JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-12-16
Hs. Majestæt har allernaadigst tilladt, at det i Hel høre til Consumtion af Brændeviinsbrænderne ydt og, maa fra 1 til 4 Skiepper utsælges til Byens sengende Jndvaanere, der formedelst den liden Til sel af Rug, finde det nødvendigt at bage BlandingsVorekrigssangne danske og norske Landsmænds utrætlige og varme Talsmand, Hr. Skuespiller og Dannelogsmand Knudsen, har den 19de April d. A. lodtaget følgende simple og rørende Skrivelse fra 2 øvstumne af Kbhvns Jnstitut : "Vi takke Dem, simidige Mand, for det billede De har givet os at brestillingen Phørnix, som vi saae paa Theatret i r. Secretair Biørns Loge. Vi have ophængt Bill 1 paa Skolen. Vi veed at De indsamler mange linge til vore fangne Landsmænd i Engelland. Ve led at der ere minge Danske i Engelland som ere ungne, de ere bedrøvede, de maae ikke seile til Danbrk. Vi ere glade, vi ere ikke bedrøvede. Vi have unge, vi fortiene Pinge ved Arbeide. Vi behøve ste Penge, Kongen giver os Mad og Drikke, Klæder, i Huus. Vi ere medlidende med vore Landsmænd, saa ere bedrøvede. Vi give dem Penge, som vi ikke høve. Vi sende 10 Rd. til fangne Danske i Engel no. De skal kiøbe Mad og Klæder for Pengene. Viske Dem at leve længe og vel. Vi underskrive paa fore Medbrødres og Medsøstres Vegne."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-12-16
Kbhvns-Bladet, Dagen, anfører meget rigtig bladet af 3die Decbr., et aldele saasnart er det lykke os en Puger, her (i hvad, eller i de stieneste Egne af Riget, at opdrive til uble Priis, om endog et ubetydeligt Partie af Fornødenhedsvarer, førend alle offentlige Blade udbasune det, og vi alle, ligesom i et forenet Char, gientone Pugeriets Trium." - Men hvorfor anfører de samme Blad to Dage derefter, den 5te Kbhvns Torve og Havnepriser, der, hvad især Rug, Hvede, Bus=Havre og Smør angaaer, ere langt ubluere end man i Provindserne kunde drømme, om. Skulle slige Efterretninger virkeligen bidrage til Fornødenhed svarernes Prisers Opdrivelse, var det ønskeligt, at alle offentlige Blade, saavel i Kbhvn som udenfor, gandske forbigik denne Artikel med Tavshed, saavnsom Vexelcoursen og Penge coursen; thi denne er dog egentligen det der sætter Prisen paa baade Varer og Arbeidsløn, som nu endog den simpleste Dagleier veed at beregne derefter, Penges Gehalt har jo altid og overalt i Verden været den Axel, om hvilken Alting dreier sig, og den Vægt, hvorefter Enhver veier hvad han skal have for fine Varer eller sit Arbeide. Uagtet Opkiøb og Prang nu strækker sig i det uendelige, sear man dog adskillige offentlig fremstaae, som finde det medværdigende paa denne Maade at søge sin Formues Forøgelse. Saaledes har en Hr. Siegum felde i Kbhvn, budet 500 Rd. i B lønning for dem, som kan opdage hvo der har udspredt, at han ville kiøbe et sort Partie dansk Brændeviin til 22 Mk. Potten. (Akade, at det ikke rammer den Skyldige; thi har bar ikke kiøbt det mindste, og de som paa renne Maade slæde Landets Forraad i Dynger, fortient hellere med for og Tilnavn et staae offentlig til Skue i alle Landets Aviser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-12-16
Kbhvns Skilderie omtaler det Mærkelige, at Kehuus Øl endnu er ligesaa godt Kiøb, som for 2 Maaneder, siden, da Bye kostede 20 Rd. Tdn. og Humle 6 til 7000 Rd Skippundet, endskiøndt Bygget nu koster over 40 Rd. og Humle næsten 1000 Rd. Skpdt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-12-16
