JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-12-30
J Ulvskov, Løverdagen den 14de Januar førstkommende, over en Deel store Bøge paa Roden, tjenlige til Gavningstræ, Bødkerklav og Favntræ. Mødestedet er ved Ulvskovsledet, Formiddag Kl. 10. - Lysthavende indbydes. Hads-Ning Herreders Contoir, den 27de Decbr. 1842. Nyholm, const.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-12-30
Mandagen den 2den Januar 1843, Middag Klokken 12. afholdes Licitation i Herredernes Rets Locale paa Horsens Raadhuus, over Opførelsen af et nyt grundmuret Stuehuus, med Tillæg af Materialier, ved Elbæk Præstegaard, i Gangsted Sogn. Conditioner tilligemed Overslag og Tegning ere til Eftersyn paa mit Contoir. Lysthavende indbydes. Woer og Rim Herreders Contoir i Horsens, den 21de Decbr. 1842. Bernth.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-12-30
Jfølge Kongelig allernaadigst Bevilling af 9de dennes, der er læst ved Horsens Bytingsret, og vil blive læst i den Kongelige Landsoverret i Viborg, og er saalydende: "Vi Christian den Ottende, af Guds Naade Konge til Danmark, de Venders og Gothers, Hertug til Slesvig, Holsteen, Stormarn, Ditmarsken, Lauenborg og Oldenborg, gjøre vitterligt: At Vi, efter Os elskelig Justitsraad, Borgmester og Byfoged Ræder, af Vor Kjøbstad Horsens, beliggende i Skanderborg, Amt, udi Vort Land Nørre-Jylland, hans herom allerunderdanigst gjorte Ansøgning og Begjæring, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at han, som Skifteforvalter i Kjøbmand og Brændeviinsbrænder Niels Henrich Stegmanns Fallitbo, ved Proclama sub poena præclusi et perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, i den Berlingske politiske og Avertissements-Tidende, den Altonaiske Mercur, samt Aarhuus Stiftstidende, 3de Gange efter hinanden maa indkalde alle dem, som formene sig at have Noget at fordre i bemeldte Bo, med deres Paastand, at fremkomme, og saadant deres havende Krav, inden foreskrevne Tids Forløb, for Skifteretten at anmelde og beviisliggjøre; dog Umyndiges Tiltale i Fremtiden, efter Forordningen af 20de Febr. 1717, forbeholden, og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vor allernaadigste Bevilling Ord til andet indrykkes i fornævnte offentlige Tidender, samt læses for vedkommende Værneting, samt ved den Overret, hvorunder samme henhører. Hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. - Givet i Vor Kongelige Residentsstad Kjøbenhavn, den 9de Decbr. 1842. Under Vort Kongelige Segl. Efter Hans Kongl. Majestæts allernaadigste Befaling. (L. S.) Lange. Bentzen. Holm.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-12-30
Fjedler. Bevilling til, ved Proclama i Aviserne at indkalde Creditorerne i Kjøbmand og Brændeviinsbrænder Niels Henrich Stegmanns Fallitbo. Betales med 13 Rigsbankdaler 3 Mk. rede Sølv, og Forhøielse til Seminariifondet 3 Rbd. 2 Mk. rede Sølv. Hjort. blive Alle og Enhver, som maatte have Noget at fordre i Kjøbmand og Brændeviinsbrænder Niels Henrich Stegmanns Fallitbo, herved sub poena præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel indkaldte, til for undertegnede Skifteret at anmelde og beviisliggjøre deres Krav. Skifteretten i Horsens, den 17de Decbr. 1842. Næder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-12-30
De af Enkemadame Bønnelyckes Debitorer, som endnu ikke have betalt hvad de ere hende skyldig, opfordres herved til, snarest muligt, og senest ved denne Maaneds Udgang, til Undertegnede at indbetale saadan deres Gjæld. Horsens, den 12te Decbr. 1842. Chr. Hjerrild. Gaarden Nr. 119, beliggende paa Raadstue torvet, der bestaaer af 6 Fag grundmuret Forhuus og 16 Fag Sidehuus, Alt 2 Etage, samt 7 Fag 1 Etage Baghuus og 6 Fag Halvtag, agtes, formedelst anden Bestemmelse, underhaanden bortsolgt af Eieren. Horsens, den 1ste Decbr. 1842. Chr. Hansen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-12-30
