JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-07-17
de Nyeste Sal. Gldenraabenhavn. lode Alaltalsias. munen Biende Aargang. No. 57. en end og 27. O. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin. Løverdagen den 17 Julii 1812. er erOm Pengevæsenet. en ga Blandt Gjenstandene, der i dette Øieblik sysselsætter, saa mange Penne, er især det offentlige Pengevæsen den vigtigste. Alle føl mere eller mindre dets Virkninger; alle vilke gjerne lade deres Stemme, høre i et for Stats borgeren saa vigtigt Anliggende. Fra Borgen indtil det simpleste Krohuus, fra Herremanden indtil Bonden, er Cours og Coursvæsenet derfor Dagens Yndlingsthema. Men ulykkeligviis ere de Flestes Jdeer om Penges og Pengevæsens Natur saa forvirrede, at man forbauses over de Domme, som endog Mænd, der besidde Lærdom og Kundskab nok i andre Fag, fælde i den Henseende.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-07-17
Vor flittige og kundskabsrige Hr. J. K. Høj har i disse Dage skienket os en Oversættelse af Lueders navnkundige Skrift om Jødernes Forædling, med en Forerindring paa XVI Sider, der udbreder et nyt og fuldkomment Lys over Penge væsenets Gang i vort Fædreneland, lige fra Krigens Udbrud til nærværende Øieblik. Man sporer tydelig, at Forfatteren har havt de meest authentiske Kilder at øse af, og det vilde være at ønske, at enhver, der i Klubber og Selskaber vil tale om Pengevæsenet, og Aarsagen til dets ufordeelagtige Gang, først opmærksomt vilde læse denne høist interessante Forerindring. De skjæve og urimelige Domme, man saa idelig maa høre af Folk, der ikke kjende det ringeste til Sagernes sande Sammenhæng, vilde da i det mindste blive sjeldnere Da det er nærværende Blads Formaal, at skildre Tidens og Tidsanliggendernes Aand og Gang, saa synes det ikke upassende, at levere her et Udtog af hiin Forerindring, som et Udkast til en Skildring, af Pengevæsenets sande Beskaffenhed i vort Fædreneland, saavel i sine Aarsager som i sine Virkninger, forsynede med Anmelderens indstrøede Anmærkninger. Jngen Klage er mere almindelig end den, der føres over Pengevæsenets Forfald og vor Cours's Slethed. Men er denne Klage sjeldnere i andre Lande end hos os, Ruslands Cours er siunken fra 36 til 8 s. altsaa 4 til 5 Gange saa dybt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-07-17
Sverrig har allerede for endeel Aar siden maattet reducere sine Penge til det Halve, og efter adskillige Aars næsten udelukkende Handel med søgte Producter, faldt dets Cours fra 48 s. til 108 s. altsaa igjen til det Halve. - J vort Fædreneland, klagedes allerede under tredie og fjerde Frederik *) og under femte og sjette, ja lige indtil de sidste Regjeringsaar af syvende Christians, meget lydeligen, at Pengevæsenet stod paa en sygelig Fod.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-07-17
Den danske Handels meest glimrende Tidspunct, var upaatvivleligen fra 1789 til det engelske Overfald *) Frederik den Fjerde lod som bekjendt, udstede i den Svenske Krig Papirsedler til en Mark. 1807, men allerede i det førstnævnte Aar stod her Coursen slet, nemlig 160. Gunstige Handelsconjuncturer reddede den fra at synke dybere. Der udsendtes en uhyre stor Mængde Korn og Fedevarer, hvilke bleve betalte med rede Penge eller gode Vexler det danske Flag var næsten ene respecteret paa alle Have; Fragt- og Commissionshandelen indbragte Meget, og betydelige Speculationer udførtes i Forening med fremmede