JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-05-24
I Paris hedder det, at Kongen og Kronprindsen af Spanien for det første ville komme til at opholde sig i Frankrige, at Slottet Campiegne indrettes for Kongen og Dronningen, og at der fra Bajonne er kommen befaling i det mindste at fordobble de ved samme ansatte Arbeidsfolks Tal. Man læser nu et Brev fra en Fransk Militair-Embedsmand, hvori det hedder, at der endnu aldeles ikke er tænkt paa, at de Franske Tropper skulle forlade det Brandenborgske, at det nok kan være at en stor nordisk Magt har anholdt derom, men at denne Begjering staaer i Forbindelse med Gjenstande, som endnu ikke ere bragte i Rigtighed; at de Pariser Underhandlinger ere blevne opsatte formedelst Keiserens Reise til Spanien, og at Prinds Wilhelm Ophold i Paris neppe er af nogen diplomatisk Vigtighed; at man ikke kan fortænke Berlinerne, at de med Glæde vilde see de Franske reise, da Jndqvarteringerne trykke dem meget, uagtet man saa meget som mueligt har søgt at lette dem disse, at nogle Regimenter nylig fik befaling af Marchal Victor, at holde sig march færdige, og at man troede de vare bestemte at støde til Prinds Ponto-Corvos Armee i Dannemark, men at de hidtil ikke have faaet nogen virkelig Ordre til at bryde op, at Marchal Soult føier Forsvarsanstalter ved Oderens Udløb, ved Stralsund og paa Rügen, da man har Efterretning om, at de Svenske, i Forening med Engellænderne, agte at lande der, at Anstalterne ved Kysterne af Østersøen let kunde blive anvendte til Angreb, da man sætter alle Førselskibe under Requisition og bemander dem, at man mener i Stettin, at en Afdeling Tropper vil blive sat over til det sydlige Skaane, naar Prinds Ponto-Corvos Armee er kommen lykkelig over til Sverrig og Østersøen bliver fri, hvortil der imidlertid kun er svag Udsigt; at Devousts Armee-Corps, som endnu staaer i Hertugd. Warschau og Westpreussen, maaskee kunde blive brugt til et Tog til Ostindien.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-05-24
Fra London haves Efterretninger indtil 16 April, hvoraf de vigtigste ere følgende: Admiral Stirling er ankommen paa Skibet Diadem, 64 C. med 9 Ostindiske Retourskibe fra Godthaab til Dynerne. - Edv. Pellew er d. 10 Oct. afgaaet fra Madras til et hemmeligt Tog, som skal gielde Manille og de andre dertil hørende Spanske Øer. - Fra Rich. Strachan haves Breve af 6 Martii. Han var i Palermo stødt til Lord Collingwoods og Adm. Thornboroughs Escadrer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-05-24
Den hele forenede Flaade bestod af 19 Linieskibe og 6 Fregatter. Til Rochefort Flaaden havde man ikke fornummet noget. D. 27de April skulde en Convoy afgaae til Gothenborg. - 65 Skibe have ogs allene i London i afvigte Aar anholdt om Tilladelse at udlosse deres Engelske Gods igjen, da Afsætningen paa Fastlandet er afskaaret for dem.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-05-24
J Staden Northampton befinde 40 Danske Krigsfanger sig. De tør ikke forlade Staden paa en Engelsk Miils Afstand, og faae af Regjeringen og Subskriptionerne paa Llonds Caffehuus 1 Sh. 16 Pence daglig. - J Linieskibe paa 74 og 1 paa 64 ere afseilede til Expeditionen til Østersøen. De Canonbrigger, som sendes did, maatte indtage istedet for korte Coronader, som de hidtil havde ombord, lange 18pundinger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-05-24
Fire Vogne med Foræringer fra Keiser Alexander til Keiser Napoleon ere ankomne til Berlin.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-05-24
