JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1822-01-14
Paris, den 29de Decbr. Til de falskelige udbredte Rygter, der i disse Dage her vare i Omløb, og som har havt en ufordeelagtig Jndflydelse paa vore Fonds, henhører ogsaa dette Rygte, at vor Regjering skulde have hjertelige Hensigter mod Spanien, og at desaarsag en Armee forsamledes i Pyrenæerne. Paa Folk af Jndsigter gjør dette Rygte vistnok intet Jndtryk, imidlertid har Krigsministeren dog fundet det tjenligt at lade Følgende bekjendtgiøre: "Jldesindede, udbrede siden nogle Dage forskjellige Rygter, og have dermed til Hensigt at forstyrre Frankrigs nuværende Roe, samt at svække den offentlige Credit. Jfølge disse skulde franske Armeer forsamle sig i Pyrenæerne, og dog er det ikke skeet det Ringeste, der paa nogensomhelst Maade kunde hentyde paa slige Rygter. Regjeringen har ved Pyrenæerne kun sammentrukken saamange Tropper, som den fandt nødvendig til Formerelsen af Sundheds-Cordonnen. Denne Cordon vil saalænge blive vedligeholdt indtil Regjeringen modtager sikkre Efterretninger og Sygdommens Standsning.
Jyske Efterretninger, 1822-01-14
En Udlænding har for Dyrkredsen fra Denderah buden 200,000 Franker, men Eieren vilde dog ei antage dette Tilbud.
Jyske Efterretninger, 1822-01-14
J Saumur rasede den 18de en Jldebrand, ved hvilken 5 Mennesker bleve saarede og Nogle mistede Livet.
Jyske Efterretninger, 1822-01-14
Den berygtede Mary, som skrev Trudselbrevet til Prindsen af Oranien er dømt til 7aarig Tvangs Arbeide. Hans Advocater yttrede sig ved Dommens Afsigelse paa en saa uanstændig Maade over Prindsen, at det opvakte Alle Tilstædeværendes yderste Mishag.
Jyske Efterretninger, 1822-01-14
J et herværende Blad beretter man fra Amsterdam, at hist var Talen om Oprettelsen af et Laan for Grækerne, imod Garanti af en høi Person.
Jyske Efterretninger, 1822-01-14
Paa Kysterne ere i de sidste Storme mange Skibe strandede. - Veirliget er her usædvanlig mild, og el hver Dag have vi den heftigste Regn.
Jyske Efterretninger, 1822-01-14
Vore Modeherrer bære nu her Beenklæder al slet ikke Parises moderne Verden.
Jyske Efterretninger, 1822-01-14
Fædrelandet. Fyens Stifts Adresse-Contoirs Faaarige Jubilæum. den 3die Januar 1822. Høitidelig at mindes udmærkede Tidsskrifter i Menneskelivet anfaaes til alle Tider for saa naturligt, at det mindst burde undlades ved Indretninger, der efter deres Hensigt kunne vorde velgjørende for Samfundet, især som Midler til at udbrede gavnlige Kundskaber, virksom Almeenaand og fand patriotisk Tænkemaade. Dette var ogsaa Tilfældet med Fyens Stifts AdresseContoir og Bogtrykkerie, da samme nysafvigte 3die Januar feirede en tredobbelt Fest, nemlig dets 50aarige Jubilæum, af hvilken Tid nærværende Eier netop har forestaaet det i et fjerdedeel Aarhundrede, hvorhos det ved et synderligt Sammenstød traf sig, at Dagen tillige er hans Fødselsdag. Saavidt muligt ønskede Man at give en Borgerfest, forenet med videnskabelig Tendents, til hvilken Ende Eieren forud lod indbyde Stiftsøvrigheden, endeel af Byens første Embedsmænd, tilligemed saa mange Honoratiores og Borgere, som Localet nogenlunde vilde tillade at rumme. Selv Hs. Excellence Herr Geheimeconferentsraad v. Bülow til Sanderumgaard, Ridder af Elephanten, pp. havde den særdeles Bevaagenhed, at hædre Festen med sin høie Nærværelse, ligesaa Hs. Excellence Generallieutenant Greve af Ahlefeldt Laurvig, Storkors op, Hs. Høivekraarenhed Stiftsbefalingsmanden, Hs. Høiærværdighed Herr Biskoppen, Stiftsprovsten med samtlige Byens Herrer Præster, Gouvernementsfecretairen, Amtsforvalteren, Stiftsfysicus, Cathedralskolens Rector og Medlærere, Eieren af det andet derværende Bogtrykkerie, de 2 endnu levende næstforrige Eiere af Adresse=Contoiret med øvrige Jndbudne, der ved deres Nærværelse Alle bidroge til Festens Forskjønnelse. Fra tidlige Morgenstund vajede Flaget fra den under Navn af Graabrødrelille paa Bogtrykkeriebygningen (beliggende tæt ved Pladsen, hvor den nedbrudte Graabrødrekirke, har staaet) for et Par Aar siden opførte Taarnbygnings Altan, hvorfra nydes en behagelig Udsigt over hele Omegnen og Odense Fjord.
