JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-10-19
Auction. Onsdagen den 25de denne Maaned, om Formiddagen Kl. 10 og følgende Dag bliver ved offentlig Auction i Mariboe Præstegaard bortsolgt endeel Ind- og Udbo, Kreaturer og Avlsredskaber m.v., tilhørende Stervboet efter Consistorialraad og Sognepræst J. F. Boeck, saasom: Sølvtøi, for størstedelen af Prøvesølv, hvoriblandt en kunstig forarbeidet Sukker vase med tilhørende 12 forgyldte Theeskeer, Porcellain og Glas, Meubler af alle Slags hvoriblandt et særdeles godt 8 Dages Stueuhr og et godt Taffeluhr, Sengesteder og meget gode Sengeklæder og Lagen, samt udmærkede Dækketøier, Kjøkkentøi af Kobber, Messing, Jern og Træ, en stor KobberBryggerkjedel, flere Kakkelovne, en holsteensk Vogn med 3 Agestole, 3 Arbeidsvogne, 1 Kane, Avlsredskaber, Seletøi, en Rulle, Heste og Køer, en feed Ungtyr, nogle tørre Ege- og Bøgeplanker og andet forskjelligt Gavntræ, Bødkertræ, nogle Favne storkløvet Bøgebrænde, endeel Kartofler m. m. Kreaturerne sælges den 25de October og Eftermiddagen Kj. 1. Vederhæftige Kjøbere gives Credit til 1ste Februar næste Aar. Mariboe Byfogedcontoir den 12te October 1843. C. A. Møller. Adressecontoirets Commissionairer ere: Dhrr. Bogholr. Thierry i Nakskov, Kammerr. Suhr i Rodby, Postervediteur Christensen i Stokkemarke, Boghdlr. Giegengack i Maribo, Apotheker Grundtvig i Saxkjøbing, Postmester v. Staffeldt i Nysted, Kbd. Wulff i Stubbekjøbing og Færgeforpagter Arnkiel i Gaabense.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-10-21
Det er ogsaa en Mærkelighed, som fortjener at udbæves, at det selv samme Fæstesystem, som udraabes som den eneste Frelse for Huusmændene, derimod med Hensyn til Gaardmændene fordømmes som aldeles forkasteligt. Man siger og Huusmanden: "hvad Opmuntring kan han som Leier have til at vedligeholde sit Huus, mergle sin Jord m.v. naar han ingen Tid er sikker for Opsigelse? Han bør have Fæste." Om Gaardmanden derimod siger man: Hvad Opmuntring kan han have til at behandle sin Gaard vel, naar han er uvis, om han skal efterlade den til sine Børn eller til Fremmede. Han maa have Arvefæste eller Eiendom." Turde saadan Jnconseqvents ikke have sin Grund deri, at – naar man først begynder at gjøre Jndgreb i Eiendomsretten, saa har denne Jndgriben ingen Grændser! Forfatteren raillerer derefter med megen Vittighed, men paa en lidet værdig Maade, over det i Stænderforsamlingens Petition nævnte Middel til at forbedre Huusmændenes Kaar, som bestaaer i større Frihed til at sammenlægge Jordbrug, hvorved flere Arbeidere kunne vinde Beskjæftigelse." Den simple Sandhed, at et større Jordbrug saavel formedelst sin Størrelse som den høiere Jntelligents, hvormed det sædvanligt drives, beskjæftiger et større Antal Arbeidere end flere mindre, fordreier Forf. derhen, at dette større Antal Arbeidere kun ville behøves saalænge, indtil de nye Herregaarde vare opbyggede, og at Midlet saaledes kun vilde gavne Herremændene istedetfor Huusmændene! Jeg skal ikke forsøge at maale mig med Forf. i Vittighed, men kun bemærke, at Stænderforsamlingens Petition neppe trænger til mit Forsvar imod Forf. Saavidt ere Forfatteren og jeg afgjorte Modstandere, og jeg tør troe, at Faa have læst hans Afhandling uden at harmes over Tonen deri og uden at beklage den betænkelige Jndflydelse som Læsningen