JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-08-01
Om Majestæternes Ophold i Aarhuus hedder det i Touristen", I det Hele viste sig i den Hylding, som Aarhuus Jndvaanere bragte D. Majestæter, den meest uskrømtede Hengivenhed paa en Maade, der vidnede om, at de havde Takt for at hædre sig selv ved at hædre den kongl. Familie." Om Ballet i Polyhymnia hedder det i f. Blad. Ei alene det skjønne, rummelige Locale, der i Storhed, naar undtages Helsingøers Dandsesal, udenfor Hovedstaden vel neppe hos os overtræffes af nogen privat Sal, dets udmærket skjønne Belysning og smagfulde Decoration aftvang uvilkaarlig et indre Behag. Jkke mindre behageligt var Skuet af Damerækken. Vel fandtes ikke Riigdom i deres Pynt, men foruden at de vare klædte med megen Smag, var Antallet af unge Piger, der vare mere end tækkelige, større end man sædvanlig finder dem paa vore Baller."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-08-01
Bekjendtgjørelser. Til Underretning for Domsognets Menighed, tjener: at förstkommende Torsdag og Fredag, den 6te og 7de August, foretages den sædvanlige Maanedscommunion i Domkirken selv, hvorhos det bemærkes, at Gudstjenesten for Fremtiden atter holdes i Fruekirke som sædvanlig indtil Domkirken bliver fuldkommen færdig. Aarhuus, den 31te Juli 1840. Lindhard. Fönss.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-08-01
Theatret i Aarhuus. Søndagen den 2den August opføres: Kobbersmeden, Lystspil i 3 Acter, frit oversat efter George Col mans engelske Original: John Bull. NB. Dersom Veirliget skulde blive gunstigt for Skovforlystelse, udsættes Forestillingen til Mandag Aften. J. Müller.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-08-01
Søndag og Mandag fra Kl. 5 til 9 forevises her i Byen sidste Gang. Lit de parade og Castrum dotoris, Høisalig Kong Frederik den Sjettes gandske saaledes som disse virkeligt fandt Sted paa det kongelige Palais i Kjøbenhavn. Skuepladsen er i Hr. Gjæstgiver Larsens Gaard (Indgangen fra Rosensgade). Entreen 24 s. For Børn det Halve. Familier, som tage et Dusin Billetter erholde disse for 2 Rbdr.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-08-01
Da de ved Auctionen den 21de d. M. over den Boet efter afgangne Christian Christensen og forhen afdøde Hustrue Margrethe Willadsen tilhørende Gaard i Nederthestrup i Lysgaard Sogn og Herred, staaende for Hartkorn, Ager og Eng 7 Tdr. med Kirke-, Korn- og Qvægtiender, samt Konge=Qvægtienden deraf, og den samme Boe tilhørende Konge=Qvægtiende af Almind Sogn, gjorte høieste Bud, ikke bleve approberede, saa blive samme Eiendomme, efter Vedkommendes Begjæring, stillet til Bortsalg ved en ny Auction, der afholdes paa Gaarden selv Onsdagen den førstkommende 6te August om Formiddagen Kl. 10. Lysgaard og Hids Herreders Contoir. Dalsgaard, den 23de Juli 1840. H. H. Holm.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-08-01
Paa Grund af indløben Feil i den udstædte og kundgjorte Placat om Auctionen over den Boet efter afg. Christian Christensen og forhen afdøde Hustrue Margrethe Willadsen tilhørende Gaard Neder thestrup, bekjendtgjøres herved at det er Torsdagen den 6te August om Formiddagen Kl. 10 at Auctionen afholdes, og ikke som i førstmeldte Placat var anfort Onsdagen den 6te August. Lysgaard og Hids Herreders Contoir. Dalsgaard, den 29de Juli 1840. H. H. Holm.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-08-01