Et Fransk Decret af 2 Martii befaler, at der skal oprettes 50 Bataill. Keiserl. Marine til at bemande 50 Linieskibe paa 74 Canoner. Corvetter, Brigger og smaa Fartøier skulle bemandes med indrollerede Søfolk.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-05-24
Marchal Kellermann er udnævnt til Hertug af Vallency, og Marchal Marmont til Hert. af Ragusa.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-05-24
Det Bifald, som Galls System i Begyndelsen fandt i Paris, begynder nu med hver Dag at synke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-05-24
Et Polsk Armeecorps skal marchere fra Warschau igjennem det Brandenborgske, og være bestemt til Armeen mod Sverrig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-05-24
Efter en Jndberetning fra Secretairen i Varcinations-Selskabet i Paris, er der i Aarene 1806 og 1807 ialt bleven podet omtrent 600,000 Personer med Kokopper.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-05-24
En Commission er bleven udnævnt til at anstille Undersøgelser, angaaende Jordskjelvene i det Piemontesiske. Resultatet heraf viser, at de maa have to Centralpuncter, nemlig i Luzern for Dalen Palis og i St. Germain for Dalen Cluson, hvilke aldeles ikke correspondere med hinanden. Thi paa begge hine Steder ere Stødene bestandig stærkest, og blive stedse svagere jo mere man bortfjerner sig derfra.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-05-24
Fra Pressen er udkommen: Forslag til at danne en uovervindelig Hær, og Anmærkninger om Anciennetet, Generalstab og Hæderstegn, ved N. C. Øst, Kystmilitsbestyrer og Litteratus.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-05-28
Man har i Norge korte Vinterdage og lange strænge Vintere, lange Sommerdage, men korte og hede Sommere. Dog gjør det saakaldte Oplands saavelsom de vestlige og østlige Kysters Beliggenhed en alt for stor Forandring i Veirligets Beskaffenhed, end at det allene skulde kunne frembringes ved Forskjelligheden, af en Grad nærmere til eller længere fra Polen. Frost og Snee ere sjeldnere, Regn, Taage og Storm oftere paa den hele vest sige Side; paa Biergene er fust det Modsatte. Derimod falder i de ostlige Dale og de sydlige Kyster af Norge, saavelsom paa den store Svenske østlige Kyst ved Nordbottu, den reneste og klareste Kulde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-05-28
Den søndenfields commanderende Generals Krigsberetning af 1ste og 2 Maji beviser noksom hvor mange Vanskeligheder, Climatet og Terrainet lægge her i Veien for en krigførende Magt. Endnu i Enden af April vare Veiene ufremkommelige og en stor Mængde Snee, som ikke har mere, gjorde alle betydelige Krigsforetagender umuelige. Heste og Canoner kunne aldeles ikke komme frem- og Folkene sank i Sneen indtil under Armene. Der forefaldt intet uden Smaarægtninger. Skiær og blinde Klipper gjøre Kysterne til et Værn, der sikkrer Landet for pludselig fiendtlig Landgang, og forskaffer de Søfarende trygge Havne; thi deels kan man uden Vanskelighed besætte de saa snævre og gode Jndløb, deels bryde Klip verne Magten af den heftig indstyrtende Søe, og foraarsager smult og stille Vand, Ofte tillader ei Dybet Skibene at ankre i saadan en Havn, og man har derfor anbragt stærke Jernringe i Klipperne, hvorved Skibene kunne fortøies, men ved en Fiendes Nærmelse maatte disse Jernringe let kunne optages eller gjøres ubrugelige. Flaske Ankergrunde ved lave Kyster ere derimod ikke allene meget saa, men endog disse saa sielden gode, deels ere de kun aabne og usikkre Neder, deels ere de fulde af Sandbanker og saakaldte Rif, hvoraf de sydlige Kyster have mange.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-05-28
