JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1815-03-20
Tredagen den 31te Marts førstkommende, Kl. 12 Slet, opraabes paa Børsen, og ved en eneste Auktion til absolut Bortsælgelse, uden flere Auktioners Holdelse, det Dhrr. Hans Thielsen & Comp. tilhørende Handels-Establissement i Acikevig paa Island, bestaaende af Huse, Kaalhauge, Gaard= og Birke plads, samt Handels-Jnventarier m. v., som og et i Havnefiord værende Pakhuus; efter de ved Auktionen bekiendtgiørende Conditioner, som tilligemed Beskrivelse over Eendommen forinden ere til Eftersyn hos Prokurator Hasle, boende ved Vestervold Nr. 206. beliggende ved Tidsøe i Sæbyegaards Amt, LøveHallenslevgaard, Herred midt imellem, omtrent 2 Miil fra Sorøe Slagelse og Kallundborg, som staaer for Hartkorn 21 Tdr. 6 Skpr. af Arcal156 Tdr. Land, hvoraf 30 Tdr. Land god og dyb Tørvemose, med Besætning og Jnventarium, samt tilliggende 8 hoveriegiørende Gaarde og 21 Huse af Hartkorn 86 Tdr. 3 Skpr., og tilhørende Soelberg Kirketiende af Hartkorn 200 Tdr. 7 Skpr., bortsælges der paa Gaarden Fredagen den 31te Marts førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, om nogenlunde antageligt Bud, skeer, ved en eneste Auktion uden flere auktioners Holdelse. Eiendommen kan tiltrædes førstkommende Mai. Conditionerne og Jordebogen ere til Eftersyn hos Grosserer A. F. Beyer i Kiøbenhavn i Stormgaden No. 188, og hos Undertegnede, ligesom og Underretning erholdes paa Posthuset i Ringsted, hos Mad Rosted i Roeskilde, Hr. von Stocken i Slagelse, Hr. Pagh i Nestved og paa Auktionsstedet. Stubbekiøbing, den 18de Febr. 1815. Rousing, Landvæsens-Commissair og Byefoged Mandagen den 3die April, Formiddag imellem 10 og 12 Slet, bliver paa Ve Friderichsdahl ved en eneste Auktion absolut, og uden flere Auctioners Holdelse til den Høistbydende bortsolgt : Lyststedet, Weverslyst kaldet, Hr. Agent Wever tilhørende, beliggende sammesteds ovenfor Vandmøllen, og ligefor Hr. GrevSchulens Hotel. Samme, hvis Beskaffenhed de trykte Plakater udviser, er til Liebhavernes Eftersyn, og Conditionerne erfares hos Cancellieraad Top i Skidenstræde No. 62 og 63. Vandagen den 3die April førstkommende, om Formiddag kl. 10, bliver Øl i Kirke Esbønderup ved Etrom foretaget Auction over omtrent 100 Traver Søborg Rør, nogle hundrede Lod. Enghøe, omtrent 1000 Stykker, tørre Hiuleger, 50 Nav, og nogle Arelstokke, en betydelige Deel BygningsTømmer af Sparrer, Bielker og Egestolper, nogle Hundrede Alen tørre Egeplanker, baade rette og krumme, nogle Tønder gule Ærter, tydske Vikker og toradet Skalyg af fortrinlig Godhed. Esbønderup, den 1ste Marts 1815. Lemvigh.
Berlingske Tidende, 1815-03-20
Mandagen den 3die April, Formiddag, bliver ved offentlig Auktion kaVe solgt Gaarden No. 1 i Nyhusene ved Friderichsborg, 3 Længders Bye ning med tilhørende 2de Hauger. Conditionerne faaes til Giennemlæsninpaa Hiørnet af Admiral= og Dybensgade i Meelboutiqven, samt des de Fuldmægtig S. Rader i Frederichsborg.
