JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1803-05-31
Hannover, 22 Maj. Jfølge en over hele Landet bekiendtgjort kongel. Forordning af 15 dennes, skeer nu et almindeligt Opbud i Landet af alt vaaben dagligt Mandskab fra 16 til 50 Aar, til Fædrenelandets Forsvar i fornødent Fald. Da Landet har nu lover en Million Folkemængde, regner man, at der ved dette Opbud i Masse vil kunne opstilles over 12000 Landeværnsmænd. Ligeledes giøres vor staaende Armee af 10 Rytter, og 12 Infanterie=Regimenter, modil i al Skynding. Ogsaa mange inkenlandske Studenter gribe til de timelige Vaaben.
Jyske Efterretninger, 1803-05-31
Bremen, 22 Maj. Man haaber vedvarende paa russisk og preussist Megling, og at Jrringerne mellem England og Frankrig ville endnu tage en fra delig Vending. Keiseren af Rusland skal have giver den franske Oberst Colbert i Petersborg tilkiende, at han høistugjerne saae Churfyrstendommer Hannover besat, ligesom Weseren og Elben sperret; men at han iøvrigt ville lagttage den strængeste Neutralitet og anvende alte Kræfter, for at vedligeholde Rotigheden paa det faste Land.
Jyske Efterretninger, 1803-05-31
Lyneborg, 22 Mai. Man har her den behagelige Efterretning, at et anseeligt Korns preussiske Tropper er bestemt til, at trække en Kordon i det Fordlige Tydskland. Her, i Harborg, Buxtehude og i alle Steder, er alt vaabendygtigt Mandskab opskrevet, og Alting bevæger sig, som om Fienden var for Dørren. Paris, 17 Maj. Siden Lord Whilvorths Afreise har Fredshaabet her daglig taget til. Lorden. giver sig gode Stunder paa Reisen, og først imorgen skulle han ventes til Kalais. Den franske Ambassadeur er eiheller endnu afreist fra London. Det hed der, Frankrig ville afstaae fra at tage Louisiane i Besiddelse.
Jyske Efterretninger, 1803-05-31
Jgaar skal en Koureer være ankommen fra Petersborg, Meglingen angaaende, og derpaa en anden Koureer straxen afsendt til London. Ligesaa skal, efter et stort Statsraad, som nylig blev holdt i St. Cland, en Koureer være afgaaet til General Andre. ossy i London, med Ordre, endnu at opsætte sin Al reise derfra.
Jyske Efterretninger, 1803-05-31
Jøvrigt erindrer man sig nu, at der i Aaret 17, forløb 4 Maaneder, efter den engelske Ambassadeurs, Lord Stormonts Afreise, førend Fiendtlighederne begyndte. Petersborg, 6 Mai. Det ochtasche Krukt, værk, 8 Werster herfra, er ved et skrækkeligt Tilfælde bleven forstyrret. Bygningen, hvori Krudtet tørres, kom først i Brand og støi i Luften; og derved tilligeantendte 4 i Nærheden værende Krudtmøller og Laboratoriummet, som derpaa med forfærdelig Bragen fløi samme Vei. Rystelsen varede over en halv Time, og den opstaine Krudimasse beløber 32,000 Pund. 20 Mennesker ere derved dræbte og 6 haardt saarede.
Jyske Efterretninger, 1803-05-31
Tolden her skal for Fremtiden ikke mere erlægges i udenlandske Guld= og Sølvmenter eller Stænger, men i Banksedler, Tolddaleren regnet fra 140 til 210 Kopeker.
Jyske Efterretninger, 1803-05-31
Paa Grev Romanzons Godser er gjort et lykkeligt Forsøg med at indvode Faarene Faarekopperne. Af 2300 indpadede Faar døde ikke et eneste. Jførstningen havde man proberet med at indpode Korkopperne, men disse fandtes ikke probate hos Faarene.
Jyske Efterretninger, 1803-05-31
Blandede Efterretninger. J den korte Fordorpok siden October 180 har Kiøbmandskabet i Bordeaux exøederet 290 Skibe til de stanske Kolonier i begge Jndierne, hvoriblant 12 Skibe til Slavehandelen.
