JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-12-18
J Torsdags har man ophugget og solgt som Brænde Linieskibet Phoenix, der allerede længe ikke har kunnet bruges til Andet, og som aldrig har været i Søen. Flere hundrede tusinde Rigsdaler ere altsaa uden mindste synlige Nytte gaaede op i Rog, og disse mange Tønder Guld ere anvendte saaledes paa en Tid, da Landet haardelig trængte til hver Skilling. Havde Folket gjennem dets udvalgte Mænd havt Adgang til at blive hørt over Anvendelsen af de Skatter, som det sukkende maatte udrede, var dette visselig ikke skeet. Men hvad kan det hjælpe at føre Klager over den forbigangne Tid, det Skete kan jo dog ikke forandres, Det Skete kan vel ikke forandres, men Noget kan det maaskee dog hjælpe, den levende Erkjendelse af det Urigtige, vi engang have gjort, maa upaatvivlelig forhindre os fra at gjøre ligge det Samme om igjen. Skulle vi bygge store Skibe, og have vi Evne dertil, saa skulle vi i alt Fald dog ikke gjøre det, førend vi have Kræfter til at øve og bemande dem. Det er ogsaa uden for al Tvivl, at man ikke skal have Skibe, om hvilke man ikke veed, enten de i Farens Stund kunne bruges eller ikke, og det veed man ikke, fordi Skroget er løbet af Stablen uden Takkelage og uden Kanoner. Vi savne Dampskibe, som Admiralitetet moden billig Leie kunde overlade private Selskaber eller Generalpostdirectionen, og i det Sted bygge vi bestandig nye Linieskibe, som raadne op i Havnen, uden nogensinde at have gjort saa meget som en Prøvefart, thi ogsaa dertil ere de for store. Det var paa Tide, at vi bleve kloge af Skade og hørte op med at ligne Bourbonerne, som Jntet lærte, ikke engang af deres egen Historie, derfor tabte Land og Rige, og nu maae nøies med i fremmed Land at opføre scandaleuse Comoedier til Spot foralle Fornuftige. (Fædrel.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-12-18
Vi kunne med Hensyn til den ved Rudkjøbing overseilede, nu afdøde Lods, P. J. Norsk, berette, at der den 5te sidstleden, ifølge høiere Ordre til og Reqvisition fra Overlodsen, Commandeur Linde, paa begyndtes Forbør i Rudkjøbing over flere Personer, som havde været Øienvidner til det Passerede, hvis Forklaringer bekræftede vort første Referat og denne Sag. Overlodsens Ordre skal være ligesaa bestemt som stræng, han har og begyndt at handle med Energi, og vi betvivle ikke, at han vil vedblive saaledes. Det er imidlertid besynderlig nok, at da Lodsen levede 6 Uger og 1 Dag efter Overseilingen, inden hans seige Natur bukkede under et Par Dage efter afgik Raporten – intet Forhør tidligere har fundet Sted; i dette Tilfælde af Haar. er stedkommer det imidlertid mindre Ulempe, da alle Vidner nøie have mærket sig Hovedomstændighederne, og Overlodsen førend Dødsfaldet har havt Conduite at anmode Districtslægen om at undersøge, om Mandens langvarige Lidelser vare en Følge af Overseilingen. Der formenes, at Overlodsen vil paastaae Godtgjørelse af alle stedfundne Udgifter, under Sygdommen etc. og en Mulct, hvilket virkelig synes os moderat for, ved høi lys Dag, i Magsveir, uden mindste Nødvendighed, at overseilleet Menneske. Vi skulle efterhaanden, som paalidelige Underretninger komme os tilhænde, meddele vore Læsere Gangen i denne Sag. (Fædrel.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-12-18
