JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-01-31
Indenlandsk. Kongens Liigbegjængelse beskrives i Sjællandsposten bl. m. saaledes: "Kongestadens brede Gader vare klare som Dagen, men meere prægtige end denne; Lyset straalede fra Vinduerne og speilede sig i Krigerrækkerne, som for sidste Gang skulle hilse deres Hersker, ei som forhen med Jubel, men i Sorg. Da kom høie Mænd til Hest i Rustninger og med prægtige Vaaben; det var den døde Herskers Livragt – nu rede de frem for at berede Veien for hans Liig. Dem fulgte forte Mænd tilføds med blussende Fakler i Haanden; de ginge frem for at lyse for deres Herrer, den døde Konges stolte Tienere, der kjørte og reed i lange Rækker, i prægtige Klæder, hvorom Ser gers Tegn slyngede sig. Hor! nu lyder lan, somt, dæmper Musik, Kongens Liig kommer, Hans Krigere sige lam Farvel, alt som han kommer dem forbi. - Og da han indbystet i Guld og rige Tæpper som til sin Hovedstads Muur og for sidste Gang skulle drage derigiennem, da hævede Folket sin Rost og fang ham en Afskedssang; det fang om hans Sorger og om hans Glæder, det sang om hans Virken og om sin Tak. Og de dybe kraftige Toner stege mod Himlen, hvor de skulle vidne for ham, naar dommens Dag kommer. Og da han kom til Stotten, der minder Efterverdenen om hans edleste Daad, da standsede atter en taknemmelig Slægt hans Baare, og simple Mænd kom Toget in øde, sagde ham deres sidste Tak for Friheden. Og videre gik det mellem Velsignelser og Ønsker om en salig Fred Almindeligt imodeseer man nu, at hver kommende Dag vil bringe de forventede umiskiendelige Tegn til uundgaaeligt nodvendige Forandringer og Forbedringer i mange, for ikke at sige i næsten alle af vor hele Regjeringsmaskinnes Brancher og Former. Det er ikke enkelte Besparelser man venter, ikke enkelte forældede Formets Ophør, Jndskrænkning a., men derimod de længe levede gjennemgribende Besparelser, en ned til Grunden naaende Reform af vort hele Administrationsvæsen, en total Omsickning af vore Forsvarsanstalter, a. a. Men paa hvilken Maade vil den Konge, til hvem disse store Forhaabninger knytte sig, og som i Ord og Handling allerede har viist, at det er hans Villie at opfylde dem, lettere og snarere komme til Kundskab om de bedste Midler og Maader til at realisere dem, end ved at høre Rigets Stænder. De, ene til de gamle Forhold vante og deri indgroede Statstjenere vilde langtfra ikke saaledes som disse kunne staae hans gode Hensigter bi, da de manglede det dertil fornødne uhildede Blik, og flere af dem ville vel ogsaa indsee, at den Tid, der var deres, nu er omme, og derfor snart frivilligen resignere. Skkert vil derfor snart høres vor Konges Budskab til Rigets Stænder om at aabne sig. (Kbynsp.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-01-31
Da samtlige under Generalpostdirectionen tjenende Contoirchefer, de kjøbenhavnske Postmestre, samt Chefen forPersonpost=Expeditionen bleve Hs. M. forestillede, gav Allerhøistsamme ogsaa ved denne Leilighed et Beviis paa den Skarpsindighed og Sikkerhed, hvormed han opfatter og bedømmer Forholdene, og paa den Detaille undskab, har har erhvervet sig i Meget, Administrationen betræfkende, idet han med kjendelig Forundring spurgte, om derenisterede et Contoir ene for Personposterpeditionen, Denne Forundring er tilvisse velgrundet, naar det vides, at vor alt forhen med Contoirer noksom overfyldte Administrationsmaskine blev forøget med det omtalte ny Personpostcontoir, hvis hele Forretningskreds blot omfatter Jndskrivningen af Reisende til de bestaaende Personposter og disses Expedition ved Afgang og Ankomst, samt den deraf følgende Regnskabsførelse og Correspondence og dog er der i fast Gage for hiin Embedsmand reglementeret 1000 Rbd. aarlig, og hans reglementerede Sportler kunne idetmindste allerede anslaaes til ligesaa Meget.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-01-31
