Berlingske Tidende, 1805-04-29
Forerindring. ger. 1. Under Navn af Dannemark indbefatter Selskabet i denne Liste allene Siellands, Fyens og Lollands Stifte samt Nørre-Jylland. 2. For al praktisk Flid, hvorfor Premie eller Belønning, læskes, maae den Æskende, uden Undtagelse af Person eller Stand, besørge vedbørlige Attester til Selskabet indsendte. 3. Attester, som forlanges Selskabet tilsendte, maa være af tre Personer underskrevne, af hvilke een i det mind 1ste maae være geistlig eller verdslig Embedsmand, eller Selskabets Medlem, som selv maae have seet den eller de Ting, hvorfor Premie æskes. Som en væsentlig Omstændighed ved Attesterne maae det paasees, at de paa det høieste godtgiøre, hvorvidt alle de i Premie=Materien anførte Bestemmelser og Vilkaar ere opfyldte, om de i Premie=Æskningen skal gielde for Selskabet. 4. De Attesterendes Navne, paa hvis Vidnesbyrd og Troverdighed Premier og Belønninger blive tilkiendte og uddeelte, blive offentlig bekiendtgjorte i Fortegnelsen over disse. 5. Jfald nogen kan meddele Selskabet paalidelig og bebiislig Underretning om nogen Feil eller Urigtighed i de indsendte Attester, da skal ei allene hans Navn vorde fortiet, men det vil endog ansee saadan hans Oprigtighed for en vig lig Tieneste, og erkiende sig ham derfor forbunden, naar han melder det skrivtlig til Selskabet. 6. I Premie=Æskningerne maae det ved den Æskendes Opholdsted nøiagtigen meldes, i hvad Amt, Herred eller Fogderie og Sogn den Æskende boer eller opholder sig; ligeledes maae og sammes fulde Navn og Stand anføres, og haar de Æskende ere af Bondestanden, maae det bestemmes, om de ere Gaard= eller Huusmænd, og i første Tilfælde om de ere Selveiere eller Fæstebønder, om de giøre Hoverie eller ikke, og hvor meget Hartkorn eller Skyld deres Gaarde staae for. Ved Forbedringer, som ere gjorte i Landvæsenet, maae det Aar, hvori slige Forbedringer ere gjorte, ogsaa udtrykkeligen nævnes. J. Ligeledes vilde alle de, som første Gang skrive til Selskabet, enten for sig selv eller for andre, eller give andre de nes Attester og Vidnesbyrd, behage at anføre deres fulde Navn, Stand og Opholdsted, for saaledes des visse at kiendes. 8. Naar nogen vil æske stre end een eller adskillige af de for praktiske Materier udsatte Premier, maae han indsende skning for hver Materie især, da de, som æske under et for flere af bemeldte Materier eller anden Flid, ellers paa eengang vil komme i Betragtning med dem, som i Følge Lovens 6 Kap. 3 s. udmærket sig ved Flid og Vindskibelighed i saadanne nyttige Ting, hvilke ikke under de for dette Aar udsatte Premier ere indbegrebne, men dog findes værdige til Selskabets Agtelse. 9. Naar nogen for Selskabet anmelder sin Flid i Ryd ning, da maae han ved Attester tilstrækkeligen bevise, at han ingen god og nyttig Skov har bortryddet, efterdi Selskabet ingenlunde kan belønne saadanne Skoves Ødelæggelse, men opmuntrer til deres Opelskning og Vedligeholdelse. Og da man ved denne, som ved flere Leiligheder, i Norge, beregner Jorder efter de der saa kaldte Naal og Mælinger, som ere meget ulige i Længde og Brede efter antagne Stænger, eller Beregning i Alen, i Følge Brugen paa forskiellige Steder; saa anmodes Vedkommende ved hver Æsk ning hver Gang nøie at beskrive hvad ved Maal og Mæling paa det Sted, hvorfra Æskning indsendes, forstaaes. 10. Jfald nogen, som eengang er bleven belønnet for Vandgrøfter, Steengierder m.m., siden vil æske Premie for nye Grøfter, Gierder eller deslige, da maae Attesterne om det nye Arbeide tillige paalideligen bevidne, at det gamle eller forhen belønnede er forsvarligen vedligeholdt og i god Stand. 