JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1834-10-06
Som en Forberedelse til vigtige Begivenheder, der maaske ikke ligge saa langt hen i Fremtiden, kan man vist ansees den Efterretning, at et engelsk Detaschement, som under en Oberst Pasmore blev afsendt fra Bombai til Persien, nu efter mange Vanskeligheder er ankommen til Teheran og i Begreb med at fortsætte Reisen til Tauris. Det bestaaer fornemmelig af Officerer og Underofficerer, af hvilke hine vare bestemte for Abbas Mirzas Generalstab, disse til Exerceermestere for Linietropperne. Uagtet Prindsen, som bekjendt, er død, har Detaschement dog fortsat sin Marsch og haaber endnu at kunne sætte Prindsens halvoploste Armee paa en taalelig Fod. Dette vil kunne gjøres nødig, hvis Prindsens ældste Søn Muhamed Schah, som Kongen har hanerkjendt som Tronfølger, ved Bedstefaderens eventuelle Afgang, skal kunne staae sig imod sine Onkler, Kongens andre Sønner. Den Borgerkrig, som da upaatvivlelig villopstaae, fylder allerede nu Gemytterne med Uro, og, er den lend lidet Godt at sige om den nærværende Regjering, vil man dog snart komme til at tænke tilbage paa den, som paa den gode gamle Tid. Høist sandsynligt er det, at det nordlige og sydlige Persien atter igjen vil blive adskilt, som det var Tilfældet i den nærværende Konges Onkels Tid, og da er der rørt Vand at fiske i baade for Rusland og England.
Aalborg Stiftstidende, 1834-10-06
Allerede nu er Forbindelsen mellem de nordlige og sydlige Prohvindser ingenlunde stærk, i Norden ledes Blikket paa det sorte Hav og Kaukasus, medens det i Syden hviler paa den persiske Havbugt. J Norden finder man kun russiske Varer i i Syden kun engelske. J Norden ere Dukater, i Syden Zechiner den gænge Mynt. Saaledes er det kun Sproget, der endnu holder Monarkiets forskjellige Deele sammen men dette Baand kan ikke ansees for stærkt hos et Folk som en slet Regjering, fremmed Jndflydelse og alle nationale Jnstitutioners Forfald allerede længe har berøvet: lige indtil Haabet om bedre Tider.
Aalborg Stiftstidende, 1834-10-06
Blandede Efterretninger. I det nederlandske Blad Lynx læses Følgende: "J den forenede Stater er Revolutionen philantropisk, og myrder Negervennerne; i Brasilien detroniserer den Don Pedro, og kroner ham, som Liberalismens Apostel, i Portugal; i Nederlandene angriber den en philosophisk og constitutionel Konge i Ægypten understøtter den en rebelsk og despotisk Pascha; paa denne Side af Pyrenæerne foriager den den legitim Tronarving, hiinsides Samme foregiver den at forsvare legge time Prindsesser, i Tydskland finder den det slemt, at Forbundsdagen i Frankfurt regjerer Forbundstaterne, i Schweilderimod billigt, at alle Cantoner ere Forbundsdagen underkastede; den anerkjender de constitutionelle Monarkers Uansvarlighed, og dømmer dem dog til Døde eller Landsforviisning. Hvad den billiger i eet Land fordømmer den i et andet; i Polen, i Jrland, i Belgien kalder den Geistligheden til Hjælp, i Frankrig, Portugal og Spanien erklærer den Samme Krig; i Brussel restitueres Klostrene, i Madrid og Lissabon ophæves de. Den modsiger sig i Alt: den vil Pressefrihed, og Oppositionens Presser sønderslaaes; Meningsfrihed, og Fængslerne bugne af politiske Forbrydere; billig Regjering, og Nationerne blive bestandig meere trykkede med Paalæg; almindelig Afvæbning, og hele Europa staaer rustet; Jkke=Intervention, og overalt interveneres der. Hvadsk den igaar ansaae for Dyd, bliver idag til Forbrydelse; den støtter sig paa National-Garden, og opløser den; paa Kammeret og prorogerer det; paa de Edsvorne, og beklager sig over deres Dom; paa Tractater og bryder dem; paa den offentlige Troskab og gjør Banquerot. Dette chaotiske System kan umuligt bestaae, J Natten til 9de Septbr. har en frygtelig Jldebrand lagt den vindskibelige By Wienerisch Neustadt i Aske; dog lykkedes det med stor Anstrængelse at redde Millitair Academiet. Vandmangel og den vedholdende Tørke bidrog til, at Jlden tog saa frygtelig Overhaand. Af over 600 Bygninger, hvoriblandt 3 Kirker, staae ikke flere end nogle faa Hytter tilbage, og over 9000 Mennesker have mistet Huuslyk- og Alt. De Omkomnes Antal kan endnu ikke bestemt angives; men der er neppe Tvivl om, at det gaaer over et halvt Hundrede. Da Neustadt var et betydeligt Handels Depot for Wien, er den paa Bygninger og Varer anrettede Skade uhyre stor. Man paastaaer almindeligt, at Jlden har været anlagt paa flere forskjellige Steder. Branden vedvarede i 12 Timer. Simpel Maade at udvinde Voxet af og Bikuberne.
