JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-02-16
Bevilling for Byefoged Bagger i Schanderborg, til ved Proclama i Aviserne, at indkalde samtlige Creditorer i den bortreiste Jsaack Jacob Philiph hans underRettens Behandling tagne Boe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-02-16
J Følge denne allernaadigste Bevillings Bestemmelser indkaldes da med Aar og Dags Varsel, alle dem som maatte have noget at fordre i bemelte Boe, deres Krav for mig at anmelde og bevise. Den bortreiste Jsaack Jacob Philiph underrettes tillige herved, om at Boet er taget under Rettens Behandling. Schanderborg den 12te Febr. 1805. Bagger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-02-16
Auction. Udi og over Gaarden No. 96, beliggende paa Hiørnet af Middelgade og Fæegyden her i Aarhuus, Kiøbmand Jørgen Christensens Opbudsboe tilhørende, bliver foretaget offentlig Auction 1ste Gang den 20de, 2den Gang den 25de Febr, og til endelig Bortsælgelse 3die Gang den 1ste Martii, hver Gang Kl. 10 om Formiddagen. Gaarden bestaaer af følgende Bygninger: a) 25 Fag 2 tage Muur og Bindingsværk, som alt vender med Forsiden ud til bemeldte 2de Gader, og for faa Aar siden at gode Materialier er af nye opbygt, indrettet til Værelser, Kiøkken og Bryggerhuus m. v. b) Et actage Sidehuus 9 Fag, indrettet til Heste, og Koestald, Pakhuse og Fourage. c) Et Baghuus 12 Fag retage som ogsaa bruges til Stald, og Materialiers Bevaring. d) Et Halvtag 5 Fag til Brænde og Trælast. Under Bygningerne saavel i For, som Sidehuset ere gode rummelige og tørre Kieldere. Med disse Eiendomme henhører ogsaa fornøden Gaards- og Hauge pladser, samt got Pompevand. Gaarden er især indrettet til Kiøbmandsbrug, men ellers beqvem til Beboelse for et Herskab eller anden honet Familie.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-02-16
Ved disse Auctioner bliver tillige bortsolgt 2de bemeldte Obudsboe tilhørende Skibsparter. a) Den 4de Part i Galeasen Friderik, drægtig 31 en halv Commercelæst, som for 6 Aar siden er bygt der i Aarhuus af særdeles gode Materialier, smuk af Skabning og en fortrinlig god Seiler. b) Den halve Deel i Jagten Chatrine Marie kaldet, drægtig 15 en halv Commercelæster, og som, skiønt nogle Aar gammel, er stærk af Bygning og i god Stand. Begge disse Fartøier ere i alle Henseender vel udreedt og forsynet med særdeles godt Jnventarium, beliggende her i Havnen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-02-16
Næstkommende 11te Martii om Eftermiddagen Kl. 2 begynder Auctionen over denne Boes Kiøbmands vahre, Meubler og Effecter, hvoriblandt et Brændviinstøi paa 3 enfierendeel Tds. Rum med tilhørende Kar og Svaletønde, samt et Støbekar, saa og en Hest, 9 Aar, en Ko. og en Qvie, med videre af Ind- og Udboe, alt efter de Conditioner som paa Auctionsstedet nærmere vorder bekiendtgjorte. Aarhuus, den 9de Februarii 1805. Petersen, Auctionsdirecteur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-02-16
En hvid aarings Soe, som er mærket med et Stykke afskaaren det høire Øre og en Splidt i samme, med en Map under den venstre Side af Halsen, har gaaet paa Rasmus Pedersens Skov i Elen, øm trent 15 Uger. Eiermanden kan erholde den hos Peder Nielsen Skovfoged der i Skoven, mod dette Avertissements og Foderløns Erstatning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-02-20
Indenlandsk. Rentekammeret har forhøiet Prisen paa det norske Salt med 24 s. paa Tønden, saa at Valløes ordinaire Salt koster 2 Rdr. 72 s. Td. og Hofsalt 3 Rdr. Td., Træerne uberegnede. Og betales hvert Tøndetræe herefter med 44 s. Samtlige danske Actiesonds ere følgende: 1) Asiatiske Axier 4800 St. lydende paa 500 Rdr. hver, 2)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-02-20
