JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1848-11-24
Jndenlandske Efterretninger. Det nye Ministeriums Program (efter Conseilspræsidentens ordlydende Foredrag i Rigsdagsmødet); Det af Hans Majestæt Kongen nu beskikkede Ministerium, hvis Dannelse har været overdraget mig som det forrige Ministeriums Præsident, tiltræder sit ansvarsfulde Hverv med at meddele Rigsforsamlingen den Erklæring, at dets Virksomhed, hvad Retning og Formaal angaaer, vil blive en Fortsættelse af det Regjeringssystem, der hidtil er fulgt af det tidligere Ministerium, og har fundet sin Anerkjendelse og Understøttelse i Folket. – Det fremlagte Udkast til Forfatningsloven, som vil udgjøre Hoved-Gienstanden for Rigsforsamlingens Virksomhed, vedkjender Ministeriet sig i dets Heelhed; og Friheds værket, saaledes som det derved vil vorde grundlagt, vil det være Regjeringens Bestræbelse, i Forening med de fremtidige Rigstænder, at gjennemføre ved en tilsvarende Udvikling af alle de andre Forhold, ved at indbringe i dem al den Frihed, som kan bestaae med Agtelse for og Haandhævelse af Retfærdighedens Love, navnlig i de for Danmarks Opblomstren saa vigtige Landboforhold. – Denne indadvendte Virksomhed af Regjering og Folk i Forening til det fælleds Bedste, er imidlertid for endeel hæmmet ved de ydre Forhold. Angaaende disse kan Ministeriet kun gjentage det, som blev udtalt fra dette Sted ved Rigsforsamlingens Aabning, at det er Regjeringens oprigtige Bestræbelse at opnaae en Fred, der er forenelig med Folkets Ære og Velfærd, men det gjentager ogsaa, hvad der ved samme Leilighed blev erklæret, "at det var nødvendigt, at Rustninger gaae Haand i Haand med Underhandlingerne". De Skridt, som allerede ere gjorte til at søge Pengekraften og Stridskraften forøget, og som det nu paaligger det nærværende Ministerium med Rigsforsamlingens Understøttelse, at føre videre frem, maa være Vidnesbyrd omden alvorlige Villie: "at give vore Underhandlinger Eftertryk, og, om det skal være, at lægge Sværdet i Afgjørelsens Vægtskaal." Regjeringen har fuld Tillid til Folket, og den deler med Folket Tilliden til den Magt, der hviler i den retfærdige Sag, hvorsomhelst dens Forsvar føres med Ærlighed, Dygtighed og Udholdenhed. Besynderligt, – siger Kbhpst." – at den Minister, (Tscherning) der var den eneste, som protesterede imod Kongevalgene, nu paa den Maade er bleven Medlem af Rigsforsamlingen. Vor Tids store Mænd kunne undgaae Meget, men Skjæbnens Jroni kunne de ikke undgaae.
Viborger Samler, 1848-11-24
Under 13de November er udkommen en allerhøieste Forordning angaaende Jnddragelse af de af Nationalbanken i Aaret 1819 udstedte Sedler paa een Rigsbankdaler, inden 6 Maaneder fra den Tid at Forordningen herom er læst ved Lands-Over- samt Hof- og Stadsretten, saa og 3 Gange efter hinanden er bleven indført i den berlingste Tidende og Kjøbenhavns Adresseavis. Man melder sig enten hos Nationalbanken i Kjøbenhavn eller i Bankcontoiret i Aarhuus eller paa Amtstuerne i Maribo. Odense, Aalborg, Viborg og Ribe, for der at erholde bemeldte En Rigsbankdalersedler omvexlede, da de Sedler af berørte Slags, hvormed Jhændehaverne ikke melde sig inden den foreskrevne Tid, skulle være døde og magtesløse og uden Kraft og Gyldighed til derefter at kunne gjøre nogen Fordring. (Forl.)