Berlingske Tidende, 1815-03-20
Ja den 3die November f. A. de Bonisondenten Claus Børnsen paa forbeslethaaard, forhen tilhørte 4 første Parceller at bemeldte forhen værende Kongel. Gods Fobesleth ei blev solgt; saa er igjen ansat Terminus, til denne Auktions Holdelse paa den 14de April d. A. og ville altsaa Liebhabere indfinde sig samme Dag om Formiddagen Klokken 10 paa Gaarden, og efter tin termin at oplæsende Conditioner og skrete Bud og Overbud Tilslaget at forvente. Gaarden ligger, som bekiendt i en meget frugtbar Egn, omtrent 3 Mile, fra Haderslef, 1 Biil fra Colding og Christiansfelde, og en stor 321 Tender F. Skieper Qvantitet, hver Tønde til 320 1 Roder og hver Rode til 16 Hamborger Fod beregnet. Sæden haver hidindtil bestaaet udi omtrent 136 Tønder af al Slags Korn og circa 250 Læsser Høe er aarlig bleven indbierget. Hidindtil er aarlig 70 Stkr. Køer, 10 Stkr. Ungkiær, 12 Heste og 10 Faar bleven græsset og forret paa Gaarden, men Culturen kon betydelig forhøies. Bygningerne er i temmelig god Stand og er bygger til Familie uden for Bondestanden. Skor findes til Fornødenhed og Tørv Overflødighed. J Cænon betales aarlig inel Skriverpenge 1037 Rbdlr. 73 s. Grund- og Benyttelsesskaften andrages 128 Rbdlr. 12 s. incl., det hvad af 2de fra Gaarden solgte Jordstykker siden fragaaer, naar Skatten desangaaende er reguleret. Den 6 1/2 pro Centskat til Rigsbanken, beløber sig aarlig til 120 Rbdlr. 49 s., hvoraf dog fragaaer, hvad de nyelig omtalte 2de Jordstykker deraf bør svare. Af Kiøbesummen kan en betydelig Deel paa flere Aar blive staaendes i Gaarden. Auktionsbetingelser kan inspireres 14 Dage ante terminum her hos mig, og hvem der ønsker at have nærmere Underretning om denne betydelige Besiddelse, kan derom henvende sig til Massens Curatorer Peter og Nis Schmidt paa Fob slethmark. Ende nu bemærkes, at enten Gaarden bliver solgt eller et, en Deel Løsøre og korn efter Gaardens Auktion skal bortsælges. Haderslef udi Tyrstrup Herredsfogderie, den 15de Marts 1815. G. D. Langrenter. Slutningen af indeværende Maaned, eller i det seeneste i de før 1ste Dage af April Maaned, blive ved offentlig Auction, som af holdes paa Guldhuset, bortsælges endeel Jnventariisager, Fabrikred, skaber og Maskiner, bestaaende af Wolffer, Skrubber, LaqverSluppe-, Jslæts=, Spinde= og Haspe-Maskiner samt Overskiærer, Maskiner med Sax; alt indrettet til at drives ved Vandværker, Hestehiul eller Haandkraft; fremdeles Væverstole med alt Tilbehør, Overskjærerdiske med Saxe, Skiærerammer med Balbiner, Ritter og Kamme af forskjællig Fiinhed, Skytspoler, Kroner og Spoltrokke &c. &c. a.; alt efter de Conditioner, som ved Auctionen ville vorde bekiendegjorte, og blandt hvilke den, at Kiøberne kunne erholde rente frie Credit til 1ste Junii førstkommende, imod at stille den Sikkerhed, som af Jndcassator, Cancellieraad Fugl, maatte forlanges. Dagen, naar Auctionen afholdes, skal værmere vorde bekiendtgjort, ligesom og naar de trykte Fortegnelser kunne erholdes.
Berlingske Tidende, 1815-03-24
Udenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1815-03-24
Wien, den 10de Marts. Hs. Majestæt Keiserinden af Rusland er igaar afreist til Carlsruhe. Fyrst Metternich, Hertugen af Wellington og Prinds Talleyrand have den 8de giort en Reise til Presburg. - Den 8de d. forlangte Prinds Talleyrand Audients hos Kiise ren, og fik den. Fyrst Metternich var tilstæde. J Hofkrigsraadet hersker stor Drivtighed. Hovedpladsen for vor til Jtalien bestamte Armee er indtil videre Pettau. Feltmarschallieutenant Prochatka er afgaaet til Jtalien; Fyrsten af Schwarzenberg lader sit Felt øi sætte istand, og Felttøimester Blanch skal have Jnterimscommanden.
