JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1835-12-31
Udenlandske Efterretninger. Den franske Pair, Vicomte Laine er d. 17de Dec. ved Døden afgaaet i Paris. J. des Debats holder ham en Lovtale som en stor Borger og Taler og tillige som en Mand af simple og dydige Sæder. Han fødtes i Bordeaux i Aaret 1767 og efterlader ingen Børn, men kun en Broder og to Brodersønner, hvoraf den Ene er Capitain i Marinen, den Anden fransk Consul i Liverpool. Den berømteste (?) Handling af den Afdøde er den af ham aflagte Beretning fra det lovgivende Corps's Commission til Keiser Napoleon, hvori de første frimodige Ord forekom, som man vovede at yttre til Despoten. (Denne berømte Handling, denne utidige saakaldte Frimodighed bidrog væsentligt til at vække Misfornøielse og indbyrdes Mistillid saavel hos Keiseren som hos Nationen i den høieste Fares Øieblikke, da en overlegen Fjende truede, og befordrede saaledes begges Fald.) Quoticienne forsikkrer, at den sædvanlige store diplomatiske Diner til Keiseren af Ruslands Fødsels dog ikke vil finde Sted i Aar. Jfølge UImpartil var der den 16de Decbr. ankommen en Coureer fra St. Petersburg, ifølge hvis Ankomst hyppige Meddelelser havde fundet Sted blandt Ministrene, og en Coureer var afsendt til Hr. de Barante i Berlin. (Denne er imidlertid allerede afreist til sin Post i St. Petersburg.)
Viborger Samler, 1835-12-31
Det stadfæster sig rigtignok, at Hertuginden af Berry er nedkommen med en Datter; men ikke, at denne Datter strax igien skulde være død. Moder og Barn befinde sig tvertimod Begge meget vel.
Viborger Samler, 1835-12-31
J Paris have nogle Personer benyttet sig af et ganske eget Middel til at indsmugle Olie i Byen. Det var nemlig lykkedes dem, i en temmelig lang Stræfning at anbringe Rør under Jorden. J disse gjød de den Olie, som de afgivtsfrit vilde bringe ind. Trods al Forsigtighed blev Bedrageriet dog opdaget.
Viborger Samler, 1835-12-31
Den sidste mahomedanske Pillegrims-Caravane, som drog til Mecca, blev underveis overfalden af Cholera, og da Folkene vare udmattede og leed Mangel paa Vand, omkom de næsten Alle. Caravanen bestod af ikke færre, end 40,000 Pillegrime.
Viborger Samler, 1835-12-31
Man siger, at der, i Anledning af det Uvæsen, som Pietisterne have drevet i Königsberg, over hele Preussen vil udkomme et Forbud imod Secterere.
Viborger Samler, 1835-12-31
Ved fortsatte Forhører og Undersøgelser er det nu bleven oplyst, at den Skildvagt, som havde Post ved Banken i Christiania den Nat den norske Mestertyv, Ole Høiland, begik det store Banktyveri, har staaet i Forbindelse med Tyven og tilstædt ham at gaae ind i Banken. Ligeledes er det lykkedes Politiet, efter Ole Høilands Betegnelse at finde det Sted i Grefsen-Aasen, hvor han underen Steen havde skjult 9 Pakker med Penge, hver paa 500 Spec.; altsaa et Beløb af 4,500 Spdl.