deraf maa have paa Bondestanden, hvis Begreber den forvirrer, istedet for at oplyse. Men hermed er ogsaa vor Strid forbi; thi paa disse Præmisser, som jeg har troet paa det alvorligste at burde bestride, bygger Forf. det mærkværdige Resultat: "at vil man nu mene, at han maaskee vil tilraade Jndskrænkning i Retten til at bortleie Huse eller Jndblanding i de Betingelser, paa hvilke de bortleies, saa maa han udtrykkelig fralægge sig dette. Jeg tilstaaer, at længe er jeg ikke blevet saa forundret over noget, som over dette.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-10-21
Forfatteren kommer nu til Slutning frem med sine 8 Forslag om det, som Regjeringen og Stænderne efter hans Formening maae indskrænke sig til at foretage. Eet af disse Forslag, at Kongen nemlig skulde erklære, at han med særdeles Velbehag vil ansee, at Huse bortfæstes paa billige Vilkaar, har jeg allerede ovenfor udhævet. Af de øvrige ere de 6 fuldkommen ligesaa uskyldige. De gaae ud paa 1. "at gjøre Godseierne opmærksomme paa, at de skade Samfundet og sig selv ved at foreskrive Huusmændene saadanne betingelser, hvorved de maae blive Almisselemmer
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-10-21
Det er vel lidet smigrende for Godseierne, at de skulde formodes at behøve slig Belæring, især fremfor Andre, der have Huusleiligheder paa Landet at raade over; men skade kan det da ikke. 2. "at Staten, hvor Leilighed gives, selv skulde etablere Huse med Jord. Dette kunde paa Steder være meget godt, men Finantserne ville vel neppe profitere derved. 3. "at opmuntre til Huusmændshavers bedre Dyrkning Kunde være meget gavnligt. 4. "at simplificere den til at blive en Fæster qvit nød vendige Rettergang. Ligeledes. 5. "at erhverve et Territorium, f. Ex i Californien, hvortil Udvandringer kunne foretages. Kunde være meget behageligt. 6. "at bestemme, at ingen maatte etablere sig som Jndsidder, uden at godtgjøre, at han forstaaer et Haandværk, eller har en eller anden Binæringsvei." Kunde være meget gavnligt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-10-21
Det eneste af Forfatterens Forslag, som indeholder nogen egenlig tvingende eller energisk Forholdsregel berører mærkeligt nok Fattigvæsenet, som Forf. begyndte med at paaanke, at en Godseier havde villet sætte Huusmandssagen i Forbindelse med. Det gaaer nemlig ud paa, "at Sogneforstanderskaberne, naar paa et eller andet Gods Contracterne vare af den Beskaffenhed, at den ene af Parterne idelig faldt paa Fattigvæsenet, skulle have Ret til at fordre, at et saadant Gods skulde udgjøre en egen Fattigcommune; hvorom jeg kun skal bemærke, at de Grændser, inden hvilke Sogneforstanderne skulle kunne benytte en saadan Ret, turde blive meget vanskelige at bestemme.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-10-21
Jeg skal nu overlade til Publicum at bedømme, om det høist tarvelige Resultat, hvortil Forf. er kommet, i mindste Maade kan siges at svare til hans saa høirøstede Præmisser, eller om det ikke snarere synes at han med disse har villet indsmigre sig hos det ene Parti, og ved dette har villet erhverve sig Fred med det andet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-10-21
Rettelse. J Begyndelsen af ovenstaaende Artikel (see forrige N 1ste Spalte Linie 18 fra neden), staaer ved et Feiltagelse: er Andet ikke værre, istedetfor: er Ondet ikke værre a., hvilket herved rettes.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-10-21