Jyske Efterretninger, 1822-01-14
Om Aftenen havde Trykkeriets Personale endnu foranstaltet de af Trykkeriets Vinduer, som vende ind til Gaarden, oplyste, og dertil anbragt et meget smukt Transparent, forstillende Bogtrykkerkunstens Vaaben, hvorpaa den store Flakørn holder i sin ene Kloe en Vinkelhage og i den anden en Thenakkel med Avis-Titelen, hvorunder læses: HALVIIUNDREDARE JUBILæld, Samtlige Eieres Navne læstes tillige i følgende Orden, saaledes som de have besiddet Adresse-Contoiret: C. G. Bjerring 1772. P. v. Westen 1779. F. Seidelin 1783. L. N. Faber 1792. Sören Hempel 1797. Ogsaa havde endeel Familier givet et forøget Beviis paa Deeltagelse i denne Borgerfest, ved godhedsfuld at illuminere deres Huse paa det smagfuldeste. For saavidt muligt at stemme Hjerterne til Glæde paa denne ham saare mærkelige Dag, lod Eieren hos en Gjæstgiver anrette et godt qvægende Maaltid for 50 gamle Huusarme, nemlig 25 af hvert Kjøn, størstedelen alle forhenværende næringsdrivende Borgere og Borger-Enker, som her efter foregaaende Tilsigelse med en priselig Orden og i indbyrdes Gammen bespistes med en god Kjødsuppe, derefter Kjødet, Gaasesteg og Æbleskiver, samt for hver et 8te Skillings Sigtebrød, 1/2 Bouteille Viin og Kaffe. Hvad de ikke kunde fortære paa Stedet toge de hjemme med sig, og hvo der formedelst høi Alder eller Svagelighed var hindret fra personlig at møde, lod deres Portioner afhente Disse gode, saaledes oplivede Sjæle, lode ogsaa en munter Stemme høre i et lille hjerteligt Qvad. Flere Huusarme og Nødlidende, som ei kunde nyde Deel i hiin Bespiisning, bleve understøttede med Pengebidrag.
Jyske Efterretninger, 1822-01-14
Ved saaledes at bekjendtgjøre dette Blads Læsere, den Hempelske Avis's Hæders= og Høitidsfest, finder Udgiveren sig foranlediget formedelst en Anmeldelse i Aalborg Adresse-Avis No. 5, at fremsætte Følgende: For fem Aar siden kunde de Jydske Efterretninger rigtig nok ogsaa have holdt sit halvhundredaarige Jubilæum, men hiin Tidsrum syntes for Bladet just ei da at fremvirke nogen Fest. Avisen, havde, formedelst et andet Bogtrykkeries Oprettelse, tabt mange af sine Jndkomster, og en fjendsk Dæmon begyndte allerede da at undergrave dens Rygte og Værd, som den endnu, skjøndt frugtesløs, vedbliver samme Fremgangsmaade. En slig Fest som Herr Hempels er hædrende og ærefuld, og det vil ikke feile at Mindet deraf vil være ham ligesaa uforglemmelig som behagelig. Noget om Aalborg. (fra ældre og nyere Tider.) 1) Aalborg i gamle Dage. Staden Aalborg, den vigtigste næst Kjøbenhavn i de danske Stater, bestod i Førstningen kun af nogle uanseelige Fiskerhytter; hvad Aar den er bygt vides ikke. For omtrent 700 Aar siden var Staden saa ubetydelig, at, da den i Feide-Tider skulle anskaffe et vis Antal Roerskibe til Rigets Tjeneste, - leverede Randers næsten dobbelt saamange. J Aaret 1501 afbrændte Byen ganske, og allerede igjen i Aaret 1530, overgik den en forskrækkelig Jldebrand. Den største Deel af den atter opbygte Stad lagdes da paa nye i Aske, og saaledes var Aalborg i hine Tider hjemsøgt af Ildsvaade; hvorimod i vore Dage, Forsynet har holdet sin beskjærmende Haand over Staden.
