JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-11-25
Jndenlandske Efterretninger. Under 21de d. M. har Hs. Majestæt i Overeensstemmelse med Frd. 15de Mai 1834 allernaadigst udnævnt for de næste 6 Aar, 1841 til 1846 inclusive, til Medlemmer af Provindsialstænderforsamlingerne for Sjællands, Fyens og Lollands-Falsters Stifter samt Jsland og Færøerne: blandt Grundeierne: 1) Geheimeconferentsr. Grev Moltke til Aagaard, 2) Kammerherre Grev Lerche til Grevskabet Lerchenborg, 3) Kammerh. Grev Ahlefeldt-Laurvig til Grevskabet Langeland, 4) Etatsraad, Borgermester Steenfeldt i Helsingør; af Geistligheden: 1) Biskop over Sjællands Stift, Dr.Theol. Mynster, 2) Provst for Langelands Provstie Plesner, for Universitetet: Professor juris Larsen, for Jsland og Færøerne: 1) Etatsraad Geheimearchivarius Finn-Magnussen, 2) Etatsraad og Byfoged Johnsen i Middelfart, 3) Amtmanden over Ringkjøbing Amt Tillisch. - Til Medlemmer af Provindsialstænder-Forsamlingerne for Nørre-Jylland, blandt Grundeierne: 1) Kammerherre Grev Fryss til Grevskabet Frysenborg, 2) Stiftamtmand over Aarhuus Stift Rosenørn, 3) Kammerherre C. F. O. Benzon, 4) Justitsraad, Borgermester Estrup i Kolding; af Geistligheden: 1) Biskop over Ribe Stift T. Müller, 2) Stiftsprovst Schiødte, for Universitetet: Professor juris Larsen. (Berl. Tid.)¬
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-11-25
J Sagen Justitsraad Blechingberg contra Arrestanter Graveur Peter Christian Mønster, Candidatus philologiæ & philosophiæ Adolph. Frederik Mønster samt Spisevert og Kattun trykker Peter Emil Ryding (Etatsraad Sali cath), der tiltaltes for at have nægtet Landets Love og Øvrighedens befalinger Lydighed og været disse overhørige ved at have holdt lovstridige Religionsforsamlinger, administreret de kirkelige Sacramenter og stiftet flere Gjendøber=Menigheder her i Landet, er den 23de de, i Høiesteret afsagt følgende Dom: Peter Christian Mønster, Cand. phil. Adolph Frederik Mønster og Peter Emil Ryding bør bøde til Kjøbenhavns Fattigvæsens Hovedkasse, de tvende Første hver 60 Rbd. Sølv og den Sidste 30 Rbd. Sølv. J Henseende til Actionens Omkostninger bør Lands-Over- samt Hof og Stadsrettens Dom ved Magt at stande. J Salarium til Justitsraad Blechingberg for Høiesteret betale de Tiltalte, een for alle og alle for een, 50 Rbd. Sølv. (Berl. Tid.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-11-25
Som bekjendt anlagde i sin Tid Udgiverne og Redacteuren af Fædrelandet Sag mod Adresseavisens Redacteur paa Grund af et i sidstnævnte Blad den 10de Juli f. A. indrykket Vers. Denne Sag er nu bleven paakiendt ved Hof- og Stadsretten, og Dommen gaaer ud paa, at de i Verset anførte Ord: "Slynglerne i Fædrelandet, som kun til Avinds Fremme Penne skjær bør døde og maatesløse at være og ikke komme Citanten Procurator Balthazar Christensen, som daværende Redacteur af Fædrelandet, til Forkleinelse paa gode Navn og Ære, ligesom ogsaa Redacteuren af Adresseavisen idømtes en Mulct af 50 Rbd. og 1 Aars Censur, samt til at godtgjøre Procurator Christensen Processens Omkostninger med 25 Rbd. Sølv. Hr. Jetsmark frifandtes derimod for Tiltale af Udgiverne af Fædrelandet. (Berl. Tid)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-11-25
J disse Dage har en til Markederne omreisende jydsk Pottehandler i Trekort i en ikke langt fra Odense liggende Kro bortspillet Heste, Vogn, Potter og Penge, og er nu tilfods vandret til Odense, forat klage sin Nød for Herredsfogden. (Hemp. Av.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-11-25
Jfølge Beretninger fra Vendsyssel skal en Sognefoged være arresteret og have bekjendt, i Forening med flere at have udøvet de berygtede Mishandlinger ved de i Skjæve Sogn dræbte Jndivider.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-11-25
