JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-05-20
Nylig ankomne gode og friske holsteenske Østers ere nu at bekomme hos Hr. Giestgiver Lausen paa Postgaarden i Odense for 7 Mk. Hundrede.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-05-20
Directionen for det danske dramatiske Selskab giver sig herved den Ære at indbyde samtl. resp. Medlemmer af Selskabet, behagelig at tage Møde i Klubverten Sr. Petersens Gaard i Odense, førstk. Onsdag den 22de Maji om Eftermiddagen Kl. 5 Slet, for der at give endelig Beslutning i Henseende til Selskabets begierte og foreslaane Loves Forandring. Man anmoder de resp Medlemmer, som formedelst hindringer, ikke personlig kunde møde, skrivtlig at tilkiendegive Directionen til hvem af Selskabet de give deres Fuldmagt, da de i modsat Fald blive anseete, at bifalde Plural tetens Beslutning. Directionen for det danske dramatiske Selskab i Odense den 13de Maji 1793.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-05-20
Paa Odense Hospitals Andeel Qvægtiende udi efterskrevne Sogner bliver holdet offentlig Auction til Bortfæstning paa Livstid, saaledes: 1) Tirsdagen den 21de Maji om Formiddagen Kl. 11 paa Lunde Scham Herredsting i Odense, over Schambye Sogns Qvægtiende. 2) Onsdagen den 22de Maji om Formiddagen Kl. 11 paa Faaborg Raadstue over Østerhæsinge Sogns Qvægtiende. 3) Torsdagen den 23de Maji om Formiddagen Kl. 11 paa Rauneberg Herredsting i Odense over Wissenberg Sogns Qvægtiende. 4) Fredagen den 24de Maji om Formiddagen Kl. 11 paa Baag Wends Herredsting i Hierup over Kierte, Harrendrup og Udbye Sogners Qvægtiender. 5) Bemeldte Fredag den 24de Maji om Formiddagen Kl. 11. paa Rudkiøbings Raadstue over Maglebye og Humble Sogners Qvægtiender paa Langeland. Hvilket herved til de Lysthavendes Efterretning bekiendtgiøres. Graabrødre Kloster den 11te Maji 1793. P. Holmer. Formedelst skeete Forandring ved Sædegaarden LøchesborgsV Bortforpagtning, lader Hans Høigrevelige Excellence Hr. Geheimeraad og Stiftsbefalingsmand Greve von Knubt førstkommende Mandag den 27de Maji Kl. 9 Formiddag stille til offentlig Auction paa bemeldte Løchesborg i Haarsløv Sogn under Grevskabet Gyldensteen, endeel Boehauge, Hollænderie redskab, og andre Træevare, Sengeklæder og Linnet, et Stueuhr med Fouteral, nogle Kakkelovne, en stor og mindre Kobberkiedel, med videre Kobber og Jern-Fang, som alt tildeels af nye for nogle faa Aar siden er bekostet, item Vogne med behørig Ploug, og Harve, Reedskaber, samt Bester, og Ungevæg m. m.; hvilket herved bekiendtgiøres, til Liebhabernes behagelige Efterretning, og at Auctions Conditionerne. bemeldte Tid og Sted vorder bekiendtgjorte. Gyldensteen den 11te Maji 1793. J. C. Anthon, Forvalter.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-05-20
Paa Broholms Gods udi Nyborg Amt, Gudbierg Sogn, og Bye i Fyen, er ved Døden afgaaet Fæsteren af Gudbierg Mølle, Ditlev Jacobsen, hvis Stervboe strax er taget under lovlig Behandling; men da den Sal. Afdøde forhen har dreven Hestehandel, hvorfra det formodes, endnu reiser sig Gield paa Stervboet, foruden saadant, som allerede er anmeldt; altsaa bliver dette Stervboes Creditorer, i Følge Placaten af 26. Octbr. f. A., herved 3de Gange indkaldede, saavel i de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser som Odense Adressecomtoirs Efterretninger, at møde eller møde lade udi Stervboehuset den 31. Maji og 12te Juli d. A., da Skiftet til disse Tider foretages; hvor enhver da, efter Boets ringe Omstændigheder, kan vente al lovlig Medfart.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-05-20
