JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-06-07
Til Cimbrers Bøgeskove, Fra høie Kongeslot, Drog over salten Vove Den ædle Dannerdrot, Og fromme Bønner stige For Ham, som kjæk og hold Beskjærmer Danmarks Rige, Med Krafts og Retfærds Skjold. See Danmark Skytsaand svæve Fra Æthrens hvalte Blaa, Og Liliestenglen hæve Blandt Nattens Stierner smaae, Han seer paa elskte Sletter Med salig Glæde ned, Mens Folket Krandsen fletter Af trofast Kjærlighed. Ja, en usynlig Kjæde, Omslynger Drot og Folk, Uskrømtet er vor Glæde, Vor Sang er Hjertets Tolk. J Borg, i lave Hytter, Boer Kjærlighedens Aand, Som os til Fredrik knytter Med Ømheds stærke Baand. Hil Dig, vor elskte Konge! Vi juble glad Dit Navn, Og høit Din Priis vi sjunge J Fredens milde Favn. Naar Krigens Torden ruller, Da kjæk den danske Mand Skal slaae i Kampens Bulder. For Dig og Fædreland. J Kreds af Dine Gjæve Din Throne fast skal staae, Og Fjendens Skarer bæve Mens danske Hjerter slaae; Og evig Troskabs Flamme I Dine Sønners Barm For Dig og for Din Stamme Skal blusse reen og varm. laa og nova
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-06-07
Hs. Majestæt var taget fra Kallundborg om Middagen Kl. 1 ½, og havde underveis opholdt sig en Times tid paa Kyholm, for at besee den sammesteds indrettede Qvarantaineanstalt. Hele Overfarten fra Kalundborg, til Aarhuus havde altsaa, Opholdet paa Kyholm iberegnet, kun varet i 7 1/2 Time.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-06-07
Hs. Majestæt befinder sig i høistønskeligste Velgaaende. Gid Han maa føle sig ret lykkelig blandt Sit jydske Folk, saa lykkelig som det føler sig ved at see Ham iblandt sig. Og maatte Synet af den Monark som foretrak at beherske sit Folk med Kjærlighedens Enevælde, maatte Synet af Ham bessele enhver Jyde med altopoffrende Hengivenhed for Konge og Fædreland, ligerviis som Han, i vor Tidsalders rystende Storme, har viist Sig besjælet af altopoffrende Velvillie mod Sine Undersaatter, et lysende Mønster for mange andre Fyrster. Himlen opholde Hans dyrebare Liv til Danmark Fred og Glæde mange Aar endnu, J Hs. Majestæt Kongens Suite befandt sig: Deres Excellencer Overkammerherre v. Hauch og Generallieutenant v. Bülow, Kammerherre Generalmajor v. Friboe, Kammerherre, Commandeur i Søe-Etaten og Generaladjutant Rothe, Kammerherre og Oberst v. Barden fleth. Oberstlieutenanterne v. Schow, Steinmann, Rothe, Hagemann og Ewald, Kammerjunker v. Bardensleth, Lieutenant og Adjutant v. Dannemand, Justitsraaderne Feddersen, Schønberg og Koch, Krigsraaderne Smidt og Holmer, samt Kammerraad Howitz.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-06-07
Special=Revierne. over de i og ved Aarhuus forsamlede Tropper ville af Hs. Majestæt Kongen personligt blive afholdte saaledes: Torsdagen den 7de Juni, om Morgenen Kl. 7, over det Slesvigske Curasseer-Regiment; Kl. 1.10 over det Jydske Regiment lette Dragoner; og Kl. 5 Eftermiddag over Hs. Kgl. Høihed Prinds Fredrik Ferdinands Regiment, lette Dragoner.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-06-07
Fredagen den 8de, om Morgenen Kl. 7, over det holsteenske Landseneer-Regiment; Kl. 10 over det Fyenske Regiment lette Dragoner, og Kl. 5 Eftermiddag over Artillerie=Brigaden. (der bestaaer af 2 Batterier, hvert paa 6 Stykker.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-06-07
Løverdagen den 9de, om Morgenen Kl. 7, over det Fyenske Jnfanterie=Regiment, og Kl. 9 over det 3die Jydske Jnfanterie=Regiment. Samme Dags Formiddag Kl. 11 skulle de 5 Cavallerie-Regimenter rykke ud for at exercere brigadeviis.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-06-07
