JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1841-07-31
Da det, ifølge kgl. Resolution af 23de Marts 1840, i afvigte Foraar paabegyndte og iaar fortsatte Plantningsarbeide ved Agger Canal allerede skal have kostet mange Penge (Nogle mene endog Tusinder i Sneseviis), uden at den ved Samme ansatte Forstbetjent, efter Hvad man siger, skal være underkastet nogen bekjendt synbar Control, eller synderlig Jndskrænkning, da han endog skal have sammenkjøbt Plantningsmaterialier for betydelige Summer underhaanden, saa, da der derhos hviler et Slør eller dog en total Taushed over Værket og over Vedkommendes Gjøren og Laden, beder en Jndsender i Thisted Avis, i eget og Fleres Navne, om successiv Offentliggjørelse af Vedkommendes Fremfærd med Hensyn til Plantningen imellem Canalen og Ager." Han har ofte, siger han, hørt det Spørgsmaal fremsat: "Men Hvem mon der til Slutning skal betale dette kostbare Værk; thi det er jo kuns forskudsviis at den kgl. Kasse udreder Udgivterne?" og Svaret har da almindelig været: "Ja det er vel endnu ikke afgjort, men skal denne Byrde ikke vel sagtens, ligesom saa mange andre, læsses paa det gamle Pakæsel, Hartkornet." Dette Svar, eller denne Meningsyttring er det, som har bragt Jndsenderen paa den Tanke, om det vilde være et ubeskedent Ønske af Landets Hartkornbrugere, igjennem et eller andet Offentligheds-Organ, at komme lidt til Kundskab om Hvad der udrettes, hvad Haab Plantningen giver, efter paa andet Aar at være fortsat, samt hvorledes de mange Penge ere anvendte eller anvendes.
Viborger Samler, 1841-07-31
Kjøbenhavns Børs=Cours, den 27de Juli. Hamborg 2 M. – a vista 200. Species 200. Obligationer (uden Renter) 100. Nationalbank-Obligationer (af Laanet den 4de Februar 1820) 4 Rbd. r. S. Nationalbank=Actier 114 a 114 1/2 i r. S.
Viborger Samler, 1841-07-31
Ved Tallotteriets 1391de Trækning i Altona, den 27de Juli, udkom: Nr. 37. 66. 22. 34, 39.
Viborger Samler, 1841-07-31
Reisende med Dampskibet fra Kallundborg til Aarhuus, den 28de Juli. Provst Schack, Dr. Kjerkegaard, Lieutenant v. Haffner, Cand. juris Morville, Cand. theol. Weisner, Provst Petersen, Pastor Poulsen med Familie, Kjøbmand Herløv, Fabriqveur Madsen, Mad. Klein med Datter, Mad. Bülow, Jfrne Lund og Houmann, J. Kirkmann, Mad. Momme, Møller Schrøder, A. Høgh, Grotterup og Rosenberg. Med Jahnsens Paquet Nr. 1 til Kjøbenhavn: Kammerjunker Regjeringsraad J. R. Guldenstjerne-Sehestedt, Lieutenant v. Bauditz, Bankassistent Fabricius, Kjøbmand Wilken, Madame Petersen, Jomfruerne Jahnsen, Petersen og Andersen, J. Gaarn, Hattemager Saxild, Thøger Petersen med Søn.
Viborger Samler, 1841-07-31
Med Dagvognen fra Randers til Viborg, den 20de Juli. Sproglærer Bay, Mad. Bay, Cancellieraad Møller.
Viborger Samler, 1841-07-31
Paa 8de Søndag efter Trinitatis prædiker Hs. H. Hr. Stiftsprovst Schjødte, R. af D. og Dom., i Domkirken; i Søndresogns Kirke Hr. Pastor Ursin.
Viborger Samler, 1841-07-31
AVERTISSEMENTS. En sort Silke=Parasol er den 20de De funden paa Veien mellem Holstebroe og Viborg. Mod dette Avertissements Bekostning og en passende Findeløn kan den afhentes paa Bogtrykkeriet.
Viborger Samler, 1841-07-31
En Stue med Sovekammer er at faae til Leie enten strax eller til Flyttetid for en eenlig Person eller Skolediscipel, og, om forlanges, Kosten, hos A. Schmidt i St. Mathiasgaden.