Kbhvnske Møbelassurantsarier 1200 Stykker lydende paa 200 Rd. hver 3) Speciesactier 6000 Stykker hele, lydende hver paa 400 Rdr. Specie og 6000 Qvart Actier lydende hver paa 100 Rdr. Sp. 4) Søeassurants=Actier 600 hele (hvoraf nogle paa Jhændehaverens Forlangende senere ere deelte i halve) ikke lydende paa noget Jndskud. 5) Almindelige Brandassurance-Actier 3195 Stykker lydende paa 100 Rdr. hvoraf nogle ere deelte i halve. 6) Pramlaugsactier 500 Stykker lydende paa 100 Ror. Samtlige disse offentlige Papirer udgjøre efter Actiernes nuværende Priser omtrent 11 Millioner 356,000 Rdr.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-02-20
Den 12te d. faldt en Soldat paa Garnisonspladsen, i Kiøbenhavn og brak Beenet. Det fortiener at roses, at Hr. Commandeur Fischer, som gik forbi ikke allene strax bad en Forbigaaende paa hans Regning at hente en Karet i store Strandstræde, men blev endog selv staaende hos den Ulykkelige, indtil Vognen kom, for at ind sage ham.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-02-20
Guldtaflet paa Rosenborg er, efter Sigende, bleven forøget med 8 Guldarmestager i Nutidens skiønneste Smag.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-02-20
Efter Rygte skal der i Kbhvn være et Sted hvor der daglig holdes Dandseøvelser for enhver, for en høist billig Betaling, nemlig man tager en Entrebillet for 8 s. og i Tilfælde man ikke agter at freqventere Stedet meere end den Aften leverer man sin Billet fra sig og faaer et Glas Punsch oven i Kiøbet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-02-20
Aarhuus. At endeel af de ærede Herrer Militaire og Geistlige ledsagede af egen Drift min sal. Mands afsielede Legeme til sit Hvilested, er det meest hædrende og for mig trøstende Beviis paa den Agtelse og Kierlighed, han efterlod sig i deres Hierter, som kiendte ham. Min dybeste Taknemmelighed ville de Ædle tillade mig herved at yttre, i hvor svagt det udtrykker hvad mit erkiendtlige Hierte derved har følet. A. M. Stendrup, sal. Jansons.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-02-20
Prædikanterne paa Fredag. Domkirken Hr. Stiftspr. Jansen. Fruekirke
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-02-20
Prædikanterne paa Fastelavnsøndag Høimesse. Aftensang. Domkirken Hr. Stiftspr. Jansen. Hr. Hertel. Fruekirke Hr. Provst Bechmann. Hr. Jahnsen. Hospitalskirken Hr. Jahnsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-02-20
Udenlandsk. Frankrig. Keiseren har den 4de Febr. ved Ministeren Talleyrand formelig bekiendtgjort Sonatet og det Lovgivende Korps det Fredsforslag som han i en Skrivelse af 2den Januarii har gjort Kongen af England, samt det derpaa erholdte Svar af Lord Mulgrave. Keiserens Brev lyder saaledes: Min Hr. Broder, Kaldet af Forsynet og af Sentets, Folkets og Armeens Stemme til Frankrigs Throne, er min første Følelse et Fredsønske. Frankrig og Eng lang, forøder deres Velstand; de kan kjempe i Aarhundrede. Men opfylder deres Regieringer vel derved de helligste af deres Pligter, og anklager ikke saa meget unyttigviis udgydet Blod dem ikke i deres egen Samvittighed? Jeg holder det ikke for Skam at giøre det forste Skridt. Jeg har, tænker jeg, fuldkommen nok viist Verden, at jeg ikke frygter for nogen af Krigens Uhelds tilfælde; desuden byder den mig intet som jeg har at frygte for. Jeg besværger deres Majestæt, ikke at frasige sig den Lykke, at skienke Verden Fred. Maatte deres Majestæt ikke efterlade denne søde Glæde til Deres Børn, thi der gives vist ingen skiønnere Leilighed eller gunstigere Øieblik, til at døve