Berlingske Tidende, 1836-03-03
Efter Rygtet skal Forskjellen i andre Sogne endnu være større. Det maa tillige bemærkes, at de kongelige Udmarksjorder paa Bornholm, som nu ere fæstede til Private, circa 6000 Tønde Land, have lidet eller intet Hartkorn. Disse Jorder have formeentligen i ældre Tider ligget under Bøndergaardene, saavelsom Almindingsskovene, som i Alt skulle udgjøre over 30000 Tdr. Land. Disse Jorder bleve i ældre Tider benyttede af Bønderne til Græsning; og den Jordebog over Landgilden, som blev lagt til Grund for den nugjeldende Matricul, rettede sig formeentligen efter Gaardenes Kreaturhold og Sædeavl. Men da Landgilden var bestemt med Hensyn til disse Omstændigheder, saa er Matriculen ogsaa fastsat med Hensyn til den Græsning, som blev afbenyttet tilligemed Gaardens Agerjord; denne Græsningsjord skal senere være adskilt fra Gaardene, uden at en forholdsmæssig Deel af Hartkornet blev lagt paa disse til Græsning benyttede Jorder, hvilke, adskilte fra de dyrkede Agerjorder, ei kunde have stor Værdi. Denne Omstændighed er formodentlig en af de Aarsager, hvorfor det blev forsømt at ansætte hine Jorder særskilt til Hartkorn. Trangen til en ny Matricul føles derfor paa Bornholm særdeles levende, hvorfor ogsaa det høikongelige Rentekammer tog denne Sag under Overveielse i Aaret 1810; men Krigen gjorde det dengang aldeles umuligt at iværksætte et saadant Arbeide paa denne fjernt liggende Øe, ligesom ogsaa senere, da Opmaalingen og Boniteringen paa denne Øe blev fuldført og revideret, den Omstændighed, at Udskiftningen endnu ganske var forsømt paa Bornholm, bestemte det høikongelige Rentekammer til at udsætte Matriculens Beregning og Jndførelse, indtil den med særdeles Vanskeligheder forbundne Udskiftning paa denne Øe var fuldført. Da imidlertid flere Sogne paa Bornholm nu ere under Udskiftning, og efter en rimelig Beregning al Jordudstykning af Fælledskab i Løbet af Aaret 1840 vil blive fuldendt, saa formenes, at vi maae anbefale denne Øe til Regjeringens særdeles Opmærksomhed, for at Matriculen der allersnarest muligt maatte blive indført, da Trangen til en bedre Matricul paa Bornholm uden Tvivl endnu er større end paa de øvrige danske Øer. Jmidlertid erkjende vi, at denne Øes særdeles Jordbeskaffenhed taler for, at Hartkornets Beregning foretages særskilt for Bornholm, da en Tønde Land boniteret Jord paa Bornholm vanskeligen kan sættes i Sammenligning med en Tønde Land paa de øvrige danske Øer. Vi indstille derfor – hvad ogsaa det høikongelige Rentekammer i sin Betænkning har antaget for det Rigtigste – at det hele Antal af det paa Bornholm hvilende Hartkorn maatte fremdeles forblive paa Øen, og at Normalstørrelsen for en Tønde Hartkorn paa Bornholm maatte blive beregnet paa samme Maade, som den er beregnet for det øvrige Danmark, ved at dividere Hartkornet i Beløbet af hele Øens boniterede Jord, og at derefter hvert særskilt Jordbrugs Hartkorn maatte blive beregnet ifølge den saaledes fastsatte normale Størrelse af en Tønde Hartkorn paa Bornholm. Vi troe saa meget mere at burde anbefale denne Fremgangsmaade, da Skatternes Størrelse dog stedse pleier at blive bestemt særskilt for Bornholm, og derved altsaa kan tages tilbørligt Hensyn til det Forhold, som vil finde Sted imellem en Tønde Hartkorn paa Bornholm og en Tønde Hartkorn i det øvrige Danmark. Med Hensyn til den Deel af Skatterne paa Bornholm, som skal udredes efter den gamle, og den Deel, som skal udredes efter den nye Matricul, formene vi, at de samme Grunde, som vi have anført med Hensyn til det øvrige Danmark, ogsaa vilde finde deres fulde Anvendelse paa Bornholm, samt at de ville føre til