Kjøbmænd. Men med alt det var her Mangel paa klingende Mynt, her saaes næsten aldrig anden Sølvmynt end Skillemynt, men ingen følede desuagtet Savnet af rede Penge. Ved den blomstrende Handel næredes den offentlige Credit, og denne er lige saa god som Penge. Naar man f. Ex. reiser udenlands, saa tager man ikke Poser fulde med Specier eller Ducater, men Vexler paa gode Huse, med sig. For endeel Aar siden vare vore Banksedler saa gode i Hamborg, at man maatte give 1 eller 2 PC. Avance for at faae Specier ombyttede mod dem, naar man fandt det for besværligt, at belæsse sig med hine paa Reisen. - Kjøbmændene og Formuende tænkde derfor paa den Tid ikke paa, at faae Sølv ind i Landet, noget, som da vilde været let, men fandtes overflødigt. Jngen skjøttede om at lægge Guld og Sølv frugtesløst paa Kistebunden. De rigeste Grunkemænd, N. Brock, Ladige, Bodenhoff, der eiede tilsammen 4 Millioner, saavelsom andre formuende Mænd, hvoriblandt ogsaa nogle Jøder, efterlode slet ingen klingende Mynt. Man satte sine Penge i Varer, sendte dem til begge Jndlerne, solgte den med overordentlig Fordeel, eller omtuskede dem med andre Varer, der igjen havde fordeelagtig Afsætning i Tydskland. Hertil kom den indbringende Handel med Sverrig, saavelsom Afsættelsen af Norges og Coloniernes Producter. Behøvedes Piastre eller andet Sølv, saa skaffedes det hurtig, og uden Vanskelighed, næsten altid ved Jøder, fra Hamborg, uden noget Slags Opkjøb eller Jndvexling her, men man hørte den Gang aldrig at Hamborgerne klagede over, at man udsendte deres Sølv til Danmark. Speciesbankens Fond, 2,400,000 Specier, var den Gang tilstrækkelig til Circulation, uagtet den i dette Øieblik, paa Mangel af udenlandsk Handel og Credit, betyder næsten Jntet. -
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-07-17
Jmidlertid optog nu Regjeringen et Laan i Banksedler, en Kongelig Opfordring til Tarveligheds Jndførelse og Overdaads Jndskrænkning udkom.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-07-17
Manufacturens Anlæg og indenlandsk Konstflids Ophielpning blev nu dobbelt nødvendig. Udførslen af de ædle Metaller blev strængt forbuden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-07-17
J Februarii Maaned 1809 solgte mange i en vis Formodning deres Banco til Bank contoiret. Dette kom derved i Besiddelse af saa meget Banco, at det kunde dække endeel af sine indgangne Forbindtligheder. Hvad man ventede skeete ikke, og man søgte igjen at anskaffe sig Banco. Trangen var stor, men intet kunde faaes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-07-17
Mangelen herskede fremfor nogensinde fra Martii til October 1809. Bankcontoiret kjøbte imidlertid intet synderligt, men hialp sig tildeels ved Omsætning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-07-17
Hamborgske og altonaiske Kjøbmænd begyndte i dette Tidsløb at speculere paa vor Cours's Forbedring, og ikke ubetydelige Summer omsattes fra Banco til Dansk Courant. Nogle vare komne paa den Tanke, at Danmark, nødsaget til at gjøre Fred med Engellland, snart vilde faae et bedre Pengevæsen. Men deres Mening blev skuffet. Alle de, som havde speculeret, især paa vore Banksedler, solgte dem til hver Priis, og Coursen stod nu i October 1809 paa 350.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-07-17
Ved Laanet 1809 inddrog Regjeringen endeel Banksedler, og paa det Mangelen paa Banco ikke skulde blive alt for følelig, forsynede Handelshuse, paa Bankcontoirets Vegne, Børsen indtil December 1809. Danmark fik nu Fred med Sverrig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-07-17
