JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-04-18
Den 7de Februarii. Med Hr. Urtekræmmer Stiesens 50 Rbdlr. (som vare bestemte til Godtgjørelse for et Fald, der var til Skade for den Faldne, men blev til Gavn for den opreiste Bombebøsse) fulgte en Billet lydende saaledes: Medfølgende 50 Rbd. rede Sølv, der først vare bestemte til En, som ved et uheldigt Fald for en Tid siden kom til Skade i min Boutique, men som samme, formedelst sin uværdige Opførsel imod mig, ikke kunde tilkomme, vilde S. T. Hr. Commandeur Sølling behageligst tage til Jndtægt for Bombebøssen. De 5 Stkr. 10 Rbdlr. Sedler modtog jeg d. 10 Marts af H. S., som boer paa Baroniet Stampenborg, var min Ungdom og er min Alderdoms Ven, og vedligeholder sin udmærkede Hengivenhed for Sømandstanden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-04-18
De den 19de Marts ved Capt. Lund til mig leverede 5 Rbdlr. vare, ifølge de medfulgte Linier, fra en nylig optagen Br. og Ven, som reiste bort.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-04-18
Paa Skjærtorsdag, som Dhrr. Schow og Garbrecht skriver, der har noget at betyde i Danmarks Annaler, sendte disse Herrer den anførte Obligation til Bombebøssen paa 100 Rbd., foruden 16 Rbd. 84 s. til Skibbrudne og deres Efterladte; med den Anmærkning, at hvis Leyen, 30 Daler Sølv, for Localet ikke havde slugt saa betydeligt, kunde Provenuet til samme blevet mere. Den 29de Marts leveres mig 10 Rbd. af min driftige Gudsøn Kjøbmand Wilhelm Born, som jeg paa Færøe i Marts 1791 stod Fadder til – og som allerede har svunget sig op gjennem alle Classer af Søfarten til det han nu er. - Gid Held følge ham fremdeles.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-04-18
Efterdi Søfarten i det afvigte Vinterqvartal ei ret havde begyndt – den er desuden kun maadelig! – saa er det meeste af hvad som forefandtes i Bombebøssen ved Aabningen nedlag af høje og skjulte Velgjørere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-04-18
Selskabet for Musikens Udbredelse er nu opløst. J 6 Aar udbredte det, lig en Sol, sine velgjørende Straaler over Stiftelsen, og selv dens Dalen ville de gamle Sømænd faae Aarsag til med Høiagtelse og Taknemmelighed at ihukomme, - og naar dette Selskab, som før er sagt, ei mere existerer, da gaae man om 100 eller flere Aar hen i Boligen, og der vil man finde, at det har været til, og at samme for en stor Deel har sin frodige Fremvært at takke derfor, hvilket bedst bevises ved at anføre nedenstaaende Summer, – og er altsaa ingen Smiger af mig. For første Concert i 1820. 824 Rbd. Tilsammen 5156 Rbd. Netto Og desforuden have mange strandede Søfolk, Enker og Børn, efter deres tabte Forsørgere faaet en hurtig Hielp af hvad disse 6 Concerter gav Anledning at faae i Jndtægt for Texterne. Kort sagt – Selskabet og Publikum have velvilligt rakt hinanden Hænderne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-04-18
Jndtægterne i de sidste 3 Qvartaler har man anvendt paa at forbedre Bygningen, hvorved dens Værdie er forhøiet – men Status ei synderlig formeret – derimod grændser min Forhaabning næsten til Vished, at næste Qvartal vil blive eet af Stiftelsens meest glimrende.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-04-18
Hr. Assessor With har skjænket 20 Expl.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-04-18
af hans Danske og Norske Søeheltes Bedrifter, og Hr. Henry de Buchvald 500 Expl. af hans Les Dernieres Pensees d'un jenne Invalide, Capenhagde 1824. De faaes i Friboligen, den første for 1 Rbd. og den sidste for 2 Mk.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-04-18
