JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1753-12-31
Haag, den 14 December. Jhro Hochmagenden haben sich uber das midrige Betragen der Spanischen Küstenbewahrer bey dem Spanischen Hofe und bey dem Gesandten desselden beschweret, die alle Hollandische Schiffe unter falschem Vorwand wegnehmen, und sich das Recht anmassen, alle und jede, die ste antreffen, zu visitiren, ste megen auch noch so weit von den Küsten entfernt und in vollem Meer seyn. Dieses widerfaret taglich den Englandern und Hollandern; hingegen niemals den Franzosen, sondern es konnen diese nach allen Spanischen Kusten von Westindien Schleichhandel treiben, og sie gleich nach den Spanischen Gesetzen even so wol von solchem Commerrio ausgeschlossen sind. Vor einigen Tagen har sich hier følgende Begebenheit zugetragen; En bleicher-Wagen, wor auf einige Knechte sassen, schlug bey der Eckedes Holzmarktes um, und fiel ins Wasser. Weil die Leute in der aussersten Gefahr waren, zu ersausen, so entschlos sich ein Bedienter eines Fiscals, Namens Stephan Mistel, ihnen zu Hule zu kommen. Er gab daher seine silber ne Uhre einer Frauensperson, die nicht weit von ihm stand, und sprang darauf ins Wasser. Er war so glücklich, erst die Leute und hernach auch die Pferde ans Land zu ziehen, aber die Frauensperson, der er seine Uhr zur Verwahrung gegeben hatte, war nirgende anzutreffen.
Berlingske Tidende, 1753-12-31
Ein Herr vom Hofe, der diese Begebenheit aus seinem Fenster angesehen hatte, berichtete dieselbe an Jhro Königl. Hoheit, die Stadthalterinn. Hochstieselben liessen sogleich den obgedachtene Stephan Mistel nach Hofe kommen, lobten ihn wegen seiner schönen That, und schenkten ihm, aus einer Hochstderoselben angebohrnen Grossmuth, anstatt seiner sildernen eine goldene Uhr, mit der anadigen Versicherung, da man inskunstige seiner gedenken würde.
Berlingske Tidende, 1753-12-31
Aus dem Elsatz, den 1 Decbr. Ju Sensenheim, 5 Stunden von Strassburg, har in den lestern Tagen des vorigen Monaths eine Bande Spitzbuben in des karholischen Parrers Behausung eingebrochen. Disse schandliche Gesellschaft war bey 18 Personen stark, und nachdem sie zu ihrer Sicherheit den Geistlichen und dessen Magd gebunden, gingen sie mit 6000 Gulden baaren Geldes davon, welche demselben, als Jnspector, von andern Kirchen und Filialen, anvertrauet, gewesen sind.
Berlingske Tidende, 1753-12-31
Frankfurt den 11 Decbr. Die Franzosen vermehren ihre Kriegesmachein dem Elsatz; und es ist gewiss, dus alle ihre dentschen Regimenter auf den Fuss gebracht werden, wie sielzur Zeit des vorigen Krieges gewesen sind.
Berlingske Tidende, 1753-12-31
Dresden, den 14 Decbr. Als sich neulich Jhro Majestat, die Königinn, in der Sanfte, zum Besuch des Prinzen Clemens, austragen liesen, so geschabedes, das der vorderste Heyducke, weil geschwind ge tragen verden muss, ausglitte und niederschlug, woruber Jhro Majestat erschracken, und mit der Hand durchs Fenster fuhren, jedoch keinen Schaden bekammen. Und da es mit Sr. Majestat, dem Könige, hald auf gleiche Art hatte geschehen konnen, so mussen nun die Heyducken langsamer gehen. Am 9ten dieses wurde wegen der hohen Schwangerschaft der Churprinzessind Kongl. Hoheit in allen Kirchen zum erstenmalgebeten. Am 12ten starb der geheime Kammerrath und Kammerdirector zu Zeitz und Merseburg, Herr Graf von Hennicke, im 33sten Jahre seines Alters. Er hinterlasset nur eine Comtesse von 6 Jahren als Erbinn, welche aber auch von schwachlicher Leibes beschaffenheit ist. Se. Kongl. Hoheit, der Prinz Clemens, sind von der Blatterkrankheit mehrentheils wiederbergestellet.
