JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1789-04-27
Vandagen den 4de Maji førstkommende om Formiddagen A. ved 9 Slet bliver i Skive foretaget offentlig Auction over afg. Madame Sl. Hr. Bøgeschovs Efterladenskaber, bestaaende, af Stervboestædet med Hauge og Brønd og en temmelig god Jndboe af alle Slags, fornemmelig Sølv, Linnet og Sengeklæder, som her bliver for vidtløftig at opregne. Thi ville de Lysthavende behage til samme Tid og Sted at give Møde. Handagen den 18 Maji førstkommende, bliver holdet offentlig Auction over det paa Moesgaard i Haureballegaards Amt værende Løsøre, der tilhører afgangne Geheimeraad Baron von Güldencrones Stervboe, bestaaende af Sølv, Kobber, Tin, Sengeklæder, endeel gode Bøger, Boeskab af alle Slags, Vogne, 4 Hopper og 8te Køer m.m. Auctionen holdes paa bemeldte Moesgaard og begynder Kl. 9 Formiddag. Aarhuus den 17 April 1789.
Viborger Samler, 1789-04-27
Paa Bording Mølle, beliggende i Bording Sogn, Ginding, Herred og underliggende Frederichværks bekiendte gode Græsgang, kan der blive antaget anstundende 1ste Maji 16 a 18 Stykker Stude eller ung Fæe, som forsvarlig dette Sommer i et og alt skal blive græsset, bevogtet og behandlet; hvor der haver Lyst, enten stykkeviis eller samlet paa meldte Græsning at lade indsætte Creaturer, ville derom melde sig hos Mølleren i Bording-Mølle. R. R. Nisles.
Viborger Samler, 1789-04-27
Baadum Bidsgaard beliggende i Thyeland under Aalborg Stift, Westerwig Amt, Refs Herred, bliver Mandagen den 18 Maji førstkommende, paa Gaarden stillet til offentlig Auction til Forpagtning paa 3de, Aar fra 1ste Maji dette Aar at regne; under Forpagtningen henhører Baadum Sogns Konge og Kirke Korn-Tiender, samt Ydbye og Hurup Sogners Kirke Korn Tiender, hvilke Sogners Tiendeydende Hartkorn er circa 750 Td. enkelt Tiende. Til Gaarden kan saaes et Aar mod et andet 12 a 16 Tdr. Vinter og Vaar Rug, 40 a 50 Tdr. Byg, 50 a 60 Tdr. Havre, og avles 60 a 70 Læsser Hør, om Sommeren kan græsses 40 a 50 Stkkr. Stude, foruden 8 a 10 Stkkr. Køer, nogle Bester og 60 a 70 Stkkr. Faar, og om Vinteren kan foruden bemeldte Antal Køer, Heste og Faar forres i det mindste 60 Stude. Gaarden og Tienderne ligger i den bedste Egn i Thye; det er bekiendt, at Gaarden ligger tæt ved Liimfjorden, hvor Fahrtøier kan seile til og indtage Gaardens Producter, Fiskeriet kan og følge under Forpagtningen. Conditionerne, hvorefter Gaarden bortforpagtes, kan 8te Dage førend Auctionen, faaes til Eftersyn hos underskrevne Landsdommer Lautrup paa Helligkildegaard, og hos Fuldmægtig Sr. Baadum paa Stamhuset Todbøll. Samme Dag og følgende Dage bliver ogsaa stillet til Auction til Bortsælgelse de paa Gaarden værende Effecter, afg. Frue Commerceraadinde Sommers Stervboe tilhørende, bestaaende af adskilligt Boehave og Huusgeraad, item nogle Køer, Stude, Heste, Faar og Sviin. Thi ville de Lysthavende sig fornævnte Tid og Sted behagelig indfinde. Skifte-Commissionsstædet den 15 April 1789. Lautrup. N. Rhode. a Enken Kirstine Christensdatter, Jndsidderske hos Peder Madsen Graaeschou udi Schræe Bye paa Kiersholms Gods, er sidstleden 10 Janv. ved Døden afgangen, og hendes ringe Efterladenskaber strax derpaa er taget under lovlig Registering og Vurdering, samt udbragt ved Auction den 11te Aprilis til den Summa 12 Rdlr. 4 Mrk. 4 1/2 Sk. Saa indkaldes alle og enhver efter den nu brugelige Maade, som enten har noget at fordre i Stervboen, eller maatte skylde til samme, med 6te og 12te Ugers Varsel, fra Dato, som indfalder den 26 Maji og 7de Julii, til at møde paa Kierholm Skriverstue, da Skiftet der bemeldte Tider foretages, og om mulig sluttes. Og da ingen Arvinger efter den Afdøde endnu har meldt sig, saa indkaldes de ligeledes, om hun nogen har efterladt sig, til at møde bemeldte Tider og Sted, for at lagttage hvad de finder fornøden. Kiersholm den 14 April 1789.