Aalborg Stiftstidende, 1834-10-06
Da den Aarstid nu er forhaanden, at Landmanden begynder at uddrage Honning og Vox fra sine Bistader, videt muligen være kjært for Mange at lære at kjende til følgende simple, men hensigtssvarende Maade at udvinde Voxet fra Cellerne. Tag en Pose af grovt Hampelærred, hvis Størrelse maa svare til det Qvantum, som skal behandles. Cellerne brydes saaledes at de indtage den mindst mulige i Plads. Voxet lægges i en Pose og denne sammenbindes stærkt. Til Hjørnerne fæstes Vægte, tilstrækkelige til at holde Posen i Vandet paa Bunden af Kjedelen. Vandet emaa holdes i stadigt Kog. Voxet vil snart finde dets Vei til Overfladen, og kan let afskummes og hældes i et tilstrækkeligt bredt Kar. Om noget Vand opøses tillige, er ligegyldigt. Derpaa tages en glat simpel Stok, og med denne presses og bearbeides Posen, medens den ligger paa Bunden af Kjeddelen, indtil den ikke afgiver mere Vox Naar Posen nu optages, vil findes, at der ikke er andet end en Masse af Ureenlighed tilbage, hvori der ikke er det mindste Vox. Denne Fremgangsmaade har 40 Aars Erfaring for sig.
Aalborg Stiftstidende, 1834-10-06
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1834-10-06
Blandede Efterretninger. En Hr. v. Beskov har i fine, Vandrings-Minnen, holdt en Lovtale over vor elskede Konge, og ydet ham den fortjente de Ret, som det maa glæde enhver Dansk at see ham vederfares næsten i alle de fremmede Tidsskrifter, i hvilke han slomtales. Kongen af Danmark, siger han, ner meget elsket af Folket, og fortjener at være det. Han er mild, retviis og virksom. Hans Levemaade er høist simpel, og, skjøndt han af Naturen ikke synes begavet med et stærkt Helbred, har dog det maadeholdende og virksomme Liv, som han fører, givet ham en Legemskraft, som synes at bebude ham en høi Alder. "Visseligen savner man i Danmark, siger samme Forfatter, den Deel af Trykkefriheden, som bestaaer i offentlig Bedømmelse af Regjeringens Handlinger (og selv dette kan man vel ikke ubetinget sige); men det gaaer med Yttrings=Friheden i mangen Fristat, som med Liberaliteten hos sen vis Mand, som meget vel taalte Critiker, saasnart de angik andre end ham selv.