Berlingske Tidende, 1753-12-31
Hamburg, den 22 Decbr. Allhier ist følgende Verordning ergangen, und sowol auf der Kanzley, als an dem Rath hause mittelst einer Affiche publiciret worden: . Dem pach durch Rath, und Bürgerschlufvom 20sten dieses beliebet und vestgesetsset worden das alle, som ol gerichtlich, als anser gerichtlich, zu ubergebende Handlungen, und Suppliken vorher von deren Concipienten jedesmal mit ihren Vor und Zunamen eigenhandig und leserlich unterschrieben seyn mussen, widrigenfalls selbige uberall 5, nicht angenommen werden sollen; und nun mit dieser Verordnung sogleich mit dem Eintritte des bevorsteenden neuen Jahres der Anfang zu machen, als wird folches den re, 3 spective graduirten Herren Sachwaltern, Juris practicis und Procuratoribus zur Nachricht und Gelebung hierdurch zu wissen gefüget. Actum & decretum in Senatu Hamburgensi publicatumqve sub Sigillo,, Veneris d. 21 Decembris 1753.
Berlingske Tidende, 1753-12-31
Notification. Nachdem die zur Ersten Kongl. alle privilegiirten Copenhagener Lotteren, welche zum allgemeinen Nutzen JhroKönigl. Majest. Reichen und Landen, insonderheit zur Erziehung armer und bedurftiger National=Kinder zu der Chre Gottes und dem Dienste des Landes, den 10 Sept. jungsthin angefangene Collection, bisher nach Wunsch und Hofnung sehr wohl avancirettals wird dem Publico hiemittelst die wie derholte Versicherung ertheilet, das die Ziehung dieser Lotteren ohufehlbar zu denen in dem Plan anberahmten Zeiten, auf dem hiesigen Königl. Schlosse Charlottenburg vorgenommen werden wird, als nemlich: Die von der 1sten Classe den 25 Febr. 1754. 2den Classe den 22 April. 5ten Classe den of Junii. aten Classe den 29 Julii. und die von der 5ten Classe den 16 Sept. 1754. Wer sonst noch, in Consideration des christlichen Endzwecks, midauch der vielen grossen Geminnen solcher Lotte rey, in derselden zu interessiren belidet, kan mit Lozzettunbedienet werden bey denen vorhin bekannt gemachten Collecteurs, worzu der Hr. Postmeister Romer in Oldenburg noch hinzugekommen. Copenhagen d. 17 Decbr. 1753. Jonas Collin, Lotterey=Jnspecteur.
Berlingske Tidende, 1753-12-31
AVERTISSEMENS. Demnach der Studiosus Theodoros Harden vor kuren in seinem testern Logement bey Sr. Wohlehrw Hr. Wolk, Capilan an der hiesigen Heiligen Geist Kirche, mit Tode age gangen, und dessen Verlassenschaft ) so beschaffen findet, das seldige kein ordentliches Proclama aussustatten ver mag: Alls last der Theilungs=Verwalter der Universitat hiemit 3 Mahl in den Danischen und Deutschen Post-peitungen des gedachten Verstorbenen Erden, mie auch Glaubiger und Schuldnern eiladen, die Erstere ihre Erbrecht, und die Glaubiger thre Vorderungen nach dem Gesets zu ligitimiren, und endlich die Schultner ihre Schulden an den Nachlas zu betalen, alle aber hinnen der im Gesent vorgeschriebenen Zet sich ein zu finden, da einem jeden nach Zustande und Umstanden des Nachlasses wiederfaren soll, was recht isk. de Copenhagen den 24 Decbr. 1783.
Berlingske Tidende, 1753-12-31
Bey dem Procurator Hans Buus, wohnhaftig in der Sturmstrasse, fiin hubsche Logementen, sur unverbeyratete Personen.
Berlingske Tidende, 1753-12-31
Bey dem Königl. Leibutscher, Sr. Jens Jacobsen am alten Strande sind zur erstkommende Ostern, Umziebe=Hen Zimmer ensuite mit Kücke und Speiskammer, für ene honette Familie zu bekommen.
