JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1799-08-26
De, som maatte have noget at fordre i Klokkeren ved St. Veders Altte i Slagelse Johan Christoffer Lands og afdøde husenes faneds Boe, indkaldes herved med 4 og 12 Ugers Varsel. at bevise deres Fordringen skrænderskrevne Skifteforvalter. Slagelse den ande Angan 1783. Plum. Dr. a 3 betydelige Frugt og Kiøkkenhauger med et beqvem Vaaningshuus, omtrent 2 Mile fra Staden, er for en dueligSmmer et erhelde i Forpagtning imod antagelig Caution, Narmere Anviisning gives fra Lomtoiret. i bryggeholdt Amts 1ste Lægd. Herfølge Sogn, er meserven miels Sanelien derfølge bortrømt uden pas og Tilladelse paa er opfødt ved Bønderbeide til for omtrent 3 Aar den da han aaning i Lære hos en Stræber i Lægde, fra hvem denne migt Sammelsen skal have faaet er saakaldet Lærebrev, han er endeel topart i Ansigtet og har et temmeligt langt sorte. brunt Haar, har en stædende Gang og trækker paa Lænderne. som om var foraarsaget af Davenskab, da han er glder Arbeider. dans Klædedragt kan ikke beskrives, da alt det han havde er dette at hans Kiste. Denne meserne, som næsten er 20 Aar gl. og ved udste Landmilice Session maalte og Tommer, bliver derved efterløst i Aviserne med Anmodning til de, som muelte tunde lægge mærke til denne Person, at lade ham anholde og derom meddeele Efterretning til Skifteforvalter Baastrup paa Billesborg ved Kiøge, som strax besørger ham afhentet og betaler alle paa hans Anholdelse foraarsagede Omkostninger. Den 22de i d. M. blev anmeldt, at et Cadaver eller saa kaldet Strandvaster var fundet i Søekanten og oplagt paa Strandbredden imellem Nivaae og Sletten. Ved det samme Dag optagne Syn og Forhør, befandtes det, at det af Strand den optrukne døde Menneske var et Mandfolk, af Forraadnelse gandske utiendelig, at han havde paa sig : et Par korte Støvler. et var tykke uldne Strømper, en grov hvid Klædes Vest, en var gule Skindbuter med Remmer ved Knæerne, et sort hals tinde og 2 Skjorter med Kalletryg og paa den yderste Skjorte var med rødt Fraad udsøet disse Bogstaver : fl. 1. S. M. og desuden en ualvet Blomst eller Figuer af grønt Traad. Fi terne paa Sletten havde i Forveien vinteret ham, gravet en rat til ham, lagt ham deri og bedækket ham med grønne Qviste, og disse, nemlig Fiskerne, afleverede til Forhøres 2dele, ent, en og en i Species og 3 Mk. 2 s. i Smaae, penge, samt en aflang Tin Snustobaksdaase, en rouleurt Traad Pengevang, en golletniv med hvidt Skaft, et Baand, med 2 Qvastet og et Spænde, en blant Knap, en Udragle og en Udiderlegne, som var funden hos ham tilligemed 1 Rdlr. i penge Finterne havde anvendt, og et Brev med et stort Segl siner Peder Madsen paa Sletten havde medtaget til Kiøbenhavn for ved Hielp af samme at opdage denne Afdødes Slægt, og Venner, og da indbemeldte Ting og penge til mig som Stifteforvalter i Hirschholms Amt ere overleverede, saa indkaldes herved ovenmeldtes Arvinger til hos mig, med Afdrag. at denne Bekiendtgiørelses Bekostning, at modtage foranførte. Ting og Penge. Hirschholms Amtstue den 23de August Selmer.
Berlingske Tidende, 1799-08-26
Fra mig Mads Nielsen, Gaardmand i Agerup Bye, Marvede Sogn at Forsørgaards Gods er Natten imellem den 20de og 21de August borttaget en graarhold Hest, ongefær 10 mar alt og Qvateer høi, som var staaende i Tøiergræsning paa min Gaards Jordlod iblandt mine øvrige Bester. Formodent: lig er denne Hest bortstiaalet; hvem derom kan give mig Oplysning, giver jeg til al Takke, saavel en passende Douceur, som og øvrige Omkostninger.