Viborger Samler, 1848-11-24
Vi bør ikke undlade at henlede Opmærksomheden paa nedenstaaende vigtige Skrivelse fra Slesvig af 15de Novbr. Jblandt de mange ugrundede Besværinger, hvormed man fra dansk Side fremkommer imod Fælledsregjeringen i Hertugdømmerne, findes den gjentagne Anke over at det endnu ei er lykkedes at gjenoprette den regelmæssige Postforbindelse imellem Hertugdømmerne og Kongeriget, endskjøndt samme er udtrykkelig stipuleret i Malmøer-Vaabenstilstands Tractaten. Vi troe at være godt underrettede, naar vi forsikkre, at det ikke kan tilregnes Fælledsregjeringen, at de hidtil førte Underhandlinger om dette Punct ikke have ledet til et Resultat. Da Kammerjunker Wedel-Hein ankom til Slesvig, for i den danske Generalpostdirections Navn at underhandle om Gjenoprettelsen af Postforbindelsen, var til samme Tid indløben Efterretning om at den overord. Regjeringscommissair (?) Bargum var med uforrettet Sag vendt tilbage fra Als, og at ved dansk Militair enhver Forbindelse var afskaaren imellem Als og det slesvigske Fastland. Det er forklarligt, at denne Omstændighed ei er forbleven uændset fra Fælledsregjeringens Side, og at der maaskee er udtalt Tvivl om det rigtige Tidspunct med Hensyn til en ufortøvet Gjenoprettelse af Postforbindelsen med Danmark kunde findes i det Øieblik, hvori netop den frie Sam færdsel hindredes ved danske Tropper indenfor Hertugd. Slesvigs Enemærker. Jøvrigt er af Fælledsregjeringen udtalt den største Beredvillighed til at aabne Underhandlinger om denne Gjenstand. Naar desuagtet Wedel=Hein, tvertimod Fælledsregjeringens Ønske og uden at Underhandlingerne formelig ere afbrudte, har forladt Slesvig, saa er han aabenbar selv Skyld i at hans Mission hidtil er forbleven uden Resultat. Derimod kunne vi af tilforladelig Kilde anføre, at Fælledsregjeringen endnu efter Wedel=Heins Afreise har udtalt sin Beredvillighed til fra sin Side saa meget som muligt at lette Gjenoprettelsen af Postforbindelsen." (Man er berettiget til at vente et Svar fra den danske Generalpostdirection paa foranførte Skrivelse; tillige tør man antage, at den engelske Generalconsul Hodges's Ophold i Slesvig staaer i Forbindelse med Postspørgsmaalet.)
Viborger Samler, 1848-11-24
Pastor Petersen i Nottmark paa Als, der var suspenderet af Kongen og bortviist fra Landet af den commanderende General, var igjen vendt tilbage og vilde prædike forleden Søndag; men de gode Bønder forekom Præstens Hensigt, idet en 50 til 60 af disse samlede sig, begave sig til Præsten og ved en Deputation lod ham vide, at han efter 2 Timers Forløb havde at forlade Øen. Præsten maatte beqvemme sig hertil og blev af Bønderne eskorteret til Sønderborg til Færgestedet. "Schleswig Holst. Zeitung" opfordrer Rigscommissair Stedmann til at tage sig af den bortviste Præsts Sag.
Viborger Samler, 1848-11-24
Af et Brev fra den hollandske General-Gouverneurs Adjutant: Bering Liisberg (en født Aarhusianer).
Viborger Samler, 1848-11-24
Batavia, den 26de August. – Efter en lang Reise fra Singapore hertil kom "alkprien, endelig paa Rheden her den 30te Juli, jeg begav mig strax ombord med vor herværende Landsmand, General-Directeur for Finaniserne, Launy, for at ønske Chefen og hans Officierer velkomne. Capitain Secher, i hvem jeg fandt en Landsmand (Jyde), besøgte mig med flere af Officiererne og spiste derefter hos General-Gouerneuren. Den følgende Dag gav Hr. Launy, hos hvem Capt. S. logerede, en stor Diner for Valkyriens" Officierer, hvor Coloniens første Embedsmænd og Officierer vare tilstede, næste Dag aflagde jeg et Besøg paa Corvetten med 2 af mine Venner, engelsk Kjøbmand P. og v. d. H., forhen hollandsk Søofficier, nu Planter. J Anledning af Sidstnævntes forestaaende Bryllup, med Engelskmandens Søster, var der hos denne stort Bal om Aftenen, hvortil vore Landsmænd bleve indbudne. Ved Bordet udbragte den hollandske Regjeringsraad D. paa engelsk en Skaal for de danske Officierer, og yttrede sin Overbeviisning om, at den danske Marine ved forekommende Leilighed skulde vide at hævde sin gamle Roes. Denne Skaal blev modtagen med dundrende Bifald, og paa en smuk og værdig Maade besvaret af O. L., den ældste tilstedeværende Officier. Kl. 2 om Natten forlode de kjære Gjæster os, for at gaae ombord og endnu samme Morgen, Torsdagen den 3die August, at lette Anker for at vende Stævnen hjemad. Det gjorde mig ret ondt, at Opholdet var saa kort. Jeg havde saa gjerne ønsket at lade nogle af disse Herrer see idetmindste den delige Omegn af vort sædvanlige Opholdsted Buiteenzarp; men Capitainen, Officiererne og den hele Besætning brændte af Begiærligheden efter at vende hjem til Danmark saasnart som muligt. (Ah. Av.)
