JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-07-28
Jngen offentlig Yttring har her i lang Tid - skrives der fra Kjøbenhavn - vakt saamegen Jndignation som den, Capt. Buchwald forleden tillod sig i Stændersalen i Roeskilde, at Kongen nemlig, formedelst den ham, ifølge hans menneskelige Natur, iboende Jrritabilitæt, let kunde falde paa at afslaae et eller andet fra Stænderne indkommet Andragende, som han ellers maaskee vilde have bevilget, hvis man, ved en Adresse af politisk Farve, æggede ham til Modstand, Værre Miskjendelse, mene vi, er neppe faldet i vor høihjertede Konges Lod. "Det er ellers nok værd at lægge Mærke til hedder det i Loll-Falst. St. Td. – at under den hele Adressedebat aabnede Professor Ussing ikke sin Mund; og forunderligt er det, siden man tog det saa strengt med Lehmann, at Capt. Buchwalds Ord om Kongen hengik upaatalte."J den holsteenske Stænderforsamlings med 43 St. mod 1 antagne Adresse til Hs. Maj. Kongen yttres: "Enhver af D. Ms. Undersaatter, vil ansee det for en væsentlig Forhøielse af sin Lykke, naar han kan være forsikkret om at kunne efterlade Efterkommerne Fordelene af den gunstige Stilling som han nyder under D. M. milde Scepter. Uimodstaaeligt paatrænger derfor det Ønske sig D. M. troe Undersaatter, at see de raadgivende Stænder, ved Bortryddelse af de hidtilværende Hindringer udviklet saaledes, at der maatte indrømmes bemeldte Folkets Repræsentanter en afgjørende Stemme med Hensyn til nye Love, til Afgivternes Opkrævning og Anvendelse. D. K. M. troe Stænder opfylde kun deres Pligt, naar de aabent og tillidsfuldt stille dette Ønske til D. M. landsfaderlige Overveielse. - Ved den sidste Udnævnelse til høie Statsembeder har D. M. givet Hertugdømmernes vigtigste Anliggender i Hænderne paa Mænd som agte og forstaae tydsk Ret og tydske Sæder. Vi glæde os herover som en ny Borgen for Sikkringen af vore nationale Jnteresser, og bringe D. K. M. vor dybtfølte, Tak for dette nye Beviis paa upartisk Retfærdighed. Som Beviis paa Nødvendigheden af, at der gjøres noget for Danmarks Hesteavl, omtaler Generalkrigscommissair Dr. Neergaard den Forlegenhed
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-07-28
man har været i for at skaffe Kongen de allernødvendigste Heste til eget Brug, saa man har hvert Øieblik, paa Statens Bekostning, og dog forgiæves, maatte sende Emissairer omkring i Landet for at opsøge slige Heste; ja Trangen er endog saa stor, at Hs. Majestæt nylig ved sin Overstaldmester har maattet tilbytte sig af en Privatmand en, saavidt vides, fjortenaarig Ridehoppe for en anden Hest, som hiins Eier udsøgte sig paa den kongelige Stald. Denne hartad utrolige Forlegenhed og Nød, for at skaffe Hs. Majestæt de fornødne Brugsheste, er saa meget uforklarligere, da Landet for ikke længe siden eiede et berømt National=Stutteri, som nu er hedengangen til vore Naboer, og derhos et Fuldblods=Stutteri, som endnu existerer, der har kostet Landet store, store Summer, uden at det formaaer at yde een eneste Ridehest, eller et eneste Par Kjøreheste til Hs. Majestæts eget Brug, selv om man dertil vilde anvende de dyrekjøbte. Stamdyr, end mindre fremvise, efter halvandet Decenniums Virken, en eneste national Fuldblodshingst, der kan afløse de fra Udlandet indkjøbte, endog kun maadelige Fuldblodsbeskelere. (Fdel.)