Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-05-20
Stænderforsamlingen i Viborg. (Fortsat. See Avisen No. 82.) Møller Wulffs Forslag om Consumtionens Ophævelse gaaer ud paa, at forandre den til en staaende Afgift. Landdistricternes Beboere kunde, efter hans Formening, overtage Trefemtedele af Consumtionens hele Byrde (hvis Bruttobeløb for Aaret 1835 har været 231, 548 Rbd.), og Kjøbstædsbeboerne de to Femtedele, Kjøbstæderne maatte ene bære Formalings Afgifterne af Brødkorn, Malt, Meel og Gryn, af Brændkorns Consumtion og Brændings=Afgifter en Femtedeel, og af Jndførsels=Consumtionen det Halve, hvilket giver ovennævnte Resultat. At Landmanden, naar han overtog en saadan Byrde, maatte vinde en Rettighed, er efter Prop Begreber en Selvfølge, og da vor elskede Konge, som med lige Kjærlighed seer til alle sine Undersaatter, allernaadigst har tilladt Brænderiers Anlæg paa Landet, saa maatte næ mere Bestemmelser, Landmandens Rettigheder i saa Henseende betræffende, gaae jævnsides med Kjøbstædernes. Proponentens Anskuelse var følgende: a) Kjøbstædboerne maatte imod den dem paalagte Consumtionsskats Svarelse, være berettigede til at brænde til eget Forbrug, uden nogen anden Afgift. b) De større til Salg og Handel med denne Artikel berettigede Brænderiers Brugere maatte imod en bestemt Afgift efter Kiedelens eller Pandens Cubik=Indhold, være berettigede til uden nogen Slags Control at afbenytte deres Værker paa bedste Maade, samt være berettiget som bemyndiget til Control over at ingen til Huusholdningsbrænderie Berettigede overtraadte deres Rettigheders Grændse, og i sligt Fald for Politiretten indklage Sagen, hvor de Skyldige maatte ansees med en klækkelig Mulct til Communevæsenets Bedste. c) Paa Landet maatte Enhver, som har Lyst og Leilighed dertil, imod Udredelse af den paa Hartkornet bestemmende Afgift, brænde til Huusbrug, men ei videre. d) Større Brænderier paa Landet under Vilkaar og Omstændigheder som nærmere om tales, maatte imod Afgifts Svarelse liig Kjøbstædernes, i Et og Alt nyde samme Fordele, som for disse er omtalt. (5 Mk. pr. Tde. Hartkorn formenes at kunne dække Consumtionsafgiften paa Landet. Større Brænderier, hvori f. Ex. ugentlig forbrugtes 10 Tdr. Korn, maatte kunne betale en aarlig Afgift af c. 150 Rbd. Denne Afgift vilde give en betydelig Jndtægt i Kongens Kasse, og dog kunde der meget godt koncurreres med det slesvigske Naboland. Herfra indføres til Danmark over 2 Millioner Potter Brændeviin, om Aaret. Deraf var i Fjor, ifølge paalidelige Underretninger, kun 53, 320 Potter indført paa lovlig Maade. Og naar man nu veed, at igjennem Ribe ugentlig flere Fragt vogne med Brændeviin passere Nord efter, saa kan med temmelig Vished antages, at der paa hver af Aarets 365 Dage upaatvivleligen indsmugles over 3000 Potter Brændeviin. Den eneste Maade til at kunne forebygge dette formenes at være den frie Koncurrence. J Jylland forbruges aarlig, ifølge Hr. Wulffs Formening, 5 Millioner Potter Brændeviin.)- Da Ønsket om Consumtionens Ophævelse er saa almindelig udtalt fra alle Jyllands Egne, saa formeente man, at den burde nedsættes en Committee, der kunde samle de forskjellige Meninger desangaaende, hvilke, efter at samme have været overveiede, kunde vorde forelagte Hs. Majestæt. Det blev derpaa af Forsamlingen eenstemmigen antaget, at en Committee skulde nedsættes. Vicepræsidenten oplæste derpaa et Forslag til en Petition om, at de danske Kjøbstæder maatte sættes paa lige Fod med de Slesvigske, i Henseende til Consumtion og Brændeviinsafgivt. Ogsaa dette Andragende blev eenstemmigen antaget til at behandles af en Committee. - Dernæst oplæstes Oberst Brocks Forslag om Consumtionens Ophævelse i Nørre-Jylland. Statskassens Tab derved formeente Proponenten at kunde dækkes ved en ringe Afgift af alle Varer, det være sig Korn Fedevarer a., som udføres søeværts. Han antog blandt andet, at en Told af 6 PC. eller 1 Skilling af hver Mark en Tønde Korn kostede, vilde blive aldeles ufølelig, og Beløbet dog afgive en betydelig Statsindtægt. Den kgl. Commissarius bemærkede, at det foreslaaede Middel til Dækning af Statskassens Tab ved Consumtionens Ophævelse, vel fra financiel Side kunde være meget anbefaleligt, idet en betydelig og ikke let besvigelig Jndtægt, derved vilde erholdes, men at det dog uden Tvivl, med Hensyn til Agerdyrkningens Jnteresse, torde være høist betænkeligt. (Thi Byrden vilde saaledes overføres fra Kjøbstæderne paa Landmanden.) Jmidlertid blev der dog besluttet, at ogsaa dette Forslag skulde tages under Committee-Drøftelse. - Endvidere oplæstes Oberst Brock Forslag om, at det med Brændeviinsbrænder ierne paa Landet maa have sit Forblivende ved hvad Forordn. 2den Aug. 1786 derom fastsætter. Proponenten yttrede i sit Andragende, at den Tilladelse af anlægge Brændeviinsbrænderier paa Landet som Resolution 19de August f. A. giver Haab om at kunne erholdes, ikke noksom kan fraraades. Derved vil en Næringsgreen drages fra de mindre Kjøbstæder som nu i Jylland hovedsageligen begrunder deres Velværen, og hidtil var dem hjemlet som den betydeligste Kjøbstædsret. Tillige antog han, at Landbrænderiernes Frigivelse vilde have en skadelig Jndflydelse paa Moraliteten, ved at befordre Brændeviinsdrikken, og paaberaabte sig i saa Henseende Sverrigs og Norges Exempel, ligesom og Biskop Munchs Beretning til Storthinget, at Brændeviins drikken i hans Stift ved de frigivne Landbrænderier er tiltaget i en høist foruroligende Grad; og endeligen en til den svenske Regjering indgiven Beretning fra Kirke-Departementet, der gjør opmærksom paa, at den blandt Almuen overhaandtagende Brændeviinsdrikken har forvoldt den hyppigen herskende Nervefeber. Proponenten androg derfor paa, at Forsamlingen vilde indgive en Petition til Kongen om: 1) At ingen faadan Bevilling til Brænderiers Anlæg paa Landet, som den Res. 19de Aug. f. A. giver Løvte om, maa finde Sted. 2) At Forordn. 2den Aug. 1786 maa blive i Kraft og dens Bydende alvorligen overholdt. 3) At Brænderierne i Byerne maa tilstaaes de Vilkaar, som efter først anførte Anordning var tiltænkt Landbrænderierne, og disses Eftersyn i alle Byer maa blive reguleret paa een og uafvigelig Maade." Forslaget kom til Afstemning, hvorved de blev antaget til en Committees Behandling. (fortsættes.)