JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-12-10
Fra den 23de til den 27de har en meget stærk Taage forhindret al fiendtlig Angreb. Den Overrhinske Krigs Convent har besluttet: At Maynz skal forsynes med Brende fra de næstgrændsende Rigslande, og fra de øvrige med Levnetsmidler, paa det den ikke af Mangel paa Fornødenheder skal blive nødt til at overgive sig. De nye Værker som de Tydske Tropper anlægger paa Bly engen paa Rhinspidsen og paa Engen ved Bieberich, vancerer daglig. Den preusiske General Rüchel er særdeles aarvaagen paa denne Post. J Coblen; sidde baade Skrædere og Skoemagere i mange Huse tilsammen og maae arbeide for den Franske Armee. Ved Mann. heim gaaer det særdeledes uroelig til. Siden den 21de har Franskmændene anlagt et Batterie til Fyrmørsere, ligeover for Møllerengen, som og derfra vedvarende bliver beskudt, men uden at blive besvaret af Fransk mændene, der ei heller endnu har bragt noget Skyts ind i dette nye Værk. Jmidlertid synes de franske Arbeidere ved Mannheim daglig meere at forraade en offensiv Hensigt, hvorfore man og der bestandig sætter sig i bedre Forfatning. Den Hannoveranske Regiering har besluttet at besætte Grændserne mod det Münsterske og Osnabrückske med 15 Batailloner og 16 Escadroner.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-12-10
Alle galliziske Regimenter bliver nu anseelig forstærket, og uagtet dette Land fra Aar 1788 til October 179. har leveret 178,000 Recruter, saa tager dog dets Fol mængde aarlig til.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-12-10
Fra Nederrhin berettes at Erkehertug Carl er den 20de Novbr. ankommen til Hovedqvarteret i Merrem, og strax derpaa gik Rygtet at en Vaabenstilstand snart ville komme istand. Grev Clairfaits Hovedqvarteer er endnu i Liimburg ved Lahn, Alvinzus i Duisburg og General Wernecks i Emmerich. Til Düsseldorff en ankommen 100 Kanoner og 150 Munitionsvogne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-12-10
Den Frankfurter Tidende siger, at det nu atter er besluttet at hæve en Krigstyr, og at enhver Velsindet vil med Glæde give den, for at kunde faae en ærefuld Fred, der vist vil følge, siden Rusland overlader Keiseren til frie Disposition 50,000 Kosakker. Man haaber dog endnu bestandig, at det store Verk, Freden i Europa, skal i Sweitz blive istandbragt. Til preussisk Adjutant. Den sig der opholdende franske Ge Baden er ankommen en Keiserlig Kammerherre og en sandt Barthelem, har viist dem til Basel, hvor Adjutanten blev meget venskabelig imodtaget af den franske Agent Bacher. Nogle andre preussiske Of har og tilkiendegivet den Berner Regiering at 2 Conficerer have og der leiet adskillige Logis. Bartelem ventsdeputerede kom med det første til Huningen. Post mesteren i St. Louis, som er den næste Station ved Basel, skal treffe den Jndretning, at der daglig kan bage. Fra Sweiz haves og den Beretning, at de gaae en Courier derfra til Paris, og een komme til franske Armeer med første skal faae befaling at trække i Vinterqvarteer, samt, at den hele franske Armees almindelige Ønske, er Fred. Novbr. maatte den ved Capitulation overgive sig til Festningen Graves Skjebne er nu afgjort, den 24de med Over- og Undergevæhr, paa den Betingelse, at Franskmændene, Garnisonen blev tilstaaet frie Afmarsch, de ei meer maae tiene mod Frankrig. Den 26 Novbr. ankom til Deelft 16 Transportskibe med engelske Tropper. Ved Breda og Arnheim var til den 26de alt en nu stille. Til Zütphen og Duisborg var da ankomme