JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1778-09-18
Tirsdagen den 29de Sept. førstkommende, om Formiddagen Kl. 12 Slet, bliver paa Børsen her i Staden af Hr. Justice=Raa og Myndt Directeur Knoph ved offentlig Auction opbuden, og for høyeste Bud bortsolgt 190 Actier i det saa kaldte Frølandske Jernværk, beliggende i Christiansands Stift i Norge, som den fallerede Hr. Justice=Raad Jselin haver kjøbt af bemeldte Justice=Raa Knoph, men haver ikke siden tilfulde fuldkommet Kiøbet, hvorfore de nu for hans og Fallitboes samt Cautionistes Regning vorde bortsolgte, alt efter de Conditioner, som nærmere paa AuctionsStedet skal blive bekiendtgjort, og forinden kan faaes til Eftersyn hos Hr. Secretair Schifter i Kiøbenhavns Hof og Stads RetSaa blive og, i Henseende til den 14de s. af den imellem dette Værks Jnteressentere den 6te Junii 1774 indgangne Convention, Værkets nu værende Herrer Jnteressentere hermed underrettede omdenne Auction, paa det at de behagentlig ved den vilde indfinde sig. for at iagttage den dem efter bemeldte i tilkommende Forkiøbs Ret da Hammerslag ellers skeer til hvo anden der bliver Høystbydende. Tirsdagen den 29de Septbr. førstkommende, om Middagen Kl. 12 Slet, bliver paa Børsen her i Staden ved offentlig Auctier opbuden og til de Høystbydende uden videre Auction bortsolgt: 237 Actier i det Froelandske Jernværk, beliggende i Christian sands Stift i Norge, Hr. Justice=Raad Carl Frederich Jselins Boe tilhørende. 166 Dito Actier tilhørende sal. Justice=Raad Waagers umodige Børn. 10 Dito tilhørende Mad. Sønnicksen her i Staden. Alt efter de Conditioner, som paa Auctionsstedet vorder bekiendtgjort; Ellers meldes til Liebhabernes Efterretning, at ovenmelt Frøelands Jernværk, efter en der over i Aaret 1772, forfattet Forretning, efter al Anseende er et med de bedste Jernværker Sønden fields i Norge, saasom det er tilstrækkelig forsynet med Malmer, som findes i Nærheden af Værket, og ligeledes haver tilstrækkelForraad af Kull af de Værket tillagte Circumserencer. Leyligheden til Transporten er beqvem, og endelig ere alle Bygninger, Damme, Vandledninger og Maschiner af udsøgte Materialier ny- og varige. Benævnte Forretning over Værket kan vorde Liebberne foreviist, hos Procurator Andersen, boende i Klædeboer, At Christian Tyberg er ey længere i min Tieneste, bekiendt NB. giøres herved af B. Hammond.
Berlingske Tidende, 1778-09-18
Løverdagen den 29de August. er bierget et Anker af mig under tegnede paa Stor Strømmen, imellem Marene og Gaaben, Ankeret er draget uden Toug, og staaer paa Gaabens FærgebriEieren adressere sig imod Biergeløn. Gaabense, den 2den Setember 1778. Rasmus Nielsen, Færge Karl.
Berlingske Tidende, 1778-09-21
Florenz, den 31te Aug. Efter at der for nogle Dage siden var ankommen en Courier fra Wien med vigtige Depecher, er Hs. Kongel. Høyhed, Storhertugen, i Gaar mod Aften i Følge af Grev von Goes reyst til Wien, og som man forsikrer, skal Hs. Kongel. Høyhed, hans Gemahlinde, følge efter. De bevægende Aarsager til denne hastige og uformodentlige Reyse, ere hidindtil ikke bekiendte.
Berlingske Tidende, 1778-09-21
Venedig, den 28de Augusti. Alle vore Consuler i Havnene af Oceanet, den Middellandske Søe og Archipelago ere strængeligen forbudne, at tage den mindste Andeel i nogen Prise eller at kiøbe noget af det, som Engellænderne og Franzoserne i den nærværende Kri maatte tage fra hverandre, at lade nogen af begge Nationers Kapere indløbe i vor Republikes Havne, og, kortelig, paa alle Maader at iagttage den strængeste Upartieskhed, hvilken end og strækker sig saa vidt, at ingen Venetiansk Undersaat maae gaae i Engelsk eller Fransk Tieneste.
