JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1844-06-01
J Underhusets Møde den 22de erklærede Ch. Villiers, at han - det ham engang overdragne Hverv tro - vilde den 4de Juni andrage paa den totale Afskaffelse af Kornlovene. - Overhuset sysselsatte sig den 23de med Jernbaneanliggender, og i den Discussion, som dette Anliggende fremkaldte, geraadede Marquis Clauricarde og Lord Henry Brougham i en heftig Ordstrid med hinanden. Sidstnævnte Lord vilde anbringe i Lancaster- og CarlisleJernbanebillen en Paragraph, der – som Marquien paastod - vilde i høi Grad begunstige den lærde Exlordcantslers Privatinteresse. Broughams Bestræbelser, for at liste Paragraphen ind i Billen, strandede.
Viborger Samler, 1844-06-01
Efterretninger fra Jamaica af 23de April lyde, hvad angaaer denne Øes Tilstand, meget gunstige, men desto sørgeligere Efterretninger indløbe bestandig fra Hati, hvor der hersker den største Forvirring. Ogsaa paa Cuba vedvare Urolighederne, og efter Udsagnet af Passagerer, som ere ankomne til Jamaica derfra, skulle de spanske Auctoriteter have kastet 400 Personer, hvoriblandt mange Englændere, i Fængsel under det Paaskud, at de fremmede Slavementerne; ja der paastaaes endogsaa, at 50 britiske Undersaatter, der havde arbeidet paa Jernbanen imellem Havannah og Matanzas, deels vare skudte, deels hængte. Fremdeles vilde man vide, at der var udstedet, eller at der skulde udstedes en Proclamation, der befalede alle engelske Plantageeiere hvert Øieblik at holde sig færdige til at afreise. Bekræftes disse Efterretninger, vil den engelske Gesandt i Madrid faae meget at bestille. Vestindien. Jfølge de nyeste Efterretninger fra Haiti der endnu ere temmelig ubestemte, er de Sortes Opstand, ingenlunde dæmpet; den har meget mere forplantet sig fra Aur-Caies til Jeremie, og truer endog Jacmel. Regjeringen befinder sig i en meget vanskelig Stilling, og man anseer det for rimeligt, at den nu bestaaende Regjering vil blive styrtet, og afløst af en Præsident af de Sortes Classe. J Spidsen for Jnsurgenterne i Aur=Cayes staaer en vis J. J. Acaan, der titulerer sig General et chef des reclamations de ses concitoyens. Denne Anfører skal lægge en behjertet Characteer for Dagen, og Kampen vil vorde blodig imellem ham og Præsidenten Herard. De Excesser, som ifølge de tidligere meddeelte Beretninger skulle have fundet Sted ved Jnsurgenternes Jndrykken i Aur-Cayes, benegtes nu at have fundet Sted; dog maa Frygten for de Sorte endnu være meget stor, thi allerede have 800 Mulatter søgt Tilflugt paa Jamaica, hvor de have erholdt en Understøttelse af det Offentlige. Præsidenten paa Hati, Gen. Herard, stod endnu i Agua; af hans 25,000 Md. stærke Hær skulle allerede 10,000 Md. være gaaede over til Jnsurgenterne i San Domingo. - Den 16de April har man sporet et heftigt Jord stød paa Øen Portorico; i mindre Grad føltes det paa den danske Øe St. Thomas.
Viborger Samler, 1844-06-01
Hamborg, den 28de Mai. Jfølge Efterretninger fra Berlin er den russiske Keiser ganske uventet ankommen den 26de til denne Stad, og afgik strax paa Jernbanen, til Potsdam. Efter "Allg. Preuss. Zeit." er Keiseren senere afreist til Braunschweig.
