JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-09-22
Da nu Vedkommende, der havde Lyst til at være Commissionairer, befrygtede at en anden Handelsmand fra samme Bye, med hvem de ikke vare i Slægt, skulde vorde Commissionerne med Skibet betroet, overtalede de Caperen til, hellere at gaae til Kjøbenhavn med sin Prise, hvilket han og besluttede sig til. Men endnu samme Formiddag som han var gaaet ud om Morgenen, blev hans rige Prise ham frataget af en Engelsk Fregat, som laae paa Luur bag en Hug af Møens Klint, hvorved Rhederiet i Kjøbenhavn mistede en beEt af de store til Vordingborg, tydelig Fordeel. indbragte Skibe er pridømt. Værdien af Ladningen, som for det meste er Salt, af hvilket en Deel skal oplodses ved Gaabense, at Skibet kan flyde ind til Vordingborg, er meget betydelig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-09-22
Postefterretninger. Stockholm d. 7 Sept. Undersøgelserne angaaende Kronprindsens pludselige Død fortsættes. Over 100 Personer ere allerede blevne afhørte, uden at man har kunnet opdage Oprindelsen til Rygtet om denne Gjenstand. Ligesaa fortsættes Forhøret angaaende Grev Fersens Mord. Men om dets Udfald kan intet Bestemt siges. – Endeel af den Engelske Flaade ligger endnu bestandig ved Carlscrona, hvor adskillige af vore Skibe have lagt ud. - Kongens Tydske Livregiment har faaet Befaling at begiver sig til Pommern, og faaer sin Garnison i Greifswalde. - Kongen har efter Ansøgning i Naade entlediget Grev Fabian Reinh. Fersen fra sin Post som Overkammerherre og Grov inde. L. v. Fersen, født Piper fra sin Plads som Dronningens Overhofmesterinde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-09-22
Senateur Lucian Bonaparte skal i Følge nogle Efterretninger være reist med sin Familie til Philadelphia ombord paa et Americansk Skib.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-09-22
D. 25 Augusti havde atter en heftig Fægtning Sted i Bugten ved Sicilien, der varede over 6 Timer, og hvorved paa begge Sider vexledes over 4000 Skud. Det manglede kun, at Strømmen skulde have gaaet stærkere, saa var Landgangen paa Sicilien samme Dag bleven iværksat. Den Neapolitanske Marine havde 10 Døde. Engellændernes Tab var meget større, og den Baad, hvori den Engelske Commandant befandt sig, blev skudt i Sænk.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-09-22
Vid et Keis. Fransk Decret af 4 Aug. er det blevet ethvert med Licenz seillende Skib forbuden at tage Reisende ombord til Engelland eller derfra Reisende til Frankrige, naar de ikke ere forsynede med et af Keiseren selv egenhændig undertegnet Pas. Enhver Reisende, der befinder sig ombord paa et med Licenz forsynet og til Engelland gaaende eller derfra kommende Skib, skal arresteres. Ethvert Skib, der handler imod denne Befaling, skal strax belægges med Beslag og en Jndberetning skal desangaaende gjøres Keiseren. Almeidas Beleiring fortsættes end langsomt, ikke som en Følge af Wellingtons gode Manovres, men som en Følge af Vanskeligheden at transportere Levnetsmidlerne og adskillige Corpsers Detachering til at tilintetgjøre Levningerne af de Jnsurgenthobe, der endnu lade sig see i Biscapa.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-09-22
