JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-03-07
J den sidste Tid indtræffe disse Udbrud endog ret hyppigt. Saaledes anfaldt den bekjendte Kirkeværge, Joh. Fr. Lorenzen, tilskyndet fra Vedkommende bag Coulisserne, Hans Nissen af Hammelev i Lyna", fordi denne virkede for Kassens ønskelige Deling mellem Sognene. Da Hans Nissen imidlertid maa have fundet, at dette lynistiske Makværk var af den Art, at det intet Svar fortjente, fremdukkede under den sidstleden paa Christiansfeldt afholdte Forsamling en Skrivelse fra Tingskriver Dr. Meyer (Herredsfoged Kiers Ven), hvori den store Malkekoes Modstandere beskyldtes for at have nedrige Bihensigter. Men dette Document blev, som man veed, af Forsamlingen lagt tilside. Under Firma af: Flere Beboere af et større Sogn, har Lyngen" nu væltet sig ind paa Hans Nissen med endeel Usandheder om hans Deeltagelse i Folkets Kamp for Kassens Opdeeling og Tiendevæsenets Regulering, ledsaget af adskillige smukke Talemaader om dansk Propaganda osv., samt forlanger, at han skal forsvare sig derimod. Man kan formode, at et Dusin nordalbingiske Penne allerede ere spidsede, i det Haab, at Hans Nissen ved dette Anfald skulde indlade sig i en offentlig Disputats med dette eqvivoke Firma. Men heri har man vistnok gjort Regning uden Vært, og der maa følgelig hittes paa nok en ny Maskedragt. (Fædrel.) Coll. Tid. meddeler nedenstaaende Resolution, Paa en af af det Kongelige Slesvig=Holsteen-Lauenborgske Cancelli nedlagt allerunderdanigst Forestilling har det under 23de f. M. behaget Hs. Maj. allernaadigst at resolvere saaledes: Vi bifalde allernaadigst, at der paa den af Kammerherre og Kloster provst Grev v. Reventlow i Preetz, Professor Ravit i Kiel og flere Andre umiddelbart til os indgivne Ansøgning om, at der maatte forelægges de næste Forsamlinger af Provindsialstænderne for Hertugdømmet Slesvig og for Holsteen Plan til en Landbank for Hertugdømmerne Slesvig og Holsteen, som skulde stilles under Stænderforsamlingernes Control, tilkjendegives Supplicanterne, at Vi ikke kunne indlade os paa denne Bøn, hvorimod der, naar der indgives en Plan til Oprettelsen af en Privatbank i bemeldte Hertugdømmer, og denne findes hensigtsmæssig, dertil vil kunne forventes allerhøieste Bevilling under passende Begunstigelser, men dog uden Beføielse til Emission af Sedler, saavelsom uden udelukkende Rettigheder.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-03-07
Efterat Cancelliet igen af dette Collegium nedlagt allerunderdanigst Forestilling har gjort opmærksom paa, at Bestemmelserne i det allerhøieste Reskript til Biskoppen over Sjællands Stift af 13de October 1797 angaaende Opbevaring af Præsternes Embedsprotocoller under Vacancer i Embederne, efter de nuværende Forhold ere mindre hensigtsmæssige, og desuden uforenelige med den senere Lovgivning, navnlig Reskriptet af 1ste December 1812, hvorefter begge Exemplarer af Kirkebøgerne ikke nogen Nat maae være under samme Tag, har Hs. Majestæt ved allernaadigst Resolution af 26de f. M. bestemt, at samtlige et Præste-Embede vedkommende Protocoller og Papirer, naar Vacance i Embedet indtræffer, hvad enten samme hidrører fra Forflyttelse eller Dødsfald, bør forblive i Præstegaarden under Formandens eller Boets Tilsyn og Ansvar, indtil de kunne afleveres til Eftermanden i Embedet i forsvarlig Stand og Orden. (Coll. T.)¬
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-03-07
J dette Foraar vil, saasnart Veirliget tillader det, et ikke ubetydeligt Jnddæmningsarbeide i det sydlige Sielland blive foretaget. Et betydelig Noer eller Vig af Stranden, beliggende mellem Aunøe, Sallerupgaard, Svinøe og Kjøng Sogns Jorder af et omtrentlig Areal 600 Td. Land Fladvande og for det meste feed og frugtbar Jordbund vil af et Jnteressentskab blive inddæmmet og fravundet Stranden. Som Entrepreneurer og Udførere af dette Arbeide staae de to største tilgrændsende Lodseiere: Hofjægermester Baron Reedz Thott til Gaunøe, og Justitsraad Leth til Sallerupgaard; man forventer heldige Resultater heraf i Fremtiden. (B. T.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-03-07