Paa den Høie Skifteforvalter S. T. Hr. Oberstlieut. de Sehesteds Vegne. Broholm den 10. Maji 1793. J. Kastrup. have noget at fordre hos Knivsmed Fabriqueur Joh. Clemens efter det Høigrevelige Herskabs Ordre, kunne de melde sig, den Krebs paa Brahetrolleborgs Linned=Manufactur, de som efter lovgyldig Beviis have noget at fordre efter min den sen Brinch her i Byen og end nu ikke har tilkiendegivet mig somne, bli 21de Decbr. f. A. afdøde Mand, Kiøbmand Jacob Rasmus. ve herved anmodede at anmelde deres Krav for mig inden 6 Uger fra Dato efter hvilken Tids Forløbjeg ingen Fordringer antager. Kierteminde den 15. Maji 1793. Anna Catharina Sal. Brinchs. Theden af Odense, ulde de derom melde dem hos Bogtrykker, Jersom nogen skulde have en Qvantitet Langhalm at sælge i Nær Faver, som dertil anviser en Kiøber.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-05-24
Altona, den 18de Maj. Fra Brüssel har man faaet Efterretninger om et nyt almindeligt Angreb, som den franske Armee den 8 h. har gjort for at undsætte Conde, paa Prindsen af CoburgsGrev Clairfaits, General v. Knobelsdorfs og Hertugen af Yorcks Korpser. Fægtningen var haardnakket og blodig fra om Morgenen tidlig til om Aftenen sildig; de Keiserlige have 500 Døde og Saarede, Preusserne 300, Engellænderne 150. De Franske skulle have mistet flere. Den franske General Dampierre har her mistet en Fod ved en Kanonkugle men lod sig dog saaret bære omkring, for at opmuntre Soldaterne, og døde. Den 9de kom en overordentlig Coureer, med denne Efterretning til Paris, og man udbredte der det falske Rygte, at de Franske havde erobret 4 Redouter og 10 Kanoner. Den 10de har atter været en blodig Bataille, paa samme Plads ved Conde, hvor de Keiserlige og Preusserne vare det angribende Partie. Grev Clairfait besluttede, engang for alle at rense den af de Franske besatte Skov ved Masnon, hvori de endog anlagte Redouter, for at beskyde de Keiserl. Poster i Raismes og Vicogne, og lod Skoven i Dagbrækningen angride fra 3 Sider med Keiserl. og Preussiske Bataillons, saa at den den 8de huj. med 2000 dræbte Franske bedækkede Fægteplads, igien den 10de blev fyldt med deres Liig, alt nedsablet, hvad der gjorde Modstand, og kuns 150 Soldater og 10 Officerer fangede. Den 12te gjorde 1200 Franske igien et Udfald af Conde, og stak nogle Meieriegaarde i Brand, men med stort Tab bleve tilbagedrevne, og samme 12te huj. oprettede de Keiserl. det første Batterie for Conde til at beskyde Fæstningen. Den 13de var en ny Fægtning ved Valenciennes, hvor en Keis. Eskadron Uhlaner ganske blev omringet af de Franske, og leed meget. Den 14de var den franske Armee paa ny i Bevægelse til et tredie almindeligt Angreb - J Paris selv herskede efter de nyeste Breve af 10 h. den største Giering, og man saae et Blodbad daglig imøde mell. Jacobinerne og de Modererte. Bremmen, den 16de Maji.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-05-24
Jmellem Landau og Speyer skal en meget blodig Fægtning være forefalden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-05-24
Weissenburg, den 11te Maj. Borgergeneralen Custine har den 7de huj. skrevet til Præsidenten for N. C. at han ikke meere kan commandere Rhin= og Moselarmeerne, fordi han har mistet Commissariernes og Folkerepræsentanternes Fortrolighed, og at især de 3 første have meget ufordeelagtige Fordomme om ham, som han mindst fortiener. Han forlanger derfor en Efterfølger, og ønsker, at han maa være lykkeligere.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-05-24
