JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-06-05
Stockholm, den 22 May. Den største Deel af de i Frankerige opbragte svenske Skibe ere nu, efter Baron Stael von Holsteins Foranstaltning, frigivne med Godtgiørelse. – Endnu har den franske Gesandt Rivals ey havt sin første Audience; men han lever ministermæssig, og beboer det Hotel, den pohlske Minister Potock forhen har havt.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-06-05
Warschau, den 23 May. Man bliver ved at paastaae, at Pohlen ikke gandske taber sin politiske Existence, ja at adskillige Gesandte, saaog Greve Potock, Marechalen for den forrige Targowitzer Confoederation med første kunne ventes her tilbage. – Rygterne angaaende en imellem Preussen og Rusland opkommen Misforstaaelse, ansees for ugrundede.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-06-05
Leiden, den 25 May. J vor Dags Avis læses følgende: "Det for nogen Tid siden udspredte Rygte om en i Petersburg undertegnet Tractat imellem Rusland og Engeland er nu ved en Depeche fra vor Gesandt van Haften i Wien til vor Regiering bleven bekræftet. Efter samme Depeche har det Wienske Hof, som denne Tractat var bleven formelig communiceret, endnu ikke officialiter erklæret noget angaaende Revolutionen i vor Republik, men udsætter stedse denne Erklæring. Og dette kunde man da formode, efter de Forbindelser, som dette Hof synes at ville indgaae med Storbrittannien og Rusland.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-06-05
London, den 26 May. J Gaar fik Admiralitetet fra den i Kanalen krydsende Sir Sidney Smith den Efterretning, at han havde seet en liden fransk Escadre af nogle Linieskibe og Fregatter, som gandske nyelig var udløbet fra Brest. Admiral Cornmallis har derfor strax faaet Ordre, at løbe ud fra Portsmouth med 7 Linieskibe. Den store Flaade ligger ogsaa seilfærdig. Grev Howe er vel reyst til Portsmouth, for atter at tage Commanden; men han blev paa nye saa upasselig, at Lord Bridport maatte indkaldes fra sit Landgods, for at commandere benævnte store Flaade. Man siger, den skal krydse detachementsviis, deels i Kanalen, deels ved Quessant, og deels i den saa kaldte Biscajabugt.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-06-05
Admiral Manns til det middellandske Hav bestemte Escadre har indtil i Gaar med hele dens Ost- og Vestindiske Coffardieslaade ligget for Modvind, men skal nu være gaaet til Seils.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-06-05
Efter Beretninger fra St. Domingo have vore Tropper den 26de Martii erobret et af Fienden i Nærheden af Port at Prince anlagt nyt Fort, men derved mistet 6 Officerer, hvoriblant en Søn af den Yorkske Ærkebiskop. – Regieringen vil nu i Vestindien hværve og lade oprette 5 Neger=Regimenter, som skulle commanderes af europæiske Officerer, og hielpe til at forsvare Øerne.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-06-05
Det Kongelige Hof gjør nu en Badreyse til Weymouth, paa sex Uger.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-06-05
Warren Hastings's Friekiendelse blev i Fredags af Bengal=Klubben i Willis=Hotellet celebreret fuldkommen paa sin Asiatisk, og med en maaskee aldrig i London før seet Yppighed. Over 600 Personer spiiste med den Frie kiendte. Man bød tilsidst 50 Guineer for en billet til dette extraordinaire Maaltid, men der var ey længer nogen at faae. – Det ostindiske Compagnie giver nu Herr Hastings en aarlig Pension af 5000 Pund, for hans der udviiste Tieneste i Jndien.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-06-05