J den Frisindede findes følgende Digt, der paa en sindrig Maade behandler en gammel bekiendt Fabel: Paa Holmens Kirke kan Hvermand see Et gyldent R, et F og et P. Men Hvermand forresten ei veed saa lige, Hvad "Regna firmat pictast vil sige. (Fierde Christians Valgsprog det var) Paa Dansk det omtrent den Betydning har, (Saa paastaae de, der Latinen dyrke);"Gudsfrygt giver Rigerne Stykke" – Det Ord den Fjerde bekræftet fandt, Den Ottende finder det ogsaa fandt.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-01-31
Man har en Fortælling om Sandhed, om Digt, Hvo tager det vel saa nøie med sligt? Kortsagt, der berettes: Engang en Skare Om Kirken sted, vilde Skriften forklare; Man staver og læser og grubler derpaa; De Bogstaver tre kan jo Ingen forstaae. Da raaber En af de tiærede Drenge".Der staaer jo "Riget fattes Penge." Det Ord den Fjerde bekræftet fandt, Den Ottende finder det ogsaa sandt.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-01-31
I "Jyllandsposten læses følgende Inserat "Til Communal-Bestyrelsen i Hobro": "Jhvorvel der i Aaret 1838, blev indgivet en Jndstilling til Amtet, forsynet med flere af Borgernes Underskrifter, angaaende Forandring i Sneekastningsarbeidet i Hobro, hvorpaa Amtets Resolution af 9de April f. A. bestemte, at en ny Regulering af bemeldte Arbeide skulle forfattes inden Aarets Udløb, har man dog endnu ikke seet et eneste Skridt i saa Henseende paabegyndt. Ja, hvad værre er, Communalbestyrelsen, har endnu ikke med et Ord besvaret det Andragende, som Byens Jndvaanere i denne Anledning den 3die September 1839 indgav til Samme i den faste Overbeviisning, at den her snart ville gjøre Ende paa en Sag, der var til Alles Tarv, ved at afgive en bestemmende Erklæring. Jeg sporger Eder derfor, kjære Medborgere. En det ikke jammerligt, at nu, da Borgere kunne virke for Borgere, at denne fordømmelige Lunkenhed og Seendrægtighed endnu skal spores paa saamange Maader, Men lad mig nu være fri for at klage anden Gang; thi mulig kunde jeg ved næste Sneekastning blive mere nærgaaende, alt som Sneemasserne genere mig, og dette var maaskee bedst at undgaae.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-01-31
J Ugeskrivet for Læger" har man i en Artikel omLægepersonalet ved den interimistiske Fødselstiftelse, berørt Stadschirurg Müllers Forhold som Embedsmand paa en saa følelig Maade, at han har seet sig opfordret til Giensvar og Belysning.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-01-31
J Sagen mod Guldsmedlærling Christian Peter Nielsen, Niels Bidstrup og Christen Jensen Hagested, af hvilke den første tiltaltes for at have ladet sig forlokke til at sælge 2 Dusin Sølvallerkener af 620 Lods Vægt, som han skulle bringe et Sted hen for sin Mester, den anden for at have kjøbt bemeldte Sølvtallerkener, og den tredie for at have forledet førstnævnte til det foretagne Bedragerie, blev den 11te De i Høiesteret afsagt følgende Dom: "Christen Jensen Hagested bor hensættes til Arbeide i Kjøbenhavns Forbedringshuus i tre Aar. Henseende til de de øvrige Tiltalte idømte Straffe og Actionens Omkostninger bor Lands-Over- samt Hof= og Stadsrettens Dom, forsaavidt paaanket er, ved Magt at stande." Ved Lands-Over- samt Hof- og Stadsretten, vare Christian Peter Nielsen og Niels Bidstrup hver idømte et Aars og Christen Jensen Hagested 3 Aars Forbedringshuusarbeide.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-01-31
