JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-02-25
Om Uroelighederne i Hanau høres, at Soldaterne i det 8de Jnfanterieregiment havde den 9de Februar raabt, leve Frieheden, leve Polakkerne! hvori mange af Jndvaanerne istemmede og udbragte tillige et Hurra for Soldaterne. Det varede noget inden man fik al denne Tummel dæmpet; og i Wisbaden har det været uroeligt i Anledning af at Regieringen havde ladet Oekonomen Hasloch i Adamsthal, som er een af de meest liberale Deputerede paa Landdagen arrestere, og anstille Huusundersøgelser hos ham; men da man intet forefandt, saa er han igien blevet friegivet. Tumulten har været stor Wisbaden, Ministerens Huus blev omringet; men Militairen holdt Tumultuanterne i Tømme, og det er ikke sandt at Ministerens Huus blev nedrevet, eller at han selv maatte tage Flugten.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-02-25
Jndenlandske Efterretninger. Fra Hr. Pastor Visby læses følgende Bekiendtgiørelse: "J Anledning af Hr. Mag. Lindbergs Jndlæg. Jeg kan begribe, at Hr. Magister Lindberg, maa tvivle om at vinde sin Sag for Domstolene; jeg kan derfor indsee Grunden til, at han har appelleret til Almuens Dom, førend der endnu er falden Dom i hans Sag ved Hof- og Stadsretten; jeg misunder ham ikke heller den Dom, han saaledes kan vinde for sig. Men da jeg fra Begyndelsen af har erkiendt det for et Misgreb at føre deslige Sager for den simple Mands Domstol, hvis Ret at dømme der jeg, som Lærer i den christne Kirke, aldrig vil anerkiende, og jeg derhos troer at torde haabe, at Magister Lindberg ubeseet vil tabe enhver Sag, som han, efter den Sag med Hr. Bogtrykker Jørgensen, vover at føre for en fornuftig Almeenheds Domstol, agter jeg ikke for nogen anden Domstlo end Hof og Stadsrettens at besvare hans Jndlæg. Jndtil Lovene have dømt os imellem, haaber jeg, at enhver anden vil opsætte sin Dom. C. H. Visby. (Hemp. Av.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-02-25
Svendborg den 18de Febr. Af en høi Person var skiænket 60 Rbd. til Jldebrændsel for Huusarme her i Byen. Med Hr. Garver Ravn havde man akkorderet om Tørv, der hensad i en Kube paa Heldagergaards Mark, nær ved Landeveien mellem Odense og Svendborg. Nogle Huusarme havde allerede erholdt Tørv, og Dagen var bestemt til almindelig Bortkiørelse og Uddeeling; men Natten iforveien, nemlig mellem 9de og 10de d. M. afbrændte hele Tørvekuben med Tørven, omtrent 200 Læs, der ei var assureret. Sprøiterne fra Svendborg, Hvidkilde og flere Steder ilede vel til Hielp; men da alle Vandsteder vare tilfrosne, lykkedes det kun at faae nogle faa Læs Tørv reddede, skiøndt efter saa meget Vands Paagydelse ei af synderlig Værdie. At denne Jld er paasat af ondskabsfulde Mennesker, vistes derved, at i Taget af en anden noget derfra værende tom Tørvekube fandtes en Haandfuld Blaar, der havde været antændt, uden at Forsøget her har villet lykkedes. Alle Undersøgelser uagtet, har man desværre, ikke kunne komme paa Spor efter Gierningsmanden.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-02-25
Hs. Majestæt Kongen har allernaadigst behaget under 31te Januar sidstleden at udnævne Raadmand i Jtzehoe, Johan Christian Westphal, til Ridder af Dannebrogordenens 4de Klasse. Ligeledes har Hs. Majestæt allernaadigst behaget under 5te d. M. at udnævne Fæstningssergeant Mathias Olsen af Artillecorpset, Sergeant og Gymnastiklærer Hermann Jørgen Jynst af det Siellandske Jægercorps, samt Overjægerne Frederik Wilhelm Berg og Johan Henrich Christian Scheer af det Jydske Jægercorps, til Dannebrogsmænd.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-02-25