Speyer, den 9de Maj. D. 6te huj. have 9000 Franske angrebet Østerrigerne, der vare posterede i Herrheim af Grev Wurmsers Armee, som meget tappert forsvarte sig, saa at de Franske mistede 200 Mand med 1 Oberst og 6 Officerer. Østerrigerne havde 28 Døde og 36 Saarede. - Den Keiserl. GeneralCzekely har den 6. huj. paa ny opfordret Fæstningen Landau. Commandanten Gillot svarede: han vilde ikke overgive Landau, førend Volde og Staden laae i Gruus.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-05-24
Warschau, den 11te Maj. Confoederations-Marschallerne Potocky og Pulowskhave faaet Alexander Newsky-Ordenen af den russiske Monarkinde. Keiserinden har skienket Greven af Artois en Guldkaarde med Paaskrivt: Med Gud for Kongen, og en stor Diamant til Hatteknap. Det Rygte, at russiske Landtropper skulle sendes mod Frankerige, fornyes igien i Aar. Mange Herskaber og andre reise nu til Grodno, hvor alle vigtige Forretning er nu skulle afgiøres Conseil permanent der har endnu ikke udgivet Universalierne til at sammenkalde Rigsdagen. Den polske Commandant i Kaminieck holder sig indsperret i Fæstningen, og vil ikke overgive den til Russerne, men flere russiske Bataillons ere nu rykte dertil, og man vil vel ikke videre vægre sig ved at rømme Fæstningen. Greven af Artois har paa Veien til Petersborg i Keiserindens Navn saaet 10000 Ducater, og man siger, at han endog ugentlig har faaet 15000 Rubler.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-05-24
Stokholm, den 10de Maj. J Carlscrona blive adskillige Krigskibe bygte, Egene dertil fældes i stor Mængde i Pommern. J 2 Maaneder have vi ingen Pariser Breve faaet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-05-24
Frankfurt am Mayn, den 14de Maji. De Franske i Maynz og Castel have vel holdt inde med deres Udfald, men deres Kanonader paa de Preussiske og Saxiske Batterier fortsætte de daglig. J Sahlbach eller Dahlheim var den 11te igien stærk Brand. 2de Kirker ligge i Aske. J Forgaars kom igien mange fra Mayn- og Castel fordrevne Mænd og Koner til Hochheim, 6 Franske bleve og udvexlede mod 3 Preusser; de franske bade indstændig heller at beholde dem som Fanger. - Keiseren, Kongen af Preussen, Churfyrsten af Bayern og hans Successor, Hertugen af Zweybrücken siges at ville holde en Sammenkomst i Juni i München. - De med Frankerige forenede Magter skulle have undertegnet en Convention, hvis Jndhold er: at de paa det ivrigste ville fortsætte den angribende Krig i Frankeriges samtlige indvortes Dele, fra alle Sider, og ingen af disse Magter ville giøre særskilt Fred. - Rhinskandsen, der er anlagt paa Ruinerne af den Franske Skandse ved Philipsburg, er færdig, og dækker de 2 Rhinskibbroer. J Egnen ved Freyburg komme 20000 Keiserl. til at staae, Carlsberg er besat med 8000 Keiserl. og Preusser, der inden 24 Timer kunde bringes til 16000.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-05-24
Vlissingen, den 8de Maji. Fregatten Minerva, under Capt. Hellemann er ankommet for vor Stad. Den har en Tid lang været i Bataille med en fransk Fregat paa 20 Kanoner og 200 Mand, og tvunget den til Flugt. To andre franske Skibe, der kom til, hindrede Minerva i videre at forfølge de Franske.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-05-24
