Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-05-28
Da Skipper Efterretningerne ikke altid udmærke sig ved deres Paalidelighed, saa paatvivle Mange endnu den Tidende, som nylig indeholdes i eet af vore Blade, at Øerne Øeland og Gothland igjen ere faldne i Svenske Hænder. J de Priser, som i disse Dage ere blevne opbragte hertil, skal være forefundet en Mængde Breve, fra Engelland, som vare adresserte til Riga og andre Steder, men ikke et eneste til de Kongel. Danske Stater. J Søndags indbragtes 10 Svenske Krigsfanger ved en Commando fra Cronborg. Efter Breve fra Messina af 4de Martii 1808, laae der paa denne Tid i bemeldte Havn følgende Danske Skibe, Christine Magaretha, Capt. And. Wiborg, fra Bergen; Fortuna, Capt. J. A. Fasmer, fra Dito; Fortuna, Capt. P. Fas mer, fra Dito; Haabet, Capt. Svendsen, fra Dito; Adelheit, Cap. Mathiesen, fra Dito; Grev von Bernstorff, Capit. J. Marfeldt, fra Altona; Anna Rebecha, Capt. Hans Thommesen, fra Bergen. Af den Kjøbenhavnske Avis No. 41, under Skrivelse fra Nakskov den 13de Maji, seer jeg, at Avisexpeditionen er aldeles feil underrettet om Maaden, hvorpaa den Engelske Jagt er taget, som Natten imellem den 7 og 8 Maji gik paa Grund paa Albue Rev. J samme Skrivelse sees, at Jægerne fra Nakskov strax mødte med en opundig Canon og tog Jagten. Paa mine egne og de brave jydske Soldaters Vegne, som jeg har under min Commando, kan jeg ei undlade at indberette, at Den, som har indsendt Skrivelsen fra Nakskov, ei aldeles har fulgt Sandheden, min Retfærdiggjørelse herfor er let, thi da jeg med en Deel af det Compagnie, for hvilket Hr. Capitain von Nideros er Chef, havde taget Skibet, bragt Fangerne i Land og sendt dem op til min Hr. Capitains Qvarteer, først da kom en Commando Jægere (fra Westenskov, ei fra Nakskov) og en Time senere ankom den omtalte opundige Canon til Knubbelykke, som endnu er en halv Miil fra Stranden, der altsaa ikke kunde gjøre den omtalte Virkning. Vel var Skibet let at tage, da paa samme intet Skyts befandtes; men havde jeg ikke ladet mine Folk idelig fyre paa Skibet, som ikkun laae et Bøsseskud fra Land, var Skibet nu maaskee i Gothenborg, som var dets Bestemmelse, og ei i Nakskov Havn. Jkkun den idelige Skyden fra vor Side hindrede den Engelske Besætning fra at losse ud; 26 Foustager Potaske var alt kastet over Bord, da vi kom paa Skibet, og en halv Times Udløsning havde gjort Skibet aldeles flot, thi længere varede det ikke da Skibet var taget og skulde bringes i Havn. Saagar Baadene, hvorpaa vi seilede til Skibet, maatte vi med største Besværlighed slæbe over Albue, Landtunge. Med foregaaende troer jeg nu aldeles at have retfærdiggjort mig hos Forfatteren af Skrivelsen fra Nakskov den 13de Maji. At Jægerne ere raske og brave Soldater, derom kan ingen tvivle, og min Overbeviisning siger mig, at de i min Stilling vilde have gjort det samme; men hvorfor skulde jeg lade mig den Ret, jeg tilkommer, gaae af Hænderne? – Jeg har gjort min Pligt, og jeg skylder de under min Commando værende Soldater, som alt flere Gange ved fiendtligt Anfald paa benævnte Albue, har viist sig med uforfærdet Mod, at underrette Publicum om Sandheden, da de, som ærekjere Soldater, har anmodet mig derom. Cantonnements=Qvarteer Vesternæs pr. Nakskov, d. 24 Maji 1808. F. J. L. v. Schauenburg, Lieutenant ved 3die jydske Jnf. Regim. 4de Musketeer=Compagnie. Paa Blaagaard uden for Nørreport ere nu fire store Bygninger bestemte til Lazarether, aldeles færdige. Uagtet disse Bygninger kun ere af Træ, ere de dog særdeles beqvemt og nær indrettede. Der findes ingen enkelte Værelse deri, men det Hele gaaer i eet. Hver Bygning er forsynet med Kakkelovne, hvis Rør gaaer op igjennem murede Skorstene. Af de Oldsager, som fandtes i Nicolai Kirke, har man endnu reddet følgende, som ere afleverede til Nationalmuset: 1) Et Crucifix af Træ 2) Rosenkranz's Sabel; 3) den Canonkugle, som under Kjøbenhavns Beleiring var bleven skudt ind i Kirken, og til Amindelse der ophængt i en Kjæde, baade denne og Kuglen er forgyldt, 4 og 5) Christian den Fjerdes og Femtes Portrait i Oliefarve; 6) Rosenkrøytz's Portrait i Billedhuggerarbeide og forgyldt. Capitainen af 1ste jydske Regiments 3die Bataillon, v. Westenholz, som er commanderet paa Skagen, har raporteret, at han med sit underhavende Commando den 15de d. M. har fordrevet den Engelske Besætning paa en Brig, som var stødt paa Grunden og som Besætningen vilde søge at gjøre flot igjen, samt at han Dagen derpaa, den 16de, fordrev endeel Englændere fra et der strandet bremisk Skib, som de vilde bemægtige sig og sætte ud, og efterlod den flygtende Fiende sig et Gevær og nogle andre Sager. Paa de 2 strandede Skibe fandtes 8 Canoner og endeel Ammunition. Ti Mand ere tagne til Fange. Capitainen har ved disse Leiligheder gjort 26 trepundige Kugleskud, og 6 Kartelskskud. Han har ingen Saarede, men blot en tilskuende Dreng er bleven let blesseret. To Danske Matroser, som i disse Dage ere komne her til Kjøbenhavn, berette, at den Engelske Transportslaade paa nogle og 40 Skibe, som nylig er passeret Sundet, aldeles ingen Tropper har ombord, men lutter Engelske Producter og Manufacturer, som under forskjellige Flag skulle gaae til forskjellige Havne i Østersøen. Manden, hvorpaa disse Matroser ere blevne reddede fra at falde i Engelsk Fangenskab, er mærkelig. Ved deres Ankomst til Engelland med Skibet Fædrenes Minde, tilhørende Manufacturhandelen, gave de sig ud for Svenske, og slap paa Grund heraf fri. De toge nu Hyre paa et Americansk Skib, som skulde gaae til Østerspen, og besluttede, saasnart Omstændighederne tillode det, at flygte til deres Fædreneland. Da de vare passerede Sundet, betjente de sig, for at faae deres Kister med sig, af et Puds. De sloge en Flaske med Brændeviin itu paa Kisterne, hvorved Brændevinet løb ind i dem og gjorde deres Tølvaadt. De bade nu om Tilladelse at bringe deres Kister oppaa Dækket, for at tørre deres Tøi i Solen, og fik den. Om Natten, da de just havde Vagt, sloge de Skaaden for Capitainens Cahyt, lukkede ligeledes Rumet, toge Flugten, og undkom lykkelig.