JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-12-18
Fra Strassborg skriver man, at saavel af Buonapartes hastige Giennemreise, uden engang at vilde tage til Takke med et Maaltid Mad i Staden Been, saavel som af de bernske Gesandtes Hiemreise fra Paris med uforrette Sag lod sig formode, at der forestod denne rige og folkerige Canton en Forandring, og at nogle tale om en ny Republik, der skulde bestaae af Pays de Vandsiast v. siddeles 100, mod J Aasilio lig endnu alle og danigste Wien, den 2den December. Man siger, at Rigstænderne ville nedlægge en Protestation imod, at i Freden med Østerrige Rigets Jnteriret er krænket, og i visse Henseender opoffret, og anmode Keiseren at vedligeholde denne Jntegritet, og giøre sig Umage for, at disse mellem Frankerig og Østerrig sluttede Artikler maatte ansees, som ikke sluttede. Men man vilde førstibe, til Anliggenderne i Rastadt var i Gang, for desbedre at kunde oversee det Hele, Grev Budberg, der har staaet, som russisk Gesandt ved det svenske Hof, er her paa indgle Dage, 20 Man tvivler ikke paa, at hans Sending og videre Bestemmelse har Hensyn paa Tingenes nærværende Stilling, da det vel torde skee, at han gik til Kongressen, i Rastadt. -(hvor det da og vel torde skee, at Buonaparte ikke tog imod ham. En fra den italienske Armee kommet Coureer har medbragt den Tidende, at Commandanten i Venedig har erklæret, han ikke rømmer denne Stad, førend de keiserlige Tropper aldeles have forladt den venstre Rhinbred. (Midlertid mælde de venetianske Efterretninger, at de franske Tropper sendes bort derfra, da de skulle have yttret Lyst til at slaae sig paa den uroelige og democratiske Almues Side).
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-12-18
Franken, den 1ste December. Landværnet det hambergske og mursbergske bliver paa gientagne Opfordringer fra den keiserlige General Elsnitz, uophørlig paaskyndet. Han driver paa, at Fortegnelsen over det vaabendygtige Mandskab ham, skal indsendes. Den keiserlige Minister ved den frankiske Kreeds, Grev Schlek, skal have erklæret, at den preusiske Rigsdagsgesandt Grev Gørz har yttret, at den nu regierende preusiske Konge aldeles ikke var tilfreds med det ny Regjerings system i de brandenborgsk frankiske Fyrstendømmer, og at deri kunde haabes en Forandring. a 6 i Stimod a 20 106 udskan nom en alvon Achen, den 30te November. J Forgaars har Magistraten og alle andre civil og militair Embedsmænd her paa Overgeneral Angereaus og Jnternediaircommissionens Befaling, høytideligen maattet aflægge den franske Republik Troeskabsed. Synodalretten, som vægrede sig derved, blev afsat, og dens Competence lagt under Magistraten. J det nærliggende Abbedie Burtschaid maatte tillige sværges Had mod enhver ikke fra Folket udgaaende Enevælde. Regieringscommissairen Etienne bekiendtgjorde derpaa, at Angerean havde ophævet Jntermediair-Commissionen i Bonn, men at den skulde fortsætte sine Functioner, under Navn af fransk Nationalregie for de erobrede Lande. main, o nion an an nye, og gamme Paris, den 1ste December. Paa Congressen i Rastadt meener man, de tolv hemmelige Artikler i Campoformid Freden først nærmere ville blive forhandlede, inden de fuldbyrdes. Midlertid har det gamles Raad vedtaget hæderlig Mælding af en Adresse fra Bonn, hvori forlangdes Jndlemmelse i den franske Republik.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-12-18
Fra den italienske Armee marchere 50000 Mand til Engellands Armee, og ere alt 35000 komne i det sydlige Frankerig. Armeen mod Portugal, hvis dette lidet Rige ikke gjør sin Fred, skal under Massens Commando samle sig ved Bayonne. lu anden Sam Muss, in i 3de 36 Aar.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-12-18
