Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-09-14
Nykjøbing og Gjedserodde den Deel der falder over Nykjøbing, Kjøbstads og Jdestrup Sogns Grund. Rentekammeret den 8de Juni 1844. I Anledning af et indkommet Andragende fra Sogneforstanderskabet for Væggerløse Sogn om at den igjennem Sognet gaaende Strækning af Veien Nr. 5 paa Falster, eller i al Fald det saakaldte Præstestræde maa vedblive at være mindre Landevei, besluttede Amtsraadet at tilkjendegive Vedkommende, at man ikke fandt sig foranlediget til at indvilge i nogen Afvigelse fra forestaaende Regulativ, og endelig blev det, paa Grund af et Andragende fra Aastrup Sogneforstanderskab, besluttet, at de Strækninger, som gaae over i Biveienes Klasse, bør være forsvarlige istandsatte, førend Sognene overtage Vedligeholdelsen. 21. I Anledning af en Anmeldelse fra Gaardmændene i Stavreby om at nogle Entrepreneurer af Gruusleverancen til den mindre Landevei imellem Nykjøbing og Gjedser have hentet Gruus fra den vestre Strand istedetfor fra Østersøen ved Bøtø, besluttedes det, da Gruset iøvrigt var befundet at være af god Qvalitet, at tilkjendegive Vedkommende, at man, efter Omstændighederne, ikke fandt Grund til at foretage videre i denne Sag. Forsaavidt det endvidere var bleven paa anket at et andet Stykke af den omhandlede Landevei, i Skjælby Sogn, er bleven istandsat med Gruusbelægning end det som dertil var bestemt, hvilket oplystes at være skeet ved en Feiltagelse, bliver det forbigaaede Stykke at optage til Jstandsættelse næste Aar. 22. J Anledning af en Anmeldelse fra Sandby Sogn om at flere Steenkister paa Landeveien imellem Nakskov og Taars ere i Forfald og trængende til at omlægges, besluttedes det at underrette Sogneforstanderskabet om, at de stedfindende Mangler ville blive afhjulpne til næste Aar, forsaavidt saadant ikke allerede er skeet. 23. Paa den, efter Amtsraadets Beslutning i forrige Møde skeete Jndstilling til Rentekammeret, har dette Collegium i Skrivelse af 3die August d. A. svaret, at de i Forordningen af 13de December 1793, 77 indeholdte Bestemmelser angaaende Beskaffenheden af de ved Siden af Landeveiene værende levende Hegn og Plantninger, ifølge Analogien af den nysnævnte Forordnings §§ 19 og 91 maae ansees for anvendlige ogsaa paa Biveiene. J Medhold heraf besluttede Amtsraade overeensstemmende med det i sidste Møde Vedtagene, at lade udgaae et almindeligt Circulaire til Sogneforstanderskaberne og Politimestrene, hvorved det indskærpes, at levende Hegn og Plantninger ved Biveiene ikke maa tilstedes med en større Høide end 2 1/2 til 3 Alen over Veiens Jordskorpe, dog saaledes at herfra undtages Haver og Gaardspladse, som kunne forsynes med høiere Hegn, samt at det endvidere tillades, at høistammede Piletræer, som ere anvendte til Plantning paa Grøftevoldene, ei behøve at omhugges, naar der mellem hvert findes en Afstand af 10 Alen og deres Top afhugges hvert 3die eller 4de Aar, ligesom at alle Veiene overhængende Grene, saavel i Skove som udenfor disse, ifølge Forordningens § 19 borthugges, alt under Ansvar efter Forordningens § 91 og Anvendelse af den der foreskrevne Fremgangsmaade. 24. Formanden meddeelte, at der var fremkommet forskjellige Jndsigelser mod Afhjemlingen af den Bandholm afholdte Overskjøns=Forretning med Hensyn til den Skade, som skal være tilføiet de Kjøbmændene Kroyer og Lunddahl tilhørende Magasiner ved Veiarbeidet, og at han har anseet det for rigtigst at lade optage et nyt Overskjøn, hvortil det fornødne er foranstaltet. 