Aalborg Stiftstidende, 1834-10-06
J Anledning af denne Yttring om Trykkefriheden anbefale vi vore Læsere, om denne Gienstand, som nu er bleven et Yndlings=Theema baade i Syden og i Norden, at eftersee Nr. 109 af Dansk Ugeskrift, som har en Afhandling, om Danmarks Trykkefrihed". For Dem af vore Læsere, som savne Adgang til Bladet selv, meddele vi her Slutningen af Afhandlingen, haabende, at dens Forfatter vil undskylde, at vi udrive denne Slutning af dens Forbindelse med den hele læseværdige Afhandling selv. "Vende vi os nu, hedder det, til det 2det Hoved=Spørgsmaal, om vor Presse, forsaavidt hoffentlige Anliggender angaaer, i Virkeligheden yder os de Goder, som den bør, da synes man at være temmelig enig om at besvare dette Spørgsmaal benægtende. Det mangler i vore Blade og Smaaskrifter ikke paa overfladist Slags; hist og her vise sig ogsaa enkelte halvkvalte Udbrud af en jammerlig, men derfor ogsaa uskadelig Radicalismus; men fremfor alt er der Overflødighed af Æreskænderi af den laveste Art, og bevægende sig i de laveste Sphærer. Deri imod træder grundig Drøftelse af offentlige Anliggender, frimodig, men sindig og anstændig Opposition mod det Bestaaende, langt sjeldnere frem; skjøndt det vilde være ubilligt at nægte, at den nyeste Litteratur giver Haab om en bedre Fremtid. Spørge vi nu om Aarsagerne til at vor Presse i denne Betydning er ufri, - saa ligger vel Noget i de ovenfor omtalte Indskrænkninger, men Anm. troer at Hovedgrundene maae søges i andre af vore bestaaende, Forhold. En af de vigtigste ligger i Mangel af Offentlighed i de fleste Grene af Administrationen; thi det er klart, at hvad man ikke kjender eller kun kjender halvt, det kan man ikke behandle grundigt. Den forstandige, dygtige og sindige Mand tier da, og kun Snakkerne komme til at fore Ordet. En anden Hovedgrund ligger deri, at hos os den høiere Dannelse, navnligen hvad man kunde kalde den høiere offentlige Dannelse, samt Kundskaben om vore Love, og Indretninger er, naturligviis med Undtagelser, concentreret i Embedsklassen. Det er paafaldende, hvor Faa udenfor samme, der ere istand til enten mundtligen eller skriftligen at discutere offentlige Gienstande. Skjøndt vi nu rigtignok have det Gode, at vore Embedsmænd friere kunne udtale sig over offentlige Anliggender, end i Lande med indskrænket monarkisk Regjeringsform, hvor den Embedsmand, der fremtræder som Opponent, kan være temmeligen vis paa Afsked; - saa er det dog klart, at det ikke egentligen er fra Embedsklassen at den gavnlige Opposition skal komme, thi deels lægger Embedsmandens Forhold til hans Overordnede og Sideordene mange Hindringer i Veien for den frie Yttring, deels bliver i mange Tilfælde, i Følge Sagens Natur, Embedsmandens Anskuelse lettelig eensidig. - Maatte derfor Danmark ret snart faae mange kyndige, veloplyste, frimodige og sindige Mænd udenfor Embedsklassen, der med Varme, vilde discutere de offentlige Anliggender. Skeer dette, bliver derhos Offentligheden størte, og hæves de Baand, som indstrænke Yttrings=Friheden, da vil Danmark faae en fri Presse i Ordets bedste Betydning.
Aalborg Stiftstidende, 1834-10-06
J Tillæg til den Berlingske Tidende Nr. 233 læses en Bekjendtgjørelse fra Committeen for at grundlægges en Indretning til moralsk fordærvede Personer, men især den opvoxende Ungdoms Forbedring. Det sees af samme, at Foreningens Kapital er stegen til Kongelige Obligationer 3280 Rbd., r. S. 3233 Rbd. og Sedler 13372 Rbd. Naar dertil lægges et Kapital=Beløb af 30000 Rbd. i Kgl. Obligationer, som Hs. M. allern. har skjænket Foreningen af et ophævet Jnteressentskabs Midler, saa udkommer en Fond af omtrent 50000 Rbd. Foreningen har truffen en Overeenskomst med Hr. Kammerherre, Grev Holstein til Holsteenborg om at begynde sin Virksomhed, ved at indsætte nogle Børn paa den af Greven, paa en ham tilhørende Gaard Fiurendal allerede begyndt Anstalt, af lignende Beskaffenhed med den af Foreningen tilsigtede, til hvilken Anstalts Forstander Greven har fundet en duelig og dristig Mand (vor hæderligt bekjendte forrige Jnstitutbestyrer Stephansen, som blot af Kjerlighed til Sagen har opofret sig dertil. Det Udførligere om Sagen maa læses i benævnte Tillæg selv.