Viborger Samler, 1835-12-31
Jndenlandske Efterretninger. Under 24de December er udstædt følgende Rentekammer-Circulaire. "J Anledning af forskjellige, Tid efter anden, til Kammeret indkomne Andragender, hvori Eiere af Tiender have besværet sig over, at vedkommende Amtsforvaltere have for Afskrivningen af de paa Tienderne hvilende Skatter og Afgivter beregnet sig Skriverpenge, som for en ucomplet Jordegods, er af Kammeret nedlagt allerunderdanigst Forestilling, hvorefter det har behaget Hans Maj. Kongen under 13de Juni sidstl. allernaadigst at bifalde, at det ved Circulaire fra Rentekammeret maa tilkjendegives Amtmændene i Danmark til Bekjendtgjørelse for samtlige Vedkommende: 1) at ligesom de gjældende Anordninger og de Amts forvalterne for Skatters og andre Afgivters Afskrivning tillagte Skriverpenge ikke udtrykkeligen hjemle dem disse for Askrivning af Skatter eller Afgivter af Tiender, som saadanne, saaledes vil Hans Majestæt Kongen, for i Fremtiden at hæve enhver Tvivl om, hvorledes i saa Henseende bør forholdes, og i det det, hvad den forbigangne Tid angaaer, vil, med Undtagelse af de i det følgende nævnte Tilfælde, have sit Forblivende ved hvad i de forskjellige Egne har været Paris, allernaadigst have bestemt, at Skriverpenge indtil videre ikke maae beregnes med Hensyn til Tiender, hvad enten disse eies særskilte eller i Forbindelse med andet Gods; 2) at forsaavidt Kammeret i den forbigangne Tid for adskillige Amtsforvaltere har yttret den Formening at de maatte kunne oppebære Skriverpenge, som afucomplet Gods, af Tiender, naar disse eies sær skille uden Forbindelse med andet Gods og for Skatterne af samme føres en egen Conto ved Amtstuen, samt haves en særskilt Qvitteringsbog, da viser denne Bestemmelses hele Jndhold, at det kun er antaget, at de nysnævnte Skriverrenge kunde fordres i de Tilfælde, hvor alle de nævnte Betingelser vare tilstede, nemlig hvor een eller flere Tiender besaddes uden Forbindelse med nogensomhelst anden skalpligtig Eiendom i Amtstuedistrictet, og hvor der tillige for Tiende-Skatterne holdtes en egen Conto ved Amtstuen, samt havdes en særskilt Qvitteringsbogsaa at de nysnævnte, af Amtsforvalterne i den forbigangne Tid og navnligen fra Begyndelsen af Aaret 1833 opkrævede, høiere Skriverpenge ligesaalidet kunde tilkomme dem, naar een eller flere Tiender besaddes i Forening med hvilkensomhelst anden skatpligtig Eiendom, som for hver enkelt Tiende, naar flere Tiender, uden at besiddes tilligemed nogen anden skatpligtig Eiendom, havdes indførte i een og samme Qvitteringsbog; og 3) at vedkommende Amtsforvaltere have desaarsag deels at tilbagebetale de paagjældende Skatydere de Skriverpenge, som af et ucomplet Gods, hvilke de ifølge det Foranførte urigtigen maatte have oppebaaret for Afskrivning af Skatter og Afgivter af Tiender, deels at lade samtlige Skatydere, der ikke i den forbigangne Tid have været villige til at erlægge de nysomhandlede Skriverpenge, ukrævede for samme.
Viborger Samler, 1835-12-31
Foranstaaende anmode vi tjenstligen (Tit.) om behageligen at ville bekjendtgjøre for vedkommende Tiende Eiere, hvilke Sidste tillige maatte tilkjendegives. a) at forsaavidt Skriverpenge, som af ucomplet Gods, maatte fra 1ste Januar 1833 af dem være blevne erlagte efter Paakrav i nøiagtig Overeensstemmelse med den ovenfor under No. 2 ommeldte, tidligere yttrede, Formening, (i hvilket Tilfælde Tilbagebetaling ikke er paalagt Amtsforvalterne), da vil der, ifølge Hs. Majestæts dertil givne allerhøieste Tilladelse herfra foranstaltes dem anviist Godtgjørelse for disse saaledes af dem erlagte Skriverpenge; og b) at de Tid efter anden hertil indkomne Andragender angaaende den her omhandlede Gjenstand nu betragtes, som herved besvarede."
