JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-08-19
En Jnsurrections-Bill angaaende Jrland, er i Følge Hr. Grattans bemærkning, at der nu gives en Sammensværgelses-Forsamling i Jrland, hvori man allerede har besluttet at optage Franskmænd, gaaet igjennem i det Engelske Parlament. Oberst Bagvell forsikkrede, at Jnsurrectionen gjør de meest beroligende Fremskridt. Moniteuren anmærker i den Anledning: Man maa altsaa understøtte disse Jntolerancens og Undertrykkelsens Love, med Vaaben, Marchal Davoust har faaet Commandoen over de Franske Tropper, der blive staaende i Hertugedømmer Warschau.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-08-19
J Brunsvig er nu lagt Beslag paa alle Engelske Varer, uden Hensyn til hos hvem og hvor de findes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-08-19
J Paris hedder det, at der endnu skal udnævnes et Par Prindser. Man tilføier, at alle Marchaller af Frankrige, der hidtil endnu ikke er Førster, skulle ophøies til Førster, ligesom og Generalerne Walther og Savary, og Minister for det Jndre Champagne. De ny Hertuger, skulle have Godser i Polen, hvilke de kunne sælge, og kjøbe andre istedet og ligefuldt beholde deres Titel Den sidste Spire af de Engelske Kronprærendenters Familie, Biskoppen af Pork, er død i Frascati ved Rom i en Alder af 83 Aar. Han har testamenteret Kongen af Sardinien for 1 Mill. Klegodler og alle sine Fordringer paa den Engelse ske Krone.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-08-19
J Kniplingsfabriken i Wien arbeides med stor Jver paa et Garnitur Kniplinger for en Prindsesse, hvis Forlovelse med det første vil blive bekjendtgjort.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-08-19
Medlemmerne af Videnskaber Facademiet i Miinchen have faaet en meget smagfuld Uniform. Blanchard har ved sin sidste, 61de Luftfart, med sin Kone i Rotterdam været meget ulykkelig. De vilde begge gaae paa eengang op med en Montgolfiere. Men neppe var Ballonen kommen nogle Fod i Veiret, førend den stødte paa et Tag og imod Skorstenen af et Huus i Nærheden, hvorved den revnede og faldt ned. Blanchard blev ved Faldet saaret i Hovedet, især ved det ene Øre, hans Kone besvimede af Forskrækkelse, men kom snart til sig selv igjen og forsvandt. Han blev aareladt, men kunde ikke bringes bort fra Stedet, da han er svag og gammel. Mad. Blanchard har endnu ikke ganske faaet sin Samling igjen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-08-19
Da Keiser Napoleon d. 24 Julii var i Fulda paa sin Hjemreise til Frankrige, sagde han til Førstbiskoppen, at han har erfaret det Fuldaeske Folks Ønsker, at have en Catholsk Regent, og at han ogsaa vil føie det deri.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-08-19
J Liverpoolder ankommet et Skib fra Berbice, hørende til den Ostindiske Flaade, som næsten bestaaer af 149 Sellere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-08-19
J Wien er den, efter Presburger Freden, oprettede Borgermilits, som havde saa prægtig en Uniform, bleven opløst, efter Keiserens udtrykkelige Befaling.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-08-19
Fra mange Lande meldes i denne Tid, at Heden er overordentlig stærk i Aar. J Posen var det Fahrenheitske Thermometer paa Nordsiden og i Skyggen 27 Grader, Blandede Efterretninger angaaende den Engelske Expedition (Af Hoyds Evenning post. *)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-08-19