Under 18de Januar er Grosserer Ryan erkjendt som de forenede Nordamerikanske Staters Consul af interim i Kbhvn, og andre danske Stæder som ligge nærmere ved Kjøbenhavn, end ved nogen anden amerikansk Consuls Opholdsted i Danmark. Kieler Omslag løb denne Gang meget hurtig og stille af. Allerede den 16de Jan. forlode de Fremmede Staden. Den 17de holdt Ridderskabet tilligemed de øvrige Godseiere en Forsamling i Anledning af den af Regjeringen tilbudne Skadeserstatning for Tabet af Toldprivilegiet.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-01-31
Efter Forlydende har den i denne Anledning nedsatte Committee gjort høist uegennyttige og patriotiske Forslag angaaende Anvendelsen af Erstatningspengene, og der skal være grundet Udsigt til, at disse Forslag ville blive antagne af Plenum. (Kieler Csp., Redacteur Ove Thomsen i Odense har blandt Gaver, til den nødlidende jydske Digter modtaget 1 Rbd., i et Brev med følgende Devise. "Jeg elsker varmt den Spentrux Digter, Og skjøndt min Børs mig altid søgter, Jeg har en Daler dog til Ham - Det Lidet gjør mig ingen Skam." Thisted.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-01-31
Den 22de De afbrændte Hjorthholms Molle i Øsløs Sogn, Mollen var af fortrinlig Bygning og for en Snees Aar siden af Nyt opbygget. Aarsagen til Jldens Opkomst vides ikke; den havde ikke været i Gang siden Dagen for, men om Natten lynede det stærkt.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-01-31
(Jndsendt.)At der her paa Den har forenet sig et Selskab til Bissekram=Handelens Udryddelse, enten ved selv at opbringe Kræmmerne, hvor det lader sig gjøre, eller foranstalte deres Paagribelse, tiener til behagelig Underretning for Vedkommende. Endnu tæller Selskabet kun en halv Snees Medlemmer; men vi have Haab om, at Flere vil tiltræde dette almeennyttige Foretagende, uden at blændes af falsk Menneskekjærlighed. Morsøe den 25de Januar 1840. Selskabet til BissekramHandelens Udryddelse. - Ogsaa fra en Deel Skolelærere paa Morsøe, vil om kort Tid blive indsendt en Adresse til Hs. Majestæt Kongen, i Anledning af Høisammes Thronbestigelse.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-01-31
Ledige Embeder. Under det danske Cancellie: Ølsted Sognekald i Aarhuus Stift, 170 Rd. - Ubye Sognekald i Sjællands Stift, 474 Rd. - Horne og Asdahl Sognekald i Aalborg Stift, 110 Rd.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-01-31
Befordringer og Afgang. Under Directionen for Universitetet og de lærde Skoler: Den 10de Januar er hidtilværende constitueret Lærer ved Frederiksborg lærde Skole, Cand. philol. F. C. L. Trojel, beskikket til Adjunct ved samme Skole.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-01-31
Døde, Kjøbenhavn: Metalstober og Lieutnant Johan Fr. Rudolphi, 69 Aar; A. C. Borup, 40 Aar; F. E. Welschow, 40 Aar; Bagermester J. Faber, 70 Aar; F.S. Frels, 85 Aar; A. O. Dorff. 60 Aar; Mathea Frels, f. Sartorph. - Slagelse: Jutta Orpbelig Host, 16 Aar. Sorø, Mag. Chr. Fr. Emil Wilster, Lei tor ved Soro Academie, 42 Aar. - Jens Westergaard, Søn af afd. Districtschirurg Westergaard, 16 Aar (paa hans første Soerelse.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-01-31
