JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-02-02
Mandagen den 12te Febr. næst, om Formiddagen Kl. 10, bliver paa Herredets Tingsted. GreenerRaadstue, foretaget Licitation over Tyøstrup Kirkes Jstandsættelse. Thi ville de Lysthavende behageliMøde samme Tid og Sted, hvor Overslaget og Livtationskonditionerne meddeles. Nørre Herredsfogderie i Greenaae, den 27de Jan. Harboe, Formedelst indtrufne Omstændigorder agter jeg underhaanden at sælge mit beboende Sted i Skolegyder, No. 42, bestaaende af 5 Fag en Etage, en Stue paa 5 Fag, et Sovekammer paa 2 Fag, Kykken og Spisekammer 2 Fag, liden Gaardsplads med Halvtag, frie Adgang til Pumpen hvori er godt Vand. Liebhaberne ombedes at henvende dem til Eieren selv. Aarhuus den 3die Febr. 1816. Dertier.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-02-02
En Dreng af skikkelige Forældre kan blive anlagi Lære hos Muurmester, Goetz.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-02-02
Carga over det til Khvn, fra Batavia hiemkomme Skib Dianas Ladning, der i Midten af Junii der ved Auction skal bortsælges: 3483 Sække Caffe, 600 Sække Java-Sukker 900 Bout. Arrak 600 Pd. Jndigo, 700 Pakker Stolerør, og 10,000 Pd. Sapantræe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-02-03
No. 16. Aarhuus Stifts. Aar 1816. privilegerede. Kongelig allene de Tidende. Adresse=Contois. med Brevposterne. som forsendes. den 3die Februari. Løverdagen
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-02-03
Blandinger. Fremdeles ere følgende Stabs-Officierer af Landmilitair=Etaten afgaaede: Generalmajorerne v. Normann og v. Giernikow. Obersterne v. Suckow af Artelleriet, Hedemann af hols Ryttere, Müllers af d. Livregim., Greve af Platen=Hallermund og Gylder feldt, af N. Livregim., Holck af Kronens Regiment, Weitzmann af Kongens R., Cronhelm af Dr. Livreg, Nieck af fyenske Jnf. Reg., Heubsch, Pladsmajor i Rendsborg, Frie hid reng alle som Generalmajorer. - Oberstlieutenanterne v. Prehn af Livr. Dr., Flindt af Husart., Feldtmann af Kr. N., Braem af Artilleriet, Bülow af N. Livregiment, Rømeling af Pr. Chr. Reg., Schmidt af Fyenske Jnf. Reg., Oberst Suckow af siell. Jægerk., Tscherning af Frederiksv. K., Generaladjutant v. Juel, Obersterne. v. Leth, Leuenfeld og Hauch, Oberstl. v. Gloersen, Clasen, Artillerie-Commissair, og Fries, Kommandant paa Rosenborg, afgaae alle som Oberster.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-02-03
Oberstlieutenanterne: Greve af Ahlefeldt af Holst. Jnf. Reg., Mallesch af oldend. J. R., Greve af Ahlefeldt, og Kirchner af Dr. Livreg., Meizner af Pr. Chr. R., Brockes af F. Jnf. R., Vette af slesv. Juf. Reg., Wasmer af slesv. Jægere, Greve af Ahlefeldt: Laurvig, af langel. Jnf., Buchwaldt af L. Augustes Livjægerk. Zerzog, Kellermann, Caup, Romer, Tillisch, Holst, og Krog, (De 7 sidste har staaet paa Vartpenge.). Majorerne v. Rützow af siell. R. R., Thura af danske Livreg., Greve af Holck Winterfeldt, v. Post, Baron i W. v. Gersdorff, Nægler, Capitain Vagtmester paa Kronborg, alle afgaaede som Oberstlienanter. - Majorerne v. Schertiger af Kronens Reg., Hommel af F. J. Reg., Winkler og Carlsen af Kbhvns Reg., Mathisen, Mund og Brømsen af slesv. Jnf. Reg., Rohde af siell. Jægerk, Muck af Artilleriet, Holck af Livt, Math og Winterfeldt af Kronens R., Gedde i af Kongens R., Fischer af oldende Jnf. R., Barne kold af siell. Skarpsk., Ahlefeldt Dahn ved holst. Jnf. Reg., Leverckhusen, Molwitz, Lützou og Adeler. Den fire sidste har staaet a la suite.) - Følgende Capitainer og Ritmestere ere afgaaede som Majorer: Greve til Holstein, Luctraborg, Stene af Wedel Wedelsborg, C. Greve