JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-10-19
Ved Fyen boe Landsting den 29de August bleve folgende Domme afsagt: 1) Nr. 1 af 27 Septbr. 1797, afg. Abraham Marcusen, Enkes Stervboe (b. s.), contra Byefoged Boyrsen med flere. 1794 den 4de Junii døde Abraham Marcus af den jødiske Nation i Nyborg, hvor han boede. Byefoged Bøyesen tog Stervboen under Behandling, Registering og Forsegling, men den 10de dito afleverede Boen til den Afdødes Broder Leve, Marcus af Fridericia og Bendix Koppel af Nyborg, som, udden dertil at være beskikkede anmassede sig Boen som Skifteforvaltere, foret og sig Aabning og Vurdering, og ved Auction solgte Boens Eiendeele, undtagen 2 Kiør og nog et Brændeviin, som de solgte under Haanden. J Anledning af Enkens Besværing og ifølge Cancelliets Resolution er Stervboen igien afleveret til Byefogden, som rette Skifteforvalter, og Skiftet foretaget den 7de Julii 1795, og Prokurator Schou. i Nyborg indsat som Curator Bonorum i Stervboen. Paa Grund af, at Lepy Marcus ikke var færdig med Designationen over Papirerne og sit Regnskab over Jndtægter og Udgivter, blev Skiftet udsat, og ei igien foretaget førend den 4de Mai 1796, da bemeldte Regnskab, dat. 8de Julii 1795 er fremlagt, hvorudi Enken med Laugværge har gjort adskillige Udsættelser i Henseende til Udgivterne, samt derhos nedlagt Paasland af forlods Betaling af Morgengave og hendes Begravelses Bekostninger, og endelig gjort Erindring imod adskillige anmeldte Fordringer til Boen, som under Skiftet er tilført, efter at Byefogden igien havde taget den under Behandling. Derefter har Curator Bonorum afgivet sin Betænk, ning over Enkens bemanglinger og Jndsigelser, og en Balance over Boens Jndtægt og Besværing, som ved Skiftets Slutning i alt er fulgt, uden at de udsatte Poster special ere paa kiendte, og derefter er gjort Udlæg til Enken og den Afdødes eneste Søn. Af Hr. Etatsraad Koefoed og Hr. Landsdommer Bendz blev kiendt saaledes for Ret: Skiftet efter afg. Abraham Marcus bør paa forrige Skifteforvalter afg. Byefoged Boyesens Bekostning igien at foretages til nye Behandling, i Overeensstemmelse med det som herfor hver Post især er paakiendt. Denne Indstævnings Bekostning betaler afg. Byefoged Boyesens Stervboe, samt Leye, Marcus og Bendix Koppel een for alle og alle for een, imod indbyrdes Regres med 12 Rdlr., hvoraf udreedes Rettens Gebohr og det stemplede Papiir, som ved Overretten kunde være tilgaaet; Saa bør disse og paa samme Maade, ifølge Fr. af 3die Juni 1796 dens 425. at betale til den beskikkede Sagfører Raadmand Bergmann i Salario 20 Rd. Endelig bør Byeskriver Nielsen, som har udstædt Forseglings= og Auctions=Forretningen, og den constituerede Byeskriver Prokurator Schou, som har udstædt Skiftracten for sammes uforsvarlige Skrivning, imod Forord, af 9de April 1783, at bøde enhver især til Justitscassen 10 Rdlr. Det idømte eiterkommes inden 4 Uger under videre Adfærd efter Loven. 2) Nr. 1 af 25de April 1798, Kammerherre Adeler, con fra Krigsraad Wedel.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-10-19