Expeditionen til Sundet har en dobbelt Bestemmelse, hvoraf den ene beroer paa en gunstig Vind. - Admiral Essington, der commanderer den anden Expedition, er fuldkommen bekjendt med den Egn, den er bestemt imod, thi han har været stationeret der som Capitain paa en Fregat i Aarene 1793 og 1794. Troppernes Tal paa denne Afdeling beløber sig til 12000 Mand. - Den Deel af Fiendens Kyster, der skal angribes, er en Egn, hvor Jndbyggerne længe have ventet at . Man maa ikke glemme, at det er en mine steriel Tidende, som altid taler i en høi travende Tone høre de Brittiske Canoners Torden. Det er en Station af anseelig Styrke, og med færre end 10,000 Mand vilde det være en Uforsigtighed at vove et Angreb, men med et saadant Antal udsøgte Tropper, under en duelig Anfører, er der ingen Tvivl om, at vort Foretagende vil lykkes. Expeditionen har imidlertid endnu et andet Øiemed -et Øiemed, hvortil Erobring af den militaire Station, som Talen her er om, er et nødvendigt Pretiminair, men som dog udgjør den uvigtigste Deel deraf. Det sidste Øiemed kan hverken opnaaes ved Linieskibe eller Tropper; det vil blive betroet til vore Sømænd, fordeelte i Smaaskibe og beskyttede af vore store Skibes Jld. Landets Jndbyggere ere hverken for eller imod os. De ere forenede i frivillige Corpser, men de mangle Britters Mod, og vore Tropper kunne trodse deres Fiendtligheder. Den virksomme Magt, der modsættes os, vil bestaae af Franskmænd, under en Divisionsgenerals Anførelse. Hemmelighed og Hurtighed ere nødvendige, naar Expeditionen skal lykkes i alle sine Deele. Af denne Aarsag bør det mindste muelige Ophold finde Sted i Henseende til den ene Bestemmelse, som, uagtet den er den mindst vovelige, alligevel er den vigtigste. Vore Commanderende skulde ikke vente indtil de have lagt sidste Haand paa den første Bestemmelse; men saasnart vore Soldater ere landede i den Egn, som er det første Øiemed for Angrebet, eller saasnart Jlden fra vore svære Skibe virke paa de Batterier, imod hvilke de ere styrede, skulle der ikke spildes et Øieblik, førend der afsendes lettere Skibe til den anden Punct af Bestemmelsen. Vor Magt er tilstrækkelig til at begynde begge Angreb paa eengang, og var end vor Seler ufuldstændig i første Tilfælde, saa staaer det andet Detachement dog ikke Fare for at blive afskaaret, formedelst vor Sømagts Overlegenhed. Veiret er gunstigt, vore Troppers Tapperhed uforlignelig - lader og stole paa, at Anførerne ville være det Vanskelige i dette Foretagende voxet. Dets Øiemed er vigtigt; thi dersom vi ere lykkelige, ville vi qvæle Frankriges Sømagt i Fødselen, og tvinge det paa ny at begynde sin haabefulde Stræben efter at faae Skibe, Colonier og Handel." - Expeditionen skal ikke have Cavallerie ombord
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-08-22
Nyeste. Skilderie af Kjøbenhavn. at hos BeskerFjerde Aargang. No. 90. Udgivet og forlagt af J. Wersel, trykt i Kjøbenhavn, hos P. H. Høeckes Enke. Løverdagen den 22 Augusti, 1807. Til mine Medborgere. Skrevet den 21 Augusti.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-08-22