Viborger Samler, 1835-12-31
Det roeskildske Stænderblad No. 2226 er udkommet. J Mødet den 10de Decbr. anmeldte Hr. Kammerherre Wegener, at han fra Ringsted Klosters Godses Bønder har modtaget et Andragende om Fritagelse for Hoveriet in natura imod Erstatning i Penge, hvilket blev overleveret til Committeen i Sagen om Hoveriets Afløsning. Ligeledes anmeldte Jørgen Mathiesen at have modtaget ne Beregning fra Sognefoged Rasmus Hansen i Weuslinge over forrettet Veiarbeide, hvilken overleveredes til Committeen i Sagen angaaende Veiarbeidet. Kammerherre Reventlov forelæste Forsamlingen et Forslag til en Petition om en ny Lovbestemmelse, hvorved den ugifte Bondekarl, naar han har opnaaet en Alder af 25 Aar, befries for den ham efter den nugjeldende Lovgivning, ved Forpligtelse til at tagesast Tjeneste, paahvilende Jndskrænkning i hans personlige Frihed.
Viborger Samler, 1835-12-31
Spørgsmaalet om Nedsættelsen af en Committee til Overveielse af dette Forslag besvaredes med 36 Stemmer mod 29 benægtende. Ved et paafølgende Forslag af Grev Holstein at ansøge Kongen om ved den kongelige Commissair at henlede Nationalbankens Opmærksomhed paa flere Puncter af Bankens Regnskab, afslog Forsamlingen ligeledes med 36 Stemmer mod 28 Nedsættelsen af en Committee. Provst Birch foredrog et Forslag til Forbedring i Landsbyskolelærernes Kaar, til hvis Droftelse valgtes en Committee bestaaende af Biskop Münster, Grev Holstein, Grev Bille-Brahe, Niels Nielsen og Proprietair Neergaard.
Viborger Samler, 1835-12-31
Efterat nogle Petitioner i Mødet den 11te d. M. vare anmeldte, foretoges Sagen angaaende Udkastet til en Placat indeholdende nogle nærmere Bestemmelser med Hensyn til Anordningerne om den i Flandske Handel og Skibsfart og blev afgjort. Til at prøve et Andragende af Mechanicus Gamst om Ophævelse eller Modification af Placaten af 23de October d. A., der forbyder danske Haandværksvende at besøge Lande og Stæder, hvor Associationer og Forsamlinger af Haandværkere taales, nedsattes en Committee, bestaaende af Justitsraad Salicath, Proponenten og Etatsraad Hvidt. – J Møder den 12te Decbr. forelagde Præsidenten Etatsraad Treschows Ønske ikke at vælges til Medlem af flere Committeer, da han nu allerede deeltog i 11. Kammerraad Drewsen oplæste den yderligere Betænkning, som Committeen i Sagen om Optagelsespengenes Nedsættelse havde afgivet, hvorefter Sagen blev foreløbigen discuteret, og den endelige Behandling ansat til Tirsdagen den 17de December.
Viborger Samler, 1835-12-31
Viinhandler Hansen foredrog en ham fra Kbhavn tilstillet, og med 1227 Underskrifter forsynet, Petition om Stænderforhandlingernes Offentlighed. Efterat den Kongl. Commissarius og flere af Forsamlingens Medlemmer havde yttret sig i denne Anledning, besluttede Forsamlingen, med 56 Stemte mod 11, at udnævne en Committee til at tage ionen i Overveielse, hvorhos fastsattes, at Comm., m skulde bestaae af 5 Medlemmer, men Valget at i se udsattes til næste Møde. Viinhandler Hansen fremlagde endvidere tvende Petitioner og samme Gjenstand fra Odense og Nyborg. J næste Møde den 15de Decbr. anmeldte Kjøbmand Sidenius et lignende Andragende fra Nakskov, som han bad henviist til samme Committee. Til Medlemmer af denne Committee valgtes: Provst Birch, Viinhdl. Hansen, Procurator Haagen, Kammerh. Rosenorn-Lehn, og Grev Holstein. Referenten i den Committee, som har været nedsat til at undersøge de af Secretair Algreen-Ussing og Etatsraad Stenfeldt indgivne Forslag om Realskolers Oprettelse og Real underviisningens Fremme, Biskop Mynster, forelæste Committeens Betænkning, hvorefter Sagen første Gang blev discuteret, og den endelige Behandling ansat til Tirsdagen den 22de Decbr. –
Viborger Samler, 1835-12-31
No. 24 af Stændertidenden indeholder Afgjørelsen af Sagen angaaende den, Jnteressentskabet i Bryghuset ved Langebro i Kjøbenhavn tilkommende Valgbeføielse. Forsamlingens Betænkning lød: "Det Andragende, som Directionen for Bryghuset ved Langebro, har gjort om Valgbeføielse for Jnteressentskabet, kan ikke gives Medhold." –
Viborger Samler, 1835-12-31
No. 25 og 26 indeholde den høist interessante Motivering over Cancelliesecretair Algreen Ussings Andragende, betræffende Kjøbenhavns Fattigvæsens occonomiske Tilstand. Beretningen over Afgjørelsen af denne Sag følger.