Søndagen den 10de) Mandagen den 11te) Tirsdagen den 12te) Onsdagen den 13de) Torsdagen den 14de) Fredagen den 15de) skal Cavalleriet udføre Evolutioner under Hs. Majest. Kongens allerhøistegen Commando. skal der udføres Liniemaneuvre. af Artilleriet, Cavalleriet og Jnfanteriet. skal der maneuvreres udi tvende Corpser imod hinanden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-06-07
Aarhuus Borgervæbning besætter Hovedvagten om Onsdagen den 6te Juni, og holder samme besat indtil den 9de Juni om Løverdagen efter Specialreven, da saa bemeldte Vagt besættes af Jnfanterie-Brigaden Fra Mandagen den 11te Juni om Eftermiddagen besættes Aarhuus Hovedvagt atter af Borgervæbningen indtil Fredagen den 15de Juni om Eftermiddagen, da den saa igjen besættes af Hs. Kgl. Høihed Prinds Frederik Ferdinands Regiment lette Dragoner.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-06-07
Da Deres Kongl. Høiheder Prinds Frederik Ferdinand og Gemalinde i Søndags vare paa Kathlousdahl bleve Høisamme ved en Prommenade efter Taflet overraskeede paa den siden i Fjor med Hs. K. H. Prindsesse Carolines naadigste Tilladelse saakaldte Caroline-Høi, ved at der paa samme blev heiset det danske Flag med Prindsessens Navnetræk, under de fra hele Godset forsamlede Landmænds Hurraraab og en Salut af 9 Kanonskud. Paa en anden smuk Plads, nede i en Dal, hvor der var indrettet en særdeles smagfuld, ved Lamper oplyst Dandse-Salon, blev der høie Fyrstepar modtaget af et Sangercher, og Hs. K. H. tillod naadigst at denne Plads fremtidigen maatte føre Høi sammes Navn, hvilket over Indgangen til Salonen var anbragt i Flammeskrift. Dandsen begyndte, og Hs. K. H. Prindsen var saa naadig at tage Deel deri. Efter at D. K. Høiheder til Slutning havde taget de for Godsets Bønder arrangerede Festligheder i naadigst Øiesyn, begave de sig om Aftenen Kl. 11 tilbage igjen til Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-06-07
Ankomne fra Callundborg til Aarhuus: Oberstl. Grev Holck Winterfeldt med Adjutant Kammerj. v. Broch, Oberstl. du Plat; Major v. Neergaard; Capitain v. Ernst; Kammerj. Lieutn. v. Haffner; Ritmester v. Funcks, Ritmester v. Rytzow; Lieutn. v. Neergaard; Frøken Betty Neergaard, Secretair Dinesen, Pastor Larsen med Kone. Bødsfald. Justitsraad Frimann, kongel. Fuldmægtig Boesen, Enkefrue Professorinde Lem født Comtesse Regina af Magliani, Lærer Holst, Hoboist Drewes, Maria Hammer, Alle i Kbhvn. Guldsmed Nielsen og Mad. Krolk i Odense. Enkeprovstinde Bjørn ved Hjørring. Fru Enke født du bon Scheeper i Altona. C. Plambech i Winter mølle. Skolelærer Eilertsen i Fjennesløv. Hospitalsforstander Ramsing i Ribe. Farver Asmussens Enke i Kalundborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-06-07
Copulerede i Aalborg den 1ste Juni, Hr. Pastor J. Thisted af Gyrstinge i Sielland og Enkemadame Hansen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-06-07
Bekjendtgjørelser. Roligt henslumrede i Morges vor inderlig elskede Moder Ane Magrethe Mollerup fød Fangel i hendes 79de Aar. Sørgelige vare de sidste 3/4 Aar af hendes Levetid, thi en Sindsvaghed lod hende skue Alt omkring sig i de mørkeste Farver, og smertelige vare især hendes sidste Dage, men omsider forbarmede Alfa deren sig, løste hendes Aand fra Støvets Lænker, og bor kaldte den til Himlens salige Egne. Tanken om, at hun hisset, befriet fra Jordens Lidelser, nyder Lønnen for sin utrættelige Virksomhed her, og for sin kjærlige Omsorg for sine Børns Vel, samt Haabet om at vi atter skulle gjenste hende i Lysets høiere Egne, hvor vor forklarede Faders Aand med Glæde haver modtaget hende, formaaer alene at trøste os i Sorgen over hendes Bortgang. Trige Præstegaard, den 5te Juni 1832. H. P. Nollerup. J. J. Møllerup.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-06-07