Viborger Samler, 1789-04-27
Paa Skifteforvalteren (S. T.) Hr. Jnspecteur Broggers Vegne, som Fuldmægtig, N.B. Funder.
Viborger Samler, 1789-04-27
Onsdagen den 29de April førstkommende om Formiddagen Kl. 10 Slet bliver Assing Kirke-Korn og Qvægtiende, hvis contribuerende Hartkorn er 10 Tdr. og Tiendeydende 96, stillet til offentlig Auction og til den Høistbydende bortsolgt, om fornøielig Bud, skeer. Kirken er, som bekiendt, i meget god Stand paa Bygning og Ornamenter, den er tækket med Blye og nem at vedligeholde. Samme Tid lader Eieren Sr. Jens Ahle, sit paaboende Sted, som han af ny har opbygt for faa Aar siden, og indrettet til Beboelse for en honet Familie, er beliggende tæt ved Kirken og skatter af 2 1/2 Skp. Hartkorn, ligeledes ved Hammerslag bortsælge, saave som endeel af hans Besætning Ond- og Udboe. Auctionen holdes paa bemeldte hans Boepæl, hvor Conditionerne, som ere meget billige for enhver Liebhaber, kan faaes til behagelig Eftersyn. Thi ville de Lysthavende, fornevnte Tid og Sted behagelig give Møde. Hspriis den 24 Mart. 1789. Møller.
Viborger Samler, 1789-04-27
Auctions=Directeur.
Viborger Samler, 1789-04-27
Efter foregaaende Gields Dom og Vedkommendes Begiering, bliver Selveier=Gaarden Wiufgaard kaldet, beliggende i Coldinghuus Amt, med tilhørende 7 Boels=Stæder og Leie Huse, saavelsom Winf Kirke, med Korn- og Qvæg-Tiende, samt tilhørende Jus Vocandi, stillet til offentlig Auction Fredagen den 27de d. M. 1ste Gang, Løverdagen den 4de Maji næstefter 2den Gang, og Løverdagen den 11te f. M. 3de og sidste Gang, alt om Formiddagen Kl. 10, og ved 3die Auction absolut bortsolgt. Bemeldte Winsgaard er som meldt, beliggende i Coldinghuus Amt i en frugtbar og behagelig Egn, 2 Mile fra Kiøbstæderne Colding, Fridericia og Weile, staaer for Hartkorn Ager og Eng 15 Tdr. 4 Skppr. 3 Fdkr. 2 Alb., og Skovskyld 2 Skppr., hvoraf bruges til 3de Boels-Stæder og 2de Huse 2 Tdr. 4 Skpr. 2 Fdkr. 2 Alb., det øvrige er ved Opmaaling i sidstafvigte Efteraar beregnet til Jnddeeling i 11 Kobler, hvoraf hver overalt udgiør 14 Tdr. Pløiland, Geometrisk Maal, beqvem til alle Slags Kornsæd, samt 2de Lykker 26 Geometrisk Tønder Land let muldet Jord som bruges til Boghvede og Rug for Sæde=Rugs Skyld, og 3de Englykker, samt en med Eegeskov, hvori kan avles 120 a 130 Læs Høe, efter Aarenes Beskaffenhed, samt foruden den til Gaarden værende overslødige Skov af Eeg og Bøg samt Gierselhugst, anseelige endnu i Fælledsskab liggende Skovstrækninger med god Bøge=Skov og Giersel, hvorpaa foruden hvad Høe som avles, aarlig kan græsses 30 Stude. Til Gaarden er i sidste afvigte Efteraar faaet 24 Tdr. Rug. Bygningerne paa Gaarden ere for faa Aar siden af ny opbygte og saavelsom Kirken vel vedligeholdte. Thi ville Liebhaberne behagelig indfinde sig paa Winsgaard berørte Tider hvor Auctionerne holdes, og Conditionerne bekiendtgiøres. Fridericia den 3die April 1789. H. Buhl. Herredsfoged.