Norges kjekke Beboere ere næsten alle fødte og ovede Skytter. Jagtfriheden bidrager overordentlig meget hertil, og giver dem i den Henseende en stor Overlegenhed over de Svenske, hos hvilke Jagten er forbuden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-05-28
Jnden og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-05-28
Indenlandske Efterretninger. Udtog af et Brev fra Jsland, dat. Skage strand d. 20 Febr. 1808). Vinteren har til Dato været meget haard, og ved denne Maaneds Indgang var allerede Nordlandet tilproppet af den sædvanlige grønlandske Jis, og det i saadan Mængde, at ikke fra høieste Fielde kunde øines aaben Søe. Alle Creaturer ere paa Foder, og til Dato har jeg af Mangel paa Foder maattet dræbe 5 Heste. Det samme er Tilfældet med de fleste Jndbyggere her i Hunevands Syssel, da Fodermangelen er overordentlig stor. Fra sidst i Sept. f. A.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-05-28
til medio Oct. var en Commet at see her om Aftenen, som gik fra Vesten til Østen i en Tid af 4 Timer. Man spaaede blandt Almuen deraf en haard Vinter, som og er indtruffen. Paa nærværende Tid har vi Toveir, og nogen Jord er opkommen, men man frygter for at vestlig og nordvestlige Vinde med Sneebøyer vil igien bedække den i Tøeveiret opkomne Grønsværd. Jeg var saa heldig forleden Dag, at harpunere 8 smaae Hvalfiske i en Jsvog. De vare fra 12 til 15 Alen lange. En Bonde, som er min Nabo, og en rask Mand, harpunerede 10 Stkr. af samme Slags, og dette var en Velsignelse, som den Fattige takker Gud for, og berømmer os, der havde Redskaber og Mod til at dræbe disse Fiske, ikke uden egen Livs Fare. 2 Mile herfra er en død Hvalfisk opdreven, 70 Alen lang - men paa et Sted, hvor Situationen gjør det vanskeligt at benytte den. - Postskibet bragde Jsland sørgelige Tidender; hvad Jndtryk paa mig og enhver, som Engelsk Overfald paa det uskyldige Danmark gjorde, kan De forestille Dem, Gud, lad ikke Hævnens Sværd eengang falde paa denne Nations Regjering, thi det vilde da blive alt for tungt og skarpt, Capitain Bohne er, efter Rygte fra Post skipperen, tagen af en Engelsk Fregat under Færøe.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-05-28
Capitain Grønbek har jeg intet spurgt til siden han med fuld Ladning afseilede herfra d. 15de Sept. f. A. Bohne afgik d. 21 Oct. med fuld Last.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-05-28
Ved Jngenieur-Corpsets Læreinstitut er Justitsraad og Professor Ravert ansat som Lærer i den civile Bygningskonst, Brofessor Brun som Sproglærer, hver med 300 Rdlr. Gage. Den 14 Maji er Lector ved den botaniske Hauge i Kjøbenhavn, J. W. Horneman, udnævnt til Professor extraordinarius i Botanniken ved Kjøbenhavns Universitet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-05-28
J det skandinaviske Litteraturselskabs Møde, d. 21 Maji, forelæste Biskop Münter et Bidrag til Ostmannernes Historie i Jrland, hentet fra en irisk Bardesang, der findes i Friherre v. Haroldsnene endeckte Gedichte Ossians. Af Sangen meddeltes en Oversættelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-05-28
Helsingøer den 27 Maji. J Gaar kom en convoieret Coffardieslaade paa nogle og halvhundrede Seilere ind fra Nordsøen. Vore Capere vare ude paa Fangst og afskar 5 Stkr. Tre af disse ligge her endnu. To gik i Nat op til Kjøbenhavn. Af disse kom, som vi haabe, det ene lykkelig til sin Bestemmelse; det andet derimod, en baglastet Danziger, et skjønt stort tremastet Skib, gjorde Englænderne i en Deel Slupper og Bar casser Jagt paa. Skibet blev sat paa Grund og Caperne (Hornbekkere) forlode det. Skipperen blev. Da Englænderne ei kunde faae Skibet af Grund stak de Jld paa det og toge Folkene med. Vi have hele Dagen havt det ærgerlige Syn at see dette skjønne Skib staae i Lue.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-05-28
