JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1843-11-10
- Om Jfr. Rosenkildes Debut, hedder det i Berl. Tid. Hvis Debutantinden har Gave til at opfatte og gjengive enhver til det af hende valgte Fag hørende Rolle saa naturligt og ægte komisk, som hun har opfattet og gjengivet den af hende iaftes, som første Debut udførte. Jacintha i Den sorte Domino, da er det usmodsigeligt, at Komedien ikke siden Hr. Phisters Fremtrædelse har vundet et saa udmærket Talent. Den Bestemthed, hvormed hun havde gre det Charakteren, det Lune, hvormed hun gjennemførte den og de mange smaa Nuancer hvorved hun gav den Liv, Kraft og Naturlighed, viste noksom, at man ikke her faae en afrettet Elev, men en virkelig Skuespillerinde, som selvstændigt skabende havde udkastet billedet og med kunstnerisk Frihed udmalede det i alle dets Partier. Hendes Taleorganer ypperligt, det har Omfang, Bøielighed og Kraft; Syngestemmen er ikke stærk, men hun foredrager Musiken med Lune. Det bedste Beviis for hendes Talent og Kald for Komedien er upaatvivlelig det, at hun i Jacinthas lille Rolle, især i første Scene, ved overraskende Momenter ideligen blev afbrudt ved almindeligt og levende Bifald, et Bifald, som ikke kan mindes at være ydet nogen Debutant eller Debutantinde i et Tidsløb af over 40 Aar.
Aalborg Stiftstidende, 1843-11-10
Den yndede Opera Elisir d'more, hvis Udførelse hører til det italienske Operaselskabs bedste, optoges atter aftes med stærkt bifald. Ved sin Jndtrædelse billedes Mad. Forconi med levende Bifaldsyttringer og Blomstertikkastning og efter Tæppets Fald fremkaldtes Personalet. (B. T.)
Aalborg Stiftstidende, 1843-11-10
Befordringer. Den 2den de er forundt Prøveprocurator N. B. Krarup Bestalling som Sagfører ved Retterne i Ribe Stift, med Forpligtelse at tage Bopæl enten i Ringkjøbing eller i Skjern. Den 3die de, er Cand. theol. H. Hänschel besk. til ord. Kathechet og Førstelærer ved den danske Skole i Frederiksted paa St. Croix. S. D. er Districtscommissair, Forvalter Sønderup paa Margrethenlund udn. til Kammerraad samt Districtscommissair i Lyngby District C. W. Walther tillagt Rang med Politiassistenter i Kjøbenhavn.
Aalborg Stiftstidende, 1843-11-10
Cancelliraad, Birkedommer Petersen paa Feis modtog forleden Dag tvende høist glædelige Efterretninger. Posten ankom, og det første Brev han aabnede, indeholdt Meddelelse om, at hans Søn havde med Held udstaaet Examen ved Universitetet; det andet Brev tilkjendegav, at Hr. Cancelliraaden havde i sidst trukne Classe=Lotteri været den af Lykken særdeles Begunstigede, da Gevinsten: 50,000 Rbd., var hans (Loll. Post.)
Aalborg Stiftstidende, 1843-11-10
Den lavere Classe af Almuen i Frederiksborg Egnen synes destoværre endnu bestandig at hævde hint sørgelige Ry for Tilbøielighed til lovløse og voldsomme Foretagender, som den har i Arv efter de forrige Tiders Kulsviere. Frederiksborg Amt sender saaledes ialmindelighed ulige flere Recruter til Straffeanstalterne end noget andet Amt, og sjeldent ender et Aar der uden Mord- og Røverhistorier. Fornylig er atter foregaaet et Mord under saa gruelige Omstændigheder, at det fortjener ligesaa megen Afsky som Opmærksomhed. Efterat Huusmand i Høyeltsvang, unge Ole Pedersen, i længere Tid havde staaet i usømme igt Forhold til en anden der boende Huusmands Kone, blev Sidstnævntes Mand, ved Navn Anders Christiansen, Tirsdag Aften den 24de f. M. overfalden i sin Stue af Ole Pedersen, der efter de voldsomste Mishandlinger snørede den næsten døde Mand en Strikke og Halsen og slæbte ham saaledes udenfor Huset. Da Morderen mærkede, at hans Offer endnu gav Livstegn uagtet al anvendt Grusomhed, druknede han omsider den Lemlæstede i en nærliggende Tørvegrav. Først paafølgende Fredag Formiddag – saa ligegyldige eller frygtsomme for Morderen vare alle Omboende – skete Melding til Politimesteren, Justitsr. Arboe, hvis Udholdenhed og Energie det dog snart lykkedes, at skaffe Lys i Sagen. Morderen og den Dræbtes Kone have, skjøndt med Besmykkelser og Udflugter, dog begge tilstaaet Forbrydelsen. (Fedb. Av.)
