JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-02-23
Tienestekarl Jens Jensen, har den 6te August absenteret sig af sin Tieneste, uden min Tilladelse. Han var af Statur temmelig voxen, stærk af Skuldre og Been, Blaae af Øine, rød af Haar, og paa den høire, Side af Hovedet noget skaldet, meget freinet, den høire Arm er noget stiv, paa det høire Been findes et brændt Ar, er omtrent 21 Aar gammel; ved Bortfiernelsen var han iklædt lange hvide lærreds Beenklæder, en hiemmegjort Vest med sort Bund og gule Striver, en kort blaae Trøie, en Hat med Spænde, samt Støvler paa Benene; tillige har han ved Bortgangen fra trende af mine Karle medtaget: en nye Hørlærreds Skiorte med følgende Bogstaver, for ved Brystet. R. R. S., og ved Fliggene N. M., en guulstribet Kassemire Vest, et rødt og hvidt Tvils Halstørklæde, et Par lange Hørlærreds Beenklæder, en Halskrave mk. N. H., en dito mk. T. J., et blaae og hvidtærnet Klæde mk. T. J., et Par nye Uldstrømper mk. T. J., et Par nye Støvler, en nye Hat med Spænde, et lidet Speil, og en Lommekniv. Skulde ovenmeldte Person enten tage Tieneste hos nogen, eller paa anden Maade treffes, bedes behagelig at anholde ham og sø C. Møller, ge de fornødne Anstalter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-02-23
Forpagter paa Schildenseje ved Clausholm pr. Randers. Anmelderen heraf, der saare kort, men længende har været i Nørrejylland til at lære at kiende Forskiel paa de vindskibelige Jyder og Siellænderne 1 Almindelighed, saavel i Henseende deres Jorder Aarhuus. Trykt hos A. F. Eminist, Behandling som magelse Omgang med deres Freturer &c., önskede færdeles at være endnu engan iblandt dem, men da han endnu er fremmed for Landet i Almindelighed og ei for Öieblikket kan stablere sig, önsker han sig ansadt som Forvalter ved et Jordegods, et Fag, hvori han næsten i 20 Aar er bevandret. Har ved at giøre sig bekiendt med Amistue-Forretninger, erhvervet sig Kundskaber i Skatte og Pengevæsenet og videre, kan om forlanges stille Caution for betroende Oppebörseler, et forsikkrer, at endog en fraværende Eier kan med Sikkerhed betroe ham fine Eiendomme til Bestyrelse. Snart agter Anmelderen at giøre en Reile til Jylland, og skal da, ved personlig at fremstille sig for hvem der i anförte Anledning ønsker at tale ham, og i en Adresse til Anmelderen A. B. C. No. 11. aflagt paa dette Blads Expeditions-Contoir, vil forgive deres Bopæle, forevise fine Recommendationer Hos Kiøbmand Lichey paa Skolegaden kan for billigst Priis bekommes tør hvid Havannasukker, tør lyseguul Puddersukker, Nisengryn, Caffebønner, Candis, bedste Congothee, god hellandsk Cicerie, Postpapiir, Erichsens Kapre i Bly, Raffinade, fiin Vanille, Chocolade, Blyamer i Grosviis, Piberøhr i Dousinviis, bleget og ublegede Lærreder Stykviis, Tvill, Silkeparaplyer, engelske Skrivertøier, Plat de Menager, Lyse staaer, en lille Servise Kiøbenhavns Porcellain, blaaGlassurtepotter, ægte Guld, Sølv og fleste Slags andre galanterie Vahre, Pletterede Pibehoveder Dousin viis, dito Ridepidsker, Sølv Kapsel Uhre, sorte Silketørklæder, alle couleurer Strikkeperler, Buxeseler, Skildpade= og Hørnkamme, med mange andre Slags i Dousin og Stykkeviis, 5 store Foustager og nogle Sukkerkasser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-02-23