Jversens Avis tilføier men, er Øllet er ikke desto tyndere, maae Krhøns Bryggere være sande Patrioter. Det mest prefaldende af Fortidens og Nutidens Driser er Smedde Arbeide. Saaledes sees f. Ex. af en gammel Herregaards Regning fra en Smed i Aarene 1750, 51 og 52, at da kostede det at beslaae en Hest, med 4 ny Sko, 8 Still. dansk, og at paalægge en gammel Skoe 1 Skill. - Det forstaaer sig, at Jordegodseiere de selv tillagte Jern og Kul. Men neer man alligevel sammenligner Arbeidslønner med nær værende Tids Priser, ville vore Forfædre ikke høre troet den Forandring efter lidt mere end et halvt Seculum muelig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-12-16
Udenlandske Krigsefterretninger. (af Alton. Merkur og Hamb. Correspondent.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-12-16
Som Bilag til den sidst meddeelte 28de franske Armee=Bullen, leverer nu Moniteuren, Marschal St. Cors omstændelige Jndberetning, der indeholder denne General seneste Affairer med Russerne, i Korthed saa lodden : - Efter at General Wittanstein havde for enet sig med de fra Petersborg de Finland ankomne Forstærkningstropper, trængte han den 18de October frem med 4 Kolonner de angreb det dennesides Polotsk, under bemeldte General St. Cyr staaende 2det Armeekorpe. Et i Nærheden af Staden enlagt Batterie bierfiregange taget og giennerobret. Paa samme Tid frembrød en nye fiindtlig Kolenne mod Polotas venstre Brødre, hvor General Legrand for med den 6t. Division, og med hvis Contrum Eienden rettede sit Hovedangreb, men hvor han efter flere mislykkede Forsøblev tilbagedrevet med stort Aab. Det var allerede efter Middag og endnu havde Fienden ikke vovet noget Angreb mod Kronten paa Polates høire Bredde; dog med et brog de rasende frem fra trende forskellige Vei mod Staden venstre Flanke, hvor det kom til en heltig Fratning mellem disse og en Schweizer-Division samt et Krogteregiment. Overalt bleve Russerne til Slutningen forsaaede, og de med Morgengeyet begyndte Rlodeutayrelser ophørte først med den indbrydende Nyt Men allerede den næste Dags Morgen, saaes den hele fiendtlig Linie i Berægelse, og lønnede snart en Halvfirkel om den franske Position. Allerede stede 4000 Mand og 12 Eskadroner Kavallerie ligefor en sig paa den venstre Danebridde befindende detescheret Brigade under General Corbinenu, da Marschal St. Cyr beordrede en Troppeafdeling under Beneral Amny at passere Dage for at komme hiin til Hielp, samt et hele Armeen mod Aftenskumringen ligeledes skulde trække sig over paa den venstre Bredde. Ved Artilleriets Tilbagetog fra Udenværkerne kom at Uforsigtighed Leyrende Borakker i Brønd, Luerne udbredte sin snart over hele Linien, hvorved Fienden erholde, Nys om Tilbagetoger, og i et Nu brød stem med sin hele Styrke. Under et almindeligt Angreb beskiødes Staden med gloende Kugler, saa den snart stod i lys Lut. - Men inden næste Morgen stod heele det fransk Armeekorps paa Daas venstre Bredde. Det varede ikke ret længe inden pion atter paa denne Side stødte paa et russisk Korne under en General Stengel, de øienblikkelig angrebes og med et stort Tab tilves til bage paa hiin Side af Bolonia; 12 - 1500 Fang faldt i de Franskes Hænder, hvoriblandt en ved Hr. Stengele Generalstebansat engelsk Skibskapitain. Ta det paa fransk Side er imet med det firmus. Ma schal St. Cyr selv er bleven saaret af en Kugle i Ben og har destorsaa indtil videre overdtaget sit Karpses Kommando til General Legrand. Det 9de Korps under Hertugen af Billon er paa Marschen. Saasnat disse tvende Korpser have forenet sig, vil men paa ny gaae løs paa den russiske Armee.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-12-16
