JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-04-07
Da Borriskrogs Færge ikke vil blive afbenyttet ved Skjernbro, saa vedbliver Færgefarten paa først nævnte Sted som sædvanlig. Bølling Nørre Herreders Contoir paa Petersminde i Skjern, den 1ste April 1845. Jansen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-04-07
Efter tagen Bestemmelse under Skiftet efter afgangne Prokurator Lund, bliver den Boet tilhørende og herved Byen beliggende Eng, "Lille Lammehauge" kaldet, af Hartkorn 6 Skpr. 1 Alb. med Gammelskat 4 Rbd. 90 s., opraabt til Bortsalg i 1 Parceller, ved en eneste Auction, som afholdes paa denne Byes Raadstue Torsdagen den 2 April næstkommende, om Formiddagen Kl. 10. Conditionerne erfares paa Auctionsstedet. Lysthavende indbydes. Varde Byfoged-Contoir, den 29. Marts 1845. T. Qvistgaard, Høivande ved Sønderhoe. fra 8 til 14. April incl. D. 8. April Kl. 3 37 Min. Kl. 4 26 - 10. - Kl. 5 14 - Kl. 6 3 Kl. 6 51 Kl. 7 39. Kl. 8 26 -
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-04-08
Extract, af Ribe Amtsraads Forhandlinger i Mødet den 8 April 1845. Aar 1845 den 8. April afholdt Amtsraadet for Ribe Amt et Møde i Ribe Kjøbstad, hvortil samtlige Medlemmer havde indfundet sig. Følgende blev forhandlet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-04-08
Efter de af Sogneforstanderskabet oplyste Omstændigheder, og under særdeles Hensyn til, at den blinde Kone behøver en bedre og omhyggeligere Forpleining, bestemte Amtsraadet, at der i Aarene 1845, 1846 og 1847 bliver til hende at udrede af Sognet aarlig 22 Rbd. hvoraf Amtsfattigkassen tilskyder 5 Rbd. i hvert af Aarene, og kan altsaa dette sidste Beløb anvises af Amtet under fornøden Kontrol med, at Sognenes Fattigvæsen ogsaa udreder det fulde her normerede Beløb.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-04-08
9. Ved en Skrivelse af 8. Marts sidst, har det kongelige danske Cancellie bifaldet den af Amtsraadet i Mødet den 29 Januar Nr. 9 tagne Beslutning om at admittere de slesvigske Beboere i de Sogne i det blandede Distrikt, hvor Sogneforstanderskaber nu findes, til at kunne vælges til Medlemmer af Amtsraadet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-04-08
Under denne Sagens Stilling har Herredsfogden under 19. f. M. andraget paa en endelig Bestemmelse i dette Veianliggende. Amtsraadet overdrog Amtmanden, som øverste Bestyrer af Veipolitiet, endnu i indeværende Aar at foranstalte det høist nødvendige Arbeide paa dette Sted tilendebragt, efter den af Raadet approberede Plan, som man aldeles ingen Grund fandt til at fravige, og hvis Rigtighed bestyrkes ved den fremkomne Betænkning fra en Sagkyndig; men da Terrainet fordrer, at en Veibygningssaget kyndig Mand udkaster Arbeidsprojectet, overdrog man ligeledes Amtmanden at antage en saadan, og helst Jngenieurcapitain v. Meyer, som den der boer Stedet nærmest. Med Hensyn til Forholdet ved Fordelingen af Arbeidsbyrden mellem Seest og Skanderup Sogne, antog man, at Skanderup Sogn, som Hjelpesogn, ikke maatte bidrage over 1/2 Deel imod hvad Seest Sogn yder, saaledes altsaa, at enhver enkelt Hartkornseier i Seest Sogn maatte relativt til sit Hartkorns Qvantum udrede 3/4 Dele naar en Hartkornseier i Skanderup Sogn efter sit Hartkorns Størrelse svarer 1/2 Deel den øvrige Detaille og Approbation af Arbeidsforslaget overlod man til Amtet. 