JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-06-20
Efter allerhøieste og høivedkommende Øvrigheds Jndvilgning, bliver Torsdagen den 25de Junii førstkommende om Eftermiddagen Kl. 4 paa Viborg Raadstue, holden offentlig Auction over Viborg Rectoratsgods i Worre, Bye, af omtr. 30 Tdr. Hartkorn. Samme Gods, som for 5 Aar siden er uddraget fra Fælledskab med den øvrige Deel af Byen, og hvorover haves Kart og Beregning, har god Mark og Eng, ligger tillige ved Limfjordens øverste og fiskerigeste Ende, Viborg Bye een Miil nær. Konditionerne ere Kiøberne fordeelagtige, blant andre: at Kiøberen for ethvert Sted, saalænge nærværende Fæste vedvarer, ikkun betaler den ædvanlige Afgift til Rectoratet, og Betalingen for hver enkelt Gaard bliver først at erlægge ved Fæstevakanse, det opraabes først separat, dernæst samlet, og bortsælges absolute ved denne eeneste Auction uden at noget Efterbud bliver taget i Betragtning. Nærmere ere de fuldstændige Konditioner tilligemed Jordebogen at eftersee hos Auctions=Directøren, Hr. Raadmand Wissing i Viborg, Sognefogden, Niels Christensen i Worre og Undertegnede. Viborg d. 9de Mai J. Hansen, Skolens Rektor.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-06-20
En betydelig og udsøgt Samling af Medailler, indeholdende 102 Lod i Guld og 667 Lod i Sølv. Forarbeidet Guld 74 Lod og forarbeidet Sølv 5015 Lod. En anseelig Deel sieldne Skydegevæhrer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-06-20
En Bogsamling bestaaende af over 1000 Bind meget vel Conditionerede Bøger i forskiellige Sprog og VidenskaAlt sal. Frue Etatsraadinde de Lichtenbergs Stervboetilhørende; bliver udi Stervboegaarden i Horsens, Tiirsdagen den 21de Julii førstkommende og følgende Dage om Formiddagen præcice Kl. 9 Slet ved offentlig Auction bortsolgt. Trykte Catalogi herover ere i Begyndelsen af Julii Maaned at bekomme: J Aalborg paa Stiftscontoiret. J Wiborg hos Hr. Zahrtmann. J Randers hos Hr. Justitsraad Carøe. J Weile hos Hr. Byeskriver Kragballe. J Fridericia hos Hr. Raadmand Buhl. J Colding hos Hr. Amtsforvalter From. I Haderslev hos Hr. Raadmand Hjort. J Flensburg hos Hr. Kiøbmand Andersen. J Slesvig hos Hr. Obriste Jrminger. J Altona hos Hr. Postmester Rathjer. J Odense hos Hr. Postmester Larsen. I Kiøbenhavn hos Hr. Rasmus Lindorph i Pille Strædet No. 79. J Aarhuus paa Bogtrykkeriet. J Horsens hos Borgemester Carøe. Horsens den 11te Junii 1795. Carøe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-06-20
Den 5te Junii døde den fattige Præste Enke fra Winding i mit Herred, Mad. Maria Christine Holm født Biderman; Hendes ringe Efterladenskaber bleve strax tagen under lovlig Forvaring. Thi indkaldes Arvinger Credi= og Debitorer at møde hos mig i mit Huus 6te og 12te Ugersdagen fra Dato at regne, om Eftermiddagen Klokken 3, da Skiftet vist sluttes, alt i følge Placaten af 26de October 1792. J. Bruun. Aarhuus den 5te Junii 1795.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-06-20
Enken efter afg. Christen Johansen Lund, forhen Degn til Hasle og Annexet, Mad. Anna Magretha Lund, er ved Døden afgangen; Hendes efterladte Boe er strax taget under lovlig Behandling til Skifte og Deeling i sin Tid, men dette meldes, at et confirmeret Testamente giør begges Arvinger til tvende Side Linier, da de Afdøde ingen Børn havde sammen; samt meldes at Boets beholdne Formue vorder ikke 100 Rdr. Thi indkaldes samtlige Arvinger, saavelsom de der finder at have noget at kræve eller skylde til Boen, at møde hos mig 6te Ugersdagen og 12te Ugersdagen fra Dato at regne i mit Huus i Aarhuus Klokken 3 om Eftermiddagen, da Skiftet forhaabentlig sluttes, alt i Følge Placaten af 26de October 1792. Aarhuus den 5te Maji 1795. J. Bruun.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-06-20