Hr. G. har forsynet de gamle Søemænd, med et Qvantum Skraatobak. Min forrige Anmodning, saavel i Dagen som i Adresseavisen, at den ædle Giver, som under d. 20 Dec. f. A. sendte mig 50 Rbd. til de Strandede, hvorfor er aflagt Regnskab i Dagen No. 54 d. 4 Marts d. A., vilde behage at modtage de paa Dagens Contoir henlagte Bilage gjentages herved indstændigt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-04-18
Vaterskouts-Comptoiret ved Holmens Cana No. 256, d. 10 April 1826. P. N. Sølling.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-04-18
Kjøbenhavns Børs den 18 April 1826. Hamburg, 2 M.a vista 235. Species 231.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-04-18
Specier solgtes til 13 Rbmk. Bank-Disconto 5 pCt. Norske Speciessedler pr. 100 Specier. Abd. Sal. Svenske Sedler. pr. Rdlr. Rigsgield. Rbs. Tegn. 4 pC. Kgl. Oblig. (u. R. 86 1/2 Rbd. Sed. 78 1/2 i Banco. Dito Dito.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-04-18
Nationalbank Obligationer (af Laanet 4 Febr. 1820) 100 100 1/2 Rbd. r. S. Dito Dito. 115 1/2 116 Sedler 4 pC. uopsigel. Rigsbkobl. Renter pr. 6 Januar Rbd. r. 6.6 pC. norsk Laan, 100 1/2 i Ban ved Hambro & Søn. 4 pC. Dito nye..... i Banco i Sedler. Asiatiske Actier..... 3 pC. nye danske Oblig. 58 1/2 69 L. Sterl. I L. Sterl. beregnet til 14 Bmk. Kjøbenhavn. Forlagt af S. Soldin. Trykt i afd. J. H. Höeckes Boes Bogtrykkerie,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-04-22
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. paa 10000 Re Treogtyvende Aargang. No. 32. Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 22 April 1826.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-04-22
Udførslerne af Smør og Ost fra Kongeriget Danmark og Hertugdømmerne Slesvig og Holsteen i de sidste 5 Aar. Smør. J Aaret 1821. Ost. Tdr. Fr. Skpd. Lispd. Kongeriget Danmark. Hertugdømmet Slesvig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-04-22
Holsteen. at 18 J Aaret 1800. Kongeriget Danmark Hertugdømmet Slesvig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-04-22
Holsteen. Jalt 40209. 13. 3551. Sk. J Aaret 1823. Kongeriget Danmark. Hertugdommet Slesvig. at a 4
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-04-22
Holsteen. Jalt 47945. 2 3/4 Smør. Ost. J Aaret 1824. Skyd. Lspd. Tdr. Fr. Kongeriget Danmark. Hertugdommet Slesvig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-04-22
Holsteen. at Stor. 18. J Aaret 1825. Kongeriget Danmark Hertugdommet Slesvig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-04-22
Holsteen. Jalt 63705. I. Beløbet i det Hele Fragaaer, som af de for Hertugdommerne anførte Qvantiteter ere indførte fra Danmark, foralle 5 Aar . . For 5 Aar altsaa til fremmede Steder 223275. Værdien beregnet til Penge kunne vi ikkun anføre for det sidste Aar, da vi ikke have, speciel for hvert Aar, undtagen for 1825, til Fradragelse, hvad der af Hertugdømmernes Udførsler en til samme indført fra Danmark. Af de i Aaret 1825 udførte 63705 Tdr. 1 Fdg. Smør, afgaaer, som til Hertugdommerne ere indførte fra Danmark. 1567. Tilbage 62148. som a 40 Rbd. i Sølv pr. Tde. udgjør . . . ..... 2,485,920 Rbdlr. Sølv. Transport 2,485,920 Rbdlr. Sølv.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-04-22
Da Kapitelstaxt for Smør kun er sat for nogle af Nørrejyllands Amter, og for disse udgjør et Middelbeløb af 37 Rbd. 83 s. pr. Tde., vil den ovenanførte Priis af 40 Rbd. Sølv pr. Tde. neppe kunne ansees for høi.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-04-22