Hovedgaarden Hastrup i Tørregod Sogn, 4 1/2 Miil fra Veile, af fri Hovedgaardstaxt 19 Tdr. 2 Skpr. 3 Fdk. 2 Alb. og Skovskyld 1 Skp. 1 Fkr. 2 Alb., samt i contribuabelt Hartkorn 4 Tdr. 2 Skpr. 1 1/2 Alb., med circa 600 Tdr. Land opdyrkede Jorder, foruden Hede, 150 Tdr. Land Eng og 50 Tdr. Land Skov, kan erholdes tilkjøbs, med eller uden Besætning, paa favorable Betalingsconditioner, naar Liebhaverne herom behagelig ville henvende dem til Procurator Seidelin i Fredericia.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-12-30
Den ved Havnen i Fredericia beliggende Gjæstgivergaard med deri værende Brænderi og en tilhørende smuk Hauge, samt circa 16 Tdr. Land gode Jorder paa samme Byes Mark, hvorunder hører en fortrinlig Eng, kan erholdes tilkjøbs, enten samlet eller separat paa favorable Betalingsvilkaar. - Skulde Salg ikke opnaaes, da vil Eiendommen kunne erholdes i Forpagtning fra næstkommende 1ste Mai. - Liebhaverne ville behagelig henvende dem til Procurator Seidelin i Fredericia i portofrie Breve.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-12-30
Cancelliraad og Postmester Reumanns Enke i Ribe agter underhaanden at sælge den hende tilhørende Post og Gjæstgivergaard i Ribe, med hvilken der, ifølge kongl. Tilsagn, er forbunden Gjæstgiver=Privilegium for Kjøberen. Gaarden er beliggende i Byens Hovedgade, hvorigjennem Hovedlandeveien gaaer, og der har i samme i en Række af Aar med god Nytte været drevet Gjæstgiveri, hvilket endnu fortsættes. Da der til Gaarden hører en meget rummelig Gaardsplads, vil den ogsaa kunne egne Trykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkeri. sig til andet Brug. I Gaarden findes tilstrækkeligt og godt Vand, ligesom der og ved samme er en stor Frugt og Kjøkkenhave. Hvis det maatte attraaes, kan Kjøberen af Gaarden tillige erholde de i samme værende Kakkelovne, ligesom og de til Gjæstgiveriet hørende Meubler og Inventarier, saavelsom flere Tønder Ager- og England, der ere beliggende tæt ved Byen. Tiltrædelsen kan skee til enhver Tid. De meget billige Betingelser ere at erfare hos Hr. Krigsraad Juel i Ribe. Hvor, i Nærheden af Skanderborg, 13 Fag Huus, Egebindingsværk, med godt Straatag, og indrettet til Beboelse for flere Familier, underhaanden er at erholde tilkjøbs, til Nedbrydelse næste Foraar, anviser Muurmester Qvist i Skanderborg og Commissionair A. Hansen i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-12-30
Gaarden Nr. 375 udenfor Mindeporten er underhaanden at faae tilkjøbs, naar man henvender sig til Bonnesen. 500 Rbdlr.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-12-30
af Aarhuus Skipper=Fattigkasses Midler kunne erholdes tillaans i medio Januar 1843, mod anordningsmæssig Sikkerhed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-12-30
De, som staae tilbage med Renter til Skipper Fattigkassen, anmodes om at indbetale samme inden 4de Jan. 1843 til S. M. Dinnesen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-12-30
Ublegede Tvister ere i disse Dage arriverede fra England og udsælges i prima Qvalitet pr. Contant til 11 26 pr. 2, hos N. P. Hansen, i Colding.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-12-30
Uld, Svinebørster, gammelt Tin og Vildtskind, kjøbes til høieste Priser af N. P. Hansen, i Colding.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-12-30
Til Leie. J Gaarden N. 484 i Ny-Smedegade, der forhen har været beboet af Hr. Kjøbmand S. Therkelsen, er øverste Etage i Forhuset, bestaaende af en Sal og flere gibsede Værelser, Kjøkken, Spisekammer m.v., og beqvemt indrettet for en honnet Familie, strax eller til Paaskee 1843 at erholde til Leie. Herpaa Reflecterende ville behagelig henvende sig til Undertegnede. - Horsens, den 1ste Decbr. 1842. Chr. Hansen, Søndergade af 119.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-12-30