Berlingske Tidende, 1815-03-24
Den 12te Marts. Østerrig har beordret en stor Troppemassetil Jtalien. Aller de ere adskillige Regimenter og en stor Deel Artillerie marscherede giennem denne Egn didhen. Men at Kongen af Neapel ufortøvet skal angribes, synes at være et altfor overiet Rygte. Tvertimod troe mange velunderrettede Personer, at Østerrigs Alliance med denne konark vil paa ny blive knyttet fastere. Man forsikkrer at, foruden vor Armee i Jtalien, to andre allierede Armeer, hver paa 75000 Mand, skulle opstilles paa Grændserne.
Berlingske Tidende, 1815-03-24
Den 13de Marts. J Jtalien herskede, ifølge de sidste Beretninger, fuldkommen Rolighed. Man vilde vide, at to Fransk nænd vare den 25de Februar paa et lille Fartøi landede paa Øen Eibavorpaa Ordre til Afreisen skal være givet. Førend samme havde Napoleon indsat en Jnterimsregiering for Elba. Den af ham udnævnte Commandant Lapi havde strax efter hans Afreise ladet udstæde en Proclamation, forat underrette Beboerne om denne Tildragelse, tilkiendegive dem Monarkens Tilfredshed med deres hidtil viste Forhold, og opfordre dem til, at de under hans Fraværelse skulde vise samme hengivenhed for deres Souverain, og rolig oppebie Udfaldet af hans store Foretagende. Saavidt gaae de tilforladelige nyeste Efterretninger fra Jtalien. Blandt de Tropper, Napoleon har medtatet, ere 112 Cavallerister. - Jaaar er Hs. Majestæt Keiseren afreist til Presburg.
Berlingske Tidende, 1815-03-24
- Vor hidtilværende Gesandt ved det danske Hof, Grev v. Lützow, gaaer i samme Egenskab til Stuttgardt.
Berlingske Tidende, 1815-03-24
- Natten mellem 6te og 7de d. døde her Hs. Durchl. Hertug, Philip af Ahremberg og Arschort i sit 20de Aar. - Det er utroligt hvad Bevægelse Bonapartes Landing i det syd lige Frankrig har opvakt her. En saadan Drivtighed har neppe før havt Sted i Statscancellierne og Krigsdepartementet. Souverainerne, som tilforn ofte ikke saae hverandre i tre til fire Tage, komme nu næsten daglig sammen, og tilbringe hele Timer hos hverandre. De synes at have ifinde, at understøtte Kongen af Frank lig paa enhver muelig Maade. En betydelig russisk Armee skal alle nede have faaet Ordre, at marschere tilbage til Rhinen, hvis alvorlige Uroligheder skulde opstaae i Frankrig. - Som bekiendt er Messina (Prindsen af Eslingen) Gouverneur i Toulon, og i denne Egenskab havde han allerede 25000 Mand under sin Commando. Men denne Magt er for nogen Tid siden, bleen fordobblet, da man nemlig dannede en betydelig fransk Armee, hvis Bestemmelse var rettet imod Kongen af Neapel. Massena skulde skommandere den en Chef.
Berlingske Tidende, 1815-03-24
Det skal være vist, at man førend nærværende Forholde indtraf Frankrig ved Napoleons Landing, har for slaaet Kongen af Nraxt, dit afstaae sit Kongerige. Man længes derfor meget efter at vide, vorledes han vil forholde sig under de nylig indtrufne Omstændigheder, - Man bemærker, at Keiserinde Marie Louise nu daglig er hos in Fader.
Berlingske Tidende, 1815-03-24
- Kongen af Sachsen vil foreløbig oppebie Udfaldet af Bonapares Foretagender, inden han undertegner de Beslutninger, man med densyn til Sechsen har taget paa Congressen.
Berlingske Tidende, 1815-03-24
Paris, den 11te Marts. Den engelske Oberst Dalromple er af Kongen af Sardinien udnævnt 4 il Commastdant i Genua.
Berlingske Tidende, 1815-03-24
- Jfølge Florentinerblade skal Bonapartes Afreise fra Øen Elba Hare gaaet for sig under 101 Kanonskud.
