Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-08-12
Musicalsk Malerie, hvorved man forstaaer Skildringen af synlige Gienstande ved Toner, eller Efterligningen af saadanne Toner, der ere ufuldkomnere end Musikens, hører uden Tvivl til den musicalske Konsts Charlatanerie. Denne Smaahedsaand findes selv i store Værker, som Haydns Skabelse og Aarstider; men Skylden derfor maa nok mere tilskrives den underlagte Text end Componisten. Een af dem, der dreve dette Slags musicalske Pedanterie næsten alt for vidt, var den ellers saa berømte og udmærkede Componist og Orgelspiller Abbed Vogler. J den offentlige Concert, som han i Aaret 1797 gav i Frederiks Kirken paa Christianshavn, forekom blandt de Stykker, han udførte paa Orgelværket; Jerichos Beleiring, hvor man hørte Murene ind styrte med en græsselig Allarm, en Aften spadseretour paa Rhinstrømmen, afbrudt ved et Tordenveir, - det hemmelige Ord, som Job hørte en Aand sige a. - Mon Kong Agesilaus af Sparta, som, anmodet om, at høre en Mand, der paa en skuffende Maade efterlignede Nattergalen, svarede: Jeg har hørt Nattergalen selv, ikke beskjæmmede med disse faa Ord alle pedantiske Efterligninger af dette Slags, Om den dyriske Magnetismes nyeste Skjebne. Hvilke Sværmerier og latterlige Eventyre, man i denne Tid fremkommer med i Tydskland, under den dyriske Magnetismes Kappe, derpaa læser man i Zeitschrift für psychische Aerste &c. høist paafaldende Exempler. J Aargangen 1820. har en Regjeringsassessor og Overver-Jnspecteur Wesermann i Düsseldorf ladet indrykke en Afhandling: "Ueber Traumbildung und Magnetismus, hvis Taabelighed vel kunde tilgives en Overvei-Inspecteur, der, istedet for at varetage Jnspectionen over Landeveie, forvilder sig i psychiske Regioner, men neppe et Samfund af atten Læger, der nævne sig paa Titelen som Udgivere. Hr. W. troer nemlig at have gjort den store Opdagelse: at den Ene kan lade den Anden, hvor langt han end er borte, drømme efter eget Tykke, hvad der behager ham, og endog fremføre for en Vaagende visse Syner, der fremstille sig som Virkelighed, og mener at være i Besiddelse af en saadan Ævne. Om Natten Kl. 11 ønskede Hr. W. engang, at en 5 Mile fra ham boende Ven skulde see ham i Drømme og erfare hans forestaaende Ankomst hos ham. Da han ankom hos samme, var dennes første Ord, at han den forrige Nat havde seet ham og talet med ham. - En 9 Mile fra ham boende Lieutenant skulde om Natten henimod Kl. 11, efter hans Hensigt, faae en afdød Kone at see i Drømme. Men denne Officeer var i Besøg hos en endnu længer borte boende Oberstlieutenant. Begge sidde ved dette Klokkeslæt endnu for lukkede Dørre i et Værelse i et fremmed Huus og underholde sig angaaende den franske Krig. Pludseligen aabner Stuedørren sig, en Dame træder ind, hilser først Oberstlieutenanten med Haanden, giver derpaa Lieutenanten tre Gange med samme et Tegn, at han skulde følge hende, og gaaer derpaa igjen ud af Værelset. Vegge følge hurtigen bagefter, kalde derpaa de to i Kjøkkenet siddende Vagthavende, der intet have seet, undersøge derpaa Gadedøren, der er lukket, og finde intet videre Spor af Synet. Mærkværdigt var det ved dette Forsøg, siger Hr. W., at den af ham - sendte Figur var i Størrelse, Form og Dragt den afdøde Kone fuldkomment lig, at hun var istand til at finde det fremmede Sted, hvor hun endnu aldrig havde været, og tillige var seet af en Tredie. Han mener, at ikke den afdøde Kone, men et skuffende Drømmebillede om samme var kommet her tilsyne. Dette fremlyser deraf, at Stuedøren, uden at knage eller give nogen Lyd fra sig, var blevet aabnet. - Der anføres ogsaa andre Begivenheder. En Præst saae ved sin Afreise til en Naboby om Morgenen meget tidligen et Huus i hans Sogn gaae op i Lue, og ved sin Tilbagekomst erfarer han af sin Kone, at Huset først var brændt sildigere om Morgenen. 25 Menneskeer skulde ogsaa have seet Huset allerede brænde om Morgenen. - Dr. Heinrichs i Remscheid magnetiserede en Rosenstok, men døde snart derefter, og nu gik ogsaa Rosenstokken ud. (Ligesom om den ikke ogsaa havde kunnet gaaet ud, hvis den ei havde været magnetiseret!) Disse Ammestuebistorier, der fortælles usammenhængende og ufuldstændigen, findes let forklarlige, efter Theorier, der ere meddeelte af Sommambuler, efter Mesmers System og Agrippa fra Netterheims og Athanasius Kirchers Synsmaader. - Et værdigt Sidestykke til dette er: Merkwürdiger Traum und Sehen von Phantasmen, erzahlt von Dr. Bird zu Wesel. En meget nøie Opfyldelse af en saare indviklet og paa mangehaande paafaldende Tilfælde saare rig Drøm. Man veed, siger Skriftets Rec. 1 Hall. Literat. Zeit., at saadanne Drømme, end- og da, naar de meddeles af ellers forstandige og paalidelige Folk, uden at de selv vide noget deraf, stedse blive alt mere og meere vanskabte og vidunderligere. J den ofte halve og dunkle Erindring om en Drøm kommer meget ind, som stundom først er en Følge af sildigere Begivenheder. Hvo kan indestaae for sig selv, mindre for en Anden, som Hr. Dr. Bird har paataget sig, at en sikker Jagttagelse fandt Sted, Saadanne Fortællere anføre ikke, hvor saare ofte de forgjeves oppebie Opfyldelsen af en Drøm, og bemærke og omtale endnu sjeldnere, hvilke Hændelser fra forrige Dage der kunde have Jndflydelse paa Drømmen, som netop ved Forbindelsen med hiin optager noget, som sildigere erholder Virkelighed.