En vel indrettet Bagerleilighed med en fordeelagtig Beliggenhed er, formedelst anden Bestemmelse, at faae tilleie i Horsens, enten strax eller til Paaske=Flyttetid. Det nærmere desangaaende erfares paa Adressecontoirerne i Aarhuus og Horsens. Formedelst Forandring af Bopæl er min iboende Gaard M. 67 paa Middelgade at faae tilkjøbs og kan tiltrædes førstkommende Paaske Flyttetid. J Mangel af Salg, er den at faae tilleie til samme Tid. J. F. Petersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-12-30
Den Leilighed paa Frederiksgade, som beboes af Hr. Justitsraad Lanng, er til Paaske Flyttetid at faae tilleie. A. Baess. For en Familie udenfor Bondestanden er en smuk og A. Baess. beqvem Huusleilighed med Have at erholde til 1ste Mai. Om Leien accorderes med Præsten i Holme. En Handelsbetjent, der i endeel Aar har conditioneret saavel ved Manufactur, som Colonialhandel, og erhvervet sig meget gode Anbefalinger, ønsker sig en Plads enten strax eller til 1ste Mai 1843, helst hos en Manufacturhandler. Man behage i den Anledning, enten personlig eller i frankerede Breve, at henvende sig til A. Hansen, const. Fæstemand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-12-30
Juledags Aften er paa Veien gjennem Guldsmedgade, over begge Torvene om af Bispegyden og det Stykke af Rosensgade hen til Middelgade, tabt en Guld=Dame Brystnaal, som den retsindige Finder bedes at aflevere paa Adressecontoiret, imod en god Douceur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-12-30
I Anledning af, at jeg har solgt mit Leiebibliothek, er jeg saa fri at anmode alle dem, som hos mig have leiet Bøger, om at tilbagelevere mig samme saa hastigt som muligt. S Warberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-12-30
Landoeconomisk Følgeblad No 1.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-12-30
Aarhuus. Stiftstidende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-12-30
Da Mund- og Klovesygen, der forrige Efteraar og Vinter hjemsøgte de fleste Egne i Sielland, nu i den senere Tid har viist sig flere Steder i Randers og Aarhuus Amter, og det er at befrygte, at den ogsaa her i Jylland vil gribe vidt om sig, saa formene vi at kunne gavne flere Landmænd, ved her at meddele hvad Dr. With i sit nylig udgivne Skrift (Anviisning til Huusdyravlen og Huusdyrenes Behandling?) har sagt om denne Sygdom. Mundsyge og den godartede Klovesyge.**). Mundsygen pleier at herske som en Sot, og angriber da alt Qvæg i en Egn; dog paafalder den til samme Tid heller ikke sjelden flere blandt de andre Huusdyr, hyppigst Faaret og Svinet, undertiden ogsaa Hesten. J flere Lande har man især seet den opstaae i tørre Sommere, hvoraf det Modsatte her synes at være Tilfældet, idet den de Gange, den har viist sig hos os, fordetmeste har hersket i Slutningen af og efter en fugtig Sommer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-12-30
For at have Alt, hvad der vedkommer disse Sygdomme, paa eet Sted, meddeles her tillige følgende Bekjendtgjørelse, som under den 24 December 1841 udgik fra den Kgl. Veterinairskole.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-12-30
Efterat Veterinairskolen paa Erfaringens Vei har erhvervet sig nærmere Kundskab om den blandt Huusdyrene (Hornqvæget, Faar og Sviin) nu grasserende Sygdoms Charakteer, anseer den sig forpligtet til at bringe Følgende til offentlig Kundskab.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-12-30