Kjøbenhavn havde imidlertid store Vanskeligheder at overvinde. Alting blev dyrt, thi Fienden afskaar Tilførsten baade til Lands og Vands; Tiden, da han begyndte Beleiringen, kunde ikke være gunstigere for ham, thi Jndbyggerne vare ikke forsynede med Vinterforraad, Kornet stod endnu paa Agrene, en stor Deel af Græffet var ikke slaaet og Staden var opfyldt med en usædvanlig Mængde Mennesker. Levnedsmidlerne begyndte ogsaa strax ved Vinterens Begyndelse at stige. Men alle disse Vanskeligheder bleve overvundne ved Aarvaagenhed, Forsigtighed og Klogskab. Kongen sørgede først og fremmest for, at Fødemidlerne solgtes for nogenlunde billig Priis, at ingen Sælger benyttede sig af Nøden, at Huusholdningerne indskrænkede sig; at endog fornemme Folks Maaltid kun bestod i en Skeefuld Suppe, noget salt Kjød eller Smørebrød, og at Jndbyggerne ligesom kappedes med hinanden i Sparsommelighed. Frederik foregik dem selv med sit Exempel. Den vigtige 11 Febr. kom, og Fienden bestormede Hovedstaden nu paa eet, nu paa et andet Sted hele Natten igjennem med største Heftighed; men vore Stykker og Musqueter spillede allevegne paa ham, og hans gjentagne Forsøg mislykkedes. De Danskes Mod og Urokkelighed seirede, og den beskjæmmede Fiende maatte opgive sit blodige Forsæt. Saaledes Medborgere handlede vore Fordre. Tiderne og Forholdene kunne vel tildeels have forandret sig, men ikke de Danskes Møl og Tapperhed. Nedstamme vi ikke fra hiint Olds kjekke og brave Sønner, Staaer Hovedstaden ikke endnu paa samme Sted, Værnes den ikke nu af næsten uoverstigelige Volde, og er den fra Søsiden ikke beskyttet af uovervindelige Batterier, beplantede med Jldsvælg uden Tal, Staae ikke mange tusinde Uforfærdede beredte til at forsvare den, og har den ikke Levnedsmidler i Overflødighed, Har Sverrigs tappre Carl Gustav ikke kunnet indtage Kjøbenhavn med sine ovede Krigere, da det saa godt som manglede Volde, hvorledes skulde det i sin nærværende Stand kunne tages af Britter, Lad Engellands Flaade være nok saa frygtelig; den vil tage i Betænkning, for Alvor at indlade sig i en ret alvorlig Dyst med Landbatterier, som Dødsbudet Nelson, selv da de ikke vare halv saa stærke som nu, kaldte frygtelige. Endnu har den nyere Krigshistorie ikke viist os, at Brittiske Flaader have prøvet Styrke med saadanne Batterier. Men antager, at det nuværende Engelske Cabinet alvorlig har besluttet, at udføre et mod Folkeretten saa ganske stridende Skridt, som, Udfaldet blive hvorledes det end vil, af den sildigste Efterslægt vil betragtes som den mørkeste Plet paa den Engelske Politik i Begyndelsen af det nittende Aarhindrede, saa bliver Spørgsmaalet dog altid, hvad en Storbritannien, efter sin nuværende politiske Stilling, vel vinde ved Erobringen af vor Hovedstad, om end saadan en Umuelighed var muelig. Det vilde blive Herre over Søen, men udelukket fra hele Fastlandet, hvor det i nærværende Øieblik dog endnu har havt en eneste Ven i Dannemark, det vilde væbne hele Europa imod sig; alle ville forene sig om dets Undergang, og trække en Cordon imod det i saa mange Henseender fortjente og hæderværdige Brittiske Folk.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-08-22
Fra en anden Side betragtet maa Storbrintannien i dette Øieblik selv befrygte et Anfald i Hjertet af sine Riger; Napoleon har nu næsten alle sine tappre Krigere hjemme; Jrlands vidtløftige Kyster ere blottede; dets Jndbyggere misfornøiede; Mangelen paa regulaire Tropper saa stor, at sande Brittiske Patrioter bestandig ivre mod den ubegribelige Ligegyldighed for Statens Forsvar, til Lands); de regulaire Tropper udgjøre kun toTrediedele af de Frivillige, og disse Frivillige bestaae for en stor Deel kun af ubrugbare Subjecter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-08-22