Odense den 14de Febr. En almeengavnende Jndustriegreen er vistnok Marsviinsjagten ved Middelfart. Denne for Byen og Omegnen virkelig indbringende Kilde, flyder endog i forskiellige Retninger, men alle disse concentrere sig i selve Landet. Fra Alle Helgens Dag 1831 til Kyndelmisse 1832 ere 854 Marsviin af Jægerne fangede.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-02-25
Efterat Mag. Lindberg Søndagen den 5te dennes havde holdt Prædiken paa Kalkbrænderiet, oplæste han den Resolution, hvorved hans og fleres Ansøgning om at faae en Separat-Kirke, blev afslaaet. Foruden ham prædikedes der ogsaa af Pastor Siemonsen og en Student Harmsen; Grundtvig skal ganske have trukket sig tilbage, hvilket vel ikke er saa forunderligt. (Vib. Saml.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-02-25
Det Rygte, som for nogen Tid siden læstes i flere Blade fra Kiøbenhavn, at den under Navn af "Gammelt og Nytte og en halv Times Læsninge bekiendte Tønder ved Døden skulde være afgaaet, er aldeles urigtigt, tverimod sees han endnu dagligen ligesom for at gaae om paa Kiøbenhavns Gader at indsamle To= og Fire-Skillinger. (Vib. Saml.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-02-25
Det Kongelige Museum for nordiske Oldsager have fremdeles (see forrige No.) havt følgende Tilvæxt, e) Tre Brudstykker af en Bronce Plade med smukke indgravede Spiral-Figurer. f) Fragmenter af en lille Bronce=Saug. Alle disse forskiellige Stykker fandtes i en Mose mellem Thune og Skialstrup. 6) Ligeledes indsendt ved Hr. Provst Gorensen fra Huusmand Jeppe Niel sen i Thune: a) En udmærket, vel conserveret, Urne af Leer, 8 Tommer høi, med en 3 Tommer høi Hals, der er meget smallere end Bugen og har en usædvanlig bred Hank. b) En Probeersteen, af fiin, sort Skisser med Indretning til at bæres hængende, ligesom flere forhen fundne. c) To Flintknive. d) En Bronce Kniv med giennembrudt Skaft. e) En usædvanlig lille KobberPincet. f) En Piilspids af Bronce, 3 Tom. lang og af Form som Landsespidser. g) Fire Bronce Ringe. ) En rund, conver og huul Metalknap, paa hvilken en Boile er anbragt underneden. 4 dobbelte Knapper eller Nitter. K.) 3 Bronce Naale, fiirkantede foroven og runde mod Spidsen. 1) En Malle, dannet af en fiirkantet vreden Metaltraad, men i Formen lignende de nu brugelige. ) Brudstykke af et lille Kobber Saug blad. Disse forskiellige Sager fandtes oven i Urner, som bleve opgravede af Høie paa Thune Mark.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-02-25
Bekiendtgiørelse. fra den Kongelige Direction for Qvarantaine Foranstaltningerne. De Lande, Stæder, Øer, som, efter de sidste til Directionen indkomne officielle Beretninger, indtil videre ansees for smittede, ere:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-02-25
1. Af Cholera: a) Sunderland. b) Newkastle. c) Aabo, d) Hangsud, e) Helsingfors, f) Viburg, i Finland. g) Steitin. h.) St. Petersborg, i) Kronstad. K.) Danzig. 1) Alexandrien. og 2. Af andre pestartige Sygdomme: a) Constantinopel. b) Algier. c) Tunis. d) Marocco. e) Smyrna. f) New Orleans. g) Øen Can For mistænkte Havne og Stæder ansees indtil videre.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-02-25
1. Med Hensyn til Cholera: a) Alle øvrige engelske og skotske Havne. b) Alle øvrige Russiske Havne ved Østersøen, c) Alle øvrige Preussiske Havne. d) Hamborg.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-02-25