11. Paa det Selskabets Handlinger ikke, under Sagernes tilvoxende Mængde, skal lide Ophold eller nogen skal delig Standsning; saa ville alle indkomne og til ethvert Nummer i Listen hørende Æskninger herefter blive bedømte strax efter den i Listen fastsatte Premie=Forfaldstid; hvorfor alle de, som vil æske Premie enten for Priisskrivter, eller for praktiske Materier, maae dermed indkomme til Selskabet inden bemeldte overalt i Listen bestemte Tid, da de ellers tabe deres Ret til Premie, og maae tilskrive dem selv Skaden, naar de forbigaaes; dog skal det være disse sildig Æskende forundt, næste Aar at blive bedømte som for anden overordentlig Flid, om de i den Henseende maatte kunne eragtes værdige til Belønning. 12. De, hvis Premie=Æskninger i Følge Selskabets Bekiendtgiørelse derom maatte være eet eller flere Aar fortidlig indkomne og derfor bleve henlagde, vilde melde sig igien til den i Listen fastsatte rette Forfaldstid, paa det Selskabet kan vide, at de endnu ere i Live, og hvor de opholde 13. Alle Anmeldelser og Besvaringer, m.v., leveres til Selskabets Sekretair, som derfor, om forlanges, giver sit Beviis, og naar Prøver af Humle Hør eller deslige sendes med de agende Poster, da maae samme ligetil Kiøbenhavn frankeres eller sendes postfri. 14. Premie Æskninger, Attester, Forslag, med videre, som sendes til Selskabet, behøver man ikke at skrive paa stemplet Papir. 15. Jngen kan af flere Premier, udsatte for een og samt me Ting, vinde meer end en Premie for den Gang. Den, som vinder den høieste for en Ting udsatte Premie, kan alt saa ei æske nogen af de mindre for samme Ting udsatte. De tilkiendte og offentligen bekiendtgjorte Premier maae være affordrede inden Forløb af 2 Aar, at regne fra Premie=Mødets Datum, ellers hiemfalde de til Selskabets Kasse. 16. Skiønt Priismater er, som i forrige Aars Lister vare udsatte, findes igien i denne med den her tilføiede Forandring af Tid og Bestemmelse, æskes de dog tillige ligefuldt, naar de for flere Aar ere udsatte, til den Tid og efter de Vilkaar, som i forrige Lister ere bestemte. 17. Modeller, som af Selskabet belønnes, bliver det berettiget til imod en billig Betaling at beholde, eller uden Betaling at lade tage Tegning af. 18. Tegninger, som belønnes, beholder Selskabet uden Betaling. 19. Af andre Arbeider leveres Prøverne Eieren tilbage, om han det forlanger, uden saaer, at Selskabet ved Premiens Udsættelse har forbeholdt sig Prøver; dog maae Prøverne være afhentede inden et Aars Forløb, i andet Fald bliver Selskabet ikke ansvarlig til samme. 20. De skrivtlige Afhandlinger, som vinde den bedste Priis, bliver derved Selskabets Eiendom, og trykkes blant dets Skrivter, maae er heller af Forfatteren oplægges. De Afhandlinger derimod, som vinde de andre Priser, maae Autor selvlade trykke, hvis Selskabet ikke inden to Aar efter Tildømmelsens Datum indrykker dem i sine Skrivter, eller paa andre Maader bekiendtgiør dem. Vil Selskabet allen deraf lade trykke Udtog, da beholder Autor ogsaa Frihed at lade hele Skrivtet trykke. 21. Paa enhver Afhandling, som indleveres, skal vær tegnet en Devise, og dermed følger en forseglet Seddel med samme Devise uden paa, men inden i med Forfatteren Navn og Opholdsted. Jngen saadan Seddel aabnes, med mindre Afhandlingens Forfatter vinder en Premie. De andre Sedler kunne tilligemed Afhandlingerne af Vedkommende udi en ved Aviserne bekiendtgjort Tid fordres tilbage. 