Berlingske Tidende, 1782-06-21
Leyden, den 11te Junii. Et Dansk Skib, som i Følge sin Bygning var sær beqvemt til det Brug, hvortil Kongen af Danmark fandt for got at bruge det, har efter bemeldte Hs. Majestæts udtrykkelige Ordre været taget i Tieneste, og dertil udrustet og bevæbnet, ført af en Kongel. Capitain, førte Kongel. Flag og Vimpel, det eneste virkelige og umodsigelige Kiendetegn paa et Krigsskib, og var ladt for Kongens umiddelbare Regning, ligesom ogsaa Capitainen har været forsynet med Ordrer og Jnstruction af Admiralitets- og Commerce Collegio, hvilke Departements havde bestemt samme til Middelhavet. Det gik den 1ste Febr. fra Øresund, og befandt sig den 25de af samme Maaned paa Høyden af Cap Spartel, hvor det blev overfaldet af et meget haardt Veyr, som nødte samme til at opholde sig 2 Dage paa denne Høyde, saavel for den Vanskelighed, at gaae igiennem Strædet i en Storm, som ogsaa i sær i Følge en udtrykkelig Artikel i hans Jnstruction, ikke at forsøge at gaae igiennem Strædet, uden at kunde holde sig vel nær til de Africanske Kyster, for ikke at give Anledning til Mistankhos den Gibraltar beleyrende Escadre. J Følge af denne venskabelige Skaansel for det Spanske Hof, som og formedelst den sterke Vind, befandt den Danske Fregat sig om Morgenen den 27de Febr. i Bugten af Larrache, hvor Capitaine saae en Spansk Escadre af 12 Krigskibe, som omringede ham. 2 Linieskibe af 64 Kanoner, en Fregat paa 30, en Chebeqve paa 28 viste deres Flag og gav Jld paa den Danske Fregatte ved en Kugle; hvorpaa den Danske Capit. strax gjorde klart Skib, endskiønt imod en saa overlegen Magt Efterat disse 4 Skibe hafde omringet den Danske Fregat, skikke de Chefen Brigader Sala Franca en Officeer om Bord paa den Danske Fregat, for at underrettes om, hvor den kom fra og agtede sig hen, forlangende Capitainens Papirer. Denne svarede: jeg kommer fra Kiøbenhavn, jeg gaaer til Middelhavet; og da jeg fører et Krigskib, har jeg ey andre Papireom Bord end mine Ordrer. Den Spanske Officeer kom strax derpaa igien med en nye Ordre til den Danske Capitain, at begive sig selv tillige med sine Papirer paa det Spanske Skib, siden han tænkte at lade Fregatten visitere. Capitainen svare de, at han ikke forlod sit Skib, uden at blive dertil voldsom tvungen, og bekræftede, at han ikke hafde andre Papirer, end sine Ordrer; men at han ville skikke en Officeer i sit Sted, Den næst Commanderende paa det Danske Skib kom strax tilbage med en Spansk Officeer for at give Capitainen tilkiende, at den Spanske Admiral ville visitere Skibet. Denne Paastand af Admiralen og det Afslag, som den Danske Capitain gav, at underkaste sig samme, foraarsagede, at den Danske Lieutenant blev skikket 3 gange frem og tilbage, og det, som i den Anledning forefaldt, er følgende: Den Spanske Admiral erklærede at have udtrykkelig Ordre ihenseende til dette Skib, som omendskiønt det blev ført af Kongel. Offcerer, var dog ey andet, end et Kiøbmands Skib, og om end 40 Danske Skibe vare komne samlede, skulde dette allene være bleven visiteret; men at han vilde være fornøyet med, at Skibet fulgte godvilligen med ham til Cadix, og dersom Capitainen endnu afslog dette, vilde han skikke, Tropper om Bord for dertil at tvinge ham. - Den Danske Capitain skikkede herpaa sine originale Ordrer til den Spanske Chef for at overbevise ham om, at det var virkelig et Krigskib; lod ham paa sin Parole d'Honeur forsikre, at han hafde intet om Bord, som i Henseende til sin Bestemmelse var imod Tractaterne; at han ey lod sit Skib visitere, det maatte gielde, hvad det vilde; at han ey heller vidste, at der var Krig imellem Kongen af Danmark og Spanien, men ifald det imod Formodning forholdt sig saaledes, saae han