Ogsaa angaaende det sach siske Armeerkaryses nye Operationer er følgende det væsentligste: Dette Korn hvis Bestemmelle var at følet Østerrigerne til Slonisaae sig, formedelst de Fiendtliges aldeles uformodstremtrændelser, nødsaget til at opgive denne sin MarsaVed en opsnappet Depescherfarede man, at man have Generalernes Essene og Seckens forenede Forpser, Ryggen; man skyndt sig desaarsaa at naae Wilkawmen blev den 13de November saa heftigt angrebet, Avantaarden maatte trække sig tilbage til Lapinica, kom det atter til Fægtning, men da det ikke var muligt, faae det russisk Jnfanterie ganske uddrevet af Skoven og da alle Fanger stemte overeens i, at General Sack. allerede stad ligtoverfor med sit hele Korps, tilm de Østerrigerne vare 3 Dagmarscher borte, holdt GeneRegnier ikke tienligt, i denne Stilling at ventenslet Angrel; men trak sig om Natten til Wilkownsk, (og trent 6 Mile fra Grodne, mellem Willa og WarschouEfterfulgt paa Fode af Russerne kom disse allerede Nat til den 15de efter en heftig Festning ind i Staden Dog lykkedes det nogle Batailloner at beskieftige Frandmed den brændende Stad. Størstedelen af hvad som befandt sig i Hovedqvarteret blev og reddet, saa To ikke blev betydeligt. Den 15de Novbr. ved Drage, demaskerede Fienden sin hele Styrke, og da saae maa et man havde med General Sackons Kort at giø hvis Maat beløb sig til 25000 Mand. Nu anarede med Heftighed den sechsiskervenstre Fløi af det russiske Kavallerie i tat sluttet Kolonne, der tvende Gange saa dieret blev modtaget af Sachserne at de i største Uord blev trængt ned af Følden til en Brøe, hvor det ridende Artilleries Jld aldeles tilintetgjorde det. (Fortsættes.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-12-16
Blandede Efterretninger. (Af ovennævnte Blade.)J Constantinopel reset Pesten endnu uophørligt, Den afløtte Storviziers Familie er aldeles uddød og en Reisende var værværende 1 Rudschuck de der blev hverbragt denne ulykkelige Hustimens et Brev med Nøglerne til hans aldeles uddøde Huus En Parykmager i Stuttgord er for utilladelig Potiseren og Udladelser om de nye Krigsbegivenheder, sømt til Fæstningsstraf.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-12-16
Forstandene for den jodiske Menighed i Berlin ere er nærværende Tid i Begreb med at organisere en sen ske nye Rituel for deres Trortforvandte i de prenen Datter. Hovedpunkterne som de derved have for skulde blandt andet være: 1) at deres Gudstiebeste skal afholdes paa Tydsk 2) et deres Sang skal afaaes af et Orgel. 3) at bruentimmere, saavel sifte som uatfte, skulde bevaane Gudstienesten i et Lo sit med Mændene, o. s. v.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-12-16
Aarhuus. Døbte. Den 6te Decbr. lod Skrædermester R. A. rehemann døde en Datter Else Marie; Fadderne vore barders Kone og A. S. Lethemann "Skrædermesterne fruelien, Rudkiøbing, Naal maae Zehmann 24 Jøren Møller. - Den 8de: Kapitain v. Theiss en Søngands Christoffer Bülow; Fadd. Mad. Herskind og L. Hvild, Dhrr. Oberst=Lieutenent v. Heinen, for Schertiet, Justitsraad Styrup og Kiøbmand derskind. - Den 11te: Kapitain R. Chr. J. ler en Søn Jørgen Magnus Julius; Fad.; Mad. forsing og Jfr. K. Rølgaard. Dher Oberst=Lieutelent v. Heinen, Major v. Guldberg og Byefoged Schumacher.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-12-16
Copulerede. Den 9de December: Skræderne ske Poul Schousen og Pigen Maren Pedersdatter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-12-16
Begravne. Den 11te December: Ole Diesen, 9 Aar.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-12-16