London, Glasgow, Hull, og Liverpool skal nu, i Betragtning af Conjuncturerne paa det faste Land, erklæres for Friehavne.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-06-05
Paa Kysten af Nyeguinea er der opdaget to Specerie der, som man i Kongen af Engelands Navn har taget i Besiddelse.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-06-05
Den landlige Festivitet, som Kongen paa Dronningens Geburtsdag havde ladet foranstalte i Frogmore-Haugen, forestillede et hollandske Marked, som under mangehaande behagelige Forandringer vedvarede fra Klokken 4 om Eftermiddagen til Kl. 9 Aften. Man saae Dandsechor, Marionetter, Farcer, Liniedandsere, Hestekunster, Savoyarder, og en heel Deel Boder med alle Slags Varer, for hvilke Kiøberne efter Behag stak Pengene i en Bøsse, hvis Jndtægt var bestemt for den af Dronningen oprettede Fattigskole i Windsor. Kongens Datter, Prindsesse Elisabeth, dirigerede hele Høytideligheden, hvorved Arvestatholderen var hende behielpelig.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-06-05
Haag, den 26 May. Den her strax efter Revolutionen opreyste Galge og Skafor er Natten til i Søndags gandske uventet nedbrudt. Derimod seer det endnu vidtløftigt ud med den længe omtalte Amnestie, der meentes at kunne bidrage til at forliige begge Partierne. Man befatter sig demmere med Statsfangernes Proces, og Greve Bentink van Rhoon beskyldes for, i Aaret 1787 at have uddeelt Vaaben imod Patrioterne.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-06-05
Generalerne Daendels og Dumonceau ere komne tilbage fra Paris.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-06-05
Borgeren Vitriarius, som af vort ostindiske Compagnie blev sendt til London, melder nu derfra, at den engelske Regiering vil sælge vore Compagnie=Skibes Ladninger, og seqvestrere Kiøbesummen. Vore Gesandte i Paris, Blauw og Mayer indberette, at det var blevet to Skibe, som begge laae seilfærdige, det eene til Ceylon, det andet til det gode Haabs Forbierg, formeent at gaae i Søen, og at de desangaaende havde gjort den fornødne Forestilling. Vor Gesandt i Madrit, van der Goes, melder, at det spanske Hof er misfornøyet med Gesandten Coralls Bortreyse fra Haag, og at det ey længer vil giøre Beslag paa de i Spanien liggende hollandske Skibe, naar man i Holland giver Slip paa de spanske. Jmidlertid fortfare de franske Agenter i Amsterdam og Rotterdam med at confisquere alt med fiendtlige Skibe ankommet Gods, uagtet den største Deel deraf er hollandske Eiendom. Provindsen Hollands Deputerte have derimod gjort alvorlige Forestillinger til de franske Repræsentante, da der ved slig Fremgangsmaade ey allene tilføyes Jndvaanerne i Holland stor Skade, men ogsaa fremmede Magter derved opeggedes til at tage Repressalier. – Forresten ere Provindsens Herren Staaten uophørligen beskiæftigede med at tilveiebringe de franske Requisitioner.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-06-05
Da man er kommet efter, at der er bragt falske Recipisser, i Omløb, saa ere alle Jhændehavere af Recipisser opfordrede til, fra den 1ste til den 8de Junii at lade deres eftersee paa vedkommende Contoirer.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-06-05
Rotterdam, den 26 May. Efter Breve fra Paris, kan der i Basel med første ventes en Kongres aabnet imellem Ministrene fra de krigførende Magter og en Medlem af Velfærdscommissionen, som fransk Negotiateur.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-06-05
