JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Københavns Adresseavis, 1766-07-15
Aftensangs Texten: 5 Mos. 28, v. 1. 2. Og det skal skee, om du aldeles hs rer i i og alle disse Velsignelser skal komme over dig, i fordi du haver hørt paa Herrens din Guds Røst. Holmens Kirke, Hr. H. H. Tybring. Indgang: Ordsp. 8, 15. Ved mig regierer Konger, a) Konger ere af Gud. b) Konger regierer ved Gud. Textens Afhandling: De visse Vilkaar under hvilke Kongernes Konge lover en Konge og et Folk en vis lyksalig Regiering, Kongen at regiere lyksalig over Folket, Folket at regieres lyksalig under Kongen. 1. De visse Vilkaar Kongernes Konge foreskriver baade en Konge og et Folk til at nyde en lyksalig Regiering: 3) At høre og nøye høre paa hans Røst. Dersom du aldeies hører paa Herrens din Guds Røst, b) At lyde og i alle Stykker at lyde hans Røst. At tage vaere paa at giøre alle hans Bud. c) At forestille og alle Dage at forestille sig hans Røst. - Som jeg byder dig i Dag. conf. 5 Mos. 6, 7.11. Den Lyksalighed Kongernes Konge under saadanne Vilkaar lover en Konge og et Folk: a) Høyhed og Fortrin frem for andre Lande. Da skal Herren din Gud sætte dig til at være høy over alle Folk paa Jorden. b) Velsignelser i deres eget Land. - Og alle disse Velsignelser skal komme over dig og vederfares dig. - See v. 36. 11. Den Vished de samtlig kand have, baade Kongen og Folket, i saadan Orden at nyde saadan Lyksalighed. Denne grunder sig. a) Deels paa Herrens Ord: Og det skal skee. b) Deels paa Vilkaaret i Herrens Ord: Om du hører, fordi du haver hørt paa Herrens din Guds Røst. Nicolai Kirke, Hr. J. Østrup. Indgang: Prov. 28, v. 20. En saare trofast Mand skal faae mange Velsignelser. Der blev viist 1. Hvem Gud lover Vilsignelsen: A) En saare trofast, a) imod alle, se. Gud og alle Mennesker, i Hiertet, Ord og Gierninger. b) J alle Ting, ikke allene til egen, men til alles og det almindelige Beste. B. En saare trofast Mand, som beviser som en Mand sin Trofasthed i hvad Embede eller Stand han er. H. Velsignelserne ham forsikkres. Thema: Guds trofaste Forsikkring til en trofast Konge og et trofast Folk paa overflødige Vilsignelser. Deri: 1. Beskr. paa en trofast Konge og et trofast Folk.
Københavns Adresseavis, 1766-07-15
At her tales til Kongen saavel som til Folket, sees af Tiltalen Du til enhver i sær igiennem alle Slægter iblant Guds Folk, Konger som Guder Pl. 82, 6. maae ligne Gud i Trofasthed, den de med Folket maae bevise i: a) at høre, Mal. 1, 6. aldeeles høre, Act. 10, 33. Herrens Mal. 1, 6. deres Guds Røst. Tit. 2, 11. b) Høre og lyde, Josp. 1, 18, Math. 17, 5. e) Tage vare paa Deut. 4, 2. Erod. 19, 5, som deres Lys Pd. 119, 105. Deres Regel, Sal, 6, 16. Deres Stav. og Støtte, P. 23, 4. d) Giøre Joh. 5, 36. alle Herrens Bud Jac. 2, 10, i Dag: betimelig og bestandig. J Dag og hver Dag bydes det af Gud, i Dag og hver Dag skal vi alle lyde Gud. 11. Den trofaste Forsikkring Gud giver en trofast Konge og Folk paa overflødige Velsignelser. 4) Velsignelsen Gud lover: a) Ophøyelse over andre, Dem. 26, 19. b) Alle andre Velsignelser, v. 3. sqv. b) Den Orden i hvilken Gud lover: Gud vil sætte v. give, Gen. 41, 41. lade dem komme over dem. Den Orden i hvilken Kongen og Folket skal bekomme Velsignelsen: Fordi du haver hørt: Samme til kraftig Opmuntring alvorlig Paamindelse er og Advarsel. D) Den trofaste Forsikkring Gud giver: Det skal skee Gud som et ævigt, almægtigt og viist Væsen, kand eene saa love og altid holde, Pr. 33, 9. Anvendelsen: En alvorlig Formaning til alle at bevise sig trofaste, enhver i sit Ebede og Stand, som den ene af Gud viiste Vey til den sande Vilsignelse; som og at bevise Trofasthed, som christelige Undersaatter, i at bede med Kongen og for Kongen om Viisdom og Kraft for Hans Majestæt til en lyksalig Regiering, sluttet med BileamsOgst over Jfrael, Num. 24, v. 9.