2. Med Hensyn til andre pestartige Sygdomme: a) Alle Tyrkiske Havne, med Undtagelse af de som smittede foranførte. b) Det Afrikanske Barbaries op rige Havne og Stæder. c) De Vestindiske Øer. Dog skulle de fra de Danske Vestindiske Øer ankommende Skibe kunne befries for at lægges under Qvarantaine, saa fremt de foruden Sundhedspas medbringe behørige, af Vedkommende under Embedsauthoritet udstædte, Sundhedsattester. d) Nord-Amerika. Dog fritages de fra disse Havne ankommende Skibe for Qvarantaine,
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-02-25
saafremt de foruden Sundhedspas ere forsynede med behørige Sundhedsattester fra de derværende Kongelige danske Consuler, eller disses Vice-Consuler. Alle ar dre Lande, Stæder og Øer, i og udenfor Europa, blive at ansee som aldeles umistænkte. Kiøbenhavn, i den Kongelige Direction for Qvarantaine Foranstaltningerne, den 15de Febr. 1832. H. Holsten. v. Schmidt Phiseldek. Thonning, Kjerulff. Hopp. Steinmann. Skibsted.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-02-25
Kiøbenhavns Torvepriser, d. 17 Febr. Hvede Tdn., 6 Rbd. 2 Mk. - s. a 8 Rbd. 3 Mk. - s. Rug, Tdn. 5 Rbd. 3 Mk. - s. a 6 Rbd. 4 Mk. - s. Byg 221., Tdn. 4 Rbd. - Mk. - s. a 4 Rbd. 1 Mk. 8 s. Dito ber. Tdn. 3 Rbd. 4 Mk. 8 s. a 4 Rbd. - Mk. 8 s. Havre, Tdn. 2 Rbd. - Mk. 8 s. a 2 Rbd. 2 Mk. 8 s. Ærter, Tdn. 6 Rbd. 2 Mk. - s. a 8 Rbd. 3 Mk. - s. Røget Flesk Lpd. 2 Rbd. 2 Mk. 4 s. a 2 Rbd. 3 Mk. 12 s. Grøns. Flesk, Lpd. 1 Rbd. 5 Mk. 12 s. a 2 Rbd. Mk. 12 s. Smør, Pd. 1 Mk. 5 s. a 1 Mk. 7 s. Æg, Snesen 1 Mk. 6 s. a 1 Mk. 8 s., Giær, Pd. - Rbd. 1 Mk. 6 s. a 2 Rbd. 1 Mk. 8 s.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-02-25
Siællandsk Smør - a - Rbd.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-02-25
AVERTISSEMENTS. Nordisk Tidsskrift for Oldkyndighed. (Priis 1 eller 2 Rbd. Sølv for Aargangen) De, som vilde holde dette Tidsskrift, og fra hvem paategnede Planer endnu ikke ere indkomne, vilde behageligst indsende samme snarest mueligt til det Kongelige Nordiske Oldskrift-Selskabs Secretair, Prof. Rafn i Kiøbenhavn, Kronprindsensgade Nr. 40. Trykke Blanketter til de befalede Anmeldelser, om dødfødte Børn, til Brug for Gjordmødre, erholdes tilkiøbs paa Bogtrykkeriet.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-02-25
Da intet antageligt Bud er skeet ved de afholdne Auctioner over det Stervboet efter afgangne Boelsmand Jens Jensen tilhørende Boelsted paa lille Valdbye, Mark i St. Michels Sogn med dets tilliggende Jordlod, af Hartkorn 1 Tønde, saa vorder denne Eiendom stillet til absolut Bortsælgelse ved en 4de Auction som afholdes paa Stedet selv paa lille Valdbye Mark Fredagen den 9de Marts førstkommende, om Formiddagen Kl. 11. Conditionerne for Salget ere fremdeles til Eftersyn paa Undertegnedes Contoir, og Eiendommen forevises af Stervboeenken som boer derpaa. Slagelse den 20de Februar 1832. Birch.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-02-25
Det Stervboet efter afgangne Boelsmand Peder Nielsen tilhørende Boelsted paa lille Valdbye Mark i St. Michels Sogn med tilliggende Jorder af Hartkorn 3 Tdr., vorder, ifølge denne under Boet tagne Beslutning, tilligemed Besætning og Jnventarium, indsat til Bortsælgelse ved 3de offentlige Auctioner, som afholdes Torsdagen den 8de, 15de og 22de Marts førstkommende, hver Dags Formiddag Kl. 11, og agtes ved den sidste Auction absolut bortsolgt. De 2de første Auctioner af holdes paa Slagelse Raadhuus, og den sidste Auction paa Boelstedet selv paa lille Valdbye Mark, som skal sælges: Conditionerne for Salget ville fra den 3die Marts førstkommende være til Eftersyn paa Undertegnedes Contoir i Slagelse, og Eiendommen forevises paa Forlangende af Stervboe Enken, som boer derpaa. Slagelse den 23de Februar 1832. Birch.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-02-25
