Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-11-10
Odense den 10de November. Saa hemmelighedsfuld man i Vien stiller sig an overFredstraktatens Jndhold, saa lidt er man det i Paris hvor Chesen ved den italienske Armees Generalstab, General Berthier selv ankom den 27de October som Freds=Kon reer. Den af ham medbragte Definirivfredstraktat er forrelæst i begge de lovgivende Raad, sendt med en Koureer til Haag, sammesteds ligeledes officielt publiceret i Kon venten og ved Trykken bekiendtgjort med alle sine Artikler Denne yderst mærkværdige Traktat, med hvis Jndhold den allevegne paa det høieste spændte Nysgierrighed bliver langt for tilfredsstillet med Tilforladelighed, end man nogensinde havde ventet, bestaaer af 25 Artikler, hvilke her gives med Anmærkninger i et sammentrængt Udtog, og i det Væsentlige indeholde følgende: 1) fastsættes Freden mellem den Rommerske Keiser og Konge af Ungarn og Bøhmen og den franske Republik(Keiseren slutter altsaa allerede i Karakteer af det tyde ske Riges Overhoved Fred med Frankerig, og endnu des uden som enkelt Med=Stand som Konge af Bøhmen; kuns ikke som Erke=Hertug af Østerrig. Denne Sidstes Stemme synes - ifølge Art. 20 - at skulle beroe til det sig nu selv overladte tydske Riges almindelige Fredsslutning i Rastadt.) - 2) blive alle fra begge Sider under Beslag lagte Privat godser, Penge og Renter erklærede for frie, og deres Udbetaling gjort til Pligt. 3) aftræder Keiseren for evig Nederlandene til Frankerig; hvorimod dette 4) paatager sig al den Gields Betaling, som af Østerrig er gjort paa disse Lande førend Krigen. 5) erholder den franske Republik alle forrige venetianste levantiske Øer i det middellandske Hav, som Corfu, Zante, Cephalonien, St. Maure, Cerigo, samt de dertil hørende Cattaro, Butrinto, Larta, Voniza, (paa den tyrkiske Kyst) og overhovedet alle forrige venetianske Etablissementer i Albanien, som ligge neden for Golfo af Lodino. - (Herved blive Franzoserne Herrer af Indgangen til det adriatiske Hav, befinde sig Ryggen af Neapel og Sicilien, samt i Nærheden af Tyrkiet og kunne beherske den levantiske Handel, da de i Forveien have forenet den største Deel af den venetianske Søemagt med deres egen ved bemeldte Øer.) - 6) Faaer Keiseren. Jstrien, Dalmatien, Øerne i det adriatiske Hav, de Lande som ligge mellem dette Hav og de østerrigske Stater, lige til Etschfloden fra Tyral af langs med den venstre Bredde af denne Flod til neden for Porta Legnago, fremdeles den venstre Bredde af Tartarofloden. lige til dens Munding i Po, og saa den venstre Bredde af Pofloden lige ud til Havet i hvilket Arrondissement fornemmelig ere at bemærke Stæderne Spalatro, Sebenico, Zara, Capod Jstria, Padua, Vicenza, Verona, den paa Etschens venstre Bredde beliggende Deel af Porto Legnago, og Rovigo som de fortrinligste Dele af det til Skadesløsholdelse indrømte Terrain, endelig Staden Venedig, *) Ifølge denne Artikel faaer altsaa Keiseren omtrent 500 QvadramilLand, over 2 Millioner Undersaatter og en 6 til 7 Millioner Gylden i Jndkomster. De største og skiønneste Stæder af den nu opløste vene tianske Stat blive ham til Deel, som f. Ex. Bassand med 10,000 Rovig med 12,000 Udine med 15,000, Vicenza med 30,000, Pa daa med 40,000, Verong med 50,000 og endelig Venedig selv, som nu, efter Vien, er den største og folkerigste Stad i det Østerrigske Monarkie, med 150,000 Jndvaanere. - Saa meget vandt altsaa Østerrig ved denne Fred. Men, hvor meget taber det ikke fra den anden Side ved samme, Nederlandene med 470 Qvadratmille Land 2 Millioner Jndvaanere hvoriblant Brussel allene med meer end 100,000 Beboere, og over 3 Millioner Gylden i Jndkomster; Lombardiet, med 210 Qvadratmille Land, halvanden Millioner Jndvaanere (hvoriblandt Hovedstaden Majland allene har henved 150,000), og ligeledes over 3 Millioner Gylden i Jndkomster, endelig Breisgaumed omtrent 60 Qv. Mile Land, 300,000 Jndvaanere hvoriblandt Hovedstaden Freyburg tæller henved 20,000 og næsten en halv Million Gylden i Jndkomster. Ligesom man heraf kan see, hvad Frankerig, vinder ved Østerrig allene, saa vil man og finde, at Østerrig bliver saa temmelig holdt skadesløs for sit Tab, og egentlig mister saa meget mindre, som det nu arronderer sig meere, og følgelig vinder indvortes Konsistents, og derhos tillige ved Besiddelsen af enedigselv. - Trist og Venedig danne nu, næssen over for hinanden, 2 store Handelstæder ved det abriatiske Hav, og det første staaer nu i umiddelbar Forbindelse med Istrien ac.) - 7) afstaaer Keiseren alle Lande, som han førend Krigen. besad i Jtalien, til den cisalpinske Republiks Fordeel. 8) erkiender han den cisalpinske Republik som en somverain uafhængig Magt. Denne Republik indbefattet, det forrige østerrigske Lombardie, de forrige venecunske Landskaber Dergam, Brescia og Crema, næst Peschiera og de øvrige Stæder paa det faste Land, som Keiseren har levnet; fremdeles det Mantuanske med Staden og Fæstningen Mantna, det Modenesiske med Modeng og Reggio, Fyrstendommet Massa og Carvara, og de 3 pavelige Legationer Bologna, Ferrara og Rbmagna. - (Efter dette udgjør den cisalpinske Republiks nærværende Befolkning henimod 5 Millioner Jndvaanere, saa at det, næst Kongeriget af begge Sicilierne (Neapel )er den største Stat i Jtalien og folkerigere end Danmark, Sver riig, end den Bataviske Republik og end Portugal, naar man tager disse Stater hver for sig. Derimod er Republiken Venedig. - denne ældgamle, fordum saa mægtige Stue, som allerede var grundet i det 5te Aarhundrede, og tilsidst endnu i alt besad over 1000 Qvadrat Mile Land, henved 3 Millioner Jndvaanere og omtrent 8 Millioner Rigsdaler i Jndkomster - forsvunden af de gamle selv stændige Staters Tal. I Klemme mellem 2 stridende store Magter, hvoraf den Eng vil vinde og den Anden intet tabe, maatte den betale Gildet, og opstiller nu et Pendant til Polens Deling (see Bidraget til No. 54 af disse Aviser), med den eneste Forskiel, at hist vare 3 Monarker som deelte et Monarkie, men her ikkuns 1 Monark og 2 Republiker, opsluge en Republik, og følgelig begge Dele opæde hinanden indbyrdes som Edderkopper 1)