Ved Vacance af Skolelærer=Embedet i Blanke i Roesler, Sogn har Krigsraad Wedel udgivet Kaldsbrev til en nye Skolelærer, hvorimod Kammerherre Adeler, deels som Kirkeler, og deels som Eier af 12 Tdr. 1 Skp. 3 Fkr. Hartkorn Bøndergods, og 15 Tdr. 3 Skp. 3 Skr. 1 Alb. Hartkorn Mensalgods, tilsammen 27 Tdr. 5 Skpr. 2 Fkr. 1 Alb., paastaaer at være enten ene berettiget til at kalde Skolelærer eller dog denne Gang, siden Wedel, som ikkun eier 30 Tdr. 2 Skpr. 2 Fkr. 2 Alb. Hartkorn i Sognet, ved sidste Vacance havde kaldet. Kammerherren formeener ogsaa, at da Skoleforord. af 1739 i 13 s. og Reskriptet af 30te Mart. 1742 allene benævner de Lodselere, som berettiget til at kalde Skoleholder, der eie 32 Tdr. Hartkorn i Districter, saa burde denne Kalds rettighed i det Tilfælde, naar ingen Lodseier der eier saa meget Hartkorn, ene tilhøre Kirkecieren. Ved Baa=Vends Herreds=Ting er den i 2te Jan. 1798 dom : at Krigsraad Wedel bør, som største Lodseier være ene berettiget at kalde Skoleholder til Blanke Skole. Processens Omkostninger ophæves. Hr. Etatsraad Koefoed og Hr. Landsdommer Bendt har kiendt saaledes for Ret :
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-10-19
Krigsraad Wedel bør for Kammerherre Adelers Tiltale i denne Sag frie at være. Denne Sags Omkostninger betaler Kammerherre Adeler til Krigsraad Wedel med 20 Rdlr., og til Justiscassen 4 Rdlr., at efterkommes inden 4 Uger efter denne Dons lovlige Forkyndelse. Byefoged Nellemann bør for Tiltale frie at være. 3) Nr. 4 af 25de Julii 1798, Kammerherre Lüttichau til Nordschou, contra gamle Panthavere i Nordschou Gaard og Gods Til Mortisication paa 5 gamle Gieldsbreve, som i FyenbosLandstings Pante Protocoller ere aabenstaaende, som Hæftelser paa Nordschou Gaard og Gods, er stævnet alle dem, som formeener sig dertil berettiget; og da Jngen har meldet sig efter de skeete Jndkaldelser, saa blev af Hr. Etatsraad Koefoed og Hr. Landsdommer Bendz eragtet saaledes: De 5 PanteForskrivninger og Documenter blive herved mortificerede, og maae af Fyenboe Landstings Pante=Protocoller udslettes og annulleres, naar forlanges. De opsatte Sager vare ialt 10, og følgende nye blev dennegang indstevnt: Raadmand Trojel af Odense som antaget Actor (b. ), contra Anders Jensen af Westerhæsinge og Skytten Hans Rasmussen, paa Sandholt (b. f.) Til Stadfæstelse og deels til Forandringer stævnet en Salling Extraxets=Dom af 25 Julii d. A., angaaende et Vaade=Skud, hvorved Huusmand Peder Nielsen af Sandholts Lyndelse er dræbt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-10-19
Ved samme Ret blev Onsdagen den 26de Septbr. endvidere følgende Domme afsagt: 1) Nr. 1 af 31 Januarii 1798, Niels Henrichsen (b. s.) contra Procurator Friis. Niels Henrichsen, Eier af Nye Tanggaard, har den 24 Mart. 1797 udgivet en Revers til Prokurator Friis, og derved forbunden sig til, inden næstfølgende 1ste Septbr. at betale til Friis 80, Rdlr. skadesløs. Herredsfogden optog Sagen, og den 2den Novbr. 1797 ved Dom tilpligtede N. Henrichsen, at betale Prokurater Friis de forstevnte 80 Rdlr. med Rente fra Stevningens Dato indtil Betaling faaes, og Sagens Omkostning skadesløs. Denne Dom har N. Henrichsen paaanket til Landstinger, og formeent, at Friis burde henvises med sin Fordring til FaktoLarsen ved Fyens Stifts Addressecomtoirs Bogtrykkerie, for hvem Niels Henrichsen har haft i Commission at til forhandle hans et Bogtrykkerie i Fridericia, hvorfra denne Sag skal reise sig; men Landsdommerne Hr. Etatsraad Koefoed og Hr. Landsdommer Bendz have ikke kundet reflectere paa disse imod Citantens egen Forpligtelse gjorte Erindringer, og kiendt saaledes for Ret: Hiemtingsdommen bør ved Magt at stande, dog saaledes, at N. Henrichsen betaler i Processens Omkostninger ved begge Ret. ter 12 Rdlr., og til Justits=Kassen for unødig Trette 4 Rd. inden 4 Uger efter denne Doms lovlige Forkyndelse. 2) Nr. 2 af 27 Junii 1798, Prokurator Friis af Odense, som befalet Actor (b. s.) contra Skoleholder Køhler og Huusmand, Jørgen Nielsen af Ubberud (b. s.)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-10-19
