Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-03-11
Jdag er Revolutionen skeet igjennem Folket og for Folket; det er selv Revolutionen og medbringer dertil sine nye Fornødenheder af Arbeide, Jndustri, Underviisning, Agerdyrkning, Handel, Moralitet, Velvære, Eiendom, billig Levemaade, Skibsfart og Civilisation, lutter fredelige Fornødenheder; Folket og Freden er eet og samme Ord. En anden Garanti for at Frankerig, maa ønske Freden, ligger i Jnteressen for selve Republikens og Frihedens Opretholdelse: det er ikke Fædrelandet, der meest udsættes for Fare ved Krig, det er Friheden; Krigen er næsten altid en Diktatur; Soldaterne glemme Jnstitutionerne over Personerne; Kriger hæder blænder Fædrelandskjærligheden; et seierrigt Navns Tryllekraft tilslører Attentatet paa Nationalsouverainiteten; ogsaa Republiken vil Hæder, uden Tvivl, men den vil den for sig selv og ikke for nogen Cæsar eller Napoleon. Den franske Republik har altsaa ikke til Hensigt at oppe Krig, dog behøver den ikke først at sige, at den vil antage den, naar Man stiller det franske Folk Krigsvilkaar. Lykkelig Frankerig, naar Man erklærer det Krig og naar Man derved tvinger det til at blive større i Styrke og Hæder, trods dets Maadeholdenhed, Skrækkeligt Ansvar for Frankerig, naar Republiken selv erklærer Krig uden at være udfordret dertil! J første Tilfælde vilde dens krigerske Aand, dens Utaalmodighed, dens i saamange Fredsaar samlede Kraft, gjøre den uovervindelig i Hjemmet og maaskee farlig hiinside Grændserne; i det andet Tilfælde vilde den have Erindringerne om sine Erobringer og derved Nationaliteterne imod sig, den vilde staae Fare for at miste sit første og almindeligste Forbund, Nationernes Aand og Civilisationens Genius. - Traktaterne af 1815 have ikke længere Retskraft i den franske Republiks Øine, dog ere deres Territorialbestemmelser en Kjendsgierning, hvilken den antager som Grundlag og Udgangspunkt for sine Relationer med de andre Nationer. Men naar Traktaterne af 1815 kun endnu existere som Kjendsgjerninger, der kunne forandres ved fælleds Overeenskomst og naar Republiken erklærer, at den er berettiget og kaldet til at opnaae disse Forandringer med Fred og Orden, saa existere dog Republikens sunde Forstand, Maadeholdenhed, Samvittighed og Klogskab, og det er bedre og agtværdigere Garantier for Europa end de saa ofte overtraadte og forandrede Traktaters Bogstav. Frankerigs Frigjørelse af Traktaterne indeholder Jntet, der er uforsonligt med Europas Rolighed. Den franske Republik vil ikke være nogen stum eller brandstiftende Propaganda hos Naboerne; den veed, at kun de Friheder ere varige, der fremvoxe af deres egen Jordbund; men den vil ved sine Jdeers Varme, ved Synet af den Orden og Fred, som den haaber at give Verden, danne den eneste retmæssige Proselotisme, nemlig Agtelsens og Sympathiens. Det er ingenlunde Krigen, det er ikke at stikke Verden i Brand, det er kun fra sin Plads at straale over Nationernes Synskreds for tillige at gaae forud for dem og at lede dem. Republikens Valg. sprog: Frihed, Lighed, Broderskab, anvendt paa Forholdene til Udlandet fortolker sig saaledes: Frankerigs Frigjørelse fra de Lænker, der hvilede paa dets Grundsætninger og dets Værdighed; Gjenopnaaelse af den Rang, det maa indtage i Niveau med de europæiske Stormagter, endelig Erklæring af Forbund og Venskab til alle Nationer.