JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nye Tidender, 1713-01-01
Frankerige. Paris. Den Ængelske Gesandt, Hertugen af Schrewsbury, som den 13 udi denne Maaned er her til Staden ankommen, haver, efter at hand den 14 ditto herligen af den Marqvis af Torcy er bleven tracteret, havt den 16 ditto Geheime Audients hos vores Konge. Det maae dog være vist, at Gironne udi Catalonien af
Nye Tidender, 1713-01-01
Hertugen af Bernyk maae være undsat, efterdi Kongen haver beskikket den Herre Barclay, der er Marskalk og HertugBervyk hans Half-Broder, som bragte Kongen samme Tidender ind, en aarlig genant bestaaende af 4000 Livres.
Nye Tidender, 1713-01-01
Brevene fra Prepignan af den 5te ditto mælde ogsaa, at høj benævnte Hertug, efter at hand samme Fæstning havde med Levnets Middiler forsynet og forfrisket samt forandret samme Fæstnings Besætning, havde sat sig med sin Armee ved Nuestra Senora de los Angelos, derfra hand havde sendt en stor deel af sit Rytterie udi Egnen af Ostelrik, for at føre sin Fiende, som staaer med et stoort Antal Tropper bag ved Solani, udi Allarm. Alle KrigsSkibene, som ligge for Toulon, skal udi næstkommende Maaned udtakles og udrustes.
Nye Tidender, 1713-01-01
Spanien. Barcellona. Saasom her berettes den 22 udi næstforleden Decembris Maaned, at
Nye Tidender, 1713-01-01
Hertugen af Bervyk skulde med en stor Krigsmagt være paa Togget at undsette Giron ne, haver General Starenberg udi egen Person herfra begivet sig did hen af samme Fæstnings Bestolding for at befordre Croberingen, førend samme Hertug did til Undsetning kunde komme.
Nye Tidender, 1713-01-01
Portugal. Lissabon. Vaabens-Stilstanden haver vores Konge endeligen samtykt, alligevel de Spanier paa Grændserne have besat Kalence de Alcantara, som vores Tropper havde forladt, men dog siden ved Dronningen af Store Brittanien Hendes Gesandt bleven anderledes reguleret.
Nye Tidender, 1713-01-01
Jtalien. Moden. De Prysseske Tropper henved 8000 Mand ere udi fuld Bevegelse af Tydskland her af Landet, om Vinters Vejrliget dem ey skulde forhindre deres Tog. Det siges, at de skal tiene udi Flandern.
Nye Tidender, 1713-01-01
Fra Savoyen haver mand, at det syntes, at der og var Forhaabning til en Fred, saasom udi denne Maaned ey kunde fornemmes endnu til nogen Anstalt til Krigen, tilmed og Fienden haver trekket alle sine Tropper fra vores Grændser af de Spanske. Jkke desmindre fornemmer mand, at Kæiseren aldeles haver besluttet forestaaende Vaar at seende en anseelig stærk Undsetning her ind i Landet for at overskibes af Catalonien.
Nye Tidender, 1713-01-01
Tydskland. Philipsborg. Som det lader sig ansee, at Kæiseren paa Freds Forhandlingen til Ytrecht ei skal faae sin paastaaende Fornøielse, laves alting her til en des større Modstand, ved Over-Rhinen, hvorfore og adskillige Generaler sig herfra have begivet ad Manhein for at tage Posteringen langs ad Neckar-Strømmen udi Øyesyn til at føre den udi en fuldkommen Stand; Jkke desmindre bevege de Franske sig endnu lidet udi Ælsas, dog arbeide de flittig paa alt hvis, som kunde behøves til et tiligt FeldtTog, som de sige at vil begynde først udi næstkommende Mar til Maaned.
Nye Tidender, 1713-01-01
Berlin. Udi denne Maaned have vi havt sikkere Breve fra Bender, at Kongen af Sverrig, der endnu befandtes og stadfæstedes dermed og, at den Store Sultan lood giøre mægtige Forberedelser til en Kriig mod Moscovien og Polen. Vores Tropper 8000 Mand stærke, ere paa Togget fra Jtalien hiemad, enten de skal bruges udi det Nedersaksiske Kreds eller tiene Kæiseren i Flanderen vides ei endnu.