Af de i Aaret 1825 udførte 4212 Skpd. Ost, afgaaer, som fra Danmark er udført 6 – 12 Lispd. til Hertugdommen. Jgien 4200 Skpd. 8 Lispd. a 4 s. pr. Pund eller 135 Rbdl. pr. Skpd. bliver Beløbet . . . . 66,000 udførsterne af disse to Artikler udgjor da en Værdi af 200000 Rbdlr. Sølv.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-04-22
Det Kongelige Opfostringshuus i Kjøbenhavn. (Af P. C. Becker.)(Fortsættelse; see No. 27.) III. Tanker ved Jndtrædelsen. Ogiem til Dødens Stund i trofast Aand Hvad dig om Blomsterne din Ven vil lære. Guldberg. Hvo er du Ven, som ei med Glæde Jndtræder i en Urtegaard, Hvor Blomsten - skjøn ved Duggens Vælde - Saa duftende – saa yndig staaer, Hvo er du, hvis dit Blik ei dvæler Ved hver en Spire - hvert et Straa, Som Storm og Uveir ikke qvæler Til alt i Spiren at forgaae? Hvi søger jeg Umueligheder, Hver Tænkende er Blomstens Ven! Dens Spiren, Fremvært Alle glæder, Som skyldfri, tænksomt skue den. Men er du Gartner selv, du Gode, Hvad lignes da din Glæde ved Du skaber Liv paa Herrens Klode J hvert et broget Blomsterhed. Og naar du træder i dit Edden, Hvad er din Hudin Tanke da? Mon ei med kjerlig, hjælpsom Freden At luge Ukrudstidsken fra Og sørger du ei ved en Krone, Som visnede for Ormens Stik, Og seer paa hver en Blomstertrone, Med kjærligt – dog med frygtsomt Blik Saa gaaer det til i Blomsterlivet, Saafrydes - sørger Gartneren. O, ogsaa mig har Himlen givet En Have – skjøn som Lysets Ven! Der spirer Mennesker for Tiden, Der lægges Frø af sjelden Sort, Som plantes ud i Verden siden At modnes og at vorde stort. Og veed du hvad de Blomster hedde, Som skjønne i min Have staae, svæde –De kaldes Dyd og Sundhed! -Men dyrebare hulde Smaa. Vel fik jeg kun et Beed i Eie; - Et sjeldent – saare frugtbart Bed! Thi mange Ædle Haven pleie Med trofast Faderkjerlighed; Dog - hvergang Døren jeg oplader, Som fører til de kjære Smaa: Jeg bede vil til Godheds Fader.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-04-22
Jndenlandske Efterretninger. Ved offentlig Auction i Nakskov er en Landmands 12 Qvæghøveder solgte for 16, skriver sexten Skilling Tegn pr. Stykke og to ham tilhørende Vognheste for ikke mindre godt Kjøb. En Paarørende kjøbte disse Kreature, som vare udlagte for skyldige kongelige Skatter. Uagtet den ene af Qvægshøvederne kælvede under Transporten til Auctionsstedet, og altsaa ikke kunde fremstilles der, fulgte den dog med i Kjøbet. Den af det slesvig-holsteenske patriotiske Selskab udsatte Præmie for den bedste Samling. af Regler for at bevare Børns Helbred i deres første Leveaar, og Raad i uventede Ulykkestilfælde, bestemt til Optagelse i den slesvig-holsteenske Kalender for 1827, er tilkjendt Pastor Niemann i Altona.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-04-22
Blandede Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-04-22
Lyd-Telegrafer. Hvor stort end Antallet af Storbritanniens forskjellige Kommunicationsmidler kan være, saa begynder det dog at være utilstrækkeligt for samme. Disse Tusinder af Kanaler, som gjennemskære det, disse jernbanede Veje, disse Skibe disse Vogne, der befare dem, og som Jlden har givet Vinger, disse herlige Landeveie efter Jngeniøren Mac Adams System, synes ikke mere af være nok for Virksomhedsaanden og Forretningernes underfulde Tilvæxt. J denne evigvarende Trang til Forbedringer misunder det Frankridets Midler til at forrespondere ved Signaler, og man taler om Oprettelsen af et Kompagni for fra London af, der skal danne Centralpunkter, at anlægge