JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-03-06
Skjøndt Norge ogsaa har havt sit Lehnsvæsen, saa har dette dog aldrig ret kunnet fæste Rod blandt Norges Klipper. En af de væsenligste Betingelser for et udbredt Lehnsaristokrati, Muligheden af at erhverve en Masse sammenhobede Landeiendomsbesiddelser, var udelukket ved Narges naturlige Beskaffenhed; desuden hindres ogsaa smaa Eiendommes Sammenhobning til store ved Odelsretten i dens gamle Form, førend den indskrænkes ved senere Love. Adelen var derfor stedse ringe i Antal, for det meste af fremmed Oprindelse og trivedes aldrig rigtig i Norge. Ogsaa herskede der en langt større Nærmelse mellem de forskjellige Stænder, og en friere Tone indbyrdes end i Danmark, hvor den ene Stand, altid har staaet i skarp Sondring mod den anden.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-03-06
J mange Aarhundreder har Norge ikke havt noget Hof, og Rigernes Konger kun gjort flygtige Reiser derover. Almuens Selvfølelse er ikke som i Danmark bleven kuet ved Hoveri, Vornedskab og Stavnsbaand. Ubekjendte med Hoffets Sæder og Væsen, lidet berørte af Standsforskjellens Jndflydelse, bevarede de Nordmænd, som ikke flyttede Foden udenfor Fædrelandet, stedse en vis frimodig Selvstændighed, som ofte yttredes i kraftig Modstand mod vilkaarlige, ja stundom retfærdige og nødvendige Foranstaltninger fra Regeringens Side. Norge havde dengang intet Universitet, og Norges studerende Ungdom maatte derfor søge sin akademiske Dannelse i Danmarks Hovedstad. Men dette blev netop den Vei, ad hvilken de nyere Frihedsideer banede sig Indgang i Norge; thi Kjøbenhavn var i de sidste Aar af forrige Aarhundrede Brændpunktet i Norden for den franske Revolutions Jdeer. J Kjøbenhavn, det uindskrænkede Monarchies Hovedsæde, udviklede disse Jdeer sig med største Kraft, fandt Talsmænd og Martyrer i Mænd som P. A. Heiberg og M. C. Bruun, og indsugedes af den studerende Ungdom, der med levende Jnteresse fulgte Tidens store Bevægelser. De norske Ynglinge, der studerede her, gjennemgik saaledes en Skole og modtoge et Præg af Tidsalderens Aand, der passede fortræffeligt til den Stillag, hvori de siden sattes som Norges Lovgivere. Den anden Vei, ad hvilken de nye Forestillinger og Stats= og Borgerlivet kom til Norge, gik over England. Til Kjøbenhavn sendtes i Almindelighed kun Embedsmænds Sønner for at studere, meget sjeldent Kjøbmænds Sønner; derimod sendtes disse ofte af deres Forældre til England for at fuldende deres Dannelse i engelske Handelshuse. J England, hvor Forbittrelsen mod Frankrig dengang var paa sit Høieste, lærte de Fleste af dem vel snarere Had end Kjærlighed til den franske Revolution, men kunde dog ikke undgaae at blive berørte af de i England selv hos de ivrigste Torier herskende Anskuelser og statsborgerlige Rettigheders Værd og den offentlige Menings Betydning. Ja Enkelte, som dannede sig i den engelske Oppositions Omgangskreds og ganske tilegnede sig dens Jdeer, fik siden en betydelig Jndflydelse paa den norske Konstitutions Form, idet de deri overførte fra den engelske Forfatning, hvad der passede til Forholdene i Norge. Jmidlertid maa det dog tilstaaes, at disse indre Forhold, hvor vigtige de vare, og hvor meget de lettede en fri Forfatnings Tilblivelse og befæstelse, først fik deres Betydning, da udvortes indgribende Forandringer kom til, uden hvilke efter al Rimelighed disse Spirer og Anlæg til det Nye vilde være blevne qvalte af den gamle bestaaende Orden.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-03-06