J Graubundten seer det meget troeligt ud. 2000 væbnede Bønder have afsat deres Øvrigheder og Chefs og udnævnt 150 Deputerede til at undersøge deres Forhold og de øvrige Besværinger. Fremdeles skulde de undersøge, hvo der var Aarsag i Sinkelsen med de Deputeredes Sending til Mayland og den cisalvinske Republiks Erkiendelse. Adgang paa
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-12-18
Rastadt, den 7de December, Conferencerne have, endnu ikke begyndt, fra ingen af Siderne er gjort lagt de nihuusnong Ja Propositioner; men den henstre Rhindred synes forloren for Tydskland. om i Frankfurt, den 9de December. De keiserlige og Rigstropperne forlade denne Stad og Egn, og Cordon nen ved Vied bliver gandske ophævet. Blot Kredstropperne blive tilbage. Ogsaa Mannheim og Maynrømmes af de keiserlige Tropper, som samtlig gaae tilbage til den østerrigske Grændse. Ved Rhmen og i Fæstningerne bleve blot Rigstropper indtil Freden. J Dag forsikkrer man, Fyrsten af Hessendarmstadt vil lade vor Stad besætte. mode og nog Stiver og monin and, Wien, den 6te December. Man paastaaer, de keiserlige Ministre havde ved Conferencerne i Udine blot besvaret de franske Fordringer om venstre Rhinbred, og Fæstningen Maynz med, at dette ikke umiddelbar kom an paa Keiseren, men at det stod den franske Republik frit, at fremkomme med disse Fordringer paa Congressen, i Rustadt. Sandsynligen grunder sig herpaa det udspredte Rygte, at de Franske ikke ville rømme de venetianske Provindser til vore Tropper, for den Punkt om Rhindredden og Maynz er fuldkommen, i Rigtighed. Midlertid venter de did bestemte keiserlige Tropper blot paa Efterretning om Ratification af Definitivfreden, forat rykke dering, ud mack agog Lim
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-12-18
Hanau, den 9de December. Østerrigernes Tilbagetrækning fra venstre Rhindred har sin Rigtighed. Endnu er ingen Retirade skeet i saadan Hast. Et Brev pa fra Hovedqvarteret siger, her bliver intet tilbage, uden Magazinerne, og to Compagnier at bevogte dem. Efter ter andre Efterretninger skaffes ogsaa Magazinerne bort.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-12-18
Armeen gaaer til Bøhmen, en Deel af dem til Bayern. De sidste skulle giøre Halt paa hiin Side Jnfloden. J Salzburg og Passau kommer østerrigsk Besætning. Derimod rømmes Jungolstadt, Ulm, og Würsborg. Jen Maynz, siger man, bliver en Bataillon Østerriger, og i Ehrenbreitstein det halve. Men det er usandsynligt, da Retiraden skeer, saa hurtig, at de Franske selv skaffe Vogne til at bringe det østerrigske Artillerie afsted. (Derimod hedder det fra Frankfurt, at de Franske skulle besætte Maynz, at ikke blot Keiserens, men og Rigstropperne skulle derfra, og de maynziske Tropper enconnere ved Aschaffenburg.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-12-18
Kiøbenhavn, den 18 December.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-12-18
Meteorologiske Observationer. Vinden. Therm.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-12-18
Barom. Varme. N. N. N. 11 Decbr. 27. J. T.S. V. S. O.S. S. O.S. V.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-12-18
Hos Hofbogtrykker Schulz paa Hiørnet af Høybroestrædet og Læderstrædet No. 64 faaes følgende Bøger: Revolutions-Almanak for 1798, 1 Rdlr. 3 Mk. Gottinger franske og tydske Futteral-Calendere, 4 Mk. 8 Sk.; samt Musen-Calender for Aaret 1798 i Pergament med Futteral, 5 Mk. 8 Sk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-12-18
Den afdøde Greve Andreas Peter Bernstorffs Jordefærd, erindret i Gientofte Kirke den 13de Julii 1797, af Hr. Pastor Høegh, tilligemed Sangene for og efter Talen af Hr. Etatsraad H. Malling; faaes hos Directeur Schult, paa Hiørnet af Høybroestrædet og Læderstædet for 8 Sk., hefter 10 Sk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-12-22
Kiøbenhavn. Aar No. Post-Tidende Lis Fredagen, den 22 December. heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved J. J. Schulig.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-12-22