At Farveriet paa denne Byes Vestergade uafbrudt bliver fortsat, det finder jeg mig, til Forebyggelse af muelig ved den derover afholdte Auction opstaaede Tvivl, forpligtet til herved at bringe til Publikums Efterretning, udbedende mig dets gunstige Søgning fremdeles og lovende, at vilde giøre mig al optænkelig Umage for at erhverve Enhvers Bifald. - Tillige kan faaes hos mig til de billigste Priser alleslagt farvede, trykkede og hvide Lærreder, farved Vadmel, Klæde, Traad, Uldgarn &c. Aarhuus d. 13de August 1816. J. H. Florian.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-02-23
2 a 3 anstændige Værelser med Kiøkken og Spiskammer samt Brændehuus, ønskes til Leie til næstkommende Fløttetid. - Hvo der vil bortleie en saadan Leilighed behager at henvende sig til Overkrigs-Commissair Soetmann.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-02-24
No. 26. Aarhuus Stifts. Aar 1816. privilegerede. Kongelig allene. Tidende. Adresse=Contoirs med Brevposterne. som forsendes. den 24de Februari. Løverdagen
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-02-24
Blandinger. Den nærværende Slægt, som har oplevet saa store Begivenheder, hensvinder uformærkt, en nye fødes for at gaae de Tildragelser imøde, som nu forberedes; vi bar Efterretninger og Folkemængdens Afgang og Tilbæxt fra Jordens to mærkværdigste Steder, Paris og London, i 1815 døde i London 19510 Personer og 13,364 bleve fødte, i Paris døde i samme Aar 27815 og kun 21247 bleve fødte, man seer deraf hvilken større Dødelighed et Krigsaar foraarsager; skal disse 10,000 Børn ogsaa være hinandens Fiender naar de tilvare som deres Fædre har været det, overledes vil det see ud paa Jorden, naar de engang naar ven modne Alder, man kan vove en Spaadom: at det er da faldet, som nu har fældet; det som syntes at være det Mægtigste og Varigste. Som et Beviis paa, hvor Alting er omskifteligt, kan man, ved Siden af Napoleon selv, nævne hans Moder Madame Lætitia Bonaparte. Man fortæller nemlig om hende, at hun 1788 bad den daværende Statsminister Cardinal de Brienne om en Understøttelse for sine ette nødlidende faderløse Børn, - siden blev hun Keiserinde. Og nu lever hun, som forhen anført, i Rom under Politiespsyn. - Derimod lever, nu i Paris paa en høi Fod den Mis Patterson, der, høifrugtsommelig, udelukkedes fra det faste Land, efterat den Pugste af hine, nødlidende, faderløse Søn ler havde revet sig ud af hendes skiønne Arme, for at lade sig sætte paa en Trone.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-02-24
J Presburg er nylig død en jødisk Handelsmand, Bidermann junior. Han efterlader en Formue, der, efter Papiir beregnet, anslaaes til 16 Millioner. Gandskenden Midler havde han begyndt med Smaahandel. Ved Afisseretterne i Frankrige forekomme besyn, detlige Klager. Saaledes bleve to Personer hæftede, fordi de i et Spillehuus havde sagt, at de kunde hverken lide Svinet eller Beden, hvorover Politikommissairen havde gjort en egen Forklaring.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-02-24
Engellands Tronarving, Prindsesse Charlotte, spillede den 2den Febr. i Windsor i Dronningens Circel første Gang for en talrig Forsamling en henrivende Concert paa Pianeforte. Prindsessens Sammenkomst med hendes Fader var yderst rørende. Til Minde om den Dagen efter høitideligholdte Fest har man præget en Skuemønt med Prindsessens Brystbillede. Hendes Brudsom er underveis.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-02-24
