JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1831-04-16
Løverdagen den 30te April førstkommende, Kl. 10 Formiddag, bliver i Støvring Bye, paa Gaardmand Søren Søndergaards Boepæl, ved Auction bortsolgt: noget Guld og Sølv, et Skatol, en Dragkiste, Borde, Stole, Sængeklæder, Dækketøi og Fruentimmer=Gangklæder m.v., tilhørende afg. Kieldermester Anders Nielsens og hans senere afdøde Enke Ane Jensdatter Wittrups fælleds Boe. Nibe, den 11te April 1831. Koefoed.
Aalborg Stiftstidende, 1831-04-16
Da de ved Auctionen, den 12te forrige Maaned, gjorte Bud, paa Grundafgiften af Kjøbstaden Frederikshavn, samt Stæderne Rimmen og Bopen, der tilhører afdøde Cancellieraad Kehlets Boe i Sæbye, ikke ere approberede, saa bliver ifølge Begjæring, af Hr. Overkrigs-Commissair og Byefoged Muller, denne Afgift, som aarlig indbringer 80 Rbd. Sølv, atter opraabt til Salg ved en Auction, der holdes paa Thing stædet i Frederikshavn, den 14de Mai førstkommende om Formiddagen Kl. 11, ved hvilken Leilighed tillige Restancerne af samme opbydes til Salg. - Conditionerne ere til Eftersyn paa mit Contoir, hvilket herved bekjendtgjøres. Frederikshavns Byefoged-Contoir, den 13de April 1831. Flindt
Aalborg Stiftstidende, 1831-04-16
Efter vedkommende Udlægshavers Begjæring, stilles det Vognmand Ole Berthelsen tilhørende, i denne Byes Skolegyde, under Brand Nr. 238 beliggende Sted, med tilliggende Grund og Hauge, 12 Tønder Bygsædeland paa denne Byes Mark, i den saakaldte Vibdahlsfald og 5 Tønder Sædeland i Vegendahlsfald, til 3de offentlige Auctioner, der afholdes Løverdagen den 7de og 21de Mai samt 4de Juni førstkommende, hver Dags Formiddag Kl. 10, i selve Stedet, hvorved disse Eiendomme agtes absolut bortsolgte. Samme Dag 3die Auction afholdes, bortsælges tillige endeel udlagt Løsøre. Lysthavende indbydes, og bemærkes derhos: at denne Bekjendtgjørelse skeer tillige til Panthaveres og andre Vedkommendes Efterretning, overeensstemmende med Placaten af 22de April 1817. Thisted, den 5te April 1831. Lützhøft.
Aalborg Stiftstidende, 1831-04-16
Rettelse. De i forrige Avis anførte 17 Confirmanter, fra Søndertranders vare derfra og fra Nørretranders.
Aalborg Stiftstidende, 1831-04-18
Polen. Da Russerne vare slagne den 31te Marts og havde faaet den tilbørlige Tilgift den 1ste April, fik de ved Stojadli, i Nærheden af Kaluzin, en betydelig Forstærkning og forsøgte paa at sætte sig til Modværge mod Polakkerne, hvilket dog kuns havde til følge, at nogle Russiske Regimenter bleve deels smaahugne, deels ogsaa tagne til Fanger. Af disse sidste tage Mange, nemlig Litthauer og Russisk-Polakker, Tjeneste i den Polske Hær. En General Skarzinski udmærkede sig saare, for saa vidt som det er muligt at Nøgen kan siges at udmærke sig, hvor Alle uden Undtagelse kæmpe saaledes som Polakkerne i denne Krig. Han var i Begreb med at have taget Russernes General Rosen fangen, men havde det Uheld at miste sin Hest, som blev skudt under ham, hvilket gav Rosen Kans til at undride. At Polakkerne efter slige Seiervindinger og drabelige Storværk hvommode sig svarligen og moxen ere istand til at ville gaae paa høire Haand af sig selv, det er ganske naturligt, og det er vanskeligt at gjøre sig en rigtig Forestilling om den mageløse Begejstring, som hersker i Polakkernes Hær, der dog endnu vil kunne stige høiere, naar den igjen engang rigtigt kommer i Kast med Diebitsch selv, der nu paa sin Flugt har havt den Ubehagelighed at see sin hele Bagtrop ødelagt af Polakkernes Avantgarde. Af de slagne og flygtede Russer flakke mange omkring i Skovene, adspredte og hielpeløse, og vorde et let Bytte for Hungers og Afkræftelses-Død.
