JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-06-27
Aalborg, den 22 Junii. Den 19 Junii indbragtes til Hals 3de baglastede Fartøier, af 2de Kjøbenhavnske og en Flensborger Caper. - J Løverdags den 17de Junii holdtes den i Avisen til Bedste for Søndagsskolerne i Aalborg anmeldte Concert. Udførelsen var særdeles heldig og vandt almindeligt Bifald, og bør det høilig paaskjønnes, at ikke blot Hr. Kabel, som Concertens Bestyrer, men de Herrer Lieutenanter Schnabel og Lindberg, Hr. Adjunct Rehder, Hr. Viinhandler Bock, Hr. Organist Kuhlau med fem af sit Musik-Personale, alle med ædel Opofrelse af Flid og Talenter bidrog til at skaffe Søndagsskolerne en betydelig Tilvext, der bør et heller forbigaaes, at Ynglingerne Bülow Bøggild og Lykkegaard, samt tre af Søndagsskolernes Elever ved Sang forskjønnede Concerten, ligesom det og med Erkjendtlighed bør anføres, at Lysene i Klubsalen ikke foraarsagede Søndagsskolerne nogen Udgivt. Bragnæs, den 10de Junii 1809. Jgaar blev den som Menneske og Læge almeen elskede og agtede Doctor Peter Arbo begravet her. Begravelsen var ordnet paa det simpleste og kun de nærmeste Paarørende og Naboer vare indbudne til Følge; men næsten Enhver af disse Steders Jndvaanere kappedes saa at sige om at vise den Afdøde den sidste Hæder. Tolv unge Mennesker havde egentlig bestemt sig til at bære den Afdøde til sit Hvilested; men ogsaa her viste sig en ædel Kamp, thi alle ville bære Arbo. Sex og Tyve unge hvidklædte Piger gik foran Kisten, strøede Blomster, og sang, accompagneret af det musikalske Selskab, hvilket sidste gav Sørgemusikken, ligesom disse, saavel efter den af Hr. Past. Tybring i Kirken holdte Tale, som da Kisten var nedsat i Graven, bekrandsede den med Blomsterkrandse. Et ualmindeligt stort Antal af begge Steders Embedsmænd og Borgere samlede sig ved Sørgehuset og fulgte Liget; og uagtet Mennesketilløbet den Dag var saa stort, at Liigprocessionen næsten maatte trænge sig igjennem Gaden og Kirken, saa bemærkede man overalt en ualmindelig dyb Taushed, der vist nok vidnede om hvad Enhver følede ved Tabet af denne Mand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-06-27
Udenlandske Efterretninger. Den 17de Bulletin er dateret Wien den 8de Junii. Dens væsentlige Jndhold er følgende: Keiseren af Ruslands Adjutant, Oberst Gergoli, er ankommen med en Skrivelse fra hans Souverain til Hs. Maj. og har berettet, at den fremrykkende Russiske Armee er d. 24 Maji gaaet over Grændserne. Vicekongen har begivet sig med den Jtalienske Armee til Odenburg i Ungern. Det synes, at Erkehertug Johan søger at samle sin Armee ved Raab. Hert. af Ragusa er d. 3die ankommen med Armeen fra Dalmatien til Laybach. Heden er meget stor, og Folk, der kjende Donauen, sige, at der om faa Dage vil indtræffe en Oversvømmelse. Man benytter sig af Tiden, for at kunne nedramme Pælene, uden at behøve Skibsbroer og Tømmerslaader. Stæderne Presburg, Brünn og naym skal være opfyldte med fiendtlige Saarede. Øster rigerne sige selv, at de have mistet 18,000 Mand. Førsten Poniatowski forfølger med Armeen fra Storhertugdømmet Warschau sine Fordele &c. Alle Polske, der tjene i den Østerrigske Armee, desertere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-06-27
Erkehertug Ferdinand maa være ankommen i Østerrigsk Schlesien, hans Magt er hensmeltet til en Trediedeel. Greve Metternich er ankommen i Wien. Han vil ved Forposterne blive udvexlet mod den Franske Legation, som Østerrigerne have negtet Passe og sendt til Pesth.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-06-27