Allernaadigst af sagte Høiesterets=Domme. (Nr. 40.)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-10-19
Mandagen den 27de August.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-10-19
Mødte selv J Procurator Dreier efter Kongel. Befaling, contra Klingberg. Arrestantinden Mathilde Maria Pedersdatter. (Under denne Sag er hun tiltalt for et paa hendes Madmoder, Degneenken Gunild Staal begaaet Mord og for forøve Tyverie. Dom: Mathilde Maria Pedersdatter bør miste sin Hals og hendes Hoved at sættes paa en Stage; saa bør hun og have hendes Hovedlod forbrudt, og Jord til Kongen, om hun nogen en eiende m.v. Mødte selv Procurator Dreier efter Kongel. befaling, contra Wilster. J Arrestantinden Marthe Marie Danielsdatter, (J denne Sag er hun tiltalt for Tyvshælerie.) Dom: Marthe Maria Danielsdatter bør hensættes til Arbeide i Christiania Tugthuus i et Aar; saa bør hun og betale de af Actionen lovlig flydende Omkostninger. Tiirsdagen den 28de August.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-10-19
Mødte selv I Procurator Wilster efter Kongelig Be 1 faling, contra Brorson for Haagen. J Arrestanten Jens Henrichsen Waarup, (Han er under nærværende Sag tiltalt for Lediggang, og derfor ved Kbhvns Politieretsdom af 30te Julii d. A. tilfunden at arbeide i Forbedringshuset sammesteds i 4 Uger.) Dom: Politierettens Dom bør ved Magt at stande. Mødte selv I Procurator Wivet efter Kongel. BeI faling, contra Brorson, for Haagen. 1 Arrestanten Christen Christensen Nør J heden. (Under denne Sag er han tiltalt for Jndbrud og Tyverie.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-10-19
Dom: Christen Christensen Nørheden bør arbeide i Viborg, 4 Tugthuus i 2 Aar, saa bør han og betale de af Actionen lovlig flydende Omkostninger m.v.) Brorson I Procurator Haagen efter Kongelig BeI faling, contra Wivet for Rottbøll. ) Arrestantinden Magdalena Jensdatter. (Hun er under denne Sag tiltalt for begaaet Tyverie, og derfor ved Kbhvns Amts Birketingsdom af 9de Julii d. Afdømt at arbeide i Kbhvns Forbedringshuus i 3 Aar.) Dom: Birketings=Dommen bør ved Magt at stande. Mødte selv 1 Prokurator Lange efter Kongel. Befaling, contra Wivet. 1 Arrestanten Jakob Pedersen Ragvigvandet. (Under denne Sag er han tiltalt for mistænkt Drab paa hans dødfundne Broder, men ved Trondhiems Stifts Overrets=Dom af 26de Febr. d. A., imod at betale Varetægts= og Underholdnings=Penge, frikiendt for videre Tiltale i denne Sag.) Dom: Stifts Overrettens Dom bør ved Magt at stande; dog saaledes : at Jakob Pedersen Ragvigvandet betaler alle af Actionen lovlig flydende Omkostninger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-10-19
Anden Session. Tiirsdagen den 2den Octbr. Mødte selv J Procurator Klingberg efter Kongel. Befaling Rottbøll. I contra Arrestanterne Hans Tollefsen, Syvers 1 Wold, Ole Gaarnaas og Peder Jørgensen. (Sagen imod disse angik den Førstes formeentlig begaaede Indbrud og Tyverie, og de Sidstes Medviderie, m. v.) Dom: Laugtingsdommen bør ved Magt at stande ; dog saaledes: at Hans Tollefsen fritages for det idømte Tyvsmærke samt at Syvert Wold og Ole Gaarnaas ligeledes hver for sig bør betale de af Actionen lovlig flydende Omkostninger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-10-19