Viborger Samler, 1841-07-31
Hvor en troe og skikkelig Karl kan erholde Condition til 1ste Novbr., anviser dette Blads Contoir.
Viborger Samler, 1841-08-02
No. 124. Kongelig allern, privilegeret. 69 Aarg. iborg Stifts Tidende. Forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdømmerne. StrassernestersøggenMandagen den 2den August 1841. Denne Tidende redigeres af Adjunct Reiss og H. Wissing, og udgives 4 Gange ugentlig fra Sidstnævntes Officin.
Viborger Samler, 1841-08-02
Udenlandske Efterretninger. Frankerig. Efter Augsb. Allg. Zeit, synes det, at personlige Forhold meget have bidraget til Forviklingerne i Toulouse. Den forrige og der meget yndede Præfect, Floret, var en Ven af Thiers, og altsaa ilde anskreven hos det nuværende Cabinet; man benyttede derfor, hedder det, den første Leilighed til at kalde ham tilbage. Paa den anden Side havde hans Eftermand Mahul lagt for Dagen sin fuldstændige Uduelighed i sin Stilling som Generaldirecteur for Politiet i Paris, man vilde derfor fjerne ham; men da han staaer paa en venskabelig Fod med flere Medlemmer af Cabinettet, maatte han erholde et betydende Præfectembede, i hvilket han ulykkeligviis vilde udvise Energie i et Anliggende, hvori Regjeringen, i det mindste hvad Formen angaaer, havde Uret. Vistnok er Finantsministeren beføiet til at forlange Jndregistreringen af samtlige Bygninger og samtlige virkelige Jndbyggere i Skattebøgerne: denne Ret gjør Jngen ham stridig, og det er overeensstemmende med det Heles Jnteresse, at en saadan Jndregistrering finder Sted. Men Finantsministeren har i dobbelt Henseende Uret: først fordi han forlanger, at ogsaa de blot øieblikkelig i en Stad værende Fremmede, de garnisonerende Tropper og de derværende Arrestanter og Fanger skulle anføres paa Befolkningslisterne; thi det er nemlig Ministerens Ønske at erholde Befolkningsantallet saa stort som muligt, fordi mange Bestatningsforhold ere afhængige deraf. De Fremmede, Soldaterne, Fangerne have deres Domicilium andensteds, og maae der ligeledes figurere paa Befolkningslisterne. Dernæst har Finantsministeren Uret deri, at han forlanger, at Folketællingen skal foretages af de i hans Administration ansatte Embedsmænd i Forening med Communebestyrelsen, da den endnu bestaaende Lov af 1791 kun forpligter og bemyndiger Communeforstanderne til at foretage Folketællingen. Ligeledes bestemmer en senere Lov, at Hovedbogen angaaende Fordelingen af Grundskatten ligesom og af Vindues- og Dør-Skatten skal udarbeides af Communebestyrerne eller af de af dem dertil betegnede Personer. Communeforstanderne have desaarsag stedse frabedet sig Finantsbetjentenes Medvirkning. At Underslæb kunne finde Sted, saalænge de nu bestaaende Jndretninger finde Sted, er unegteligt, og af den Grund havde i Aaret 1834 eller 1835 Grev Gasparin, daværende Statssecretair for det Jndre, ladet udarbeide et nyt Lovudkast, efter hvilket der indrømmedes Finantsbetjentene Medvirkning. Men da Greven aftraadte fra sin Post, foretoges der Jntet videre i dette Anliggende. Efter Efterretninger fra Toulon forsynes Adm. Hugons Escadre med Levnetsmidler for 4 Maaneder; der siges, at Escadren om faa Dage atter vil stikke i Søen; hvorhen den er bestemt, veed man ikke. Paa Slottet. Neuilly afholdtes et stort Conseil, og den officielle Verden var i stor Bevægelse. Om Middagen var Admiralitetsconseilet samlet i Marineministeriet. Man vil vide med Bestemthed, at der er afsendt befaling til alle Havne om at paaskynde Arbeidet paa Skibsværfterne. De Skibe, der ligge under Udrustning, skulle, siger man, strax afbenyttes i activ Tjeneste, og de permitterede, i activ Tjeneste staaende Officierer indkaldes.