Lidenskaberne, og give følelse af Menneskelighed og Fornuft Gehør. Er dette Øieblik engang tabt, naar skal man da finde Standsning for en Krig, som alle mine Anstrængelser ikke har kundet ende? Deres Majestæt har i 10 Aar vundet mere i Gebeet og Rigdomme end Europa har i Omkreds, Deres Nation staaer paa den høieste Punct af Velstand. Hvad vil Deres Majestæt haabe af Krigen, At coalisere nogle Magter paa det faste Land, det faste Land vil blive rolig; en Calition ville kun forstørre Frankrigs Overvægt og Continentalstørrelse. Fornye indvortes Uroeligheder, Tiderne ere ikke meere de samme. Forstyrre, vore Finantser, Finantser, som ere grundede paa en god Agerdyrkning lader sig ikke forstyrre. Borttage Frankrigs Colonier, Colonierne er for Frankrig kun en Secondair Gienstand; og besidder Deres Majestæt ikke alt flere end de kan forsvare? Hvis Deres Majestæt selv vil overveie det, saa vil De see at Krigen er uden Hen sige og uden noget rimeligt Resultat for Dem. Ak! hvilken sørgelig Udsigt, at lade Folk slaaes, blot for at slaaes, Verden er stor nok, til at begge vore Nationer kan leve i den, og Fornuften har Magt nok til at udfinde et Middel til at udsone alt, naar man paa begge Sider har Villie dertil. J al Fald, har jeg anfyldt en hellig og mit Hierte dyrebar Pligt. Maatte deres Majestæt allene have Tiltroe til min Tænkemaades Oprigtighed og til mit Ønske, at give Dem Beviser derpaa.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-02-20
Paris den 2den Jan. 1805. Napoleon. Lord Mulgraves Svar lyder saaledes: Hs. Majestæt har modtagen den Skrivelse, som Overhovedet for den franske Regiering har sendt ham. Der gives ingen Gienstand, som ligger Hs. Majestæt mere paa Hiertet, end at gribe den første Leilighed, til at skaffe hans Undersaatter en Freds Fordeele, som er bygget paa en Grundvold der ikke er uforenelig med Hans Staters vedvarende Sikkerhed og væsentlige Jnteresse. Hs. Majestæt er overbeviist om, at denne Hensig kun kan opnaaes ved Arrangements, der kan sikkre Europas tilkommende Rolighed, og forebygge Fornyelsen af de Farer og Ulykker det har været indviklet i. Jfølge denne Tænkemaade, indseer Hs. Majestæt, at det er ham umuelig at svare omstændeligere paa de ham gjorte Yttringer, inden han har corresponderet derom med de Magter, paa det faste Land, som han staaer i fortroelig Forbindelse med, og især med Keiseren af Rusland, som har givet de stærkeste Beviser paa det høie og vise Sindelag der besteler ham, og den levende Andeel han tager i Europas Sikkerhed og Uafhængighed. Downing=Steet, den 14de Jan. 1805. Mulgrave. Da disse Breve vare forelæste i Senatet sagde, Ministeren Talleyrand. Dette Svar er vaklende og uden Bestemmelse. En Tanke viser sig dog med nogen Tydelighed, nemlig: at correspondere med fremmede Magter derom, og denne er ikke fredelig &c.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-02-20
Den 1ste Febr. har Keiseren udnævnt Marschal Murat til Storadmiral og hans Stedsøn General Engene Beauharnis til Rigets Erkestatscansler samt ophøiet begge til Prindser af Frankrig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-02-20
Efter er Keiserlig Decret, skal Æreslegionens store Decoration, som kun gives til Legionens Storofficeret, hvis Antal ikke maae overstige 60, bestaae af et rødt Baand, der skal bæres fra den høire Skulder til den venstre Side, i hals Ende er heftet Legionens Orden, en Øen, og i en af Salg broderet Stierne paa den venstre Side af Brystet paa Kiølen, som bestaaer af 10 Straaler, i hvis Midte en Øen, med de Ord: Ære og Fædreland. Prindserne af Blodet og Fremmede som Kriseren vil meddele den er ikke beregnet i Tallet af de 60.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-02-20