En Svensk Skipper og to Matroser ere blevne opbragte af Caperen Dannemark, Capit. Olsen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-05-28
For nogen Tid siden døde i Kjøbenhavn en gammel Mand ved Navn Thestrup, forhen Lærer, ved Vaisenhuset, som fra den psychologiske Side ikke var umærkværdig. Han havde levet i en saa sjelden Harmonie med sin Moder, at han, da hun for 30 Aar siden døde, besluttede, at opbevare Alt hvad der havde tilhørt hende, lige indtil den allermindste Ubetydelighed. Han havde sin Bolig paa det afbrændte Vaisenhuus, og da Jlden i den store Brand 1795 havde grebet saa stærkt om sig, at alle Folk havde forladt Bygningen, fandt man ham endnu ganske ene i Kirken lige for Alteret, omgivet af alle sin Moders Efterladenskaber, som han ikke kunde slide sig løs fra. Jkke uden med stor Møie fik man ham til at forlade Kirken. Alt hvad han kunde faae med af dette dyrebare Arvegods, hvoriblandt der end- og fandtes gammel Kjøkkentøi, gamle Sko &c., lod han bringe hen paa Amagertorv, hvor han selv bevogtede det som en Helligdom. Jmellem disse Sager fandtes ogsaa hans Ligsteen, som han selv havde ladet forfærdige, og hvorpaa der ikke fandtes anden Jndskrivt end: Enkens Søn fra Nain. Blandt hans Efterladenskaber, som nylig solgtes paa Auction, fandtes endnu nogle af hans Moders Klæder, som allerede for 30 Aar siden kunde kaldes gammeldags. - Han døde i ugivt Stand. Et Pendant til denne Mand var en vis gammel Jomfru, der døde for adskillige Aar siden og kunde ligeledes kaldes en psychologisk Mærkværdighed. Hun tørrede i en lang Række af Aar alle de Blomster hun havde staaende i Potter og Glas, samlede adskillige Poser fulde deraf, og gjorde et Testamente, at disse Blomster skulde fyldes i Vaar og lægges under hendes Hoved naar hun døde, hvilket ogsaa skede. Hun havde sat sig den Grille i Hovedet, at hun i sin Grav vilde hvile paa Blomster. Hun blev ligeledes, efter hendes eget Testamente, jordet i den allerede afbrændte Nicolai Kirke, hvor hendes Familiebegravelse fandtes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-05-28
J Trondhjemsavis læses et Avertissement, hvori man spørger om nogen vil paatage sig Ringningen i Hospitals Kirken – i Anledning af høilovlig Hukommelse Kong Christian den Syvendes Død for ringere end 6 s. Timen for hver Mand. Tillige anmærkes deri, at Ringningen kan forrettes af halvvoxne Drenge under Opsigt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-05-28
J samme Avis tager Hr. Capit. og Divisionschef Lucas Halck til Gjenmæle mod det omham udspredte fornærmelige Rygte, at han saavel paa Marchen fra Trondhjem til Røraas som under sit Ophold paa det sidste Sted skal have mishandlet det Mandskab, der stod under hans Command. Han fremlægger tre Attester fra Oberst Bang, Bataillonscommandeur Sommerschild og Capit. og Divisions-Chef H. A. Bierring, som alle bevise det ganske Modsatte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-05-28
