Politivennen, 1807-01-01
Tanker i Anledning af det i No. 489 af Politivennen indrykkede Forslag til et tilstrækkeligere Antal Sprøjtes og Brandredskabers Anskaffelse for Kjøbenhavn. (Efter Jndsendt). Endskjøndt Jndsenderen af dette med Fornøjelse har læst de to Forslag, som i den ovennævnte Anledning indeholdes i No. 489 af Politivennen, og troer med sammes Forfatter, at deres Jværksættelse vilde medføre betydeligt Gavn ikke allene for Brandassurantsen, men hvad mere er, for Hovedstaden, og hvad endnu er langt mere for hele Staten, vilde han dog ønsket, at Forfatteren ikke havde fattet sig saa kort. Saaledes vilde det have været ønskeligt, om Forf., hvis ellers dette havde været ham muligt, vilde oplyst hvor stor virkelig den Beskadigelse var, som indtil tredie Bombardementsnats Ende var tilføjet Vandredskaberne; thi at disse dog virkelig endnu havde ikke liden Kraft, kan sees ved de hist og her i St. Gjertrudstræde, paa Kultorvet, i Frederiksborggade, i Løvstræde o. fl. St. dels midt imellen, dels lige imod Luernes hele Magt staaende og dog reddede Bygninger. Det er vist nok sandt, at et Sæt af 150 nye Sprøjter, til Reserve, med alt Tilbehør, ikke vilde koste saameget som en eneste Orlogsbrig, at naar Summen til deres Anskaffelse endog skulde anskaffes ved Laan, vilde den aarlige Forrentelse af denne Sum, fordelt paa Brandassurantsens Jnteressenter, ikkun volde hver en Udgivt af nogle Mark, sam vel ingen af disse vilde finde trykkende, naar han derved vandt den kostelige Trøst, at endog samtlige Brandredskabers Ødelæggelse, ved de voldsomste Tildragelser, ikke i sig selv indeholdt nogen Forøgelse af Fare, da man strax kunde gribe til Reservestellet af Brandredskaber, og altsaa med samme Magt som forhen bestride Jlden, imedens det ordentlige Stel udbedredes eller fornyedes. Forfatterens andet Forslag, at opmuntre, ved Lettelse i Assurantsafgivter, eller paa anden Maade, Husejerne til Sprøjters Anskaffelse, enten hver for sit Sted, eller flere i Fællig, er ogsaa sikkert nyttigt, og vil formodentlig ikke undgaae Opmærksomhed. Dog ønskede, at Forfatteren tillige havde gjort opmærksom paa, at selv de hos Jsenkræmmerne falholdne Haandpumper, især af den bedre Art, naar deraf havdes i hver Etasse og paa hvert Loft, og samme vel at mærke, stedse holdtes i forsvarlig Stand, vilde være af betydelig Nytte, og at deres Anskaffelse, der koster saalidet, burde udtrykkelig paalægges enhver Husfader, Ejer eller Lejer, for sine Værelser og Lejligheder, hvad enten Ejerne anskaffede en rigtig Brandsprøjte til Stedet eller ej. Jndsenderen vil nu tilføje hine Forslag følgende af hans egen Tænkning. 4) Vandforraad er det samme mod Jld som Kugler og Krud imod Fjenden. Uden et overflødigt aldrig oplenset Vandforraad er den overflødigste Forsynelse med Brandredskaber kun et mangelfuldt Middel, det samme som Krud uden Kugler eller Kugler uden Krud. Aldrig vil jeg nægte, at Tilførselen af Vand skeer her med en Hurtighed, der virkelig er priselig, men det Tilfælde kan dog indløbe, at en Sprøjte, der er i sin bedste Gang, der virker paa en yderst vigtig Punkt, kan for Øjeblikke (jeg vil ej sige mere) mangle Vand. Et saadant Øjeblik er et uberegneligt Tab; hvad en Spand Vand kunde udrette i samme kunne halvtredsindstyve maaskee ikke i det næste. Om det end sættes, at Vandførselen ved en Kjøbenhavnsk Jldebrand, der hænger af hundrede Ting, af Karlen, af Hesten, af Seletøjet, af Pumpen, af Sluffen, af Tønden o. s. v. gik aldrig saa rask, vil dog enhver, der har seet sig