Et Selskab i Rom har udsat en Priis for den bedste Afhandling som at forene Menneskenes Meninger. Belønningen er en stor Guldmedaille med Pavens Billede. Fra Petersborg fortælles om de meest glimrende Fester. Saaledes gaves paa Keiserens sidste Fødselsdag et Bal. hvor der ved Aftensaffelet var 850 Kouverter, alle af Sølv, ved den keiserlige Families Taffel serveredes paa Guld. Til Salenes Oplysning brugtes 36,000 Voxlys. Som et Beviis paa Vanens Magt anføres, at det portugisiske Hof endnu i Brasilien med saadan Vedhængenhed følger den gamle Etikette, at ved Hofsorg bære alle Hoffolkene i adskillige Maaneder først Attes saa Taft, derefter Klæde, endelig Fløiel, og det i Klodens hedeste Klima. Det formodes derfor, at man og, ligesom paa Slottet i Lissabon, hver Vinter begynder at lægge i Kakkelovnen den 11 November.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-02-24
J Tours (i Frankrige) havde nyelig en Læge en meget urolig Uge. Om Onsdagen aflagde han Besøg for at melde sin forestaaende Formæling; Torsdag blev han kopuleret i Kirken og holdt Bryllup; Fredag blev hans Kone syg, Løverdag døde hun; Søndag fulgte han hende til Jorden; Mandag modtog han Condolence=Visiter, Tirsdag hævede han Arven, og Onsdag, nemlig til de otte Dages Beslutning, kjørte han atter omkring til sine gode Venner, for at aflæg ge dem sin Taksigelse for deres yttrede Deeltagelse. Allene i Petersborg er indsamlet for Kasans Brandlidte 250,000 Rubler. Kulden i denne Egn, meldes som overmaade stræng, meget ofte 30 Grader.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-02-24
Avisen den Rhinske Merkur er ved en kal preusisk Kabinetsordre bleven forbudet, Exemplarerne forseglede og Udgiveren fængslet. - Denne gode Mand talte ogsaa vel frit med om Ting han ikke havde at blande sig i.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-02-24
J Paris har en Hr. Astier overleveret Kongen et Skrift under Titel: Graphodromie, eller den Kunst at skrive ligesaa hurtig som man taler. Han har derfor selv faaet Titel af kongelig Graphodroma.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-02-24
J Canterbury havde en Vært, ved Navn Georg, Parker, den Nederdrægtighed, at lade Hertugen af Nivernois, der gik til London som fransk Gesandt, betale 40 Louisdorer for en Kiødsuppe. - Dette Træk giør den brittiske Lovlighed just ikke den største Ære. Men uendeligen roesværdigere er det for Englændernes Almeenaand, at alle Landets Tidender skyndte sig, at udsætte denne Mand, saasnart han var bleven bekiendt, for Publikums Anke; og at alle Reisende, i deres for Nationalcharacteren yderst ærefulde Fortrydelse, skyede Parkers Hotel; hvilket da det var nyligen bleven bygget og indrettet med store Bekostninger, ødelagte ham gandske.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-02-24
Vor Søe-Etat bestaaer nu af: 2 Admiraler, Vice-Admiral, 10 Kontreadmiraler, 7 Kommandører, 7 Kommandorkapitainer, 21 Kapitainer, 24 Kapitain lieutn., 40 Premierlieutn. og 38 Secondlieutn. Deriblandt er 1 Ridder af Elefanten og Storkors af D. 4 Storkors og Dannebrogsmænd, 2 Kommandører af D. og tillige Dannebrogsm 2 Kommandører af D., 15 Riddere af D. og Dannebrogsm., og 50 Riddere, af D. 10 bære Hæderstegnet fra 2den April 1 Ordre pour le meldte 1 den russiske Wlademirorden, 1 den svenske Sværdorden, endelig ere 2 Officierer og 3 Medl. af den fr. Æreslegion. Stagelse. Søndagen den 18de Februar om Eftermiddagen Kl. 5 faaes følgende Luftsyn : Solen skinnede tient og klart i Vesten, blot en lille smal mørk Skye strakte sig parallet mod den i Norden; over den saaes tydelig 15 Minutter en Biesoel at skinne med svagere og rødligere Glands egentlig med en rødagtig Kiærne der udbrødte sig i et blegere Skin. Den lærde i Physiker Huygens forklarede dette Syn af smaae runde i Jisstykker i Luften. J Aaret 1674 saae man i Marie borg i Preussen et lignende Syn, og derpaa fulgte saadan Kulde at Bugten ved Danzig tilfrøs saa f. at man kunde kiøre over den med Slæder. Henne Hovedkirke i Fosens Fogderie, TronhierStift, er ved Lynild lagt i Aske med alle dens Orn menter og Inventar.