Fra alle Landets Egne indløbe Beretninger om den strenge Vinter. Sex Mennesker ere paa forskjellige Steder her i Jylland fundne ihielfrosne paa Veie eller Marker. Pakkeposten, som ankom til Kbhvn. d. 27. Febr. havde en meget besværlig Reise. Efterat være afgaaet fra Sorø den 25de om Aftenen Kl. 11 1/2, naaede den først til Ringsted den 26de Kl. 2 om Morgenen, da en Vogn væltede, som maatte efterlades paa Landeveien, og Godset fordeles paa de øvrige Bivogne. Da den orkanagtige Storm i Forening med stærkt Sneefog, vedvarede, kunde Posten ikke afgaae fra Ringsted, førend Kl. 9 Formiddag. Efter 10 Timers anstrængende Kjørsel og uagtet det fornødne Mandskab til Assistence underveis var medgivet, var efter 10 Timers Forløb ikkun avanceret : Miil, og da Hestene vare saa udmattede at de ikke kunde gaae længere, maatte der standses ved et Bom huus, hvor Vognene 6 i Tallet maatte kjøre sammen, og Postføreren holde Vagt ved dem fra Kl. 7 om Aftenen til Kl. 9 om Morgenen, hvorefter Kjørselen, fortsattes over Marker og Grøvter til Roeskilde, til hviket Sted Posten indtraf den 27de Febr. om Formiddagen Kl. 10 1/2. - Her i Ribe mangle vi nu kun Kjøbenhavns Pakkepost fra i Mandags. Udnævnelser. Under 22. Febr. er Deputeret i Genevaltoldkammer og Com. Coll. og Chef for sammes 1ste Seetion, Kammerjunker Grev W. C. F. v. Sponneck, beordret til at indtræde som Medlem i Commissionen for det statistiske Tabelværk.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-03-06
Døde. J Kbhvn.: A. Müffelmann f. Tutein; Regimentskirug Wolle, 72 A., Provst Brandt, forh. Sognepræst til Ringkjøbing og Rindom, 74 A.; Skibskapitain C. M. Mørch, 70 A., Provst Dr. Schach; Enke efter Birkedommer Prom, Polly f. Pars, 76 A.; Elisa M. Johansen f. Holmberg, 41 A., Ane Margrethe Schmith; Christiane f. Giese, 28 A., Fru Louise v. Bergen f. Gruner, 76 A.; Høker Niels Andersen. Børglum Præstegaard. Christine K.S. Albrechtsen, f. Kruse, 83 A. Svendborg: Enke efter Byfoged Nellemann, 74 A.; Herløv: C. B. U. Staffeldt, 17 A. J Vedbek, Krigsassessor A. C. Struckmann. Fangel: Sognedegn Schønbergs Kone C. C. Kehlet, 57 A. Smidstrup, Sophie Groll f. Cappelen, 70 A. Aalb. Jfr. A. M. Holm, 60 A.; Major W. v. Søderberg, 62 A.: Sara C. Hansen, en Maaned gl. Nørre Sundby. J. C. Tranholm, 52 A. Hjørring: Marthe Hartman f. Holm. Henriksdal. M. Gildsig f. Møller, 56 A. Schelund: Forhenv. Sognepræst til Bælum og Soelberg, N. B. Lund, 71 A. Randers. M. A. S. Ravn, 21 A. Holmgaard. M. Aaboe, 53 A. Horsens, Komd. C. From, 84 A. Viborg: Landsoverretsprok. Bastrup, 62 A. Valby pr. Frederiksborg: Skolel. J. A. Ortwed, 48 A.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-03-06
Kjøbenhavns Børs-Kours d. 1. Marts Species 200. Bank-Diskonto 4 pCt. Nationalbankaktier 117 1/2 a 118 Rbd. Sølv.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-03-06
Ribe. 3de Søndag i Faste holdes i St. Cathrine Kirke Gudstjeneste for Cathrine Sogns Menighed. Hr. Pastor de Thurah prædiker.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-03-06
(Jndsendt.) Betænker man, at der af de 104 Mill. Jndbyggere, som Africa tæller aarlig berøves denne ulykkelige Verdensdeel en halv Million Mennesker alene ved Slavehandelen, da ligger i denne ene Omstændighed allerede Grund nok til at skjænke disse arme Hedninger vor Deeltagelse. Men overveier man fremdeles, at de aarlige Offere for den mahamedanske Slavehandel beløbe sig til 100,000, medens den christelige Slavehandel kræver 400,000 Menneskeoffere, da maa vor christelige Deeltagelse med Hedenskabet vore i samme Grad, som denne Christenhedens Skyld og