Berlingske Tidende, 1815-03-24
Børsenhalle indeholder følgende Efterretninger fra Paris : Den 14de Marts. Alle Efterretninger stemme overeens i at Bonaparte er rykket ind i Lyon den 11te, om Aftenen Kl. 6. Dog bleve de hensigtsmæssigste Anstalter trufne, for ikke alene at fordrive ham fra Staden, men ogsaa at afskiære ham Tilbagetoget. General Roger Damas skal allerede igien være rykket ind i Lyon, og Bonaparte skal kun være i Besiddelse af en Forstad paa den anden Side af Rhone. Grenoble har, uden at forsvare sig, aabnet sine Porte for Bonaparte. Han har der fundet en stor Mængde Artillerie. General Marchand var Commandant i denne Stad. - Paris er rolig, og de tappre Marschaller give store Beviser, paa deres Jver og hengivenhed for Kongen. Regieringen viser stor Virksomhed.
Berlingske Tidende, 1815-03-24
Fra Monsteur, Kongens Broder, ere beroligende Efterretningen indkomne. Marschal Macdonald, Hertugen af Tarent, var den 9de ankommen til Hs. Kongel. Høihed i Lyon. Stadens Jndvaanere viste stor Hengivenhed. De havde afkastet Broerne, og vilde have forsvaret sig til det yderste, dersom de havde havt nogle Kanoner. Efterat Marschal Macdonald havde skaffet sig Underretning om Munitionsforraadene, var han af den Mening, at man burde trække sig tilbage med Tropperne til Clermont, for der at forene sig med nye Batailloner, forsyne sig med Artillerie, og strax drage tiltage til Lyon, hvis Bonaparte skulde rykke fremad. Alle Tropperne, og Sydfrankrigs Beboere have saaledes en Foreningspunkt, hvorfra de kunne falde Bonaparte i Ryggen.
Berlingske Tidende, 1815-03-24
Ved Lyon stode, under Hertugen af Orleans og Marschal Gouvion St. Cyrs Commando, 10,000 Mand Linietropper og 15000 Mand Nationalaarder, som alle vare besiælede af den bedste Aand. Ogsaa Gen i Lecourde havde sat sig i Bevægelse med sit Troppecorps til Enen af Lyon. Tropperne under Marschallerne Neys og Suchets befaling rykke frem fra Besanton til Strasburg. J Egnen af Melun danner man en Reservearmee, som skal bestaae af Nationalgarder og de Frivillige fra 30 Departementer.
Berlingske Tidende, 1815-03-24
- Hertugen af Orleans er forgaars ankommen hertil imen er iaften igjen afgaaet til Armeen.
Berlingske Tidende, 1815-03-24
En Telegraphefterretning fra Metz melder, at Marschal Ondinot Hertugen af Regaio, paa den første Efterretning om Bonapartes Landing, forsamlede alle de under hans Commando staaende Tropper, som udgjøre 13,000 Mand, og holdt en Tale til dem, hvori han saade: "Soldater, Jeg har aldrig sagt Eder Usandhed, og denne Karakteer vil jeg heller ikke fornægte. Er der Nogle blandt Eder, som holde med Bonaparte, saa siger det frit. Jeg vil endog give dem, som ville begive sig til ham, Pas til dette Øiemed. Derimod vil jeg være ganske sikker ma deres Troskab, der ditve tilbage." Alle Soldaterne raabte derpaa : "Kongen leve! vor General leve Garnisonen i Lille har paa ny svoret Hertugen af Treviso (Mortier) Tidskabsted.
Berlingske Tidende, 1815-03-24
Marschal Ney skriver til Kongen under 12te Marts, at han er brudt op fra Besange med 12,000 Mand, og at han indestaaer for sine Troppers Treskab. Begge Generalerne Lallemand ere blevne fangne af Gensdarmeret. De havde udspredt det Rygte, at Kongen var dettoniseret, Paris i Opstand, og en anden provisorisk Regiering indsat. Korgen har overgivet Commanden over alle i Paris og Omegnen staaende Tropper til Hertugen af Berry Den fra Trulon udløbne Fregat Lillien har opbrændt de Fartøier, hvorpaa Bonaparte blev overført til Frankrig.
Berlingske Tidende, 1815-03-24
Man forsikkrer, at de i Paris værende fremmede Ministre have saat Kongen af Frankrig, at hvis Urolighederne vedvare, skulle de allierede Hoffers Tropper rykke ind i Frankrig.
Berlingske Tidende, 1815-03-24
- Meget uventet var Hertugen af Feltres Udnævnelse til Krigsminister i Marschal Soult, Hertugen af Dalmattens, Sted. Jntet af vore Blade angiver nogen Grund, hvorved denne Ministerialforendring kan være bleven foranlediget, og det just i et Øieblik, de Krigsministertet er det allervigtigste.
