Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-01-05
Skrivelse fra Kiel, den 18 Januar 1814. Det er nu først mueligt af tilforladelige Kilder at forvisse sig om Styrken af de Tropper, som brøde ind over den holsteenske Grændse efterat sammes Forsvar ene beroede paa de Kongelige Tropper, siden de franske Tropper havde skilt sig fra dem og vare dragne til Hamborg. - De fremmede Tropper ere nu i fuld Bevægelse, for at gaae deres oprindelige Bestemmelse imøde. - Mai kan forlade sig paa, at der ved at angive den efterfølgende Styrke er anvendt samme Omhyggelighed paa hverken at forøge eller formindske Tallet af de Tropper, som vi i sex Uger, have havt at underholde som Fiender. - De som her anføres under deres nationale Navne staae alle under Hs. Kongelige Høihed Kronprindsen af Sverrigs befaling. 1) Den svenske Armee, angivet at være 30,000 Mand, var 25,000 Mand, 2) Hannoveranere, russisk tydsk Legion Hanseater, under General Val moden, angivne at være 16,000 Mand, vare 12,000 M., 3) Russere under General Vorontzow, 9,000 M., 4) Russere under Generalerne Benningsen og Grev Strogonon 25,000 M., 6) Kosakker under General Tettenborn 2000 M., 6) Meklenborgske Tropper, angivne at være 3000 M., vare 2,800 M., 2) Engelske Tropper i Lübeck 1,800 M., 8) Preussiske Tropper under General Pudlitz, som vel endnu stode i det Mecklenborgske, men vare bestemte til at rykke efter, 9000 M. - Tilsammen 86,300 Mand. - Hvor byrdefuld disse fremmede Troppers Nærværelse har været og tildeels endnu er, uagtet der nu kan ventes Betaling for hvad der fordres til deres Underholdning, kan enhver lettelig forestille sig; imidlertid kan der dog ikke med Grund klages over deres Opførsel ialmindelighed, naar der tages i Betragtning at de rykkede ind i Landet som Fiender. - Ovenstaaende giver Anledning til følgende Betragtninger: Ved den først sluttede Vaabenstilstand, efter den østerrigske Legationssekretairs Ankomst fra Kjøbenhavn til den fiendtlige Armee, blev Fæstningen Rendsborg Proviantering sikkret for nogle Uger, da ellers Levnetsmidlerne ikke havde saalænge kunnet strække til for Garnisonen, som var bleven saa betydeligen forøget ved de Troppers Antal, som under General Prinds Friedrich til Hessens Anførsel, ligesaa heldigen som modigen banede sig Veien til Fæstningen, uagtet en overlegen Fiende søgte at forhindre det, og at afskjøre hele Corpset. Men Mangel paa Hestefoder blev dog ikke afhjulpet. - Ved denne Vaabenstilstand forebyggedes ligeledes at de Regimenter, som vare paa Marschen i det Slesvigske, for at forene sig med General Prinds Friedrich til Hessen, ikke bleve enkeltviis oprevne af den fremtrængende Fiende, og Jylland, saaledes udsat for at blive oversvømmet af ham. Disse vare de Fordele der hystedes af Vaabenstilstanden. - De fra Sielland afsendte Regimenter kunde, uagtet al anvendt Flid, ikke saa hastigt komme over Beltet og igjennem Fyen, at et tilstrækkeligt Antal Tropper kunde komme over til Jylland, inden Vaabenstilstanden blev fornyet under den Forpligtelse ikke at afsende flere Tropper til Jylland, hvilket heller ikke var Hensigten, da man holdt for, at med de Tropper der vare i Fyen kunde Fienden hindres i at rykke frem i Jylland, med mindre han dertil anvendte den Første Deel af de Tropper han kunde undvære andetsteds. - De i Nendsborg, indsluttede Tropper, som for største Delen bestode af dem, der under General Prinds Friedrich til Hessen havde staaet mod Fienden indtil Vinterens Begyndelse, og derved, ligesaavel ved at modstaae en overlegen Fiende, som ved at bivonaquere, havde lidt betydeligt Tab, vare sammensmeltede til omtrent 9000 Mand under Vaaben. - Glückstads- og Frederichsores Garnisoner, som udgjorde om trent 2000 Mand under Vaaben, kom ikke i Betragtning, da disse Fæstninger vare til den Tid kagne eller nær ved at overgive sig. - Paa Den Als vare omtrent 800 Mand under Vaaben. Hvad der kunde bruges til at gjøre Modstand mod den fremrykkende Fiende bestod i omtrent 2000 Mand af alle Vaabenorter der stode ved Colding som Forpost, men som allerede paa en Maade vare omgangne paa deres høire Fløt ved fiendtlige Trop ders Jndrykkelse i Ribe, da Fiendtlighederne sidste Gang begyndte, og i den egentlige Styrke som stor samlet paa Den Fyen, hvilken Stilling høisalig Kong Christian den Fierde i Krigen med de Keiserlige 160820 havde, i lignende Tilfælde, da Han af overlegen Magt blev overfaldet, taget. - den Styrke som paa Fyen saaledes var samlet, udgjorde omtrent 16,000 Mand under Gevær, men, hvora kun 13,000 Mand kunde sættes i Bevægelse, da Resten behøvedes til Fæstnings, Kystbatteriernes, Depoternes og Lagarethernes Besætning og Bevogtning. - Af ovenanførte Fortegnelse over de fiendtlige Tropper, som det stod til sammes Anfører at sætte i Virksomhed, vil sees, at især efter Fæstningerne Frederichsorts og Glückstads Fald var Jylland ikke at forsvare mod saa mægtig en Fiende, hvoraf Følgen var blevet, at Fienden havde bemægtiget sig denne Provinds og at saaledes alle Kongens Lande paa Øerne nær vare faldne i hans Vold; hvorved al Mulighed at komme Norge til Hielp, ved at forsyne det med Korn, var forspunden, og at Øerne ved Søfartens Aabning havde maattet fristet samme Skjæbne, som Jylland og Hertugdømmerne. (Stats-Tid. - Fort.)