Moniteuren indeholder atter Efterretninger fra Spanien. Løbegravene ved Almeida ere blevne aabnede Natten fra d. 15de til d. 16 Aug. Fra d. 20de til 25de vare 11 Batterier færdige. Overalt maatte man sprænge den klippefulde Grund med Krudt. Den frygtelige Jld fra Fæstningen tillod ikke at blive i Løbegravene. Men næste Nat bleve de gjorte dybere og bredere af Mincurerne. Den 26de om Morgenen begyndte man at beskyde Pladsen med 65 Jldsvælge, hvilken Jld levende blev besvaret. Men Kl. 4 bragtes den til at tie. Kl. 7 sprængte en Bombe Hovedkrudtmagazinet i Luften. Explosionen var frygtelig. Marchal Massena lod derpaa Fæstningen opfordre til at capitulere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-09-22
J Marchallens Brev til Gouverneuren hedder det: at Almeida ligger i Aske; at hele det Franske Beleiringsartillerie er opstillet i Batterier; at det er umueligt for den Engelske Armee at komme Gouverneuren til Hielp; at man tilbyder ham ærefulde Vilkaar, og at han skal betænke CindadRodrigos Skjebne, som ogsaa vil blive Almeidas, naar det til Unytte vedbliver at forsvare sig. Gouverneuren afsendte derpaa nogle Officierer som Parlamentairer. Der underhandledes adskillige Timer, men da man ikke blev enig beyndte Jlden igjen om Aftenen Kl. 8. Tre Timer derefter blev en af 7 Artikler bestaaende Capitulation undertegnet. - Den 20de rykkede de Franske Tropper ind i Staden. Garnisonen sendes som Krigsfanger til Frankrige. J Pladsen fandt man 98 Canoner, mange Levnetsmidler og Krigsforraad.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-09-22
Ballasteyros har gjort Forsøg paa at trænge frem til Cordova, men blev med 6000 Mand dreven tilbage af Gener. Girard og forfulgt indtil Zafra. - Cadix's Beleiringsarbeider fortsættes. ivrigen. De uhyre Batterier paa Rheden sættes i fuldkommen Stand. De Landgange, som Fienden iværksatte, for at operere i Rondas Biergegne, ere hver Gang med Held blevne slaaede tilbage.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-09-22
D. 3 Aug. gjorde Garnisonen i Tortosa et Udfald. De første Franske Poster maatte vige, men siden blev Fienden med stort Tab drevet tilbage i Fæstningen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-09-22
Constantinopel d. 8 Aug. Tre Tyrkiske Skibe, som i en heftig Storm ere blevne beskadigede i det sorte Hav, ere komne tilbage for at repareres. Ogsaa den Russiske Flaade skal i samme Storm have lidt saa meget, at Capit. Pascha, der krydser i Vandene ved Sebastopel, har hindret den i at løbe ind, og sætter sig i Beredskab til at angribe den med Fordeel. - General Kammenskoi skal have afsendt et Corps af 12000 Mand, for at bemægtige sig Rutschuk, hvilket i en Storm paa denne Stad er blevet slaaet tilbage og forfulgt af Garnisonen og Jndbyggerne, som have reist sig i Masse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-09-22
Man tæller i denne Fægtning 2 døde Russiske Generaler, foruden et betydeligt Antal fangne Officierer. - D. 4 d. M. ere Hestehalene blevne opreiste paa Seraillets Porte, og man troer, at Storherren nu ikke længer vil tøve med at begive sig til Armeen. - D. 11 og 12 Aug, skal atter være forefaldet en blodig Fægtning ved Schumla.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-09-22
Grev Philip v. Cobenzl er død i Wien den 30 f. M.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-09-22
Den Companske Division befinder sig endnu i Frankfurt, hvor adskillige af den Franske Armees Qvarteermestere blive Vinteren over. Af det sidste formodes, at Franske Troppers Gjennemmarch vil finde Sted i næste Maaned.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-09-22