Berlingske Tidende, 1815-03-24
Jgaar begav den nye Krigsminister, Hertugen af Filtre, sig til de Deputeredes Huus, og holdt en Tale, hvori han siger : "Huset for 4 langer af mig nogle Oplysninger. Jkkuns i 24 Timer har jeg været i Ministeriet, og har desaarsag ikke kunnet giennemlæse alle de Papirer, som min Formand har efterladt; dog er ingen Hovedsag undgaaet min Opmærksomhed. Kongen har befalet store Bevægelser. Nogle Minuter, førend jeg modtog Portefeuillen, sagde Kongen mig, at General Lefevre Desnonettes stod i Senlis med nogle Regimenter, som han havde forført. Han spurgte, om jeg vilde overtage Krigsministeriet. Det vilde have været Felghed af mig at afslaae det. Jeg vil nu meddele Dem nogle nærmere omstændigheder angaaende Tingenes Stilling : Et lykkeligt Tilfælde, eller meget mere Guds Haand, vilde, at Hertugen af Treviso skulde ankomme til Lille. En derværende Chef vilde bryde op med Besætningen mod Paris, for at udbrede Skræk og Forvirring. Hertugen af Trevises ædle Forhold har adsplittet den. Det er mig behageligt at kunne sige, at Tropperne i de nordlige Departementer opføre sig meget godt. Dette Vidnesbyrd kan jeg ikke give Tropperne i de sydlige Departementer. Jeg kan ikke andet end tilstaae, at nogle Tropper i disse Departementer ere gaaede over. Dog ere de ikke talrige. I Lyon vare kun to slette østerrigske Felestykker. Vel var der givet Ordre til at bortføre den i Grenoble, værende Park, men denne befaling blev ikke udført. Jdet jeg paa ny henvender Deres Opmærksomhed til det nordlige Frankrig, maa jeg forelæse Dem følgende Brev, som Majer Lions har skrevet til min Formand : "Vi ankom den 11te d. med General Lefevre Desnonettes til la Føre. Han var kommen i Ordstrid med General d'Aboville, af hvem han forlangte Artillerieparken. Vi mærkede ster af dette Forlangende, at han vilde forføre os, hvorover jeg med de øvrige Officerer bleve meget urolige. Jeg forlangte endelig en nøiere Oplysning af ham, og nu foreslog han os at tage Veien til Lyon til Bonaparte. Vi forkastede eenstemmig hans Forslag, hvorpaa han hastig gre Flugten. - Strax blev der givet Ordre til at arrestere Desnouttes.
Berlingske Tidende, 1815-03-24
Marschal Macdonald, Hertug af Tarent, staaer i Nismes i Spidsen, for en Division, der skal falde Bonaparte i Ryggen.
Berlingske Tidende, 1815-03-24
London, den 14de Marts. Parlementsdebatterne ville i næste Uge blive meget vigtige, da de skulle angaae Bonapartes Undvigelse fra Øen Elda. Adskillige Oppesitionsmedlemmer, fornemmelig Lord Grey og Hr. Wditbread, have allerede foreløbig yttret, at Engelland ikke bør blande sig i Frankrigs nærværende Forholde.
Berlingske Tidende, 1815-03-24
- Officererne af de engelske Regimenter, som staae i Nederlandenne, have igaar faaet Ordre at begive sig strax tilbage til samme. - Fra Cadix skrives under 18de Februar, at der i denne Sta hersker Giæring. Kanoner vare plantede paa de offentlige Pladser, og Tropperne havde faaet Befaling at indfinde sig paa første Vink paa deres Allarmpladser.
Berlingske Tidende, 1815-03-24
Jgaar have vi erholdet den forønskede Efterretning, at Freden red America er bleven ratificeret i Wahington. Følgende Afskrivt af et Brev fra Lord Castlereagh til Lordmajoren i London blev idag opslaae udenfor Mansien Huse.