Keiserlige Tropper. Siden Nymvegens Overgivelse, i det vist, at alle Fiendtligheder paa det hollandske Gebe har allene indskrænket sig til Blocaden for Grave i Skydningen paa Arbeiderne ved Fortet Andries. Fransk mændene giør ei heller Anstalter til nogen nye Bel ring. Natten til den 24de var paa alle Poster v. Rhinen neden for Emmerich stor Allarm, da man frygtede at Franskmændene vilde gaae over Rhinen v. den Spyschen Veer. De havde og denne Nat besku den byllandske Waard, men holdt sig i øvrigt roelig J Lobith ved Emmerich bliver Batterier opkastede, hvor til Staden Emmerich daglig maae give 30 Man Duisburg bliver sadt i Forsvarstand, den er sadt und Vand paa den ene Side og bliver befæstet paa den af den. Garnisonen der, bestaaer af Hesser, HanoveraneKeiserlige og Hollændere. Det Keiserlige MeelHavremagaziin er anlagt der.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-12-10
Den ganske Ødelæggelse af Warschaus Forstad Prabliver desværre bekræftet, den er ikke meer. Stad hvor den stod, bestaaer nu kun af en Hob Ruiner. Kogen af Polen har ladet Prinds Joseph Poniatowsky in kalde til Warschau. J Warschau er nu Regieringe indrettet paa den gamle Fod, og den hele Magt ov draget Kongen, som udøver den, med det igien indsat Permanente Raad. Det var 10,000 Mand af smukkeste Russiske Tropper som trak ind i Warschau for Prag. De har leiret sig imellem Stadens Forskand ninger, hvorfra daglig 2000 Mand trækkerlind i St. den, der altsaa ikke har nogen Jndqvarteering. De russiske General von Burgsmeddel er udnævnt til Conmandant. For Kongen er der bleven i WarschaKrongarden til Fods, Kronlivgarden til Hest, Ulanne og Stadsmilisen paa ongefær 1200 Mand. Ur lighederne vedvarer endnu bestandig i den paa hiin Si af Weixelen beliggende Deel af Sydpreussen. Bønd og Borgere lider meget, og paa flere Steder lader J. surgenterne sig levere, baade Pelser, Klæder, Støvle og Sadler.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-12-10
Frankrig. J Paris leverer de offentlige Bla igientagne Efterretninger om en hastig Fred. Et vore Blade melder blandt andet, følgende: Det er uden for al Tvivl, at det Tydske Rig fornemmeste Stænder, har beslutet at tilbyde Frankriden Fred, der er saa nødvendig baade for deres egen som deres Undersaatters Jnteresse. Fom Churfyrster har Regensburg høitidelig erklæret sig derfor. Churfyrste af Bøhmen har ikke mindre yttret sig dermed, i de han har ophævet alle Underhandlinger og Krigen m. den engelsk Minister, saa at næsten hele Europa, efter det har forsøgt sine forenede Kræfter imod den Fran Republik, er efter en lang Erfaring endelig bleven over tydet om Umueligheden i at omstøde vor Republican, Regieringform, og som det eneste Middel der kan giøre en Ende paa deres Ulykke, søger vor Alliance. Det er heller ikke at tvivle paa, at de neutrale Magter er bleven ansøgt om deres Meditation, med at tilbyde Franskmændene Fred. Efter al Sandsynlighed, er det troeligt, at det Brittiske Ministerium og snart seer sig nødsaget sig til at forlange Fred. Det modstaaer saa længe som mueligt dette Skridt, eftersom det forudseer, sat man i Anledning af den Hovedrolle det har spillet, for at sætte hele Europa i Flamme, vil fordre større Opofrelser af dem, end af den andre Nationer. Jblant andet sagde Tallien den 14de i Conventen, Ja vi vil have Fred, men en ærefuld og partiel Fred, for engang paa Themsens Bredde at kunne giengielde en Regiering, som bekriger os paa saa gruesom en Maade. Man seer heraf, at