Berlingske Tidende, 1799-08-26
Et paa Bredgade i Slagelse beliggende, Klokker JohanChristaner Lunds og afdøde Hustrues fælleds Boes Huus, be sigende af 1 Fag Grundmuur til Gaden, et Baghuus til Gaarden paa 4 Fag og et Sidehuus paa 3 Fag, med Gaardsrum, demperedskab og pange, samt 2 Kalkelovne i Værelserne, blider første og anden Gang spanden den 3die og 6 Sept førstkommende, og trødte Gang bortsolgt ved offentlig Auction i Husets Værelser den nede nægtester, om Formiddagen Kl. 10. Sidste meldte Dag bortsælges ogsaa Boets Effecter, som bestaaer i Sølv. Tin, Kobber, Messing, Jernfang, Glas og Steentøi, Maaler og Træevare, Linned og Sengilæder m.v., hvorover Cataloger at bekomme paa Auctionsstædet. Slagelse den 22 August 1799. plum, Dr. longen den 6te September førstkommende, om Formiddagen Kl. 10 blle i Caden No. 137 i Vingandstræde ved Aaskindergang. coraltariaane Sukke og noget saa anden Formaal og Auctionen paa afg. Grosserer hos maner hos Contan i Carden No. 3 & 9 paa gammel Torv, lige den den dennes derved bekiendtgiøres: at Løverdagen den 1 Sept. 1799. bliver om Formiddagen Kl. 10 holdet Licitation i Friderichsborg Amts Tinghuus oven anskaffelsen af 3000 Tdr. Havre til Kongelig Tiener, at leveres til Amtsforvalteren i Friderichs. borg. Conditionerat hvorefter Licitationen bliver foretaget: kan forinden faaes til Eftersyn hos underskrevne. Frideriche borg den 5te August 1799. Tønnesen.
Berlingske Tidende, 1799-08-26
Mandagen den 9de Septbr. førstkommende 3de raadet Kongl. privilegerede Anstehuus foretagen Auction over en deel forfaldne og nindløste Panter, som frande angaarig til den 30te Junii tuel. 1792 ere falde, bengaande af Guld og Sølv, Silke, linnede og uldne manglæder ei, samt Tin. Kobber og Messing m.v. Tillige bekiendtgiøre 1) at saafremt nogen indleveret af hanstentende til Forne: eelse, bortgaaer og atte igiennegandes saa for at betale deraf den laante Capital forfalde mente, imod at erholdt en nye Assistenseddel, men derimod udenliger med menten. Betaling og itte afgiør samme forinden Auctionen bemeldte 3de September begynder, bliver Pantet ved Auctioner bortsolgt, nagter en saadan paare Eler var indleveret nu Assistenceseddel til gornyelse. 2) At Kiøberne af de Contrabande 3 til Udførsel af Landet bortsolgte Panter, gange have arrette na efter plataten af 30te December 1780, og at lige Panter maae være udførteuden 3 Maaneder fra den Tid de til Toldbodenere afgivne L ge bekiendtgjør herved, at Omslagen den 13de Septende directionen for det honal octrosernenansmus Compaførstkommende ved 9 Slet Hiver udi Compagniets huus paa Christianshavn forretten Auction over den haaber Dannama. hiembragte Cattunde. Speriel engaden bekomme paa nog holder-Contoiret, og Varene ere til Eftersyn, Pakhan Dags drinden Auctionen.
Berlingske Tidende, 1799-08-30
Rovereds, den 13de August. Det gientagne Rygte, at Tortona har capituleret, behøverindnu officiel Bekræftelse ; ligesom det Rygte, at Seravalle vor 900 Franske befandt sig har overgivet sig den 3de Felt, narskal Krav er allerede ankommen i Egnen af Placenza med Mand. - Cardinal Ruffa skal allerede have ladet opfordre Engelsborg til at overgive sig. I Sinigaglig og An paa har man mærket et bestilt Jordskjælv, hvilket har foraarsaget stor Skade sammesteds. De royalistiske neapolitanske Omstrer vende nu tilbage til Neapel. General Cham honnet har paa nærværende Tid sit Hovedqvarteer i ChamZlrich, den 14de August.
