Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-04-30
(Af Lübecker Avis.) Den ny franske Constitution, som den 6 d. M. er bleven ophøiet til Fundamentallov, bestaaer af 29 Artikler og er undertegnet af Fyrsten af Benedent, som Præsident. Dens vigtigste Bestemmelser ere følgende: Den franske Regjering er monarlisk og arvelig i den mandlige Linie; Ludvig XVIII kaldes af det franske Folk af egen Drivt til Tronen; den gamle Adel faaer sine Rettigheder tilbage, den ny beholder sine arvelig; Æreslegionen vedbliver med alle sine Forrettigheder; den udøvende Magt beholder Kongen, som i Forening med Senatet og det lovgivende Corps concurrerer ved Lovenes Affattelse; begge Corporationer kunne indbydes af Kongen til at sysselsætte sig med Gjen stende, han finder hensigtsmæssige; enhver Lov maa sauctioneres af Kongen; Senatet, som skal bestaae i det mindste af 150 og i det høieste af 200 Medlemmer, udnævnes af Kongen. Senatorværdigheden bliver arvelig i den mandlige Linie, efter Førstefødselsretten; Senatet beholder de nærværende Dotationer, men de Senatorer der udnævnes for Fremtiden have ingen Deel deri; Prindserne af den Kongel. Familie og Kongel. Blod have Ret til at være Senatorer, hvert Departement afsender ligesom hidtil Deputerede til det lovgivende Corps; det lovgivende Corps har Ret til at forsamle sig hvert Aar d. 1 Octbr. Kongen kan overordentlig sammenkalde, udsætte, ja opløse det, men i sidste Fald maa Valgcollegierne formere i det seneste inden 3 Maaneder et nyt lovgivende Corps; intet Medlem af Senatet eller det lovgivende Corps kan arresteres, uden Corporationens foregaaende Authorisation; ingen Skat kan paalægges, uden det lovgivende Corps's og Senatets Samtykke; Domstolene blive som de have været; Samvittig bedsfrihed og fri Gudstieneste garanteres, alle Religioners Sjelesørgere nyde lige Rettigheder og Beskyttelse, Pressefriheden haandhæves; Statsgielden garanteres og Nationaldomainernes Salg er ugienkaldeligt; enhver Fransk kan blive ansat i alle Civil og Militairposter, alle existerende Love blive ved Kraft, indtil de lovlig erklæres for ugyldige, Civileoderen skal hedde de Franskes borgerlige Lovbog; Ludvig Stanislaus Xaver skal udraabes til Konge, saasnart han har aflagt Edende. - Den provisoriske Regjering har erklæret alt hvad der i Buonapartes Navn er skeet siden hans Afsættelse, for aldeles ugyldigt; Parises Municipalamt har besluttet, høitidelig at takke Sendtet for Buonapartes Afsættelse. - General Barclay de Tolly har d. 2 April udstedt en Parolbefaling, hvori han byder sine Soldater at ansee de Franske for de Allieredes Venner, og at deres Vaaben kun nu maa være rettede mod de faa Ulykkelige, der endnu omgive den ærgjerrige Napoleon. - Keiseren af Rusland har forundt F. af Schwarzen, berg St. Andresordenens store Baand og Demantsinsignier. - D. 8 April blev Buonapartes Statue, under Folkets Jubelraab, nedtaget, og en hvid Fane med Lilier sat i dens Sted. Ludvig XVIII er nu 68 Aar gammel og ligger i London sog af Podagra; i Deptford sættes 2 Kgl. Jagter istand, for at føre ham til Frankrige. - Endnu den 8de April var Buonaparte i Fontainebleau. Den største Deel af hans Soldater havde forladt, ham. Han skal føie Anstalter til sin Afreise til Elha. - Ludvig XVIII Broder, Monsieur, er, efter 25 Aars Fraværelse, ankommen den 12te d. M. til Paris, hvor han blev modtagen med stor Høitidelighed. - Buonaparte er d. 12de afreist fra Paris med en stærk Escorte. Det hedder, at Maret og Gen. Bertrand ledsage ham. Keiseren af Østerrige ventedes den 14de til Paris. Paa Veien fra Orleans til Blois har man taget 44 Mill. som Buonaparte lod føre did. Ogsaa Kronens Demanter og Sølvtøi har man bemægtiges sig igjen. - Buonaparte har i et Brev til Keiser Alexander samtykket i at trække sig tilbage til Elbe med den tilbudne Pension af 6 Mill.