Berlingske Tidende, 1753-12-31
Jn der Stadt Holss Magazin anf dem Zimmer Plas des ber Zollbude ist zu bekommen des Vormittags Holsteinisch Büchen=Holtz der Faden a 23 Mk. Ellern-Holtz a 17 Mk. 8 s. ein sort dito grasser a 20 Mk., Føren Holtz a 16 Mk. 8 s.,man kan nach Belieben ganze, halde und Viertel-Faden bekommen; Die Liebhaver vollen ste addressiren an des Magazins Jnspecteur Matthias Plou, wodhaftig an der Norderstrasse bey dem Kannengiesser Sr. Jørgen Wissing. Ein Jbro Kongl. Majest. zugehørendes Wustes GutimAmt Lundenes Bollingherde im Kirkspiel Faster gelegen, u Faster Annerhof genant, von Hartkorn 8 Td. 6 sk. 2 vierte 1 Alb. ward im Jahr 1750 d. 22 Decbr. auf anbefohlener offentlicher Auction mit Königl. Allerhøyster Confirmation an einer Bürger in Ringkiøbing, nahmens Terman Jensen, mit 3 Jabriger Freyheit für das Hartkorn verkanted gestanden bey verlauf der Freyheits Zeit har sich der Sterdfaldes Kausers, an Ort und Stelle den 21 Octobr. ereichnet und ist dessen Verlassenschaft zur Theilung unter gebuhrende Registrirung und Taxirung genommen worden; Da aber die Umstande des Nachlasses sich nu sehr schlecht sinden, soist anberahmet worden, so woll uber gedachten Faster Annex hoff, als uder des Verstorhenen ubriges weniges Hartkorn, 4 Td. 6 sk. 1. v. 2 Alb. in Handrup ocandt, zusammen Hartkorn 13 Td. 5 sk. so woll al ber des Verstorbenen, Mannes ubrigen Nachlas den 24 Januarii 1754. Auction zu halten da sebigen Tog auch zu gleich Theilung Session ga halten werden soll. Als werden die Liebhabern zu gedachten, Hartkorn so woll alls die Credit. des Nachlasses eingeladen 32 ogedachter Zeit und Stelle zu erscheine miene zu gesonenen Kause, diese aber ihre rechtmessige Forderungen bey dem Thelungs Gericht anzugeben da der Uberschus von dem verpateren, so weitals seldiger sich stracken kan, nach algetogneTheilungs Umkosten, an des verstorbenen Terman Jensen angegebene glastdiger bey endlichen Schlus der Theilung af getheilet werden soll. Die lechten Umstanden des Na lasses gestatten kein weiters Proclama zu bekostigen; Dahgegenwertiges 3 Mahl in den gedruchten Zeitungen wiede holet wird. Ringkiøbing den 16 Decbr. 1755.
Berlingske Tidende, 1753-12-31
Jbro Kongl. Majestet bestalter Etatz Rath und Am mand der Amter Londenes und Boufling von Alberti
Berlingske Tidende, 1754-01-01
Januarii Maaneds Nye Stats=Tidende.
Berlingske Tidende, 1754-01-01
Kiøbenhavn, Aar 1754. Heraf udgives hver Maaned et Stykke udi sal. C. H. Berlings Arvinger, Bygtykkeri.
Berlingske Tidende, 1754-01-01
Danmark.
Berlingske Tidende, 1754-01-01
Den 17 Nov. 1753 er fra det 3die Jydske Regiment til Hest, Obrist, Lieutenant Allexander Ernst von Eichstadt efter Ansøgning dimitteret, og med Oberstes Caracter af Cavalleriet benaadet; og hans havde Compagnie Premier=Lieutenant Palle Christian Trolle af det 2det Jydske Regiment til Hest, igien som Ritmester confereret. Premier=Lieutenant Sebastian, Florenz Johan Croon ved det Møenske Gevorbene Regiment, er med Capitains Caracter af Jnfanteriet bleven gratificeret.
Berlingske Tidende, 1754-01-01
Den 5 Dec. er Premier=Lieutenant Johan Steen af det 3die Trondhiem Januarii Maaneds ske National-Regiment med Capitains Caracter af Jnfanteriet bleven benaadet. Fra det Oldenborgske Gevorbene Regiment er Second-Lieutenant Ditlef Christoph von Koppelau med Capitains Caracter af Jnfanteriet dimitteret
Berlingske Tidende, 1754-01-01
Den 12 Dec. er fra det Holsteenske Gevorbene Regiment til Fods, Capitaine Henrich Brønsdorph udi Naade dimitteret, og hans hafte Compagnie er Second=Lieutenant Frederich Carl August det hell. Romerske Riges Græve af Nostitz igien som Capitaine confereret. Den 16 Dec. er Cancellie-Secreterer Christian Henrich Brinchman Allernaadigst beskikket til at være Herreds Foged udi Slies og Fussing Herreder, i Gottorff Amt, samt at være Administrator over Gielting Gods.