Aalborg Stiftstidende, 1831-04-18
J Anledning af Polakkernes Overfald paa Russerne den 31te Marts og fortsatte Slag den 1ste April kom det dem saare vel tilpas, at Russerne bildte sig ind paa den Tid at være aldeles sikkre, saasom det umuligen kunde falde dem ind at Skrynecki ved Overtrædelse af D. L. 63-1 vilde udsætte sig for at komme til at bøde tre Lod Sølv. Men man seer af alle Ting, at Christendommen just ikke trykker den Mand, og at han næppe gav sine Folk Stunder til paa Soldatermaneer at faae fremsagt et kort Begreb af Morgenbøn, langt mindre synge elleve Høimessepsalmer med behørig Tilgift, som dog ellers hører Dagen til Tyrkiet.
Aalborg Stiftstidende, 1831-04-18
Rustningerne, som siden sidste Fredsslutning ere afbrudt drevne med særdeles Eftertryk, formodedes at have meget betydelig politisk Formaal, og der vare Mange af den Tanke, at Tyrkerne, som nu kunne stille en meget agtbar Krigshær i Marken, maatte kunne agte at tage Hevn over Russerne for disses sidste Anfald paa det Tyrkiske Rige, og man ansaae det ikke urimeligt, at de Polske Anliggender skulle være et Middel til at gjenoplive Krigen imellem disse to fra Arilds Tid hinanden fiendtlige Nationer, saa meget mere, som man erindrer, at der var ved Polens første Deling i Aaret 1772 kuns en eneste Nation i Europa, der alvorligt tog sig af Polakkernes Sag og blottede Sværdet mod Russerne, og denne Nation var just den Tyrkiske, medens fire andre Hoffer, nemlig det Danske, Svenske, Engelske og Franske, lode det beroe ved Protester. Men det lader til, at Tyrkerne nu have faaet Andet at tænke paa, end at indlade sig i udlændisk Ledingsfærd, da oprørske Undersaatter hjemme vel kunne skaffe dem nok at bestille. Jblandt disse er Statholderen i Skutari i Albanien den vigtigste. Denne Oprører, Mustafa Paska, lod for nogen Tid siden, mod Slutningen af Februar, kalde alle i hans Stad boende Mænd af Stand og Anseelse for sig, for at erfare deres Mening i Anledning af den Beslutning, der var at tage betræffende de af Storvefiren begyndte Fiendtligheder. Den meget talrige Forsamling modtog han med en lang og yderst kraftig Tale, hvori han blandt Andet i det Væsentlige sagde, som følger: "Storvefiren vil, efter hvad man har berettet mig, at vi fuldkomment skulle underkastes, og ved Trusler og falske Løfter har han allerede bragt det dertil, at Stæderne Elbassan, Tisana, Cavaglia, Durazzo, Kroja og Ochrida ere komne i hans Vold. Jeg har nu kaldet Eder sammen i den Hensigt at lægge Eder Tingenes Tilstand for Øje og at forhøre, om J ville foretrække at bøje Eder under Portens Aag, som nu ved det nye Militær- og Beskatnings System er blevet meere trykkende, end det nogensinde tilforn haver været (Albaneserne vare Skattefrie og stillede kuns Soldater i Krigstid), eller om J ville forsvare Eders Friheder. Jeg er redebon til for samme at offte min sidste Blodsdraabe, og dersom J ere besiælede af en ligesaadan Beslutning, saa have vi Jntet at frygte af Storvefiren, hvis hele Magt bestaaer af omtrent en 16000 Mand. Min Svigerson staaer med 8000 Mand af Madganiernes Stamme slagfærdig ved Dibra. Bosnien, Herskabet Jakova, Pesreni og en Deel af Servien have givet mig Tilsagn om deres Bistand. Af mine Undersaatter, fordrer jeg af hvert Huus een Mand, og saa troer jeg at kunne indestaae for Udfaldet, og vil rykke i Felten den fjerde Dag efter Bajramsfesten." Denne Tale gjorde et mægtigt Jndtryk og blev af Forsamlingen oftere afbrudt ved skingrende Bifaldsyttringer. Ved dens Slutning udtrykte hele Forsamlingen sin Samstemning ved lydelig Jubel, og siden den Tid ruster sig hver vaabenfør Mand, saavel Unge som Gamle til Kampen. Jmidlertid har man erfaret, at de forannævnte Stæder kuns deelviis ere besatte af Storvisiren med et lidet Antal af hans Tropper, men at han selv endnu efter de nyeste Beretninger staaer med 10000 Mand ved Giorza.
