JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1806-11-03
Ovenmeldte Forlagsskrivter haves desuden stedse i Kommission til Udsalg paa følgende Steder, i Kiøbenhavn hos Dhrr. Boghandlere Arntzen & Hartier, Brummer, O. Hegelund, Proft, Reitz Schiøtz, Schubothe, Andr. Seidelin, J.M. Stadthagen, Tikjøb, Thoring & Colding, i Christiania hos Hr. Pastor N. Wulffs berg, i Dramen hos Hr. Jndspecteur Sim. Engelhardt, i Christiansand hos Hr. Grøntoft, i Bergen hos Hr. Vahl, i Tronhiem hos Hr. Nissen jun, i Nestved hos Hr. Kjerbo, i Randers hos Hr. Cordtsen, i Fridericia hos Hr. Elmenhoff, i Viborg hos Hr. A. F. Just. Aarhuus hos Hr. Schydte, i Aalborg hos Hr. Wandal, i Kolding hos Hr. Meelbye, i Rudkiøbing hos Hr. Probst, i Faaborg hos Hr. S. Hempel. Haastrup a. &c. Fra Pressen er udkommet: Kortfattet Verdenstatistik for 3 Læsere af alle Stænder, ved J. S. Schummel, oversaa og forøget med Tillæg og Anmærkninger af H. A. Kofad, Lærer, i Historie og Geographi ved Kiøbenhavns Kathedralskole, med en Fortale af Professor Sander (31 1/2 Ark.) Denne Bog, der er bestemt til en interessant og nyttig Lecture for ethvert Slags Lærere, er just ikke affattet i den i strængeste syste matiske Form, men Forfatteren har stræbt paa en saare egen Maade at møre og garne, og skal, efter Kyndiges Dom, heldig have opnaaet sin Hensigt. Efter en Jndledning, hvori den mathematiske phystske og politiske Geographie er behørt, indeholde den speciellere Deel de vigtigste europæiske Stater, saavidt mueligt i deres nuværende Form, desudenaf ueuropæiske Stater, Sing, Japan, Fer, Ballebak og den nordamericanske Republik. Prisen er 1 Rdlr. 24 s. Trykp. og 1 Rdlr. 72 s. paa Skrkop., indh. 8 og indb. 24 s.mere.
Berlingske Tidende, 1806-11-03
J H. Schubothe, Hofboghandler,
Berlingske Tidende, 1806-11-03
Børsen No. 5. Følgende nyttige Bøger for Ungdommen af begge Kiøn 8) findes tilkjøbs i Profts Boghandling paa Børsen No. 11. 12. 13.: 1) Anviisning, kort og tydelig, til det døb belte eller saakaldte italienske Bogholderie (7 Ark) indbunden 40 sk. 2) Bærens Veiledning til at kiende Gud, ved at betragte Naturen, indeholder nyttige og underholdende Historier for Børn (24 Ark) 80 sk., indbunden 16 sk. mere. 3) Beauments Magazin for den tilvoxende Un dom (18 Ark) 4 Dele, 1 Rdlr., indb. 32 s. mere. 4 Campes Robinson en Yagre, en lærerig Moerskabsbog for Børn, andet Oplag, 2 Dele (28 Ark) med Kobber, 1 Rdlr., indb. 20 sk. mere. 5) Campes Faderligt Raad til min Datter, en Haandbog for unge Fruentimmer (34, Ark) 1 Rdlr. 32 s., indb. 24 s. mere. 6) Sammes Theophron eller den erfarne Raadgiver for den Mandlige Ungdom 30 Ark, 2 Dele, 1 Rdlr., indb. 20 sk. mere. 7) Bibelske Fortællinger for Ungdommen af det gamle og nye Testamente (49 Ark) 2 Dele, 48 s. 8) Jesu Moral, udgivet af Professor Gamborg (22 Ark, indb. 1 Rdlr. 24 s. 9) Griesbachs Anviisning til at studere den populære Dogm tik (16 Ark) 56 s., indb. 16 s. mere. 10. Guthsmuths Anviisning til at Dreie, arbeide i Metaller og slibe optiske Glas (24 Ark) med 8 Kobbertavler, 1 Rdlr. 64 s., indb. 20 s. mere. 11) Hermes Haandbog i Religionen, oversat af Professor Nyerup (50 Ark) 1 Rdlr., indb. 24 s. mere. 12) Shemarks antytiske Geographie, som indeholder, foruden de første Grunde af Algebra, dens Anvendelser paa Elementar=Geographien og Kegle=Snit ten (10 Ark) med Kobber, 40 sk., indb. 16 s. mere. 13) Veise, Skuespil for Børn (15 Art) 72 s.