Tirsdagen den 11te August førstkommende, Kl. 11 Formiddag, afholdes Licitation i Herredernes Rets Locale, paa Horsens Raadhuus, over en Reparation paa Østbirk Kirke, med Tillæg af Materialier. Reparationen indbefatter Tømmer=, Blyetækker=, Smede= og Muurarbeide. Overslaget er paa 730 Rbd. Dette, saavelsom Conditionerne, ere til Eftersyn paa mit Contoir. Hvilket herved bekjendtgjøres. Woer og Rim Herreders Contoir i Horsens, den 30te Juli 1840. Bernth.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-08-01
En stor Stue med Kjøkken og Spisekammer er meget billig tilleie hos Gartner Schytte i Møllestien.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-08-01
Herved bringes til behagelig Efterretning: at naar der om Søndag Aften spilles Commedie paa Polyhymnias Theater i Aarhuus, bliver om Eftermiddagen ingen Musik. i Marselisborg Skov, men derimod den paafølgende Mandag paa sædvanlig Tid.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-08-01
Paquetten Maren Catriner, Skipper N. Falslev, bliver bestemt seilfærdig til Kjøbenhavn Onsdagen den 5te August, og medtager Passagerer og Fragtgods.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-08-01
Førstkommende Søndag prædiker til Høimesse i FrueKirke : H. H. Hr. Consistorialraad Brix, og til Aftensang: Hr. Pastor Jahnsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-08-03
skad 3125. Mandagen. den i August. Den til Forsendelse med Brevposterne. Kongelig allernaadigst allene privilegerede Aarhuus Sti. 18-Tidende. Nedigeres og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-08-03
Nyheder fra Udlandet. Frankrigs Hovedstad er sat i en panisk Skræk ved Rygtet om en Regjeringsbeslutning, at der skal gjøres en overordentlig Soldatudskrivning af 240,000 Md., som Følge af den orientalske Sags Forvikling. Den Tractat, som England har sluttet med Rusland, Østerrig og Preussen mod Pasken af Ægypten, hvorved Frankrig udelukkes fra al Deelagtighed i det orientalske Stridsspørgsmaals Afgjørelse, truer med at opløse den fransk engelske Alliantse. Frankrig har hedder det i en Beretning fra Paris - hvorledes det end gaaer, sin faste Bane, og det kan ikke undgaae at staae Vicekongen bil Mehemed Ali har seet sig nødsaget til at proclamere Krigsloven i Cairo. Den syriske Opstand truer med at naae Ægypten, hvorfra der i Jilmarscher er sendt store Forstærkninger mod Oprørerne. Ogsaa paa Øen Candia skal der være udbrudt Uroligheder. Albaneserne husere skrækkeligt i Beiruts Omegn. Den ægyptisk tyrkiske Flaade har landsat Tropper ved Beirut, men de ville ikke slaaes med Druserne, hvisaarsag Soliman Pascha lod dem strax seende til Candien. Syrien vil muligt, hvis Opstanden ikke undertrykkes, gaae tabt baade for Mehemed og Porten, da Bjergfolkenes Plan er at erklære sig uafhængig. Paa Høiden af Beirut havde viist sig to engelske Fregatter. Man troer, det er Englændernes Plan at sætte sig i Besiddelse af Suda, en fortræffelig Havn. Hele den i Sydrusland opstillede Armee, der var bestemt til at intervenere i Tyrkiet og besætte Constantinopel, har nu faaet Ordre at marschere mod Tscherkesserne for at erobre det Tabte tilbage. Disse for Rusland saa farlige Bjergfolk anføres af en stor Mængde russiske og polske Officerer og Studenter, der som Gemene befinde sig i de kaukasiske Regimenter og som desertere til Fienden saasnart de see Leilighed dertil. Et eneste russisk Regiment tæller 346. russiske Adelsmænd, lutter degraderede Officerer. Tscherkesserne have gjennembrudt Linien fra det sorte indtil det caspiske Hav, ere gaaede over Kubanhave overfaldet og taget tre af de stærkeste russiske Fæstninger og for Størstedelen nedsablet Besætningerne. Denne Skjebne skal endog have truffet den bekjendte russiske Generalqvarteermester Glassort og hans hele Stab. Leiren og en stor Mængde Skyts faldt i Tscherkessernes Hænder. Russiske Tropper, som komme fra Polen, og i Jilmarscher følge de til Kaukasien afgaaede Detaschementer, rykke i stærke Afdelinger ind i Bessarabien, og da de efterfølgende Tropper føre en Masse svært Skyts med sig, som ikke er anvendeligt i Tscherkessernes Bjerge, formoder man, at Kaukasien ikke udelukkende er Maalet for deres Bestemmelse. De medføre 40,000 Hakker, for dermed at ødelægge Kaukasiens Skove, hvor ikke Jld kan gjøre det.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-08-03