J Trondhjemsavisen læses følgende: Det er godt og nyttigt, at raade Folk til i denne Tid at spise Bark og Fjeldmos, men det er og saare let at raade andre til at gjøre det, man slipper at gjøre selv. Var det ikke og godt, om de Folk, der dagligen leve herligen og i Glæde, raadedes tilat lade sig nøie med det Nødvendige? Det er dog nok ingen synderlig Dyd, om hver Mand i denne Tid indskrænket sin Overdaad, og NB. anvender det derved besparede til Fædrelandets Bedste, men det Modsatte er nær ved Umenneskelighed. Thi hvad er det andet, naar Statsheste æde Korn, medens Norges Kjæmper, staae Fare for at fultet Eller naar en Hund fortærer det Stykke Kjød, som en Krigsmand vilde fortære som et Gjæstebud, - Men her hielpe nok neppe Raad; de Mægtige pleie sjelden at følge dem, godt og vel, om de ikke trodse Love. Men Lov burde det dog nok være i saadan Tid, og det under haard Straf, at alle Stadsheste skulde afskaffes, iligemaade alle unyttige Hunde, fremdeles, at ingen, enten Riig eller Fattig, enten ene eller i Selskab, maatte spise mere, end to Retter Mad til Middag, og een til Aftens. - De som ryste med Hovedet til saadant daarlig Project, vilde blandt andet høigunstigen betænke, at just ved saadan Sparsomhed kunde Roe i Landet befordres. Eller er det maaskee bedre, at fraadse dygtig en Tid lang, lade Soldaten sulte og afkræftes, og derved gjøre Fienden det mueligt, at hjemsøge os, Saa torde Maaltiderne maaskee endda blive smallere, og de unyttigen mæskede Stadsheste brugte til at fremkjøre fiendtlige Ødelæggelses-Redskaber.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-05-28
Under d. 21 Maji er igjennem det Kongel. Slesvig-Holsteenske Cancellie udfærdiget et Patent, af følgende Jndhold. Under Dags Dato har Hans Majestæt allernaadigst resolveret som følger: Det skal være forbudet alle dem, som boe ved Strandkanten, at have Lystændt om Aftenen eller om Natten i de Værelser, som vender til Søsiden, saa at Lysningen derfra kunde sees paa de fiendtlige Skibe, med mindre Vinduerne i deslige Gaarde og Huse, naar der indenfor tændes Lys, ere forsynede med Vinduesskudder, eller bedækkes saa tæt, at Skin af Lys ei udenfor kan sees. Hvor herimod forseer sig, straffes første Gang med Mulct fra 10 til 50 Rdlr., anden Gang fra 50 til 100 Rdlr., og tredie Gang med Arbeide i Tugthuset fra 2 til 6 Maaneder. Og skulle alle vedkommende civile Øvrigheder nøie holde over denne befalings Opfyldelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-05-28
Alle Reisende, som fra et eller andet Sted agte at reise over til Sielland, gives nu ved Færgestederne, forinden de overføres, et Jnterimsbeviistil deres Reisers Fortsættelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-05-28
J Søndags saae man i Skoushoved en Lyst baad komme seilende under Dansk Flag. Den synes at komme fra Kjøbenhavn. J Baaden sadde 4 velklædte Personer. De viklede Vimplen op, formodentlig for at give Signal, og styrede derpaa hen til de Engelske Skibe, som laae ligefor. Man kunde tydelig see at de gik ombord paa eet af Skibene, og at Baaden derpaa blev taget ind.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-05-28
Udenlandske Efterretninger. Et Detachement af 30 Engelske har den 28 Martii taget Øen Perejil i Besiddelse, uagtet den tilhører Keiseren af Marocco, som er i Fred med Engelland og har vist det saa meget Venskab. Øen ligger i Strædet ved Gibralter, udbreder sig langs med den Africanske Kyst og bestaaer af en Klippe, som er 400 Skridt lang og 300 bred. Engellænderne, som søge at forhindre Samfærslen mellem Spanien og Ceuta, opkastede strax et Batterie paa 12 Canoner og opførte Barakker. 3 Engelske Skibe lagde sig for Ceuta Keiseren af Maroco forlanger, at de skulle forlade Øen, og de berede sig virkelig ogsaa dertil. Den Franske Charge d'Affaires skal have formaaet Keiseren til denne Beslutning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-05-28
