JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1835-08-20
Jfølge Forlig og Execution, bliver den Jens Christiansen tilhørende Gaard, Steengaard kaldet, med Jorder af Hartkorn 2 Tdr. 2 Skpr. 3 Fdkr., af Nøddeboe Bye, under Kronborg District, opbuden til Bortsalg ved 3de Auctioner, der afholdes Fredagen den 4de og 18de September og 2den October dette Aar, Formiddagen Kl. 11; de 2de første Auctioner paa Hr. Cancellieraad, Birkedommer Meinigs Contoir i Nøddeboe, og tredie Auction paa Eiendommen der agtes solgt. Conditionerne med øvrige Oplysninger Eiendommen vedkommende, kunde forinden Auctionerne erfares hos Procurator Møller i Hillerød. Fierde Auction. Helsigel. Efter vedkommende Udlægshaveres Forlangende afholdes 4de Auction i og over Gaarden No. 43 paa Hiørnet af Steen- og St. Annegade i Helsingøer, Capitain og Bundtmagermester Werner tilhørende, Fredagen den 4de September førstkommende, om Eftermiddagen Kl. 4. Gaarden, der er indrettet til Beboelse for 3de Familier, er grundmuret, 2 Etager høi, og beqvemt beliggende for enhversomhelst Næring. For denne Gaard, der er assureret for 7240 Rbd., er ved 3die Auction budet 7500 Rbd. Sølv. Forestaaende Bekiendtgiørelse tiener tillige Panthaverne til Underretning, i Henhold til de efter Bestemmelserne i Placaten 22de April 1817 skete Bekiendtgiørelser til de foregaaende 3de Auctioner. Conditionerne og øvrige Salget vedkommende Documenter kan forinden Auctionen erfares hos Procurator Møller.
Berlingske Tidende, 1835-08-20
Efter Begjæring af Skiftecommissionen i Stervboet efter Justitsraad Hillerup, og Frue til Børglumkloster, holdes Auction: 1ste Gang næstkommende 28de Septbr., ) 5te October, paa Hjørring Raadstue, 2den Gang: og 3die Gang: 12te October og følgende Dage paa Hovedgaarden Børglumkloster, hver Dags Formiddag Kl. 10, over Boets faste Eiendomme, nemlig: 1) Hovedgaarden Borglumkloster, af Hartkorn frie Hovedgaardstaxt 49 Tdr. 5 Skpr. 3 Fdkr., Mølleskyld 1 Td. 2 Fdkr., med Bøndergods 540, Tdr. 3 Skpr. 1/2 Alb., hvoraf dog 20 Tdr. 1 Fdkr. drives under Hovedgaarden, og Børglum Sogns Kirke- samt Kirke- og Konge-Korn- og Qvægtiender, hver især matriculeret til 42 Tdr. Hartkorn med tiendeydende Hartkorn 311 Tdr. 4 Skpr. 1 Fdkr. Strøegods, beliggende i 25 Sogne i Wensyssel, af Hartkorn, Jordskyld 150 Tdr. 5 Skpr. 2 Fdkr. 1323/5 Alb. og Skovskyld 7 Skpr. 1 Fdkr.
