JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-12-16
64 Aargang. No. 1777. A. Stifts. Fyens Kongelig allene privilegerede. Adresse-Avis og 6. Avertissementstidende. Forsendes med Brevposten overalt i de Danske Stater. Redigeres, trykkes og forlægges af Udgiveren Søren Hempel i Odense, Fredagen den 16. December 1825. Jndhold. Frankerig (Bladet Kourerens Frifindelse. Hierarkiets Jndskrænkning). Portugal (Handelen aabnet med Brasilien). Spanien (Nyt Statsraad. Finantsdekret. Jldebrand i Escurial). Jtalien (Carbonarers Dom og Henrettelse i Rom). Østerrig (Forhandlinger paa den Ungarske Rigsdag). Tydskland (Den Bayerske Armees Organisation. Kollegiers Ophævelse. Udenlandske Blandinger. - Fædrelandet: Kongehuset. Offentlig Foranstaltning).
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-12-16
Frankerig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-12-16
Den 5 d. er Koureren ogsaa frikiendt. Dommene ere kun lidet forskjellige. J den over Konstitutionel hedder det: at Retten, endskjøndt flere af de paaankede Artikler indeholde Udtryk og Phraser, som i saa alvorlige Materier ere usømmelige og fortjene Dadel, dog i Betragtning af, at Aanden i det Hele ikke er af det Slags at den Statens Religion skyldige Ærbødighed derved overtrædes, og i Betragtning af, at det hverken kan kaldes i Mangel paa Agtelse for Religionen eller Misbrug af Pressefriheden, at fælde Dom over eller bestride Selskabers Jndførelse og Oprettelse i Riget, som ikke ere authoriserede ved Lovene, eller offentlig at udpege notoriske Handlinger, som fornærme Religionen og Sædelighed, saavelsom de ikke mindre farlige Lærdomme for Monarkiets Uafhængighed, Kongens Souverainitet og de offentlige ved Chartet og den franske Geistligheds Erklæringer af 1682 - der stedse ere anseete for Statslov - sikrede Friheder, kjendes for Ret: at der ingen Grund er til at underkaste Bladet den forlangte Suspension, hvorhos Forfatterne og Udgiverne af Konstitutioner, dog paalægges, i Fremtiden at beflitte sig paa større Forsigtighed. Omkostningerne ophæves. - Enthusiasmen var grændseløs, og fra alle Sider gjenlød bifaldsraabene leve Kongen, leve Retten, evig Ære for den Kongelig Ret, leve vor Øvrighed, hvilket vedblev indtil alle Dommerne havde forladt Salen. Førend Kourerens Dom afsagdes, formanede Præsidenten derfor Publikum til at forholde sig stille, hvilket og havde den Virkning, at kun en kelte Stemmer lode sig høre, og strax bleve paabudne Stilhed af de Øvrige. J sidstmeldte Dom siges de fleste paaankede Artikler i Koureren at fortjene Dadel, og at nogle at dem vel synes at stride imod den Statsreligionen skyldige Agtelse; men deels ere de ikke mange, og deels synes de foranledigede ved Omstændigheder, som kunne undskylde dem, naar hensees til Jndførelsen af de ved Loven forbudte religiøse Selskaber i Frankerig, og til de ultramontanske Lærdomme, som paa nogen Tid prædikes højt af en Deel af den franske Geistlighed, hvis Udbredelse kan blive farlig for Rigets borgerlige og religiøse Frihed; &c.¬
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-12-16