det samme Resultat, som vi have tilladt os at indstille med Hensyn til de andre danske Øer, at følgeligen ogsaa paa Bornholm de 1/3 af den nærværende Landskat som en uforanderlig Canon skulde lægges paa hvert Stykke Jord, og at derimod den ene Sjette deel deraf skulde svares efter den nye Matricul. Vi indstille derfor: 1) At den nye Matricul snarest muligt ved Trykken maatte blive bekjendtgjort, og at enhver Jordbruger, som maatte ansee sig for at være forurettet ved den, i de første 6 Maaneder efter sammes Bekjendtgjørelse, maatte have Tilladelse til at begjære af det høikongelige Rentekammer, at Boniteringen eller Opmaalingen af hans Jorder, eller begge Dele, maatte blive revideret, imod at han ligeledes inden 6 Maaneder efter Matriculens Bekjendtgjørelse deponerede hos høibemeldte Collegium et Beløb, som stod i Forhold til Arbeidet, der af ham ønskedes udført, og som ved det høikongelige Rentekammer skulde foranstaltes udført af sagkyndige og paalidelige Mænd, hvorefter Resultatet af denne Revision skulde blive Reglen, hvorefter Ydelserne skulde erlægges, samt at dette Depositum skulde betales tilbage, saafremt Revisionen skulde have det Resultat, at Hartkornet blev nedsat. 2) At den nye Matricul 2 Aar efter dens Bekjendtgjørelse maatte blive indført som eneste Maalestok for alle nye Ydelser af Jorderne i Danmark, saaledes at baade alle Paalæg og Repartitioner af det Offentlige i Fremtiden derefter maatte blive regulerede, og at alle Contracter imellem Private, som afsluttes efter Matriculens Bekjendtgjørelse, maatte blive afsluttede efter den nye Matricul." 3) At derimod alle private Accorder, som ere afsluttede inden den nye Matriculs Bekjendtgjørelse, matte forblive uforandrede til den Størrelse, hvortil de i sin Tid efter den gamle Matricul have været fastsatte, uagtet denne Størrelse er bestemt og beregnet efter Hartkornet, hvilken Benævnelse dog i Fremtiden med Hensyn til disse Præstationer bør bortfalde, hvorimod ikkun Størrelsen af Præstationen for ethvert særskilt Jordbrug, bliver at angive." 4) At Skatternes Udredelse ved den nye Matriculs Jndførelse maatte blive bestemt saaledes, at de 1/3 af den nuværende Landskat skulde erlægges som en fast uforanderlig Canon af ethvert særskilt Jordbrug, og at derimod den ene 1/3 af Landskatten skulde udredes efter den nye Matricul, dog at der bliver at fra trække den 1/2 af Landskatten, som forTiden er eftergivet, saalænge denne Eftergivelse varer; hvorved det tillige henstilles, om det her fastsatte Forhold muligen efter 10 Aars Forløb skulde forandres til 1/4 eller 1/3 af Landskatten, saaledes som vi i Beretningen have antydet. 5) At baade Extrapaabudet af 12te Januar 1827, Bidragene til Amtsrepartitionsfonden, og samtlige Ligninger, som foretages efter Matriculens Bekjendtgjørelse og Jndførelse, ene og alene maatte fastsættes og opkræves efter den nye Matricul, saaledes, at den gamle Matricul aldeles ikke meere skulde komme til Anvendelse. 6) At Normalstørrelsen for Hartkornet paa Bornholm særskilt maatte blive beregnet, og at Matriculens Jndførelse paa Bornholm især maatte anbefales som særdeles nødvendig, samt at Skatternes Størrelse fremdeles maatte blive bestemt særskilt for Bornholm med Hensyn til det Forhold, hvori en Tønde Hartkorn der kommer til at staae til en Tønde Hartkorn i det øvrige Danmark. 7) At det Resultat, som den nye Matricul kunde have til Hartkornets Nedsættelse for Sædegaarde, Stamhuse, Baronier og Grevskaber, ikke maatte medføre Tab af de Rettigheder, hvoraf de forTiden ere i Besiddelse, og at Sædegaardenes Ret til at sælge endeel af Bøndergodset fremdeles maatte blive uforandret.