Berlingske Tidende, 1835-08-20
Matriculshartk. Tiendeydende-Hartk. 3) Weibye Sogns Konge Korn- og Qvægtiende 11 Tdr. 4 Skpr. 68 Tdr. 7 Skpr. 3 Fdkr. 2 Alb. Dito Sogns KirkeKorn- og Qvægtiende 12 - - - 68 – 7 - 3 - : - Furrebye Sogns Konge Korn- og Qvægtiende 6 – – 16 – 1 – 2 – 1 1/2 - Dito Sogns KirkeKorn- og Qvægtiende 6 – - - 16 – 1 - 2 - 1 1/2 - Wrensted Sogns Konge Korntiende . . 32 - - - 302 – 3 - : - 1 - Dito Sogns KirkeKorn- og Qvægtiende 32 - - - 302 – 3 - - - 1 - Thise Sogns KirkeKorn- og Qvægtiende 21 - - - 284 - 3 - : - 2 - Jngstrup Sogns KirkeKorn- og Qvægtiende 60 – - - 185 – 5 - 3 - 2 - Emb. Sogns Konge Korntiende . . 18 - - - 103 – 5 - 3 - 1 - Wraae Sogns Konge Korntiende. 28 - 4 1/4 – 267 - - - 3 – 2 Hovedgaarden Wreilevkloster, af Hartkorn frie Hovedgaardstaxt 37 Tdr. 2 Skpr. 2 Fdkr. 2 Alb., Skovskyld 7 Skpr. 1 Fdkr. 1 Alb. med underliggende Bøndergods 20 Tdr. 2 Skpr. 1 Fdkr. 1 1/4 Alb., Wreilev Sogns Kirke samt Kirke- og Konge-Korn- og Qvægtiender, som hver for sig er matriculeret til 28 Tdr. 1 Skp. 3/4 Alb. og har tiendeydende Hartkorn 310 Tdr. 2 Skpr. 2 Fdkr. 2 3/4 Alb. Næst at henvise til den foreløbige Beskrivelse over disse importante Eiendomme, som i sidstafvigte Juni Maaned blev bekiendtgjort i den Berlingske politiske og Avertissements-Tidende, Altonaer Mercur og Hamborger Børsenhalle bemærkes: at Jordebøger og Conditioner ville, fra indeværende Maaneds Udgang, ligge til Eftersyn i Kiøbenhavn hos Hr. Justitsraad Rehder, Bureauchef i Generalitetet, i Hamborg paa Dhrr. Lorent an Ende & Comp. Contoir, i Kiel, Flensborg, Corsøer og Nyborg paa Postgaardene, i Odense hos Hr. Procurator Fick, i Weile hos Hr. Procurator Anckersen, i Horsens hos Hr. Giestgiver Kieldsen, i Aarhuus hos Hr. Justitsraad Stiftsphysicus Willemøes, i Randers hos Hr. Landsoverretsprocurator Jensen, i Wiborg hos Hr. Landsoverretsprocurator Otterstrøm, i Aalborg hos Hr. Kammerraad, Procurator Juul, paa Børglum Herreds-Contoir i Hiørring og hos Hr. Forvalter Würtz paa Børglumkloster, som tillige foreviser Eiendommen og meddeler de Oplysninger derom, som Liebhaberne maatte attraae. Børglum Herredscontoir i Hiørring, den 12te August 1835. Sparck.
Berlingske Tidende, 1835-08-20
Proclama Ved Proclama, som idag er læst i den Kongelige Lands Over- samt Hof- og Stadsret, ere Ane og Enhver, som maatte formene at have Noget at fordre i Stervboet efter afdøde Søekrigs-Commissair og Mynsterskriver Niels Ferdinand Sletting og hans tidligere afdøde Hustrue Pella Gustavine Sletting, fød Clasen, med tolv Ugers Varsel indkaldte, til med deres Paastand, at fremkomme og saadant deres formeentlig havende Krav for os, der som allernaadigst beskikkede Skifte=Commissarier behandle Beet, at anmelde og beviisliggiøre inden foreskrevne Tids Forløb; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Kiøbenhavn, den 10de August 1835. P. E. Sporon, L. W. E. Fugl. Vimmelskaftet No. 23. Bredgade No. 169.
Berlingske Tidende, 1835-08-20
Creditorerne i Stervboet efter afdøde Jndsidder Jens Pedersen og ligeledes 2 afdøde Hustrue, Maren Dorup, af Rumperup, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, til at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer for undertegnede Skifteforvalter. Ligeledes indkaldes de Afdødes Arvinger med Aar og Dage Varsel, for at legitimere deres Arveret. Artz og Skippinge Herreders-Contoir i Callundborg, den 7de August 1835. Gude.