Da vort Borger=Societet for nyelig celebrerede den franske Alliance, holdt sammes Secretair, den gamle Patriot Nozemann, en Tale, hvori han, da han kom til hans Alder, Svaghed, og nær forestaaende Død, udraabte med Oldingen Simevn: Herre, nu lader du din Tiener fare i Fred, thi mine Øyne have seet det nederlandske Folks Lyksalighed. – Derimod saae man, da det trefarvede Flag heysedes i Anledning af samme Alliance, Kummerne tydelig malet i manges Ansigter. – J Vlie singen har Enthusiasmen over denne Tractat viist sig allerstærkest. Den der stationerte franske Contreadmiral van Stabel blev med alle hans Officerer indbuden til en Fest, de der liggende Krigskibe gave en Salve af 21 Skud, og man heisede det franske, hollandske og americanske Flag. Om Aftenen var stort Bal paa Fregatten Hector, hvilket de franske og hollandske Søeofficerer aabnede med de Vliessinger Damer. Carmagnolen blev dandset omkring Stormasten, og derved stiftedes Broderskabet imellem den franske og bataviske Marine.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-06-05
Hannover, den 29 May. J Forgaars marcherede 400 Mand preussiske Artillerister med 8 Kanoner herigiennem til Magdeburg og Berlin. Rygtet vil, at de øvrige hiemkaldte preussiske Tropper have faaet Contraordre.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-06-05
Nederelven, den 1 Junii. Efter nogle Breve fra Amsterdam gik der sammesteds paa Børsen den 26de det Rygte, at der fra Velfærdscommissionen var ankommet en Coureer til de franske Repræsentante med en Tidende om nye Uroeligheder i Paris. Agiotage og Mangel havde man brugt som Paaskud til en Opstand, hvori General Ferrands Adjutant var blevet dræbt, og hans Hoved baaret omkring til Spectakel. Pøbelen havde trænget sig ind i Conventet, havde fordret Brød og Constitutionen fra 1793. Conventet erklærede Ophavsmændene for fredløse. Men om det endelige Udfald om disse Uroeligheder vidste man intet. Ved Slutningen af eet af de Amsterdamer Breve hedde det: "Den i dette Øyeblik ankomne franske Post bringer Journal de Soir fra den 21de, hvori følgende fortælles: Folket har gjort Opstand imod Conventet. J Førstningen drev Nationalgarden det tilbage; men ved igientagne Forsøg sprængede det Dørene, og trængede ind i Forsamlingssalen. Man siger, at Præsidenten er myrdet. Kun 40 Medlemmer af Biergpartiet forbleve i Salen; Resten tog Flugten". Fornævnte Omstændighed med General Ferrands Adjutant og Skriget paa Brød og Constitutionen fandtes ogsaa i samme Journal. Men da ovenomtalte Coureer fra Velfærdscommissionen er først den 26de ankommet til Amsterdam, og altsaa langt sildigere end den 21de maa være afgaaet fra Paris, og der ey heller siden er ankommet nogen Coureer fra de forskiellige Gesandtskaber i Paris og Holland, saa er det at formode, at den retmæssige Magt igien har faaet Overhaand, og at Opstanden ingen væsentlig Forandring har gjort i Regieringen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-06-05
Altona, den 2 Junii. Med en Stafette fra Amsterdam er den Beretning indløbet, at det imod det parisiske Convent udbrudte nye Oprør er blevet stillet, og at Conventet har seiret. Fra London meldes nu for vist, at den der fra Wien ankomne Coureer Schaw har bragt det keiserlige Hofs Beslutning, at modtage et Laan af 4 Millioner 800000 Pund Sterling. C. Skr. Med de i dette Øyeblik over Holland indløbne nyeste Pariser Breve fra 25de Mai haves, at Tumulten sammesteds var fuldkommen dæmpet, og at de til St. Antons Forstaden flygtede Oprørere havde, da den bevæbnede Magt kom dem i Hælene, udleveret deres Anførere (hvoriblandt Cambon og Thuriot, og deres Skyds. Denne Opstand, som udbrød den 20de, har været meget alvorlig. Midt i Couventsalen, hvor de bevæbnede Oprørere havde trænget sig ind, blev skudt med Pistoler; man gik med Sablerne løs paa Præsidenten og hans