Københavns Adresseavis, 1766-07-15
J vor Frelseres Kirke paa Christianshavn Hr. Trøyel, som og holdt Prædiken for begge Deres Majestæter Dronningerne og øvrige Herskaber paa Christiansborg Slot. Fortale: Da denne Dags Stiftelse sigter til baade Kongens og Undersaatternes Lyksalighed, saa passer sig hertil alle 4 anordnede Texter, som vise baade hvor og hvorledes den sande Lyksalighed findes: - Begge Formiddags Texter vise hvor den findes, nemlig Høymesse= eller Hoved=Texten Psal 127, 1. 2, lærer, at Lyksalighed faaes ey hos os selv, ved ald menneskelig Byggen, Fliid, Vaagen a.
Københavns Adresseavis, 1766-07-15
Froe Prædikens Texten Palm 91. lærer, at den faaes hos Herren: De som have Lyst til ham, dem giør han lyksalige, i det han deels befrier dem fra det onde, v. 14, deels skienker dem det gode, baade timeligt, aandeligt og ævigt, v. 15. 16. - Beg Eftermiddags=Texterne vise, hvorledes sand Lyksalighed sikTil Indgang brugtes Tolv=Prædikens Texten Psalm 2, v. 10, 11, 12. Hvorudi blev forestillet: En Konge=Skole, bestaaende af : I. Kongelige Disciple, som skal lade sig undervise. v. 10. II. En Kongelig Lærere, 1) en Jordisk Konge David, og 2) den Himmelske Konge, v. 6 og 12, til hvilken David anviser dem. III. Kongelige Lærdomme, hvorledes Kongerne 1) skal kiende Gud, som han er. 4) Den allerstørste Regent, mod hvis Rige deres er lidet, som et Grand mod et Bierg. v. 8.3) Den Allermægtigste, mod hvis Magt deres er som et Potteskaar mod et Jern=Spiir. v. 9.2) Skal tiene Gud, baade 4) med Frygt v. 11. b) og Kierlighed, at kysse Sønnen. v. 12. Da kand de være visse paa den sande Lyksalighed v. 12. hvorom Texten handler af 5 Mos. 28, v. 1. 2. Propositio; Skole=Løn for Konger, som ere Guds og Jesu sande Disciple i hans Skole. I. De blive velskikkede til deres Regierings Førelse vet. Det skal skee, dersom du &c.