Nye Tidender, 1713-01-01
Slessvig-Holsten. Rendesborg. Den 22 udi denne Maaned, Eftermiddagen henved 2 Slæt indfandt Hans Cariske Majest. sig her udi Fæstningen under dets grove Skyts Løsen omkring Voldene, hvorpaa Hans Majest efter Maaltiid lod sig behage at tage Fæstningens Værn og Volde udi Øiesyn, desligeste og det nyeligen opbygte Tøig og Proviant Huus. Den 23 dito besaae Hans Majest. den her inde værende Besætning og fandt derover sær naadig Fornøielse, mand mener, at Hans Czariske Majest. i Dag den 24 ditto herfra igien skal vilde begive sig til den Allierede Armee. Jmidlertiid er nu alt den største Deel af Armeen paa trende Veje passeret Eider-Strømmen og er alt Rytteriet kommet Fienden under Øjne, Resten af Foodfolket skal og i denne Dag gaae her igiennem og derpaa den hele Armee stille sig udi en Slagt-Orden. P. S. Ret nu kom her Tidender, at det af Passen Hollingsted udsendte Rytterie og Foodfolk havde bemægtiget sig samme Pass og tvunget de der liggende 4 Battallioner Svenske at undvige til deres Armee og efterlade sig en heel Hob Døde og Fangne. Neder-Ælb. De fra Pommern paa Togget værende 5000 Moscoviter ere alt den 25 udi denne Maaned passerede Boitsenborg og taget Veien lige ad Rendsborg til den Allierede Armee. Fra Lybek haves, at der paa Traven et af de Svenskes Landings-Skibe var indklemt i Jsen, med 40 Ryttere udi, som meget kommerligen bleve reddede, Skipperen udsiger, at de vare 100 Skibe i Flaaden stærke, men af Jis og Storm saaledes adspredde. Mandskabet, derpaa var indskibet, kunde omtrent være 4000 Mand. Hamborg. Den 27 ditto havde vi her de Tidender, at den Nordiske Allierede Armee alt havde føjet sig sammen paa Kropper-Hede for at antaste den Svenske Armee, hvis høire Fløj staaer bag Threne-Strømmen ved og udi Svabstædt, og den venstre ved og i Østerfeld og Orstædt, havende en stor Skov for sig, som de søge at hugge need for sig. Den 24 ditto have den Allierede Armees ForTropper bemægtiget sig Passen, Hollingstædt, og deraf uddrevet 4 Battallioner Svenske, der maatte efterlade sig af deres Mandskab 36 Døde og 15 Fangne. Ængelland.
Nye Tidender, 1713-01-01
London. Den 8 udi denne Maaned havde vi her tvende Poster fra Holland, som medbragte tilforladelige Breve, hvorledes at de forenede Provincier udi Nederlandene ikke alleneste hver udi sær havde samtykt det Freds-Forslag, som vores Dronning haver giordt imellem Kongen af Frankerige og dennem, men end og de Herrer General Staterne vare ligeledes til Sinds. Desligeste fornemmer mand og at være Brev indkommet til Hendes Majest. fra de Herrer Stater, ne, som indeholdte slig deres Beredvillighed til Freds-Forhandlingen med Frankerige angaaende de Beskiærnelse-Fæstninger, som de for Nederlandene skulde have og indebeholdsaa og om Handelen og Vandelen mellem dem og Frankerige med mere Vilkaar. Hvilken Anordning meget her fornøjer de Fredelskende, men derimod ikke lidet missnøiede dem, at Kæiseren ikke var til at overtale til Freden, med mindre hannem skede paastaaende Fornøielse, som Frankerige ingenlunde endnu vil tilstaae Hans Kæiserlige Majest.