(Af et Privatbrev fra Sjælland.) Nøden i Sjælland er overordentlig stor. Man seer hele Skarer fattige Folk vandre med deres Poser fra Molle til Mølle, uden at kunne faae noget at kjøbe for deres suurtfortjente Penge. Var ikke Høsten saa nær forhaanden, vilde en formelig Hungersnød være uudeblivelig. I Holte, Kronborg District, er nylig begaaet et Mordattentat, idet to Mandfolk og et Fruentimmer vare om Natten komne ind til to gamle Folk, der sloges i Hovedet med skarpe Stene og truedes med Døden hvis de ikke tang stille mens der plyndredes. Manden havde faaet 11 Saar i Hovedet, hvoraf dog lykkeligviis intet var dødeligt. Allerede 3 Dage efter paagreb Politiet Røverne, der, efter at have udholdt et næsten 2 Dage og Nætter varende Forhør, omsider bekjendte. Fruentimmeret var den egentlige Leder i Forbrydelsen og meest haardnakket i at tilstaae. Hendes Kammerater ere en forhenv. Livsfange, der benaadedes ved Kronningen, ved Navn Søren Nielsen, og dennes Svoger Niels Bonsdorf.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-07-28
Den tidligere omtalte russiske Flaade, der ventedes til Nyborg, er bleven seet af svenske Skibe krydsende i Østersøen. Den bestaar af 9 Linieskibe, 2 Fregatter og 2 Corvetter, og formodes at være den sædvanlige Øvelsesescadre, som paa den Tid af Aaret pleier at løbe ud fra Cronstadt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-07-28
J Jtzehoe skal der bygges en Caserne for det 2det Dragon Regiment. Hs. D. Statholderen var nylig der i Byen for at tage Pladsen dertil i Øiesyn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-07-28
Den bekjendte Maageagt paa Øen Schley ved Slesvig, som er der en aarlig Folkefest, afholdtes Løverdagen den 16de ds.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-07-28
Mariboe, den 23de Juli. Personposten er i Dag, paa Touren fra Sundby og her til Mariboe, bleven opholdt ved en ganske egen Aarsag, nemlig : en strækkelig Mængde Luus, som paakom Passagererne i Diligencen, rimeligviis som Følge af, at et ureent Menneske har i Sundby holdt Natteqvarteer i Vognen. (Loll. P.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-07-28
En Fæster paa Thiele Gods blev for nogen Tid siden ved Viborg Amts Overpolitirets Dom anseet med nogle Dages Fængsel paa Vand og Brød, forunder Hoveriets Udførelse at have været opsætsig imod Forvalteren og taget ham i Brystet. Nogle af de andre Fæstere vare imidlertid af den Formening, at Domfældte, for det af ham begaaede Retsbrud, var straffet for haardt, og for om muligt enten at bevirke Appel i Dommen eller ad Supplicationsveien at faae Straffen formildet, indfandt de sig, i Forening med Domfældte, Tirsdagen den 14de d. M. i Viborg, Stiftamthuus, hvor den constituerede Amtmand, Baron de Bretton, imidlertid fandt sig foranlediget til at lade Stiftamthusets Porte besætte med Vagt af Politiet, og enhversomhelst af de mødte Fæstere forhindre i igjen at begive sig bort derfra, forinden der var anstillet Forhør med samtlige de Mødte, hvorved det gik saa vidt, at En, der under Examinationen vægrede sig ved at svare, under Bevogtning af den ligeledes tilkaldte Herredsfoged, Landvæsenscommissair Rod, og to Politibetjente, blev ført til Arresten og deri indsat, ligesom ogsaa den domfældte Fæster blev belagt med Arrest. Dog blev Førstnævnte, efter kort Tids Forløb, igjen sat paa fri Fod. At de mødte Fæstere, hvis Hensigt ikke kan tænkes at have været anden, en ved en underdanigst Bøn at bevirke nogen Forandring eller Formildelse i den deres Medfæster overgaaede Dom, vare mere end forbausede over saadan Fremgangsmaade imod dem, er aldeles rimeligt, ligesom Adskillige i deres Harme derover udlode sig med at ville foredrage Sagen for Hs. Maj. Kongen, under Sammes allerhøieste Nærværelse i Skive. Denne Jndspærring i Stiftamtmandsboligen og Examination vedvarede fra Kl. 10 om Formiddagen til 34 om Eftermiddagen. (Aalb. Av.) Ogsaa er det ved kgl. Resolution bestemt, at to nye Apotheker skulle oprettes i Nørrejylland, nemlig et i Grindsted og et i Wrads By, i hvilke Byer, hver især, en Districtslæge vil tage Bopæl med de i Frd. 4de Oct. 1672 hjemlede Rettigheder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-07-28