Viborger Samler, 1841-08-02
Angaaende Skibet "Charles, der antoges at være udplyndret af Sørøvere, erfarer man nu, at det er forladt af sit Mandskab, fordi Vandet tog Overhaand i Kjølrummet. Passagererne bleve, ifølge deres Forlangende, bragte ombord paa Skibet "Ludvig XIV. – Dette skete den 4de Juli. Mandskabet forblev endnu ombord indtil den 10de, men da var Vandet allerede steget 5 Fod høit, Besætningen optoges nu af Goeletten Ann, og bragtes til Charleston. Hvad der imidlertid er paafaldende, er den Omstændighed, at Capt. paa Dampskibet, der tog det forladte Skib med sig, ikke omtaler nogen Vandsnød. Jmidlertid vare ikke alene flere americanske Fartøier, men endog to franske Corvetter løbne ud, for i den mexicanske Bugt at krydse efter Sørøvere.
Viborger Samler, 1841-08-02
Nyeste Postefterretninger. Storbritannien og Jrland. London, d. 27de Julii. Det eneste endnu tilbageværende Valg i Grevskabet Wexford er nu sluttet til Fordeel for de to der optraadte Candidater af det liberale Parti, saa at, ifølge Morn. Chronicles Beregning, de liberale Candidaters Antal er steget til 290. Fremdeles søger det ministerielle Blad at godtgjøre, at de Liberale i det mindste ville kunne gjøre Regning paa 300 Stemmer, og at Toriernes Maforitet saaledes vil reduceres til 58 Stemmer; – hvilken Majoritet, naar herfra drages de noksom bekjendte Ultratories og de saakaldte conservative Whigs, snart vil vorde reduceret til Rul. – Vel underrettede Personer ville derfor vide, at Dronning Victoria har isinde at henvende sig til den gamle Hertug af Wellington, om hvem H. Herne allerede sagde for ikke faa Aar tilbage i Tiden: "Hvad er vel tilbage af Wellington, naar man affører ham hans Hæders Feltmarschalsuniform!" Torpournalerne skjule ikke Sir Rob. Peels Forlegenhed for Øieblikket, de gjendrive imidlertid det Rygte, at Baronetten skulde have ifinde at foretage en Reise til Continentet. – Det er vist, at Dronningen har fra Slottet, i Windfor begivet sig til Woburn Abbedie, Hertugen af Bedfords prægtige Landsæde, hvor hun vil have en Sammenkomst med Hertugen af Wellington.
Viborger Samler, 1841-08-02
Om den nylig afsluttede Tractat angaaende Dardanellernes Spærring yttrer the Standard: "Den hører til den talrige Classe af de Tractater, der kun agtes saalænge som de ikke træde i Kraft. De eneste Resultater af denne Tractat ville være, at indvikle Porten i enhver Krig, som Rusland kommer til at føre i den kommende Tid, og gjøre Tyrkiet enten til Ruslands Fiende, naar Porten vil gjøre Tractaten gjeldende, eller til Ruslands Vasal, naar Storherren opgiver den ham tilstaaede Ret.
Viborger Samler, 1841-08-02
Frankerig. Paris, d. 26de Juli. Ogsaa i Paris er den ny Skatteensus paabegyndt. Journal du Peuple beretter, at Municipalconseilet i Paris har i sin sidste, i Gaar afholdte Forsamling opfordret Præfecten, til at modsætte sig paa enhver lovlig Maade Finantsministerens System, – et System, der maa betegnes som utaaleligt og antimunicipalt. – Vel synes det, at Hu mann paa en meget skaanende Maade vil udføre sine Forholdsregler i Hovedstaden, da Agenterne for de directe Skatter kun skulle indfinde sig hos Portiers, imidlertid vil det først efter nogle Dages Forløb, da den egentlige Skattecensus efter den foreløbig tilendebragte Folketælling tager sin Begyndelse, vise sig tydeligt, hvorvidt den uforfærdede Finantsminister vover at kæmpe imod Municipal conseilets Stemning. – Betydenheden af den af dette Municipalconseil fattede Beslutning lader sig ikke miskjende; den har indvirket ufordeelagtigt paa Statspapirerne, og vil finde Gienklang i alle Departementer.