Telegraflinier til alle Kanter. Regjeringen skal kunne betjene sig af disse Telegrafer, men ikke være i udelukkende Besiddelse af samme, idet de især skulle komme Handelen til Gode. Bemeldte Kompagnie har, med Hensyn til Valget af det telegrafiske System, som de vil følge, endnu ingen Bestemmelse taget, med opfordret enhver, som kunde have nogen egen Anskuelse af denne Sag, til Meddelelse af samme, med Løfte om store Fordeele for den, hvis Udkast skulde blive definitive antaget. Hr. Thomas Dick, Forfatter af meget agtede Skrifte over naturhistoriske Gjenstande, har raadet til Anlæg af akustiske Telegrafer, hvilke, efter hans Mening, vilde være at foretrække for de i Frankrig og Ægypten brugelige. Ved disse kunne vel Signalerne meget hurtig befordres men der kræves først megen Tid til deres Jndretning, og dernæst ere de desuden kun anvende lige for smaa Depescher. Glasgow Magstingiver følgende Beretning over dette Projel"Under de hurtige Fremskridt, som paa den senere Tid alle velindrettede Selskaber gjøre, vilde det ogsaa være af høi Vigtighed, om man formaaede at forstærke den menneskelige Stemme saaledes, at man kunde holde en Samtale med nogen i en Afstand af 20 til 30 (engelske Mile Nogle i den sidste Tid af Hr. Thomas Dick anstillede Forsøg have overbeviist denne Mand op at dette ikke var umueligt. Man veed alleredlænge, at Træ er en fortræffelig Klangsleder. Hænger man et Uhr ved den ene Ende af en Bjælke, kan man tydelig fornæmme dets Slag, naar man lægger Øret til den anden, gjennem Luften vilde dette i samme Frastand være umueligt. J Februarheftet af Nicholsons Filosofiske Journal 1803 beskriver en Hr. Walker en meget simpel Indretning, formedelst hvilken han i en Frastand af 17 1/2 Fod kunde gjøre sig forstaaelig med svag Stemme. Paa denne Indretning var en Trompet anbragt, og holdt man Øret i en vis Stilling til samme, saa blev man fristet til at troe, at et usynligt Væsen i dens Midte havde talet de Ord, man nylig havde hørt. Endnu mærkværdigere var det, at disse Ord vare klangfuldere, tydeligere og dog alligevel behageligere, end om de vare blevne talede igjennem Luften.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-04-22
En Kjøbmand Jorissen i Cleve, som var næsten ganske døv, blev en Dag i Aaret 1750, i det han sad hos En, der spillede paa et Klaveer, som berørte Enden af hans Pibe, den han just havde i Munden, overmaade behagelig overrasket ved tydelig at fornemme hver Tone. Ved en Smule Eftertanke og Øvelse forskaffede han sig nu snart Brugen af den tabte Sands; han holdt sig nemlig til Tænderne et Stykke Træ, hvis anden Ende blev holdt paa samme Maade som den, der talte med ham, og ved denne Fremgangsmaade kunde han føre en heel Samtale, ja endog fornæmme en svag Hvisken. En lignende Virkning finder Sted, naar den talende Person holder sig et Stykke Træ eller en Stok til Halsen eller til Brystet, eller naar een af dem, der tale med hinanden, lægger Stokken f.Ex. paa en Tønde, eller paa et mindre Trækar, ind i hvilket den anden da taler; det forstaaer sig, at Tonerne ere desto tydeligere, jo mere et saadant Kar er i en bevægelig Stilling, for Ex naar det hænger i et Tov. Ogsaa Vandet er en god Lydleder; Franklin forsikkrer, at han i en Frastand af en halv (engelsk) Miil har hørt tvende Stenes Gidning mod hinanden under Vandet. Desuden er det ogsaa blevet bemærket, at Lydens Hurtighed er langt større hen over faste Legemer, end igjennem Luften.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-04-22