Aalborg Stiftstidende, 1834-10-06
Over Kbhvns. Universit. Regents og Communitets Status giver den academiske Tidendes 2den Aarg. 2det Hefte en udførlig Oversigt, hvoraf især bemærkes: denne Stiftelses Hovedstol var ved Udgangen af 1833. 331092 Rbd. 92, s. Sølv og 21092 Rbd. 38 s. Repr. Dens Jndtægt var for nævnte Aar : 12647 Rbd. 93 s. Sølv og 71090 Rbd. 127 s. Repr., og dens Udgift 4465 Rbd. 13 s. Sølv og 159579 Rbd. 18 s. Repr. Kassebeholdning : 2369 Rbd., 158 s. Sølv og 1257 Rbd. 9 s. Repr. Efter den nye udnævnelse i Mai 1834 nøde 147 Alumner godt af Stiftelsen, og deraf 87 Theologer, 25 Jurister, 25 Mediciner og Chirurger, 5 Philologer, 1 Polytechniker og 4 som ikke havde begyndt noget Embedsstudium. Om de 24 i Ma ledige Communitetspladse vare 170 Ansøgninger indgivne, deraf 110 fra Theologer, af hvilke da udnævntes 15, af de høvrige 9 tildeeltes 3 Jurister, 4 Chirurger, 1 en Philolog, og 1 en Polytechniker. Af de 146, hvis Ansøgninger maatte afslaaes, erholdt 21 hvert et Gratial af 20 Rbd. - At saa gik 125 reent tomhændede bort Capt. Tönnies Vot, førende Skibet Elisabeth fra Demmin i Pommern, som i Juli d. A. afgik fra Helsingør til Berwik med en Ladning Been, og den 21de Septb. igjen er ankommen i Sundet, giver følgende Beretning om hans uheldige Overreise og Skibets og Mandskabets 3 mærkværdige Frelse: Efterat vi den 31te Juli havde forsladt Helsingørs Rhed, siger han og netop vare komne under Kullen, blev een af Matroserne syg, og neppe vare vi passerede Skagen ud, før ogsaa det øvrige Mandskab, angrebet af heftig Hovedpine og fuldkommen Udmattelse, maatte engaae tilkøis, alene med Undtagelse af vor 14aarige Skibsdreng, min Søn Daniel. Denne flinke Gut havde Mod og Aandsnærværelse nok til, ei alene med Omhyggelighed at pleie de Syge, men ogsaa efter bedste Evne at regjere Skibet. Da det imidlertid snart blev ham umuligt at udrette Alting, alene, hialp han Een eller Anden af Mandskabet, der netop befandt sig taaleligst, op paa Dækket og satte ham paa en Stol ved Noret, for saa godt som muligt at passe det, medens han (Daniel) selv behandlede Seilene, tilberedte The og Spise til de Syge, og besørgede kort sagt Alt ombord i 1411 Døgn, indtil vi naaede Berwick og fik Loots ombord. Kokken døde strax efter; men det øvrige Mandskab blev ved Lægens Hielp reddet, paa Styrmanden nær, som er gaaet fra Forstanden, og endnu befinder sig ombord. Capt. Vox mener, at Ladningens Uddunstning har bevirket Sygdommen, og tvivler ikke paa, at dersom hans Søn ikke var bleven et forskaanet for den, og denne raske Dreng ikke havde viist saa uforligneligt Mod og Udholdenhed, vilde baade Skib, Ladning og Mandskab have været tabt, da man desuden havde temmeligt stormfuldt Veir i hine 11 Døgn.
Aalborg Stiftstidende, 1834-10-06
Aalborg Kirker. Døbt. Den 28de Septbr.: Muursvend S. Sørensen, Klæstrups Datter, Caroline Kirstine Sørensen, Fadd. Muursvend E. Froms Kone, Pigen C. Møller, Muur, svendene P. C. Møller, J. W. Bohn, N. Thise, J. P. Jensen, J. Johnsen C. Kynel, J. Walther, Snedkersvend C. Kleis, Smedsvendene A. Petersen og M. Poulsen.