Vor Trykkefriheds Udvikling er siden 1799 gaaet frem i følgende Gradation Forordningen 27 Sptbr. kaldte Censuren en ubehagelig Tvang for enhver god og oplyst Mand, stillede Pressen under Domstolenes Beskyttelse og overlod den frit Valg af sit StofPlac. 2den October 1810 forbød uprivilegerede Blade, at meddele politiske Nyheder og Efterretninger; Reser. 1836 udvidede dette Begreb til Raisonnements om politiske Nyheder og Efterretninger, og en Cancelli skrivelse af samme Aar lærte, at ikke al indenlansk Politik var udelukket fra Begrebet af udenlandsk Politik, i 1843 er Cancelliet begyndt, uden efter Lovens Bydende at anlægge Action, at stadfæste Beslag paa Grund af de beslaglagte Artiklers politiske Jndhold: og nu ere vi endelig komne saavidt, at Cancellier kort og godt bifalder, at et Blad er lagt under Beslag, uden Angivelse af nogensomhelst Grund. Dersom Nogen spurgte os hvad det Trin heed, hvorpaa vor mageløse Trykkefrihed nu befandt sig, og vi dertil svarede: det hedder Censur, saa vilde uden Tvivl det store berlingske A. falde os i Talen og paa en Snees Spalter godtgjøre, at dette Navn ikke aldeles fuldkomment tilstrækkelig passede paa den nærværende Tilstand, og han vilde ogsaa heri have Ret, thi Cancelliets Praxis er meget værre end Censur, idet den ikke blot fortrædiger os i Udøvelsen af vor naturlige og lovlige Ret, at meddele os til Publicum, men berøver os uden Lov og Dom og uden Erstatning, ved et ret og slet Magtsprog, vor lovlige Eiendom. Om man altsaa ogsaa vil paastaae, at her endnu ingen Censur er indført, saa maa man enten indrømme, at det seer galt udfor Eiendomssikkerheden, naar det kgl. danske Cancelli foregaaer med et saadant Exempel, eller at Skribenterne ifølge deres Kald staae udenfor de borgerlige Loves Beskyttelse, ere fredløse Personer. (Fædrel.)¬
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-12-18
J det frygtelige Uveir, som rasede Natten mellem den 8de og 9de December, slog Lynilden, hedder det i Svendb. Av., ned i den for nylig opbyggede hollandske Veirmølle, Stavs Mølle kaldet, i Bjerreby Sogn paa Thorseng. Møllen afbrændte til Grunden, men ingen af de til samme hørende Bygninger. Den af Bjerrebyes Sogns Beboere frivilligt anskaffede Sprøite mødte betimeligt og gjorde god Nytte til hurtigere at blive Herre over den paa Brandstedet værende Jldmasse, og saaledes formindske den Fare, som det tæt ved Møllen beliggende Stuehuus og øvrige Bygninger vilde have været udsatte for, hvis Vinden havde vendt sig. Heldigviis kom intet Menneske til Skade; men beklageligt er det, at den dristige Besidder af Møllen, Hr. Chr. Felthusen, ved denne ulykkelige Begivenhed har lidt et føleligt Tab. J sidstafvigte Sommer havde han, uagtet han kun er Fæster, aldeles paa egen Bekostning opført den nu afbrændte Mølle ser. bygning i Stedet for en gammel Stubmølle. Den nye særdeles velbyggede Mølle var vel foreløbig assureret, men førend den var ganske færdig, og som Følge deraf ikke til sin fulde Værdi. Den fuldstændige Taxation skulde netop nu, efterat hele Værket, var i complet Stand, have været foretaget. Foruden en betydelig Deel Korn, der tilhørte Mølle gjæsterne, skal en Beholdning af Meel og Gryn, til Værdi af henimod 3,400 Rbd., som tilhørte Mølleren selv, være fortæret af Luerne. O. Th. Av. giver nu følgende nærmere Beretning om den frygtelige Brand i Østerhæsinge, der rasede Uveirsnatten mellem den 8de og 9de ds. Efter de paalideligste Udsagn er den kommen af Lynild, der slog ned i et Huus ligeoverfor Kirken, og inden 3/4 Time var dette og den der ved Siden liggende Degnebolig, 2 andre Huse og 2 Gaarde, en ligeoverfor liggende Gaard, Hospitalet, beliggende paa Kirkegaarden, og endelig den smukke, for to Aar siden af nuværende Stiftsprovst i Odense, Hr. Svitzer, opførte Præstegaard, beliggende paa den modsatte Side af Kirkegaarden, lagte i Aske, medens, forunderligt nok, et Huus, der ligger imellem Hospitalet og Præstegaarden, reddedes. Det skrækkelige Uveir, der saa hurtigt udbredte Jlden, maa det dog ogsaa tilskrives, at i hvert Huus Nogen vaagnede saa betid, at intet Menneske er omkommet i Luerne, ja at endog samtlige