Den ved sine hæderlige Bestræbelser for Forbedringen af Fængselsvæsenet bekjendte MistressFrey, nu 63 Aar gammel, er saa farlig syg at man tvivler og hendes Helbredelse. (Berl. Tid.) Proprietair C. H. Hansen til Kragsberggaard har tilmeldt Valgdirecteuren, at han formedelst Afhændelse af Hartkorn, som han ei agter at complettere, ikke kan give Møde som Deputeret i den forestaaende Stænderforsamling. (Hemp. Av.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-03-07
Ligesom det Rygte, der har været udbredt om, at en Dame af fornem Familie var funden paa en offentlig Spadseregang siddende paa en Bænk med et dødbringende Snit i Halsen, efter os meddeelt paalidelig Efterretning, er usandfærdigt, saaledes forholder det sig heller ikke rigtigt, at Vægtere og Skildvagter, som man har sagt, ere frosne ihiel paa deres Poster. (Berl. Tid.)¬
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-03-07
(Corresp.) Kjøbenhavn den 2den Marts. Frederik den Sjette er neppe bleven kold i Graven og allerede fælder Historien Dom over ham, og det lader ikke til, at den vil blive gunstig for ham. Vi mene hermed de af Jernværkseier Jacob Aall udgivne Erindringer som Bidrag til Norges Historie, hvoraf 1ste Deel, der omfatter Tidsrummet fra 1800 til 1808, er udkommen. Endskjøndt man tilvisse ikke kan beskylde Forfatteren for at være hadefuld sindet mod den danske Regjering, eller det danske Folk, saa indeholder dog hans simple Fremstilling af hiin Tids mindeværdige, for Danmark saa ulykkelige, Begivenheder den skarpeste Critik over den daværende Regjerings utrolige Sorgløshed, Stivsindethed og Mangel paa Politik. Det var en stor Ulykke for Danmark og for Frederik den Sjette, at han kom til at regjere i en skjebne svanger Tid, hvis Opgaver han ikke var voxen, han besad alle en Privatmands Dyder, men det er ikke no for en Regent, allermindst i en bevæget Tid, han maa hellere være lidt mindre dødig, naar han blot er klog og kraftfuld, og forstaaer at vælge sine Omgivelser. Ludvig den Fjortende selv var hverken General eller Statsmand, men han forstod at finde Folk, som kunde det, hvad han ikke forstod. Denne Kunst forstod Frederik den Sjette slet ikke; hvilke hans Omgivelser vare, hvem de Mænd vare, som havde den meest afgjørende Jndflydelse paa hans Bestemmelser, det behøve vi ikke at fortælle nogen Nulevende. Prinds Frederik af Hessen med Gemalinde ventes hertil i et kort Besøg, hvorpaa de agte at tage for i Sommer til Jtalien. Kjøbet af Palaiet til dem skal nu ganske være bragt i Rigtighed, og til Sommerophold for dem skal Slottet Bernstorff ved Gjentofte være bestemt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-03-07
Befordringer. Sognepræst for Østervelling, Helstrup og Greensteen Menigheder i Viborg Stift, H. Götsche, er allernaadigst beskikket til tillige at være Provst for Middelsom Sønderlyng, Rinds og Nørlyng Herreder, med Undtagelse af Viborg Kjøbstad med Annexer, Rector ved Randers lærde Skole, B. Borgen, til Rector ved Metropolitanskolen fra 1ste April d. A. at regne, samt constitueret Lærer ved Roeskilde Cathedralskole, Cand. philol. S. B. Thrige, og constitueret Lærer ved Aarhuus Cathedralskole, Cand. Theol. Nis Hansen, til Adjuncter ved de respective Skoler.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-03-07
Nykjøbing den 7de Marts. Jmorgen ordineres og indvies i Maribo Kirke til det geistlige Embede Dhrr. Mag. artium Jacob Christian Lindberg til Sognepræst for Tingsted Menighed her paa Falster og Cand. Theol. M. Mør Hansen til Capellan pro persona for Nykjøbing og Sydstofte Menigheder.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-03-07
Oversigt. over Stubbekjøbings Skibsfart i Aaret 1843.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-03-07
Jndgaaede. A. Fra Udlandet: Antal. Læstedr. BestunFra Norge . . . . . Sverrig . . . . . 8 62 40. 7.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-03-07
Rusland . . . . . Preussen . . . . . 6 176 123. 3.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-03-07
Holland . . . . . O. O. England . . . . . 11 403 Lübeck. . . . . .