Den nu grasserende Sygdom viser sig med Febertilfælde, i Forbindelse med Blegner i Munden, omkring Klovene og paa Yveret, og har desaarsag faaet forskjellige Navne, nemlig Mundsyge (af ældre Veterinairer urigtigen benævnt godartet Tungekræft), godartet Klovesyge og Yversyge. Denne Sygdom herskede i Eftersommeren, i Aaret 1838, i flere Egne af Tydskland, som en Epizootie blandt Hornqvæget, Faar og Sviin, men angreb ogsaa andre Huusdyr, samt Vildtet. Samtidig forekom den flere Steder i Hertugdømmet Holsteen, saavelsom paa Beldringe og nogle andre Steder i Sjælland. Den nu grasserende Sygdom sporedes først, saavidt vides, i October Maaned d. A. blandt Hornqvæget paa Sorø Academies Godser, og var her af en særdeles mild Natur og kun lidet udbredt. J November Maaned sidstl. iagttoges den paa Rungstedlund blandt Hornqvæget.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-12-30
Siden den Tid har Sygdommen viist sig hyppig i Sjælland blandt Hornqvæget, Faar og Sviin.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-12-30
De særskilte Symptommer, der hidindtil iagttoges ved Sygdommen, ere følgende: Den er ledsaget af Febertilfælde, Bindsel, formindsket eller forandret Melkafsondring, og Blegneudslæt, der, naar *) Ere Saarene meget urene, kan man ogsaa her anvende Terpentinsalve, eller en Salve med Chlorkalk, og det anbefales tillige, hele Tiden igjennem at holde Yveret varmt, og understøtte det med en Bandage. Forf. Er Svækkelsen betydelig, kan man dertil ogsaa sætte et Par Lod pulv. Kalmusrod og nogle Lod Sennep. det sætter sig paa Tungen eller andre Steder i Munden, frembringer vanskelig Tygning og Synk ning, i Forbindelse med saglende Mund. Udvikle Blegnerne sig omkring Klovene, hvor de gjerne sidde enten for, eller bagtil, faae Dyrene en smertefuld Gang. Jndtage de Yveret og Patterne, svulne disse Dele, blive smertefulde og saarede. Saarene overdrages med en bruunladen Skorpe. Sygdommen forløber ikke eens hos alle Kreaturer. Naar den er meget mild, især naar Munden alene angribes, taber den sig i faa Dage næsten af sig selv, og efter 10-12 Dage er Sygdommen i kjendelig Bedring. Er Betændelsen, der ledsager Blegnerne omkring Klovene, heftig, lider Dyret meget, og Sygdommens Følger kunne blive langvarige, ja endog dødelige.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-12-30
Ved Forsommerens langvarige Tørke blev Kløver slætten kun meget ringe, og neppe er deraf indavle halvt imod i et almindeligt Aar. Ogsaa Engene gave kun et lidet Udbytte, og omtrent 1/2 Deel mindre end et Middelaar. Høet blev næsten allevegne heldig indavlet. J Henseende til Qvantiteten har ogsaa Kornhøsten givet et Udbytte, der staaer langt under et Middelaars Afgrøde. Rug og Havre kan i det Høieste anslaaes til 3/4 i Sammenligning med et Middel aar, Boghveden er paa de fleste Steder ganske mislykket. Kun Byghøsten har været meget god, og Udbyttet af denne Sæd kan anslaas til noget over Middelhøst. Alle Sædearter, men især Rug og Byg, holde en ualmindelig god Vægt, og Qvaliteten er i det Hele fortrinlig god, hvortil det heldige Veirlig under Jndhøstningen ikke lidet har bidraget. Af Halm og Foder er i det Hele avlet saa lidet, at de fleste Landmænd ere nødte til at indskrænke deres Besætning, for at undgaae Fodermangel. Qvægpriserne ere derved sjunkne dybt, og staae neppe halvt saa høit som for 2 Aar siden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-12-30
Grevskabet Frysenborgs landoeconomiske Forening. Til Hesteavlens Fremme paa Grevskabet havde denne Forening bestemt at virke i indeværende Aar ved at tilstaae fri Bedækning for et Antal af de bedste Hopper ved de 2 fortrinligste Hingster, som findes paa Grevskabet. Ved Foreningens Foraarsmøde den 30te Marts d. A. afholdtes i forannævnte Øiemed Besigtigelse af en betydelig Mængde Hopper, iblandt hvilke 42 bleve antagne til fri Bedækning, og til Bedækningspenge for disse anviist en Sum af 104 18. Ved Foreningens Efteraarsmøde uddeeltes følgende Præmier for de bedste Tyre, som bleve fremstillede: en rødbroget Tyr, tilhørende Jacob Nielsen, i Norring Mølle . . . . . en sortbroget Dito, tilhørende Frands Rasmussen i Haar 12 - . . . mussen i Haar 12 - . . .