15. En fornyet Ansøgning fra Eieren af Lydum gaard, om at Amtet vil overtage den ham paahvilende Forpligtelse til at vedligeholde Lydum Bro. Under Nr. 30 i Mødet den 9. October f. A. er en lignende Begjæring refuseret. Amtmanden fremlagde et Overslag over den Reparation som Broen behøver. Amtsraadet henholdt sig til dets tidligere Resolution, hvorefter Lydumgaards Eiers Forpligtelse til at vedligeholde 1/2 Deel af den heromhandlede Bro ikke kunde opgives; derimod tilstod man af Billighedshensyn, at Bekostningen ved den nu ved særdeles Uheld nødvendige overordentlige Reparation maa udredes af Fonden, altsaa ikke til Fordeel blot for Eieren af Lydumgaard, men ogsaa for Lydom Sogn, hvilket Sogn de 3/4 Dele af Vedligeholdelsen paahviler; men forsaavidt at dette Sogn tillige har andraget paa, at Veien, som fører til og fra denne Broe, maatte optages under Vedligeholdelse for Amtsrepartitionsfondens Bekostning, henviste man Beboerne til det afdet Kongelige Rentekammer approberede Regulativ for de mindre Landeveie, af hvilket denne Vei er udeladt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-04-08
16. Det kongelige danske Cancellie har ved Skrivelse af 18. Februar sidst meddeelt Amtmanden, at det med Amtsraadets Betænkning til Kollegiet indkomne Andragende fra endeel Beboere af Gjørding og Malt Herreder, hvori de besvære sig over Opførelse af en ny Raadstuebygning i Holsted, ikke kan komme i Betragtning, med Anmodning om, at Klagerne maatte oplyses om det Urigtige og Ubeføiede i deres Besværing, saaledes som dette er udviklet i den af Amtsraadet givne Erklæring.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-04-08
Denne Erklærings væsentligste Jndhold findes under No. 16 i Extracten af 29 Januar d. A.) Amtmanden oplyste, at der af Repartitionsfonden, er forskudt følgende Summer til Raadstuebygningen: Under 31. October 1844. 400 Rbd.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-04-08
Under 7. November – . . 960 Under 23 December – . 400 – ialt 1760 Rbd.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-04-08
Regnskabet for Aaret 1844 over Bestyrelsen af Endrup Tinghuus's Midler fremlagdes, og udviste det en Beholdning af 498 Rbd. 16 s. r. S. og 199 Rbd. 70 s. S. og T.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-04-08
Paa Amtsraadets Opfordring erklærede Proprietair Fabricius og Sognefoged L. Pedersen, at uagtet de udtræde af Raadet, ere de dog villige til at vedblive Komiteen, som man har nedsat til at forestaae Raadstuebygningens Opførelse.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-04-08
J Anledning af et fra Entrepreneurene, der have paataget sig Bygningens Opførelse, indgivet Andragende om Forskud, maatte man til Comitteen overlade at bestemme dettes Størrelse, og kan det Beløb, som Komiteen finder at der kan tilstaaes Entrepreneurerne derefter anvises af Amtet paa Fonden. Finantserne maatte nu anmodes om til 1. Julii at refundere saavel Fonden det Udlagte, som de videre til Bygningens Fuldførelse nødvendige Penge.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-04-08
Da der, som man tidligere har havt Leilighed til at bemærke, mangler et Udhuus til Arrestforvarerens Kreaturer og til Fourage, anmodede Raadet Comitteen om at tilveiebringe et saadant paa den Maade Comitteen finder hensigtsmæssigst. 