JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1844-08-01
Med Dagvognen fra Viborg til Ans, den 31te Juli. Adjunct Bahnsen, Magister Stilling, Handelsb. Stilling. Med Samme fra Viborg til Randers, den 31te Juli. Jrr. Nyssum, Kjøbmand Jsaacsen.
Viborger Samler, 1844-08-01
Fredagen den 2den August paa Maaneds-Bededag prædiker Hr. Pastor Silverberg i Søndresogns Kirke Kl. 10.
Viborger Samler, 1844-08-01
AVERTISSEMENTS. Det har behaget Forsynet den 28de Juli at bortkalde min inderlig elskede Mand, Avlsbruger C. Randrup, i sit Alders 44 Aar og 3 Maaneder. 1 9 1/2 Aar var han mig en tro og kjærlig Mand og Fader og deelte trofast Livets Sorg og Glæde med mig. 4 Børn, 2 Sönner og 2 Døttre, den sidste 24 Aar, begræde, Tabet af en kjærlig Fader og jeg en trofast Mand. A. M. Randrup, föd Skive.
Viborger Samler, 1844-08-01
Undertegnede undlader ikke at bekjendtgjøre, at jeg atter er ankommen hertil Byen og anbefaler mig med at pudse, reengjøre, plombere og udtrække Tænder, borttage Viinsteen, samt bidrage paa flere Maader til Tændernes Conservering. Kunstige Tænder, der ganske ligne naturlige, indsættes med Fjedre, saaledes at de paa en saare let Maade kunne udtages og indsættes. – De ærede Familier, der maatte ønske min Assistance i ovennævnte Egenskaber hjemme hos dem selv, er jeg villig til at indfinde mig hos efter Opfordring. – Tillige bekommes hos mig Tandpulver, der fuldkommen renser Tænderne uden at angribe Emaillen. – Mis Logis er hos Hr. Gjæst M. M. Ruben, giver Preisler. Tandlæge. J. J. Samson, tager sig herved den Frihed at anbefale sin nye etablerede Colonial=Handel, forsynet med alle til denne Handel henhørende Artikler. Forsikrende Enhver som vil beære mig med Deres Søgning reel og billig Behandling. Min Bopæl er i Vestergade. Viborg, den 27de Juli 1814. Kappe-Blomster. M. N. Samson. faaes hos
Viborger Samler, 1844-08-01
De, der restere med Renter og Jordleie til Domkirken, forfaldne til Snapsting d. A., anmodes herved om at betale samme inden 14 Dage. Viborg, den 31te Juli 1844. C. Thomesen.
Viborger Samler, 1844-08-01
De af Salling Herreders Beboere, som endnu ikke have ydet Deres Broebyg, til Skive Broer, for Aaret 1843, anmodes om inden 18de August at faae samme berigtiget, da der til den Tid vil blive udstædt Restancelister. Bygget modtages hver Dag med Undtagelse af Markeds dagen. D. K. Dige. Skive, den 26de Juni 1814. Paa mit Forlag er udkommet og faaes i alle Boglader; H. P. Andersen, en forbedret Maade at foretage Linnedvadsk i Huusholdninger. Andet forbedrede Oplag. Heftet 8 s. Kjøbenhavn, den 12te Juli 1841. H. C. Klein. En let og noget brugt Jagtvogn paa Fjedre og med Ruf, en let brugt Reisevienervogn og i gammel Kareth, staaer til Salg for billig Priis hos P. C. Kabell.
Viborger Samler, 1844-08-01
En skikkelig Drong kan strax blive antaget i Smede lære hos Undertegnede, dog ønskes helst en som ei er M. Andersen, ubekiendt med Faget. Skive, den 18de Juli 1814. Klein- og Grovsmed-Mester.
Viborger Samler, 1844-08-01
Sveitzer Ost kan faaes hos Hallberg.
Viborger Samler, 1844-08-01
God reget Aar kan faaes til nedsat Priis hos Hallberg.
Viborger Samler, 1844-08-03
No. 121.
Viborger Samler, 1844-08-03
Kongelig allernaadigst privilegeret 72 Aarg. Stifts-Tidende. Vivor Forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdommerne. saasnandonnansonponnosoroponere. Løverdagen den 3die August 1844. Jnansangaandonsøndagsabornhopper.