Et Parlamentslem sagde nyligen: "vore Landtropper ere blevne klattede bort til usle, ligesaa unyttige som upolitiske Expeditioner til Ægypten og andre Steder. Frankrige, som nu har, anmærkede Mr. Canning ved samme Leilighed, sluttet Fred med alle sine Fiender paa Fastlandet, kan nu anvende sin hele forenede Magt mod Engelland. Det har desuden alt for mange Colonier at besætte og forsvare." Storbritannien kunde altsaa aldrig træffe en uheldigere Tidspunct til at erobre Kjøbenhavn og Cronborg end netop den nærværende. Hver Mand, det mister paa Kjøbenhavns Rhed eller Sjællands Sletter er et føleligt Tab for det. Paa den ene Side har det i Frankrige en seierrig Fiende, som længe har ventet paa det gunstige Øieblik, hvor en Deel af den Brittiske Magt vil trække sig bort til andre Lande, paa den anden har det i de Danske et kjekt og modigt Folk, værnet af frygtelige Batterier og beredt til at opoffre Alt for Fødeland og Frihed, imod sig. Vel har en frygtelig Flaade, under Venskabs Maaske, listet sig ind paa vor Rhed, og vendt Dolken mod Vennens Bryst; vel have Skarer af Engelske Tropper, trods Folkerettens Grundsætninger, kastet sig ind i det værgeløse Siælland; men hidtil har denne frygtelige Magt dog ikke egentlig udrettet andet, end taget et Vagtskib i et fredeligt Farvand med et Linieskibe og en Fregat, efter 1 1/2 Timers Fægtning, This is yaar glory, this Jourmisdom
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-08-22
Man see Parlamentsdebatterne angaaende Rigets Forsvar i Lloyd's Evening post af 27 Julii d. A.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-08-22
Kjøbenhavn, den 22 Aug. Kl. 1. om Middagen. Alting i Hovedstaden er saa roligt, at man næsten ikke skulde formode nogen Krig, dersom ikke de mange tusinde væbnede Landsforsvarere paa Voldene de, sagde os, at der ligger en Fiende uden for, som forgjeves pønser paa at opsluge os.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-08-22
Kjøbenhavns uforsagte Jndbyggere tænke alle som een, og vore kjekke Tropper længes inderlig efter at overtyde Fienderne om, at de besidde om ikke Brittisk, saa dog Dansk Mod. Den Engelske Flaade synes at have stor Respect for vore Batterier, og intet af dens Skibe tør nærme sig dem paa Skud. Den brave Artillerie-Capitain Humle har hidtil tapperlig udmærket sig ved de skeete Udfald. Engellænderne have hidtil ikke erobret andet end et Par stakkels Kystfarere. Vagtskibets Borttagelse ved 2 Engelske Orlogsmænd vil ingen æreker Britter ansee for nogen Erobring. - Ved Svanemøllen har Fienden anlagt et Batterie, som i Forgaars Nat blev angrebet af vore Tropper. De skulle have anlagt et andet paa Kildevæld ved Strandkanten. De betale ikke, som det før hedte, Alt hvad de faae. En Slagter have de i Gaar frataget 30 Lam. - Enkelte af deres Tropper har man hidtil kunnet see spadsere omkring ved Frederiksberg Slot. Ved Vebek have de opslaaet Telte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-08-22
Kongens Livjægere udmærke sig meget. For Britternes Bombardement frygter næsten ingen *).