J sin Anmeldelse af Dommen bemærker Konstitutionel heel naivt: "Altsaa ikke Vi, men Religionen, Moralen og Friheden er det, som har vundet. Det er Pressefriheden, den religiøse Frihed og den repræsentative Regjering, som ere frifundne, de servile Lærdomme og Papiisteriet derimod fordømte. J den varme Kamp, Vi daglig have udholdt mod Fienderne af vore illegitime Rettigheder, kan let være undsluppet Os nogle uoverlagte Udtryk, men da Fienden nu er overvunden (ia, for denne Gang!), gjør vor nye Stilling Os Maadehold til Pligt, den Vi og i Fremtiden ville beflitte Os paa. Saaledes havde disse to Tendents=Processer ganske den modsatte Virkning af hvad Mange befrygtede, og 4 flere Yttringer, saavel af Retten selv som i General=Advokatens Repliker, lade formode, at Regjeringen maaskee end- og har valgt denne Vei, for at faae en Leilighed til at sætte Skranker for de ultramontanske og jesuitiske Ræn- sker. Derfor da Hr. Dupin anførte et vist Skrift af en Vicar i Lyon, hvori han formelig angriber den gallikanske Kirkes Friheder, afbrød Præsidenten ham med den Bemærkning: at General=Prokurøren allerede havde besluttet at sagsøge Forfatteren, hvortil Hr. Dupin hurtig gjentog: naltsaa har Konstitutionel i det mindste udrettet dette Gode, og har Forfatteren yttret: "at han nok skulde lære hvad en Præst vare, da vil Man nu faae at see, hvad en General-Prokurører. Et Par Krabater, som udgav sig for Brødre af den hellige Boromæus-Orden, og havde leiet Huus i Paris, ere ogsaa tiltalte for Politie e retten. Den Ene er undvigt; men den Anden, som ved Undersøgelsen befandtes ingen anden Adkomst til sit geistlige Kalde at besidde, end at han har været Præstens Tjener i St. Roch, er af den kongelige Advokat anbefalet til 5 Aars Tugthuusstraf.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-12-16
Følgende interessante Omstændigheder ved disse litterære Processer fortjene endnu at kjendes: Hr. Dupin indflettede ogsaa i sit Forsvar nogle Betragtninger over General, Foys Død, hvorledes samme og denne Proces berørte hinanden ved det almindelige Jndtryk, de begge gjorde paa Nationen. Uheldig havde General=Advokaten været i at henvende sig til den Pariser Erkebisp, for hos ham at faae nogle Argumenter til sin Sags Bestyrkelse. Denne værdige Kirkens=Lærer svarede ham: "Vi tilgive af Hjertet alle dem, som tale ilde om Geistligheden; thi vor guddommelige Mester har lært Os at tie og velsigne. Heraf drog Hr. Broe imidlertid den kun halvsande Slutning, at naar Geistligheden taug, maatte Regjeringen paatage sig at straffe Bagvaskerne. Ved Fremlæggelsen af en Mængde pankede Andagtsbøger, Plakater og Steentrykbilleder med Anviisning til Mirakler, som Missionairerne have uddeelt, bemærkede Hr. Dupin, hvilken Velgierning det var, ved Avisernes Offentlighed at faae slige Misbrug opdagede, som Politiet, der dog ellers seer Alt og har sine Agentere i de mindste Landsbyer, har overseet. Videre anførte han en Artikel af den Katholske Memorial for November Maaned, imod de franske Biskoppers Erklæring af 1682, som her tillægges Øgenavnet: Chartet fra 1682, og en i samme Tidende indført, Skrivelse fra Satan til Frimurerne, med disses Svar, hvori Satan praler af, at Frankerig tilhører ham med dets Charte, Love a. Men kjære Satan. - tager Forfatteren ganske siddelt til Gjenmæle - hoveer Du kun ikke for tidligt, Du yttrer en ondskabsfuld Glæde, naar Du seer, hvorledes Kongenskjælver for at svække dit Rige og hæmme din Frækhed, fordi Man har sagt ham, at Loven ikke befatter sig med det Himmelske; men sæt nu, at Kongen engang talte Hjertesproget sigende: Herre, red mig og frels mit Folk, hvad vilde Du og hele Helvede da sige? – (Man seer heraf, naar Man vil see, hvorvidt et vist Partie alt er kommet.). Da General=Advokaten blandt andet lod falde nogle Ord om Missionernes Forstander i Frankerigs og Auditoriet derved brast i Latter, udbrød hans hvilken utrolig Uanstændighed. Hr. Merilhou fremlagte og i sit Forsvar en lille Mirakelbog med visse Rariteter, hvorpaa er indsyet den hellige Brigittas Bøn, som har den Egenskab, at Enhver, der bærer den hos sig, aldrig kan blive hankerot eller komme i Rettens Hænder, hvorover Tilhørerne brast i høi Latter.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-12-16