Viborger Samler, 1844-08-03
Løverdagen den 3die August 1844. Denne Tidende redigeres af Adjunct Reiss og H. Wissing, og udgives 4 Gange ugentlig fra Sidstnævntes Officin.
Viborger Samler, 1844-08-03
Nyeste Postefterretninger. Frankerig. Over London haves fra Paris (24de Juli) Efterretninger, der meddele, at en telegraphisk Depesche, dat. den 16de fra Bivouaket i Zidi-Zaer, melder at Marschal Bugeaud paa ny udæstet til Kamp ved Angreb fra Maroccanernes Side har totalt slaaet hine vilde Krigere paa Flugten, og forfulgt dem 3 Dagmarscher hiinsides Uschda. Den 15de vendte han tilbage til Leiren i Lalla Maghania. Alle Stammer tilbøde at underkaste sig, endogsaa de, der opholdt sig paa det maroccanske Gebeet. - Efter Siccle har Marschallen opgivet ethvert Haab om at ende Differentserne med Marocco paa anden Maade end ved Vaabenmagt. - Fyrsten af Jonville, hvem Bugeaud efter Træfningen den 3die Juli skal have anmodet om ufortøvet at gaae offensivt frem, har efter Rygtet taget i Betænkning at følge denne Opfordring; Prindsen oppebier i Bugten ved Algestras nye Forholdsordrer.
Viborger Samler, 1844-08-03
Directe Efterretninger fra Paris af 24de Juli melde, at Regjeringen ikke bekjendtgjør nye Depescher, men at der paa Børsen circulerer det Rygte, at Krigen med Marocco er udbrudt, at Sultanen skulde være afsat af Abd eel Kader, og at Prindsen af Jonville lavede sig til at bombardere Tanger. – Det af spanske Blade udbredte Rygte, efter hvilket Gjennemsøgelsesretten skal have givet Anledning til en Collision imellem et engelsk Skib og Prindsen af Jonville, skjænkes ingen Tiltro. Børsenhalles Londonercorrespondent melder fra Paris 25de Juli.") Den under Prindsen af Jonvilles Commando staaende Division ankom den 15de i Bugten ved Cadiz. Prindsen gik i Land, og aflagde den franske Generalconsul et Besøg. Af denne Efterretning sees, at Tanger ikke er bombarderet af de Franske.
Viborger Samler, 1844-08-03
Paris, den 26de Juli. Af Marschal Bugeauds sidste Depesche erholdes Oplysninger om de franske Troppers Bevægelser langs med den maroccanske Grændse fra den 7de indtil den 15de Juli. Marschallen vilde ikke alene forfølge Maroccanerne, men ogsaa Abdel Kader og hans Deira, samt tvinge Emiren til at trække sig tilbage med Leiren, der var opslaaet ved de 12 a 13 Mile fra Uschaliggende Kilder. Allerede den 9de camperede Marschallen paa det Sted, der i to Maaneder har tjent Emiren til Leir. Den 11te stod han imellem Bjergene, hiinsides Jsly; den 12te kom 2 Escadroner Jægere til Hest og en Deel af Spahis i Kamp med Fienden; der kæmpedes i omtrent en Time; med et Tab af 30 Døde maatte Fienden tage Flugten. En fransk Jæger blev dræbt, og 3 saarede. Mangel paa Kundskab om Terrainet gjorde det umuligt for de Franske at forfølge Seieren. Da de Franske vendte tilbage fra Forfølgelsen, maatte de atter udholde en Dyst med Fienden, der mistede 15 Md. Den 14de camperede den franske Division i Sidi-Behie, 1 Miil sydostlig for Uscha. – Rygtet om den nærforestaaende Ankomst af betydende Forstærkningscolonner under Anførsel af Sultan Aderrhamanns Søn vinder i Troværdighed; kun spørges om hans Ankomst bebuder Fred eller Krig. Om det er den franske Regjerings Plan at sende imposante Forstærkninger til Africa, er endnu uafgjort. Ministerconseilet har endnu ei fattet nogen fast Beslutning.