Aalborg Stiftstidende, 1831-04-18
Fra Belgrad meldes under et senere Datum, at fornævnte Oprører har anlagt Janiskar-Uniformen og at Paskaerne (Amtmændene) i Skopia, Nissa, Vrana &c. have fulgt hans Exempel. Man erindrer, at det kuns er faa Aar siden at Storherren ophævede Janiskarernes Corps og lod nedhugge en Snes Tusinde Mand af dem for at bringe Resten til Orden og Lydighed.
Aalborg Stiftstidende, 1831-04-18
Nu ere der vel mange Tilhængere af gammel Uskik, som gjerne vil have Janiskarvæsnet paa ny indført, og Mustafa vil derfor ikke mangle Medfølgere, men det vil maaskee dog staae haardt nok at drive et Oprør igjennem imod den nuværende kraftfulde Regent, især da Russerne vel ikke have atter 150000 Mand at spilde i Tyrkiet ligesom i sidste Tyrkekrig.
Aalborg Stiftstidende, 1831-04-18
Servien er ogsaa en af de Provindser, som Porten, i denne Tid og vel i mange af de sidste Aar kuns har lidet Gavn af, da den sammesteds regerende Først Milosch, er næsten afhængig, og adlyder kuns Portens Befalinger leilighedsviis og for saa vidt som det stemmer overeens med hans egen Bekvemmelighed, ligesom han heller ikke tager det saa ganske nøie med at betale de paabudne Skatter og Afgifter. - Overalt er det daarlige Lensystem, der i Middelalderen viste sig saa yderste fordærveligt for hele Europa, endnu en af de vigtigste Aarsager til det Tyrkiske Riges Forfald.
Aalborg Stiftstidende, 1831-04-18
Blandinger. Et Stockholms Blad beretter, at der til Carlskrona er afgaaet Ordre at udruste hele Orlogsfloden og bringe den i seilfærdig Stand.
Aalborg Stiftstidende, 1831-04-18
Fra Jtalien meldes at Østerrigerne under GeneralGeppert den 29de Marts indrykkede i Ancona. Jtalienerne gjøre paa intet Sted Modstand. Det hedder, at Østerrigerne igjen ville forlade Pavelandet ligesaasnart som de faae bragt Rolighed tilbage og gjenoprettet Tingenes gamle Orden.
Aalborg Stiftstidende, 1831-04-18
Fra Rom skrives at det her bliver stedse meere traurig. Tiggeriet tager frygtelig overhaand; især sees mange Bønderkonen anraabe om Medlidenhed. Røveri paa Gaderne er ikke sjelden. Dertil kommer at en meget mild Vinter og usund Vaar frembringe mange Sygdomme hvoraf faa Huse ere forskaanede.
Aalborg Stiftstidende, 1831-04-18
Fra Vien skrives under 2den Dennes, at General Clopicki der er ankommen. Det hedder at han forsit Helbreds Skyld vil besøge Badene i Storhertug, dømmet Baden.
Aalborg Stiftstidende, 1831-04-18
Hertuginden af Parma, Hs. M. Keiserinde Marie Lovise, har frivilligen frasagt sig en Femtepart af sine Jndkomster eller saakaldte Civilliste. Piacenza, som forblev hende tro, da de øvrige Stæder og Provindser revolterede, har faaet nogen Lettelse i dette Aars Beskatning. - At der, som følge af Oprøret, nu arresteres adskillige Personer, som have baaret sig forkert ader efter Tingenes Orden, og saaledes er ogsaa Chefen for Hs. M. eget Livregiment, en Oberst Leonardi, sat i Fængsel og derefter stillet for en Krigsret af fem Officerer.