Berlingske Tidende, 1806-11-03
Fra Pressen er udkommen: 3die forbedrede Oplag af Punkteerkonsten, som lærer hvorledes man kan forudse sin tilkommende Skjebne, for Videlystne og til Underholdning i venskabelige Cirkler (2 1/2 Ark) koster indheftet 12 s. hos Boghandler Hartvig Soldin i Pilestræde No. 92. Tra Pressen er udkommen: To og tredivte Hefte af ArchinU for de nyeste og mærkværdigste Reisebeskrivelser, indeholdende: A. Glads Reise til Egypten (27 Ark) og faaes for 5 Mk. paa Trykp. og 6 Mk. 8 s. paa Skrivp. Hele Værket, der tilligemed Tillægget bestaar af 28 Bind, faaes for 21 Rdlr. 3 Mk. hos A. & S. Soldin paa Hiørnet af Fortunstræde og Admiralgaden No. 236.
Berlingske Tidende, 1806-11-07
Skrivelse fra Neapel, den 3die Octbr. Marschal Massena havde den 20de Septbr. sit Hovedqvarteer i Palm i Calabrio Ultra. Han havde endnu ikke foretaget noget mod Forterne Regio og Sciglio, som Engellænderne have besat. Han vil først rense Calabrien for Jnsurgenterne, og har derfor inddeelt sine Tropper i 4 Colonner, som giennemstreife alle Egne.
Berlingske Tidende, 1806-11-07
Den engelske General Stuart udstedte den 2den Septbr. følgende Proclamation i sit Hovedqvarteer i Monte Leone og Calabria Ultra: "Jeg har fra adskillige Egne af Calabrien faaet den eenstemmige Efterretning om Jnsurgentchefen Don Gluseppe Maria Pappasodro og hans Folk, at han opfylder alt med Rov, Mord og Brand, og misbruger og vanærer mit Navn med sine Proclamationer. Denne Opførsel giør ham til en offentlig Forbryder. Jeg lover derfor enhver, som leverer benævnte Pappasodero død eller levende, en Belønning af 500 Dukater; jeg erklærer videre alle hans Proclamationer for ugyldige og misdædiske, og vil forfølge hans strafværdige Tilhængere med største militaire Strenghed. Der gaaer ingen Dag forbi, uden Jnsurgenter og Banditer blive henrettede her i Staden. Broder Dievel skal være flygtet til Kirkestaten. Daglig arbeide 1500 Mennesker paa Fæstningsværkerne i Garta.
Berlingske Tidende, 1806-11-07
Skrivelse fra Laybach, den 8de Octbr. Vore Tidender melde, at 20 franske Transportskibe, der vare bestemte til Dalmatien, ere tagne af Russerne i det Jadriatiske Hav, hvorved de franske Tropper i Dalmatien ere blevne udsatte for største Mangel.
Berlingske Tidende, 1806-11-07
Skrivelse fra Weymar den 20de October. De Franske rykkede ind her den 14de om Aftenen, hvorved skrækkelige Scener forefaldt; især ved en tillige udbrydende Jld, som lagde 4 Huse i Aske. Den her tilbageblevne Fyrstinde kan vi takke for, at hun ved den franske Keisers Ankomst bragte det der, vinder. nes Hevn. Ved den preussiske General Grev von Schmettans Begravelse, som døde her af sine Saar, har et fransk Regiment fulgt Liget og franske Officerer vare Kisten.
Berlingske Tidende, 1806-11-07
Skrivelse fra Wien den 15de Octbr. I Bøhmen skal sammentrækkes en Armee paa 76 Eskadroner og 63 Batailloner, som midlerrid skal kommanderes af General, Grev Collowrath. Erkehertug Carl., vil med det første giøre en Reise til Bøhmen.