Aalborg Stiftstidende, 1843-11-10
Mandagen den 30te Octbr. afholdtes den forud bebudede Præmipløining paa Marselisborg Mark, tæt ved Aarhuus. En stor Deel Concurrenter vare mødte med deres Plouge, deels med Heste, deels med Hornqvæg. Jblandt dem, som brugte Heste, var en ung Karl fra Sleth, der forstod tilgavns at bruge sin Ploug. Flere viste, foruden ham, at de forstode deres Dont. Men Fleertallet jadskede slemt. Jblandt dem, som bearbeidede Jorden med Hornqvæg, var en Huusmand, der pløiede med en Ko; vel udførtes Arbeidet langsomt, men med megen Orden, og dette Forsøg viste noksom, at lette Jorder kunne dyrkes med et Trækkedyr. En Huusmand fra Aarslev lod sine Plougkøer trække med Panden, hvilket ogsaa gik ret godt, Andre brugte de sædvanlig Halspuder, hvilke syntes at genere Dyrenes Gang. Vor saakaldte jydske Øhlenschlæger (Peder Jensen fra Viby Mark, var og saa med, for med et Par Trækstude at vise sin Færdighed i Pløining; men han forlod Pladsen midt under Arbeidet, idet hans Trækkedyr ikke vilde gaae roligt. Forskjellige Agerdyrkningsredskaber forevistes, saasom: en Saaemaskine fra Lyngbygaard, en Ploug med to Skjærer, en Harve med Knive, en Hakkelsemaskine, og flere fortrinlige Plouge fra Jernstøberiet i Aarhuus. Af Landboere vare en Mængde (Aarh. Av.) mødte, af Kjøbstaden kun faa Aarhuus, eller rettere sagt: en af denne Byes Jndvaanere (Kbd. Ree), havde ved Bortlodningen i Tirsdags Aftes det Held at vinde det kostbareste af alle de Malerier, som Kunstforeningen i Kbhvn, havde indkjøbt iaar, nemlig: Sonnes "Marked i Nærheden af Rom, hvilket var iblandt dem i Efteraaret der udstillede og havde kostet 220 Specier. (Aarh. Av.)
Aalborg Stiftstidende, 1843-11-10
Rectoren ved Viborg Cathedralskole, Mag. Jngerslev, har til Universitetsdirectionen indleveret en Beretning om den af endeel Skolemænd fra Hertugdømmerne, Oldenborg, Hamborg, Lübek og Meklenborg den 3die og 4de Octbr. 1842. i Slesvig afholdte Forsamling, samt meddeelt et Forslag til lignende Forsamlinger af danske Skolemænd, hvis Møde Hr. J. antager bedst at kunne skee eengang om Aaret i Aarhuus eller Kjøbenhavn; til Afvexling kunde de imidlertid efter hans Formening ogsaa af og til holdes i Randers, Horsens, Odense og Aalborg.