England. Den udrustede Expedition, var den 3die Febr. saa vidt i Stand, at den om faae Dage kunde løbe ud, men dens Bestemmelse var endnu en Hemmelighed. Regieringen har givet befaling at forstærke Matrosernes Antal fra 110000 til 120000 Hr. Asdington er ophøiet i den Storbrittaniske Pairstand, under Navn af Viscount Sidmouth.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-02-20
Blandede Efterretninger. Borgerskabet i Stockholm har i Anledning af De Svenske Majestæters Hiemkomst sammenskudt en Summa af 16666 Daler, til en Velgiørende Stiftelses Oprettelse og det saa kaldte Societet, der bestaaer af Officerer, høie Embedsmænd og det diplomatiske Korps har ligeledes san menskudt en betydelig Sum, til at holtideligholde deres Majestæters Hiemkomst med.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-02-20
Fra Nordfolk i Virginien meldes: At Hieronimus Bonaparte har sendt sin Kone hiem til hendes Forældre, og paa nye gaaet ombord paa Eegatten Præsident.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-02-20
Bekiendtgiørelser. Da ved afholdte Søe Session her i Byen, d. 15de d. M. efterskrevne Matroser: Nr. 3 Jens Mortensen gammel 21 Aar. 14 Lorents Pedersen, 27 Aar. 53 Christian Rosendahl, 27 Aar 78 Søren Nielsen Broberg, 22 Aar. 93 Ole Christensen Møller, 28 Aar, Styrmand. Alle af Høved Rollen, ikke mødte, og ingen Tilstædeværende kunde give ringeste Oplysning, hvor de opholder sig, og de ikke for mig haver meldt nogen Forfløttelse, eller havt Tilladelse at gaae herfra, saa anmodes erbødigst enhver af de Herrer Justis Embedsmænd i Kiøbstæderne eller paa Landet, i eller uden for mit anbetroede District, da intet Ophold eller Nedsættelse kan have Sted, uden deres Vidende, at opdage disse, og behageligst tilkiendegive mig samme, paa det ovenmeldte Søemænd ikke ved utilladelig Ophold, og Omflytning fra Sted til andet skulde unddrage sig Hans Majestæts pligtskyldige Tieneste. Aarhuus, den 20de Febr. Wulst, Commandeur=Capt., Enroul. Chef og Ober=Lots i Øster Jyl. District.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-02-20
Et Partie rigaisk reen Hamp, Dito Blaar saa og Pashamp samt nogle Skippund Sengesier, item Hør og Hørblaar, sidste tienlig for de anordnede Fattig=Commissioners Brug, sælges for de taaleligste Priser hos Meulengracht. E. Sk. Af Rinske Møllesteen haves og Oplag. 12 a 1300 Rdr. forlanges til førstkommende Snapsting mod 1ste Prioritet i Jordegods Adressecontoiret anviser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-02-20
Hvor en Stuepige kan faae en god og fordeelagtig Tieneste, anviser Organist Ebeling i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-02-20
Randers Veirmølle som i disse Aviser var averteret at skulle sælges ved offentlig Auction den 25 Febr., er underhaanden solgt, hvilket herved til enhvers Efterretning bekiendtgiøres af N. Bruun. Randers, d. 19de Febr. 1805.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-02-20
Avlsmand Peder Christensen, agtet, formedelst Boepæls Forandring, underhaanden at bortsælge sin paa Hiørnet af Middelgade og Fæegyden beliggende Gaard, samt 3de Gaards Avling paa Aarhuus Mark, tilligemed et complet Brændeviins=Værk, hvoraf Kiedelen er paa 2 Tønders Rum. Gaarden kan tiltrædes af Kiøberen, om saa skulle forlanges, strax.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-02-20
Et honet Fruentimmer som har været i en Præstegaard paa Landet som Jomfrue paa 3die Aar, søger Condition som Huusjomfrue eller Frøkenpige, i Mangel deraf for Stuepige hvor hun kunde være fri for Bye Duelighed. Nærmere Anviisning faaes hos E. Løgstrup. gang, hun kan skaffe gode Beviser for sin Troeskab og boende paa Domkirkegaarden i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-02-20