Formedelst Forandring af Boepæl agter undertegunderhaanden at sælge min paaboende Gaard (Hovergkaldet) beliggende i Stoering Sogn, Schanderborg. med sammes tilhørende Eyndomme, hvoraf en Deel er udtriculeret og det øvrige staaer kuns for Hartkorn 7 S. 3 Fkr. Til Gaarden kand saaes aarlig 4 a 5 Tdr. R. 6 Tdr. Byg, 12 Tdr. Haure, foruden Ærter, Vi og Boghvede, aules 40 -50 Læs Høe, forres 4 Bee12 a 14 Fæeshøveder, 20 a 30 Stk. Faar, og Een fleere Creature græsses, Marken tillige med Overdre ligger saa beleilig som muelig, og for sig selv indhegt Til Gaarden er overflødig Skov og fornøden Tørve Bygningerne ere saa gode som nye og vel indrettede til boelse for en honet Familie, som ønsker sig en fornøy og roelig Boepæl paa Landet, hvilket Liebhaberne be erfare ved at tage Eiendommene i Øyesyn. Jens Røgind. Sogn, er den 2den Junii sidst ved Døden afgaaet MaJ Rosenholms Mølle udi Østerlisberg Herred, Horn me Kierstine Bie og den 2den Julii som er 30te Da efter Dødsfaldet aabnes Boet, til hvilken Tiid indkalat møde dette Stærveboes Debi= og Creditorer, de for for at betale hvad de til Stærvboet er skyldig og de for at legitimere deres Fordringer, som og Stærvboets vinger, de Myndige selv og de Umyndige med Formyndsamt 6te og 12te Uges Dagen fra Dato, som er den 2 Julii og 7de September d. A., da Skiftet til den om muelig sluttes. Til Vedkommendes Efterretning bekiendtgiøres at St. boet er fattig og taaler ingen anden Proclama end de saa at naar Begravelsens Bekostninger og den allerede meldte Gield skal udredes, bliver der intet at arve. senholm den 15de Junii 1795. C. S. Bagger. J Pr. Søren Jespersens Gaard i Skanderborg, bliden 4de Julii om Formiddagen Klokken 10 stillet til AucUngkarl Peder Jensens Gaard i Faastrup i Wittved St. Hielmslev Herred, Skanderborg Amt. Gaarden staar 4 Tdr. 1 Skpr. 3 Fkr. 2 Album, Bygningen god og Pe ken herlig, til Gaarden ung Bøgeskov, foruden Torve, og Fiskerie.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-06-20
Fra Gaardmand Jens Pedersen Bonde i Hasle ved A. huus, er Natten imellem den 12te og 13de Juni sid bor stiaalen 1 sort Hoppe 4re Aar. Hun var lidet und 10 Qvarteer og langstrækket samt sund og reen, bræpaa venstre Laar med H. L. og havde nogle faae hvide Hai Mannen. Ved Eftersøgelse skal hun være kommen bie Ans Kroe den 13de Junii om Morgenen omtrent Kl. Hvem der kan give tilstrækkelig Oplysning om eller tilgebringe denne Hoppe, loves en god Douceur og Omningerne derved erstattet. Marselisborg d. 15de Junii 1795. M. Kierulst,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-06-20
Hvor 350 Rdr. umyndiges Midler strax kan faaes Laans imod anordnet Pandt i Jordegods, derom gi Adresse=Contoiret Efterretning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-06-24
Indenlandsk. Kiøbenhavn. J Onsdags Kl. 11 en halv kom Kongen af Sverrig, ledsaget af Hertug=Regenten og en stor Suitte fra Landskrone om Bord paa det svenske Admiral Skib Prinds Friderich Adolph, og Kl. 1 begav vor Kronprinds, i Følge med Prindserne af Augustenborg, Hessen og Würtenberg, sig om Bord paa samme Skib, hvor tillige den danske Admiral og alle Skibscheferne fra begge Eskadrerne infandt sig. De Høikongelige Personer spiste sammen til Middag, og over Taflet blev i en af Skaalerne erindret begge Rigers Vel under Kanonernes Torder. Den danske Admiral og alle ommeldte Skibschefer spiste ogsaa om Bord paa det svenske Admiralskib. 3 svenske Skibe vare udpyntede med alle Nationers Flagge; det svenske vayede fra Stortoppen, og det danske paa For= og Bagtoppen. Kl. 5 en halv begav vor Kronprinds sig igien fra Borde, og Kl. 6 en halv reiste Kongen af Sverrig tilbage til Landscrone. Saavel ved Ankomsten som ved Afreisen blev saluteret af den forenede Flaade.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-06-24