Jfølge Chladnis mangfoldige Forsøg er denne Hurtighed ved visse Legemer endog 16 til 17. Gange større.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-04-22
Om Kongeriget Bayern har man tre ny statistiske Værker, Statistisch topographische Danstellung des Königr. Bayern, in 9 Tabellen vor Dr. J. D. A. Höck, k. baier. Reg. Rathe 1822. Fol. – Handbuch d. Statistik des s. Baiern; von Dr. Gottl. Grabuth. Sul bach. 1824. L. 8. - Dir. Rudhard, Statist. d. K. B. Tübingen. 1825. 8. Den sidste, hvis Forfatter har havt officielle Kilder, fortjener især Tiltroe. Efter samme var Bajerns Areal-Jndhod 1382 1/2 Qvadrat-Mile; og Folkemængden, 8,743,328 Mennesker.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-04-22
Ved en Skrivfeil var i forrige AnmuePrisen paa Specier anført til 13 Rbmk., istedet. for 13 Rbmk. 14 s. Kjøbenhavn. Forlagt af S. Soldin. Trykt i afd. J. H. Höeckes Boes Bogtrykkerie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-04-25
Nyeste af Høbenhavn. Skilds- og,00 Treogtyvende Værgang. No. 33. udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes i Fare Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 25 April 1826. Udføreskene af Kornvarer, Smør og Ost i Aaret 1825.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-04-25
Fra Kongeriget Danmark og Hertugdommene Slesvig og Holsen er i Aaret 1825 til fremmede Steder udført følgende Qvantiteter Kornvarer, hvis Værdie vilde, naar den beregnes efter en Middelpris af de for Aaret 1825 fastsatte Kapitelstaxter i Sølv for Kornsorter i uformalet Tilstand, kunne ansættes til de ligeledes vedføiede Summer: I. Kornvarer. Ansat Værdie i Værdien i Sølv. Sølv pr. Tde. i det Hele. Sid 8de. 6. malet. Den 100 Kr. Meel. 760 Tilsammen formalet og uformalet 250,276 Tdr... 2. 82.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-04-25
(See Kbhvns. Skilderie No. 31 d. A.) I. De sex Dramaer, over hvis Bedømmelse Digteren er bleven saa vred, ere ikke til eller elleve Aar gamle, men udkomne: et i 1825, to i 1823, et i 1822, to i 1821, og Enhver, som kjender til Literaturtidender, veed, at det er noget ganske sædvanligt - og i sig selv naturligt – at mange Skrifter først flere Aar efter deres Udkomst recenseres. 2. Den største Deel af Recensionen var skrevet i Slutningen af 1825, inden Forfatteren erfoer Tilværelsen af Tragedien, Borgens Brud, og Tillægget til denne Tragedie, en saakaldet Bagtale", har altsaa ikke foranlediget Recensionen. 3. Recensenten har ingensteds talt om Randers Handsker eller om disses "Duft. 4. Det Intetsigende i Erklæringens øvrige Dele behøver man formodentlig ikke videre at indlade sig paa
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-04-25
Jndenlandske Efterretninger. Fra Christiansfeld skrives, at den hæderlige Joachim Evald er, efter 14 Dages Sygeleie, hensovet d. 12 d. M., rolig og blid, i en Alder af 101 Aar mindre end 6 Uger. J 53 Aar forestod han med Troskab og til Velsignelse Præste-Embedet indtil hans 83 Aar, først i Vaarbasse og derefter i Hvidding, begge i Ribe Stift. Skjøndt i hans sidste Aar meget svag paa Syn og Hørelse, blev han dog lige indtil hans Livs Ende i Besiddelse af aldeles usvækkede Aandskræfter, men længtes som en træt Vandrer efter Hjemmet i hiin bedre Verden, hvortil hans elskede Ægtefælle 44 Aar i Forveien var indgaaet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-04-25