af Holstein, af Garden til Hest, Baron v. Ranzau af fyenske Dr., Bruhn af Dr. L. R., Schestedt af J Skarpsk., Halle af holst. Skarpsk, og Beth, af Dr. Livregiment. Avanerment og Forsættelser. Oberst v. Bülow af Husarregim udnævnt til Chef for det holsteenske Landseregim, Major v. Spath derimed til Chef for Husareskadronen i Khvn. Obest v. Sundt forsættes fra J. Skarpsk. til danske L. R. som Kommandeur med 1400 Rbd. Gage; Oberstl. v. Michaelsen af Khvns. R. som Kommandeur for 1ste B. og Major Greve af Haxthausen for 2den B.; Oberst v. Sammes af Khvns. R. forsat til N. Livre, som Kommandeur for 1ste, og Maj. v. Rømling for 2den B.; Oberstl. v. Ewald af Khons R. forsat til Kronens R. som Komm. for 1ste B.; Oberst v. Kaalund udnævnt til Kommand. for Dr. Livregim., Oberstl. v. Daue, Findt og Hegermann, udnævnte til Oberster, til Oberstlieutn. ere udnævnte følg. Majorer, Rømling af N. L. R., Jacobsen og Waltersdorff af Pr. Chr. R., Bedring af F. J. R., Zepelin af Kronens R. Staffeldt, Pladsmajor i Khvn, Bibow af slesv. K. R. Spath af Husatreg Stemann af holst. Landsereg., Michaelsen og Mylins af 2det J. J. R., Haxthausen af D. L. R., Wisendorff af olden. J. R. og H. Guldberg af Fyenske Dr. Regiment.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-02-03
Proprietair Secher til Kjerbygaard og Regimentschirurg Gyrsting, udnævnte til virkelige Krigsraader. Ved en af Abbed Sicards sidste Forelæsninger i Døvstumme-Jnstitutet i Paris, anførte han, at man Norden i Amerika har opdaget en Nation, som intet Sprog har, men giør sig forstaaelig ved Tegn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-02-03
Mærkeligt er det tillige, at de Tegn, datte kumme Folk skal betiene sig af, næsten ere de samme, som Abbeden bruger ved sine Elevers Underviisning. - Denne Opdagelse af et Folk af lutter Stumme erindrer om en anden. Dverge nemlig, glaldt og gielde tildeels endnu for en Sieldenhed, og kun naar man vilde fortælle ret eventyrlige Ammestuehistorier, talte man velom et Dvergfolk, Lilleputianere og deel. Men nu er man ogsaa herom bedre belært, siden Baudin og andre Franskmænd have berettet os, at der i det Jndre af Øen Madagascar virkelig existerer et Slags Dverge folk, som endnu dertil skal være ret krigerigsk. For at bekræfte dette, forsikrer Baudin, at han opbevarer en Medlem af denne Nation i et Glas med Spiritus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-02-03
Den i Paris høipriste Sangerinde, Mainielle=Fødor, har ved Mad. Catalans Kabale seet sig nødsaget til at forlade Paris og er reist til London, Den medicæiske Venus, kom den 22de Decbr. tillige, med flere andre Tostana tilbagegivne Kunstværker, til Florenz. Under Musik og Folkejubel førtes den ind i Byen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-02-03
J engelske Blade har man læst denne Bekiendtgiørelse: "Førstkommende Fredag skal i Brittisk-Forum, New Bande den Na 23, følgende Spørgsmaal drøftes: Er det fandt, som den franske General Pillot forsikrer, at de engelske Damer, der følge Madetonen gaae drukne tilsengs : eller er denne Paastand en skammelig Bagvastelse?" Indgangen aabnes Kl. 7. Damerne indbydes til at bivaane Mødet, da et Fruentimmer i samme vil tale sit Kjøns Sag. Nøget østlig for Bordeaux er Speilet af et Skib de 13de Jan. drevet iland, som efter Bygningsmaaden synes at have været en dansk Galliot, paa samme stod malet S. L. S. 1805. Paa en Strækning af 8 Mile, var fundet 150 ilanddrevne Oxehoveder Viin.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-02-03