Da Aabroe i Houlberg Herred, Viborg Amt, er under Reparation, er Passagen derover spærret indtil videre.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-06-07
De Kjøbere ved Auctionen i Nyeparadiis den 100 April sidstleden som ikke have betalt og ikke betale inden d. 12te d. M. kunne vente at blive sagsøgte. Aarhuus, den 3die Juni 1832. Rasmussen, Jncassator.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-06-07
Fra den Kongelige Qvarantaine Direction. De Lande, Stæder og Øer, som, efter de sidste til Directionen indkomne officielle Beretninger, indtil videre ansees for smittede, ere: 1) Af Cholera: a) Nantes b) Havre de Grace. c) London. d) Sunderland. e, Newcastle, f) Aarmeuth. g) Belfast i Jrland. ) Glasgow. Perth. k) Shields. H. Hull. 2) Af andre pestartige Sygdomme: a) Constantinopel. b) Algier, c) Tunis. d) Marocco. e) Smyrna, i Provindsen Natolien. f) Øen Candia. g) New Orleans. For mistænkte Havne og Stæder ansees indtil videre, 1) Med Hensyn til Cholera: a) Alle øvrige engelsk skotske og irlandske Havne, b) Alle øvrige franske Havne. c) Hamborg. 2) Med Hensyn til andre pestartige Sygdomme: a) Alle tyrkiske Havne, med Undtagelse af de som smittede foranførte. b) Det africanske Barbaries øvrige Havne og Stæder. c) De vestindiske Øer. Dog skulle de fra de danske vestindiske Øer ankommende Skibe kunne befries for at lægges under Qvarantaine, saafremt de foruden Sundhedspas medbringe behørige, af Vedkommende under Embedsauthoritet udstædte, Sundhedsattester. d) Nord-America. Dog fritages de fra disse Havne ankommende Skibe for Qvarantaine, saafremt de foruden Sundhedspas ere forsynede med behørige Sundhedsattester fra de derværende Kongelige danske Konsuler, eller disses Vice=Konsuler. Alle andre Lande, Stæder og Øer, i og udenfor Europa, blive at ansee som aldeles umistænkte. Kjøbenhavn, i den Kongelige Direction for Qvarantaine-Foranstaltningerne, den 1ste Juni 1832. H. Holsten. v. Schmidt Phiseldek. Thonning. Kjerulff. Hopp. Steinmann. Skibsted. Hjorte Skibeskydning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-06-07
Med Øvrigheds Tilladelse agter Undertegnede at etablere en Hjorte-Skiveskydning Mandagen den 18de Juni næstkommende, Formiddag Kl. 7 slet – paa 10 Sølvgevinster, af 81 Rbd. Værdie. Der skydes med glat Løb paa frie Haand, og paa 100 Alens Distance a Point. Hvert Nummer betales med 1 Rbd. Seddel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-06-07
De ærede Liebhavere, saavel Jnden som Udenbyes, indbydes. Skanderborg, den 4de Juni 1832. J. P. Schibler, Guld-og Sølvarbeider. C. J. Wulff.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-06-07
J disse Dage er jeg atter bleven forsynet med en betydelig Deel moderne Varer, saasom Blondebobbinet til Bal=Kjoler, afpassede Linongs Kjoler, ægte franske Dame og Mands Handsker, Merinos, Thibet, Lyster, Sirts, Bomuldstøi, Jaconet, Cambrics, Schirtings, Silke og Bomulds Dame= og Mandstrømper, dito Halvsilke-Sokker, Slører, Bobbinet, Blonder og Flors baand, tillige endeel moderne Papiirs Hatte til meget billige Priser, superfiint Klæde, Silke=Vestetøi, moderne Tøier til Sommerdeenklæder, m.m. Alt til de meest billige Priser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-06-07