Aalborg Stiftstidende, 1843-11-10
Aalborg, den 10de November. Jaften er den berømmelige Mortensaften, paa hvilken de navnkundige capitolinske Fugle i betydelig Mængde maae capitulere for Ganens Længsler og springe over Kniven. Denne Aften og paafølgende Dag har forøvrigt ikke – hedder det i den nyudkomne Frolundske Huuskalender –, som Mange troe, sit Navn efter Morten Luther. Den er derimod opkaldt til Minde om en anden from Mand, ved Navn Morten, som for omtrent 6 Hundrede Aar siden var Bi skov i Tours i det sydvestlige Frankrig, og som blev heftig forfulgt for sin Troes Skyld (hvilket da heller ikke sexhundrede Aar sildigere er gaaet ganske af Mode). Da han engang maatte skjule sig i en Gaasesti, saa skulle Gjæssene ved deres Skrig have været Aarsag i, at han faldt i sine Fjenders Hænder. "Men om dette – tilføies der – et Grund til at saamangen en Gaas maa række Hals hver Mottensdag (man seer, Forfatteren er Kjøbenhavner, thi i Jylland spise vi vor Mortensgaas Aftenen iforveien, skal jeg ei kunne sige. – Vi ville ikke stride med den gode Hr. Frolund- og Etymologien til Mortensgaasen, men ligesom vi holde for, at hver bliver salig ved sin Tro, saaledes skulde det paa Troens Vegne inderlig glæde vistnok Fleer end os, om man ved at adortere den Frølund'ske Definition i Faveur af den catholske Bisp, ogsaa ved Fordøielsen af Mortensgaasen, og tilhørende Bæger Viin maatte finde Leilighed til at nedsvælge alle Troesfordomme og ihukomme, hvor skjønt det er at respectere hver Tro, hvad enten den er lutheransk, catholsk, angbartistisk, jødisk eller mahomedansk. Forøvrigt ønske vil til Mortensgaasen bon appetit og hvem der imod Formodning skulde behøve Impuls hertil, henvise vi til det vellykkede Træsnit i nævnte Calender, der vistnok fuldkomment er istand til at nære Samme.
Aalborg Stiftstidende, 1843-11-10
Copulerede. J Randers den 15de Octbr., Kjøbmand i Hobro, Hr. H. Ch. Morell og Jfr. Mariane Schjødt.
Aalborg Stiftstidende, 1843-11-10
J Svendborg d. 10de Octbr.: Skolelærer Matth Fried. Heinr. Saul og Jfr. Elisabeth Melchior. Den 11te: Skipper Knud Larsen Winther og Jfr. Julie Marie Sophie Rasmussen. Den 24de: Skomager Hans Christian Reistrup og Jfr. Anne Cathrine Andersen. J Kjøbenhavn d. 5te ds. Hr. H. J. Sommer og Jfr. C. L. Engelsgaard.
Aalborg Stiftstidende, 1843-11-10
Handels- og Skibsefterretninger. Qvæg- og Hestemarkedet, som afholdtes den 3die de i Maribo, havde godt Besøg af Kjøbere. Køer betaltes med 20 til 26 Rbd. Henemarkedet dreiede sig meest og Afsættelse af gamle Heste, hvis Priis rettede sig meest efter budens formeentlige Værdi. Bedre Heste holdtes i en Værdi af 100 a 120 Rbd., men i denne Retning var Handelen ubetydelig.
Aalborg Stiftstidende, 1843-11-10
(Maribo Av.)
Aalborg Stiftstidende, 1843-11-10
Briggen Finance, af og til Sunderland fra Frederikshavn, var efter Beretning fra Sunderland af 29de October kommen paa Grund 3 Qvartmile nordligt for denne Plads, men vilde dog, som man meente, atter kunde bringes af. (Holst.)¬
Aalborg Stiftstidende, 1843-11-10
Hr. Edvard Goltdammer, Chef for Handelshuset Goltdammer & Schleich i Stettin, er bleven udnævnt til dansk Consul sammesteds og er i denne Egenskab bleven anerkjendt af den preussiske Regjering. i Hals, den 9de November. Jagten "Lovens Aande, Salvesen, af Drammen, f. Randerst. Hjemstedet m. Kartofler, kom om Aftenen d. 6te, i Tykningen, paa Grund ved Veidybsmundingen, hvor den huggede Roret fra sig og blev læk: Folkene kom iland om Natten. Seil, Tougværk og endeel af Lasten er bjerget; Skibet er sjunket. Vinden d. 9de: Vestlig, maadel Kul. klar Luft.