Viborger Samler, 1789-04-27
erved bekiendtgiøres: at Tirsdagen den Auction. - 9 Maji førstkommende om Formiddagen Kl. 9 Slet og efterfølgende Dage, bliver paa Clausholm ved Palstrup holdet og foretaget offentlig Auction over afg. Hr. Herredsfoged Hiorts efterladte Stervboes gode Ind- og Udboe, bestaaende af Sølv, Kobber, Tin, Messing, Jern- og Trætøi, samt Sengeklæder, Sengestæder med Omhæng, Chatoller, Dragkister, Speile, Borde, Stole, 2 Etagie og andre JernKakkelovne, 2de nye 8te Dags Slagværker, Linnet af adskilligt Slags, saasom: Hør og Blaargarns Dækketøier, Lagner, Pudevaahr og Haandklæder med videre, af Udboe, Bester, Køer, Stude, Faar med Lam, Sviin, en grøn malet Postvogn og andre beslagne Vogne, Plouge og Harver med Tilbehør, et Læder Bringtøi til 2de Hester og andet Seletøi, saa og et completSkovredskab med meget mere, som her for Vidtløftigheds Skyld, ei kan opregnes. Thi ville de respective Liebhabere behage at indfinde dem bemeldte Tid og Sted, da Conditionerne paa Auctionsstædet skal blive bekiendtgjorte. Clausholm ved Palstrup den 17 April 1789. J. C. Linneth. Constitueret Herredsfogedfor Lysgaard og Hitz Herreder udi Vacansen.
Viborger Samler, 1789-05-04
Om Haver. Oblandt alle de behagelige Optrin, hvori Naturen, ved Hielp af den menneskelige Vid, fornøier den tænkende Skabning, fordrer en skiøn Have vor første Opmærksomhed. Man kan betragte den for et ædelt Bedragerie, der ved sine forskiællige Skiønheder vil lokke for vore Sandser, for at opvække det føel somme Hierte til værdige Tanker, og hæve disse til hans Priis, som berigede Jorden, midt imellem dens Torne, med saamange indtagende Glæder. Fra Verdens første Tider synes Haver at have sysselsat den menneskelige Vid. Jntet Arbeide stemmede meere med hans Natur, eller stærkere kunde anspore hans medfødte Virksomhed, deels fordi det baade forlystede Sandserne, og virkede paa Hiertet, deels maaskee og for derved at have et svagt Billede af Naturens første uskyldige Tilstand for Øinene. Var end Jorden riig nok paa Behageligheder uden Konstens Hielp, ja ødslede Naturen ofte med sine Skiønheder paa visse Steder, saa savnede man dem dog igien paa andre, og om man endskiønt ikke ganske savnede dem, saa vare de dog blandede, saa vare de dog lænkede til saa mange Uangenemheder, at de ikke kunde skiænke Mennesket den uindskrænkte Fornøielse, det saa begierlig attraade. Naturligviis maae nu denne fri og fornuftige Skabning, falde paa at ønske sig en Forening af alle disse Naturens fordeelte Skiønheder. - Men skulde han blive staaende ved Ønsket? Skulde han ikke forsøge hvad han vilde, og hvad han kunde. Tænkekraften opfinder, Jndbildningen maler, og Hænderne iværksætter; de første Forsøg giøres, de lykkes, de indtage og Have=Konsten fødes. Dog bliver den endnu en Tidlang staaende ved sine første raae og ufine Forsøger, og dette forer os til at troe, at Haver i deres første Begyndelse maae have været meget ufuldkomne. Vi vide, at den menneskelige Forstand gaaer gradeviis frem i alt, saa har den og gaaet i dette, kun sildig har den kundet fremvise de Under, den nu pranger med. Men da Naturen er Konstens Veileder, og den havde Skiønheder nok at stille den Tænkende for Øiet, denne igien Kraft nok til at modtage Præget af dem alle, og Ævne nok for at føre denne Rigdom af usynlige billeder med sig, for endog langt fra Originalerne at anbringe dem til sin Fornøielse, saa er det troeligt, at disse Naturens Underviisninger, ved Hielp af Jndbildningskraften, har ladet Mennesket snart opnaae Færdigheden i denne Konst, skiønt denne Færdighed kunde kun voxe med dets Kundskaber og Jndsigter - Samledes disse lang som, maatte Konsten voxe langsom med. Menneskets Attraae kiender ingen Grændser, dets Lyst til det Nye, det Underfulde, er ham en Spore, som altid fortskynder ham, og derfor giør han nu Opdagelser paa Opdagelser, hans Jndbildning opfyldes med tusende Jdeer, og hans begyndte Konst udvides, men jo mere den udvidedes, jo høiere steeg dens Fordringer. Den kom omsider i Trætte med Naturen. Denne vilde raade, og hiin spille Mester, og ved denne Strid vandt Lysthaven i Skiønhed, i Pragt, i Under. Ja den blev omsider hvad den skulde være: En Skueplads af Naturens og Konstens skiønneste Arbeider.