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-02-24
En Enkemand i sine bedste Aar, hvis faste Lonninbringer omtrent 2000 Rbdlr., søger i Kbhvns Avis, et velopdraget Fruentimmer til Kone, ligemeget enthun er Pige eller ikke.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-02-24
Handelshuset Tarras & Blauroch i Gothenborg i terlyser i Kbhvns Adresseavis en af Hr. Kiøbmand i Flade i Randers udstædt Vexel paa Hr. D. Wedel Marstrand, og af ham accepteret, stor 2000 Rd. Rig gield, endoceret af Ryberg & Comp. i Kbhvn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-02-24
J Aarhuus - hedder det i Bladet Dagen - at stiller man nu store kolde Kanefarter, hvorpaa følge varmende Bal. Aarhuus. Efter endnu for otte Dage siden af have havt den strængeste Vinter, har vi nu det skiønneste Foraarsveir. - Skibsfarten er igien i Gang, en Brig fra Norge er kommet her paa Rheden og en anden til Gothenborg gaaer herfra i Nat; flere Kbhavnsfarere ere seilfærdige. - Pengemanglen ved bliver ogsaa her at være det almene Løsen, og al Han deel og Vandel som følge deraf at gaae i Staa. - Dagens Torvepriser vare: Smør, 3 Mk. Pdt., Flesk 55 Rbdlr. Lispdt, Æg, en Snees 9 a 10 Mk., Kiød 18 s. Pdt. Talg 16 Rbdl. Lispdt. Rug, 18 Rbdlr. Tdn., Brænde, 24 Rbdl. Favnen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-02-24
Tanker i Anledning af sal. Mad. Barfoeds Død i Lyngbye. Gud, hvi fletted Venskab Livets Kjøde, Da af den dog Kummer er et Leede Ach, hvor ofte saae vi Vennen græde Ved den Elsktes mørke Hvilested. O Maria, ikke ved Dit Leie, Stod jeg da Du kraftløs segned ned, Da de Elskte meer ei skulle eje Egtefælles, Moders Kierlighed. Jkke kunde jeg Dit Støv ledsage. Til den Grav, som endte sieldne Fied; Der hvor Mands og Kones Beemodsklage Ned i stille bittre Taarer gleed, Men - Marial evig slaae mit Hierte, Ved at mindes svundne Dages Jld; Da jeg Sandhers, Dydens Vei Dig lærte, Da De trolig nytted Ungdoms Tid. Tak, Du Ægle, Tak i Gravens Gjemme, For hver Glæde, som Du undte mig! Ol jeg aldrig - aldrig kan forglemme: Hvad jeg, som Din Lærer, skylder Dig. Ja. - den Dag da fast jeg Baandet knytted Mellem Dig og Ham som tabte Alt, Da Din lyse Aand fra Støvet flytted, O! den er blant Høitidsdage talt. Ei Din Peter meer i Dine Arme Finder Lise, træt af møisom Daad; Ei Din Stemme lindrer meer hans Harme, Ei Dit Smiil aftørrer Elsktes Graad. Jkke meer Du Dine Smaa skal pleie Ved Din kloge, omme Moder-Jld; Ei paa disse hviler her Dit Øie; Svunden er den lykkelige Tid. Men - en Morgen hist bag Natten smiller, Der, fra Lysets Hiem, Du vinker blid; Did vor Aand, Maria, dristig iler! - Støvet modnes til en bedre Tid. -
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-02-24