(Efter Brev fra Kiøbenhavn, dat. 15de Junii.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-06-24
Synet af det Afbrændte er over al Forestilling sørgelig. Tænk Dem, den hele Række fra Kongens Nytorv til Vester- og Nørrevold; alt er en Steenhob, ingen Bielke, ingen brugelig Muur tilbage. Paa Hiørnet af gammel Torv og Nørregade staae 3 Huse og Gaarde da en der boende Hørkræmmer gav 1000 Rdr. til dem der reddede hans Gaard. Justitsraad Uldalls Gaard i Vimmelskaftet blev reddet ved en Artillerie=Lieutenants gode Foranstaltning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-06-24
Professorernes Kratzensteins og Kalls Gaarde Walkendorphs Collegium, alle Nicolai og Holmens PræsteResidencer og Petersens Kloster ere ligeledes afbrændte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-06-24
J Bisperesidencen brændte Baghusene, Biskop Balle var da paa Visitatz. Paa Østergade ere kuns brændte de 3 Gaarde op til Hiørnet af Amager=Torv. Paa gammel Holm, hvor Jlden begyndte, er brændt: Dælehaven (et Sted, hvor Flaadens Tømmer for en stor Deel er oplagt), Tiæremagazinet, endeel Material=Skure, og to Trediedele af Hovedmagazinet. At Jlden standsede ved Teglgaardsstrædet, tilskrives Kronprindsens Besluttehurtighed, i det han viseligen gav Ordre til endeel der staaende smaa Huses Nedrivning. Under Branden have mange 3de Gange maattet flytte deres Gods, Vogn mænd og Bønder have benyttet sig af Leiligheden, og taget 10, 15, ja 20 Rdr. for at kjøre et Læs, Slotspræst Koefoed, hvis Residence ogsaa er afbrændt, var iblandt deres Tal, der saaledes flyttede 3 Gange. Midt i Ulykken er det en Lykke, at Branden ei skeete mod Vinteren, thi da havde denne Ulykke været dobbelt. Land soldaterne, som til Lykke vare inde, giorde stor Nytte ved at redde, slukke og sløse, og Regieringen sørgede ikke allene for, at de nærmeste Bønder strax indkom med Vogne, men endog satte egne og Artillerievognene i Bevægelse, hvorved der blev sat Grændser for Kiørselens høie Priis. Der skal være nedsadt en Commission til at undersøge Aarsagen til Jldens Udbrud paa Holmen, eftersom ingen torde komme med ildfængende Materier til det Sted, hvor den brød ud. Skaden paa de i Kiøbenhavn afbrændte Bygninger, Effecter og Vare iberegnet, skal beløbe sig til henimod 15 Millioner.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-06-24
Det accurate Antal paa de i Kiøbenhavn afbrændte Huse er 943 som skal være assecureret i Brand=Cassen. for 4 Millioner 603,400 Rigsdaler. De Nationale som arbeide paa Grusets Bortskaffelse, faaer hver daglig 3 Skilling Tillæg, og er alt kommen saa vidt dermed at Hovedgaderne te gangbare.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-06-24
Aarhuus. Udpasserede den 23de Junii. KammerHerre von der Lühe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-06-24
Samme Dato Skipper Jes Jessen til Norsminde, og Christen Soede til Kalundborg med nogle faae Passagerer. Den 24de ankom Skipper Jens Moss fra Norge med Tømmer=Last.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-06-24
Prædikanterne paa Fredag. Domkirken, Hr. Stiftsprovst Jansen. Frue=Kirke Hr. Selmer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-06-24