Secretair, der blev et almindeligt Mordskrig, og Convent deputeret Ferrand blev myrdet, og hans Hoved baaret omkring paa en Pique. De tilstædeværende svenske og americanske Gesandte erklærede, at de vilde forblive paa deres Plads, og deele Skjebnen med Conventet. Jmidlertid maatte næsten alle Deputerte af det herskende Partie flygte; 25 af Biergpartiet forbleve i Salen, og udnævnte en nye jacobinsk Sikkerhedscommission. Over hele Paris bleve Klokkerne rørte, indtil endeligen Legendre med 4 paalidelige Batailloner Nationalgarde rykkede frem, bemægtigede sig Conventsalen, hvorind 20 Compagnier igiennem fire Indgange banede sig Vey, og forjagede Oprørerne. Natten derpaa rykkede endnu to Regimenter Cavallerie ind i Staden. Man fik det roeligt igien, men Borgerne vare endnu under Vaaben, og Klokkerne hørdes overalt.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-06-05
Kiøbenhavn, den 5 Junii. J Tallotteriets 721 Trækning her i Staden udkom i Tirsdags følgende Nummere: Ved Udflytningen fra Undertegnede, savnes Overdelen af et Chatol, hvorudi vare adskillige Documenter af Vigtighed; de som samme skulde være ihændekommet, bedes at levere samme til Hofbogtrykker Schulz paa Hiørnet af Amagertorv og Kiøbmagergaden No. 1 anden Etage.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-06-05
Den Kongelige Hof= og Stats-Calender for Aaret 1795 kan nu tilkiøbs bekommes i det Kongelige Bogtrykkerie, uindbunden for 4 Mk. 4 s., og hæftet 4 Mk. 8 s.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-06-05
Den aarlige Samling af de i Aaret 1794 udkomne Kongelige Forordninger, Placater &c., hvorudi findes saavel de her, som de i Slesvig=Holsteen trykte, Exemplaret for 3 Mk. 4 Sk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-06-05
Fra Pressen er udkommet: Forsøg til Femte Christians Historie, som en Jndledning til Fierde Frederichs ved Etatsraad Høyer, af N. D. Riegels. Dette Forsøg faaes tilkjøbs hos de Herrer Boghandlere Agent Gyldendal, Buch, Poulsen, og i det Høysknerske Contoir, samt hos enhver af bemeldtes Commissionairer, for 1 Rdlr. 4 Mk. paa Trykpapiir og 2 Rdlr. 1 Mk. paa Skrivpapiir.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-06-05
NB. Vibel- og Kirke-Historie, fra Verdens Begyndelse, indtil det 18de Seculum efter Christi Fødsel, hvorudi Guds Kirkes og Lærdoms Tilstand, berømmelige og lærde Mænd, og Skribentere, dens Fiender, Forfølgere og Kiættere, samt andre dertil henhørende mærkværdige Ting, tydelig og paa korteste Maade bliver forklaret, samt med mueligste Accuratesse udgivet af Owe Thorning, Sognepræst ved Toftlund Meenighed i Riber Stift. Da der nu i dette roesværdige, smukke og velforfattede Skrift, som bestaaer i 2 Tomer i Qvarto, kan læses iblant andet det, hvad som ellers i mange Bøger var at hente og samle, og paa adskillige Maader fremsat, og da det er det første i sit Slags, der paa den Alaade i det Danske Sprog har seet Lyset, vil man haabe med saadant et betydelig Skrifts Oplæggelse at have gjort Fædernelandet en Tieneste; det er til Kiøbs at bekomme i det kongel. Bogtrykkerie 8 Mk. for Exemplaret, eller begge Tomer.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-06-12
Kiøbenhavns No. Aar. au. Junimus, tain, Post-Tidende, sammenihuus. nu Fredagen, den 12 Junii. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved P. M. Hopsiner.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-06-12