AVERIISSEMENTS. Natten til i Dag bortkaldtes til et bedre, Liv ved en stille og rolig Död, min elskede Moder Gjertrud Tomsgaard sal. L. Spring borgs efter et ikke langt Sygeleie, som paa egne og øvrige hendes - fraværende - Börns Vegne sörgeligst lekjendtgjöres. Hendes Værd er erkjendt af os Alle og med mine Fölelser af Erkjendtlighed og Taknemmelighed önskes Fred over hendes Støv og den forhaabede Salighed hisset for dem som have naaet Maalet. Broemølle den 30te Januari 1840. Springborg.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-01-31
Auction. Onsdagen den 12te Februar næstkommende om Formiddagen Kl. 9 bliver paa Raadstuen her i Byen afholdt offentlig Auction over et ikke ubetydeligt Partie Manufacturvare, bestaaende af Klæde, Duffel, Kalmuk, Halvklæde, Circassienne, Flonel, Bommesie, Merinos, Bomuldstøier, Sirtser, Cambringe, Scherting, Bobinet, Silke= og Flors=Baand, Silke=, Bomulds-, Uldne- og Sirtses=Tørklæder, et Birketræes= og et FyrretræesChatol med Skabe, farvet og ufarvet Bomuldsgarn m.m. Conditionerne bekjendtgjøres paa Auctionsstedet. - Lysthavende indbydes. Byefogedcontoiret i Thisted den 21 Jan. 1819. Rellemann.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-01-31
Udmærket godt Oxekjød faaes paa førstkommende Løverdag og Onsdag tilkjøbs hos Undertegnede for 6 a 7 s. pr. Pd.; ligesom ellers de sædvanlige Dage om Ugen hos Niels Chr. Kjer. -
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-02-01
Ao. 1849. No. 14. Fester.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-02-01
Kangelig allernaadigst privilegerede. Alvadis og Jvertissementstidende, eller: Den nordcimbriske Tilskuer. Forsendes med Brevposten overalt i Danmark og Hertugdømmerne. Foverdagen den 1ste Februar. Redigeres, trykkes og udgives i Thisted af Joh. S. Lund.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-02-01
Politisk Hnheder.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-02-01
Spanien. Fra Paris skrives, at den franske Regjering har den 22de Januar offentlig bekjendtgjort en Telegraph-Depesche, hvori Forsikkringen gjentages om Cabreras Død, paa Transporten til Morella skal han nemlig have faaet et Tilbagefald af Sygdommen, saa at han den 13de skal være død; Llangestera skal derpaa strax have begivet sig til Morena; men den dybeste Taushed skal iagttages derom. Den 16de 1. M. var en Coureer med vigtige Depescher ankommen til Madrid, ifølge hvilke Ministrene vare forsamlede; man formoder at de have angaaet Cabreras Død. Jfølge carlistiske Blade skulle Cabreras Stridskræfte, bestaae af 25,251 Underoffteerer og Soldater Jnfanterie med 129 Orficerer, Artilleriet af 755 Mand med 16 Kanoner, 783 Mand Geniccorps og Sapeurer, 182 Mand Cavallerie med 178 Officerer, 1 Nanoner og 1 Haubitser ridende Artillerie, foruden et talrigt Fricorrs. Cabrera holder 6 Fæstninger besat, nemlig Cantavicia, Morella, Segura, Aliaga, Mirabote og Villamalefa; desuden ere endnu 19 faste Stæder i hans Besiddelse. J Morella var en Artillerieskole med 55 Clever; de Christinos hele Tab siden Feldttogets Aabning mod Cabrera anslaaes til 3000 Mand i Fangne, Døde og Overløbere. Man maae midlertid ikke glemme at det er carlistiske Blade, som gjøre disse Beregninger. Desuden da Cabrera nu er død, ville de øvrige Anførere snart falde tilføie, saameget desmere, som der skrives era Joragosia, at General Espartere, har givet alle militaire Anthoriteter i Pampelung, Valencia