Viborger Samler, 1835-12-31
J de holsteenske Provindsialstænders 23de Møde den 7de Decbr. forelagdes Forsamlingen af Præsidiet fire forskjellige Petitioner. Fremdeles vare følgende Forslag indløbne 1) fra den Deputerede Löck om en Revision af Fremgangsmaaden ved Auctioner; 2) fra den Deputerede Jargsdorf om en nærmere Bestemmelse af de Præsterne ved Anordning af 12te April 1763 tilstaaede Frikjørsler i Naadsensaaret, og fra den Deputerede d'Aubert angaaende Forfærdigelsen af Armatur, Munderings- og Klædningsstykker for det i Holsteen garnisonerende Militair af Professionisterne i samtlige haandværksberettigede Kjøbstæder og Leverancen af det Fornødne til hine Arbeider fra Fabriker og Manufacturer i Holsteen. - Endvidere vare indkomne: Commiteeberetninger over Lovudkastet om en forandret Bestemmelse i Børns Hjemrettigheder, over Forslaget angaaende Revision af Sabbathordenen, og Concepterne til Selskabets Meningsafsigelse over Lovforslaget om Skibsbyggeriet og Lovudkastet angaaende Majorennitetsterminen, hvilket Sidste strax antoges efter Præsidentens Andragende. Betænkningerne til Hs. Majestæt Kongen over Lovforslaget angaaende nogle Formyndervæsenet vedkommende Puncter, samt over Propositionen angaaende Gjenoprettelsen af det kielske Skolelærerseminarium oplæstes og antoges. Herpaa motiverede den Deputerede Löck sit Forslag om en Revision i Frikjørselerne; en Committee nedsattes bestaaende af Proponenterne, Dhrr. Rohmer, Grev ReventlowCriminil, Hr. Lang og Hr. Rossen. Herpaa foretoges den foreløbige Raadslagning over Hr. v. Halems Forslag og Jndførelsen af en almindelig Værnepligt. Sagen erklæredes efter nogen Discussion at være moden til den endelige Behandling. "Dagens Redacteur, Hr. Etatsraad Thaarup. fratræder fra 1ste Januar Redactionen af bemeldte Blad, og er samme igjen overtaget af kgl. Skuespiller Hr. Overskou, hvilket af det kgl. danske Cancellie er approberet. J Anledning af den til den danske Regjering indgivne Ansøgning om Tilladelsen til at anlægge en Jernbane mellem Hamborg og Lübeck, hedder det i Kieler Correspondent No. 95. "Det var det samme, som at Kongen af Danmark skulde give Nøglen fra sig til Øresunds Told, der aarlig indbringer henved en Million Speciesdaler. Hvad vilde man paa Hamborgs eller Lübecks Børs ansee den Kjøbmand for, som af en Anden forlangte Nøglen til hans Pengekasse, J Politik som i Handel gielder kun Fordeel mod Fordeel. Altsaa: Hvad kan Lübeck give Danmark til Erstatning for den forlangte Tilladelse?"¬
Viborger Samler, 1835-12-31
Paa Nytaarsdag prædiker i Domkirken til Høimesse; Hs. H. Hr. Biskop Øllgaard, Ridder af Dannebrogen og Dannebrogsmand. J Søndresogns Kirke: Hr. Pastor Ursin. Gudstjenesten begynder i begge Kirker Kl. 10.