Aalborg Stiftstidende, 1834-10-06
Bekjendtgjørelser. At Kjøbmand C. P. Fage i Frederikshavn ved Døden er afgaaet, den 28de Dennes, bekjendtgjøres herved sørgeligst for fraværende Slægt og Venner. Frederikshavn, den 30te September 1834. R. Bergen.
Aalborg Stiftstidende, 1834-10-06
At det behagede Forsynet igaar Aftes Klokken 81, efter to Dages Brystsygdom, at bortkalde vor yngste kjerreDatter, Pauline Sophie, 7 Maaneder gammel dette bekjendtgjøres sørgeligst for fraværende Familie og Venner. Aalborg, den 6te October 1832. Lovise Svendsen, D. Svendsen. født Bæhr. At Fortegnelserne over de valgbare Grundeiere i 1ste, 3die, 4de, 5te, 7de, 8de 9de, 10de og 11te Valgdistricter, for Kjøbstæderne i Nørrejylland, Dags Dato ere henlagte paa Politikammeret og i Klubselskabet Enigheden her i Byen, til Eftersyn for de af Byens Jndvaanere, der maatte, ønske at gjøre dem bekjendte med samme, indtil den 12te i denne Maaned; dette undlader jeg ikke herved at bringe til almindelig Kundskab. Aalborg Stiftamthuus, den 3die October 1832. Castenschiold,
Aalborg Stiftstidende, 1834-10-06
Valgdirecteur.
Aalborg Stiftstidende, 1834-10-06
En Stald paa 7 Fag med Gaardsplads og et Huus i Gaarden paa 10 Fag med trende Skorsteenspider, hvoraf den ene er indrettet til Smedie, beliggende i Tiendeladen, kan erholdes tilkjøbs for billig Priis, naar Liebhabere, henvende sig til Farver Schierven.
Aalborg Stiftstidende, 1834-10-06
Paa Ny-Torv kan 4 Værelser faaes tilleie af en eenlig Person, enten samlede eller separate, og om det ønskes, kan Kosten faaes i Huset. Bogtrykkeriet giver Anviisning.
Aalborg Stiftstidende, 1834-10-06
En confirmeret Dreng, som skriver og regner godt, kan strax blive antaget i Handelslære. Det Nærmere erfares paa Adresse-Contoiret.
Aalborg Stiftstidende, 1834-10-06
En complet Jægeruniform kan faaes tilkjøbs. Stiftsbogtrykkeriet anviser. De Værelser i Gaarden ; 284 ved Stranden, som nu ere beboede af Herr Lientenant v. K. nell, kunne til förstkommende 21de October er holdes til Leie. Aalborg, den 24de September 1831. S. B. Sal. Kaarsbergs.
Aalborg Stiftstidende, 1834-10-06
Silkefarver Leopold Schneiders er flyttet fra Graven og boer nu ved Siden af Hr. Kjøbmand Th. Green, paa Bredegade.
Aalborg Stiftstidende, 1834-10-06
I Aalborg Hospital ere 2de Mandspladse vacante, hvorom Ansøgninger kunne indgives i 4 Uger fra Dato til undertegnede Hospitalsforstander. Ansøgningerne maa være bilagte med Attester om Supplicanternes Alder og Kaar samt Svaghedstilstand, hvor denne tillige angives som Motiv for det Ansøgte, og kunne gamle, ugifte og med gode Attester og moralsk Forhold forsynede Personer og isærdeleshed Borgere, som ved Uheld ere komne i Armod. vente at komme i Betragtning til Optagelse i de ledige Pladse. Aalborg, den 30te Septbr. 1834. Juul.
Aalborg Stiftstidende, 1834-10-06
J Overeensstemmelse med Planen af 4de Februar og 22de August 1825 maa Lægdsværterne for den ordinaire Indqvarteringsholdelse i det høieste beregne og affordre de i Lægdet med dem værende Jnteressenter for Halvaaret fra Paaske til Michaeli Fløttetid 1834. For et med Gift belagt Lægd 43 1/2 s. Tegn pr. Rbd. Grundtaxt, og for et med Ugift belagt 28 3/4 pr. Rbd. Grundtaxt. Hvorfor det herved opgives til Vedkommendes Efterretning, at Lægderne Nr. 3, 7, 11, 15, 19, 23, 27, 31, 35, 1229, 233 og 237, ikke have været belagte med ordinair Indqvartering fra Paaske til Michaeli Fløttetid 1834. Aalborg Raadstue, den 1ste October 1834. Schmidt. Wølfferdt.