Berlingske Tidende, 1778-09-21
Af Breve fra London, den 4de, 8de og 11te Sept. Man har i disse Dage med stor Længsel ventet paa en Efterretning om en anden og nye Action imellem den Kappelske og den Franske Brestiske Flode under Grev d'Orvilliers, men indnu Dag den 11te er intet derom at høre. Ja man veed endikke her med Vished, hvor begge Floder nu befinde sig, eller nyelig have været. Saameget er allene vist, at Admiralitetet har den 4de huj. faaet en Expresser fra Admiral Keppel, og at samme Expresser Dagen derpaa er sendt tilbage til ham. Det heed da, at vor Flode havde den 28de Aug. befundet sig i Sigte af den Franske. Man længes saa meget meere efter Tidende om en Trefning imellem begge Floder, da dens Udfald vilde have stor Jndflydelse paa adskillige Koffardie=Floders Sikkerhed eller Usikkerhed, hvilke man endnu venter fra den Middellandske Søe og fra Gibraltar, fra Portugal, fra Vestindien, og fra Newsoundland. - Et stort Antal Koffardieskibe er dog, efter Beretninger fra Plymouth af 7de huj., der lykkelig ankommen med Krigskibet Suffolk paa 74 Kanoner. Mange forventende Koffardiesahrer vil formodentlig indløbe til Cork, og til at beskytte samme, saavelsom Kysterne krydse nu i den Jrlandske Kanal 5 Krigskibe, 2 Fregatter og 1 Chalouppe. Om vore Krigs Floder under Admiralerne Howe og Byron, saavelsom om den Franske d'Estningske Flode, haves ingen Efterretning. Den nye Krigs Flode, som samles i Spithend, bestaaer af 1 Skib paa 100 Kanoner, 2 paa Ho, 10 paa 74 og 2 paa 64 Kanoner, foruden adskillige Fregatter og mindre Skibe. Det sattes jo længere jo meere paa Matroser. De Kapere, som skal udløbe fra Themsen, maae desaarsag give 6 Guineer Haand=Penge.
Berlingske Tidende, 1778-09-21
Jtalien, den 27de Augusti. For nogle Dage siden seylede et Fransk og Engelsk Skib sammen fra Ancona til Goro, for at indtage en Ladning af Korn. Der blev solgt dem begge Korn; dog gav Sælgeren, det Franske Fortrinet, saa at denne først blev ladet og afseylede. Men Engellænderen, som førte 18 Kanoner, løb udfor i Veyen, og gjorde Franzosen, som ikke var bevæbnet, med Skib og Ladning til en Prise.
Berlingske Tidende, 1778-09-21
Livorno, den 26de Aug. Capitainen paa en Ragusisk Pollacke, som kom fra Levante, har berettet, at han i Vandene ved Pantelleria har trufset 4 Franske Krigskibe og en Skebekke, og at samme i hans Paasyn har taget et Engelsk Koffardieskib. Man siger vel her, at der med det første turde komme en Engelsk Escadre til den Middellandske Søe, for at beskytte den Engelske Handel; men efter al Anseende er dette Udsagn meere et Ønske af Kiøbmændene, end et virkeligt Haab.
Berlingske Tidende, 1778-09-21
Rotterdam, den 15de Sept. Capitain Birk von Breem, som er ankommen her fra Nantes, beretter: at han den 6te Sept. paa Høyden af Lezard har seet en Flode af omtrent 80 Seylere; han har havt 3 Engelske og 1 Americansk Kaper om Bord. Engelænderne havde behandlet ham vel, men den Americanske havde berøvet ham noget Sukker. - Videre beretter Capit. FrankSmeer, som er ankommen hertil fra Bourdeaux, at han omtrent 16 Mille fra Qvessant har mødt den Franske Flode, som foruden smaae Skibe var 31 Rangsskibe stærk, og om trent 8 Mille fra Lejard havde den Engelske Fløde krydset, og bestod af 80 Seylere.
Berlingske Tidende, 1778-09-21
Madrit, den 23de Aug. Et anseeligt Tog svart eller Beleyrings Artillerie er afgaaet fra Zamora i gammel Castilien mod Gibraltar. Adskillige Bevægelser ved Regimenterne i Andalusien, og de daglig fra Krigs=Cancelliet udgaaende Ordres give Anledning til at formode et forehavende mod bemeldte Plads.