25. Ligeledes meddeeltes, at Jngenieurcorpset har afgivet sin Betænkning med Hensyn til det paatænkte Vei og Broarbeide ved Stubbekjøbing, og at det er paalagt Amtsveipiqueuren i Henhold dertil at omarbeide Overslagene, samt at der er indledt Underhandling med Directionen for det Classenske Fideicommis om at bær Halvdelen af Omkostningerne ved Indretningen af Stig borde for Vandmøllen. Naar Svar herpaa indløber ville de omhandlede Arbeider kunne bringes til Udførelse i næste Aar. 26. Jfølge Jndstilling fra Amtsveipiqueuren bifaldtes det, at der, for at skaffe godt Strandgruus til den mindre Landevei mellem Nakskov og Rødby antages særskilte Entrepreneurer til at bringe Gruset op fra Stranden, og sætte det i saa lang Afstand fra denne, at det ikke kan bortskylles af Høivandet. 27. Endvidere bifaldt Amtsraadet, at der endnu i dette Aars Efteraar foretages en Jstandsættelse af Klap slusen ved Mundingen af Hovedvandløbet No. 1 paa Falster, og det blev overdraget Amtsveipiqueren at foranstalte dette Arbeide stillet til Licitation. 28. Kammerherre, Directeur Classen havde andraget paa, at en Strækning af Landeveien mellem Stubbekjøbing og Grønsund, som er i slet Forfatning, maa blive istandsat. Da det imidlertid allerede er saalangt hen paa Aaret at det Fornødne i denne Henseende ikke iaar vil kunne foretages, besluttedes det at udsætte Jstandsættelsen til næste Aar og paalægge Amtsveipiqueuren at optage den paa Veiarbeids-Forslaget. 29. Hammerherre Classen havde ligeledes anmeldt, at den Dæmning, som ved Grønsund beskyttet Landet mod Høivandet, paa flere Steder er beskadiget, saa at Chausseen trues med at ødelægges, og andraget paa, at der maa træffes Foranstaltninger til at afværge Gjennembrud. J denne Anledning blev det overdraget til Amtsraadets Formand, efter foretaget Undersøgelse, at sørge for dette Anliggendes Ordning paa bedste Maade. 30. Cancelliet havde, paa Grund af en andenstedsfra indløben Forespørgsel i Skrivelse af 9de Juli, d. A. forlangt Amtsraadets Betænkning om, hvorvidt Functionstiden for de Medlemmer af Amtsraadene, der, i Overeensstemmelse med Anordningen af 13de August 1841, skulle vælges i Stedet for dem, der udtræde efter 3 Aars Forløb, bliver at regne fra Begyndelsen af Aaret 1845 eller fra 1ste Mai samme Aar. Det besluttedes i denne Anledning at yttre, at da Anordningens § 36 udtrykkelig har bestemt, at Amtsraadenes Birksomhed, som skeet er, skulde begynde i Mai Maaned 1842, ligesom Sogneforstanderskabernes ved samme Aars Begyndelse, altsaa til forskjellige Tidspunkter, og Anordningens §§ 6 og 29 har foreskrevet, at Halvdelen af de valgte Medlemmer skal afgaae efter 3 Aars Forløb, kunde man ikke andet end antage, at dette Tidsrum maa regnes fra Begyndelsen af de paagjældende communale Autoriteters Virksomhed, altsaa for Sogneforstanderskaberne fra 1ste Januar 1842 og for Amtsraadene fra 1ste Mai 1842, saa at nye Medlemmer indtræde respective 1ste Januar og 1ste Mai 1845. hvilken Mening ogsaa finder Begrundelse deri, at Amtsraadsvalget, forsaavidt det angaaer Medlemmer, som udvælges af Sogneforstanderskaberne, ikke kan afholdes, førend disses Valg ere tilendebragte og Forstanderskaderne reorganiserede, hvilket efter Anordningen skal skee i Løbet af indeværende Aars sidste Qvartal, saa at Valget af Amtsraadsmedlemmer først kan skee i Begyndelsen af Aaret 1845, og det, om end Valget blev tilendebragt for Mødet i Februar, efter det ovenanførte, er det naturligste, at de nye Medlemmer først begynde deres Function i Mai Maaned. Ved denne Leilighed besluttedes det