J Spanien fremstaae atter nye politiske Bevægelser. Espartero, Seiershertugen, holdt den 13de Juli et sandt Triumphindtog i Barcellona. Han blev baaret af Folket, der med Enthusiasme kyssede hans Hænder og Klæder, thi det sætter alt sit Haab til ham, med Hensyn til Constitutionens Opretholdelse, og det synes, som det kan stole paa ham. Han havde nemlig Dagen efter, i en Audients hos Regentinden, (thi begge Dronninger vare paa samme Tid indtrufne, til Barcellona) i Nationens Navn opfordret Dronningen til at opfylde følgende tre Betingelser: afskedige sit Ministerium, opløse de Cortes, og nægte den nye Municipallov sin Sanction. (Hidtil vare alle spanske Borgere valgbare til Communalbetjeninger, men i den nye Lov behøves der et vist Skatteforhold til Valgbarhed, ligesom ogsaa Regjeringen forbeholder sig at kunne afsætte dem, samt holde Control med Communernes Kasser &c.) Men Dronningen havde svaret ham, at det var umuligt. Hertugen havde derpaa forlangt sin Afskeed. Som Følge deraf udbrød der et blodigt Oprør. Dronning-Regentinden blev insulteret, Militairet nægtede at adlyde Ministrene, og disse, frygtende for Folkets Had, flygtede ombord paa en fransk Krigsbrig. Hele Barcellona var i Bevægelse. Folket udraabte selv de Mænd som det vilde have til Ministre, lutter Progressister (Fremskridningsmænd). Hvorvidt det nu vil lykkes Espartero igjen at dæmpe den Storm som han selv har opvakt, vil Tiden vise. Ogsaa i Madrid skal der være forefaldet urolige Optrin. (Af franske Blade erfares, at det oprørske Folk i Barcellona havde stormet Slottet, fornærmet Dronningen personligt (i Telegrafdepeschen hedder det: "la reine regente at et outragee."), og stenet Ministrene. Ementen havde, ifølge Telegrafdepeschen, været blodig.)At der fra Englands Side er noget Alvorligt, i Gjære, viser alene den Omstændighed: at Regjeringen har beordret en overordentlig Udskrivning af Matroser til Flaadens Tjeneste.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-08-03
J Rusland er under 18de Juli udfærdiget et keiserligt Manifest, som paabyder en almindelig Rekrutudskrivning i hele Riget, ifølge hvilken der paa nogle Steder skulle stilles 6, paa andre 5 af hvert tusinde Sjæle. Rekrutteringen skal være endt inden Aarets Udgang. Russerne ere (hedder det i den PresborgerAvis) brudte op med en Armee paa 150,000 Md. til de syriske Grændser. Denne vigtige Efterretning er meldt fra Giurgio, en Stad ved Donaufloden, 12 Mile fra Bucharest.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-08-03
Fædrelandet. Kjøbenhavn, den 1ste August. J Morgen, anlægges Hofsorg for Hs. H. den afdøde Prindsesse Charlotte Frederique af Mecklenburg Schwerin, som bæres i 4 Uger (Brig. Td.) afsendte Adresse til Hs. Maj. Kongen, sluttede saaledes: Den fra Stænderforsamlingen i Roeskilde Vi vide, at Folkets Øine hvile paa vor Gierning, og vi ere os Tidspunktets Alvor og det Ansvarsfulde i Virksomheden, der forestaaer os, tilfulde bevidste. Men Stænderforsamlingen skal ei heller svigte Kongens og Folkets Tillid, eller forglemme den Regel, som Jnstitutionens