Blandede Efterretninger. Slangekampen. Af Charles Watertons Vandringer i Amerika, i Aarene 1812, 1816, 1820 og 1824, et Værk, som udkom i London 1825, laane vi følgende Skildring: Jeg havde lovet Negrene ved en Spaane fabrik, i Nærheden af Mibirihill, en Belønning, dersom de i Skoven kunde opdage mig en stor Slange, og vise mig dens Leie. Allerede ofte havde de gjort sig Umag derfor, men stedse forgiæves. En Søndags Morgen mødte jeg en af dem i Skoven, og paa mit Spørgsmaal, hvor han skulde hen, svarede han, at han vilde til Waratilla Greek, for at gjøre Jagt paa en Armodillo. Han havde en liden Hund hos sig. Da han, henimod Middag, kom tilbage, begyndte hans firbenede Selskabsbroder at gjø ved Roden af et stort, forraadnet Træ, som var bleven omkastet af Vinden. Dette bragte Negeren til at troe, at der maatte være en Acourskjult, hvorfor han ilede rask til, for at dræbe den; men da han i dens Sted opdagede er Slange, løb han tilbage til mig, for at underrette mig om denne Finding. Solen var netorgaaen igjennem Meridianen paa en skyfri Himmel, neppe saae man en Fugl, thi Skovens vingede Beboere havde, overvældede af Heden, begivet sig ind i de tykkeste Skygger, og hvis ikke en Pi-pio paa et eller andet fraliggende Træ havde ladet sin skingrende Stemme høre vilde Midnattens dybe Stilhed have herske Med en liden Horats i Haanden sad jeg paa Ruinerne af Trapper, som engang havde førtil en nu omstyrtet Bygning. Negeren og hans lille Hund kom løbende ned af Høien, og snart erfarede jeg, at man havde fundet en Slange som vel endnu var ung, men sjelden og giftig og af det Slags, som kaldes Buskmestere. Jeg reiste mig, og sagde, idet jeg greb en otte Fods Stang, som laae ved min Side: "GodDaddy, saa ville vi da gaae og tage Slangen i Jeg var barbenet, havde en gam Øiesyn. - mel Hat paa, en randet Skjorte, og et Par vide Beenklæder, som ved Baand bleve holdte fast over Skuldrene. Negeren havde sin Jagtkniv hos sig, og da vi gik opad Høien, mødte vi en anden Neger, som ogsaa var bevæbne med en Jagtkniv, han havde skyndt sig efter os, fordi han af vore tilfærdige Skridt maatte formode, at der var noget paafærde. Den til Hund blev hos os, og da vi omtrent havde gaaet en halv Miil i Skoven, stod den første Neger pludselig stille, og pegede paa det omstyrtede Træ. Alle iagttoge den dybeste Taushed. Jeg befalede Negrene, ikke at røre sig af Stedet, samt at holde fast paa den lille Hund, thi jeg vilde selv gaae iforveien og recognosere. Forsigtig og i største Stilhed nærmede jeg mig nu den anviste Plads. Slangen havde skjult sig godt, dog fandt jeg den omsider. Det var en Culacanara, ikke giftig, men stor nok til at knuse hvilken af os det skulde være. Da den siden blev maalt, viste det sig, at den var over fjorten Fod lang. Denne Slangeart er høist sjelden; i Forhold til sin Længde er den langt tykkere end nogen anden Skovslange. En fjorten Fod lang Culacanara er ligesaa tyk, som en fireogtyvefods almindelig Bog. Da vi havde trukket Huden af denne Slange, kunde jeg magelig stikke mit Hoved i dens Gab, eftersom dette kan udvide sig til en vidunderlig Grad.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-04-25
J denne Orden begave vi os langsomt paa Hjemveien, men maatte hvile mange Gange underveis, fordi Udyrets Vægt udtømte vore Kræfter, og fordi det endnu stedse fornyede Kampen for sin Frihed. Da vi havde naaet vort Maal, blev Fjenden, som havde givet os saa meget at bestille, holdt fast paa Jorden med forstærket Hjælp, og jeg overskar dens Strube."V. M. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-04-25