Den jydske Halvoes Vestkyst. (Sluttet. See No 121.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-10-21
Hvad den anden Halvdeel af Vestkysten angaaer, nemlig den 24 Miil lange Strækning mellem Blaavandshuk og Roshage, da har saavel denne som Jyllands nordlige eller nordvestlige Kyst, eller den 20 Miil lange Strækning mellem Roshage og Skagen, en ganske anden Charakteer. De store grundede Strækninger og Øerne udenfor Kysten ophøre nemlig lidt norden for Blaavandshuk, og paa den øvrige Deel af Kysten op indtil Skagen er der strax i en ikke lang Afstand fra Strandbredden reent, og som oftest 6-10 Favne dybt Farvand. Som Følge heraf har Kystlandet heller ikke større Udstrækning i Ebbetiden end i Flodtiden, og Forskjellen i Vandhøiden ved Ebbe og Flod aftager alt som man kommer længere mod Nord og derfor ved Blaavandshuk kun 5 Fod og ved Hirtshals kun 12 Fod. Seile lige op under Kysten kan man imidlertid ikke. Langs med Kysten strækker sig nemlig sædvanligviis tre eller i det mindste to Revler, som ere Ryggene af store af Bølgerne sammendyngede faste Sandgrunde, af hvilke den yderste i Gjennemsnit hæver sig indtil 16 Fod, den mellemste indtil 10 Fod, og den inderste indtil 4 Fod fra Havets Overflade. Disse Revler gjøre hele denne lange Strækning utilgængelig ikke blot for større Skibe, men selv for almindelige Handelsfartøier. Smaae Skibe kunne løbe indi Ringkjøbingfjorden og i Aggercanalen, men paa hele den 28 Miil lange Strækning mellem den sidstnævnte og Skagen er der ikke et eneste Sted, hvor endog kunSmaafartøier kunne finde Beskyttelse, og de saakyndigste Mænd ere enige om, at det er umuligt paa denne Deel af Vestkysten at anlægge nogensomhelst kunstig Havn som ikke sporløst vilde blive tilintetgjort under de nordvestlige Storme. Strandbeboerne paa den nordlige Kyst, navnlig i Thyland, have derfor til den Handel, de føre paa Norge, og stundom paa England og Altona, smaa fladbundede Skuder af en særegen Bygning, i hvilke Tømmeret ikke er forbundet med Jern nagler, men med Trænagler af Enebærtræ, hvilke man, naar de komme hjem fra en Reise, med vestlig Vind lader løbe mod Brændingen ind over Sandrevlerne ligeop i Land, hvor de af Bølgerne kastes paa tvers og mod Siden vendt mod Søen arbeides op paa Stranden, hvorfra en Snees Mænd med Touge og Stænger i en Hast bringer dem op paa det tørre Land. Paa samme Maade bringer man Skuden i Søen igjen paa en Dag, paa hvilken Vinden er østlig eller sydlig, og den maa lade samme Dag og strax gaae til Seil, forikke ved en Paalandsstorm at blive kastet op paa Land, og man maa derfor skynde sig det bedste man kan, med paa Vogne at kjøre Ladningen ud i Vandet, hvor den modtages i Baade, og føres ud til Skibet. -
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-10-21