ophøiede Stifter selv har foreskrevet: at Enhver, i sin Virksomhed alene haver at rette sig efter sin samvittighedsfulde Overbeviisning om, hvad der kan fremme det almindelige Vel." Det er ei andet muligt, end at der om flere Foranstaltninger kan til en Tid bestaae en Meningsforskjellighed imellem Folkets Udvalgte og Regjeringen; men ved gjentagen uhildet Overveielse og Drøftelse fra begge Sider, ved uforbeholden Tilkjendegivelse af Folke repræsentanternes Overbeviisning vil – det haabe vi tillidsfuldt – saadan Forskjellighed paa tilfredsstillende Maade vorde hævet, og Samstemmen tilveiebragt af Regjeringens og Folkets Anskuelser. Det er vor Bøn og tillige vort Haab, naar vi Jntet ville og Jntet søge uden Sandhed, at denne ogsaa vil lade sig finde, og at det derhos vil lykkes os, at give den et Udtryk, som Folkets bedre Deel vil vedkjende sig som Yttring af dets Overbeviisning, og som D. Maj. Sandhed elskende Villie vil skjænke Deres allerhøieste Opmærksomhed. D. Maj, troe Provindsialstænder nedbede Himlens Velsignelse over D. M. og vor ophøiede Dronning, at Sundhed og Styrke maae vorde Dem forundte til gjennem et langt Liv at grundfæste vort Fædrenelands Lykke."¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-08-03
- Jgaar var det den afdøde Kong Frederik Vis Guldbryllupsdag, der var bestemt til store Festligheder, men som nu kun kunde opvække sørgelige Minder, Dagen blev i de fleste Blade erindret ved smukke Digte, og en Kjærlighedsgierning, som da blev blev udført, vil ogsaa minde de kommende Slægter om dens Betydning. Frederik den Sjettes Børneasyl blev nemlig igaar høitidelig aabnet, og samtlige Børn begavede med nye Klæder. Jgaar Aftes havde en Mængde Mennesker samlet sig ved Frederiksberg Slot for at hilse paa Enkedronningen, men da Hs. M. ikke lod sig see, drog Folk i Stilhed tilbage igjen. (Md. Petitions=Agitationen i Hovedstaden fortsættes med beundringsværdig Sindighed og Rolighed. Noget langsomt gaaer det med Underskrifterne, og dog siger man, at der ere idag (den 28de Juli, over 3,000 Underskrifter. Dette Tal er ikke ringe, efterdi en saare betydelig Mængde af de Underskrivende ere Mænd af politisk Vægt og Betydning; thi saaledes kan man godt, betegne Kjøbenhavns Handlende og næringsdrivende Borgere. Denne Skattebevillingspetition bliver unægtelig een af de vigtigste Menings Yttringer, man endnu har seet i Danmark, og dog synes det at være sandsynligt, at den ikke vil føre til noget Resulat i denne Stændersession. Langsomheden i at undertegne er i Grunden ikke noget slet Symptom; thi den giver tilkiende, at de Undertegnede vel indsee, at Paalegning er et vigtigt og betydningsfuldt Skridt. De standse som paa et Rubicons Bredder – og endeligen sætte de over. Underskrifterne blive i ethvert Tilfælde saa talrige og vægtfulde, at den danske Loyalitet derved vil ligesom erholde en ny Basis, de ville nemlig herefter synes at være de meest loyale som stemme for Skattebevillingsretten; de blive de gode, redelige, skatteydende, bemidlede Borgere, som Regjeringen altid maa slutte sig til. Er der et andet Parti, som ikke ønsker det samme, eller som ønsker det Modsatte af hvad disse ønske, saa er det saa svagt og ubetydeligt at det ikke tør optræde. Tilvisse vilde det være frugtesløst i Kjøbenhavn at fremlægge til Underskrivt en Contra Petition imod den ommeldte. (Rd. A.)