At Barbareskerne endnu stedse drive et slemt Uvæsen i Middelhavet, og at deres Tugtelse med Grund maae ønskes af mange Tusinde, som de giøre ulykkelige, har man jevnlige Beviser paa. Nylig landede de med 2 Fartøier paa Sicilien, og slæbte 244 Jndbyggere lænkede bort med sig til Jammer og Trældom. Det efter den mahomedanske Tidsregning med den 2den Decbr. sidstl. begyndte 1231de Aar, er bleven betegnet ved en Prindsesses Fødsel, som erholdt Navnet Emine Sultane, Tre Dages Kanonsalver forkyndte Folket denne glædelige Nyhed - Prindsessen af Wales er ankommet til Athen, og har derfra i Sindeat tage til Constantinopel, hvor Pesten vedvarende grasserer. Selv Storvisirens Søster døde nyligen deraf. - Den russiske Grev Stroganoff er i et overordentligt Ærinde afgaaet til Constantinopel. - Søe lieutn. Lasarew, der gjorde en Reise til de Russiske J hvilken Alder glipper Jomfruernes Haab at faae en Mand, eller hvilken er den høieste Alder, Fruentimret gifter sig i Over dette Spørgsmaat havde man i vort Aarhundrede, da man har betegnet saa mange Sandsynligheder, paa lang Stund ikke anstilt Jagttagelser. Saa meget desto storre Fortieneste har sikkert derfor en Præst i Sverrig, ved Navn Hodin, som anstillede deslige i sin Menighed Kræcklinge, i Stiftet Nerike og Strengnæs. J 37 Aar efterspurgte han hvergang nøie, saa ofte en giftet Person, eller en Enkemand, eller en Enke i hans Menighed døde, og optegnede, hvor gammel Personen havde været, da samme giftede sig førstegang. Odermere spurgte han alle gifte, Enkemænd og Enker i hans Menighed, hvor gamle de havde været, da de førstegang indtraadde i Ægtestanden. Han forfattede nu et Udtog heraf og følgende Tabel. Linien A. betyder Ægtefolkenes Alder; Linien BmeBruddommenes Antal, og Linien Boe. Brudenes Antal. F. Ex. ved 18 en Alder af 18 Aar have 2 Ungkarle og 17 Jomfruer, i en Tid af 37 Aar, giftet sig i Krækklinge. A. Bme. Bde. A. Bme Bde. A. Bme. Bde. A. Bme Bde. 32 15 er Gamle Jomfruers rimelige Haab i Kræcklinge holdes altsaa Stik indtil i det 34te, eller endog i det 40de Aar, og bortdøer først reent med det 51de. Hos Pebersvendene derimod knækkes Modet paa at gifte sig Kræcklinge allerede aldeles i det 44de Aar.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-02-03
Om Napoleon er der i de senere Tider fortalt saamange Anekboier, at man til Slutningen maatte kjedes derved. Endnu saadan et tydsk Produkt med deles her, som man maae tilstaae ikke at være uden Vittighed. Gandske allene i en Kirke fremstilles Napoleon i 1812 at holde følgende Dialog med sit Scho. N. Hier binich gang allen for mich, und ni mand mich belauscht. C. Lauscht. N. Doch wie: War da nicht eine Stimme, Werbehorcht nich E. Ich. N. Bist Dures Scho Nun wohlan, Antworte mir auf meine Frage, C. Frage! N. Wann werde ich aus England machen der tap fern Franken=Colonie. E. Niel. N. Wie Wird Rusland meine schönen Plane, vernichten, das ich nie gehoft? C. Oft! N. Kannich mich nicht an Alexanderrachen, unddringen in sein Land hinen: E. Nein. N. Sollich mich wenigstens nicht als der Einzig ste und Erste triumen: E. Raumen; N. Was, Raumen, Das Eroberte, Søll ich es wiedergeden: E. Geben! N. Wie viel verlangt man denn zurück bei dem Ereignis meines Falles E. Alles! N. Venn auch mein Reich in Trummern gjeng, es ist unmoglich! C. Moglich N. Wie viele Jahre findes wohl, seit dem des Glückes Götte zu mir lacht? C. Acht, N. Die Zeit ist kurt, Doch habich viel gethan, Wie viele Jahre dauerts noch bil ich mich mit meinem Glück entzweie: E. 3weie! N. Was wird og so von mit der Franken Kakser, werden : E. Erden! N. Sagts immer hin, Es bleibet dog mein Rach ruhm, Welcher me verschwindt, C. Wind! R. Verdammes Schol Schweigl Cheich noch aus Aergernitz vergehe. C. Gehe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-02-03