Hovederne for Regieringen ikke vil slutte en almindelig Fred, men agter at fortsætte Krigen med Engeland. J det ringeste mærker man at der nu i alle Havne virksommere arbeides paa Krigskibes Udrustning end hidtil. Man har og lagt mærke til, at Velfærd Udskuddet strax efter Fredsrygternes Ankomst, som Churfyrsten af Maynz har yttret i Regensburg, skal af Conventen have forlangt Tilladelse, sat sende 2 af dens Medlemmer bort med et hemmelige Andragende, og man troer at disse 2 er afgaaet til Baden i Sweitz til vor Gesant Barthelem.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-12-10
Den 9de November har Conventen decreteret, at Emigranterne for evig skal være forviiste fra det franske Sebeet, og Overtræderne straffes med Døden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-12-10
Tallien har offentlig i Conventen den 14 Novbr. er alene talt og Freden og erklæret at det herskende Partie vil have den, men man kan og paastaae, at denne Erklæring fuldkommen svarer til den almindelige Stemning. Hele Paris, ja det hele Frankrig, lyder daglig høiere og høiere af Fredsønsker, og den her ind. trufne Efterretning og Churfyrsten af Mayns's Ytstringer i Regensburg, har opfyldt alt med Glæde. For sat fornærme den Lov som endnu fra Robespierre at har sin Oprindelse, og der forbød offentlig at forlange Fred, raaber man nu i Skuespilhusene, istæden for Pair la) stille (la Pair) Fred. Efter det store Skridt, som Conventen den 12te Novbr. gjorde imod Jacobinerne, er daglig flere Talere opvaagnede i Conventen og har opfordret den, til at benytte sig af dens Seie hver dette Skrækkesystem, for ganske at tilintetgiør, det, thi det bestaaer endnu, da Robespierre saa go har organiseret det, at det kun venter paa et nyt Oberhoved for at rase paa nye. Cadroy foreslog et Deret, efter hvilket Folkeselskaberne vel stod under Regielingens Beskyttelse, men maatte ikke melere sig i Regieringens Forretninger, ikke heller raadslaae derover, og være udsluttede fra alle Administrationsacter, samt i deres Jndretninger og Papierer skal være underkaseet den constituerte Antoritets Opsigt. De maae ikke heller bære noget besynderligt Navn, saasom: Jacobiner, Cordeeliere og Feullans, og at Jacobinernes hidtilværende Bygning skulle indrettes til et Vaabenværksted. Dette Forslag blev beordret til Trykken, og henviist til Udskuddenes Undersøgelse. Uagtet Mangelen paa Tælle og Olie, havde dog mange Borgere deres Huse illuminerede i Anledning af Jacobinernes Fald den 12te Novbr. For at ophielpe Faareavlen i Frankrig, har Conventen decreteret, at ingen Slagter maae slagte noget Faar som er under fire Aar, og at af 40 Væderlam et skal blive uskaaren.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-12-10
Den 17de Novbr. blev i Conventen forelæst et Brev fra General Dugommier, efter hvilken en Devision af Østpyrenæer=Armeen, har erobret den spanske Stad, Castella, og der uddreven Spanierne af 7 dobbelte Forskandsninger. Da Jndvaanerne har værget sig, saa har de franske Tropper der holdt et grueligt Huus, og inden de har forladt Pladsen forstyrret alt og ombragt mange af Jndvaanerne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-12-10