Bekiendtgiørelser. Tirsdagen d. 12te Martii førstkommende om Formiddagen Kl. 10, bliver den Hr. H. Norup tilhørende i og paaboende Gaard, i Underup Sogn og Bye, Nim Herred, med tilliggende Eiendomme af Hartkorn Ager og Eng 2 Tdr. 5 Skpr. 1 Fdk. 2 Alb. og Skovskyld, 1 3/4 Alb, stillet til offentlig Auction til absolut Bortsælgelse, om nogenlunde antagelig Bud skeer. En stor Toft, god Jord og ligger tæt omkring Gaarden, og det øvrige Ager Land er dermed sammenhængende; der haves fornøden Jldebrændsel af Tørveskiær til Gaarden, god Gierdselbugst, og endeel Brændtræe i det Gaarden tilliggende Skovskifte. Auctionen afholdes i Gaarden i Underup, hvor Conditionerne for Salget vorder Liebhaverne bekiendtgjorte. Næstkommende 1ste Mai fratræder Sælgeren. Ved Undertegnede et Sluppen Svanen kaldet, drægtig 7 Commercelæster, at faae tilkiøbs, enten Halvpart eller Heelpart, ligesom Kiøberen selv finder for godt. Sluppen ligger her i Havnen til at besigte. Aarhuus, den 23de Februar 1816. Niels Lund.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-02-24
Til Efterretning for afgangne Provstinde Hilde brandts Arvinger bliver hendes Skifte foretaget til endelig Slutning paa Bjerre Tingsted Onsdagen den 6te Martii førstkommende om Formiddagen Kl. 10. slet de Vedkommende behagelig ville give Møde. Herredscontoiret i Hørnsyld d. 16de Febr. 1816. Brorsen, Skifteforvalter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-02-24
En stor hvid Hønse Hanhund med røde Ører og Kinder er kommen her til Gaarden, hvor den er optaget. Eiermanden kan erholde denne hos mig imod dette Avertissements Bekostning. Søbygaard pr. Aarhuus d. 20de Febr. 1816.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-02-24
Udgives 3de Gange ugentlig af A. F. Eimquist. Et Klaveer er tilkjøbs, hvilket Adressekont, anviser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-02-24
God hviis Sæde Havre kan faaes paa Lyngbalte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-02-24
En god Leilighed for en anstændig Familie, bestaaende af 3de Værelser, Kiøkken og Spiistammer, m. v. er til Paaske Flyttetid at faae til Leie af: Kiøbmand And. Michelsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-02-24
Endnu kan 4 til 6 Pigebørn blive antaget hos mig til at strikke Patentstrikning paa meget gode Vilkaar, og tillige have frie Læseskole; tillige forfærdiger jeg alleslags Patentstrikning, saavel Mandsbeenklæder som Fruentimmerklokker, naar det bestilles eller de selv har Garn dertil. Lovise Hansen, boende i Skolegaden No. 31.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-02-24
En stille, tro og honet Pige, som kan fremvise gode Attester, kan til 1ste Mai faae en god Condition som Enepige. Lønnen er tilstrækkelig og kan forbedres efter Pigens Duelighed og Lydighed. Nærmere Efterretning giver Adressekontoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-02-24
Gode Formelys i Lpd. og Pd., Stegesild og Boghvedegryn, Farver og Specerievahre er til billige Priser, at bekomme hos H. Behr. paa Studsgade.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-02-24
Gaarden No. 122 paa Middelgade er endnu at faae tilkiøbs.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-02-24
Tortere Kiærsebær, lybsk Peberrod bekommes hos Jens Kiersgaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-02-24
Alle Sorter Havefrøe kan faaes hos Majer HoechGuldbergs Gartner.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-02-24
Jngen maa betroe min Pige noget i mit Navn uden selv at tage Skade. Dah l. Muurmester.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-02-24
