bjerge findes jo ogsaa i Havet. Ved Hr. S. Definition paa Ordet Klang, anfører Rec., "at dette Ord ogsaa bruges om Menneskets og Dyrets Stemme, uagtet at Hr. S. ingenlunde har nægtet dette, thi hans Definition lyder saaledes: "Klang er Lyden af Metal eller en anden Gjenstand, som giver en lignende Lyd" (f. Ex. en malmfuld Stemme.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-08-27
Jmod Hr. S. Definition paa Ordet Tone, ifølge hvilken dette betegner en (enhver) Lyd i kunstnerisk Henseende", eller (med andre og flere Ord) en Lyd forsaavidt den omtales i musikalsk Henseende, som høj, lav, skurrende, behagelig, falsk os. v., bemærker Rec. fremdeles, at Tone ogsaa kan betegne en aldeles natur rig Lyd, uden mindste Tilblanding af Kunst", endskjønt Hr. S. ikke har sagt et Ord om, at Toner betegne unaturlige og kunstige Lyde. Ordet Qvalm (ligesom ogsaa Part, Flamme o. fl.) erklærer dernæst Rec. "for udanske, efterdi de oprinde fra et fremmed Sprog, men heri har Rec. Uret, thi de anførte Ord ere ligefuldt danske Ord, fordi de muligen engang vare fremmede, da de nu ere optagne i Sproget og bruges hyppigt af dannede Folk, baade i Tale og Skrivt. Noget grundet synes Rec. Bemærkning angaaende Forklaringen paa Ordet stille, hvorvel dette uden Tvivl rigtigst bruges i Medfør af den givne Definition. Ordet tys kan derimod ikke, saaledes som Rec. antager, "bruges om Dyr og livløse Gjenstande", der ikke give nogen Lyd fra sig, ingen vil f. Ex. sige om en Hund, der har ophørt at gjøe, eller om en Klokke, der ej ringer længere, at den er tys Ved Hr. S. Forklaring paa Ordene Lade, og Gebærde anfører Rec., at man i de fleste Tilfælde istedet for Gebærde, der formeentligen er fremmed (af Oprindelse!) kan bruge Lade, efterdi det ikke indeholder Begrebet om noget Særegent og besynderligt." At dette er aldeles urigtigt indsees blandt andet tydeligen deraf, at det i høi Grad støder Øret, at sige om En, at han ledsager sin Tale med skjønne og ædle Lader. Rec. paastaaer dernæst, "at Syn og Besigtelse ere af een og samme Betydning, hvilket ligeledes er fejlagtigt; thi Jngen vil kalde en Stutteriebesigtelse et "Stuteriesyn og et Syn over en Gaard en "Gaard besigtelse; Hr. S. definerer derfor rigtigen Ordet besigte derved, at det er at betragte enten et Menneske eller et Dyr, for at erfare dets Legemsbeskaffenhed og at syne derved at det er at betragte en Ting for at erfare dens Beskaffenheder." Rec. yttrer derefter, at Hr. S. feiler, naar han siger, at Ordet skjøn kun bruges om synlige Gjenstande. Dette er upaatvivleligen aldeles rigtigt bemærket af Hr. S., thi Mansiger f. Ex. rigtigst og oftest en smuk, delig, herlig (men ikke en skjøn) Melodie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-08-27
Fremdeles indvender Rec. mod Hr. S's. Forklaringer paa Ordene mild, blid, styg hæslig og fæl, at disse Ord ogsaa kunne bruges om usandselige Gienstande; dette har Hr. S. ei allene ikke nægtet, men endog udtrykkeligen i en Note under Ordet smuk erklæret, at dette tilligemed flere af de i Nærheden af samme forklarede Ord ofte bruges om usandselige Gienstande, skjønt de egentligen og oprindeligen bruges om fandselige Gjenstande. Ved styg bemærker Rec. endvidere at dette Ord ogsaa lader sig bruge om den der i høi Grad besidder Egenskaben styg"; dette har Hr. S. ejheller nægtet ved at paastaae, at hæslig kun kan bruges om Gienstande, der i høi Grad ere stygge. Ved leed anføres dernæst, at dette Ord ogsaa kan bruges i en anden Betydning end i den af Hr. S. forklarede, hvilket maaskee er rigtigt, men dog ikke vedkommer den paagjældende Forfatter, med mindre Ordet i den sidste Betydning er eenstydigt med et andet Ord og af ham forglemt. Rec. formener endvidere, at Man, uden at støde an mod Sprogbrug, kan sige en væmmelig Lugt, det kan imidlertid ikke nægtes, man snarere og rigtigere siger om Lugten, at den er ækkel, modbydelig, styg os.v. end væmmelig, og at Hr. S. Yttring, at