Berlingske Tidende, 1799-08-30
J Morges Kl. 5 bleve vi pludselig opvakte af vor Søvn ved Kanonernes Torden. De Franske, som hidindtil havde deres Leier kun 12 Miil fra var Stad, og deres Forposter kun Min herfra, giorde paa de kelserlige Forpaster og paa den et Staden værende lille Leier, som bestod af den venstre Fløder General Høye, et heftigt Angreb. De vilde overmale denne Leier. Ved Hielp af en tyk Taage lykkedes der og at trænge de keiserlige Forposter tilbage over Sil, og nærket at komme til den keiserlige Leier, saa at de i mme værende Tropper vare i en stærk Knive, og de 2 heisioner af Grændse=Husarerne og et Dragon=Regimende noget. Men snart ilede fra alle Sider Infanterie= og qvallerie=Forstærkninger igiennem Staden, og de Franske en allerede vare komne til Porten, bleve ved en vel udført muere og Kanonerne drevne tilbage. De Franske have tet med stor Forbittrelse; men de Keiserlige overalt dem Mange Saarede ere bragte ind i Staden. Ogsaa en SchweiLegian har været stærkt i Jlden; den har i Egnen af Mal haven opholdt en 3 Gange stærkere Magt, og man bringer lange Saarede af denne Legion til Staden.
Berlingske Tidende, 1799-08-30
Zarich, den 16de August. Efter næsten et Fierdingaars Vaabenroe er nu Krigsskuering. pladsen i Schweiz bleven aabnet igien. Allerede den 12te og 11de var det i Egnen af Baden kommet til Forpostsagtninger. hvorved de Keiserlige igjen bemægtigede sig Badene paa hiinSide, som de for nogen Tid siden forløde. Det Angreb, som de Franske gjorde den 14 om Morgenen, var almindeligt og strækkede sig langs den hele Linie. Massena vilde ikke opbiRussernes Forening med de Keiserlige; thi just samme Dag, som Angrebet skeedte, indtraf ogsaa de første Russer i Schafhausen. Her ved Zurich alt de Franske i al Stilhed over Lim mat, borttoge en Forpost af omtrent 100 Mand, og sneeget sig ind i det keiserlige Rytteries Leier, hvor nogle Hundrede Mand bleve paa begge Sider nedhuggede eller saarede. J Wiedikon blev et Bondehuus skudt i Brand, og de Franske trængte frem til General Hotzels Landgods, hvilket de meget ruinerte. Den 14de mod Middagen indbragte man her en saaret fransk General og 15 Gemene som Fanger, hvilke bleve førte til Hovedqvarterret i Kloten. Her i Zrich var imidlertid Allarmen større, end Faren. Det Angreb, som de Franske her gjorde, var kun forstilt, og havde til Hensigt at afholde de Keiserlige, som General Jellachich og Simbschen, som commandere i de smaa Cantoner i Uri og Zug, fra at sende Forstærkninger; thi disse bleve paa samme Tid angrebne af de Franskes med en endnu større Magt; men begge holdte sig tappert, og General Masseng maatte vige. Den 13deom Morgenen befandt sig begge Parterne igjen i deres gamle Positioner. General Masseng skal have havt til Hensigt at sprænge Ærkeberkugens Armee, ifald det var mueligt. Man troer nu at han efter dette, i det hele forgiæves, Forsøg, vil være nødt til at forlade den hidtil havte Stilling, ifald han ikke vil løde Fare for, at blive omgaaet af Russerne.
Berlingske Tidende, 1799-08-30
Man troer her, at den engelske Expedition vil forsøge en Landgang paa Kysterne af Friesland og Grønninger.
Berlingske Tidende, 1799-08-30
Wien, den 14de August. Det bedder, at General Pichegru skal paatage sig Commandoen over de Schmelzere, som ere traadte i engelsk Sald. Naar Schweiz og Saveyen blive gandske forladte af de Franske, vil Sumarow, som der siges, oprette en særskildt Armes af Russer, og med samme trænge ind i Frankrige, medens Erte bering Carl dirigerer sin Armee til Rhinen. - Generalerne Camponnet og Jaubert skulle nu have forenet sig med hinanden. - Vor Hostidende siger : de Franske have nu tager den spanske Flaade ligesom i Deslag, og synes at have bemægtiget sig denne Flaade for at hindre Spaulen fra at træde ud at det franske Forbund.
Berlingske Tidende, 1799-08-30
Strasburg, den 18de August. En af vore Tidender indeholder følgende : Man har faaet at vide, at der bliver stærkt arbeidet paa Friden, og at Preussen og Spanien paa det eftertrykkeligste giør sig Umags for sammes Slutning. Det franske Directorium er villig til at undertegne samme saasnart den er ærefuld for Republiken.