17. Den under Nr. 47 i det sidste Møde bestemte Licitation over Leverance til Veien over Ribe og Calslund Marker, af 10 Cubikfavne Leer og 40 Cubilsavne harpet Gruus, der var calculeret til 493 Rbd. 56 s., afholdtes den 19. f. M. og efter dennes Udfald leveres der 11 Cubikfavne Leer og 40 1/2 Cubikfavne harpet Gruus for 330 Rbd. 52 s. Middel prisen paa en Cubikfavn harpet Gruus var 6 Rbd. 48 s. og paa en Cubikfavn Leer 5 Rbd. 80 s. med en Transportlængde af circa 3000 Alen. Leverancen skeer fra 20 April til 1. Junii. Til at føre Opsyn med dette Arbeide, blev det overdraget Amtet at antage en paalidelig Mand, der herfor af Fonden kan tilstaaes indtil 30 Rbd., og til, efter Veibetjentens Forslag at afskovle Dækmaterialet for Leret paaføres, blev Mikkel Frandsen paa Ribe Mark antaget, hvorfor der tilstaaes ham indtil 10 Rbd. 18. Den til Afgjørelse idag udsatte Sag angaaende Udskiftningen af Skads Herreds mindre Landeveie, efter det nye Matrikulshartkorn, blev nu foretaget, og efterat Amtmanden havde fremlagt nogle indkomne, Skrivelser fra Aastrup og Starup samt Ose Sogneforstanderskaber, og Sagen derefter var gjort til Gjenstand for Overveielse saavel mellem de af Amtsraadet delegerede Mænd, som af Raadets øvrige Medlemmer, kom man til det Resultat, at Starup Sogn bliver aldeles at fritage for Andeel i de her omhandlede mindre Landeveies Vedligeholdelse, og at Aastrup og Ose Sogne samt Gjellerup By kun skulle medtages under Jnddeelingen med Halvdelen af ethvert af disse Sognes respective Hartkorn, i Forhold til de andre Sogne, der tage Deel efter deres fulde Hartkorn, Forøvrigt bifaldt man, at Udskiftningen af disse Veie iværksættes paa den under Nr. 30 i Mødet den 29 Januar sidst foreslaaede Maade, saavel med Hensyn til Sognenes Følgeorden og med tilbørligt Hensyn til at Starup Sogn udtræder fra Forbindelsen, som ogsaa hvad Omkostningernes Udredelse angaaer, ligesom man ogsaa maatte bifalde det under Litra de sammesteds fremsatte Forslag. 19. Som Regel for Sognefogderne i Almindelighed besvarede Amtsraadet en fra Sognefogden i Malt skeet Forespørgsel, om hvilket Tilsyn der paaligger ham med den Sognet gjennemløbende grund forbedrede mindre Landevei, derhen, at der ikke er nogen Anledning til at antage, at Sognefogderne have et mindre Tilsyn med de grundforbedrede mindre Landeveie end med de ugrundforbedrede, og ligesom man derfor maa ansee det at være en Veipolitiet, paahvilende Forpligtelse, at føre Opsyn med alle Amtets mindre Landeveie og Biveie saaledes maa man ogsaa herved opfordre Sognefogderne til, i Særdeleshed at føre Control med at de Veimænd, der lønnes af Amtet, udføre det til deres Bestilling hørende Arbeide, i hvilken Anledning man og vil meddele Sognefogderne en Gjenpart af den for Veimændenne udfærdigede Jnstrux.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-04-08
20. Paa en indkommen Forespørgsel fra Formanden for Sogneforstanderskabet i Vilslev og Hunderup Sogne, om det kan paalægges de Grundeiere, som have Jorder der tilstøde Biveie, for egen Bekostning at anskaffe de for dem nødvendige Overkjørseler af Steen= eller Træbroer over Veigrøvterne, svarede Raadet, at de efter Sogneforstanderskabets Skjønnende behøvende Overkjørseler bør anskaffes enten som Steenkiste eller Træbro af de paagieldende Lodseiere, som fra deres Jorder behøve Overgang til Veien, ligesom Lodseierne ogsaa selv bør vedligeholde disse Overkjørseler, saaledes at Vandet igjennem dem kan have behørig Afløb. Raadet antager nemlig ikke, at den 80 § i Veiforordningen af 13 December 1793 kan komme til Anvendelse paa Biveie. Forøvrigt paaligger det nærmest Sognefogden at paasee og for Politimesteren at anmelde, naar Grundeierne nedkaste Grøften for paa denne Maade at komme fra Veien ind paa deres Jorder, ligesom Sognefogden ogsaa er pligtig at føre Control med at Overkjørselsbroerne anbringes paa en hensigtsmæssig Maade samt at Grundens Eier bestandig holder. samme oprenset.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-04-08