Kreaturer, reddedes med Undtagelse af 2 Køer, 4 Sviin og en Mængde Smaakreaturer. Flere af Familierne maatte imidlertid nogne flygte ud af de brændende Huse, og kun meget lidet Jndbo er reddet, selv i Præstegaarden, som dog sidst antændtes. Præsten, Hr. Agerbeck, Degnen, de to Gaardmænd og en Huusmand havde, saavidt vides, deres Jndboe assureret – men de Øvrige Jntet. Naar Hospitalet regnes med, formenes 1618 Familier at være huusvilde. Alle ere øieblikkeligen blottede for Alt, og Mange af dem ere aldeles ødelagte. Jalt brændte altsaae Præstegaarden, Degneboligen, Hospitalet, 3 Gaarde og 3 Huse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-12-18
Den i 1840 nedsatte Commission, der valgtes ud af den samlede Communalbestyrelse, til at tage Laugsvæsenets Jndflydelse paa Næringsforholdene. i Kjøbenhavn under Overveielse, og hvori Etatsraad M. Skibsted af Magistraten havde Forsædet, skal nu snart have tilendebragt sine Forhandlinger. Langlivede Commissioner føre sjeldent til noget heldigt Resultat, men vi ville haabe, at denne vil danne en smuk Undtagelse; om man end ikke vil kunne være tilfreds med dens Hovedresultat, saa have maaskee dens Forslag om Ophævelse af de mange Urimeligheder, Laugsvæsenet har paaført Næringsforholdene, saa meget større Udsigt til at gaae igjennem i dette de halve Forholdsreglers Land. (Fædrel.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-12-18
Frederikshavn, den 10de December. Jdag Eftermiddag indkom i Havnen, hedder det i Aalb. Av., formedelst læk og uklare Pumper, med Tab af Baade, Skandsklædning, Seil m.m., Skonnerten Olavia, Capt. H. Jensen af Stubbekjøbing, fra Nykjøbing bestemt til England med Byg. Capitainen havde den 5te ds., paa 20 Mile nær, naaet England, hvis ikke den svære Orcanstorm, han maatte kæmpe mod og der ofte bragte ham sin Undergang nær, havde nødsaget ham til at vende tilbage.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-12-18
Pastor St. St. Blicher har i Randers Av. indrykket Følgende: Til yderligere Oplysning om i de i min Øreise givne Meddelelser om de tvende høist vigtige rasmussenske Opfindelser, tjener, hvad han med Godhed senere har underrettet mig om, nemlig: a) At det kgl. danske Landhuusholdningsselskab til hans Hørbrydemaskineri har forundt ham en Pengeunderstøttelse af 1400 Rbd. b) At dette Værk har kostet ham 9000. c) At Bossefabricationen (med Materiale, Svendes Holdelse m.m.) har kostet ham 3000 Rbd. d) At hans danske Majestæt har fattet Yndest for dette Fabrikat, og hos ham bestilt trende Geværer af forskjelligt Kaliber, og e) at høie Vedkommende have taget under Overveielse, hvorvidt og hvorledes Opfindelsen lod sig anvende paa Krigskibe. Man har saaledes Grund til at haabe tilfredsstillende Resultater." Coll. Tid., meddeler Lovudkastet angaaende almindelig Værnepligt, som er bestemt til at forelægges Provindsialstænderne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-12-18
J Forposten hedder det: Aarsagen til, at Domprovst Ortwed og Kirkeværge Hansen havde taget det saa ilde op, at Roeskilde Avis har offentliggjort noget om den gjenfundne Christian den Førse, skal ene være deres Frygt for at Slesvigholstenerne ville fordre udleveret deres kjære Hertug fra 1460 til Stadfæstelse af deres Landesprivilegium. Da Sagen nu ikke længer lader sig skjule er det jo ogsaa muligt, at et ridderskabeligt Gesandtskab indfinder sig til den Hensigt, og hvad deraf torde følge, falder da paa Roeskilde Avis. Provsten og Kirkeværgen have frelst deres Samvittighed.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-12-18