Den franske Koureer yttrer Haab om, at disse litteraire Domme ville have en god Jndflydelse paa de Jrlandske Katholikers Sag. Stjernen derimod lader sig ikke anfægte; men var Dagen efter næsten opfyldt med et Forsvar for - Papisteriet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-12-16
Subskriptionen for Foys Familie og til et Monumenover ham beløb sig den 6 d. til 337,504 Fr. Hertugen, af Orleans har tegnet sig for 10,000 Fr. Generalen havde tilsat sin Formue paa de spanske Corteslaan, og vilde derfor ikke kunde være blevet valgt til Deputeret igjen. Heraf kan Man da og forklare sig Stjernens Forbittrelse, thi medens svistnok et mærkeligt Tidens Tegni) alle andre offentlige Blade, den hvide Fane ikke undtagen, kappes om at bekrandse Heltens og Tallerens Grav, har den ender lig vovet at give sin Galde Luft, og harmer sig især over, at roialistiske Tidender, som Journal des Debats, Quotidienne og Fanen, kunne deeltage i de Revolutionaires Lovtaler over Manden fra Jemappe og Waterlod, som paa Tribunen forsvarede Neapels og Madrids Revolutioner &c. Anderledes benytter Journal des Debats hiin store frivillige Liigbegjængelse til at minde Ministrene om, at det ikke var en ubetydelig Oppositions Værk, men at Man her saae hele Frankerig, bekjende sig til de konstitutionelle Grundsætninger, som Foy forsvarede. Dette Optog var ikke som de sædvanlige. Uagtet hele Hovedstaden var i Bevægelse, herskede en alvorlig Taushed, en høitidelig Stemning. Ligesom indbudne af Døden selv, lignede denne store Gruppe det gamle Roms Folkeforsamlinger. Paa en Generals Kiste har Man stemt for Chartet, som Rommerne paa Marsmarken stemte for Friheden. Den anden Sandhed, som lader sig uddrage af dette Skuespil, er at Man er kjed af de nærværende Ministre &c.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-12-16
Den store Kriis i Finantserne paa Europas første Handelspladser synes efter Koureren at nærme sig Enden. Ligesom Koursen forbedrer sig her, er det samme og saa Tilfældet paa den Londonner Børs.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-12-16
Portugal. Til de flere officielle Bekjendtgjørelser om den med Brasilien sluttede Freds= og Venskabs-Traktat, hører en, hvorefter alle brasiliske Koffardie- og Krigskibe tilstædes Adgang i Rigets Havne. Tolden er fastsat til 15 Procent af Varernes Værdie. En Handelstraktat skal ogsaa alt være sluttet i Rio og en Kommission er oprettet, til inden Aars Frist at modtage Privates Fordringer paa den brasiliske Regjering. Kommandeur Percira er alt afseilet som portugisisk Ambassadeur ved Hoffet i Brasilien. Tree Dage efter hverandre var i Lissabon stor Hofgalla. Te Deum blev afsjunget, og ifølge Brasiliens Fraskillelse er det nu befalet at titulere Monarken, Keiser og Konge.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-12-16
Formedelst Hs. Majestæts Sygdom har den nye spanske Ambassadeur, Grev Casastore, maattet overlevere sit Kreditiv i en Privat=Audients.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-12-16