Aalborg Stiftstidende, 1834-10-06
Auctioner. Efter Reqvisition af Cancellieraad og Procurator Jensen, paa vedkommende Udlægshavers Vegne, bliver hos Bagermester C. Baggesen, i hans Bopæl paa Algaden her i Byen, afholdt offentlig Auction Mandagen den 20de October førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, til Bortsalg af en Deel Meubler, Sengeklæder, Linned, Kjøkkentøi, 2 Heste, 2 Køer, en Vogn, m. m.; hvilket herved til Lysthavendes Efterretning bekjendtgjøres. Catalog og Conditioner ere forinden til Eftersyn hos AuctionsUreqvirenten. Aalborg, den 6te October 1834. Schmidt.
Aalborg Stiftstidende, 1834-10-06
Fortegnelse. over uindløste Breve ved Aalborg Postkontor for Septbr. Maaned 1834. Hvorfra. Til Hvem. Simon Sørensen i Vedsted. Porto.
Aalborg Stiftstidende, 1834-10-06
Assens. Helsingør. Jens Pedersen Kjærs Enke ved Hals. 22. Md. Schack paa Vestergade i Aalborg. fr. Hjørring. Jens Torp, Skolelærer i Staae i VesterHassing Sogn. Horsens. Gjortlersvend N. Andersen hos Gjortler, Back i Aalborg. Kbhvn.
Aalborg Stiftstidende, 1834-10-06
Skipper Hans Koefoed i Aalborg. Gromd. og Foged Jens Andersen i Gulbek. 22. Skolelærer C. Petersen i Allerup i Helle Lübeck. vad Sogn. Arbeidsmand Asmus Rohesy paa Krastrup. 30. Tøndern.
Aalborg Stiftstidende, 1834-10-06
Capt. Hinrich B. Proft, Adr. Hr. Heine mann i Aalborg. 1 Viborg. Væver Hans P. Hjortes Kone i Aalborg. fr. Aalborg Postkontor, den 5te October 1834. Sørensen.
Aalborg Stiftstidende, 1834-10-07
Frankrig. Man er meget utilfreds over, at man ikke erholder stadige og officielle Efterretninger om Debatternes Gang i det spanske Deputeredes Kammer, Finantssagen angaaende. Vi betale, bemærker et af Bladene, gen Gesandt i Madrid, den aarlige Forvaltning af udenlandske Anliggender koster os mere end 7 Millioner; mere end 1 Million medgaaer til at understøtte Telegraserne, og dog faaer Publicum i dennes vigtige Finantssag ingen andre Meddelel er end saadanne, som Børs=Speculanternes egne Handels=Courerer medbringe. J mindre end 3 Dage kan Regieringen ved Telegrapherne have Efterretning fra Madrid; i alt Fald ere 5 Dage tilstrækkelige, naar Veirliget lægger Telegraphernes Virksomhed Hindringer i Veien. Alligevel gik Regjeringens offentligen Meddelelser i Paris den 25de September ikke videre end til hvad der var passeret i Madrid til den 17de. Denne Langsomhed fra Regjeringens Side har vel tildeels sin Grund deri, at der endnu ikke er meget Godt at meddele, da de allerseneste Efterretninger, man havde om Debatterne, gik til 20de Septbr. og stadfæstede den Formodning, at Sagen endnu ikke er sin Afgjørelse saa meget nær. Iøvrigt ere mange af de Taler, som ved denne Leilighed holdes, høist eensidige og fulde af Udfald mod de andre Magter, medens nogle enkelte behandle Sagen selv med Rolighed og Grundighed.