Berlingske Tidende, 1835-08-21
Aar 1835. No. 199. Fredagen. den 21 August. Den til Forsendelse. med de Kongelige Brevposter privilegerede. Berlingske politiske og AvertissementsTidende. Udgivet, trykt og forlagt ved Brødrene Berling; redigeret af Archiater Schönberg.
Berlingske Tidende, 1835-08-21
Udenlandske Efterretninger. Frankerig.
Berlingske Tidende, 1835-08-21
Paris, den 11te August. – Den nye Lov-Commission har erklæret sig beredvillig til at høre de Journalisters Forestillinger, der maatte have noget at meddele, angaaende hine Love. De Herrer Lapelouze, Courier frangais's, Coste, Temps's, St. Albin, Constitutionels, og Bertin aine, Journal des Debats's Redacteur have allerede gjort Brug af dette Tilbud. Naturligviis have deres Jndvendinger og bemærkninger været meget afvigende, idet f. Ex. Courier og Temps i Almindelighed dadlede Loven, medens Journal des Debats erklærede sig fuldkomment af samme Mening med dens Hovedprinciper og kun gjorde nogle bemærkninger, angaaende Blomstændigheder. Navnlig havde denne sidste Journal intet at indvende mod Henviisningen af de betydeligste Presse-Forseelser til Pairsretten, mod de ikke ubetydelige Straffe, der skulle sættes paa Fornærmelser mod Kongen og Angreb paa Regjeringens Princip, og saae gjerne, at Jngen for Fremtiden turde erklære sig for Republikkaner eller Legitimist. Derimod indseer den dog Umuligheden af, at sætte hiint Forbud igjennem, ifølge hvilket Kongens Navn ikke engang indirecte eller ved Allusioner maa indblandes i Kritik over Regjeringens Handlinger. Messager mener, at dette Forslag, hvis det sættes igjennem paa en conseqvent Maade, maa dræbe Kongen moralskt, idet man ikke længer tør dadle ham og – ei heller rose ham. Men dette vedbliver Journalen – kan ikke være Nogen ubehageligere end selve Kongen, der vistnok, med Hensyn til sin Person, heller vil have Roes blandet med Daddel, end aldeles Taushed. Ei heller turde der nogensinde meer blive Tale om Kongen, og Folket maatte overalt snart glemme at det havde en Konge. – J de sidste to Dage har man fire Gange lagt Beslag paa Skrivter.
Berlingske Tidende, 1835-08-21
Reformateur forsikkrer, at Fieschis Medskyldige, den nu fængslede Maurey, har været Sadelmagersvend ved Hertugen af Angoulemes Marstald. Han skal bære en Lilie indbrændt paa den venstre Arm og har forfærdiget den pragtfulde Sadel paa Hertuginden af Berrys hvide Hest, som hun reed i Trefningen ved Lechene. For Fieschi har han fortiet sit Navn og Bopæl, og kun været ham bekjendt som Onkel og Betalingsmester. Kunved Fieschis Elskede, Nina Lassave, fik Politiet fat paa ham. Han synes at have været den pecuniaire Agent ved disse djævelske Jntriger. Maurey og Fieschi vedbliver Bladet ere endnu ikke confronterede; Morderens Broder, Sognepræst i Coulommier, har for to Dage siden havt en lang Samtale med en Ærkebisp. Endelig vil man bestemt vide, at Hertuginden af Berry har den 28de Juli indtil nogle Øjeblikke for Explosionen, været i Paris og opholdt sig i Hotel Br. Rue du pont, aux Chour. – Den nye Minerva indeholder en lang Artikkel over Fieschi og hans tidligere Liv. Han er af Middelstørrelse, omtrent fem Fod høi, mager, brun, med sparsomme Haar, fri Pande, sorte, smaa, dybtliggende Øjne og en Ørnenæse. Hans mekaniske Talent skal være meget stort. Ogsaa