En Stue med Sovekammer og Kiøkken samt behørig Beqvemmelighed forlanges til Flyttetiden til Leie. De som haver samme at bortleie, vilde behage at henvende sig til Undertegnede. L. Kraan, ved Broberg Port. Til at overføre deels fra Kiøbenhavn hertil og deels herfra Byen til Kiøbenhavn med mit førende Skib, Jagten Chatrine, har jeg modtaget følgende: J Aaret 1803, en Bøtte saltet Aal v. br. 9 et halv Pd., en en Pakke i Papir, hvorudi er en silke Fruentimmer Pose med enfierendeel Skp. Havregryn mk. R. A. S. Skoe og en hvid Vest, mk. S. E. J Aaret 1804. en Pakke i Matte med 3 Stkr. Ost v. 1 Lspd. 6 Pd. tomme Poser og en tom Smørbøtte, den yderste Pose forseglet, og i Signetets Aftryk staaer A. K., tvende er mk. H. S. Og da ingen haver afhentet disse Ting, og jeg ei veed hvem der er sammes Eier eller Afsender, saa anmodes de Vedkommende om, det snarest mueligt, at melde sig hos mig og bevise deres Ret til at modtage disse hos mig oplagte Ting, da de saa strax skal blive udleverede imod Fragtens og dette Avertissements Bekostnings Erlæggelse. Greenaae, den 4de Febr. 1805. Rasmus Møller, Kiøbmand og Skipper.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-02-20
Auction. Mandagen den 4de Martii førstkommende om Eftermiddagen Kl. 2 slet, bliver den saakaldte Klubgaard under No. 31 paa Nørregade heri Byen, efter Eierens Begiering stillet til offentlig Auction i selve Gaarden. Gaarden bestaaer af 17 Fag zetage Huus til Gaden (med særdeles gode Kieldere under, indrettet til Beboelse for et Herskab eller anden honet Familie. J Gaarden er got Pompevand, et Huus indrettet til Staldrum for 8 Heste og behøvende Fourage, samt et Halvtagshuus til Brænde, Torv o. s. v. Liebhaberne ville behage at møde bemeldte Tid og Sted hvor Conditionerne skal blive bekiendtgjort. Randers, d. 16 Febr. 1805. Vendersen, Auctionsdirecteur. Gaard tilkjøbs, som staaer for Hartkorn Ager og Eng I Hemb, Woer Ladegaards Sogn, er bleven en saaes 16 Tdr. Havre, 4 Tdr. Byg og 4 a 6 Tdr. 3 Tdr. 2 Skpr., er besaaet 10 a 11 Td. Rug, kan Boghvede, avles 30 til 34 Læs got Høe og Skov til fornøden Brug, samt Konge- og Kirketiende. De Lysthavende henvende sig til Jens Schandrup i Schandrup lyst paa Yding Mark hvor kan gives Oplysning. Hemb, den 10de Febr. 1805.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-02-20
4 a 300 Rdr. ønskes til Laans til tilstundende Snapsting, imod Pant i faste Eiendomme og om forlanges, antagelig Caution. Adresse Contoiret anviser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-02-20
Hos Lauritz Jørgensen er godt Skibsværk at faae tilkiøbs for billig Priis.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-02-20
Hos Undertegnede er at faae tilkjøbs 2de Gaards Avl, som kan faaes i Brug af Kiøberen til førstkommende Michaeli, tillige bekommes ogsaa lybske Pølser og Peberroed, Petersborger Formelys med bomulds Væger, fiin heglet og heglet Hør, Hørblaar, og Flasketobakaf H. Erichsens i Kiøbenhavn, m. m. hos Peder Jensen Schmidt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-02-20
