Kiøbenhavns Postrytter, 1797-12-11
Efter Sigende, vil Hertugen af Modena ikke tiltræde Regieringen af Breisgau, der gives ham til Bytte for hans Hertugdom, og hvor man protesterede mod Byttet, men afstaae det til sin Datter og Svigersøn, Erkehertug Ferdinand, og selv ende sine Dage i Fred i Venedig. Det Rygte, at de keiserlige Tropper alt skulde være indrykkede i bemeldte Stad, ere for tidlige. Det venetianske skal besættes meget stærkere, end man i Begyndelsen havde havt i Sinde; og Erkehertug Carl skal være Statholder derover. (De engelske Tidender giøre sig lystige over Keiserens Forehavende igien at oprette, eller ophielpe Jesuiterordenen, og foregive, han vil betiene sig af dens Raadførsel til at forsvare sin jacobinske Fred). 6 Snodu lig 200 mod Venedig, den 17de November. Man fortæller, at General Terzy skal rykke ind her den 25de, dog er det at formode, at dette ikke skeer, før her kommer Efterretning, at Fredstractaten er ratificeret. Serrurier har lukket Democraternes Club, og ophævet Municipalitetets Møder, i hvis Sal ogsaa Logerne alle ede ere nedbrudte. Overofficererne ved vore Linietroper ere afskeedigede, og mange af de hæftigste Demorater bragte som Fanger til Mestre. J en af hans ye Proclamationer har han befalet, at ingen uden om, der høre til den keiserlige Charge d'Affaires Huus raae bære den keiserlige Cocarde, og Fruentimmerne igen hvide Fiedre, da der kom Klammerie mellem om, der bar, og dem, der ikke bar disse Partietegn. Ogsaa Nationalgarden maatte lægge sin Uniform, for ikke at mishandles, og vil den ikke meere giøre Tieneste, paa Grund af den nu snart tilligemed den venetianske Nation vil være ophævet. Den 26 100 og af an har nyde lom aabnes an J en tredie Proclamation har han formanet Jndaanerne at yde de anordnede Paalæg, som de hidtil Had til Democratiet ikke have betalt (!) en ny ud mod Mayland, den 17de November. Det hedder, ogsaa den cisalvinske Republik skal give sit Contingent til Armeen mod Engelland. General Buonaparte har forvisset Genueserne om deres Uafhængighed. Men paa samme Tid har den genuesiske Gesandt, Borger Lupi, skrevet hiem, at, saafremt der forefaldt nye indvortes Uroeligheder, torde Republikens Jntegritet og Existents staae Fare. 200 Saadan paa var afmalene paa har Madrid, den 10de November. Langt fra, at vort Hof skulde nærme sig til Engelland, er det sindet at bevilge de franske Tropper Giennemmarchen til Portugal, saafremt dette Land ikke efter de nye Betingelser, giør Fred med Frankerig. 21de i 1 Aar nydt andre paa Brüssel, den 24de November. Troppecordonnen fra Sas van Gent til Dünkerchen er nu virkelig drager. Alle fra Rhindredderne uafladelig hidkommende Tropper ere bestemte til denne Deel af vore Kyster, hvorhen ogsaa 12 Batailloner marchere giennem Lütticher, Landet. Ved Dunkerchen staae alt 6000 Mand. De til Borger Muskyns Expedition bestemte Canoneerchloupper og andre Fartøyer, der siden afvæbnedes, skul igien i største Hast i Stand sættes. Lefevre skal cormandere paa Flanderns Kyster. Den engelske Arme skal overalt bestaae af tre Corps, hvoraf eet skal sta i det forhenværende Bretagne, eet i det forhenværede Normandie, og eet ved Dünkerchen. Af hver Dii sion af Tydsklands og Jtaliens Armeer skulle 100 Fievillige og to Officerer af de modigste udkaares, og ad giøre et udsøgt Corps bestemt til den første Landgang Engelland. og godning, anannem dom og London, den 28de November. Den 24de aal nede Ministeren sin Budget i Underhuset, og gav et Ul kast af næste Aars Bekostninger, og Midlerne at bestride dem. Udgifterne anslog han til 25 1/2 Mill. Pd. St. hvortil han havde 3 1/2 Million af Land-Malt-Paalægge ogsaa vilde Banken giøre ham et Forskud af 3 Million (hvilket han midlertid ikke endnu havde spurgt om H. behøvede altsaa endnu 19 Mill.: den sædvanlige Ma var et Laan; men han vilde ikke gjerne forøge National gielden med saa stor en Capital, i det Øieblik, da Fienden gjorde sit Angreb mod