Aalborg Stiftstidende, 1843-11-10
Kbhvns Børscours, den 7de Nov. Hamb. k. S. 198, Sp. 200. N. Spdlr. - a - Rd. Sv. Sedl. - - Rbs. 4 pCt. kgl. Obl. 102 a 102 1 Rd. Nations Obl. af 1820. a Rd. r. S. Rigsbank Obl. af 1818, - a - Rbd. r. S. Bankactier 112 1/2 a 113 Rbd. r. S. As. Actier. a –
Aalborg Stiftstidende, 1843-11-10
Hamborg Børscours, den 7de November. Bordeaur189. Petersborg 34 1/2. London k. S. 13 Mk. 11 1/2. Madrid 36. Lissabon 38 1/2. Amsterdam i S. 35. 65. Spec. 12 bedre. Louis, & Frederiksdorer 11 Mk. 2 3/4 Hals Skibsliste. Jndk. D. 6te Novbr., N. Willadsen f. Langeland m. Hvede. I. P. Klovborg f. Riga m. Hør og Hamp. D. 8de: Chr. Knude f. Randers m. Cichorie. – Udg. D. 6te: L. Andersen t. Østerr. m. Korn. D7de: P. Damt Stubbekjøb., ball. H. Petersen t. Svendb. m. Kartofler. D. 8de: D. C. Olsen t. Læso m. Stykg. N. C. Eilersgaardt. Frdhvn. m. do. H. F. Petersen t. Kbhvn med Korn, Fedev og Klude. D. 9de J. Breum, C. Brockdorff, P. Toft, J. Holm, J. Theilmann, J Heskiær, J. Fisker, A. Nielsen og J. Christensen, Alle t. Kbhvn, m. Korn Fedev., Uld, Klude. J. H. Beck og A. P. Thomsen, Begget. Bor sens m. Kalk. H. Griist. Randers m. Salt P. Laaft. Cappeln, ball. S. Davidsen t. Grimstad m. Korn.
Aalborg Stiftstidende, 1843-11-10
Reisende. Ankomne med "Hebe" igaar, fra Thisted, Hr. Hancke og Søn, Hr. Gustav Eiber, Proprietairerne Hansen og Sørensen; fra Løgstor. Handelsfuldmægtigene Lunøe, Møller og Busch, Niels Ørbek med Søn.
Aalborg Stiftstidende, 1843-11-10
Ved Tallotteriets 1383de Trækning i Wandsbeck udkom: Nr. 67. 73. 72. 19. 61.
Aalborg Stiftstidende, 1843-11-10
Om Huusmandssagen. Naar Talen er om at forpligte til Livsfæste med Hensyn til Huusmændne bør det ei oversees, at Loven tidligere er forstaaet saaledes, at man var forpligtet til at bortfæste Huse paa Livstid. Dette er klart deraf, at i et heelt Aarhundrede efterat Loven emanerede, bortfæstedes alle Huse, med og uden Hartkorn, paa Livstid i Jylland, og, saavidt jeg veed, ligeledes i de andre Provindser; endog de meest havesyge og strænge Godseiere, fulgte dette Princip, i den Formening, at det saaledes var Pligt; de nøiedes med Hus mandens Arbeide, naar han blev gammel og svag, og med qvindeligt Arbeide, hvor Huset besaddes af en Enke. Jeg taler af Erfaring, som den, der siden 1786, over i 50 Aar, har deeltaget i Godsbestyrelsen paa forskjellige Steder i Jylland fra Ringkjøbing til Skagen, og aldrig kom der mig for Øie nogen Kontrakt, hvorved Huse paa Landet bortleiedes med Opsigelsesret. Først da Udstykning af Bøndergods og Hovedgaardes Parcellering kom i Gang, begyndte den Fortolkning at gjøre aa gjældende, at Huusmændene ikke var inbefattede i den Beskyttelse, som Loven giver Gaardmændene. Æren for Fortolkningen tilkommer vistnok Sielland. Skulde Huusmændenes historiske Ret ikke være Hjemmel nok for, at sætte Huusmænd paa lige Kaar med Gaardmænd, og lade dem nyde den Fæsteret, som de havde, eller, idetmindste factisk nøde i hele 100 Aar efter Lovens Udkomme, Skulde de i Stænderforsamlingerne saa tidt omtalte moralske Garantier ikke komme dem tilgode, Og er der ei en Beføielse ja en moralsk Forpligtelse for Regjeringen til at gribe ind og ved Lov bevare Forholdet saaledes som det nu for en stor Deel har bestaaet i 100 Aar, Vilde dette være andet end at anerkjende dette Forholds tidligere Udvikling, end at gjøre den historiske Ret til en juridisk, Og er ei. netop da en Lovbestemmelse paa sit rette Sted, naar en faktisk bestaaende Tilstand begynder at tage en for det Heles Vel skadelig Retning Lader os ei glemme, at naar Talen er om at forpligte til Livsfæste for Huusmændene, da gielder ei om at indføre noget Nyt, men at bevare det Gamle! Lauritz Høyer, Eier af Jegerum i Hjørring Amt,