Jyske Efterretninger, 1822-01-14
I den saakaldte Grevens Feide, Aar 1534, var Aalborg atter underkastet den grueligste Skjebne.
Jyske Efterretninger, 1822-01-14
Den bekjendte Skipper Clemen (eller som han hos Holberg kaldes: Commandeur Clement) havde ved det af ham foranstaltede Oprør, derinde befæstet sig, hvilket foranledigede at Kongen) befalede, ) Christian 3.
Jyske Efterretninger, 1822-01-14
Feldtherren Johan Rantzau og Erich Banner at rykke ind i Jylland, og for at dæmpe Oprøret, med stormende Haand indtage Staden. Disse tappre Mænd opfyldte fuldkommen deres Herrers befaling; Staden blev indtaget og alle mandlige Indbyggere maatte falde for Sverdet. Stifteren til denne Ulykke, Skipper Clement, søgte at undflye; men en Bonde ved Navn Jesper Rimand fra Byen Stor Worde, greb ham udenfor Østerport og bragte ham fangen tilbage. For dette Heltestykke fik samme Bonde sin Gaard fri, for sig og sin Familie.
Jyske Efterretninger, 1822-01-14
Naar Historien anmelder at Byen blev indtaget med stormende Haand, kunde man have al Grund til at formode at samme en Gang har været befæstet Jmidlertid veed man desangaaende intet eller formaaer dertil at sinde mindste Tegn, Tingen forholder sig, derfor sandsynlig saaledes: at de mange Bønder som da i Byen vare forsamlede vel ei kunde rummes paa det lille Aalborghuus Slot, og derfor en stor Deel har været i Byen, med hvilke den Kongelige Armee da først maae have havt en Dyst. Slottet var da nyelig af Skipper Clement bleven frataget Peder Lykke, som da var Lehnmand derinde, og var Slottet den Tid velforsynet med Volde og dyde Grave. Jmidlertid er samme bleven indtaget, hvorpaa Clement har søgt at redde sig med Flugten. Naar Aalborghuus Slot er bygt vides ikke. Lehnsmændene residerede der fra første Tid indtil Souverainiteten, da det i en Tidsrum af 40 Aar, var øde og ubebygt. Omsider blev Voldenne støifet, Haven anlagt, og nu beboes Slottet af Stiftsbefalingsmanden og Amtsforvalteren.
Jyske Efterretninger, 1822-01-14
Foruden dette Slot var der endnu længere tilbage i Tiden et andet gammelt Slot alleryderst i den østre, og søndre Kant af St. Budolphi Sogn, beliggende, ved Gammel-Mølle. J Christian den 2dens Tid maae dette Slot have været til, thi det befindes at samme Konge skrev til Lehnsmanden der paa Stedet: "at han skulde sælge Tolderens Gaard beliggende i Brandstrup Gaden b) ved det gamle Slot, for den Gjeld han var Kronen skyldig. Hvor dette Slot fordum har staaet er nu opført andre Bygninger; den meeste Plads bruges eller til have, og for nogle Aar siden kaldte man Eieren af denne Have, Podemesteren paa Slottet. Man skal i bemeldte Have, ved at grave deri, have fundet mangfoldige hugne Kamp- og Muursteen."(Fortsættes.) c) Vid. Holberg D. R. Hist. Tom. 2 Pag. 305. e) Brandstrupgaden var den Tid den nederste Ende af Skolegaden, der strækker sig ned til Møllerdammen.
Jyske Efterretninger, 1822-01-14
Bekjendtgjørelser. Skulle Nogen være i Besiddelse af og ville sælge ubrugelige, men dog tjenlige Skibstouge til at plukke Tougværk af, anviser Undertegnede, hvor samme, imod billig Betaling, kunde afhændes. Aalborg Skolegades Fattighuus, den 13de Jan. 1822. Brønnum.