Viborger Samler, 1841-08-02
Den anforte Beslutning af Pariser Municipalconseilet, den næsten almindelige passive Modstand, som Municipalconseils næsten overalt, ved at negte deres Medvirkning, sætte imod Humanns Forholdsregler, og fremdeles den eiendommelige Characteer ved Begivenhederne i Toulouse, maae tildrage sig Ministeriets hele Opmærksomhed, saameget mere som siden 1830 ingen Emente, ingen Jnsurrection i hvor alvorlig disse end have været – er hidtil enten i Paris, Lyon eller paa andre Puncter bleven understøttet af Municipalconseilet og af Nationalgarden, hvilket derimod var Tilfældet i Toulouse. Fra sidstnævnte Stad meldes: Gen. Rulhieres har mønstret i Toulouse 8000 Md. Linietropper. Alle siden Urolighedernes Begyndelse af Nationalgarden besatte Poster ere overgivne til Linietropperne. – J Toulouse og de tilstødende Departementer er Alt roligt; Undersøgelsen, skrider roligt fremad. Nationalgardens Afløsning fra alle de hidtil af den besatte Poster anseer man som et Forbud paa dens Opløsning: en Forholdsregel, som Baron Duvals Jnstructioner alvorligen skulle lægge ham paa Hjertet, og til hvilken han nu, da en saa stærk Militair magt staaer til hans Disposition, vil føle sig stærk nok Man vil imidlertid vide, at Duval, siden han har seet med egne Øine, har i flere Depescher tilkjendegivet sin Beslutning at optræde med stort Maadehold, ligesom han ei heller har lagt Dølgsmaal paa den Anskuelse, at en modsat Handlemaade turde vorde Foranledningen til en ny Explosion. - Præfecten for Seinedepartementet havde igaar Audience hos Kongen. Man vil vide, at der handledes om at tage passende Forholdsregler for om muligt at bevirke en Nedsættelse i de nu bestaaende Brødpriser, der i den sidste Tid ere stegne betydeligt. Bedvarer Dyrtiden, frygter man for Bevægelse iblandt de arbeidende Classer.
Viborger Samler, 1841-08-02
Et stort Banquierhuus skal ved Geymüllers & Co.s Fald tabe flere Mill. Fres.
Viborger Samler, 1841-08-02
Den franske Gesandt i Rusland, Barante, vil den 1ste Aug. forlade St. Petersborg, og tilbringe 2 a 3 Maaneder i Frankerig. Man forsikkrer, at Gesandten er meget utilfreds med sin Post, og vil benytte sin Permission til at forskaffe sig en anden diplomatisk Ansættelse.
Viborger Samler, 1841-08-02
Den af Viceadmiral Hugon anførte Escadre er, efter Moniteuren, afseilet den 22de Juli fra Toulon. Spanien. Exregentinde Dronning Christine har officielt nedlagt Protest imod Arguelles's Udnævnelse til Formynder for Datteren, Dronning Jsabella den Anden. Denne Protest er ledsaget af en Skrivelse til Espartero, Regent i Spanien, og begge Actstykkerne ere, efter en Skrivelse fra Paris af 24de Juli, oversendte til Udenrigsministeriet og det diplomatiske Corps.
Viborger Samler, 1841-08-02
Øen Candia. Fra Triest meldes under 18de Juli, at Alt paa Øen Candia er in statu 90. Candioterne have udrustet nogle Skibe for at forurolige Tyrkerne.