Philladelphia, den 20de September. De forenede Staters Strid med Spanien, haaber man, vil blive bilagt snarere, end den med Frankerig. Den opkom saaledes: Den 31te May lod Stadtholderen i Louisiana, Grev Carondelet, udgaae en Erklæring, at han ikke udleverede de inden for Grændserne liggende Forts, da Louisiana fra Canada af truedes med et Overfald, og Forterne dækkede Landet. Han klagede i en Proclamation fra fierde Junii, at de foreenede Stater havde opbudet deres Milice deromkring, og i Tractaten med Engelland tillod de engelske Porten paa Missistppi Floden, som Tractaten med Spanien forbød dem. Afstikningen af Floridas Grændse blev derved afbrudt. Planterne omkring Port Natches grebe den niende Julii til Vaaben, da Spanierne fængslede nogle Amerikaner, hvoriblandt en Præst, og lagde dem i Baand, Spanierne flygtede til Fortet. Man syrede, men ingen blev; den americanske Landmaaler Elliot bilagde Sagen, og det blev aftalt med Commandanten Ganso, at Jndvaanerne i Egnene omkring Forterne paa en vis Maade skulde ansees som neutrale indtil Sagen var afgjort. Man haaber, Carondolet vil stadfæste dette Man arbeider igien paa at afstikke Grændselinien. Blount skiændige Landsforræderie undersøges endnu, og Commissionen har lader den i Sagen indvikklede Dr. Romaine føre fangen fra Nyyork til Philladelphia. Man er meget begierlig at vide, hvorledes denne synderlige Sag vil udvikler sig, da Blount var bekiendt for at være een af det franske Parties ivrigste og virksomste Tilhængere, og nu beskyldes for en Sammensværgelse med Spanien.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-12-22
J Kentucky, har man reder en spanske Emissarius, ved Navn Po vers, der skulde ophisse Jndvaanerne til Frafald. 20 20 Jstii hand allunt slige 90 i Papir N. indianen 187.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-12-22
London den 8de – 12te December. J tre Dage har Underhuset uafbrudt været sysselsat med Ministerens, ny Paalæg, der denne Tirsdag anden Gang skal forelæses.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-12-22
Oppositionens Modsætning har været afmægtig; men en kraftfuldere synes selve Nationen at berede. Den fierde var Vhigelubben talrig forsamlet, og For og Sheridan talte med skrækkelig Hæftighed mod det ny Paalæg og Ministeren. For saade, han vidste ikke, om han skulde kalde det Paalæg, Reqvisition eller Confiskation; ogsaa paa stod han, at det nuværende System var aldeles imod Freden, og saalænge Folket vilde lade sig et saa galt System behage, vilde al hans Modstand mod Ministeren være forgieves. Dog overlod han det til sine Constituenters Afgiørelse, om han efter sin Pligt skulde tage sit Sted igien i Underhuset. Sheridan gik endnu videre, og paastod, at Ministrene burde hænges og halshugges, fordi de havde bragt Landet i en saadan Forfatning, at Directoriet kunde behandle det saaledes. an og For har leveret Kongen en af 4803 Jrlændere underskrevet Adresse fra Grevskabet Down, hvori de bad om Ministrenes Afskeedigelse, og Parlamentsreform. Den vil rimelig have samme Held, som et Forslag Nichols i Underhuset, at alle Lønninger og Sportler ved Embeder, der laae under Kronen og Regieringen, vare over 2000 Pund, skulde anvendes til Krigen. naEt Rygte er, at Kongen vil give 200000 Pund til Statsfornødenhederne. Londons Kirkesogne give det øvrige Kongerige Exemplet at protestere mod det ny Paalæg. Lord Majoren har paa Anmodning fra Livery givet Minde til en Forsamling, der vil finde Sted den 13de. J Southwark blev i Gaar under et uhyre Tilløb holdet en Forsamling paa Raadhuset, og besluttet, at det ny Paalæg var høyst trykkende, og at Southwark fleeste Jndvaanere ikke vare i Stand at betale det. Tierne, der fremstod som Taler, overvældedes af Folket med Jubelskriig. Ogsaa viser allerede Paalæggenes Virkning sig ved Huuskiøb. J Gaar blev Hr. Martindales Huus i Parklane, som blot