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-03-07
Hamborg . . . . . O. O Jalt 37 934, 326. 1. B. Fra Hertugdømmerne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-03-07
Fra Slesvig, Holsteen . . . . . 22 Jalt 38 457 1/4 C. Fra Jndlandet: Fra Kjøbenhavn. . . . 89 1679 Sjælland og Møen. . 72 524 1/4 Fyen og Langeland. . . O. O Lolland og Falster. 30 320 1/4 Bornholm . . . . . Jylland. . . . . Jalt 210 2840 565. 1 Tilsammen Jndgaaede 285 42318 9. 6.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-03-07
Udgaaede. D. Til Udlandet: Til Norge . . . . . . 20 504 387. 8 Sverrig . . . . . . 6 29 2. 3.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-03-07
Preussen . . . . . O. O. Holland . . . . . 3 140 102. 5. England. 22 967 797. O. Antal. Læstedr. Bestuv. Til Hamborg . . . . Bremen. . . . . . Jalt 55 1727 1333. 1. E. Til Hertugdømmerne: Til Slesvig . . . . . 12 104 Holsteen . . . . . 4 108 Bremen . . . . . 12 139 130, 5. Jalt 28 351 1/2 268. 4. F. Til Jndlandet: Til Kjøbenhavn . . . . 69 1051 1/4 961. 4. Sjælland og Møen. . 63 468 1/2 91. 6. Fyen og Langelang . . 8 101 1/4 Lolland og Falster. 36 459 3/4 21. 6. Bornholm . . . . . Jylland. . . . . . Jalt 181 2114 3/4 1089. O. G. Til Grønland O. O Tilsammen Udgaaede 265 42424 2690. 5.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-03-07
J samme Tidsrum er herfra udført af uformalede Kornvarer og Frøsorter: A. Til Udlandet . . . . . 37,106 Tdr. B. Til Hertugdømmerne . . . . 7,443 C. Til Jndlandet . . . . . . 13,515 Tilsammen 58,064 Tdr.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-03-07
Ved Aarets Slutning var her i Tolddistrictet, hjemmehørende 3 Skonnerter, 1 Hukkertgalease, 2 Slupper og 9 Jagter, hvis samlede Drægtighed udgjør 426. Commercelæster De 3 Skonnerter, med en Drægtighed af 150 Læster, tilhøre Hr. Agent Benzon, og Hukkertgaleasen paa 48 1/2 Læster, der er udrustet til Robbefangst paa Grønlands Kyster, tilhører Hr. Kjøbmand, P. Wulff.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-03-07
Det er uvant at see de mange byggede Skibsmaster i vor ifjor byggede smukke og rummelige Havn. Flere Forbiseilere søge i denne strenge Vinter her Ly mod Storm og Uveir, og inden Havnen var fuldkommen færdig, søgte allerede en fremmed Havarist Tilflugtsted her, hvor han klods op til Bolværket kunde udlosse sin Ladning og reparere sit Fartøi. Naar pecuniaire Hjælpemidler tillade at foretage den endelige Opmuddring, da vil rimeligviis ethvert Fartøi, som kan passere Grønsund, ogsaa kunne løbe ind i Stubbekjøbings Havn, ved hvis nordre Bolværk allerede haves 10 Fod Vand. Haabentlig vil denne Opmuddring blive foretaget i dette Aars Sommermaaneder.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-03-07
Reisende fra den 28de Februar til den 6te Marts 1844. Fra Gaabense til Vordingborg. Med Pakkeposten: Pigen Petersen. Med Personposten: Styrmand Seehusen; Muurmester Schiøtt; Grev Knuth; Dhrr. Mühlenstedt og Krüger; Jomfru Trubschench; Capitainlieutenant Købke; Brænderibestyrer Bøggild; Skolelærer Sørensen. Udenfor Posterne; Hofjægermester v. Colbiørnsen med Tjener, Forpagter Rieper; Forvalter Thye. Fra Vordingborg til Gaabense. Med Pakkeposten, Magister Lindberg; Hr. Unna; Baron Rosenkrantz. Med Personposten, Pastor Brøndsted; Dhrr. Schou, Ditzel, Krüger og Forberg.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-03-07