En i Petersborg ankommen officiel Beretning fra General Buxhøvden melder Sveaborgs Jndtagelse og Besættelse af Russerne. Nu er hele Finland, siges deri, i vor Magt. Fæstningen Svenborg var af Natur og Konst, og ved de store Omkostninger, som den Svenske Regjering i mange Aar har anvendt derpaa, sat i en frygtelig Stand. Den er fra Søsiden Nøglen til hele Finland. Over 100 Metal Canoner, 800 Jern Canoner og Mørsere forefandtes, og i Havnen laae 4 Fregatter og over 100 Skiærbaade, som altsammen faldt i Russernes Hænder. - En anden officiel Efterretning melder, at Admiral Budisko, som commanderer en i de Cur- og Liflandske Havne i Vinter udrustet Expedition, har taget Øen Gothland eller Gulland.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-05-28
Philladelphia d. 26 Febr. Den Act, hvorved Jndførslen af Negerslaver og al Handel med dem i Nordamericanske Skibe forbydes, er sat i Kraft, i Begyndelsen af denne Maaned. En Act, der forbyder Jndførslen af visse Engelske Manufacturvarer er allerede d. 14 Dec. f. A. sat i Kraft.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-05-28
En Million Dollars er af Kongressen bleven anviist til Havnenes Forbedring. Et fra Batavien hjemkommet Nordamericansk Skib har bragt den Efterretning, at 3 Danske Skibe, bestemte til Kjøbenhavn, laae der d. 10 Oct. f. A. paa Rheden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-05-28
To Danske Skibe ere i afvigte Aar blevne solgte her. For nærværende Tid findes her intet Skib under Dansk Flag.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-05-28
Spaniens Skjebne er nu afgjort. Jmellem Keiser Napoleon og Kong Carl er der sluttet en Tractat, som Prindsen af Asturien, Jnfanten Don Carlos, Don Francisco og Don Antonio have samtykket i. Vilkaarene ere endnu ubekiendte, fordi de i Følge Rigets Constitution ikke kunne bekjendtgjøres, førend de ere meddeelte Senatet. Men af Kongen af Spaniens og Prindsen af Asturiens Proclamation sees, at alle det Spanske Huses Rettigheder ere blevne overdragne til Keiser Napoleon. Dronningen Marie Louise og Jnfanten Don Francises spiste d. 11 Maji hos Keiseren, og reiste næste Dag til Bordeaux, hvorfra de begive sig til Compiegne *), og man troer endnu, at Kong Carl skal residere i denne Stad sin hele Levetid. Prindsen af Assurien, Jnfanten Don Carlos og Jnf. Don Anthnio tilbragte en heel Aften hos Keiseren og Keiserinden. Ogsaa de ere derpaa afreiste til Bordeaux, hvorfra de gaae til Novarre.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-05-28
Hs. Maj., skal have afstaaet dem dette prægtige Gods med tilhørende Skove. Det hedder, at mange Spaniere af Stand ere paa Veien til Bayonne, hvor H. M. vil holde en General-Junta, som ikke allene vil sysselsætte sig med at bestemme Tronfølgen, men tillige stadfæste de af alle gode Spaniere ønskede Forbedringer. – J Spanien – siger Moniteuren – er Alting roligt og Sagerne staae paa den bedste Fod. - Moniteuren leverer derpaa: 1) En Bekjendtgjørelse fra Kong Carl af 4de Maji, hvori han kundgjører, at han har udnævne sin Consin, Storh. af Bertil hans Kongeriges General-Lieutenant, og at han befaler, Raadet i Castilien, General-Capitainerne og Gouverneurerne i hans Provindser, at lyde General Lieutenantens Befalinger. 2) En anden Bekjendtgjørelse fra Kongen, hvori han paaminder Spanierne om at vogte sig for at gribe til Vaaben mod de Franske, at Spaniens Ødelæggelse og alskens Ulykker vilde være en Følge deraf, at han er sysselsat med at indgaae med den Franske Keiser en Forening, der sigter til deres Lykke; at alle de, der tale imod Frankrige, tørste efter deres Blod, ere Fiender af deres Nation eller Engelske Agenter; at de skulle troe hans Erfaringer og lyde den Autoritet, som han har faaet fra Gud og Forfædre. 