Extraordinaire Relationer, 1722-01-01
Fra Rusland. skrives, at efterat dette store Rige engang efter 20 Aars Vedligeholdende Feyde med Sverrig er bragt udi Rolighed, haver H. Car. Majest. fra Petersborg, hvor Hans Nærværelse hidindtil har været nødig, resolveret sig at giøre en Tour til dend ældgamle Residentz-Stad Muscan, og derfra videre at see sig om udi de under hans Regiering værende Lande, dog agter Hans Czariske Majestet paa samme Reyse sig ey over 2de Maaneder at opholde, allerheldst hand udi Februario siges at ville bruge Badet til Olonitz. Hendes Majest. Czarinden, dend Czariske Princesse, Hertugen af Holsteen, dend Keiserlige Minister Greven af Kinsky og dend Franske Minister Mr. Campedon have taget samme Tour, og er imidlertid Regieringen udi Petersborg anfortroet Prinz Menzicof og store Cancelleren. Ordet gaar, at saa snart Hans Czariske Majestet kommer tilbage, skal Prinz Mentzicofafreyse til den Polske Rigs-Dag for at observere Czarens Jnteresse, og derhos tillige bringe sin Sag til Endelighed over det ham forbeholdne Gods i Litthauen, som haver kostet ham 170000 Spe Aar, 172. Specie Rixdaler, og Besidderne dog vegre at levere ham enten udi Værdie af Godset eller i Natura tilbage. Dend der værende Keyserlige Minister Grev Kinsky har og endeel paa sin Herres Vegne paa samme Rigs-Dag at forestille, og mand vil, at de fornemste Poster ere at procurere Chur-Printzen af Saxen Successionen til dend Polske Crone, og at paastaae, at Grændse-Festningen Caminiet ey allene vorder satt udi vedbørlig stand, men end og Grændserne med en og anden nye Festning forsynet." Mand havde ventet, at den seeniste høye Vandfloed udi Petersborg havde detourneret Hans Czariske Majestet fra de Tanker at forlegge dend heele Russiske Handel fra Archangel og det heele Rige til Petersborg; men dend Skade, som ey overgaaer en Million udi Verdie, og som snart ved General-Feldt-Tøygmester Bruces Fliid vil vorde raadt Bod paa, har ey kundet persuaderet Hans Cariske Majestet til at afstaae fra sin engang fattede Resolution, saafornemmes og, at den unge Baron Apraxin, der lenge forud i henseende til Byens nedrige Situation haver spaaet Petersborg denne Vandheld, nu til dends Conservation haver opfundet visse Sluser, der ved Carens Tilbagekomst skal vorde i verkstillede, saa at efterdags alle de Vahre, som føres igiennem Floeden Dwina, allerne skulle kunne findes til Archangel, og derimod de, som ere at faae tilkjøbs udi de øvrige Russiske Lande, særdeles Hamp og det bekandte Russiske Læder, tillige med de øvrige Vahre, hvoraf samme Rige besidder ey liden Mengde, skulde forflyttes til Petersborg (der herefter vil paa denne Maade blive een af de fornemste Handelstæder i Europa) allerheldst mand ved gode Anstalter søger at forebygge dend naturlige Feil derved findes over det, at store Skibe ey saa tet ved Land-Bræden, som udfodres, kunde ankre, Ved at have ladet bygge endeel flade Fartøyge, i hvilke, som her udi Pramme, Vahrene kunde udlosses og til Forvaring henføres udi de dertil opbygte Pakhuuse. Dog bliver Efterdags, som forhen de ordinaire Co Januarii Maaned naire Vahre, der udi Riga have været at finde, der at antrefse, saa og udi Narva at faae tilkiøbs, hvis Hertugdommet Plescau kand have at forhandle Dannemark Er den 9 Januarii udstedt en Placat, angaaende adskillige Præcautioner imod den i Frankerige grasserende smitsomme Sygdom, hvorved Hans Kongelige Majestet giør vitterligt, at eftersom den Pestilentzialiske og smitsomme Sygdom, som udi Aa tet 1720 i det Kongerige Frankerige først i Marseille haver yttret sig og siden til Toulommed fleere Stæder udi Provence og Langvedog sig har udbreedet, disverre bliver ved Tid efter anden at gribe meere om sig; Saa finder H. Kongl. Maj. Sig foraarsaget at bruge ald muelig Præcaution, paa