tillige, at der skal alterneres mellem Sædegaardseiernes og de mindre Landeiendomsbesidderes Klasse med Fornyelsen af 1 eller 2 Medlemmer, og ved Lodtrækning afgjordes det, at der denne Gang skal udgaae 1 Medlem af den første og 2 Medlemmer af den sidste Klasse. Ligeledes blev det afgjort ved Lodtrækning, at af Sædegaardseierne udtræder Justitsraad Wilhelm og af de mindre Landeiendomsbesiddere Færgemand Leifhold Hansen og Kammerraad Friderichsen. Tillige bliver at foretage Valg paa en Suppleant i Stedet for Pastor Giessing, som er bleven forflyttet fra Amtet. 31. Cancelliet havde ved Skrivelse af 18de Mai d. A. forlangt Amtsraadets Betænkning i Anledning af en Ansøgning fra Grev C. Reventlow om Tilladelse til at inddæmme Rødby Fjord med Eiendomsret over det Areal, som indvindes, og Skattefrihed i 25 Aar m.v., navnlig med Hensyn til de Omboendes mulige Paastande og Eiendomsret over de til deres respective Eiendomme stødende Deele af Fjorden, om Ret til at drive Fiskeri der, samt med Hensyn til hvad andre lignende Erindringer de maatte have at fremsætte mod den intenderede Jnddæmning. Da Collegiet havde forlangt denne Erklæring snarest muligt afgivet, var Sagen bleven sat i Circulation blandt Medlemmerne og derefter remitteret Cancelliet med disses skriftlige Vota, i hvilke alle med Undtagelse af Etatsraad Friis havde tiltraadt den tidligere af Formanden særskilt afgivne Betænkning, hvori det Vanskelige ved at erholde en Erklæring fra samtlige tilgrændsende Lodseiere angaaende Jnddæmningen var fremstillet og den Formening yttret, at der, efter Forholdenes Beskaffenhed, ikke let fra deres Side kunde opstaae nogen grundet Jndvending mod Foretagendet, medens deres Tarv vilde blive tilstrækkelig varetaget, naar Bevillingen til Jnddæmningen meddeeltes under Reservation af Enhvers Ret, og alle Punkter, om hvilke der kunde blive Spørgsmaal, afgjordes af Landvæsenscommissionen ved et Aastedsmøde. Etatsraad Friis havde derimod anseet det for nødvendigt, at der, førend videre foretoges, gaves alle til Rødby Fjord grændsende Lodders Eiere Adgang til at yttre sig med Hensyn til Jnddæmningen. 32. Procurator Dahlstrøm i Nykjøbing havde anholdt om, at der maa blive ham tilstaaet et Forskud, af 50 Rbd. paa hans Salarium i en endnu ikke tilendebragt Justitssag, hvilken Begjering forelagdes Amtsraadet, som ikke fandt sig foranlediget til at indvilge i at det ansøgte Forskud indrømmes. 33. Den med Hensyn til Amtssygehuset i Nakskov nedsatte Comitee, bestaaende af Justitsr. Stampe og Wilhelm samt Provst Kofod Ancher havde afgivet sin Betænkning angaaende Flytningen af Sygehuset til Maribo og i Forbindelse dermed tillige yttret sig over et indkommet Andragende fra Oeconom Steen om at tilstaaes en fast aarlig Gage. Commiteen, som havde benyttet de fra Jnspectionens Medlemmer indhentede Erklæringer, var kommet til det Resultat, at Halsted Amts Sygehuus, som i Aaret 1798 er opført paa Lollands Sønder- og Nørre-Herreders (daværende Halsted Amts) Bekostning, maa ansees som disses Eiendom skjøndt Sygehuset senere har været vedligeholdt af hele Maribo Amt, medens hine Herreder næsten udelukkende benyttede det, og at derfor Flytningen til Maribo ikke kan udføres, men at der paa den anden Side, efter de anførte Omstændigheder, ei bør for hele Amtets Regning anvendes en betydelig Sum til den paatænkte Ombygning af Sygehuset, saa at dette kun bør vedligeholdes med de nødvendige Reparationer, hvorimod de fremkomne Planer til Opførelsen af Sygehuse i Nykjøbing og Maribo hellere bør fremmes