Viborger Samler, 1841-08-02
De europæiske Consuler, opbragte over Tahir Paschas Grusomheder, have forlangt den grusomme Tyrans Afsættelse fra den ham overdragne Commando. Directe Efterretninger fra Athen af 12te Juli berette, at der fra Fortet Heidegg, der ligger paa en Øe ved Jndløbet til Havnen Poros ere ved Nattetid røvede 2000 Geværer og et stort Qvantum Krudt. Besætningen paa et græskt Fartøi bemægtigede sig Vagten i Fortet, indskibede Vaabnene, og løslod først de fangne Opsynsmænd, da Besætningen troede sig i Sikkerhed. At disse Vaaben have taget Veien til Creta, er ingen Tvivl underkastet. – Fra selve Øen Can dig meldes under 27de Juni, "Siden den 15de er det gaaet blodigt til. Den 19de angrebe Grækerne Tyrkerne ved Reokario, og dreve dem tilbage til Candia, men maatte tilsidst, da Tyrkerne erholdt Forstærkning, trække sig tilbage. Den 20de overfaldt Tyrkerne de Christnes Forposter ved Candia. Det lykkedes Grækerne at lokke Tyrkerne i et Baghold, hvor de lede et betydeligt Tab. Paa Flugten opbrændte Tyrkerne flere græske Landsbyer, myrdede Jndbyggerne og bortførte nogle Koner og Piger som Slavinder. Ogsaa den 25de fegtedes der ved Kelino, hvor Tyrkerne atter vare de Tabende. Jmidlertid erholde Tyrkerne dagligen Forstærkninger, og gjøre Forberedelser til et afgjørende Slag. Jnsurgenternes Samlingsplads er nu Øen Cerigo, hvis tappre Søfolk isærdeleshed udmærke sig; ogsaa understøtte Beboerne paa Øen Zante af alle Kræfter deres christelige Brødre." Derimod meldes fra Øen Syra, at man den 30te Juni har signaliseret den tyrkiske Flotille, der bringer Forstærkninger til Candia. Denne Forstærkning vil, siger den tyrkisksindede Correspondent, bevirke Øens Underkastelse, der maaskee allerede har fundet Sted i dette Øieblik, Orienten. Fra Constantinopel berettes under 8de Juli, at Mehemed Alis Søn, Said-Bei, overbringer foruden de 5 Mill. Piastre til Sultanen, betydelige Gaver til Sultanindemoderen og Rigets Store. Vicekongens Jndflydelse stiger i Paladset; hans Søn behandles med Udmærkelse; ogsaa Grev Pontois er det lykkets at erholde større Jndflydelse; denne Gesandt behandles endog med Udmærkelse af de tyrkiske Ministre.
Viborger Samler, 1841-08-02
Jndenlandske Efterretninger.
Viborger Samler, 1841-08-02
Kjøbenhavn. Fædrelandet har, efter sin foreløbige Jndledning om det udkomne Finantsbudget og tilhørende Rormalreglement, paabegyndt sin Critik over de specielle Brancher, og gjort Begyndelsen med Jordebogs- og Forpagtnings Jndtægterne i Danmark, hvilken Kritik væsentligste Ankepost er den, at ikke altid disse Jndtægter ere behørigen søndrede fra de Hoffet vedkommende. Med Hensyn til Spørgsmaalet og Silkeborg skulde være Lystslot eller gaae over til at blive Fabrikanlæg enten for privat, eller i det mindste for kongelig Regning, hedder det: "at der strax maa begyndes med at gjøre et offentligt Anlæg der, eller og med at sælge det Hele; og at et Jernværk ikke er det Eneste her er at gjøre. Dette bruger nemlig kun 10 a 20 Hestes Kraft, medens Gudenaa har 1200, og antages det, at denne kan benyttes paa 3 Steder, selv uden at forhindre dens Afbenyttelse som Communicationsvei, saa er her altsaa 3 a 400 Hestes Kraft, som bestandig er gaaet og endnu hver Dag gaaer tilspilde. Her gielder det i Ordets egentligste Forstand hora ruit, hver Time drukner en Hest i Kattegattets Bølger, hver Dag tilintetgjør et Par Hundrede Tønder Havre. Al denne Vandkraft i Forbindelse med den ringe Arbeidsløn giør, at ved Siden af Jernværket mange industrielle Anlæg vilde kunne bestaae her, og vi ville derfor lægge Hr. Etatsraad Unsgaard det paa Hjertet, ikke at tøve for længe med at tilvende den private Vindskibelighed al denne ubenyttede Kraft, ved portionsviis at bortarvefæste den (f. Ex. til Bruun, Classen o. A.) lægge ham paa Hjertet, om det ikke turde være en værdig Gjenstand for hans patriotiske Bestræbelser, her at kalde et lille Birmingham tillive, og gjøre denne fattige Egn til Sæde for en indbringende industriel Virksomhed. Med en saadan Plan for Øie, der er noget ganske Andet, end at bygge et Slot til Frokost, kan der ikke være Noget imod, at Staten beholder Silkeborg, og det bliver da mindre vigtigt, om det er aldeles correct at po stere det paa Domainernes Conto." (Rd., Av.)