Spanien. Reenselses=Systemet er endelig ophævet, og Dekretet om det nye Statsraad, hvori de fleste af den raadslaaende Juntas Medlemmer optages, underskrevet. Ogsaa er udkommet et vigtigt Finants-Dekret, hvorefter enhver Minister aarlig skal opsætte et Budget for sit Ministerium. Hr. Zea skal have faaet Vink om, at skynde sig med Afreisen til Tydskland. En Koureer fra Madrid har bragt befaling til Vittoria at hæfte en Person paa sin Gjennemreise. Man formoder at det bliver Hr. Corpas. De Frivillige have faaet Tilladelse at forlade deres Korps, naar de ville, hvorved Man haaber at blive disse farlige Mennesker qvit. J Vittoria har Provindsial=Juntaen vægret sig ved at erkjende den nye Intendant, som et formeentlig Indgreb i deres Privilegier. Han har klogelig erklæret, at ville indhente ny Ordre fra Madrid.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-12-16
Ved Postens Afgang den 24 Novbr. løb i Madrid et Rygte om en i Escurial udbrudt Jldløs, hvilket vilde være høist sørgeligt, da sammesteds baade er Mangel paa Vand og paa Folk. Der var strax bleven afsendt Sprøiter dertil. Vel stolede Man paa, at Slottet bestod af en uhyre Steenmasse; men Tabet af de i samme bevarede Rigdomme og Kirkeskatte vilde være uerstatteligt. Jtalien.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-12-16
Efterat Dommen over de i Rom fængslede Carbonari (see Gaars=Avisen) den 21 November var afsagt, bleve Targhini og Montenari den 23de henrettede ved Guillotinen paa Folkepladsen. Spadoni, GarofalinGasperoni og Ricei ere dømte til Galeierne, de to Første paa Livstid og de to Sidste paa 10 Aar. Til Beviis paa, hvilke slemme Karle de Henrettede vare, anføres, at alle Bestræbelser for at gjøre dem Skjersilden, mindre heed, vare forgiæves. De vilde slet ingen geistlig Bistand modtage; men erklærede, at de døde som Frimurere og gode Carbonari. Begge begyndte de og saa paa en Tale til Folket saaledes: "Vi Frimurere og ægte Carbonari - men strax overdøvedes de af Tambourernes Trommer, hvorpaa Exekutionen fuldbyrdedes.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-12-16
Østerrig. Den 28 Novbr. indtraf Erkehertug Palatinus igjen fra Wien til Presburg, og samme Dag holdtes atter et Rigsdagsmøde, hvorpaa Man med Glæde modtog en tilfredsstillende Keiserlig Resolution om den i Mødet den 22 Octbr. vedtagne Repræsentation. Efter Pariser Stjernen har Hs. Maj. derimod tilkjendegivet Stænderne sit Mishag med at oprippe Sager, som burde blive i Forgemmelse. Keiseren, erklærer nemlig, at han kjender sin Kongelige Værdigheds Rettigheder, og at det ligesaavel er hans Pligt, at sørge for det offentlige Bedste, som at haandhæve Konstitutionen. Med stor Bedrøvelse maa han derfor bemærke, at Man har tilladt sig Skridt imod den Kongelige Authoritet og Ulydighed, som ikke kan taales i en velordnet Stat. Han maa derfor gribe til Midler, som ere hans Hjerte fremmede. Jkke destomindre vil han af særdeles Mildhed, tilstaae Stændernes Bøn om at lade Rekruteringen ophøre, men i Henseende til Skatterne kan ingen Forandring. finde Sted, da Armeen lønnes i Konventionsmynt. Overordentlige Omstændigheder voldte, at Stænderne ei før sammenkaldtes, og skulde Alt ikke blive afgjort, vil Hs. Maj, endnu sammenkalde en Rigsdag inden 3 Aars Forløb &c.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-12-16