i de gymnastiske Ovelser har han bragt det vidt. Jøvrigt skildres han som en udsvævende Person og Spiller. Hele hans Characteer har Lighed med en italiensk Bandits. Frue Petit eller Lassave, skal have stor Jndflydelse paa ham. Man forsikkrer, at dette Fruentimmer har staaet i Forbindelse med en høi Person af den styrtede Kongefamilie. Hans Afsky for Hr. Thiers er saa stor, at han nylig, da Ministeren gjorde ham nogle forvirrende Spørgsmaal, sprang ud af Sengen som en Vanvittig. Medlemmerne af Jnstructions-Commissionen afløse hinanden Dag og Nat ved Morderens Seng, ledsagede af en Skriver, der med Pennen i Haanden holder sig færdig, hvis nogle Ord skulde undslippe ham i Søvne eller Feber-Delirium. Det samme skeete ogsaa med Ravaillac og Damiens, skjøndt uden Nytte. Det staaer sjelden i saadanne store Forbryderes Magt at angive deres Medskyldige, næsten bestandig have de handlet under en skjult Haands Jndflydelse. De, der betjene sig af dem, omgive sig med saadanne Forsigtighedsregler, at de sædvanligen blive ubekjendte for den Elendige, de drive til Mordet, og hvis Penge-Begjærlighed de vidste at friste eller hvis Fanatisme de vakte til deres Fordeel. Tydskland.
Berlingske Tidende, 1835-08-21
Berlin, den 3die August. Jfølge den saavel bekjendte polske Gjestfrihed, optoges for nogle Uger siden en Reisende i en Grevinde S. Slot. Med den medfødte Kjærlighed for sin Nation og sit Fædreland, forbinder denne Dame stor Hiertens Godhed med en høi Dannelse. Hun bemærkede snart noget Sælsomt hos sin Gjæst, et ungt, dannet Menneske, han var indesluttet i sig selv og sky. Han benyttede den første Lejlighed til at give Oplysninger om sig selv, idet han udgav sig for en, fra Frankerig med særdeles Hverv tilbage vendende Flygtning, og temmeligt utvetydigt meddeelte Grevinden, denne patriotiske Polakinde, en Morderplan mod en ophøjet Person. Forskrækket, men uden at fornægte sin ædle Characteer, erklærede Grevinden sin Gjæst, at hun, med al Kjærlighed for sit Fædreland, dog har den største Afsky for slige Midler og for dem, der anvendte dem. Efterdenne Erklæring standsede Gjæsten med al videre Meddelelse og begav sig op paa det ham anviiste Værelse. Grevinden raadslog imidlertid med sine Omgivelser, angaaende hvilke Forholdsregler, der vare at tage mod den Fremmede. Jmidlertid lod hun blot holde Øje med Tilgangen til hans Værelse, indtil en af hendes Slægtninges Ankomst. Men saasnart Mørket faldt paa, havde Gjæsten, der ikke anede noget godt, ladet sine Effecter blive liggende, og ved Hjelp af en Reebstige taget Vejen gjennem Vinduet ned i Parken; man har siden ikke hørt noget til ham.
Berlingske Tidende, 1835-08-21
Jtalien. Af en Privat-Skrivelse. Neapel, den 1ste August. Den sicilianske Læge, Dr. Tranchina, om hvis Maade at opbevare Liig paa, vi i disse Blade flere Gange have talt, er nu ankommet fra Palermo hertil og har i Hospitalet della Trinit meddeelt sin Methode, hvortil han bruger Arsenik, to Pund opløst i tyve Pund Vand eller Viinaand, blandet med Zinnober. Dr. Tranchina har ogsaa med lignende Held forbundet Arsenikken med den sædvanlige Jnjectionsmasse. Kongen har belønnet hans Undersøgelser, med Ridderkorset af den hellige Frantses Orden, med en Gave af 3000 Ducati og desuden er han blevet ansat som Saarlæge i Armeen.