Viborger Samler, 1844-08-03
Allerede har Marschal Bugeaud fundet det nødvendigt at kalde til sig Gen. Lamoriciere; men blottet for denne Generals Division, turde Algerien vorde givet til Priis for Abdel Kaders Jndflydelse, saafremt nye Tropper ikke indtage de Afmarscherendes Plads. Jøvrigt synes det efter Marschallens Beretning at dømme – som om Keiseren af Marocco har i den sidste Tid hverken directe eller indirecte staaet i Underhandling med den franske Feltherre.
Viborger Samler, 1844-08-03
Storbritannien og Jrland. London, den 26de Juli. Parlementet vil vel allerede i den første Uge af August Maaned have endt sine Arbeider; det vil imidlertid først vorde prorogeret den 25de Aug., da Overhuset først til den Tid vil have afgivet sin paa Overdommernes Skjøn baserede Kiendelse angaaende writ of error i det O'Connellske Anliggende. Efter Morn. Herald indskiber Ludvig Philip sig i Septbr. i Treport; han escorteres af to Linieskibe og flere Fregatter til Plymouth, og begiver sig derfra paa Jernbanen til Windsor, hvor han agter at forblive i 8te Dage.
Viborger Samler, 1844-08-03
Helten fra Dschellalabad, Sir Robert Sale, er med sin heeltemodige Gemalinde og Datter ankommen fra Ostindien til England.
Viborger Samler, 1844-08-03
Underhuset har ved den tredie Læsning antaget den amenderede Fattigbill.
Viborger Samler, 1844-08-03
Tyrkiet. Fra Constantinopel meldes under 10de Juli, "Den bekjendte Reisende og Missionair Dr. Joseph Wolf, der – som allerede meldt – lykkelig er ankommen til Bochara, har erholdt den sørgelige Vished om at de tvende Englændere - Oberst Stoddart og Capt. Conollyere henrettede i Aaret 1842; Stoddart, ifølge Alcoranen, fordi han tidligere havde antaget Muhammeds Lære, og derefter atter vilde blive Christen, og Conolly, fordi han havde opsagt Chanen Lydighed. Walff vilde ufortøvet Altræde sin Tilbagereise fra Bochara. Beretningen synes ikke at være hævet over enhver Tvivl.
Viborger Samler, 1844-08-03
Jtalien. Augsb. Alig. Zeit, melder fra Neapel(16de Juli), at Kongens tredie Broder, Greven af Castrogiovanni, kun 5 Aar gl., er afgaaet ved Døden Militaircommissionen har i Anledning af den sidste Opstand i Calabrien fældet 21 Dødsdomme; 24 Jndivider, ere idømte Galeistraf eller Fængsel paa længere Tid, Paa 6 Jndivider er Dødsdommen fuldbyrdet.
Viborger Samler, 1844-08-03
Kongeriget Preussen. Berlin, den 28de Juli. Takkefesten for Kongens Frelse er afholdt i Berlins Kirker.
Viborger Samler, 1844-08-03
J sit Svar til Deputationen fra Berlin yttrede Kongen; Jntet skal rokke min Tillid til mit Folk, allermindst en saadan Udaad. Forholdet til mit Folk forbliver som hidtil uforandret. Jeg nedlægger rolig mit Hoved i ethvert enkelt Jndivids Skjød."Man har nu fundet de to Kugler, der vare trængte indi det Jndre af Vognen; den dobbeltløbede Pistol havde en med Lærred omviklet Ladning høine gepflasterte Ladung), hvormed man skyder meere sikkert. Den offentlige Stemmer nævner Grev Redern som den Første, der tog fat paa Morderen. Da Sidstnævnte traadte ind i Statsfængslet, tømte han 2 Glas Vand, og sagde med koldblodig Stemme: "Det var dog en anden Situation end sædvanlig, – men nu er jeg rolig!" – "Ludvig Tschech," siger Br. Zeit. Berlinercorrespondent, 55 Aar gl., af evangelisk Troesbekiendelse, en indfødt Schlester, Søn af en først for kort Tid siden afdød Præst, og Fader til en 18aarig Datter, bar i de sidste 3 Aar havt Bopæl i Berlin. Paa Grund af Uenighed med sine Fore fatte nedlagde han