i Forbedringer og Udpyntning har kostet 8000 Pund, solgt for 3000. og med 1000 Med Paketbaaden Prinds Adolph er fra Lissabon kommet den Efterretning, at de derværende engelske Tropper og Emigranter have af Dronningen i Portugal faaet bestemt befaling at forlade Landet, samt at dem intet Proviant mere skal leveres. Garnisonen i Lissabon er blevet formeeret med tre Regimenter, for at give Dronningens Begiering desmere Kraft, især da de Engelske betiene sig af det portugisiske Tøyhuus, som det kunde være deres. Lord St. Vincent vilde midlertid oppebie nye Jnstructioner fra Engelland, inden han vilde forlade Lissabons Havn. Grev Pombeira, der havde leiet Huus her for et heelt Aar, har pludselig besluttet at reise hiem. Oppositionsbladene bestemme end- og den Summa, Portugal maae betale Frankerig for Freden, til 385000 Pund Sterling i Diamanter. de Paris, den 7de December. Buonaparte er her modtaget med megen Jubel og Stads (altsaa ikke, som hos os Rygtet gik, hæftet tillige med Barras). Ham har ladet Desair vide, at han inden hans Bortreise haaber at giøre Aftale med ham om Toget mod Engelland. Dette og vore Blades hæftige Udladelser, mod Enggelland uagtet, haaber man dog bestandig at faae Fred med dette Land. Admods 8101 nod at Jndus. Vand, c) og ad 3000
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-12-22
Rhingrændsen synes nu at være en afgjort Sag, ja de frie Menneskers Journal bebuder endog, at Maynz. inden faa Dage vil være Republikens Hænder, men og og endnu Dikectoriet har atter ladet et Journal, forsegle, og to andre forbyde. De sidstes Forbrydelse var at have fortalt, at der var Uenighed i Directoriet, hvilket det ved denne Leilighed fralagde sig, den første paastod, at saavel der, som i begge Raadene og Ministerio arbeis, dedes paa en Contrarevolution. Under Paaskud af den nysopdagede royalistiske Sammenrottelse hæftes mange Mennesker; Tallotteriet er første Gang trukket; og det Forslag at giøre Palaisroyal Haugen til Gader, (for i det ringeste at lukke eet Pestsvælg, i det de aabnede et andet) af 500 Raadet forkastes. 2011 Juli d. 30 Amsterdam, den 2den December, J. Boulogen ne, Calais, og Dieppe bygges Canoneerbaade af en ny Opfindelse, der skulle føre 36pundiger, og som man lover sig stor Nytte af ved en Landgang paa Engelanske ovenmad velæg aabnes nye attis foi anpanges til Var ny Conventpræsident Blauw, der nys, med en usædvanlig Majoritet, der vidnede han ingen af begge Partier hørte til, var valgt til Præsidentskabet, blev i Gaar syg i Conventen, just som han havde holdt en meget hæftig Tale mod en Sammensværgelse, der skal være & Giærde mod en Deel af vor Regiering og Conventen, og der skal have en parisisk fierde September for Øye. Bog 30 Svagonaue Admods og ned indDirectoriers Befaling at lade de ved Maasfloden, det lisigbønske, limborgske, og Luxemborgske værende Grændsetoldamter rykke frem til Rhinen, lader ikke mere nogen Tvivl være tilbage om det Forehavende, at fodet. eene Rhinen med Frankerig. 8 a 30 Frandsod hvo sat uddan en enlig, Frankfurt, den 12te December. J Forgaars har vor keiserlige Garnison forladt os, for at marchere over Peiligenskade til den bøymiske Grændse. Ligeledes have de Keiserlige alt rømt Mannheim, og Philipsburg, og marchere til Bayern, ligesom de og trække sig fra Wursborg og hele Franken til den oberpfaltziske Grændse, Bayern, Passau, og Brixen. De Franske giøre alle Anstalter til at besætte Maynz og Ehrenbreitstein, holde dem begge ligesom bloqverede, og have i Gaar formelig opfordret sidstnævnte Fæstning. De staae tæt om og uden for Maynz, og vente kun paa befaling at rykke inden Ligeledes marchere de mod Vestervald og Welar, og man anseer det for afgjort, at en stor fransk, Armee samler sig mod Hannover. Selv herværende Blade, tale uden Tilbagehold, om den, nærforestaaende Plan at seqvestrere Hannover, og besætte Nordsøens