J flere Blade læses nu atter fra Commissions contoiret i Lübeck, Petri Kirchhof N. 308, følgende skrydende Bekjendtgjørelse: "At lægge Mærke til Underskrevne Commissions-Contoir er sat istand til at gjøre et mageløst fordeelagtigt og i sin Art uforligneligt Tilbud for Alle, som behage indtil den 31 Januar 1844 i frankerede Breve at forespørge sig hos samme derom, og altsaa ikke skye en ringe Porto.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-12-18
(Corresp.) Kjøbenhavn den 16de Decbr. J denne Tid anstilles retlige Undersøgelser, angaaende Toldsvig, som med megen Frækhed skal være bleven udovet af tvende Borgere heraf Staden i Forening, og som skal bestaae i, at de skulle have indsmuglet Mjød, 2 a 3 Foustager af Gangen, samt Agerhøns, hvilket igjen skal være bleven udført gjennem Stadens Porte, hvorved de have faaet Godtgjørelse for Jndførselstold, og der skal saaledes i een Uge være udbetalt 50 Rbd. i Godtgjørelse, alene af Agerhøns. De samme Agerhøns, 15 a 20 Par, skulle i een Dag 3 Gange være blevne indsmuglede og ligesaa ofte udførte.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-12-18
Postmester Hover i Storehedinge er bleven suspenderet for at have brækket Pengebreve.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-12-18
Endskjøndt der jo endnu ikke kan være Tale om nogen Udnævnelse af den Kongelige Commissarius til de næste danske Stænderforsamlinger, saa siges det dog for vist, at det ikke vil blive Geheimeraad Ørsted, der ikke skal ønske det. Som hans Efterfølger betegnes en høi Embedsmand, der i dette Aar er forsat fra Jylland til Kjøbenhavn. Paa 800 Rbd. nær, skulle dog de 5000 Rbd., som Jngenieurcorpsets Materialforvalter var saa uheldig at miste ved Stormen den 8de dennes, være komne tilveie.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-12-18
Befordringer og Afgang. Cand. Theol. H. H. Licht er allern, udnævnt til personel Capellan hos Sognepræsten for Vestervig og Agger Menigheder i Aalborg Stift, Provst M. F. Blichfeld, og personel Capellan for Carlebye, Horrebye og Nørre-Ørslev Menigheder paa Falster, H. P. T. Krebs, til personel Capellan hos Sognepræsten for Aastrup Menighed paa Falster, Prof. J. H. Smidth; Strandtoldcontrolleur i Hjerting, Kammerraad N. C. Grooss, til Told- og Consumtionsinspecteur i Kjerteminde. Under 14de d. M. har Hs. Maj. paa Ansøgning i Naade entlediget Sognepræst for Starup og Rebel Menigheder i Ribe Stift, Mag. art. P. F. A. Hammerich.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-12-18
Kjøbenhavns Børscours den 15de December 1843. Hamborg 2 Maaneder. – a vista 198. - Species 200. pCt. Kongelige Obligationer (uden Rente) 102 a 102 1/2 Rbd. - Nationalbank Actier 112 3/4 a 113 Rbd. rede Sølv.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-12-18
Kjøbenhavns Torvepriser den 16de December 1843. - Rug 3 Rbd. 40 s. a 3 Rbd. 80 s.; Hvede, 4 Rbd. 56 s. a 6. Rbd. 1 Mk.; Byg, 2radet, 3 Rbd. 44 s. a 3 Rbd. 60 s.; dito 6-radet, 3 Rbd. 4 s. a 3 Rbd. 32 s.; Havre, 2 Rbd. 10 s. 2 Rbd. 64 s.; Ærter 3 Rbd. 92 a 5 Rbd.; røget Flæsk Lpd., 2 Rbd. 8 s. a 2 Rbd. 24 s.; dito grønsaltet, 1 Rbd. 68 s. a 1 Rbd. 92 s.; Smør, Pd., 22 s. a 25 s.; Æg, Snesen, 34 s. a 38 s.; Sjællandsk Smør, Fjerdingen, 12 Rbd. 48 s. a 14 Rbd.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-12-18
Blandinger. Friseren Harro Harring har i Rio Janeiro udgivet et Bind tydske Digte, under Titel: Poesi eines Scandinaven, hvilket nok er den forste tydske Bog, som er trykt paa dette Sted. J disse Digte udtaler Harring sine Sympathier, for et frit og forenet Skandinavien, og giver desuden en Lovsang til Orla Lehmanns Priis.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-12-18