Berlingske Tidende, 1806-11-07
Skrivelse fra Coburg, den 20de Octbr. Feldtmarschallen Prinds Friederich har anmodet den regierende Hertug om, at man vilde befrie ham for det Skin, som de udkomne Statsskrifter have kastet paa ham, at han nemlig havde havt Deel i de borgerlige Uroligheder i Coburg og at han havde den Hensigt at blande sig i Regieringsforretningerne. Han har tillige omstændelig beviist, at dette Skin ikke treffer ham. Den regierende Hertug har i Betragtning af denne Anmodning og Oplysning ladet Feldtmarschallen, nyde fuldkommen Retfærdighed, erklæret ham aldeles skyldfri i de borgerlige Uroligheder og taknemmelig erkiendt, at Feldmarschallen aldrig har blandet sig eller har villet blande sig i Regieringsforretningerne.
Berlingske Tidende, 1806-11-07
Skrivelse fra London, den 24de Octbr. Kongens Declaration angaaende Fredsunderhandlinger. ne med den franske Regiering er bleven optaget med almindeligt bifald. Den Andeel, som den brittiske Nation tager i nærværende Krig, overgaaer langt den, man tog i den sidste Kamp paa det faste Land.
Berlingske Tidende, 1806-11-07
Parlamentets forestaaende Op ling sætter nu alt Virksomhed. Tidenderne ere ful Adresser og Folkestemmer og Candidaterne ere allerede afreiste til de Egne, for hvilke de søge Repræsentantposten i Parlamentet. Hr. Sheridan har erklæret sig som Candidat for Westminster Hr. Windham og hans Collega Hr. Coke ere i Nørfolk for at sikkre sig Grevskabets Stemmer. Den nærværende Lordmajor vil rimeligviis af Londons Borgere blive valgt til en af deres Repræsentantere.
Berlingske Tidende, 1806-11-07
De ny Valgbreve skal allerede den 27de udstedes og man vil ile saa meget med Parlamentsvalget, at det kan træde sammen i Midten af December.
Berlingske Tidende, 1806-11-07
Admiral Sir Sammel Hood og Gemalinde kom i Forgaars paa en Jagt fra Øen Wight til Portsmouth. Den ne kikke Officeer befandt sig vel og vilde ufortøvet fortsætte Reisen til London. Expeditionen, som han skulde kommandere, er gaaet ind igien. Sir Arthur Wellesley skal ansættes som Chef for en Expedition.
Berlingske Tidende, 1806-11-07
Den fra Jamaica hiemkomne Koffardislaade har paa sin Reise hertil liidt overmaade meget ved Stormeir. Endeel Skibe ere forliste og til mange har man hverken hørt eller seet den 19de, da Convoyen var ved Cap Ciear. Capitain Dashwood, som denne Convoy var anbetrort, klager over mange af Koffardicapitainernes Forhold, som hverken lag de Mærke til eller adlød Signalerne. Under Reisen fandt han sig nødt til at afsætte nogle af dem, og han har besluttet at indgive sin Rapport vesangaaende til Admiralitetet. Lord Minto skal afgaae til Ostindien, saasnart hans Søn Capitain Elliot kommer tilbage fra Middelhavet, forat tage Kommando over Fregatten, som skal bringe Hs. Herlighed med Følge til Ostindien.
Berlingske Tidende, 1806-11-07
Et fransk Linieskib og en Fregat skal være ankommen til Norfolk i America den 1ste Septbr.
Berlingske Tidende, 1806-11-07
General Mirando belavede sig paa at angribe Marycabo, et Sted, som blot er besat med 200 Mand og 4 a 6 Kano, ner. Det er umueligt, igjen at fordrive Miranda fra Car eller Marycabo, med mindre Regieringen i Caracces kan skaffe en Armee fra la Snyra og hertil mangler den Skibe.
Berlingske Tidende, 1806-11-07
Hr. Whitbread har endnu ikke tiltraadt sin Post som Krigssecretair. Rygtet siger, at han venter et Sæde i Cabinettet.
Berlingske Tidende, 1806-11-07
Man har talt om en Misforstaaelse imellem Hertugen af York og Hr. Windham, som nu skal være gandske bilagt. Biscount Strangford er bliven udnævnt til befuldmægtig get Gesandt i Lissabon.
Berlingske Tidende, 1806-11-07
Skrivelse fra Berlin, den 24de Octbr. Marschal Davoust har sit Hovedqvarteer i Potsdam Den churbayerske Gesandt og den hollandske Charge o'Affaires ere efter Anmodning reiste derhen, for at anbetale vor Stads Bedste. De neutrale Magters Gesandter og de Personer af deres Nation, som opholde sig her, have faaet Forsikkre om Berrielse for Krigsbyrderne.