Prædikanterne paa 4de Søndag efter Trinitatis.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-06-24
Froprædiken i Domkirken. Hr. Müller. Høimesse. Aftensang. Domkirken Hr. Stiftspr. Jansen. Hr. Bechmann. Fruekirke. Hr. Selmer. Hr. Jahnsen. Hospitalskirken Hr. Jahnsen Næstkommende Mandag skeer Jndlevering til agende Post a Kiøbenhavn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-06-24
Udenlandsk. Frankrig. Mange vigtige Efterretninger ere i de sidste Dage (først i Junii) fulgt paa hinanden. Conventtropperne har igien erobret Toulon, den vigtige Festning Luxemborg er nu i vore Hænder og Vestpyrenæer-Armeen har borttaget en befæstet Leir fra Spanien. Derimod har de Chouans brudt Freden og deres GeneralCaumartin med 6 andre Chefs skal være arresterede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-06-24
Natten imellem den 26de og 27de Maii skal endnu 25 af deres Officerer være arresterede i Mans. Man taler og om, at Charette, Stoflet og flere Chefs som have viist sig tvetydige, ligeledes skulle arresteres. Den berygtede General Wimpsen, som nyelig er kommen tilbage fra en Reise til Paris er med smigrende Biefald modtaget i Caen. I Jsle-, Vilaine, Nordkyst= og Morbihan=Departementerne, har de Chouans tilligemed Præsterne inddeelt sig i Cavallerie=Corps, de afvæbner hele Communer, nedhugger Friehedstræerne, myrder uden Barmhiertighed alle de Soldater som de støder paa, kort, alle de som vægrer sig ved at sværge Kongen og at slaae sig til dem. En af Folkerepræsentanterne, har sendt følgende Depesche til Conventen, dat. den 30de Mai, hvorefter Rebellerne vare fra Toulon udtrukken 3000 Mand stærk, og ved Bruchsal mødt Marseiller-Armeen og Linietropperne. Slaget var hidsig og varede i 5 Timer, deres Artillerie blev erobret, havde 50 til 60 Døde og 300 bleve Fangne. De blev i 3 Timer forfulgt af vores Cavallerie. Den 5te Junii havde de hollandske Ambassadeurer Grasfeldt og Sitter deres høitidelige Andience i Conventen, under hvilken de sad paa Stole ligeover for Præsidenten. Grasfeldt holdt Talen, og da Præsidenten i sit Svar betiente sig af de Ord: "At Conventen saae i Dag ikke blot en neutral Magts Gesandt, der med koldt Blod saae paa deres Krige og Seire, men det var en Magts, Gesandter som ved Venskab og Forbund var forenet med Frankrig." Conventen det cretterede paa Dubois Crances Forslag, at udelade det første i denne Tale, paa Grund af, en frie Nation respecterer de øvrige Folkslags Neutralitet. Denne Alliancetractat skal oversættes i alle Sprog, og omdeles til Armeerne og til vore Agenter ved alle udenlandske Hoffer. Baronesse Stael har offentlig forsvaret sig i Nouvelle Politiqves imod de i vore Blade mod hende anbragte Beskyldninger, hvori hun siger: "At hun ikke staaer i Forbindelse med andre Emigrantere, end saadanne, som i den Tid de vare i Verden, vare hendes Venner. Hun finder det besynderligt, at man kan give en 26 Aars Kone, som besøger sin Mand, en saa frygtelig Vigtighed. Hun aflægger derpaa sin politiske Troesbekiendelse, og spørger: om vel en Gesandts Kone, som er Gesandt fra det Kongelige Svenske Hof, der har erkiendt Republiken, kunde foretage sig noget imod den? Man har ankyndt en nye Tumult for Conventen, som skulle udbryde den 13 Junii i Paris, men Regieringen giør de beste Foranstaltninger derimod. Der kommer daglig flere Tropper til Paris, som leirer sig i Thuillerierne indtil de kan trække sig i Leiren i Dalen ved Sablons og Spadseeregangene i Thuillerierne er Pariserne forbuden ligesom det var den berygtede 10de Aug. 1792. Jøvrigt er det dog rolig i Paris, Jndvaanerne er tilfredmed deres Fierdingspund Brød daglig. Man vedblive i tusindtal at arrestere alle som har ringeste udseende af at være Jacobiner. J Sedan har man massacreret 3 Exjcobinere, og ville bestormet Citadellet, hvori Duber Chales og Choudier sidder fangen, som dog ved Commandantens Forestillinger blev hindret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-06-24