Af Herredets Politimester har ogsaa, som det erfares, været holdt idelige Forhører til Undersøgelse af de forefaldne beklagelige Begivenheder. (Aalb. Av.)J Omegnen af Halsted (Vesten for Flensborg) skal i denne Tid have viist sig en glubende Ulv og allerede have sønderrevet 150 Faar. Der er nu anordnet en almindelig Jagt paa dette Udyr; Udfaldet skal vise, om samme ikke er en ærbar Slagterhund. (Dyk.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-11-25
Da vi for en Tid siden her i Bladet have optaget en Debat angaaende et Laan til Anlægget af Nykjøbings Havn, vil det neppe savne Jnteresse af nedenstaaende Beretning, som læses i Ove Th. Avis, at see, hvorledes man andetsteds betragter et saadant Foretagende. Bogense den 19de Novbr. Den Efterretning, som bekræfter Hs. Maj. Kongens allerhøieste Resolution, at der af Finantserne skal anvises Bogense Kjøbstad et forøget Laan af 25,000 Rbd. til Anlæggelsen af en Havn ved Byen, er af Jndvaanerne bleven modtaget med almindelig Glæde, der ved denne kongelige Resolution see Opfyldelsen af et almindeligen savnet og længselsfuldt imødegaaet Ønske. Jndvaanerne kunne heller ikke noksom paaskjønne den Naade, som derved vederfares Byen, da enhver Enkelts Jnteresse dertil er forbunden, navnlig Eiendomsbesidderes, der allerede i de sidste Par Aar have erfaret den stigende Priis, hvortil Grundeiendommene her i Byen have hæver sig. Det er saaledes uden for al Tvivl, at Bogense Kjøbstad, naar den seer Fuldførelsen af dette for Byen vigtige Værk, som man haaber af Vedkommende vil blive ledet med størst mulig Sagkundskab, derved vil komme til at nyde den bedste Løn for den eenstemmige Velvillie, der har besjælet alle dens Borgere til at gaae ind paa Regjeringens Fordringer, med Hensyn til Garantie for det kongelige Laan, Nykjøbing den 25de November. Hans Kgl. Høihed Kronprindsen ankom i Tirsdags Aftes med Jerndampskibet Ægir udenfor Stubbekjøbing, paa Reisen fra Stralsund, hvor han i Søndags Formiddag var ankommen med sine fyrstelige Passagerer. Efter at have ligget for Anker og Natten fortsatte Han i Gaar Morges Reisen tilbage til Kjøbenhavn. Befordringer. Personel Capellan for Skjerbek Menighed i Ribe Stift, J. L. Corydon, er allernaadigst beskikket til Sognepræst for Nørre-Gjording, Vemb og Buur Menigheder i samme Stift; Cand. Theol. J. M. G. Bondesen til personel Capellan hos Sognepræsten for Sorø Menighed i Sjælland, Dr. Theol. M. Sommer, Ridder af Dannebrogen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-11-25
J Berlings Avisens No 273 læses følgende Sætning: "Lad Jorddrotterne betænke dette, den Tid kan maaskee endnu komme, da "Sikkerhed for Fremtiden, ikke kan kjøbe "Skadesløsholdelse for det Skete. Det er aabenbart at Ordet Skadesløsholdelse er en Over at sættelse af det engelske Ord indemnity, men derfor ere disse to Ord just ikke et og det samme. Indemnity betyder ogsaa Amnistie, Strafløshed, og det er alene denne Oversættelse af Ordet, som her kan give Mening. Altsaa er af denne Sætning, saaledes som den staaer der, Meningen taget reent bort. Oversætterne af fremmede Blades Artikler have knap Tid til deres Arbeide, og dette kunde nok undskylde en saadan Feiltagelse. Alligevel kunne vi ikke undlade i denne Anledning at benytte de umiddelbar paa Citatet følgende Ord i denne Avis, dog med lidt forandret Slutning: "Det vilde være ganske klogt, om man forudsaae og afværgede alt for hyppig Gjenkomst af saadant Tractemente, som i den senere Tid ikke har været saa sjeldent.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-11-25