Af Breve fra London, den 10de Maji. Ministeren Pitt har d. 7. h. høit i Underhuuset erklæret, at han har ganske for andret sin Tænkemaade over en Parlements=Reform, som han forhen gunstig har tænkt for, han sagde, det var en Forholdsregel, som man maatte kuns vente lidet Godt af, men befrygte uendelig meget Ondt af. Han paastod, at den almindelige Repræsenteren, som man nu forlanger ved en Parlamentsreform, just var den Sag, der har frembragt al Ulykke i Frankerige og foraarsaget Kongens Blod udøst. Efter en lang Debatte bleve de 22 Bønskrivter, hvoraf 6 vare hver 50 Alen, forkastede med 282 mod 43 Stemmer. - Man er saa fornøiet over Brødfrugttræets Ankomst paa Jamaica, saa at man har skiænket Skibets Mandskab 10000 Pd. Sterl. hvoraf Capt. Bligh faaer det Halve. En Mængde grovt Skyts er indskibet til Woolwich. - Breve fra Falmoutmelde, at 2 til 3000 Tin Biergfolk havde begyndt et Oprør formedelst Kornets Dyrhed, men ved Majorens Løfter blev det igjen roligt. J Dag otte Dage ville en Pige, der kom i Mandsdragt til et Hvervehuus, lade sig antage som Soldat, for at gaae til Brabant. Man havde Mistanke om hendes Kiøn, og viiste hende af. Hun styrtede sig derpaa i Themsen, men blev 5 Minuter derefter trukken op, og omendskiønt hun syntes død, kom hun sig dog igien. Hun har viller følge en Kiereste, der tiener mod de Franske.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-05-24
Maynstrømmen, den 14de Maji. Dumourier vil privatisere i Mergenthem eller Wirzburg og skrive Memoire de Guerre, da han ikke holder sig sikker i Schweiz formedelst de mange der værende Franske. Prindsen af Coburg roser han meget, og siger, uden hans anden Proclamation vare 27000 Linietropper gangne over med ham, thi han havde aldrig bekymret sig om Sansculotterne, som aldeles ingen Desciplin havde villet modtage, især siden Commissarierne af N. C. havde trængt sig ind ved Armeerne. Maynz, sagde han, ville endnu koste meget. Commandanten der var en overmaade brav Officeer, og den bedste Jngenieur i Frankerige, men at Conde og Valenciennes endnu ikke vare overgangne, derpaa undrede man sig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-05-24
Mons, den 6te Maji. Den Keiserl. Armee har nu en meget fordeelagtig Stilling i Aussin, og efter Siden af Leiren fra Famars til Valenciennes. Conde er endnu stedse indsluttet, men efter Jngenieurens Paastand kan den formelige Beleiring ikke begyndes førend midt i denne Maaned.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-05-24
Frankfurt, den 13de Maji. Det Fyrstl. Salburgiske Kreds=Continent, henimod 800 Mand, samtlige det smukkeste og udvalgteste Mandskab, er under klingende Spil marscheret her igiennem.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-05-24
Paris, den 6te Maj. J forgaars saaes Commissarierne af de 48 Sectioner, i N. C. og gjorde dem Bebreidelser over deres uophørlige indvortes Uenigheder der endnu kunde drage det nu værende republikanske System Undergang efter sig. Tillige forlangte de, at N. C. skulle fuldføre den ny Erklæring over Menneskenes Rettigheder, arbeide paa Constitutionen og paa den ny Plan til den offentlige Opdragelse. Dette Fordrag erholdt levende bifald. - Den første Division af den tydske Legion, der mestendeels bestaaer af Deserteurer og fangne Tydske, og commanderes af tydske Officerer, har paa Veien til Orleans opført sig oprørisk, kastet Nationalkokarden bort, stukket en hvid paa, og raabt: Kongen leve, til Fanden med Republiken. Man har nu taget Officererne fangne, og 3 Commissarier ere afsendte for at undersøge Sagen. Rosenthals og Kellermanns Legioner ere og anklagede.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-05-24