Fra Sverrig og tildeels med americanske Skibe hidkom mange Slags Varer: Bygningsmaterialier, Salt, Steenkul, Colonialvarer, Vine m. m. til Beløb, alene fra sidst i 1809 til sidst i 1810, adskillige Mill. Rdlr. i Sølv eller Specier. Allene af Jndigo, Tjære, Krap, Steenkul, Caffe, Risengryn, Salt, Tobak, Sukker, Jern, Bomuld indførtes for 2,400,000 Specier. Lægges hertil en Mængde Farvestoffer, raa Producter, Staal, Blik, Uld, Kalk, samt den anseelige Jndførsel af Tømmer, de overordentlig store Qvantiteter Lærreder, Silke= og Bomuldsvarer, Papir, af hvilket sidste der allene indførtes aarlig for 40 til 60,000 Specier, Vine, Læder, Hør, Hamp, saa kan Jndførslen godt anslaaes til 4 Millioner Species. Udførslen af Colonialvarer var forbuden. Hvor kunde man nu beholde en god Cours, naar alle de rede Penge skulde anskaffes, som ikke fandtes i Landet: Trangen til Banco var altsaa meget betydelig. Regjeringen saavelsom Private følte den.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-07-17
J Midten af 1812 faldt Repræsentativerne betydelig. J tredie Qvartal afgaves meget lidet Banco og tilsidst næsten Jntet. J August betaltes 8000 til 1009. Otte Handelshuse traadte nu sam 2 Haand men og afgave, under Jndskrænkning, Banco paa 3 Maaneder. Coursen opsattes et Par 100 P. ad Gangen og ved Slutningen af 1812 stod den paa 1800. Regjeringen havde imidlertid faaet af nogle udenlandske saavelsom kjøbenhavnske Handelshuse et ikke ubetydeligt Laan, og endeel Banco kom til Syne." 1 Resultatet af denne upartiske historiske Fremstilling er, at Pengevæsenets Forværrelse maa tilskrives det engelske Overfald og de deraf flydende aturlige Følger; at uhyre Summer rede Penge ere gaaede ud af Landet for udenlandske Fornødenheder, og at vore Herrer og Damer i Henseende til disse Fornødenheder ikke iagttage den Tarveligheds=Regel, der under saadanne Omstændigheder er saa høilig nødvendig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-07-17
Anmelderen har her kun leveret et saare sammentrængt Udtog af den forhen nævnte Forindring, der, som sagt, bør læses og gjennemtænk heel og holden, naar man vil faae en rigtig og klar Jdee vi vort Pengevæsen og dets Gang i de sidste 6 Aar. Lueders Bog er iøvrigt skrevet med sjelden Sagkundskab og Sandhedskjerlighed. Den har udenlands længe været anseet for Hassisk." For Oversættelsens Godhed er Oversætterens Navn Borgen. Den faaes paa de fleste af Byens Boglader for 1 Rbd. og af de ostinde tilfalMad. – . . sin Meditilhyllet Hoved sidder Penia, ef sidste faved sin Yndlings Liig og indgraver dette Minde paa hans Urne: JOHAN HENDRICHRENS Forenede med Lærdom og Erfaring, dyb Menneskekundskab, sielden Virksomhed, punktlig Nøiagtighed, silæng Retfærdighed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-07-17
Med Overbeviisning om at handle rigtigt og godt var Han opkeet over Verdens Roes og Dadel. Den Retstidige sörger ved Hans Savn; medens Skuniseren ei længere formaaer at ove sin Nid. Han var sin Konge tro som Undersaat. Nidkier for Statens Vel som Embedsmand. Godmodig Ægtefællehiertelig Fader, trøstende Ven.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-07-17