Københavns Adresseavis, 1766-07-15
Her mærkes at 1) De have Herrens Røst, hans Ord og Vidnesbyrd, som de beste Raadmænd. Psalm 119, 23. 24.2) De høre, lyde og tage vaere paa disse Raad. 3) De blive derved vise til at befordre baade Guds og Rigets Sag paa det allerbeste, efter den store Guds og Frelseres fuldkomne Exempel, som gjorde alleting til Guds Ære og Menneskens Beste. H. De blive vel belønnede for deres Regierings Førelser v. 2. Da skal Herren &c. 1) Altsaa faae de ey Belønningen af Menneskene. Den Ære, Opvartning og Jndtægter, som de nyde, er kun en Skiønsomhed, men ingen Løn for de tunge Byrder som de bære &c. 2) Men Herren lønner dem best med A) Store Velsignelser. NB. Alle disse v. 2, hvilke hele Capitelet opregner, som ere a) Aandelige Herren er NB. deres Gud &c. v. 1, 2. b) Timelige, Lyksalighed og Høyhed, v. 2. Og da de ey selv kand blive høyere paa Jorden, saa skal deres Lyksalighed og Velstand voxe. 1 Mos. 49, 25. sqv. B) Varige Velsignelser, Herren skal sette v. 2. det er, grunde og befæste deres Throne og Lyksalighed bestanTilegnelsen af den 1ste Part erindrede, at denne Dags Stiftelse bevidner, at vor allernaadigste Konge 1) Har Kierlighed til sit Folk og Lyst at regiere vel &c. 2) At han har saa ringe Agtelse for sig selv, men saa stor Høyagtelse for Gud, at Guds Viisdom, Naade og Kraft kand giøre ham velskikket til sin Regiering. 3) At han troer sig ey selv til allene at kunde bede saa ivrig, saa igiennemtrængende, som han vilde, og derfor forlanger saa mange 1000 samlede og foreenede Bønner. Af den Ilden Part erindredes : 1) Hvor billigt det da er for os alle, inderlig og alvorlig at bede for Kongen. 2) Hvor glædeligt, at vi paa denne Grund kand forsikkre baade Kongen og os alle, om en viis, naadig, lyksalig og langvarig Regiering. Friderichs Kirke paa Christianshavn, Mr. N. Johansen. Eingang: Rom. 15, 30. Jch ermahne euch lieben Bruder durch unsern Herrn Jesum Christ, und durch die Liebe des Geistes, das ihr mit helset kampsen mit Beten for tich u Gott. Abhandling: Das Verlangen eines frommen Königes anfrine Unterthanen, mit ihm Gottes Segen zu seiner Regierung zu erbitten.
Københavns Adresseavis, 1766-07-15
Adskilligt Nyt. For den Banco=Sæddel paa 10 Rdlr., som i Dag til Syge Cassen er bleven leveret Agent Holle egenhændig uden Couvert ved et Sendebud, saavelsom og for andre 10 Rdlr.,der under Forsegling i Convert med Opskrift H. er leveret Syge=Cassens Fuldmægtig Mr. Wedel, aflegges paa de Syges og Sengeliggendes Vegne, som i denne Cassa er Jnteressentere, den allerydmygste Taksigelse for saa anseelige Gaver, der mægtig vil understytte et nyt og nyttigt Anlæg. Han, hvis Kilder ikke udtømmes, og som er riig paa Velsignelse, velsigne tusindfold disse oprigtige og ubekiendte Givere, som bærer ham tifold Frugter.
Københavns Adresseavis, 1766-07-15
Paris ere nu Renterne efter andre Stæders Exempel nedsatte til 4 pro Cento og derunder.
Københavns Adresseavis, 1766-07-15
Fra London anmærkes, at ikke een af Adelen, som indfandt sig til Hove den 4 Julii, som var Hans Stor=Brittanniske Majestæts 29 Fødsels=Dag, havde Klæder paa af udenlandske Manufacturer.
Københavns Adresseavis, 1766-07-15
Befordringer. Den 23 Junii er Advocat Peter Dithmar allernaadigst beskikket til Surnommeraire Cancellie=Secretaire ved Regieringen i Glückstadt. Den 13 Julii er Hr. Anthon Henrich von Moltke, Marschal hos Hans Majestæt Kongen, allernaadigst udnævnt til Ober=Hovester hos Hendes Majestæt Dronning Juliana Maria.