Beltpassage. Beltet mellem Vordingborg og Gaadense er fortiden temmelig godt at passere, da Jsen ligger fast, og ved sidste Nats Frost er sikker, omtrent 1/4 Miil af Beltet er aabent Vande, hvorfor Jisslæder benyttes over den faste Jis og Jisbaadene i det aabne Vand. Det sidste Tøveir har været til megen Lettelse for Transporterne, da den Mængde Snee der laae paa Jsen er svunden meget.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-03-07
Uagtet den meget besværlige Transport, der i nogen Tid fandt Sted, er dog de ugentlige Poster bleven overførte fra begge Færgesteder paa de bestemte Bortdage, naar undtages 3 Gange, da Overfarten først kunde skee næste Dag, men som de 2 Gange var en Følge af at Posten ankom saa sildig til Færgestedet, som gjorde det til Nødvendighed ikke at gaae ud, for ikke at risikere noget i den stærke Sneetykning og Driviis.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-03-07
At Hamborgposten er udebleven nogle Gange flere Dage over den bestemte Tid, hidrører ikke fra disse Færgestedet men hvilken Forsinkelse og Ophold derimod er skeet i Beltet mellem Korsøer og Nyborg. Gaabense den 6te Marts 1841. Arnkiel.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-03-07
Kjøbenhavns Børscours den 5te Marts 1844. - Hamborg 2 Maaneder. – a vista 198 3/4. - Species 200. – pCt. Kongelige Obligationer (uden Rente) 101 1/4 a 102 1/2 Rbd. Nationalbank=Actier 118 a 118 1/2 Rbd. rede Sølv.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-03-07
Udenlandske Efterretninger. Frankrig. Der synes at være indtraadt en Spænding imellem det engelske og det franske Cabinet i Anledning af at Admiral Dupetit-Thou ars har taget Otaheiti i Besiddelse. Jmidlertid vi denne ubehagelige Stemning vel neppe være af Varighed, da den franske Regjering har følt sig meget forlegen med Hensyn til denne Sag og skal have besluttet at gjenindsætte Dronning Pomare i sine Ret tigheder. Admiral Dupetit-Thouars vil formodentlig blive tilbagekaldt til Frankrig.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-03-07
Spanien. Efterretninger herfra ere ikke afnogen Betydenhed. Opstanden synes ikke at faae Overhaand. General Roncali, der har sit Hovedqvarteer i Palama, lod nylig 7 fangne Jnsurgent-Officierer skyde; Jnsurgenten Bonet tog imidlertid strax Repressalier og lod øieblikkelig 14 Moderados, blandt hvilke General Roncalis Oncle, skyde. - Dronningens og Jnfantindens (hendes Søster) Glæde over at skulle gjensee deres Moder er stor. Man ventede Dronning Christines Ankomst til Madrid i Begyndelsen af Marts.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-03-07
Storbritannien. Lord Russels Forslag betræffende Jrlands foruroligende Tilstand blev den 23de f. M. sat under Afstemning i Underhuset, hvorved det med 324 mod 225 Stemmer, altsaa med en Majoritet af 99 Stemmer, blev forkastet. Daniel O'Connell, der faa Dage iforveien var ankommen til London, tog mod Slutningen af Sagens Forhandling Ordet, og bebreidede med Varme Huset, at det ikke havde opfyldt sit Løfte, at lade Jrland nyde den samme Behandling som de øvrige Dele af Riget. Str. R. Peel tog derpaa Ordet for at gjendrive O'Connells Beskyldning, hvorpaa Afstemning fandt Sted.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-03-07
Tydskland. J Bonn har Deeltagelsen for O'Connells og hans Fædrenelands Skjebne være saa stor, at den har vakt den Beslutning at samle i hele Tydskland Underskrifter paa en Adresse til den Mand, som Englænderne kalde Agitator, men Jrlænderne Liberator. J enhver Stad skal de aabnes Adgang til at underskrive. De underskrevne Lister sendes til Professor Walter i Bonn, og Slutningen af Marts skal Adressen afgaae til sit Bestemmelsested.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-03-07
Jomfru Anna Nielsen, død d. 1 Marts 1844.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-03-07