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-12-30
en sort med hvid Belte, tilhørende Skovrider, Christensen i Fuglsang. . .
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-12-30
en sortbroget, tilhørende Anders Sørensen i Foldbye . . . . . .er 40 S.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-12-30
Bekjendtgjørelse. Grevskabet Frysenborgs landoeconomiske Forening har bestemt 500 til Præmier for de Bønderkarle paa Grevskabet, der anvende Aftenerne i denne Vinter til at lære det af det kongelige Landhuusholdningsselskab udgivne Skrift: "Kortfattet Underviisning i Agerbrug." Den ovennævnte Sum fordeles i Præmier paa 53 og 2. Concurrenterne maae idetmindste være 17 Aar gamle, og ved en offentlig Prøve, som aflægges i Slutningen af Marts Maaned, maae de godtgjøre, at de ikke blot have lært forannævnte Bog udenad, men at de og klart have opfattet dens Jndhold. De Karle, som ville concurrere om disse Præmier, have at melde sig inden Udgangen af Januar Maaned hos Hr. Provst Magnussen i Lyngaae, Hr. Pastor Blicher i Withen eller Hr. Godsforvalter Budz i Dyrhuset.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-01-03
1 No 1. Tirsdagen. den 3 Januar. Den til Forsendelse. med Brevposterne. Kongelig allernaadigst alene privilegerede Aarhans Stifts-Tidende. Udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist. Redigeres af H. F. Elmquist, Cand. phil.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-01-03
Nyheder fra Udlandet. Porten er bleven saa forskrækket over den russiske Regjerings Erklæring: (at den aldeles ikke vil erkjende den sidste Omvæltning i Servien) at den har henvendt sig til de øvrige Stormagter og udbedt sig deres Raad i denne vanskelige Sag. Man vil vide, at den franske Regjering skal have taget russisk Parti.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-01-03
De nyeste Efterretninger fra Syrien ere heller ikke meget glædelige for Porten. Drusserne ere i fuld Opstand mod Tyrkerne. Efter flere blodige Træfninger, i hvilke Druserne bestandig havde seiret, befandt sig nu den tyrkiske Feltherre, Omar Pascha indesluttet mellem Bjergene, og Jnsurgenterne havde besat alle Landeveiene omkring Staden Beirut.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-01-03
Fra Algier haves den Efterretning, som, ifald den bekræfter sig, er af overordentlig Vigtighed: at Abdel Kader skal have begyndt at underhandle.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-01-03
Opstanden i Catalonien faaer samme Skjæbne som det ulykkelige Barcelona's. Espartero, Spaniens Regent, vedbliver at hævde sit Navn som "Seiersertugen", og hvor han gaaer frem, der følger Blod og Død i hans Spor. Da General Zurbano nylig rykkede ind i Girona, havde han, skjøndt syg, ladet Alcalden og Civilauctoriteterne komme til sig og befalet dem, at opgive Hovedmændene for Bevægelsen der. Da de vægrede sig derved, svarede han: "Nu vel! De ville nu forsamle mig hele Militsen og opgive mig dem; thi jeg vil ikke blot have deres Vaaben, men ogsaa deres Hoveder. Hele Europa skal tale om den Hævn, jeg har taget over Oprørerne i Barcelona og dem, der have forsøgt at gjøre som de. Kan jeg Jntet erfare, saa vil jeg lade hver tiende Soldat og hver tredie Officier skyde."