General Kellermann er bleven frikiendt af Revolutions=Tribunalet. - Forvaltnings-Korpset fra Nantes har forkyndt, at formedelst Kornets Tilvext ingen Tid mere maa tabes, da Rebellerne, naar de kunde skiule sig i samme, ville ikke kunne angribes, og ustraffet kunne nedsable Republikens Tropper. De have et Strøg af 20 til 30 Mile Land i deres Vold, alle Jndvaanerne have grebet til Vaaben, 200,000 Fanatiker staae under Vaaben, og marschere ofte i 20000 Mand stærke Korps. 2 Armeer maa derfor formeres, og den ene angribe dem fra Saumur, den anden fra Nantes. Poitiers staaer Fare for at komme i Fiendens Magt. Barrere erklærede, at 10340 Mand regulerte Tropper marschere mod Rebellerne. - Dampierre har nok mistet sit ene Been, men han er ikke død. - Marat forlanger, at man endog skal tage Bordknivene fra de mistænkelige Folk, og saaledes sansculotisere de Rige, at de neppe kunne skiule R.... Maaskee er det Øieblik ikke langt borte, da man bliver ligesaa træt af denne ny Despotismus, som af den Kongelige, og vil kaste sig i Republikens og Lovenes Arme Borgerne i Liboirne nævne i en Adresse til Conventet, som det ikke ville forelæse, at den berygtede Marat er det største Skarn, opkalde Conventet til at vise hiin Karakters Styrke, der allene kunde indjage Tyrannerne uden fra, og dem, der indvortes ville være det, Frygt: Krig mod Tyrannerne, Krig mod Anarchisterne, Krig mod Røverne, Krig mod Forræderne. Dette sige de, er det hele Girondes, og alle sande Republikaneres Skrig. - Modrevolutionisterne have bemægtiget sig Thouras i Poitou, og der hugget en heel Marseiller-Deputation sammen. Modrevolutionens General Gaston skal i Angers, som han har indtaget, have ladet 4000 Jacobiner ophænge. For at give den ny Pariser Armee Mod, udbreder man i Dag at det vil blive let for den ved dens Ankomst til la Vander, fordi 60000 Volontairer der ere ankomne, og Modrevolutionisterne ved Chinon holdes blokerede af 15000 Patrioter fra Nantes, og 7 til 8000 Girondister, at Strandkanten i Vienne er bedækket med bevæbnede Patrioter, og den store Fare er forbi.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-05-24
Prof. Leront, Physikus, har gjort adskillige vigtige Opdagelser. Han har opfundet ubedragelige Midler til at bevare for Jld og Vandskade og den anstukne Luft. Han med deelte N. F. det for nogle Aar siden. Men da den hidtil ikke har havt Tid til at anvende den tilbørlige Opmærksomhed derpaa, saa har denne Borger nu indklædt sin Opfindelse i en Commedie, og sendt et Theater den til Forestilling. Han har og oplundet et Slags Tøi, som bevarer Soldaterne for Sabelhug og Flintekugler. Man har begyndt at fabrikere dette Tøi i det Store, og at klæde nogle Tropper dermed. Han har og opfundet et Middel til, at Krudmagazinerne aldrig skulle springe. Ved et andet Middel forhindrer han, at Skibene ikke kunne skydes eller boeres i Grund - Usigelig fransk Vittighed, Spørgsmaal, om det og holder Stik.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-05-24
Kiøbenhavn, den 20de Maji. Den norske Ostindiefarer, Carl Prinds af Hessen, commanderet af Capit. Hans Angel, tilhørende de Herrer, B. Anker i Christiania, ankom i Dag her paa Reden med fuld Ladning, og alt vel om Borde, efter en hurtig Reise fra Moss til Tranqvebar og Madras, og derfra hertil.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-05-24
J disse Dage er Stemplet til Medaillen paa Kronprindsessens Forløsning blevet færdigt, og 11 Stkr. ere allerede slagne i Guld, og overleverede til de Kongel. Her skader. Adskillige Skibe ere vel igien blevne opbragte, men de blive efter Haanden igien frie.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-05-24