Kyster, og Elvens Udløb. De nævne endog General Lesevre, som Chef for denne Armee. (J. Rastadt skal Bübuparte have protesteret imod en hannoversk Gesandts Tilstædeværelse de Franker. var i Krig med Fogelland, ophun, 2de dyne og hand ud 600 10 28 20 af Adel J Udine har Bernadotte overgivet Commandoen til Baragnay d'Hillers, der skal have befaling ikke at rømme Figur C. s. v. før Fredens hemmelige Artikler ere opfylde. Respurmesanske skal være Opstand, saavelsom i det viemontesiske. Paven har erkiendt den eisalvinske Republik, og paa fransk Forlangende afskeediget General Provera.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-12-22
Kiøbenhavn, den 22 December. Onsdagen den 27de December er Ordensdag for Ridderne af Elephant og Dannebrog.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-12-22
J Tallotteriets 585 Trækning i Wandsbeck, den 19de December, udkom følgende Nummere: Hos Hofbogtrykker Schulz paa Hiørnet af Høybroestrædet og Læderstrædet No. 64 faaes følgende Bø Mk. ger: Revolutions-Almanak for 1798, 1 Rdlr. 3 Gørringer franske og tydske Futteral-Calendere, 4 Mk. 8 Sk., samt Musen Calender for Aaret 1798 i Pergament med Futteral, 5 Mk. 8 Sk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-12-22
De Andstevntes Jndlægge udi Sagen: afgangne Doctor Miinters Enke og Born &c., contra Frodine Jürgensen og Assessor Barens, som Tillæg til anden Hefte af Kiøbenhavns juridiske praktiske Maanedstidende.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-12-22
Blandt paadømte Sager skulle udelukkes Sager angaaende verbale Jnsurier, med mindre der i samme skulde indeholdes mærkværdige qvæstiones priis, da i saa Fald Sagen indryktes under opdigtede Navne &c., Morgenstierne, Subskriptionsplan til hans Maanedsskrift, faaes hos Directeur Schult; for 6 Sk., hæfter J. Sk. Sammesteds faaes Angsburgische Confession, stor vo Ark, for 16 Sk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-12-25
Kiøbenhavns Aar aumann. Post-Tidender, som Mandagen, den 25 December. heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved J. J. Schulz.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-12-25
Constantinopel, den 10de November. Paa 14 Dage have rædsomme Storme hersket i det sorte Hav og gjort meget Skade. 7 store Koffardieskibe, der vare ladede med Proviant for denne Hovedstad, ere forulykkede paa Rumeliens Kyster, og 150 mindre Fartøyer, Barker, o. d. l. have havt samme Skjæbne, og kun faa af Mandskabet ere komne derfra med Livet. Regieringen har strax sendt Courerer til adskillige Egne, at fremskynde Levnetsmidlernes Tilførsel, da Mangelen her anseelig er tiltaget, siden Kornmagazinerne nys brændte af.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-12-25
Natten den 5te fik Porten ved en Coureer fra Hospodaren i Vallachiet Prinds Pystlanti Efterretning om Freden i Campoformido. Porten lod strax ved sin første Tolk den keiserlige Jnternuntius, log den franske Ambassadeur meddele denne Efterretning, der foraarsagede saavel de herværende Franske, som Tyrker og alle øvrige Nationers Kiøbmænd megen Glæde, og Porten er og saa meget mere fornøyet derover, da ved Krigens Fortsættelse dens Grændselande let kunde kommet i en farlig Stilling, og Friehedsygen (!) endnu bestandig tiltager mellem Grækerne. vor anden.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-12-25
