Aalborg Stiftstidende, 1841-01-11
Bekjendtgjørelse. 1808 var jeg den Første her i Egnen, som anlagde Kartoffel-Avl. Ved Undersøgelse af Kartofler har jeg fundet nogle, som ere meelrigest og Efteraaret, men de fleste ere meest meelrige om Foraaret, jeg har nogle under Navn af Karatasker og Raahanske Kartofler, de ere meget meelrige og give 26 til 28 Pd. Meel af 1 Td. eller 14 Lspd. De almindelige Kartofler give 18, 20222 Pd. pr. Td., efter Kartoflernes Godhed. Dette Meel af Kartofler kan gjemmes, naar det er godt pakket i Foustager, og paa et tørt Sted, i 50 Aar uden at tage Skade eller fordærves. Dette Meelstof kan fabriqueres til Meel, Gryn, Amidam eller Stivelse, Pudder og alleslags haardt Brød, Kringler, Tvebakker og Skibsbrød, der maaskee kunde være gode til Engelskmænds og Franskmænds lækkre, Ganer; en liden Tilsats af Rugmeel gjør det lettere og mere velsmagende end vort almindelige Brod. Kartoffel meel er dog bekjendt i vor almindelige Huusholdning, er godt til Boller paa Suppe og til Kage, hartad lige saa godt som Mandelkage, og formodentlig det Bedste til Conditorerne. Vil man gjøre Brug af Kartofler, maae de betydelig godt vadskes, for man bruger dem, i en dertil indrettet Maskine eller Vadsk, og naar der skal gjøres Fremgang, bør dertil anrettes en Mølle og Jndretningen burde være saa, at der daglig kunde rives 50 Tdr. Kartofler og 2den Dag vadske Melet og 3die Dag tørres, og saa fremdeles hver Dag rives, vadskes og tørres, og de 3de Dele bør Indretningen være, at det kan følges ad. Det Vand, som gaaer fra Meelstoffet, er bedre at vadske udi, end Sæbe eller Sæbelund, som er nogenledes bekjendt i vor almindelige Huusholdning og meer end almindelig god til Bleg, baade for Linned og Uldent. Det Affald, der bliver ved Kartoffelrivning, er en god Gjødning. Møllen kan bruges fra Mikkelsdag til Maidag. Den rigelige Fortjeneste, jeg saae, deraf kunde flyde, gav jeg mig i Interessentskab med Lauriz Rimmer i Binderupmølle 1833. Efter vor Contract skulde den været færdig samme Efteraar, han lod det gaae i Langdrag og ei fylde sine Pligter eller Contract. Fortjenesten stod mig forhovedet, 1834 til min Ulykke gjorde jeg den færdig til en Prøve vi gjorde i Haab, naar han saae gode Fortjenester deraf kunde falde, vilde med Flid hjælpe mig til det Øvrige at faae færdigt, men jeg har bedraget mig. Prøven blev gjort og godt kunde rive sine 60 Tdr. Kartofler i een Dag, men der blev lagt mange Hindringer i Veien, der kom formange Kartofler i Vadsken at de gik over og skyltes i Aaen, de kastede Steen iblandt Kartoflerne at de splittede Værket ad og tillige forknuste det. Vi havde forlidet Karrum, at der gik meget tilspilde af Melet. Kartoflerne kjøbte vi for 2 Mk. pr. Td., blev under Sagen regnet til 4 Mk. Td. og Melet 6 s. Pd. Dog blev reen Fortjeneste 25 Rbd., som tilligemed Jnventarium og Møllen mig uvidende solgtes af Madame Rimmer efter hendes Mands Død. Jeg var daarlig nok til at troe, at jeg tilkom noget for de Bekostninger, jeg derpaa havde gjort til Materialier og Arbeide, efter Kjøbmands, Haandværks og Dagleieres Regninger. Vidner i Sagen kom jeg efter gjælde ikke, hvor der har været skriftlig Contract og da min Contract, brændte ved en ulykkelig Jldebrand, der opstod i min Gjen boes Pakhuus, hvor jeg var i Bygget og altsaa brændte mit Huus med, samt Alt hvad jeg havde og selv saa forbrændt, at det nær havde kostet mig Livet, følgelig brændte min Contract ogsaa, og da det spurgtes, blev Enkens ogsaa borte. Følgelig maatte jeg tabe min Sag og betale 30 Rbd. for min Modparts Bekostning. Jeg har allerunderdanigst søgt vor allernaadigste Majestæt om Laan til at bygge en Kartoffelmølle, men kom fra det høie og naadige Commers Collegium, det ei kunde bevilges, men min Tegning og Overslag blev tilbage. Jeg har ladt 2de Mænd udnævne ved Retten, for at taxere og vurdere min faste Eiendom til Laan, og vurderet til 1100 Rbd., det har ei været mig muligt at faae 500 Rbd. i første Prioritets Ret har ei været mig muligt. For min More og Flid, Arbeide og Bekostning paa mange Prøver jeg har gjort til Landets Rytte og Gavn, og jeg ventede Glæde og Fortjeneste for min Gavne-Daad, men nu min Grav. Undtagen der snart eet Menneske Ven, der naadig vilde række mig Hjælpens Haand med ovenmeldte Laan. Dersom den første af det Slags Møller var sat i Gang, blev der ikke Tvivl om, der snart blev flere naar den gode Fortjeneste bliv aabenbart. Jeg troer, der er opngefær 80 Herreder i Nørre-Jylland, og tillige troer, at i Fremtiden eet Herred vedlige kunde holde saadan en Mølle med Kartofler. Sandheden har fort min Pen, om ei saa ziirlig, saa overlader jeg det dog til den Skjønsommes Dom. Men Skade er det, at det skal følge mig i Graven. Nibe, den 5te Januar 1811. W. Didrichsen.