De Foræringer som den Franske Republik har gjor i Anledning af Fredens Slutning med Preussen bestaae, i For Statsminister von Hardenberg, et kostbar Taselservice af Seve=Porcellain, der skatteres til 250 Luisd'or, for Major Meyerink og Hr. Harnier hver er med Diamanter besadt Daase og for Krigsraad Gervnius et med Diamanter besadt Uhr, der, ligesom hver af Daaserne skatteres paa 600 Louisd'or.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-06-24
Tydskland. Fra Nederelven, under 19de Juni haves den Efterretning at Ludvig den 16des Søn 1 er død. Den 9de aflagde Sevester for Conventen for gende Efterretning derom. Capets Søn har paa Tid lang været plaget med en Hævelse i hans høire Kn og ovenfor den venstre Haand, at Smerterne deri de 2den Junii vare bleven heftigere og han havde ta Spiselysten, at hans Tilstand den 8de endnu havde v. ret farligere og at Velfærd udskuddet den 8de om Eftermiddagen Kl. 2 havde faaet Efterretning om hans død.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-06-24
Den Keiserlige Feldtmarschal von Bender blev den 18de forventet i Frankfurt. Paa samme Dag, har Tropperne som i mellem den 10de og 12te med militair Honeurs er udtrukken af Luxenborg, efterat de paa Glaciet havde strukket Gevæhr, og givet Løfter om ikke mere at tiene mod Frankrig, skullet gaae over Rhinen ved Coblenz. De skal endnu have været 11000 Mand. Strax efter Capitulationen d. 7de og 8de bleve de Franske inddrømmet en af Portene. J et Brev fra Feldtmarschallen til hans Gemahlinde, erfarer man: "At Keiseren har ved Grev Clairfait ladet ham vide, at man ikke kunde komme ham til Hielp, og at han derfor, naar Nøden udfordrede det, kunde indlade sig i den meest honorable Capitulation. Garnisonen har kun været forsynet med Levnetsmidler til April Maaneds Udgang, men ved en nøie Indretning har han bragt det saa vidt, at de til i Midten af Junii Maaned kunne have kommet ud dermed, men han vilde ikke lade det komme an paa den sidste Dag, og har derfor ved 2de Staabsofficerer den 1ste Junii ladet General Hatri foreslaae Capitulationen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-06-24
Spanien. Nu forsvinder atter igien Fredsrygterne og alt piser Udsigten af et blodigt Feldttog. Franskmændene giøre de frygteligste Forberedelser til at beleire Pampelona og den derværende Commandant Prinds von Sangro indretter de beste Forsvarsanstalter. J Spanien fortsættes Hvervingerne paa det ivrigste. Admiral Langara og Gravina krydser med 26 Linieskibe imellem Collioure og Rosas. Til Cadix er ankommen 2 Krigskibe fra Vera Crux med næsten 10 Millioner Piaster, og en endnu rigere Flode forventes.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-06-24
Handelsefterretninger. Skibet Anna Catrina ført af Capt. Møller, som med en Ladning Fisk fra Bergen til Frankrig var opbragt i Engeland, er nu igien løsladt, og har for sadt Reisen uden videre Mo læst.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-06-24
Capt. Hendrik Jansen førende Skibet den lille Marie fra Øen Sylt har faaet Gotgiørelse for sin Anholdelse i Nantes, og er derpaa afgaaet med sin indehavende Ladning til Holland.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-06-24