Nye Tidender, 1713-01-01
Nederlandene. Ytrecht. Endnu til dato den 16 udi denne Maaned haver det ikke kundet behage Hans Kæiserlige Majest. at tage imod de af Frankerige Hans Majest. tilbudne Freds-Vilkaar, men paastaaer fremturendes ved sine her værende Freds-Fuldmægtige, at mand skulde afstaae til hannem Arragonien og de Stater, som fordum dertil have hørt, nemligen Valence, Catalonien og de Valeariske Øer i det Midtlandske Haf, saasom Franteriges Tilbud tilforne haver været, da det syntes, at samme Kongerige og Stater vilde forlade Spanien, men Frankerige ville her om høre noget tale, hvorfore Freds-Forhans Kæiseren saaledes henlenter, og om endskient en Vaabens-Stilstand af Kæiseren maatte sam tykkes, paa en god Tiid, saa vil dog Hans Majest. have og holde sig sin Rettighed til den Spanske Crone uforkrænket forbeholden, med andet meere ræt mæssig Paastaaende.
Nye Tidender, 1713-02-01
Danmark.
Nye Tidender, 1713-02-01
Kiøbenhavn. di denne Maaned er her for Staden efter Kongel. Ordres begyndt paa en Esqvadre Orlogs-Skibes Udrystning, som nu mesten er færdig til at gaae i Søen. Aarhuus. Sidst udi denne Maaned er det fra Aalborg komne Norske Fodfolk paa en 8 til 10 Dags Tid passeret her Staden, henved 5000 Mand stærk, friske og brave Folk, som begave sig ydermere paa Tog ger af Fridericia.
Nye Tidender, 1713-02-01
Udi denne Maaned er udi Kongl. Majests. og Universitæts privilegerede Bogtrykkerie ved Prenten blevet forfærdiget. Et Register paa deres Kongl. Majestæters til Danmark og Norge &c. Forordninger, Forbud, Ordonancer eller Ordninger, Reglementer og andre aabne Breve, som siden den Danske Lovs Publication til Aarets Udgang 1711. ere paa Prent udgangne, hvorved samme Lov enten kunde være forandret eller forbedret, til nærmere Oplysning og Efterrætning, hendragne til den Danske Lovs Bøgger, deres Capitler og Artikler med Forordningernes Parters og Posters, saa vel som deres Artiklers korte Jndhold og Dato, hvorsomheldst de i samme Lov kunde henhøre, tillige med hosføiede Alphabetiske Jndhold.
Nye Tidender, 1713-02-01
Polen. Lemberg. Den 4de i denne Maaned er Vojvoden af Podelsky fra Varskau her til Staden ankommen, som skynder sig ydermere paa Reisen adgrændserne, der at raaslaaes med de der forventende Tyrkiske Commissarier, paa hvad Maade Hans Majest. Kongen af Sverrig best, uden noget Sverdslag, kunde ledsages gjennem Polen ad sine Lande. Fra Vender haves visse Efterretning, at Stanislaus der var ankommen, og skulde Hans Majest. Kongen af Sverrig have besluttet til denne Vinters Udgang at vilde blive fremdeles sammestæds, ogsaa var Hans Majest. af den Store Sultan, atter forstrakt en stor Summa Penge til Fornødenhed. Vores Crones Gesandt er af den Store Sultan, som nu udi Adrianopel holder Hof formedelst Pesten, udi Constantinopel er, meget vel imodtaget og haaber mand, at hand inden kort Tiid skal komme med vel forretted Sag tilbage. Varskau. Den 11te i denne Maaned var endnu paa Rigsdagen, her holdes, intet vist besluttet, ikke var det endnu kommet til Slutning, hvor stærk Cronens Armee herefter skulde holdes, saa det synes, at Rigsdagen enten endnu nogle Dage skulde vorde forlænget, for at faae at vide først hvad paa Grændseren passerer og hvorledes Cronens Gesandt, udi Adrianopel hos den Store Sultan findes, hans Forretning maatte afløbe, eller og til førstkommende Maji Maaned opsettes, saasom og vores Konge haster ad Saksen igien, paa tilstundende Land-Dag. Som af Vallachiet fornemmes, da skal Tartarene, som vare beordrede at ledsage Kongen af Sverrig fra Bender her hid ad Riget, gangne hiem igien, saasom Hans Majestæt var til Sinds endnu nogen Stund udi Bender at forblive. Freden mellem os og Tyrken haabe vi at skal blive uryggelig efter den Carlovitsiske Freds-Fordrags Jndhold.