Berlingske Tidende, 1806-11-07
Skrivelse fra Haag, den 27de Octbr. Din store Armees 5te Bulletin, tat. Jena den 15de Ortsr. : "Slaget ved Jena har udslettet Skammen over Slaget ved Rosbach, og det nye Feldttog er blevet endt i 6 Dage. Følgende var Armeens Stilling den 13de Octer.
Berlingske Tidende, 1806-11-07
Storhertugen af Ber Marschal Davoust vare med deres. Corps i Naumburg og ge Divisioner af samme ved Leiplig og Halle. Marsch. Prinds Ponte Corves Corps a. scherede til Naumburg. Marschal Lannes Corps kom til Jena, Marschal Augereaus Corps stod ved Cala, Tar schal Neys Corps ved Roth, Hovedqvarteret i Gera. Keiseren var paa Marschen, for at begive sig til Jena. Marschal Soults Corps var paa Marschen fra Gera, for at tage en Position i Nærheden af de fra Naumburg og Jena sammenløbende Landeveie. Følgende var Fiendens Stilling: Kongen af Preussevilde begynde Fiendtlighederne den 9de Octbr. og trænge frem med den høire Fløi til Frankfurt, med Centrum til Wützburg og med den venstre Fløi til Bamberg. Alle Divisioner af hans Armee havde Ordre til denne Plans Udførrelse; men den franske Armee vendte sig mod Preussernes venstre Fløi og var inden fra Dage i Saalburg, Lobenstein, Schleitz, Gera og Naumburg. Da den preussiske Armee var tourneret, anvendte samme den 9de, 10de, 11te og 12 til at samle fine Detaschements, og den 13de stod den, nesten 150000 Mand stærk, i Slagtorden imellem Capelsdorf og Auersladt.
Berlingske Tidende, 1806-11-07
Den 13de, om Eftermiddagen Kl. 2, ankom Keiserer til Jena og reconosterede fra en lille Høi, som vor Avantgarde havde besat, Fiendens Stilling, der syntes at maneuvrere, for næste Dag at angribe og forcere Defilerne ved Saale. Fienden forsvarede med Magt og i en fast Stilling Landeveiene fra Jena og Weymar, og syntes at troe, at de Franske ikke kunde rykke frem i Sletterne, uden at have forceret denne Gjennemvei. Det syntes virkelig ikke muligt, at bringe Artilleriet op paa den flade Høi, der desuden var saa lille, at 4 Batailloner deployerede med Møie. Man arbeidede hele Natten paa at giøre en Vei Biergene, og man søgte at bringe Artilleriet op paa Høien.
Berlingske Tidende, 1806-11-07
Marschall Davoust fik Ordre, at debouchere ved Naumburg, for at forsvare Defileerne ved Kösen, dersom Fienden vilde marschere til Naumburg, eller at trække sig til Apolda og falde Fienden i Ryggen, dersom han beholdt den Stilling, han havde. Marschall Prinds Ponte Corvos Corps blev bestemt til at trænge frem ved Naumburg og angribe Fiendens Arriergade, dersom han skulde trække sig til Naumburg eller Jena.
Berlingske Tidende, 1806-11-07
Paa vor høire Fløi gjorde Marschal Davoust Underværker med sit Corps. Han forsvarede sig ikke allene, men fordrev stedse fægtende i 3 Timer de fientdlige Tropper fra Deboucheerne ved Køsen. Denne Marschall har viist en udmærket Bravour og Fasthed i Characteren, en Helts første Egenskab. Han blev understøttet af Generalerne Goudin, Friant, Morand og Daulcanne og af det sieldneste Mod hos sin brave Armee. Resultatatet af Slaget er 30 til 40000 Krigsfanger. 300 Kanoner, og uhyre store Magasiner med Levnetsmidler. Jblandt Krigsfangerne ere over 20 Generaler, hvoriblant adskillige Generallieutenanter; iblant andre Generallieutenant von Schmettann. Antallet af de Døde i den preussiske Armee er overordentlig stort. Man regner, at de Dødes og Saaredes Antal beløber sig til over 20000 Mand. Feldtmarschall Møllendorf er bleven saaret. Efter Deserteurernes, Fangernes og Parlementairernes Udsigende er Uorden og Skrækken iblandt Resten af den fiendtlige Armee meget stor. Af vore Generaler have vi allen Tabet af Brigadegeneral Debilly at beklage. Jblandt de Saarede er Brigadegeneral Couroux; 9 Oberster ere dræbte. nemlig : Verges, Lamotte, Barbeenegre, Marigni, Hariøde, Dalembourg, Nicolas, Viala og Higonet. Husarerne og Jægerne have paa denne Dag viist det roesværdigste Mod. Det preussiske Cavallerie kunde aldrig modstaae dem, og alle Angreb, som de gjorde paa Infanteriet, vare lykkelige.