Udenlandske Efterretninger. J Spanien vender Alt lidt efter lidt tilbage til den gamle Orden; Espartero viser megen Virksomhed og Kraft, men vover dog ikke ligefrem at angribe de ham saa farlige republicanske Juntaer, som ogsaa efterhaanden fredelig opløse sig, saa at der ingen Grund er til at befrygte nogen ny Borgerkrig, dersom Spanierne blot maae faae Lov til at ordne deres egne Anliggender. Men den franske Regjering vedbliver ivrig at arbeide for Planen til en europæisk Congres i denne Anledning, og allerede sammentrækkes en Hær paa 62,000 Mand. som under Generalerne Schram og Schneider, skal have sit Hovedqvarteer i Toulouse, for hvad Øieblik det skal være at kunne overskride Spaniens Grændse, i hvilket Tilfælde man mener, at Kronprindsen, Hertugen af Orleans, skal have Overanførselen. Flere engelske Blade udtale sig meget heftigt imod en saadan Congres, og Ministrene skulle endnu ikke være enige derom. Ogsaa den østerrigske Regjering skal være derimod, men da Frankrig, gjør Mine til i Nødsfald at handle paa egen Haand, er det ikke usandsynligt, at de spanske Anliggender endnu kunde give Anledning til en europæisk Krig.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-11-25
Ogsaa ved den belgiske Grændse samles en betydelig fransk Armee, hvis Hensigt man aldeles ikke kjender. Rimeligviis ville de andre Regjeringer tvinge Frankrig til Forklaringer, som ville affløre Hemmeligheden, og i al Fald maa Regjeringen ved Kamrenes Aabning, som nu skal være ansat til den 23de December, vel blive nødt til at gjøre Rede for Hensigten med disse Rustninger. Man er i Frankrig i stor Frygt for General Bugeands Tog i det Jndre af Algier, hvorom man længe ingen Underretning har faaet. Dog beretter et privat Brev fra Africa, at han uden Hindringer havde naaet Tlemsen. Den engelske Dronning og hendes lille Søn befinde sig begge særdeles vel; derimod er Enkedronningen meget farlig syg, skjøndt hun nu skal være i Bedring. Man taler om, at der skal udstedes en almindelig Amnesti for alle politiske Forseelser i Anledning af Kronprindsens Fødsel. Atter har et afsindigt Menneske forsøgt at trænge sig ind i Dronningens Pallads efter i 3 Rætter og Dage at have listet sig omkring samme, blev han greben Natten mellem den 11te og 12te, da han ringede paa Porten; han havde et Skrin under Armen, hvori han foregav, at der var kostbare Juveler. Man fandt deri en Bibel, som han siden tilstod, at han vilde ombytte med Dronningens Hoved.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-11-25
Den franske Konges Søn, Prindsen af Joinville, som nylig paa et fransk Krigskib har gjæstet Ne 58 Nordamerica, skal reise i hemmelige politiske Øiemed og have indberettet til sin kongelige Fader, at Nord americanerne ere fuldkommen rustede til en Krig mod England.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-11-25
AVERTISSEMENTS. J Overeensstemmelse med Forordningen af 27de September 1799, dens 20de § bringes herved til offentlig Kundskab at i en mod forhenværende Redacteur af Bladet Kjøbenhavns posten Ludvig Christopher Grune for Overtrædelse af Anordningerne og Trykkefriheden anlagt Justitssag, i hvilken inden den kongelige Lands-Over- samt Hof- og Stadsret den 15de Juni 1841. saaledes er kjendt for Ret: Tiltalte, den forhenværende Redacteur af Bladet Kjøbenhavnsposten, L. C. Grune, bør til Kjøbenhavns Fattigvæsens Hovedkasse bøde 100 Rbd. Sølv samt være den ved Frd. af 27de September 1799 a 20 fastsatte Censur undergivet i 1 Aar. Saa betaler han og alle af Actionen, lovlig flydende Omkostninger hvorunder i Salarium til Actor Secretair og Procurator Stahlfest 15 Rbd. og til Defensor Procurator Klein 10 Rbd. begge Deele Sølv. Den idømte Mulct at udredes inden 15 Dage efter denne Doms lovlige Forkyndelse og iøvrigt at efterkommes under Adfærd efter Loven. blev Fredagen den 12te November samme Aar inden Høiesteret afsagt saadan Dom: Tiltalte bør bøde 200 Rbd. Sølv til Kjøbenhavns Fattigvæsens Hovedkasse, samt være den i Frd. af 27 September 1799 a 20 fastsatte Censur undergiven i 2 Aar. Henseende til Actionens Omkostninger bør Lands-Over- samt Hof= og Stadsrettens Dom ved Magt at stande. J Salarium til Etatsraad Salicath for Høiesteret betaler Tiltalte 30 Rbd. Sølv. Høiesterets Justits Contoir den 12te November 1841. Hammerich.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-11-25