Viborger Samler, 1848-11-24
Aarhuus Byes Jndvaanere have atter givet et smukt Beviis paa Anerkjendelse af udviist Krigerdygtighed. Over vagtmester Kloppenburg, der ved det slesvig-holsteenske Oprørs Udbrud forlod Huus og Hjem i Flensborg, for som Frivillig at stille sig i sit gamle Regiment, og som siden ved flere Leiligheder har udmærket sig ved Mod og Conduite, skjænkedes et Etui med 6 Sølv Spiseskeer, med Jnscription, og Dragon Andkiær, der som bekjendt ved at tage Baron Reichenbach tilfange havde lagt overordentligt Mod. og Udholdenhed for Dagen, fik et smukt Cylinder uhr med Jnscription. Ved Paraden i Løverdags Middags overleveredes begge Gaverne af Regiments-Commandeuren, der tillige takkede Aarhuus Byes Jndvaanere forden ved flere Leiligheder mod Regimentet udviste Velvillie. (Efter Ah. Av.)
Viborger Samler, 1848-11-24
Ordensdecorationer. Under 13de November er Capitainlieutenant, Jnspecteur og Skifteforvalter i Syd Grønland C. P. Holbøll allernaadigst udnævnt til Ridder af Dannebroge. Under 17de November er Conferentsraad F. W. Treschow til Brahesborg, Dom., allernaadigst udnævnt til Commandeur af Dannebroge.
Viborger Samler, 1848-11-24
Udnævnelser. Under 16de November er Jagtjunker, Forstrandidat F. v. Berregaard allernaadigst udnævnt til Kammerjunker. Under 18de Novbr. er forhenværende personel Capellan for Magleby og Holtug Menigheder i Sjællands Stift, O. M. F. H. Steenberg, allernaadigst beskikket til personel Capellan (paa ege An= og Tilsvar) hos Sognepræsten for Eiby og Dalby Menigheder i samme Stift, F. B. Tauber. Under samme Dato ere N. B. V. Erichsen og L. L. Erichsen allernaadigst forundt Bestallinger som Landmaalere.
Viborger Samler, 1848-11-24
Armeen. Under 11te Novbr. er dimitteret Premierlieutenant V. C. F. v. Børgesen, constitueret Regnskabsfører ved 1ste Forstærkningsbataillon, allerh. tillagt Overkrigscommissairs Characteer. Under f. D. ere Corporal, Typograph C. G. Rosen af 7de Linie-Jnf. Bataillon, Corporal, Stud. theol J. Smidt af samme Bataillon og Underofficeer, Cand. philofC. J. Plenge af Kjøbenhavns Garnisonsbataillon, allerh. udnævnte til Secondlieutenanter i Jnfanteriets Krigsreserve.