og Jaragossa Ordre til, at skikke ham paa Stedet alt disponibelt Artillerie, for at han strax paa eengang kan beleire Segura, Castellote, Cantavicia, Morella og foretage et afgjørende Skridt. Breve fra Madrid af 15de melde, at Granderne havde holdt en stor Forsamling, for at beraad slaae om den særdeles vigtige Sag: "om de skulle sige "Dul til Hertuginden af Vittoria, eller ikke." Den spanske Etiquette er dog altid sig selv liig Engeland. Af Parlamentsforhandlingerne sees, at Prinds Alberts Naturalisation er gaaet igjennem i begge Huse, og Committeen, der skulle drøfte Sagen om Prindsens Apanage, vil om faa Dage komme til Afstemning; Hr. Hume, der altid bliver sig og sine Principper liig, har foreslaaet en Nedsættelse af den prindselige Apanage til 21,000 Pd. Sterl – Det Rygte at Lord Melbourne inden kort Tid ville opgive sin Post, omtales igjen i de offentlige Blade; men de øvrige Ministre forblive i deres Embede. Bladet Morning Herald mener, at Lord Russel vil i Lord Melbournes Sted blive Premierminister, og Grev Durham Colonialminister.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-02-01
Elendigheden i Fabrikdistricterne tiltager endnu bestandig; 1000 Arbeidere i Manchester have saaledes forlangt en høiere Løn, og alle Spindefabrikker staae stille. J Porsmouth blive allerede flere større Krigskibe og Landgangsbaade udrustede mod China. Fra Canada lyde Efterretningerne nu meget gunstig; det legislative Conseil i Overkanada har overleveret Generalgen. verneuren Beslutningen med Hensyn til begge Provindsers legislative Union, som samme mod tog meget naadig. Conseilet har ogsaa beslutte at indlevere en Adresse til Dronningen; hvori man beder om at Regjeringssædet maa forblive i Overkanadan, og at i den bestaaende Constitution ingen Forandring maa finde Sted. - J Parie ville man den 23de Januar vide, at Underhandlingerne mellem Engeland og Rusland vare knyttede paany, ved ny Tilbud af Hr. v. Brunowtil Lord Palmerstone; herpaa skulle en desinitioTractat være afskattet mellem begge Magter.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-02-01
Frankerig. Som en Modsætning til fornævnte Efterretning, melder Courier krancois, at Velunderrettede paastaae, at efterat Ruslands Forslag ikke er antaget, har det engelske Cabinet, selv besluttet, at udkaste Forslag, som umiddelbar skulle meddeles de 5 Magter, saameget er vist, at Underhandlingerne, hvori Frankerig for havde Overmagten, ere nu nær deres Afslutning. - Fra Algier meldes, at Marabouten Tidschini af Ain=Maadi, har tilbudet Marskalk Valee en Alliants mod Abdel Kader, og tilbyder sig at afskjære Emiren Tilbagetoget til Ørkenen, og at stille et Troppecontingent, som skal forene sig med den franske Armee; Marskalken skal ville modtage hans Tilbud. Abdel=Kader befinder sig i Mascara, hvor han organiserer en Armee, for at bekrige de Franske i Provindsen Oran, hvor han har 12,000 Mand staaende. - Det lader nu som om Anliggenderne ved Plata ville tage en gunstigere Vending, da General Lavalle er udnævnt til Gouverneur i Entre=Rios, og Rofas bedste Officeer, General Pacheco, har erklæret sig imod ham. Rosas Broder har maattet søge et Tilflugtsted paa en fransk Fregat, og Rofas selv paa et engelsk Krigskib.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-02-01