Engeland. Efter en Couriers Ankomst den 23de Novbr. fra Hertugen af Yorck, forsamlede sig strax Cabinetsministerne og bleve samlede til om Morgenen Kl. 3, da Hertugen af Portland begav sig med Resultatet af Raadslutningen til Kongen. Strax derpaa udkom en Kongel. befaling, efter hvilket Parlamentet blev udsat til den 30te Novbr. Forundringen over denne uventede Opsættelse, var naturligviis meget stor, og gav Anledning til adskillige Rygter. Almindelig troer man, at Aarsagen til denne Opsættelse, er Underhandlinger til Fredens Tilveiebringelse. Den 19de er oprettet en Venskabs-, Handlings- og Skibsfarts tractat imellem Hs. Majestæt og de forenede Stater, af Nordamerica ved Staatssecretair Greenville og den americanske Gesandt Jay.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-12-10
Bekiendtgiørelser. Efter Forlangende bliver Gaarden Hønholt i Winderslev Sogn, Lysgaard Herred, Wiborg Amt, Onsdagen den 14de Januarii 1795 Kl. 11 Formiddag stillet til Auction, og om antagelig Bud skeer, bortsolgt. Gaarden, udskiftet af Fælledsskab, har 4 Tdr. 7 Skpr. 2 Fkr. Hartkorn, god Mark, Skov og Eng. Auctionen holdes i Hønholt, hvor samme Dag en Deel Jndboe (deriblant meget gode Sengeklæder) og nogle Heste, Køer samt Gaardsredskaber bortsælges. Vilkaarene erfares ved Auctionen og forinden hos Over= og Underrets=Sagfører Hr. Linnet, i Klausholm ved Palstrup. Wiborg d. 8de Decbr. 1794. Tolstrup.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-12-10
Auctionsforvalter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-12-10
Licitations-Forretning over 6 a 7 Fag nye Bygning til et Skolehuus i Grenaae, bliver paa Raadhuuset sammesteds, holden den 15 Januarii Kl. 10 slet Formiddag, næstkommende Aar 1795. Hvem der finder lys til at paatage sig at opføre denne Bygning af Ege-Under= og Fyhr Overtømmer, muurede Vægge og Tegltag i næste Sommer, ville indfinde sig bemelte Tid og Sted, hvor Conditionerne forevises, og imidlertid kan faaes Efterretning om, hos Kammerraad og Byefoged Behr i bemelte Grenaae. Hvor 12 a 1600 Rdlr. er at faae til Laans til førstkommende Wiborg Snaptings Termin, imod ganghar Rente og antagelig Forsikring, derom gives Anviisning fra Adresse=Contoireti Aarhuus, naar Vedkommende betids melder sig derom. 5000 Rdlr. forlanges til Laans mod 1ste Prioritet i Jordegods til Wiborg Snapsting 1795. Adresse=Contoiret. Aarhuus giver nærmere Anviisning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-12-10
En sort Stud med stor Stierne i Panden og 2 hvide Bagfødder, er for en 3 Ugers Tid siden bortkommen fra Anders Jensen i Tebbestrup paa Clausholms Gods, hvor som kan give Oplysning om samme og tilmelder Eieren det, loves en god Doucrur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-12-10
For at bekiendtgiøre om nogle af de HerD. A. rer Kirke-Eiere have beskadigede Kirke Klokker, til nye Omstøbning, ombedes de vilde behage ligen henvende dem til mig, da de kan vente forsvarlig Arbeide og billig Betaling. Randers den 6de December D. Reimer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-12-10
Klokkestøber.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-12-10
Den 3de December er bortkommen herfra Byen en sort og hvid Koe, det ene Øre er klipper, Ryggen er hvid og heel hvid under Halsen, og paa det ene Laar er ligesom et hvid 8te Tal, Hornene er savet lidet af paa Enderne, den er kortheenet og brændt med Byens Brænde, hvem som kan give Oplysning derom vilde imod en Douceur melde det til Hr. Enroullerings=Capitain Schulz, De som udi 5te Classe af det 41de Kongelige Kiøbenhavnske Classe Lotterie, under min Collection her i Randers haver punden nogen Gevinst, og ei allerede har erholdet samme udbetalt, vilde behage med første at lade disse affordre imod original Gevinst=Lodderne. Saa er og daglig hos mig at bekomme, nye Kiøbe=Lodder til 1ste Classe af det 42de Kongl. Lotterie. Samt udleveres Fire=Lodder til samme Classe ifølge Planen. Randers Post Contoir den 28de Novbr. 