Efter en Beregning, som det Vestpreuss. physocconom. Selskab har bekjendtgjort, har blot det flade af Østpreussen mistet ved Krigen og den derpaa fulgte Qvægsyge 26 Mill. 342, 101 Rdlr. Regner man Kjøbstæderne med, saa er dette Tab fuldkommen 40 Mill. J den hele Landstrækning er i Aaret 1807 død af 92,905 Jndbyggere 23, 329.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-09-22
Det var Greverne Mørner og Rosen, som overbragte Prindsen af Ponte Corvo Efterretningen om hans Udvælgelse til Tronfølger. Prindsen modtog i en Tid af 3 Dage Lykønskninger. De 50,000 Rdlr. i Classelotteriet ere vundne paa No. 25400 i Hr. Linds Collection.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-09-22
Kjøbenhavns Vexelcours d. 21 Septb. Tre Maaneder 473. - Hamb. Cours 480 to Maaneder. Kjøbenhavn, trykt hos P. H. Höeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-09-25
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Som Syvende Aargang. No. 101. Adgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin. Tirsdagen den 25 September, 1810. Hvorfor ere de ædle Metaller saa sjeldne og de fleste Pengecourser saa slette i Europa
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-09-25
De Europæiske Stater have nu i henved to Aarti hver paa sin Viis i større og i mindre Grad udholdt en høist unaturlig og udmattende Kamp. Mange hundrede Tusinde Mennesker, ene sysselsatte med Krigsfærd, vare i denne Række af Aar tabte for den productive Virksomhed. Saa mange Tusinde Hænder kunde umuelig berøves Jorden og Værkstederne, uden at deres Savn maatte blive føleligt, og de bleve forvandlede fra producerende Lemmer til blot fortærende. Men ikke nok at Productionen betydeligen formindskedes herved, Udgivterne til de uhyre Armeer, som paa Tydsklands og Jtaliens Sletter næsten bestandig vare paa Benene, overstege de fleste Landes Kræfter, og de kunde ikke tilveiebringes uden ved Hjelp af bekostelige Laan og creditsvækkende Repræsentativer. Til dette Onde kom endnu et langt større, at de i de undertvungne Lande udskrevne Krigsskatte skulde betales i klingende Mynt, og at de til Erobreren afstaaede Landes Jndbyggere strømmede ind med deres Papirspenge, for saa hastig som mueligt at skille sig ved dem til enhver Priis. Dette er Østerriges Financehistorie. Kun en hastig Fred og en nøiere Forbindelse med det Franske Keiserhuus kunde redde dette Riges Cours, som, begge disse heldige Omstændigheder uagtet, dog endnu er 680, fra at stige til 1000 og derover.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-09-25
De i Handelshistorien næsten uhørte Pengecourser, som nu ere saa almindelige i de fleste Europæiske Stater, vise tydeligen, at Europa har ført en Kamp, der overgaaer dets Kræfter. Østerriges og Ruslands Cours er saa slet som den aldrig har været. Engelland, hvis Papirpenge, skjønt under et andet Navn og en anden Form, ere saa uhyre mange, at det neppe kan betale Renterne, kan heller ikke vedligeholde sin Credit og dets Pengecours begynder allerede mærkelig at forværre sig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-09-25
Jntet uden Fred kan ophielpe Europas Finanrevæsen, og intet uden dets fælles Fiende; Engellands Betvingelse, kan tilveiebringe Fred. At bekjæmpe det Brittiske Souhyre er altsaa det samme som at arbeide paa at forbedre Financerne, skienke Jorden, Konsterne og Haandværkerne deres Dyrkere igjen, og fremkalde nyt Liv og ny Virksomhed i Europa. Molboeske Caractertræk"Saaledes bære de sig alle ad, raabte en Theatercasserer ærgerlig, da en Skuespillerinde skulde have en Benefice for 25 Aars Tjeneste. "De jage og jage med at spille de 25 Aar