Viborger Samler, 1848-11-24
Beretninger om ledige geistlige Embeders Beskaffenheder. Stillinge Sognekald i Siellands Stift, Jndtægter: 1) Præstetienden, som, paa Lidet nær, ydes efter privat Accord og betales med Penge, andrager c. 450 Tdr. Byg, hvorunder Smaaredseltienden er indbefattet. 2) J Smaa redsel svares 70 Gjæs, 20 Snese Æg, 20 Par Kyllinger, og istedetfor Ost 24 Lpd. Smør. 3) Af Soro Academi leveres 2 Favne Brænde. 4) Af Bøstrup svares i Refusion 4 Tdr. 5 Skpr. Byg og 2 Rbd., af Valdbygaard 15 Rbd. 90 s. 5) Calente-Jndtægt 6 Rbd. 6) Offer og Accidentser anslaaes til 300 Rbd. 7) Af Præstegaardens Hartkorn, som har udgjort 19 Tdr. 7 Skpr. 1 Fdkr. Hartkorn med et Areal af 157 Tdr. rand, er 12 Tdr. 6 Skpr. Hartkorn med et Areal af 110 Tdr. Land bortarvefæstet for en aarlig Afgift af 152 Tdr. Byg(foruden at Arvefæsteren udreder Skatterne). Den øvrige Avling, 7 Tdr. 1 Skpr. 1 Fdkr. Hartkorn med 47 Tdr. Lander forbleven ved Præstegaarden. – Byrder: 1) Skatter og Bankrenter (hvorunder dog Afgifterne af den bortarvefæstede Deel formenes indbefattede, ere opgivne til 233 Rbd. 2) Erpenserne udgjøre 19 Rbd. 3) Til Universitetet svares en aarlig Afgift af 6 Tdr. Havre efter Capitelstaxt, 10 Lam, som betales med 3 Mk. pr. Stk., og 10 Gjæs, som betales med 1 Mk. pr. Stk. 4) Til Roeskilde Fattigvæsen svares aarlig 6 Tdr. 6 Skpr. Rug, 8 Tdr. Byg, 2 Tdr. Havre, Alt efter Capitelstaxt, 5) Nationalhest holdes. 6) Enkepension bliver at udrede.
Viborger Samler, 1848-11-24
Kjøbenhavns Børs-Cours, den 21de November. Hamborg 2 M. - a vista 197. Bank-Disconto 5 pCt. paa Banco=Vexler 4 pCt. Dito Norske Speciessedler pr. 100 Rdlr. Species 192 3/4 Rbd. (Sg.) 4 pCt. Kgl. Obligationer (uden Renter) 84 Rbd. (Sg.) Nationalbank=Actier 132 Rbd. i r. S. (Sælgere). NB. Med Udbytte fra 1ste August 1848. Roeskilde Jernbane=Actietegning 45 Species. (Sælgere). Øst-Gothlands Panteobligationer af 1846 ved Hambro & Søn 89 1/2 i Banco. (Sælgere.)
Viborger Samler, 1848-11-24
Hamborger Børscours, den 17de November: Bordeaur 3 Md. 188 3/45 Lond. 3 Mk. 13 Mk. 8 1/2 s.; Amsterdam 2 M. 35. 60. flesv. holst. Species 2/3 Agio; Louis= og Frederiksd. 11 Mk. 3 1/2 s. pr. Stk. i Banco; dansk grov Cour. 25 1/4; Skillings-Stkr. 25 1/2 a 25 1, nye 2/3 Stkr. f. f. 42 pCt. slettere end Banco.
Viborger Samler, 1848-11-24
Døde. Kjøbenhavn: Viinhandler Julius Chr. Drastrup, 34 Aar: Augusta Cathr. Lorenzen, f. Jürgensen, 48 Aar; Enkeprovstinde Thomasine Kragh. f. Lund, 86 Aar; Hans Chr. Gotfredsen, 62 Aar; Ane Marie Rehhorn, f. Baumann, 76 Aar; Grovsmedsvend Niels Chr. Lauriz Beck, 30 Aar; Sognepræst til Ryslinge i Fyen, J. J. L. Hvalsøe, 47 Aar; Louis David Teller; Anna Maria Warvas, f. Jacobsen, 64 Aar; Tapetmager J. P. Petersen, 49 Aar; Birgithe MargJørgensen, f. Kjølstad, 25 Aar; Veibetjent Sammel Theisner Blanck, 50 Aar; Caroline Baland, f. van Helsingen; Caroline Charlotte Amalie Lindsted, 25 Aar; Julie Senderine, 17 Aar; Anna Mechlenborg. - Skjoldenæsholm: Johanne Josephine Pauline Neergaard, f. Westermann. – Lerchenborg: Grevinde W. v. Lerche, f. v. Krogh. - Ennebølle, Gaardmand Jacob Hansen, 72 Aar. - Odense: Typograph Johannes Fr. Stichler, 22 Aar; forhenværende Handelsfuldmægtig paa St. Croix, Wilhelm Ferdinand Hansen, 37 Aar; Enke efter forhenværende Sognepræst Steenbuch, Rebekka Sophie, f. Werlauff, 65 Aar. - Barløsgaard: Johan Ludvig Ammentorp, 59 Aar. - Bernekilde: Proprietair Friderich Chr. Ulke, 45 Aar. Veile, Toldbetjent og Dannebrogsmand Hans Jensen Eilstrup, 56 Aar. - Horsens: Mette Soel, f. Monberg, 29 Aar; Slagter Krauls Hustrue, Mette Marie, f. Jørgensen, 24 Aar. Vemb. Niels Pedersen, 63 Aar. - Jennum: Ane DortheaAggerholm, f. Hansen, 44 Aar. - Aalborg: Caroline Østergaard, f. Knachergaard, 35 Aar. - Carls Mølle, Niels Peitersen, 52 Aar. - Flensborg: Heinrich Christiansen. - Manilla, Koffardicapitain Frederik Wilh. Løfgren. - Julielund: Elise Bolette Høilund, f. Pind, 36 Aar.