det, næst Guds Bistand, saa stor og fordervelig en Lande-Plage maatte forekommes, og ved Folk eller Goeds, som directe eller indirecte kommer fra de inficerte Stæder, ey indsnige sig i H. K. M. Riger og Lande. Og haver H. K. M. derfore funden for got derom til alles Efterretning at anordne og befale, som her efter følger: 1. Jntet Skib eller Fartøy, som kommer fra den Middellandske Søe, inden for Strædet af Gibraltar at regne, eller og i de ved bemeldte Søe liggende Stæder haver indtaget enten ald eller endeel af sin Ladning, maa tillades nogensteds i H. K. M. Riger og Lande at indløbe, under Straf, at deslige Skibe og Ladninger skal opbrendes eller i andre Maader aldeles ødelegges, og Folkene, som sig af saadanne Skibe i Land begive, ihielskydes og straffes paa Livet, om de ikke paa anden maade og med det gode kunde holdes fra Landet; Ligeledes skulle og de, som noget fra deslige Stæder kommende Gods eller Personer befindes at have ind-practiceret eller søgt at ind practicere, efter Sagens Beskaffenhed med vilkaarlig Staf belegges. Saa er det og (foruden hvis udi H. K. M. den 28 Novembr. 1720 allemaadiget. udgiv Aar, 1722. strengeligen og udgivne Forbud for Lodtzerne er anordnet alvorligen befalet, at ingen Lotzer, Fiskere, Udroere og andre ved Søe-Siderne boende, samt alle, som boe paa Dragøe, Hellig-Land og andre deslige Stæder, maa understaa sig, at fare ud om Bord til noget fra ovenmeldte Stæder kommende Skib, Langt mindre at komme ind paa eller udi saadanne Skibe, eller tillade Folk, Gods eller noget Tøy deraf i deres Baade at komme; Saa maa de ey heller under Livs Straf, noget Skib, som fra oven omrørte Stæder kommer, eller der den heele eller noget af Ladningen haver indtaget, indlodte; ikke heller fare for dem og vise dem Veyen; men de skulle derimod advare og tilkiendegive saadanne Skibe, at de ey i H. K. M. Riger og Lande maa indkomme; holdende sig derved, saaviit mueligt er, oven for dem i Vinden. 2. Jngen Vahre eller Gods fra noget Sted, Platz eller Havn i Frankerig og derunder hørende Lande, inden for Strædet eller fra den Middellandiske Søe eller fra de Stæder at reg at, hvor nogen Contagion kunde være at befrygte, enten deslige Vahre og Gods kommer fra eller ere faldne udi forberørte Stæder, Platze, Havne og Øer i Frankerig og derunder hørende Lande, maa enten med Skibe, som komme directe derfra eller fra andre Lande, til Vands eller Lands i H. Kongl. Majest. Riger og Lande indbringes, af hvad Slags eller Natur de end maatte være (undtagen de Vahre alleene, som paa den ved dette H. K. M. Placat følgende trykte Liste findes anførte alt under Straf, at de forbudne og ikke tilladte Vahre skulle forbrendes og ødelegges, de Skibe og Fartøye, hvormed de kommer, confisqveres, samt alle Skippere og andre, som deslige og andre forbudne eller ikke tilladte Vahre indbringer, straffes paa Livet; Hvorved og alle de, som til saadanne Vahrers Jndførsel og Jndbringelse Ordre og Commission haver givet, eller derom have haft nogen Videnskab, med vilkaarlig Straf efter Sagens BeskaffenCr 3 Januarii Maaned skaffenhed skulle vorde anseete. Og maa ellers de paa oven omrørte Liste anførte, og at indføres tilladte Vahre og Gods ikke være indpakkede udi Sække, Straa=Matter, Straa, Papiir eller deslige, men de skal være indpakkede i Kister, Fade, Tønder, Potter, Flasker eller Krukker af Træ, Steen eller Glas; Og naar de anderledes befindis indpakkede, da maa de ej føres i Land, men skulle ansees som aldeeles forbudne Vahre, og saaledes, som derom heroven er meldet, dermed handles og forfares, samt de Contravenerende med vilkaarlig Straf efter Sagens Beskaffenhed ansees og til rette settes. 