Brøde er stor. Men lade vi os af Øjenvidners Beretninger indføre i det hele Omfang af denne Ødelæggelses Vederstyggelighed, saa fremstiller en forjaget og nedknet Negers Person sig for vor christelige Retsfølelse, vor helligste Broderkjærlighed, som den største Helligdom paa Jorden, fordi den største og meest himmelraabende Ulykke anbefaler sig til vor Følelse som den største Helligdom. Tænke vi os et Øjeblik Dommens Dag, paa hvilken Hedninger, Muhamedaner, Jøder og Christne skulle møde for Jesu Christi Domstol, da skal den dannede, fiinfølende, rige Europæer staae for ham, der har Øjne som Jldsflammer og der vil blive affordret ham Renter af det betroede Pund. Hans Jndsigt og Videnskab, hans borgerlige Fortrin - Alt vil blive lagt i den retfærdige Dommers Vægtskaal, ogsaa det Menneskekjød, som er blevet slagtet, de Blodstrømme, som ere udgydte, forat Europa kunde klæde sig i billige Bomuldstøier, for at vi kunde krydre Kaffen med Sukker for vor Gane – ogsaa alt dette skal blive lagt i Vægtskaalen. Og til det christelige Europa vil Dommerens Stemme lyde: "Gaar bort fra mig, J Forbandede, i den evige Jld, som er beredt Diævelen og hans Engle; thi jeg har været hungrig, og J have ikke givet mig at spise; jeg har været tørstig, og J have ikke givet mig at drikke; jeg har været en Fremmed og J have ikke givet mig Herberge; jeg har været noget, og J have ikke klædt mig; jeg har været syg og fangen og J have ikke besøgt mig. – Forgjæves ville paa hiin Dag Mange beraabe sig paa deres veldædige Gierninger, som de hjemme have øvet mod deres Medchristne. Den stakkels blødende Neger bliver staaende der nogen, fangen, hungrig og tørstig. Paa ham vil Herren, efter hvis Navn vi kalde os, pege hen, og Christenheden vil høre det Svar, Sandelig, jeg siger Eder, hvad J ikke have gjort mod Een af disse Ringeste, det have J heller ikke gjort mod mig.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-03-06
J Mellemafrica boe omtrent 50 Mill. Mennesker. Forat faae et Begreb om det Værd, til hvilket et Menneskeliner nedsunket i disse Lande, ville vi høre en Tale med hvilken Kongen af Aschantee hilste den brittiske Consul Dupuis: "Min Fetisch gjorde mig stærk, som mine Forfædre, og jeg dræbte Duckara, tog Guldet og bragte flere end 20,000 Slaver hjem med til min Hovedstad. Nogle af dem vare slette og ubrugelige Folk og jeg vadskede mit Staal i deres Blod for Fetischen. Nogle vare gode Folk; disse solgte jeg eller jeg gav dem til mine Anførere. Mange omkom, fordi dette Land ikke frembringer meget Korn – og hvad skal jøre? Dersom jeg ikke slog dem ihjæl eller solgte dem, saa vilde de blive mægtige og dræbe mit Folk. Nu skal J sige min Herre, Kongen af England, at disse Slaver kunne arbeide for ham, og dersom han har Brug for 10,000, da kan han faa dem. - Major Denham, som har bereist det indre Africa beskriver Jagterne paa de ulykkelige Negre saa grusomme, som om Efterstræbelserne gjaldt vilde og glubende Dyr. Han fortæller, at naar Slavejægerne overfalde et Sted pleie de at stikke det ibrand, og da det kun bestaar af Straahytter, har Flammen strax opslugt det Hele. De ulykkelige Beboere flygte hurtig ud af Jlden og falde strax i Hænderne paa deres Fjender, som ikke skaane dem mere end de fortærende Luer vilde have gjort: Mændene blive nehuggede, Qvinder og Børn parviis lænkede og gjorte til Slaver. Denham beskriver den Ødelæggelse, som Scheicken af Borum anrette paa 5 Expeditioner; han beretter, at i det Mindste 20,000 af disse ulykkelige Skabninger bleve slagtede og tre Fjerdedele af dette Tal bortførte i