For Oversvømmelser er dog denne Kyststrækning ikke synderlig udsat; thi skjøndt de lavtliggende Sletter om Ringkjøbing Fjord, Nissum Fjord og ved Harboøre Tange ere udsatte for megen Ulempe, naar Vandet stiger over dets sædvanlige Stand, saa bestaaer dog hele den egentlige Kyststrækning ud mod Havet af høie, den ene bag ved den anden liggende Sandklitter, hvilke vel Bølgerne hyppigt nedbryde, men tillige atter danne paany, og kun undtagelsesviis, hvor disse Klitter mangle, anretter Havet ødelæggende Oversvømmelser. Paa nogle enkelte andre Steder har Kysten en fra Sandklit Dannelsen afvigende Beskaffenhed, idet den bestaaer af en tildeels leeragtig og stenet Masse, som hæver sig høit og brat over Vandfladen (Bovbjerg 192 Fod, Bulbjerg 350 Fod). Saavel paa disse Strækninger som overalt hvor Sandklitterne ere bratte og hvor Søen derfor ikke kan rulle op paa Stranden, men tørner imod, og saaledes møder en Modstand, river den med voldsom Heftighed hele Stykker bort af Landet, og æder sig stedse længere og længere ind, idet gjørelse, som Porten har givet i Anledning af Tilden bestandig underhuler Klintens Fod, saalænge indtil de øvre Jordlag tilsidst synke ned i det umættelige Havsvælg. Saaledes er der mange Sogne, hvor Beboerne aarlig see en Deel af deres Eiendom blive Havets Bytte, og i hvilke ældre Mænd ofte med Veemod vise den Reisende langt ude i Havet de Steder, hvor deres Vugge stod, og hvor de havde deres Tumleplads for deres Barndoms Lege.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-10-21
Om Hederne ville vi kun i Almindelighed bemærke at Hr. Bergsøe antager, at Rullesteensformationens Heder kunne forvandles til Agerland, og Ahlformationens Heder, selv de ufrugtbareste, ved Overrisling inden 68 Aars Forløb til frugtbar Eng med fiint Græs
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-10-21
Jndenlandske Efterretninger. Den tidligere omtalte Fæstningsslave Niels Christian Schmidt, som ifjor med en Kniv saarede en Politibetjent, der vilde anholde ham, har nu gjort Ende paa sit eget Liv, idet han, der skulde straffes med Kat, fordi han igjen havde forsøgt at undvige, medens hans Kammerat modtog sin Straf skjar Halsen over paa sig. (Aarh. Av.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-10-21
Dandserinden Jfr. Fjeldsted optraadte i forrige Uge første Gang efter sin Hjemkomst fra Paris, i 2de nye Pas de deux, og gjorde ved sin Ynde og Lethed megen Lykke. En Enthusiast kastede en Blomst efter hende; men den naaede kun lidt ind i Parquettet. (Aarh. Av.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-10-21
Til Prinds Frederik af Hessens Palais er nu ogsaa tilkjøbt den Fløi deraf, som tilhørte den franske Legation, for 30,000 Rbd. Det bliver saaledes den største Fyrstebolig i Kjøbenhavn. (Aarh. Av.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-10-21
I Anledning af Kong Christian den Ottendes sidste Fødselsfest har Dr. Feldmann i Altona holdt en Tale, som Altonaerne have fundet meget eigemas, men som Hr. Provst og Ridder Poulsen har fundet saa ufordragelig, at han, paa staaende Fod, har taget til Gjenmæle mod Taleren paa en bitter og skaanselløs Maade.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-10-21
En tydsk Correspondent skriver med inderlig Glæde fra Lüneburg til et holsteensk Blad. Det klinger, om man vil, besynderligt, at Holstenerne her overalt kaldes de Danske. Men en Trøst er det, at disse Danske ved given Leilighed dygtigt protestere, ligefra Lieutenanten (hvorfor ikke fra Generallieutenanten) ned til Trainknægten: Win sind aber, Donnerwetter, keine Dänen, sonderne Holsteiner. Hamb. Neue Zeitung fortæller, at de danske Tropper have meget at udstaae formedelst deres Uniformer (den skrækkelige røde danske Farve!) og deres knappe Penge."
