Almuevennen, 1844-12-04
En Godseiers Fremgangsmaade imod en Leiehuusmand. Leiehuusmand Niels Christophersen af Udby By og Sogn, imellem Vordingborg og Præst, akkorderede i Aaret 1829 med en anden Mand, om at denne afstod til ham sin Jordlod paa 3 Tdr. Land, tilhørende Lekkendegaardseier. N. Chr. opbyggede derpaa, ganske for egen Regning, et nyt Huus paa 6 Fag, uden at han fik det ringeste til Hjælp af Godseieren. Det Huus hvori Aftræderen boede, skulde han og Hustru have fri Beboelse i, saalænge nogen af dem levede, men N. Chr. skulde vedligeholde det. Huset, som var gammelt, faldt ned, nogen Tid efter at han havde opbygget sit eget nye Huus, og han maatte da ogsaa opbygge dette. For at enhver Læser kan komme til Kundskab om, hvilke uhyre Afgivter han maatte forpligte sig til at svare af samme 3 Tdr. Land Jord vil jeg her anføre Leiecontracten ordlydende saaledes: 1. Huset der af ny er opbygget (men af Leieren) og beliggende paa Udby Mark mod Grumløse Skjæl, modtager han i den Stand, hvori det nu befindes, og samme vedligeholder, men ved Fratrædelse eller Dødsfald, afleverer han eller Stervbo det uden Mangel. 2. Af samme Huus med tilliggende Jordlod, 3 Tdr. Land forretter han en ugentlig Arbeidsdag hvor anvises, paa sin egen Kost og uden Betaling, samt paa den Maade som Fordag. af 30te Januar 1807 foreskriver, eller i dets Sted, aarligen graver, lukker og vedligeholder om min Friskov 450 Favne Grøvter og Gjærder, saaledes som Fordng. 29de Octbr. 1794 foreskriver, og selv staaer til Ansvar for Bøderne, om nogen for Hegnets Slethed bliver sat 3. Tillige betaler han af Jorden og det ved hvert Aars Mortensdagstider, at til mig i Landgilde 6 Rbd. og b, til Udby Gaardmænd 3 Rbd. alt Sølv. 4. Saa forretter han og aarligen en gaaende Kjøbenhavnsreise med Creaturer eller i andet Ærinde, uden herfor at erholde nogen Godtgjørelse, eller i dets Sted forretter 4 Arbeidsdage. 5. Saa forpligtes han og til aarligen at slaae, rive og staksætte i mine Friskove, eller hvor jeg lader anvise, til 4 Læs Høe, eller i dets Sted forretter 4 Arbeidsdage, ligeledes uden Betaling. 6. J Tilfælde jeg skulde finde for godt at paalægge ham at tærske ved Lekkende Hovedgaard for en heel Bondehovning, da skal han være forpligtet at forrette samme imod for saadan aarlig Hovtærkning at nyde enten 8 Rbd. Sølv eller 9 Rbd. Sedler, eller 3 Tdr. Byg, alt hvilken en af disse Dele, jeg finder mig bedst tient med 7. Af Huset svarer han alle Byrder og Forpligtelser til Kongens og det Offentliges Tjeneste. 8. Saa maae det ikke være ham tilladt at indtage nogen som Jndsidder uden min Tilladelse; thi saa er denne Contract brudt og hævet, dog tillader jeg at Niels Madsen og Hustru maa erholde fri Huusly i de 3 Fag Huus i Udby som de nu beboer, saalænge de lever, og haver Niels Christophersen at give dem – en eller begge – saalænge de lever, enten begge eller ikkun en af dem aarligen 4 Skpr. Rug, 4 Skpr. Byg, 12 Pd. røget Flesk, 4 Pd. Smor- og 4 Læs Tørv. De 3 første Artikler leveres hvert Aars Mortensdag; den 4de Artikel leveres efterhaanden, som det affordres, og den 5te eller Tørven leveres St. Hansdagstider, og som bringes til Niels Madsens Boepæl af Niels Christophersen, ved selv af denne anskaffede Heste og Vogn. Til Tørvens Tilberedelse med Opgravning og videre, ere begge Parter lige gode om Arbeidet. Og bemærkes herved: at ved Niels Madsens og Kones Død hjemfalder disse 3 Fag Huus med Hauge og Fortog til Godset og bliver Niels Christophersen aldeles vedkommende. 9. Naar enten Eieren eller Leieren maatte faae isinde at ophæve denne Leiecontract, da skal samme skee med 1/2 Aars lovlige Opsigelse, som fra en af Siderne vorder løskyndiget, og ved Fraflyttelsen bliver Leieren pligtig at erstatte enhver Mangel som maatte vise sig af denne Leiecontract, item lade blive ved Huset det paa Jorden avlede Foder, saa og den da allerede tilstædeværende Gjødning, der ansees som Jordens Jnventarium og Leieren aldeles vedkommende."De fleste af Dhrr. Godseiere beraabe dem vel paa, at der skeer Jndgreb i deres Eiendomsret, naar der af Fæsterne paa en billig og lovlig Maade ansøges om, at de kunne erholde Selveiendom eller Arvefæste, men her see vi netop, hvad der, hvis det var juridisk tilladeligt, kunde friste os til at paastaae, at – Godseieren giør Jndgreb i Fæsterens eller Leierens Eiendomsret, idet han uden at have været Leieren det allermindste behjælpelig enten med Tommer eller Penge til Husets Bygning, fratager ham hans eget Huus.) idet han lader ham i afvigte Sommer, af Kongens Foged, med Kone og 4 smaae Børn udkaste deraf, fordi han var bebyrdet med en