J Berlin circulerer en ny Witz." Da nylig en høi Person var død, traadte hans Sjæl ind i den hellige Petrus Portnerkammer, for at melde sig til Himmeriget. Petrus bad med dybe Complimenter, at han et Øieblik maatte undskylde ham, han skulde strax komme igjen. Derpaa gik han indi Himlen og den Høisalige (som Berlingske og Aftenbladet vilde sige) blev en gruelig lang Tid alene i Portnerkammeret. Da endelig den hellige Petrus kom løbende hæsblæsende og den fornemme Sjæl spurgte ham noget ærgerlig, hvorfor han saa længe havde ladet vente og tilsidesat den skyldige Respect, svarede den himmelske Portner med stor Ængstelighed: "Jeg beder mange Gange om Forladelse, høie Siæl, jeg maatte først skaffe de 11,000 Jomfruer til Side. (Kbhpst.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-12-18
AVERTISSEMENTS.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-12-18
Assemblee i Maribo. At første Assemblee for i Vinter hos Undertegnede agtes afholdt anden Juledag. den 26de dennes, Aften Kl. 7, tillader jeg mig herved at bekjendtgjøre for de ærede Herrer, som til disse Assembleer have abonneret.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-12-18
For Udenbyes, som muligen kunde have Lyst at deeltage i kun enkelte Assembleer, kunne billetter erholdes til 8 Mk. pr. Herrebillet, saalænge at Localets Størrelse, dertil er tilstrækkelig. Maribo den 17de December 1843. M. D. Brabrand. Bal paa Nysted Raadstue den 1ste Januar Da jeg uagtet flere Anmodninger i denne Avis ikke har seet mig i Stand til at faae noget af mit Udestaaende for udleveret Medicin m. m. ind, saa tillader jeg mig for sidste Gang paa denne Maade at bede Enhver, der skylder mig for afvigte Aar og foregaaende Aaringer, inden Udgangen af næste Uge at afgjøre samme. Christiansminde den 15de Decbr. 1843. L. Mohr.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-12-18
Handelslærling. Et ungt Menneske, der skriver og regner godt, og er bekjendt med det tydske Sprog, kan strax blive antaget i Handelslære paa gode Vilkaar. Adressecontoiret anviser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-12-18
Jule- og Nytaarsgaver. Den 16de dennes aabnes paa min Sal en Udstilling, bestaaende af et stort Assortiment nylig hjemkomne Galanterivarer og Legetøi, Parfumerier, og andre Gjenstande, passende til Jule- og Nytaarsgaver, der udsælges til billige og bestemte Priser Nykjøbing den 13de December 1843. M. C. Mackeprang. J. B. Bruuns Jernstøberi i Nykjøbing er atter forsynet med mange Sorter nye og moderne Kakkelovne med Koge- og Varmeindretninger, saavelsom med Plouge og Muldfjelle af forbedret Sort m.m., som udsælges til Nutidens billigste Priser, hvormed jeg paa det ærbødigste anbefaler mig. Mine tidligere i Stifts-Tidenden averterede Udsalgsteder her i Provindserne tillader jeg mig tillige at anbefale. J. B. Bruun.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-12-18
Stemplede Spillekort, (fine og ordinaire, faaes hos Stempelpapiirforhandler. Ravn, i Stubbekjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-12-18
Unge Kalkuner kunne erholdes tilkjøbs paa gamle Kirstineberg.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-12-18
En Støverhund, temmelig stor, rødbroget og lydende Navnet "Waldmand, er løbet bort den 7de dennes fra Breininge, Skov. Den, som afleverer samme Hund hersteds, tilsiges herved en passende Douceur. Aalholm den 13de December 1843. J. C. Lund.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-12-18
Af Grevskabet Hardenberg Reventlows østre Districts Overformynderies Midler er strax at erholde til Laans mod lovbefalet Sikkerhed 666 Rbd. 32 s., naar man derom henvender sig til undertegnede Overformynderie Bestyrer. Hardenberg den 17de December 1843. Dens.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-12-18