Mødte selv J Procurator Klingberg efter Kongel. Befaling, Dreyer. contra Skipper Hans Kielland. (Denne Sag angik hans formeentlige ulovlige Flagførring.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-10-19
Dom: Byetingsdommen, hvorved han er friekiendt for Ar tors Tiltale i denne Sag, bør ved Magt at stande.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-10-19
Onsdagen den 3die Octbr. Mødte selv I Procurator Klingberg efter Kongl. Befaling, con Wilster, tra Arrestantinden Jngeborg Christophersdatter. (J denne Sag er hun tiltalt for 3die Gang begaaet Tyverie.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-10-19
Dom: De ergangne Domme, hvorved hun er tilfunden at arbeide i Tugthuset hendes Livstid m. v., bør ved Magt at stande. Mødte selv J Procurator Rottbøll efter Kongl. Befaling, contra Wilster. Arrestantinden Marith Haldorsdatter Riise. (Hun er tiltalt i nærværende Sag for begaaet Hoer med Ægtemændene Arent Dørum og Steengrim Loe.) Dom: Marith Haldorsdatter Rise bør bøde dobbelte Leier, maalbøder, og dernæst straffes paa sin yderste Formue, saa bør hun og betale alle af Actionen lovlig flydende Omkostninger. Mødte selv I Procurator Lange efter Kongl. Befaling, contra Wilster. 1 Arrestanten Arne Andersen. (under denne Sag er han tiltalt for begaaede Tyverier.)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-10-19
Dom: De ergangne Domme, hvorved han er tilfunden at arbeide 3 Aar i Bergenhuus=Fæstning, bør ved Magt at stande. Mødte selv J Procurator Wivet efter Kongel. Befaling, contra Hoftwed. Arrestanten Ole Thomasen. (Han er tiltalt for første Gang begaaet Tyverie ) Dom: Stifts=Overrettens Dom, hvorved han er tilfunden, at arbeide 4 Maaneder i Bergens Tugthuus m.v., bør ved Magt at stande.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-10-19
Mødte selv J Procurator Dreier efter Kongel. Befaling, contra Rottbøll. ) Arrestanten Rasmus Rasmussen. (Han er tiltalt, fordi han Natten til den 8de August sidstl. ha viist et utilbørligt og lovstridigt Forhold imod Patrouillen og nogle Vægtere paa Kongens Nyetorv m.v.) Dom: Politierettensdom bør ved Magt at stande ; dog saaledes : at R. Rasmussen bør arbeide i Forbedringshuset i 6 Maaneder. Torsdagen den 4de Octbr. Mødte selv I Procurator Drejer efter Kongel. Befaling, contra Haagen. 2 Arrestantinden Anna Gurine Christensdatter. (Hun er tiltalt i denne Sag for begaaet Tyverie.) Dom: Stifts=Overrettens Dom, hvorved hun er tilfunden, at arbeide 6 Maaneder i Aggershuus Stifts Tugthuus, boved Magt at stande.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-10-19
Mødte selv I Procurator Haagen efter Kongel. Befaling, con Wivet. J fra Arrestanten Diderich Petersen Sommer. (Han er under Sagen actioneret for Jndbrud og Tyverie. Dom: Hof= og Stadsrettens=Dom, hvorved han er tilfunden at arbeide i Kbhvns Fæstning i 5 Aar, bør ved Magt at stande.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-10-19
Torsdagen den 4de October. Mødte selv 1 Procurator Wiver efter Kongel. Befaling, contra Rottbøll. Anna Elsebeth Grimsbye. (J nærværende Sag var hun tiltalt for formeentlig Deeltagelse i hendes Broders Andreas Grimsbyes ulovlige Omgang, med Consul Jseghems Fragtgods.)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-10-19
Dom: Laugtingsdommen, hvorved hun er frikiendt for Actor, Tiltale i denne Sag, bør ved Magt at stande.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-10-19