Constantinopel, den 6 May. Endeligen ere da de Kornskibe fra Ægypten her ankomne, hvilke vi længe med saa stor Længsel have seet i Møde, og de høye Priser paa Livets første Nødvendigheder maa ved denne stærke Tilførsel naturligviis dagligen falde. – Alle Portens Foretagender og Jndretninger tilkiendegive, at Sultanen vil, saavidt mueligt, i sine Stater indføre den i Europa brugelige Forvaltnings- og Organisations Maade, for efterhaanden, hvor tungt det end vil falde ham, at give Musselmændene Smag derpaa og danne dem derefter. Selv vore Lovkyndige understøtte ved denne Leylighed Regieringens Hensigter, da man anseer disse for det eneste Middel til at give Rigets Forsvarstand til Vands og Lands den tilbørlige Styrke. - For herefter stedse at kunne have Gesandte ved de europæiske Hoffer, vil Porten holde dem paa sin egen Bekostning; men derimod tilbageholde det Gehalt, de europæiske Gesandte hidtil hos den have havt.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-06-12
Mayland, den 18 May. Man er nu i Færd med at aabne Feldttoget i Jtalien.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-06-12
Ved Acqui lader den commanderende General de Vinsslaae en Leyr for 24000 Mand, af hvilke 14000 Mand allerede vare med Proviant og svært Artillerie rykket frem til Dego, Cairo, og Devona. De i Cerasco staaende Tropper fik den 11te Ordre at forcere Marchen til Cund. Alle vaabendygtige Borgere i adskillige piemontesiske Districter blive bevæbnede. Fra Tydskland er der atter ankommet nogle tusinde Mand til Armeens Forstærkning, og med disse den navnkundige Oberst, Baron Wørth, som til sin Tid saa tappert forsvarede den veteranske Hule.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-06-12
Den franske General Kellermann er med Repræsentantene Dumas og Real ankommet til Nizza, hvor man har afvæbnet alle Skræksystemets Tilhængere, afsat dem fra offentlige Embeder, og arresteret de Strafværdigste. General Scherer gaaer derfra til Ostpyrenæer Armeen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-06-12
J Toulon arbeyder man af alle Kræfter paa at faae det nyebygte Linieskib Franklin udrustet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-06-12
Warschau, den 27 May. Efter private Beretninger fra Petersburg har Keyserinden gjort den Coureer, som bragte Ratificationen paa den med Kongen af Engeland sluttede Tractat, en Present af en kostbar Daase og 10000 Rubler. Tolv russiske Linieskibe og 6 Fregatter have nu Ordre at gaae til Engeland, for under brittiske Flag Officerer, i Fællesskab med 12 engelske Linieskibe, at agere i Nordsøen. Man taler ogsaa om en nye Hværving af 100000 Mand til Armeens Complettering, af hvilken der, efter Rygtet, skal i Nødsfald sendes – 200000 Mand Jnfanterie, 50000 Mand Cavallerie, og 20000 Mand Artillerie ud af Landet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-06-12
Alle russiske Tropper ere nu marcherte herfra, og cam pere paa hiin Side Mokatow, omtrent paa samme Sted, hvor Koskiuskos Armee stod. Siden denne Udmarch staaer Halvdelen af Staden tom, og en sørgelig Stilhed hersker overalt Rusland har nu sat sine Grændser imod Tyrkiet i en saa formiddabel Stand, at Lysten til et Angreb nok vil forgaae Tyrkerne. Hele Crimm er en Fæstning af Natur og Kunst. Kysten er enten meget høy og steil, og hvor den er lav, gaaer der overalt tykt Siv en Miil ud i Søen, saa at intet Skib kan komme den nær.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-06-12