Kjøbenhavns Havnepriser den 25de Juli. Hvede, holst. 9 28 4 a 5 s. Do langelandsk 783 a 9 4. Do lollandsk 50 3 a 82. Rug, fra Provindserne, 5 28 2 a 5 3 5 F. Byg, 2d. 4 28 3 s. Havre 19 a 20 s. Ærter 5 a 6 28.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-07-28
Classelotteriets 4de Classes Trækning. No. 101. 134. 137. 163. 171. 209. 213.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-07-28
Ved Tallotteriets 1541 Trækning i Kjøbenhavn udkom: No. 65. 52. 6. 82. 14.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-07-28
Reisende. Med Christian den Ottende" fra Kallundborg: Grevinde Lerche, Grev W. Lerche, Generalinde Rømer, Student Romer, Kammerj. v. Voigt, Cand. theol. Ovesen, Jfr. Krog, Propr. Qvistgaard, Kirkesanger Sørensen, Jfr. Schou, Kam. Hansen, Bager Schmidt, Landvæsenscommiss. Lakiær, Kbm. Lind. Til Samsøe, Pastor Hansteen. Forlangte Jndrykkelser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-07-28
Som bekjendt afholdes for Tiden Stutteribesigtelserne i Jylland. Med Forundring ville vist Mange have bemærket, at Hr. Kammerraad Gustav Michelsen ikke undseer sig ved, at præsentere sig ved disse Besigtelser, efter at han saa haandgribeligen prostituerede sig i Fjor, og end ikke med et eneste Ord tog til Gjenmæle mod alle de Beskyldninger hvormed man angreb ham. Men endnu mere maa det have forundret, at ved Besigtelsen i Veile den 8de dennes, Sognefoged Søren Lærkes, Hingst blev foretrukken for Major Jnqversens og tilkjendt Præmien. Søren Lærkes Hingst er upaatvivleligen en god Hingst og fuldkommen præmieværdig, men Major Jnqversens Hingst er det i en langt høiere Grad endnu, og udmærker sig især ved at besidde de Egenskaber man saa ofte savner ved den jydske Hest, nemlig et kraftfuldt, let Fodskifte, og en vel dannet Fordeel, der kan forøge dens Brugbarhed som Cavalleri hest, Egenskaber hvori Søren Lærkes Hingst netop er den langt underordnet. Dommerne i denne Anledning vare Kammerherre Stiftamtmand Hoppe, Lector Dr. With, Kammerraad Gustav Michelsen, Proprietair Breckling til Hvolgaard og Proprietair Hansen paa Borkminde. Af disse stemte kun Lector With for Major Jnqversens Hingst. De andre 4 for Søren Lærkes, Kammerherre Hoppe erklærede, at han stemte med Pluraliteten, og har sandsynligviis herved villet tilkjendegive, at han ikke ansaae sig competent til at have en Mening i Sagen. De andre Tre have altsaa gjort Udslaget, og maa have anseet sig for competente Dommere, for Lector With langt overlegne i Kyndighed, for dygtige Hestekjendere. Men hvad Hr. Kammerraad Michelsen betræffer, da have vi i Fjor havt Leilighed nok til at overbevise os om hans store Ukyndighed som Stutterimand, hvis dette ikke allerede var klart nok af Generalkrigscommissair Neergaards Fremstilling af Hr. Kammerraadens Færd i hele 10 Aar. Hvad de to andre Herrer betræffer, faaer de at klare fordem selv. Mærkeligt ellers, at Kammerherre Hoppe og Kammerraad Michelsen i Fjor erklærede Søren Lærkes Hingst for ikke præmieværdig, og at denne Hingst nu paa een Gang er bleven det, Med Føie kan der nok spørges, hvorledes en 9 a 10 Aars gammel Hest efter et Aars Forløb, saaledes kan forandre sig, at de selv samme Personer der i Fjor fordømte Hingsten, i Aar prise den saa hvit at de belønne den med Præmie. – Men hvorom Alting er, Kammerraad Michelsen har triumpheret ved Besigtelsen i Veile, og anden Gang havt Held af at faae Major Jnqversens Hingst tilsidesat. De Mænd som have været ham behjælpelige heri, tilkommer det at retfærdiggjøre deres Adfærd i saa Henseende, ville de passe for saakyndige Dommere. En Retfærdiggjørelse fra Hr. Kammerraaden selv tør vi neppe vente, da han saa ofte har viist os, at han anseer sig ophøiet over al Dadel, sandsynligviis fordi han stoler paa sine høie Patroner. - Aldebertsminde, den 18de Juli 1842. C. Dalgas.