igjennem, for desto hastigere at faae en Benefice En Mand, der var kjed af Livet, styrtede sig en Gang i Vandet, og en Dagleier, der arbeidede i Nærheden, trak ham to Gange op igjen. Nu hængte Hypochondristen sig i et af de nærmeste Hvorfor har du ikke tredie Gang reddet Træer. ham?" spurgte man Dagleieren. "Jh, fordi han var gjennemvaad, og jeg troede han vilde tørre sig. "Du skal have 1/2 Deel af de Priser, vi gjøre, sagde en Capercapitain til een af sine Jochum, Nei, Hr. Capitain, svarede Jochum: Matroser. under 1/2 Deel gjør jeg det Tordenen lyne mig ikke. Gammelt og Nyt!" Hr. Major, 4 s. Gammelt skjøtter jeg ikke om. Lad mig faae Nyt" for 2 s. Han var Graver og kunde blive 98 Aar gammel, Ja, Newton blev jo 84 Aar gammel. "O, min Søn har et ypperligt – et sieldent Genie. Jeg sværger Dem paa, han kunde blive Regimentsqvarteermester om det skulde gielde. "Det seer meget mørkt ud i denne Tid, sagde en Politiker, der sad paa en Viinkielder og læste de nylig ankomne Aviser. "Ja, bi kun til Provideringscommissionen har faaet sin Tælle, raabte en Mand, der sad i Kakkelovnskrogen, "saa vil det nok blive lyst, "Hvorfor er eders Æg saa ugudelig dyre?" spurgte en Kone en Bonde paa Torvet. "Det er ingen uden Kortsen Skyld i, Moerlille!" Hvem er Kortsen, "Det er en Mand, som skal boe i Adelgaden og som ligger og gjør Dyrtid paa Alting." Har De været i Generalforsamlingen i Dag?"Ja jeg har. Theen var ypperlig. Men vi fik ingen Punsch. Hvor gielder Reisen." "Til America. Hvad vil De gjøre der" See gaae op i en Luftmaskine." Naa da raabte en Mand, da han saae Comoedielogerne averterede til Auction, saa har da endelig Theatret ogsaa gjort Opbud, Ja, begynde Creditorerne først med at lade Logerne sælge ved Auction, saa ende de nok med Acteurerne og Actricerne." Har De læst i Avisen, at Forpagter ikke vil overlade nogen af Deres Colleger noget af sit Smør, Hr. Grosserer?" "Det fornøier mig, forjeg har mit hele Pakhuus fuldt af Smør. Han vil heller ikke overlade Aagerkarle noget. Det gjør mig ondt, for saa ville mange i Kjøbenhavn blive nødte til at spise tørt Brød.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-09-25
Jnden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-09-25
Indenlandske Efterretninger. I Generalforsamlingen i det Kgl. Asiatiske Compagnie d. 19 Sept. fremlagdes en EvaluationsBeregning for afvigte Aar, efter hvilken en Ac ties nuværende Værd er 362 1/2 Rdlr., naar man blot regner Compagniets nuværende Eiendom i Danmark, uden Hensyn til dets Eiendomme uden for Europa og den Erstatning, det ved Fredsslutningen kan vente sig. For at betrygge Compagniets Credit, Creditorerne deres Tilgodehavende, og Jnteressenterne den Capital, de have indskudt, blev det besluttet, at for afvigte Aar intet Udbytte skulde gives af Actierne, uagtet Compagniet dog i samme Aar har vundet paa Varer, Skibet Dannebrog &c. 72000 Rdlr. Dette Compagnie, som er eet af Landets vigtigste Jnstituter og som hidtil trods alle mødende Conjuncturer har holdt sig i henved to Aarhundreder, har i dette lange Tidsrum undergaaet saa mange og saa forskjellige Skjebner, at en Actie nu var saa godt som intet værd, nu betaltes med 1800 Rdlr. Kraftigen understøttet næsten af alle vore Konger har det bestandig reist sig igjen med dobbelt Glands naar det stod paa Bredden af sin Undergang. Man kan og bor haabe, at enhver patriotisksindet Medborger heller i nogen Tid vil give Slip paa Udbyttet som et frivilligt Offer paa Fædrenelandets Alter, end ved utidig