væmmelig kun bruges om ubehagelige synlige Gienstande, er rigtig. Rec. yttrer derpaa at Stads og Pynt ere eensbetydende, og at begge Ord altid forudsætte Ting, der koste Penge; at dette er urigtig, vil uden Tvivl indrømmes, da man ej kan nægte, at en Kornblomst f. Ex. kan faaes uden Penge og at denne, sat paa en Hat, snarere kaldes Pryd og Pynt end Stads. Ved Zirat, Flamme o. s. v. erindrer. endelig Rec. blot, at de formeentligen ere fremmede Ord, hvorom forhen er talt, og ved Ordet Figur at det ogsaa kan bruges om livløse Gjenstande, hvilket ikke heller er rigtigt, thi det støder upaatvivleligt ethvert dannet Øre at høre En sige om et Glas f. Ex., at det har en smuk Figur (istedetfor Form. At man som en Undtagelse fra den givne Forklaring, siger "mathematiske Figurer, har Hr. S. selv bemærket. Det Anførte vil uden Tvivl være tilstrækkeligt til at vise det Ugrundede i den gjennemgaaede critiske Anmeldelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-08-27
Den Fremgangsmaade, som den danske Regjering har fulgt ved saa mange gavnlige Foretagender og Forandringer i Landbosaget, nemlig ved nedsatte Commissioner at bedømme et Foretagendes Gavnlighed og en Forandrings Nødvendighed, saavelsom den bedste Fremgangsmaade ved Iværksættelsen, og dernæst ved Megling, og ikke ved strengt Kongebud, lagde Haand derpaa, har, til stort Held for Danmark, stiftet saare meget Godt og Stort. Jeg haaber, og det ikke uden Grund, at ogsaa det her omhandlede Æmne snart vorder underkastet en alvorlig Drøftelse, og den tilsigtede Forandring dernæst iværksat, til Held for nærværende som tilkommende Slægter, og til Velsignelse for det elskte Fædreland.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-08-27
Aphorismer. Meddeelte af Frederik Møller. Lad din Stræben have et højt Formaal men Kjærlighed maa give den sin Retning. Sønderriv Baandet imellem Dig og Menneskeheden - og Du vil svæve i en uendelig Tomhed, uden Trøst og uden No. - Himlen siger: "Du hører ikke mig til, thi din Forstand rækker ikke op til mig; og Jorden raaber: "Jeg kjender Dig ikke, thi Du elsker ikke mine Børn Det gaaer med Musikken som med - Fruentimmer. Det gamle duer aldrig, og kunde Pergolesis: Støbet meter synges let af Mange, saa vilde det aldrig høres i fine Selskaber, var det end ikke et religiøs Stykke. Det er en vigtig Regel, aldrig at lee med, naar Nogen bliver gjort latterlig, thi Man kan være temmelig viis paa, at den Latterliggjorte ikke glemmer det. Man har Aarsag til at være tilfreds med sig selv, naar Man finder Fornøielse i vise og gode Menneskers Omgang, thi Man har da gjort et mærkelig Fremskridt mod Dyd og Lyksalighed. Naar Man ingen saadan Omgang kan have, saa er det bedst at have slet ingen. Hvo som skjuler en Velgierning, er kun et Skridt borte fra at negte den. Al for stor Tilfærdighed i at giengielde en Artighed, er en Art af Utaknemmelighed. Kongerne kunne fordre enhver Underkastelse, kun ikke Forstandens. Min Fornuft er ikke forbunden til at bøie sig, om end mine Knæe ere det. Et Menneske med sund, dyrket Forstand, kan ingen Skurk være. Sandt og ægte Genie fører til Orden, Sandhed og Dyd. Det er farligt at angribe et Menneske, som Man har betaget Middel til Flugt. Folkeslag og enkelte Mennesker ere bedst, naar de ere glade, og de fortjene Glæden, naar de nyde den. Den som intet Andet mangler end Mangel, er ulykkelig. Ret til at yttre sin Mening, er Frihedens Aandedrag. Alt hvad der indskrænker denne Ret, skær Tungen af Statens Mund og forraader at den, lig Orientens Despoter, vil betjenes af stumme Slaver. At ville skjule vore Svagheder, vil ogsaa af den Grund ikke lykkes, fordi det ene Menneske bevogter det Andet med Snildhed og Ugunst. En Svaghed som Vennen ikke vil vide eller dog ikke udbrede videre, vil Modstanderen, og Fienden gribe begierligere, og forkynde fra Mund til Mund. Vi ere forlængst forraadte og bespottede af hundrede Øine, imedens Vi ene selv lukke Øiet for vor Daarlighed. Vilde end Nutiden skaane Os, saa er Sandhed Tidens Datter, og selv det konstigste Slør, Vi kunne kaste over vore Feil, vil Fremtiden med sin stærke Haand sønderrive. (Fortsættes.) Til Hr. Pastor Th. M. B. Galskjøt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-08-27