Berlingske Tidende, 1806-11-07
Om det franske Jnfanterie ville vi ikke tale. Det har længe været bekjendt, at det er det bedste Infanterie i Verden. Keiseren har erklæret, at det franske Cavallerie efter Erfaringen af 2 Feldttoge og efter denne sidste Bataille, ikke har sin Lige. Den preussiske Armee har i denne Campagne tabt enhver Retraite i sin Operationslinie. Dens venstre Fløi, som Marschal Davoust forfulgte, begyndte sin Retraite til Weymar, imedens den høire Fløi og Centrum retirede fra Weymar til Naumburg. Saa overordentlig stor var Forvirringen. Kongen har trukket sig til bage tvers over Marken i Spidsen af sit Cavallerieregiment. Vort Tab anslaaes til 10 til 1100 Mand Døde og 3000 Saarede.
Berlingske Tidende, 1806-11-07
Generalstaben arbeider paa en officiel Beretning, den udførlig skal vise de forskiellige Tienester, som alle Corps og Regimenter have udviist. Ubeskrivelig er den Kierlighed og hengivenhed, som blev viist Keiseren i Slagets heftigste Tummel. Da man et Øieblik var tvivlsom, opflammede det Raab, Keiseren leve, alles Mod og opfyldte aller Hierter midt i Slaget. Da Keiseren saae sine Fløie trues af det fientlige Cavallerie, begav han sig i Galop derhen, for at befale andre Maneuvres og Frontens Forandring. Han blev hvert Øieblik afbrudt af det Udraab: Keiseren leve! Da den keiserl. Garde til Fods saae med Skinsyge, som den ikke kunde skiule, at alt var i Gang og den allene uden Virksomhed, raabte adskillige Stemmer: fremad, Hvad er det, sagede Keiseren, det kan kuns være en duunhaget Yngling, der vil bedømme, hvad jeg har at giøre, lad ham bie, til han har commanderet i 30 Batailler, førend han understaaer sig, at give mig RaadVed Jldens Heftighed og da Fienden nesten har mister alle sine Generaler, maae man takke Forsynet, der beskyttede vor Armee. Jkke ren Mand af Distinction er blevet saaret eller dræbt. En Flintekugle streifede Marschal Lannes paa Brystet, dog uden at saare ham. Marschal Davonsts Hat og Klæder ere giennemskudte af en Mængde Kugler. Keiseren var allevegne omringet af Førsten af Neufchatel, Marschal Bessieres, Overmarschal du Palais Durøe, Overstaldmester Caulincourt, sine Adjutanter og den tienstgiørende Staldmester. En Deel af Armeen har endnu ikke giort et eneste Skud. Er urt er taget. Feldt marschal Møllendorf, Prindsen af Oranien Fulda, en deel andre Generaler og en Mængde Tropper ere fangne.
Berlingske Tidende, 1806-11-07
Skrivelse fra Erfurt, den 27de October. J Følge en Fortegnelse over de preussiske Officierer, som ved Overgivelsen af vor Stad og Fæstning ere blevne frigive ne paa deres Æresord, ikke under Krigen at tiene mod den franske Keiser, vare disse Fanger: 2 Feldtmarschaller, 2 Generallieutenanter, 9 Oberster, 5 Oberstlieutenanter, 36 Majorer og 86 Capita ner.