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-10-21
Nykjøbing den 21de October. Ved den at et overordentlig talrigt Publicum besøgte Forestilling iaftes til Benefice for Madame Orlamund blev efter Opførelsen af Vaudevillen Neil Klokket Links fortrinlige Fremstiller, Hr. Bornemann fremkaldt og hilset med stærkt bifald. Madame Orlamundt, som til Slutning udførte Emilies Hjertebanken, blev ved sin Jndtrædelse hilset med almindelig Applaus og efter Forestillingen fremkaldt hvorved hun endog blev modtaget med en lille Blomsterregn. Med de italienske Sangere er Blomster regnen indført paa det kjøbenhavnske Theater, hvorfra den lidt efter lidt har fundet Efterlig ning i Provindserne. Lad nu Jngen komme og sige, at Nykjøbingerne ikke ogsaa have optaget denne Mode, hvorved man paa den skjønneste Maade og i det meest blomstrende Sprog er istand til at vise Kunsten og dens Dyrkere sin Hyldest. Imorgen giver Selskabet sin sidste Forestilling, hvorefter det paa Mandag afreiser herfra til Aarhuus.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-10-21
Reisende fra den 11te til den 18de October 1843. Fra Gaabense til Vordingborg. Med Personposten: Hr. Treschow, Proprietairerne Jørgensen, Raahauge og Dreyer; Jomfruerne Møller og Naumann, Frøken Jansen; Grev Raben; Fuldmægtig Jørgensen. - Udenfor Posterne: Brændeviinsbrænder Petersen; Justitsraad Richter, Assessor Aagaard med Familie, Kjøbmand Outzen. Fra Vordingborg til Gaabense. Med Pakkeposten: Fuldm. F. A. Jørgensen og Millerkaun; Major v. Darre; Hr. Hass; Posterpediteur Hoyer. - Med Personposten. Hr. Procurator Tidemand med Kone; Hr. Harboe. - Udenfor Posterne: Hr. Proprietair Jacobsen; Brændeviinsbrænder Petersen; Teglbrænder Sørensen; Garver Herdegen; Farver Boek; Grosserer Beck med Familie; Hr. Exam. jur. Hastrup med Familie; Grevinde Reventlow med følge, Proprietair Dahl med Kone, Kjøbmand Jbsen; Pastor Bergenhammer; Etatsraad Stampe.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-10-21
Med Dampskibet "Caroline Amalie, ankom fra Kjøbenhavn til Gaabense den 13de October: Bygmester Wentzel; Jfr. Smidth; Mad. Marott; Baron Rosenkrantz; Toldbet. Bergstrøm med Kone og Datter; Hestetrækker Jørgensen; 8 Tjenestefolk. - Samme Dag afgik til Flensborg og Svendborg; Grev L. Reventlow med 3 Frøken Døttre og 2 Domestiquer, Grev C. Revertlow; Oeconom Schrøder, Meieribestyrer Behrens; Skræddersvend Pender. - Med samme Skib afgik til Kjøbenhavn den 16de October, Jomfruerne Petersen og Wederso; Student Rohde; Jernstøber Bruun; Staldmester Harthausen; Forpagter Clausen; Forvalter Schierning; Garver Hørup; Forvalter Jungclausen; Reebslagermester Knudsen; Jomfru Seliger; 11 Soldater. – Samme Dag ankom fra Flensborg og Svendborg, Kjøbmand Walther; Stænderdeputeret Sidenius; H. Lau; A. Hansen; Frøken Auffin d'Ort; H. Jørgensen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-10-21
Ved Tallotteriets 1382 Trækning i Wandsbeck udkom
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-10-21
Udenlandske Efterretninger. Om det første Kanonskud, som den lille Greve af Paris nylig ged En har affyret, berette de ministerielle Blade Følgende: Et Batteri gav Kongesalutten, hvorpaa Kongen, der tilligemed Prindserne af Jonville og Anmale steg ud af Vognen, førte den lille Greve af Paris ved Haanden hen til Batteriet, løftede ham op paa Armen og sagde: "Nu vil jeg lade Dig afføre Dit første Kanonskud. Kongen lod sig derpaa række en Lunte, stillede sig paa Kanonerens Plads og løftede sin Sønnesøn i lige Høide med Fireogtyvepundigeren, hvilken Barnet affyrede under almindelig Jubel af Folkemassen. - Man fortæller, at en anseelig engelsk og fransk Sømagt samler sig ved Athen. En hollandsk Escadre bestaaende af 3 Fregatter, 1 Slup, 2 Brigger og 1 Dampskib under Prinds Fridrich Heinrichs Commando har den 23de f. M. passeret Gibraltar og vil foretage en Øvelestour i Middelhavet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-10-21