Viborger Samler, 1844-06-01
Sverrig. Som bekjendt blev det i Aaret 1812 ved en kongl. Ordonants under strengeste Straf forbudet enhver svensk Undersaat at staae i nogensomhelst Berøring, med den afsatte Kong Gustav den 4de Adolph og hans Familie. Dette Forbud har Kong Oscar under 7de De aldeles ophævet. Ophævelsen af denne Ordonnants i nærværende Øieblik, da Prindsen af Wasa, som bekjendt, har protesteret imod Kongens Thronbestigelse, kan uden al Tvivl, betragtes som et Svar, og vistnok det meest passende, paa denne Prindsens Protest. - Sverrig har nu faaet et tildeels nyt Ministerium, til hvilket Nationen synes at sætte godt Haab. Statsraaderne Lovisin, Heurlin og Grubbe have nemlig taget deres Afskeed, og i deres Sted er General-Lieutenant, Over-Post-Directeur Peyron udnævnt til Statsraad og Chef for Landforsvars-Departementet, Major Silverstolpe til Statsraad og Chef for EcklesiastikDepartementet, Statssecretair Nordenfalk og Brugspatron Jonas Wærn til consultative Statsraader. – J det engelske Blad "Times" læstes nylig en Artikkel om Sverrigs og Norges afdøde Konge, Carl Johan, der heri kaldes en Fredsstifter; "thi – heed det – Europa har denne Mand mere at takke for sin Rolighed, end det veed af. Til disse gaadefulde Ord giver en Skrivelse fra Stockholm af 29de April følgende Commentar: Efter Juli-Revolutionens Udbrud i Frankerig vare de store Magter, Østerrig, Rusland og Preussen, nær ved at indgaae en Overeenskomst om, med væbnet Haand at gjenindføre den gamle Tingenes Orden i Frankerig; dog vilde de iforveien forvisse sig om Bistanden af Kong Carl Johans militaire Talenter, og opfordrede ham derfor til at tiltræde det intenderede Forbund. Paa denne Opfordring gav Carl Johan imidlertid et Svar, der skal have været et sandt diplomatisk Mesterstykke og hvori han af de kraftigste Grunde fraraadede Planen, der da heller ikke kom til Udførelse.
Viborger Samler, 1844-06-01
J et af Bladene i Christiania har en Jndsender, der kalder sig Aug. Arclander, ladet indrykke en meget varm Opfordring til de norske Studenter om at forene sig til en Kjøbenhavnsreise."
Viborger Samler, 1844-06-01
Jndenlandske Efterretninger.
Viborger Samler, 1844-06-01
Kjøbenhavn. Det kongl. Rescript af 25de f. M. angaaende Embedsmænds Gageforskud, er saalydende: "Da Ansøgninger om Gageforskud blive alt hyppigere og hyppigere, og da ei alene Vore Finantser paa denne Maade have maattet afsee meget betydelige Summer af de aarlige Jndtægter, men Vi derhos ansee det for tvivlsomt, hvorvidt Anvendelsen af deslige Forskud i Almindelighed er saadan, at de blive Modtagerne til virkelig Nytte og at saaledes Vor landsfaderlige Hensigt opnaaes, saa ville Vi for Fremtiden med Hensyn til Ansøgninger om Gageforskud have lagttaget: 1) Samtlige Vore Collegier ville Vi have bemyndiget til at bevilge de under dem sorterende Embedsmænd et Qvartals Forskud af deres Gagers aarlige Beløb, men alene forsaavidt dertil, navnlig i de Ansøgendes Personlighed og Embedsførelse, findes tilstrækkelig Anledning, og da mod Tilbagebetaling i de 4 næste Qvartaler. 2) Ansøgninger og større Forskud og om længere udsatte Tilbagebetalingsterminer, der forøvrigt kun under særdeles Omstændigheder og mod nærmere bestemmende Sikkerhed, saasom i Livsassurancepolicer, kunne ventes bevilgede, indsendes til det Collegium, under hvilket Supplicanten nærmest forterer, for ledsaget af sammes Betænkning at tilstilles Vor Finantsdeputation, der i en samlet Forestilling hver Maaned har at forelægge Os dem til allerh. Afgjørelse. 3) Saalænge tidligere bevilgede Forskud ikke ere tilbagebetalte, kunne Vedkommende ingen nye Forskud vente bevilgede. 4) Paa Pensioner og Vartpenge bevilges ingen Forskud. Hvilket Vi saaledes ville have VorFinantsdeputation tilkjendegivet til egen allerunderdanigst Efterretning og videre foranstaltede Bekjendtgjørelse."