Vacance. Det resid. Capallanie i Randers, samt Com pastoratet i Gimminge og Lem i Aarhuus Stift, 400 Rdlr. Odense. Den 21de Maj havde Hr. Frideric Seidelin en Søn, Gothold Jacob, til sin Daabs Confirmation. Fadderne vare: Frue Professorinde Bützow, Frøken Bloch, Hr. Generalmajor v. Rantzau, Hr. Grev v. Trampe, Hr. Oberstlieutenant v. Schøller, Hr. Professor SeydlitPaa Fossum Jernværk i Norge den 6te Maji, døde Frue Kammerherreinde Løvenskjold, i sit 44 Aar.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-05-24
Avertillements. indkaldes herved alle og enhver som beviislig maatte have Da jeg agter at forlade Baroniet og reise til Tydskland, saa noget hos mig at fordre, at melde sig paa Brahetrolleborg Skriverstue, inden 6 Uger fra understaaende Dato, da efter den Tid ingen flere Krav modtages. Brahetrolleborg Knivsmede den 18. Maji 1793. Johan Clemmens Krebs.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-05-24
Førstkommende 28de Maji bliver her paa Baroniets Skrivere) stue ved offentlig Auction til de Høistbydende bortleiet paa 10 eller 20 Aar 2de Huse med tilliggende 3 Tdr. Land til hver. Conditionerne findes til Eftersyn her paa Skriverstuen; ligesom ogsaa Husene med tilliggende Jorder herfra skal blive de Lysthavende i Forveien anviste. Brahetrolleborg den 12te Maji 1793.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-05-24
Nylig ankomne gode og friske holsteenske Østers ere nu at bekomme hos Hr. Giestgiver Lausen paa Postgaarden i Odense for 7 Mk. Hundrede.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-05-24
Paa Østrupgaards Gods Hessum Bye, Schebye Sogn under Odense, Amt, er den 14de f. M. ved Døden afgaaet, uden Livs Arvinger Gaardfæsteren Niels Christophersen, efter hvem Registerings og Vurderings Forretning er foretaget. Under Skiftet er den Afdødes Udarvinger anmeldt at være, endeel Brødre og Søstre Børn, der skal opholde sig i Ringe, Schambye, Allesøe, Roerstrup og Eilbye=Lunde Byer; hvilke alle vare anmodede om, at mød ved Skiftets Foretagelse 30te Dagen efter Dødsfaldet, der des uagtet ikke skeete, uden af 2de fra Ringe Bye, som meddeelte deres skriftlige Tilstaaelse om, at de ingen Arv forlangede; Saa endskiønt at Boen ikke nær kan tilstrække til den allerede bekiendte Gield, bliver dog alle og forbemeldte den Afdødes Arvinger, i Følge Placaten af 26de Oct. f. A., herved trende Gange indkaldede med 6 og 12 Ugers Varsel at møde ved Skiftet, som bliver foretaget i Stervboegaarden Mandagen den 1ste Juli og 12te Aug. førstkommende om Formiddagen Kl. 9 Slet. Ligeledes indkaldes til samme Tid og Sted at møde, saavel Credi som De Østrupgaard d. 16. Maji Paa Skifteforvalteren S. T. Hr. Krigsraad bitorer, da enhver skal vederfares Ret efter Loven og Boets Tilstand. Schebyes Vegne, som Fuldmægtig Larsen. De som maatte være noget skyldig til eller have noget at fordre, efter afdøde 2de Karle Knud Madsen og Hans Madsen, hvoraf den første tiente Sognepræsten Herringe, og den sidste Sognepræsten i Espe for Avlskarle, ville inden 6 Uger fra Dato melde sig hos mig undertegnede som Skifteforvalter paa Herskabets Vegne. Fiellebroe den 11te Maji 1793. C. Ramus.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-05-24