Berlingske Tidende, 1815-03-24
St. James Square, den 13de Marts. Mylord! Jeg har den Fornøielse at melde Deres Herlighed, at Capitain Mande paa Hs. Majestæts Schaluppe Favorite ankom hertil frit tem York Klokken 9 1/2 iaften, og overbringer Ratificationen af den gretstractat, der blev sluttet i Gent mellem Hs. Majestat og de Forened Stater den 24de December f. A. De respectie: Ratificationer bleve den 17de Februar udvexlede i Washinaton. Hr. Bøker, som man havde anbetroet Prindsregentens Retificationsacter, tog, ifølge sine Jnstruxer, strax Forholdsregler til uden ringeste Opsættelse at melde alle Hs. Majestæts Sø= og Landmagts=Commandanter paa Kysten og Grændserne af America denne Begivenhed, foran Fiendtlighederne strax kunde ophøre. Jeg har den Ære 12. Castlereagh.
Berlingske Tidende, 1815-03-24
Fredstrectaten med America bestaaer af 11 Artikler: Art. I stipulerer Fredens Giensprettelse og alle Territoriers Tilbagegivelse. Passamaqunddy Øen bliver imidlertid indtil videre i den occuperende Magts Besiddelse; 2) alle Fiendtligheders Oph inden en bestemt Tids Forløb. 3) Fangernes Udlevering paa begge Sider; 4) der udnævnes Commisseirer angaaende Fordringerne paa Vassamaquoddy Øen, over hvilke Fordringer en venskabelig Sonvercin Sal fælde Dommen; 5) Grændserne mellem de Forenede Stater og Canada skalle bestemmes, som og 6) Fløden Jrequis's Strømlinie, og 7) Grændserne mellem Huronsøen og den saakaldte Skovsø; 8.9) Fiendtlighederne mod Jndianerne skulle ophøre, og disse igien erholde alle de Rettigheder og Privilegier, som de nøde Aar 1811 ; 10) begge Parter forbinde sig til at afskaffe Slavehandelen; 11) Ratificationerne skulle inden 4 Maaneder, eller om mueligt endnu før, udvexles i Washinton.
Berlingske Tidende, 1815-03-24
Gienoprettelsen af Freden med Engelland har i America saavelsom i Engelland og overalt er vakt stor Glæde. Staden Washington og endre americanske Stæder bleve illuminerede i Anledning af denne Efterretning. Jeg blev Freden med America forkyndet her ved Kanonernes Torden fra Tower og i Parken.
Berlingske Tidende, 1815-03-24
Saasnart Tractaten var kommen til America blev den strax taget i Overveielse i Senatet og dens Ratification strax besluttet. - Man veed hidindtil endnu ikke hvorhen Lord Cochrane er flygtet efter hans Undvigelse af Kings Benchsfængselet. Fængselets Marschal har tilandet 300 Jund Sterling som Beiønning for hans Paagribelse.
Berlingske Tidende, 1815-03-24
- J det Jndre af Landet er Alt hidindtil roligt. Nogle Forsøg i paa at stift: Uro ere strax blevne tilintetgjorte af den civile Østighed.
Berlingske Tidende, 1815-03-24
- Hoftidenden for i og indeholder en Liste over de siden den sidste Beretning i November fra Americanerne erobrede Skibe, som beløbe sig til 97, hvoriblandt kun 13 er tilbageerobrede engelske og spanske Skibe.
Berlingske Tidende, 1815-03-24
- Det falske Rygte at Sir F. Burdet var bleven dræbt af LordsCastlertag) i en Duel, synes at være udbredt alene i den Hensigt at ophidse Folket til Udaad. - Folkets tumituariske Opførsel er nu ophørt; imidlertid ved bliver der endnu at gaae Patrouiller.
Berlingske Tidende, 1815-03-24
- Jforgaars løb det nye Linieskib St. Vineent, paa 120 Kanoner, af Stabelen i Plymouth.
Berlingske Tidende, 1815-03-24
- Jforgaars ankom Statsbudet Sylvester hertil fra Paris, og overbragte en egenhændig Skrivelse fra Ludvig den 18de til Prindsregenten angaaende Bonapartes Landing. Strax efter blev holdet en Statsraad. Det Rygte, at Lord Wellington i Wien allerede er udnævnt til Øverstbefalende for vore Tropper i Belgien, er endnu fooveriet. Ogsaa den franske Ambassadeur har havt en lang Conforents med Lord Castlereagh.