ved passende Bidrag af Amtet mod Adgang til at benytte dem, og Comiteen havde derfor foreslaaet at andrage for det Kongelige Danske Cancelli, at den tidligere Byggeplan til et nyt Amtssygehuus i Nakskov maa stilles i Bero i al Fald indtil man erfarer Fremgangen med de intenderede Sygehuse i Nykjøbing og Maribo. Comiteen havde derhos indstillet, at Oeconom Steens Andragende afslaaes. Disse Comiteens Forslag tiltraadtes af Amtsraadet, og man besluttede derhos, ved at indsende Betænkningen til Cancelliet at forbeholde sig, nærmere at indkomme med Forslag angaaende Vilkaarene for Oprettelsen af Sygehuse i Nykjøbing og Maribo. J dette Øiemed overdroges det Justitsraad Wilhelm og Provst Kofod Ancher at træde i Underhandling med Communalbestyrelsen i Maribo samt Formanden med Communalbestyrelsen i Nykjøbing, for derefter at indkomme med nærmere Forslag til næste Møde. 34. Rentekammeret havde, i Anledning af et Forslag fra Landoeconomen Ferslev, ved Circulaire af 27de Juli d. A. henstillet, om Amtsraadet maatte ønske nogle unge Menneskeer her af Amtet, helst flinke Huusmands sønner i en Alder af 18 Aar, som maatte være arbeidsdygtige og arbeidsvante samt kyndige i at skrive og regne, oplærte i Engvandingskunsten, saaledes at de i Lærre tiden, hvortil vil medgaae 3 Sommere, erholde fri Kost og Logis og, efter dens Udløb en Gratification af 50 Rbd., samt om der maatte haves noget imod, at denne Belønning udredes af Amtsrepartitionsfondet, mod at Lærlingene blive pligtige at vende tilbage til Amtet for at dette kan høste Nytte af de Kundskaber, som de erhverve. Med Hensyn hertil besluttedes det at 2 unge Karle skulde søges anbragte til Oplærelse efter Amtsraadets Valg med Forpligtelse til at vende tilbage til Amtet, og at udbede sig nærmere Underretning om, naar dette skal iværksættes. 35. Ved den under 26de Juni d. A. emanerede Forordning om Fribefordringsvæsenet, er det overdraget til Amtsraadet at regulere det Fornødne med Hensyn til Amtsreiserne, hvorom Forskrifterne indeholdes i Forordningens §§ 4, 10-16, 45 og 46, ifølge hvilke Amtsraadets Forretninger hovedsagelig skulle bestaae i at oprette Foreninger med de til Frireiser berettigede Personer om selv at overtage deres Befordring mod passende Godtgjørelse af Amtsrepartitionsfondet eller hvor saadanne Foreninger tidligere ere oprettede og Converteringen af Vederlaget til en Pengeafgift, som ligeledes skal udredes af dette Fond, samt forsaavidt Kjørslerne vedblive, mod Betaling, at ordne det Fornødne med Hensyn til denne Betaling og i det hele udarbeide et Regulativ for Amtets Befordringsvæsen, hvori navnlig bliver at optage Bestemmelser og Befordrings passene og Rigtigheden for den Betaling, der udredes for Frireiser. Da det, førend Amtsraadet foretager videre i disse Henseender, ansaaes fornødent at have Oplysning om, hvormange Kjørsler der i ethvert District, er afgivet aarlig i et vist Tidsrum til de forskjellige Embeds- og Bestillingsmænd, og hvormeget Vederlaget for Frikjørsler til enkelte Embedsmænd, med hvilke Forening derom er oprettet, har udgjort, besluttedes det foreløbig ved et Circulaire at anmode Sogneforstanderskaberne om at meddele disse Oplysninger. 