- Der har i disse Dage dannet sig en Modvægt imod den forhen omtalte Petition herfra Byen om Skattebevillingsret, idet der af et Antal Medlemmer af Selskabet det danske Samfund er vedtaget en Adresse til Stænderne, hvori det udtales som Undertegnernes Overbeviisning at Folkets Gavn i det Hele bedst kan fremmes under vor nuværende Statsforfatning, og de føle dem opfordrede til dette Skridt for at Stænderne ikke, ved Folkets Taushed, skal bringes til at troe, at Danmarks Fremtid og Held kun kan sikkres ved en Forandring i Rigets Grundlove, saa at Kongens Magt skulde indskrænkes og Statsmagten deles imellem ham og et Parti i Landet, som i Folkeraadet maatte vide, at skaffe sig de fleste Stemmer. Udkastet discuteredes i Torsdags Aftes i ovennævnte Selskab, hvorved det bestemtes, at Adressen skulde henlægges i den Wahlske Boghandel og paa Adressecontoiret, til Underskrift, og Grundtvig, Lindberg, samt Overkrigscommissair Hage stil(Md.) lede sig i Spidsen som Jndbydere.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-08-03
Man siger, at Skattebevillings Petitionen, der nu skal have henved 5000 Underskrifter, idag eller paa Mandag høitideligen skal overbringes Stænderne ved en Deputation. (Md.)– Toldforvalteren i Løgstøer, Hr. Harboe, er udnævnt til Toldinspecteur i Maribo. Hr. H. har fra meget simpel Stand svunget sig op til den temmelig betydelige og indbringende Post, han nu ved Kongens Naade har erholdt. - Som Aspirant, med godt Haab, til det i Varde ledigværende Amtsforvalterembede nævnes Forvalteren ved det Kammerherre Benzon i Fyen tilhørende Gods Lønborggaard i Ringk. Amt, Justitsraad Esmann. (Aalb. Av.)- Ligesom en ny Slags Tobak er bleven opkaldt efter Thorwaldsen, saaledes har man nu ogsaa her opkaldt et Slagt nydelige Damestøvler efter den spanske Dandserinde Dolores Serral. Det er nu grande mode at gaae med Doloresserral Stør(S. Bl.)- "Dagen, har endelig angaaeret en ny Redacreur (thi Hansen er kun midlertidig). Han hedder Goldschmidt og var forhen Redacteur af "Sjællandsposten." Oppositions=Redacteurerne siges ret at (S. Bl.) fryde sig over dette Valg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-08-03
- Digteren H. C. Andersen har i denne Tid fuldende et nyt Sørgespil: "Maurerpigen", til hvis Chor Musiken vil blive componeret af Hr. Secretair Hartmann. Hvis "Maurerpigen" gjør Lykke, vil den geniale Digter, efter Forlydende, for Pengene det indbringer ham, gjøre en Reise enten til Constantinopel eller til Spanien. Digteren H. P. Holst vil ogsaa med det Første, ved Hielp af kongl. Understøttelse, foretage en Udenlandsreise. (Fyenske Av.)¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-08-03
- Forhen. Redakteur af Raketten: F. Steenberg, er af Hof= og Stadsretten idømt en Mulct af 50 Rbd. og 1 Aars Consur for brugte fornærmelige Udladelser om Solodandser Larcher. Deres Majestæters Reise, i Jylland. Heri skal være skeet den Forandring, at DD. M. ere forblevne paa Silkeborg indtil i Løverdags Morges. Paa Tilbagereisen til Viborg var Hs. M. Dronningen i Søndags ankommen 6 Timer før Kongen og Kronprindsen, nemlig om Morgenen Kl. 2 1/2 og bleven modtaget med overordentlig Enthusiasme, man spændte Hestene fra Vognen og trak den igjennem de illuminerede Gader. J Tugt- og Forbedringshuset, havde Kongen opholdt sig temmelig længe og givet flere Straffe Jndivider Haab om snarlig benaadning J den oplyste Kryptkirke vare DD. M. modtagne af Sangere og Sangerinder og en Tale af Stiftsprovst Schjødte. - En halv Miil fra Horsens stod en Ærestøtte, opreist af Sognefogden Hr. P. Larsen (forhenv. Brygger i Horsens), i hvis øverste Deel var afbildet Haabets Gudinde og Chr. Viis Navnechiffer med en Sol over. Paa nogle Sognefogders Yttring, at man til Christian den 8des Navn knyttede Haabet om Fremtiden, havde Kongen svaret: "Jeg skal ikke svigte Haabet!