1794. A. H. Stabell. Hertil Aarhuus er ankommen en vel erfaren Optikus, han opholder sig her til den 18de hujus, hvilken ei allene handler med adskillige Conservations=Briller eller Glarøine, saavel for unge som gamle Folk; men ogsaa for dem, som have et kort Syn, hvilke have den Virkning, at man, uden at bukke sig kan skrive, og i en Frastand af 200 Skridt eller Alen kan nøie see og adskille alt hvad dem forekommer. Ogsaa kan han strax see enhver paa Øinene, hvilke Briller dem ere passelige og nyttige, for strax at indrette dem efter enhvers Omstændigheder, at de dermed kan være tient: Videre handler han med store og smaae Perspektiver og Mikroskoper, og udbeder sig i Trængendes Besøg og Tiltale. Han logerer hos Muumester Colwitz paa Westergade.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-12-10
En ung ugift Skytte søger Tieneste til førstkommende 1ste Mai, han kan fremlægge de paalideligste Vidne, byrd som hans Duelighed, Troeskab med videre: AdresseContoiret giver nermere Efterretning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-12-10
Et ungt Menneske af god Opdragelse, som har læ at skrive og hvis Familie selv kunde holde ham med Ko- og Klæder, kan blive antaget ved en Skriverstue i Aarhuus, hvor han ikke allene kunde erholde god Øvelse juridiske Forretninger, men endog Veiledning til de theforetiske Kundskaber der udfordres til juridisk Exammen Adresse=Contoiret giver Anviisning. Et par hvide Ridebuxer med Beenknapper i, er i disse Dage sin Eier frastiaalen, hvem som om disse kan give nogen Oplysning og vil melde det paa Adresse=Contoiret kan derfore vente en billig Douceur, og om forlange Navnet fortiet, da det ei er saa meget og Beenklæderne at giøre, som om at faae Tyven opdaget.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-12-10
Tvende Lotteri=Sedler af det 41de Kongelige Kiøbenhavnske Classe=Lotterie, udi Madame Gierns Collectioi Aarhuus, nemlig Nr. 28965 og No. 28966 som vare fornyede til alle 5 Classer, og i 5te Classe udkomme hver med 15 Rdlrs. Gevinst, er Eieren frakommet, hvilket herved Bekiendtgiøres, for om nogen Uberettige skulde have dem i Hænde og vilde benytte sig deraf, de disse Sedler intet gielder uden for deres rette Eiere. Aarhuus den 1ste December 1794.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-12-10
Hvor gode Kalkonske Kyllinger er at faae tilkjøbs, give Adresse=Contoiret Underretning om.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-12-10
Hs. Høiærværdighed Biskop Jansons Prædiken, holden i Aarhuus Domkirke paa den anordnede Andagts= og Bededag i Anledning af den ulykkelige Jldebrand, hvorved det Kongl. Residents=Slot Christiansborg blev ødelagt den 26 Febr. 1794. stor 2 et halv Ark 8vo, indheftet, og Digte af Anton Frantz Just til Strandet, 15 og et halv Ark stor foruden Tittelkobber paa Trykpapiir. . . . 3 Mk. Paa Skrivpapiir. . 4 Mk. Hemmelige Efterretninger og Satans Hof med en Jndledning af Anton Frantz Just, stor 6 og et halv Art. = = = 20 s. N. B. Paa en komisk Roman, af samme Forfatter, under Navn af Holger Laxmand, der bliver omtrent 10 Ark stor, og koster 3 s. pr. Ark, subskriberes her paa Adresse=Contoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-12-10
Hoved=Mandtals Lister a Bog 1 Mk. 8 Sk. Af= og Tilgangs dito a Bog = 1 Mk. 3 Sk. Følge=Sedler til Brug for Lægsmænd a Bog 2 Mk. -