Berlingske Tidende, 1754-01-01
Den 19 Dec. er fra det Siællandske Gevorbene Regiment til Fods, Second=Obrist=Lieutenant Frederich Hauch udi Naade dimitteret, og derimod er Hans Hoy Fyrstel. Durchl. Hr. Frederich Wilhelm Eugenius Hertug, til Sachsen Hilburghausen til Obrist-Lieutenant af Jnfanteriet bestilt. Den ved General Lieutenant Ulrichsdahls Norske Gevorbene Regiment til Fods staaende Premier=Lieutenant Carl Ludvig von Schnitter, er med Capitains Caracter af Jnfanteriet bleven benaadet.
Berlingske Tidende, 1754-01-01
Den 21 Dec. er Thomas Widtkiær Allernaadigst beskikket til at være Cancellie-Raad.
Berlingske Tidende, 1754-01-01
Den 26 Dec. haver Hans Kongel. Majest. Auernaadigst beskikket Cornelius Diderich Schulz til at være Sogne Foged til den Vilsterske nye Side udi Steinborg Amt.
Berlingske Tidende, 1754-01-01
Den 27 Dec. er ved det andet Jydske Regiment til Hest Second-Lieutenant Flemming Græve af Holcke, med Ritmesters Caracter af Cavalleriet bleven benaadet. Den 3 Januar. 1754, haver Landværns Capitaine Christian Banner Hey ved det 3die Syndenfieldske National-Regiment Dragoner, erholdet Majors Caracter af Armeen.
Berlingske Tidende, 1754-01-01
Den 4 Januar, haver Hans Kongelige Majestæt Allernaadigst behaget at nobilitere Cancellie-Raad Jochum Rodenborg i Horsens med Tilnavn af Lichtenhielm.
Berlingske Tidende, 1754-01-01
en 7 Januar, er Gottlied Frederich Eybel Allernaadigst beskikket til at være residerende Capellan til Bordelum udi Landskabet Bredsted. Ludvig Rolofsen ligesaa at være Sognepræst til Rimkenis udi Tønder Amt. Re Stats=Tidender for Aar 1754. gierings=Advocat Cay Ranniger ligesaa at være tilligemed Stads=Secreterer, i Rendsborg.
Berlingske Tidende, 1754-01-01
Den 8 Januar, haver Hans Kongelige Majestæt Allernaadigst beskikket Hans Schach Baron af Brochdorf til at være Cammer-Junker hos Hendes Majestæt Dronningen. Samme Dag haver Hans Kongelige Majestæt Allernaadigst beskikket: 1.) Controlleur Jørgen Aarøe; 2) Jørgen Christoffer Schaffenberg; 3) Christian Kielstrup; 4.) Johan Ottering til at være Visiteurer ved Flensborgs Toldstæd, og 1.) Claus Breding og 2) Johan Friderich Günther Hansteengel til Visiteurere ved Tønningens Toldstæd og udi Landskabet Eidersted.
Berlingske Tidende, 1754-01-01
Den 11 Januar, haver Hans Kongelige Majestæt Allernaadigst beskikket Krigs-Raad Peter Ludvig Munch til at være tilligemed virkelig Justitz-Raad. Krigs-Raad Herman Alexander Karog ligesaa at være virkelig Justiz Raad. Krigs-Raad Hieronimus Johan Schulze ligesaa til at være virkelig JustitzRaad. Conrad Daniel Wodrof Secreterer i Land=Etatens General-Commissariat ligesaa til at være tilligemed Justitz-Raad.
Berlingske Tidende, 1754-01-01
Den 18 Januar er Hr. Frederich Krag Allernaadigst kaldet til at være Hospitals-Præst i Colding. Johan Clausen at være Sognepræst til Stadager og Nørre Kirkebye Sogner paa Falster. Joachim Bloch at være Herreds=Skriver udi Øster og Nørre-Herreder i Lundenes Amt.
