Berlingske Tidende, 1767-06-01
Den 29de May. General-Forpagtnings Compagniet, har faaet fornyet sin Contract om de Kongel. Forpagtninger, mod en aarlig Afgift af 132 Millioner og 250000 Livres, hvilket Bud Hs. M. har approberet. – Parlementet i Rouen har ladet den af Kongen af Spanien udgivne pragmatiske Sanction, angaaende Jesuiternes Forviisning af sine Stater, ved Commissarier undersøge, og paa deres aflagde Jndberetning besluttet ved 16 Stemmer mod 12, i et Arret at bede Kongen: "At Hs. M. ved et General-Edlet, aldeles vilde forvise de forhen saa kaldede Jesutter af sit Rige, samt at, indtil saadan Kongel. Forordning kan vorde bekiendtgjort, der imidlertid maatte vorde foretagen en nøye Undersøgning mod de af bemelte Jesuiter, som i deres Opførsel ikke have holdt sig de ved forrige Edlet, Arrets og Reglements føyede Anstalter efterretlig. Man siger, at adskillige Adelsmænd, som have bivaanet Stats-Forsamlingen. i Bretagne, ere forviste til adskillige Steder, og nogle af dem heftede og bragte til Slottet Pierre Encise. De sidste Brede fra Rennes melde, at Natten til den 21de er Vicomte og Ridder de la Moussage heftet og bragt derhen, Og da Adlen forespurgte sig hos Hertugen af Aguillon om Aarsagen til denne Fængsling, har samme givet til Svar: at han efterkom kuns sin Konges Befaling, og Adelen maatte ikke holde sig ukyndige Henseende til den Agt og Undergivenhed, som den er Hs. Mst. skyldig. Den 1ste Junii. Den 24de i forrige Maaned lod Kongen kalde Første Præsidenten tilligemed 2de Præsidenter, for at betyde Parlementet, at Hs. M. fandt det fornedent, at forlænge Paalægget af den 2den Tyvende Penge, i hvilken Anledning Hs. M. overgav følgende Note, til at meddeeles Parlementet: "Jeg havde den Tid ikke endnu kunne saae indseer mine Financers Tilstand, da det hiertelige Ønske, at kunde give mine Undersaatter nye Prøver paa min Velvillighed, bragte mig til, ved min Erklæring og Edietaf 1763 og 1764, at bevilge dem Alslag af en anseelig Deel af de Paalæg, som den sidste Krig havde nødt mig til at lade hæve, og at bestemme Tiden, da den 2den Tyvende Penge skulle ophøre. Jeg har siden ladet udregne baade den før sidste Krig paadragne, og den ved samme Krig foraarsagede Gield, Gield; Jeg har ladet forsatte mig en udførlig Forklaring over alle Betieninger og Udgifter af alle Slags, for derved at sette mig i Stand til at underskille dem, som maatte være unødvendige, dem, som i de første Aaringer efter Freden have været nødvendige, men nu maatte kunde afskaffes, og dem, som endnu fornødentlig maa vedblive; Jeg har iligemaade ladet mig forelegge Beregning over Beløbet af de saavel fordinaire som extraordinaire Paabudde, som nu ere, og over Anvendelsen af samme siden Freden, samt Beløbet af de extraordinaire Tilskudder, som Jeg har forskaffet mig. Ved den Beregning, som mig er forelagt om alle disse Poster, og den Undersøgning, som Jeg selv har anstillet over samme, har Jeg erfaret, at, i hvor betydelige de Jndskrænkelser endog ere, som omstændighederne kunde tillade mig at beordre, da de udgiøre en Sag af mere end 20 Millioner aarlig, saa dog overstiger Beløbet af de udfordrende Summer til Gieldens Afbetaling, Betienternes Lønninger og Udgifternes Bestridelse, Beløbet af de ordinaire Paalægge: Det giør mig ont, at befinde mig nødt til at forlænge Paabuddet af den 2den Tyvende-Penge endnu i 4 1/2 Aar, uagtet Jeg haade giver mit Folk Deel i det Haab, som Jeg selv havde fattet, at kunde befrie dem derfra; men Jeg vil ikke svige de lovlige Forbindelser, som ere indgangne med mine Stats-Creditorer, eller formindske noget i dem; da Jeg er bragt dertil, at Jeg nødvendig skal vælge ret af disse To, saa har Jeg foretrækket det Middel, som vil bekræfte under et en stor Mængde Familiers Lykke, forsikrende tillige for Eftertiden Balance imellem Oppebørselen og Udgiften, som en uomgiængelig fornøden Grundregel for enhver god Forvaltning. Jeg skal ikke lade af, medens dette extraordinaire Paalæg varer, at beskæftige mig med beqvemme Midler, for at komme til at lette min Undersaatter fra den Byrde, som Jeg, Ciønt ugierne, er nød til at lade dem bære: Jeg har tillige skuldet besørge Resten af dette Aars Udgifter ved at udstæde, som jeg herved paabyder, Mester Breve, for at komme ind i Langene, en Tilflugt, som mine Forfædre oftere have betient sig af end Jea, og som er beforderlig for Vindskibelighed, naar den ikke gaaer alt for ofte paa. Siger mit Parlement, at ved saa væsentlig en Leylighed til min Stats Beste, giør Jeg mig forsikret, at dadet nu ved mig selv er underrettet om den bevægende Aarsag til mine Resolutioner, der da ogsaa vil føle Vigtigheden og Fornødenheden deraf, og ikke give Gehørinden til hvad dets Nidkiærhed og Troskab tilsiger det, i det det uopholdelig registrerer de 2de Edicter, som jeg tilsteller det. End ydermere kan det ikke tvivle paa, at Jeg jo har brugt ald den Forsigtighed, som min Fornuft har tilsagt mig, for at sikkergiøre Udfaldet af mine Hensigter, paa det de maa blive fulgte paa det allernøyeste." De Bretagneske Stænder have, da de skildtes af den 23 pass., registreret efter Kongel. Befaling et nyt Edict, som tilholder: "at et Raadslag skal ansees som passeret i Stændernes Navn, naar to af dem have bifaldet det, og kuns en er imod." Det er og fastsat, at Adelsstanden for Eftertiden ikke skal bestaae af andre end saadanne Adelsmænd, hvis Forfædre skal have haft Rettighed til at indtræde blant Stænderne, fra den Tid af, da dette Hertugdømme, igien blev forenet med Kronen. – Paa nogle Dage er her udkomment Tryk, et, Parlementet i Normandiet, dets Arret, angaaende Jesuiterne, som er overleveret Kongen. Samme gaaer ud paa, at Edictet af November 1764 har giort, at dette Societets Ophævelse ey er kommen til Fuldkommenhed; at de Ulykker, som dets Lemmer have foraarsaget i Spanten, og de strafværdige Sammenrottelser, som man tydelig nok kan mærke, de der have skiftet, bringer igien i Erindring deres gruelige Foretagende i Portugal for nogle Aar siden, samt den endnu forskrækkeligere hendelse i Franterige: At de indvortes Splidagtigheder, som Kirken foruroliges af, og de Ulykker, som i Besynderlighed trykke een af Provincerne i Riget, give noksom tilkiende, at dette Societet er kuns tilsyne bleven udryddet. – J Følge Breve fra Madrit, har Hs. Catholske Majest. ophævet den hellige Antonii Orden, og forbuden Munkene at optage flere i samme. Den bestod af 60 Huuse. Ligeledes ere alle Processioner i Riget forbudne, undtagen paa Sacraments-Dage.