Slaveri, og han føjer til, at han selv fulgte een af Expeditionerne, paa hvilken Darkalla blev heel opbrændt og ligesaa en mindre Nabostad; de saa menneskelige Væsener, som forefandtes, meest Oldinge og Børn bleve uden Forbarmelse gjennemborede og kastede i Flammerne. – Et andet Øjenvidne fortæller fra Nigeregnen, hvor denne Flod forener sig med Tschadda, om de Grusomheder, som ledsage Slavehandelen: "Næsten ingen Nat gik hen, i hvilken vi ikke hørte Angstskrig af nogle Ulykkelige, som bleve bortslæbte af de skjændige Røvere. Jndbyggerne i Stæderne flygtede over Floden, saasnart Forfølgerne nærmede sig. Nogle Dage efter de Flygtendes Ankomst, betegnede en Rogstøtte det Punkt, til hvilket Forfølgerne vare trængte frem, og to Dage senere saae man alle Stæderne staae i Flamme. Det skjærende Raab om Hjælp af de arme Ulykkelige, som ikke havde kunnet undkomme tilligemed de øvrige, blandede sig med Veeraabet og Jammerskriget fra den anden Bred af de Reddede, som for deres Øjne saae Venner og Slægtninge bortføres i Slaveri og deres Boliger at opstige i Flammer, et Optrin, som vel sjelden er oplevet af Europæere og som for mig var det stærkeste Beviis paa de Grusomheder og Rædsler, som følge med Slaveriet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-03-06
Bekjendtgjørelser. Erystal Soda (Potaske) bekommes for 2 ls. Rasmus N. Gregersen. Pundet hos Fredagen den 15de Marts førstkommende om Formiddagen Kl. 9 bliver ifølge taget Bestemmelse i Boet efter afgangne Selveier Jacob Ottosen og Hustrue af Tud vad Mark det bemeldte Boe tilhørende Sted med Tilliggende af Hartkorn Ager og Eng 3 Skp. 2 Fk. 2 Alb. og Skovskyld entredied. Alb. samt tilhørende Parcel No. 3 af Hans Mikkelsen Buhls Gaard af Hartk. Ager og Eng 1 Skp. 1 Fk. enh. Alb., Alt beliggende paa Tudvad Mark i Ødsted Sogn, Veile Amt, stillet til Bortsalg ved een eneste Auction, der afholdes i selve Stedet, efter Conditioner, som forinden ere til Eftersyn her paa Contoiret. Derefter bort Trykt i Ribe hos Chr. sal. Hyphoff. sælges ved offentlig Auction, der ligeledes afholdes i Stervboestedet, det Boet tilhørende Jnd- og Udboe, hvoriblandt 2 Trækstude, 4 Køer, 2 Qvier og 5 Faar. Herredscontoiret i Kolding, d. 15de Februar 1844. C. W. Qvistgaard.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-03-06
Alle og Enhver, som maatte formene at have noget Krav paa den heri Byen tidligere ved Døden afgangne, forhenværende Giørtler, Erich Sandbeck, blive herved, i Henhold til Placaten af 26de October 1799 indkaldte med 12 Ugers Varsel, til for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Varde Byfogedcontoir, den 1ste Marts 1844. T. Qvistgaard.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-03-06
Bekjendtgjørelse. Ved Proclama af Dags Dato, der snarest mueligt vil blive læst ved vedkommende Under- og Overret, ere Creditorerne i Stervboet efter Ane Nielsdatter, Huusmand Christen Hansens Hustrue af Qvorupmark i Qvong Sogn under Ribe Amt, indkaldte med 12 Ugers Varsel, overeensstemmende med Pl. af 2den Juni 1819, til for undertegnede Skifteforvalter i Boet at anmelde og beviisliggjøre deres formeentlige Fordringer, under disses Fortabelse, hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Øster og Vester Herreders Contoir i Varde, den 1ste Marts 1844. T. Qvistgaard.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-03-06
En kastaniebruun Hingst, med en lille Stjern, 3 Aar gl., 12 Kvarteer høi og stærk af Been, staaer hos undertegnede til Bedækning til næste Foraar. Bedækningsprisen er 1 Specie. Jndrebjerrum ved Ribe. Hans Hansen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-03-06