Tydskland. Efter den nye Organisation bestaaer den bayerske Armee af 1 Liv=Regiment, 15 Linie=Infanterie=Regimenter, hvert paa 2 Batailloner og hver af disse igjen paa 600 Md., 4 Jægerbatailloner, 2 Kuirasseer= og 6 Kavallerie. Regimenter, hver paa 2 Eskadroner. Den forrige Uniform maa bæres til 1 Septbr. 1827. GeneralsiskalsEmbedet, Over Medicinal-Kollegiet, Rigs Herold- og det hemmelige Taxt-Embede ere samtlig opløste og henlagte under de forskjellige Ministerier.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-12-16
Nye Tildragelser paa Universitetet i Tibingen (hvilke siges dog ikke) have gjort eftertrykkelige Forholdsregler nødvendige. En Afdeling Kongel. Wiirtembergske Gens d'armer ere indrykkede sammesteds, og en overordentlig Civil=Kommissair, Justitsraad Hoffacker, afsendt dertil med udstrakte Fuldmagter. En stræng Forordning er udkommet, hvorved alt Burschevæsen og alle lignende Forbindelser under strængeste Straf forbydes. Duelmandatet er ogsaa skjærpet, og hvilken Student, der ægger eller tvinger en Anden til Duel, skal udstaae offentlig Straf.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-12-16
Fremdeles er Universitetets særskilte Jurisdiction suspenderet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-12-16
Udenlandske Blandinger. Frankerig. En af Rothschildernes Bogholdere i Paris har rekommenderet sig med en Deficit af omtrent 2 Millioner Fr.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-12-16
Den bekjendte Engellænder og Exgeneral i Columbisk Tjeneste, Mar Gregor, som kalder sig Konge af Poyais, er sat ved Vingebenet i Paris, hvor han hvervede Folk til sit nye Kongerige. Der tilføies, at han lever ganske indgetogen og uden Hofstat i la Force=Fængslet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-12-16
Jtalien. Paa Kongen af Neapels Navnedag have flere Deeltagere i Revolutionen af 1821 faaet enten Benaadning eller Formildelse i Straffen. Jblandt de fra Landsforviisning Tilbagekaldte befinder sig Fyrst Cariati. Regjeringen har endog viist den Deelikatesse, ikke at bekjendtgjøre deres Navne offentlig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-12-16
Nogle for dæmagogiske Forbindelser dødsdømte Forbrydere ere ligeledes benaadede deels til Landsforviisning, deels til at staae under Politiets Opsyn, da Hs. Majestæt tænker for ædelt til at ville straffe politiske Meninger med Døden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-12-16
Tydskland. En Baad, som seilede fra Dollendorf ned af Rhinen med 24 Bønder, der vilde til Markedet i Bonn, kantrede den 30 Novbr. midt paa Strømmen. Kun 16 Passagerer frelstes.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-12-16
J den lille Stad Nienburg i Anhalt-Cothen) havde den 6 d. M. en Festlighed ved Landsfyrstens Jndtog et høist sørgeligt Udfald. Uagtet Hs. Durchl. havde frabedet sig alle Høitideligheder, var dog den nye Kjædebroe, over Saalefloden foranstaltet illumineret, og idet Borgerskabet fra denne om Aftenen vilde bringe Hertugen og Hertuginden et Vivat ved Fakkelskin, sprang ved et Tilfælde Kjæden, hvorover det halve af Broen med de paa samme værende Mennesker pludselig styrtede ud i Strømmen. Under Hertugens personlige Anførsel blev strax Alt sat i Bevægelse, for at standse Broen og redde de Ulykkelige, som skreeg om Hjelp; det lykkedes ogsaa med den største Deel; men af 6 til 700 Mennesker, som vare i Livsfare, savnes dog nogle og 30, hvoriblandt ogsaa den fortjente Borgermester Nagel.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-12-16