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-08-22
Anmelderen har allerede seet over 20 Engelske Bomber gaae itu i Luften afvigte Mandag.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-08-22
En stor Deel Engelske Krigskibe komme opseilende fra Kjøgebugt af. - Ved Saltholm have 3 Engelske Krigskibe lagt sig med et lidet Fartøi, imellem sig, som fører Dansk Flag. - Paa Frederiksberg Slotsaltan see nogle Officierer igjennem Kikkerter ud til Flaaden. *) Til Beroligelse for enkelte Mennesker maa jeg her erindre, at den Danske General, Hertugen af Würtemberg, kastede i Aaret 1700 over 10,000 Bomber og meere end 20,000 Kugler ind i Tønningen, uden at der ødelagdes mere end et eneste Huus. J Aaret 1801 kastede Engelskmændene mange hundrede Bomber ind paa Helsingøer og Cronborg, uden engang at beskadige eller ødelægge et eneste Huus.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-08-22
Rettelser. J nogle Aftryk af No. 89. Side 1414. Lin 14. London, læs, Hamborg. S. 1415. L. 22: 3000 Mand læs; 30,000 Mand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-08-25
Blandede Efterretninger. General-Major Sir Arthur Wellesler, commanderer Reserven af den Engelske Expedition. Den bestaaer af 2 lette Infanterieregimenter, det 92 Bjergskottere, og i Jæger-Corps. Hvert af disse Regimenter indbefatter 1000 Mand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-08-25
Den Proclamation, som Engellænderne ved deres Landgang i Sjælland have ladet udgaae, er forfattet paa Tydsk, og bør betragtes som en reen Satire over alt hvad der kaldes Proclamation. De sige heri, at de ere komne som Venner, for at sætte Skranker for Frankriges tiltagende Magt og beskytte os imod den, at de have sendt en Minister til det Danske Hof, og understøttet hans Fordring med en Flaade; men at vor Regjering har negtet dem den retfærdige og billige Fordring, at give dem vor Flaade til Underpant for vor Neutralitet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-08-25
Den Svenske Konge har for en Tid siden befalet, at alle Canoner fra Carl den Ellevtes Tid som fandtes i Fæstningerne i hele Sverrigs Rige, skulle casseres og sælges. Baade den Danske og Russiske Regjering har tilkjøbt sig en stor Deel deraf. Paa de fleste staaer Aarstallet 1701. De ere alle af meget fiint Jern. De, som vi have faaet, ere oplagte ved det gamle Søgvæsthuus.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-08-25
Kjøbenhavn, den 25 Augusti, om Middagen Kl. 1. Strax efter Affairen d. 23 imellem nogle af vore Bombardeerchalouper og Pramme og endeel af de fiendtlige Bombarderere, saae man igjen Mennesker i Tusindetal i Esplanaden ved Eitadellet. Her havde man det trøstende Syn, at de fiendtlige Bombarderere havde trukket sig tilbage, og at en stor fiendtlig Brig syntes at have faaet det halve Bogspryd overskudt. Siden den Tid er intet synderligt forefaldet. Reberbanerne uden for Vesterport og Barkmøllen paa Nørrebro har vort Gouvernement ladet afbrænde i Gaar Eftermiddags, paa det ingen af de fiendtlige Tropper skulle faae Leilighed til at forskandse sig bag samme. J Falkoneeralleen skal Fienden have ladet fælde endeel Træer, og plantet Canoner. Hans Jægere ligge omkring i Grøvterne og i Sæden i en temmelig lang Afstand fra vore Forposter. J Aftes prøvede han at kaste et Par Bomber fra Landsiden, men uden Virkning. En Canonkugle faldt lige i Peblingesøen. - J Gaar Eftermiddags kastedes, til Prøve, 6 Bomber af 3 Morterer fra Rosenborg Ba sion. De faldt paa Nørrefælled bag Vibens Allee. Jngen af dem mislykkedes, thi de sprang enten strax da de vare nedfaldne eller et Par Minuter efter. - Paa Frederiksberg Slotsaltan sees endnu bestandig Officierer med Kikkert.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-08-25