Berlingske Tidende, 1778-09-21
Paris, den 11te Sept. Fra Grænd Orvilliers Fløde har man endnu ingen vigtig Efterretning erholdet. Den skal forstærkes med 2 Skibe. Der tales endnu stedse om en Expedition mod de Øer Jersen og Guernsen.
Berlingske Tidende, 1778-09-21
Prag, den 2den Sept. I dette Oveblik indløb det Rygte, at Kongen havde bragt en Deel af sin Armee omkring Biergene til Prinds Henrich. Dersom dette er vist, tør Optrinnet i Bunzlauer og Leitmeritzer Kredsen blive heftigere end det hidindtil har været, da man bestandig paa Keiserlig Side har søgt paa alle muelige Maader, at undgaae Menneske-Blods Udgydelse. Saa vel paa Udskrivelse som Contributioners Jnddrivelse er ingen Ende. Alle optænkelige Kiøken- og Taffel=Frugter, endog Lampertske Nødder, maae leveres. Just nu erfaret man, at General Landon er gaaen over Jser; hvoraf man formoder et vigtigt Optrin.
Berlingske Tidende, 1778-09-21
Warschau, den 9de Sept. De Russiske Tropper, som befinde sig i disse Lande, skal have faaet March-Ordre, uden at man egentlig veed, hvorhen.
Berlingske Tidende, 1778-09-21
Berlin, den 15de Sept. J Følge de seeneste Efterretninger fra Bøhmem af 11te huj., er Hs. Majests. Hoved=Qvarteer den 8de huj. bleven forflyttet fra Lauterwasser til Wildschütz. Om Natten imelmem den 1ste og 2den huj. har et stærkt fiendtligt Korps vover et Angreb paa det Wunschiske Korps ved Reinerts, og har især truffet paa Grenadeer Bataillonen von Giller, ja var allerede faldet samme i Ryggen. Men denne Bataillon har saavel forsvaret sig, at Fienden maatte trække sig tilbage med et anseeligt Forliis.
Berlingske Tidende, 1778-09-21
Fra det Brandenborgske, den 9de Sept. Nogle Rigs=Tidender giøre sig megen Umage for at opfinde og bekiendtgiøre ugrundede Efterretninger og Armeerne i Bøhmen. De melde f. Ex. næsten hver 14de Dag, at der ere 20000 eller 50000 nye Croater paa Marchen, og at der bliver afstukket en Leye for samme ved Prag, eller ved Jablunka eller ved Jaromirs; men føyer dog viseligen hertil, at ingen veed noget af deres March, saasom de marchere i al Stilhed. Men intet er meere overdrevent, end Efterretningerne om Desertionen ved vor Armee. J et af disse Blade bliver blant andet fortalt, at der i 5 Dage vare ankom ne 1482 Deserteurer ved den Keiserlige Armee. Af lige Beskaffenhed er og den Efterretning om de mange Døde af Blodgang i den Preussiske Leye.
Berlingske Tidende, 1778-09-21
Fra det Brandenborgske, den 16d Sept. Fra Prinds Henrichs Armee er indløbet den Efterretning, at Hs. Kongel. Høyhed er den 12te hujus med sin Armee rykket frem mod Leutmeritz, og den 13de hujus passeret Elven, og har taget sit Hoved=Qvarteer i Jsticht witz. Paa denne March ere af de Billingske Husarer 80 Østerrigske tilligemed en Ritmester tagne til Fanger.