Berlingske Tidende, 1835-08-21
Norge. Christiania, den 13de August. – Hs. Majestæt Kongen. afreiser til Trondhjem den 16de dennes. Statsminister Løven skiold, Statsraad Motzfeldt og Stats-Secretair Due have erholdt befaling til at begive sig til Trondhjem, hvorimod Statsraad Krog forbliver under Kongens Fraværelse i Stokholm.
Berlingske Tidende, 1835-08-21
J indeværende Aar ere ved Kongsbergs Sølvværk producerede følgende Qvanta gediegent Sølv: J 1ste Bergmaaned. 1012 Mkr. 1 1/2 Lod. 2den - 3die 4de 5te 6te 7de 8de Tilsammen 1528 Mkr. 12 3/4 Lod.
Berlingske Tidende, 1835-08-21
Den i Juni Maaned ved Universitetet afholdte Examen philologico philosophicum absolveredes af 67 Candidater, hvoraf Tilsammen 1528 Mkr. 12 3/4 Lod.
Berlingske Tidende, 1835-08-21
Den i Juni Maaned ved Universitetet afholdte Examen philologico philosophicum absolveredes af 67 Candidater, hvoraf 6 erholdt Characteren landabilis præceteris, at landabis, 28 hand illandabillis, og 2 non contemmendus.
Berlingske Tidende, 1835-08-21
Arendal, den 7de August. – Siden den i Begyndelsen af forrige Maaned faldne rigelige Regn har formildet Virkningen af Foraarets langvarige Kulde og den derpaa fulgte stærke Tørke, haves der nu Haab om, at Høsten i Nedenæs-Amts-District vil i Aar blive middelmaadig, og dersom Veir og Jndhøstning blive heldige, endog temmelig god.
Berlingske Tidende, 1835-08-21
Jfølge Efterretninger fra Jisland, modtagne ved et hidkommet Skib, var Tilstanden der høist beklagelig. Den Grønlandske Jis havde i Vinter sat ind paa Landet, saaat Vest-, Nord- og ØstKysten dermed var aldeles tildækket, hvilket forhindrede og tilintetgjorde næsten aldeles Fiskeriet, Jislands vigtigste Næringskilde. Det stormende og taagede Veir, som følger med Grønlands-Jsen, har foranlediget flere Skibbrud, deriblandt fire franske Fiske-Skibe, hvoraf kun tildeels Mandskabet er reddet. Af et Fartøi, med tolv Mands Besætning, reddede kun Styrmanden og tre Mand sig ved Svømning; disse ere nu komme hid til Stedet, for ved Skibsleilighed at naae deres Fødeland. Men ikke blot Havet frembyder disse sørgelige Skildringer. Som Følge af den haarde Vinter have Bønderne mistet en Mængde Faar, og det i den Grad, at der findes de, der af 600 Faar kun have 20 til 30 tilbage. Sommeren har været græsselig. Baade i Juni og Juli Maaned har det næsten uafladelig sneet og frosset tilfjelds, hvisaarsag ogsaa Lammene paa mange Steder ere døde, og af Hs bliver næsten aldeles Jntet at faae. Hele Handelen har næsten kun været indskrænket til Kornvarer; disse have saaledes været søgte, at deraf næsten Jntet er tilbage. Den franske Corvet a Recherchevar kommen til Jisland, og, efterat have sat iland tvende Naturkyndige, der i videnskabelig Henseende vilde bereise Landet, havde den fortsat sin Reise under Grønland omkring Jisland for at søge Sporene af den forulykkede franske Orlogsbrig da Lilleise, Frederikshald, den 10de August. – J Gaar gav Frøken Emilie Uggla en Concert i Klubselskabets Locale hersteds. Hendes Udførelse af de valgte Stykker saavel for Pianoforte som for Sang, vandt i høi Grad Publicums udeelte bifald. Man kunde tydeligen mærke, at hendes Stemme, ihvorvel hun endnu kun er 16 Aar gammel, dog havde vundet saavel i Styrke som Klarhed, siden hun forrige Gang var her.