Viborger Samler, 1841-08-02
Ved allerhøieste Rescript af 24de d. M. er der allernaadigst meddeelt Premierlieutenant v. Dirksen af Artilleriecorpset Tilladelse til, efter nærmere Overeenskomst med de Vedkommende, at overtage, den foreløbige Undersøgelse af Terrainet for en Jernbane mellem Kjøbenhavn og Roeskilde, hvorhos der i denne Anledning allernaadigst er meddeelt ham Permission indtil 1ste November, d. A. (Da.)
Viborger Samler, 1841-08-02
Ved Hof= og Stadsrettens den 27de Juli afsagte Domi den mod Kjøbenhavnspostens" Redacteur F. Hansen anlagte Sag i Anledning af en i fornævnte Blads Nr. 78 for indeværende Aar indført Artikel angaaende Besættelse af Stiftamtmandsposten i Island, er Hr. Hansen bleven frifunden, og Actionsomkostningerne paalagte det Offentlige. (Da.)¬
Viborger Samler, 1841-08-02
J Torsdags Morges døde efter flere Aars tiltagende Svagelighed Etatsraad Jens Wilken Hornemann, Professor i Botanik ved Kjøbenhavns Universitet, Ridder af Dr. og Dr. Han var fød i Marstall paa Ærs den 6te Marts 1770 og blev saaledes lidet over 71 Aar gl. Han var en meget agtet og anseet Videnskabsmand, og besad en elskværdig og tiltrækkende Personlighed. Som Forfatter udmærkede han sig ved Udgivelsen af Flora Danica (siden 1805) og ved sin occonomiske Plantelære, af hvilken flere Udgaver ere udkomne. En utallig Mængde i mindre Afhandlinger fra hans Haand ere adspredte i forskjellige Tidsskrifter. (Da.) Om "Bankheftelser og Bankactier. (Af Dag.)
Viborger Samler, 1841-08-02
En Beretning, vi tidligere have meddeelt i dette Blad, angaaende et Bedrageri, som flere Personer af Bondestanden havde været Gjenstand for, idet Man havde indbildt dem, at Jngen efter 1ste August 1842 kunde indfrie sin Bankhæftelse eller forlange Actier paa en Bankhæftelse der var under 100 Rbd., har foranlediget en betydelig Ravage i forskjellige Provindsaviser, i hvilke nogle Jndsendere under Navns Nævnelse have søgt at bidrage Deres til at oplyse deres Medborgere om Forholdenes sande Beskaffenhed, medens andre enten ikke have kunnet eller ikke villet forstaae Sammenhængen. J Anledning heraf finde vi os opfordrede til endnu at gjøre opmærksom paa Følgende: Rettigheden til at indfrie Bankhæftelser, samt til at forlange Actier meddeelte for de fulde Hundreder, Samme udgjøre, er efter Lovgivningen ikke indskrænket til nogen Tidsfrist. Ligesaa kan Enhver, der har et Bankhæftelsesbeløb under 100 Rbd., enten kjøbe andre smaa Hæftelsesbeviser og naar disse tilsammen udgjøre 100 Rbd., da herfor, ogsaa efter 1ste August 1842, begjære Actie, ligesom ogsaa flere Mænd, der eie saadanne mindre Hæftelser, kunne slaae sig sammen og under Eet begiære Actie for deres Hæftelser. Derimod er ved Placat af 6te August 1839 alene Ret til, for Bankhæftelsesbeløb under 100 Rbd. ved Supplering med Contanter at kunne erholde Actier, indskrænket til at kunne gjøres gjældende inden 1ste August 1842. Da man, om man end har en nok saa liden Bankhæftelse, kan ved at supplere dens Beløb til et fuldt Huu drede, f. Ex. naar Bankhæftelsen er 5 Rbd., ved at tilskyde 95 Rbd., erhverve en Actie, der nu betales med 115 Rbd., og saaledes reent ud fortjene 15 Rbd., kan den, der fra narrer Almuen dens Actieret blot mod at indfrie Bankhæftelsen, neppe undgaae at kaldes en Bedrager. Vel er deri flere af Provindsaviserne talt om de Udgivter til Porto, Gebyhr til en Commissionair i Hovedstaden o. s. v., der ere forbundne med Actie=Reqvisitioner; men disse Udgivter ville neppe andrage Mere end circa 2 Pret., da vi troe at vide, at Mæglerne her i Staden i Reglen kun fordre 1 1/2 Pret. for Udførelsen af denne Forretning."J Torsdags indtraf paa Ørholms Papiirfabrik det Uheld, at en Arbeider kom i et af de ved Damphollænderne værende Hjul og blev saaledes beskadiget, at han døde paa Veien til Hospitalet. (Da.)