Viborger Samler, 1844-06-01
Den første Forestilling af Hr. Müllers Academie for levende Billeder blev given den 27de De om Aftenen for et ikke synderlig stort Publicum. Aarsagen til at Besøget den første Gang ikke var talrigere, maa deels søges i, at et Rygte, der imidlertid har viist sig som aldeles falsk, har været udspredt, at Forestillingerne skulde være mindre decente, og deels deri, at Priserne vare ansatte altfor høit. Hvad derimod selve de fremstillede Billeder angaaer, da vare de meget tilfredsstillende, og enkelte af dem fortrinlig heldige; Nr. 1 "Bachantinden vandende sit Panther, blev endog forlangt gientaget. Ethvert Billede bevæger sig, medens det fremstilles, meget langsomt rundt, man faaer saaledes Leilighed til at see det fra alle Sider og i alle dets Former, og alt som det viste sig smukt og gribende, lød stærkt bifald fra det tilstedeværende Publicum der for en stor Deel bestod af Kunstnere og andre Kunstforstandige. (Bl. Td.)¬
Viborger Samler, 1844-06-01
Der er neppe længere Tvivl om, at Dr. Hjaltelins udstædte Jndbydelse til Anlæget af en Vandeuur-, Brønd- og Badeanstalt i Dyrehaven vil komme istand; thi den 24de Dr. var der allerede tegnet henimod 500 Actier, saagodt som alle af kjøbenhavnske Deeltagere. Med 800 Actier begynder Jndbyderen at iværksætte Planen, Ved den Bevilling, som i denne Henseende er tilstaaet Dr. Hjaltelin, er et meget betydeligt Stykke af Jægersborg Dyrehave, omtrent 23 Tdr. Skovland, der udgjør et af de allersmukkeste Partier langs med Strandveien, af Hs. Majestæt dertil indrømmet ham til bestandig og fuldkommen Raadighed. For at fremme Planens hurtige Realisation har Dr. Hjaltelin besluttet, i Faveur af Actionairerne aldeles at rendneere paa den i Planen først gjorte Forbeholdenhed, efter visse Aars Forløb igjen at udløse den af Actionairerne indskudte Capital. (Kbhvnsp.)J "Berl. Tid." læses en Artikkel, hvori der foreslaaes, at beskatte Rapsudførselen, istedetfor at forøge Landskat ten." Forfatteren er Hr. Procurator Holm i Odense.
Viborger Samler, 1844-06-01
Som bekjendt skal Bjørnsholm, det sidste af de kgl. Godser i Jylland, som Statsgieldskassen i den ulykkelige Periode en Snees Aar tilbage maatte overtage for resterende Renter og Afgifter, nu sælges ved offentlig Auction. Bjørnsholm eiedes dengang det opgaves, af den nu adlede og til Kammerherre creerede, saa bekiendte Hr. Mylius, som nu, hvad der forekommer os hartad utroligt, atter paany skal have ifinde at kjøbe det. Maaskee feile vi, men vi see dog ikke rettere, end at det idetmindste for Moralens Domstol vilde være høist anstødeligt, om denne Mand, der, som insolvent for det samme Gods, tidligere tvang Staten til med stort Tab at overtage det, og som for dette og andre Tab formodentlig endnu stedse staaer eller burde staae debiteret personligt i Statens Bøger, skulde have Dristighed nok til atter at præsentere sig som den, der er i Besiddelse af den fornødne contante Capital og Vederhæftighed til at gjøre dette Kjøb af et Par Tønder Gulds Betydenhed. Vi ønskede i ethvert Fald baade for Statens, Statsgjeldsdirectionens og Hr. Mylius's Skyld, at han dog idetmindste først vilde erklære sig offentlig deels om Forholdet med hans tidligere Gield og Opgivelse af Bjørnsholm, og deels om Sammenhængen med hans øvrige tidligere Gieldsmellemværende med Statskassen, og navnlig at han i sin Tid fik sat igjennem, at man paa Aagaard, hvis umiddelbart foregaaende Eierinde maatte opgive den, fordi man nægtede hende en Prioritet i den af 30,000 Rbd., betroede ham Statslaan af over det dobbelte Beløb, hvoraf Statskassen udentvivl meget snart efter tabte den rigelige Halvdeel. Det forekommer os i den almindelige Credits og i den offentlige Morals ueftergivelige Jnteresse, at han tilholdes uden Henstand at afgjøre denne Gjæld. (Fædrel.) – Kammerherre, Mylius er for Tiden Herre til Lystrup og Kattrup i Sjælland, Rønningsgaard i Fyen og Estruplund i Jylland. Man siger at han samler til et Baroni.