Den værdige Fattiges Talsmand, Enkens og de Faderløses Hielper. Unge Døttre, hvis Kundskabs Bane Hans Foredrag anviiste med saa skiønt et Held, i det Hans Godhed vandt Eders Hierter; ogsaa I sörge ved Hans Savn. ans Minde vorde Eder helligt og dyrebart. Han forlod os. Hvo Tör gaae i Rette med Nornen? at alt i Længe var Din Borgerkrands flettet Ædle BRENS. Hindringe Blomst har i sig selv kun lidet Værd; en laaner det fra et hengivent Hierte overrækkes De taknemlig: mig og min Datter. Fred med Dit nedbrudte Leer. Martin Olufsen. i d. 8de Julii 1813.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-07-17
Jnden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-07-17
Jndenlandske Efterretninger. Hr. Justitsr. og Prof. Baggesen agter paa Hr. A. Seidelins Forlag at udgive følgende til Trykken aldeles færdige, deels paa lidt nær fuldendte Bind: 1) Asa Maal eller philosophiske Forelæsninger hvor det danske Sprog, fremstilt i dets oprindelige Beslægtning med Sanskrit, og i den Forhold til Europas gamle og nye Tungemaal, som det beviislig ældste af alle nulevende. 2) Jnden lands Reiser i Tankeverdenen, en Samling af smaa philosophiske Afhandlinger. 3) Fortsættelsen af "Da jeg har lille, en Samling af smaa philosophiske Afhandlinger. 4) Syndefaldet. Et fortællende Digt i ti Sange.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-07-17
Tvende Exceutores Testamenti efter en i Kjøbenhavn afdød Mand have underrettet Cancelliet om, at den Afdøde, i sit under 27 Jan. 1806 oprettede Testament, har bestemt, at enhver af hans 2de Domestiqver skulle efter hans Død nyde et Gratiale af 6 Rdlr. D. C. for hvert et Aar de havde tjent ham, indtil et Beløb af 100 Rd. for hver af dem. Af disse Tjenestefolk har en Pige tjent den Afdøde siden 1720, og en Tjener uden 1ste Nov. 1798, og begge have først forladt Tienesten efter hans Død til 1 Maji d. A. Pigen er altsaa efter Testamentet berettiget til at nyde 100 Rd., Tjeneren 87 Rd. Da imidlertid disse Gratialer nu bør udredes i Rbpenge, have de forespurgt, om ikke Pigen, som allerede før 11 Sept. 1807 var berettiget til at erholde 100 Rd., burde omskrive denne Sum i Rbpenge, Daler for Daler, og Tieneren enten 87 Rbd. N. V. eller ogsaa for hans Tieneste fra 1 Nov. 1798 til 31 Oct. 1807. 54 Rbdlr. N. V. og for hans øvrige Tjenesteaar en saadan Sum i Repenge, som de ham aarligen tillagte 6 Rd., reducerede efter Tabellen Litr. A. vilde udgjøre i Rbpenge. Collegiet har derpaa svaret, at det ikke skjønner, at de omhandlede Legatarier efter den strænge Ret kunne fordre de dem legerede Summer udbetalte i Rbpenge, efter et andet Omskrivningsforhold end det, der svarer til Testators Dødsdag. Deels existerer den med et Legat bebyrdede Persons Forpligtelse til at udrede samme først i det Øieblik, Testator døer, deels maadet formeentligt antages, at en Testator, saafremt han i Betragtning af Pengerepræsentativernes nedsatte Værdie vilde, og, uden at berøve sine Arvinger det dem Tiltænkte, kunde have forøget Nominalbeløbet af hvad han oprindeligviis havde legeret: een og anden, derom vilde have gjort fornøden Bestemmelse inden sin Død, ligesom der og endeligen af at beregne Reductionen, af Legater til Rbpenge i Forhold til den Tid, Testator tilkjendegav sin Villie, formeentligt maatte flyde aldeles antagelige Resultater med Hensyn til Concurencen af Legater, oprettede til forskjellige Tider. Da iøvrigt de omspurgte Legater, efter deres Natur, maae udbetales førend Boets Slutning, vil der ikke ligefrem kunne forholdes efter Fr. af 6 Jan. sidstl. §. 23 sqv., men Analogien af §. 