Jydske Mærkværdigheder. Qvinderne i Bøvling Sogn i Riber Stift, bruge alle røde Strømper, men af Sparsomhed tage de, naar de gaae til Kirke, Strømper og Tøfler under Armen, og gaae harfodede, indtil de komme til Kirkegaarden, da tage de dem paa, og siden tage de dem af igien, naar de gaae hiem.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-02-03
Efter gammelt Sagn skal hele Stauning Fjord fordum have været en skiøn Skov af Fyr, Gran og Eeg, som Havet har borttaget, og det skeer endnu undertiden, at Fiorden opkaster hele Rødder og Grene.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-02-03
Det er et almindeligt Sagn i Fladstrands=Egnen, at at Slags Fisk kommer fra Norden, og søger Norden igien. Hvor stille end Veiret og Havet er, forlade dog Fiskerne alting og begive sig tillands, saasnart de lugte Furen, saa kaldes en Nordostvind, som holdes for at dringe en Stank med sig fra Træerne i Norge, hvilken Stank er som en brændende Tiæretønde. Samme, Vind er meget heftig og giør undertiden Skade.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-02-03
J Frøslev Sogn paa Mors, er en stor Bakke, hvorfra høres et tredobbelt Ekko, og kan sees 27 Kirker i Mors, Thye og Sallerup.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-02-03
Copulerede. Den 24de Jan.: Matros Hans Chr. Vedersen og Enken En Pedersdatter, den 26de i Matros R. Chr. Carlsen og Pigen Frederiche Ernstdatter ;s. D. : Enkemand og Muursvend Johannes Nøthen og Enke Copulerede. Den 24de Jan.: Matros Hans Chr. Pedersen og Enken S. Pedersdatter, den 26de i Matros N. Chr. Carlsen og Pigen Frederiche Ernstdatter ;s. D. : Enkemand og Muursvend Johannes Nøthen og Enke Christine Pedersdatter ; den 2den Febr. Underofficeer Snoel, og Enke Birthe Hendrichsdatter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-02-03
Bekiendtgiørelser. Efter Begjæring af Handelsmand H. Levin bliver paa Mandag d. 5te Febr. førstk. om Eftermiddagen Kl. 2 slet foretaget offentlig Auction over endeel Meubler, og Effecter, bestaaende af: Borde, Stole, Sengeklæder og en Lysthuusseng, Kobber og Messing m. m., Efter de Conditioner som ved Auctionen bekiendtgiøAuctionsdirectionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-02-03
Næstkommende Fredag Formiddag Kl. 9 bliver Auction udi : Næstkommende Fredag Formiddag Kl. 9 bliver Auction udi Marselisborg Kirkeskov, over endeel Eege, Bøge, Elle og Sælle Træer paa Roden; Samlægspladsen er paa Frederikshøi hos Bech. tier.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-02-03
Mandagen den 12te d. M. om Eftermiddagen Kl. 2 slet, lader Kiøbmand Jacob Jørgensen hos Mads Kage paa Studsgaden, ved offentlig Auction bortsælge endeel Meubler og Effecter, bestaaende af Borde Sto te, Sengeklæder, Kobber og Tin, et stort indlagt Ege Klædeskab, m.v. Conditionerne erfares paa Auctionsstedet. Aarhuus den 2den Febr. 1816. Auctionsdirectionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-02-03
Mandagen den 12te Febr. næstk., om Formiddagen Kl. 10, bliver paa Herredets Tingsted, Greenaae Raadstue, foretaget Licitation over Thøstrup Kirkes Jstandsættelse. Thi ville de Lysthavende behagelig møde samme Tid og Sted, hvor Overslaget og Licitationskonditionerne meddeles. Nørre Herredsfogderie i Greenaae, den 27de Jan. Harboe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-02-03
Formedelst indtrufne Omstændigheder agter jeg underhaanden at sælge mit beboende Sted i Skolegyder, No. 42, bestaaende af 5 Fag en Etage, en Stupaa 5 Fag, et Sovekammer paa 2 Fag, Køkken og Spitkammer 2 Fag, liden Gaardsplads med Halvtag, frie Adgang til Pompen hvori er godt Vand. Liebhaberne ombedes at henvende dem til Eiere selv. Aarhuus den 3die Febr. 1816. HDeetje.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-02-03