Berlingske Tidende, 1778-09-21
Kønigshof i Bøhmen, den 29de Augusti. Man formodede i Begyndelsen, da Fienden brækkede en fra sin Leyr ved Nachod, at han havde taget sin Tilbagemaratil det Glatziske. Omtrent 3 Dage efter, og efter at have gjort en besværlig March igiennem Kongsreicher Skov, uden at blive opdaget, lod han sig see ikke langt fra Arnaupaa hin Side Elven. Han vilde passere denne, for at foreene sig med Prinds Henrich, men blev dreven tilbage. Efter 2 Dage brækkede han igien og med sin Leye, og gjorde adskillige masqverte Marcher igiennem Skovene. Endelig kom han til Syne paa den 3die Dag ved Hohenelb, og vilde der gaae over Elven, men blev ved en stærk Kanon-Jld og ved de Keiserlige Grenadeer=Batailloners tavre Modstand, tre gange dreven tilbage. Ved samme Tid attaqverte General Wurmser den fiendtlige Arriergarde med saa god Lykke, at 350 fiendtlige Heste ved det Barcoiske Husar=Regiment bleve tagne, overhovedet 500 Mand gjorte til Krigsfanger, og 9 Kanoner erobrede. Kongens Armee er nu adskilt i 3de Dele: Kongen staaer med Hoved=Armeen paa Høiene ved Trautenau, og Keiseren ved Oels ligeledes paa Høyene, saa at begge Armeerne kunde see hverandre i Teltene. KronPrindsen af Preussen staaer med 30000 Mand en Miil herfra, og bliver observeret af et Korps, som commanderes at den Keiserlige General af Cavalleriet, Græv Jacomin. Paa de Glatziske Grændser staaer General Wunsch med 12000 Mand, og har General Wurmser imod sig.
Berlingske Tidende, 1778-09-21
Extract af en Skrivelse fra Prinds Henrichs Ley ved Rimes. I Dag den 7de Sept. om Morgenen Kl. 3 i et meget ondi- og stærkt Regnveirlig, havde den Østerrigske General de Vinsdet Project, at ophæve vores Post i Klosteret Pøsig, som er besadt med 1 Officier, 3 Underofficerer og 40 Mand af den frivillige Bataillon von Kleist. Man kan fra denne Post observere den Østerrigske Leye og alle Bevægelser i samme Dette gjør den vigtig. For at udføre den forehavende Steeg, lod Fienden omtrent 2 Batailloner med nogle Kanoner tage Veyen til Hunerwasser, og attaqverte der Posterne af det frie Regimente von Hordt, for at hindre, at man ikke derfra kunde komme dem i Flanken i deres Attaqve mod Klostere, Posia. Fienderne lønnede nogle Kanonskud paa vore yderste Husar=Poster, som strax retirerede til Infanteriet. Paa samme Tid klavrede en Mængde Jnfanterie op til Pøsig Bierger men man kunde ikke i Mørker komme efter deres Antal. Angrebet paa alle Kanter af Klosteret Pong, som er indsluttet ved temmelig døye Muure, skeede med en dettig Jnfanterie Jld, og for at forcere Posten, havde Fienden forsynet sig med Øxer, Stier og fleere saadanne Redskaber, som han maae have troet, at kunde bruge med Fordeel i Mørket. Men Officieren, som commanderte i Klosteret, Lieutenant tron Bellerbeck af det Munschiske Regiment, forsvarede sig meder get og gav fra alle Sider en levende og ris Jld. Søldaterne kastede Steene, Træe og Kiødser med paa Fienden og nedde ham til efter to Timers Fægtning, at gaae tilbage med gierrettet Sag. Paa Pladsen efterlod Fienden 15 Døde af Tallet paa de bortkastede Geræhrer kan maa slutte at han naar have hast over 80 Mand Døde og Blesserede. Paa vor Side havde ikke en eeneste Mand bleven blesseret, dersom ikke en Soldats overdrevne Bravour havde ført ham op paa Naaren, hvor han blev saaret i Beenet.