Afgivt af de 3 Tdr. Land, hvorpaa Huset er bygget, som, naar Hoveriet anslaaes i Penge, udgjør omtrent 40 Rbd. hvilke han ikke kunde betale. Men hvad der fornemmelig her maa lægges Mærke til og hvad jeg ret af mit inderste Hjerte vilde ønske kunde komme for Hs. Majestæts Øine, det er at Eieren, Hofjægermester Josias v. Raben, skriftlig har yttret, at Hovedaarsagen til Niels Christophersens Udkastelse af Huset, var den, at han tilligemed endeel Bønder, i Sognet (Huusmændene turde ikke underskrive af Frygt for at blive kastet ud) havde underskrevet det bekjendte Andragende til Hs. Majestæt Kongen af 31te Octbr. f. A. fra 874 Bønder og Huusmænd, hvilket overraktes ham den 27de Novbr. f. A., angaaende at Allerhøistsamme vilde virke til, at et bedre og friere Forhold for hele Bondestanden kunde blive indført. Her har vi det allertydeligste Beviis paa, at Fæste- og Leievæsenet høiligen trænger til en Reform eller Forbedring, og tillige det sørgeligste Exempel paa, hvorledes saadanne Herrer kan og vil hævne dem paa deres Undergivne, fordi de ansøge Kongen om Beskyttelse imod Godseiernes Vilkaarligheder; hvortil kommer at N. Chr. havde end mere alvorlig og gyldig Grund til Klage, da Hofjægermesteren, for nogle Aar siden, gjennempryglede ham med sin Hundepidsk, og det efter hans Mening uden mindste gyldig Grund. Her seer vi hvorledes Bonde*) Hans eget Huus-Herremændene ville maaskee sige, at det ikke var hans eget, men Herremandens, og juridisk have de vistnok Ret, Contracten giver dem det; men moralsk. - standen skal behandles fordi den, i al Sømmelighed og Underdanighed henvender sig til den, som er Landets Herre og Regent, med sandfærdige Andragender. og beder ham om at hjælpe dem. Jeg vil blot spørge Hofjægermester v. Raben, om han virkelig synes det var menneskeligt og christeligt, at han lod den fattige Niels Christophersen med Kone og 4 smaae Børn, udkaste af det Huus, som denne paa sin egen Bekostning havde bygget, Han var jo ligesaavel et Menneske, og maaskee ligesaa godt et Menneske, som Hof jægermesteren, og Skriften siger jo, "Jngen skal fornærme eller forurette sin Broder i nogen Ting, thi Herren er en Hævner over alt saadant. 1 Thef. 4 C. 6 V. Hofjægermester Raben og Forvalter Baastrup, har erklæret, at jeg har været Aarsag i N. Chr. og Families Ulykke og Lidelser, da jeg skulde have foranlediget ham til at underskrive Andragendet til Kongen. Jeg opfordrer derfor disse Herrer til at staae frem og bevise, hvis de kan, igjennem Offentligheden, at der er noget ulovligt eller lastværdigt i at ansøge Hs. Majestæt om at lette Huusmands Byrderne, eller ogsaa lade være at paadigte mig en Usandhed, eller paabyrde os en Brode, som hverken jeg eller han eller nogen af de mange flere ved at ansøge Kongen har begaaet. Vilde de Herrer blot sporge mig til Raads førend de kastede nogen af Huse og Gaarde, og de saa vilde lyde mit Raad, da skulde de see at de selv, ligesaalidet som nogen af deres Undergivne, skulde blive forurettede, men det lader til at de nu ved Udkastelser af saadan Grund ville selv vise Offentligheden og Kongen hvorvidt det med Sandhed kan siges at vore Klager ere "ugrundede, overdrevne og usandfærdige. Lundby pr. Præsto den 13de November 1811. Peder Hansen, Fæstehuusmand. Ned. tillader sig at anmode Hr. Direkteur Sager om at gjennemsee ovenstaaende Artikel, samt at kaste sit Blik paa Hofjægermester Josias v. Raben, inden han paany vover i Roeskilde Stændersal at udtale: "Jeg kan ikke noksom lægge mine hæderlige Kolleger her i Salen, som høre til Bondestanden, paa Hjerte, at de ikke tør troe, at de i denne Forsamling have andre end Henner" (!. 10 a 20 Rummere i Qvartalet, og som Følgeblad dertil udgaaer communal-Tidende", med omtrent 6 Nummere. Prisen er 4 Mark hvert Qvartal. Man tegner sig for Bladet paa Postcontoiret i Kjøge, hos Dhrr. Boghandlere Meulengracht i Næstved, Bertelsen i Holbeck, Vosbein i Hillerød, Wagner Helsingør, Milo i Odense, Jessen i Svendborg, Thjerry i Nakskov, Gjegengack i Maribo, Berggreen i Nykjøbing paa Falster, den Jessenske Boghandling i Aarhuus, Holm i Horsens, Smith i Randers, Termansen i Ribe, Dhrr. Bogbindere Mehl i Roeskilde, Hansen i Slagelse, Møller i Skielskor og Thune i Veile, Hr. Skolelærer Jensen i Ringsted, Hr. Komd. Gjørup i Storeheddinge, Hr. Gartner Boetmann i Sorø, Præsto og Vordingborg Omegn hos Huusmand Peder Hansen i Lundby pr. Præsto, Gaardeler N. Ottesen i Fredericia og Skomagermester N. Hansen i Rudkjøbing. J Kjøbenhavn hos Udgiveren, Hjørnet af Hausergade og Aabenraa, Nr. 222 3die Sal, hvor Bidrag til Bladet ogsaa indsendes. Trylt hos J. G. Sal.