Hos Madam Nielsen boende paa Slagelse Nytorv hos Hr. Kiøbmand A. P. Kierulff, kan daglig bekommes, Medisterpølse, Pressesylte, suur Senop, Fløde og Lys, alt til billigste Priser. Hos Undertegnede, der som sædvanlig er forsynet med Gryn og Meel, erholdes samme til efterstaaende nedsatte Priser: Fimmerske Byggryn 5 Mk. pr. Skp. Fiint sigtet Bygmeel 4 Mk. pr. Lpd. Fine Perlegryn 10 sk. pr. Pd. Bankegryn 6 s. pr. Pd. Slagelse den 20de Febr. 1832. J. G. Lund.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-02-25
En Embedsmands Datter ønsker sig antaget til 1ste Mai paa en Herregaard eller hos en anden honet Familie, for der at lære Landhuusholdningen paa et Aar; hun tilbyder at betale 30 Rbd. for sig, imod at erholde Kost og Vask. Man behager desangaaende at henvende sig med en billet mrkt. N. N. til Bogtrykker Magnus 1 Slagelse.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-02-25
Meget gode Formelys 24 s., Spedelys med BomuldsVeger 23 s. faaes i Lysestøberiet paa Løvegaden hos D. Levison. Sammesteds tages imod Talg til Omstøbning for en billig Betaling.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-02-25
Kreaturbeen i større eller mindre Partier kjøbes og betales med den høist gieldende Priis af Consul Hatting i Nestved.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-02-25
i Nye Lodsedler til
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-02-25
Classe=Lotterie. 1ste Classe af det 85de Kongelige Classe Lotterie, saavel Halve og Qvarter som Hele; ligeledes Ombytning af Fri lodsedler, ere fra i Dag af og indtil førstkommende Fredag Aften, at bekomme hos Slagelse Postgaard den 21de Febr. 1832. Schiøtt.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-02-25
Hauge-Frøe, nyt og godt, bekommes saavel i større som mindre Partier, til nedsatte Priser, hos Undertegnede. - Da jeg har bragt i Erfaring, at flere have solgt HaugeFrøe i mit Navn, saa bemærkes: at jeg intet lader udsælge uden paa min Boepæl paa Bredegade. Slagelse d. 24 Febr. 1832. N. Lassen. Nyt rødt og hvidt holsteensk Kløverfra kan faaes til billig Priis, hos Underskrevne, hvor tillige foreløbig Bestilling modtages, og Prøve forevises. Corsøer den 19de Februar 1832. J. Kruuse & Lauritzen. Olsen Kiøbenhavn Flæbye af forrige Roeskilde Amt og Peder Christensen Kildebrønde af Kiøbenhavns Amt, som have været Kudske ved ridende Artilleries Auxiliaircorps 1815 og hiempermitteredes 1816 i Januar, kunne hver erholde 2 Rbd. udbetalte, naar de eller deres Arvinger, med Ligitimation, melde sig paa Wognserup ved Holbek.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-02-25
En Seminarist, som kan forevise Attester fra Seminariet for Duelighed og iøvrigt har gode Anbefalinger, kan strax blive antaget som Hielpelærer ved en Skole naar han derom henvender sig til Bogtrykker Magnus i Slagelse, som desangaaende giver nærmere Anviisning. Duelige Tørveskiærere kunne, saalænge Skiæretiden vedvarer, erholde god Fortieneste paa Holmegaards Tørvemose, naar de inden 3 Uger melde sig til Jndskrivning hos Forvalteren paa Glasværket. De fritages for Røglingen, og kunne efter Omstændighederne erholde frit Logis.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-02-25
Hvor en ugift Forvalter kan til 1ste Mai erholde en Condition anvises af Avisexpeditionen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-02-25
En Boutik=Indretning kan strax faaes tilkiøbs; Bogtrykker Magnus anviser.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-02-25