En Blomst i Foraars skjønne Lyst, Du Herre, tog til fjerne Kyst – Du knuste brat den unge Steengel, Forhisset see den som en Engel O Herre Gud, Du send os Trøst, Du kjender Livets sande Brøst – Lær os at finde Lindring ved Hvad for os Jesus Christus leed Den 6te Marts 1844.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-03-07
Rettelser. I den i forrige og indførte Beretning om Falsters Landboforening ere følgende Trykfeil indløbne: Sp. 2 Lin, 4 ovennævnte Offentliggjørelser læs nærværende Offentliggjørelser; Lin, 21 bruge læs bringer; Lin, 36 ønskeligt, læs ønskelige; Lin, 42 Betingelserne" læs i Betingelserne; Lin, 43 udgaae læs udgaaer."
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-03-07
AVERTISSEMENTS. I vor dybe Sorg har den almindelige Deeltagelse, der er os viist, været os en sand Lindring og Trøst, og idet vi frembære vor Taktil Hr. Pastor Koch for hans trøstende Ord ved den Afsjæledes Baare, til den Afdødes kjære Venner, der hare ham og til de Mange der ledsagede ham til hans sidste Hvilested, være det os tilladt, at forsikkre Alle om, at saamegen Opmærksomhed og Deeltagelse stedse skal leve i vor kjærligste Erindring, Ane Marie Barlon, C. Barlon. födt Jensen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-03-07
Søndagen den 10de Marts afholdes sidste Assemblee i Stubbekjøbing. Der anrettes med varm Mad til 2 Mk. 8 Sk. pro persona. De af Medlemmerne, som önske at deeltage heri, ville behage betimeligt at anmelde dette for Verten. Directionen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-03-07
Undertegnede, der har været theologisk Candidat i 10 Aar, önsker Ansættelse som Capellan pro persona Aarhus den 19de Febr. 1844. J. Seidelin.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-03-07
For de Landmænd og Beboere af Lollands Nørre og Sønder-Herreder, saavelsom af Byen Nakskov, som det maatte interessere, paa sidstnævnte Sted at see bosat en dygtig examineret Dyrlæge, tillade Undertegnede sig at bringe til behagelig Underretning, at et Møde i benævnte Anledning, er berammet af holdt paa Gjæstgivergaarden i Nakskov, Torsdagen den 14 Marts d. A. Eftm. Kl. 2; hvor det nærmere vil blive proponeret og forhandlet. Plænge. Jørgensen. BeckSøllestedgaard. Fredsholm, Sæbyeholm. Jacobsen. Holmegaard.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-03-07
En Fiskerjolle af Fyr, med saakaldet HønseAgterende og 4 Rogange, er den 20de Februar d. A. bortdrevet i Beltet mellem Fyen og Langeland, Den retsindige Finder ombedes at meddele Eieren Baadfører Hans Frandsen i Svallebølle, Bøstrup Sogn paa Langeland, fornøden Underretning snarest muligt, imod en passende Findeløn, Macaroni, Nudler, Castagner med og uden Skal, ægte Canneel, Krakmandler, Manilla-Cirutter, Citroner m. m. faaes billigt hos Nykjøbing den 7de Marts 1841. J. Olsen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-03-07
Proclama. Ved Proclama af Dags Dato, som læses inden vedkommende Retter, ere Creditorerne i Dødsbort efter Veiopsyns mand Jens Mathias Fischer i Kraghauge indkaldte med 12 Ugers Varsel, til, for mig, som Skifteforvalter, at anmelde og beviisliggjøre deres Krav. Ligeledes ere den Afdødes fraværende og ubekjendte Arvinger indkaldte med Aar og Dags Varsel til at møde og godtgjøre deres Arveret. Hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Falsters Birk, Nykjøbing den 7de Marts 1844. Pontoppidan. Adressecontoirets Commissionairer ere: Dhrr. Bogbdlr. Thierry i Nakskov, Kammerr. Suhr i Rødby, Postexpediteur Christensen i Stokkemarke, Boghdlr. Giegengack i Maribo, Apotheker Grundtvig i Saxkjøbing, Postmester v. Staffeldt i Nysted, Komd. Wulff i Stubbekjøbing og Færgeforpagter Arnkiel i Gaabense.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-03-09