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-08-03
Handels=Efterretninger. Flere Steder paa Landet i det nordeuropæiske Rusland skal det, som Følge af Kornmangel, være kommet til voldsomme Udbrud og Plyndringer paa de store Godser og disses Magasiner. - Den tyrkiske Regjering har tilstaaet danske Handlende og Undersaatter samme Handelsrettigheder som Englænderne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-08-03
Befordringer og Afgang. Byskriver i Svanikesamt Herredsskriver i Bornholm Øster-Herred, Krigsraad Juel, beskikket til By- og Raadstueskriver samt Raadmand i Ribe. Practiserende Læge i Skanderborg, Bataillonschirurg Daugaard til Districtschirurg i bemeldte Kjøbstad med till. District. Practis. Læge i Nykjøbing paa Morsøe, Cand. chir. Nyrop, til Districtschirurg i Nykjøbing med tilh. District. Sognepræst i Kjerteminde, A. Heiberg, tillige til Provst for Bjerge og Aasum H. Sognepræst for Hammer M. i Aalborg Stift, J. C. Lund, til Sognepræst for Udby og Ørslev M. i Sielland. Vicepastor for Sandbye M. paa Lolland, J. Berg, til Sognepræst paa Feive. Sognepræst for Nidløse M. i Sjælland, P. Poulsen, til Sognepræst for Rørby M. sammesteds. Sognepræst for Kullerup i Fyen, P. Wohnsen, til Sognepræst for Lidøe, og Smørum M. i Sjælland. Sognepræst for Sønder omme og Houen M. i Ribe Stift, F. Gottlieb, til Sognepræst for Hvidding M. i f. St. Forhenv. Missionair i Ostindien, D. Rosen, til Sognepræst for Lille Lyndbye og Ølsted M. i Sjælland. Sognepræst for Brorstrup, Ravnkilde og Haverslev M. i Viborg Stift, M. Schjørring, til Sognepræst i Skanderborg Kjøbstad og for Skanderup og Stillinge M. i Aarh. Stift.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-08-03
Catechet i Rødbye, J. Molsted, til Sognepræst i Frederikshavn. Cand. theol. Sveistrup til Sognepræst for Norup og Randbøll M. i Ribe St. Cand. theol. A. Kaarsberg til pers. Capellan for Aabye og Bier sted M. i Aalb. St. Seminarist Bohn til Skolelærer og Kirkesanger i Allinge paa Bornholm. Sognepræst for Veirup og S. Gjording M. i Ribe Stift, A. Rosenvold, og Sognepræst for Veilbye M. i Aarhuus Stift, C. M. Aspach, efter Ansøgn, i Naade og med Pension entledigede. Cand. theol. D. Pontoppidan besk. til Skibspræst paa Fregatten Rota.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-08-03
Ledige Embeder. Byskriver-Embedet i Svanike og Herredsskriver-Embedet i Øster=Herred paa Bornholm.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-08-03
Sønder Gjording og Veirup Sognekald i Ribe St.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-08-03
Brorstrup, Ravnkilde og Haverslev Sognekald i Viborg- Hammer og Horsens Sognekald i Aalborg St.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-08-03
Kullerup og Refsvindinge Sognekald i Fyen. – Søn deromme og Honen Sognekald i Ribe St. – Veilbye, Sognekald i Aarhuus Stift. – Nysted og Harritzler Sognekald i Lolland. Nidløse Sognekald i Sjælland.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-08-03
Tre Skolelærer-Embeder i Ølgoed og Aal Sogne(Ansøgningerne indsendes til Stiftamtmand Sponneck eller Provst Dangaard)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-08-03
Dødsfald. Albertine Neergaard (23 Aar gl.) i Kjøbenhavn. Wilh. Schalburg (forhen Eier af Himmelmark, i Nyborg. Bager Eiersted (32 Aar) i Hjørring. Lieutnant v. Haxthausen af fyenske Jnf. Regim. (24 Aar) død i Kjerteminde. Fru Amtmandinde Harboe f. Mourier i Christiania.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-08-03
Copulerede. J Randers den 30te Juli. Hr. Cancellieraad og Gouvernementssecretair Julius Wegner og Frøken Marie Sophie Brock.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-08-03