Københavns Adresseavis, 1766-07-15
Kiøbslutninger. Lars Jensen solgt til Vorath August Lohman et Huus i store Regne Gaden. Christen Pedersen solgt til Simon Løndahl et Huus i Farve=Gaden. Mad. Wilden solgt til Hr. Capitain Jens Klim et Huus ved Nyehavn.
Københavns Adresseavis, 1766-07-15
Gravskrift: Staae ubekymrede, staae stille! Og lad dit flygtige Ove hæfte paa Dødens rædsomme Seyer=Støtte, Mar skiælvende og tans maae de nærme dig til Graven De Been som her indsluttes vare fordum levende. Om Døden kunde afbedes, havde denne Sallige endnu været dødelig: Tusinde sendte forenede Sukke for Hende til den Evige Og Tusindes Sukke bleve ubønhørte. Saa uforanderlig er Menneskelighedens Lov. Den Dydige, hvis Levninger du her seer, var: Den Høy, og Velbaarne, nu salige Frue, Lovis Cantoren, Grævinde af Haxrsausen, fød von der Ostem eller En elsket og elskværdig Gemahlinde af den dybsørgende Efterladte Høy og Velbaarne Græve Gregers Christian. af Haxthausen. Den 1ste Martii 1758 knyttede Himmelen dette lyksalige Baand, som til yderste Bedrøvelse for tillig skulde opløses. Den eneste Frugt af dette kiærlige Ægteskab, Friderica Jaliana Commisse af Haxthausen, fød den 22 Nov. 1760, blev allerede den 17 Febr. 1762 kaldet til en saligere Boelig. Hun levede ikkuns kort Thi Verden fik Hende først den 10 Oct. 173. Og mistede Hende allerede den 5te Julii 1766. Men Hun levede Vel. En siælden Ædelmodighed, som viiste sig meere end i Ønsker En meere end Almindelig Forstand, som dannedes af Forsynet, voxte ved Læsning og Omgang og blev stor ved en moeden Erfarenhed; En grundet Gudsfrygt, en beundringsværdig Frimodighed mod Døden og en inderlig Længsel efter det Evige, vare de Dyder, hvoraf Verden tabte i Hende et mærkværdigt Exempel. Dannemark frembragte disse Dyder, Men ikke for sig alleene; Warschau og Petersbourg saae, elskede, og beundrede Hende. Hun begrædes; Men om den Sallige kunde ønske, Menneske Da var du allerede ligesom Hun. Men gaae du bort og ønsk! Ønsk dig Hendes Glæde i Døden. Og vil du see dit Ønske opfyldt, Følg hendes Fodspor i Livet.
Københavns Adresseavis, 1766-07-15
Bekiendtgiørelse. Middel mod Qvæg Sygen. Her til Staden er ankommen en Mand fra Pohlen, som har udfundet et Middel til at hindre Qvæg=Sygens Fremgang. Og da han til det Kongelige Oeconomie= og Commerce=Collegium har indleveret Prøver af det opfundne Medicament, har samme høye Collegium ladet dette Medicament undersøge og probere, og til den Ende sendt samme til adskillige Steder her i Landet, hvor det, i Følge indsendte Attester, har gjort den forventende Virkning; Og derfor har høybemeldte Collegium ved Stadens Høy= og Velædle Magistrat giort den Foranstaltning, at samme Medicament (som kand blive til saa stor Nytte for Landet) er oplagt udi det almindelige Forhandlings=Contoir eller Boutiqve i Gothersgaden, hvor enhver kand bekomme samme tilkjøbs a Pd. 2 Rdlr., og faaes sammesteds den behøvende Underretning om Maaden samme skal bruges paa. Og er Medicamentet udi Krukker a 3/2 og 1 Pd. hver Krukke med Opfinderens Signete forsynet.