Skipper Jens Halling agter sidst i næste Uge at afseile herfra til Kiøbenhavn, og medtager Fragtgods og Passagerer. De som haver modtaget Regninger, som endnu ejer afgjort, for afvigte og flere Aar, for Bøger m. m., ville behage at erindre sammes Afgiørelse. Aarhuus, den 23de Februarii 1816. T. S. Fabricius, Bogbinder. Høst's Geschichte der danische Monarchie, unter der Regierung Christian des Vil, 112 Theil, und 3 Theils 12 Abtheilung; Scheherazades Fortællinger, 12 Deel, og 3die Deels 1ste Hefte; Lommebog for Skakspillere, Skak en quatre; Høst's Fædrelandshistorie; Lomme-Encyclopædie for Børn, med Billeder, 1-6 Deel; Bartels Samling af engelske og danske Ord og Talemaader, m. fl. forskellige Bøger, er at faae hos Fabricius.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-02-24
Følgeblad. til Aarhuus Stifts Adresse-Contoirs Tidende. No. 26.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-02-24
Af Deres Velbyrdigheds Ærede dateret den 1ste d. M. seer jeg, at De, efter Opferdring af Hr. Hansen i Aarhuus Avis No. 104, agter i Aviserne at indføre Deres Erfaringer angaaende Berberisseernes formeentlige Indflydelse paa Korne, og tillige, at De i samme Hensigt ønsker mine mærkninger desangaaende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-02-24
Hvorledes ville nu Verberissernes Modstandere forklare dette, have Berberisserne været Aarsag til Skaden det ene Aar, kunne de vel ikke være aldeles uskadelige det andet:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-02-24
I Sommeren 1814 saae jeg sønden for Landeveien imellem Borum og Aarhuus i fugtig og kold Jord Haver, som var rustet heel igiennem, og derimod norden for samme Vei paa let og sandblandet Jord i liden Afstand derfra baade Rug og Havre, som var næsten gandske rustfrie, hvorledes skal man forklare det af Berberisser, hvoraf der ingen var i nærmere, end over 1/2 Miil. Forrige Sommer var baade Rug og Havre rustet her paa Marken, og det samme saae jeg paa 1 Miils Afstand vesten i herfra, hvor jeg paa hele Veien ikke fandt en eneste Berberisbusk. J denne Sommer er Rug og Havre her paa Marken meget forskiellig, paa nogle Steder meget god, paa andre meget maadelig, det samme har jeg seet paa en Reise til Aarhuus at være Tilfældet paa andre Byers Marke. Saavidt jeg indseer, kan heraf ikke uddrages i andet Resultat, end at Berderisserne, som Berberisser betragtede, ei kunne have saa udbredte og saa forskiellige Virkninger; men at Aarsagen til Kornets Fordærvelse maae tilskrives Veirliget, der ikke er eens paa alle Steder og virker forskiellig efter Jordbunden, Beliggenhedens, Sædekornets og Sædetidens a. Forskiellighed. Aarslev Præstegaard den 3die Sept. 1816. R. W. Assens. S. T. Hr. Commerceraad Tømmesen paa Frysenborg. Bidrag til Berberissernes Forsvar. I de 20 Aar, jeg har boet her i Randlev, har deri Haven ved Rodsteenseie, en halv Fierdingvei fra den ne Byes Mark, været en Berberis=Hække, 30 Alen lang og 4 Alen høi, i den søndre Ende af Haven, hvor i den paa søndre og vestre Side omgives af Gaardens Mark. 6 Alen fra Hækkens østre Ende er en stor Dam, og desuden i Nærheden Enge og grønne Sliger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-02-24
Fra Hækken er fri og aaben Udtræk især for nordvestlige Vinde henad mod den tilgrændsende Randlev Mark.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-02-24