Fra Rumelien ere komne, nogle Courerer med 6. og terretning om adskillige Seiere, de tyrkiske Tropper skulle have tilfægtet sig over Rebellerne, men den oprørske Pacha i Viddin, holder sig endnu. sidsiger, ne Rusland, den 27de November. De i mange Tidender for kort siden udspredte Rygte om de vigtige Forandringer, der skulle være forefaldne i Petersborg, skulle være foranledigede paa følgende Maade: Ved det keiserlige Lyststed Gakschina, hvor Hs. Majestæt, som bekiendt er, meest opholder sig, blev lemtet med en Klokker man veed ei af hvem (1), hvormed man ellers giver Garnisonen i Petersborg og de omliggende Egne Signalet at samle sig. Kort sagt, ved første Klemt af denne Klokke blev Allarmkanonerne løsnede. Militairet rykkede ud fra Petersborg, og i denne almindelige Tumult opkom det Rygte, at man havde opdaget en Sammenrottelse, mod Keiseren. Saaledes kom altsaa Breve, skrevne i første Forvirring, udenrigs med en Nyhed, hvoraf end ikke det mindste var grundet. Dog, kan man nok med Foye sige, det har spøgt for en Røyplution). anvises tildugse sniglsig mod del mod hand naaes, som Glas Wien, den 9de December. Til offentlige Blades ugrundede Rygten høres, at Lord St. Vincent med sin Flode vil begive sig til Archipelagus, og ved Cherson forene sig med en russisk Flode, som skulde have 40000 Mand ombord, og bringe dem til en Landgang i det middellandske Hav, medens 30000 Russer skulde marchere mod Sverrig, da derfra med eller mod Sverrigs Villie,) indskibes til Holland. Dette Rygte synes stærkt i Slægtskab med det, de fyenske Aviser have meddeelt, og der forærede Danmark Hamborg, Lübek, og det Lüneborgske, og Sverrig Preusisk Pommern, Øresundstold, og Bornholm, paa Vilkaar, at de skulde spærre Russerne Sunder en af most og dis, og villig ilant ny en Efterretninger fra Jtalien sige, at nu en keiserlig Colonne under General Mack er rykket ind i det venetianske. Denne Dag paastaaes at være bestemt for Ge min god neral Mack at tage Venedig i Besiddelse. ga og nom Sollod 3000 til 1830 lig og og Venedig, den 2den December. "Daglig kommer her franske Tropper fra Friaul. De Franske have tilbudet os deres Forraad af Tvebakker, Sal o. s. v. som vi selv have maattet levere dem, for 150000 Ducater, der paa Stædet maae erlægges. Ligeledes solgte de Resten af, hvad der var i vort Tøyhuus, og som de have taget til sig. Deres Proviant i Palma og Osop have de overladt de østerrigske Commissarier. Om de ligeledes ville sælge de paa vore Værfter værende 18 Krigskibe, og Bucentantus, hvorpaa forhen vor Dage holdt sin Formæling med det adriatiske Hav, der endnu ikke bekiendt. Vort Municipalitet handler nu under Indflydelse af en ny Commission paa 5 Medlemmer, der ophæver alle democratiske Jndretninger igien.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-12-25
Mange Stæder paa Terraferma have sendt Deputationer til Keiseren. 106 i en Jonaad dend som Jtalien, den 2den December. Efter den fra den cisalpinske Republik bekiendtgjorte Beretning over dens nærværende Forhold med Paven havde dens udenrigs Minister Testi tilmaldt Cardinal Doria den høytidelige Act, hvorved denne Republik var bleven proclameret. Cardinalen svarte herpaa i et Brev, som intet indeholdt angaaende Republiken, men blot Høfligheder til Ministeren." Den 16de skrev Teste ham til paa ny, og lod ham vide, at man havde udnævnt en Minister til Rom, og ventede det samme af Paven. Dette Brev blev besvaret. Som Aarsag angav Cardinalen i et Brev til den romerske Gesandt Grev Gorirosse (?) hos Buonaparte, at Paven ikke vilde være den første, der erkiendte denne Regieringsform i Europa, han ønskede først at vide, om det Rygte var sandt, at Kongen af Sardinien, erkiendte den, og vilde sende den en Gesandt, og at Hofferne i Florenz og Parma vilde giøre det samme. J Republikens Beretning opregnes derfor de Hoffer, der alt have gjort Al. lantil og quils 20 gillig mod dennem udme Aragonand lo 30000 a 100 Spain la 7 Rond, den 128de November. Vort Hof har endelig fundet for godt at erkiende den visalpinske Republik, dog frygter man, der i den vil beholde en slem Naboe, da man for Ex. allerede heri har Efterretning, af Staden Ancona, der den nittende ved en trykt Proclamation har under Navn af den anconanske Republik erklæret sig føie og uafhængig under Frankerigs Beskyttelse egentlig agter at indlemme sig i den cisalpinske mannist hans hvor og nu 3 Republik, apirere.