Berlingske Tidende, 1778-09-21
Helsingøer, den 21de Sept. Den 18de hujus indkom her i Kongel. Engelsk Skib med 1 Mai, en meget stærk Seyler, som paa Engelsk kaldes en Cutter, der fo ter 10 svære Kanoner, 6 Svinghasser og 75 Mand, ligeledes ind som 18 Hollandske, 2 Danske fra Norge til Kiøbenhavn, 2 af og i Stettin fra London, 2 af og til Danzig fra Amsterdam. Den drettes, at bemeldte Engelske Cutter har i 18 Maaneder taget 12 lige Franske og Americanske Kapere, hvoriblant 2 Hollandske og 1 Svensk, som var fragtet for Fransk Regning. Prisernes Værdie, tar beløbet sig saa høyt, at hver Matros af de 75 fik 2000 Pd. St. med de sidst ankomne Engelske Convon=Skibe, som ikkun have været 5 Dage underves fra London, berettes, at den Fløde af 80 Skibe, som udgik af Sundet uden Convog, var lykkelig hiemkomnet. Den 19de huj. indkom fra Nordsøen 6 Engelske, hvilke strax tiscolede, 2 store Hollandske Fløytskibe paa 300 Læster af og fra Dorth til Wiborg, at lade med Breder, i Dito større Skib af og fra Ostende til Friderichshaven, at lade med Breder, i Bremer, fra Cronsnich med Salt, 5 Engelske af og fra Hull i 4 Dages Sen lads, beretter paa Hidreysen ey at have seet nogen Kapper, 3 Svenske fra Marstrand og Gothenborg med Sild, Skip. Henrich Balsgaard af Aalborg fra Bourdeaux med Viin og Brendeviin, afgii Gaar til Kiøbenhavn, efter at have udlosset her lidet af Ladningen, 1 Snov af og til Petersborg fra Bourdeaux. Den 20de huj. indkom fra Nordsøen i Engelsk fra London til Petersborg, 1 Dito med Steenkull til Kiøbenhavn, i Svensk af og til Nortkiøbing fra Nantes med Stykgods, 17 Hollandske fra Amsterdam, og fra Ostersen ankom 2 Hollandske, 2 Danske Grønlandsfahrer af og fra Kiøbenhavn til Straat David, der at overvintre, i Dansk at og til Norge. J Sundet ligge for contrair Vind alle de sidstmeldte Engelske Skibe med de 3 Engelske Fregatter og 1 Cutteer, samt de Spanske Kongel Fregatter og 35 andre Skibe. J Havnen indkom den 18de huj. 2 Fartøyer af og fra Seyerøe med Ærter, 1 fra Nyekiøbing med Byg og Rug, Skipper Balzer Hinch af og fra Cappemed Smør, Ost og Gryn. Den 20de huj. udgik Mogens Jensen til Rostok og Jørgen Jensen til Ærveskiøbing.
Berlingske Tidende, 1778-09-21
Kiøbenhavn, den 21de September. Den 12te Aug. 1778 er Detlef Juhl allern, beskikket til Postmester i Friderichstadt. Den 16de Sept er Underrets Advocat Thomas Balthasar Adolph Bøysen i Hadersleb beskikket til Ober=Landrets- samt Regierings=Advocat i Hertugdommet Schleswig.
Berlingske Tidende, 1778-09-21
Under Dato Fredensborg den 20de Aug har Hs. Majest allern, udgivet en Forordning om den Finmarkske Taxt og Handel.
Berlingske Tidende, 1778-09-21
J Anledning af vores allernaadigste og dyrebareste Dronning Juliana Maria høre Fødselsdag, der indfaldt den 4de September a. c., blev udi Desbach af Hr. Etats=Raad Mülsit og Frue indbuden i deres Huus et talrigt Selskab af Stedets og de der i Egnen boende fornemste Familier, der alle tage, Deel udi et prægtigt og vel indrettet Middags Maaltid, hvor man og hørte en bestande Canonade, samt ved Potalers Udtommelse forenede Selskabet fine allerunderdanigste Lykønskninger over Kongen, Dronningen og det gandske Kongenge Huus, at paa Dem maatte nedfløde al Velsignelse. Efter Maalt det blev Dands, som continuerede til den paa Natten, da enhver glade henvendte sig en Rolighed. Stats Raaden med Frue, som Menneske Elskere, forglemte heller ikke Stedets Fattige, men forsynede dem med et godt Maaltid, samt Penge=Gave til mange Dages Ophold, hvorved de bestandig havde Anledning at udsse sine Bønner over vares dyrebareste og allernaadigste Dronning. - Søndagen, den følgende 6te September, blev udi Drøbachs Kirke holde en meget vel indrettet Bøn af Hr. Mads Stoud, med glædelig Tak for, at vor allernaadigste Dronning Juliana Maria har opnaaet til Rigernes Beste den velsignede Alder 49 Aar, der ønskedes, maatte forøges til mange fleere velsignede Aaringer. - Efter Prædiken blev af Hr. Etats=Raad Müller spillet den Psalme : O store Gud, vi love dig paa et af benævnte Hr. Etats=Raaden med Frue givne smukke Orgelverk til vor Frelseres Kirke i Drøbach.