Frygt eller usaakyndige Menneskers Skraal lade sig forlede til at afhænde dem og ved denne Afhændelse til en urimelig ringe Priis skade Compagniets Credit, og fremskynde dets Opløsning, som Handelsaand og Handelsegennyttehemmelig lurer paa. Naar Freden engang kommer vil Compagniet igjen svinge sig ligesaa hastig i Veiret, som det ved uheldige Krigsconjuncturer er siunken, og man maatte være meget enfoldig, om man ikke indsaae, at en Actie, især efter vor nærværende Pengecours, skulde være mere værd end den undernærverende paniske Skræk sælges for Da Hr. Hofmechanicus og Ridder Pløtz's forskjellige mechaniske Jnstrumenter ikke have kunne finde en beqvem Plads i den af Committeen for KonstflidsSelskabet foranstaltede offentlige Udstilling, saa har han, efter Anmodning, foranstaltet samme offentligen udstillede i hans Bopæl paa St. Anne Plads No. 60 fra Kl. 12 til 2 hver Søgnedag saalænge som Konstflids=Selskabets Udstilling varer. Hr. Pløtz, som giver enhver, der tager hans Arbeider i Øiesyn, mundtligen den fornødne Oplysning, har derfor ikke fundet det nødvendigt at lade en Fortegnelse derover trykke. Anmelderen troer imidlertid, at deels mange, som endnu ikke have seet disse Arbeider, ville ved at finde dem optegnede her, faae Lyst til at tage dem i Øiesyn, deels at en saadan Optegnelse, naar den ikke blot betragtes mercantilsk, fortjener al muelig Offentlighed i alle Tidsskrifter, da den især vil interessere alle udenbyes Læsere, som deraf bille erfare, hvorvidt man har bragt det hos os i Konstfliden. Følgende ere de udstillide Arbeider: No. 1. En Physiometrace eller Tegne machine af Hr. Pløs's egen Opfindelse. No. 2.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-09-25
En stor og en mindre Pentagraph eller Stork snabel. No. 3. En Secretair, hvorved man kan skrive to Breve paa eengang. No. 4. Model til en Væverstoel, som formedelst en Dreievinde kan sætte hele Stolen i den fornødne Bevægelse. No.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-09-25
5. Et Reise=Barometer af sjelden Jndretning, som indbefatter et Hygrometer, Thermometer og en Compas. No. 6. En Deelings=Skive, hvormed mankan deele saavel den lige Linie som dens Peripherie i alle muelige Deele. Tillige kan man med dette Jnstrument skjære og bore alle Slags Hjul til Uhre &c. No. 77. En Machine, hvormed man kan skjære og raltse 24 Hjul paa eengang. No. 8.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-09-25
En Pallelograph eller Logather, med hvilken man kan tegne en Plan eller Landkort med største Nøiagtighed. No. 9. Adskillige Passer, Standeirkler o.s. v. med forskjellige Maalestokke &c. No. 10.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-09-25
En Cirkel efter den nyeste Engelske Patenteirkel, som indbefatter næsten et heelt mathematisk Bestik. No. 11. Et nyt opfundet Signet, til at sætte over et Navn, saaledes udarbeidet, at det ikke uden største Vanskelighed kan eftergjøres. No. 12. Et electrisk Fyrtøi. No. 13. Et Luft PressionsFyrtøi. No. 14. En dobbelt Portesenille-Secretair. No. 15. En Machine til at skiære alle muelige Slags Skruer. No. 16. En PortativNodestoel og Ovalcirkel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-09-25