Tirsdagen den 26de Febr. førstkommende om Formiddagen Kl. 9 slet, bliver udi Galanteriehandler Qveitsers iboende Gaard her i Byen, holdet offentlig Auction over endeel gode Sengeklæder, et Chatol, Borde, Stole, Speile, Lysestager, Kiøkkenredskaber, Vindues gardiner, en 2etage Vindovn, alle de udi hans Kramboe værende Galanterievahre, bestaaende af: Kamme, Brystnaale, Uhrkieder, Staal= og Glas=Perler, Tegnebøger, Piberøre, Rageknive, Lommeknive, Bordknive, Penneknive, Saxer, Atlaskes, Taftes, Silke, Lærreds og uldne Baand af forskjellige Sorter, Handsker, Tørklæder, Olmerdug, Lærreder, Manschester, Kniplinger og en stor Deel andre Galanterievahre der er af for stor Vidtloftighed til her at benævnes. Hvilket herved bekiendtgiøres. Greenaae, d. 30te Jan. 1805. Aagaard, Auctionsdirecteur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-02-20
Jfølge Kongelig allernaadigst Bevilling af 7de Febr. d. A. indkaldes herved med Aar og Dags Varsel subpoena præclusi et perpetui silentii, alle de som formene sig at have noget tilgode efter afgangne Qvæghandler Gaardmand Jørgen Nielsen Stourup i Stourup Bye, Boller Gods under Grevskabet Frysenborg, hermed at fremkomme og deres Krav lovligen bevise ved SkifteSamlingerne, som ere bestemte i Boet den 16de Mar til og 27de April eller i anden Fald betimelig inden Proclamas Udløb; Stervboets Debitorer indkaldes ligeledes at møde og tilsvare deres Gield for undertegnede Skifteforvalter. Boller, den 7de Jan. 1805. E. Borch. Paa Grund af Hans Kongl. Majestæts allernaadigste Bevilling af 5te Febr. d. A. læst for vedkommende Ober= og Underretter bliver herved sub poena præclusi et perpetui silentii med Aar og Dags Varsel indkaldet alle dem som maatte have noget at fordre i Kiøbmand Jørgen Christensen her i Aarhuus hans Opbudsboe, med saadant deres Krav at fremkomme og beviisliggiøre for os undertegnede udmeldte Opbudsmænd. Aarhuus den 13de Februarii 1805. J. Røgind Schum.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-02-20
Vildsunds Veirmølle (som er først opbygget for circa 2 Aar siden) beliggende i Thisted Amt; er underhaanden at faae tilkiøbs hos Eieren Lauriz B. Yde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-02-20
Paa førstkommende Torsdag den 21de Febr. om Eftermiddagen Kl. 2 slet, bliver her paa Raadstuen, foretaget og holdet offentlig Auction over et stort Partie Hør= og Blaargarn, som udsælges i heele og halde Lspd., eller større Partier efter Liebhabernes Ønske og gives de Kiøbende 6 Ugers Credit med Betalingen og 3 Maaneder for dem eller de som kiøber et halv Skpd. og derover; hvilket herved til de Lysthavendes behagelige Underretning bekiendtgiøres. Aarhuus den 16de Febr. 1805. Commissionen for Fattig Væsenet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-02-20
Til 11te Junii Termin 1805 bliver en Capital af noget over 1100 Rdr. at faae til Laans af Aarhuus Oberformynderie mod befalet Sikkerhed. A. Munch. J. Fugl.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-02-20
Skulde nogle mod Formodning have noget at fordre efter den ved Døden afgangne Skoleholder Rasmus Jensen Wærn, i Heedegaard, paa Meilgaards Gods udi Nørre Herred, saa indvarsles samme herved inden 6 Uger fra nærværende Bekiendtgiørelses Dato af for undertegnede at angive deres lovlige Krav, Greenaae den 15de Febr. 1805. A. P. Krøyer, Herredsprovst.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-02-20
At forhen i Sommeren 1803 bortdøde Kiøbmand Niels Bigum, hans Enke Birgithe Christensdatter Bigum, ligeledes her ved Døden er afgangen, Natten i mellem den 5te og 6te Januarii sidst; at deres efterladte Boe og Eiende, som den Længstlevende har ifølge Kongelig Bevilling hensadt med, uskiftet, nu skal der les mellem deres Børn og Arvinger efter Loven, blev taget under lovlig Skifte Behandling med Registering og Vurdering, 30te Dagen efter Enkens Dødsfald, d. 4de d. M., samt at Skiftet videre bliver befordret 6te og 12te Ugers Dagen den 16de hujus og 30te Martii næstkommende, det vorder herved til Kredi og Debitorernes samt øvrige Vedkommendes Efterretning offentlig bekiendtgjort.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-02-20