Aalborg Stiftstidende, 1843-11-10
Bekjendtgjørelser. De ved Placaten af 29de October 1824 befalede Tegn for løsgaaende Hunde meddeles eller ombyttes paa Politikammeret fra Dato til indeværende Maaneds Udgang imod den fastsatte Betaling i Rbd. Sølv. Efter den Tid ville ckerne til de Hunde, der paa Gaden antræffes uden at bære de befalede Tegn, blive anseete efter bemeldte Placats3, med Mulct fra 1 til 3 Rbd. Sølv, som i Gjentagelses-Tilfælde fordobles.
Aalborg Stiftstidende, 1843-11-10
Aalborg Politikammer, den 7de November 1843. Wølfferdt.
Aalborg Stiftstidende, 1843-11-10
Løverdagen den 11te Nov. 1843, Aften. Kl. 7, afholdes Generalforsamling i den borgerlige Forening, hvor blandt andet vil blive Ballotation paa nye Medlemmer. Aalborg, den 3die Nov. 1843. Directionen.
Aalborg Stiftstidende, 1843-11-10
En duelig Uhrmagersvend kan strax faae Arbeide hos Uhrmager Wendelboe i Aarhuus; det bemærkes, at han vil komme til at arbeide en Deel i Nyt.
Aalborg Stiftstidende, 1843-11-10
Capt. Erichsen, som med Sluppen Fredrik & Maria afgaaer i næste Uge til Kjøbenhavn, medtager Passageer og Fragtgods. Er S. J Skive er en god Plads ledig for en Huusjomfru, naar man strax henvender sig paa Adressecomptoiret i en Billet mærket T.
Aalborg Stiftstidende, 1843-11-10
Eet a to rummelige Værelser ønskes tilleie strax.
Aalborg Stiftstidende, 1843-11-10
Skrædder Jørgensen i Kattesundet anviser den Søgende.
Aalborg Stiftstidende, 1843-11-10
Af Goldschmidts Skjærpelsesapparater for Barbeer- og Penneknive, er Udsalget hos Undertegnede og da disse kan erholdes 8 Dage paa Prøve, kan Fortrinligheden af ovennævnte chemiske maanetiske Stryge remme overbevises, idet den derfor erlagte Betaling efter denne Tid tilbagebetales, naar disse ikke svare til Hensigten. S. A. Jacobsen.
Aalborg Stiftstidende, 1843-11-10
Ankomne Bognyheder. Fortællinger og Eventyr af Amalia Schoppe, Ling Reinbardt og Ed. Janinsky, en Gave forden modnere Ungdom med 6 Staalstik af Englands første Kunstnere), 1 Rbd. 32 s. Dæmring og Dag, og den Fundne, Tre Roveller i to, af N. Brandt, 2 Rbd. 32 s. Arvingen til Thorpe, Cambe, Fortælling af Mr. Frances Trollope, 2 Deel, 1 Rbd. 32 s. Slottet Loevenstein i Aaret 1570, historisk Roman af J. van den Hage, 2 Deel, 1 Rbd. 24 s. En aldrende Dames. Bekjendelse, ved Grevinden af Blessington, oversat af Christen Thaarup, 1 Rbd. 48 s. Parises Mysterier af Engene Sue, oversat af Fr. Schaldemose. 7 Deels 2det Afsnit, 40 s. Johan Nordahl Bruuns hellige Taler, 1–2, smukt indb., 14 Mk. J. P. Martens praktisk Anviisning til Meierikøers fordeelagtigste Vinterpleie, efter de i Hertugdømmerne gjorte Erfaringer, frit overs. af en praktisk Landmand, 56 s. Samling af danske Sange, 1ste H., 12 s. Friherre von Münchhausens mærkværdige Reiser og Eventyr, tilLands og Vands, oversat efter den nyeste tydske Originaludgave (med 16 Pennetegninger efter Hosemann, 1 Rbd. Om Nationalitetens Væsen og Betydning, en Tale holden paa Gymnaliet i Odense i Anledning af Kongens Fødselsdag den 18de Septbr. 1843, af H. P. Koefoed-Hansen, 16 s. Otte vigtige Hemmeligheder for Hesteeiere eller Anviisning hvorledes man paa en let og burtig Maade skal vænne Heste af med Løbskhed, Stædighed, Biden, Slagen m. m., af en gammel Cavalleri-Officeer, 20 sk.