En Paraply med sort Bomulds-Overtræk og en hvid Bord, hvori Mærket Cul er skrevet, er bortkommen paa Korsbrødregaard d. 18. ds. Jhændehaveren bedes at aflevere den paa Adressekont. Mit Huus, beliggende nær ved Lundgaard, er strax eller til næste Flyttedag at faae til Leie. A. sal. Windfeldt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-03-06
Alle Sorter frisk og godt Havefrø bekommes til billige Priser som sædvanlig hos Knapmager P. Jochumsens Enke i Bispegade.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-03-06
Undertegnede slagter til førstkommende Søndag en udmærket fed Stud. Ribe, d. 4de Marts 1844. N. Petersen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-03-06
Assemblee paa Korsbrødregaard, Søndagen den 10de Marts, som begynder Kl. 6 1/2. Repræsentanterne.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-03-06
Undertegnede anbefaler sig til det høitærede Publicum med alle Slags frisk og godt Have- og Blomsterfrø. Hos Hr. Skomagermester A. Bruun i Præstegade i Ribe har jeg Commissionslager af alle Slags Fro, som han sælger pundelod- og skillingviis. Froposerne ere kvadratforseglede og forsynede med mit Stempel: TB, ligesom for. Skulde Herskaber ønske sig Blomsterfrø, saa kan det ogsaa blive at faae hos Hr. Bruun, naar man behageligst vil opgive Numrene, som ønskes, efter Fortegnelsen. Fortegnelser ere gratis at erholde sammesteds. T. Behrens, Gartner ved den grevelige Slotshave i Gram.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-03-08
Ribe. Stifts-Avis og Avertissements-Tidende. Udgivet af Chr. sal. Hyphoff, redigeret af E. Hyphoff. Fredagen den 8. Marts. No 29.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-03-08
Udenlandske Efterretninger. Frankrig. Det engelske Hof har protesteret mod at den franske Admiral Dupetit-Thouars har sat sig i Besiddelse af Øen Otaheiti. Lord Cowley har erklæret Hr. Guizot, at dersom den franske Regering havde Grund til Besværing over Dronning Poma re, vilde England anvende sin hele Jndflydelse for at skaffe Frankrig Erstatning; men England kunde ikke taale, at Dronningen paa en saa egenmægtig Maade blev berøvet sin Magt. Ministeren beraabte sig paa, at England forhen paa Frankrigs Forlangende havde ufortøvet misbilliget Lord Pauletts Forhold, da han paa lignende Maade havde bemægtiget sig Sandwichsøerne, og det samme fordrede man nu af Frankrig. England troer sig saameget mere berettiget til dette Forlangende som Dronning Pomare har anmodet om dets Beskyttelse. Grunden til Admiralens raske Handling er, at Dronningen havde besluttet at føre en lukket Krone i sit Vaaben istedet for en aaben, som hidtil, hvori Admiralen saae et Brud paa Beskyttelsestraktaten. Hr. Guizots Forlegenhed er stor, endskjønt han vil godtgjøre, at Admiralens Tilbagekaldelse allerede var afgaaet fra Paris for Sagen var blevet bragt paa Bane i det engelske Parlament, antager man dog paa Grund af Regeringens lange Taushed angaaende det Forefaldne, at Dronningens Gjenindsættelse skeer efter Englands Fordring, hvilket naturligviis er en altfor stor Ydmygelse. Hele Paris's Presse raser mod Mininistrene. Gemytterne vare d. 27. Febr. i Deputertkamret i meget stærk Bevægelse, selv det konservative Parti var uvillig stemt. Da Efterretningen indtratil Paris raadede Kongen med sit sædvanlige rigtige Overblik til strax at desavouere Admiralens Foretagende; men Ministrene, paa et Par nær, meente, at man først maatte oppebie hvad England vilde sige, og saaledes har Sagen nu faaet Udseende