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-07-28
Under mit Ophold i Aalborg indtraf det ulykkelige Tilfælde, at der den 24de Juli om Morgenen imellem Kl. 2 og 3 opstod en stærk Jldebrand i et Pakhuus, der tilhørte Kjøbmand J. M. Cohen. Det afbrændte til Grunden, og Hr. Cohen skal, efter Sigende, intet Tab have lidt, da saavel Pakhuset, som de der liggende Varer, vare tilstrækkeligt assurerede. Men Tabet kunde, dersom ikke nogle unge Mænds Raskhed havde afværget det, blevet stort og føleligt for Mange. Der opbevaredes nemlig i Brandstedet en ikke ubetydelig Deel Krudt, efter hvad der fortælles, 25 Foustager, der med Livsfare bleve reddede, da Jlden var ganske nær ved samme, og som, hvis det ikke var skeet, vilde have havt Tabet af mange Menneskeliv og mange Eiendommes Ruin tilFølge. Endskjøndt Jndsenderen ikke er Jurist, og ukjendt med Lovgivningen hvad Krudts Opbevaring i selve Byen angaaer, tvivler han ingenlunde paa, at sligt maa være strængt forbuden, i Særdeleshed fra Assurandeurernes Side, og troer at skylde det Offentlige, at henlede Vedkommendes Opmærksomhed paa et Tilfælde, der lettelig havde kunne drage de rædsomste Følger med sig. Aalborgensere, Have Nogen Grund til at afsynge et te Deum, da have sandelig I det; thi uden Guds Bistand, vilde nu Mange have savnet deres Forsørgere, og den største Elendighed være udbredt over mange Familier.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-07-28
En Reisende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-07-28
Bekjendtgjørelser. Paa Forlangende af Eierinden Madame Maganti, bliver Hovedgaarden Stougaard med Underliggende i Mark og Skov, stillet til Bortsalg ved en eneste offentlig Auction, som afholdes paa Gaarden, Løverdagen den 6te August førstkommende, om Formiddagen Kl. 11. Bemeldte Hovedgaard er beliggende i Veile Amt, 2 1/2 Miil norden for Veile og 3 1/2 Miil vesten for Horsens. Jorderne ere skyldsatte for Hartkorn, fri Hovedgaardstaxt, Ager og Eng 25 Tdr. 4 Skp. 1 Fkr. 1 7/8 Alb., Skovskyld 3 Skpr. 1 Fr., ufri Hovedgaardstaxt 2 Tdr. 1 Skp. 3 Fkr. og Skovskyld 5 Skp. 12 Alb. Arealet udgjør omtrent 370 Tdr. Land geometrisk Maal, nemlig 270 Tdr. Sædeland, hvoraf 36 Tdr. Land ere lette Jorder, 234 Tønder meget gode Jorder. 70 Tdr. Land Eng, hvorpaa aarlig avles 200 a 250 Læs godt Ho, og 30 Tdr. Land fredet Skov i frodig Væxt. Markerne ere indhegnede og inddeelte i Kobler; Bygningerne ligge beqvemt, ere gode, vel vedligeholdte, og Vaaningshuset, som tildeels omgives af en smuk Hauge, afgiver en herskabelig Bopæl. Conditionerne, hvorefter Eiendommen agtes solgt, ere forinden til Eftersyn hos Eierinden, der tillige foreviser Eiendommen, ligesom og paa Undertegnedes Contoir. Thi ville Lysthavende behagelig indfinde sig til Tid og Sted. Herredscontoiret i Veile, den 9de Juli 1842. Hersleb. Paa Grund af Dødsfald, saavelsom formedelst anden Bestemmelse, agter Enkemadame Feveile ved en eneste Auction, som efter Overeenskomst med Auctionsretten afholdes paa Veile Kjøbstads Raadhuus Onsdagen den 10de August dette Aar, om Formiddagen Kl. 10, at lade bortsælge