Københavns Adresseavis, 1766-07-15
De som maatte have noget ved Rente=Kammeret, Cancelliet og øvrige Departements her i Staden at søge, eller andet at lade skrive, kan melde sig hos mig Underskrevne, som har faaet Tilladelse at sidde paa Adresse=Contoiret, hvor de til Fornøyelse skal vorde expederet. Ligeledes kan og de, som ere i Provinzerne, ved franqverede Breve tilmelde mig, hvad de maatte have at søge eller andre Commissioner at lade forrette. J. L. Langelo.
Københavns Adresseavis, 1766-07-15
Expeditions=Contoiret i store Grønne=Gade besørger Vahre modtaget og med Skibs=Leylighed bortsendt for hvem som behager at betiene sig af denne Indretning. Skippere, som ere forlegne for at finde Folk til smaa Paqvers og Breves Aflevering, kan ligeledes levere samme til Expeditions=Contoiret, som besørger Eierne samme tilstillede.
Københavns Adresseavis, 1766-07-15
Efterretninger for de Handlende. Med een fra Eylandet Rem paa Grønland til Neder Elven ankommen Skipper, som medfører 15 Qv. Speck, berettes, at de Hamborgske Skibe have i alt 809 Qv. Speck inde, de Altonaiske 190, og de Glückstadtske 184.
Københavns Adresseavis, 1766-07-15
Af det her paa Told=Kammeret Tiid efter anden oplagde Gods, findes i Pakhuusene uclareret og efterliggende, som med efterskrevne Leylighed er indkommen; nemlig: Med Skipper Jeppe Andersen af Drammen, kommen fra Riga den 20 Nov. 1765 under No. 6346, 1 Puddel mærket MB.
Københavns Adresseavis, 1766-07-15
Rigske Bøtter, Med Hr. Cammer=Raad og Postmester Thorup den 14 Oct. . N. B. sidstleden, No. 42, 1 Pakke Lærred Med Postmester Jacobsen den 21 dito, No. 43. 1 Træe Casse. Med Postmester Bærenz den 23 Decemb. Nr. 52. 1 blaae M. d. F. Æske. . J. H. R. R. 1 Pakke Lærred: Nok som til Udførsel har været angiven: Med Skipper Niels Mahl af Kiøbenhavn, fra Lübeck den 3 dito, No. 5261. Forsen Passageer, 1 Pæckel i Matte. Med Skipper Hans Dircks af og fra Amsterdam den 17 dito, No. 5633. For Skipperen selv angiven 1 liden Pakke med Addresse. Thi indkaldes og advares hermed vedkommende Eyere, at de sig ufortøvet derom her paa Told=Kammeret anmælde, og foranførste Poster behørig afclarere, da de ellers, i Mangel deraf, maa vente at Vahrene, efter gjorde Jndberetning til det Høylovlige Westindiske og Guineiske Rente, samt GeneralTold=Kammer, ved offentlig Auction vorder bortsolgte.
Københavns Adresseavis, 1766-07-15
Kiøbenhavns Told=Kammer den 3 Julii 1766. Jessen. Franckenau. Horneman. Reyersen.
Københavns Adresseavis, 1766-07-15
J Anledning af de Klagemaale der høres fra Sverrig, over Rigets Under=Balance i disse Tider, formedelst den vedvarende høye Vexel=Cours, indsendes denne Efterretning forat vise, hvorledes Vexel Coursen har været paa Kiøbenhavns og Stockholms Børse i November=Maaned 1762, og hvorledes den derimod udi Junii Maaned 1766 paa begge Stæder, et befunden at være, samt en Beregning over, hvorledes Danmarks og Sverrigs Mynter i Forhold imod hinanden paa bemelte Tider have været.