Jyske Efterretninger, 1803-05-31
Et nyt Bærsyn syser paa Halsmaanens uhyre Gebeet. Sultan Selig har besluttet, at bereise sine Provindser aarlig. Man seer deraf, at et Stør udenfra vil vække det tyrkiske Rige op af sin dybe paa tiliske Søvn.
Jyske Efterretninger, 1803-05-31
Kongen af Sardinien giør i Sommer en Andagtsrelse fra Rom til Loretto.
Jyske Efterretninger, 1803-05-31
Jndvaanerne i Bologna har offereret General ten Pino, som kommanderede der i Byen, men nu beordret til Armeen, en Hest, som et Tegn paa deres gode Villie og Taknemmelighed.
Jyske Efterretninger, 1803-05-31
En af de besynderligste Processer for de engelske Retter havdes nylig, da en gammel Dame paa 6 beskyldte en Mand paa 50 for Voldtægt, og for at have bragt hende i en forsvarsløs Stilling, ved at komme noget Tryllerie i hendes Thee ved Aftensmaal. lidet. Manden derimod, som var hendes Logerende, faade, at dette Tryllerie blot var lidt Rum, som han gavde kommet i Theen for at varme hendes Mane, og da han tillige havde kommet lidet vel meget af samme Trylleri i sin egen Thee, var han bleven sig selv saa ubevidst, at han ikke kunde være ansvarlig for hvad han havde giørt. Jurgen erklærede ham fri Fra Frankrig skrives, at om faa Aar vil Franktigs Søemagt, ved Bonapartes paa Hielpekilder uudtømmelige Genie, saae en frygtelig Skikkelse. Dette mærke Englænderne, og synes derfor hellere af tille vove en ny Krig, end at lade sig Selvherskeriet, paa Søen frarive.
Jyske Efterretninger, 1803-05-31
Indenlandske Efterretninger. Den 22 d. M. gik Hs. K. H. Arveprindsens Børns Konfirmation for sig i Frideriksbergs Slotskirke. Alle Kiøbenhavns Sognepræster vare tilsagte at mød derved. Handlingen selv blev forrettet af Bistor Balle. Jngen blev ellers indladt, uden Billet, da Kirken ikke er meget rummelig.
Jyske Efterretninger, 1803-05-31
Samme Dag, Kl. 12 Middag, opførtes en Concert i Frideriks tydske Kirke paa Christianshavn, tilBedste for Søndagsskolerne, da tillige Præmier uddeeltes til de flittigste Lærlinge. Concerten var Skabningens Halleluia, af Baggesen og Kuntzen, og blev opført af det tongel. Kapel, samtlige kal. Sangere og Sangerinder, Chorister og Chorister inder, og andre Musikkyndige. En Sang, Profess. Sander havde forfattet dertil, blev tillige afsjungen af 50 af Stolens Lærlinge.
Jyske Efterretninger, 1803-05-31
J den fyenske Adresseavis læses følgende GravFrift over en norsk Hædersmand. Bor A., gik af Verden ud og træt nedlagde Vandringstaven; man veed han gav sin Siel til Gud, men er om Gud imodtog Gaven.
Jyske Efterretninger, 1803-05-31
Den 23 Mai 180, var Koursen af danske Han sedler imes Species stegen til 43 1/2 Come, Pa Speculation af Vexikoursen, skal, efter Forindende atter være et stærkt Løb omkring paa Kandet af umstaarne og uomskaarne Jøder, for at opkiøbe hvad Guld og Sølvmynter, der endnu kunne være til vers, imod 6 - 8 St. i Lagie paa Rigsdaleren. Den gl. Hostuveleet og Stadsvardring advare Publikum, at nogle af Khavns Mestere i Guldimeamtet have i de senere Tider forfærdiget adskilligt Afbeide, især i Sølv, uden at lade det anordningsmæsigt stemple, til stort Tab for det Almindelige I Kiøbenhavn havde man dog i denne kolde Mad. 22de en Varme paa 13 3/4 Grad. Landvæsenskommissair P. J. de Neergaard har i Kammerherre v. Plessen kiøbt Gunderslevholm, Castrup, Førslev, Fordby og Fugledersgaard for Kiøb sum 300,000 Rdl.