Hos Undertegnede kan faaes alle Slags Polementmagerarbeide, Guld og Sølv Port d'Epeer, Cordonger, Epauletter, Fjer af Rasmagergarn, Garn-Cordonger m. m. m. Possementmagerarbeide, Alt til meget billig H. C. Henius, Priis. boende paa Frederiksgade No. 544.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-06-07
Sort og holdt fransk Lak, tjenlig til at lakere Lædertøi med for Militaire, kan bekommes paa Hattefabrikket hos J. Hirsch. Græs til Staldfoder; saavelsom endeel Rug-Hvede- og Byghalm, kan erholdes i Aarhuus Mølle hos Ch. Th. Guldager.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-06-07
En sort Padelhund, der lyder Navnet Banco, er Tirsdagen den 5te dennes bortkommet. For Tilveiebringelsen loves en passende Douceur naar den afleveres paa Adressekontoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-06-07
Redigeres, trykkes og udgives 4 Gange ugentlig af A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-06-08
N. O. Fredagen. den 8de Junii. Den til Forsendelse. med Brevposterne Kongelig allernaadigst alene privilegerede. Stifts Cidende. Aarhuus Trier
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-06-08
Nyheder fra Udlandet. Ny Revolution i Brasilien. Den 15de April udbrød der en skrækkelig Revolution i Pernambucco. Kort iforveien var der bleven opdaget en Sammensværgelse af Exkeiserens Partie. Dennegang var det de Liberale eller Anarkisterne som foranledigede Opstanden. Soldaterne sloges en heel Dag med den bevæbnede Pøbel, som endelig vandt Seiren, efter at have masakreret næsten en heel Militsbataillon, hvorpaa den bemægtigede sig Staden og udøvede de frygteligste Grusomheder, især mod Portugiserne. Da Efterretningen blev sendt derfra var hele Staden endnu i den største Skræk, alle Boutiker vare lukkede og alle Forretninger standsede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-06-08
Portugal og Spanien. Fra Madrid meldes at Stridshandsken er kastet, at Kong Ferdinand uden at enes med Frankrige og Engelland, vil med Sværdet afgjøre Spørgsmaalet mellem D. Pedro og D. M. quel, til hvilken Ende 30,000 Md. spanske Tropper allerede staae opstilte ved den portugisiske Grændse. Den brittiske Regjering havde faaet Efterretning om, at D. Pedro nu var beredt til Angrebet, og i London gik der Rygte, at selv Angrebsdagen var bestemt. Jfølge Avisen the Courier ere Frankrige og Engelland enige om at hjelpe ham saasnart Spanien gjør den mindste Min til at staae D. Miguel bi. "Vi have - siger bemeldte Blad – afsendt en Flaade, som er stærk nok til at skyde Lissabon sammen over Hovedet paa Usurpateuren, og en fransk Hær staaer beredt til at gjøre fælleds Sag med os."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-06-08
Frankrige. Fra Vendeen haves meget sørgelige Efterretninger, da hele dette Departement saavelsom Departementerne Sarthe, Maine, Mayenne og Loire ere saagodtsom i fuld Opstand. Det var kommet til flere blodige Fægtninger: i een af dem var blevet over 50 Md.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-06-08