Foruden de i Fortegnelsen over KonstflidsSelskabets foranstaltede offentlige Udstilling anførte Sager, som Hr. Dannebrogsmand og Fabrikør Groening har ladet udstille, findes endnu følgende fra ham leverede Arbeider: 1) En meget smuk Sypose i Form af en Stierne, sammenbunden af heelt Straa med Virer. 2) En Maskine til at skjære Straaet paa eengang i 12 lige Dele til Fletning, forfærdiget af Mechanicus Hoffmann, efter en af Hr. Groening opgiven Jdee. Maskinen er formedelst Knive af Staalfjedre indrettet saaledes, at man ved at tage disse ud, paa en let Maade kan slibe dem, og at den saaledes kan bruges i mangfoldige Aar.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-09-25
Den 3 Oct, holdes atter i den Rauske Gaard Auction over en stor Deel Engelsk Favance.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-09-25
Ved Overadmiralitets=Retten frigives i denne Tid en Deel af de ved Underretten prisdømte Skibe. Følgen heraf er, at mange, som have kjøbt Parter i disse Skibe i det visse Haab, at de skulde blive condemmerede ved Overretten og som have betalt anseelige Summer for dem, tabe betydeligen. Men i intet Skib er der solgt og kjøbt flere Parter end i the Swift, den rigeste af de her hidtil opbragte Americaner. Man regner, at en Actie Part i dette Skib, saafremt det prisdømmes ved Overretten, bliver 20,000 Rdlr. og en Mands part henved 20,000. J disse Dage har man betalt for en Part 6000 Rdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-09-25
Ved Priseretten i Christiansand ere indtil d. 6 Sept. 89 Sager paadømte. Et betydeligt Antal deraf angik de af vore 5 Orlogsbrigger opbragte 47 Skibe, hvoraf hidtil kun 1 er frigivet. De øvrige frigivne ere især Pappenborgske Skibe.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-09-25
Fortsættelse af Fortegnelsen over de Konsts og Flids-Frembringelser, som ere foranstaltede udsatte af Selskabet for indenlandsk Konstflid (see No. 99.). - Niels Jversen Bredal, Maler, Nørrevold No. 227. No. 9. a) 2de Rammer, til Miniaturportræter, efter engelsk Form, malet som Agat paa Glas, koster 7 Rdlr. No. 9 b)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-09-25
Nogle Prøver af Steenarter, malede paa Glas, tjenlige til at indlægge som Forstring. No. 10. Nogle Prøver af haardt Massearbeide, efter det franske og engelske. Dets Priis kan blive næsten 3 Deel ringere end billedhuggerarbeide. Det behøver ikke at krideres, hvorved det fine i Arbeidet tabes. En norsk Bonde i Hardanger. No. 11.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-09-25
Tvende saakaldte Tolleknive af poleret Staal med Hjortehornsskaft. Han skal sælge dem for 2 Rd. Stykket. - C. Petersen, Kobbersmedmester, gammel Strand Nr. 9. No. 12. Prøver af Tørvekul, som han brænder paa sin Torvemose. J over et Aar har han dreven sin Profession ligesaagodt ved disse Kul, som ved de bedste engelske Steenkul. Han har og solgt mange Hundrede Tønder af dem til Kobbersmede og andre Smede. Prisen er 16 til 18 Mark pr. Tønde. - Holger Mølsted, Gibsermester, Gothersgade No. 6. No. 13. Forskjellige Prøver eller nogle og 60 Stykker Arbeider af Papir mache, en Fabrication, som han nylig har begyndt paa. Jblandt dette Arbeide findes Hans Majestæts Starue, fuld Corpus, i Garderuniform; Dito Buste; Buster af Socrates og Antonin; Amour og Børne Bacanter. Disse Buster og et Pyntehoved, koste 6 Rdlr. Stykket. De øvrige Stykker, hvoriblandt en Bernstorffs Medaillon, og tvende Fugle, koste fra 5 Rdlr. til 1 Mk. Stykket. - Kellermann, Snedkermester, Aabenraa Nr. 239. No. 14. En Støvleknægt af Mahognie, til at lægge sammen. Deri tvende Støvlekroge. Prisen er 8 Rdlr. Af ham er ogsaa Foden gjort til No. 2. - Abraham Meier, Parykmager, Vognmagergade No. 90. No. 18. Lakerede Træ=Snustobaksdaaser. Prisen er 9 til 