Berlingske Tidende, 1799-08-30
Paris, den ende Angen General Massena ventes om tore Tid til Paris, og General. Champlonnet skal allerede været rykket frem. J Redacteuren, meldes fra Brest at den største Enighed hærsker imellem den franske og spanske Flaade, som ere ankomme der den 8de. Begge befinde sig i bedste Tilstand og have næsten ingen Syge.
Berlingske Tidende, 1799-08-30
J alt laae 45 Linieskibe, og Fregatter og 12 Corvetter skil færdige i Brest. Sammesteds bliver endnu bygger et nyt Linieskib la Vengeur paa 140 Kanoner. Man troer, at var Flaade skal nu afseile til Terel. Det synes at den spanske Flaade har medbragt 24000 Mand Sudstidlitropper til Brest. men man tvivler meget paa, at dette Rygte er sandt. Rehalemen havde, siger Redacteuren, viist sial en virkesta frygte, lig Gestalt i Canen at Tomonse, men Faren har forret Republikanerne. Den, som faa Departementet Torn marcherie til have ved Amin gandske slaaet Royalisterne. En fra Toulouse afmager Colona har drægt at dem 20 Mand tilligimed deres Præster. Republikanerne have i begge Asialter, ne kun havt : Saarede. Ved Fongener, Chauanerne blevne slaane. Nasten overalt begynde Chaugerne igjen Krig, Rebellerne ved Falands have antaget den Titelt de Misfornøie. det Armee. Dette vanske Linieskibe, som ligge paa Bander, at Rachesorter ikke stødte til den fornede Flaade, da den seilede. fordie. Den lod siden ud, men vendte tildage igien til Rache. ført.
Berlingske Tidende, 1799-08-30
London, den 20de August. Den 17 er Lord Keil kommen tilbage til Torbay og Portsmouth med sin af 31 Linieskibe og nogle Fregatter bestaaen, Flaade fra sit forgiæves Krigstog i Middelhavet, for at lade reparere de Stide, som paa den lange Fart have lidt. 6 Fregat. levere blevne til bage for Drest for at holde Øie med den der var rende stanske spanske Flaade. J Torbay befinde sig nu i alt 31 Linieskide. Lord Byldpart skal afseile med nogle og 20 af samme for at blequere Brest og forhindre, at de spanske Stide fra Rochefort ikke indløbe der. Den franske Flaade, som lod indelDrest var 23 og denspanske 15 Linieskibe stærk. Hertil komme 14 Fregatter og endnus Linieskibe, som allerede laae seilfærdig i Brest saa at der nu ligge i samme 43 Linieskibe, af hvilke dog mange behøve Reparation, førend de gaae i Søen. Den foreneds fentlige Flaades Jndladen til Drift har været saa uventet at man i Degyndelsen holdte den for en fiendtlig og gav Allermaaler. Hvor er var Expeditionsslaade under GeneralAdereromblet Det er Spørgsmaaler, Efter nogle Beretninget skal den være ankommen til Mundinge af Eme; men efter andet endog være landet i Bremerlehe. Vor Regiering har dog ter den ringere Efterretning om denne sidste Landing. Andre paastaae, at den har lidt af Stormen og ved denne var bleven afholdt fra at foretage en Landgang paa de hollandske Kyster, Stiene at denne Flaade, af hvilke nogle have ildt Staden, skulle indlertid have samlet sig i Egnen af Texel igien for et ter Omstændighedernar udføre sine Operationer. Den anden Afdeling af den hrmagelige Expedition, som er 16 Mand stærk skal næste Uge afseile. Hertugen af Port og Prinds Wilhelm af Gloncester ere allerede Barhamdownis. Den der værende Leier bestaaer af 10 Regimenter af 18 Batailloner. Den første Drigade bliver commanderet af Gre Chatham; den anden af Prinds Wilhelm af Gloucester; den tredie af General Mannere, den fierde af General Don; den gie af Grev Cavan og det hele staaer under Generallieutenant dans Command. Greven af Antois der er bleven erkiendt som Monstue befinde sig endnu her.
Berlingske Tidende, 1799-08-30
Ostfriesland, den 22de August. I Gaar har man faaet den Efterretning at et engelsk Tranevertskib med mange Tropper, som i Stormen var frakommet General Aderecomies Expeditionslaade er strandet der i Egnen. Officererne kom til Emden men sit ikke Tilladelse at udskidt sammesteds Mandskaber, saasom det var paa preusisk Gedeer i Neutralitets Liusen. Man troer her, at den engelske Flaade, som bestod af henimod 200 Stide og 10 Krigsskibe skal videre den forsøge, at lande paa de hollandske Kyster.