Jyske Efterretninger, 1822-01-14
En Karl, som forstaaer Smedehaandværket og ellers ville paatage sig Havearbeide m.v., kan faae Tjeneste paa en Gaard i Nærheden af Aalborg. uden Beviser for Troskab og god Opførsel, nytter det ikke at melde sig. Bogtrykkeriet anviser.
Jyske Efterretninger, 1822-01-14
Til Paaske Fløttetid er hos Undertegnede en beqvem Leilighed at faae til Leie for en honet Familie, bestaaende af: 2de Værelser til Gaden, Sovekammer, Kjøkken, Spisekammer til Gaden og Loftrum. Johan Fluger, Smedemester paa Nyehavn.
Jyske Efterretninger, 1822-01-14
Onsdagen den 23de Januar førstkommende, Kl. 3 Eftermiddag, bliver paa Aalborg Raadstue udi afgangne Kjøbmand Johannes Frisches Fallitboe afsagt Decisioner over adskillige paa Boet gjorte Krav, med hvad videre, der til Boets Endskab at befordre, kan være at foretage, hvilket til alle Vedkommendes Efterretning bekjendtgjøres. Aalborg, den 10de Januar 1822. Gleerup. naar 1820 Shmidt.
Jyske Efterretninger, 1822-01-14
Tirsdagen den 5te Februar dette Aar, ved Middag, hos des en Skiftesamling hos Gjæstgiver Brünnes i Aalborg, li det Bjørnske Boe af Buderupholm, hvorved det iblandt andet ønskes afgjort, hvorledes der skal forholdes med en Fordring Boet har, men som nu ei kan indkomme. Arvingerne ville behagelig møde, eller lade møde ved Befuldmægtigede. Ribe, den 10de Januar 1822. Bassesen. Huusfalg.
Jyske Efterretninger, 1822-01-14
Onsdagen den 9de Januar, afholdtes en eneste Auction over Gaarden No. 109 paa Gravens Gade, hvor da, efter flere Bud og Overbud Kjøbmand Andreas Phillipson blev Høistbydende, med den Summa 1530 Rbd. Sølv, og derpaa erholdt Hammerslag.
Jyske Efterretninger, 1822-01-14
Aalborgs Torvepriser, den 12te Januar 1822. Rug 3 Rbd., Byg 2 Rbd. Havre 7 a 7 Mk. 8 s. Tden, Oxekjød fra Landet 4 a 5 s. Pdet, Flesk 6 a 6 Mk. 8 s. Lspdet, Talg 20 sk. Pdet, HerregaardsSmør 20 sk., Bønder Dito 16 s. Pdet, Ost 4 a 4 Mk. 8 s. Lspdet, slagtede Gjæs 3 Mk. 4 s. a 3 Mk. 8 s. Stykket, Æg 16 a 18 s. Snesen.
Jyske Efterretninger, 1822-01-14
Fra den 7de til 11te Januar 1822, ere ved Aalborg, Toldkammer følgende Skippere indklarerede: Jndkomne. Den 7de Januar, Hans N. Svarer fra Kjøbenhavn med Stykgods. Johan C. Hahnefeldt fra Dito med Dito. Frederik Andresen fra Libau med Hør. Den 11te, Haagen Sommer fra St. Ybes med Salt.
Jyske Efterretninger, 1822-01-14
Skulle Nogen være i Besiddelse af og ville sælge ubrugelige, men dog tjenlige Skibstouge til at plukke Tougværk af, anviser Undertegnede, hvor samme, imod billig Betaling, kunde afhændes. Aalborg Skolegades Fattighuus, den 13de Jan. 1822. Brønnum. - s. Saasnaasef og allaae tille paatage sig Havearbeide m.v., kan faae Tjeneste paa en Gaard i Nærheden af Aalborg. uden Beviser for Troskab og god Opførsel, nytter det ikke at melde sig. Bogtrykkeriet anviser.
Jyske Efterretninger, 1822-01-14
Til Paaske Fløttetid er hos Undertegnede en beqvem Leilighed at faae til Leie for en honet Familie, bestaaende af: 2de Værelser til Gaden, Sovekammer, Kjøkken, Spisekammer til Gaden og Loftrum. Johan Fluger, Smedemester paa Nyehavn. Onesaaan kan 92 Snaar fanstkommand. Kl. 3 Eftermiddag, bliver paa Aalborg Raadstue udi afgangne Kjøbmand Johannes Frisches Fallitboe afsagt Decisioner over adskillige paa Boet gjorte Krav, med hvad videre, der til Boets Endskab at befordre, kan være at foretage, hvilket til alle Vedkommendes Efterretning bekjendtgjøres. Aalborg, den 10de Januar 1822. Gleerup. naar 1820 Shmidt.