Viborger Samler, 1789-05-04
Jeg tør ikke bestemme, hvorledes Allern, Hækken Lysthuset, Buegangen, Springvandet, Lystsvarteret &c. først blev opfunden. Maaskee havde Naturen i en ellers tyk og uigiennemtrængelig Skov med en Slags Regelmessighed aabner en Udsigt til Havet eller Dalen, imellem nogle enkelte Træer i Skovens Udkant, og derved opvakt den føste Tanke af det Behagelige i en smuk Allee. - Man saae maaskee Engen beriget med Blomster, men man savnede Bakken, og paa denne de Træer, som kunne beskygge den Skuende, imedens han betragtede det underfulde Skiønne i Dalen, og nu blev maaskee det første Ønske om et Lysthuus født? – Siden saae man maaske en Bakke med Træer, men omringet, og langt neden for dette Krat den skiønne Dal. Hvor færdig maae nu den billedrige Jndbildning være med det Ønske, at begge vare forenede. -men saa maatte Krattet giennemskiæres, og strax seer man den første Hække. - J de Lunde, hvor endnu intet Hug var hørt, gav maaskee Naturen ved sin tykke og giennemflettede Greene den første Jdee til vore Buegange, eller levende Lysthuse. - Kunde ikke den boblende Kilde, eller Vandets stridde Udspring af Klippen have veiledet den tænkende Skabning til Opfindelsen, af Vandsprings=Konsten, – Nu de adspredte og forskiellige delige Frugttræer, som man saae blandede med vilde og andre ædle Træer, burde de ikke adskilles fra disse? Saa ønskede man, og hvor let iværksat. – Nu Engens og Skovens Blomster, hvor lokkende vare de ikke for det menneskelige Øie Fortiente ikke de ædelste og skiønneste at udsøges, Man optog dem, man plantede dem for sig selv efter en vis Orden; denne Blanding af lutter Skiønheder indtog Øiet, og snart var maaskee det første Lystsvarteer anlagt. - Maaskee, dog, jeg tør intet bestemme. Gisninger afgjøre dog intet. Nok de skiønne Haver ere tidligen komne i Flor, have tidligen nærmet sig til Høiden af deres Fuldkommenhed *). Vi besøge nu een af disse; den, i hvilken den menneskelige Vid, spiller med alle sine behagelige Opfindelser, og ligesom kappes med Naturen om Fortrinet. Her aabner sig den deligste Skueplads, hvor begge i alle deres glæden de og henrykkende Optrin, ganske indtage den følende Siel! -*) Det bliver vanskeligt at sige, hvor høit Havedyrkningen er stegen i de ældste Tider. Historien fortæller os meget endog til Underværker, men hvo kan afgiøre, om vi i det hele overgaae hiin Oltids=Konst, eller staae endnu langt neden for samme. (Resten følger.)