Løverdagen den 6te October.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-10-19
Mødte selv J Secretair Hoftwed efter Kongel. Befaling, con Dreier. 7 tra John Forde, Thomas Stewens og Charles J Ellis. (Disse ere udi nærværende Sag tiltalte, den første for sin underfundige og lovstridige Omgangsmaade med at forlede de 2de andre til at underskrivt en af ham selv under 14de Novbr. 1795. forfattet Attest, og de 2de andre for at have beediget samme m.v. Dom: Thomas Stewens og Charles Ellis bør, for deres forargelige og loustridige Forhold, bøde hver for sig 100 Rdr. dansk Courant, til Uddeeling paa den Maade, som Landstingsdommen fastsætter. Saa betale de og, tilligemed Jond Forde, alle de af Actionen lovlig flydende Omkostninger. I det øvrigen bør John Forde for Actors videre Tiltale i denne Sag frie at være Mandagen den 8de October. Brorson J Porcellainshandler Mads Bastian, contra Schønheyder, Procurator Weideman, som Curator bonorum J i afg. Brændeviinsbrænder Høyemanns Boe. (Denne Sag angik en Tvistighed, der er opkommen i bemeldte Boe imellem Boets Curator og Citanten, angaaende denne sidstes anmeldte Fordring, ifølge Contract af 13de Septbr. 1784 med derpaa værende Paaregning, stor 650 Rdlr. m.v. Dom: Hof= og Stadsrettens=Skiftecommissions Decision, hvorved Henrich Høyermanns og efterlevende Enkes fælleds Boe er friekiendt for Citantens Tiltale i denne Sag, bør ved Magtet stande. Denne Processes Omkostninger ophæves. Til Justitscassen betaler Mads Bastian som Tabende 5 Rdlr.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-10-19
AVERTISSEMENTS. Ved sidste General=Forsamling i Klubben i Sr. Maarchs Gaard blev bestemt, at Protocollen, som indeholder de forskiellige Meninge, angaaende Udkastet til de nye Love for Selskabet, endnu skulde blive liggende til næste General-Forsamling i Klubbens Værelser, for at Interessenterne inden den Tid kunde afgive deres Meeinger, förend Lovene blive sauctionerede. Dette anmeldes herved for det respective Selskab, paa det at enhver, som endnu ikke haver givet sin Stemme, og interesserer sig for Selskabets Vedvarelse, kunde inden den 26de October tilkiendegive sin Mening i Protocollen, da de, som til den Tid ikke have bestemt sig for nogen Mening, maae være fornøiede med det, som Pluraliteten af Selskabets Medlemmer til den Tid har bestemt sig for. Odense den 8de Octobe, Directionen. Forsvarlig Loftrum til en 3 a 400 Tdr. Rug forlanges imod billig Leie, jo før jo heller. Leieren anvises her fra Adressecomtoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-10-19
Skipper Hans Jensen af Odense ligger med sit førende Skib i Lübeck, altsaa vilde de Handlende og Andre behage at ordinere deres Varer uden Ophold, da han modtager samme her til Odense Lodseplads for billig Fragt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-10-19
Natten imellem den 4de og 5te Octbr. er i Lykken ved Langeskous Kroe frakommet mig underskrevne en sort Hoppe 6 Aar gl., var overalt sort, undtagen en liden hvid Ring om den ene Bagfoed og en hvid Plet ved Herretoppen, havde lidet Underskud af tørre Knuder paa begge Bagbenene; hvem samme maatte treffe og bringe den hertil, loves en fornøielig Douceur, eller og anmelder det hertil hvor den er, eller og melder det til Adressecomtoiret. Langeskous Kroe den 7de Octbr. Niels Levrig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-10-19