J al den Tid har hverken Rug eller andre Straasæd, atter taget Skabe, enten paa Rundlev Mark eller i Nærheden af Berberisserne. Ligeledes har der i Odder Præstegaards have været Berberisser i 12 eller 13, Aar, uden at Rugen der har taget Skade. Jngen har altsaa her havt Aarsag eller Anledning til at anke paa Berberisser. Hvad jeg her har anført, er notorisk Sandhed, og kan, om det behøves, vorde juridisk beviist. - Slutningen, som deraf maa uddrages, overlader jeg til enhver fordomsfri Sandhedsven. Randlev Præstegaard den 19 Sept. 1816. N. Blicher. N. Blicher. En Ubenævnt har under Mærke S..... sat noget i Aviserne om Berberisserne, som fortiener megen Opmærksomhed og anlediger Ønske om behagelig nærmere Oplysninger; maatte det behage Hr. S.... et under, sit Navn at opgive den Gaard, hvor han har gjort sine vigtige Opdagelser, der endog synes at bevise, at de stakkels forfulgte Berberisser kunne beskytte Rugen mod Rust. Og den Mand, der allerede 1790 var saa bekiendt med Berberisser og havde skiænket dem saa megen Opmærksomhed, at han har undersøgt om der var Berberisser paa en Omkreds af mange Mile, han maatte kunne give vigtige Bidrag til deres Historie, der saa meget attraaes. Han giver gavnlige Raad til at avle god Rug, der ere værd at følge; men de have dog rigtig ikke altid holdt Stik imed Rusten; endskiøndt der dog sine Steder var Berberisser nok i Nærheden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-02-24
Følgende i Aalborg Avis som udgives af Hr. Borch, dens No. 123, indførte Anmeldelse om, hvorledes man der betragter Berberisfeiden, anmodes Hr. Elmquist som Udgiver af Aarhuusavisen at inddrømme en Plads, som et Bidrag til Berberissernes Historie. "Om Berberisserne høres i denne Tid idelig Strid og Rygter om Strid, men man maae see til at man ikke forfærdes, thi Enden er ikke endda Stridshandsken blev kastet af Hr. Pastor Hausen i Todberg, der i Berberisfeiden, ret sigesom Sir Sidney Smith i Barbareskfeiden, vil have samtlige fine Fiender uden Skaansel og uden Barmhierlighed nedbuggede og i Bund og Grund tilimetgiette. Hans Manifest stod heelt og holdent i disse Aviser. Adskillige fornuftige Mænd, saasom Hr. Kammerraad Just i Viborg, som vi alle vide er en mangeaarig flittig Naturiagttager, Hr. Commerceraad Tommesen paa Frysenborg, der selv har gjort mange Jagttagelser i Henseende til Rugens og andre Kornatters, Rust nærved og langtfra Berberisbusker og adskillige andre Unævnte, traadte op imod Hr. Hansen. Ja man læste endog i denne Anledning i mange Blade et Slags Erklæring Berberisserne betræffende, at Europas berømteste nulevende Naturkyndige, den vidtbereiste Engelske Baronet Sir Josenh Banks, som heller ikke stemmede overeens med Hr. Pastoren Hypothes; men pyt om denne lader sig stræmme; han giør endog under 9de dennes et nyt heftigt Angreb (som er at læse i Randers Avis) paa Berberisserne, og paastaaer, at for at kunne medsige ham maatte man have seet alle Jyllands Rugman ker i alle Aar, hvilket nok neppe Nogen kan have gjort. Kort sagt, Hr. Pastoren holder et guds jammerligt Huus med de arme Berberisser og levner dem ikke Ære for en eneste Skilling, men de ere da ogsaa de frieste Halse et faae tilgavns Bugt med. Er han først rigtig færdig med alle Berberisser, vil det være ham en let Sag, at feie de andre til Hegn, tienlige Træatter af, saasom Pile, Torn, o. s. v. ligeledes Eller, Popler, Aske, Birker a. &c., thi dem kan han blive klar med blot ved at bruge Skriftens Ord, som siger: "Hvert Træ, som ikke bærer god Frugt, skal afhugges og kastes i Jlden, hvilket ikke godt lader sig anvende imod Berberisbuskerne".