Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-04-01
J en Recension over Hr. Grosserer Nathansons Gjenmæle paa Hr. T. Thaarups Anhang til Rühs &c., i Litteraturtidenden No. 12, fremsættes nogle Bemærkninger angaaende vort Pengevæsen, hvori det hedder: at den, som lægger Mærke til, at der i Begyndelsen af Aaret 1813 circulerede i Danmark og Norge omtrent 24 Mill. Rasbdlr., altsaa nok i det første ikke meget over 16 Mill., og nu 32 Mill., vil finde en heel betydeligere Aarsag end Luxus og andre Biomstændigheder, til den Tingenes Stilling, at vor Cours da stod 300, og nu 600. Han vil og finde Grunden til det norske Pengevæsens Forfald deri, at dens Seddelmasse i bemeldte Tidsrum er forøget fra 8 Mill. til henimod 30, paa samme Tid. som Landets Hovedrigdom, Trælasten, er udgaaet af Circulationen; han vil indsee, at det danske Pengevæsen, i Anledning af den i Aaret 1807 udbrudte Krig, kom i yderligt Forhold (Forfald?), ikke fordi man maatte begynde denne Krig med Papirpenge, men fordi deres Masse (i Danmark og Norge) fra det sidstnævnte Aar til Begyndelsen, 1813, steeg fra 26 til 199 Mill. dansk Courant. Det vil videre indsees, at, da enhver Kunde, som det gamle Ord lyder, naturligst løses paa samme Maade, som den er bunden, den overflødige Papiir masses Tilintetgjørelse vil føre den tilbageblivende Deel til den for samme bestemte Værdie." Det er vist nok en Selvfølge, at Papirmassens Jnddragelse er det virksomste Middel til at forhøie den tilbageblivende Deels Værdie, om just ikke altid til den oprindeligen fastsatte, saa dog i det mindste til en fortrinlig høi. Men ei at tale om, at en saadan Jnddragelse maa have sine Grændser, (med mindre at der strax sættes rede Sølv i Omløb i det Jnddragnes Sted), naar den ei skal nedtrykke Handel og Jndustrie, ligesaa meget, som den forbedrer Pengevæsenet, en Forbedring, der deels ikke altid staaer i strængeste Forhold til Jnddragelsen, deels ved at formindske Circulationsmassen i høi Grad, bringer Renterne eller Discontoen, som en Virkning af Pengemangel, til en næsten undholdelig Høide, saa gives der, foruden Jnddragelsen, dog sikkerligen vel ogsaa andre Midler, der kunne forbedre et Lands Cours, og blandt disse hører upaatvivleligen Almeentarvelighed. Anmelderen vil gjerne indrømme Recensenten, at der intet stort udrettes ved Overdaadighedsanordninger, da den menneskelige Forfængelighed er een af de Svagheder, som vanskeligst lade sig betvinge, og saadanne Anordninger, saaledes som Anmeld. ved en anden Leilighed allerede har anmærket, kun give Anledning til alt for meget Angiverie &c., da netop den Strænghed, hvormed de skulde overholdes, af naturlige Aarsager maa forøge Fristelserne til at overtræde dem. Men dette beviser dog endnu ikke, at jo den i nyere Tider saa overhaandtagne Luxus, under nærværende Omstændigheder, er en vigtig Medaarsag til vor ufordeelagtige Pengecours. Rec. mener, at istedet for saakaldte Overdaadigheds forordninger vil uden Tvivl nøiagtig Retfærdigheds Haandhævelse, et velberegnet og kraftfuldt Skattevæsen, samt et virksommere Politie, bedre tilveiebringe god Huusholdning. Mener han hermed "Statshuusholdning, saa har han Ret; men de Enkeltes slette Huusholdning maa dog aabenbart tilsidst virke tilbage paa Statens Oeconomie; thi Staten kan ikke være tjent med Borgere, som ødelægge sig selv og Andre med. Vel troer Recens. naar Enhver tilholdes at betale saavel fine Medborgere som Staten hvad den skylder; ulovlige Erhvervelser, hæmmes, og fremfor Alt, det usalige System af indbildt Rigdom, skabt ved Papirpenge, som udgives over deres Grændse, ophører, saa følger det uden videre foranstaltning af sig selv, at ikke de enkelte og altsaa heller ikke alle, kunne udgive meere end de have Raad til."Men herimod vidner Erfaringen alt for meget; de, som offter Overbaadigheden deres sidste Daler, bryde sig mindst om at de have Raad dertil; for dem, som virkeligen have Raad til at anvende Penge paa Overdaadigheder, har man sædvanligst mindst at frygte i saa Henseende; de skade som oftest snarere Staten ved en modsat Yderlighed: alt for stor Paaholdenhed og Gieragtighed.