om udenlands, være enig med Jndsenderen, at slig Vandtilførselsmaade staaer uendelig langt tilbage i Virksomhed og Usvigtsomhed for den Maade, hvorpaa andre store Stæder have sørget for deres Brandsprøjters Vandforsynelse. London og Hamborg ere herpaa lysende Exempler. Hin førstnævnte Stad er maaskee for langt borte og mindre kjendt; lad os da holde os til den anden, og hvormange af os ere ikke da de, der kjende Hamborg, og vide hvordan dets Sprøiter faae Vand. Ved de paa Alsteren (en liden gjennem Staden løbende Flod) anlagte Trykværker drives Vandet i Højden, og da der overalt i Gaderne er anbragt opstaaende Rør paa Vandrenderne, hvori Vandet kan træde op, naar en Hane paa Renden aabnes ved en i samme opstaaende Rør nedsat Nøgle, saa vil Vandet af sig selv (det er at sige ved Trykverkernes Kraft) træde op i de paa det opstaaende Rør, anbragte og til Vandkommen eller Sprøjten ledende Anbringere. Sprøjten er saaledes ikke et Øjeblik uden Vand, fra det første af da den ankommer etsteds i Gaden, og indtil den ikke længer skal bruges. Her har virkelig i Kbhvn ikke allene været gjort Forslag til Trykverks Anlæg, men samme Forslag er endog bifaldet til Jverksættelse. Tingen er imidlertid endnu aldrig kommen videre, Paa den anden Side er det unægteligt, at et eneste Trykverk ikke var nok. Dersom Vandet til Slukning fornemmelig skal komme fra Færskvandssøerne, og Trykverkerne altsaa drive disses Vand, da er Jndsenderens Tanker i den Henseende følgende. Fra hver af de tre Søer bør graves en bred Kanal, omtrent som Fæstningsgravene, lige indtil Glasien, og i denne Ende af Graven bør Vandkisterne anbringes for Kjøbenhavns Render, og ligeledes for Trykverksrenderne. Herved opnaaes et dobbelt Gavn. Thi først har man en kortere Rendelægning, og altsaa mindre Bekostning derpaa. For det andet gjøres derved en Fiende umuligt, hvad man saae han nylig gjerne vilde gjort, og kun af Lokalukyndighed ej fik udrettet, at overskære Renderne. Videre bør enten tæt indenfor Volden, som bedst var, eller paa andre passende Steder anlægges tre Trykværker, drevne enten ved Damp eller Heste. Naar Vandet i disse Verker drives 24 Alen op, vil paa de fra samme ind i Gaderne gaaende Render kunne anlægges Poster, der vare istand til at give Vand af sig selv i de allerhøjeste Etafjer i Staden. Det forstaaer sig, at disse Poster ikke uafladelig skulde løbe, men være forsynede i hvert Kjøkken med en Hane, der lukker sig af sig selv naar den derunder anbragte Vandbeholder er fuld (E. Jndretning som haves i hvert Køkken i London) - Det er indlysende, at slige Vandportioner fra Trykverket vilde med Begjærlighed søges af Husejerne, da deres Bygninger derved vandt saa meget. Men ikke burde slige Portioner være at købe med en Sum engang for alle, men med en aarlig Afgivt til vedkommende Trykverk. Jndsenderen skulde tage storligen Fejl, om ikke derved vilde indkomme saameget, at ikke blot Vedligeholdelsen af Trykverket derved kunde bestrides, men endog Bygningsomkostningerne forrentes og efterhaanden tilbagevindes. - Enhver saadan Husportion maatte ved en Hane kunne afskæres, for ikke i Jldebrandstilfælde at aftrække Vandet. - Paa den i en Gade liggende Trykverksrende maatte i passende Frastand fra hinanden være opstaaende Rør, hver over sin Hane paa Renden, og endende lige med Gadens Stenebro, hvor en rundet Sten eller en Jern Tol maatte lukke. J saadant Rør maatte Anbringeren til den nærmest posterte Sprøjte kunne skrues, da saaledes Vandet uophørligen vilde tilstrømme. (Fortsættes).