Sverrig. Friherre v. Anckersward, som ogsaa har ansøgt om at blive meddeelt Atterne om Salget af nogle gamle Krigskibe, har, paa Krigs=Stats-Sekretairens Afslag, nuhenvendt sig til Rigsstændernes Befuldmægtigede.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-12-16
Storbrittannien. Den nederlandske Gouverneur paa Fortet Elmina, i Nærheden af Cap Coast Castle, er blevet saa fortørnet over den engelske General Turners beskyldning for, at det skulde have været ham, der opæggede de Jndfødte til Angreb paa de engelske Establissementer, at han er reist til Holland for at retfærdiggjøre sig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-12-16
Amerika. Om Skovbranden i Ny-Brunsvig, som ikke blot i flere Miles Omkreds har ødelagt Alt paa Jordens Overflade, men paa mange Steder endog er brændt 2 til 5 Fod dybt i Jorden, siger et Øienvidne, at Man ikke kan tænke sig noget Gyseligere og Rædsommere. Luerne greb om sig med en saa rasende Fart, at det var næsten umuligt at undløbe dem. Mødre maatte rive deres Børn af Vuggen og ile til Floden, for at redde dem i Vandet. En Moder frelste sine to Børn ved at kaste sig over dem, medens Luerne droge forbi; men blev selv ganske forbrændt over hele Ryggen. Kort, Pennen formaaer ikke at male hine Skrækkescener. Ellers pleie Beboerne selv at stikke Skovene i Brand, for at gjøre dem lysere og gjennemtrængeligere. Da Sommeren var overordentlig tør, faldt det meget beleiligt hertil, og gik godt fra Mai til October Maaneds Begyndelse, da Jlden tog for sig selv og ingen Grændser meere kunde sættes. De Ulykkelige ere for det meste Jrlandske Udvandrede.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-12-16
Den Mexikanske Finantsminister ventes til Vera Crupfor efter Sigende at bombardere Kastellet St. Juan med Guldkugler, der ere vanskelige at modstaae.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-12-16
J Caraccas har Oberst de Limas villet gjendrive en Artikel i Bladet Argus med sin Sabel ved et mordisk Overfald paa Udgiveren. Han sidder nu i Fængsel, for at lære, at Retten findes i Lovene og ikke i Spydstagen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-12-16
Fædrelandet. Kongehuset. Hendes Durchlauchtighed Hertuginden, af Slesvig=Holsten=Sønderborg Glüksborg, er den 5 d. paa Gottorp Slot, lykkelig nedkommen med en Prinds. Moderen, vor høitelskede Dronnings yngste Søster, saavelsom den Nyfødte, det Durchlauchtige Ægtepars niende Barn, befinder sig særdeles vel.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-12-16
Offentlig Foranstaltning. Ved Klasselotteriets tredie Klasses Trækning i Mandags bleve de i Planen bestemte 48 Nummere udtrukne i følgende Orden: Kjøbenhavns Børs-Kours d. 13 December 1825. Hamb. 2 M. - k. S. 207. - Spec. 209: 12 Rbmk. 8 1/2 s. 4 pCt. Kongel. Oblig.: 86 a 86 1/2 Rbd. Sedl. Dito 83 a 83 1/2 i Banco. Nationb. Obl.: rorator 2 Rbder S. ell. 105 a 106 Rbd. Sedl. 4 pCt. uopsigelige Rigsb. Oblig. 98 r. S. Hamborger Laan af 1819. 3000 Bcomk. 99 a 99 1/2 i Bco. Dito . . . . . . . . . Dito: 4000 Bcomk. 99 a 99 1/2 Bco. 5 PCt. nye danske Oblig. 61 a 61 1/2 L. Sterl. (1 L. Sterl. beregnet til 14 Bcomk.) Norske Speciessedl. pr. 100 Spec. 188 1/2 Rbd. Sedl. Svenske Sedl. pr. Rdlr. Rigsgjeld 50 a 50 1/2 Rbs. Tegn. 16 PCt. Norske Laan ved Hambro & Søn 102 i Bco. 4 pCt. Dito Nye . . . . . . . . . . . . . 93 i Bco. Asiat. Actier os i Sedl. Bank-Disconto 5 pCt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-12-16
