Den Vest-Sjællandske Avis, 1838-02-02
England. En frygtelig Jldebrand har fortæret den store Børsbygning i London, en af de prægtigste i Europa. Jlden udbrød den 10de Januar om Aftenen Kl. 10 i Lloyds Kaffehuus, paa det nordostlige Hjørne af Bygningen, ligeoverfor Banken. Hjælp strømmede til fra alle Sider; men den fra alle Vinduer frembrydende Flammes Magt var saa stor, at det var umuligt at vælge ind til St. Men og man indsaae snart, at hele Bygningen var tabt. Dog lykkedes det endnu at flytte ud af de dertil sto dende Hjørnehuse. Da den strenge Kulde næsten gjorde Sprøiterne ubrugelige, udbredte Jlden sig og saa til Assurance-Compagniets Bureauer i den kongelige Børs. Kl. 1 var den nordostlige Side af Børsen afbrændt, og hurtigt nærmede Flammerne sig det nye for omtrent 20 Aar siden opbyggede Taarn, som Kl. 2 stod i Flammer. Paa samme Tid flyttede man 98 af Husene i Nabolavet. Da den stærke Vind efterhaanden gik over til en fuldkommen Storm, udbredte Jlden sig bestandigt videre, og Børsen blev ganske tilintetgjort. De indvendige Mure styrtede bragende ned og rev ved deres Fald de talrige Billedstøtter af de Engelske Konger og Dronninger siden Wilhelm, Erobrerens Tid med sig. Det høie Taarus udvendige Mure ere endnu blevne staaende; men maa frygter, at de ville styrte ind, hvorvel flere Bygmestere mene, at der er ingen Fare; dog vil man spørge, Sagkyndige, om det ikke er bedste at sprænge Taarne, med Krud. Flere Jndvaanere i de nærliggende Gader, som efter Branden vilde tage deres besladigede Boliger i Besiddelse, fandt Vinduer og Døre spærrede af tætte Jislag, som vare opstaaede af det paa sprøitede Vand. Vandet, som flød sammen i de brændende Huses Kieldere, dannede et tre til fire Fod tykt Jislag. Ved Branden har man dog faaet endeel vigtige Papirer reddede. Kjøbmændene have Vanskelighed ved at finde Samlingspladser istedetfor deres ødelagte Localer; de have allerede prøvet flere Steder, men ere ikke tilfredse. Man mener, at Branden er opstaaet derved, at man har lagt for stærkt i Kakkelovnene. - Den 16de Jan. forsamlede begge Parlamentets Huse sig for at raadslaae over de Cauadiske Anliggender. Lord Russel forelagde i Underhuset Actstykkerne om Canada og foreslog, at Huset i en Adresse skulde takke Dronningen for Meddelelsen af de Papirer, som angaae de Canadiske Anliggender, forsikkre, at Huset vilde anvende den størst mulige Omhu paa at tage saadanne Forholdsregler, som Omstændighederne krævede, beklage, at et misfornøiet Partie havde taget sin Tilflugt til et Oprør for at unddrage sig sine Pligter som Kronens Undersaatter; forsikkre, at Huset, endskjøndt det stedse vilde være beredt til at afhjælpe grundede Klager, var fast bestemt paa at understøtte Dronningens Bestræbelser for at undertrykke Oprøret og gjenoprette Roligheden. Adressen blev uden Afstemneing antagen og overrakt Dronningen, som takkede Huset for den. – J Overhuset erklærede Colonialministeren Lord Glenelyg den 16de, at han den 18de vilde foreslaae en lignende Adresse; kan skard Bronaham talede imod ham. Det er Regjeringens Hensigt at foreslaae, at den nuværende Canadiske Forfatning skal suspenderes paa tre Aar; derimod skal der af hver Provinds vælges 10 Deputerede og 3 Medlemmer af det lovgivende Raad forat gjøre et Udkast til en Constitution for begge Ca nader; hvad disse 26 Mænd i Forbindelse med Generalgouverneuren beslutte, skal derpaa forelægges det Engelske Parlament til Overveielse og Sauction. Lord Durham, som af Dronningen er udnævnt til General Gouverneur, Viceadmiral og Generalcapitain i alle Engelske Colonier paa Nordamerikas Fastland, skal først efter nogen Vægring og paa Dronningens personlige Bøn have overtaget denne vigtige, men ogsaa meget vanskelige Post. Hans uventede Udnævnelse gjorde et dybt Jndtryk paa hele Huset, især paa den torystiske Opposition.