En ugilt Skytte ønsker sig Condition til 1ste Mai. det Nærmere erfares i Avisexpeditionen, hvor ogsaa de bedste Beviser og hans Duelighed ere til Eftersyn.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-02-25
Fortrinlig gode Kaage- og Saae Ærter, faaes paa Oldeberggaard; sammesteds staae nogle gode Lødekiørtil Salg.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-02-25
Tre til fire Holstenere kan faae Gravearbeide hele tilstundende Foraar og Sommer paa Gierdrupgaard pr. Slagelse. Høe, circa 15 Læs, Humle, circa 6 a 8 Lpd., kan erholdes tilkiøbs i Nærheden af Sorøe. Bogtrykker Magnus anviser.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-02-28
Den Vest-Siællandske Avis, eller: III. Ugeblad. Slagel den landske Historie. uden og inden tigste Nyeheder. Dagens vig Redigeret af Pastor Ridder Bastholm. Trykt og forlagt af Peter Magnus. 18de Aarg. Paa Nr. Tirsdagen den 28. Februar 1832. No. 17, TIAMS Kon 9 Falbyde vaa Med Kongelig allernaadigst Tilladelse, at forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdømmene. Voyage dans Vinterieur du Bresil par Auguste de Saint Hilaire. Paris 1830. (Af Bibliotheqve universelle)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-02-28
Forfatteren til denne Reisebeskrivelse er en utrættelig Naturforsker, som i flere Aar har giennem streifet Brasiliens Skove og har medbragt deraf talrige Samlinger af Planter og Dyr, som han har opstillet i det Parisiske Museums Sale. J ser Aar havde han giennemvandret dette Land foruden Provinsen Cisplatona og Missionerne i Paraguay, siden den Tid har han uafladelig været beskiæftiget med at udarbeide de Optegnelser han havde gjort deri Landet, og som fornemmelig angik Planteriget. Men man forventede tillige at erholde fra hans Haand nøiagtige Efterretninger om Sydamerikas smukke Egne, om de forskiellige Slags Mineralier, hvoraf Landet har en saa stor Overflødighed, om de herlige Skove, som Øxen har aldrig berørt, om denne Jordbund, som ikke har sin Lige i Frugtbarhed, om det Folks Sæder, som af alle er rigest paa Himlens Gaver; men som tillige er det dovneste og meest fordærvede Folk paa Jorden; om disse Portugiseres Efterkommere, som fordum havde opsvunget sig til den høieste Spidse af Handelstorhed, men nu er sunkne tilbage paa det laveste Trin og staae i Henseende til Civilisation tilbage for alle andre Enropæiske Nationer (en Følge af en udartet og fordærvet Christendom, og som overalt maae blive en Følge, hvor man imod Jesu egne og tydelige Ord sætter Troen over Dyden). Forfatterens Helbred havde lidt meget af denne langvarige strabadserende Reise; man maae derfor glæde sig over, at han desuagtet har været istand til at udarbeide dette Værk, som prises af alle dem, som selv have været i Brasilien og kiende det af egen Betragtning. Forfatteren nød imedens han var i Landet den Franske Gesandts Hertugen af Luxemborgs Beskyttelse, og forefandt overalt den velvilligste Modtagelse. Der gives faa Lande, som ere i Besiddelse af saa store Resourcer som Brasilien, og som synes derfor at være bestemt til at spille en saa stor politisk Rolle, som dette Land. Dets Bierge indeholde de kostbareste Metaller; Diamanter findes i dets Floder, Sukkerrør og Hveden, Viinstokken og Kaffetræet; Europas og Jndiens Frugttræer dyrkes paa dets frugtbare Jordbund. Utallige Kolonister kunne finde deres Underholdning i dets uopdyrkede Egne uden at have at kæmpe med en fierde Part af de Besværligheder, som møde dem i Nordamerika, og dog er dette herlige Land endnu kun lidet bekiendt. - J det første Bind af sit Værk beskriver Forfatteren Provinsen Minas Geraes, fordum saa berømt af sin Rigdom.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-02-28