Nye Tidender, 1713-02-01
Frankerige. Paris. Alle Søe-Øfficerer, som den 6 udi denne Maaned skulde herfra have, efter Kongl. Ordre, forføjet sig af Tonion og Marsilien paa de der udrystende Esqvadres, have faaet Tilladelse at forblive ved Hoffet til Enden af denne Maaned, hvoraf mand slutter, at det skulde være paa gode Veye med Freds-Slutningen. Til med og, efter at i gaar, som var den første i denne Maaned, var ved Hoffet ankommen særdeles Postbud fra Marskalken af Uxelles Kongens Freds-Fuldmægtig udi Utrecht, haver mand til Hove ladet sig forlyde, at Freden nu saa got som var sluttet med de fleerste Allierede og alt af de Herrer Staterne vare Pasborter udstædde for Kong Philip og forrige Kurfyrster af Vajeren og Cøln deres FredsFulmægtige at indkomme ved Freds- Forhandlingen, udi Ytrecht paa Tapetet haves. Jmidlertiid laves der dog baade til Hest og Foods til et tilligt Feldt-Tog og skal alle Compagnier først i tilkommende Maaned være fyldestgjorde og beredde til at gaae i Marken. De Tropper, som fra Nederlandene siges at skal have Ordre at gaae af Over-Rhinen, skulde den 28 udi denne Maaned bryde op, henved 10000 Mand stærke, hvor at Hertugen af Bervyk over Armeen siges at skal have at befale.
Nye Tidender, 1713-02-01
Versailles. Vi have her Tidender, fra Martiniqve, at Capitain Cassart der den 14 Decembr. næstforleden der var havnet, kommen fra Suriname udi America, hvor hand havde giordt sig den der værende gandske Hollandske Nation skatskyldig, undtagen Staden og Castellet, men som hand dem bombarderede, maatte Jndbyggerne give hannem en BrandSkat, sig beløbende til 800000 Gylden, som de maatte betale med rede Penge, Zukker, Træle og ander gode Vahre, foruden hvis Bytte hand haver giordt sig af den øvrige Nation. Fra de Cataloniske Grændser haves, at Hertugen af Bervyk, for Hans Bertreise derfra herhid, havde ladet Tropperne gaae i Forfrisknings-Qvarteret og at
Nye Tidender, 1713-02-01
Prinds Zerclas af Tilly med den Spanske Armee, endnu stood paa hin Side af TortoJtalien. Først i denne MaaFinal. ned ere her fra det Mæylandske indkomne 450 Kæiserlige Dragoner, til deres Overskibning ad Sardinien mand forventer en Deel Fartøig fra Genua. Mæyland. De Kongelige Pryssiske og Saksen-Gothiske Tropper, som nu en Tiidlang have dvællet i det Plaisantinske, Parmesanske og Modenæsiske, have i denne Maaned faaet skarpe Ordres at begive sig skyndeligen paa Togget hiem ad. Kæiseren haver havt sin Gesandt hos Hertugen af Savoyen udi Høje Ærinde angaaende Krigens Fortsettelse mod Frankerige, er der bleven saare vel imodtagen og derpaa med velforrettet Sag gaaen af Vien igien.
Nye Tidender, 1713-02-01
Portugal. Lissabon. Vores Konge begynder nu at sette sin Kriigsmagt paa den Food som den for Krigen var, saa begyndte mand og at aftakle Orlogs-Skibene, undtagne 8, som skal bruges til at ledsage Kopfardi-Skibene, saaledes vi haabe at paa den allerede gjordte Vaabens - Stilstand skal følge en bestandig Fred. Ængelland. London. Mand mener, at Parlamentet den 14 udi denne Maaned skulde komme til at sidde, og Hendes Majestæt da vel skal vilde kundgiøre Parlamentet, hvor nær det med Freds Forhandlingen var. Jmidlertiid betinger mand sig her Dag fra Dag hos de Franske gode Vilkaar udi Handlen og Van delen. Den Skade som den Franske Gesandt her ved Jldsvade haver lidt paa sin Løssøre. og Meubler skatteres paa 30000 Pund Serling, og Huset, hand holdte Hof udi og opbrændtes, skal have været 40000 Pund værdt.