af en seig Eftergivenhed mod England. Sardinien. Fra Turin hedder det nu under 16. Febr., at man forgjeves har søgt at bevæge Beien af Tunis til Eftergivenhed med Hensyn til Kornudførsels-Forbuddet, og fra Konstantinopel berettes, at Underhandlingerne mellem Porten og Sardinien i samme Anledning ikke heller synes at ville falde fre deligt ud. Porten har erklæret, at hvis en sardinisk Flaade lader sig see for Tunis vil den ansee det for en Krigserklæring og bruge Magt mod Magt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-03-08
Den franske Gesandt har derefter ladet Porten vide, at hvis en tyrkisk Flaade kommer til Tunis vil Frankrig ansee dette for en indirekte Trussel mod Algier og vil da see sig nødt til at træffe Foranstaltninger for dettes Sikkerhed. Dernæst har den engelske Gesandt erklæret, at dersom Sagen i den Grad skulde forvikle sig, vilde England ikke kunne undgaae at sende Linieskibe til Tunis for at paasee dets Jnteresse.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-03-08
Indenlandske Efterretninger. Prinds Frederik af Hessen med Gemalinde kan ventes hertil i dette Foraar, men kun for en kort Tid, da de agte at tilbringe Sommeren i Jtalien. (O. T. A.)¬
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-03-08
Med det den 1. de udkomne No. af Jntelligensbladene tager Prof. Heiberg Afsked fra sine Læsere, da dette Tidsskrift med det nærværdnde Hefte maa ansees for sluttet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-03-08
Aarh. A. fortalte for kort Tid siden, at Hotel du Nord i Kbhvn. var solgt for en meget betydelig Sum(130000 Rbd.); imidlertid lader det nu til, at den nuværende Eier af Hotellet har været Gjenstanden for en Mystification, der ligner et Bedrageri. For omtrent tre Maaneder siden indlogerede sig næmlig en Mecklenborger, der havde været Marqueur i Hotel d'Angleterre, i førstnævnte Hotel. Han fortalte at han havde erholdt en betydelig Arv, har ogsaa endeel contante Penge tilskue hos sig, og begyndte at indlede Underhandlinger om Hotellets Salg. Efter at Jnventariet var opgjort, bleve Eieren og Mecklenborgeren enige om ovenomtalte Kjøbesum hvoraf 6000 Rbd., foruden Papirernes Beløb, 1000 Rbd., skulde betales strax. Contrakten var allerede skreven; men da Papirerne skulde kjøbes, var Mecklenborgeren forsvunden, efterladende sig hist og her endeel Klatgjæld, foruden at være skyldig til Eieren for 3 Maaneders Ophold i Hotellet. (Aar. A.)Et Tyveri er udøvet Natten mellem den 21 og 22. Febr. hos Silke= og Klædekræmmer Brandes i Klareboderne i Kjøbenhavn, hvorved der blev stiaalet i kontante Penge henved 2000 Rbd. Kjøbenhavns aarvaagne og virksomme Politi har allerede skaffet Pengene tilveie igjen. En Pige, som tidligere har tjent hos Brandes, er mistænkt for Tyveriet, og Pengene ere blevne fundne paa Lokumet i det Huus, hvor hun nu boer.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-03-08
Personposten, som i Mandags Aftes Kl. 9 afgik fra Kjøbenhavn, naaede først Roeskilde Kl. 4 næste Dags Eftermiddag. Diligencen var kjørt fast i Sneen, Hestene bleve spændte fra, og Passagererne, hvoriblandt en høit frugtsommelig Dame og smaae Børn maatte sidde i Diligencen fra Kl. 11 om Aftenen til Kl. 10 næste Formiddag uden at kunne komme ud igjennem Sneen. En Bivogn var væltet i Sneen imellem Damhuset og Røde Veirmøllekro. Fire af Passagererne, hvoriblandt en ung Dame fra Fyen, begave sig uden nogen Veiviser om Natten paa Veien til bemeldte Kro, som de endeligen naaede efter 4 Timers høist besværlige Vandring i Mørket i den dybe Snee. (O. Th. A.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-03-08