Berlingske Tidende, 1754-01-01
Den 21 Januar, er Regierings Advocaten Johan Otte Nieman i Glückstad Allernaadigst beskikket til at være Ober-Sachvalter i Hertugdommet Holsteen.
Berlingske Tidende, 1754-01-01
Den 22 Januar, haver det Allernaadigst behaget Hans Kongelige Majestæt, paa Christiansborg Slot at udgive en Forordning, angaaende Forbud paa Brændeveds Udførsel fra Norge til fremmede Stæder: Hvortil Skovenes Conservation og Jndbyggernes almindelige Beste, Allernaadigst bydes og befales. For det 1.) at ingen hverken Jnden eller Udenlands, enten for egen eller for andres Regning, maae udføre til fremmede Stæder noget Slags Brændeved, være sig enten af Bøy, Birk, Gran, Fyr eller andet, under dets Confiscation og 2 Rdlr. Mulct for hver Faun. 2.) Dog tillades de Skippere, som der af Riiget udskibe anden Trælast, saavel til Lastens Stuvning, som Skibs=Fornødenhed, at indtage et vist Qvantum, som udi Forordningen er determineret, efter Skibenes Drægtighed, men ikke meere under forbemeldte Straf. 3) Ligeledes tillades de SkippeJanuarii Maaneds re, som indskibe andre Vare i Riiget eller og med deres Skibe baglastede derfra udgaaer, til Skibs=Fornødenhed halvdeelen af hvis for dem, som fører Tommer=Last, fastsat er. Og dersom noget Skib formedelst Modvind eller anden Aarsag udi en eller anden Havn indløber, maae Skipperen, naar han det til Skibs=Fornødenhed behøver, indtage efter befindende Omstændigheder, een, to eller tre Fanne i det høyeste. 4.) Understaaer sig nogen, efter indtagne Ladning, i Fiordene eller Udhavnene at indtage noget Brændeveed, skal ikke allerne samme Brændeveed være forbrudt, men han endog betale dets Verdie firedoppelt, samt bøde for hver Faun 4 Rdlr. foruden den Straf, som Told=Rullen dicterer dem, der lade noget paa ulovlige Stæder. 5.) Jngen Skipper maae afhente eller overlade til en anden, være sig enten paa Lade-Stæderne eller i Fiordene, lidet eller meget af det hans Skib bevilgede Qvantum Brændeveed under den i 1ste Post foreskrevne Confiscation og Mulct, foruden at de, som findes paa ulovlige Stæder saaledes at losse og lade, forbryde den Straf, som Told Rullen derfor dicterer. 6.) De, som seyle imellem de Kongl. Riger og Lande, og fra dette Forbudere exciperede, maae af deres medførende Brændeveed ikke overlade noget til de Skippere, som gaae til uden Rigs Stæder, ligeledes under fornævnte Straf &c.
Berlingske Tidende, 1754-01-01
Den 25 Jan. er Stephan Hofgaard Corthen Allernaadigst beskikket til at være Assessor i Hof=Retten paa Christiansborg Slot. Hr. Peder Volqvartsat være øverste Capellan til Bræmmerholms Kirke i Kiøbenhavn. Hr. Mourids Hansen ligesaa at være nederste Capellan til bemeldte Bræmmer holms Kirke. Hr. Hermann Træschov er Allernaadigst confirmeret at være Sognepræst til Søllerød Meenighed i Siælland og dets Capel. Jens Bering ligesaa til Hammelov og Emsløv Meenigheder i Aarhuus Stift. Christen Larsen er Allernaadigst beskikket til at være Raadmand i Wiborg og Herreds-Foged udi Synderlyng og Medelsom Herred med Tanum og Welling Birker.
Berlingske Tidende, 1754-01-01
Den 29 Januar. var Hans Kongelige Høyheds, vor dyrebare Cronprinses Høylyksalige Fødsels Fæst, da Hans Kongelige Høyhed til det Høy Kongelige Huuses største Glæde og Undersaatternes Lyksalighed, indtraadde i sin velsignede Alders 6te Aar. Hvorledes denne Høye Fæst er paa det prægtigste bleven celebreret ved Hoffet, derom findes en udførlig Efterretning i de Danske Post-Tidender. Den Stats=Tidender for Aar 1754.