(Jndsendt.)¬ J Anledning af følgende Ord i Hr. Hempels Avi bo. 166 d. A. . . Saalægge skulle Europas Natio at vedblive at undergaat, indtil de lærer at indat Tarvelighed og Maad hold er, efter Guds vat og Fædrelandskiærlighed, det første Skridt til give et Kolk Kraft og Stivstændighed, spetret: det nogensinde var Luxne, der blev Aarsag til Folkenes lidergang, eller om det ikke snarere var Krigsaanden, og enne allene, som har ødelagt baade Europa, Aften og om rika. Spørgsmaalet bedes besvaret af en upartis toriker, der ikke allene har studeret Historien i vor lide lette historiske Løger, der, som Thyge Rathe ersteds ser sagt, mere fordedie end oplyst Historien, en meer maade Menneskets helligste Anliggende, end ophielpe det. Bekiendtgiørelses.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-12-16
Efter flere Musiklibhaveres Ønske og Anmodning, agter den berømte danske Konstnerinde, Jomfrue Cathrine Wernike, ved Leilighed af Hendes Ophold paa Moesgaard, at give en Jnstrumental, og Vocal-Concert i Aarhuus, Onsdagen den 23de denne Maaned. Stedet, samt hvor Billetter til 2 Rdlr Stykket bliver at bekomme, skal nærmere vorde bekiendtgjort.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-12-16
Dersom Nogen i Aachens eller Omegnes til paatage sig et levere Skatter Byg og Havre af TødbergPræstegaard, 7 1/2 Tde. Hartkorn, naar paafordres, for 35 Rdlr. pr. Tde Byg og 25 Rdl. pr. Tde. Havre, Priser som i Forhold til Aarhuus Tørrekab maae synes antagelige - Da ville de behagentligen tilkiendegive mig det; J Nødsfald vilde jeg vil og give noget Mere. Rug kan jeg vel ikke vente Nogen kan levere for mig, ellers vilde jeg betale det med 70 - 80 Rd. pr. Tønden. Tobberg Præstegaard pr. Aa huus, d. 14de Decbr. 1812. C. C. Haasen. for mine respektive Arbeids Giester, og for andre som vil forunde mig i Fremtiden deres Arbeide, bekiendtgiør jeg saavel for indenbyes som udendes, at jeg boer bag Klosteret ligefor Battnegaden Nr. 172, hvor jeg som forhen driver min lærte Profession, og forsikrende Enhver den hastigste og bedste Befordring. Oldag, Mandeskrædermester.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-12-16
Et honet Fruentimmer ønsker sig Condition, enten som Huusjomfrue eller Huusholderske, helst paa Landet, til 1ste Mai 1813. Adressekontoi et anviser. En Person, som vel ikke her juridisk Examen, men dog tilstrækkelig Löb i alle juridiske Forretninger ved i flere Aar at have bevandret samme, önsker sig enten strax eller til næste 1 Maj en Plads hos en Justitsbetient Nærmere Efterretning desangaaende faaes ved Adresse Contoiret i Aarhuus. for omtrent 3 Uger siden, er fra Søren Peder Lassen, i Liisberg bortkommen 3de Stude en forthelmet og en sorterimer, paa dem bevar ver paa venstre Side klippet et H men som er røget yttredelig. Ligeledes er fra samme Mand bortkommen en lys blokket Stube kow, kliper 18 i Trak paa høie Sal. Dro som kan give nogen sikket Oplysning om samme, loves en end Douceur før Uleiligheden, og alle Omkostninger betalt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-12-16
Af Aastrup Mark ere bortgaaede 2de 2 a 3 Aars Stude, den ne blakket og den anden sort med noget Hvidt i Lykken; hvo som kan bringe disse Stade eller skaffe nogen sikker Efterretning derom, loves en Douceur og sin Uleilighed betalt. Møllerup, den 11te December 1812. C. Møgeltoft. Hareskind, kiøbes og betales med den allerhøieste Priis af J. Hirsch.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-12-16
Kongl. privil. Hattefaber.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-12-16
St. Korie, faaes inkelt hos Malet Borhen, Kløsteret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-12-16