Aalborg Stiftstidende, 1843-11-10
Nogle Tanker og Opdragelse af Frauf, oversat fra det Tydske af P. Krag, 20 sk. Lommebog for Handlende, indeholdende fuldstændig Oversigt over alle fremmede Staters Mynt, Maal og Vægt, udarbeidet af Haldur R. Gruner, 1 Rbd. Brevbog for Handlende, ved Gruner, 1 Rbd. Joh. Nik. Høfts Maanedstidende for Lov og Ret for Herremænd og Bønder, 1ste Bd. 2det H., 24 s. Nyt juridisk Tidsskrivt, udgivet af Dr. jur. A. C. Casse, 3die Bd. 1ste H., 1 Rbd. Faaes i Bernh. Ree's Boghandling.
Aalborg Stiftstidende, 1843-11-10
Jndtil 15de dennes modtages Subscription paa det lithographerede Prospect af Regentsen. der bliver 16 Tommer høit og 19 Tommer bredt, trykt paa fiint chinesisk Papir i det Bærentzenske Jnstitut, Subscriptionspriis 2 Rbd. Bogladeprisen er derimod 3 Rbd. Bernh. Rees Boghandling.
Aalborg Stiftstidende, 1843-11-11
Stiftstidende Aalborg og Adresse-Avis. No 226. Aar 1843. Løverdagen den 11de November.
Aalborg Stiftstidende, 1843-11-11
Denne Avis, som udgives af Jens Chr. Borch & Julie Ree og redigeres af Bernhard Ree, udgaaer 5 Gange ugentlig og kan bestilles paa alle kongelige Postcontoirer i Danmark og Hertugdømmerne samt paa Stiftsbogtrykkeriet i Aalborg hvor Prisen er 7 Mk. 8 s. qvartaliter.
Aalborg Stiftstidende, 1843-11-11
Gudstjeneste. 22de Søndag efter Trinitatis prædiker til Høimesse i Budolphi Kirke Hr. Pastor Boesen; i Frue Kirke Hs. H. Hr. Provst Hertel. Til Aftensang i Budolphi Kirke Hs. H. Hr. Stiftsprovst, Dr. Hald; i Frue Kirke Hr. Pastor Bruun. Søndertranders Kirke Kl. 9 ½ Hr. Pastor Bruun. J Nørretranders Kirke Kl. 1 Hs. H. Hr. Provst Hertel.