Ifølge allernaadigste Bevilling af 20de Julii d. A., læst inden alle behørige Retter, indkaldes herved sub poena præclusi et perpetui silentii, 3de Gange med Aar og Dags Varsel, alle de som formeene, at have noget at fordre, efter forrige Sognepræst til Oure og Weistrup i Fyen, afgangne Hr. Peder Wiinholt og Hustrue Elisabeth Røs, inden bemeldte Tid, med lovgyldige Beviser, sig hos Undertegnede, at melde. J øvrigt tiener Vedkommende til Efterretning, disse afdøde have ved Kongelig confirmeret Testammente bestemt deres Efterladenskab til publiqve Stiftelser. Gudbierg den 29de Septbr. Wamberg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-10-22
Tydskland. Pludselig vender den franske Hoved=Magt sig fra den høire Rhinbred (S. S. 637) til den Schweitzerske Rhin og Bodensøen som allerede skal være besat med over 8000 Md. og megen Skyts. J St. Gallen ere indrykkede 3000 Md., og en Deel af den Strasburger Garnison er ogsaa paa Mar. schen til Schweitz, hvilket altsammen synes at bebude krigerske ptrin i disse Egne. Den Østerrigske Regierings Personale har Ordre at flytte tilbage fra Constanz (ved Bo. densøen) til Freyburg (Hovedstaden i For=Østerrig). Lige. saa ere Prælaterne og alle de Geistlige betænkte paa at flygte med deres beste Sager, naar Omstændighederne byde det J al Fald kan man vente, at saasnart Franzoserne overtræde den Granbundner Grændse, rykke de Keiserlige ogsaa derind fra Tyrol. Paa den høire Rhinbred skal det franske Hovedqvarteer, som før var i Friedberg, nu endog komme tilbage til Maynz. General Lefevre er af interim General en Chef over Maynzer=Armeen; men om General J om bert igien skal komme til Tydskland, hører iblant de mange Hemmeligheder, som nu ere Dagens Orden. - Det er ved denne Tingenes Forfatning langt meere at ønske end haabe: at en lykkelig Genius vilde afvende de nye Rædsler, som svæve over saa mange Menneskers Hoved!
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-10-22
Ogsaa i Rastadt bliver Rigsdeputationen sit nyere System troe, og viger intet Fodsbred mere for de franske Fordringer, ogsaa her, som i alle politiske Forhandlinger, sporer man den kiendeligste Indflydelse af det navnkundige Søeslag. Endnu er intet Conclusum forfattet, men Resultater, af de givne Stemmer (som ere saa vidtløftige, at de i Prokollen fylde 70 Ark) løber ud paa : at Riget giver aldeles intet mere efter. Med Elsflether=Tolden vil Deputationen ikke indlade sig, da samme tilhører en TydsFyrste, som er i rolig Besiddelse af sine Lande." De Preussiske Ministre have ligeledes overgivet det franske Gesandtskab en Note, hvori de giøre kraftige Forestillinger imod, at Franzoserne i deres sidste Note forlange Rhinens gamle Løb til Grændse, og at en Buderich skal tilhøre Frankerig, da den dog er nundgaaelig nødvendig for Stadens og Fæstningens Wesels Existents. Man forsikrer nu at der med det første kommer en Russisk Minister og Kongelig Ungarsk og Bøhmisk Gesandt til Carlsruhe, og at Mørket, som nu hersker i Underhandlingerne, da vil forsvinde.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-10-22