Berlingske Tidende, 1799-08-30
Endnu flere Skide af Expeditionsslaaden skulle i Stormen være skudte fra samme. Endnu reise mange forrige hollandske Officerer igiennem Osnabruch til de hollandske Grændser. Arveprindsen af Oranien skal være reist til Consfeld.
Berlingske Tidende, 1799-08-30
Hassingøer, den 30te August. Fra den 26de til i Dag ere 140 Skibe passerede Sundet.
Berlingske Tidende, 1799-08-30
Den 28de afseilede den her paa Reden liggende russiske Flaade. og det danske ostindiske Stid Christianus Septimus, og om Aftenen ankom fra Reval den russiske Fregat Constantin, 11 Kan, Karanzoff, og ligger her endnu paa Reeden. J Dag ankom 3de engelsk Skide fra Parmouth under Convol af Kutteren ide Haard, 6 Kask., som gik fra dem ved Skaden. Vinden Vest.
Berlingske Tidende, 1799-08-30
Kiøbenhavn, den 30te August. Fra den 23de til den 30te August i Orlogskibet Skjold kom: men fra Sundet og Orlogskibet Prindsesse Sophia Friderica gaaet under Seil til Sundet. Den sidst hertil kommen russiske Fregat er gaaet under Seil til Sundet. Briggen Sal. ven er lagt ind igiennem Bommen. Briggen Glommen er under Capitainlieutenant Mahselt Commando lagt ud paa Reeden. Jndkomne. Capitain Mouriz Lytzen af Khavn med Stibet Norge og Capit Johan J. Marcusen af dito med Stidet Grev Ernst Schimmelmann fra St. Croix i Vestinden med Sutter, Kaffe, Rum, Tobak. Capit. GodsrerWood af Neuport i Nordamerika fra oldem med Rum, To bar og Riis Capit. Jens Kiær af Kiøbenhavn og Andr. Peter Rettelsen af dito fra Bordeaux med Viin, Brændeviin. og Stykgods. Capit. Thyge Lorenzen og Johannes Hansen, fra Jsland med Fisk, Tallig, Uldengods, Tran og Skind. Udgaaede: Capitain Denning H. Rønne med Briggen Haabet til St. Croix og St. Thomas i Vestindien med Cargaison, Capit. Christ. Christensen Werstegaard af Kiøbenhavn og Lan rig L. Dech af dito til Barcellona med Hvede og Rug. Ober=Pra sident, samt Borgemestere og Raad i den Kongelige Residentsstad Kiøbenhavn, gjøre vitterligt : At det allernaadigst har behaget Hs. Kongelige Majestæt ved Reserlot til at af 16de dennes at ophæve den 3de Post af Kobber smedenes Laugsartikler af 23de Sept. 1741 saaledes, at dette Lang herefter ikke skal være forbuden at indskrive Lærredrenge: som ere fødte udenfor de Kongelige Riger og Lande ; hvilket til alle Vedkommendes Efterretning herved bekiendtgiøres. Kiøbenhavns Raadstue den 19de August 1799. Under Stadens Segl.
Berlingske Tidende, 1799-08-30
Ved Tallotteriets 662 Trækning i Altona udkom: No. 34. 10. 79. 65. 51. Anledninprovst AUls Død. Indhyllet i Sörgestor sidder Urania paa sin tabte Yndlings Gravhöi, medens Dydens Genius befirker den med friske Roser. Giennemtrængte af Vesmod og Kammerbrandse Sönner og Döttre den beste Faders Umemed Myrter og Cypresser, med taareblænder die skiænke Venner og Tilhörer Oldingens Aske en hædrende Taare; thi 2 ligionen tabte en værdig Talsmand - Dyden en redelig Tilhænger - Staten en virksom Borger - Bören om Fader - Tilhörere en sielden Lærer - i Oldingen.
Berlingske Tidende, 1799-08-30
En Luyld 31. som nylig gik ud over Tidens snævre Grændse. Han blev Jordens Borger den 25de Julii 172.
Berlingske Tidende, 1799-08-30
paa Gaarden Fosnæs i Bedstadens Præstegield Frondhiems Stift. 1 Ungdommens farte Aar opoftede han sig til Religionen.