Viborger Samler, 1841-08-02
En Sværdfisk er i denne Tid drevet i Land paa Bornholm noget N. for Rønne. Hovedet deraf er bleven sendt til vor Physiolog, Prof. Eschricht. Man havde fra Hammeren seet en heel Stime af disse Fiske tumle sig i Havet. (Dan.)
Viborger Samler, 1841-08-02
Odense, den 30te Juli. J Onsdags aflagde D. Kgl. H. Kronprindsen og Kronprindsessen et Besøg paa Langensøe. – Jmorges er Hs. K. H. Kronprindsen afreist til Bogense, for at inspicere. Somman erfarer, vender Hs. Kongelige Høihed tilbage hertil i Eftermiddag, og agter med høie Gemalinde i Afetn at besøge Theatret. (Hp. Av.)J Fredags, den 23de Juli, om Eftermiddagen fandtes i Nibe, i Aaen ved den saakaldte gamle Bro, Liget af et 11-aarigt Barn. De ved Retten tilveiebragte Oplysninger berettige til, med god Grund at antage, at Barnet, der tjente i Byen som Kovogterske, har, af Frygt for fortjent Straf, selv bibragt sig Døden. (Ribe Av.)
Viborger Samler, 1841-08-02
Nibe, den 29de Juli. Den 26de De har en Tjenestekarl i Weggerbye, formodentlig af Fortvivlelse over de Smerter, han leed af Brokskade, aflivet sig ved Striken. (Ab. Av.) Aarhuus, den 31te Juli. Hele Marselisborg Ladegaard (en lille Fjerdingvei herfra) med alle derværende Staldbygninger, Vognremisser a. er i sidstafvigte Nat ved Jldsvaade lagt i Aske. Jlden udbrød mellem Kl. 12 og 1, og greb om sig med saadan Voldsomhed, at samtlige Bygninger inden en Time vare aldeles nedbrændte. Til Lykke var Vindens Retning saaledes, at det lykkedes de tililende Brandfolk med Sprøiter fra Aarhuus og omliggende Landsbyer, at redde Hovedbygningen og Meieriet Fem Mennesker (Rygteren og 4 Tjenestekarle) veed man ere indebrændte, og man savner endnu den Sjette. Des uden brændte Godseierens (Hr. Procur, og Stænderdeputeret Jngerslews Kjøre- og Rideheste, 17 Køer, alle hans Vogne, Avlsredskaber, &c. Om Aarsagen til Jldens Opkomst haves endnu kun Formodninger. (Ah. Av.) Viborg. Vor berømte Landsmand, Violinspilleren Kammermusikus Lemming, er for Tiden i Randers og agter om nogle Dage at gjæste Viborg. Vi kunne saaledes glæde os til en sjelden musikalsk Nydelse. 16 Aar ere henvundne, siden vi her beundrede denne geniale Konstners allerede dengang saa mesterlige Foredrag; hvad tør vi ikke nu vente? J Tirsdagsaavisen havde Kunstnerinden Madame Petersen annonceret, at hun Søndagen den 1ste og Mandagen den 2den August vilde her i Byen give en Konstforestilling. Flere Familier fra Landet vare i den Anledning igaar indtrufne hertil; men, da Kunstnerinden behagede at udeblive, gjorde disse Reisen forgiæves. Da Mad. Petersen vist nok veed hvad hun skylder Publicum, vil en Undskyldning fra hendes Side herfor vel ikke heller udeblive.