Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-03-22
Svar paa det occonomiske Spørgsmaal. (See No. 21 af Skilderiet.)At Byg lykkes lige saa vel efter et Aars Kløver som Hvede, troer jeg ikke kan være nogen Tvivl underkaster; men at Byggen vil blive meget urenere efter Kløver end efter Ærter eller andre Brakkrugter, er nok ligesaa vist. - Hvad de af Spørgeren omtalte Sædefølger angaaer, da finder jeg, efter den Erfaring jeg har havt Leilighed til at gjøre i Landbruget, at de langtfra ikke ere de fordeelagtigste. Saavel for Staten som for Landmønden selv maa det være vigtigt, at faae af Jorden frembragt den størst mulige Product; men man maa og sørge for, at Sædeskifterne saaledes følge paa hinanden, at den ene Sæds Behandling ei kommer til at staae i Veien for den anden, og at hver Sædeart til rette Tid kommer i Jorden. Saaledes feilede man meget, om man efter Brak frugterne, Kartofler, Roer, Kaalrabi at, vilde have Vintersæd; thi da Brakfrugternes Høst indfalde saa seent paa Efteraaret, vilde Vintersæden ogsaa for seent blive faaet. Jmidlertid er Brakfrugter nes Dyrkning høist vigtig saavel for den rene Fordeel, de give, som for Jordernes Forbedring til de følgende Sædearters Production, og bør de derfor aldrig savnes, paa nogen Brakmark. Det Tab, Landet lider derved, at flere 100 Tdr. Land ligge i Brak, uden at frembringe Noget, er meget betydeligt. Vel kunne der gives Tilfælde, hvor Jorden ei kunde dyrkes med Brakfrugter første Gang, naar nemlig Jorden trængte til at forbedres ved Stenes Oprydning, Brakgrøfter til Vands Afledning, Hullers Opfyldning &c.; men dette vilde dog kun finde Sted ved de større Lodder og ei ved de mindre. Spørgsmaalet vil da blive i hvor mange Dele eller Marker bør en Eiendomslod inddeles, for at erholde en hensigtsmæssig og fordeelagtig Sædeskiftning? Svaret vil beroe 1) paa Jordernes Bonitee, 2) om der haves gode Enge, 3) om de ligge i Nærheden af et eller andet Sted, hvorfra kan erholdes Gjødning; hvor dette ei er Tilfældet, bør Landmanden vel vogte sig for, ei at gjøre Jnddeelingerne større, end at han aarligen kan giøde een Deel. At inddeele Jorden paa efterfølgende Maade i 11 Afdelinger, troer jeg vilde omtrent være passeligst for de fleste Jordarter, 1ste Aar saaes Havre i Grønjord; 2det Aar Brakfrugter, hvortil gjødes: 3die Aar Byg, hvorpaa saaes rød Kløver; 4de Aar Kløver, den første Grøde høstes til Høe, den anden aftøires med Kreaturene; 5te Aar Kløver, som aftøires indtil St. Hans Dag, hvorved Jorden atter modtager Gjødning og forbedres. Derpaa letpløies Jorden 1ste Gang og harves. Alt Ukrudsfrøe, som er i Jorden, vil nu opvoxe; men dette maa ødelægges, førend det kaster Frøe, enten med Harven eller Plougen. Naar Vintersæden skal lægges, hvilket da kan skee saa tidligt, man ønsker, pløies dybt; dog alt efter Jordens Beskaffenhed; 6te Aar Hvede; 2de Aar Ærter og Vikker; 8de Aar Rug eller Byg, hvorpaa om Foraaret saaes Kløver eller Raigræs; men i Tilfælde, at man saaer Vintersæd, da harves denne een Gang over, forinden Kløver, eller Raigræs=Frøet faaes, hvilket endog gavner Sæden meget; 9de Aar Kløver eller Raigræs; 10de Aar Kløver; 11te Aar Raigræs. Ere Jorderne meget sandige, da kunde endnu een Afdeling til Græs være fordeelagtig. Frederiksberg, d. 19 Martii 1814. Voigt, Slotsforvalter. Min Mening angaaende det landoeconomiske Spørgsmaal i Skilderiet No. 21. Teg indseer ikke hvorfor Byg, saaet i den een aarige Kløverstub, og under de her angivne Omstændigheder, skulde blive mere urent, end efter Erter. Naar Brakningen er foretagen med den tilbørlige Flid, maae Qvækkerne være ødelagte, og da Agerkaal og andre eenaarige Ukrudtsplanter ikke kan faae Lov at kaste Frøe, hverken paa Brakmarken, hvor Plov og Harve ødelægger dem, eller i Vintersæden, hvor Frosten dræber dem, og ligesaa lidt i Kløveren, hvor de enten qvæles af den frodige Vext, som man her har Ret at vente, eller dog afhugges grønne tilligemed Kløveren, begriber jeg, som sagt, ikke, hvorfor det, efter denne følgende Byg, skulde blive mere fuldt af Ukrudt end efter Erter eller Vikker. Er Jorden meget opfyldt af Ukrudtsfrøe, vil dette groe op i Bygget, hvad enten det saaes efter Vikker eller Kløver, men ikke stærkere efter den sidste end efter de første. Selv har jeg aldrig saaet Byg efter een aarig Kløver, da Vintersæden er her saa fuldkommen vel placeret, men jeg erindrer, at min Fader i nogen Tid brugte denne Sædfølge, i hvilken Bygget lyktes meget vel, uden at staae mere urent paa Marken end efter Erter eller Vikker. Fra denne Synspunkt betragtet troer jeg ikke, der kan indvendes noget imod det opstilte Sædfølge; men desto vigtigere forekommer den anden Jndvending mig at være, nemlig: at Kløveren ikke lykkes vel, naar den kommer to Gange i een Rotation, uden at der begge Gange kan gjødes til den. Jeg troer nemlig, at Jorden bliver træt af at bære Kløver, naar denne kommer saa ofte, at der ikke kan giødes ligesaa tidt, som den faaes. Jeg deler denne Mening med mange andre Landmænd, uden at have antaget den paa Troe og Love, da jeg meget mere formener, at kunne henholde mig til, hvad jeg selv har erfaret i denne Anledning.