Hvor der kan bekommes en god Reisevogn til 2de Heste med Hestetøi, for billig Priis, anviser AdresseContoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-12-16
Den Deel af Humle forergaarden som beboer at Hr. Filer, kan paa billige Vilkaar faaes tilkjøbs eller til Leie, naar derom akkorderes med Eieren. En to Føge Bod, deeliggende der foran ved Aaca, er at faae tilkiøbs eller til Leie, saae man derom henvender sig til Borgeradjutant Ahrent.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-12-16
Det Huus ved Mølleporten, som eies og beboes af Garver Liungstrøm, saavelsom Huset Nr. 61 paa Vestergade, er underhaanden at faae tilkjøbs. Lysthaverne viiste desangaaende henvende sig til Undertegnede, der har i Kommission at sælge samme. Aarhuus, den 7de December 1112. J. Rosind.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-12-16
En god Landeiendom af kiøn Beliggenhed og solide Sygninger ønskes tilkiøbs. Nærmere Anviisning giver Undertegnede, til hvem de respeklive Salgere behage, ligt ville henvende dem. Silkeborg pr. Aarhuus. J. J. Ditymer. Forskiellige Huuslodder, fra 10 til 12 Tønder Land og derover, med fornøden Tørveskiær og Bygninger, og særskilte Næringsveie, ere underhaanden at faae tilkiøbs eller tilleie. Sadelmager Morten Johnsen paa Vestergade i Aarhuus giver Anviisning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-12-16
Auktion. Førstkommende Tirsdag den 22de Debr. om Formiddagen Kl. 10, bliver afholdt Auktion over afgangne Huusmand Niels Pedersen, Smed, og Hvirues Stervboe i Aabye, bestaaende af Sengeklæder, gode Fruentimmerklæder, Linned, en Jernkakkelovn, Kaa der og Messingkjebler m.v., alt efter de Conditioner, som paa Auktionsstedet bliver bekiendtgjorte. Ved Registerings Forretningen den 26de October 1812, efter afdøde Huusføde Oluf Børresen Folk, at Tvedhusene i Slesborg Sogn, ander Meillareds Gods. er iblandt flere Arvinger, der var uneverede, at meldt en fraværende hos Børte, der skal være Sal dal, uden at det vides, ved hvilket Realmende det er ligeledes anmeldt, at han formodes at opholde sig og Langeland. Bemeldt: Søn Børre, tilligemed de øvrige Arvinger, indkaldes herved, enten selv eller ved hvimagtig, at møde, 6te og 11te Ugers Dagen, den 7de December 1811 og 18de Januari 1813, da Skate, hver Dags Formiddag Kl. 10, bliver foretaget og Godsets Skriverstue her paa Meilgaard, og første Da om muligt sluttet. Neilgaard pr. Randers, den 29de October 1812. Meller Forvalter. Soldat Anders Riclien Hulatur, at lie jydske Jnfanterie-Regiments 3die Kompagnie er død ved Regmentet, og Beløbet af hans Efterladenskaber, 39 R. 45 1/2 s. mig Underskrevne fra Amtet tiltillet til Deling, imellem Arvingerre. Men da disse ikke ere a opspørge i det 20de Lægd, Aarhuus Amt, hvor det Afdøde efter Regimentets Anmeldelse skulde have har Hiemstand, og man ei heller der i Aarslev Sogn har kendt den Afdøde, fra formodes at læges Nunmeret er urigtigt, hvorfor jeg herved i Aarhuus Stift tiden de indkalder bemeldte Soldats retmæssige Arviger at melde sig, og berise deres Arveret. Frysenborg, den 26de Neuhr 1812. Tommesen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-12-16