Inder Windinge Herreds geistlige Skifte=Jurisdiction er i denne I Tid falden Arv af Umyndiges Penge, i alt 1400 Rd., hvilke 1400 Rd. af Faderen udbetales til dette Aars 11te Decbr. Termin og herved af mig, som Over Formynder offentlig anbydes, at hvem samme maatte behøve til bemeldte 11te December, og deraf vil betale lovtilladelig Rente, samt derfor kan stille den for deslige Børnepenge allernaadigst befalede Forsikring, de inden fire Uger fra Dato derom behagelig ville henholde sig til mig. Windinge den 11te Maji 1793. F. O. Biere.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-05-24
De som efter lovgyldig Beviis have noget at fordre efter min den 21de Decbr. f. A. afdøde Mand, Kiøbmand Jacob Rasmussen Brinch her i Byen og endnu ikke har tilkiendegivet mig samme, blive herved anmodede at anmelde deres Krav for mig inden 6 Uger fra Dato, efter hvilken Tids Forløb jeg ingen Fordringer antager. Kierteminde den 15. Maji 1793. Anna Catharina Sal. Brinchs.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-05-24
Jvor en meget god og smuk Karet til 3 Personer, med store og hele Speilglas, er for billig Priis at faae tilkjøbs her i Odense, anvises herfra Adressecomt. Anledning af det Kongel. allernaadigste Rescript af 12te 9 April d. A. er Græsningen paa Odense Byes Marker bleven taxeret, i hvis Følge der ikkun kan græsses for indeværende Aar 300 Qvægs Hoveder, altsaa mindre end tilforn, hvilket man ikke vil undlade, at bekjendtgiøre for Jndvaanerne til fornøden Efterretning; ligesom og derhos erindre, at ingen maa overlade sin Grundtaxt til andre, eller den ene lade paa brænde for den anden, paa det at alle saavidt muelig kan blive hiulpne, og nogle enkelte ei faae flere Koer paa Græs end forn den efter deres Huusholdning, og da der for indeværende Aar vil udfordres over 600 Rd. Grundtaxt til en Koes Græsning, ville enhver, som forlanger Græsning, og har under slig Bestemmelse, betale de sædvanlige Græspenge ved Jndbrændningen, da de strax derefter skal faae tilbagebetalt hvad Grundtaxten kan beløbe sig, paa det at slig Liqvidation ei skal give Ophold og Confusion til Fornærmelse paa enten af Siderne. Odense den 18. Maji 1793. Borgmester og Raad.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-05-24
Af en Gaard her i Byen er i forrige Uge bortkommet et Sølv i Hovedvandsæg i Form af et Hierte, indvendig forgyldt, og et gammelt fiint sort Taftes Forklæde til et halvvoxent Barn; Hvo herom kan give nogen Oplysning, loves en billig Douceur. Ved een eneste offentlig Auction, saafremt antageligt Bud skeer, agter Selveier Lars Rasmussen i Woldbye, førstk. 4de Junii, om Formiddagen Kl. 9 Slet, at bortsælge sin i bemeldte Bye, omtrent en Miil fra Middelfart beliggende Gaard, med tilhørende og af Fælledskabet udskiftede Jorder, Græs og Humlehauge, 5 Fæste huuse, samt en betydelig Skovspart, enten samlet eller i Parceller, da han har det Kongel Rentekammers Tilladelse til Udparcelleringen. Bygningerne ere meget gode og vel indrettede. Gaardens Jorder bestaaer af 2de Lykker, hvilke begge indeholde, omtrent 110 Td. Pløielland og qvarte Engbund, hvorpaa aarlig avles 28 a 30 Læs Høe, foruden Klover. Den største af disse Lykker er igien inddeelt i 16 Parceller, hver paa 5 Td. Land og behørig sadt i Hartkorn. Til de tvende Huuse ligge ligeledes Jorder af Pløieland og Engbund, i alt 7 Td. Fasteren betaler tilsammen aarl. Landgilde 24 Rd. 2 Mk., samt giør 24 Dages Hovarbeide. Conditionerne, hvorefter disse Eiendomme opraabes, kan erfares hos Hr. Byefoged Bluhme, Middelfart og hos Eieren bem. Lars Rasmussen i Woldbye. Brabesholm den 14de Maji 1793. H. Bagger, Auctions Directeur.