Hvor tvende betrukne meublerede Værelser samt et Overkammer kan faaes tilleie i Maanedsviis, sam gode Charlottelog tilkiøbs, anviser Adressekontoiret. Rasmus Rasmussen Søbye anmodes at indfindsig inden 8de Februar for at betale sit Skyldende, og modtage sit tilbageblivende Tøi, da det ellers blive solgt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-02-03
Farveriet paa Vestergaden i Aarhuus den 1ste Febr. Birch, Mester=Svend.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-02-03
Ombedes Enhver ikke at betroe Nogen noget paa mit Navn, uden mit skriftlige Forlangende. Kassel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-02-03
J Onsdags Aftes kom to Soldater for at kjøbe et Lommeuhr, men de fik det heslige Jndfald, at stikke det i Lommen og gik deres Vei. Uhret trækkes oppaa Skiven, har 2 Kasser, den Indre af Sølv og den øverste Rand af den ydre Kasse er Sølv og Skildpadei Bunden. Den som tilveiebringer samme loves en raisonabel Douceur af Nicolaus Kaus. Uhrmager.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-02-03
Da Hr. Buxlund, forhenværende Politimester paa Thunøe, skylder mig ved Afregning nogle Penge hvorfor jeg har hans Revers, som han er til bestemte Tid har indfriet, saa indkaldes bemeldte Hr. Buxlund, at indfrie samme; tillige at afhente noget hos mig, af ham indsat Tøi, inden 14 Dage fra Dato, da det indsatte Tøi ellers bliver solgt til offentlig Auction, Aarhuus, den 2den Januarii 1816. Jens Broberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-02-03
Udgives 3de Gange ugentlig af A. F. Elmquist. Jeg har nu over i 11 Aar her, foruden et par Aar forhen i Odder, underviist Ungdommen til mine Foresattes og øvrige Vedkommendes Fornøielse; skiønt jeg stedse har havt meget trykkende Næringssorger, og, til disses Lettelse, udholdt de største Anstrængelser, i mangehaande Foretagender, særdeles ved Gravning og Steenopbrud paa denne Skoles Jordlod, alt i Haab om at finde Lindring naar den nye Skole-Anordning kom. Men som jeg da maatte see alle mine Forhaabninger tilintetgjorte tabtes baade Lyst og Mod, til længere at blive her, derfor har jeg frasagt mig Embedet til denne Maaneds Udgang. Foranlediget af Anførte søger jeg om en Beskjeftigelse til Underholdning for Kone, og, af 9, fem levende Børn. Foruden det ovennævnte 13 Aars Erfaring i at undervise Ungdommen, har jeg været ligesaalænge ved Landvæsenet: udtient min Tid 7 Aar, som Landsoldat ved Aarhuus Regiment; været 6 Aar ved Fiskerier og Smaaseilladser paa Limfjerden. Og i alle disse Forretninger erhvervet Yndest hos enhver af de telpective Mænd under hvis befalinger og Opsyn jeg har staaet, som mine Attester bevise. Hvo som maatte ønske min Tieneste, bedes behageligen at underrette mig inden denne Maaneds Udgang, da jeg strax skal indfinde mig, og, om forlanges, ved Prøve godtgiøre hvad jeg forstaaer af de til ovenmeldte Bestillinger henhørende Kundskaber, saavelsom og af de i den nye Skoleanorde nings 25de, 47de og Jnstructionens 26de f. benævnte 2 m. fl., som jeg over i 20 Aar har lagt mig efter. Jngen ærlig Haandtering agtes for ringe, ingen timelige Anstrængelse for haard, ingen Fare for stor, naar den i gives grundet Haab om Næring for mig og mine. Rude den 1ste Febr. 1816. P. Lihme. Skoleholder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-02-03
De Køer, som forleden var averteret i Aarhuus Aviser til Salg paa Frysenborg, meldes herved at være solgte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-02-03