vort Funderings System, han vilde altsaa foreslaae et Middel, som ved de nyere Finantscoperationer var uden Exempel, og som i det mindste i hundrede Aar (altsaa omtrent siden sidste Revolution) var Parlamentet og Landet ubekiendt; dette var at hæve 7 Millioner ved at fordobble, eller forhøye de nærværende Paalæg, og kun giøre et Laan paa 12 Millioner. Han viiste omstændeligen, hvad Landet tabte ved sine Laan (4) og hvad der altsaa blev vundet ved Paalæg, som, han forsikkrede, egentlig kun skulde træffenden bemidlede Classe, skiøndt han regnede 1 Million for dem, der ikke kunde bære Paalægget, men dog undsaae sig ved at undslaae sig derfor og skildrede forresten Engellands Fare saa skrækkelig, at han reent ud sagde, det kiæmpede nu ikke for sine Fordele, men for selve sin Tilværelse. J Parlamentet fandt han kun liden Modstand, Tierney og Nicholls af Oppositionen vare de eeneste, som talte imod ham; John Sinclair, som havde anmældt, at vilde forlange, at Skattecommissairerne og Oppebørselsbetienterne skulde kaldes for Skranken, at erklære, om disse Forhøyelser vare giørlige, tog sit Forslag tilbage, efter at have læst den franske Proclamation; hvilken Grund Pitt ikke var fornøyet med Deshaardere tale de engelske Blade derimod, nogle sige, det er den gjenneste Vey til at fremme en Revolution i Engelland, andre fortælle, at en Skattebetient i sin Sognekirkes Sacristie høytidelig har nedlagt sit Embede, for ikke at være Folket Vidne til den Elendighed, dette vil afstedkomme. skal være meget misfornøyet. Paa Capmældes, at Landboerne der have begyndt at vise sig misnøyede med den engelske Regiering, og at de afskiære Staden alle Levnetsmidler, saa at Garnisonen lider Mangel, ligesom man og skal have taget et hollandsk Skib, der bragde dem Vaaben og Anførere til en Opstand. Derimod vil man fra Domingo have Efterretninger, at 16000 Spanier have tilbudet sig at forene sig med de engelske Tropper, og at man i Følge heraf har opgivet det Forehavende at drage disse derfra. Ogsaa taler man stærkt om Privatfred mellem Spanierne og Engelland, og fortæller, at alt Lord St. Vincent, da han bloqverede Cadix, skal have modtaget, skiøndt ikke givet – Beviser paa dette fredelige Sindelag; da hans Flode skal være blevet saa rigelig forsynet, som den kunde lagt i en Vennehavn. Saa sige og de nyeste Breve fra Gibraltar, at Spanierne have forladt Linien ved St. Roch, og at Fiendtlighederne ere til Ende. Andre sige, at Campoformido Freden har givet disse Ting en anden Vending. loniParis, den 29de November. Planen til Landgangen paa Engelland er udkastet og besluttet. Den skal udføres ved Hielp af den bataviske og spanske Søemagt. Truquet, Exsøeministeren, skal gaae til Madrid, at skynde paa, at de spanske Krigskibe forene sig med de franske. Landgangen synes at skulde skee i Martio, og de dertil bestemte Tropper afgaae fra sex Havne, Dunkerchen, Sanct Vallery, Bologne, Calais, Dieppe, og Havre. En heel Deel beqvemmere kom vi til det, hvis vi efter Borger Thiloriers Forslag kunde sende Armeen over ved Luftballons; men Directoriet skal ikke have nogen Troe til dette Luftprojekt. En Borger Chevalier har opfundet et Slags uslukkelige Raqvetter, hvor man med een kan stikke Jld i et heelt Huus. Han har tilbudet Directoriet denne ødelæggende Hemmelighed, at giøre Brug deraf mod Engelland. Bernadotte har i en Tale til sin Division allerede givet den Anviisning paa alle de engelske Guineer, ligesom Buonaparte har propheteret sin, at den i de næste to Aar endnu vil have gjort større Ting, end i de tvende foregaaende und naad) J det indre er det uroeligt, ikke at tale om de hyppige Røverier, vil man og have opdaget Planer til at oplive Chouannerne og Vendekrigen. Mellem Magthaverne siges at være Uenighed, angaaende de forestaaende Valgforsamlinger til at besætte de til næste Pratrial ledig blivende to Trediedele af Raadene. En Boghandler Maret er hæftet, fordi han solgte anstødelige Skrifter.