21. J Anledning af, at Amtsraadet under No. 29 i det sidste Møde forbeholdt sig at approbere de Bud, der vilde skee ved den Licitation, man havde besluttet over Opførelse af 3 Steenkister paa Veien, mellem Endrupmolle og Varde, bemærkede Amtmanden, at den bestandige Frost har hindret Licitationens Afholdelse, som imidlertid er reqvireret; men Forretningen vil først indkomme efter dette Møde.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-04-08
Efter de saaledes oplyste Omstændigheder, overdrog Raadet til Amtet at approbere Licitationsbuddene, naar disse findes antagelige. 22. Amtmanden meddeelte Efterretning om, at flere Broer og Steenkister ikke blot paa de nuværende mindre Landeveie, men ogsaa paa saadanne Veie, som tilforn have været mindre Landeveie, og paa hvilke Veie Broer og Steenkister ere opførte og vedligeholdte for Repartitionsfondens Bekostning, efter de indkomne Beretninger, have erholdt Beskadigelse ved det pludselige Tøbrud.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-04-08
J Betragtning af, at de allerede anmeldte og muligen endnu tilkommende Anmeldelser og Beskadigelser paa Broer og Steenkister samt paa enkelte Strækninger af de grundforbedrede Veie, ere af den Beskaffenhed, at deres Afhielpning ikke tillader Opsættelse, maatte Raadet overdrage Amtet at foranstalte det Fornødne i dette Øiemed udført paa den billigste Maade og overeensstemmende med Anordningerne. 3. Amtmanden fremlagde følgende Regnskabsvæsenet for Aaret 1844 vedkommende Sager: a. Regnskaberne for Skolelærerhjælpekasserne. Efter disse Regnskaber var den kontante Beholdning: for Lo og Møgeltønder Herreders Provsti 91 Rbd. 31 s. for Ribe Ditto . for Gjording Malt m. fl. Herreders Do. 240 – 73. og for Skads m. fl. Herreders Do. Disse Regnskaber bleve forsynede med Raadets Erklæring. b. Schematiske Beretninger om de Amtets Skole- og Fattigvæsen vedkommende Legater og schematiske Forklaringer og Revisionsarbeidets Fremme, hvilke bleve underskrevne af Raadets Medlemmer, for derefter at tilstilles Cancelliet i Overeensstemmelse med Circulaire af 6. Januar 1829. c. den af Amtmanden, overeensstemmende med Reglementet af 5. Juli 1803 § 4, for Aaret 1844. forfattede schematiske Udsigt over Fattigvæsenets Tilstand i de Sogne, som ved Forstanderskaber staae i Forbindelse med Amtsraadet, hvilken Beretning blev gjennemgaaet og underskrevet, hvorefter den tilstilles Cancelliet. Man bemærkede herved, til behagelig Efterretning for de Herrer Sognepræster, at saavel den Udsigt, som aarlig gives over Fattigvæsenets Tilstand i det tilbagelagte Aar, som og det Regnskab, der skal aflægges for ethvert Legat, særskilt fra Regnskaberne for Fattig- og Skolekasserne, for Fremtiden ønskes sendte directe til Amtet for der at afbenyttes ved Udarbeidelsen af de ovenfor under Litrabog cranførte schematiske Beretninger. d. Regnskaberne for Amtets Repartitionsfond og for Amtsfattigkassen, der bleve afgivne til de ved sidste Møde udnævnte Revisorer, med alle til ethvert Regnskab henhørende Bilag.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-04-08
Amtsraadet blev ved disse Regnskabssager foranlediget at henvende Opmærksomheden paa, at det vilde være hensigtsmæssigt at undersøge, om ogsaa Legaterne anvendes paa den i Fundatserne bestemte Maade, da muligen nogle af dem kunne have en anden Bestemmelse, end at tilflyde Sognenes Skole eller Fattigkasser. Da Grev Schack og Provst Roch, paa den til dem i denne Henseende henvendte Opfordring, erklærede sig villig til at paatage sig denne Revision af Fundatserne for Legaterne, vil der fra Amtet blive dem udleveret Gjenparter af Fundatserne og Legatberetningerne.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-04-08