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-12-13
Indenlandsk Kiøbenhavn. Den 2den Decbr. Reiste Hans Kongelige Høihed Arveprindsen fra Lystslottet Sorgenfrie, og med begge Prindser og Prindsesserne begav sig til Frederichsberg. Efter Forlydende vil Hendes KongligeHøihed Kronprindsessen træde dem i Moders Sted.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-12-13
Den 2den Decbr. blev fra det runde Taarn ud til Fridekichsberg corresponderet med en Telegraph, hvis Figuester skal have betegnet de Ord: Denne Thelegraph viser Hans Majestæt at den er til Nytte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-12-13
Aarhuus. Onsdagen den 10 December var Præstevielse i Aar, huus Domkirke, hvor Candid. Theol. Hr. Christian Nielsen Krarup blev ordineret som Residerende Capel sin til Skanderborg, Schandrup og Stilling Meenigheder. Hans Høiærværdighed Hr. Biskoppens Text til Ordinationen var af Joh. 13. v. 20. Sandelig, sandelig siger jeg Eder, hvor som annammer dersom jeg sender nogen, han annammer mig; men hvo som mig an hammer, han annammer den som haver endt mig. Talens Jndhold var, Lærernes bil sige Ønske at annammes i Christi Meenighed; Det er: at Jesu Christi Lære ved deres Fore bag erholder Biefald og Lydighed til Meenighedens ende Gavn og Beste, hvor det da ikke vil feile paa ligtelse og Kierlighed, som de kan vente for dem selv. dette Ønske er vel grundet paa Christi Forsikring: at hans Læres Guddommelighed og Værd, hvoraf kan ventes Virkning paa Tilhørernes Forstand og hierte. Men at dette Ønske kan ventes opfyldt, dertil udfordres af Lærerne: 1. Agtpaagivenhed paa Lærdommen selv, at bevare den reen og uforfalsket i alle dens Underviisninger og Formaninger, hvilket er altid, ogsaa i vore Tider en nødvendig Pligt. 2. En retskaffen Sindsforfatning, især Kierlighed indbyrdes og til alle, med Ydmyghed, Sagtmodighed ogsaa Taalmodighed under de Hindringer og Vanskeligheder, der kunde møde i deres Embede. Et saadant Sindelav anbefales tillige ved de anførte Jesu Ord, og den Anledning i hvilken de bleve talte til Apostlerne. Den ordinerede Præst, Hr. Krarup prædikede over1. Joh. 1 v. 5. Denne er den Forkyndelse, som vi have hørt af ham, at Gud er et Lys, og aldeles ingen Mørkhed er i ham.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-12-13
J Anledning af hvilken blev efter en kort Betragtning over det Omhyggelige i Johannes Foredrag forestillet, hvorledes det Begreeb som retsindige Christne, uden lærde Undersøgelser, maa forene med Apostlens Ord: Gud er Lys, og i ham er intet Mørke, var før Jesu og hans Udsendtes Underviisning hverken blant Jøder eller Hedninger erkiendt; derpaa kortelig viist Joh. Anvendelse af denne Sandhed, og hvorledes denne forenet med det trøstefulde i den strax paa følgende Forsikring om vore Synders Renselse ved hans Blod giver Jesu Religion sit ophøiede Fortrin. Slutningen var Anvendelse paa Dagens Vigtighed for den Ordinerede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-12-13