Tallotteriets 1252 S.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-12-16
Tallotteriets 1252 S. (Trætning i Kbhavn.) 90. 21. 25. 67. 45. eetese mener.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-12-16
Den 13 dennes, om Morgenen Kl. 6, fristede jeg den tunge Skjebne, ved Døden at miste min elskede Kone, Christine Laurence Soell, fød Hinkeldei, 55 Aar gammel. Som tro Ledsager og Medhielperinde, saavel i Medgang som senere prøvet Modgang, rammer Stødet endnu haardere den, som forhen har prøvet den Sorg at miste en troe og elsket Mage, i Særdeleshed paa sine aldrende Dage. At fraværende Slægt og Venner deeltage i min og kjere Datters billige Sorg, derom er jeg uden Bevidnelse forvisset. Eltanggaarden den 14 Decbr. 1825. S. Soell. Nicoline Soell.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-12-16
Theatret i Odense. Mandagen den 19 Decbr. 1825 opføres: Jntermezze i eller Landjunkeren i Hovedstaden, Komedie 15 Akter af Kotzebue, oversat af N. T. Bruun.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-12-16
NB. Formedelst Koncerten den 22de, gives ingen Forestilling, Onsdagen, men Fredagen den 23 dennes. Direktionen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-12-16
Skuespil i Nyborg. Tirsdagen den 20 Decbr. 1825 opføres : Skuespilleren imod sin Villie eller Komedien paa Landet, Komedie i 1 Alt af Kotzebue, oversat af N. T. Bruun; derefter: De to Frimurere, Skuespil i 3 Alter af Pelletier=Volmeranges, oversat af N. T. Bruun.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-12-16
Onsdagen den 21 Decbr. 1826. Dyveke, Sørgespil i 5 Atter af D. J. Samsøe. Direktionen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-12-16
3die Koncert paa Odense Raadhuussal Torsdagen den 22 Decbr. Aften Kl. 7. Billetterne faaes paa Löveapotheket.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-12-16
Den over Fattigskatten for 1826 forfattede Ligning ligger til Eftersyn hos Kasserer Bondo i 14 Dage fra Dato Odense den 16 Decbr. 1825.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-12-16
At jeg agter strax efter Nytaar at indtræffe i Odense, for at begynde, som sædvanlig, min Underviisning i Dands, har jeg herved den Ære at bekjendtgjøre. Lundsgaard den 15 Decbr. 1825. Louis Rehne, Dandlelærer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-12-16
En honet Mands Datter, som forstaaer Huusholdning tilligemed Meierie, ønsker sig en Kondition til næste Skiftetid, enten paa en Herregaard eller hos en Præst, gode Rekommendationer kan forevises. Adressekontoiret anviser.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-12-19
No. 178. 54 Aargang. Fyens Fr. Stifts privilegerede. Kongelig allene Avertissementstidende. Adresse-Avis og overalt i de Danske Stater. Forsendes med Brevposten, Udgiveren Søren Hempel i Odense. Redigeres, trykkes og forlægges af December 1825.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-12-19
Mandagen den 19. Jndhold. Rusland (Keiser Alexanders Død, Spanien (Storbrimmisk Nor om Amerikas Uafhængighed. Banden i Escurial). Frankerig. Tydskland (Handelskonvention imellem Storbrittannien og Hansestæderne). Amerikanske Anliggender. Græsketyrkiske Anliggender (Den egyptisk tyrkiske Flaades Ankomst til Navarino. Grækernes fortvivlede Stilling).
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-12-19
Rusland. Endnu skulde Aarets sidste Dage betegnes ved en overraskende Begivenhed: Selvherskeren over alle Russer, Keiser Alexander I er ikke meere! -