J Brasilien have Præsterne en stor Jndflydelse paa Folket; men deres Forhold giør dem i høi Grad uværdige til den Anseelse, som de besidder; (man maae derfor ikke undre sig over, at Vantroe, findes ved Siden af den største Overtroe, som ved alle Religioner, hvor man tilsidesætter Dyden for den udvortes Gudsdyrkelse, og undertrykker Meningsfrieheden.) Der gives vel ogsaa agtværdige Geistlige, men Majoriteten er aldeles uværdig til deres Kald; dette gielder især om Præsterne i Rio Janeiro, som ikke engang lægge Dølgsmaal paa deres Laster. Religionen der i Landet er uden Moral bestaaer kun i udvortes Skikke; og tilsidst bliver man endog ligegyldig ved disse, imedens en Mineiro slaaer sig under Messen heftig for Brystet, saa sladdrer han paa samme Tid med sin Naboe; han troer at have opfyldet alle sine Pligter naar han hører Messe om Søndagen og paa de store Festdage og skrifter ved Paasketiden (det er desuden en almindelig Svaghed ved den menneskelige Forstand, at Menneskene indbilde sig at de kunne behandle Guddommen, som man behandler et forfængeligt og ærgierrigt Menneske, at de kunne vinde dens Naade ved visse Meninger, visse udvortes Skikke, ved mange Bønner og udvortes Andagtsøvelser og at de slet ikke ville indsee, uagtet alt hvad Jesus Christus har lært Menneskene, at Veien til Guds Naade er allene en retskaffen Vandel, en uophørlig Kamp imod sine onde Tilbøiligheder og mod sin Egenkiærlighed, og en Bestræbelse for at handle saaledes mod alle Mennesker, som man maatte ønske at de, naar man var i deres Sted, skulde handle mod os. De som idelig ville stille deres Gudsfrygt til Skue, hvori der indblander sig saamegen Forfængelighed, ville dog behage at læse hvad Jesus siger i Matthæi Evangelium 5 Capitel V. 58 og 6 Capitel V. 5 - 8; de som foretrække den blinde Troe for Dyden, kunne dog engang høre Jesu egne Ord Mathæi Evangelium 7de Capitel V. 1529, og de som tvivle og hvad der er det væsentlige i Christendommen ville dog giøre sig den Umage at efterlæse Pauli første Brev til de Corinther Cap. 13 V.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-02-28
Nyeste Post-Efterretninger. Man har Efterretninger fra London af 17de Februar. Cholera har viist sig endnu meget moderat; den begyndte den 13de og til 17de vare kun 30 Personer blevne angrebne af den og 14 døde. – J Glasgow i Skotland ere 3 Personer døde af den; i Wapping blive overmaade mange Menneskeer bortrevne af Typhus. - Billen angaaende Forholdsreglerne mod Cholera passerede i begge Huse den 15de og samme Dag blev en ligesaadan Bill for Skotland læst første Gang. - Over 50 Læger have holdet en Conference for at undersøge Anledningen til Choleras Udbrud, de fandt, at de angrebne Personer vare for det meste Folk af en ordentlig Levemaade; men meget fattige. Lord Ma for har tilbudt Sundheds=Collegiet sin Gaard i Abchurchlane til et Cholera Hospital, og den bliver nu indrettet dertil for 50 Personer. Doct. Babington har gjort det samme og en hielpsom Tænke magde yttrer sig blandt alle Stænder. - Ved Debatterne og Cholera Bill i Underhuset sagde Hr. Poulet Thomson, at den Mening var udbredet, at man vilde fordølge Sygdommens Heftighed; han fik et beroligende Svar; Meningerne i Huset vare forskiellige om hvorvidt Handelspærringer burde finde Sted, hvis skadelige Jndflydelse paa Colonierne man befrygtede, imedens Hr. Warburton meente, at man havde været for uforsigtig i dette Stykke