sit Embede, man roser hans Embedsforhold og Virksomhed navnligen i Choleratiden; i Berlin supplicerede han forgjeves hos Ministerierne og hos Kongen om Ansættelse. J Aaret 1843, erholdt han et definitivt, ugunstigt Svar af Kongen. Allerede i længere Tid havde han fattet den Beslutning at myrde Kongen, efter hans egen Tilstaaelse vilde han allerede den 25de have udført Mordanslaget, da Kongen kjørte i aaben Vogn til Charlottenburg; men da havde han ei Pistolen hos sig. Jeg giver Dem, Herr Præsident, – sagde Tschech med Eftertryk - "mit Æresord paa at jeg hverken har Medskyldige eller Medvidere, under nuværende Omstændigheder vil de ikke stole paa mit Æresord, og dog forholder Sagen sig saaledes!" – Tschechs Datter blev efter en Politiofficiants Udsagn, at hun kort for Attentatet havde overrakt Dronningen et Bønskrift, ligeledes taget i Forhør, hvor hun udviste en kjet, determineret holdning. "Jeg er, sagde hun, min Faders rette Datter, og min Fader, har længe nok taalt den ham tilføiede Uretfærdighed!" – Forbryderen sagde: "Derved at jeg var Øienvidne til at en i Sørgedragt klædt Dame vilde overrække Kongen og Dronningen en Skrivelse, og at der ikke blev tagen Notits af hende, er jeg bleven opflammet til at udføre min Beslutning. Jeg beklager at være bleven et Offer for min Daad, uden at have naaet det af mig udsette Offer. (Her følger et Sted, der vel er betegnende med Hensyn til Forbryderens forstokkede, Sind; men som ikke lader sig giengive – i det mindste ikke af os, siger Berliner correspondenten). Pathetisk og bedaarende sig selv med Floskler lader han tilføre Protocollen: "Min Handling staaer med Flammetræk, paa Firmamentet, og vil engang betynget med Forbandelse staae i Historiens Annaler; men jeg en en Mand af Ære, og vil stedse vedblive at være en Mand af Ære, endskjøndt min Handling ikke synes at være ærefuld. For at føre Undersøgelsen imod mig, behøves der ikke en ovet Criminalist, men et følende Menneske."
Viborger Samler, 1844-08-03
Ovenanførte Tidende anfører fra Berlin (den 26de Juli) om Skuepladsen m.m. for Attentatet. J det Øieblik da Monarken vil slaae Kappen om sig, falder der et Skud fra et ved den nærmeste Pille staaende Jndivid. Et Moment forløber, og det andet Skud følger. Dette Skud streifer Kappen; det skal endog - hvilket senere har udviist sig - have efterladt sig blaae Pletter paa Brystet. J samme Øieblik griber en af de vagthavende Jægere fra Neuschaten Morderen. Den forbittrede Mængde raaber: "Slaa den Hund ihiel!" – kun med stor Besvær blev Morderen bragt ind i Vagtstuen. En Officier træder ud, og spørger: Ere Vidner tilstede?" – Vi ere Alle Vidner!" hedder det. – Morderen beholder en rolig Fatning; han erklærer, at han vil vide at forsvare sin Handling; - Kongen belønner ikke efter Fortjeneste Privatpersoner fortælle, at Morderen er uden politisk Dannelse og uden politiske Lidenskaber; i de sidste 8 Dage har han i Spandauergaden gaaet fra Huus til Huus for at bede om Almisse; han har talt om sin ulykkelige Skjebne, foreviist et afslaaende Svar fra Ministeren Rother, og taget til Takke med 5 Sølvgroschen, som man har givet ham; det er rimeligt, at han for de indsamlede Skillinger har kjøbt Terzerolen. Da man arresterede ham, sagde han: "J troe, at jeg er forrykt, Jeg er fuldkommen ved min Forstand." Han boede i Oranienburgerstrasse; en anden Beretning siger derimod i et Chambre garne, Rosenstrase Nr. 52.
Viborger Samler, 1844-08-03
Jndenlandske Efterretninger.