Leie. paa Pladsen, og det saagar efter Moniteurens Beretning. En Circulaire fra Jndenlandsministeren til Vendeepræfecten tyder paa Nødvendigheden af at erklære dette Departement i Beleiringsstand og at tage alvorlige Forholdsregler mod Geistligheden. J Spidsen for den hele Opstand staaer Marskal Bourmont. En Dagbefaling fra Nationalgardechefen i Nantes tyder paa meget alvorlige Foretagender. Han havde opfordret sine Undergivne til at de baade Dag og Nat skulde holde sig beredte til at bryde op, og at Alle skulde forsamle sig paa et vist Signal, samt at Enhver maatte være paa sin Post i de enkelte Gader. Naar Faren blev paa det stærkeste skulde det blive tilkjendegivet ved et Kanonskud fra Slottet, hvorpaa saa Enhver skulde sætte Lys i sine Vinduer. Slotsvagterne i Paris vare blevne fordoblede, af Frygt for nye Optøier. J Anledning af Kongens Afreise til Compiegne var der udspredt, at Hs. M. kom ikke meere igjen, men reiste med det samme ud af Landet med halvandet hundrede Millioner. De Bedresindede ansee Kongens Reise for et Paaskud til at dække Troppemarschen til den nordlige Grændse, thi alle Foranstaltninger lade formode en alvorlig Medvirkning fra Frankrigs Side til Bedste for Belgien, da det her maa søge en Støtte, for at forhindre dets egne Principers Undergang. – Det hemmelighedsfulde Slør over Hertuginden af Berrys Tog er endnu ikke tilfulde løftet. Nogle sige, hun er undsluppen ved en Smuglerbandes Hielp, idet nogle svære stærke Karle havde baaret hende paa deres Skuldre, over Varfloden; Andre at hun er endnu forstukken i Frankrige, og atter Andre, at hun er passeret gjennem Barcellona til Madrid. Det er en gandske mærkelig Efterretning hvis den er sand, at samme Dag som den russiske Ambassadeur Grev Orlow afgik fra Haag til London, vare ogsaa 5 Millioner Rubler blevne afsendte derfra til Holyroodhouse tilligemed en Pakke med Depescher, som efter Sigende indeholdt den Erklæring: "at man for det første ikke kunde anerkjende nogen anden Konge i Frankrig end Carl X, hvorimod det stod Hs. M. frit for, efter Gjen indsættelsen i sine Rettigheder, at fornye sin Thronfrasigelse til Fordeel for Hertugen af Bourdeaux." Carl X havde strax derpaa underrettet Hertuginden af Berry om Udlandets Anskuelser af Legitimitetens Gjenoprettelse i Frankrig, samt opfordret hende til at vende om igjen til Holyrood. Men Hertuginden havde ikke brydt sig noget om denne Meddelelse, og var bleven sin engang fattede Beslutning troe, at ville have sin Søn proklammeret som Frankrigs eneste retmæssige Konge. Og for at paaskynde dette inden Carl Xerklærte sig, tilte hun saaledes med at udføre sit Forehavende, at det maatte mislykkes, da de fleste af dem hun skulde vente Understøttelse af, endnu ikke vare tilstrækkeligt forberedte. Og saaledes gik, idet mindste for det første, hele hendes store Plan overstyr Engelland. Uagtet Kongen, som man siger, skal atter have givet efter og overladt til Grey at sætte Reformbillen igjennem som han selv bedst vil og kan, viser Folket ham dog ikke meere den Hengivenhed som hidtil.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-06-08
Den 29de Mai var det Hs. M. Fødselsdag, men kun nogle enkelte faa Huse vare illuminerede, i hele Picabille, kun et eneste, og af alle de tusinde Skibe som laae paa Themsen flagede kun 35. Hvad franske Aviser fortælle, at det Londonner Hof kun har givet efter for Nationalvillien, for siden med desto større Sikkerhed at kunne spille den en Streg, samt at den kongl. Familie, før Reformbillen gaaer igjennem, vil afreise til sine hannoveranske Arvelande, og i Fraværelsen oprette en Regjeringskommission under Hertugen af Wellingtons Præst dium, er vel sagtens kun Avissnak, thi som bekjendt kan ingen engelsk Konge uden Parlamentets Tilladelse reis ud af Landet. Hs. brittiske Majestæt, tilføies der, skulde især have