Berlingske Tidende, 1799-08-30
Tieneste, og blev academiske Borger 1742. Fra Aaret 1752 betraadde han Religionslærerens vigtige Bane, som Capellan pro Persona til Qværnæss Præstegield. i Irondhiems Stift: med det Held den retskafne fortiener, gjorde han Fremskridt til mere udvidede Virkekredse, fra Aaret 1755 var han residerende Capellan til bemeldte Qværnæs Præstegield, og Pastor til Grid Det blev hans skjönne Lod, at tilbringe en rolig og bligAlderdom paa samme Sted, hvor hans Manddoms favre. Aar vare hensvundne mellem skyldfrie tilæder, at fra Aaret 1774 var han Sognepræst til bemeldte Qværnes Præstegield: og fra Aaret 1776 Provst over Nordmörs Provstie, hvilke Embeder han med Hæder beklædde: indtil hans Julii Maaned 1799 blev Aandernes Medborger Hvad han var som Fader, bevidner det hæderlige Askom han efterlod sig og Qværnæks Menigheders Fölelser ved hans Tab. tolke hans Værd som Religionslærer, mere end gyldne Indskrifter og prægtige Mausolker. Jaadle Olding Du opnaaede som Embedsmand-Fader - og Borger Samtidiges ustörede Agtelse og Hæder: Efterslægten vil erindre dit Navn med Arbødighed. Fred med dit Støv. L. A. Rodtitt.
Berlingske Tidende, 1799-08-30
Averikkr. Danske og norske Specier-Band. Følge Beslutning i Representant - Forsamlingen forden Danske og Norske Specier Banke under 23de denne Maaned, bekiendtgjøres herved, i Overeensstemmelse med Odttoyent 505, til Efterretning for de Herrer Intedessentere: 1) At Udbyttet for det forløbne Bank Aar fra 1 Juli. 1798 til 30te Jani d. A. er bestemt til 24 Rdlr. Species per Assie, hvilket af Bankens Calseren udbetales fra Mandagen den 23de Sept. til Løver. dagen den 19de Octoberinelufire. 2) De, som modtage Udbytte for sig, eller efter Fuldmagt for andre, vilde behageligen indfinde sig Banken paa de Sögnedage, som ikke ere Bankdage. altsaa Mandag, Onsdag, Torsdag og Løverdag fra Kl. 10 til 12 om Formiddagen. Fra Dato af og indtil den 23de September kan Fransport af Actiebreve, fra kler til Eier, ikke finde Sted. 3) De Interessentere, som endnu ikke have modtagen Udbyttet for de afvigte 7 Bank-Aaringer, anmodes herved, behageligen at imodtage samme, enten Selv, eller ved Fuldmagt af andre i forbenævnte Tid.
Berlingske Tidende, 1799-08-30
Directionen for den Danske og Norske Species Banke den 24de August 1799. Wende. Kirketerp. Larsen. Danefelt. Malling Dem. Dahlerret Forsættere af de til Selskabet for unge skramværkeres Dannelse maalle Alhandlinger over det namme Fri Spørgsmaale Ulverseller har et iboetisk paalais Instant for lianalværker i Kaabenhavn være interet saa anden maa manbehostning kan slutte den meest muelige Nytte, har man herves den Ære at bekiendtgiøre at efter de at Selskaber udvalgte Harret. Conseres enlange Dom, er Alt malingen med Mang: DeMenschentrene mann og immemlingbener alle Sæbe de Uenichhørt gurne tilder den uants Pall, og vaagenmed: fulgte Kaldels Aabning findes at dens Fortalter og Ur val hun i Pren log øvrige Afhandlingen have aaret det meget galle og brugbarede meholde dagelsen tilkommen besvar. det malette Spørgsmaal De trende Af andlinger, den danske med Motto: Sørere arberes ove presin alle sule, og den tydske, Mar Handlem min lerne lerat Han naneraabt, udmærke sig eller valede mange rigtige Pemardninger og nyttigdianianskekalde alde ledes harlottergardingsvende Athalinger ville derfor uhørt nyttede Almandens og meget forbinde. sig salskabet dese omentlig behageligshage deres saadanne Athenlaar den ville behage at lade Allingerne afhente tilligemal de mesolgende forseglede Sadler, paadebaaden forsamlingene har alle Controlleur Post reg Gammelstrand Nr. 16 hver Titelig alten, og tillige unyde et forhindringer man ey hunne formalet have varet Ansigt et nordn. melsen ovet Afhandlingerne er blever længere udt en manlandbestemt og omber.