Auctionen over Stærvboestædet her, nogle Markjorder og en deel Løsøre, er bestemt at holdes næstkommende 6te Martii. Hobroe, den 12te Februarii 1805. H. Hjorth, Byefoged, Skifte= og AuctionsForvalter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-02-20
Hos Lauriz Jørgensen haves for bestandig Oplag af heglet Hør. H. S. E. Hestor Fridericus Jansom Doctor & Professor Theologix. Episcopus Dioecesios Arhusiensis. Ampliori vita dignus. Vir in muneribus demandatis. pie fandteqve collendis, strenuus. Pietate in Deum infucite.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-02-20
Candore Animi fincero. Amore in homines insigniconspicuus. Pauperum Sospitator. Heu Multis Ilse bonis flebilis occidit, Nulli flebilior, qvam Urori carissime, Filio adoptato, Domesticis deviinstis, Qvorum in animis, In med erlam, dum Fautorom desidero, Magnum Sui reliqvit Desiderium. Dum Stælle instar Spiritus in sælg fulget. Sedes lucidas - Arva Beatorum felicia Anima intrat, In humo molliter ossa cubent. R........ d. IIIFebr. 1805. In memoriam. Viri immortaliposuit
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-02-20
Tanker Høiærværdige sal. Biskop Jansons Minde her Sørge Harpens hule Stemme. For vort Stift en Gienlyd garDet med Veemod vi fornemme Fra vor Biskop Jansons Grav, Alt for tidlig vi maae savne. Ham den gode Tilsynsmand Der saa gierne vilde gavne End den mindste i sin Stand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-02-20
Som Høi Skolens første Lærer, Vandt Han Ynde, Kierlighed, Derom Vidne De frembære Som anseer Retskaffenhed, Sexten Aar ham Stiftet kiente, Som sin Biskop, Lærer, Ven, Skiønsomt Minde Han fortiente, Det med Ham bør ei døe hen. Hos de Unge, veenlig vidste Han al lokke Kunskab frem Lyst opflamme hos de Fleeste Naar Han overhørte Dem. Svagt min Pen formaaer at male, Hvad Han virkede dermed Mange veed derom at tale Som opbyggedes derved. Hist hvor alle Skygger vige Miskient Daad klart viser sig, Der jeg haaber Ham at sige Tak fordi Han elskte mig. Brøchner, Provst i Bierre HerVed Biskop Jansons Død. Ei min Gravsang Smiger lader høre tung er Dødes Søvn, den vækker dig jo et Smiger var og Mislyd for dit Øre, mens du vandred her paa Livets Vei. Ei din Roes min svage Sang skal tone høiere din Daad forkynder den gavnlig Virksomhed i Døden krone med fortiente Borgerkrands sin Ven. O. nu er du, blandt og ikke meere, Gravens tavse Muld indhøller dig at, nu er den Ædle ikke meere, sukker mangen sørgende med mig. Lindhart. Til Provstinde Kaalund Veemodsfuld din Datters brustne Øie omme Moder, saae du lukke sig da til hint uforskelige Høie skyldfri hendes Aand henfoer fra dig Ja lig yndig Rose fank den gode slagen i sin Vaar af Stormen ned!
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-02-20
som en ei udviklet Blomst der spaaede Møderglæde for din Kierlighed. Derfor og nu saaret Moderglæde svæver for dig hyllet udi Gravens Nat, bange du for dine kiere hæver thi din Elskte sank i Graven brat, Af men tænk dig, mørkere omsvæver Fremtids billeder den Moders Siel som paa tidlig Dødsseng ængstet hæver for de spæde Moderløses Vel. Derfor Haabet venlig smile giennem Taarer til dig ned til Henfarnes Hjem vi lille samles alle der med Fred. Lindhart.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-02-20
Tanker ved den ædle Piges, Jfr. Chri ane Kaalunds Død i Præstholm d. 8 Februarii 1805. Med nedbøiet Hoved Med taarefulde Øine Staae et Par kiærlige Forældre Ved en elskes Datters Gravhøi, og sukke: Hun er ei meer, den Ædle, Christiane Kaalund er ei meert.