Viborger Samler, 1812-12-28
Under 12te d. M. ere samtlige vedkommende Øvrigheder fra det danske Cancellie blevne tilskrevne saaledes. Den usædvanlige Søgning efter alle Slags Kornvarer, som i dette Efteraar finder Sted, i Kbhvn., og hvorved disse Varer ere opdrevne til en uforholdsmæssigen høi Priis, har tillige fremvirket den Uskik, at Stadens Jndvaanere paa Landeveiene udenfor Byen opkjøbe de ankommende Kornvare, uden at det altid staaer i Politiets Magt at opdage dette Forprang. Da det derhos er bemærket, at mange Sælgere ofte, af Uvidenhed om denne Handels Ulovlighed, lade sig forlede til at sælge deres Varer, forinden de ere ankomne paa Axeltorvene, saa maae Cancelliet tjenstligst anmode Dem, ved Kirke- og Gadestevne, eller paa hvilkensomhelst anden dertil beqvem Maade, at lade samtlige saavel Bønder som andre Landmænd i den Dem anbetroede Embedskreds, indskjærpe, at det efter de om Forprang gjældende Anordninger, under Varernes Confiskation og anden vilkaarlig Straf, er forbudet at sælge de til Staden indbringende Varer af Korn, Smør, Flesk og andre Fedevarere, enten paa Veiene eller i Kroerne udenfor Staden, eller i Staden paa Gaderne eller i Gjæstgivergaardene; hvorimod saadanne Varer allene bør falholdes paa Stadens Axeltorve. Vor lærde Magister og Rector Schiønning fortæller (i en Beretning om Uaar, indført i det Tronhjemske Selskabs Skrifter) at Aar 1224 var Frosten saa stærk om Vinteren i Norge, at Havet frøs til, saa langt man kunde see fra en høi Klippe, saa at mange Skibe frøse til, og Folkene, som maatte gaae fra dem, vare 2 Dage underveis, før de kom til Lands. Aar 1294 var Frosten saa haard, at man kjørte og reed over Jsen fra Jylland til Christiania. 1306 frøs det saa stærk, at Jsen i Øresund var 15 Alen tyk. Alle Sundene i Danmark laae tilfrosne i meerend 14 Uger. Endog i Tydskland, og Frankrig skal Frosten have været ligesaa stærk som i Norden. J Aarene 1315 og 1316var en stor Hungersnød, her i Norden, saavelsom over heele Europa. J Listland, skal den have været saa forskrækkelig, at Forældre spiste deres egne Børn, og halvforraadnede Liig, bleve opgravne og fortærede. 1323 ved Kyndelmissetid, kom der saadan Frost, at Østersøen laae tilfrossen i 6 Uger, saa man kunde ride over Jsen hvor man vilde. Man havde endog paa Østersøen opsadt Herberge for Reisende. 1399 kjørte man over Jis mellem Danmark og Stralsund. 1423 kjørte man paa Jsen fra Preussen, Meklenborg og Lübek til Danmark. Det samme skeede 1426, 1441, 1459, 1496, 1554 og 1599. Det følgende Aar 1600, var Danmark, Norge, Holsteen, England og Skotland hjemsøgte med en skrækkelig Hungersnød. 1601 var en skrækkelig Dyrtid, da kostede en Skjeppe Byg i Norge 4 Rd. (NB i Sølvpenge. Man sammenligne dette med nuværende Priser; og man vil finde disse mange Gange lettere end hine.) 1658 var og en meget stræng Vinter. Ligeledes 1709, da Storebelt frøs til. Jtalien og Frankrig hjemsøgtes i dette Aar af en saastreng Frost, at mange Træer i Skovene fortørredes og frøs ud, ligeledes Viinrankerne, som i næste Aar bare næsten intet og en Viin saa suur som Eddike. 1740 var og en streng Vinter i det nordlige Europa. Ligeledes 1789, da Frosten vaerede til hen i April. Skulde denne Vinter som det haver Anseelse til, vorde overordentlig streng; seer man af ovenanførte, at dette ofte forhen har været Tilfældet.