Berlingske Tidende, 1754-01-01
Den 30 Januar, var atter en Glædes Dag, i det Hendes Kongelige Høyhed, den Kongelige Princesse LOVISE, oplevede sin Høye Fødsels-Dag, og begyndte sin Alders 5te Aar. Himmelen opholde Begge Deres Kongelige Høyheder, og lade dem med tiltagende Aar og Alder jo meere og meere tiltage udi Begge Kiøns Høye Konge-Dyder, til det Høy-Kongelige Huuses Glæde, til Rigernes og Landenes Velfærd, og alle retsindige Undersaatters Trøst og Fornøyelse.
Berlingske Tidende, 1754-01-01
Resten af de Efterretninger man har havt i Rusland om den bekiendte Prinz Heraclius. Fra Astracan af 26 Septembr. 1750. Den Grusiniske Waly, Teymuras, og hans Søn Heraclius befandt sig ved denne Tiid med deres Armeer udi Egnen af det Awariske Gebeet og det af den Aarsag, fordi de Tawiiner, Awarer og Dagistaner (Nationer, som opholde sig paa Fieldene) tilforn pleyede igiennem de Cariers Gebeet at gaae paa Rov til Georgien. Disse Carier ere derpaa krøbne til Kaarset, og have givet Teymuras Gidseler. Med de Awarer har han holdt adskillige Skiermydseler, hvorefter han har ødelagt 3 af deres Byer, og endelig har han tæt hos det Awarisk: Gebeet ved Veyen, som de Tawliner og andre Nationer pleyede at passere, naar de for Bytte og Plyndrings Skyld droge til Georgien, opbygte en Fæstning, for derved at afskiære dem Veyen. Fra Astracan, af 20 Martii 1751. Scharuch Mersa (en Sønne-Son af den myrdede Nadirschach) har, efter at han havde opreyst sig til at være Schach, fra Hispahan skrevet til den Grusiniske Prinz Heraclium, med Begiering, at han vilde være ham behielpelig i hans Forehavende, i hvilken Henseende han ogsaa har skikket Hera clio 30000 Rubeler og en smuk Ride Hest med gylden Ride-Tøy, samt tillige medgivet ham Caracter af Serdar eller Feltmarechall over den heele Persiske Armee. NB. sandelig maae Prinz Heraclius ikke kundet hiulpet Scharuch ret meget, saasom denne sidste er af de andre Pretendenter bleven stødt fra Thronen, og derhos hans Øyne bleven udstungne. Jmidlertid har han dog udrettet følgende: Fra Januarii Maaneds Stats=Tidender for Aar 1754. Fra Astracan af 28 Dec. 1752. Adschi Celebye, har ved visse dertil afsendte Folk, ladet den Grusiniske gaar Teymuras forestille, om han ikke ville giøre Ende paa de hidtil dem imellem værende Tvistigheder og slutte Fred med ham; men han har ikke villet samtykke derudi. Herpaa ere efter Heraclii Jndkaldelse 1200 Czerkeser fra Cabardinien til Georgien ankomne, af hvilke enhver har faaet 30 Rubler Sold af ham, Strax derefter er ogsaa den Kachertiske Armee i Teflis ankommen. Den 12 Sept. er Zaar Theymuras efter at han havde samlet alle sine Folk, hvilke tillige med Hielpe Tropperne bestaae i alt af 5000 Mand, under Geleyde af sin Søn Prinz Heraclio, brudt op fra Teflis imod Adschy Clebys Søn, hvilket den Tiid champerede med sin Armee omtrent 60 Werst fra Toflis. Men saasnart, som han havde faaet nys om at den Grustniske gaar var paa Marche, drog han i største Hast tilbage; hvorimod de Grusiner, for ikke at slippe ham, fulgte ham i Hælene. Underveis, omtrent 20 Werst fra Testis, mødte de omtrent 200 Dagistaner, som førde 100 Grusiniske Fanger, og et betydelig Antal Qvæg med dem. Dagistanerne bleve af de Grusiner totaliter slagne, og Fangerne tilligemed Qvæget den fratagne. Den 17 ejusdem blev Adschi Gelebye indhendtet, og ham strax derpaa en Træfning leveret. Derudi vandt de Grusiner en fuldkommen Seyer, saasom næsten den heele fiendtlige Armee blev nedsablet, og 1500 Mand gjorde til Krigs=Fanger. J a Adschy Celebyes Søn havde selv stor Umag, at redde sig med Flugten.