Aalborg Stiftstidende, 1831-04-18
Af de 13 Kantoner i Sveits, som have repræsentativ Forfatning, have allerede de 11 nu antaget en Total-Reform af samme. Hvad derved kan vindes, er vel ikke saa ganske let at skjønne, men at enhver Total-Reform maa medføre endeel Ulempe, lader sig vist ikke nægte. Dog er det vel ogsaa stundom uundgaaelig nødvendigt, at endeel gammel Slendrian og indlistede Misbruge maa afskaffes og en fornuftmæssigere Tingenes Orden indføres.
Aalborg Stiftstidende, 1831-04-18
Den nye Regent over Belgien Hr. Erasmus Sur let de Chokier, der under de seneste Begivenheder har spillet en saare glimrende Rolle, roses som en Mand af en meget fortrinlig Charakteer (altsaa næppe skikket til længe at holde sig paa sin høie Post). J sit Privatliv er han en Mand af megen Maadeholdenhed og Beskedenhed, ganske fremmed for al Ærgjerrighed. Ved den første Franske Revolution, for 40 Aars Tid siden, gav han Slip paa sin Barontitel; under Keiserriget blev han kaldet til de første Embeder og Hædersposter og tilsidst til Medlem af det lovgivende Corps. Ved Bourbonnernes Tilbagekomst forlod han Frankrig og blev 1816 udnævnt til Generalstaternes Deputerede, hvorved han paadrog sig den Hollandske Regerings Uvillie, hvilken stedse gjorde sig Umage for at fjerne ham fra National-Repræsentationen. Jmidlertid fik han 1828 Plads blandt Nationens Repræsentanter og forsvarede nu paa ny de Grundsætninger, som han under alle Livets Omvexlinger havde bevaret. Hans ædle Forhold som Præsident for Congressen, har forhen været omtalt. Hans Yndlingsyssler ere Agerdyrkning og Faareavl. Der drage mange Saarlæger fra Frankrig til Polen. Kongen af Englands Fættet og Svoger H. H. Vilhelm Frederik, Hertug af Gloucester (og Edinburgb), Feltmarskal, ligger for Døden, eller er i det Mindste saa syg, at der om hans Tilstand udfærdiges daglige Dulletiner.
Aalborg Stiftstidende, 1831-04-18
Hvorledes Tilstanden med Hensyn til den almene og personlige Usikkerhed for Tiden er i Belgien, vil kunne skjønnes af følgende Tildragelse: En Fabrikant ved Navn Voortman blev af Pøbelen anseet for at være det Oraniske Parti hengiven og blev derfor anholdt i sin Kabriolet lige udenfor Fabrikkens Port. Han re res ud af den og mishandledes saare ynkeligen med Hug og Slag, samt slæbtes derefter hen til Exerceerpladsen. Der kom nogle Sprøftekarle ham til Hjælp og reddede hans Liv, da Pøbelen ellers vilde have myrdet ham. En Oberst Coppens kom tilstede med noget Mandskab og adspredte den rasende Folkestimmel, hvorpaa han førte den Ulykkelige i Sikkerhed ind i hovedvagten, efterat han dog allerede havde faaet sex Knivstik. Garnisonen maatte træde under Gevær og Patroller gjennemdroge alle Byens Gader, ligesom og alle Torve og offentlige Pladser besattes med Tropper og Kanoner. Folket var imidlertid allerede brudt indi bemeldte Hr. Voortmans Huus og havde sammesteds anrettet store Ødelæggelser. Andre Huse, som truedes ned en ligedan Skjebne, sikkredes ved Militærvagt.
Aalborg Stiftstidende, 1831-04-18
- Ved lignende Uroligheder i Bryssel den 27de og 28de f. M. blev hos en sammesteds boende Hr. Mathien ødelagt Eiendom for 800000 Frankers Værdi, det er 300000 Rbd. Han er med sin Familie fløttet bort fra Byen og reist til Lille for der at nedsætte sig. - Overalt er det ganske overeensstemmende med Fornuft og Tingenes Orden at alle kloge og formuende Folk søge at sikkre sig bort fra det ulykkelige regerings løse Belgien.