J Krølt af Kongelig allernaadigst Bevilling af 24 f. M. som er læst ved Randers Byeting, Ret den 26. næstefter, og Lands Overretten i Viborg d. 9de dennes bliver herved med Aar og Dags Varsel sub poerpræclusi et perpetui silentii, indkaldede alle og enhvsom i nogen Henseende formene sig at have noget fordre i Borger og Galanteriehandler Frantz AntBeutlichs Opbudsboe her i Byen, til inden saad Tids Forleb, for os som allernaadigst beskikkede Skif Commissairer i Boet, at anmelde og beviisligaideres Fordringer. Boets Debitorer anmodes ligeleom at betale hvad de ere skyldige til ma Jensen inden bemeldte Tids Forløb. Randers, den 10de Novbr. 1819. R. Jensen. F. Mønster. Efter den i uant Stand som Soldat ved 2det jod Jnfanterieregiment bortdøde Bondekarl Jens Niels af Kattrup haver endeel Arvinger melde sig paa Fædre Siden; men det er uvis, om han haver efterladt i Arvinger paa Mødrene Side eller ikke. J Kraft af Majestæts allernaadigste Bevilling af 3die hujus indkalderfor saavel Arvingerne som Creditorerne i bemeldJens Nielsens Stervboe, sub poena præclusi perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, med den Paastand at fremkomme og deres Arve samt Fordring, krav, inden foreskrevne Tids Forløb, for mig, s. Skifteforvalter, at anmelde og beviisliggiøre. Horsens, den 6te November 1818. caler.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-12-18
Udenlandske Efterretninger. i Statstidenden og flere danske Aviser, samt Udgiveren.)Med allernaadigst Tilfredshed har Hs. Majestæt ingen medtaget de af Olskifterne ved det agerhusiske korpskytter Regiment, der sillandske Skarpskytterbepe, det norske Jæger-Corps, den Valderske Skorvehiter-Bataillen og den bergenhusiske Skarpskytter bataillon gjorte allerunderdanigste Tilbud, at ned saae deres Epauletter paa Fædrenelandets Alter. Endvidere har Courant-Bankens Realisations Com sion i Kiøbenhavn, modtaget Epauletter, som et villigt Bidrag, fra : Herredsfoged Spietz; Kylbelingsmand Randulff; Byefoged Stimer i Skive; Ancellieraad og Børgemester Westengaard i Colding; stitsraad og Toldinspecteur Langelland i Thisted, sendt 17 Stkr. Epaulitter, 2 Cordonner, 2 Guldsser og en Sølvtresse; Consul Pauli i Lybek; Justits hid og Overbefalingsmand Gamst; Kystbefalingsmand besen : Stadsbouptmand Hallander, 350 Stkr. henletter fra det Kiøbenhavnske borgerlige Jnfanterie Artillerie; Oberstlieutenant og Kyst-Overbesalingsud Baron von Gersdorff, Kystbefalingsmand Kiei; Lystbefalingsmand Sandorff, KystbefalingsJnd Hvild; Søe=Kapitain Stibolt her istedet for Epaulet indsendt 12 Lod Sølv; en Uangiven.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-12-18
Den 29de f. M. er uden levende Folk indstrandet: Blaavands Forstrand i Ris Stiftet Tjalgskib, paa 3 Acterende staaer med hvis Bogstaver: Die Frau na ven Benzerzel. Datteriet Trekronen den 14de December. haar Formiddag Kl. 11 saa en Fregat undre russisk sog i Opselling syd fra, strende i Jisaabningerne sid efter. Det var den ruiske Orlogsfregat, Asutron paa 44 Kanoner og 300 Mands Besætning, ført af Copitainlieutenant Bødde, kommende fra Crenstadt, bestemt til Goth borg. Under Møen stødte den paa Grund, hvorfor den har maattet kappe sin Stormast og Messanmast og forliist sit Roer. - Jsen har lagt sig overalt, kun i Renden seer man nogle faa Aabninger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-12-18
Vor lærde Magister og Rektor Schiønning fortæller (i en Beretning om Uaar, indført i det Tronhiemske Selskabs Skrivter.) at Aar 1224 var Frosten saa stærk om Vinteren i Norge, at havt frøs til saa langt man kunde see fra en høi Klippe, saa at mange Skibe frøse til, og Folkene, som maatte gaae fra dem, vare 2 Dage underviis, for de kom til Lands. Aar 1294 var Frosten saa haard, at man kiørte og reed over Jsen fra Jylland til Opslo. 1306 fros det saa stærkt, at Jsen i Øresund var 15 Alen tyk. Alle Sundene i Danmark laae tilfrosne i meer end 14 Uger. Endog i Tydskland og Frankrig skal Frosten have været ligesaa streng, som i Norden. J Aarene 1315 og 1316 herskede en stor Hungersnød her i Norden, saavelsom over heele Europa. J Lisland skal den have været saa forskrækkelig, at forældre spiste deres egne Børn, og halvforraadnede Liig bleve opgravne og fortærede. 