Capt. Johan Kofod førende Skibet Cupido fra Trønd hiem er fra Havre de Grace ankommen til Nantes med Ballast; han er igien afgaaet med en Ladning Viin til Hamborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-06-24
Man anslaaer paa Børsen i Lübeck Værdien af det fra Dannemak hidbragte Korn til 400000 Rdlr. Desuagtet stige Kornpriiserne her endnu bestandig, saa at Hveden allerede betales med 196 a 210 Rdlr. Ved en Skrivelse til Accise og Told=Directionen i Dantzig af 14de Maji bekiendtgiøres: At Handelen og Skibsfarten paa alle Frankrigs Districter nu er aaben og frie, med Exception af Krigs-Contrabande, og af Tilførsel til bloqverede Pladser. At alle franske Skibe fra nu af skal indlades, vel imodtages og venlig behandles. At de i Aaret 1793 suspenderede Consuler i Frankrig ere blevne bekiendtgjorte, at deres Suspension hører op.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-06-24
Ligeledes har Cabinets Ministerium forordnet at de Hollandske Skippere i alle preusiske Havne skal nyde fuldkommen Sikkerhed og den beste Modtagelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-06-24
Bekiendtgiørelser. Tirsdagen den 7de Julii førstkommende agter jeg undertegnede Færge= og Værtshuus=Mand paa Demstrup Waase, ved Udbyehøy liggende, at holde offentlig Auction over endeel mig tilhørende Ind- og Udboe, nemlig: Guld, Sølv, Tin, Kaaber, Mæssing, Jern- og Træefang, Porcellain og Steentøi, Speile, Chatoller, Dragkister, Kister, Borde, Stole ne. Kiøkken= og Brøgger=Reedskaber, Endeel gode Sængestæder og betydelige Sængeklæder, Dækketøi og andet Linned, samt anseelige Fruentimmer Gang= og Linklæder, Vogne og andre Gaards=Reedskaber, nogle gode Kiør og Sviin m.v. Bemeldte Dags Formiddag Kl. 9. slet ville Liebhaberne behagelig indfinde dem paa AuctionsStedet, hvor Conditionerne bliver bekiendtgjordt. Jørgen Smidt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-06-24
En Student, som i afvigte Sommer har mistet sin heele Eiendom ved Jldebrand, og som har for nærværende Tid slet intet at leve af, ønsker sig gjerne en Condition, dog helst en Prækecondition hos en eller anden Præst paa Landet, som maatte behøve sammes Tieneste. Man vilde da behage at melde sig hos Mads Andersen Schmidt i Aarhuus, boende paa Broeberggaden paa venstre Haand strax oven for Bleghaven, som giver om samme Person nærmere Underretning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-06-24
NB. Hvem som har noget at fordre, eller maatte være skyldig til afgangne sal. Hr. Thomas Manter Evens, forhen Sognepræst til Besser og Onsberg og Provst over Samsøe Herred, ville melde dem i Stervboet 12 Ugers Dagen, hos Enken med Laugværge i Besser, for saadan at afgiøre i Følge Placaten af 26de October 1792. Udi Randers Amt, Faarup Sogn er hos den fra Faarup Bye udflyttede Selveier=Gaardmand Peder Gregersen, ved Døden afgangen Ungkarl Christen Christensen, og hans ubetydelige Efterladenskab, strax taget under lovlig Skiftebehandling, og den Afdødes Arvinger, ved samme opgivet at være følgende: 1) En Broder Anders Christensen, død og efterladt sig, a) en Søn Niels, bortreist for 2 Aar siden, hvorhen vides ikke, b) en Datter Maren opholdende sig i Kiøbenhavn, og e) en Ditto Anne, der skal være gift i Sundbye, men med hvem vides ei, 2) en Broder Peder Christensen, Spekhøkker i Kiøbenhavn, 3) en Søster, Kiersten Christensdatter, Enke efter Gaardmand afgangne Anders Nielsen i Orrild, 4) en Ditto Johanne ChristensDatter gift med Niels Jensen i Nørbech, 5) en Ditto Anne Christensdatter, død og efterladt sig en Datter Anne, gift med Landsoldat Niels Nielsen