Viborger Samler, 1848-11-24
Copulerede paa Vesterladen, den 14de November: Kjøbmand Wilhelm Staun af Aalborg og Jfr. Maria Wesenberg. J Viborg, den 14de Revbr.: Skrædermester Jens Pedersen og Pigen Anesine Gaasdal, den 21de, Ungkarl Jens Christiansen og Pigen Petrine Pauline Thestrup.
Viborger Samler, 1848-11-24
AVERTISSEMENTS. Den paatænkte Forsendelse af levende Kreaturer til England fra Havnene paa den jydske Østkyst har vunden levende Jnteresse og havt god Fremgang ved Tegning af de betydeligste Landmænd og Kreaturhandlere. Det for Udførelsen, mindste Antal af 150 Stude vil imidlertid neppe kunne ventes i indeværende Efteraar, i alt Fald ikke aa tilstrækkelig fedede som ønskeligt, og at det er af Vigtighed, for dette vigtige Foretagendes Fremgang, at den første Forsendelse ikke alene lyktes og giver et godt Udbytte, men ogsaa at de dermed afgaaende Kreaturer ere udsøger og tilbørlig fedede, ansees det rigtigt, at udsætte Planens Fuldbyrdelse til anstundende Foraar og anvende den mellemtiggende Tid til med al Jver at fremme Sagen, hvorved det navnlig synes af Vigtighed, at holde Moder af Landmænd og Andre, der interessere sig derfor, forat udverle Anskuelser, blive enig om og da offentliggjøre de bedste Midler til at Foretagendet kan lykkes m. M. Tiden og Anlobest det vil henimod anstundende Foraar nærmere blive bekjendtgjort. Randers, den 22de Novbr. 1843. Chr. Hennings, Magler. Spillekort af Holmblads Fabrik til 34 s., 28 s. og 24 s. pr. Spil faaes hos P. C. Kabell. Straren- og Margarin-Lys af Holmblads bekjendte gode og fuldvægtige Fabricata faaes for efterstaaende Fabrikkens bestemte Priser: Steariules med 4. 6 og 8 Stkr. pr. fuldvægtig Pd. 64 s. Margariules med 6 og 8 samt Kirke-, Lygte- og Jule-Lys hos P. C. Kabell. Oplag af Segl-Lak. Holmblads Segl=rak faaes til vedføiede bestemte Priser: Nr. 60 2 Rbd. - s. pr. Pd. hos P. C. Kabell. Handlende tilstaaes 8 pCt. Rabat imod Contant.
Viborger Samler, 1848-11-24
Diverse Sorter Skrive, Tegne- og Postpapirer, Karduspapir, Maculatur, couleurt og presser Papir, Brevmapper i Folio og Qvart med og uden Laas, Brevtasker, fine og ord. Bestik, Linealer, Vinkler, Passere, Penneknive, Oblater, Visitkort m.m. faaes billigst muligt hos P. C. Kabell.
Viborger Samler, 1848-11-24
Extra fine og middel fine Kjørepidske, faaes hos P. C. Kabell.
Viborger Samler, 1848-11-24
Trykt i Viborg Stiftsbogtrykkerie.
Viborger Samler, 1848-11-25
ste Tillade. hvor Forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdømmerne. Uovember 1848. Løverdagen den 25 Nr. 202. 76 Aarg.