Frankerig. Endskiønt der er indleveret mange Forestillinger til 500. Raadet imod Militairkonskriptionen, og det især af de unge Ægtemænd, som først have givtet sig siden Dekretets Udstædelse, saa er dog Begyndelsen gjort Paris den Ce d. M. med at optegne de Konskriberede af den første Klasse. Ligesaa har Krigsministeren paa nye befalet alle Officerer, ufortøvet at indfinde sig ved deres Korps. - Finantserne ere virkelig i saa kritisk en Tilstand, at en af de Deputerede (Legendre) nylig sagde i Raadet: at den franske Republik og dens Regiering ved samme blev truet med en nye Omvæltning. Han foreslog derpaa at bringe en nye Papir=Mynt i Omløb, og desaarsag oprette en Banke paa 600 Millioner, under Hypothek af Nationalgodserne og alle Kontributionerne. Men han blev oftere afbrudt ved en lydelig Murren, og man gik over hans Forslag til Dagens Orden. De forventede Underhandlinger med Portugal ere al ophævede igien, og den Portugiske Gesandt har strax forladt Paris, Frankerig vilde endnu, foruden adskillige andre Fordele, have en Million meere for Freden af Dronningen i Aar end i Fior, og hertil havde Gesandten ingen Fuldmagt. De som mene, at han maaskee torde komme tilbage igien med samme, glemme her atter, at hiin ulykkelige Søetrækning maae nødvendig have gjort et lige Jndtryk hos alle Republikens Fiender. Oprøret paa Malta imod Franzoserne har lange fra ikke havt saa got et Udfald for de Sammensvorne. Da de alt for tilfærdig overfaldt nogle franske Soldater, og virkelig skal have myrdet 13 paa Stedet, saa var dette Aarsag i at deres Plan blev opdaget, Hovedmændene strax henrettede, og Maltheserne nu behandlede med megen Strænghed. J øvrigt er der saa stor Mangel paa Levnetsmidler, at den stan ske Marine=Kommissair har sat Præmie paa Tilførsel af Korn, Viin og saltet Kiød. I det Syd lige Frankerig, frygter man for et nyt Vendee, da de Misfornøiede allerede have udkastet formelige Jnsurrektionsplaner. Man har sammesteds arretteret en saa kaldet Røverchef, som kaldte sig Konge af Besancon. Fremdeles ere Brest, Havre, Dunkirchen og alle Kanal havne nu virkelig af General Kilmaine, erklærede i Beleiringsstand. General Bonnard har besat Kysterne fra Dunkirchen til Ostende saa got, at et nyt Forsøg af Engellænderne paa at sætte Tropper i Land ved Nieuw. port er mislykkedes.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-10-22
Jtalien. Den samme Frygt hersker her som i Tydskland for at Krigsluen snart vil blusse. Pengemangelen føles imidlertid ikke mindre i Neapel end i andre Stater, saa at der nok ogsaa torde behøves en god Slump Engelske Hielpetropper af dette Slags, førend man vover at begynde noget Virkeligt. Den franske General Brune bereiser i denne Tid de Jtalienske Republikers Grændser, og har ved en Parole af 25de f. M. befalet alle Franzoser, som opholde sig i Jtalien, og ei ere ansatte ved Armeen eller Kommissariaterne, at forlade Landen inden 14 Dage, hvis de ikke ville behandles som Spioner. De af dem, som have boesat sig, eller ere syge, skulle melde det til Generalstaben. Der tales om nye Uroeligheder, som den 29de f. M. ere forefaldne mellem Piemonteserne og de Franske i Turin; men Begivenheden selv fortælles paa høist forfrielige Maader, da Piemonteserne, efter Nogle, have gjort et Angreeb paa Citadellet, for at fordrive Franzoserne. derfra, men bleve slagne tilbage, efter Andre derimod, Franzoserne have fornyet de Excesser de begik den 16de (See S. 623), og bleve forfulgte af Piemonteserne lige til Citadellet. - Da Regieringen i Neapel har lagt Beslag paa alle Godser i Neapel og Sicilien, som tilhøre Sardiniske Undersaattere, saa har Kongen af Sardinien - ifølge en Skrivelse fra Majland - befalet at giøre det samme ved alle de Godser i hans Stater, som tilhøre Neapolitanske Undersaattere