Moniteuren leverer 2 Breve fra Hertugen af Ragusa til Keiseren angaaende Armeen fra Dalmatiens Operationer siden dens Jndrykkelse i Croatien til Fiumes Besættelse. J en Fægtning har Hertugen selv faaet et let Saar i Brystet, og i de paafølgende Affairer ere Generalerne Soyek og Delson blevne saarede, den første stærkt. Den Østerrigske General Stoissowich blev tagen til Fange.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-06-27
Efterretningerne fra Wien gaae til d. 7 Junii. Keiser Napoleon er snart i Schonbrun, snart i Ebersdorf, og uophørlig sysselsat med Troppernes Mønstring og Arbeider i Cabinettet. Coureer gangen mellem den Franske og Russiske Keiser er meget stærk. Der tales meget om at der underhandles i Wien. Nøden bliver dagligen større og Levnetsmidlerne dyrere. Mange ere ikke at faae for Penge. Fra Schwaben og Bayern kommer vel Korn, Malt og andre Fornødenheder; men de kunne kun gaae til Søes til Passau, og maa der fra befordres paa Vogne videre, thi Østerrigerne bestryge neden for Passau den venstre Donaubredde, med Canoner. Da de Franske d. 6te vilde bortføre anseelige Forraad af Pontons og andre Broe Fornødenheder fra Kloster Neuburg, bleve de ved Østerrigernes Canonade gjorte ubrugbare. De Franske bygge mange Tømmerslaader, som føres paa Donau til Edersdorf. - Der er afgaaet Deputerede til Ungern, for at udvirke, at Staden, Wien, som allerede begynder at lide stor Mangel, kan blive forsynet med Levnetsmidler derfra.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-06-27
Alle Privatpersoner, som endnu have Krud, Munition og andre Vaaben i Hænde, ere blevne opfordrede til at aflevere samme. Selv over alle Luxus- og Jagtgeværer er der bleven forfattet en nøiagtig Fortegnelse. - Der tales om at Wien skal betale en Contribution af 18 Millioner.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-06-27
J Ungern er der forefaldet adskillige hidsige Fægtninger. Vicekongen af Jtalien staaer i Spidsen for den Jtalienske Armee mellem Odenburger og Wieselberger Commitas. - De to fangne Franske Generaler Durosneel og Fouler skulle, efter offentlige Blade, af Østerrigerne ansees som Gidsler for Chasteller. - Coursen paa Hamborg noteredes d. 12 Junii 474 PC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-06-27
Erkehertug Palatinus, hedder det i den 8de og 9de Østerrigske Dagbefaling, har sit Hovedqvarteer i Raab, omkring hvilket der er anlagt Forskandsninger. Alle Jnsurrectionstropper ere rykkede frem paa Allarmpladsene. Af 4000 Mand fiendtlige Tropper vare enkelte Detachementer trængte frem til Stein am Anger, men have atter trukket sig tilbage.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-06-27
Den 15de ankom atter et Østerrigsk Corps af 7 til 8000 Mand, deels Jnfanterie, deels Cavallerie, under General v. Klenaus Commando, til Dresden, men marcherede strax videre. J det Hele ere siden d. 11te 18 til 20,000 Mand gjennempasserede der, og det i det Bayreuthske indrykkende Østerrigske Armee Corps siges at være af samme Styrke. Man troer, at begge disse Armee corpser ville gjøre en Diversion til Vestphalen. Efter officielle Beretninger fra Erkehertug Carls Hovedqvarteer i Grafen Neustedel var indtil d. 13 Junii endnu intet forefaldet mellem begge Hovedarmeer; men Erkehertugen ventede, at Fienden næste Morgen d. 14de vilde gjøre et Hovedangreb, og havde i Følge heraf gjort sine Dispositioner. – J Berlin havde man d. 20 Junii den sikkre Efterretning, at der ved