de hende tilhørende faste Eiendomme, nemlig: 1) Gaarden Lille-Grundet, med Underliggende af henved 6 Tdr. 7 Skpr. Hartkorn, fri Hovedgaardstaxt, og circa 3 Fdkr. Skovskyld, smukt beliggende 1/2 Miil 2) Stedet Ms 6a i Tønnes'sgyde i Kjøbstaden Veile; fra Veile; 3) En Jordeiendom, Kappelgaarden kaldet, paa Veile 4) En Jordeiendom, Tingkjer kaldet, paa Veile Kjøbstads Kjøbstads Grund udenfor Vesterport, Nørremark, af 2 Tdr. 1 Skp. 3 Fdkr. 1/5 Alb. Hartkorn, og 5) Et Engskifte i Hestehaven udenfor Veile Nørreport, af 2 Skpr. 1 Fdkr. 2 1/4 Alb. Hartkorn. Disse Eiendomme ville, med Undtagelse af Stedet i Tønnes'sgyde, vorde opraabte deels separate og deels samlede, og vil Salg absolut finde Sted, naar der skeer antageligt Bud. Skulde Nogen forinden Auctionen ønske nærmere Oplysning om Eiendommene m.v., vilde man behageligst henvende sig til Undertegnede, personlig eller i portofrie Breve, Pengevilkaarene ville vorde favorable. Endeel Besætning og Inventarium følger med Lille-Grundet, saavelsom indeværende Aars Afgrøde af samtlige de sælgende Jorder efter en Udsæd af 12 Tdr. Rug, 30 Tdr. Byg, 50 Tdr. Havre, 7 Tdr. Blandingssæd, 10 Tdr. Kartofler, foruden Ærter og Vikker. Tiltrædelsen kan skee strax. Anchersen, Veile, den 18de Juli 1842. Cancelliraad og Procurator.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-07-28
Efter Begjæring af Gaardmand Jens Sørensen, bliver den ham tilhørende Gaard paa Mogenstrup Mark i Rimtofte Sogn, af Hartkorn, Ager og Eng 2 Tønder, 6 Skpr., med sammes Konge-, Kirke-, Korn- og Qvægtiende, Avl og Afgrøde, stillet til Bortsalg ved een eneste Auction, som afholdes paa selve Eiendommen Onsdagen den 3die August førstkommende, Kl. 10. Hvilket herved bekjendtgjøres med Tilføiende, at Conditionerne ville blive fremlagte ved Auctionen, og ere forinden til Eftersyn her paa Contoiret. Nørre Herreds-Contoir i Grenaae, den 25de Juli 1842. Aagaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-07-28
Efter Begjæring af Gaardeier Faber, bliver den ham tilhørende Gaard i Mastrup, Ginnerup Sogn, af Hartkorn, Ager og Eng 5 Tdr. 6 Skpr., Skovskyld 3 Skpr. 2 Fkr., med Avl og Afgrøde, stillet til Bortsalg : ved een eneste Auction, som afholdes paa selve Eiendommen Løverdagen den 6te August førstkommende, om Formiddagen Kl. 10. Hvilket herved bekjendtgjøres med Tilføiende, at Gaarden, ifølge Eierens Opgivende, har et Tillæg af circa 150 Tdr. Land, foruden en Eng, hvoraf aarlig haves 10 a 12 Læs Hø, samt fornøden Torvejord, og at der ved Gaarden fortiden holdes en Besætning af 4 Heste, 10 Fæcreaturer og 60 Faar. Conditionerne erfares ved Auctionen og ere forinden til Eftersyn paa mit Contoir. Nørre Herreds-Contoir i Grenaae, den 25de Juli Usgaard. 1842. Gaardsalg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-07-28
Trykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkerie. Dampskibet Aris Captain Sletting, ankommer hertil fra Kjöbenhavn Søndagen den 31te ds. og afgaaer igjen herfra til Kjöbenhavn, Mandag Morgen den 1ste August Kl. 6, medtagende Passagerer, Gods og Kreaturer. Man behage at henvende sig til A. Thomsen, Aarhuus, d. 27de Juli 1842. Mægler.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-07-28
Dersom Dampskibet Jrist, Capt. Slerring, ankom mer hertil fra Kjøbenhavn inden Kl. 6 Søndag Eftermiddag den 31te dennes, og Veiret tillader det, vil det en Timestid efter Ankomsten gjøre en Lysttour i Aarhuus Bugt, hvortil i saa Fald Billetter a 3 1/4 kunne erholdes hos A. Thomsen, Aarhuus, den 27de Juli 1842. Mægler.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-07-28