Indsenderen har med Fornøielse læst Hr. Pastorens Beviis i Skilderiet Nr. 67 for at vi ikke bør benytte os af det svenske a, men det Sted af a med en Streg over, 56 er noget nationalt, vi kunne have for os selv, og almidelig bekjendt bladt Almue af Hr. Pastores meget læste Værker, ja desude meget gammelt i dask Tryk. I Claus Lauritssens Regnekunst, 1552, fides f. E. S. 2 følgende Vers til de, der vil lære at regne: Ha lese thene bog tyllende fra først, saa leres thet snarlige med stor løst. Dette Tegn ka tillige i mage adre Tilfælde tike til Skriftes Forskönelse og Forkortelse. Kuforat udg Forverling, med A, an, idstilles til Hr. Pastores gustige Betæknig, 6 det ikke var bedst at böje Stregen over a, nar det skal være 4, lidt opad i Enderne, liges, dette Bogstav skrives i de gale Coder F. hvoraf der er givet Facsimile i Hermod Nr. 2. Slig en Tøddel skrives næst liges, hurtig 56 de lige Streg, og ka, for ej at forvexles med det prosodiske Tegn pa Korthed, trykkes med a. Saledes kunne vida erholde et rigtig gammel dansk 4, uden at blive svenske. Det sveske a bør vi uder ig Omstædigheder optage; thi vi have jo alt 26 sveske Bogstaver her i Ladet, so ved de gjesidige Undervisning daglige gribe mer og mer 6 sig. Skulde vi nu fa det 27de med, sa Gud nede gale Damark og den daske Tige Quodlibet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-08-27
En Hollænder tilbragte atten Aar med at udsnitte et Skakspil. Saa lang Tid har sikkerligen hiin Perser ikke anvendt paa Opfindelsen, af dette Spil.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-08-27
Allerede for mange Aar siden satte man den forrige polske Republik følgende Gravskrift: "Født af Kongernes alt for store Eftergivenhed; opfødt af Senatorernes Uforskammenhed, plaget af Ridderordenens Tøilesløshed, stillet blot af alle Classers Gierrighed; gjort til Vantroes Skatskyldige, har den beredt sin egen Ruin."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-08-27
Jndenlandske Efterretninger. Odense, d. 23 August. Veiret har i denne Maaned af og til havt en urolig Caracteer. Saaledes blæste den 5te August en temmelig stærk Nordvestvind, og foranledigede samme end ingen høi Flod, naaede Vandet dog flere af de i sidste Stormflod forulykkede Halligers lavtliggende Grunde og bortskyllede nogle og 70 Læs Høe. Løverdagen den 9 d. trak mod Aftenstid et frygteligt Uveir op over Kjøbenhavn, hvilket dog først udbrød om Natten Kl. 2 og var det sværeste, Man i Sommer har oplevet. Lyn fulgte paa Lyn, Skrald paa Skrald, uden Af brud, i et Par Timers Tid, og Regnen nedstyrtede strømmeviis. Natten imellem d. 13 og 14 d. havdes ogsaa i Mariboe en meget stærk Orcanstorm af Sydvest. - Det tegner nu til stadigere Veir i Maanedens Slutning) som kommer meget beleiligt for at faae Kornet i Huus.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-08-27
Thisted. Den 4de August blæste her en stærk Storm, og uagtet Vinden var Sydost og bar fra Land, brød Vesterhavet dog atter igjennem ved Agger over i Liimfjorden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-08-27
Viborg, d. 22de August. Det fortreffeligste Høstveir med Varme og blæsende Vind, meest af Nordvest, fremskynder og ender den befrygtede vaade Høst. Regnens Virken paa Græsset er kjendelig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-08-27
Kjøbenhavns Børs, den 26 August 1825. Hamburg 2 M.a vista 210 Species 212.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-08-27
Specier solgtes til Svenske Sedler. 12 Rbmk. 11 1/2 s. Bank-Disconto 5 pCt. Norske Speciessedler. pr. 100 Specier pr. Rdlr. Rigsgjeld. 4 pC. Kgl. Oblig. (u. R.) Dito Dito. . . . . . . .