Armeerne omkring Wien indtil d. 14de intet Nyt var forefaldet. Fra München skrives under d. 14 Junii, at de Tyrolske Jnsurgenter have igjen trukket sig nærmere tilbage til deres Grændser. Et eget Corps af 30 til 36,000 Mand skal, efter en befaling fra det Keiserlige Franske Hovedqvarteer, fra den nordlige Side af, rykke frem mod Tyrol. Den Bayerske Division Wrede, der skulde udgjøre en Deel af dette Corps, har faaet Contrabefaling, og forbliver for det første i Linz. Derimod venter man en Division af Hertugen af Valms Reserve armee, der befordres paa Vogne fra Maynegnene til Augsburg. Et andet Fransk Troppecorps skal, som det hedder, fra Jtalien af, fremrykke over Brenner igjennem det sydlige Tyrol
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-06-27
De mod Bamberg fremrykkende Østerrigske Tropper ere gaaede til Schweinfurt. De ere allerede ankomne til Warburg. Da de rykkede indi det Bayreuthske bortførte de den Franske Jntendant Tournon med hans hele Equipage til Bøhmen. Divisionen Rivand er paa Veien til Thuringen. Kongen af Sachsen med den hele Kongelige Familie og Storhertugen af Warburg ere ankomne til Frankfurt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-06-27
Kongen af Vestphalen har begivet sig til Armeen ved Sønderhausen, og man troer, at den ufortøvet vil bryde op mod Sachsen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-06-27
Baron St. Vincent, der er bekjendt som Underhandler, er ankommen til Paris.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-06-27
Efter officielle Beretninger ere Russerne allerede rykkede ind i Gallizien. General Suwarowvil ved Sandomer forene sig med sin Division med den Polske Armee under Førsten PoniatowskiFørsten Gallizin er allerede trængt frem fra Bialystok til Lublin i Ny-Gallizien, for at concentrere den hele Magt. Den Polske General Pelletier er sendt til den Russiske Armee, for at gjøre Aftale om Krigsoperationerne og agere i Forening med den fælles Fiende. – Førsten Gallizin har, ved sin Jndrykkelse i Gallizien, udstedt en Proclamation, hvori det blandt andet hedder: at Rusland, ikke med ligegyldigt Øie kunde see den Krig, der er udbrudt mellem Frankrige og Østerrige, at det har gjort alt for at forebygge den; at i Overen stemmelse med de imellem Rusland og Frankrige bestaaende Forbund og deres nøie Forening, erklæres det Østerrigske Hof, at Rusland vil handler fuldkommen Forstaaelse med Frankrige at Østerrige ikke har villet høre de Forestillinger, der gjordes det; at Rusland ikke dvælede længe med at tage den Deel i denne Krig, som høitidelige Forbund forpligte det til; at det, saasnart det erfoer, at Fiendtlighederne havde taget deres Begyndelse, afbrød alle sine hidtil værende Forhold med Østerrige, og gav sin Armee befaling at rykke indi Gallizien. Men uagtet denne Proclamation er af 11 Maji, vides dog endnu hidtil intet bestemt angaaende Russernes Foretagender i Gallizien.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-06-27
Det hedder, at Russerne skulle begive sig over Cracan til Bøhmen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-06-27
Fra Leipzig skrives under d. 19 Junii: J Dag Kl. 11 1/2 ankom her en Østerrigsk Officier som Parlamentair, ledsaget af en Trompeter og en Secretair. Han begav sig strax hen til Raadhuset. Officieren tilsiger Qvarteer for en stærk Colonne Østerrigere, der i Eftermiddag, som man hører, vil rykke ind her. Kl. 9 om Aftenen. Jndtil dette Øieblik ere de ventede Østerrigske Tropper endnu ikke rykkede ind her.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-06-27