Jyske Efterretninger, 1803-05-31
De geograsiske Opmaalinger skulle i Sommer fortsættes i Hertugdommene af nogle Landmaalere Af nogle til Khavn nylig arriverte flamske Sild, kostede Stykket 4 a 6 s., eller omtrent 5 Rdr. Olen J Landemærke er, ifølge Adresseaviserne, Loge at bekomme hos en ung eenlig Enke med Seng; Ja anmelder sig ogsaa om Tieneste en Nordmand, for blant andet godt forstaaer sig paa at klæde en dan Herre af. Det forstaaer sig selv, at han klæder ham paa igien, og i Mangel deraf, Paaklædningsselskabet.
Jyske Efterretninger, 1803-05-31
J Modens Rige er indtruffen det Uheld, at Mo behandler Aumont har seet sig beføiet til, at giøre Fallit.
Jyske Efterretninger, 1803-05-31
Aalborg, den 31 Maj. Man har lagt Mærke til, at ved Stormkokens Samklang med den mellemste Klokke i Budolphitaarnet, indtræffer det, maaskee yderst sieldne, Tilfælde, at man hører en saagodtsom fuldstændig, for Øret, især det musikalske, meget behagelig majestetisk Akkord af Uno, Tertio major, Cuinto og Octavehvilket saaledes ikke forholder sig med de 2de Klokker, som ellers bruges til Sammenringning, hvor Øre, lider ved en bestandig Dissonants omtrent i Uno Secundo og Quint eller Guart og forgieves venter paa den Harmonie, hvori, efter Tonekunstens Regler, Dissonancen umiddelbar opløses. Maaskee er saa ringe bemærkning kunde foranledige en Eftertanke af Kyndigere, til Gunst for Publikum.
Jyske Efterretninger, 1803-05-31
(Jndsendt.) Tak! ærværdig Søren Møller! For den Kindhæst du mig gav; Du viiste, at Du føler Jntet ved den Ædles Grav; Men at skiælde, ædle Herre! Det ei sømmer Dig og mig; Jeg har feilet, desto verre! Da jeg vendte mig til Dig; Oldingen var værd at minde Derom jeg Dig ydmygst bad; Men jeg beder denne Sinde: Al min Skyld Du mig forlad, C. J. Ave. illements.
Jyske Efterretninger, 1803-05-31
At det behagede Gud den 23 Maj, at hiemhente fra dette møisomme til et bedre Liv, min 81 Aars gamle Moder Marie Stensgaard, sal. Wedsteds En te, bekiendtgiøres herved for fraværende Slægt og Venner af hendes efterladte eneste Datter, Tiethuus den 24 Mai 1803. R. C. Wedstes. At det har behaget den gode Gud ved en salig Døden 25 Mai sidst, at hiemkalde til sin himmelske Herlighed, Velærværdige Hr. Jens Haas, efter at han havde været en opbyggelig Lærere og Siælesørger for Sønderholm og Freile Menigheder i Wiborg Stift, i 56 Aar, og opnaaet i alt en ærefuld Aldet af 81 Aar, der bekiendtgiøres for den Salliges efterlenende respective Slægt, Venner og Betiendtere af mig som mange Aar har forestaaes hans Huus. Sønderholm Præstegaard den 28 Mai 1803. M. C. Hierm.
Jyske Efterretninger, 1803-05-31
Da min Tienestekarl Christen Sørensen Snevre, uden mindste Grund ulovligen har forladt sin Tieneste den 21de sidstl. om Eftermiddagen og medtaget alt sit Tøie; saa anmodes enhver forekommende at ville underrette mig om hvor han opholder sig, paa det at jeg af ham kunde faae loslig Rigtighed. Astiow,
Jyske Efterretninger, 1803-05-31
Oberstlieutnant.
Jyske Efterretninger, 1803-05-31
Ruemalket Melt bliver daglig indført fra Sohngaarsholm til Postmesterens Gaard i Aalborg hvor det udsælges af Gandsens Kone. De som vil bestille nogle viste Potter paa bestemte Dage i Ugen at afhente, tan være forviffet om at faae samme naar de rigtig paa de bestemte Dage bliver afhentet.