24. Foranlediget ved en Skrivelse af 1. Marts d. A. fra det kongl. Rentekammer, betræffende Regulativet for de mindre Landeveie i det blandede District, nedsatte man en Comittee til herover at give Betænkning, navnlig med Hensyn til hvad der fra det slesvig-holsteen-lauenborgske Cancellie er yttret i Sagen, og til hvilken Comittee udvalgtes Grev Schack og Formanden. 25. Den under No. 13 i Amtsraadsmødet d. 2 Juli 1844 omhandlede Udskiftning efter den nye Matriculs Hartkorn af de ugrundforbedrede mindre Landeveie i Malt Herred, samt af Gjording og Skads Herreders Veipart paa Veilinien fra Endrupmølle til Andst Broe, er nu fuldført af Landmaaler Thobøll efter de af Amtsraadet approberede Forskrivter. Ved at fremlægge den i denne Henseende foretagne Udskiftningsforretning in duplo med tilhørende edelig afhjemlede Boniteringsforretninger og Kort over Veiene, hvorpaa ethvert Sogns Veipart er afsat, opgav Formanden Omkostningerne ved Udskiftningen saaledes:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-04-08
Landmaaler Thobøll har formeent ikke at kunne 80 Rbd. have mindre end Boniteringsmændene have indgivet. Regninger paa ialt . . 32 - 88 s. Er 112 Rbd. 88 s.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-04-08
Da Amtsraadet intet fandt at erindre mod Forretningen, ved hvilken enhver Grundeier efter det nye Hartkorn og Veiens Bonitet, er tildeelt sit Veistykke, bliver det ene Exemplar af samme at tilstille vedkommende Herredsfogder, som derefter have gjennem Sognefogderne at paasee, at ethvert Veistykke adskilles med Pæl – som paamales den Veipligtiges Nummer – og i en bestemt Følgeorden, ligesom ogsaa Sognenes Veiparter indbyrdes betegnes paa samme Maade. Med Hensyn til Landmaaler Thobølls Betaling, og da man ønskede under Et med Udskiftningen af Skads Herreds mindre Landeveie, der ovenfor er bestemt, at afgjøre dennes Størrelse, overdrog man Proprietær Fabricius i denne Henseende at forhandle det Fornødne med ham, og derefter at meddele Amtmanden, hvormeget der kan anvises Landmaaleren af Fonden. Taxationsmændenes Regninger bleve derimod strax anviste. 26. Et Andragende fra endeel Sogneforstander skaber i Vester og Nørre Herreder, angaaende, at en paatænkt Veiforlægning af en Vei, som fra Nybroe i sydvestlig Retning fører over Kiærup til Janderup Færgested, ikke maatte stedfinde.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-04-08
Efterat Amtmanden havde bemærket, at der ikke til Amtet er indkommen noget Forslag om fornævnte Veiforlægning, vedtog man, at tilstille vedkommende Herredsfoged Andragendet til Betænkning, hvorefter Sagen vil komme under Forhandling i det næste Møde.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-04-08
27. En Jndberetning fra Sognefogden i Billum om den Skade Nedkjørselen til Terphage Færgested, har lidt paa billum Sogns Side af den sidste Oversvømmelse. Man tillod, at der for Amtsrepartitiansfondens Bekostning, og mod en Betaling af 1 Mk. 3 s. dansk Courant pr. Læs maa anskaffes 40 Læs Steen, som paakjøres Veien under Opsyn af Sognefoged og Dannebrogsmand P. Jacobsen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-04-08