Berlingske Tidende, 1778-09-21
Ved Tal=Lotteriets 171 Trækning i Altona udkom: No. 56, 51, 25, 70, 59. Ved Døden ere afgangne: Her i Staden Hr. Hans Henrich Herfordt, Pakhuus=Forvalter ved Tobaks=Magaziner paa Christianshavn, 54 Aar. Den 11te hujus Nicolay Neyman, Klæde=Fabriqueur, 64 Aar. Den 16de hujus Madame Jungnickel, fød Burmester, Gartner Hr. Jung nickels Kiæreste, 62 Aar. Den 16de hujus Jfr. Margarethe Lindenhoff, 68 Aar.
Berlingske Tidende, 1778-09-21
AVERTISSEMENTS. Paa det typographiske Selskabs Bekostning ere efter sidste Bekiendtgiørelser følgende tre Skrifter udgivne: Halsdani Einari (Rectors i Holum) historia literaria Islandix, 19 Ark i stor Octav, 4 Mk. paa Skrivpapiir og 3 Mk. paa Trykpapiir. Christoph Hammers (Kancellieraads og General=Conducteur, over Aggershuus Stift) Hydrologia Norvegica, eller Norsk Vandrige, 20 Ark i stor Octav med et Kaaber, 4 Mk. 8 s. paa Skrivpapiir, 3 Mk. 8 s. paa Trykpapiir.
Berlingske Tidende, 1778-09-21
Herr Doct. og Pastor Schønheyders Underviisninger i Christendommen, anden og sidste Deel, 37 Ark i ordinair Octav 5 Mk. paa Skrivpapiir og 4 Mk. paa Trykpapiir. Disse Skrifter, tillige med de forhen paa Selskabets Bekostning udgivne, faaes ey allene hos mig undertegnede, som Selskabets Forstander, men ogsaa hos Boghandlerne Pelt, Gyldendahl og Buck, saa og hos Mr. Nyrup, boendes paa Vestergade No. 246. Sammesteds kan ogsaa faaes eller eftersees en almindelig Fortegnelse over de for det typographiske Selskab, for Selskabet til de skiønne Videnskabers Forfremmelse, og paa egen Regning ved mig besørgede Skrifter. Schlegel. Det flyvende Hovedsæt, som er Jndholden af Aften Poster No. 67, oplagt anden Gang, faaes paa Avis=Contoiret for 4 s.
Berlingske Tidende, 1778-09-21
Efter afgangne Hr. Jacob Rolsdorph, forrige residerende, Capellan til Lombs Præstegield i Aggershuus Stift er Boet taget under lovlig Behandling; hvorfore Credi og Debitorer i bemelte Stervboe indkaldes inden den i Loven bestemte Tid at melde sig hos Hago Friderich Hjorthøy, mis Sognepræs til Froen og Provst Guldbrand. dalen.
Berlingske Tidende, 1778-09-21
Justice=Raad Bourke af St. Croix Bevilling ved Proclama Aviserne lub pæna præclusi & perpetui silentii at indkalde sine Creditorer.
Berlingske Tidende, 1778-09-21
J Følge ovenstaaende allernaadigste Bevilling indkaldes herved suk pæna præclusi & perpetui silentii alle og enhver, som formeene sig at have nogen Fordring til Justice=Raad Theobald Bourke, samme at anmelde og beviisliggjøre for ham paa St. Croix inden den foreskrevne Tid. Paa Hr. Justice=Raad Bourkes Vegne Colbiørnsen. Allerunderdanigst læst i Kiøbenhavns Hof og Stads Ret, og pertocolleret Mandagen den 14de Septbr. 1778. C. Schifter. Vi Christian den Syvende, af Guds Naade Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug ud Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmersken og Oldenborg, giøre alle vitterligt: at Vi, i Anledning af Hr. Clemmen Poulson Müller, Provst udi Middelsom Herred og Sogne=Præst. for Westervelling og Skiern Meenigheder udi Wiborg Stift i Vort Land Nørre-Jylland, som Executor Testammenti efter afg. Provst Mag. Jens von Haven, hans herom allerunderdanigst gjorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at han udde Kiøbenhavnske Berlingske Tidender, samt de Aalborgske "Jydske Efterretninger og den Wiborger Samler, 3de gange efter hinanden maa indkalde alle dem, som formeene sig at have noget at fordre efter fornævnte afg. Mag. Jens von Haven, at indfinde sig hos Supplicanten inden den i Loven fastsatte Tid, for at anmelde og beviisliggjøre deres havende i Krav, og at saadan i Aviserne gjorte Jndkaldelse maa ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vores allernaadigste Bevilling læses saavel for Herreds=Tinget, som Nørre-Jyllands LandsTing; forbydende alle og enhver herimod, eftersom forskrevet staaer, at hindre eller udi nogen Maade Forfang at giøre, under Vor Hyldest og Naade. Givet paa Vort Slot Christiansborg udi Vores Kongel. Residence=Stad Kiøbenhavn, den = 14de August. 1778. Under Vort Signet, (L. S. Efter Hans Kongel. Majests, allernaadigste Befaling. Luxdorph. P. Aagaard.