Viborger Samler, 1835-12-31
Til Aftensang i Domkirken Hr. Pastor Johansen.
Viborger Samler, 1835-12-31
AVERTISSEMENTS. Hvor en god Gedeskinds Pelts er at faae tilkjøbs, anviser Bogtrykkeriet. Nybroe Kroe, beliggende ved Landeveien mellem Viborg og Skive, med den til samme hørende Kroholds Rettighed samt Ret til at hæve Bropenge for Passagen over Broen, er underhaanden at faae til Kiøbs naar man derom akkorderer med Eieren. Bygningerne, hvoraf Vaaningshuset er ganske nyt, ere vel vedligeholdte samt assurerede i den almindelige Brandkasse for 2720 Rbd. Sølv. Til Stedet hører circa 11 Skpr. Hartkorn med et betydeligt Areal deels leermuldet og deels mere sandagtige Jorder, hvori der i dette Efteraar er nedlagt 18 Tønder Rugsæd og til Foraaret kan faaes omtrent 8 Tdr. Byg og 30 Tdr. Havre foruden Kartofler og anden Sæd. Jorderne ligger tæt ved Stedet og Engene, hvorpaa der aarlig kan avles over 40 Læs godt Høe, grændser lige op til Stedets Hauge. En stor Deel af Jorderne ere merglede i Mergel findes i betydelig Mængde i en Banke ved Gaarden, hvorfra den er let at transportere. Bropengene udgjøre, det ene Aar med det andet, mellem 250 til 270 Rbd. og Vasen, ved Broen, skal vedligeholdes af Beboerne i de omkring liggende Sogne. Af Kjøbesummen kan 30000 Rbd. Sølv mod 1ste Prioritet blive indestaaende i Eiendommen mod lovlige Renters Svarelse i 5 Aar. S. Huus.
Viborger Samler, 1836-01-02
1836. No. 1. 64de Aargang. alene privilegerede Kongelig allernaadigst Viborger Samler. Forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdømmene. 2den Januar. Løverdagen den Redigeret af E. Nerenst, trykt og forlagt af A. P. Dons.
Viborger Samler, 1836-01-02
Oversigt over 1835. Hed Aarets Udgang er ingen væsentlig Forandring indtraadt i Europas Tilstand. Keiser Frants's Død har intet Skaar tilveiebragt i de store østlige Magters Principer, og den venskabelige Sammenkomst med Keiser Ferdinand i Toplitz og Prag har givet Europa Vished om den mellem de store Monarcher herskende Enighed, Det belgisk hollandske Spørgsmaal er nu som for uafgjort, og Holland bærer endnu stedse ene Byrden af den uhyre Statsgjæld, hvoraf omtrent Halvparten efter den londonske Conferences Beslutning ved en desinitiv Afgjørelse skulde gaae over paa Belgien; det spanske Spørgsmaal er mere indviklet end nogensinde, og i Orienten er Stillingen den samme, da den europæiske Diplomatik har afholdt Storherren fra at benytte den Forlegenhed, hvori Nederlaget i Hedschas, Opstanden i Syrien tilligemed Pest og Cholera have sat Ægyptens Vicekonge. Saaledes hersker endnu stedse Fred i Europa, fra alle Sider giver man hinanden de varmeste Venskabsforsikkringer, og dog staae alle Hovedmagterne stærkt rustede, for at møde muligt indtræffende Tilfælde, og Undersaatterne sukke under Trykket af de Byrder, som en slig Tilstand uundgaaeligen maa medføre.