De Engelske Aviser have allerede for henved en Maaned siden talet om Expeditionen til Sundet, men bestandig i en meget gaadefuld Tone Nu opløser Alt sig efterhaanden. Det vil derfor ikke være Skilderiets Læsere interessant, at finde her adskillige af disse gaadefulde Steder, som med Overskrivt: Den store Sø-Expedition findes i Lloyd's Evening port af 27 Julii. - Embargoen er saa stræng, at end ikke en Dreng fra Ramsgade eller Margate tør reise til Gravesend. J Gaaer der bleven gjort en almindelig Jagt efter alle Sømænd fra alle Skibe i Farvandet. – Man troer almindeligen, at denne Embargo skeer for at complettere den 2den og 3die Division af den Østersøiske Flaade. - Medens Regjeringen har lagt almindelig Embargo paa alle Skibe og Fartøier i Brittiske Havne, er der afsendt Expresse, for at paaskynde, at alle Tropper i og omkring Udhavnene skulle afseile. - Der gaaer adskillige Rygter angaaende Bestemmelsen af denne Expedition, som udrustes med saa ualmindelig Jver. - J de Kredse, som have bedst Leilighed til at faae Underretninger derom, menes, at dens første Hensigt er at beskytte en vis Stat, der endnu ikke er indviklet i Krigen, men der, som en Følge af senere Begivenheder, kunde blive tvungen til at handle imod vort Land, dersom vi ikke ved en tilstrækkelig Magt, trods Fienden, occuperede de Besiddelser, som ellers de Franske vilde erobre og anvende som Midler til vor Tilintetgjørelse. Det er tillige meget vigtigt, at de Franske hindres fra at forøge deres Sømagt ved at bemægtige sig en neutral Magts Flaade. - Carlscrone, d. 10 Julii. Den Engelske General Lord Hutchinson *), er ankommen her fra Memel. Pandora, et Engelsk Krigskib, *) Det var den samme General, som foruden adskillige Hannoveranske (formodentlig Engelske Officierer besøgte os i Foraaret. med som Transportskibe under sin Convoy, ladet med Krud, oprindeligen bestemt til Memel, er løben ind her; ligeledes et andet Engelsk Krigsskib. - Liste over den Danske Flaade: Christian den Syvende, og Neptunus, meget fortræffelige Skibe paa 84 Canoner hvert; Kron Prinz Maria, Skjold, Waldemar, P. Sophia Frederica, Odin, Ary (1), Prinz Frederik, Tre Kroner (!), og 2 andre Skibe paa 74 hver, 1 paa 70, to ny Linieskibe paa Dokken; Ditmarsen, Syeren og Justicia, paa 64 C. hvert; Peblen, Nayaden og Rota paa 44 og Venus paa 36, disse ere Blokskibe, der ere ligesom vore 38 C. Havfruen, Jris og Freviapaa 36 hvert; to Fregatter paa 32 hver, som Vagtskibe. Ered Sleen paa 28 ; en Brig og en Pram paa 20 hver, tre eller fire Smaabrigger og Luggere *).¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-08-25
J Engelland ventede man, efter Hoyds Evening post, at høre Efterretninger fra Expeditionen, otte Dage efter dens Afseiling. Alting synes at røbe, at de Engelske stode i den faste Formodning, at deres afsendte Magt vilde forrette sit Ærinde ret i en Haandevending. Udelukket fra alle Europas Havne maa hele den Engelske Handel inden en meget kort Tid være ødelagt, dersom det Engelske Cabinet vil længe fortsætte sin begyndte, ligesaa uretfærdige som ukloge Plan mod vort Fædreneland.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-08-25
J Jland holdes i denne Tid hemmelige Sammenkomster om Natten. Mr. Grattan forestillede nyligen Underhuset det farlige heri, og meente, at man især maatte forekomme Indbyggernes Samqvem med Frankrige.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-08-25
Den 27 Julii havde Engelland 100,000 Transportskibe i sin Tjeneste. De koste det henved 120,000 Pd. St. om Maaneden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-08-25
I Januarii 1805 var de Engelske Frivilliges Tal 400,000; i Jan. 1806 vare de kun ) De anføres her for Pudseerlighedens Skyld bogstaveligen efter Lloyd's Avis. Man seer her, at Spioner ogsaa kunne være efterladne i deres Forretning. 318,000, og i dette Øieblik bestaae de kun af 289,000 De have saaledes bestandig aftaget istedet for at tiltage.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-08-25