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-08-27
Nationalbank Obligationer (af Laanet 4 Febr. 1820) 103 1103 1/2 Rbd. r. S. Dito Dito. . . . . . . .
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-08-27
Hamborger Laan af 1819. Bmk. 3000. Dito Dito Bmk. 4000 6 pC. norsk Laan, ved Hambro & Søn. 4 pC. Dito nye . . . . . Asiatiske Actier . . . . . . 191 1/2 192 Rbd. Sedl. 51252 Rbs. Tegn. 92 193 Rbd. Sedl. 88 88 1/4 i Banco. 109 1/2 110 i Sedler. 99 1/2 100 Banco. 99 1/2 100 Banco. 105 1/2 106 i Banco. i Banco. 89 1/2 90 i Sedler. 3 pC. nye danske Oblig., 3 M. efter at samme ere udstædte. - L. Sterling. 1 L. Sterl. beregnet til 14 Bmk. Sølvbryllups Sang. Hvad kunde uden Kjærlighed behage? Og uden Elskovs Tryllestav, Hvad blev paa denne Jord tilbage? Den Kval, at leve, - og en Grav, Dorat. (Tone: "Skilt fra Dig" osv.) Brug og Misbrug vandre gjennem Livet: Selv det Bedste tidt et Onde blev; Alt, hvad Dødens Børn af Gud er givet, J Anvendelsernes Bog han skrev. Stundom saa det Sletteste vi skue Under Godheds lyse Morgenskjær: Venskabs, Elskovs, Religionens Lue Tændtes tidt for Nattens skumle Færd. Ak, af eder selv, J Himlens Aander, Kiender Hoben blot det tomme Navn, Venskab under Guldets Dolk sig vaander; Elskov segner hen i Lysters Favn; 2 Religionen, Livs og Døds Veninde - Findes vel et Ord, misbrugt, som det? Millioners Kvaler er det Minde, Grumme Præster reiste vidt og bredt, Kun, hvor Aand og Hjerte ædelt stemme, Toner Venskabs søde Sammenklang; Kun, hvor Sjæle sig i Sjæle glemme, Grønnes Elskovs lyse Myrtevang; 2 Kun, hvor Tro i ædel Færd vi skue, Dyrkes Gud i Sandhed og i Aand: Thi kun der, af Hjertets Himmellue, Varmes Jordelivets kolde Haand. Sieldne Liv, vi feire her dit Minde: Venskab, Elskov, Dyd din Krone vandt Sølverbryllups Par, Din Krandsvibinde, For de fem og tyve Aar, som svandt Mens Dit Barn - Dit EnesteDuskuer, Med sin Huusbond og to Ængle smaae, Nære barnlig Ømheds Altarluer, Tone Bægret: "Fast Dit Held bestaae."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-08-27
Blok Tøxen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-08-30
Nyeste.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-08-30
Skilderie af Kjøbenhavn. Toogtyvende Aargang. No. 70. J Etatsraad F. Thaarups Fraværelse redigeret af Chr. Thaarup. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 30 August 1825. Om Borgerskolerne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-08-30
J nyeste Skilderie af Kjøbenhavn (No. 48. 1825.) læses et Stykke, betitlet: "Velmeent Raad til vore Kjøbstædskolers bedre Organisation", som deels synes at nedsætte Borgerskolerne i Almindelighed, deels giver nogle Vink til sammes formeentlige Forbedring. Saa unægteligt det er, at den ikke ualmindelige Misfornøielse med de nærværende Borgerskoler maa give grundet Formodning om, at disse endnu ikke ere saaledes, at de kunne tilfredsstille Borgeres almindelige Fordringer og de billige Forventninger, hvortil haves tilstrækkelig Grund i de Kongelige Anordninger, og de herom allernaadigst gjorte Bestemmelser, saa vist er det ogsaa, at samme Misfornøielse, som let kan blive til almindelig Stemning, ingenlunde kan tilfulde vise, eller afgive et aldeles sikkert Beviis for, at Borgerskolerne ikke skulde være paa deres rette Fod, og at Skylden hertil ligger i Organisationen og den anordningsmæssige Indretning af samme; hvilket synes at være Forfatterens Mening med ovenanførte Stykke, hvorfor han og giver Raad til Kjøbstædskolernes bedre Organisation.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-08-30