Viborger Samler, 1836-01-02
En høist interessant Plads i det afvigte Aars Historie indtager Spanien. Allerede den 18de Jan. udbrød i Hovedstaden en Opstand af det 2det lette Jnfanterieregiment, og Regjeringen saae sig i den Nødvendighed at indgaae en Overeenskomst med disse Tropper, hvorved de forpligtede sig til at forlade Hovedstaden. En Følge heraf var Krigsministeren Llanders Fald, i hvis Sted Valde udnævntes til Krigsminister og Høistcommanderende for Nordarmeen. Da han her efteren tre Dages Kamp maatte vige for Carlisterne den 24de April, bevægede han Ministeriet til at ansøge Frankrig og Jntervention. Denne afsloges, og den 14de Juni afløstes Martine; de la Rosa som Conseilspræsident af Torreno. Jmidlertid døde Zumalacarrequi den 25de Juni af et Saar, han nogle Dage tidligere havde erholdt, og Staden Bilbao, der trængtes haardt af Carlisterne, undsattes den 1ste Julii. Valdes's Ansøgning om Afsked bevilgedes, og Overbefalingen. overdroges til Sarsfield, og, da denne undslog sig, til Cordova. Jmidlertid vakte Ministeriets Jnertie og Carlisternes Fremskridt den Overbeviisning i Provindserne, at en selvstændig Virksomhed udfordredes, for at redde Fædrelandet. hele det østlige og sydlige Spanien valgtes Provindsialjuntaer, der erklærede sig afhængige af Regjeringen i Madrid. Ministeriet bevægede Dronningen til at erklære Juntaernes Medlemmer for Rebeller; men en Kamp mod den spanske Nation kunde Grev Torreno ikke udholde. Et nyt Ministerium udnævntes under Præsidentskab af General Alava, og, da denne vægrede sig, af Hr. Mendizabal, der overtog Finantsministeriet. Allerede var et andalusisk Corps under Grev de las Navas brudt op mod Hovedstaden og var paa Marschen bleven forstærket med et Troppecorps fra Estremadura; imidlertid lykkedes det dog Hr. Mendizabal at besværge Stormen. Cortes sammenkaldtes ved et Decret af 28de Septbr. til at mode den 16de Novbr., og Juntaerne underkastede sig. Det nye Ministerium vidste at vække en almindelig Enthusiasme, fra alle Sider indløb frivillige Bidrag, og et Decret fra Dronningregentinden kaldte 100,000 Mand under Vaaben.
Viborger Samler, 1836-01-02
Jstedetfor den afslagne Jntervention havde Frankrig imidlertid overladt Spanien den i Algier staaende omtrent 6000 Md. stærke Fremmedlegion til Disposition, medens England i Faveur af den spanske Regjering interimistisk ophævede Forbudet. mod at hverve Tropper i England til fremmed Tjeneste; herfra vare Tid efter Anden omtr. 10,000 Mand under Anførsel af General Evans afgaaede til det nordlige Spanien. Ogsaa Portugal, Spaniens tredie Allierede ifølge Quadrupeltractaten, bevilgede et Auxiliaircorps, hvis Afsendelse dog er bleven forsinket. Cortes ere komne sammen den 16de Novbr. og synes at ville understøtte Ministeriet. Borgerkrigen i Nordspanien har vel ikke ført til noget Resultat; dog er det afgjort, at Rebellionen, der tidligere indskrænkede sig til Navarra og de baskiske Provindser, nu ogsaa har udbredt sig til Catalonien, Aragonien og Valencien. Don Sebastian er den 4de Novbr. ankommen til sin Oncles, Prætendentens Hovedqvarteer, og skal efter Forlydende have overbragt betydelige Summer fra venskabeligtsindede Potentater Det glade Haab, der vaktes i hele Portugal ved den unge Dronnings Formæling med den elskværdige og talentfulde Hertug August af Leuchtenberg, skuffedes paa den sørgeligste Maade, de denne Fyrste efter 2 Maaneders Ophold i Portugal, i hvilken Tid han var bleven det hele Folks Yndling, bortreves ved en pludselig Død den 28de Marts. Donna Marias Stedmoder og Svigerinde, Hertuginden af Braganza yttrede Ønsket om en Forbindelse mellem sin yngre Broder Hertug Maximilian og Dronningen, hvori denne ikke vilde samtykke, hvorfor Forholdet siden har været meget spændt mellem begge Fyrstinder.