Viborger Samler, 1844-08-03
Kjøbenhavn. Jfølge de nyeste Efterretninger fra St. Petersborg havde der endnu ingen Forandring viist sig i Storfyrstinde Alexandras Tilstand. Dog syntes den Omstændighed, at man havde bragt den Syge til Lystslottet Peters hof, at tyde paa en lille Smule Bedring. Ved allerhøieste Resolution af 10de Juli har Hs. Majestæt paa Generaltoldkammer- og Commerce-Collegiets allerunderdanigste Forestilling, allernaadigst bifaldet, at efternævnte Landbrugere i Jylland meddeles Bevilling til Anlæg af Landbrænderier, efter det tidligere approberede Schema, nemlig: A. Hjørring Amt, Proprietair Chr. M. Rottbøll til Borglumkloster; Skudehandler J. C. Jensen i Løkken; Proprietair J. S. Jensen til Aas; Assessor Hein til Kokkedal. B. Thisted Amt, Proprietair N. Overgaard til Hindsels; Eieren af Fjerritzlev Kro, J. Poulsen. C. Aalborg Amt, Proprietair N. P. Ahlmann til Langholt, Proprietairerne Dahl og Rub ner til Budderupholm; Proprietair Schutte til Nørlund og Torstedlund, Proprietair C. H. Lund til Dalsgaard. D. Randers Amt. Proprietair C. Pind til Løvenholm. E. Aarhuus Amt: Gaardeier J. Lauritzen til Bierager Sveigaard. F. Skanderborg Amt, Overkrigscommissair, Procurator Holst i Gredstrup Sogn. G. Veile Amt: Proprietair C. Gottlieb Schnackenburg til Donneruplund; Møller O. P. Thulstrup i Nyberg Mølle, Møller H. P. G. Møller i Aarup Mølle. H. Ribe Amt: Gaardmand Christen Murcussen i Thistrup; Gaardmand J. Jacobsen i Rærup; Værtshuusholder N. Willumsen i Brørup; Kromand Simon Johnsen i Nordby paa Fano, fornyet Bevilling. I. Ringkjøbing Amt. Møller N. Hansen i Tarm Mølle; Landvæsenscommissair P. J. Knudsen og Skibscapitain, C. F. Knudsen til Nørre-Kartofte; C. W. Dencker i Guldforhoved; Justitsraad Fieldstrup til Sindinggaard; Proprietair Fenger til Breininggaard; Landvæsenscommissair A. C. Meinert Tang til Nørre-Wosborg; Proprietair H. C. Høegh til Rammegaard.
Viborger Samler, 1844-08-03
Under 29de Januar d. A. beordrede det kongelige danske Cancelli en Pressesag anlagt mod "Corsarens"Redacteur Hr. L. Touscher i Anledning af følgende i Nr. 176 indeholdte Artikler: "Corsarens Almanak 1844 "Roes over Rusland" og "Glæde over Fremtiden." J ingen af disse Artikler har Hof= og Stadsretten fundet noget Ulovligt og derfor frifundet den Tiltalte samt paalagt det Offentlige Actionens Omkostninger.
Viborger Samler, 1844-08-03
Til Opførelse paa det kgl. Theater er antaget "Gioacchimod, romantisk Drama i 4 Acter, af H. P. Holst, Hr. Syngemester H. Rung componerer Musiken. (Fædrel. Breve fra Norge melde den sørgelige Begivenhed, at en Søn af Generaladjutant Beichmann er ved et ulykkeligt Tilfælde paa en Jagttour bleven dræbt af et Skud i Brystet.
Viborger Samler, 1844-08-03
En Person, der var under Tiltale for Tyverie, blev ved sin Defensors Duelighed frikiendt for Actors videre Tiltale. Han erklærede, at det første Skridt han efter sin Frigivelse vilde gjøre, skulde være at bevidne sin Defenfor sin Taknemmelighed. Uheldigviis traf han ham ikke hjemme; men for dog at have en Erindring om sin Velgiører, tog han ved Bortgangen et Uhr med sig. Sag føreren fandt sig dog ikke foranlediget til at lade han beholde denne Erindring, og Personen er nu igjen i Justitsens Hænder. (O. Th. Av.)