Commandeersergeant Støvring, boende paa Bie berg, giver Underviisning i Mathematik og Tegning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-02-03
En skikkelig Pige fra Landet og af god Opdragelse, ønsker sig til førstkommende Maidag antaget som Huusjomfrue enten i en Præstegaard eller andet Huus, dog helst paa Landet. Paa Lønnen seer hun ikke saamege som paa en god Omgang. Videre Oplysning giver Hr. Stud. Risom, Klokker til Domkirken i Aarhuus, Det Sted som beboes af S. T. Hr. Capt. v. Bull, kan til næstkommende Paaske Flyttetid faaes til LeDet Sted som beboes af S. T. Hr. Capt. v. Bull, kan til næstkommende Paaske Flyttetid faaes til Leie, Chr. Sperling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-02-03
Bekiendtgiørelser. En Person som kalder sig Henrich Wilhelm Fanøe, men hvis rette Døbenavn er Henrich Wilhelm, for Tiden hæftet i Cheltoft Arrest, tiltales justitialiter, ved mig hans Actor, ved Sønder og Mols Herreders Ret. Denne Action reiste sig allerede i Aaret 1810, og Anledningen til samme var: at Tiltalte omstreifede i Landet, og paa sin Omstreifning betiente sig af et falsk Pas; men snart standsede Actionen paa Grund af, at Tiltalte undverg af Grenaae Arrest, hvorefter han ei blev paagrebet for den 31te October 1815, da saadant fandt Sted i Weile, og hvorpaa falgte Actionens videre Kontinuation. Paa Tiltaltes mange Aars Omvandring i den danske Stat, er det høist sandsynligt, at han har gjort sig skyldig i offentlige Forbrydelser, - større end de der alt ere ham overbeviste - hvorfor han ogsaa af en for Livstid i Kiøbenhavns Tugt og Rasphuus indsadt Forbryder navnlig Jens Fridetichsen er beskyldt. Ved Tiltaltes Anholdelse i Weile, forefandt man, iblandt andet, hos ham : et sølv Lommeuhr med Staalkiede og messing Pendant og Nøgle, hvortil Tiltaltes Hiemmel er bristet. Paa Grund heraf, bliver saadant offentlig dekiendtgjort, hvorved tillige den retmæssige Eier til bemeldte Uhr, opfordres at melde sig enten hos Dommeren i Hovedsagen, Hr. Cancellie-Secretair, Bye og Herredsfoged Hornemann i Edeltoft, eller hos mig Undertegnede saasnart mueligt, eller i det seneste, inden den imod Tiltalte instituerede Sag optages til Doms, der neppe vil skee de 2 første Maaneder fra Dato, for at beviisliggiøre sin Eiendomsret. Til videre Efterretning bemærkes: Udret et lidet, rundagtig, har hvid i Porcellains Skive, og denne samt Kasserne er beskadiget, for øvrigt er Uhret af J. Bues's Forarbeidelse, i London. Endelig tilføies: at Tiltalte paa sin Omvandring i Landet, har givet sig Navn af Hans Fanøe, ligesom og været bekiendt, sine Steder, under det Navn: Skillings=Hans. Randers den 20de Maj 1816. P. Sparte, Procurator,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-02-03
Ifølge Hs. Kongel Majestæts allernaadigste Bevilling den 26de f. M., som i Dag er læst og publiceret i Randers Byetingsret, og næste Rettesdagligesaavil vorde læst i den Kongel. Lands Overret i Viborg, bliver herved med Aar og Dags Varsel indkaldte alt dem som i navnlig Henseende maatte have noget at fordre i Handelsmand Svend Christian Svendsens Fallitboe heri Byen, sub poena præclusi et perpetui silentii inden foreskrevne Tids Forløb, at anmelde og beviisliggiøre deres havende Krav for undertegnede, Skifteforvalter i Boet. Randers Raadstue den 6te Mai 1816. Magistraten og Byefogden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-02-03