af Eftergivenhed for Handelstanden, saa yttrede Hr. Hume, at Spærringen kun vilde forhøie Nøden og derved Ulykken, og at Erfaringen havde lært, at alle Spærrings=Foranstaltninger saa ikke kunne hielpe noget. (Det synes imidlertid at tale for at Cholera smitter, at Sygdommen sprang saa pludselig fra Nord England og til London, uden at passere det mellemliggende Land). J Nord England og i Skotland skal den være meget taalelig; dog ere 173 Mennesker døde deraf Musselburgh. J Arbeidshuset i Bethnalgreen, som har 1000 Fattige, ligge 60 syge af Typhus. Nøden er stor i London imellem Arbeidsklassen; i 1824 havde 10,000 Silkevævere Arbeide, nu kun 3500. Nøden vil blive større siden Cholera er udbrudt i London formedelst de Hindringer, som udenlands fra ville ifølge deraf blive lagte for Handelen, saaledes har Handelskammeret i Amsterdam underkastet alle Skibe fra de smittede Egne en Qvarantaine, af 40 Dage. J Frankerige har man endnu kun paabudt en Observations Qvarantaine paa 10 Dage for Skibe fra London. - Men man frygter for at Cholera er udbrudt i Paris, den 14de døde nemlig en Arbeidsmand i Lombardsgaden under mistænkelige Symptomer; Liget blev aabnet; 22 Læger vare tilstæde derved; men man fandt at Manden var død af den sædvanlige Cholera og ikke af den Asiatiske; dette er ogsaa troeligt, siden man til den 18de ikke hører om videre Sygdoms-Tilfælde. – J Finland er Cholera ifølge officielle Beretninger aldeles ophørt; i Halle og Wien ere kun svage Spor af den tilbage.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-02-28
Extrapost. En Mand i Altona har opfundet en nye Bygningsmaade af Skibe, hvorved de uden Master, Segl og uden Dampkraft kunne seile mod Vinden, blot ved Bølgernes Kraft (altsaa ikke naar det er Havblik). Man sætter saamegen Priis paa denne Opfindelse, at et Selskab har dannet sig i Altona og et andet i Hamborg forat iværksætte den.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-02-28
Jmedens en Engelsk Coureer, som er passeret Brüssel, har medbragt det Rygte fra St. Petersborg, at Greve Orlow medbringer Ratificationen paa de 24 Artikler, og har fortalt at de Russiske og Preussiske Tropper marschere tilbagetil deres Cantonneringer; saa vil man vide i Paris at Greven skal først ratificere, naar Kongen af Holland vil det, men som man troer at han vil. – J de Russiske Havne skal der udrustes stærkt i denne ogsaa deres milde Vinter. J Grækenland skal det, ifølge den Østerrigske Jagttager, være meget uroeligt, og Partierne nærved at komme i Krig med hinanden. Regierings Partiet med Greve Augustin Capodistria i Spidsen, understøttes af Kolokothron og holder sig i Napoli di Romania. Grivas, Koletti, Maurocordato og General Church staae i Spidsen for Modpartiet eller for Rummelioterne og Mainoterne, som ville have Greven af Capodistria afsat; dette Partie har sit Sæde i Megarat det har forgiæves søgt at formaae General Pisa til at overgive Fæstningen Wonitza.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-02-28
Nye Efterretninger fra London har man ikke faaet; men i de allerede medbragte læses: at Theaterne ere ikke lukkede; men ganske tomme paa Tilskuere. J Handelstanden hersker den Mening, at Udbrudet af Cholera i London, som kun med Møie udholder Concurrencen med Liverpool og det nordlige England vil give denne Hovedstads Handel et dødeligt Knæk og tillige foraarsage en Mangel paa klingende Mønt. -De Engelske Courere skulle nu opholde sig i Calais, og man vil sende Depescherne til dem der J det nordlige og vestlige Sverrig skal der herske en stor Mangel paa Kornvarer.