Proclama. Ved Proclama af Dags Dato, som snarest muligt vil blive læst inden vedkommende Retter, ere Creditorerne i Stervboet efter Gaardeier Niels Ziersen og Hustrue, Ane Lisbeth Ziers Datter af Vesterborg Skovhuse, indkaldte med 12 Ugers Varsel til for undertegnede committerede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Grevskabet Christianssædes vestre Districts Skifteret, Pederstrup pr. Mariboe, den 14de December 1843. P. C. Lützen. Adressecontoirets Commissionairer ere: Dhrr. Boghdlr. Thierry i Nakskov, Kammerr. Suhr i Rødby, Posterpediteur Christensen i Stokkemarke, Boghdlr. Giegengack i Maribo, Apotheker Grundtvig i Saxkjøbing, Postmester v. Staffeldt i Nysted, Kbd. Wulff i Stubbekjøbing og Færgeforpagter Arnkiel i Gaabense.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-12-21
Lollands Falsters Stifts Tvende. Redigeret, trykt og udgivet af W. F. Laub i Nykjøbing. No 130. Torsdagen den 21. December.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-12-21
Jndenlandske Efterretninger. Den i Garnisons Kirke i Kjøbenhavn stedfundne Høitidelighed sidste Søndag i Anledning af Profesfor Brorsons 50-aarige Embedsjubilæum aabnedes med en Jndgangsbøn af Menighedens residerende Capellan Hr. Glahn. Fra Choret bragte Biskop Mynster, efter at have udviklet Betydningen af det Vidnesbyrd, som den Geistlige er kaldet til at forkynde, Jubeloldingen Lykønskning og Tak i de Manges Navn. Jubilaren selv kastede i sin Prædiken et Tilbageblik ud over sit Liv og sin lange Embedsvirksomhed i den samme Menighed, med hjertelig Tak til den Gud, der havde ført og styrket ham paa hans lange Vandring, og til sin elskede Menighed, af hvem han havde modtaget saamange Vidnesbyrd paa Hengivenhed og Kjærlighed. Da han derpaa havde betraadt Alteret, reiste Provst Holm sig fra sit Sæde i Choret og tiltalte ham som den Jevnaldrende, der havde virket samtidig med ham og der ogsaa nylig havde feiret sin Jubelfest. Til at forskjønne Festen blev en Cantate afsungen, hvortil H. C. Andersen havde skrevet Texten og Secretair Hartmann componeret Musiken. Den hele Høitidelighed, der overværedes af mange geistlige, militaire og civile Embedsmænd samt en talrig Forsamling af selve Menigheden, sluttedes med en Bøn af Menighedens Catechet Hr. Holm. - Jubeloldingen afhentedes om Morgenen af Hs. Durchl. Prinds Wilhelm, Biskop Mynster og Stadens Commandant, der, tilligemed flere Andre, i Procession ledsagede ham til Kirken. Efter at være vendt hjem fra den kirkelige Høitid, hilsedes han af Blindeinstitutets Elever med en Lykønskningssang, der indlededes med en kort Tiltale af Eleven Adolph Gether, hvori denne yttrede de Blindes Tak til Oldingen, som for 32 Aar siden fattede den ædle Beslutning, at grundfæste dem et kjærligt Hjem, og som fra den første Dag indtil dette festlige Øieblik havde virket for deres Kreds med samme usvækkede Jver. Derpaa bragtes ham Lykønskninger gjennem Geheime Etatsraad Adler fra Hs. Maj. Kongen, som selv havde overværet Høitiden i Kirken, gjennem en Deputation af høie Officerer fra alle de 10 i Staden garnisonerende Batailloner, og gjennem en anden Deputation fra Landcadetacademiet. (Berl. Tid.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-12-21
Angaaende Rulleførelsen vil der og udkomme særegne Anordninger, der skulle indeholde de Bestemmelser, som paa Grund af Værnepligtens Udvidelse. blive fornødne med Hensyn til Rullernes Jndretning og Førelse, samt de Pligter, som med Hensyn dertil blive at paalægge de Værnepligtige og disses Forældre og andre Vedkommende, som og det med fornævnte Pligter forbundne Ansvar. Ved disse Bestemmelser vil der blive taget alt muligt Hensyn til, at den nu for alle Undersaatter fælles Værnepligt ei skal medføre større Baand, med Hensyn til Friheden til at flytte, end Nødvendigheden uomgængelig kræver.