Viborger Samler, 1848-11-25
Udenlandske Efterretninger. Storbritannien og Jrland. London, den 13de Novbr. De nyeste Numere af de store londonske Journaler indeholde meget faa politiske Efterretninger, alle af underordnet Jnteresse. En Emente, der var udbrudt i Jrland i Nærheden af Clomen, er hurtig dæmpet. At den skulde have havt til Formaal Befrielsen af de til Døden dømte Høiforrædere, er aldeles usandt. – Grev Streleck, som under den sidste Hungersnød i Jrland har udmærket sig ved virksom Understøttelse til de trængende Jrere, skal hædres med Bathordenen.
Viborger Samler, 1848-11-25
Rusland og Polen. Efterstaaende Meddelelser, hentyde ikke paa nogen fredelig Overeenskomst imellem Russerne og Tscherkesserne. – "Den 19de Septbr. havde Schamyl kastet sig med en betydelig Magt ind i det sarmurske District og tvunget den der command. Oberst Roth til at trække sig tilbage til Fæstningen Achti, hvorhan blev beleiret indtil den 3die October, da det lykkedes den i Spidsen for et stærkt Corps fremrykkende GrevArgutinsky efter en heftig Fegtning med Schamyl at undsætte Fæstningen. Russernes Tab i denne Kamp anslaaes dog kun til 15 Døde og 152 Saarede, hvorimod 300 Tscherkesser skulle være faldne." – Efter Beretningen skal ved dette Tab Schamyls allerede meget vaklende Jndflydelse være end mere undergravet.
Viborger Samler, 1848-11-25
Jtalien. Den 3die Novbr. blev den østerrigske Consuls Huus i Ferrara ødelagt af Folket; Consulatvaabnet søndersloges, Consulen selv blev tvungen til at tage Flugten.
Viborger Samler, 1848-11-25
Fra Turin meldes under 7de Novbr., at den Comitee, hvem det var overdraget at affatte en Beretning om Landets Tilstand, har aflagt samme i en saadan Mand, at Ministeriet kun ved at gjendrive de anførte Facta vil kunne holde sig. Comiteen formener fremdeles, at en ærefuld Fred med Østerrig er en Umulighed; man man være belavet paa Krig.
Viborger Samler, 1848-11-25
Frankerig. Efter Efterretninger fra Paris af 14de Novbr. stille Tegnene sig meere og meere gunstig for Cavaignac. Den sande Republik, Frihedens og Lovlighedens gode Sag fravinder den store Sammensværgelse, hvis Deeltagere ere Legitimister, Orleanister, det napoleoniske Krigsparti og de af Pøbelsmigrere og Udskuddet af Menneskeligheden ledede røde Klubber mere og meere Terrain. Ved Præsidentvalget den 14de Novbr. bukkede nemlig den af Thiers, Larochejaquelin og Louis Napoleon understøttede Candidat til Præsidentskabet, Leon de Malleville, med 146 Stemmer under for Marrast, der havde 378 Stemmer. Journ, des Debats, der repræsenterer de store Børsmagter, har tilkastet Thiers's for Louis Napoleon vundne eller til denne solgte Organ - le Constitutionnel – Stridshandsken. – Samme Dags Aften var en stor Afdeling af Tuilerierbygningen prægtig belyst. Generalerne Changarnier og Lamoriciere gave de i Paris værende Deputationer af Borgervæbninger fra de større Stæder i Frankerig en glimrende Soiree. Constitutionsfesten feiredes i uforstyrret Ro den 12te Novbr. Kl. 6 om Morgenen sammenkaldte Generalmarschen Nationalgarden og Banlieue. Det var koldt; heftigt Sneefog gjorde Veirliget utaaleligt. Kl. 8 1/2 besættes hele Concordiepladsen af Linietropperne, Nationalgarden og Eliterne fra Stædernes Nationalgarde. Midt paa Torvet vare opførte kampmæssige Tribuner. Kl. 9 forkyndte Trommehvirvlerne Nationalforsamlingens Nærmelse, med Cavaignac og Marrast i Spidsen. Over 100,000 Krigere præsentere Geværet. De Deputerede bære den røde Rose og Skjærfet. Fra den modsatte Side nærmer sig Ærkebiskoppen af Paris med hele Parisergeistligheden et ærværdigt Corps. Veirliget er frygteligt; djervt skrider Ærkebiskoppen med Hue og Stav frem. Nu oplæser Marrast Forfatningen. Kulden bringer hans Stemme til at skjælve. Folket raabte: "Leve Republiken", Geistligheden sang Te Deum. Kl. 10 1/2 er den religiøse Fest forbi. National af 13de Novbr. udbryder: "J dette Øieblik amuserer Kongen af Preussen sig med at sætte sin Krone paa Spil ved et imod Nationalforsamlingen i Berlin rettet coup d'etat; han vil efterligne Scenerne i Wien og Keiser Ferdinand.