Orienten. Fra Persien meldes, at Schahen, uagtet det for nogen Tid siden Engelænderne givne Lofte, i dette Øieblik er ivrig beskjæftiget med Forberedelser til en ny Expedition mod Herat; hvilket naturligviis maa lede til flere politiske Forviklinger. Fra Petersburg har man Efterretninger og Erpeditionen mod Chiwa; den russiske Armee har allerede tilbagelagt en Strækning af 300 Werster i Steppen, uden at det raae Veirligt har havt nogen ugunstig Jndflydelse paa Troppernes Tilstand. Jfølge Breve fra Paris, synes man i Constantinopel at frygte for et uformodentligt Angreb af Mehmed Allimen dette er usandsynligt. Den franske Gesandt i Constantinopel, Grev Pontois, har alvorlig paaklaget den beskyldning, at Admiral Lalande skulle have Deel i Kapudan Paschas Forræderie, og har fordret en cclatant Fyldeste gjørelse.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-02-01
Indenlandsk. Den 24de Januar var Middags=Galla-Taffelbs Hs. Maj. Kongen. De for Øiebukket sig i Kbhvn. experdende Gesandter fra de Keiserlige Russiske, Oldenborgske, Mecklenborg-Schwerinske og Mecklenbo a Strebtske He fer, spiste ved det kal. Taffel. Hs. Maj. udbraare vel Taffelet Skaaler for Keiseren og Keisennten af Rus lad, for Stork tagen af Olderborg af for Storhertugerne af Mecklenbor-Schwerin og Mecklerborg-Streltz.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-02-01
Hs. Majestæt har udnævnt Kronprindsen af Preussen, Friedrich Wilhelm, til Ridder af Elephanten. Det er overdraget Baren Rumer at være Overbrin, er af denne Orden. (Berl. 3.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-02-01
Prindsen af Bentheim-Steinfurth (der er bleven udnævnt til Oberst i Arm en) har erhelst Odder i at begive sig til St. Petersborg for at bevidne Keiseren, vor Konges Erkiendelse af den særdeles Deeltagelse, fos. Keiserlige Majestæt har lagt for Taen, ved at sende en overordentlig befandt i Anledning i Frederik den Sjettes Død og den nuregierende Konges Thronbestigelse, endog forinden dette officielt kunde nonficeres i St. Petersborg.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-02-01
Det siges nu for bestemt, at føds. M. Enkedronningen forbliver i Kbhvn, og vil om Sommeren opholde sig paa Frederiksberg Slot. Hs. Maj Kongen vil Selv en Sommeren tilbringe den Ter han ikke er paa Reise, paa sit Yndlings-Slet Sorgenfri Hr. Majestæt har naadigst udnævnt Hs. kongl. Herved Generalmajor, Kronprinds Frederik Carl Christian til General-Lieutenant.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-02-01
Forleden var en Bondedeputation fra Himmelbiergsegnen hos Kongen. Hs. Majestæt omtalte deres Can Skiønhed og den venlige Modtagelse han paa sin sidste Reise der havde nydt. "Dersom Deres Majestæt – tog En af Bønderne da Ordet, synes saa godt om Landet, saa see over til os igien, De skal være velkommer! Kongen lovede at efterkomme denne trobiertige Jndbydelse. Det vigtige Sporgsmaal om en almindelig Værnepligts Jdførelse i Danmark vil, som man erfarer, efter kongelig befaling, blive underkastet nøiere Undersøgelse og Droftelse, og man imodeseer til denne Hensigt Udnævnelsen af en Commission, bestaaende af flere af vore byg tigste Militaire. (Kbhusp.)¬
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-02-01
J Kjøbenhavnsposten" læses følgende bemærkning: Dersom der blev skrevet saamange Levsange om Gud, som om Kongerne, baade de afdøde, de nuværende og de tilkomme de, saa vilde vi dog i det mindste kunne have en bedre Psalmebog end den nuværende: men det er vel sandt, uagtet Kilden til Porste er umiddelbar hos Gud, saa uddeler han dog ikke umiddelbart hverken Resestendier eller andre lignende Raadesgaver."