Berlingske Tidende, 1754-01-04
No. I. VIII Danske Kiøbenhavnske Gosk Hivinder. Fredagen, den 4 Januarii. En Part af Taden gik, endeel af vore Dage, Til samme Sted gik hen, som vores Ord i Fior, Det gamle Aar forsvandt, og lod og staae tilbage, At takke Gud fordi hans Forsyn den var stoer, Det gamle Aar forsvandt, om vore Sorge svinder Med Aaret bort, det vil nu derpaa komme an Med nyt Aar tænker jeg, man nye Sorger finder, heldst da vor Leye=Tiid ey andet skienke kand. Velan, saa lad os da med freydigt Moed begynde Den Tiid, som Himmelen endnu os unde vil, Vi giøre vil vor Fliid, saa veed vi Himlens Ynde, Af Herrens Forsyns Haand vor Gierning legges til Men at vi Aaret ey foruden Eftertanke, Skal have drevet hen som de Umælende, Vi pro Memoria vil lidet sammensanke, Og Prøverne paa Guds Huusholdnings Maade see, Endskiøndt den meeste Deel er skiult for vores Øye, Og vi begriber ey hvad Hensigt Himlen har, Dog Forestillingen kand vores Sind fornøye, Naar man erindrer hvad i Fior passeret var. Vor Verden er den Plads hvor mange Roller spilles, Hvor af den eene ey med anden lige staaer, Thi skal min Læsere i Korthed forestilles, De meest fornemste Ting, som hendtes sidste Aar. Bellona har endnu i Persien sit Sæde, Urvelighederne vedvarer hidindtil, Men hvo der skal eengang paa Konge=Thronen træde, Det endnu uvist er, sligt Tiiden vise vil. J dette Schach=Spill der agerer, Lykken Springer, Nu snart paa hvidt, nu sort, thi saadan Rygtet gaaer, Nu snart Heraclius den anden Fyrste tvinger, Nu at han dygtig Klap for sin Umage faaer. For de smaae Fyrsters Skyld i Store-Mogols Riige; Da har det Engelske og Franske Compagnie I Trette ligget, men som ey ved disse Krige Er spundet Silke, vil de tænke paa Forliig. De Christne ikke meer i China er betuttet, Thi all Forfølgelse er hævet op igien, Marocco haver med os Danske Freden sluttet, Vi bleven er paa nye til deres Handels-Ven. Barbarerne endnu at røve ey forgietter, Endskiøndt det uden Smek dem ofte ey gaaer an Udi America de Spanske endnu tretter, Med Engelske om frie Seyllads paa samme Land.
Berlingske Tidende, 1754-01-04
Europa kand endnu de søde Frugter smaae, Af en bestandig Fred fra Himlens milde Haand, De fleeste er i Roe og haver gode Dage, Og frygter ey for Sverd og Frieheds Tvinge=Baand. J Portugal man seer, Monarchen har for Øye Betrængte Christnes Sag i Chinæ Keyserdom, Ved Ambassade han lod denne Anstalt føye, At de igien til Roe og Livets Frelse kom. Gud derfor, som kand best paa fromme Hierter skiønne, Og den som viser sig af Mennesker en Ven, Han vidste derimod Monarchen at belønne, Hans Vaaben Seyer gav udi Ostindien. Hvo fra Barbarerne i Africa vil hente De Ting, som hører hen til Handels Fremmelse, Han maae i Spanien all Handels Forbud vente, Sligt Dannemark i Fior med Latter prøvede. J Frankerige er der kommen op en Trætte, Med Parlamenterne og Messe-Serkerne, De første ikke stort med sidste skal udrette, Saa alting synes til en anden Skikkelse. Den Store Kong Georg i det Brittanske Riige, Han stræber idelig at holde Rolighed Udi Europa blandt Regenterne ved lige, Og dette store Verk er Kongens Øyemeed. Des Slesisk Hypothee hvorom der opkom Trætte, Er ey til Ende bragt, men synes end forkeert: De Engelske kom ey med Jøderne til rette, Den Gang at Smauserne blev naturaliseert.
Berlingske Tidende, 1754-01-04
Udi Jtalien har alting været stille, Madam Jnfante i Visit til Frankrig kom; Paa Øen Corsica Uroeligheder spille;