36. Amtstuernes Kasse-Extracter for April Qvartal d. A. fremlagtes tilligemed en Oversigt over Amtsrepartitionsfondets og Amtsfattigkassens Tilstand. Jfølge denne udgjorde Beholdningen i Amtsrepartitionsfondet 11,253 Rbd. 72 1/2 Sk. Restancerne 7,968 Rbd. 9 1/2 Sk. og Forskuddene 2,291 Rbd. 47 Sk. Amtsfattigkassens Beholdning var 474 Rbd. 46 1/2 Sk. og dens Capitalformue 17,753 Rbd. 21 Sk. 37. Efterat Amtsrepartitionsfonds-Regnskaberne for Aaret 1843 ere gjennemgaaede af de dertil udnævnte Medlemmer, bleve de fremlagte, og da intet derved var fundet at bemærke, besluttedes det med Underretning herom at indsende dem til Rentekammeret samt derhos, efter given Anledning af Revisionen, at andrage paa, at et gammelt Forskud paa 122 Rbd. 51 Sk. som uerholdeligt, maatte udgaae. De resterende CommueRegnskaber fra Sognedistricterne, som alle ere indkomne, bleve ligeledes fremlagte med de bemærkninger, som de til at gjennemgaae dem udnævnte Medlemmer have fundet at gjøre, hvilke ratihaberedes, og blive at meddele Sogneforstanderskaberne. For at undgaae Forsinkelse med Sogneregnskabernes Expedition i Fremtiden overdroges det til Formanden at expedere dem paa Raadets Vegne, naar de ere gjennemgaaede af de dertil udnævnte Medlemmer, og intet er fundet at bemærke, som skjønnes at være af den Betydenhed, at det bør forelægges hele Raadet til Resolution. 38. Veterinair-Elev Rasmussen, som oplæres paa Amtets Friplads ved Veterinairskolen, havde anholdt om at tilstaaes 50 Rbd. af Amtsrepartitionsforden til at lære at kjøre for, førend han til 1ste Novbr. d. A. forlader Skolen. Denne Begjering fandt Amtsraadet sig ikke foranlediget til at indvilge. 39. Sogneforstanderskabet for Vestenskov og Kappel Sogne havde tilstillet Amtsraadet til videre Jndsendelse en Ansøgning om at disse Sogne maae blive adskilte i Henseende til Communalvæsenet, saaledes at ethvert af dem faaer sit eget Forstanderskab, hvilken Adskillelse var anbefalet af Sognepræsten og Herredsfogden. Da Amtsraadet, navnlig af Hensyn til disse Sognes store Udstrækning og øvrige naturlige Beskaffenhed, fandt den attraaede Adskillelse gavnlig, besluttedes det at anbefale Ansøgningen saaledes, at Deelingen træder i Kraft den 1ste Januar 1845, at Fattigvæsenets mulige Beholdning og dets Byrder deles lige imellem Sognene, dog med Forbehold for Vestenskov Sogn af et det særskilt tilhørende Legat, og at forefaldende tvivlsomme Forsørgelsespørgsmaal, som hidrøre fra Sognenes Forbindelse, i ethvert Tilfælde afgjøres af Cancelliet. 40. Sogneforstanderskabet for Halsted og Avnede Sogne havde anholdt om Amtsraadets Bistand til at faae undersøgt Hensigtsmæssigheden og Muligheden af en Dæmnings og Sluses Opførelse for Høivandet ved Lidenlund eller i Nærheden deraf, for at beskytte en Græsning ved Halsted med tilgrændsende Enge og Marker. J Anledning heraf besluttedes det at meddele Sogneforstanderskabet Resultatet af en af Herredsfogden anstillet Undersøgelse og tilkjendegive det, at man forøvrigt ikke kunde befatte sig videre meddenne Sag, men maatte overlade til de der Jnteresserede at oprette Forening om det nævnte Foretagendes Udførelse og bortrydde Hindringerne for samme. 41. Tømmermester Glahn i Nykjøbing havde besværet sig over, at den Bygning, hvis Opførelse man har tilladt paa en Amtet tilhørende Plads er sat for nærved hans Grund og anholdt om at forhjælpes til sin Ret i denne Henseende. Det besluttedes i Anledning heraf at tilkjendegive Andrageren, at man ikke havde overladt Pladsen med nogen bestemt Grændse, men kun saavidt som den tilhører Amtet og at man derfor maa overlade til ham selv at afgjøre denne Sag med Leieren. Da intet videre var at forhandle, blev Mødet hævet og næste Sammenkomst berammet til Onsdagen den 6te November d. A. Formiddag Kl. 10. Saaledes Uddraget af Amtsraadets Forhandlingsprotocol. Nykjøbing den 4de September 1844. R. v. Jessen.