Breve fra Toulon af 5te d. M. melde, at Dampbaaden "Castor har erholdt befaling til øieblikkelig at afgaae med meget vigtige Depescher. Man veed ikke hvorhen den er bestemt, men man troer, at dens Hverv er at foranledige den for Tunis liggende franske Escadres Afgang til Athen. Det kunde imidlertid synes rimeligt, at denne formodede Foranstaltning snarere kan sættes i Forbindelse med en Efterretning fra Paris af 12te d. M. af følgende Jndhold: Det er ganske bestemt at Ministeriet, uagtet det bestandig lader den Fyldestdragelserne i Jerusalem, forsvare i Bladene som tilstrækkelig, dog har givet Hr. v. Bourquener Ordre til paa det kraftigste at fordre den franske Fanes Opplantning i Jerusalem. Escadren i Middelhavet har erholdt befaling til at begive sig til Jndgangen af Bosphorus, for at understøtte Gesandtens Reclamation. - Den 9de d. M. havde Guizot en meget lang Conference med Kongen; ogsaa Marineministeren var tilstede, og Tildragelserne i Grækenland skal have været Gjenstanden for Samtalen. Man er i Paris forøvrigt meget langt fra at troe, at den græske Revolution allerede nu kan ansees som en afsluttet Kjendsgierning; meget mere venter man først nu nye Forviklinger, og man nærer kun Bekymringer med Hensyn til hvorledes Rusland (der bekjender sig til samme Religion som Grækenland) vil føre sig dem til Nytte. J ethvert Tilfælde turde Grækenland endnu snarere bevirken europæisk Coalition end Spanien. - Man sætter i Paris stort Haab til de nye Handelsforbindelser, som ifølge Fredstractaten mellem England og China ere aabnede med sidstnævnte Land, saa meget mere som det i den keiserlige Commissaire Proclamation udtrykkelig hedder, at de Englænderne indrømmede Handelsfordele skulde være gjældende lige for alle Nationer. Dronning Christine, der opholder sig i Paris, venter kun paa, at den spanske Cortesforsamling høitidelig skal erklære Esparteros Afsættelse, forat aflægge sin Datter et Besøg i Madrid. - Hr. Olozaga opholder sig ligeledes endnu i Paris, og har endog nylig været tiltaffels hos Kongen. (Forlangt indrykket.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-10-21
Da nu Tiden er forhaanden da Sogneforstanderskaberne igjennem Erklæringens Vei skulle give Oplysning om den hel arbeidende Classes Tilstand, og tillige foreslaae de Midler, som kunde bringes i Forslag, til at forbedre denne fortrykte Classes Kaar, saa tillader man sig at anmode de hæderlige Mænd, i hvis Hænder denne vigtige Sag beroer, til igjennem Lollands-Falsters Stifts-Tidende, at offentliggjøre deres Erklæringer. Nogle Huusmænd.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-10-21
Gudstjeneste. Imorgen begynder Gudstjenesten i Nykjøbing Kirke Kl. 10.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-10-21
AVERTISSEMENTS.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-10-21
Skuespil i Nykjøbing. Med kongelig allernaadigst Tilladelse opføres Søndagen den 20de Octbr. af det Beckerske Skuespillerselskab. (Sidste Forestilling). Michel Perrin, Politispionen, uden at vide det, Vaudeville i 2 Acter af Melesville og Duveyrier, oversat af Overskou.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-10-21
Til Slutning: En Afskeds Epilog.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-10-21
Skuepladsen er i Theaterlocalet paa Gjæstgivergaarden. Billetter a 2 Mk. (Børn det Halve) faaes i Undertegnedes Logis hos Hr. Værtshuusholder Jørgensen og ved Indgangen, der aabnes Kl. 6 1/2. Orlamundt, p. t. Bestyrer af Selskabet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-10-21
Hos R. Sidenius faaes: udmærket god Schweitzer Ost a 18 sk. pr. Pd. Manna-Gryn a 24 sk. pr. Pd. Kartoffel=Meel a 12 s. pr. Pd. Krads-Ulds Heste=Dækkener og Dynevaar til billige Priser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-10-21
