Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-07-13
(Af Hamb. Corresp.) Paris d. 1 Julii. Den 29 Junii overgav Ministeren for det Jndre, Greve af Montalivet det lovgivende Corps en Skildring af Rigets Forfatning. "Siden det sidste Sæde, hedder det deri, er Riget blevet forøget med 5 Mill. Jndbyggere, et District, der giver 100 Mill. Jndtægter, med en Kyst paa 300 Lieues og alle deraf flydende Hjelpemidler. De Uleiligheder, der flød af at Rhins, Scheldes og Maas's Udløb ikke vare franske, ere hævede. Scheldes Søtøihuus har faaet den fornødne Udvikling derved. Emss, Wesers og El dens Mundinger bringe alt det Tømmer, Tydskland, leverer, i vor Besiddelse. Rigets Grændser læne sig til Østersøen, og da vi have en saa umiddelbar Forbindelse med Østersøen, saa bliver det os let, at faae Master, Hamp, Kobber og andre Flaade fornødenheder, som vi maatte behøve. Vi forene nu alt hvad Frankrige, Jtalien og Tydskland, levere til Skibsbygning. – Simplon, som er bleven fransk, sikkrer os en ny Communication med Jtalien. Ved Roms Jndlemmelse er den urimelige Skillevæg omstyrtet, som fandtes imellem vore Hære i Norden og Sønden af Jtalien, og den har ved Middelhavet skaffet os nye Kyster, der ere ligesaa nødvendige og nyttige for Toulon, som de adriatiske Kyster for Venedig. Denne Jndlemmelse medfører den dobbelte Fordeel, at Paverne ikke ere meer verdslige Førster og fremmede for Frankrige. - Keiseren er fornøiet med den Aand, der besieler hans Geistlighed. Ministeren udbreder sig derpaa over Religionen, Justitsordenen, Administrationen, den offentlige Underviisning, Konsterne og Videnskaberne, offentlige Anlæg, Landeveie 26. og siger derpaa om Sømagten: Vi have mistet Guadeloupe og Jsle de France, men Ønsket at komme disse Colonier til Hielp maatte ikke foranledige det Forsøg, at lade vor Escadrer udløbe i en forholdsmæssig Svaghed. Siden Hollands Jndlemmelse har dette Land leveret os 10,000 Matroser og 13 Linieskibe. Vi have paa Schelde betydelige Flaader. Meer eller mindre stærke Afdelinger af Linieskibe ere i de forskjellige Havne og 15 Linieskibe paa Verfterne. Alting er indrettet der til at forøge vor Escadre paa Schelden hvert Aar med et stort Antal Krigskibe. 2 Linieskibe bygges i Cherbourg og Forraadet af Tømmer og andre Fornødenheder er der saa betydeligt, at vi inden 1811 Udgang kunne lægge 5 andre Linieskibe paa Stabelen. Alle Verfter i Orient, Rochefort og Toulon ere sysselsatte. Talrige Krigskibe bygges i Venedig. Neapel maatte efter Tractaterne have i Aar 6 Linieskibe og 6 Fregatter. - Vore Hjelpekilder, vor indere Skibsfart ere tilstrækkelige til at bringe det Legemlige af vor Sømagt om faa Aar paa samme Punct som hos Fienden. Derpaa gaaer Ministeren over til Krigen. J et Aar ere de fleste faste Pladse i Spanien blevne tagne, over 200 Faner, 80,000 Fanger og Canoner i hundredetal har man frataget Spanierne i formelige Feldtslag. Denne Krig nærmede sig sin Ende, da Engelland, opgivende sin sædvanlige Politik, stillede sig i første Linie. Ministeren viser derpaa hvad Resultatet, vil blive, siger at Frankrige har 800,000 Mand paa Benene, og naar en ny Magt, ny Armeer drage til Spanien, blive endnu 400,000 M. og 50,000 Heste i vort Jndre, paa vore Kyster og ved vore Grændser. Han gjør derpaa en Sammenligning imellem Frankriges bestandig vorende og Engellands stedse synkende Magt, og beviser heraf hvor høist nødvendig Freden er for det sidste Rige.