fundet sig foranlediget dertil ved at være bleven underrettet om en Samtale mellem Talleyrand og Grey angaaende Hensigtsmæssigheden af at sætte Kong Leopold paa den engelske Throne, i Tilfæld af, at det skulde komme til en Revolution i Engelland Paa sin Fødselsdag (see ovenfor) havde Hs. M. bestemt sig til at spise Frokost hos Lord Grey og til Aften hos Wellington, men da Dagen kom, opgav han begge Deele. – J Jrland er det meget uroligt endnu. Tydskland. Den især i det sydvestlige Tydskland, overhaandtagende Urolighedsaand udbreder sig meer og mere. J det Badenske er stor Bevægelse fordi de østlige Magter skulle have forlangt af Storhertugen, at den uindskrænkede Trykkefrihed som er tilstaaet dette Land, skal tilbagekaldes. Storhertugen havde faaet Adresser fra Mannheim, Freiberg og Heidelberg for at styrke ham i at holde fast ved den Folket engang indrømmede Trykkefrihed, at modsætte sig de udenlandske Magters Forlangende, samt tilbyde ham Folkets kraftfuldeste Bistand. Selv i Staden Frankfurt, midt under Forbundsforsamlingens Øine, udvikler sig denne gjærende Folkestemning: et Antal Borgere have underskrevet en Protestation af tydske Borgere for Trykkefriheden, og mange andre tydske Stæder ere i Begreb med at følge Exemplet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-06-08
Rhinbayern havde Jndvaanerne besluttet, at ville den 27de Mai holde en Nationalfest i Hambachs gamle Borgruiner til Minde om den Konstitution som Kong Maximilian Joseph havde skjænket Bayern paa denne Dag. J Begyndelsen vilde Kongen af Bayern ikke tilladt den, senere tillod Hs. M. den under Betingelse af at den kun blev en bayersk Folkefest og ikke, som Jdeen var, en Fest for hele Tydskland. Men atter senere blev al Jndskrænkning tilbagekaldet, saa der kunde bivaane Festen hvem der vilde. En uhyre Mængde Mennesker strømmede nu dertil fra alle Kanter. Fra Hessen, Nassau, Rhinpreussen, Baden, Würtemberg, ja selv fra Strassborg og Elsas droge Borgerne dertil i Skareviis, allene fra Mainz kom der et Tog af over 400, og fra Heidelberg en Skare af 300 Studenter. Ethvert Tog blev ved Ankomsten hilset med en uhyre Jubel, Vognene vare smykkede med Løv, og i Spidsen for hvert Tog varede den trefarvede Fane. Hele Bjerget vrimlede af Telte, paa Spidsen flammede et uhyre stort Glædesbaal, og fra alle Kanter gjenlød det af Musik og Nationalsange. Paa Slotsruinerne var der opstillet 7 Faner, for den franske, engelske, nordamer rikanske, badenske, begge de hessiske og den baierske Statsforfatning, og en ottende, for Tydsklands Eenhed, midt iblandt dem, indhyllet i et langt Sørgeflor. Paa et givet Signal betraadtes alle Talestolene rundtomkring paa Bjerget, og den ene Taler afløste den anden. Den hele Forsamling ansloges til omtrent 50,000 Mennesker.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-06-08
Cholera morbus er nu trængt ind i Hennegau og Østflandern. Den er ogsaa udbrudt i Lyon, hvor man frygter for den vil anrette stor Ødelæggelse blandt de fattige Fabrikarbeidere. J Paris var den i de senere Dage atter taget noget til. Dagen for Posten gik derfra vare deraf døde 23.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-06-08