Auctioner. Auction over en Jordlod ved Mariboe.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-10-21
Tirsdagen den 31te October førstkommende, om Eftermiddagen Kl. 3, bliver paa Mariboe Raadstue afholdt offentlig Auction over den afgangne Consistorialraad og Sognepræst Boecks Stervbo tilhørende saakaldte Vognmandslod i denne Kjøbstads Østermark, stor 4 1/2 Td. Land geometrisk Maal. med Hartkorn 4 Skpr. 3 Fdk. 1/4 Alb., og hvori er nedlagt 2 Tdr. 2 Skpr. Hvede. Conditionerne for Auctionen ligge 4 Dage forud til Eftersyn i Mariboe Præstegaard. Mariboe Byfogedcontoir den 12te October 1843. C. A. Møller.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-10-21
Bogauction. Mandagen den 30te October førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, bliver ved offentlig Auction i Mariboe Præstegaard bortsolgt afgangne Consistorialraad og Sognepræst Boecks efterladte Bogsamling, indeholdende theologiske, philosophiske, historiske og andre Skrifter. Trykte Cataloger erholdes i den Schubotheske Boghandling paa Børsen i Kjøbenhavn, hos Dhrr. Boghandlere Berggreen i Nykjøbing paa Falster og Thierry i Nakskov, samt i Mariboe Præstegaard. Vederhæftige Kjøbere gives Credit til 1ste Februar 1844. Mariboe Byfogedcontoir den 12te October 1843. C. A. Møller.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-10-21
Skov-Auction. Torsdagen den 31te October d. A. Kl. 10 Formiddag: agtes ved offentlig Auction bortsolgt en Deel paa Roden staaende Træer i Østofte Præste-Embedes BangerudSkov; meest Bøg, dog og Avnbøg, Ahorn, Alm og Elle, vel skikkede til forskjellige Slags Gavntræe. Liebhaverne ville møde ved det i bemeldte Skov beliggende Huus. Østofte den 19de October 1843. Kofod Ancher.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-10-21
Mortifications-Stævning. Fjerde Klasse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-10-21
til Documenter efter Stempletpapirs No 2. Forordningens § 5 Litr. b. 10 Rigsbankskilling Sølv. Peter Carl Christian, Hammerich, virkelig Cancelliesecretair, Byefoged i Nakskov samt Herredsfoged i Lollands NørreHerred, Gjør vitterligt: at efter Begjæring af Gaardmand Niels Hansen af Nordfeldt paa Lolland og i Kraft af en denne under 13de f. M. allernaadigst forundt Bevilling, indstevnes herved med Aar og Dags Varsel, Jhændehaveren eller Jhændehaverne af et af bemeldte Niels Hansen, medens han boede i Skovbølle, til Handelshuset Puggaard & Hage i Nakskov den 10de Juni 1837 udstædt og den 13de f. M. inden Lollands Nørreherreds Ret læst Revers, stort 459 Rbd. 5 Mk. 3 s. S. og T., for hvilken Sum er givet Sikkerhed i den Debitor dengang tilhørende Eiendomsgaard i Skovbølle, Kjøbe løv Sogn, Lollands Nørreherred, hvilket Revers er indfriet men bortkommet, til at møde for Lollands Nørreherreds Ret, som holdes paa Raadstuen i Nakskov den første Tirsdag i Februar Maaned 1845, Formiddag Kl. 10, for der og da, naar denne Sag vorder foretaget, med bemeldte Reyers at fremkomme og sin eller deres Adkomst dertil at beviisliggjøre, da Citanten i modsat Fald, overeensstemmende med den paaberaabte Bevilling, vil paastaae og forvente, at ovenmeldte Revers ved Dom mortificeres. Landag er hævet ved Forordningen 3die Juni 1796. Til Bekræftelse under min Haand og Embedssegl. Nakskov den 18de October 1843. Hammerich. (L. S.) Adressecontoirets Commissionairer ere: Dhrr. Boghdlr. Thierry i Nakskov, Kammerr. Suhr i Rødby, Postervediteur Christensen i Stokkemarke, Boghdlr. Giegengack i Maribo, Apotheker Grundtvig i Saxkjøbing, Postmester v. Staffeldt i Nysted, Kbd. Wulff i Stubbekjøbing og Færgeforpagter Arnkiel i Gaabense.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-10-23
Lollands Falsters ere Tidende. Redigeret, trykt og udgivet af W. F. Laub i Nykjøbing. No 125. Mandagen den 25. October.