Den Vest-Sjællandske Avis, 1837-02-02
Siden Jernbanen i Rusland imellem St. Petersborg og Zarskojesel er bleven sat i Værk med en forhavsende Hurtighed, er der i Journaler og andre Skrifter bleven megen Tale om større Jernbaners Indretning. Ogsaa i Rusland greb af den Aarsag den der bekjendte Skribent Bulgarin Pennen forat meddele Publicum sine Anskuelser, der ikke ere uden Interesse. "Man strider - siger han – om Jernbaner kunne bestaae paa saa store Strækninger, og om de kunne blive nyttige. Vi ville desangaaende først bestride den almene Mands Fordomme." Jernbanerne, siges der i Rusland, udholde ikke det strænge Clima. Denne Bebreidelse er ikke ugrunEt. Som bekjendt trykker Jernet sammen ved heftig Kulde, og udvider sig ved Varme, og Stobejerne. bringer, saaledes som man kan see paa Fodstykkerne af Føilerne paa den kasanske Cathedralkirke. Men da man udnu ikke har bemærket dette paa Stakitter af Støbejern, ler ved andre Gjenstande, der ere støbte i lige Forser, saa tør man troe, at Kulden virker stærkere saa de krummede eller flere Gange sammenlagde Gjen lande, naar disse stille de svagere Dele frit udi uften. Fodstykket til den kasanske Cathedralkirke sprang, fordi det ikke passede nøie nok til Stenen og fordi der ved Tøeveir kom Vand i Ridserne. Det forekommer altsaa rimeligt, at godt støbte og fast til hinanden føiede Skinner ville kunne modstaae Kulden, og om ogsaa nogle derimellem springe, saa hindrer dette dog ikke Farten, og de sprungne lade sig let og hurtigt erstatte ved nye. Dette maa man regne til den sædvanlige Reparation ved Veien, der i ethvert Tilfælde maa blive dyrere i Rusland, end i mere tempererede Climaer. Hvad det angaaer, at bortrydde Skarn, Stov og Snee, ligesom ogsaa at holde Skinnerne rene for Jis, saa er det en bekjendt Ting, at en Jernbanes Vedligeholdelse i Belgien ikke kommer til at koste meere, end en omhyggelig Vedligeholdelse af en Chaussee. Antager man nu ogsaa, at i Rusland meere Arbeide er nødvendig til Jernbanerne saa er baade Arbeide og Levnetsmidler der meget lette. Den anden Jndvending imod disse Baner bestod i, at man tvivlede om, at kunne anlægge dem i saa umaalelige Distancer, som i Rusland. Hele Engelland er ikke saa stort som det eneste Gouvernement Archangel. Og hvorfra skulde man tage saamange Penge, Bulgarin mener, at Besværligheden hermed ikke ligger i den store Afstand, men i det at ville, og i at skaffe Penge. J Nordamerica, hvorJernbanernes Anlæggelse foraarsager langt meere Arbeide, fordi Jordbunden har større Ujevnheder end i Rusland, har man allerede Jernbaner længere, end 3000 Verster (der gaaer omtrent 7 Verster paa en dansk Miild. Hvorfor skulde Rusland altsaa ikke og saa kunne skaffe sig dem, især da det selv har saameget Jern, Man behøvede blot en Jernbane fra Petersburg over Moskwa (Moskau) til Odessa, der i Alt vilde udgjøre 3328 Verster. Hertil udfordres omtrent en Summa af 375 Millioner Rubler, og Bul garin har gjort et Overslag, hvorved den ovenstaaende, Capital i sex Aar vilde tilveiebringes, naar kun Enhver af dem, der som Godsbesiddere, Kjøbmænd, Borgere og frie Bønder deeltage i Handel og Driftighed, og som altsaa kunde høste Fordele af Banen og disses Antal anslaaer han til imellem 12 og 13 Millioner), sammenskyde aarligen 25 Rubler.