Hamborg d. 23 Junii. J Følge en Bekjendtgjørelse fra det herværende Franske HovedPostamt, har Hs. Keis. Maj. igien tilladt at Post gangen mellem Hamborg og Kongeriget Sverrig atter tillades. Brevene expederes som sædvanlig Tirsdag og Fredag.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-06-27
Marine og Colonie-Ministeren i Paris har udstedt følgende Skrivelse til Søpræfecterne: Paris den 6te Junii 1809. Mine Herrer, De forenede Americanske Staters Kongres har under d. 1 Martii givet en Lov, i Følge hvilken denne Republiks Handelsforbindelser med Frankrige og Engelland skulle være suspenderede og de Americanske Havne lukkede for disse to Magters Krigs- og Handelskibe. - Efter denne Lov er det, fra 20 Maji at, alle Frankrige og Engelland vedkommende Fartøier eller de, der gaae under deres Flag, og som ganske eller tildeels tilhøre begge Magter, forbudet, at løbe ind i de forenede Americanske Havne, de Skibe undtagne, som Nøden maatte tvinge til at løbe ind der eller som forfølges af en Fiende, eller endelig de, der have Depecher eller Missioner, fra deres Regjering. - Ved samme Lov og fra samme Tidspunct af er det forbudet at indføre i de forenede Stater Producter, Varer eller hvad ellers Frankriges og Storbrittanniens Jordbund eller Konstflid, som og deres Colonier og underliggende Steder og de for nærværende Tid af en eller anden Magt besatte Lande, frembringe. - Jndførelsen af samme Varer er endog da forbuden, naar de ere expederede fra fremmede Havne. - Borttagelse og Confiscation er den Straf, der er bestemt for dette Forbuds Overtrædelse. - Det er nødvendigt, min Herre, at Handelstanden Underrettes om denne Foranstaltning, som jeg i dette Øieblik har faaet officiel Beretning om, paa det at de bevæbnede Skibe, indtil nyere Ordre, afholde sig fra enhver Søe og Handelsexpedition til de forenede Americanske Stater. Denne Efterretning behage De at bekjendtgjøre i Deres Arondissements Hav- Undert. Decres.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-06-27
Et Keis. Franske Decret tillader nu igien Colonialvarers Jndførsel fra Holland i Frankrige.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-06-27
J Henseende i Americanerne er i Holland, endnu intet blevet bestemt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-06-27
Siden Embargens Ophævelse er der imellem d. 25 Martii og 22 April fra Americanske Havne blevet udklareret 490 Skibe til fremmede Steder. Fra Nyyork udklareredes de fleste, nemlig 100. Hertugen af Montebello (Lannes) blev kun 37 Aar gammel. Da Revolutionen brød ud forlod han, ligesom Moreau, Lovkyndighedens Studium, og blev Kriger. J Feldttogen i Jtalien og Ægypten erhvervede han sig Keiserens personlige Venskab, og udmærkede sig især i de første. Paa Valpladsen ved Millesimo blev han Oberst, i Slaget ved Bassano erobrede han 2 Faner; han var ogsaa med i Slaget ved Lodt, og ved Mantuas Beleiring indtog han en Forstad. J Slaget ved Arcola tog han Deel, uagtet han i en tidligere Fægtning havde faaet et Saar. Siden var han med i Expeditionen paa Ægypten og nedlagde de erobrede Faner i Jnvalidernes Tempel. Han tog stor Deel i Revolutionen d. 18 Brumaire, fegtede siden i Slaget ved Marengo, og blev derpaa Ambassadeur i Lissabon. Han bestyrede Saragossas Beleiring, som vil gjøre hans Navn udødeligt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-06-27
Østerrigerne forskandse sig overordentlig stærkt paa den venstre Donaubredde, 3 Mile fra Linz.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-06-27