Jyske Efterretninger, 1822-01-17
Nyeste Postefterretninger.
Jyske Efterretninger, 1822-01-17
Græske tyrkiske Anliggender. Alting er endnu ved det Gamle. Snart Krigs- snart Freds=Udsigter. Efter at vi i lang Tid, saa at sige, næsten Jntet har hørt fra den græsk-tyrkiske Skueplads af nogen Betydenhed eller som var istand, til nogenlunde at afgjøre det store Spørgsmaal hvorfor hele Curopa interesserer sig - melder Dags posten endelig lutter Fredstegn. - De kommende Efterretninger meddeles her i deres Orden:
Jyske Efterretninger, 1822-01-17
Odessa, den 16de Decbr. Fra Constantinopel have vi Efterretninger indtil den 9de. Ganske uventet har den tyrkiske Minister, efter Modtagelsen af Lord Strangfords Memøire (skrivtlig Forestilling,) der foranledigede flere Conferentzer med Reis-Effendi, forandret sit stolte Sprog, der nu er noget mere eftergivende end Talen i Slutningen af November. Lord Strangford har atter faaet sin gamle Jndflydelse hos Porten, og Underhandlingerne gaae igjen rast fra Haanden.
Jyske Efterretninger, 1822-01-17
Wien, den 30te Decbr. Siden den sidste Coureers Ankomst fra Constantinopel, er Haabet og Fredens Vedligeholdelse betydelig taget til. - Man troer ganske tilforladelig paa en Overeenskomst, hvorefter Tyrkerne ei allene rømme Moldau og Wallachiet, men endog opfylder enhver anden af Ruslands Betingelser.
Jyske Efterretninger, 1822-01-17
Hamborg, den 10de og 11te Januar. Man havde i Wien den 2den Januar, Efterretninger fra Constantinopel af 10de December., hvis Jndhold vare særdeles fredelige. Porten havde erkjendt Retmæssigheden af de fire russiske Fordringer, kun med nogle Jndstrænkninger med Hensyn til Udførelsen. - Det synes ogsaa, som der allerede var begyndt med Fyrstendømmenes Rømning, og dette hidtyder fuldkommen til Fredens Vedligeholdelse. Fra Constantinopel hedder det endvidere under 10de Decbr.:At Gesandterne fra England og Østerrig, ere fra Porten overrakte en Rote, angaaende de sidste fra Ruslands Side gjorte Fordringer. - Denne tyrkiske Notte lyder ualmindelig fredelig, ei allene med Hensyn til dens Jndhold, men endog til de deri brugte langt mindre en overmodige Udtryk. De fordre blot et vis Tidsrum inden Moldau og Wallachiet rømmes for imidlertid at kunde see den græske Opstand bielagt. - Noten ender med det Ønske: at England og Østerrig forenede vil anvende dens Bestræbelser til Afværgelse af Krigen, og formaae Rusland til overhovedet ikke at tilstæde de græske Anførere nogensomhelst Hjelp. - Man kan ikke vide hvorledes denne tyrkiske Note paa russiske Side vil blive optaget, især da den almindelige Stemme i dette Rige er for Krig; - men det veed man, at en Russik=Krigserklæring, under den tyrkiske Regjerings nærværende Svaghed, vil frem avle Begivenheder, hvorom selv den blotte Tanke maae bringe Menneskeheden til at gyse. - Dog - Keiser Alexander har allerede givet saamange Beviser paa Klogskab og Menneskekjerlighed at vi ei kunde mistvivle og Resultatet. J hans Hænder, ligger den nuværende Verdens Skjebne, og da han ligesaavel veed at afvige Menneskenes Lidelser, som det Usikkre i en fanatisk Krig, saa er det at haabe, at Divanets for Tiden saa venlige Sindelaug vil have Fredens Vedligeholdelse til følge. Forresten stadfæstes Grækernes seierrige Fremskridt. Overalt hvor de komme frem flyder Tyrkeblod, og Hellas planter sin Seiersfane, snart paa den ene, snart paa den anden Festning. - Muligt at denne Standhaftighed fra Hellenernes Side, og Mussel mændenes Krigsuheld, noget kan have foranlediget. Divanets fredelige Beslutninger. - Fra Triest meldes under 24de December, angaaende Artas Jndtagelse ved den ambrakiotiske Havbugt. Fra tre Sider trængte Grækerne modige frem med blottede Sabler og Festningen maatte falde. Ismail Pascha, som der havde indsluttet sig, blev taget til Fange, omvundet med Lænker og bragt i sikker Forvaring. Herpaa deelte Seierherrerne sig, for paa andre Steder at ile fornyet Daad imøde.