Paris, den 28 May. J Gaar fik Conventet den ubehagelige officielle Efterretning, at Staden Toulon, tilligemed Arsenalet og Havnen sammesteds, er i 8000 oprørske Jacobineres Magt, hvis Partie en Deel af Garnisonen havde taget; at Repræsentanten Chappe var af Oprørerne gjort til Fange; at Repræsentanten Brunel var blevet myrdet, og at Repræsentanten Nion, endskiønt han var ombord paa Flaaden, neppe vilde undgaae Oprørerne, da de havde bragt Flaaden til den lille Rhede. Oprøreren havde ogsaa besat alle Toulons Porte med Artillerie; men det Gyselig ste i denne Rapport er, at Oprørerne have i Toulon myrdet alt hvad der ikke hørte til deres Partie. Jkke saa snart var denne ulykkelige Tidende Conventet forelæst, førend det decreterede, at de 4 Deputerte: Escudier, Ricard, Salicetti, og Laiglenot, som Medskyldige i dette Oprør skulde arresteres. Adskillige Breve havde gjort dem mistænkte. De vare ogsaa alle 4 tilstede i Salen, men vilde listet sig bort, da Arresten blev decreteret.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-06-12
Ved Dunkirchen er formeret en Leyr, til hvilken der er detacheret 20000 Mand fra Nordarmeen. J Brest skal der være givet Ordre til at aftakkle Skibene Terrible paa 110, Majestueux paa 110, Cato paa 80, og 4 andre, hver paa 74 Kanoner, samt at afskedige endeel Matroser og Arbeidere paa en vis Tid. Skulde denne Ordre saaledes forholde sig rigtig, saa maa man befrygte, at Mangel paa Levnetsmidler er Aarsagen dertil. Vi nyde i dette Øyeblik den fuldkomneste Rolighed.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-06-12
Dersom Conventet fremdeles vedbliver saaledes at understøtte de gode Borgeres Jver, saa kan man haabe, at vi engang kunne komme ud af den anarchiske Kreds, i hvilken vi allerede alt for længe ere omdreiede.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-06-12
Efterat de røde Huer have faaet Afsked, har man nu ogsaa erklæret Jacobinernes andet Attribut for contreband i saadan Grad, at ingen, under 12 Maaneders Fængselstraf, maa have nogen Pique i sit Huus, meget mindre vise sig offentlig med dette famense Jnstrument. J Anordningen desangaaende hedder det: 1) Alle Borgere i alle 48 Sectioner, som eye Piquer, Lantser, eller andre Slags Vaaben (Flinte, Sabeler og Pistoler undtagne) skulle inden 24 Timers Forløb aflevere samme til Civilcommissionen i deres Section. 2) Enhver, som handler derimod, og hos hvem slige forbudne Vaaben efter fornævnte Tids Forløb maatte forefindes, skal strax arresteres, og straffes med et Aars Fængsel. 3) Fra denne Dag maa ingen Borger lade sig see eller trække paa Vagt med saadanne Vaaben.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-06-12
J Gaar bleve Convendeputeret Ferrands Morder, og Smedesvenden Quinel, som har Ferrands Hoved omkring paa en Pique, henrettede paa Greve=Pladsen. Den 3die Junii vil Conventet holde den myrdede Ferrand en høytidelig Liigbegiængelse. – J Gaar Eftermiddags lod Velfærdscommissionen vort hele Gens d'Armerie (undtagen Grenadererne, som holde Vagt for Conventsalen afvæbne og afskedige, og Convendeputeret Fautrisal, som beskyldes for at have havt Deel i den sidste Revolte, blev arresteret. De 3 Sectioner, som viiste sig meest halsstarrige, mistede deres Kanoner, og man fortfarer i alle Sectioner med at afvæbne og arrestere alle, som have havt Deel i Opstanden.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-06-12
Da le Roux i Forgaars bragte Conventet det behagelige Nyt, at der til denne Stads Proviantering var 200000 Centner Meel saa nær, at det ey længer var udsat for enten Kaperskibe eller Røverbander, gjorde han tillige den myrdede Ferrand den Compliment, at man fornemmeligen havde hans utrættelige Virksomhed at takke fordenne Transport.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-06-12