Lollands Falsters Tidende. Stift Redigeret, trykt og udgivet af W. F. Laub i Nykjøbing. No 29 Løverdagen den 9. Marts.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-03-09
Viborg den 26de Februar. Rygtet har fortalt her, at i en af de sidste Dage i forrige Uge skulle fem Børn paa Landet være frosne ihiel paa Veien fra Skolen til deres Hjem. (Vib. Av.)Hr. Printzlau har ogsaa gjort Lykke hos Damerne i Randers, hvilke ifølge Hemp. Av." agte at forære ham et Gulduhr i Anledning af hans Benifice.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-03-09
En Referent fra Staden Slesvig i Husumer, Wochenblatt er ganske henrykt over nogle ergotliche Characteermasker, som bevægede sig paa en i Slesvig im Vereine" hos Hr. Gjæstgiver Lorenzen, den 8de de afholdt deilig Maskerede, der især prisees for den der herskende anstændige Tone. Overen af disse ergotzliche Characterer, hvori den som bekjendt kun i Nordalbingernes Hjerne spøgende danske Propaaganda og deres Bankheelt, Hr. hertugelig Landinspecteur Tiedemann, spille Hovedrollerne, giver den begeistrede Referent følgende rare Beskrivelse: Masken forestillede en Visesælger, som førte med sig et i fire Feldter afdeelt malet Skildt, saaledes som man seer hos Lirendreierne, og hvorover Sælgeren mundtlig gav følgende Forklaring: J første Feldt saae man en Art havqvinde, foroven Menneske, forneden Fisk, liggende ved Bredden af Kongeaaen og forestillende den danske Propaganda, modtagende en Deputation af flere Mænd, som den venlig tiltaler med de Ord (paa Dansk: kom til mig!" Hr. Peter Jord (sic) Lorenzen, giør et meget dybt Buk for Propagandaen, idet han overrækker den en Depesche med de Ord: "Jeg bliver true in til Død. (Det hører som bekjendt med til Nordalbingernes Krigspuds at lade som de ikke forstaae Dansk.) Men over Propagandaens Hoved seer man en opgaaende Sol. J det andet Feldt seer man atter Propagandaen, begge Hænder bundne med Reb, rasende bidende i Baandene, af haanleende tydske Mænd (nordalbingiske Helte imod deres eget Phantasiebillede!) dreven tilbage i Aaen saa den Stakkel!) - imedens en tyk Sky tilhyller den tidligere opgaaede Sol. J 3die Feldt seer man Landeveien fra Flensborg til Kiel, en trivelig Mand, som bærer tungt paa Penge, iler med Kjæmpeskridt paa Veien til Kiel, om en Steen, hvorpaa man læser Flensburg Wegescheide, har en stor Aal snoet Halen og vil holde den Penge belæssede i Kjoleskjødet; men paa Grund af den Reisendes store Fart revner dette og han selv (!) taler med haanligt Smiil de Ord: "Zu solcher gold nen Kost, dazu hatte er wohl Lust. (NB. Dette skal være et høitydsk rimet Vers). J fjerde Feldt seer man det schleswig-holsteinische (nordalbingiske) Vaaben støttet til en Eg. En stor Aal søger at bide sig fast i det; men nu bemøier Hr. Landinspecteur Tiedemann sig for, gribende Aalen i Halen, at trække den frem; han har sat den ene Fod mod en Steen og griber kraftigt fat paa den, talende de Ord, (thi han taler som bekjendt gyselig poetisk: Noch bis er sich nicht fest, Kommt her, gebt ihm den Rest!"J det Fjerne seer man en uoverskuelig Mængde (Nordalbingere) ile den vakkre Kæmper til Hjælp med Stokke, hvorpaa der hænger Papir med de Ord: Actier til Landsbanken. – Det Bedste af den hele Spas var, at Beløbet for de solgte Viser, blev uddeelt til Nødlidende og Syge, som dog saaledes have havt noget Godt af den usynlige danske Propaganda."