Jyske Efterretninger, 1822-01-17
Nyere Breve melde fra Corfu, at Litharitzaskal være taget. Lithariza er en beheftet Bakke ved Janina, og bærer sit Navn af en Klippe. Den behersker den dybere liggende Festning, og dens Fal vil sandsynlig ogsaa drage Festningens Fald efter sig.
Jyske Efterretninger, 1822-01-17
Den ulykkelige henrettede Fyrst Kallimachi, skal have været Eier af flere Millioner. Deri bestod nok allene hans Brøde, thi Porten har rovgjerrig bemægtiget sig den efterladte Skat.
Jyske Efterretninger, 1822-01-17
Spanien. Her vedbliver Oprørs anden frygtelig at udbrede sig General Kiego ventes til Madrit, og hans Tilhængere berede ham et glindsende Indtog. Konge vedligeholder sin Fasthed uagtet Stormen stedse nærmere omsuser ham. Ministrene have vel Grund til at frygte noget. Alle Tidsskrivter, alle Adresse aande kun Had og Hevn over Dem. Saaledes laser man i et af vore Tidender, blandt Andet følgende: "Sløret er sønderrevet; ikke længere formaaer Ministeriet at holde deres Hensigter skjulte; de ligge nu aabne for alles Øine. Fleerheden af Kongressen ville ikke befalde de Meeninger derkan føre os til skrækkelige Foretagender; Talen er ikke meer om intetsigende Theorie, om dunkle Phroser. Ministrene have fremskyndet Spanier, nes Uovereenskomst, og have antændt Tvedragtens og Borgerkrigens Fakkel; de have tilrevet sig den haandhævende Magt og have hævet sig over Lovene. Paa en saa skjøn Vei ville de nødig vende om, men søge af alle Kræfter at ville lænke os Samtlige til deres Ligvogn. Lovgivere, Eden paaligger det som Pligt at undersøge og læg dette Onde; hele Ministeriet maae falde, ellers er Friheden i den høieste Fare, Menneskene, elskende det Sidste, har deres Blikke henvendte paa Eder; Spanien venter med Ængstelse Eders Beslutning; Europa staaer da bered til at dømme. (Allg. 8.)
Jyske Efterretninger, 1822-01-17
Det hedder fra Barcellona under 22de December at Ophæv isen af Sundheds-Cordonnen endelig er bleven besluttet. Jndvaanerne strømme nu tilbage i til deres Huse, paa een Dag vare allene 6000 indkomne. Staden begynder at faae sit gamle Liv og Beskjeftigelserne i Havnen og med Varehandel, begynder nu atter levende. Da Sygdommen rasede paa sit Høieste bortfløi alle Fugle, og disse ere endnu ei vendte tilbage.
Jyske Efterretninger, 1822-01-17
Fra Bayenne meldes der, at de forskjellige Pyrenæer Passe af Navarra ere besatte af spanske Tropper. Reisende, som ville til Pampelona, ere af Frygt for Jnsurgenterne, vendte tilbage. Gud maae vide hvorledes Alt dette vil ende, Fædrelandet.
Jyske Efterretninger, 1822-01-17
Bombebøssen i Kjøbenhavn begynder allerede at bære skjønne Frugter. De af Khavns Søefolk, som i denne Tid have været saa ulykkelige at forlise, kunne, naar de melde sig paa Vaterskoutens Contoir, for Bøssens Regning faae anviist fri Bolig med Varme, Lys og Brød, indtil de i Foraaret kunne faae nye Bolig. Det er Renterne af Capitalen, der nu beløber sig til omtrent 10,000 Rbd., der anvendes til dette roesværdige Øiemed.