Berlingske Tidende, 1778-09-21
J Følge heraf bliver udi de Kiøbenhavnske Berlingske Tidender, samt de Aalborgske Jydske Efterretninger og den Wiborger Samler, 3de gange efter hinanden indkaldet alle de, som formeene sig at have noget at fordre efter afg. Hr. Mag. Jens von Haven, enten som Provst i Middelsom Herred, eller som Formynder for Umyndige, eller i hvad anden Henseende ellers være kan, at indfinde sig hos mig Underskrevne, inden den i Loven fastsatte Tid, for at anmelde og beviisliggjøre deres havende Krav, da enhver derefter skal vederfares hvad Lov og Ret medfører. Westervelling pr. Randers, den 4de Septbr. 1778. Clemmen Poulson Müller.
Berlingske Tidende, 1778-09-21
Udi Knedeborg, Linsgaard Sogn Sticheborg Amt, er sidste afvigte 11te Mai ved Døden afgangen Christen Melchørsen Nør agger; ved Skiftets Begyndelse og siden har, som Arvinger, meldet sig efterskrevne: Hr. Consistorial Raad Holst, Sogne Præst for Winding, Bryrup og Wrads, som Halv Broder til den Afdøde Hr. Peder Fædder, residerende Capellan udi Ringsted, paa sine 3de Døttres Vegne, fordi deres afg. Moder skal have været Halvsøster til benævnte afdøde Christen Noragger: dernæst den afg. Nøraggers leledes bortdøde Moders Søster Datter Helene Christiana Nørag ger, gift med Sr. Niels Lund i Holstebroe, hendes 2de Sønner Christen Nielsen og Hans Nielsen, fremdeles Sr. Poul Severin Nøragger af Holstebroe, hvis Fader var afg. Rasmus Nørager, ligeledes kiødelig Sødskendebarn til den afdøde Christen Melchorsen Noragger, nok 2de den Afdødes Sødskendebørn, nemlig: 1) Giertrud, Maria Noragger, gift med Sr. Ole Peter Kabel i Lemvig, men død og efterladt sig følgende Børn: Sr. Hans Kabel, Kiøbmand Odense, Walborg Maria Kabel, tiener i Warde, Jngeborg Maria Kabel, tiener i Kiøbenhavn, og Anne Dorothea Kabel, værende hos forbemelte sin Broder i Odense; 2) Anne Cathrine Nør agger, tienende S. T. Hr. Major Kaas i Wiborg; hvilke forbemelte Sødskende Børn, eller deres Børn, giør alle Paastand og ArveRettighed, skiønt ingen af dem efter Skifte=Rettens Tilhold, sig i saa Maade har legitimeret; thi vorder herved 3de gange udi de Kiøbenhavnske Berlingske Tidender efter nu brugelig Maade til Skiftets Fremme bekiendtgjort: at der er berammet Auction i Stervboegaarden Knecheborg Onsdagen den 30te Septbr. førstkommende, Formiddag Kl. 9, saa vel over bemelte Gaard med underliggende, som den Afdødes Løsøre og Effecter, til hvilken Tilden afdøde Christen Nøragers rette og sande Arvinger ville fremkomme med lovlige Beviser om deres formeente Arve=Ret; og ellers indkaldes til samme Dag og Tid Stervboens Credi= og Debitorer, de første deres Ankrav at gotgiøre og bevise, som skee bør efter død Mand, og de sidste deres Debit at tilstaae og clarere, for at spare videre Bekostning og Uleylighed, da enhver skal vederfares Ret efter Loven. Norlund, den 21de August. 1778.