Aalborg Stiftstidende, 1831-04-18
Den frygtelige Sygdom, Cholera Morbus, som ikke varer over 3 Dage, og ofte er dødelig i 24 Timer, helbredes næsten aldrig af sig selv, men kræver meget hurtig og virksom Hielp af Lægen. Den yttrer sig ved Hovedpine, Tørst, Mathed, flygtige Smerter, og Soven i Lemmerne, hvorpaa snart følge Qvalme, Brækning og Laxering, og ender med voldsom Krampe. Den Syges Aasyn udtrykker den høieste Grad af Angst, han klager over at det brænder ham i Maven, og forlanger uophørligt koldt at drikke. Brækningen vedbliveer, Laxeringen tiltager, Uroligheden og Angesten stiger i den Grad, at Patienten kaster sig omkring saa det neppe er muligt at finde et roligt Øieblik for at undersøge Pulsen, der er saa lille, at man neppe kan føle den. Legemets Yderdele blive kolde, Øinene falde ind, lukkes halvt, og det Hvide i Øiet bliver underløbet med Blod. Nu begynde Krampetrækningerne, som sædvanligen stige fra Tæerne opad, og alt Haab om Redning er tabt, naar Kulden naaer Hjertekulen, naar Tungen bliver iiskold, og en stærk kold Sveed udbryder over hele Legemet, hvis Hud paa fine Steder bliver gandske rynket. Sædvanligen aftager Krampen naar disse Symptomer tiltage, og baade den og Smerterne ophøre gandske førend Døden. Enkelte lide indtil sidste Øieblik, især naar Sygdommen holder udtil tredie Dag. Naar derimod Krampen er ophørt, naar der ved Brækningen og Laxeringen ikke længere udtømmes vandagtig Sliim, men vel nogen Galde, og naar Kulden paa Legemets Overflade ikke tiltager, saa er der Haab om Helbredelse.
Aalborg Stiftstidende, 1831-04-18
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1831-04-18
Blandinger. Hr. Pastor J. B. Dangaards nylig udkomne Danske Klosterhistorie er bleven meget fordeelagtigt recenserer i Literaturtidenden. "Dersom den Jydske Gjestlighed bliver saaledes ved, siger Recensenten (der nylig ogsaa har læst en gehaltfuld philosophisk Afhandling af en anden Landsbypræst i Ribe Stift, Pastor Christensen, i Resen) "vil man snart spørge i Kjøbenhavn: Qvid novi er Jutia, ligesom man fordum spurgte i Rom Qvid novi er Africa?" Hr. Daugaards Klosterhistorie, mener Recensenten, vil skaffe sin Forfatter en ligesaa fortjent og ligesaa varig Berømmelse, som noget lignende Værk af hvilkensomhelst ældre Riberklerk, f. Ex. Terpager, ja selv And. Sørensen Wedel. Publikum, som nu kan glæde sig ved Læsningen af dette, ei blot for Historieskrivere interessante Skrift, maa føle sig det Kgl. Danske Videnskabernes Selskab dobbelt forbundet, fordi det ei aleneste fremkaldte og kronede Samme; men endydermere, da den lærde Forfatter, af Mangel paa Forlægger, agtede blot at henlægge en Afskrift deraf paa et offentligt Bibliothek, til Benyttelse for Fremtids Historiegrandskere, bevilgede ham 300 Rbd. r. S. til dets Udgivelse. Skrivtet er trykt i Kbhvn. 1830, udgjør 487 Sider in Qvarto, og koster 5 Rbd. 3 Mk.