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-02-01
Hs. Majestæt Kongen har nedsat en Commission, bestaaende af Præsidenten i Overappellationsretten, Corferentsraad Horn, den Cancelledeputerede, Etatsraad Rath gen, Etatsraad Falck og Overrettraaderne, v. Selvrad, i Güktadt og Togteren i Slesrig for at og bøde en Criminal-Lovbog for Hertugdømmerne Sevig og Holsteen. Catin.) Blandt mange han malet, hverpaa den senere Tid var været saarne, har maa følgende, der skal være gulde tisk: En ærke Bende yttrede nemlig ganske trolertig: "Frederik den Sjette er dog den første Potentat, der har nydt den Ære at blive baaret af Bønder." En grammatikalsk Opdagelse. Naar man bruger det personlige Pro omen "Dus i sin Tale til Kongen, da skrives det i en per Casus med stort Bogstav. Bruges det derimod henvendt in Gud, til alle Konger Konge, da skures det med et lille d. Dette lære, man af Bisker Münstes Sorgerne, hvori "Dun. "Dio. Tit,"esv., tensegne i overalt trykt med stort Bogstav, naar Talen er om Landsfaderen, men med lille paar Ordet er henvendt ii Altad ren. – Nu ia, Borherre vil vel saatens heller ikke tage en saa i det sigtende, skjøndt et betydningses Mangel paa pligtskyldig Opmærksomhed i de er!
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-02-01
Til den i denne Tid afholdte theologiske Embedserammens skriftlige Deel havde 24 Studiost meldt sig, af hvilke 2 udeblev fra den mundtlie Preve. Af de overer 22 erholdt i laudabillis, 7 hand illand, 3 nen cont og 1 erklæredes immaturus, Jfølge en Beretning i den Frisindede, skal Kjøbenhavns Politi forleden have arresteret adskillige Personer, som, trods Forbudet imod "Leeg og Spil." fardi Kaneforet altfor fristende til ikke at lade Bjældeklangen lyde i Gaderne, medens Orgelets Tører maatte forstumme i Gudshuus.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-02-01
Kbhyns, Morgenblad meddelet Følgende: J Jndustriforeningens sidste Repræsentarinede blev der eenstemmigen vedtaget, at tilkiendegive Professor Dyssel RepræJentantforsamlingens Misbilligelse for hans Arrærd med Hensyn til et i Bladet "Dagen, i Anled ina af de nækringsdrivende Borgeres Adresse indførte J serat, der indeboldt flere fornærmelige Jnsinuationer mod Cand. Leman, og til hvilket Jnserat Prof. Dyssel vedgik at være Auter.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-02-01
Ved Hof- og Stadsretten er faldet Dom i Sagen: Directionen for Odense Amts Fattigvæsen, contra Pastor meritus Omann. Underretsdommen kjen tes ved Magt at stande og Citanterne tilpligtedes at betale Jndstævnte Sagens Omkostninger for Overretten med 10 Rbd. Sv.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1840-02-01
Ved Odense Byting, som 1ste Jnstants, blev Jndstævnte frifunden for Citanternes Tiltale angaae de Betalingen af 29 Rbd. 14 s. S. og T., hvorhos Protessens Omkostninger ophævedes og Citanternes befalede Sagforers Salair bestemtes at skulle udredes af det Offentlige. Redacteuren af syd-sjællandske Aris froer at kunne meddele, at Behandlingen af Sagen om Bladenes og Avisernes Fisendelse med Posten har været ti endebragt i Generalpostdirectionen forinden forrige Aare Udgang, og at det ny Reculativ, om det end ei kun re til at opfylde de Forhaabninger, Man værer til samme, dog idetmindste, hvad de allerede pivilegerede Blade angaaer, vil for disse indføre en hensigtsmæssigere Betaling.