Viborger Samler, 1836-01-02
Til Dronningens Gemal er nu bestemt Prinds Ferdinand af Sachsen-Coburg. Siden Prinds Augusts Død har Dronningen tabt en Deel af sin Popularitet; hun beskyldes for Egenraadighed og halstarrig Vedhængen ved de Planer, der indgives hende af en Camarilla, i hvis Hænder hun er. Flere Ministerforandringer have fundet Sted; den sidste, hvorved Palmella og Silva Carvalhoere aftraadte, var en Følge af en Collision med Militairet. Sine financelle Forpligtelser har Portugal indtil den sidstnævnte Ministers Afgang, opfyldt med en mønsterværdig Punctlighed, hvorfor Statens Credit hidtil staaer paa den bedste Fod.
Viborger Samler, 1836-01-02
Kun lidet Glædeligt har det forløbne Aar bragt Frankrig. Allerede ved Aarets Begyndelse indtraad et spændt Forhold med Nordamerica ved Efterretningen om Præsidentens mod Frankrig, fjendtlig findede Budskab ved Kongressens Aabning. Kong Ludvig Philip tilbagekaldte sin Gesandt Serrurier fra Washington og lod den americanske Gesandt Hr. Livingston tilstille Pas til Afreise. Allerede den 25de Febr. erholdt Marschal Mortier sin Afsked som Krigsminister og Conseilspræsident, og først ved en Forordning af 12te Marts completteredes Ministeriet atter, da Kongen modtog Amiral Rignis Dimission og udnævnte Hertugen af Broglio til Conseilspræsident og Udenrigsminister og Ambassadeuren i St. Petersburg, Marschal Maison til Krigsminister. Nu bragte Hertugen af Broglio Lovforslaget om en Skadesløsholdelse til Americanerne af 25 Mill. Fr. paa ny paa Bane, og det samme Kammer, der i 1834 havde forkastet dette Forslag, viste sig nu mere føielig og decreterede Skadesløsholdelsen, hvorhos det dog antog et af General Valaze foreslaaet Amendement, der forlangte en Undskyldning fra den nordamericanske Præsidents Side for Tonen i hans Budskab ved Kongressens Aabning, førend Udbetalingen skulde skee. Præsidenten vægrede sig imidlertid haardnakket ved at afgive en saadan Erklæring, og efterat næsten hele Aaret var forløbet med forgiæves Underhandlinger, afreiste den som charge d'afaires i Paris tilbageblevne Hr. Barton, hvorved al diplomatisk Forbindelse afbrødes. Saavel i Frankrig som Nordamerica foretager man sig stærke Sørustninger; men man nærer endnu det Haab, at det nordamericanske Senat vil vide at forebygge en Krig. Englands gientagne venskabelige Tilbud om Mægling har Hertugen af Broglio bestandigt afviist. Behandlingen af Sagen mod de Aprillanklagede for Pairs retten medførte de største Scandaler, da disse, der nægtede Rettens Competence, vægrede sig ved at møde og, naar de med Magt bleve henslæbte, enten tang reent stille eller fang, støiede og udskjeldte Retten. Denne nægtede de Anklagede Tilladelse til at lade sig forsvare af selvvalgte Defensorer, hvorpaa disse i en Skrivelse i La Tibunne dadlede Pairsrettens Fremgangsmaade i de bittreste Udtryk. En ny Proces anlagdes nu mod dem, der havde undertegnet denne Skrivelse (hvoriblandt tvende Deputerede), og Pairsretten, paa eengang Dommer og Part, idømte dem følelige Straffe. Den 12te Juli flygtede 28 Aprilanklagede fra Fængslet St. Pelagie, og det lykkedes de Fleste af dem at undgaae deres Efterstræbere og undkomme til Belgien eller England. Afgjørelsen af Procesuhyret gik langsomt fremad og først for faa Dage siden er Sagen mod Underofficiererne fra Luneville paadømt med sædvanlig Haardhed.