3. Paa det at herved ingen Undersleb skal foregaae, men med alting kand haves desto bedre Indseende og Tilsyn, da haver Hr. M. funden for got at lade anordne Sundheds-Commissioner paa adskillige Stæder, neml. i Danmark udi Kiøbenhavn, Helsingøer, Aalborg, Aarhuus og Ribe samt Stabelstaden Nyborg; Førstendommene, Husum og Tønningen, Flensborg og Glückstadt. Og i Norge Trundhiem, Bergen, Stavanger, Christiansand, Christiania, Drammen, Frederichstad og Frederichshald. Og skulle alle fra Vester-Søen ankommende Skippere være tiltænkte med deres Skibe for et af ovennevnte Stæder, og ingen andensteds, at sette, og sig der for Commissioner paa den maade, som herefter anført findes, behørigen angive og Eedelig examinere lade, og skulle bemeldte Sundheds-Commissioner meddeele enhver Skipper, naar alting efter behørige og vedkommende Anstalter og Anordninger rigtig befindes, en Sundheds Attest under deres Hænder og Commissionens Segl; Uden hvilken Attest ingen Skipper maa tillades nogensteds i H. K. M. Riger og Lande Folk eller Gods i Land at sette. 4. Og paa det at de Sundheds-Commissioner, som H. K. M. enten allerede haver anordnet, eller herefter maatte finde for got at anordne, betids kand have tilstrekkelig Underretning og Oplysning om alle de Slags Vahre, som de ankommende Skibe indehaver, skal enhver Skipper paa alle de fra Vester Søen kommende Skibe være tilforpligtet, saa snart hand ankommer til det første Aar, 1722. første Vagt-Skibs Officerer eller Udliggere, under sin og Styrmandens Hænder samt Eeds Tilbydelse, at levere en accurat og special Liste (som dog først og førend den udleveres, skal dyppes i Ædike) paa alt indehavende Gods med Nummer og Mærke, samt paa Skibs Folk og Passagerer, uden noget at fordølge eller fortie; Samme Lister skal forbemeldte Vagt-Skibs Officerer eller Udliggere strax forsende til den næste Sundhdes-Commission, hvorefter enhver Skipper og Styrmand, naar de tilstædes at komme i Land for nærmere Edeligen at examineres, bemeldte deres Lister over Ladning og Folk, fra hvad Sted de i Vester-Søen end kommer, med deres corporlig Eed skal bekræfte. Og skal det derforuden være alle deslige fra Vester-Søen ankommende Skippere strengeligen forbuden ey udi Søen af andre Skibe noget Gods, Vahre eller Folk i deres Skibe at indtage; Skulle ellers nogen Skipper have Gods inde, som ey var ham selv bekiendt, hvorfra det kunde være kommen, da skal saadant Gods henvises til at medhandles efter Quarantaine Reglerne; Og indtil saadan Examen behørigen er skeet, skulle Skibene tilholdes at blive stille liggende for Anker, og maa ingen tilstedes derpaa at gaa om Bord, eller at komme derfra, uden vedkomende Sundheds Commissions skriftlige Tilladelse, hvormed den commanderende Officerer paa et hvert Vagt-Skib, saavelsom andre vedkommende, ald behørig Tilsyn skal have; Dog skulle alle de fra Frankerig eller de derunder hørende Lande, Øer, Stæder og Havne, for saavidt deraf ved bemeldte Vester-Søe og ej ved den Middellandske Søe er beliggende, ankommende Skibe og Fartøie, endskiønt de kunde have med sig Sundheds-Breve og Attester, at de fra ubefængte Stæder ere udgangne, er tillades at losse eller sætte i Land, førend de med Folk og Passagerer have holdt Qvarantaine og deres indehavende La dinger efter Qvarantaine-Reglerne ere medhandlede. 5. Herforuden vil H. K. M., at alle de Skibe og Fartøier, som efter syv Ugers Forløb at regne fra den Dag at denne Placat i enhver H. K. M. tilhørende Søe-Havn er vorden publiceret, nogensteds i H. K. M. Riger og Lande fra Vester-Søen maatte ankomme, (i hvad Nation de end og kunde tilhøre, skulle være forsynede med Sundheds-Certificatzer for Skipper, SkibsFolk og Passagerer, saa og med Eedelige og troværdige Attester for den indehavende Ladning, at den altsammen, (enten den bestaar af Styk eller Kiøbmands-Gods) er paa det Sted, hvorfra Skibet er udgaaet, voxet eller sabriqveret; eller og hvorfra den er kommen, og endelig om den paa det Sted, hvorfra Skibet er udgaaet, haver været aabnet og ompakket. Og skal intet efter forbemeldte Tids Forløb fra Vester-Søen til H. K. M. Riger og Lande ankommende Skib, som ikke fører deslige Sundheds-Cortificatzer og Attester med Januarii Maaned med sig, eller om hvis Sundheds-Breve nogen billig Mistanke kunde haves, tillades nogensteds i bemeldte H. K. M. Riger og Lande at løsse. 