Fra Paris skrives under d. 29de Marts, Det Lokale, hvori Børsen for Tiden holdes er uformeligt, mørkt og uregelmæssigt, ligesom et Billede paa de Forretninger, som deri blive drevne. Den Bygning, som staaer opført nogle Skridt derfra, og hvori Handelsretten og dens Kancelli allerede befinder sig, er eet af de skjønneste Architecturens Verker, som existerer i Paris, dens Søileorden, dens Kapitaler, dens Trapper, dens Portico's, dens flade Tag danne et Heelt, ved Siden af hvilket alle enkelte Skjønheder ved Louvres Kolonnade, alle ædle Zirater, ved dette de ældre Tiders kongelige Residents slot, ja endog alle udstrakte Masser af de herlige kongelige Slotte i Versailles, Fontainebleau, Compiegne og Rambouillet aldeles forsvinde, for saa vidt Talen er om architektonisk Skjønhed og Storhed. Den nye, herlige Bygning er aabenbar den Pyramide, hvori det forrige Finantssystems gamle Kraft ligger begraven, som en Kongl. Mumie, og hvorhen man maatte flytte den for Trepocenternes Usurpation. Den elendige, fugtige, kvælende Hal, hvori Femprocenterne hver Dag udholde deres Kamp med Treprocenterne, deres Modstandere, er et uværdigt Pendant, som i sig forener alle det Uvis ses, det Svages, det Provisoriskes og det Farliges Egenskaber. Men fra den anden Side betragtet er den nye Børs Forbilledet paa den Kraft og den Værdighed, med hvilken Frankrigs Finantscredit om kort eller lang Tid igjen vil reise sig, i Forhold til sine rigelige Hjælpekilder, og trods alle Angreb af den offentlige Mening og den engelske Skinsyge, imod Treprocenterne, denne svage, slet anlagte og slet forsvarede Side af den hidtilværende Bygning, hvoraf man ikke engang kan bruge Materialerne til den nye. - (A. B. 95.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-04-25
Om den brittiske Handels Historie og Vigtighed har man en overskuelig Jdee i en stor Tabel, under Titel: Ubersicht der brittischen Handels nach allen Landern der Welt &c. Von Cæsar Moreau, Esqu., Vicekonsul von Frankreich a., in London, herausgegeden und aus den Englischen ubersest von Dr. H. F. Eisen bach. Stutgardt 1825. 4 Ark i Folio at sammenføie. Forfatteren har ved en aatteaarig Flid sammendraget den af Parlamentsforhandlinger; hans Anførsler begynde med Aaret 1697, saasom det var først 1596 de faste Ansættelser bleve gjorte, efter hvilke de aarlige Ud og Indførsler officielt beregnes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-04-25
Den tydske Literaturs Veteran, Homers berømte Oversætter, Johan Heinrich Vog er afgaaet ved Døden i Heidelberg den 29 f. M.i en Alder af 75 Aar. Han sparedes derved for en krænkende Kummer, da netop paa hans Dødsdag indtraf et storhertugeligt Reskript, hvori Hs. K. H. yttrede sin høieste Mishag over hans Strid med Greuzer og andre Mystiker, samt befaling at afholde sig fra Universitetets Sager, da Man ellers nok skulde vide at faae ham til at tie. Ogsaa i Frankfurt er Alt deelt i to Partier; Vossianer og Anti-Vossianer (Fornuft-Troende og Mystiker).
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-04-25
Paa Gymnasiet herske Creuzerianerne, i Konsistoriet Vossianerne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-04-25
Fra Aamodts Præstegield i Østerdalen skrives: Tirsdagen d. 29 Marts bleve de 2de her myrdede svenske Handelskarle (see dette Blad No. 27) begravede paa Aamodts Kirkegaard. Ligene bleve bragte ind i Kirken, hvor Stedets Sognepræst, efter en Deel af Almuens Begjering, holdt en Tale, hvorved ogsaa Morderne, der maatte følge deres blodige Slagtoffere til Graven, vare tilstede. En stor Mængde Mennesker endogsaa fra de tilgrændsende Præstegielde, vare forsamlede. For og efter Jordpaakastelsen bleve Vers, som havde Hensyn til den ulykkelige Tildragelse, afsjungne.