Berlingske Tidende, 1835-08-21
Jndenlandske Efterretninger. Af en Skrivelse fra Korsøer-Egnen den 16de August. Natten imellem den 7de og 8de August reiste sig en orkanagtig Storm af Vest-Nord-Vest, som vedvarede omtrent lige stærk indtil Søndag Aften den 9de, dog var den haardest hele Løverdagen, og Pund Vand eller Viinaand, blandet med Zinnober. Dr. Tranchina har ogsaa med lignende Held forbundet Arsenikken med den sædvanlige Jnjectionsmasse. Kongen har belønnet hans Undersøgelser, med Ridderkorset af den hellige Frantses Orden, med en Gave af 3000 Ducati og desuden er han blevet ansat som Saarlæge i Morgen.
Berlingske Tidende, 1835-08-21
Norge. Christiania, den 13de August. – Hs. Majestæt Kongen. afreiser til Trondhjem den 16de dennes. Statsminister Løven Fald Statsraad anfaldt en Statde Spevet sin ua have erholbefaling til at begive sig til Trondhjem, hvorimod Statsraad Krog forbliver under Kongens Fraværelse i Stokholm.
Berlingske Tidende, 1835-08-21
J indeværende Man ene ved Konaabers Salvns og saarede følgende Qvant, andgaant Salv: J 1ste Bergmaaned. 1012 Mkr. 1 1/2 Lod. 2den - 3die 4de 5te 6te 7de 8de Tilsammen 1528 Mkr. 12 3/4 Lod. Dan i Jens Maanad vad Unarsitetet afholdte Examan liJalogien tilosophien ansalvereded af 87 Candis og Laan af 6 erholdt Characteren landabilis præceteris, at landabis, 28 hand illandabillis, og 2 non contemmendus.
Berlingske Tidende, 1835-08-21
Randers, den 17de August. Tordenvejret i Onsdags Aftes i forrige Uge, synes at have strakt sig vidt. J Sebberkloster slog Lynilden, ifølge Aalborg Avis, ned omtrent Kl. 11, og afbrændte Ladegaarden. Ogsaa her i Randers-Egnen skal, efter Sigende, Lynilden hiin Aften være slaaet ned i Vinge Kirke og have anrettet endeel Skade paa Taarnet og Alteret.
Berlingske Tidende, 1835-08-21
Viborg, den 18de August. Grauballegaard i Hids Herred, Viborg Amt, er underhaanden solgt af Enkemadame Alberti til Hr. Hildebrandt fra Lybek, for 20,000 Rbd. Sølv.
Berlingske Tidende, 1835-08-21
Kjøbenhavn, den 21de August. Posten ankom i Morges Kl. 1 1/2. Af de medbragte Tidender er følgende det deeltageligste Nye: Fra Eiderstedt og Husum indløbe sørgelige Efterretninger om Stormens Virkninger af 8de August.