Practiske eller tabellariske Udregninger for meenig Mand, til Brug ved Betalinger efter Capitelstaet, Hartkorns Ansættelse, saavel i Penge som i Korn, samt Renters Udregning til 5, 4, 3 og 1 pCt., af N. Jacobsen, faaes for 20 sk. hos Thierry i Nakskov, Giegengack i Maribo og Bogbinder Madsen, i Nykjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-11-25
Tirsdagen den 30te i d. M. om Formiddagen Kl. 10, bliver paa Nykjøbings Raadhuus, efter Jndkaldelse til Borgerskabet, holdet Raadstuesamling, for at overveie og bedømme Forslag om: 1, hvorvidt Communen frivilligen vil overtage Garantie for Havnevæsenets Gjeld; 2, en forfattet Plan til Skolevæsenets Forbedring og om at udvælge en Commitee til at gjennemgaae, og bedømme denne Plan; hvilket herved bekjendtgjøres, i Særdeleshed til Underretning for Communens og Sognets Beboere, som ikke ere Borgere, af Communalbestyrelsen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-11-25
Da jeg, uagtet gjentagne Opfordringer til Vedkommende om, at betale mig mine udestaaende Fordringer for Medicamenter m. m., endnu ikke hos Adskillige har erholdt samme, saa har jeg overdraget Hr. Fuldmægtig Jespersen at indfordre og indcassere samme, hvilket herved til Vedkommendes Efterretning bekjendtgjøres. Nykjøbing Apothek, den 20de Novbr. 1841. L. Mohr.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-11-25
En Handelsbetjent med gode og paalidelige Anbefalinger kan erholde Emploi hos en Kjøbmand i Provindserne til næste Aars 1ste Mai. Billet mærket A bedes indlagt paa Adressecontoiret.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-11-25
Nykjøbing. Et Assortiment af smukke Damastesog Dreiels Thee=Duge fra 7 Mk. til 15 a 20 Mk. Stk., Bordduge med Servietter, afpassede Haandklæder, og diverse Dreiler i alenviis, er nylig hjemkommen hos M. C. Mackeprang.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-11-25
Stemplede Spillekort til 4 Mk. 8 s. 3 Mk. 8 s. og 3 Mk. pr. Spil, faaes hos M. C. Mackeprang.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-11-25
En sort Pudelhund, lidt iisbaaret, med hvidt Bryst, er i disse Dage kommen tilløbende til Undertegnede, hos hvem den imod dette Avertissements Betaling kan afhentes af Eieren. Sønder Alslev den 23de November 1841. Niels Smed.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-11-25
Unge Kalkuner, kunne faaes for 4 Mk. Stk., naar de forud bestilles hos Madam Hansen, boende i Langgade No. 15.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-11-25
Auctioner. Torsdagen den 2den December d. A. Eftermiddag Kl. 1, lader Apotheker Schmidt her i Byen ved Auction bortsælge, 2 gode Heste, 1 Malkekoe, 1 Phaeton, en Arbeidsvogn, 2 engelske Sadler, 1 Ridestang, 1 Seletøi, 2 Kaner, i Sneetæppe, 1 Knopslæde, 1 Ploug, 1 Harve, 1 Barnevogn, i Gelænder, 2 store Figurer tjenlige til at anbringes ved en Jndkjørsel m. m. Kredit gives til Mikkelsdag 1842. Nakskov den 21de November 1841. Hammerich.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-11-25
Da det ved Auctionen den 23de Juni d. A. over den Nykjøbing og Systofte Sognekald tilhørende Skov, Systofte, Skove kaldet, gjorte høieste Bud ikke er blevet approberet, saa er en ny Auction over denne Skov berammet til at afholdes paa Falsters Birks Tingsted Torsdagen den 9de December d. A., Formiddag Kl. 11 slet, og vil den blive opraabt alternativ for en Kjøbesum i Penge og en aarlig Udviisning af 11 1/2 Favn Brænde, eller alene for en Kjøbesum uden saadan Udviisning. Conditionerne og en Extract af den i Aaret 1834 til nærmere Bestemmelse af Skovens Udskiftning afholdte Landvæsens-Commissions-Forretning ere forinden til Eftersyn paa mit Contoir. Nykjøbing den 25de November 1841. Pontoppidan.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-11-25
Jndkaldelser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-11-25