Jyske Efterretninger, 1803-05-31
Da Hr. Jeral Carel Wolffs Svoger Levin David fra Fridericia er her med hans Botiqve, og hand er med alle Slags Allenvahre og Fruentimmer=Hatte, saa recommenderet han sig hos alle og enhver, og lover at sælge for billigste Priiser, samt reel Behandling, han logerer hos Skipper Hr. Claus Back. Da nogle ondskabsfulde Mennesker har i Mandags Nat, den 23 Maj, sat 2de Garnrammer over mit Plankværk, som jeg om Torsdag Morgen derpaa Fandt; thi advarer jeg slige Folk, ikke at understaae sig at betræde min Eiendom med slige ulovlige Ting, og i Tilfælde at det skulde indtræffe, da at imodtage hvad der kunde møde dem for deres ulovlige Omgang. Aalborg den 26 Mai 1803. Niels Jensen Sæbye.
Jyske Efterretninger, 1803-05-31
Ved en Hændelse er den 26 Mai sin Eier frakomhver en Mærskums Pibe med Sølv Beslag, der er til søgt, hvis Mærke var paa Dækket med Bogstaver, P. H., og Røret med sorte og hvide Ringe; hvem som samme maatte antræffe enten ved een eller anden Leilighed, ville behageligst melde dem paa Bogtrykkeriet, hvor de imod Leveringen kan modtage dens halve Værdie i Findeløn.
Jyske Efterretninger, 1803-05-31
Skipper Peder H. Holm med sin Jagt beliggende ved Toldboden, agter og 5 a 6 Dage at afseile til Kiøbenhavn, hvorhen han medtager Fragtgods og Passagerer. Vedkommende behager at melde sig ved Fartøiet.
Jyske Efterretninger, 1803-05-31
Hvor en meget god engelsk eller ogsaa en anden god Karet er at faae til Kiøbs, derom gives Anviisning paa Bogtrykkeriet.
Jyske Efterretninger, 1803-05-31
S. T. Hr. Stiftsbefalingsmand v. Liellfrieds her i Byen eiende store og for faa Aar siden fra Grunden af nye opbygte 2 Etagie Gaard, samt den derved beliggende ualmindelig smukke Hauge, tilligemed endeel fortrinlige Agerjorder og Enge paa Walle Byes Marker, agter Eieren, formedelst Forandring af Boepæl, anderhaanden at afhænde. Gaarden ligger paa det beste Stæd og omtrent i Midten af Byen, dens mangs og med Smag indrettede gibsede og betrukne Værelser, de Jndretninger af Stalde, Vognremiser, Lade etc. i Gaardens Besbygninger i Hensyn til den videløftige Korn- og Höeavi Jorderne under een udmærket Dyrkning har frembragt; een Haugesalt hvorigiennem Gangen til Haugen falder, og denne Hauge anlagt paa 4 Tönder Sæde-Lands Storrelse, efter de nyeste Grundsætninger i Hangevæsenet, indeholdende det ziirlige med det nyttige, det behageligste forenet med det fordeelagtigste, og hvortil den naturlige Religgenhed, der næsten er magelös yndig, bidrager saa overordentlig, dette vil ved Eftersyn paa Stædet opvække Kienderes Biefale. Heugen har hen ved 180 frugtbærende Træer af de udførteste og fiineste Sorter, fremmede Træe-Arter og Baskværk, foruden Anlæg af Asparges; Mistbænke til Meloner og mere. i de ypperligste vel gjödede, med levende Torn hegn indfreedede Agerjorder og Jndlukker, er saaet sidste Peteraar og dette Foraar, 25 Tönder Korn af Vinter-Hvede, Rug, Vinter, og Vaar Byg, Ærter, Vikker, Haure, Kartöster og desuden 5 Lpd. rød Klöver; og Engene, som alle ere Giennemskaarne med Grofter over og under Jorden, tildeels indsteesede, med levende Hegn, ere gjödede, tilsaaede med velgte Græsarter og altsammen i den frodigste og meest le rende Vext. Over Gaarden og Haugen findes hos Hr. Bygmester, Höpfner i Horsens, Plan og Grundtegning, tilligemed een af kyndige Haandværkere edelig ophiemlet Syne og Taxations Forretning over Bygningernes Værdie, som til Salg. Og hvem som behager at tage Eiendommene i Gesyn, ville henvende sig til sammes Eier, eller til mig Underskrevne, som foreviiser det deels i Eierens muelige Fraværelse. Med Gaarden følger: Fen Fetsteens Kakkelovn, 3 svenske Fajance Orne, 9 större og mindre Jern Kakkelovne, Een indmuret Kaaber=Kiædel, Jld=Gryder, og Comforer i Kykkenet, samt adskillige faste Skab, og deslige Beqvemmeligheds Jndretninger. Weile den 11 Mai 1823. A. Steenstrup, Byefoged.