1323 ved Kondelmissetid kom der saadan Frost, at Østersørn laae tilfressen i 6 Uger, saa man kunde ride over Jsen hvor man vilde. Man havde endog paa Østersøen opsat Herberge for Reisende. 1399 kjørte man over Jsen imellem Danmark og Stralsund. 1423 kjørte man paa Jis fra Preussen, Meklenborg og Lübek til Danmark. Det samme skade 1426, 1441, 1459. 1496, 1554 og 1599. Det følgende Aar 1600 var Danmark, Norge, Holsteen, England og Skotland hiemsøgte med en skrækkelig Hungersdød. 1601 var en skrækkelig Dyrtid. De kostede en Skieppe Byg i Norge 4 Rdlr., i NB. i Sølvping! Man sammenligne dette med nuværende Perer; og man vil sig et disse mange Gange lettere end ding.) - Skulde den i Vinter, som det have Anseelse til, vorde fortordent i string; seer man af de nanførte, at dette ofte forhen har været Tillæder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-12-18
Chavs Kours paa Hamborg den 12te Decbr. - 1800 k. S.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-12-18
Tallotteriet. J den 1026 Trækning i Kiøbenhavn er udtrykken følgende Nummer : 41. 43. 87. 11. 49.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-12-18
Udenlandske Krigsefterretninger. (Af Altov. Merkur og Hamb. Cortspondent.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-12-18
Fra Nordens og Sydens Krigsskuepladse haman dennegang følgende Efterretninger: Den russiske Mel an=Attre, under Admiral Tichieschagoffs Kommando, og Lyesten af Witegensteins Armee, der havde forenet sig ved Berssew, ved Bierzinafloden, ere total slaane af den franske Stormemie, der har frataget dem 9 til 10,000 Finatr. 12 Kanoner, 8 Faner, og en Brandart. Det Keiserl., franske Hovedqvarter besandt sig den 3die December i Molotziezno, en Stad, i det fordums Wenodskar Willa, liggende omtrent 17 til 18 Mile fra Staden af dette Navn 10 til 12 Mile fra Minsk, og ligesaa langt fr. 3 mbia. Hr. v. Mønterquien, Prindsen af Neuschatels første Adjutant, er bleven afsendt til Deres med dette Seiersbudskab. Osaaa fra Spanien lyde Efterretningerne vedvarende til Fordeel for de franske Vaaben. Saaledes meddeler Moniteuren os fra Catalonie-Armerne Overgene, rel, Dicaen, melsendt Beretning, hvorefter Spanierne Natten imellem den 20de og 21de Oct, 3000 Mand stærke under General Lact, haver foretaget et Angred paa Staden Olot, men var bleven slagen tilbage deres fra med et stoet Tab af den langt saagere franske Besætning. Ligeledes giver samme General en Beretning fra Barcellona af 20de Novbr. saa og General Lemacque en fra Girona af 26de Novbr., over nogle heldige Detriftage, som de begge have foretaget i Egnen af Vich, hvor er nutne havde sammentrukket Massen at deres Stridenytte, og organiseret lets Armee - Saavel Gnteierne Willincion og Hil paa den en Side, som de trende ønske Armee paa den enden Side, have nu udført deres foresatte Forening: Disse den 10 Novbr. ved A bade Tormes, og hine ved Aud. de nensk. forenede Armeer, der nu samtil 2 saa an et Kongene egen Commando, gik den 13de og 14de ovte Tarme, hvorove Engellanderne afortøver at sig i forceerte Marscher mod Cindad Rudrive; men sikkert af Contrum og Syd Armeen være kom : saa betid, at de kan spærre Englænderne deres sædvaaligt Tilbagere til Liff ton Jøvrigt forsikres. Kongens Av ataarde skal den 7de have indhentet Fier den ved Villasca Barche og frataget ham endeel af har Bagage. - En Grarrel Nugent var færdig til afgaae fra England med en nye Troppeforstærkning i den Wellingtonske Arme.