Den russiske General Krusenstern, en Søn af den berømte Verdensomseiler, Admiral Krusenstern, som til H. M. Kongen havde overbragt Notificationen om Formælingen imellem Hs. keisl. Hhd. Storfyrstinde Alexandra og Hs. D. Prinds Friedrich af Hessen, har paa Tilbagereisen fra Kbhvn, maattet opholde sig i 5 Døgn paa Sprog og ankom til Odense Natten imellem 1 og 2. ds. (O. Th. A.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-03-08
Den 3die August ankrede den første Afdeling af den engelske Flaade paa Helsingøers Rhed; men endnu 6 Dage efter var den eneste Foranstaltning, som man troede at burde tage, den, at sende en Forstærkning ud paa Tre Kroner. Den 10. ankom endelig Befaling til at indkalde de Permitterede og sætte Alt i Forsvarstand. Da havde Englænderne ligget en Uge i Sundet og 6 Dage efter gik de i Land.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-03-08
Kronprindsen ankom d. 11. Aug, uventet til Frederiksberg og reiste den følgende Dag ligesaa pludseligt. En Proclamation opsloges paa Gadehjørnerne, hvori bekjendtgjordes, at Prindsen ilede til Armeen, for med den at virke, dersom Alt ikke snart blev endt paa en ærefuld og fredelig Maade. Kronprindsen sendte befaling til Peymann hellere at opbrænde Flaaden end overlevere den til Fjenden; men Overbringeren, Lieutenant Steffens opfangedes af Englænderne 1 1/2 Miil fra Kjøbenhavn. Derimod hævede der sig i Byens befalingsraad selv Stemme fordet Samme. Den djærve Steen bille negtede at underskrive en Kapitulation, der indbefattede Flaadens Overgivelse, og tilbød at gjøre et Udfald med Holmens Mandskab og hvilke Friville der vilde slutte sig dertil. Derved haabede han at finde en ærefuld Død og skaffe Tid til at ødelægge Flaaden. Men Peymann vovede ikke at udsætte Byen for ny Fare, ved Branden, og, siger Forfatteren, "forbittre end mere den vrede Fiende." Kronprindsen lod Peymann tiltale for en Krigsret. "Men Peymann havde den almindelige Mening for sig, at Kjøbenhavns Forsvar mod en saa overlegen Fjende var umulig, og den haarde Fremfærd mod ham, Bile feldt og Gjedde, betragtedes almindelig som en Udsoning af en Brøde, der af en høiere Haand var begaaet. Man kan være enig med Forfatteren heri og dog antage, at Peymann under Forsvaret har gjort sig skyldig i store militære Misgreb. - Der er et væsentligt Punct i Forfatterens Skildring af disse Begivenheder, som trænger til Berigtigelse. Forfatteren antager nemlig, at der ikke, saaledes som England paastod, ved Freden til Tilsit er blevet vedtaget en hemmelig Artikel mellem Keiser Napoleon og Alexander, ifølge hvilken Frankrig og Rusland, naar et fornyet Forsøg paa at bevæge England til en billig Fred havde viist sig forgjeves, skulde opfordre Danmark til at bryde sin Neutralitet, lukke sine Havne for England og erklære dette Rige Krig. Det er nu bevist, at en saadan Artikel har været til. Udnævnelser. Under 29. f. M. er Sognep. f. Østervelling, Helstrup og Greensteen M. i V. St. H. Götsche, beskikket til till, at være Provst for Middelsom, Sønderlyng, Rinds og Nørlyng Herreder med Untagelse af Viborg Kjøbstad. - Under 1. Marts er Rector ved Randers lærde Sk. B. Borgen besk. til Rector ved Metropolitanskolen fra 1. April.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-03-08
Kjøbenhavns Børs-Kours d. 5. Marts Species 200. Bank-Disconto 4 pCt. Nationalbankaktier 118 a 118 1/2 Rbd. Sølv.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-03-08
Ved Tallotteriets 1569. Trækning i Kbhvn, udkom: No 21. 80. 12. 79. 25.