Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1830-11-02
Udenlandsk. Nederlandene. Tildragelserne her, synes i længere Tid at ville fængsle Læserens Opmærksomhed, som maa være deelt mellem den hollandske Regjerings Foranstaltninger, H. K. H. Prindsen af Oraniens Forhold, og de belgiske Revolutionairers og Pøbelens Planer og Foretagender. Fra Haag skrives under 23de Oct. Den keiserlig østerrigske nye overordentlige Gesandt er ankommen hertil. Ufortøvet have nu Conferentserne angaaende de belgiske Anliggender mellem den preusiske, russiske, engelske, franske og hollandske Minister taget sin Begyndelse, især med Hensyn til Adskillelsen af Belgien og Holland. De pacificerende Magter skulle allerførst forlange en almindelig Vaabenstilstand paa begge Sider, og denne Fordring skal den paa Grændsen opstillede preusiske Krigsmagt give Eftertryk. Velunderrettede forsikre, at Forhandlinger have foregaaet Prindsen af Oraniens sidste Proclamation, og at han som en Følge af disse, skal have erholdt sin kongl. Faders skriftlige Samtykke dertil, da Prindsen havde indberettet at det paa ingen Maade var muligt igjen at underkaste Belgien det hidtil fulgte Regjerings System; men at det eeneste Middel var, at han, som Souverain, Hertug eller Statholder greb Regjerings-Tøilen. Dette har Kongen bifaldet, dog kun i Tilfælde at det blev Prindsen foreslaaet, for at forhindre Blodsudgydelse; men blot under betingelse af, at Høisammes Bundsforvante gave deres Samtykke dertil, at de af de kongel. Tropper for Tiden besatte Fæstninger forblive i sammes Besiddelse under Forhandlingerne, og at under alle Omstændigheder, Storhertugdømmet Luxemburg, ikke skulle ansees at høre under den belgiske Krone. Efter Modtagelsen, af denne Skrivelse, vare flere af Prindsens Raadgivere af den Formening, at Samme derved havde erholdt det Hverv, at proclamere sig selv som Overhoved for den belgiske Regjering, skjønt Andre fraraadede det. De Celles, de Hon og Broukere fordrede en aabenbar Erklæring, og førend Prindsen afgav samme, forsamlede han endnu engang de meest anseete Notabler i Antwerpen, for at høre deres Raad, og da nu ogsaa dette stemte overeens dermed, udstædte Prindsen, den bekjendte Proclamation, mod Hertugen af Ursels, Hr. la Coste og Gobelschrons Anskuelser, som have indsendt og faaet deres Dimission. Jmidlertid er, efter det Foranførte, følgende Hans Majestæts Skrivelse til Generalstaterne høist mærkelig: "Af vores elskede Søns, Prindsen af Oraniens, Proclamation, udstædt den 16de Dennes i Antverpen, hvortil de Aarsager, som have foranlediget samme, for Tiden ere os ligesaa lidet bekjendte, som følgerne deraf kunne blive beregnede af Os, fremlyser imidlertid dog upaatvivlelig, at Grundlovens Efterlevelse er aldeles ophørt i de sydlige Provindser. - Ved denne Tingenes Stilling, maa vores Omsorg fra nu af, udelukkende være henvendt paa vore nordlige Provindser, saa at deres Kraft og Midler ikke alene blive anvendte til deres Fornødenheder, men alle Forholdsregler i Følge Grundloven betræffe dem. Derfor bleve ogsaa Forslagene desangaaende forelagt Eder; vi forlange nu at Eders Edelmögender gaae udfra denne Synspunct, og fra nu af ansee dem, alene som Forsvarere af de nordlige Provindser, alt i Forventning af, hvad der med Hensyn til de sydlige Provindser af Vore høie Bunds-Forvandte, vil blive besluttet. Og hermed anbefale Vi Eder Guds hellige Beskyttelse. Haag, den 20de October 1830. Wilhelm.