Blandt de Studerende i Landshat er der bleven bekjendtgjort en Anordning, hvori det hedder, at i Følge de nye Conscriptionslove er ingen fri for Krigstjeneste, men imidlertid skulle dog de Studerende, der med Rectorens Vidnedsbyrd godtgjøre, at de udmærke sig ved fortrinlige Qualificationer, ved Udskrivning behandles med Skaansel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-06-27
J Slaget ved Eslingen har det 3die Bayerske Linie=Jnfanterie-Regiment havt 300 Døde og Saarede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-06-27
J Holland er en Casserer, navnlig Stoopder har begaaet Underslæb med 80,000 Gylden offentlige Penge, bleven kagstrøgen, og derpaa for bestandig landforviist. Han har 12 Børn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-06-27
Den store Componist, Joseph Handn, som man med Føie kan kalde Skabningens Skaber, er død d. 31 Maji i sit 79de Aar. Hans Fader var en fattig Hjulmand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-06-27
Hertugen af Montebello (Lannes) har liidt skrækkeligen førend han døde. Det ene Been var afsat og paa den Side ingen Fare. Men det andet var knust og Koldfyr stødte snart til. Da Keiseren besøgte ham, fældte han Taarer af Smerte. Napoleon satte Mod i ham, og truede ham med, ikke at besøge ham oftere, dersom han uden Nødvendighed græmmede sig saa meget. Den Dag, Lannes døde, kom Keiseren et Øieblik for sildig til ham. Skioldnæsholms Minde. Den 10de Junii 1809. Og hed vel ofte Nornens Dom at vandre Saa mangen mørk og sælsom Vei i Livet; Og tidt blev kun en Skyggedrøm os givet, Naar fast vi troe, sig Skjebnen vil forandre, Dog stundom kan en Underblomst forborgen Fremspire der, hvor Haabet aldrig voved Bag Klippens Muur at an lyse Morgen, Og troe hvad kun os gyldne Drømme loved. Hvor født vi da de mørke Timer glemme, Hvor saligt er da Mindet, som vi gjemme Og Rosenstoret, der saa mildt vil hylle Det dybe Savn, den smertefulde Længsel, Os lokker bort fra Sorg og Jordens Trængsel, At Livets Blomster atter kan os trylle. Saa gik jeg vel i Solunds grønne Dale, Med Øiet vendt imod det mørke Fierne; Hvad undrende det fandt, jeg ei kan male Dog stræbe Toner af min Siæl saa gierne. Men som en Morgendrom de hastigt svinde Kun at de svandt, jeg taus med Sorg maa sinde. J Lundens Ly, i helligmorke Skygger, Hvor unge Vaar, saa inderlig fortrolig, Sig slynged tæt om gamle Minders Bolig, Som Sagnets stille Røst mod Tid betrygger, At gamle Nordens høie Helteskygger, Kan vandre frem i Natten tand og rolig; Hvor endnu Tinden af den steile Vold Omsvæver Mindeskyggen, Danmarks Skjold; Hvor Sølverbæltet himmelklart omslynger Den grønne Lund, som svømmende sig hæver Hist over Vandets Speil, hvor Straalen hæver, Og Sø og Land sig Favn mod Favn tæt klynger; Hvor overalt mod gamle, mørke Skove Jeg trile seer den stille, Aare Boye Der vandred jeg, der lod mig Skjebnen finde J lyse Dal og i de dunkle Lunde Et Glimt af Liv, at sødt jeg atter kunde Gienkalde mangen svunden Glædes Minde; Der fandt jeg og en klar og kolig Kilde, Gienkiendte fra dens Bølger evigmilde: Af Vældet, hvor den rene Straale sprang, Jeg øste Haab og Tro saa mangen Gang. Der Blomsterlivet yndigt smitte Hvor jeg i Drømme henrykt hvilke, Men snart jeg saae dets Glands i Taarer svinde, En Blomst jeg fandt, den blev mig en Kiærminde. Jeg plukked den, og her ved Altrets Fod Jeg offter hvad mig Nornen finde lod; Naar snart i Muld dens spæde Blade segne, Min Aand endnu omsvæver disse Egne. Chr. Molbech. Af dette Blad udkomme ugentlig to Numere; det tilbringes Subskribenterne og betales qvartaliter med 6 Mark. Subskriptionen modtages hos Bogtrykker Höeckes Enke, boende i store Helliggeiststrædet No. 14