Viborger Samler, 1789-05-04
Jndsendt. Pag. 112, i Samleren Nr. 16, optræder paa ny en Hr. S. som Forsvar for Hr. Herredsfoged Kiær, og Hr. P. - - Medhielper. Den første behøvede ikke hans Forsvar, hvorover jeg har fuldkommen nok erklæret mig; og hvorvidt den anden er tjent med hans Assistence, veed jeg ikke. Stillen i det foregaaende Stykke, underskreven af en A. røber med temmelig Vished, at denne A. og S. er een og samme Forfatter, der har funden Fornøielse at skabe sig til en Janus med tvende Ansigter, for at blive til en Person, der ansees med Latter. At han er meest vandt til, at omgaaes med Barnetøi og Nørnberg Arbeide kiendes best deraf, at han saa nøie veed at afmaale saadant Arbeide efter Længde og Bredde. Siden mine Barneaar, veed jeg ikke at have havt noget mere ligt Barnetøi eller rettere Barnesnak for mig, end dette Hr. J Vaas og tossede Væv, som er under al Cretique, og som jeg ei havde agtet værd at besvare, dersom Hr. C. ei skulle have indbildt sig, at jeg var bleven ræd, og krøben i Skiul for hans myndig truende Du. Videre af saadant, enten fra en Hr. P. eller C. skal fremdeles blive ubesvaret af mig. Den 2 Maji reiste Hs. Høiærværdighed Hr. Biskop Tetens paa Visitat til Sallings 4re Herreder, og ventes ikke tilbage førend om 4re Uger.
Viborger Samler, 1789-05-04
Høieste Rets afsagde Domme. Mandagen den 23 Martii 1789. No. 202. Secretair Peter Hersleb Aagaard, efter Kongl. Lange. Befaling, contra Del. Mette Jacobsdatter. Mette Jacobsdatter bør for Actors videre Tiltale i denne Sag fri at være. Schmidt. No. 34. Jøden Abraham Levin, contra Hat Brorsen. temagersvend, Svend Abraham Bache.
Viborger Samler, 1789-05-04
Abraham Levin bør for Svend Abraham Baches Tiltale i denne Sag frie at være. Processens Omkostninger ophæves. Til Justitskassen betaler Jndstevnte, som Tabende 1 Rdlr. Onsdagen den 25 Martii.
Viborger Samler, 1789-05-04
No. 44. Kammer=Advocat Johan Martin Schønheider paa Embeds Vegne, contra Pram= og Steenfarer, Aagaard. Lauget i Kiøbenhavn. Formanden og de Adjungerede for Pram= og Steenfarer Lauget. bør paa bemeldte Laugs Vegne betale til den Kongelige Kasse de omtvistede 218 Rdlr. 1 Mrk. 8 s. Saa betale de og paa lige Maade udi Salario til Kammer=Advocaten for begge Retter 50 Rdlr samt til Justitskassen som Tabende 5 Rdlr.
Viborger Samler, 1789-05-04
Onsdagen den 1 April No. 33. Justitsraad og Casserer Crectz, contra Can Uldall. cellie-Secretair Kierulf paa St. Croix almin Aagaard. delige Skifte=Rets Vegne med flere. Hof= og Stads Rettens Dom bør ved Magt at stande, dog saaledes at af den idømte Summa bør udgaae hvad Justitsraad Creetz, efterat Hof= og Stads Rettens Dom var afsagt, i FølgeSkifterttens Anviisning, beviislig haver betalt med Renter 4 Procento deraf fra Betalings Tiden, hvorimod Justitsraad Creetz forbeholder hans Ret til Peter Holte og Groots Fallit boer efter lovlige Omgang. Processens Omkostninger ophæves. Til Justitskassen betaler hver af Parterne 5 Rdlr. Torsdagen den 2 April. Aagaard. No. 37. Anthonie Ange, contra Statsraad Uldall. Hauser med flere. Hof= og Stads Rettens Dom bør ved Magt at stande. Processens Omkostninger ophæves. Til Justitskassen betale Citanten, som Tabende 5 Rdlr.
Viborger Samler, 1789-05-04
Mandagen den 6 April. Schønheider. No. 53. Erich Johansen, contra Jøderne Lange. Moses Bendix & Davidsen. Hof= og Stads Rettens Dom bør ved Magt at stande. Denne Processes Omstninger ophæves. Til Justitskassen betale Contra Citanten, som Tabende 5 Rdlr. Schønheider. No. 52. Dito contra Dito. Lange. Hof= og Stads Rettens Tilforordnede, bør paa deres Bekostning, som i denne Dom have været eenige, paa nye foretage sig denne Sag, og under samme imodtage den af Erich Johansen tilbudne Eed. Denne Processes Omkostning betale Mosis Bendix & Davidsen tilligemed Hof= og Stads Rettens Tilforordnede, som i Dommen have været enige, een for alle og alle for een til Citanten med 500 Rdlr. Saa betale de og paa lige Maade til Justitskassen for unødig Trætte 24 Rdlr., og endvidere til samme Kasse 5 Rdlr. Tirdagen den 7 April.