Nye Tidender, 1713-02-01
Tydskland. Over Rhin-Strømmen. Efter indkommen Kundskab, det Fienden udi Ælsas saa uformærkt begyndte at trekke sig sammen, end ogsaa ventende flere Tropper til sig fra Nederlandene, særdeles de Bæjerske, hvorfore til Modværn her og giøres store og ugemeene Forberedelser, hvortil Posteringen da og settes udi engere Beskiærmelses-Stand, desformedelst Hans Fyrstelige Durchlychtighed, Hertugen af Vyrtenberg, som Høvding over den Kæiserl. Allierede Armee, og saa haver i denne Maaned taget den Eflingske Beskiærmelse : Linie udi Øiesyn til videre befæstning.
Nye Tidender, 1713-02-01
Vien. Fra Adrianopel have vi i denne Maaned havt de Tidender, at Tartar Chammen, som haver nogen Tiid staaet i Beredskab at skulde ledsage Kongen af Sverrig af sine Lande havde af den Store Sultan, faaet Ordre at gaae hiem igien med sin Svarm af Tartare, og spurdtes ej til saa stor Alvor til at føre Kriig mod Moscau, saasom tilforne. Til med saa holdtes den Moscovitiske Gesandt ikkun til videre udi en hoflig Arrest. Her i Landene giøres end store Forberedelser til Krigens ydermeere Forsettelse mod Frankerige, alligevel mand mener, at vores Tropper udi Catalonien skulde holde en Vaabens-Stilstand.
Nye Tidender, 1713-02-01
Nederlandene. Græven-Haag. Pasborterne for Kong Philip og forrige Kurfyrster til Bæjeren og Cøln deres Gesandter at maae indfinde sig udi Ytrecht, der at tillades til Freds-Forhandlingen, ere alt herfra af de Herrer Staterne didsendte, saa at mand nu ey kand tvifle paa en almindelig Forsamling til at stifte en Fred. Breve fra Ytrecht vilde forsikre, at u-anseet Kongen af Frankerige ved sine Freds Fuldmægtige havde erklæret sig ej at vilde afstaae noget videre, end det allerede opsatte FredsForslag mældede om, samme Fuldmægtige dog skal have lade sig forlyde, at dersom Hans Kæiserl. Majest. vilde afstaae andre sine Paastaaender, deres Konge dog vilde give Straf borg igien i det Romerske Riges Magt. Angaaende Cataloniens Jnddrømming, da skal de Kæiserlige med de Franske Freds-Fuldmægtige allerede saavidt være forenede, at af begge deres Herrer skulde sendes Ordre ad Catalonien til de der værende Generaler intet fiendtlig at foretage imod hverandre. At Kongen af Pryssen skulde imod Vederlag vilde afstaa Hertug dommet Oranien, til Kongen af Frankerige, haaber mand ikke formedelst den reformerde Religions Skyld. Breve fra London af den 14de udi denne Maaned berette, at Dronningen af Store Britannien havde samtykt den mellem Kongen af Frankerige og de Herrer Staterne besluttede Forhandling om Grændsernes Beskiærmelse-Festningerne, de skulde indehave og beholde imellem Frankerige og Nederlandene, saa skulde Hendes Majest. ej heller være vel til Passe og var Parlamentets Sæde til den 17 udi denne Maaned opsat. Lyttich. De Franske have i denne Maaned begyndt at slaae Broe over Sambren og Maasen og tage alle Skibe paa den første Flood i Beslag til slig Fornødenhed. Og om endskiønt Kornet er udi Høi Priis, saa efterlade de dog ikke at oprette store Magaziner, havende imidlertiid et Øie paa Mons eller Huy, hvorfore samme Fæstninger af Græve Tilly vel forsynes og besettes. Ryssel. De Kongel. Danske Tropper, som have her i Nederlandene staaet udi Ængellands Tieniste og Sold, ere nu i fuld Bevegelse paa Veien hiem ad, henved 6000 Mand stærke. De til Foods formenes at skal blive overskibede at Jydtland, men de til Hest, at gaae Land-Vejen hiem ad
Nye Tidender, 1713-02-01
Fra det Slessvig-Holstenske.