Berlingske Tidende, 1835-08-21
Den 12te dennes ere i den ikke langt fra Husum beliggende Landsby Jmmenstedt i Bygninger afbrændte, hvorved flere Eiere ogsaa mistede alt deres Bohave, Den preussiske Stats-Tidende No. 227 indeholder Følgende: Staden Schraplau i Regjerings-Districtet Merseburg er for nylig to forskjellige Gange blevet hiemsøgt af Jldebrand. Den første Gang Natten fra den 3die til den 4de August) kunde Jlden strax blive slukt, da det var Vindstille. Den anden Gang derimod som Natten fra den 9de til den 10de August var, ved en temmelig heftig Vestvind, hele Staden i Fare og kun ved den fra Naboskabet hurtigt tililende Hjelp, kunde man standse Jlden, saa at Skaden indskrænkede sig til Ødelæggelsen af et Bryggeri, en Stald og nogle, rigtignok ganske fyldte Lader. Hs. K. Høyhed, Prinds August, hvem Amtet Schraplan tilhører, var tilstede ved den sidste Brand, og fortsatte først Reisen, efterat være overbeviist om, at man var blevet Herre over Jlden." Bordeaurer Jndicateur af 8de melder: Beleringen af Puente la Reina ved Carlisterne) vedvarer, men foruroliger ikke særdeles, da Garnisonen er stærk, tro og rigelig forsynet Det til Behobie sendte (franske) Batteri kom i Forgaars tilbage, men de Franskmændene – der havde besat Ruinerne af den gamle Fæstning Gastituza – af Carlisterne tilføiede Forhaanelser, har gjort det nødvendigt atter at afsende Batteriet til Bidassoas Bredder. Hertil udstedtes Befaling og den ute Kl. 12 afgik denne Afdeling Skyts, for at indtage en fast Stilling paa Ludvig Is Høie. Uagtet de Udfald, som Leon griarte lader gjøre fra Pamplona, vedbliver Mangolins Bande dog at afskjære Ørene paa de Fruentimmere, som gribes i at føre Mundforraad til Pamplona eller paa Tilbageveien. Efter Breve fra Burgurte af 2den dennes laa Eraso paa det Yderste i Onuate, og hans Gemalinde afreiste i al Hast, for endnu at see ham førend han døde.
Berlingske Tidende, 1835-08-21
Det franske Deputerede-Kammer gaaer til Værks med den største Hurtighed ved begge Lov-Projecternes Discuttering og Antagelse; de kaldes nu ganske almindeligt Fleschis Love, eller Helvedes-Lovene. J Mødet den 13de d. M. discuteredes og antoges Assise-Loven, der har et tredobbelt Øjemerd: 1) at afknappe Mellemtiden og at lette Stævningerne, idet Grurral-Procureuren for Fremtiden skal have Ret til, af egen Myndighed at stævne dem, der kunde synes ham skyldige, for Assiserne, medens der forhen i saa Henseende behøvedes en foreløbig Raadslagning og Tilladelse fra Raadslagnings-Kamret i Rettens første Jnstants og fra Appellations-Rettens Anklage-Kammer; 2) at lade de gjenstridige Anklagede med Magt slæbes frem for Skrankerne, eller efter eget Godtbefindende, i deres Fraværelse at gaae til Værks med dem, som om de vare nærværende; 3) at belægge dem, der forstyrre Roligheden i Retten, om de nu ere Tilhørere eller Anklagede, med erorbitante Straffe. Det første af disse Punkter, vakte især en levende Discussion; da den var endt, kom enkelte Amendementer, angaaende denne eller hiin Bestemmelse i Projectet, paa Tale. De af disse, der bleve antagne, angik egentlig kun Redactionen, med Undtagelse af et eneste, som Hr. OdilonBarrot satte igjennem, nemlig at ikke Assisernes Præsident, men kun den hele Ret skulde have Myndighed til at lade gjenstridige Anklagede vises ud fra Retten, og dog endnu at behandle dem som Tilstedeværende. Projectet antoges med 212 Stemmer mod Jfølge Breve fra New-York, af 5te f. M., havde man Dagen i Forvejen høitideligholdt der Aarsdagen af de forenede nordamericanske Staters Uafhængigheds-Erklæring. Fregatten Constitution havde smykket sig med alle Nationers Flag, kun det trefarvede manglede. Ogsaa Kongen af Sardinien har ved sin Gesandt i Paris ladet Kong Ludvig Philip overrækkes en Lykønsknings-Skrivelse, i Anledning af 28de Juli.