Berlingske Tidende, 1806-11-07
Skrivelse fra Dresden den 28de Octbr. Oberstlieutenant Thiard, Kammerherre hos Hs. Majestæt de Franskes Keiser, er ankommen hertil den 24de, for i Sin Herres Keiserens Navn, at overtage Gouvernementet her i Residentsen. Han har strax begivet sig til vor Churførste, som i dette Valg har funden et nyt Beviis paa Hs. Majestæts Velvillie. - Den 25de er den første Afdeling af de bayerske Tropper, omtrent 10000 Mand stærk, rykkede ind her.
Berlingske Tidende, 1806-11-07
Efterretningen om det ulykkelige Slag ved Jens ankom hertil den 17de, hvorpaa strax blev gjort Anstalt til den churfyrstelige Families Afreise, men strax efter kom den behagelige Efterretning fra den franske Keiser, at Høistsamme ikke vilde besøge vor Churførste som Fiende, men som Ven. Der blev ufortøvet givet Ordre til at lade de til Schlesien, bortsendende Kostbarheder komme tilbage.
Berlingske Tidende, 1806-11-07
Skrivelse fra Bamberg, den 28de Octbr. Ved Erfurts Overgivelse faldt 120 Kanoner i den seierrige franske Armees Hænder, som derved fik Ryggen fri og kom den 19de til Halle. Der leed Preusserne et nyt Nederlag. Reservekorpset under Prindsen af Würtemberg havde kastet sig ind i denne Stad, men blev sprængt og har tad, 6000 Mand. 5000 bleve gjorte til Fanger hvoriblandt 2 Generaler og 3 Oberster. Over 50 preussiske Faner staae hos Krigsministeren Berthier. De bay ske Tropper deele Stierspalmen med de Franske. Hr. keiserlige Høihed Prinds Hieronymus, kommanderer endeel bayerske Brigader.
Berlingske Tidende, 1806-11-07
De hertil indbragte 3000 preussiske Krigsfanger ere blev ne indskibede til Schweinfart, hvorfra de skal gaae til det indre Frankrig.
Berlingske Tidende, 1806-11-07
Skrivelse fra Hanau, den 28de October. Et Tillæg til den Strasburger=Tidende indeholder følgende Udtog af 6te Bulletin :
Berlingske Tidende, 1806-11-07
Weimar, den 15de October. 6000 Sachser og meer end 300 Officerer ere gjorte til Fanger. En Declaration er undertegnet, hvorved Generalerne og andre Officerer, saavel i deres eget som i deres Underofficerers og Soldaters Navn, give deres Æretor paa ikke at tiene mod Hs. Majestæt Keiseren og Kongen eller hans Allierede, om de endog skulde formelig blive beordrede dertil af deres Souvergin. Sachserne skulle under Frankerias Beskyttelse udgiøre en Deel af Rhin Confødderationen.
Berlingske Tidende, 1806-11-07
Keiseren har først grebet til Vaaben, da Preusserne vare faldne ind i Sachsen og disse Voldsomheder maatte der sættes Dæmning for. Det faste Landtrænger til Roe og uagtet de Jntriguer, som sætte nogle Hoffer i Bevægelse, maae denne Roe finde Sted, om den endog skulde koste nogle Throners Omstyrtning.
Berlingske Tidende, 1806-11-07
Syvende Bulletin, Weimar, den 16de October. Storhertugen af Berg har den 13de om Morgenen omringet Erfurt. Pladsen capitulerte Dagen efter. Helved ere 14000 Mand, hvoraf 3000 Saarede og 6000 Sunde, giorde til Krigsfanger. Prindsen af Oranien, Feldtmarskal von Møllendorff, Generallieutenanterne La risch og Gramert og Generalm jorerne Leffave og Zweiffel de finde sig iblandt dem. En velforsynet Artilleriepark paa 120 Kanoner er ligeledes falden i vore Hænder. Det synes, at enkelte Corps af den preussiske Armee trækker sig tilbage til Maadeburg.
Berlingske Tidende, 1806-11-07
Ottende Bulletin: Weimer, den 16de October. De forskiellige Armeekorps, som forfølge Fienden, giøre hvert Øieblik Fanger og erobre Ammunition. MarskaDavoust har i dette Øieblik taget 30 Kanoner, Marskal Soulten Transport af 3000 Fade Meel og Marskal Bernadotte har gjort 3000 Fanger. Den fiendtlige Armee er adspredt. Kongen søger at naae Magdeburg. Marskal Møllendorff ligger meget syg i Erfurt. Storhertugen af Berg har sendt ham sin Læge. Dronningen af Preussen, er flere Gange kommen vore Forposter i Syne.