Madame dømler,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-07-28
Modehandlerinde fra Kjøbenhavn, anbefaler sig med Alt, hvad der henhører til prober og smagfuld Modepynt, og deriblandt: forskjellige Sorter Silke= og Kammerdugs=Hatte, smukke Kapper, Pariser, Kraver samt simple Herrekraver, med og uden Kros, Manschjetter, med og uden Kniplinger, moderne Flipper, Damekjoler, m. m. m., Alt til billige Priser, Mit Logis, er paa Tangen Ms 862 hos Muurmester Møllers Enke, og Udsalgstedet paa det store Torv, Boutiken 3d 7. P. Petersen, Hattemagermester fra Horsens, 4de Boutik fra Banken, hvor mit Skildt vil forefindes. anbefaler sig til forestaaende St. Olufsmarked med et Parti moderne Hatte af forskjellige Sorter, saasom de nu meget brugelige Franske med Casimirs Skygge, som og ægte Harehaars. Billige Priser, i Forhold til Qvaliteen, samt solid Arbeide, forsikkres Enhver.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-07-28
Undertegnede er bestandig forsynet med extra gode og durable Tvisttøier, Bommest, Dynevaar og Tørklæder, Alt af min egen Fabrication. Endvidere har jeg til for restaaende St. Olufsmarked endeel smukke Vestetøier, Sommerbeenklædetøier, m. m. m., som Alt sælges til betydelig billige Priser. Udsalget er i min Gaard Af 36 paa Skolegaden. C. J. Wulff.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-07-28
Et ungt Menneske af 22 Aars Alder, som har practiseret i Avlsbrugets Bestyrelse i flere Aar og nu, formedelst Faderens Død, er uden Empløi, søger Tieneste i samme Fag, enten strax eller ogsaa til næste Flyttetid. Paa Lønnen sees ikke saa meget, som paa en god Omgang. Adressecontoiret anviser den Søgende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-07-28
En Handelsbetjent, som har lært Handelen i en af Empløi søges. Jyllands Sø Kjøbstæder, og været beskjæftiget i 6 a. Aar, saavel ved Boutique- og Tømmerhandelen som Contoirforretninger, ønsker sig Empløi til førstkommende Novbr. Bedste Anbefalinger kan produceres. Reflecterend behage at henvende sig til Adresse-Contoiret i Aarhuus, som opgiver den Søgendes Adresse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-07-28
Paa Veien mellem Aalborg og Hobro, er Torsdag den 21de dennes tabt et sort uldent Dame=Shawl. Finderen heraf bedes godhedsfuld at indlevere samme paa Herredscontoiret i en af ovennævnte Steder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-07-28
Theatret i Aarhuus. Med høie Øvrigheds Tilladelse har Undertegnede den Ære, at give, med godhedsfuld Assistence, en musikalsk dramatisk Aftenunderholding i 3 Afdelinger, hvis Jndhold, nærmere af Placaterne vil erfares. M. Wimmer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-07-28
Jfald Veiret tillader det, bliver der Jllumination og Musik i Riis=Skov Torsdag Aften den 28de Juli, hvis ikke bliver det opsat til den paafølgende Aften. Schjørring.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-07-29
1842 No 132. Fredagen den 29de Juli. Den til Forsendelse. med Brevposterne Kongelig allernaadigst alene privilegerede Aarhuus stridende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-07-29
Udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist. Redigeres af H. F. Elmquist, Cand. phil.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-07-29