Viborger Samler, 1844-08-03
Nivellementet af Jernbanen til Korsøer fortsættes nu med Jver og vil snart være færdig. Paa selve Jernbunen til Roeskilde kan der ikke begyndes, førend Expropriationen (den Vei, Banen skal tage, og de Jordstykker, dertil skulle benyttes a.) er paa det Rene. Kiel-altonaer Jernbanen ventes aabnet om 3 Uger. (O. Th. Av.)¬
Viborger Samler, 1844-08-03
J Rendsborg, er i denne Tid optraadt tvende Missionairer, Svenskeren Fieldsted, der forleden i Christ og Garnisonskirken, for en meget talrig Forsamling holdt et ægte christeligt Foredrag, samt en vis Moriz, der har gjort sig det til Opgave, at gjøre Christne af Mosaiter. (Jtzeb. Ugbl.) Sammesteds har den 22de Juli tildraget sig følgende beklagelige Begivenhed: En ung Pige paa 17 Aar havde, ledsaget af en 5 Aars Dreng, begivet sig til den paa neuwerker Vold beliggende Veirmølle, for at bringe Møllersvenden, en Slægtning af hende, vadsket Linnet. Drengen kom ved denne Leilighed for nær til Møllevingen, og sandsynligviis har Pigen villet bortrive ham fra den truende Fare; men derved hendtes det imidlertid, at de Begge bleve ihielslagne af Vingen. Den unge Pigen Legeme var paa en rædsom Maade lemlæstet; Drenges var bleven ramt af et dræbende Slag i Baghovedet. Slesvig. Frøken v. Varendorff i St. Johanniskosteret er bleven valgt til sammes Priorinde.
Viborger Samler, 1844-08-03
Under 26de Juli har Hs. Høif. D. Statholderen i Hertugdømmerne naadigst meddeelt Skuespildirecteur Müller Concession til at opføre Skuespil i Flensborg i Januar, Februar og Marts Maaneder næstkommende Aar. - Grunden, hvorfor Concessionen ikke kunde meddeles for Maanederne Septbr. og October d. A., hvorom der var ansøgt, er den, at det Schafferske Skuespillerselskab, som allerede i længere Tid har været concessioneret for de større Stæder i Hertugdømmerne, agter at spille i Flensborg i disse Maaneder, og det, i begge Selskabers Jnteresse, ansaaes ønskeligt at forebygge en Collision. -(Da det mullerske Selskab agter at forlænge sit Ophold i Randers, kunne vi ikke vente at dette vil indtræffe hertil Viborg de første 8te Dage.)
Viborger Samler, 1844-08-03
Under Rubriken Deutschland: Schleswig Holstein 11te Juli, findes i Augsb. Allg. Zeit. (22de Juli 1844) en lang Artikel betræffende Schleswig=Holsteins Forhold til das "Dänenthum, af hvilken vi ville udhæve følgende Puncter, Som bekjendt kæmper det lille Schleswig=Holstein allerede i meget lang Tid sin Strid med Danskheden (mit dem Dänenthum), alene, men uforfærdet. De forrige Stænderforsamlingers heftige Gjæringer og de i alleSlags Foreninger, Fester, Machinationer og Avis=Allarm sig yttrende danske Bestræbelser give Vidnesbyrd derom.
Viborger Samler, 1844-08-03
J Schl. Holst. har først i Løbet af det sidste Aar den offentlige Bevidstheds Retning og Jndhold paa en gjennemgribende Maade gjort sig gjældende. Hidtil havde der hersket en Vaklen til flere Sider, Nogle vilde have den bestaaende Tilstand uforandret, Andre ønskede en selvstændig Stat Schleswig=Holstein, Andre en Adskillelse af Holstein fra Schleswig, de Fleste havde reent materielle Haab og Ønsker. Men nu har en levende og bevidst Eenhed maattet træde istedetfor hiin Vakken. Det har været vort Lands Opgave og tillige, kunne vi sige, Frugten af det sidste Aar Begivenheder. Da Faren var paa det høieste, maatte Jndolentsen vige; man greb den Tanke, som indeholder og bærer det nærværende Standpunct, og pludselig og med en gjennemtrængende Magt fremtraadte den Jdee, at Schleswig=Holstein er Jntet uden som Led af det tydske Folk og dets Selvbevidsthed. Aff denne Jdee ere alle smaa Tvivl trængte i Baggrunden; det er den, der som med eet Slag sammenfatter vor Bevidsthed