Viborger Samler, 1844-06-01
Høiesteret har i Løbet af forrige Uge paakjendt en Sag mod Kjøbmand og Lieutenant C. W. Bechmann, der i sin Tid vakte endeel Opsigt i Handelsverdenen, og hvis Sammenhæng var følgende: For et Pengelaan, contraheret for c. 10 Aar siden mellem Grosserer Fangel og Centralkassen, havde Førstnævnte pantsat 29 Oxhoveder og 8300 Bout. forskjellige Vine samt 14 Piber Druebrændeviin, hvilket Alt beroede under Fangels og Centralkassens Laas. Ved en Undersøgelse ifjor af Toldvæsenet befandtes det, at næsten samtlige Oxhovder vare fyldte med Vand og Bouteillerne enten tomme eller fyldte paa samme Maade. Kun Bechmann, der havde Parternes Tillid, havde stundom havt Nøglerne, for at have Eftersyn med Vinene. Mod ham blev der altsaa anstillet Undersøgelse, og det blev oplyst, at han, ved Hielp af forskjellige Personer havde aftappet den Viin som var pantsat til Centralkassen, at han derefter havde fyldt Oxhovederne &c. med Vand og solgt Vinene til Forskjellige, tildeels i Fangels Navn og til dennes Handelskunder. Tiltalte har vel paastaaet, at saadant var skeet efter Fangels Ordre, hvilket denne har benægtet, men han har dog vedgaaet ogsaa til egen Fordeel og Fangel uafvidende at have tilvendt sig af bemeldte Vine, som han vidste vare pantsatte til Centralkassen; ogsaa er det oplyst, at han uden Fan gels Vidende har paa dennes Creditoplag ladet overføre Vare fra andre Kjøbmænds Creditoplag, hvorfor da disse betalte ham Tolden, som han selv beholdt. Høiesteret har stadfæstet Hof= og Stadsretsdommen, hverved Tiltalte var dømt til 1 Aars Forbedringshuusarbeide. (Bl. Td.)
Viborger Samler, 1844-06-01
Kjøbenhavn har nu Udsigt til at erholde en væsentlig Forskjønnelse mod Søsiden, idet Borgerrepræsentantskabet har anbefalet et af Commandeurcapitain Zahrtmann, indgivet Forslag om at forlægge den Bro, som nu fører fra Toldboden til Nyholm, hen til Garnisonspladsen, og at borttage ganske den gamle Bro, saaledes at Jndløbet bliver frit indtil der, hvor den ny Bro anlægges. Derved vil der ogsaa vindes Plads til Anlægget af den ny projecterede Toldbodtrappe. Denne Sag om en ny Toldbodtrappe hører eller til de ikke umærkelige. Den blev i Februar Maaned d. A. for første Gang forelagt Communalbestyrelsen til Betænkning af General-Toldkammeret, og allerede efter tre Ugers Forløb erindrede Kammeret om denne Betænkning; Borgerrepræsentationen blev naturligviis vred over denne Erindring og gav, som af de offentliggjorte Forhandlinger erfaredes, et skarpt Svar, og nu skal man af Acterne være kommen til Kundskab om, at denne Sag har været omtrent 40 Aar under Behandling. (O. Th. Av.)
Viborger Samler, 1844-06-01
Altona, den 28de Mai. Den franske Gesandt ved det kgl. danske Hof, Baron de billing, er med sin Familie afreist herfra til Kjøbenhavn. Denne udmærkede Diplomat, der med megen Ære har repræsenteret sit Hof i Ægypten, Constantinopel, Spanien og Neapel, tog her alt Seeværdigt i Øiesyn; den skjønne Egn ved Elben behagede ham i udmærket høi Grad; ogsaa vandt de militaire Indretninger paa den her stationerede kgl. danske Skonnert Elben, hans særdeles Bifald, hvorhos han tillige taknemmelig erkjendte Equipagens Beredvillighed, hvormed den førte ham hans Familie imøde, da nemlig Dampbaaden "Paris", ifølge Telegraphens Beretning, havde maattet kaste Anker hiinsides Schulau paa Grund af Elbens Forsanding. At en saadan Forsanding i Nærheden af 2 store Handelstæder kunde finde Sted, var denne meget bereiste Herre meget paafaldende.