Berlingske Tidende, 1835-08-21
Ved Tallotteriets 1219de Trækning i Wandsbeck udkom No. 38. 84. 31. 14. 32. Tider et Besøg hos en af sine Sönner i Riöbenhavn, bortkaldtes efter faa Dages Sygdom, ved en blid og rolig Død, den 11te August, om Aftenen Kl. 8 1/2, vor kjære Fader, Justitsraad og forhenværende Stad, og Land-Physicus paa Ærøe, Christian August Møller, i sit 77de Aar. – i den lange Række af 46 Aar virkede han med ufortrøden Nidkiærhed som Oens Læge, og hvad han ved sit uforandrede ædle og kjærlige Fadersind stedse var for os, vil aldrig kunne udslettes af vore taknemmelige Hierter. Kiöbenhavn, den 18de August 1835. Den Afdødes dybtsörgende Börn Literatur.
Berlingske Tidende, 1835-08-21
Fra Pressen er udkommet: Almindeligt aarsgraphisk Haandlexicon efter de nyeste Bestemmelser, indehold en geogt, statistisk og topogr. Beskrivelse over alle mærkelige Lande, Kiger, Prov, Stæder, Vande, Bierge m. m., saavelsom en Skildring af alle bekiendte Nationer og Folkefærd, udarb efter de bedste og paalideligste nyere Kilder af Overlærer Milling, 2det Bind (Bogst. O og Tillæg, 14 mk. Prisen paa Værket complet er 5 Rbd. 3 Mk. heft, og i Forening med Almindelige Varelericon af Kammer, og Kongl. Fabrikdirecteur Ramert, under den fælleds Titel, Academie for Kiøbmænd, eller enevelopædisk Krøbnandslexicon, 1 – 4 Bind, 12 Rbd. 1 Mk. heft. Efterfølgende Lexica, hvoraf No. 1 – 4 ere trykte med tæt Pe tilskrift og No. 5 med Corpus compres, faaes indtil videre for vedføiede betydeligt nedsatte Priser i A. Soldins Boghandling, Fortunstrædet No. 148. 1) Hasses fransk dansk og danskefransk Haandlericon, 2 Bind, 2det forøgede Oplag, 812 Ark i stor Øerav, 3 Rbd. 4 Mr. 8 s. i Mat og 4 Rbd. 1 Mk. indb. 2 Olsens engelsk dansk og danskengelsk Lexicon, udarbeidet efter de bedste Forfattere i begge Sprog, 4 Bind (2det forøgede Oyl af den dansk engl. Deel, 133 1/2 Ark, 4 Rbd. i Mat og 4 Rbd. 4 Mk. indb. 3) Reislers tydskedansk og dansk tydsk Lexicon, 4 Bind 2det Oplag af den dansketydske Deel og 3die efter Forfatterens Død omarbeidede Udg. af den t. d. Deel), 158 1/2 Ark i stor Octav, 5 Rbd. i Mat- og 5 Rbd. 5 Mk. mod. 4) Primans Lexicon over de fremmede Ord og Udtryk, der forekomme i det danske Sprog, i enhver Green af Videnskaberne og Kunsterne, med hosføiet Oversættelse og Forklaring, indeh. tillige en kort Beskrivelse over de vigtigste Personer og Gienstande af den græste, romerske og nordiske Gudelære, Efterretn om alle Riddererdener og geist Ordener, samt en Beskrivelse over de Allegorier, der bruges til at forestille Tanker, Handlinger og Begivenheder paa Sen ninger, Malerier og Decorationer, 3die meget forøgede Oplag, 30 Ark, 12 Mk. i Mar og 13 Mk. 4 s. indb. Comptoir- og Handels Lexicon af H. A. Martensen, Bind, 1820 – 1834, (150 1/2 Ark) 4 Rbd. i Mat og 4 Rbd. 5 Mk. indb.