Københavns Adresseavis, 1766-07-15
Paa Kiøbenhavns Børs var Vexel=Coursen i November=Maaned 1762 saaledes: Paa London 2 Uso 5 Rdl. 28 s. paa Amsterdam 14 Dages Sigt 23 pro Cento, og paa Hamborg 14 Dags Sigt 24 p. Cto. Men paa Stockholms Børs var Vexel=Coursen selvsamme Tiid, Paa London 2 Uso 114, Daler Kaabermynt, paa Amsterdam 70 Dages Dato 108 Marck, og paa Hamborg 70 Dages Dato 108 Marck. Naar den Danske og Svenske Mynt da efter bemeldte Vexel=Course beregnes i Forhold mod hinanden, saa befindes, at 1 Daler Sølvermynt i Sverrig efter Vexel=Cours paa London den Tid ikkun var værd 13 1/2 s., paa Amsterdam 13 1/2 s., og paa Hamborg 1312 s. i Danske Penge.
Københavns Adresseavis, 1766-07-15
Derimod har Vexel=Coursen udi Junii Maaned 1766 været paa Kiøbenhavns Børs: Paa London 2 Uso. 5 Rdlr. 19 s., paa Amsterdam 14 Dages Sigt 21 pro Cento, og paa Hamborg 14 Dages Sigt 21 1/2 pro Cento. Men paa Stock, holms Børs selvsamme Tid, Paa London 2 Uso 76 Daler, Kaabermynt, paa Amsterdam 70 Dages Dato 69 Marck, og paa Hamborg 70 Dages Dato 70 Marck. Hvorefter Svensk imod Dansk Mynt befindes at være monteret saaledes: at en Daler Sølvermynt paa London er 19 13 s., paa Amsterdam 20 1/3 1/2 s., og paa Hamborg 19875 s. i Danske Penge. Følgelig er Dansk Mynt declineret imod Svensk, fra November=Maaned 1762 til Junii Maaned 1766, circa 50 pro Cento. Vil man nu efter den sidste Beregning fastsette, at Danmark efter Pro=Canceller Pontoppidans Oeconomisk Balance, behøver at remittere til andre Stater for sine Nødvendige og Unødvendigheder 2477445 Rdlr. 4 Mark 1 s. aarlig; hvilken Summa Capitain Lütcken udi sine Occonomiske Tanker til høyere Eftertanke endda synes at være for lidet ansat; og Sverrig at have lige saadan Remissa til fremmede Stater at giøre, saa vises, at Sverrig, som vinder circa 50 pro Conto ved den sidste Vexel=Cours imod den første, haver ungesær 1238722 Rdlr. 5 Mk. 10 s. mindre at betale end naar denne Remissa skulle have været effectueret udi November Maaned 1762. Af disse Beregninger synes det nogenledes at kunde sluttes, enten Danmark er i Under= eller Over=Balance af andre Stater i disse Tider. Vel kand det ikke formodes, at Danmark saa hastig skulle faae de gyldne Tider igien, som den havde for nogle Aar tilbage, da Vexel=Coursen paa London var 4 Rdlr. 80 s., paa Amsterdam 9 pro Cento, og paa Hamborg 10 pro Cento; Men dette kand dog haabes, at vores Mynt udi disse Fredelige Tider i det ringeste vil blive alpari med Engelsk, Hollandsk og Hamborgs Mynter, og at de Kilder, hvoraf dette vedholdende Onde flyder til alle Stænder i Rigerne, vorde undersøgte og tilstoppede. Denne Patriot takkes særdeles for denne smukke Beregning, og modtager med Fornøyelse hvad han videre i saadant, i Følge hans pro Memoria til mig, kunde opvise. Holck.