30 synes i saa Henseende at være det Lovsted, der nærmest kan komme i Betragtning, saaledes at Legatarierne kunne kræve enten de til Rbpenge reducerede Summers fulde Beløb i Navneværdie eller 25 Gange saa meget i S. V., som der efter Tabellen Litr. B. maatte svares i aarlig Rente, af en efter lige Forhold reduceret Gield i Følge Forskrivning. Jøvrigt vil det afhænge af Vedkommende, at lade denne Qvæstion afgjøre ved Domstolene, saafremt de maatte ønske Saadant. (Coll. Tid.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-07-17
I Anledning af, at ingen Bankcours endnu er sat, er hos Cancelliet forespurgt, til hvilken Cours Udlaan bør skee og Renten i S. V. oppebæres i II Junii Termin, om Vedkommende kunne rette sig efter Bank=Fundationen af 1 Jan. sidstl. §. 20 med Hensyn til Coursen paa Hamborg, det Øieblik, da Penges Omskrivning og Renters Betaling skal skee, eller det kan overlades til mindelig Forening. Collegiet har derpaa svaret, at Rigsbanksedlerne, juridice maae antages at have deres egentlige Sølvværdie, indtil denne nedsættes ved den Cours, der af Banken bestemmes, hvilken Cours efter Bankfundationens §. 19 kun er en Regel for de Præstationer i Rbpenge Sølvværdie, der skulle skee i Løbet af det, efter enhver Cours sættelse, følgende Halvaar. Den Creditor, der betinger sig en Capital tilbagebetalt i Sølvværdie, som han inden 1 August, næstkommende udlaaner, er altsaa, hvor anden Overeenskomst ikke er truffen, ei pligtig at give Valuta anderledes end i Rigsbanksedler efter deres paalydende Summa eller i Courantsedler efter Forholdet 1 til 6. Derimod staaer det upaatvivleligt Parterne frit for at blive enige om, at der gives Valuta efter en for Debitor fordeelagtigere Maalestok, saasom efter Børs coursen, eller, hvad der meest synes at ville stemme med billighed, efter den Bankcours, som vil blive sat den 1 August næstkommende, i hvilket Tilfælde, Forskrivningen kunde lyde paa en vis Sum i Rbp. N. V., der skal tilsvares med saa meget i S. V., som den forstrakte Sum udgjør i denne Værdie efter den Cours, som vil blive sat førstkommende 1 August. Af det foranførte flyder ogsaa, at Renter i Rbd. S. V. til 11 Junii Termin kunne erlægges med Rigsbanksedler Daler for Daler eller med Courantsedler efter ovennævnte Forhold, uden Hensyn til nogen Cours. (S. Bl.) Hos Cancelliet er forespurgt, om, naar en Capital i Sølvværdie er opsagt til Udbetaling i 11 Junii Termin d. A., Capitalen da ikke, for at betrygge Creditor for Tab, bør udbetales efter den Bankcours, der sættes førstkommende 1 August, saaledes at det mere, som efter denne Cours maatte kunne tilkomme Creditor, udredes til ham. Collegiet har derpaa svaret, at, da Bankfundationen af 5 Jan. d. A. §. 19 viser, at den Cours, som Banken skal sætte hvert Aars 1 Febr. og 1 Aug. blot skal være en Regel for alle Betalinger, som i det følgende Halvaar skulle præsteres i Rigsbankdaler Sølvværdie, saa følger efter Cancelliets Skiønnende deraf, at enhver Betaling af Rbpenge, S. V., saalænge ingen Cours endnu af Banken er noteret, kan skee i Rbsedler efter deres Pariværde, som endnu ikke bankmæssig er reduceret eller i Courantsedler efter desses lovbestemte Forhold tilAbsedler. Det vil iøvrigt afhænge af Vedkommende, at lade denne Qvæstion afgjøre ved Domstolene, saafremt de maatte ønske saadant. (S. B.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-07-17