Jyske Efterretninger, 1803-05-31
Skiøndt det ikke formodes der skulle være flere uanmeldte Creditorer i Kiøbmand Andreas Griishauge, Opbudsboe, saa bekiendtgiøres det dog herved, at Skiftet bliver foretaget den 10de Junii førstkommende paa Thisted Tingstue og om muelig sluttet, til hvilken Tiid alle Vedkommende behageligst ville tage Møde. Thisted den 18 Mai 1803. Brøndlund. Skifteforvalter. N. V. Skiftet efter afgangne Branddirecteur Peter Lybecker, har hidtil ikke kundet bleven bragt til Endelighed, formedelst en Omstændighed som mødte i Anledning en Jndtægt for Stervboet, hvorom har været gjort Forestilling til det Hørkongel. Rent Kammer, der nu har henviist Sagen til Afgiørelse med Vedkommende, hvilket jeg finder fornødent at bekiendtgiøre Dyrer, Creditorer og i den Henseende indhænte deres Erklæring ved en Skiftesamling, som til den Ende holdes her i Klitgaard Torsdagen den 16 Junii førstkommende, hvor alle Vedkommende behagentlig ville møde. Klitgaard paa Læsøe den 14 Mai Hesselholt.
Jyske Efterretninger, 1803-05-31
De som maatte have noget at fordre i Stervboet efter afgangne Morten Nielsen, og forhen afdøde Hustrue Barbara Laursdatter, som hvede i Byrum Sogn herpaa Øen, indkaldes hermed at anmelde og beviis deres Krav hos underskrevne Stifteforvalter, inden 12 Uger fra Dato Klitgaard paa Læsøe den 14 Mai 1803. Hesselholdt.
Jyske Efterretninger, 1803-05-31
Creditorene i Stærvboet efter afgangne Enke Maren Christensdatter Deyn af Byrum Sogn og forherafgangne Mand Claus Thorup, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at anmelde og bevise deres Kran hos underskrevne Skifteforvalter. Klitgaard paa Læsøe d. 14de Mai 1803. Hesselholdt Skulle der være flere Creditorer efter afg. Natros Niels John Sandborg af Westerøe Sogn paa Læsøe end de som allerede har melder sig, ville de anmelde og bevise deres Krav inden 12 Uger fra Dato hos understrevne Stifteforvalter. Klitgaard paa Læsøe d. 14de Maj 1823. Hesselholde.