Reisende. Med Dampskibet fra Kallundborg: Hs. Excell. Generallieutn. v. Holstein, Lieutn. v. Lytzen, Overauditeur Herredsfoged Manthey, Agent Lund med 2 Sønner, Studios. polytechn. Holten, Forligelses commiss. Liebech, Kbm. R. Bache, Cand. theol. Bache, Copiist Truelsen, Cand. jur. Lund, Jomfru Hanne og Sophie Jensen, Proprietair Hagen, Mad. Græbell med Datter, Jfr. Mathiesen, Cand. juris Bierregaard. Forvalter Gjerulff, Skovfoged Beierholm, Eleverne I. Hoppe, A. Kofoed, E. Friis og C. Schmidt, Hr. Wammen og Kone, Jfr. M. Rose, Pastor Benzen m. Kone, Jfr. Thie lemann, Bankassistent Fabricius, Jfr. Frausing, Student Birch, N. Rosenberg, Mad. Agerschou m. Søn og Datter, Jfr. F. Jensen og H. Agerskou, Eleverne Wahl, H. Kofoed og H. Bagge. Fra Aarhuus til Kallundborg: Etatsraad Postdirecteur Winge m. Frue og Børn, Rector Nielsen og Frue, Toldinspecteur Bang, Eleverne C. og M. Bang, Cadetterne Flint, Lilienskjold, Wildenradt, Rosenkrantz og Freiesleben, Oberstlieutenant og Muurmester Dahl, Rodemester Dahl, Provst Basse m. Datter, Kurvehandler Kellner, Discipel A. Holm, Skolelærer Thastum m. Kone, Møller Loppenstein, Student Reitz, Gjæstgiver Jørgensen, Forligelsesc. Liebach, Proprietair Madsen, Student Holten, Overand. Manthey, Slagter Scheibel, Auditeur Steenstrup, Brænderie bestyrer Henius, Handelsbet. Bagger, Cand. jur. Jetsmark, Handelsfuldm. Koppel, Kbm. Lind, Handelsfuldm. Hartvigsen, Mad. Pontoppidan m. Søn, Kobbersmed Smith, Mad. Brahm m. 3 Børn, Kbm. O. Green, Cand. juris N. Secher, Jfr. H. Møller, Handelsbetjent Holck, Bager Linstow, Possementm. Henius, D. Gustavns. Med Jahnsens Paquet fra Kjøbenhavn: Pastor Holm med Familie, Sproglærer Sønnichsen, Candidat philos. Springborg, Pharmacevt Nysom, Mad. Pingfoss, Jomfruerne Bloch, Sinding og Ludvigsen, Maler Sørensen, N. From, Christiane Sletting. Med Anholm Paanet til Kjøbenhavn: Graveur Winther, Juveleer Lachmann m. Søn, Capt. Sann, Cand. chirurg. Stouber, Jfr. Tonne, KasketmagerKjørup og Kone, Student Brodersen, Friseur Johnsen, Jernhandler Clausen og Søn, Bager Munck, Hr. Anholm m. Pleieson.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-08-03
Bekjendtgjørelser. Det behagede det alvise Forsyn efter 9 Dages Sygdom og 4 Dages haarde Lidelser at bortkalde til et bedre Liv, min elskede Mand, Niels Thomsen Toftnæs, i sin Alders 45 Aar. J 13 Aar var han mig og tvende Børn en tro Ledsager. Dette bekjendtgjøres for fraværende Slægt og Venner. Frederikshøi, den 27de Juli 1840. Jensine Toftnæs, født Møller.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-08-03
Torsdagen den 20de August d. A., Kl. 11 Formiddag og den næstpaafølgende Dag, bliver paa Hovedgaarden Benzon pr. Grenaae, afholdt Auction over Effecter, tilhørende Stervboet efter afdøde Ritmester J. v. Benzon til Stamhuset Benzon, saasom: nogle Mahogni Meubler og adskill. Dækketøi, endeel Skilderier, Jagtgeværer, 1 Wienervogn, 1 Postvogn, 1 Hamborgervogn, 1 Drosche, 1 Fuldblodshingst "Lord Byron" 4 Aar gammel efter Incubus og Miss Muley, 1 Fuldblodshoppe "Mounworth, 5 Aar gammel efter Cassio og Partial, og 3 unge Hopper faldne efter Cassio paa forædlede Hopper, den Afdødes efterladte Bogsamling og Samling af Litographier og Kobberstik. Catalog over Bog- og Kobberstik=Samlingen er henlagt til Eftersyn paa Gjæstgivergaardene i Aarhuus, og Exemplarer kunne efter Begjæring, erholdes hos Undertegnede. Hvilket til Lysthavendes Efterretning bekjendtgjøres. Nørre Herredscontoir i Grenaae, den 28de Juli 1840. Efter Constitution, Busch.