Viborger Samler, 1848-11-25
Tydskland. National-Zeit. meddeler Oplysninger om en imellem de to Ministre Greven af Brandenburg og Manteuffel i selve Camarillaministeriets Skjød udbrudt Differents: "Vi høre, at Manteuffel vil ordne og befale Alt, og at Greven ikke vil føie sig efter ham." Putt kammer skal have meddeelt Unrub, at Manteuffel var tilbøielig til en mindelig Overeenskomst; Unrub skal have svaret: "kun Criminaldommeren kunde nu have Noget at gjøre med Manteuffel."J Breslau har dannet sig en permanent Commission, bestaaende af Magistratens Medlemmer, af Medlemmer af Stadens Repræsentanter og af 8 Mænd, valgte af de politiske Foreninger. - Overpræsidenten i Schlesien, Pinder, har erklæret en til ham afsendt Deputation, at han ikke kunde erklære sig enig med Ministeriet i dettes nyeste Forholdsregler og at han misbilligede samme. Frankfurt, den 14de Novbr. J Mødet paa denne Dag interpellerede Simon fra Trier Rigsministeriet i Anledning af et Decret fra den baierske Regjering, ifølge hvilket de til Baiern flygtede Wienerstudenter udvises af Landet. Han spørger fremdeles om Rigsministeriet har erholdt Underretning om at den Deputerede Robert Blum er efter Standretsdom skudt den 9de Novbr. i Brigittenau. Rigsjustitsminister R. Mohl (meget bleg og angreben) erklærer, at først i dette Øieblik havde han erholdt denne Meddelelse. Allerede den 8de om Aftenen havde han, efter at have læst i Augsb. Allg. Zeit., at Blum var arresteret, tilskrevet Wienerministeriet, for at henlede dets Opmærksomhed paa Rigsloven, betræffende Beskyttelse for de Deputerede. Er Efterretningen sand (Venstre: "Her er Bekræftelsen!" Zimmermann overleverer Præsidenten et Brev), saa er al menneskelig Hjælp for sildig. J dette Øieblik, under det smertelige Jndtryk af denne Efterretning, var han ikke istand til at sige hvad Ministeriet vilde gjøre i denne Sag.
Viborger Samler, 1848-11-25
Leipzig, den 14de Novbr. Jgaar indløb Efterretningen om Blums Henrettelse. Staden var i frygtelig Tumult. Placater fra den tydske Forening, Communeraadet og fra Foreningerne krydsede hverandre. Om Aftenen afholdtes en stor Folkeforsamling i Thomaskirken, hvor flere Andragender stilledes, til Ex. aarlig Kirke-Sørgefest, for Blum, hans Tilhængere skulle bære et sort Baand paa Brystet; de sachsiske Deputerede skulde kaldes tilbage fra Frankfurt og den sachsiske Gesandt forlade Wien og forsvare sit Forhold. Derefter begav Forsamlingen sig til det østerrigske Consulat, sønderslog Vinduerne, nedrev Consulatvaabnet, bar det i Procession op paa Torvet, sønderslog det tildeels og hængte Resten op paa Lygte pælen. Derfra begav Forsamlingen sig hen til Casefrancas, Ruderne klirrede under Jstemningen af en frygtelig Kattemusik; i det Jndre nedreves Gardiner og Forhæng, Marmorborde søndersloges. Derfra droge Masserne til Expeditionen af "Dagsbladet, begyndte at slaae Ruderne ind og forlangte at faae at vide Navnet af Forfatteren til en Artikel, der havde vakt Mishag. Navne erfares, og Masserne ile nu til denne Forfatters Bopæl. Jmidlertid kom – Communalgarden sammen: Gaderne spærredes, og Mængden adspredte sig.