En Embedsmand i Kjøbenhavn har for Concelliet andraget, at, da han i Aaret 180 til en siden afdød Kjøbmand solgte en han tilhørende Gaard, bleve 12,500 Rdlr. af Kjøbesummen henstaaende i Eiendommen, paa Vilkaar, at 1000 Rdlr. af samme aarligt skulde afbetales, hvorfor Kjøberen under 5 Junii f. A. til ham udstedte sin Obligation, men at en ny Obligation under 30 Oct. 1811, til ham blev udstedt, for de paa Gielden resterende 9000 Rd. af Kjøberens Søn, som efter dennes Død i Følge hans Disposition havde overtaget-Gaarden. Da denne Gield nu skal omskrives til Repenge, og Debitor har paastaaet, at saadant burde skee efter den senere Obligations Datum, hvorimod Spørgeren har formeent, at den tidligere Obligations Alder burde tages til Følge, saa har han herover forlangt Cancelliets Resolution meddeelt, hvorhos han, som Grund for sin Mening har anført, at De Litor, saavidt denne Qvæstion betræffer, maa betragtes som een moralsk Person med sin afg. Fader, med hvem han desuden var associeret, og at han har erholdt Gaarden titula Iverativo. Collegiet har derpaa svaret, at, da det efter de tilveiebragte Oplysninger ikke kan antages, at Kjøbmandens Søn har arvet den til Spørgeren, pantsatte Gaard, men denne derimod er bleven ham overladt for en vis Sum, i Forhold til hvilken han har maattet give sine Søstre Godtgjørelse, saa skjønnes ikke, at fornævnte Debitor, saaledes som Creditor har antaget, kan være at betragte som een moralsk Person med sin afdøde Fader, men han maa derimod, som det synes, ansees som Kjøber af Gaarden; Gielden maa altsaa, efter Cancelliets Formening, da Frdn. af 8 Jan. d. A. ei gjør Forskiel paa, hvad enten Eiendommen er solgt til en høi eller til en moderat Priis, være at betragte som en ny, af Debitor contraheret Gield. Men, da det ikke skjønnes rettere, end at Debitor allerede, ved den af hans afgangne Fader under 20de Febr. 1811 oprettede og af ham samtykte Disposition, har overtaget sig den paa forommeldte Gaard hvilende Haftelse, saa finder Cancelliet, at Omskrivningen bør skee i Forhold til bemeldte Datum. Allerhøistbemeldte Fr. §§. 23 og 35 tilsige nemlig, at den, som erhverver en forud pantsat Eiendom, er pligtig at omskrive samme i Forhold til den Tid, da han overtog sig Pantegielden. Denne Overtagelse af Pantegielden maa i Almindelighed antages at skee ved den nye Panteobligation, han udsteder eller ved et saadant Skjøde, som omhandles i Fr. §. 35. Jmidlertid kan dette Lovsted neppe være til Hinder i, at Gielden omskrives efter et tidligere Datum, saafremt der virkeligt gives et tidligere Factum, hvorved Eieren har overtaget Prioriteten, hvilket efter det foranførte in calu synes at være Tilfældet. Jøvrigt vil det afhænge af Vedkommende, at lade denne Qvæstion afgjøre ved Domstolene. (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-07-17
Mariboe d. 12te Julii. J denne Tid har vi afvexlende havt Regn, Varme og noget Torden. Rugen og Hveden, der stod i frodigste Vext, er paa adskillige Steder nedfalden. - - Nyekjøbing paa Falster d. 4de Julii. En Rytter af det slesvigske Regiment, som den 1ste dennes skulde ride herind til Byen med et Brev, har paa Tjærebyetang skudt sig med en Pistol igjennem Munden, efterat han i Forveien havde ladet sin Hest gaae.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-07-17