Da en Skiftesamling i afdøde Rasmus Carlsens og Hustrue Kirstine Brøchners Boe, er berammet at holdes i min Bopæl her i Byen, Tirsdagen den 10de Sept. d. A., om Eftermiddagen Kl. 1, saa indkaldes herved saavel Arvinger som Debi og Creditorer til at tage Møde. Mariager den 8de Juni 1816. Schiøtz, Skifteforvalter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-02-06
No. 17. Aar 1816. Aarhuus Stifts. Kongelig allene privilegerede: Tidende. Adresse=Contoirs. med Brevposterne. som forsendes. den 6te Februari. Tirsdagen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-02-06
Aarhuus. Af Post-Nyheder haves dennegang ingen, da alle Poster ere udeblevne. Medbringe de ved deres Ankomst noget særdeles interessant, skal saadant strax i et Exfrablad vorde meddeelt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-02-06
Her saavelsom i Naboelauget er i nogle Dage falden en stærk Snee, saa Landeveiene adskillige Steder, skulle være høist vanskelige at passere. - Vinteren i begynder nu at blive stræng Aller nyligen havde vi her en tydsk Virtus den kaldte sig, den af flere tydske Hoffer attesteerte, komcessioneerte, og privilegeerte Mekanikus og Videnskabs. dyrker Hr. Goldtette.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-02-06
Dette bringer Udgiveren i Erindring om Philadelphia en af sin Tids bekiendteste Taskenspillere, der havde reist vidt omkring, og søgte om sin Lige i at forkynde sine Jertegn. Endelig kom han ogsaa til Göttingen; Lichtenberg, dengang en af Tydsklands ypperligste Hoveder, faldt i et lystigt Aftenselskab paa, at revse Konstnerens Pralerie i en ironisk Bekiendtgiørelse. Bladet blev strax trykt, opslaaet samme Nat, og følgende Morgen - saae Byen et sandt VidunderMirakelmageren skammede sig og reiste børt i Stilhed. Plakaten var saalunde: Hermed bliver bekiendtgjort for alle Elskere af den overnaturlige Physik, at den øver at Verden bekiendte Philladelphus Philladelphia, er indtruffen her med den agende Post, skiøndt den havde været ham en smal Sag at komme gjennem Luften. Han er nemlig den samme som paa Venedigs Torv smed et Nøgle Seglgarn op i Skyerne, og klarede ved Hielp heraf i Luften, indtil man ikke kunde see ham længer. Med dette Aars 9de Februar vil han paa det herværende Raadhuus offentlig hemmelig begynde at fremlægge for Publikums Øine sine En Rigsdalers Kunster, og ugentlig fremskride til de bedre, indtil han omsider kommer til sine 500 Rdlrs. Stykke, blandt hvilke befinde sig nogle, som, uden Pralerie sagt, overgaae det Vidunderlige selv, ja saa at sige, ere aldeles umuelige. Han har havt den Naade, med største bifald at giøre sine Konster for alle høie og lave Potentater i alle Verdens fire Parter, ja endog sidste Uge i den femte for Hendes Majestæt Dronning Oberapaa Otahelti. Han vil lade sig see hver Dag og alle Timer paa Dagen, men dog ikke Mandag og Torsdag, da han i Philladelphia fordriver sine Landsmænds ærværdige Congres Grillerne, og ikke heller fra 11 og 12 om Formiddagen, da han er engaaeret i Constantinopel, og ikke heller fra 12 til 1, da han holder sit Maaltid. Af Hverdagsstykkerne til en Rigsdaler vil vi anføre nogle, ikke saa lige de bedste, men snarere saadanne, som lade sig fatte med faa Ord 1) Tager. han tvende af de tilstædeværende Damer, stiller dem med Hovederne paa Bordet, og lader dem vende Benene iveiret, støder derpaa til dem, saa at de med utrolig Hurtighed dreier sig som Toppe, uden at skade deres Hovedtøi, eller Sømmeligheden i deres Klæders Retning, til største Satisfaction for alle Tilstædeværende. 2) Lader han sig bringe en Brændere, og slaaer en Chapeau for Panden dermed, saa han styre ter som død paa Gulvet. Paa Gulvet giver han ham det andet Drag, hvorpaa Chapeauen reiser sig, og almindeligviis spørger: pas das for ein Musik sei. 3.