Viborger Samler, 1844-06-01
Handels-Efterretninger. London, den 21de Mai. Tørken vedbliver med kolde Nætter. De østlige Vinde hindre Tilførsel Hvedepriserne vel faste, men Omsætningen ubetydelig, i Byg var Handelen levende, Priserne 6 d. a 1 sk. høiere; Havrepriserne faste. Hvedetolden 17 sk.
Viborger Samler, 1844-06-01
Gjennemsnitspriserne for Ugen, der endte den 17de Mai. Hvede, 55 sk. 10de, Byg, 31 s. I d.; Havre, 21 s.; Rug, 31 a 2 d.; Erter, 31 S. 8 de Nationalbank=Actier noteredes i Tirsdags paa Kjøbenhavns Børs til 125 3/4 a 125 Rbd. i r. S.
Viborger Samler, 1844-06-01
Odense, den 28de Mai J Løverdags afholdt de forenede Communalbestyrelser for Odense og Nyborg et Møde paa Odense Raadhuus i Anledning af Jernbanesagen og afholde i samme Anledning et lignende Møde idag, til hvilket man tillige har indbuden Communalbestyrelsen for Assens. Nogle af Odenses driftigste Handlende have alt tegnet sig som Actietagere for ikke ubetydelige Beløv. (Hp. Av.)
Viborger Samler, 1844-06-01
Døde. Kjøbenhavn: Vexelmægler Jacob Wulff Behrens, 50 Aar; Enkefru Justitsraadinde Jngeborg Marie Clasen, Fuhmann, 90 Aar; kgl. pensioneret Havnecontrolleur Christian Stæger, 79 Aar; Enkemad Anna Sophie Colding, f. Føns, 65 Aar; Bundtmagermester Augustin Barnewitz, 75 Aar; Enkemad Marie Elisabeth Thers, f. Simon, 63 Aar; Fru Sophie Louise Ringbeim, f. de la Moth; Jfr. Jørgine Nordberg: Urtekræmmer B. Høegs Enke, f. Schmidt; Snedkermester Ludv. Ang Pengel, 40 Aar; Hans Carlsen Holm, 58 Aar; Johanne Juliane Wilh. Orth. 37 Aar; Christiane Rasmussen, f. Jacobsen, 49 Aar; Skomagermester J. C. Müller, 75 Aar; Skibscapitain Hans Andreas Krack, 54 Aar; Kammager Neitmanns Hustru, Dorthea C. Linderod; Urtekræmmersvend H. J. Hansen, 22 Aar; Emilie Bentzen, 27 Aar; Oline C. Haundrup, 15 Aar. - Nærumgaard; Forhenv. Oberstlieutenant i fransk Tjeneste, Joseph Flairieux– Stege paa Møen. Regimentschirurg Mathias Smith, Mackeprang, 76 Aar. – Slagelse: Frederikke Henriette Fischer, f. Klemme, 59 Aar. - Hamborg: Legationsraad Christopher Lauriz Jæger.
Viborger Samler, 1844-06-01
Copulerede i Kjøbenhavn: Kammerjunker F. v. Benzon, (af Christiansdal ved Odense) og Frøken H. Linde.
Viborger Samler, 1844-06-01
Jmorgen prædiker i Domkirken Hs. H. Hr. Stiftsprovst Ursin; i Søndresogns Kirke Hr. Pastor Hindberg.
Viborger Samler, 1844-06-01
AVERTISSEMENTS. Da vi have bragt i Erfaring, at vor Plan om Oprettelsen, af et Provindsconvent for Jylland har fundet Gjenklang hos mange af vore Brødre her i Jylland, og da vi derfor tør nære det faste Haab, at ret mange af dem ville forene sig med os til at faae et saadant bragt istand, saa tillade vi os herved at indbyde dem af Jyllands Geistlige, der have Jnteresse for Sagen, til et Møde i Viborg, Onsdagen den 26de Juni d. A. Forhandlingerne, der begynde Kl. 10 Formiddag, aabnes med at fremlægge og discutere en Plan for det paatænkte Convents hensigtsmæssigste Jndretning og Virksomhed; hvornæst de Sager, der ved dette foreløbige Møde anmeldes til een af os Undertegnede, ville blive forhandlede i den Orden, som det af det samlede Convent bestemmes. Mødestedet vil nærmere behageligen kunne erfares hos Hr. Pastor Hindberg i Viborg.