Aalborg Stiftstidende, 1831-04-18
Følgende Selvmordshistorie, som nylig har tildraget sig i det nordlige Sjælland, afgiver et nyt Beviis paa, hvor ringe Motiver der ofte fremkalde den Beslutning at tage sig selv af Dage, og viser tillige hvorledes Bondealmuens Fordomsfuldhed og vrange Begreb om Pligt mod Øvrigheden modarbeider Lovgivningens Bud om i deslige Tilfælde at yde øieblikkelig Hielp. - "Den 7de Dennes om Morgenen sendte en Huusmandskone af Møllevang paa Frederiksværks Gods sin Søn, 19 Aar gammel, og stor og stærk af sin Alder, til den nærmestliggende Kroe, for at kjøbe en PæglBrændeviin, hvormed hun vilde gjøre en Kone, der rendte Gran for hende, tilgode, og gar ham derhos Lov til, selv at drikke for 4 s. i Kroen. Denne Tilladelse benyttede han imidlertid ikke, og medtog fra Kroen kun den forlangte Pægl, men gav paa Veien en Huusmand, af hvem han fik noget Elletræ til at gjøre sig et Par Træklodse af, Lov at drikke af den fulde Flaske. Ved Sønnens Hjemkomst til Moderen, var Flasken kun halvfuld, og han havde ingen Penge tilbage paa den medgivne Mark. Han vidste ikke at rede for sig paa anden Maade, end ved at paaskyde, at Proppen var gaaet af Flasken og Brændevinet spildt Lommen; men da Moderen havde overbeviist sig om, at dette foregivende var usandfærdigt, og hun heller ikke kunde mærke til, at han selv havde drukket det, skieldte hun ham ud, fordi han havde ødt Marken, og truede ham med at sige det til Faderen, naar denne kom hjem; Sønnen viste sig vred herover, men svarede ikke et Ord. Hun lagde derpaa sit Garn paa en Trillebør og trillede det til Rennekonen. Da hun var kommen omtrent 300 Alen fra Huset, hvilede hun lidt, og saae da Sønnen staae udenfor Huset og see efter hende. Ved hendes Tilbagekomst kort efter, Kl. 10, om Formiddagen, var Huusdøren tillaaset indvendigfra; og igjennem Vinduet saae hun, at Sønnen hang under Loftsbjelken midt i Stuen. Hun krøb ind af Ladelugen og kom saaledes ind i Stuen; men, istedetfor at skjære Sønnen ned, løb hun hen til sin Naboe, og fik ham med sig hen at see hvad der var skeet; denne raadte hende, at hun skulde gaae til Øvrigheden, hvorpaa hun løb til Frederiksværk, og fik fat paa sin Mand, der gik til Stedets Politiemaster. Denne befalede ham strax at ile hjem, tage Sønnen ned, og lægge ham i en Seng, og begav sig selv med Stedets Læge derhen. Da over 2 Timer imidlertid vare gaaede, før den Hængte blev skaaret ned, var naturligviis Frelse umulig. Saavel den Dødes Moder som den af hende tilkaldte Naboe undskyldte sig med, at de troede, der var forbudt at røre den Døde, førend Øvrigheden havde seet ham." De ville nu begge blive underkastede Søgsmaal efter Forordningen 4de August 1819. En Dreng i Kbhvn. af den mosaiske Tro har i disse Dage saaret en anden Dreng saaledes med en Floret, at han er død deraf. Sunbye Kirke.
Aalborg Stiftstidende, 1831-04-18
Den 10de April confirmerede Høiærværdige Hr. Pastor Winding 12 Drenge og 19 Piger.
Aalborg Stiftstidende, 1831-04-18
Bekjendtgjørelser. De ærede Forældre som ønske deres Børn underviste til Confirmation hos en af os Undertegnede i denne Sommer, ville behageligen lade dem møde hos os Mandagen den 2den Mai, for dertil at antages. Aalborg, den 18de April 1831. Stochholm. Henneberg.
Aalborg Stiftstidende, 1831-04-18
Gode Sødmælks=Oste faaes hos Caspar Hassing.
Aalborg Stiftstidende, 1831-04-18
Et smukt pletteret Seletøi til 2de Heste er tilkjøbs hos Thaarup, boende paa Svane-Apotheket i Aalborg.
Aalborg Stiftstidende, 1831-04-18
Extra nye Engelske Rosen Jordbærplanter faaes for 2 Mk. 100 hos H. P. Beyer. ved Reberbansporten. At jeg i Dag begynder, og vil Gud, fortsætter en Visig reise i følgende Orden:
Aalborg Stiftstidende, 1831-04-18
Tirsdagen den 19de April, Volstrup og Hørbye Pastorat, Onsdagen og Torsdagen den 20de og 21de, Torslev og LenduFredagen og Løverdagen den 22de og 23de, Aasted og SkjerutSøndagen og Mandagen den 24de og 25de, Moesberg Hørmested;
Aalborg Stiftstidende, 1831-04-18
Tirsdagen og Onsdagen den 26de og 27de, Hjørring; Torsdagen og Fredagen den 28de og 29de, Uggilt og Tak Pastorat;
Aalborg Stiftstidende, 1831-04-18
undlader jeg ikke herved tienstligst at communicere Budolp Sogns ærede Menighed, da de, som imidlertid maatte har noget, Præsteembedet vedkommende, med mig at afgiøre, 6 hagelig ville henvende dem til Hr. Pastor Boesen, som min Fraværelse udfører det Fornødne. Aalborg, den 18de April 1831. Stochholm.