Berlingske Tidende, 1815-03-24
Den 25de Februar, lod Bonaparte sin Garde samle paa Den Ef da, underrettede den om sit forehavende, og spurgte den, om den vilde følge ham. Alle svarede med et enthusiastisk Ja og Udraabe Keiseren leve!" Vor Oberst Campbell befandt sig til samme Tid paa en lille Nabos. Strax efter at Bonaparte var afseilet blev han forfulgt af en engelsk Fregat; men der indtraf Vindstille, og Fregatten kunde ikke indhente ham. Den første Engellænder der blev underrettet om hans Afreise, var Hr. Grattans Søn, der just var paa Elba Han reiste strax til Florenz til vor derværende Gesandt, Lord Burg, hersh, som ufortøvet sendte en Coureer til vort Hof. I sine Proclamationer siger Bonaparte, at han blot agerer som Hs. Majestæt Kongen af Roms Generallieutenant. - Af Vanqven i Paris ere udtagne anseelige Summer.
Berlingske Tidende, 1815-03-24
Hamburg, den 21de Marts. Moriteuren af 11te og Qutidienne ere ikke ankomne til Hamburg. Aarsagen til Udeblivelsen veed man endnu ikke.
Berlingske Tidende, 1815-03-24
Rhinen, den 16de Marts. Ved de Kongelige preussiske Tropper paa venstre Rhinbred mærket man store Bevægelser, som man troer foranlediges af de i Frankrig udbrudte Uroligheder.
Berlingske Tidende, 1815-03-24
Strasburg, den 10de Marts. Marschal Hertugen af Albusera (Sucher), Gruverneur i den femte Division, ankom taftes hertil. Under nærværende Omstændigheder var hans Nærværelse i Gouvernementet nødvendig. Ved sin Ankomst modtog han de vigtigste borgerlige og militaira Øvrighedspersoner. Kongen, Fædrenelandet og Constitutionen ere Feltskriget.
Berlingske Tidende, 1815-03-24
Stockholm, den 7de Marts. Jgaar aabnede Korgen Rigsdagen med en Tale til Stænderne. Christiania, den 3de Marts. Til Biskopperne er udstædt et Kongelige Rescript som befaler, at en Folketælling skal foretages overalt saavel i Kiøbstæderne som paa Landet i Norge, og begynde Søndagen den 30te April førstkommende.
Berlingske Tidende, 1815-03-24
Den 11te Marts. Kongen har meddelt sine udenrigs Handeltagenter nye Diplamer, hvori han benævner dem : svenske og norske Generalconsuler og Consuler, i hvilken Egenskab de skulle gaae norske Søfarende tilhaande paa samme Maade, som hidtil i Henseende til de svenske Søfarende har været dem foreskrevet.
Berlingske Tidende, 1815-03-24
Handelsefterretninger. Danzig, den 10de Marts. Dagligen forventer man, at Jsen skal brydes i Weichselen og drive bort, da nogle mindre Vandbeholdning ger alt ere frie for Jis. J Handelen er ingen Forandring. Kornpriserne ere i preussisk Court. pr. Last af 56 1/2 Schessel, polsk høibante, Hvide 4701500 gl., buntet dito 430450, rød dito 400 420 Rug 320, 330, Byg 180, 200, Havre 170, 180, gul Ærter 240 260 Fl. Cours: Amsterdam 40 D. 310. Hamburg 10 Ug. 134, London 3 M. f. 171.
Berlingske Tidende, 1815-03-24
Bourdeaux, den 5te Marts. Den 18de Febr. afseilede hersdet danske Skib Justine, Capt. Møller, hiemmehørende i Kiøbne havn og bestemt til Cadix med en Ladning Korn. Cours: Hambug26 1/2 a 86. Amsterdam 57 1/6 a 3/4. London 21 Fr. 65 Ct.
Berlingske Tidende, 1815-03-24
Mallaga, den 18de Febr. Hertil ere ankomne under dan Flag : Driggen Anna Louisa, Capt. H. Altvelt, med Pibestaver fri Kiøbenhavn; Briggen Fortuna, Capt. Madsvig, ballastet, fra Lissabon; Briggen de trende Sødskende, Capt. Rønne, med Tørfisk, fra Bergen. Udgangne ere: Skonnerten Philippine og AaroCapt. J S. Lindorff, med Frugter, til Dynkirken og Rotterdam Briggen Anna Louisa, Capt. Altet, med den halve Ladning Pidestaver til Alicante, og Capt. Rønne med sin Ladning Torsk til i Genua.