Fædrelandet. Rhvn. den 5te Junii. Ved Festen paa Skydebanen den 28de Mai, som den Dag hvorfra Danmarks volitiske og statsborgerlige Reorganisation begyndte med det Kongelige Løvte om raadgivende Provindsialstænders Jndførelse, præsiderede Hr. Professor David og Advocat Salicath, der assisteredes af Grosserer Owen samt Capt. Tscherning og Bruun. Professor David udbragte, efter en kort Tale, Kongens Skaal, som istemtes med gjentagne Hurra, Kanonskud og Trompet skrald. Derpaa Salicath Festdagens. "Gid Jnstitutionen maa virke til Almeenaandens Udvikling og Borgersamfundets Uddannelse, var Jndholdet af hans kraftfulde Tale, som fandt Gienklang hos Alle, og hilstes med Jubel. Den tredie Skaal udbragtes for Prinds Christian; det var Forhaabningernes Skaal; af ham skal Værket uddannes og fredes. Derpaa fulgte en Skaal for Kongens Raad. Den næste var for Landets oplyste Mænd. "Giv dem Styrke og Dygtighed til at opfylde deres vigtige Kald, efter Folkets Forventning!" var det Ønske som den blev ledsaget af. Herpaa fulgte en Skaal for A. S. Ørsted, som Jntelligentsens Repræsentant og Forsvarer. Denne Skaal blev ledsaget, med almindelig Jubel og gjentagne Hurraraab. Grosserer Owen løftede nu Glasset for den offentlige Mening, der, udtalt med besindig Fasthed, er det vigtigste Værn og Nationens Frihed. Auditeur Lassen udbragte nu en Skaal for de Mænd som ved deres Skrifter, havde ledet den offentlige Mening, og alle dem som have lagt deres Mening frimodigen for Dagen. Etatsraad Hvidt reiste sig nu for Landets Høiskoler, de civile og militaire, de sande Kilder for Oplysningen og deraf fremgaaende Borgerdyder. Derpaa udbragtes Skaaler, for Handelen og Agerdyrkningen, for Trykkefriheden, og for Danmark, at det maa støttes af Borgersind i kommende Storme. Taknemmelighed mod Kongen var Festens Hovedøiemed, og Alle lovede at mødes igjen til næ(Uddr. af Khousp. ste Aar paa samme Dag.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-06-08
Forhenværende Comitteret i G. T. Kammer og Commerce-Collegiet Etatsraad Normann er nylig død, ligesom og Birkedommeren ved Khous nordre Birk Justitsraad Rimestad. Ogsaa Oberst v. Steemann, der en kort Tid var Commandeur for Hs. K. H. Prinds Frederik Ferdinands Regiment lette Dragoner, er død her nogle Dage efter at have underkastet sig en farlig Operation. Oberst C. v. Bardensleth eri hans Sted allernaadigst bleven udnævnt til Chef for Livregiment Dragoner.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-06-08
Chefen for Postkassepensionsdirectionens Bogholderkontoir Justitsraad Nissen feirede forleden Dag sit halvthundredaarige Embeds-Jubilæum.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-06-08
Adskillige Mænd som for deres Sundheds Skyld gjøre Baderelser i Sommer, ville med det første forlade Hovedstaden. Blandt dem ere Politichefen Geh.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-06-08
Etatsraad Kjerulff, Hosprædikant Münter, Statsraad Bech, Pastor Rothe, Kammerraad Printz lau o. fl.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-06-08
Hofraad Hambroe har kjøbt Kbm. Hunæus's to smukke Lyststeder paa Strandveien for 15,000 Rbd.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-06-08
Forleden Eftermiddag blev en Person, idet han kom gaaende i Nyhavn, stukket af en Matros bagfra med en Kniv i Hovedet, saa han styrtede bedøvet omkuld. Matrosen blev arresteret og sagde i Forhøret, at hiin Person (der var en Tjener) havde engang rendt ham paa Ærmet og ikke villet gaae af Veien for ham, hvorfor han nu havde hævnet sig paa ham. Tjeneren er dog ikke dødelig saaret. Wilhelm og Ninas udødelige Sanger, Digteren J. H. Gerson, er bleven - Præst, Nei, Graver ved den Müllerske transportable eller omvandrende Thalias Kirke. Efter Forlydende vil han begynde som tragisk Elsker, og ende som stor Komiker. (Khv. Sk.)