Viborger Samler, 1789-05-04
Uldal. No. 56. Directeurerne for det Octroierede Østersøeske og Guineiske Handels Selskab, contra afgangne Christian Ludvig Bud Rosenstand. zes Stervboe og Arvinger.
Viborger Samler, 1789-05-04
Afgangne Grosserer Christian Ludvig Budtzes Stervboe og Arvinger bør til Directionen for det Østersøeske og Guineiske Handels Selskab paa sammes Vegne betale for den sidste Post af den omtvistede Regning 267 Rdlr. 3 1/2 s., hvorimod Compagniet forbeholdes dets lovlige Regres for det øvrige afbemelte Regning, som best veed, vil og kan. Processens Omkostninger ophæves. Til Justitskassen betaler Jndstevnte som Tabende 5 Rdlr. Onsdagen den 8 April 1789. Aagaard. No. 61. Jens Christensen Tilberg contra Dorothea Martinsdatter. Rosenstand. Dorothea Martiinsdotter bør have sit med Jens Christensen Tilberg indgangne Ægteskab forbrudt, hvorimod det tilstædes ham i nyt og andet Ægteskab sig at indlade. Torsdagen den 16 April 1789. No. 201. Procurator Christian Bagger Brorson efter Kongelig befaling, contra Deel. Karen Pedersdatter. Haagen. Karen Pedersdatter bør bør hensettes til Arbeide i Tugthuset. i en Maaned.
Viborger Samler, 1789-05-04
Onsdagen den 15de April. Blev paa Nørre-Jyllands Landsting afsagt følgende Dom i Sagen indstevnet af Hr. Etatsraad Schow og Hr. Justitsraad Linde, contra Hr. Kammerherre Sehested til Nyehauge.
Viborger Samler, 1789-05-04
Den ved Hiemtinget af Hr. Justitsraad, Herredsfoged Jacobi i denne Sag afsagde Dom, hvorved det den 24 Maji ved Hr. Kammerherre Sehesteds udsendte Mænd, gjorte Forbud, i Hensigt til Formaliteter og med Forbeholdenhed af Parternes lovlige Eiendoms=Ret er confirmeret, bliver hermed i alle Dele, som vel grundet, ved Magt kiendt, ligesom og Apel lanterne Hr. Etatsraad Schow og Hr. Justitsraad Linde, tilpligtes een for begge at betale Hr. Kammerherre Sehested denne Sags Omkostning her i Landstinget med 16 Rdlr., samt betale til Justitskassen for unødig Trætte 6 Rdlr. 4 Mk. og til Underdommeren i Kost og Tæring 10 Rdlr.; hvilket alt efterkommes inden 4re Uger efter denne Doms lovlige Forkyndelse under vedbørlig Execution efter Loven. J Følge af Forestaaende, betaler de Tabende strax paa lige Maade 2 Rdlr. 4 Mrk. til Domhuuset efter Placat af 29 Jan. 1782. Gierulf. Lautrup. Føns.
Viborger Samler, 1789-05-04
Bekiendtgiørelse. J allerunderdanigst Følge af Hans Kongelige Majestæts allernaadigst Bevilling, saaledes lydende: Optimus 4 Rdlr. Vi Christian den Syvende, af Guds Naade Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug udi Slesvig, Holsten, Stormarn, Dytmersken og Oldenborg, giøre alle vitterligt: at Vi efter Borgemester Niels Rohde og Raadmand samt Bye og Herredsfoged Niels Hviid af Vor Kiøbstæd Aarhuus, udi Et 143, 3. Vort Land Nørre Jylland, deres som Skifteforvaltere efter afgangne Podemester Niels Sørensen Lund sammesteds, herom allerunderdanigst gjorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at De i de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser, de Aalborgske Jydske Efterretninger, den Viborger Samler, samt den Altonaiske Mercur, 3de Gange efter hinanden, maae med Aar og Dags Varsel indkalde saavel Arvinger som Creditorer efter fornævnte afgangne Niels Sørensen Lund inden foreskrevne Tids Forløb at indfinde sig, de første for at beviisliggiøre deres Arverettighed, og de sidste sub poena præclusi & perpetui silentii, at anmelde og beviisliggjøre deres havende Krav; Og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vores allernaadigste Bevilling læses for vedkommende Værneting, samt den Oberret, hvorunder samme henhører, hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare; Givet paa Vert Slot Christiansborg udi Vores Kongelige Residentze Stad, Kiøbenhavn den 17de April 1789. Under Vort Signet. (L. S.) Efter Hans Kongelige Mai stæts allernaadigste Befaling C. v. Brandt. P. Aagaard. Schow. Colbiørnsen. Borgmester Rohde og Raadmand Hviid af Aarhuus Bevilling at maae i Aviserne indkalde afgange Niels Sørensen Lunds Arvinger og Creditorer. Bliver saavel Arvinger som Creditorer efter bemeldte afdøde Podemester Niels Sørensen Lund herved med Aar og Dags Varsel indkaldede, de første for deres Arveret og de sidste deres Fordringer for os at anmelde og beviisliggiøre. Aarhuus den 21de April 1789. N. Rohde. N. Hviid.