Københavns Adresseavis, 1766-07-15
Danmarkes Handels=Speyl for 1766. Forfattet af Agent Holck, og dediceret til Hans Excellence Hr. Geheime=Raad Baron von Schimmelman, er nu udkommen fra Sorøe Ridderlige Academies Bogtrykkerie ved Bogtrykker Lingreen, som dets Forlægger; det faaes paa Adresse=Contoiret hos Mr. Biering indhæftet for 3 Mk. Jndeholder: Efterretning om Dannemark i Almindelighed; om de Vahre, som ind- og udføres til og fra Dannemark, om Siælland og de øvrige Danske Øer og Provinzer, om Kiøbenhavn i Almindelighed; om Kiøbenhavns gamle Priviligier; om dets nye Privilegier; om Kiøbenhavns gamle Handel, om dets nye Handel, om dets Handels Compagnier; det Ostindiske: det almindelige Handels Compagnie: det Levantiske HandelsSorietæt: den Vestindiske og Guineiske Handel, den Grønlandske og Færøeske Handel; det Africanske Compagnie, eller Marrocanske Handel; Søe=Assurance-Compagniet; Kiøbenhavns Banco; Børs, Fabritzer, almindelige Magazin, og Vandtmager=Halle, samt om adskillige Nærings=Veye, som ere oprettede i Kiøbenhavn, item om Kiøbenhavns SukkerRaffinaderier, Sæbesyderier, Lack=Fabriqver, Pibe= og adskillige andre Fabriqver, med Anviisning til de publiqve Contoirer, og mange flere nyttige Efterretniger. Man finder derudi, ikke allene anført de Herrer Handlende i Kiøbenhavn og deres Handel, ligesom i Kiøbenhavns Handels Speyl for i Fior, med nyttige Anmerkninger, som ere meget forøgede; men man finder endog de Handlendes Navne for alle Kiøbstæder i Dannemark, samt Fortegnelse paa de Vahre, som enhver handler med, hvorefter er gjort en General=Anmærkning over de Danske Kiøbstæder uden for Kiøbenhavn. Endelig findes et Forslag anført til et Handels=Collegium, til de Danske Kiøbstæders Opkomst; Noget og Vexel Procetz; Vexel=Ret; om Concurs og Opbud; Udtog af Stempel=Papiir=Forordningen; om Told=Expeditioner; Øresunds Told=Rulle; Fortegnelse paa de Vahre, som sælges i Adresse=Contoirets Boutiqve Priser paa det Norske Glas, Priis=Courant over Pullichs og Tschudys Fabrique=Vahre, og 4 Tabeller: 1) over adskillige Oplage=Stæder i Provinzerne. 2) Hvorledes Alen Maalet forholder sig imod hinanden i de fleste Europæiske HandelsStæder; 3) Hvorledes Vægten i de fleste Europæiske Handels-Stæder forholder sig imod hinanden; og 4) over Banco Rente. At den koster mere end Handels=Speylet for Kiøbenhavn allene, vil ingen falde i Forundring over, som skiønner, at denne er over 12 Ark større end hiin.
Københavns Adresseavis, 1766-07-15
Bogtrykker Lingreen har og foranstaltet, at de faaes i en Deel af Kiøbstæderne, hvor man troer at de skulde finde Liebhabere; Thi de finder deri, hvad alle Grosserere og andre Handlende i Kiøbenhavn handler med. Det er vel saa, at Lübecks Kiøbmænds Navne findes ikke deri, men derimod er der en Deel Juridisk. Til Kiøbenhavn og Norge er ellers allerede saamange debiterede, at om nu 3 af de smaa Kiøbstæder slaaer dem sammen om 2 Exemplarier saa er Bogtrykkeren skadesløs. Stæderne hvor de faaes uden for Kiøbenhavn ere: J Roeskilde hos Sr. Karup. J Ringsted hos Hr. Byefoged Friis. Sorøe udi Bogtrykkeriet. J Corsøer hos Hr. Rasmus Langeland. i Callundborg hos Postmester Weygaard. i Nested hos Sr. Brysting. I Stege hos Hr. Docter Machepram. J Vordingborg hos Sr. Peder Staal. i Nyeborg hos Hr. Apotheker Reiffestahl. Odense hos Bogbinder Milo Aarhuus hos Bogbinder Jessen. Aalborg hos Bogbinder Wille. J Bergen hos Bogbinder Losch. J Frederichshald hos Bogbinder Schuster. J Christiania hos Bogbinder Rakke. Auctioner.