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-07-01
Nyeste derie af Kjøbenhavn. Stil som andre man en gros Kasskabe, og af hans No. Han sette Aargang. Udgivet og forlagt af J. Werfel, trykt i Kjøbenhavn, hos P. H. Höeckes Enke. af Løverdagen den 1 Julii, 1809. hans tainen paa Amalienborg Et Bidrag til Opskrueriets Historie. For at overføre enhver Vedkommende, at det har sig Rigtighed vi i vores forrige Revisionsforretninger have anført, dette Monument betreffende, og især den gjorte Anmærkning, at meget kunde have været sparet, naar en forsynlig og pligtskyldig Oeconomie havde velledet Handlingen og bestyret Vedkommendes Foretagende, samt at der paa Statuens Conto findes saadanne Ting og Udgifter, som ikke egentligen dertil kan henhøre, vil vi her gjøre et Uddrag af nogle forskjelige Bekostninger, for derved at bebringe de høie og gode Herrer Jnteressentere en Kundskab og Efterretning, som viere vise paa de længe uden have ønsket sig, for Disse Erindringer ere fremlagte for Directioner for det Asiatiske Compagnie af dets Revisorer i Aaret 1774. Som et hidtil utrykt mærkværdig Actstykke og som et Beviis paa, hvor vidt visse Mennesker kunne gaae i deres ubillighed, vil dette Stykke neppe være Bladets Læsere uvelkomment. at vide hvorledes de store Pengelommer, som tildette Monument ere regnirerede, ere blevne anvendte. Saaledes finde vi daI. For Marnet, som ved mange Vele madet at være bleven leveret og anskaffet til Staven har Compagnier betalt tilsammen18081 Rdlr. 2 Mk. 116. Derforuden er med Steenhugger Pheisser bleven sluttet Contract om at lægge Gangen uden forPiedestallet af hvide Stalienske Marmor= og sorte Brabander Fliiser, samt Keglene af poleret Norsk Marmor de Dato 1767. Materialierne indbegreb 3000 Rdlr. ne, for Hvorfore al denne kostbare Marmor er bleven forskreven og hvor samme paa Statuens Bygning er bleven anvendt, er og ganske ubekjendt og ubegribelig, efterdi vi formode, at alt Marmorarbeide paa og ved Statuen noget nær maae være synlig Og vi sinde at alt det deraf til adskillige Personer, igjen solgte, ei har importeret Compagniet med end omtrent 800 Rdlr. 2. For Bornholmsk Sandsteen, er ligeledes af Compagniet betalt, 6285 Rdlr. 6 Mk. 9 s. Hvor alle disse Steen ved dette Monument ere anbragte, er og ligesaa fremmed 3. For Tømmer Materialier ved denne Entre rise er betalt. 6335 Rdlr. 2 Mk. 8 s. Hvoraf igien for solgte Beholdning er indkommen: 412 Rdlr. 1 Mk. 9 s.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-07-01
4. For hvide Voxlys, Petersborger og andre Tællelys er ikkuns betalt 9856 Rdlr. 4 Mk. 14 s.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-07-01
De høie og gode Herrer Jnteressentere kan selv behagentlig giøre Reflection over denne Post 5. For Brænde er og betalt 5445 Rd. 2 Mk. 6. Jsenkramvare, saasom Brevtasker, File. Huggejern og andet Værktøi11809 Rdlr. 2 Mk. 14 s. Men derimod er igjen af samme indkommen, forde ved Auctionen paa Giethuset solgte Rester, den Summa 388 Rdlr. - 14 1/2 s. . Trækul 6800 Tønde, kostede omtrent 3000 Rdlr. Hvoraf allene siges at være forbrugt til Salys private Huusholdning 2000 Tønde. 8. For Vox er betalt 2225 Rdlr. - :J. For Gibs: 6987 – 2 Mk. 88. 10. For Messing- 8181 - 3 - 8 - 11. For Kaaber, 8645 - 4 - 14. 