(Han pleier at være Mand for at holde Ord, naar han taler i den Tone.) – Den 19de Decbr. vilde Regenten holde sit Jndtog i Barcelona, og efter et meget kort Ophold der i Staden begive sig over Valencia tilbage til Madrid. To Regimenter skulde eskortere Regenten ind i Staden, og to andre opstilles paa Veien. Stadens Øvrighed havde flere Gange søgt at bevæge Regenten til mildere Forholdsregler. men faaet til Svar, at han var kommen for at straffe de Skyldige og beskytte de Uskyldige. Det Hele, man har udrettet, er det, at der med Betalingen af den Staden paalagte Straffecontribution af 12 Millioner var givet endnu 8 Dages Frist; derimod havde den faaet et andet strængt Paalæg, nemlig Nytaarsdag at stille sit hele Recrutcontingent for Aarene 1840, 1841 og 1842. Tillige vil Staden faae en Garnison af 14 Batailloner. Det eneste Trøstelige, som Barceloneserne have opnaaet, er det, at den af dem saa forhadte General var Halen er bleven kaldt derfra, og Saane, hidtilv. Commandant i Madrid, en ligeledes haard, men retsindet gammel Krigsmand, med et Træbeen, sendt i hans Sted til Barcelona, hvor der arbeides Nat og Dag paa Citadellets Gjen opbyggelse, hvormed ligeledes Jndvaanerne straffes, idet et tusind Mand af Borgerskabet hver Morgemaa begive sig til dette Arbeide, hvilket kan tilfalde Enhver især hver femte, sjette Dag. Sytten Batailloner skulle under Zurbano opstilles mellem Girona og Seo d'Urgel, og 34 Batailloner mellem Barcelona og den arragoniske Grændse. De fra Barcelona bortflygtede Jndvaanere, hvis Antal anslaaes til 80,000, strømme nu tilbage igjen fra alle Kanter. J Frankrig er, ifølge en kongl. Ordonants, blevet gjenoprettet det ved Julirevolutionen afskaffede Statsraad, hvilket ansees for en Sag af megen Vigtighed, da det baade er en Tilbagegang til Restaurationen og en betydelig Udgift for Landet. (Gagen for hver Statsraad er bestemt til 15000 Francs, og deres Antal til 50.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-01-03
Den sidstommeldte Bevægelse paa Børsen i Paris har allerede lagt sig. Den spanske Gesandt havde, i Forening med den engelske, begivet sig til Guizot, for at underrette ham om, at Regenten havde, paa Grund af Forestillinger fra den franske Gesandt i Madrid, og uden at oppebie Thuilleriercabinettets Note, der kræver Fyldestgjørelse for de imod den franske Consuls Forhold i Barcelona reiste Beskyldninger, afsat rese politico i Barcelona, fra hvem disse Beskyldninger vare udgaaede. Med denne Erklæring skal Guizot have givet sig tilfreds. Derimod skal Lord Cowley, den engelske Gesandt i Paris, have overrakt Guizot en Note, hvori han paa det Alvorligste protesterer mod Marquesas-Øernes Occupation af de Franske. Men at den franske Regjering ikke vil give Slip paa denne Besiddelse sees deraf, at den har givet Ordre til, at der strax skal indskibes flere Compagnier Tropper samt endeel Artilleri dertil, og at Admiralen, som befinder sig der i Nærheden, har faaet nye Jnstructioner.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-01-03
J Paris anrette Kopperne i denne Tid stor Ødelæggelse blandt voxne Personer. En ung Mand, som blev angreben af dem, har forleden af Fortvivlelse skaaret Halsen over paa sig. J flere af Europas store Stæder husere Kopperne frygteligt. Man er nu kommen til den Erfaring og Overbeviisning, at det ikke er noget tilstrækkeligt Beskyttelsesmiddel mod denne fatale Epidemie, at lade Børn vaccinere; Vaccinationen maa gjentages hvert 10de Aar, hvis man, ogsaa modnere Aar, vil være betrygget derimod.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-01-03