Københavns Adresseavis, 1766-07-15
Førstkommende Fredag Formmiddag den 18 Julii, Kl. 8 slet, bliver i Syndbye=Øster Kroe stillet til Auction, og om fornøyelig Bud skeer, til den Høystbydende bortsolgt: 160 Stkr. store Jydske Sviin, meest feede, samt en Chalse; efter de Conditioner, som paa Auctionsstædet bliver bekiendtgjorte. Fredagen den 18 Julii vorder paa Børsen i Middagsstunden ved offentlig Auction bortsolgt 3 Actier udi det Asiatiske Compagnie, efter de Conditioner som paa Auctionstædet vorder bekiendtgjorte.
Københavns Adresseavis, 1766-07-15
Fredagen den 18 Julii vorder paa Børsen i Middagsstunden til de Høystbydende bortsolgt: Et lidet Parthi extra gode Caffebønner, et lidet Qvantum Engeschier, samt et lidet Qvantum Coctionelle, som tvende Dage for Auctionen kand besees i afg. Kunstforvalter Duvahls Pakhuus bag Børsen.
Københavns Adresseavis, 1766-07-15
Mandagen den 21 Julii førstk., om Formiddagen imellem 9 og 11 slet, bliver ved offentlig Auction Tredie og sidste Gang opbuden, og om fornøyelig Bud skeer, uden videre Auction bortsolgt, den afgangne Hr. Etats=Raad Just Fabritius, tilhørende og af den Kongelige Franske Ambassadeur forhen beboede Gaard, beliggende i Aabenraa, hvilken Gaard, og den den udi værende Hoved Bygning, som er Grundmuret til alle Sider, bestaaer af 9 Fag til Gaarden og 11 Fag til Haugen, 2 Etagier høy, med Qvist over 3 Fag, og Kielder under hele Bygningen, afdeelt i 10 Deele med Skillerumme. J Værelserne ere 4 Porcelains Ovne og 11 Jern Vindovne. J Baggaarden for Enden af Hoved Bygningen et Staldhuus af Muur- og Bindingsværk 13 Fag 2 Etagier høy med Qvist over 3 Fag, derved et Geschir Kammer 2 Fag Halvtag. I Gaarden et Vognskuur eller Remise af Muur= og Bindingsværk, 9 Fag en Etagie høy med Qvist over 3 Fag, derover Foerlofter. Gaarden indhegnet med en Brandmuur og 14 Fag Plankeværk, derudi 3 differente Halvtag Brædeskure, hvoraf de tvende ere Teiglhengte. J Hoved=Gaarden bevilget Spillevand, derved en stor Kumme med Jernbaand. En temmelig stor Hauge med Rabatter og Gange, hvorfra ere tvende Udhauger til Pustervig og til Landemærket, med videre Muur= og Nagelfaste Pertinentier.
Københavns Adresseavis, 1766-07-15
Mandagen den 28 Julii førstkommede og efterfølgende Dage, bliver paa Sr. Peter Petersens iboende Værelser udi Viinhandler Sr. Jacob Drevsens Gaard i Vimmelskaftet holdet offentlig Auction over Endeel Kramvahre og Løsøre; Naar de herover trykte Catalogi ere at bekomme skal nærmere blive bekiendtgjort.
Københavns Adresseavis, 1766-07-15
Præses og Directeurer for det Kongel. Octroyerede almindelige Handel=Compagnie bekiendtgiøre, at Fredagen den 1 August førstkommende, skal holdes Auction udi Compagniets Forsamlings Huus paa Christianshavn, om Formiddagen ved 10 slet, over circa 300 Fade St. Croix Sukker, som 8 Dage forinden Auctionen udi Compagniets Pakhuus paa dets Plads kand tages udi behagelig Øyesyn. Til Leye.
Københavns Adresseavis, 1766-07-15
J Sr. Frederich Rohdes Gaard i Klædeboderne ere beqvemme Værelser til Leye fra førstkommende Fare=Dag, og om forlanges, Leylighed til Heste og Vogn.