Viborger Samler, 1844-06-01
J Conventerne for Nørvangs Torrild og Hammerum Herreder, den 21de Mai 1844. V. Birchedahl. L. Blædel.
Viborger Samler, 1844-06-01
Nye Sager. Bloch. Lærebog i den christelige Religion efter den Lutherske Bekjendelse. 36 s. Stilling. Den moderne, Atheisme eller den saakaldte Nedhegelianismes Conseqvenser, 84 s. C. Kabell. Forslag til en forbedret Vandforsyning og Græsskyldning. 48 s. Paludan Müller. Dryadens Bryllup, et dramatisk Digt. Thomas Moore, Epicuræeren, oversat af J. C. Magnus. K. F. Aliborg. Konstudstillingen i 1841. 64 s. P. C. J. Rasmussen, Bibelhistorie for Almueskoler, 26 s. Mumme. St. Knuds Kirke i Odense, dens Bygning, Monumenter og andre Mærkeligheder. 12 Mk. Helveg. Det christelige Liv fremstillet i 8 Prædikener og en Vielsestale holden over de foreskrevne Texter fra 410 Søndag efter Trinitatis. 80 sk. og faaes hos P. C. Kabell.
Viborger Samler, 1844-06-01
Udkommet er: Lithographeret Portrait Biskop Øllgaard, udført efter Rademachers Tegning i det Bærentzenske Jnstitut. Paa fineste chinesisk Papir, 1 Rbdlr. Prøve=Exemplar forefindes hos Kabell, der tillige modtager Bestilling paa forskjellige Slags Rammer fra 7 Mk. til 4 Rbdlr.
Viborger Samler, 1844-06-01
Bekjendtgjørelse. Herved bekjendtgjøres, at ifølge allerhøieste Forordning af 24de April d. A., skulle Tallotterietrækningerne fra 1ste Juli af finde Sted i følgende Orden: Den Altonaer 1442de Trækning den 2den Juli, 1443de - 13de August, 1444de - - 24de September, 1445de 5te November, 1446de – – 17de December.
Viborger Samler, 1844-06-01
Den Kjøbenhavner: 1575de Trækning den 16de Juli, 15de 27de August, 1577de 8de October, 1578de - - 19de November, – 31te December. 1579de Den Wandsbecker: 1395de Trækning den 30te Juli, 1396de - - 10de September, 1397de - - 22de October, 3die December. 1398de Altona, den 21de Mai 1844. Den Kgl. General=Lotto-Direction. Skriveri, hvortil der ikke udfordres juridiske Kundskaber, besørges correct af C. Krogh.
Viborger Samler, 1844-06-01
Tvende meublerede Værelser, beliggende i Nærheden af Stænderhuset, anvises fra Adressecontoiret tilleie i forestaaende Stændertid.
Viborger Samler, 1844-06-01
Java Caffe, havarerede, men dog gode og velsmagende, kan faaes A. W. Sandberg. for 12 s. pr. Pd. hos Levring Vestergaard i Levring Sogn, Lysgaard Herred, af Hartkorn gammel Matricul 4 Tdr. nye Matricul 4 Tdr. 5 Skpr. 1 Fdkr. 1/5 Alb. Ager og Eng, bliver efter Vedkommendes Begjæring stillet til Bortsalg ved en eneste Auction, som afholdes i Gaarden selv Tirsdagen den 18de Juni førstkommende om Formiddagen Kl. 10. Gaarden ligger i en smuk Egn, midt i sin Mark, derefter Opgivende har et Areal af omtrent 50 Tdr. Land Ager og Eng, tjenlige til al Slags Sæd, og Beboelsesleiligheden, er indrettet til en Familie udenfor Bondestanden. Af Besætning holdes paa Eiendommen 2 a 3 Heste, 12 a 14 Køer, foruden Ungavæg og Faar. Conditionerne for Salget ligge til Eftersyn paa Gaarden selv 8 Dage forinden Auctionen. Lysgaard og Hids Herreders Contoir. Dalsgaard, den Efter Constitution 29de Mai 1811. Hillerup. Al Dødsboet efter Smed Niels Wilhelm Døllerup i Dag er sluttet og at 12te Ugersdagen saaledes indtræffer den 20de August d. A., til hvilken Tid Udtælling efter Repartitionen vil skee, hvis Appel af samme ikke forinden bliver iværksat, bliver herved bekjendtgjort. E. Selmer. Viborg, den 28de Mai 1844. (Hermed følger Tillæg.) Stifts-Tidende.