Aalborg Stiftstidende, 1834-10-07
Da Efterretningerne om Spanien fornemmelig erholdes over Frankrig, optage vi under denne Artikel tillige hvad Dagsposten har bragt os fra denne Deel af Halvøen. D. Carlos har i et saakaldet kongeligt Decret af 18de September, i sin Datters Donna Jsabella den 2dens Navn, og efter at have hørt sit Minister=Raads Mening, erklæret hele Spaniens Nordkyst, nemlig Gallicien, Asturien og den til Havet grændsende Deel af Burgos m.v. i Blokade=Tilstand, paa Grund af, at det var kommet til hans Kundskab, at der i forskjellige Havne i Europa fragtedes Skibe, for at tilføre Dronningens Parti Krigsfornødenheder. Skjøndt denne Blocade er decreteret omtrent i samme Udtryk, som den, vi oplevede for noget over 20 Aar siden, vil den dog nok neppe vække saamegen Bekymring i Handelsverdenen: Det har formodentlig været en fuldkommen Pause i Prætendentens egentlige Krigsforetagender, der har forundt ham Tid til at begynde denne Krig paa Papiret, thi de Beretninger, man har om Affairer hist og her, imellem Dronningens og Prætendentens Tropper, ere saa modsigende, at det rimeligste er, at der slet Jntet af Vigtighed er forefaldet. *** Portugal.
Aalborg Stiftstidende, 1834-10-07
Efter en Beretning, som Bladet Times modtog ved en Coureer den 27de om Middagen, og strax i et Tillægsblad kundgjorde sine Læsere, skal Don Pedros Sundhedstilstand, den 21de have været saa slet, at man formodede hans Død samme Dag. For at forebygge alle de Vanskeligheder, som dette Dødsfald kunde foranledige, havde de portugisiske i Cortes erklæret Dronningen for myndig, og hun havde derpaa strax overdraget Hertugen af Palmella at sammensætte net nyt Ministerium og selv at overtage Portefeuillen for de udenlandske Anliggender. Hr. Carvalho faaer Finants=Ministeriet, og den nuværende Krigsminister Hr. Freire Marine Ministeriet. Efter Forlydende ville ogsaa Hertugerne af Terceira og Valenga, saavelsom Greven af Billa-Real, indtræde i det nye Cabinet. Dette Ministeriums Sammensætning vækker almindelig Tilfredshed i Lissabon. - Den Pedro seer sit Endeligt med Fatning og Rolighed imøde; han var endnu i Besiddelse af alle sine Aandskræfter og Statens Anliggender vedblive at beskjæftige ham uafbrudt. Han har kaldet en Deputation af samtlige Oberster og en Soldat af hvert Regiment af de i Lissabon garnisonerende Tropper for sig, og i en rørende Afskedstale overdraget dem lat bringe hele Hæren hans Tak for dens, ham beviste Tjenester.
Aalborg Stiftstidende, 1834-10-07
Preussen. Det lader som Spaniens Creditorer ville kunne gjøre Regning paa en kraftig Understøttelse af deres Sag hos flere Cabinetter, da det i en Skrivelse fra Berlin af 29de Sptbr., allhedder, at den spanske Finantssag ogsaa der er Gienstanden, for den almindelige Omtale. Alle andre Statspapirer ere, saa at sige, forsvundne af Handelen. Jhændehavernes Haab, skal oplives noget derved, at den preussiske Finantsminister Hr. Maasen hylder den Anskuelse, at samtlige Europas Cabinetter bør være enige om, ved kraftige Forestillinger hos det spanske Cabinet, at forsvare deres Statsborgeres Eiendom.
Aalborg Stiftstidende, 1834-10-07
Man gaaer i Berlin endog saa vidt, at man paastaaer, at alde nordiske Magter af Dronning Regentinden skulle ville forsaa hendes ubetingede Forkastelse af Cortes=Beslutningerne saafremt disse ikke gaae ud paa at anerkjende samtlige indgangne Forpligtelser. J modsat Fald ville disse Magter strax anerkjende Don Carlos som Monark og understøtte hans Foretagender paa alle mulige Maader. Der berettes ogsaa fra Berlin om en Sygdom, som man der kalder gastriske Febre sen Mavesygdom, som bortriver mange Mennesker, og endnu raser stærkere i Potsdam og Spandau. Fra sidste Sted var hele Garnisonen beordret til Berlin til en Parade, og det viiste sig da, at et eneste Compagni paa 180 Mand talte 137 Syge, af hvilke 129 vare angrebne af benævnte Feber.