sig vel nødt til at give sig for en ham saa uendelig overlægen Magt, og at skikke sin Kaarde til Cheffen, dog efter at have givet Admiralen det glatte Laug til Ære for det Kongel. Danske Flag, som han førte. Den Spanske Admiral, opbragt ved denne Erklæring, lod sige den Danske Capitain, at han vilde skyde ham i sænk, dersom han kuns lod løse et Flinte=Skud; at det imellem begge Hoffen værende Venskab tillod ey at modtage sligt et Tilbud; han bad, at spare Menneske=Blod, og nu i Steden for at true søgte han ved Overtalelse at forsikre den Danske Capitain, at dersom han godvilligen fulgte med til Cadix, kunde man meget kort undersøge hans Ordre i Nærværelse af den Danske Consul og den Spanske Escadre=Chef, og hvis man befandt hans Ordret Rigtighed, skulde han strax være frie uden Opsettelse. Den umodstaaelige Overmagt af den Spanske Fløde, den ofte igientagne Forsikring paa den Spanske Admirals Parod Honeur, at hans Flag skulde nyde al samme tilkommende Høyagtelse, bestemte den Danske Capitain til at begive sig Følge med de 2 Spanske Krigskibe til Cadix, for hvilken Havn de ey ankom, førend den 1ste Martii, hvor de ankrede i Bugten den 2den Martii om Morgenen. Da den Danske Fregat havde faaet Lods om Bord, gik han ind i Bayen, og det te samme Øyeblik viiste sig en Skaluppe med et Detachement Soldater, hvis Officeer tilkiendegav den Danske Capitain, at han havde Ordre at tage hans Skib i Besiddelse; men da den Danske Capitain herpaa hafde ladet sin Besætning træde frem med blanke Sabler i Haanden, lod den Spanske Skaluppe sig nøye med allene at følge efter, og lagde sig for Anker bag ved Roret, samt utrykkelig forbød, at have Omgang, med nogen, eller at forlade Skibet uden den Spanske Commandants udtrykkelige Ordre - Samme Dag om Eftermiddagen Kl. 4 kom en Spansk General=Major om Bord paa denDanske Fregat, og erklærede Capitainen: at man hafde vidste hans Bestemmelse i disse Egne for 3 Uger; at Skibet hørte er Kongen til, men et Handels Compagnie; at det var ladt med Foræringer til Algier; at han og Med=Officerer vare virkelige Kongelige Officerer, men at de ey vare om Bord, paa dette Skib uden for at hidse Kongelig Flag; at hans Navn var Herbst; at han i øvrigt var meget mistænkt i Henseende til Skibets Last og hans ringe Bemanding, som ikke tillod, at det kunde ansees for et Krigskib; bad ham derfore at tilstaa Sandheden for derved at undgaae større Uleyligheder; hvorpaa den Danske Capitain forsikrede: at hans egen Ære forbandt ham til ikke at forlade Sandhed; at Skibet hørde Kongen til for denne Expedition og Ladningen ligeledes; at Skibet var stort nok til at forsvare sig imod ethvert andet af samme Størrelse; at hans Navn var, som sagt; at han kom fra Kiøbenhavn og vilde gaae til Malta, derfra til Marseille, saaledes som man kunde see af hans Ordrer. Derpaa forlangte den Spanske General=Major af den Danske Capitain en Liste paa hans Ladning, som han gav ham, og som viiste at han havde om Bord 17 Læster Steenkull, 100 Tdr. Hæste Bønner, 100 Tdr. Beeg, 2 Master, 6 Casser tegnede L. G. O. X., et Partie Tougverk, Jern, Planker, 10 Casser, Peber, Tøndestaver og 346 Tdr. Krudt. - Efter disse af den Danske Capitain givne Underretninger lovede man ham, at der intet videre skulde blive foretaget, indtil nærmere Ordre fra Hoffet i Madrit indløb. Dagen derefter, den 3die Martii, tillod man den Danske Consul at gaae om Bord paa Skibet, og Dagen derefter, den 4de Martii, skikkede denne en Expresse til den Danske Minister i Madrit med Capitain nens Rapport. Da den Danske Minister den 7de Martii om Aftenen havde sendt Underretning om alt dette, bega han sig om Morgenen til Pardo, for at giøre mundtlig Forklaring til Ministeren om dette Tilfælde.