Jfølge Proclama af Dags Dato, som vil vorde læst ved vedkommende Retter, blive herved Alle og Enhver, som maatte have noget at fordre i Farver her i Byen Hans Andersen Fichs Opbudsbo, indkaldte med 12 Ugers Varsel til at anmelde og beviisliggjøre deres Krav for undertegnede Skifteret. Nakskov Kjøbstads Skifteret den 12te November 1841. Fasting. Hammerich.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-11-25
Ved Proclama af Dags Dato, der snarest muligt vil blive læst inden vedkommende Retter, ere Creditorerne i Arvefæstegaardmand Christen Pedersen Ellemann og Hustrue Margrethe Nicolaisdatter af Bønned, deres fællede Bo, indkaldte med 12 Ugers Varsel til for undertegnede committerede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Grevskabet Christianssædes vestre Districts Skifteret, Pederstrup pr. Mariboe, den 14de November 1841. P. C. Lützen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-11-25
Rettelser. J Hr. Pastor Rosens Artikel i dette Blads No 141 ere følgende Trykfeil indløbne, hvilke herved rettes. Første Spalte, næstsidste Linie, eller Oversættelser, vilde da blive overflødige, læs: alle Oversættelser vilde da blive overflødige. Anden Spalte 20de og 23de Linie, angaaer, læs: angaaer. Adressecontoirets Commissionairer ere: Dhrr. Boghdlr. Thierry og Kjøbmd. Roepstorff i Nakskov, Kammerr. Suhr i Rødby, Boghdlr. Giegengack i Maribo, Apotheker Grundtvig i Saxkjøbing, Postmester v. Staffeldt i Nysted, Kjøbmd. Wulff i Stubbekjøbing, Færgeforpagterne Arnkiel i Gaabense og Dyrehauge i Vordingborg
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-11-27
Lollands Falster. kende. Stisk Redigeret, trykt og udgivet af W. F. Laub i Nykjøbing. No 143. Løverdagen den 27 November. Det Lehmannske Associationsforslag.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-11-27
Under denne Overskrift har et af Hoved-Organerne for de absolutistiske Grundsætningers uantastelige Hellighed i Danmark i den "Berlingske Tidende No 269 henledet Publicums Opmærksomhed paa, at det ikke kan eller bør ansees for en overraskende Nyhed, naar Cancelliet har befalet Sags Anlæggelse mod Hr. Orla Lehmann i Anledning af hans Skrivelse til den Comitee, der havde dannet sig for at modtage de til ham indsamlede Bidrag; og det er ganske naturligt og i sin Orden, at Absolutisterne i hiin Actionsordre ikke have seet andet, end hvad der hører til Tingenes sædvanlige Gang; altsaa intet, der kunde vække Forundring som over en overordentlig Foranstaltning; intet, der kunde fremkalde Harme hos Gemytterne som over en hadefuldForfølgelsessyge eller Hevnelyst; intet, der kunde begrunde Frygt for en stedse ulovligere Usurpation under Legitimitetens Navn og Maske; thi Absolutisterne maatte have opgivet den Sag, de forfægte, dersom de vedkjendte sig den blotte Tanke, at enten Pengesubscriptionen selv eller det af Hr. Lehmann udtalte Forslag til Anvendelsen af den indkomne Sum kunde være andet end en Lovovertrædelse. Efter det subjective Standpunkt, hvorpaa Absolutisterne i Danmark med den christelige Philosoph, Anders Sandøe Ørsted, i Spidsen for Tiden staae, have de ligefrem den Opgave at fremstille Actionsordren som noget for den almindelige Bevidsthed om, hvad der er lovligt, aldeles ikke Uventet eller Paafaldende, men som Noget, der ikke kunde være anderledes, som Noget, der umiddelbart fremgik af den indre og ydre Nødvendigheds Love; thi i deres Øine gjælde netop de Bestræbelser, som have Vedligeholdelsen af vor Statsforfatning til Formaal, alene for lovlige, saa at Understøttelsen af de disse diametraliter modsatte Bestræbelser ikke kan andet end synes dem lovstridig. Men en anden Sag og et andet Spordsmaal er det, om disse Forudsætninger og Meninger ere lovbegrundede eller ikke; det vil sige, om de finde deres sidste Grundlag i den høieste af alle Love, i den Lov, som stammer fra Gud selv; i Sandhedens og Retfærdighedens hellige Lov. Den Deel af Pressen, som vi pleie at kalde den servile, har stadig bestræbt sig for at bibringe sine Læsere den Overbeviisning, at det, at yttre sit Ønske og sin Længsel efter Forandring af vor Statsforfatning, er en af de grovere