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-03-09
Under Overskrift Smaa Gager læses følgende i Den Frisindede: Hvorledes kan dog Sørensen komme ud af det med Kone og Børn og sine halvandet Hundrede om Aaret, uden at blive en Kieltring?" – Sportlerne, min Ven, husk paa dem. - Han har ligesaalidt af saadant Extra, som en Betjent hos Kongens Foged, der neppe kan vente Douceurer for at forkynde Folk Ubehageligheder. – Om alle deslige smaae Embeder eller Poster er det min Mening, at Den, som ikke kan komme ud af det med den ringe Gage, bør ikke tage imod Levebrødet. Skal han da sulte ihiel, Er ikke Noget altid bedre end Jntet? – Men man kan dog ikke skabe Embeder, for at skaffe Folk Noget at leve af. Dersom f. Ex. (hvad naturligviis vanskelig kan indtræffe) en Finantsminister maatte fortrække, fordi der ingen Finantser meere vare at forvalte, og han (hvad naturligviis ogsaa vanskelig kan indtræffe) aldeles ingen privat Formue havde eller fik nogen Pension, - dersom han, siger jeg, søgte og erholdt et lille Embede paa circa 300 Rbd. aarlig, havde han da Ret, eller ei, til at udbryde: Kan jeg leve og føre et ordentligt Huus med 300 Rbd., Her var jo ogsaa Noget bedre end Jntet. For saavidt har Du Ret, at dersom en Minister paatog sig en Vægters Function, kunde han ikke retvel begjære, at denne Tjeneste skulde lønnes med Minister Gage, da han i andet Fald ikke kunde leve ved den. Men min Mening er, at Den, der ikke kan komme ud af det med 3000 Rbd. om Aaret, skulde skydes, og de, som paastaae, at en Familiefader nok kan slaae sig igjennem som ærlig Mand med 300 Rbd. om Aaret, skulde ligeledes skydes. – Der vilde blive Dyrtid paa Krudet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-03-09
Torsdagen d. 7. Marts blev Høiesteret i Hs. Majestæts allerhøieste Overværelse høitidelig aabnet. for dette Aar.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-03-09
Den 5te Marts afsagde Hof= og Stadsretten, Frifindelsesdom i en Pressesag, anlagt imod Hr. C. Ploug og Red. J. A. Hansen (i Anledning af hiins Tale i Calmar og sammes Publication her); dog paalagdes Actionens Omkostninger de Tiltalte. (B. T.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-03-09
Den russiske General Krusenstern, hedder det i O. Th. Av. af 5te d. M., har paa Tilbagereisen fra Kjøbenhavn maattet opholde sig i 5 Døgn paa Sprog ankom til Odense Natten imellem Fredag og Løverdag. J Løverdags Formiddag havde han Audients hos D. Kgl. Hr. Kronprindsen og Kronprindsessen, og fortsatte om Eftermiddagen sin Reise til St. Petersborg.