Aalborg Stiftstidende, 1831-04-18
For en eenlig Person, eller en Enke, er et Værelse, at eller uden Meubler, strax at faae til Leie i Skolegaden Nr. 33.
Aalborg Stiftstidende, 1831-04-18
Tørt lyst Pudersukker er igjen arriveret og sat ges til billigste Priis hos Aalborg, den 18de April 1831. Th. v. Spreckelsen.
Aalborg Stiftstidende, 1831-04-18
Extra godt Amerikansk Timothigræsfrøe, avlet paa Bøgste faaes hos Kjøbmand C. Valeur i Aalborg og hos Undertenede i pundeviis. Bøgsted, den 10de April 1831. Chr. Lychegaard.
Aalborg Stiftstidende, 1831-04-18
En syg Mandsperson ønsker sig Kost, Logis og Pleie m. helst hos simple og børneløse Folk; Sængeklæder og Sængesik haves selv. De Attraaende vilde snarest muligt aflægge paa Stiftsbogtrykkeriet en Billet mk. F. Niels Kjærsgaard i Aalborg anviser hvor 1 Stk. Kjælne=Furre-Stok er at faae til Kjøbs, 11 Alen langt, 21 a 3 Tommer i dorksnit, tjenlig til en Mølle-Axel. Ligeledes anvises strax Fløttedagen Qvarteer for 4 ugifte Soldater.
Aalborg Stiftstidende, 1831-04-18
Auctioner. Onsdagen den 27de Dennes, Formiddag Kl. 10, blive efter Eierindens Begjæring, afholdt offentlig Auction udi over Stedet No. 425 i lille Nyegade, med indeværende Kakelovne m.v. Hvilket herved bekjendtgjøres. Aalborg, den 15de April 1831. Schmidt.
Aalborg Stiftstidende, 1831-04-18
Jfølge Begjæring af vedkommende Udlægshaver, bliver, de her i Havnen beliggende Skonnertbrig, Ceres, af London, fo af Capt. Mark Crure, drægtig 99 Tons, maalt her til Commerce Læster, i fortrinlig og fuldkommen seilbar Stand stillet til 3de offentlige Auctioner, nemlig: 1ste Auction den 30te Dennes, Kl. 10 Formiddag. 2den - 14de Mai førstkommende, samme Tid. 3die - 28de samme Maaned, ligeledes Kl. Formiddag. De 2de første Auctioner afholdes her paa Byefoged-Cont ret, hvorimod den 3die Auction ved denne Byes Havn; hvo ket, i Medfør af Pl. 22de April 1817, herved bekjendtgjør Conditionerne ligge til Eftersyn hos Procurator Kørbye, Byen, der paa Forlangende foreviser Skibet. Frederikhavns Byefoged-Contoir,
Aalborg Stiftstidende, 1831-04-19
Polen. Egentlige Krigsefterretninger af stor Vigtighed haves ske denne Gang, men et nyt Slag imodesees som nærbrestaaende. Polakkerne have til dette Øjemed bragt en stor Deel Tropper over Vexelen til dens høire Side. Fadskillige Smaatræfninger, som næsten daglig fore Ulde, miste Russerne stedse mange Folk, som Polakserne deels ihjelslaae, deels gjenne ud i Floderne og deri, trukne dem. Opstanden i Litthauen bliver stedse meere omsiggribende og i Kurland var Oprørerne kuns tre Mile borte fra Liebau. Mange Russiske Embedsmænd og Krigsfolk vare flygtede ind over den Østprørsiske Grændse. General Uminski har allerede slaaet adskillige Afdelinger af den Russiske Garde. Man siger, i Polakkerne have frataget Feltmarskal Diebitsch hans eltkasse, hvilket dog vel trænger til yderligere Stadsæstelse. Prisen.
Aalborg Stiftstidende, 1831-04-19
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1831-04-19
Kjøbenhavn. Sidste Onsdag ankom Marqvien af Dalmatien, den Kall. Franske Krigsministers, Marskal Soults ældste Søn, hertil med Dampskibet Superb fra Lübeck, bestemt til London. Efterat have havt en Audients des Hs. M. Kongen er Marqvien igjen afreist herfra til Stockholm.