6. Sundheds-Commissionerne skulle grandgiveligen og nøje eftersee og undersøge foromrørte til dennem indkomne Lister og Forklaringer, samt Sundheds Cortificatzer og Attester, og derforuden under Eed examinere Skipperne paa alle deslige Skibe, om de ej fleere Vahre eller Passagerer, end deres Lister og Sundheds-Breve ommelder, indehaver, hvorlænge de have været fra deres Lade-Platz; hvor de under Veis have været inde, om alle inden Borde havende Personer ere friske og funde, og ei under Veis have haft Communication med noget fra de inficerede eller mistænte Stæder kommende Skib eller Fartøi; og endelig, hvad de om den udi Frankerig grasserende smitsom Sygdom kand vide at forklare. Og naar da befindes, at udi de ige Skibe ingen forbudne eller ikke tilladte Vahre og Gods er indladet, saa og at alt Folket derpaa er sundt og frisk, samt uden Mistanke for smitsom Sygdom, kand Skipperne oven omrørte Sundheds-Passer meddeeles, og derefter tilstedes paa behørige Stæder og Losse Platzer med Skibene at indlegge, og deres Vahre ud losse. Men førend alting paa denne viis og saaledes som heroven er meldet, er bleven undersøgt og examineret, og Eden derpaa i forberørte maade er bleven aflagt, maa saadant ey skee, under Skibenes Confiscation, og anden vilkaarlig Straf, efter Sagens Beskaffenhed. 7. Alle de Skibe, som i Danmark eller Norge eller i nogen i Førstendomene og Grevskaberne liggende Havn vilde udloss enten lidet eller meget af deres Ladning, skulle være tiltænkte, at de aldeles intet i nogen Havn eller underveis have indladet, som i nogen af de inden for Strædet af Gibraltar beliggende Havne kand være indtaget; Under samme Straf, som heroven for er meldet. 8. Jngen Lappe, Klude eller gamle Klæder, hvorfra de endog maatte komme, maa enten til Lands eller Vands i H. K. M. Riger og Lande indbringes, under Straf at opbrændes, samt Skibene eller Vognene, hvorudi de indføris, at confisqveres, og skal de, som befindes i saa maade herimod at handle, med vilkaarlig Straf ansees. 9. Under alle herudi foranførte Anordninger og Præcautioner, samt den derved ansatte og dicterede Straf, skal begribes alle Skibe i Almindelighed, i hvad Nation de endog kunde tilhøre, og de, saavelsom Folkene tillige med H. K. M. egne Undersaatter, paa een og den samme maade med handles, efter Sagernes og Omstændighedernes Beskaffenhed; og skulle ellers Skipperne i Almindelighed, udi alt hvis herudi er anordnet, Og den, nem kand vedkomme, være ansvarlige for deres medhavende Folk og Passagerer, 10. Saa, Aar, 1722. 10. Saasom det og er fornøden, at de, som efter Sundheds-Commissionens Foranstaltninger skulle holde Qvarantaine, blive tilholdte, og (saafremt de sig ikke godvilligen ville beqvemme) tvungne til, saalænge deres Qvarantaine varer, et med andre Folk, end de dertil anordnede Betiente at have nogen Communication; Saa anbefales enhver commanderende Officerer udi de Festninger og Stæder, hvor nogen Sundheds-Commission er anordnet ( naar nogen Qvarantaine paakommer, paa Forlangende at assistere Sundheds-Commissionen med saa mange Mand af hans underhavende Commando, som fornøden giøres, til at besætte alle Passagerne til Qvarantaine-Husene, og at passe paa dem, som holder Qvarantaine; Men hvor ingen Militair Vagt kand haves, der skal Amt Mændene paa forberørte maade med saadan Mandskab af Bønder gaae Sundheds-Commissionen til Haande. LISTE.