Det er aldeles ikke saa nyt og uhørt, at erfare Misfornøielse endog med gode Indretninger, særdeles naar enkelt Mands Jnteresse og Fordeel er hermed foreente, men urigtigt er det, at skrive saadan Misfornøielse med Borgerskolerne allene paa disses anordningsmæssige Organisations Regning, da den upartiske Dommer vil finde, at Borgerne selv, Lærerne, ja selve Bestyrelserne have sin Andeel fuldt og vel herudi. Jngen kjender Forordningen af 29de Juli 1814, som ikke af dennes hele Aand med Taknemlighed og Glæde seer de umiskjendeligste Beviser paa vox landsfaderlige, allernaadigste Regjerings christelige Omsorg for sand Oplysnings vigtige Sag og Christendommens Lære. Er der endog saa slette Borgerskoler, som Gud forbyde, at de fortjente at stemples med det haarde Udtryk: "Sædelighedens Grave, da hviler Skylden enten paa Lærerne, eller paa Bestyrelserne, eller paa begge tillige. Organisatidnen efter Anordningerne er herudi aldeles uskyldig. Er der endvidere mindre gode Borgerskoler, paa mange Steder, hvo kan da nægte, at Borgerne, det er selve Forældrene, bidrage meget hertil, dersom de af Misfornøielse eller andre Grunde ikke staae deres Børns Lærere troligen bi, Det er jo indlysende, at Forældre og Foresatte, i Henseende til Huusflid, Selvarbeidsomhed og gode Sæder have den største og vigtigste Deel i Børnenes Opdragelse; dersom ikke Lærerens Arbeide ledsages af christelige Forældres kjerlige Bestræbelser, visselig! da vil den samvittighedsfuldeste, den bedste Lærers Flid vorde uden Frugter. Jkke heller vil Nogen nægte, at der jo ogsaa ere Lærere, som ikke opfylde deres vigtige Kalds Pligter i disses hele Omfang, enten fordi de sukke under trange Kaar og Næringssorgers tunge Byrde, eller frugtesløse Bestræbelser have svækket det fornødne Liv, og det mangeaarige og i flere Henseender byrdefulde Arbeide trættet Virksomheden, hvorved Underviisningen taber alt Held, da den drives mechanisk og som en Næringsvei. Og nu Skolebestyrelserne? Det vil ikke heller kunne nægtes, at ogsaa de kunne feile, og ved saadanne Feilen større eller mindre Grad af Uorden indsnige sig. Naar derfor disse og flere Omstændigheder, tages i Overveielse, da vil man finde tilstrækkelig Grund til Misfornøielse, hvilket end ikke den allerfuldkomneste Organisation vil være fritagen for. Dog der ere ogsaa gode Lærere og virksomme Bestyrelser, og derfor ogsaa gode Borgerskoler. Men tilstaaes maa det ogsaa, at der selv ved de bedre af disse findes ikke faa Mang ler og Ufuldkommenheder, som fortjene at drages for Lyset. Jeg tillader mig derfor i Anledning af forhen indrykte og ovenfor anførte Stykke, og efter den Kundskab, som jeg har havt Leilighed til at erholde om nogle Borgerskolers egentlige Forfatning, først at fremføre nogle af de almindeligste Mangler ved samme, dernæst at fremsætte mine Tanker om de af Forfatteren til det velmeente Raad givne Vink til en ny og forbedret Organisation af Kjøbstædskolevæsenet.