22. En Devise bør af samme Forfatter ikke bruges mere endeen Gang, og maae de Afhandlinger eller theor tiske Materier, som til Selskabet indsendes for at æske Premier, være skrevne med en Haand, som ikke tilforn er bekiendt i Selskabet, og, naar flere Afhandlinger til samme Tid fra een Person indsendes, da med forskiellige Hænder. Jkke heller maae nogen Forfatter i sin Afhandling nævne sit Embede, sin Boepæl, Stand eller nogen anden særskilt Omstændighed, hvorved han fra andre adskilles og kiendes. Handles derimod, da udelukker han sig derve selv fra til de udsatte Premier. 23. Priisskrivterne maae være læseligen skrevne, og indsendes sammenheftede, ikke i løse Ark. J samme ønskes vel helst det danske Sprog, mende, som ere forfattede i de andre meest bekiendte europæiske Sprog, modtages dog ogsaa 24. Da der i Norge ere oprettede adskillige bekonomiske Selskaber; saa finder dette Selskab fornødent at fordre, at de norske Premiesøgende skulde være forpligtede til, paa det res Æskninger skrivtlig at tilkiendegive, om de hos noget norskt Selskab have forlangt eller agte at forlange nogen Belønning for samme Ting eller Handling. Og ifald de forsømme udtrykkeligen at melde dette, tager Selskabet ikke deres Æskninger i Betragtning. 25. Skulde nogen, hvilket især ønskes af de Herrer forresponderende Medlemmer, behage at indlevere en eller anden ei alt for vidtløftig Afhandling til Selskabet, dets Hensigter angaaende, vil slige blive bedømte og efter Omstændighederne til Trykken befordrede. 26. Alle Premier og Materier, som ere udsatte i denne Liste, bedømmer Selskabet som sine egne og efter enhvert Fortieneste; dog har Silskabet nu tillige maattet giøre sig det til Lov, i Følge Mængden af de indkommende Æskninger og Selskabets allerede bevirkede Forbedringer, nemlig: At naar tvende eller flere æske gremie for somne praktiske Priismaterie med lige Mængder saa vil Selskadet have besynderlig hensigt til Egnene hvo i Ved kommen aboe og foretrække den, som hver ren Egn, hvilken meest trænger til Opmuntring i det, hvorfor Pirmien ælken. 27. Naar nogen om et eller andet i hvad Flid, Kunst eller Materie det endog er, hvorfor Selskabet har tilkiendt eller og uddeelt Premie eller Belønning, ønsker at vide nærmere Underretning om samme, da, naar han henvender sig middelbar til Selskabet, vil det med megen Fornøielse give Oplysning derom; men agter ikke derfor, meget mindre i nogen anden Henseende, at indlade sig i nogen offentlig Brevvexling. 28. Vil noget Medlem eller anden ædelmodig Borger, fremdeles udsætte en eller flere Premier i Penge eller Selskabets Medailler, som Selskabet herefter allene tillader private Premier udsatte i; saa tillades det gierne, naar Selskabet derom betids underrettes, Nytten deraf indsees, og Bedømmelsen overlades det; dog haver det gjort det til en Regel for Fremtiden, at vedkommende Patrioters Navne, til Exempel for andre, altid i Listen blive trykte, med mindre det anderledes forlanges paa saadanne Grunde, som Selskabet ikke kan nægte sit bifald. 29. Foruden de sædvanlige Premier i Medailler eller Penge, agter Selskabet og at uddele Sølv=Bægere, som Belønninger eller Agtelses-Tegn, hvilket i Listen over de vundne Premier vil blive anmærket. 30. Selskabets Love underrette for Resten om hvad videre ved Premierne maatte være at mærke. 31. J øvrigt anmoder Selskabet alle geistlige og verdslige Embedsmænd, at de ved forefaldende Leilighed, og hvor de troe det bedste kunde behøves, vilde betage Almuen de urigtige Begreber, som den hist og her, især paa Landet, kunde have om Selskabets Hensigter, og at overbevise den om, at samme sigter ene og allene til, at Almuen vilde, med større Flid, end hidtil skeet er, arbeide paa sin egen Velstands Befordring.