28. Formanden anmældte, at Amtsveibetjentene have anholdt om enten at blive tilstaaet en moderat Godtgjørelse for Befordring eller ogsaa at forundes fri Befordring, naar de flyttes fra et til andet Arbeidsted, hvilke ofte paa Grund af Amtets store Udstrækning, ere i en temmelig betydelig Afstand fra hinanden (see Mødet d. 29. Jan. 1845 No. 13). Amtsraadet fandt ikke Anledning til videre at indlade sig herpaa, end ved Aarets Slutning, naar en Oversigt over de usædvanlige Befordringer, som saaledes have fundet Sted, fremlægges, da at afgjøre om der af Billighedsgrunde maatte kunne tilstaaes, noget. 29. Den under No. 14 i det sidste Møde bestemte Licitation over Jord- og Steenkiste=Arbeiderne paa 3198 Favne af den mindre Landevei mellem Varde og Hjerting har været afholdt, dog kun for2340 Favne, da locale Omstændigheder forbød for iaar at fuldføre hele Linien. Dette Arbeide, der efter Overslaget var calculeret til 1481 Rbd. 14 s. blev bortliciteret for 981 Rbd. 5 Mk. 15 s. De skete mindste Bud bleve approberede, og hvad en fra Auctionsretten indkommen Regning angik, da blev det overdraget Amtet at anvise dens Beløb til Udbetaling, overeensstemmende med Anordningerne. 30. Efter Nr. 31 i Mødet den 2. Juli 1844 er indgaaet Akkordter om adskilligt Planeringsarbeide for Tidsrummet indtil 1. Julii næstkommende, men da Planeurerne paa den mindre Landevei mellem Foldingbroe og Trudsbroe have viist sig forsømmelige, og Afskedigelse er forbeholdt i deres Jnstrux, saaledes at Entledigelse kan finde Sted til enhver Tid, blev det taget under Overveielse og denne burde skee. Amtsraadet ophævede den med de 4 Planeurer paa Veien mellem Foldingbro og Trudsbro indgaaede Akkordt, og overdrog Planeringen af denne Vei, fra Foldingbro til Andst Bro, fra 1. Mai d. A. til 1. Mai 1846 til Knud Olesen Nørbølling Mark i Folding Sogn for 20 Rbd. Planeringen af den samme Vei, fra Andstbro til Trudsbro, overdrog man fordet samme Tidsrum til Christen Hansen af Leirskov Mark og Jens Bentzen af Jordrup Mark for 70 Rbd. ialt til begge. Til at planere Veien over Varde Mark til Veile antog man Anders Heibøll i Varde for 16 Rbd. Paa Strækningen gjennem Andsager Sogn af denne Vei, vedbliver Peder Jensen i Lærke holdt Planeringen for 4 Rbd. qvartaliter. Om Planering af den samme Vei, forsaavidt Hodde Sogns grundforbedrede Deel vedkommer, overtog J. Nielsen at træffe Akkordt med en paalidelig Mand, og om Resultatet, at meddele Amtmanden Efterretning. Planeringen af Veien mellem Varde og Hjerting bortakkorderes ved Amtmanden paa den billigste Maade, ligeledes Planeringen af Veien fra Ribe til Foldingbro over Ribe og Calslund Marker til Mikkel-Frandsen af Bibe Mark for 30 til 35 Rbd., og endelig besørges Planeringen af Veien fra Ribe til Veile, gjennem Bekke Sogn, ved Jens Mikkelsen og Søren Nissen, i Bekke, for en Betaling af ialt 70 Rbd. til begge.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-04-08
Ribe Stiftamthuus, den 15. April 1845. Extractens Rigtighed belBrødsgaard. Lange Pedersen. Sponneck. O. D. Schack.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-04-09
Ribe. Stifts Avis og Avertissements-Tidende. Udgivet af Chr. sal. Hyphoff, redigeret af E. HyphoffOnsdagen den 9 April. No 41.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-04-09
Udenlandske Efterretninger. Oversvømmelser. Den 31. Marts havde Elben ved Dresden endnu samme Høide, Kl. 10 og Formiddagen blev Broen spærret; en halv Time efter vaklede den midterste Pille, og det derpaa anbragte Krustfix styrtede med en Deel af Pillen i Floden. Et Dampvogntog maatte vende tilbage paa Grund af at Banen var oversvømmet. Elben var endnu bedækket med Bygningstømmer, og halve Huse kom flydende med den rivende Strøm, i flere Landsbyer stode Husene i Vand til Tagene; den katholske Kirke, Theatret, Slotsbygningerne og Prindsens Pallads vare omringede af Vand. Neustadt og Antonstadt stode betydeligt under Vand. Dresdens Annaler kunne ikke opvise Mage til Vandflod; selv Mindetavlen fra 1655. var under Vand. Den 1. April kunde Jernbanen, atter passeres