Den Franske Keisers Fødselsdag var d. 15 August. Han har nu fyldt sit 38de Aar.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-08-25
J Kirken i Aberconway (i Engelland) findes følgende mærkværdige Gravskrivt: Her ligger Støvet af Nicolai Hosker, Esg. Gent. som var sin Faders 41de Barn, og Fader til 27 Børn. Han døde d. 20 Maji 1637. Ved at grave en Canal i Nærheden af Bristol, fandtes nylig et stort Antal Egetræer, henved 15 Fod under Jordens Overflade. Adskillige af dem vare 3 Fod i Diameter; da de kom i Luften faldt den yderste Bark af og smuldrede bort, men det Jndvendige er saa fast og sundt, at man har forfærdiget Hjulege og Borde deraf. Træet ligner lyst Mahagonie. Hvorlænge disse Træer have ligget i Jorden og hvorledes de ere komne ned, er et vigtigt Æmne til Undersøgelse for Naturgrandskerne. Der er ingen Spor til Skove i Nærheden, og Stedet bærer aabenbar Præg af vegete bilsk Opløsning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-08-25
Kjøbenhavn, den 25 Augusti, Kl. 2 1/2. Vore Forposter og Piqueter staae nu langt ud ved Hr. Rings Fabrik, ved Blaagaard, Nørrealle &c. Kongens Livjægere, Herregaardskytterne og Regiments jægerne ere under Sang og Hurraraab rykkede ud, for at drive de Engelske saa langt som mueligt tilbage. - J dette Øieblik har man paagrebet et i Fruentimmerdragt forklædt Mandfolk ved Blaataarn. Af dette Blad udkomme ugentlig to Numere; det tilbringes Subscribenterne og betales qvartaliter med 6 Mark. Subscriptionen modtages hos Bogtrykker Höeckes Enke, i store Helliggeiststrædet Nr. 144.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-08-29
Krigsefterretninger. Ved de Udfald, som Kongens Livjægere, Herregaardsskytterne og Regimentsjægerne gjorde den 25 d. M. Kl. 2 1/2 om Eftermiddagen, havde de Engelske Jægere, som ere klædte næsten som vore, skjult sig bag Træerne og i Krattet ved Blaagaard, bag Plankeværker om Jødekirkegaarden, og paa flere saadanne Steder. Da vore Tropper nærmede sig dem, bleve de modtagne med Musketild igjennem Vinduer, Krat, Plankeværker a. Dette skrækkede imidlertid ikke vore brave Krigere, og først efter at de havde tilføiet Fienden betydelig Skade, an faae de det for raadeligst at trække sig tilbage under Fæstningens Canoner. Fra Bastionen ved Nørreport blev der imidlertid fyret stærkt med vore Canoner. Ved dette Udfald mistede vi den kjekke Lieutenant Bruun ved Kongens Livjægere, som var foran i Jlden, og hvis Liig de Engelske hidtil endnu ikke have villet udlevere. Dagen derpaa gjorde vore Jægere atter et Udfald, og tilføiede, understøttede af Canoneerbaadene, de fiendtlige Tropper, som havde skjult sig i Classens Hauge, stor Skade. Kun fire af vore Folk bleve den Gang saarede. De fiendtlige Jægere havde skjult sig i et lidet Huus (Steenhuggergaarden) ikke langt fra Blaagaard, hvor de havde meget travelt med at henslæbe Sandsække s., for at gjøre sig et Brystværn; men Canonerne ved Nørreports Bastion forede paa dem, og adskillige Kugler gik lige igjennem Huset. Hver Gang en Kugle rammede, toge de over Hals og Hoved Flugten. Man vil paastaae, at Fienden har sat mange af sine Matroser i Land, for at bruge dem som Artillerister.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-08-29
Under vore Folks Udfald i Tirsdags holde fiendtlige Tropper paa Nørrefælled. Med Kikkert kunde man i Onsdags tydelig see, at de Engelske opkastede en Skandse paa den saakaldte Valbymark, hvor de havde plantet en Morteer. Samme Dag mønstrede de deres Tropper ved Brønshøi. J Vibensalle langs ned Bleg dammene ere de meget fysselsatte, og der i Nærheden maa de have opkastet en Skandse. Man kan tydelig see, at de betjene sig af Sandet i Sand gravene ved Vibensallee. De fiendtlige Jægere have skjult sig i den Classenske Hauge. Denne er hidtil bleven stærkt beskudt og Fienden foruroliget fra Citadellet og Volden af.