Jyske Efterretninger, 1803-05-31
Paa Lundber Gods i Vislev Sogn ved Lundet, er Huusfæster Christen Nielsen Snedkers Hustrue Karen Andersdatter den 23de i denne Maaned ved Døden afgangen. Under den i Stervboe holdte Forseglings forretning blev opgivet følgende, som den afdødes nærme ste Arvinger, se: 1) en heel Søster Karen Andersdatter som er død og har efterladt sig følgende Børn; a enSøn Anders Jensen, Huusmanden Gielstrup, boen Datter Maren Jensdattet, givt og boesidendes i Ulstun Sogn mest hendes Mands Navn vides ikke er en dito Johanne Jensdatter, gjol med Henrich Curdeter i Nibe, d) en dito Mette Marie Jensdattet, er givt men hendes Mands Navn vides ikke, eiheller hvor de sig opholde; 2) en heel Søster Anne Andersdatter, der er død og har efterladt sig 2de Børn sea en Datter Maren Poulsdatter, givt med Peder Trold i Ribe, b) en dito Marie Poulsdatter som skal have været givt med afg. Jens Ørcier i Nibe, men hvor hun nu opholder sig vides ikke, 3) en nalv Søster Mette, der er død og har efterladt følgende Børn sk. a) en Søn Jens Laursen som skal opholde sig i Aarestrup Sogn; b) en dito Laurs Laursen i Fordagger i Aaresstrup Sogn; c) en Datter Maren Laursdattegivt med Lars Byrresen i Fortilde under Nørlund Gods; d) en dito Anne Laursdatter, givt med en Væver og Slagter i Nærheden af Hobroe hvis Navn ikke vides; e) en dito Jnger Laursdatter er ugivt og skal tiene i Nærheden af Aalborg, og f. en dito Døtte Laursdatter, givt med Skoleholder Svend Nielsen Orstor verlade 1 Lundbye. For disse, saavelsom om fierefter skulle findes til Arv berettiget efter bemeldte Afdøde, bliver Dødsfaldet herved bekiendtgjort, og ligeledes tilkiendegives at 30te Dagen, paa hvilket Boet vore der aabnet, registeret og vurderet, indtreffer den 23 Junii d. A. og 6te Ugersdagen, paa hvilken en Skifte: Samling i bemelte Stervboe bliver foretaget den 4delt i Julii næstefter, til hvilken Tiid Stervboets Debin og PolFredtiarer tillige ville iagttage hvad de bør Lundber den 24de Mai 1803. J. Kold.
Jyske Efterretninger, 1803-05-31
En hvid Steeg Griis, er i Dag Morges udløbet af foren Gaard her i Byen. Eieren udlover en passende mi Douceur til den som tilbageleverer samme her til Bogtrykkeriet. Aalborg den 31te Maj 1803.
Jyske Efterretninger, 1803-05-31
Paa Bogtrykkeriet faaes: 1) Maneren en Troldomshistorie af L. Flammen berg, 4 Mk. 33. 2) Albanus, om væddaaogiske Straffe og Belønninger, 3 Mk., indb. 4 Mk. 3) Hvilken Fremganzomgade burde man ved Ungdommens allerførste Underviisning helst følge giænaar Lærlingen skal forberedes til at indtræde i de lærde Stoler, ved Dr. S. N. J. Bloch, hefter 4 Bidrag til Kritik af Underviisningsmetheden, vedske Dr. S. R. J. Bloch heftet 8 sk. 5) Haandbog i Moralen for Ungdommen, ved S. Hempel, 2 Mk.
Jyske Efterretninger, 1803-05-31
Dr. F. Plums Haandbog for Lærere og Opivnsmand ved Borger og Almueskoler, 8 Mk.; hefte 8 Mk. 6 s.; indb. 6 Mk. 4 s. 2) Bonapartes Skildring, hefter 1 Mk. 4 s. 8 Documenter og Planer Slagelse Byes Herligheder og Adskiftning betræffende, heftet 8 sk. Min Mening om den nye Trykteforordning, at S. Hempel, heftet 10 sk. 10, Hvorfor er det saa vanskeligt at holde Tieneste fort og hvorledes kan dette daglig voxende Ondt best afhielpes: en Undersøgelse for alle hanske Huusfædre og især for Landmanden, hefter 12 sk. 13 Marenge eller Reservearmeens Feldtog i Jtalien, under Bonaparte, af Øienvidne J. Pettt, hefter 1 Mk. 8 s. Regier for hvormeget Hovarbeide af hvert Slag Bonden stal forrette daglig, 2 s.
Jyske Efterretninger, 1803-05-31
Avertissements. Ode over Frideriks=Kilde ved Aalborg; Hr. Pastor S. Møller, saaes hos Bogtrykker Vandet, heftet for 4 s. Sammesteds faaes: nog 3/4 Anmærkninger over Tømmer Bygningskunsten og skommer Matriatier, af Brandmajor G. Volsesteister, heftet 12 s.