og ligeledes Elbbroen, der ikke havde lidt saa meget, som man havde frygtet. – J Slesien ere ligeledes alle Floder og Bække stegne over deres Bredder, og i Breslau var Vandet den 31, steget til 24 Fod og 8 Tommer, flere Huse bleve pludseligen omstyrtede af Jsen og bortrevne af Vandets Magt. Ohlanbroen blev bortreven, en Vogn, som just befandt sig paa den, forsvandt i Floden, som ved et Under bleve imidlertid de deri værende Mennesker reddede. Ved Karlsruhe steg Vandet i en Dal saa pludseligt, at 15 Menneskeer og 100 Kreature omkom. - Donau og Rhinen ere ogsaa stegne betydeligt over deres Bredder og have anrettet store Ødelæggelser.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-04-09
Jndenlandske Efterretninger"Dansk Folkeblad for den 4. d. er lagt under Beslag. (B. T.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-04-09
Til det i Mandagsavisen om de tre Mænds Redning meddeelte, tilføier "Flyveposten, at den lykkelige Aarsag til at den gamle ærværdige Commandor, Grev Trampe, der ikke kunde svømme, ei sank, var at hans Jolleroer, Svaneveldt, holdende Commandeuren og Livet, traadte Vande, og hialp ved en Tougende, som blev slaaet om Oldingens Liv, nogle af Artilleriskolens Constabler at bringe ham lykkelig op af Vandet. Skipperen med sine tre Mænd gjorde derimod hvad de kunde, for at yde den hurtigste Bistand.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-04-09
J Kjøbenhavn fandt Sørgehøitiden over Admiral Bille Sted i Onsdags (den 2 April, den 44de Aarsdag efter Slaget paa Rheden) i Holmens Kirke, hvorhen Liget var ført tidligere. Den aabnedes med et smukt og kraftigt Sørgedigt af P. R., der udførtes af en Deel af det kgl. Theaters Sangerpersonale og Dilettanter. Pastor Dr. Münter holdt derpaa Sørgetalen, og skildrede den Afdødes store Fortjenester af Søvæsenet, ligesom ogsaa hans retskafne og aabne Charakteer. Efter Talen bisattes Liget. Sangens sidste Strophe lyder saaledes: O Danmark, fæld en Taare paa Hans Kiste! De gamle Vidner og Din Storhed flye; Med Ham til Hvile gangne snart de sidste, Da er Du fattig - Du har ingen nye. Men loft fra Graven freidig op Dit Hoved; Der boer en Spaadomskraft i Mindets Røst; En Fremtid holde vil, hvad Fortid loved, Bedrifters Udsæd føder daadrig Høst; Og stige skal af Kongedybets Ry Engang igjen Din Hæders Morgengry, Den hidtilværende kjøbenhavnske Fødselstiftelses Grund er, paa Directionens Foranstaltning, bleven undersøgt, og Resultatet deraf har været Følgende De første 4 Fod befandtes at være opfyldt Grund; derpaa kom henved 1 Fod Leerlag; under dette fandtes 1 Fods Tørvelag, hvori indeholdtes Færskvandsplanter, og endelig stødte man 6 Fod under Overfladen paa Sandlaget, nedenfor hvilket man i Regelen ikke antræffer fremmede Bestanddele. Vandet, som gjennemtrængte disse Lag, var Brakvand og indeholdt en ringe Mængde svovlsure Salte; i de gravede Huller bemærkedes Udviklingen af Svovlbrinte. Udbyttet af det Fundne var for det Første Erkjendelsen af, at det rimeligviis ikke vilde være muligt at gjøre Stiftelsens Grund tør ved at grave Afledningskanaler, dernæst tør man antage, at der i Stiftelsens Grund er foregaaet og vil vedblive at foregaae en langsom Udvikling af Svovlbrinte, en Luftart, hvis skadelige Jndflydelse paa Sundheden, og navnlig dens Egenskab at fremavle epidemiske Sygdomme, af talrige Erfaringer er noksom bekjendt. Den nærmeste Følge af det her givne Resultat maa naturligviis være at fjerne enhver Tanke om at benytte hine Bygninger i Amaliegaden enten i den nærværende eller en forandret Skikkelse som Fødselstiftelse eller i det Hele som Sygehuus.