Viborger Samler, 1841-12-06
Udenlandske Efterretninger. Frankerig. Paris, d. 24de Novbr. J Morges, i det Øieblik, da det fra Havre de Grace ankommende Dampskib "Jndustrie" udskibede ved Port St. Nicolas sin Ladning, opdagede Octroi-Embedsmændene, da de undersøgte Varerne, bagved et stort Antal Collis og Pakker to smaae Artilleriestykker. Capitainen, der førte Skibet, erklærede, at han hverken vidste, hvorledes Kanonerne vare bragte ombord, eller hvem de tilhørte. Ved nærmere at undersøge Fragtlistens Jndhold, oplystes det, at Kanonerne ei vare anførte paa Listen. Da Kanonerne er reclameredes af Nogen, bleve de bragte til Politipræfecturbygningen under Tilløb af mange Nysgjerrige, der vare uudtømmelige i Gisninger og den Kilde, hvorfra denne Transport havde sit Udspring, og om den Brug, hvortil de kunde være bestemte. Guizot har kaldet Lamartine til Paris. Der tales om at skaffe denne udmærkede Digter, men svage Politiker Præsidentskabet i de Deputeredes Kammer istedetfor Sau get, hvem Ministeriet har tiltænkt en anden Ansættelse Paa denne Maade haaber man at vinde Moles og hans Parties Bistand. Det synes nemlig afgjort, at Cabinettet ei tør gjøre Regning paa Dufaures Understøttelse, og at denne Statsmand, hvad Afvæbningspørgsmaalet angaaer, ruster sig til et heftigt Angreb imod Ministeriet. J en Artikel om de spanske Anliggender udbryder Journ d. Debats: "Vi erkjende gjerne, at Regenten Cspartero siden Begivenhederne i Madrid har udviklet en uventet Aandsnærværelse og Characteerfasthed. Han har forladt Madrid og begivet sig til de meest truede Provindser han har blot ved Vægten af sin Auctoritet jaget hine Revolutionaire i Barcelona paa Flugten. Rigtignok fordunkles Æren for disse Handlinger ved en Betragtning, der paatrænger sig alle Gemytter. Hvo kan nemlig antage andet end at det for et Aarstid siden maatte have været Espartero - saafremt han havde villet svare til den Tillid, som hans Dronning og Velgjørerinde havde sat til ham – let at undertrykke den revolutionaire Bevægelse J Novbr. 1841 giver Espartero kun et Vink, og hine frygtelige Jacobinere i Barcelona, hine Parodister paa vor Velfærds-Comite, hine Phrasemagere a la Danton indskibe sig skyndsomst til England. - Stedse vil det blive en sørgelig Omstændighed for Espartero, at han har maattet besegle sin Magt ved saa mange tappre Officierers Regentens gamle Vaabenbrødres - Blod. Som Dronning Christines Minister vilde Espartero have været i Besiddelse af al den Magt, hvoraf han nu er i Besiddelse, og Diego Leons Blod vilde da et have vidnet imod ham. Dog i ethvert Tilfælde har Espartero et Middel til at drage et Forglemmelsesslør over den Maade, hvorpaa han er kommen i Besiddelse af Magten, og overde af ham begaaede Feil, han behøver kun at legitimere sin Magt ved den Brug, han gjør deraf til Spaniens Lykke! Den Energie, han har lagt for Dagen imod Opsigtsjuntaen i Barcelona, er af god Forbetydning for den kommende Tid, hans Proclamation imod Juntaerne er en virkelig Regjering værdig. Hans Virksomhed og Aandsnærværelse berettige til det Haab, at en sand Regjering omsider vil danne sig i Spanien. – Kun at han standser med Blodsudgydelsen; kun at han gjør Ende paa de afskyelige Henrettelser; kun at han ikke udviser større Strenghed imod de tappre Krigere, hvis hele Brøde kun bestaaer i en uklog Troskab, end imod de revolutionaire Comoedianter i Barcelona; - og Vennerne af Orden i hele Europa ville da ikke meere gjøre ham den Magt stridig, hvoraf han nu er i Besiddelse, om de endog beklagede Midler, hvorved han har erhvervet sin høie Post." Moniteur algerien meddeler Generalgouverneur Bugeands Parolbefaling til Officiererne, Underofficiererne og Soldaterne af Divisionen Oran. "Soldater," hed der det i Proclamationen, "J have med Ære bestaaet det længste Felttog i den africanske Krig, det varede 53 Dage, og i denne Tid have J tilbagelagt 200 Lieues; J have i tvende Slag overvundet Eders Fiendes hele forenede Stridsmagt; J have høstet Hæder i alle de mange Fegtninger og Skjermydsler, i hvilke J have kastet Eders Fiender tilbage. J have forfulgt Haschems store Stamme ligeindtil de meest uveisomme Bjergegne, hvorhen Tyrkerne ingensinde have vovet at bane sig Vei; J have stormet og ødelagt Fortet Saida; J have rakt Haanden til sex, ved Grændsen af hiin store Ørken boende, Stammer, hvis Ryttere i 3 Dage have sluttet sig til Eders Rækker; J have skaffet Eders Rytterie Fourage fra Arabernes Silos; J have selv vidst at forskaffe Eder Levnetsmidler derfra; endelig have J for flere Maaneder forsynet Mascara med Levnetsmidler til en Hær af 6000 Md. Saaledes have J begyndt at løse det i Africa saa vanskelige Problem: at nære Krigen ved Krigen." J have udrettet store Ting, Soldater, Eders Fædreland, Eders Konge vil velsigne Eder for de Tjenester, J have udviist. Vistnok kunne J gjøre Fordring paa Rolighed; men gad J virkelig nyde uforstyrret Rolighed, saafremt den gav Eders Fiende Leilighed til at komme til Kræfter efter de ham tilføiede Nederlag. Nei, –J ville indsee, at Eders Nærværelse paa hiin Side af Atlas er nødvendig for at hindre Fienden i at gjenoprette sine Tab, og for at beflytte de Allierede, J have erhvervet i Syden. En Division skal begive sig til Mascara, hvorfra den af og til skal agere for at hindre Stammerne i at dyrke Jorden, tømme deres Silos og forsyne vore Magaziner med Proviant; er der ingen Leilighed til Togt, da skal Divisionen sysselsætte sig med Jordens Dyrkning; thi vi maae dyrke Jorden, da vi ere nødsagede til at hindre Araberne i at dyrke Jorden: det eneste Middel, der kan give dem Naadestødet. J ville vise Eders Fædreland, at det har Forsvarere, der i ingen Henseende staae tilbage for de i Oldtidens Historie saa meget priste Krigere.