til en stor, inderlig, fast Eenhed, og allerede ere vi komne saa vidt, at vi vide at betragte Enhver, der ikke lever i den og for den, som staaende udenfor sin Tid. Det var det, som lod os føle denne de Danskes hensynsløse og tildeels ligefrem forbaanende Optræden tifold dybere. Enhver Fornærmelse af vor Stilling, af vor Nationalitet og vort Liv var nu bleven og en Fornærmelse af det tydske Folk, det var nu ikke længer os selv alene, det var det større Fædreland vi havde at repræsentere (vertreten). Samme Artikel gaaer nu over til at omtale de skandinaviske Bestræbelser, hvorledes de Danske og Svenske, gamle Fjender, pludselig bleve unge Venner, faldt hinanden i Armene, anstillede Feste, drak, holdt Taler, og hvorledes Danmark ikke vilde kunne hævde sin Plads i den paatænkte Union uden Slesvig. Allerede de danske Taler ved Calmar Festen havde lovet Slesvig, som Brudegave, til den skandinaviske Union. Jdet derfor den skandinaviske Jdee blev levende, begyndte nu ogsaa Kampen om Slesvig fra dansk Side med fornyet heftighed. J Spidsen gik Fædrelandet, hiin Retnings Organ, og om samme flokkede sig de flinkeste Penne; man stiftede den slesvigske Forening, roste de Jvrige og skammede de Ligegyldige ud; fremfor Alt gjaldt det at eftervise det danske Elements Tilværelse i Nordslesvig. Det skete ved mangeslags Forsøg, Folket selv skulde sættes i Bevægelse og løsrives fra det øvrige Hertugdømme. Man opfordrede dem (man rief sie auf);men da skeete det Modsatte af hvad man havde ventet. Næsten Alle afstode fra den danske Jdee om en Jncorporation (Einverleibung) af Slesvig, fra alle Sider indløb Erklæringer. Jngen vilde være Værktøi for de dansk skandinaviske Planer. Stænderforsamlingens Tid nærmede sig atter. Da kom Sprogreskriptet for en Dag, der i Hertugdommen blev modtaget med Anerkjendelse, med desto større Harme i Danmark. Alle Dansksindede bleve nu sammenkaldte til den danske Fest paa Skamlingsbanke.
Viborger Samler, 1844-08-03
Paa denne Fest har nu det danske Element ligesom gjort sin Mandtalsliste og maalt sine Kræfter. Maalet forHadet var Tydskheden, for Forhaabningerne Skandinavien. Alle de heftige Taler vare mere eller mindre tilhyllede Krigserklæringer mod alt Tydske i Slesvig, ja en Taler sagde her offentligt, i et tydsk Land, at han takkede Gud, han var ingen Tydsker. – Endnu haabede man, at Regjeringen endelig engang vilde standse alt det Uvæsen. Den 9de Juli skulde Stænderne begynde deres Session. Den kongelige Meddelelse ventedes med Utaalmodighed. Vi ville ingen Dom fælde, blot henstille Kjendsgierninger. Jmedens de jydske Stænder, som gjentagne Gange og (som man her troede) paa en høist upassende Maade havde indblandet sig i den slesvigske Forsamlings Anliggender, er i Almindelighed bleven tilkjendegivet allerhøieste Tilfredshed med deres Birksomhed, saa begynder den kgl. Medd. til de slesvigske Provindsialstænder med en streng Daddel (Rüge) over den eensidige Retning," som har udtalt sig i Forsamlingernes Forhandlinger". Derpaa følger en Opregnelse af de Afslag, som de vigtigste stændiske Andragender havde mødt, f. Ex. Andr. om de to Stænderforsamlingers Forening, Andr. om at ingen dansk Bank maatte oprettes i de tydske Hertugdømmer, o. s. v. Forsamlingen troede, at den havde holdt sig i alle Puncter saa strengt indenfor sin Rets Grændser, at den af deres Fyrstes Viisdom havde havt Grund til at vente sig en ligesaa venlig Tiltale som de jydske Stænder. Endelig hedder det: Uvillien over de danske Anmasselser er saastor og almindelig, at der med det første ventes en i sin Simpelhed høist betegnende Proposition: "at nemlig Kongen maatte træffe Foranstaltninger til at skaffe Hertugdømmerne Ro for de Danske."