Udenlandsk. Krigen. Der indtreffer nu daglig Regimenter i Egnen af Frankfurt om Mayn, af det tilbage marscherende preussiske Corps. De gaaer over en Skibsbroe, ved Offenbach, og derfra hen af Biergveien. Prindsen af Hohenlohes Hovedqvarteer kommer til Gros=Gerau. Efter Privat-Efterretninger skal der endnu fra det Preussiske komme 10,000 Mand friske Tropper til Rhinen. Der gaaer daglig Keiserlige og preussiske Officerer som Courierer frem og tilbage til Schveitz, Man troer derfor at Underhandlingerne er i fuld Gang. Feldmarschal Møllendorfs General=Adjutant, Major von Meyerink der som Courier nyelig er kommen tilbage fra Berlin, befinder sig nu i Basel, og har ofte Samtaler med den franske Commissair, der, som man troer, har Udvexling-Forretning til Hensigt. Der skal alt være udvirket Friehed for alle i fransk Fangenskab sig befindende Hesser, og være gjort Anstalt til deres Tilbagemarsch. Den Keiserlige General Bender, har med sine Tropper paa nye angreben Franskmændene ved Luxemburg, slaget dem og tilbagetrængt dem til Grevenmachern. Han har ingen Mangel paa Levnetsmidler, og hans meste Tropper ligger uden for Festningen i de nærmeste Bønderbyer. Den 1ste Decbr. fra om Morgenen før Dag, har man i Frankfurt hørt den frygteligste Kanonade fra Maynz af. Efter Rygtet har Franskmændene fire Gange bestormet Zahlbacher Skandsen og endelig bemægtiget sig den, men havde den kun kort i Besiddelse, da det samme Eftermiddag lykkedes de Allierede at tage den igien. Kanonaden vedvarede uophørlig til Kl. 4 og Eftermiddagen. Man regner at der paa vor Side er bleven henved 3 a 400 Mand i Døde og Saarede. Franskmændenes Tab skal være ulige større. Serressanerne, eller de saa kaldte Roth mantel, har efter et lidet Streifferie, indbragt til Maynz, mange Hoveder af Franskmænd, paa Spidsen af deres Sabler.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-12-13
Efterretningerne fra Mannheim bliver alt meere foruroliggende. Den 26de Novbr. blev Borgerskabet sammenkaldet, deres Gevæhrer efterseet, og fik Forholds ordre i Tilfælde af et Bombardement. Det Franske Beleringsskyts skal Natten til den 27de være ankommen. De har anlagt et nyt Værk bag Rhindammen og den 29de begyndte de paa en nye Redoute ved Mundenheim. Man siger, at Franskmændene har af Gouverneuren i Mannheim forlangt : At han skulle overgive dem Rhin skandsen, da de ikke forlangte Mannheim, og heller ikke at komme ind i Byen, men i Vægringstilfælde, ville de bestorme Rhinskandsen, og derpaa nedskyde Staden. J Holland er alt roelig. Paa den hele Grændse fra Arnheim til Bergen op Zoom hersker den største Uvirksomhed. Fra Bommel haves og den Efterretning, at der til den 29de Novbr. ikke heller er foregaaet noget nyt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-12-13
Fra Krakan haves den Efterretning: At Resten af de 30,000 Mand, som efter Warschaus Overgivelse baade samlede og fordeelte sig i det Sendomirske, og bestod af 4 a 6000 Mand Polsk Cavallerie, har den 18 Novbr. ved Radochyn med 19 Kanoner maatte overgive sig. De vare stærk bleven forfulgt af den Russiske General Denisow og den Preusiske General Kleist, Ved dette Cavalleriecorps befandt sig som bekiendt Generalerne Wawrzewsky, Zajoncek, DombrowskyMadalinsky, Præsidenten Zakrzewsky og Kantzler Kolontay. Det er lykkedes Madalinsky med 2 andre Opficerer at flygte til Gallizien. Kolontay har heller i ke villet overgive sig, men er og flygtet med de fo Warschau medtagne Penge. Zakrewsky er vendt til bage til Warschau.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-12-13
Grev Wallis melder fra sit Hovedqvarteer i Alessadrig under 17de Novbr. at Fienden anlægger betydelig Frugtmagasiner i Ultri, ist indsætter sine Bagerovne og trækker nogle 1000 Mand fra Vado derhen. Pa Corsika skal herske en stærk Giering, Paolisterne er nenige, og de Fransksindede skal, ved Efterretninger om en forestaaende fransk Landgang, begynde at rei Hovederne i Veiret.