London, den 29 May. Da den imellem vort og det Wienske Hof den 4de d. M. sluttede Convention var begge Parlamentshusene forelagt, saa var Underhuset i Gaar forsamlet, i Form af en Committee, for at raadslaae om denne vigtige Sag. Ministeren Pitt erklærede saaledes: Endskiønt Sagen er af stor Vigtighed, behøver jeg dog neppe at være vidtløftig, siden den er saa omstændelig gjennemgaaet i de foregaaende Debatter. Storbrittannien forsikkrer sig ved denne Convention om den store østerrigske militaire Magts Medvirkning til det fælles Maal, og man har fra vor Side brugt al Forsigtighed, for at giøre Conventionen saa sikker og fordeelagtig for os, som mueligt. De det Keiserlige Hof hidtil gjorte Forskudde beløbe sig til 550000 Pund, og Laanet til 4 Millioner 600000 Pund. Der staaer nu blot tilbage, at giøre Anstalter til at faae dette Laans Afbetaling garanteret. Herr Fortog først Ordet. – "J Førstningen, sagde han, "taledes der om et Laan til Keiseren, paa det Vilkaar, at han skulde stille 200000 Mand imod den fælles Fiende, og dersom han stillede over 200000 Mand, da skulde Laanet bringes til 6 Millioner. Nu bestemmes Laanet, foruden de allerede gjorte Forskudde, til 4 Millioner og 600000 Pund, uden at Keiseren forbinder sig til at levere mere end 200000 Mand. Han (For) vilde vel ikke i mindste Maade drage i Tvivl, at Keiseren jo opfylder sin indgangne Forpligtelse, saavel i Hensigt til de 200000 Mands rigtige Leverance som de forfaldne Dividenders Betaling; men med alt dette havde dog Engeland ingen Sikkerhed derfor, ei heller noget Middel til at hindre, at Forpligtelsen ikke skulde blive opfyldt.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-06-12
Conventionen indeholder ei allene ingen Stipulation, for at afholde Keiseren fra at slutte en seperat Fred, man har tvertimod meget omhyggeligen gaaet denne Punct forbi og Conventionen var dog i Wien sluttet just paa samme Tid, da Keyseren i Regensburg viiste sig beredvillig til at begynde Fredsunderhandlingen. Engeland vilde jo selv ikke vide noget af Fredsunderhandlinger, for ey at svække Confoederationen imod Frankerige, og dog laante det sin Credit til et Lem af denne Confoederation, som allerede havde indladt sig i slige Underhandlinger. Ministerens Argument: at man i dette Tilfælde maatte giøre Forskiel imellem Keyseren som Keiser, og som Konge til Ungarn og Bøhmen, var ey ham (For) ey overbevisende. J det ringeste kunde han ikke begribe, hvorledes Keiseren kunde i Regensburg forkynde sin Tilbøyelighed til Fred, og paa samme Tid giøre et Laan i Engeland for at fortsætte Krigen. Hussey, Robinson, og Smith, af Oppositionspartiet, førte omtrent samme Sprog. Smith fandt det aldeles ubegribeligt, at Keiseren, som det tydske Riges Overhoved, kunde giøre Fred, men som Konge til Ungarn og Bøhmen fortsætte Krigen. - Hr. Jenkinson fandt derimod Tingen meget rimelig, og Ministeren erklærede, at Keyserens Erklæring i Regensburg ey forbandt Kongen til Ungarn og Bøhmen, Slutningen blev den sædvanlige: at nemlig Ministerens Forslag blev bevilget med 77 Stemmer imod 43.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-06-12
Lord Bridport har nu taget Commandoen over den store Portsmouther Flaade, og lader med første sit Flag heyse. – Admiral Cornvallis er udløbet med sin Escadre, som man troer, til Nordsøen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-06-12
Haag, den 2 Junii. Planen til det nederlandske Folks almindelige Sammenkaldelse til et Nationalconvent ligger nu virkeligen paa Generalstaternes Bord, hvorhen en høitidelg Deputation fra Confoederations-Commissionen har bragt den. Generalerne Daendels, Dumonceau, og Winter, have nu faaet Tilladelse til at gaae fra fransk i hollandsk Tieneste. Samme Tilladelse faae alle bataviske Officerer, som hidtil have staaet i fransk Tieneste.