i Nør Onsild, 6) en Dito Søster Birthe Christensdatter, død og efterladt sig, a) en Søn Christen Andersen opholdende sig i Kiøbenhavn, b) en Datter Maren Andersdatter gift med Stephan Jensen i Nørbech, c) en Datter Annne Andersdatter tienende i Faarup, og 7) en Halv=Søster Anne Christensdatter gif med Peder Gregersen sammesteds. Disse og om flere maatte være til; bliver hermed i de Kiøbenhavnske Berlingske Tildender og Aarhuus Stifts Adresse=Contoirs Efterretninger 3de Gange efter hinanden, i Overeensstemmelse med Placaten af 26de October 1792, indkaldede at møde 6te og 12te Ugers Dagen fra Dato, de Myndige selv, Enker med Laugværge, og de Umyndige med Formyndere, hos undertegnede, Skifteforvalter, til hvilke Tider Skiftet igjen foretages og om mueligt sluttes. Til samme Tid indkaldes tillige herved at møde, den Afdødes Credi= og Debitorer, de første for at legitimere deres Fordringer, og de sidste for at erlegge hvad de til Boet ere skyldige. Randers den 19de Juni E. Bendixen, Constitueret Herredsfoged
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-06-24
Enken efter afg. Christen Johansen Lund, forhen Degn til Hasle og Annexet, Mad. Anna Magretha Lund, er ved Døden afgangen; Hendes efterladte Boe er strax taget under lovlig Behandling til Skifte og Deeling i sin Tid, men dette meldes, at et confirmeret Testamente giør begges Arvinger til tvende Side Linier, da de Afdøde ingen Børn havde sammen; samt meldes at Boets beholdne Formue vorder ikke 100 Rdr. Thi indkaldes samtlige Arvinger, saavelsom de der finder at have noget at kræve eller skylde til Boen, at møde hos mig 6te Ugersdagen og 12te Ugersdagen fra Dato at regne i mit Huus i Aarhuus Klokken 3 om Eftermiddagen, da Skiftet forhaabentlig sluttes, alt i Følge Placaten af 26de October 1792. Aarhuus den 5te Maii 1795. J. Bruun.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-06-24
Den 5te Junii døde den fattige Præste Enke fra Winding i mit Herred, Mad. Maria Christine Holm født. Biderman; Hendes ringe Efterladenskaber bleve strax tagen under lovlig Forvaring. Thi indkaldes Arvinger Credi= og Debitorer at møde hos mig i mit Huus 6te og 12te Ugersdagen fra Dato at regne, om Eftermiddagen Klokken 3, da Skiftet vist sluttes, alt i følge Placaten af 26de October 1792. J. Bruun. Aarhuus den 5te Junii 1795.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-06-24
Fra Gaardmand Jens Pedersen Bonde i Hasle ved Aarhuus, er Natten imellem den 12te og 13de Juni sidst, bortstiaalen 1 sort Hoppe 4re Aar. Hun var lidet under 10 Qvarteer og langstrækket samt sund og reen, brændt paa venstre Laar med H. L. og havde nogle faae hvide Haar i Mannen. Ved Eftersøgelse skal hun være kommen forbie Ans Kroe den 13de Junii om Morgenen omtrent Kl. 8.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-06-24
Hvem der kan give tilstrækkelig Oplysning om eller tilbagebringe denne Hoppe, loves en god Douceur og Omkostningerne derved erstattet. Marselisborg d. 15de Junii 1795. M. Kierulff.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-06-24
Hvor 350 Rdr. umyndiges Midler strax kan faaes til Laans imod anordnet Pandt i Jordegods, derom giver Adresse=Contoiret Efterretning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-06-24
J Hr. Søren Jespersens Gaard i Skanderborg, bliver den 4de Julii om Formiddagen Klokken 10 stillet til Auction Ungkarl Peder Jensens Gaard i Faastrup i Wittved Sogn, Hielmslev Herred, Skanderborg Amt. Gaarden staar for 4 Tdr. 1 Skpr. 3 Fkr. 2 Album, Bygningen god og Marken herlig, til Gaarden ung Bøgeskov, foruden Torvejord, og Fiskerie.