Nyheder fra Udlandet. Beretningerne fra de engelske Fabrikstæder blive med hver Dag af en alvorligere Natur, ja Rygtet gik endog den 19de ds. i London, at der i den nordlige Deel af Riget var udbrudt Rebellion. (Det samme Rygte var i disse Dage kommet med Skippere til Khvn.) J Salford og Manchester have 30,000 Mennesker opfordret deres Repræsentanter i Underhuset til at andrage paa, at Skatterne ikke maa bevilges for Tolden paa Korn, Sukker og Caffe er ophævet. Den Efterretning, at der mellem Frankrig og Belgien er afsluttet en Tractat, hvorved Forhøielsen, af Tolden paa Hør og Hørgarn ophæves for Belgien, imod nogle Toldconcessioner fra dette Lands Side til Frankrig, og imod at Belgien forhøier Tolden paa det fra England indførte Hør og Hørgarn i samme Grad som Frankrig, har naturligviis gjort et ubehageligt Jndtryk i England under den stedfindende Nød i Fabrikdistricterne.) De Franskes Konge skal have fast besluttet, i egen Person at ville aabne Kamrene, og at hele den kgl. Familie, saanærsom Dronningen og Hertuginden, af Orleans, skulle være tilstede derved. Hs. M. vil ved denne Leilighed præsentere Frankrigs nye Thronarving, den aarige Greve af Paris, for Kamrene, som Kongen derpaa vil paalægge paa det nøiagtigste at drøfte Regentskabsspørgsmaalet. J denne Anledning begynde Partierne desværre allerede at opstaae mod hverandre. Oppositionen stemmer for Enkehertuginden, deels fordi hendes personlige Regentskab ikke staaer til at befrygte, deels fordi hun har Aand og Hjerte og er meget yndet af Folket. Legitimisterne ville derimod forene sig med det dynastiske Parti og stemme for Hertugen af Remours. Kongen har derimod en modsat Mening: ved Siden af Regenten ønsker han et Regentskabsraad. – Dronningen er endnu meget lidende, men om Hertuginden hedder det, at hun har gjenfundet den Rolighed, det Mod og den Hengivenhed som stærke Sjæle vide at sætte imod Skjæbnens Slag." Paa Kongen kan man derimod see, at han tvinger sig til at vise Styrke. Man frygter meget for hans Helbred.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-07-29
Saasnart Øvrigheden i Mantua erfoer, at Pobelen havde opfordret Landdistrictets Beboere til at hjælpe sig med at rane Jødernes Gods, havde den ladet trække Broerne op og spærre Porten, og erklæret, at den jødiske Befolkning befinder sig under dens umiddelbare Beskyttelse. Da Landpøbelen saae sig derved afskaaren fra Byen, styrede den sin Raahed tilfreds ved at demolere og udplyndre de jødiske Landsteder. De betydeligste jødiske Familier ere flygtede til Venedig, og de som ere tilbage, have indelukket sig i deres Huse indtil den forventende Militairforstærkning indtræffer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-07-29
Den baierske Fæstning Lichtenau var nylig udsat for en gruelig Skjæbne. Halvfjerdehundrede Fanger vare i Begreb med at bryde ud af deres Fængsler og masacreere Alt hvad der vilde modsætte sig dem, men ved Kommandantens Conduite lykkedes det at forhindre det strækkelige Udbrud. Alle Fangerne havde været bevæbnede og i fuldt Begreb med at stige ud af Vinduerne, da Kommandanten indfandt sig. Fangerne klagede over at de leed Sult, og Klagen skal nok ikke være ugrundet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-07-29
Siden det norske Storthing ophævede Forordningen af 1741 mod religiøse Forsamlinger vrimler det paa Landet af Bodsprædikanter som for talrige Menneskemasser holde formanende, truende og rørende Taler.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-07-29
Fædrelandet. Kjøbenhavn, den 26de Juli. - Idag er atter ingen Cours noteret, da alle Penge, der paa nogen mulig Maade kunne reises, anvendes til Actiesupplering. J Torsdags var indbetalt 4 Mill. 100,000 3 og igaar 700,000, altsaa 4,800,000 £. Da der er en Dag endnu tilbage, vil Suppleringerne komme til at overskride 5 Millioner. (Dan.) Der er i denne Anledning en meget følelig Pengemangel her i Staden. Der gives villig 8 PC. Disconto.