Nye Tidender, 1713-02-01
Husum. Den 15de ditto er Fæstningen Tønningen, som det siges, paa den unge Hertug til Slesvig, Holsten Carl Friderichs, som sig i Sverrig opholder, egenhændig Ordre til de Svenske indrønnet og var den Svenske Armees Fodfolk mesten der inddragne, men Rytteriet, nu de fleerste af de Svenske besatte Passer ere af dennem forladte, under Tønnings Fæstnings Stykker staaende til Marken, havende dog ikkun faae Telter og Hytter at have Skjul udi. Slesvig, Saasom den Svenske Armee under Greve Steenbuk udi og omkring Fæstningen Tønningen nu har maattet sette sig, lider stor Mangel, haver den mellem den 20 og 21 udi denne Maaned gjordt et Forsøg paa at undkomme derfra over Eideren giennem Nørre-Ditmarsken og da paa Pramme og Baade faaet henved 2000 Mand til Hest og 1 Battallion oversat, men som Stormen dem forhindrede at faae flere overskibede, have de Nordiske Allierede derom betids faaet Kundskab og kommet dennem i Møde over en ved Fredrichsstad slagne Broe, men som samme Broe gik i Stykker og toges Tiid bort, at alle beordrede Tropper kunde overkomme, fik de Svenske Leilighed deels til at undflye, om Natten over Strømmen igien under Tønnings Fæstning og efterlade paa hin Side deres Heste af dennem selv ihielstukne; Dog bekom de Allierede af dennem hen ved 300 Mand fangne desforuden endeel af dem er dræbt og drukned. Formedelst Foeringen skal de Svenske allerede have stukket henved 5000 Heste ihiel, og Græve Steenbuk ladet sine Heste ihiel stikke saa nær som tree, saa at en General kand og maae ej have meere end 2, og fra en Oberst til en Ritmester ey meere end 1 Hest og et Compagnie ej være stærkere af Heste end 24. Hvorpaa de Moscovitter ved Eideren have opkast adskillige Skandser, hvorsom heldst de kunde formene, at de Svenske kunde passere. Jn Summa Svenskens Rytterie er nu fast ruineret og skal Foodfolket ej kunde vidt undløbe, og næst Guds Hielp ikkun faae af dem undkomme. Dersom Vejrliget vilde blive føjelig, er der giordt Anstalt til at bombardere Tønningen. Efter at deres Majestæter den 18 i denne Maaned havde begavet hverandre med deres Højanseelige Ridder-Orden, haver Hans Cariske Majest. begivet sig den 24 ditto paa Reisen af Hannover, og som det siges saa fremdeles ad Petersborg.
Nye Tidender, 1713-02-01
Hamborg. Den 15de i denne Maaned ere fra Glykstad udsendte adskillige bevæbnede Fartøig og Jagter, som skal indspærre Tønningen til Vands paa Eideren, at der ingen Tilførsel skal skee. Saa findes og Brigadier Græve Sponer med 1500 Mand Danske samt et stort Antal Saksiske Tropper i Ditmærsken, at der over Eideren ingen Tilførsel skal skee. Ved den Svenske Armee skal være stor Mangel paa Forring, BrændeVed og Salt, ligeledes paa Ølog Brænde-Viin saa og paa frisch Vand, saasom Armeen er gandske dreven fra ThreneFloden.
Nye Tidender, 1713-03-01
Danmark.
Nye Tidender, 1713-03-01
Kiøbenhavn. Den 16 udi denne Maaned der det Bergenhusiske Regiment, under Oberste Hvidtfeld. her i Staden indkommet, hvor det skal forblive i Borgeleie. Den 20 ditto havde ligeledes en Deel Compagnier af Hans Kongelige Majests. Guarde til Hest her sit Jndtog. Desligeste adskillige Regimenter her i Landet ere indkomne til at bedecke det for fiendtlig Anfald. Den 25 ditto er Doctor Caspar Wilhagen, forrige Tydske Prædikant ved Hans Kongl. Maj. Hof af Hans Højærværdighed Hr. Christen Willemsen. Worm, Biscop over Siællands Stift, her udi vor Frue Kirke bleven indviet til Biscop over Viborg Stift. Udi denne Maaned ere Tiid efter anden adskillige Kongel. Fregatter gangne i Søen for at krydse paa Fienden, ligesaa en Deelorlogs-Skibe ligge seilfærdige.