10 Mk. Stykket. - Christian Møller, Bogbinder, Vognmagergade Nr. 59. No. 16. Forskjellige Prøver af marmorerte Papirer. Prisen er 3 s. Arket. - P. Mørk, Gjorterm., Gothersg. No. 338. No. 17. En Gemakklampe. Prisen er 100 Rdlr. No. 18. Tyende Par Dørbeslag. Koster 5 og 12 Rd. No. 19. En Svings 4 Rd., og tvende antiqve Hoveder hver 2 Rd. Af ham er ogsaa Gjortlerarbeidet paa No. 2. - F. Dumont, Amagertorv Nr. 6. No. 20. En Blomsterkurv. Koster 30 Rd. - Drengene paa det kongelige Opfostringshuus, store Kongensg. No. 269. No. 21. Fire forskjellige Sorter Pidske. Prisen er fra 1 til 4 Rd. No. 22. Prøver af forskjellige Propper af Kork. De pletterede koste 2 Mk. 8 s. Stykket, og de andre 2 Mk. No. 23. Prøver af Kork=Støvlesaaler, P. fra 2 Mk. 8 s. til 3 Mk.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-09-25
J. Jrrgang, Forgylder, Hjørnet af Ulke= og Dybensgade No. 183. No. 24. En Sang med Musik for Klaver. Prisen er 24 Rd. No. 25. Søvnen af Wessel. Koster 30 Rdlr. No. 26. Nøisomhed af samme. Koster 30 Rd. - Johan Frederik Rossau, Tøismed, Aabenraa No. 239.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-09-25
No. 27 Et Falser. Falseredskaber ere for Krigen komne fra Engelland. Prisen er 6 til 8 Rd. efter Størrelsen. J Følge fremviste Attester ere de ligesaa gode som de udenlandske. - Karl Kolle, Synge lærer, Studiistrædet No. 70 og 71. No. 28.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-09-25
Tvende Prøvekorter af forskjellige Sorter coulørte Papirer. Prisen er fra 3 Mk. til 3 Mk. 4 s. Bogen. N. Jacob Marstrand, Mekanikus og Dannebrogsmand, Silkegaden Nr. 45. No. 29.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-09-25
En Pedal=Harpe. Den ny Mekanisme af hans egen Opfindelse bestaaer deri, at Gaflerne, som paa de nye og franske Harper frembringe de halve Toner, kunne paa hans Harper, formedelst en Skrue, gjøres løse fra Mekanismen, og saaledes efter Behag stilles til at gribe Strengen meere eller mindre. Koster 400 til 450 Rdlr. See Selsk. Skr. 5 Hefte. No. 30. En perspektivisk Tegnemaskine. Prisen er 30 til 35 Rdlr. See Selsk. Skr. 4 Hefte. No. 31. En ny Patentrulle i Model. Rullen selv kan prøves hos Opfinderen. Prisen er 60 til 70 Rd. - Frederik Freund, Myntsmed, og Eleve i Metalarbeide-Jnstitutet, Stormg. No. 200. No. 32. En Klup til at skiære Skruer, med, med tilhørende 12 Par Bakker og Bore. Prisen er 80 Rd. No. 33. En Rulle til en Podagrastol, Parret vil koste 20 Rd. No. 34. En Jernlysestaae, hvoraf Parret koster 14 Rd. No. 35. En Staaltang, Prisen er 4 Rd. - DidriPeter Adrian, Kobbersmedsvend og Eleve i bemeldte Anstalt, Gothersg. No. 114. No. 36. En poleret Kobber=Theekjedel. Prisen er 10 Rd. No. 37. En poleret Messing=Kaffekande. Prisen er 2 Rdlr. - Elever fra det kongelige Døvstumme Jnstitut, Sølvgaden No. 414 Litr. A. No. 38.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-09-25
Syv Stykker Tobaksdaaser, hvoraf fire ere af indenlandsk Træsorter. Koste 2 til 3 Rdlr. Stykket. No. 39. Fem Stykker Theaterkikerter. Prisen er fra 2 til 10 Rd. De udenlandske med forfølvede Ringe, men med Saffians=Fouteral, koste 16 Rdlr. Ved Sammenligning vil det befindes at de i Henseende til Glassenes Klarhed og til Sammen sætningens Kraft til at forstørre og trække den betragtede Gienstand, ikke give de Udenlandske noget efter. No. 40. To Stykker Perspektivkasser; den ene med 12 Stykker smaa illuminerede Prospekter af Kjøbenhavn og dens Omegn, den anden med 18 deslige Kobbere. Prisen er 3 til 6 Rd.