Viborger Samler, 1789-05-04
Næstafvigte 26 Martii døde min kiere Mand Birkedommer Vi Christopher Friis her i Randers, og i Følge et imellem os oprettet Testamente, som af Hans Majestæt allernaadigst er confirmeret under 3die December 1779, er den Lengstlevende bevilget at hensidde i uskift Boe. Omendskiønt jeg end ikke formoder, at nogen videre end hvad mig er bekiendt, har noget at fordre efter bemeldte min salig Mand; saa bliver og Dødsfaldet herved 3de Gange i Aalborg og Viborg Samler bekiendtgiort, om nogen imod vente til mig i den Henseende skulle have nogen Fordring, da de i saa Fald behagelig ville henvende sig til min Laugværge Ditlef Friis i Randers inden næstkommende Snapstings Termins Udløb. Randers den 24 April 1789. Maria Sl. Friises. Som Laugværge, Ditlev Friis.
Viborger Samler, 1789-05-04
Det bekiendtgiøres herved, at i AvertissemenNB. tet om Wiufgaards Bortsælgelse i Coldinghuus Amt, er indløbet den Skrivefeil, at Auctionsdagene ere anførte, den første en Fredag, samt anden og tredie Auction en Løverdag, i Steden at alle 3 Auctioner skal holdes om Mandagene, nemlig 8 Dage imellom hver, og saaledes ere Auctionsdagene rettelig disse Mandagen den 27de April første, Mandagen den 4de Maji anden; og Mandagen den 11te Maji tredie Auction. Fridericia den 18 April 1789 H. Buhl, Herredsfoged.
Viborger Samler, 1789-05-04
Den 27 Maji næstkommende bliver Wiuf Sogns Konge Korn-Tiende i Coldinghuus Amt, stillet til offentlig Auction i Wiuf Kroe samme Dags Formiddag Kl. 10 Slet, baade til Bortsalg og Forpagtning, da det dependerer af Udfaldet hvilken af Deelene der kan blive approberet, som Eieren lader bekiendtgiøre til Liebhaberens behagelig Underretning. agevorbne National-Recrut Thyge Hansen Lunøe, 20 Aar gammel 63 1/2 Tomme høi, sortladen af Ansigt, sort Haar, smal af Vext, som sidstleden 24 April er afleveret fra Halds Amt til det Viborgske Regiment efterat han samme Dag havde svoret til Fahnen, strax derefter om Eftermiddagen deserterede; saa er min tienstligste Begiering til alle og enhver som bemeldte Deserteur Thyge Hansen Lunøe maatte forekomme, hannem til Regimentet at lade indbringe imod 6 Rdlrs. Erlæggelse, da derimod den eller de, som hannem huser, maa vente sig at blive anseet efter de Kongel. Forordninger. Viborg den 29de April 1789. Blücher.
Viborger Samler, 1789-05-04
Behøver nogen Logis i forestaaende Viborg Snapsting, da kan samme faaes hos mig tilligemed Stalderum &c. Christian Giørup.
Viborger Samler, 1789-05-04
Nyelig hiemkomne friske og gode Citroner ere at faae tilkjøbs vi hos Franz Deusiger & Bræmer i Viborg. Til No. 18 af den Viborger Samler 1789.