Forbrydelser, og at hver den, der nærer saadanne Følelser, forlængst burde være udjaget af Kongens Land og Rige, eller idetmindste henhører til et Partie, som det bør forbydes offentligen at yttre sin Mening; og idet Servilismens Venner have betegnet det som ulovligt, at Pluralitetens Ønsker om Statsforfatningens Beskaffenhed kom i nogensomhelst Betragtning, og de tillige selv have troet, eller idetmindste sagt, at Stemningen i det Hele var hos os som den i Aarhundreder havde været, absolutistisk og roialistisk, have de idelig og altid troet at maatte beklage, at Regjeringen lod de constitutionelle Ønskers Forkæmpere være altfor uantastede, at de af den foranstaltede Actioner vare for faa, og at Lovgivningen om Trykkefrihedens Grændser ikke afgav et tilstrækkeligt Værn for den bestaaende Statsforfatnings fremtidige Opretholdelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-11-27
Jndenlandske Efterretninger. Hs. Majestæt har under 18de dennes allernaadigst tilladt, at den residerende Capellan ved St. Mortens Kirke i Randers og Præst ved Hospitalet. sammesteds, E. Kruse, efter hans derom gjorte Tilbud, fremdeles indtil 14de April 1846 vedbliver Bestyrelsen af Gimming og Lem Sognekald saaledes at han i denne Tid selv antager og lønner en ordineret Medhjelper, der kan assistere ham, og at han i samme Tid indbetaler alle Sognekaldets Jndtægter til Stiftsøvrigheden over Aarhuus Stift til Udsættelse blandt Stiftets offentlige Midler, til Fordeel for det til Anskaffelsen af en Præstegaard til det nævnte Sognekald opsamlede Fond. Hs. Majestæt har ligeledes ladet tilkjendegive Hr. Kruse Sin allerhøieste Tilfredshed med den Jver og Uegennyttighed, han ved denne Leilighed har lagt for Dagen. (Berl. Tid.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-11-27
Efterat en Deputation af Studenterforeningens Senorat paa Oehlenschlägers 62-aarige Fødselsdag den 14de de havde overrakt Digteren Diplom som Æresmedlem af Studenterforeningen, en Hylding, som tidligere kun er bleven Rahbek og Thorvaldsen til Deel, havde Foreningen besluttet i den Anledning at indbyde Oehlenschläger til en festlig Diner. Denne fandt Sted i Løverdags Aftes. Studenterforeningens store Sal var festligen smykket og prydet med Oehlenschlagers laurbærkronede Buste. Ved sin Ankomst blev Digteren modtagen med en Sang, forfattet af C. Borgaard, der ledsagedes af en enthusiastisk Acclamation. Oehlenschläger besvarede denne Hilsen med nogle følelsesfulde, skjønne Ord. Ved Dineen var naturligviis hans Skaal den første, der udbragtes. Den optoges med overordentlig Jubel og introduceredes ved en Tale af en af Foreningens Seniorer og en af Chr. Winther digtet Sang. Efterat Danmark Skaal var bleven udbragt, fulgte derpaa, efter en Sang af P. L. Møller, en Tost for Kjøbenhavns Universitet og dets Professorer. Den næste af L. Bødtcher digtede Sang gjaldt atter den store Digter. Hans Christran Ørsted tog i Anledning af samme Ordet og skildrede i et smukt og særdeles gemytligt Foredrag flere gribende og skjønne Puncter af sit lange Samliv med Digteren. Danmarks Thorvaldsen erindredes nu i en Togst af Senioratet, ligesom ogsaa en Skaal bragtes for Conferentsraad Collin og ved Oehlenschläger for Festens Digtere.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-11-27
Den af H. C. Andersen digtede Sang, som frembar Scandinaviens Tak til Oehlenschläger, indlededes ved nogle digteriske Linier af Forfatteren. Festmaaltidet sluttedes med Afsyngelsen af en Afskeds-Sang af P. L. Møller og et enthusiastisk Vivat for Oehlenschläger. En ny og smuk Act af Festen indtraadte nu, idet der overraktes Digte renet poetisk Album fra Studenterforeningen", hvori en Deel af Foreningens Medlemmer havde tolket deres Hyldest og Følelser for Digteren. Festen endtes med at Studenterforeningens Medlemmer en masse ledsagede Oehlenschläger hjem til hans Bopæl, og her endnu til Afsked bragte ham deres jublende Hylding. (Kbhpst.)