Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-02-21
Blandt Østergades mærkværdige Gaarde er No. 34 (nu 52) tilhørende Efterslægts=Selskabet, No. 35, (nu 53) hvor Hof- og Statsretten i mange Aar var, Kong Salomons Apothek No. 32 (nu 50), og Svane-Apotheket, som blev anlagt i denne Gade 1782, efterat have været forhen i Høibrostræde. (See Jonges Kjøbenhavns Beskriv. 11 D. S. 406), samt den Pullichiske Fabrikgaard. Denne Pullichiske Baandfabrik-Gaard No. 42 (gl. Matricul, nu No. 60, ligefor Halmstræde) paa Østergades nordre) Side er for den historiske Antiqvitets Skyld at erindre; thi paa den Grund og paa det Sted, hvor denne Gaard nu staaer, har den første St. Nikolai Kirke og Kapel været bygt, i Begyndelsen af det trettende Aarhundrede, og har staaet paa dette Sted i 231 Aar, indtil den omsider af Ælde var forfalden, og den nye St. Nikolai Kirke i nogen Frastand blev 1) J Manuskriptet staaer, søndre, som maa være Skrivfeil istedetfor nordre. Th. Aar 144) anlagt (See foran S. 196) At denne Pullichiske Fabrikgaards Grund har været det Sted, hvor det ældgamle eller første St. Nikolai Kapel med St. Nikolai Altere omtrent 1216 er bleven bygt, og det paa Pæle, nedslagne i Havbredden, derom taler ikke allene et Manuskript (No. 74) i den Rostgaardske Donation til Universitets Bibliotheket (nævnt foran S. 195), men det bliver end mere sikkert ved følgende Omstændigheder. Havnens aabne Sø eller Strand gik paa de Tider, som ovenfor bemærket, imellem Bremerholm, Slotsholm og den gamle By, og skar sig ind her ved Byens lave Strandbredder, imellem nogle smaa Holme, saa at Vandet gik lige hen op til midt paa Østergade, hvor der var en Skibsbro af Pæle ud i Vandet, til hvilken Skibsbro man med Baade lagde an. Her ved Skanten var det, hvor hiint lidet Kapel bygge des, og efterhaanden berigedes, fik Tilbygninger og adskillige Helgen=Altere, Kirken havde Andeel i den aarlige Fisketiende af Staden (efr. E. Pontoppidani Annal. Tom. 2. p. 685.) Den havde ogsaa en stor Kirkegaard til sit Sogn, thi et Dokument af 1291 melder om parochia & cimeterium Sancti Nicolai. Denne Kirkegaard var ved Søsiden beplantet med en Mængde Piletræer, af hvilke siden, da Pladserne heromkring bebyggedes, Pilestrædet fik Navn. Strax ved denne St. Nikolai Kirke har Erkebispen af Lund i Skaane, Peder V. Lycke, havt sin egen Gaard kaldet Erke bispegaarden, curiæ Archiepiscopi Lundensis, i Aaret 1436, paa hvilken Gaard Erkebiskoppen har opholdt sig, naar han enten bivaanede Herredagene, i Kjøbenhavn, eller i andet Ærinde var kommen til Staden. J denne Erkebispens Gaard holdt Erkebiskop Thue Nielsen Retterting. J et Dokument heder det: fuerunt hæc Hafnis in Camera Reverendissimi in Christo Patris, Thuouis Archiepiscopi Lundensis 1469. Et andet Dokument udstædt 1482 begynder saaledes: Vi Jens Brodstrorp, Erkebiskop i Lund, i vor Gaard i Kjøbenhavn i vor eget Magh, for os paa Retterthing etc. (Poutoppidani orig. Havn. p. 169. Hvitfeld kalder ham Brostorp, andre Brochstorp.) Dernæst, da bemeldte Pullichiske Gaard har været eiet af mine Forfædre, og beboet af min Morbroder, Sal. Renteskriver Christen Ruus, som boede der, og døde d. 6 Febr. 1716, en Mand som i sin Livstid var Archivarius, og selv har noje optegnet mange Mærkværdigheder, saa har jeg blandt hans efterladte skrevne Optegnelser fundet denne Efterretning, at den 19 May 1709 ved Middagstider skeete, til alles store Forskrækkelse her i Gaarden, et uformodentligt Jordskred, i det at tvende skjulte Brønde her i Gaarden, hvilke Ingen vidste noget af at sige forhen, eftersom der var næsten en Alen Jord brolagt ovenover dem, faldt sammen under Jorden, og ved dens Indstyrtning gled Gaardens Stentrappe ogsaa ud fra Huusbygningen, og sank, tilligemed et stort Omfang af Gaardens Brolægning, næsten to Alen dybt ned i Jorden; ved at grave, for at eftersøge Aarsagen til dette uformodentlige Jord skeed, fandt man da, foruden de indstyrtede og sammenfaldne Vrønde, mange raadne tykke Pæl af en Skibsbro, samt ved dem staaende nogle gamle nedsjunkne Baade og Joller, hvilke af Ælde var henraadnede; de to Baade befandtes i Jorden staaende fastbundne med Jernlænker til Pælene. Det er troligt, at disse Pæle have været Levninger enten af det Bolværk, som det gamle St. Nikolai Kapel eller Kirke har været bygget ved, eller og Levninger af den Skibsbro, som fra Stranden af ha været anlagt ind til Bolværket, hvor de Søfarende landede, naar de ofrede deres Gaver til St. Nikolaus og Kirke. Thi at denne Skibsbro har været lang, erfarede man faa Aar derefter, nemlig 1714, da Hans Corne, boende paa Hjørne af Østergade og Halmstræde, fandt, som ovenfor sagt under sit Huus, en Deel gamle Pæle, de efter al Rimelighed har været den øvrige Deel af ommeldte Skibsbro, ligesom han og fandt sammesteds et lidet Skibsanker, og Stumper af nog gamle Baade med Jernlænker, hæftede til Pæl hvilket Alt viser, at forhen ommeldte Jndløb fra Havet er Tid efter anden tilstoppet af Mudde- og Strandsand, og at man da end videre har opfyldt Strangrunden til Gadens Anlæg og Huse Opbyggelse.