forrige Uge bleve et Par unge Ægtefolk i Forstaden, St. Georg ved Hamborg angrebne af Kopperne, og døde Begge kort efter hinanden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-01-03
Dronningen af England har atter havt et Besøg af en Vanvittig, som dog hverken forlangte hendes Haand eller hendes Krone, men kun vilde udbede sig hendes Bistand til at gjøre sine Prætensioner gjældende paa – det russiske Rige.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-01-03
Leipz. Allgem. Zte, melder fra Rom den 17de Decbr., at de seneste Begivenheder i de slesvigske Stænder havde ogsaa der bragt de Danske i en saa levende Bevægelse, at man havde besluttet: ikke iaar, som man ellers pleier, at høitideligholde Jule aftenen i Fælleskab med Holstenerne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-01-03
J Berlin skal der for Øieblikket være en usædvanlig levende Virksomhed i Gesandtskabscancellierne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-01-03
Det hedder, at det preussiske Cabinet skal have sluttet sig til Rusland med Hensyn til det tydsk orientalske Donauspørgsmaal, som især gaaer ud paa den Paastand, at Porten skal gjenindsætte den fordrevne Fyrste Michael Obrenowitsch. – Politiet i Berlin har i disse Dage standset et Circulaire, hvorpaa der samledes Underskrifter til en Borgerkrone for Dr. Jacobi.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-01-03
Juledag var der i Berlin en uhyre Trængsel for at komme ind i den katholske Kirke, hvor der skulde prædikes af en Capuzinermunk, Pater Henricus fra Paderborn. Denne Munk er en til Catholicismen overgaaet Protestant, ved Navn Gosler, født i Magdeburg, hvor han var Assessor. Man troede almindeligt, han vilde holdt en Controversprædiken mod den evangeliske Religion, men denne Forventning blev skuffet, thi hans Prædiken var særdeles maadeholden og holdt sig indenfor Grændserne af det Ønske: at der maatte blive een Hjord og een Hyrde. Hensigten med denne Capuzinermunks Ophold i Berlin skal egentlig være den, at forskaffe sig kgl. Bevilling til, at barmhiertige Søstre (Clarisse-Ronner) maa faae Tilladelse til, at pleie de Syge i Stadens Hospitaler. Han har bragt ti af disse barmhiertige Søstre med sig, som strax, naar Kongen har resolveret, ere rede til at begynde deres Functioner. (Disse Nonner maae, ifølge deres Løfte, pleie enhver Syg, uden Hensyn til Religion, Stand eller Kjøn). Da det hører til Sjeldenhederne i vore Dage at see en Munk i hans Ordensdragt, gjør Pater Henricus naturlig viis stor Opsigt i Berlin.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-01-03
Hamborgerne tale i disse Dage meget om en Mæglers Datter deraf Staden som er bleven gift i Moskau med en russisk Fyrste WjasemskyJ Sverrig ventes i denne Tid en stor Forandring i Statsraadet. Justitsministeren Tørnebladt og Krigsministeren Grev Mørner skulle afgaae formedelst Alderdom; i den Førstes Sted ventes Hofretspræsident Gyllenhaal, og i den Sidstes General Peyron, en af den svenske Armees meest udmærkede Officerer. Ogsaa Finantsministeren Wingardh vil gaae af, og i hans Sted blive udnævnt Hr. Munthe, Underchef i Finantsdepartementet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-01-03
J Stockholm har et gammelt agtet Handelshuus: H. Sutthoff & Comp. erklæret sig insolvent med en Passiva af c. 400,000 1 Bco.