Jyske Efterretninger, 1803-05-31
Jndbydelses Plan til er Provincial-Politie-Blad. Blandt burde offentlige Jndretninger, der sigte til deelt vedligeholde god Orden i en Stat, er unægtelig Politievæsenet en af de vigtigste. Erfaring lærer, at Mængden og Forskjelligheden af de Gienstande, der lenhøre under det almindelige Politievæsen, er saaafstor, at det som oftest blev saare vanskeligt og tildeels esmueligt, selv for den dueligste og virksomste Mand om enkelt Jndvid, at stiente enhver enten: Deel af mie sin Opmærksomhed; og dog udfordres den meest huelige udeelte Opmærksomhed, naar Politievæsene, hal opnaae den ved samme for Staten tilsigtede For sel. Overbeviist om at enhver retsindig Øvrighedsperson, under hvis Embede Politieforretninger henhøre, og som det er om at giøre at opfylde sit Kalds Pligter, saavelsom og enhver entelt Borger i Staten, der øn ster at bidragt hvad muligt er til at overholde god Orden og Rolighed i sin Kreds, villig tager imod enhver Anmeldelse af een eller anden Uorden, der kan have undgaaet hans Opmærtsomhed, naar samme stemføres paa en besteden, sandhedstroe og ufornærmende Maade, overbeviist derom troer Undertegnede, at tunne gavne det Almindelige, og at opfylde Manges Ønste, ved at udgive et Provinciala Politien Blad efter følgende Plan. 1) Som Bidrag til ovennævnte Blad modtages enhver Anmeldelse, Rettelse eller Plan til Forbedring dog itte for vidtløftig affatte) der har til Hensigt, enten at fremme det almindelige Politievæsens bedre Jndretning, eller afhielpe denne eller hiin Uorden, der har Jndflydelse paa det Offentlige, uagtet samme staaer under privat Mands Opsigt. 3 Udgiveren modtager aldeles intet Bidrag, som en ) forfattet paa en ubeskeden Maade, eller sigter til personlig Fornærmelse mod Entelte eller Flere, men blot saadannel, som berøre Farta. - Enhver som agter at indlevert Bidrag, maae tillige under sin Haand tilsende Udgiveren skrivtlig TilFaaelse for, at han i Eet og Alt, vil indestaae for Sandheden af hvad, som fortælles. 4) Aldeles intet anonymt Bidrag antages. For alt hvad som indføres uden Ravn indestaaer Udgiveren. 5) Skulle det indtreffe at et eller andet indkommen Bidrag, som i øvrigt medføret Sandhed, itte stul re være frie for Udtryt, der tunne sigte til personlig Fornærmelse, da forbeholder Udgiveren sig Rettighed til, upaatalt at udelukke deslige Udttyt, og blot anføre Tingen selv.
Jyske Efterretninger, 1803-05-31
6) Udgiveren tilbyder sig at ordne Tanterne og Stilen for hvem, som itte selv troer sig i Stand dertil.
Jyske Efterretninger, 1803-05-31
Enhver sandhedskierlig Mand, der ved at giøre Vidkomnende opmærksomme paa een eller anden Mangel, troer at tunne gavne det Offentlige indbydes herved, i Overeensstemmelse med forestaaende Plan at indsende portofrie Bidrag til bemeldte Politieblad, til Adresse Contoiret her i Byen.
Jyske Efterretninger, 1803-05-31
For det første agter Udgiveren tun at udgivet et halvt Artrugentlig, som betales med 2 s. Stulle Bidragene i sin Tid blive saa tilstrættelige, at de kunne udgiøre et heelt Ark, betales samme med 4 s. Abonementet gielder i det mindste for et halvt Aar, og afliges i seeneste een Maaned førend Halvaarets Udgang. Saasnart Udgiveren ved Subskription seer sig nogenlunde sitter for Tab, skal Bladet efter nærmere Betiendtgiørelse udkomme. At honenterne i Provindserne ville behage at tegne sig for Exemplarer, hos samtlige Herrer Postmestere, hvilke herved venskabeligst anmodes at paatage sig denne Uleilighed, der stedse med megen Forbindtlighed skal ertiendes af Udgiveren. Aarhuus den 13de April 1863. N. Lund, Kongl. priviligeret Bogtrykker.
Jyske Efterretninger, 1803-05-31
Fra Pressen er udkommen: Historie om Doctoren, der opvakte Døde, m.v., af A.F. Just, 2 Art stor. Denne Almuen Historie, hvoraf efterhaanden flere lignende udkomne, faaes heftet for 4 s. hos Søren Borup, paa Vestergade i Aalborg.