Aarsagen til dette fortvivlede Skridt vides endnu ikke. Ligeledes er i forrige Uge druknet i Virket Søe, tæt ved Falkersløv, en Rytter, da han, i det han paa sin Hest øvede sig i Svømning, styrtede i Vandet, og blev slaaet af Hesten i Hovedet. denne Uge er Armen bleven sat af en Kone her i Byen. Aarsagen dertil var, at hun havde havt en Vorte paa Armen, som hun havde revet af, og som en Følge heraf gik der Krækt i Hullet, som udbredte sig videre og videre. (Mariboe Av.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-07-17
J Kongeriget Danmark ægteviedes i afvigte Aar 8392 Par, fødtes af Mandkjøn 14977, af Qvinder. 14383, døde af Mk. 14725, af Odk. 18447. J Kongeriget Norge ægteviedes 6784 Par, fødtes af Mk. 10945, af Odk. 10581; døde af Mk. 8575, af Udk. 8493. J Hertugdommene ægteviedes 6189 Par, fødtes af Mk. 9992, af Odk. 9140; døde af Mok. 7385, af Odk. 6825.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-07-17
Postefterretninger. (Af Alt. Mark. Paris, d. 6 Julii. Suspensionen af den constituelle Regjering i Depart. Over-Ems, Veser og Elbmundingen er bleven forlænget 3 Maaneder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-07-17
Moniteuren af 4de leverer Udtoge af Danziger Aviser fra 26 Jan, til 29 April, der indeholde de i General Rapps Jndberetning berørte Russiske Proclamationer tilligemed sammes Svax. - Keiserinden har modtaget Efterretninger fra Armeen indtil den 25de Junii, hvoraf det Væseningste er følgende: Ligeoverfor Fæstningen Königstein ere Broer slagne over Elben, Klippen Lilienstein, paa den høire Bredde, et halvt Canonskud fra Kønig stein, er bleven befæstet og besat. Magaziner og andre Militair=Establissementer ere anlagte i denne vigtige Stilling. En Leir af 60,000 Mand, som saaledes kunde læne sig mod Kønigstein og mandprere paa begge Sider, vilde være angribelig, det være af hvilkensomhelst Styrke. Kongen af Bayern, har ved München anlagt en Leir af 26,000 M. Det Bayerske Observationscorps, under Hertugen, af Castiglione, bestaaer af 6 Divisioner Jnfanterie og 2 Divisioner Capallerie. - Vicekongen forener imellem Piave og Etsch den Jtalienske Armee, der bestaaer af 3 Corps. Det ny Corps, som formeres under General Vandamme, tæller allerede 40 Batailloner og 80 Artilleriestykker. Det i Hamborg værende Prinds Echmahls Corps er blevet forstærket, og det med samme forenede Danske Corps bestaaer af 15,000 Mand. Paa denne Punct befinde sig nu flere Tropper end nogensinde. Hertugen af Bellunes Corps er completteret til 3 Divisioner. Armeens Equipagevogne, saavel de gamle som de nye, ere nu saaledes indrettede, at de kunne transportere Levnetsmidler for hele Armeen paa en Maaned. Den er forsynet med Bæremøller, der veie 16 Pund, og hvoraf hver kan levere 500 Pund Meel daglig. Hver Bataillon har faaet J saadanne Møller. Paa Glogaus og Wiltenbergs befæstning arbeides med Jver. Torganer i god Stand. Hamborgs befæstning fortsættes med Jver. Jngen. Gener. Haxo har begivet sig did, for at udkaste en Plan til det Citadelle og de Værker, der skulle forbinde Harburg med Hamborg. To Flyvebroer anlægges her af samme Slags, som de i Antwerpen, den ene mod Flod og den anden mod Ebe. Ved Havelmundingen anlægges et Fort. Forterne ved Curhaven istandsættes saaledes, at de kunne beskytte Bygnings=Arsenalet og Bassinsk. Elben, har samme Egenskab, som Schelde, og de største Escadrer kunne, som Jngenieuren Beaupres ved 2 Aars Lodning har udfundet, bygges og forenes paa dens Rhed. Gardens Cavallerie tæller fallerede 9000 Heste; Artilleriet over 200 Canoner. Jnfanterier formerer 6 Divisioner, hvoraf 4 Divisioner, af den unge og gamle Garde.