Nye Tidender, 1713-03-01
Udi Kongl. Majests. og Universitets privilegerede Boog trykkerie er ved Prenten bleven forfærdiget udi denne Maaned. Lumen Charismatum mirandorum Ecclesiæ N. T. occiduum & occidens cum Canone obsignato, exhidium Dissertatione Theologica, Præside Johanne Steenbuchio, S. Theologiæ Professore & in CollegioConsistoris Assessore.
Nye Tidender, 1713-03-01
Sverrig. Stokholm. Adskillige Hans Kongel. Majests. troe Mænd og Raad belamre vi her at være døde, desligeste vi maae høiligen beklage vores Konges saa frenturende Fraværelse. Saasom Undsætningen af Krigsfolket, vi næstforleden udi December Maaned forehavde ad Pommeren saa ulykkelig udfaldt og meget Fartøig med dennem forulykkedes, saa er Kongens General Admira vindskibelig for at faae her og der her i Riget sligt manglende samlet, dermed at ovrerskibe paa nye en Undsætning, hvis Mandskab som i sidste forehavende Over skibning forulykkedes, med det i Hinderhold kand haves, skal fyldestgiøres, men som et og andet dertil manglende, er saa snart kand bringes til Veje, troer mand ej at kand komme i Stand det Tog at fuldføre for end sidst i næsttilkommende Maji Maaned, saasom Praviant og Foering forhen i Vejen ad Pommern skal overskibes, eftersom der i Landet desforuden er lidet til beste for det der værende Mandskab og Heste. Moscovien.
Nye Tidender, 1713-03-01
Moskau. Hans Cariske Majestæt skal sidst udi denne Maaned være forventendes udi Petersborg udi Forsæt at samle en Armee af 30 til 40000 Mand for at bemægtige sig
Nye Tidender, 1713-03-01
Fæstningen Aboe og det hele Finland, hvor de Svenske skal have endnu henved 12000 Mand i Landet staaende. Til det Tog giøres udi Carens Provincier store Forberedelser, desligeste og hen ved 30 Fregatter udrustes, som skal gaae ud af Øster-Søen, der at føje sig til den Kongel. Danske Orlogs Flode mod de Svenske. Fra Constantinopel fornemmes giennem Vallachiet, at Czarens Gesandt af sit Fængsel skal være stillet paa fri Food, saa vi kand nu haabe, at det ey skal udfalde til en Kriig imellem vores Caar og Sultanen. Tilmed saa havde Cron Polens Gesandt hos den Store Sultan alt trende gange havt Audients, og vel 10 gange hos den Store Vezier, hvoraf mand og slutter en god Fortroelighed paa den Side og at samme Gesandt saa velsom Czarens med velforrettet Sag skal komme tilbage.
Nye Tidender, 1713-03-01
Polen. Varskan. Den berammede Rigsdag har ei denne gang til nogen visse Slutning, angaaende Rigets Tarv, vildet gelinge sig, hvorfore Kongen vil være betænkt paa at beramme en anden. Hans Majest. er Reisefærdig herfra, men vides ej hvorhen. Vi have her atter den 12 i denne Maaned fra Caminiet Breve, som samtydig berette, at efter at Kongen af Sverrig aldeles havde sat sig mod Tartar Chamen og Seraskieren deres indstændig Paastaaende, paa Sultanens vegne, at drage ud af Benders Egn af sine Lande, ikke aleneste udi sin opbygte Pallads er bleven omringet, men og samme forskandsede Kongel. Huus bleven skydt i Brand, og Kongen saaledes efter gjordte Modværge maatte give sig og af Janikarene med Magt indførdt udi Bender, derfra Seraskieren, skal have den Store Sultans Ordre at føre Hans Majest ad Salonica i Grækenland. Desligeste skal Vojvoden af Kou- og Fyrsten Viesnoysky være ogsaa førdte udi Arrest, men den Starosta Bobruisky Sapieha med sine Cosakker optagen under Tartar Chamens Beskiærmelse.