Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-23
Fædrelandet. Den kongl. Liigvogn var forspændt med 8 sort beklædte og med kgl. Vaabenskildte udsmykkede Heste, der førtes af 4 Capt. i Søe Etaten og 4 Majorer, assisterede af 8 kgl. Staldbetjente i sorte Livreer med sorte og røde Skulderbaand. Ved Siderne af Liigvognen rede Generallieutn. Friboe og Grev Christian Danneskjold tilligemed de 6 Kammerherrer som havde baaret Baldaquinen over det kgl. Liig, samt de 18 Commandeurer og Oberster der havde baaret det ned til Liigvognen. Liigklædets fire Hjørner bares af 4 Kammerjunkere. Tolv Contoirchefer gik foran, og 6 paa hver Side af Liigvognen, Alle med hvide brændende Voxfakler med Vaabenskildte og Flor, klædte i Sørgedragt. Foran den kgl. Liigvogn et Antal kgl. Staldfolk og Laqveier med Voxfakler. Yderst omkring 12 Drabant-Officerer med Sørge Partisaner. Foran Hs. Maj. den nuregierende Konges Equipage, ligeledes forspændt med 8 Heste, reed en Page i Sørgedragt, en kgl. Livtjener, og Hs. Majestæts 4 tjenstgjørende Adjutanter. Bagved disse gik 12 kgl. Laqvaier med brændende Voxfakler. Ved Siderne af den kgl. Vogn rede General=Adjutanterne af Søe- og Land-Etaten, og 12 Pager i sorte Uniformer, med br. Voxfakler, med Vaaben og Flor, gik ved Siderne, tilligemed 6 Drabant-Officerer med Sørgepartisaner. Derefter kom Hs. M. den regierende Dronnings med sex Heste forspændte Eqvipage. Foran 8 kgl. Staldbetjente og ved Siderne 6 kgl. Laqvaier, alle med br. Vorfakler. Hs. K. H. Kronprindsen i en dito. Foran red 2 af Høists. Cavallerer, og 8 Staldfolk gik med brændende Voxfakler. Ved Siden reed Hs. K. H. tredie Hofavalleer; 4 kongl. Laqveier med brændende Fakler gik ligeledes ved Siderne af Vognen. De øvrige kgl. Personer fulgte saaledes, som det i Ceremoniellet er beskrevet. (See d. Bl. No. 212 for 1839.) Amalienborg var oplyst med Rechands, Marmorpladsen med 12 brændende Offerskaale, alle Torve og Gader vare illuminerede. To foran i Nyhavn liggende kgl. Kuttere vare behængte med Lamper fra den øverste Top langs ned mod Ræernes Yderspidser, indtil Dækket. Strax udenfor Vesterports Barriere, oven paa Fæstningens Glacte, stode Amagerlands Bønder med Koner og Børn, samtlige i deres nationale Sørgedragt, hveranden Mand med en brændende Fakkel. Det var et meget smukt Skue. Men den største Høitidelighed var dog ved Frihedsstøtten, der var smykket med Krandse og Guirlander samt rundtomkring oplyst med Blus. Uagtet den talrige Menneskemasse, der var samlet i Byens Gader, gik dog Alt til den med den største Orden og Rolighed. Beklageligt, at ikke det samme var Tilfældet udenfor Staden, thi da Toget naaede Jernporten, bleve flere af Følget insulterede af den der forsamlede Pøbel. En talrig Skare ledsagede derpaa Kongens og Prindsernes Vogne, da de efter Processionen kjørte op til Frederiksberg Slot. Her trængte Pøbelen ind i Slotsgaarden og gav ved Hujen og Skrigen samt Kasten med Sneeholdte deres Nærværelse tilkiende. Da hverken Militair eller Politie der vare tilstede, maatte man med det Gode søge at holde dem i Tømme; og det lykkedes ogsaa En af Kongens Følge, ved at appellere til de Bedres Æresfølelse, at skaffe Rolighed og Orden tilveie. (Uddr. af "Dagen".) Søe=Etaten tabte i Commandeur Suensson en brav Officeer, Fædrelandet en retsindig Borger, dervar trofast i sin Hengivenhed for Kongen og i Opfyldelsen af sit Kalds Pligter. Uagtet denne Hædersmand i sin Alder og Svagelighed havde havt tilstrækkelig Grund til at unddrage sig Opfyldelsen af denne hans sidste Pligt imod sin afdøde Konge, var han dog ikke til at bevæge dertil, hvilket fortjener saameget mere at fremhæves, som saamange Officerer af begge Etater paa Grund af Svagelighed havde undslaaet sig for at deeltage i Processionen. Allerede den pludselige Overgang i Temperaturen, da han forlod det kgl. Sørgegemak, gjorde, at han følte sit Aandedræt besværet. Jkke destomindre fulgte han med Liigvognen, men udenfor Vesterport paakom ham en stærk Hoste, saa han maatte forlade Processionen. Faa Øieblikke efter at han var kommen under Tag, opgav han Aanden, efter at Lægehielp forgiæves var anvendt. (Dagen.) Kjøbenhavns Jndvaanere havde besluttet at illuanvendt. (Dagen.) Kjøbenhavns Jndvaanere havde besluttet at illuminere i Torsdags Aftes, da Kongen vendte tilbage. fra Roeskilde, men da man erfoer, at dette stred imod Hs. Majestæts Ønske, afstod man derfra.