Viborger Samler, 1844-06-01
Tillægs-Blad til Viborg, Novaanerne. Aarsagemann
Viborger Samler, 1844-06-01
Jndenlandske Efterretninger. Landsoverretten har i denne Tid optagen tildoms en særdeles mærkelig Sag, nemlig mod den saakaldte Torsdagsdoctor, en fyensk Bondedreng, Lars Larsen, hvis Ny var saa stort, at Folk i Hundredeviis strømmede tilham, endog fra Jylland, for hos ham at søge Hielp mod de meest forskjelligartede Sygdomme, og om hvis Mirakel cure der er bleven afgivet en Mængde fordeelagtige Attester. Endeligen blev Mirakeldrengen anklaget og anholdt, og en Justitsaction anlagt imod ham for Qvaksalveri, Bedrageri og Udbredelse af Overtro. Af denne Sags Acter, ere følgende Data uddragne: Lars Larsen, født den 6te October 1826, er 7de Søn af Forældre, der ikke have havt nogen Datter, og paa Grund heraf var det en almindelig Mening, at han maatte være i Besiddelse af overnaturlige Evner til at helbrede Sygdomme, uden Brug af Medicin. Alt fra hans spædeste Barndom begyndte man derfor at søge Hjelp hos ham; hans Methode var i alle Tilfælde følgende: Naar han havde faaet opgivet, hvor Patienten følte Smerter, bestrog han det lidende Sted nedefter med Haanden, som han iforveien havde dyppet i Jord, hentet fra Kirkegaarden i det Sogn, hvorCuren foretoges, og under Strygningen fremsagde han for sig selv følgende Formular: "Det Saar i Jesu Side blev lægt, det hverken kløede) eller sviede, saa skal og det Onde, som her er sat, hverken kløe eller svie, men blive sundt igjen, som det tilforn har været." Denne Behandling gjentoges 3 Torsdage efter hinanden, hvoraf han havde sit Navn. Hvorledes han har lært denne Cuur, kan han ikke mindes, dog troer han, at han skylder en Lars Smed sin Viisdom, thi han veed af Tradition, at denne Mand kom til ham, da han ikkun var 2 Aar gl., og bad hans Moder om, at Barnet maatte bestryge hans syge Been, som derefter virkelig var kommet sig. Moderen har forklaret, at kort efter at Smeden havde gjort hende bekjendt med Barnets helbredende Egenskaber, havde hun drømt de anførte Ord, og siden lært Drengen dem, idet hun tænkte, at dersom Sønnen derved kunde skaffe syge Mennesker Lindring, saadant jo var hendes Pligt imod disse. Tiltalte havde aldrig forlangt Betaling for sin Hielp, men naar Nogen gav ham en Gave som et Beviis paa sin Erkjendtlighed, tog han derimod. Omtrent 30 Personer havde efter Sagens Anlæg paa det bestemteste bevidnet, at de vare blevne helbredte af Tiltalte, og Flere af dem have endog beediget deres Udsagn. Blandt disse var Hannibal W. F..., der formedelst Brystsyge havde været saa afkræftet at han ikke kunde gaae, men da han var bestrøget 3 Gange af Lars Larsens Haand, hvorved han havde følt en sviende Fornemmelse inde i Brystet, som dog strax gik over, var han bleven saa rask, at han selv kunde springe af Vognen og gaae hvor han vilde. Denne Mirakeldreng eller saakaldte Torsdagsdoctor er af Underretten bleven idømt 3 Gange 5 Dages Fængsel paa Vand og Brød.