Aalborg Stiftstidende, 1843-11-11
Fædrelandet. Kjøbenhavn, den 7de November. Ved Festen i Ballerup for den slesvigske Deputation foreslog Kammerraad Drewsen, idet han skildrede det Mod, den Dygtighed og Udholdenhed, som de nordslesvigske Bønder havde viist, ved at reise sig for deres undertrykte Sprog og Nationalitet imod deres schleswigholsteinske Embedsmænd, en Skaal for Gjæsterne, som naturligviis modtoges med uendelig Jubel, der fornyedes da Laurids Skau fra Sommersted derpaa reiste sig og talte saaledes: "Mine Herrer, Naar man stedse skal kjæmpe med Modgang og Modstand, saa kan man vel holde ud en Tid, men Svækkelse vil dog efterhaanden indfinde sig og Modet gaae tabt, hvis man ikke fra en anden Side kan finde den Sympathie og den Understøttelse, der er istand til at styrke og opretholde Kræfterne. At disse Ord indeholde en uimodsigelig Sandhed, – derom kan Jngen være eller blive bedre overbeviist end netop vi. Vi befinde os i den Stilling, at vi bestandig staae i Kampens Hede, bestandig udsatte for Angreb, bestandig i Fare for at vorde et Folks største aandelige Gode berøvet, nemlig Sprog og Nationalitet. Denne Kamp er saa meget haardere, som den ikke føres med Ligemænd, men med mægtige Overmænd, med den dannede og intelligente Deel af Folket; og hvor svært det bliver os som simple Bønder at holde ud, hvor der skal kjæmpes med aandelige Vaaben, er Noget, som mine Herrer ville indsee, uden at vi behøve at give en Skildring af Tingenes sande Tilstand, der baade vilde blive sørgelig og rædsom. "Saameget glædeligere er det derfor, naar vi overalt hos det danske Folk gjøre den Erfaring, at man ikke alene sympathiserer med os, men ogsaa har ifinde at yde os al mulig aandelig og materiel Understøttelse; at det danske Fol har fattet den alvorlige Beslutning, at de slesvigske Løver, som i Aarhundreder have været en Prydelse i de danske Kongers Skjoldmærke, ikke skal rives ud eller gaae under for Nordalbingernes Vælde. – Denne Overbeviisning, som vi kan bringe hjem med os til Nordslesvigs Beboere, vil bidrage overordentligt til at styrke deres Mod, og give dem Kraft til at gaae frem paa den engang betraadte Bane. Vi takke Dem, mine Herrer, for den Ære, de bevise os idag, ikke alene paa vore egne, men ogsaa paa vore Landsmænds Vegne, thi vi ere ikke saa forfængelige, at vi kunne indbilde os, at dette Selskab er arrangeret alene for vor Skyld; – vi troe meget mere, at det er skeet for at vise vore Landsmænd, som vi her repræsentere, at de ikke staae ene, men at de meget mere stedse kunne gjøre Regning paa al den Understøttelse, som indenfor Lovens Grændser, kan ydes dem. J Henhold hertil tillader jeg mig at foreslaae en Skaal for Enighed og Sammenhold, og dette især, naar det gjælder Staten og Nationaliteten. "Altsaa for Enighed og Sammenhold, naar det gjælder!"
Aalborg Stiftstidende, 1843-11-11
Ved Festen paa Skydebanen for den slesvigske Deputerede holdt Pastor Grundtvig en høist piquant, humeristisk lille Tale, ved hvis Referat vi maae sande, at det levende Ord, ikke lader sig gjengive i Skrift. Han vilde udbringe en Skaal for Munden, og det var da en Skaal som vilde finde Bifald, i det mindste hos alle Munde. Vel skulde det ikke nægtes, at ogsaa Munden blev misbrugt, og det baade til mange slemme Ord og til megen god Mad. og Drikke. Det kunde derfor være godt nok, om disse Misbrug kunde afskaffes. Derpaa vare ogsaa Mange ivrigen betænkte, men naar man spurgte dem hvorledes, da vidste de intet andet Raad, end at Misbrugene skulde forebygges, hvilket da aabenbart ikkun kunde skee ved at slaae Laas for Munden; og det var Noget, hvorimod alle Munde maatte protestere, mod saaledes at sættes baade paa legemlig og aandelig Sultecur. Der blev derfor vel ikke andet for, end at tage Misbrugene med for Brugens Skyld, men fremfor Alt at bruge Munden, og bruge den til hvad godt og glædeligt var og hver for sig lægge Vind paa at blive en ret Frimester i Munden og gjøre godt dansk Arbeide.
Aalborg Stiftstidende, 1843-11-11
Capitain Tschjerning udbragte en Skaal for de slesvigske Journalister Koch og Fischer. Enhver vidste, hvor vanskelig vore Redacteurers Stilling var under vor supprimerede Trykkefrihed, hvor utaalelige maatte da ikke deres Vilkaar være, som havde Schrader til Barbeer.