Jyske Efterretninger, 1822-01-17
Tirsdagen den 8de d. M. om Morgenen bleve to Forbrydere henrettede. Den ene en Soldat af andet Livregiment, af Fødsel en Sjællander, 25 Aar gl., blev for grov Subordinationsforseelse mod sin vant havende Officier, skudt i Citadellet; den anden en Slave, kun 22 Aar gl., for attenderet Mord, halshugget paa Amager. Som sædvanlig var en utallig Rængde Mennesker, især af de lavere Classer, paa Benene. At en saadan Scene trækker saa mange Nysgjerrige, er et Beviis paa dens Sjeldenhed. Da i Frankrig Guillotinen i Revolutionens Rædselsdage dagligen var i Gang, indfandt sig tilsidst næsten ingen Tilskuere mere.
Jyske Efterretninger, 1822-01-17
En gammel Commandeersergeant i Fyen, som en bekjendt for sin sjeldne Raskhed, har nu, da han er 101 Aar gl., givtet sig med en Pige paa 17 Aar.
Jyske Efterretninger, 1822-01-17
Den 18de Decbr. 1821, er Major og Toldinspecteur N. C. Holsteen, Overbetjent i Sundbye ved Aalborg, beskikket til Consumtionsskriver ved Kjøbenhavns Nørreport. Der 2den Januar 1822, er Politieassistent i Kjøbenhavn, F. S. Muhle, beskikket til Herredsfoged og Skriver i Hellem og Hindsted Herreder i Aalborg, Amt. Den 4de er Cand. juris A. N. Hvass, beskikket til Birkedommer og Skriver ved Grevskabet Lindenborg.
Jyske Efterretninger, 1822-01-17
Kjøbenhavns Børs, den 11te Januar. Cours. Hamb. 2 M. 247, a vista 250. Spec. 1252. - Specier solgtes til 15 Rbmk. 1 1/2 s. a 15 Rbmk. 2 s. Obligat. (med Renter fra 11te December. 1821) 74 a 74 1/2. Nationalbankoblig. (af Laanet den 2den Febr. 1820) 97 1/2 a 98 Rbdlr. r. S. (uden Renter) eller 122 a 123 Rbdlr. Sedler pr. 100 Rbd. r. S. - Norske Rigsbanksedler 12 1/2. Svenske Sedler. 58 1/2 s. - Disconto 6 PC. Noget om Aalborg. (fra ældre og nyere Tider.) 1) Aalborg i gamle Dage (Fortsat.)
Jyske Efterretninger, 1822-01-17
Efter at Aalborg saaledes i den forommeldte Grevens Feide ganske var ødelagt og blottet for Jndbyggere, ankom fra Lübeck nogle tydske Familier, der besatte Staden paa nye.
Jyske Efterretninger, 1822-01-17
Allerede for rum Tid siden bestod Aalborg som nu af tvende Sogne. Dog før Reformationen havde Aalborg endnu et tredie Sogn. St. Budolphi Sogn var i Førstningen ei meere end det som ligger imellem Øster= og Vesteraae, og da var den murede Broe eller Port Stadens Vestre-Port; under hvilken Broe var et Huus for Byens Natmænd, og havde man oven paa anbragt en Bygning der omtrent for 90 Aar siden er nedbrudt, og hvori var henlagt, nogle Jnstrumenter, med hvilke man paa den TidPinnede Troldqvinder.
Jyske Efterretninger, 1822-01-17
Foruden Vester=Port har der ogsaa været en anden gammel Port for Budolphi Sogn som kaldtes Skovporten. Denne Port befindes at have staaet ved Broen der skiller Bispens= og Urbansgade fra hinanden. Jomfrue Annegade hedte den Gang Skovgaten, men fik for omtrent en 220 Aar siden sit nuværende Navn efter en gammel Jomfrue der hedte, Anne Kruchau.
Jyske Efterretninger, 1822-01-17
Den vestlige Deel af St. Budolphi Sogn, var tilforn, nemlig: i de catolske Tider og efter Reformationen, til Anno 1542 et sæ skildt Sogn, kaldet St. Peders Sogn; under hvilken ogsaa henhørte Hovedgaarden. Vester=Ladegaard tilligemed Landsbyen Hasseriis, der rettere kaldes Hasselriis, af den smukke og anseelige Hassel= og Eegeskov der den Tid laae imellem Aalborg og bemeldte Landsbye. Endnu opdager man Spoer af denne Skov, men den skal fornemmelige svære bleven ødelagt af de Svenske i Krigstider.