Berlingske Tidende, 1806-11-07
Niende Bulletin: Weimar, den 17de Octbr. Erfurts Garnion har desileret. Man fandt samme steds en meget stærkere Magt end man havde troet. J Hovedqvarteret befinder sig nu allerede 45 fiendtlige Faner og rimeligviis vil deres Tal beløbe sig til over 60; deriblandt ere Faner, som den store Frederik har givet sine Soldater, saavelsom Garderregimentets Faner og Dronningens Regiments Fane, som denne Fyrstinde med egen Haand har broderet. Keiseren er taget ind paa Palaiet i Weimar, hvor Dronningen af Preussen nogle Dage før boede.
Berlingske Tidende, 1806-11-07
Tiende Bulletin: Naumburg, den 18de Octbr. Blandt de 60 Faner, som bleve erobrede i Slaget ved Jena, befinder sig endeel af den kongelige Gardes og een Standart af Livgardens Regiment, hvorpaa stod en fransk Jndskrivt.
Berlingske Tidende, 1806-11-07
Kongen af Preussen har foreslaaet en Vaabenstilstand, paa 6 Uger. Keiseren har svaret: at han efter en tilfægtet Seir ikke kunde lade Fienden Tid til igjen at samle sig. Storhertugen af Berg og Marschallerne Soult og Neyere den 17de og 18de stødte sammen. Keiseren gaaer løs paa Prinds Engen af Würtembergs Reservecorps, som en ankommen til Halle. J Morgen vil han angribe det, dersom det bliver ved sin Stilling. Overgeneral Rüchel er funden dødelig saaret i en Landsbye. Marskal Soult har sendt ham sin Saarlægge.
Berlingske Tidende, 1806-11-07
Den 11te Bulletin melder Prinds Engens af Würtemberg fuldkomme Rettrade. Prindsen af Ponte Corvo, som har adspredt hans Armee, er den 18de tykket ind i Halle. Han har gjort 5000 Mand til Fanger og 34 Kanoner til Bytte. Keiseren havde den 19de sit Hovedqvarteer i Merseburg og gik løs paa Halle.
Berlingske Tidende, 1806-11-07
Skrivelse fra Sachsen, den 31te Octbr. Foruden den Seir, som Marskal Bernadotte den 17de tilfægtede sig over Prindsen af Würtembergs Reservekorps.
Berlingske Tidende, 1806-11-07
har Marskal Soult samme Dag ved Nordhausen slaget et preussisk Korps paa 15000 Mand, gjort 4000 til Fanger, erobret 30 Kanoner og 200 Munitionsvogne og forfulgt: Resten af den preussiske Armee indtil Madeburgs Porte. I Gaar er Prindsen af Benevent ankommen til Leipzig paa sin Reise til Potsdam.
Berlingske Tidende, 1806-11-07
Den keiserlige franske Gouverneur i Leipzig, Brigadegeneral Macon er død sammesteds og bleven meget høitidelig begravet.
Berlingske Tidende, 1806-11-07
Endskiøndt den franske Reqvisition af Tøi og Skoe for Armeen har været meget betydelig i Leipzig, har man dog Aarsag til at være meget tilfreds med Kommandanten sammesteds. Værdien af den engelske Eiendom i Leipzig har beløbet sig til noget over 12000 Pund Sterling. Kiøbmændene have faaet Forsikkring om at beholde de dem eiendommelig tilhørende engelske Vare.
Berlingske Tidende, 1806-11-07
Sachsisk Besætning er igien indrykket i Neumburg; men Kavalleriet har maattet afgive deres Heste til de Franske Skrivelse fra Braunschweig, den 31te Octbr.
Berlingske Tidende, 1806-11-07
Den herværende Commandant, General Moralsen, har u stedt den Erklæring til det hervære de Ministerium, at, da det Braunswrigske Land er bleven erobret ved den franske Keisers Vaaben; saa havde han faaet Ordre, at tage samme i Besiddelse i Keiserens Navn. De her indrykkede franske Tropper ere af MerschalSours Korps. Det herværende Tøihuus er taget i Besiddelse at de Franske.
Berlingske Tidende, 1806-11-07
For de herværende franske Tropper er anlagt Spise Barakker.