3) En Bekjendtgjørelse fra den øverste Regjerings-Junta til Madrids Jndvaanere, hvori det hedder, at den allierede Armee saa snart Menneskeligheden tillod det, har ophævet Militair-Commissionen, som den en eneste Dag har anseet for et nødvendigt, skjønt strængt Middel, men at fra nu af enhver, der har paadraget sig Arrest fra Fransk Side, skal, saafremt han ikke har ført Vaaben mod de Franske, overlades til og dømmes af sine naturligere Dom*) En Stad i Jsle de France, ved Floden Oyse, med tilhørende Jagtslot. J Aaret 1430 blev Jomfruen fra Orleans taget her til Fange af Engellænderne ved et Udfald. mere; at selv i det Tilfælde, hvor nogen anklages for at have grebet til Vaaben mod de Franske, en Spansk Dommer skal overvære Procesforhandlingen indtil Dommen er afsagt, at ingen besat Borger eller Fremmed skal molesteres i Henseende til Maaden, han har baaret sin Kaabe paa &c 4) Et Circulaire fra Jnqvisitionen til alle Rigets Tribunaler. 5) En Skrivelse fra Kong Carl til det øverste Conseil i Castilien af 8 Maji, hvori det hedder: J Tingenes nuværende Stilling have Vi villet give Vore Undersaattere, hvis Lykke under Vor hele Regjering har været Vort Øiemærke, et nyt Beviis paa Vor Kjerlighed. Vi have altsaa afstaaet Vore Rettigheder over Spanien til Vor Allierede og Ven Keiser Napoleon, veden undertegnet og ratificeret Tractat, i det vi stipulerede Spaniens Jntegritet og Uafhængighed og Vor hellige Religions Vedligeholdelse, ikke allene som herskende, men ogsaa som den i Spanien ene tolererede. Vi have derfor anseet det fornødent, at tilstille der nærværende Skrivelse, paa det J kunne rette eder derefter, bekjendtgjøre det og understøtte Keiser Napoleon med alle eders Midler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-05-28
Moniteuren af 17 Maji indeholder følgende: Madrid, d. 9 Maji. Oversættelse af et Brev fra General-Capitainen over Ny-Castillien til H. K. og K. H. Storhertugen af Berg. Min Herre! Jeg har i Dag modtaget det Brev, som Deres K. H. har beæret mig med med angaaende de før gelige Begivenheder af 2 d. M. D. K. H. føler, hvor meget det maa smerte en Spansk Militair, at see i Hovedstaden flyde to Nationers Blod, som bestemte til den nøieste Alliance og Samdrægtighed, ikke burde udgyde det uden naar de stride mod fælles Fiender. - D. K. H. værdiges at tillade, at jeg udtrykker Dem min Taknemmelighed ikke allene for den Roes, De har ydet denne Stads Garnison, og den Godhed, De har overvældet den med, men fornemmelig for den Jver, hvormed De standse Strænghedens Forskrivter saasnart som omstændighederne tillode D. K. H. det. Det har bekræftet den Mening man i Forveien har havt om D. K. H. og som tilkjendegiver alle de Dyder, De er prydet med. Jeg indseer fuldkommen D. K. H. rene Hensigter og jeg priser mig lykkelig, at Regjerings-Juntaen har vidst at skjønne den, forudseende alle de Fordele, der maa flyde deraf for mit Fædreneland, som er mit Jdol. Hvad mig angaaer, da tilbyder jeg D. K. H. den oprigtigste og bestemteste Hengivenheds Hylding. Jeg har tillige den Ære at forsikkre, at alle mine Bestræbelser skulle sigte til Tjenestens Bedste og den offentlige Sikkerheds Vedligeholdelse. Jeg er med den dybeste Agtelse &c.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-05-28
Madrid, d. 8 Maji. (Undert.) Francesco Tavier de Negretto. Carl den Fjerde kom paa Tronen d. 13 Dec. 788, og har altsaa regjeret i 20 Aar.