12. For Tin . . 643 – 4 – 6.18. For Klumpeblye, 283 – – 12. 14. For Jord fra Frankrige med Fragt og Omkostninger. . 6464 – 4 –8. 16. For Kampesteen, 1672 16. For raae Fern som af adskillige er kjøbt : 2080 Rdlr. 1 Mkog. 17. For forarbeidet. Jern 670 Skipp. 8 Lpd. 15 Pund er betalt til Hr. Gor Herved ere vi beføiede at gjøre denne Erindring, at vi ikke formaae at fatte, hvor denne anseelige Vægt af Jern er anbragt, med mindre den af Directionen udnævnte Commission med deres Oplysning herudi vil være Jnteressenterne assiskeerlige at samme virkelig er medgaaet; ikke heller hvorføre Hr. Gor er accorderet saa uhørlig en Priis af 225 Rdlr. pr. 1000 Pd. af forberørte forarbeidede Jern, som han har ladet smedde paa Compagniets Værksted i Giethuset, ventelig med dets eget Værktøi og med dets eget Folk, efterdi vi befinde, at Compagniet har maattet derforuden betale for det. 18. Til diverse Arbeidsfolk efter de fra Hr. Gor indkomne Qvartalregninger (som han meget accurat har sammensmiddet saaledes, at de næsten hver Gang have rendered 5000 Rdlr.), i alt den Summa, 39,148 Rdlr. 4 Mk. 13 s. 19. Er betalt til Hr. Gor for hans og 8 Franske Medarbeideres maanedlige Gage: 2874 Rdlr. 128. Ligeledes for hans Høres Omkostninger4896 Rdlr. 4 Mk. - For hans Tilbagereise, 5127 Rdlr. - 8 s. Endelig er betalt ham for de smaae Medaillons, samt til Egnivalent for hans og Hustrues Pension: 8625 Rdlr. Saaledes er til Hr. Gor og hans Handlangere foranførte 60 Skpd. Jern undtagen, betalt 81,271 Rdlr. 4 Mk. 1s. 20. Til Directeur Sallys Tegner, Snedker og Smed er udbetalt i Arbeidsløn. 6868 Rdlr., 88. 21. Til sammes Handlangere. 4488 Rdlr. 22. Bemeldte Hr. Sallys Salarium fra den 10de Maji 1760. a 1000 Rdlr. aarlig. 23. Til den Svenske Entrepreneur Meyer som, saavidt vi have bemærket, ikke engang har begyndt noget Arbeide, er betalt den første Termin af hans Salarium efter Accorden: 1444 Rdlr. 2 Mk. 10 s. Og paa den anden Termin avanceret: 1727 Rdlr. 5 Mk. Videre til Reisevenge 100 Specie-Ducater: 275 Rdlr. 6 Mk. 12 s. 6448 Rdlr. 1 Mk. 6 s. Men af hvad Aarsag Directionen har qvitteret denne Mand uden at faae nogen Erstatning for saadan Capital, synes os burde dog i det allermindste have været Jnteressenterne bekjendtgjort.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-07-01
24. For Jlluminationen ved Charlottenborg betalt – – 1150 Rdlr. 25. For et Tractemente, som Marchal har foranstaltet efter Secretair Biels Forlangende den Dag Statuen blev flyttet &c. betalt: 581 Rdlr. 1 Mk. 9 s. 26. For Medailler, som skal være slagne da Grundstenen til Statuen blev lagt, er betalt: 1902 Rdlr. 4 Mk. 68. Disse Medailler ere af Directionen besørgede, uden Jnteressenternes Forevidende og Samtykke, og hvor de ere afblevne, faaer vel altsaa at oplyses, da Directionen selv allene derover haver disponeret." 27. Medaillerne, som bleve slagne da Mandmentet var opført, skal have bestaaet udi 10 store og Al mindre Guldmedailler, 40 store og 460 mindre Sølvmedailler, som ialt have koster6804 Rdlr. = 2 s.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-07-01
Da nu Generalforsamlingen den 17 Sept. 1767. dertil ikkuns haver tilstaaet 3 a 4000 Rdlr. og man ikke finder nogen ordentlig forfattet Optegnelse hvorledes ovenanførte Medailler ere deskribuerede, dog vel at endeel er falden i Uvedkommendes Hænder; saa siden Generalforsamlingen ikke haver bevilget mere dertil end i det allerhøieste 4000 Rd., synes det billigt at vedkommende Direction gjør Regnskab for Resten.