Berlingske Tidende, 1811-03-11
De Colonier, som nu ere besatte af Engellænderne, skulle igien og komne tilbage til Moderlandet, enten ved Freden eller naar Riget faaer til 120 Linieskibe og 200 Fregatter og Fartøier udrustede. Denne Evoke, en som man har forudsret og beregnet, er ikke mere fiern. Mueligheden af at erholde en saa frygtelig Sømagt er Resultatet af den Stilling hvori Riget befinder sig. Alt Skibstømmer enkommer fra Jstrien Jtalien, Frankrig, Tyskland, paa Fløder, hvis Mundinger vi de besidde. Det adriatiske Hav, Sydersøen, Schelde, Brests og Tour de lons Rheder, Kystfarten paa Rigets uhyre Kyster tiene til at danne nu vore Matroser og give os Midlerne i Hænde til at bemandt de Skibe i vi bygge. a. Denne Phrese kommer fra en Pen, som mere er vant til at giøre 3 verede Paastande til Skanskrivter end opsætte en Regierings officieste sor Taler. For at besætte Sicilien beyde man maattet efsende 30,000 Mand, fra det faste Land; man holdt det ikke for hensigtsmessigt at giøre det i Aaret 1810. Ei heller har nogen den Gang udstædt Act givet til kiende, at men havde i Sinde at erobre Sicilien. Kongen af Neapehar, uagtet Engellændernes Anstrængelser, faret 600 Fartøier samlide f. i Regio, der alle vare besatte med neapolitanske Matroser. Han har beskieftiget 12000 Engellændere ; han har tvunget Engelland til at tilbagekalde den Magt, som truede Corfu. I det kan dagligen landede paa Sicilien, har hen dagligen leveret Fløtille Fægtninger, i hvilke 3. han bestandig var seierrig. Hans Undersaatter have beviist Engellænderne at de ere Fiender der slaae med Kiækhed. Sicilien kan i man erødre naar man vil. Men er da den Fordeel ringe : at kunne tvinge Engellænderne til at holde 12000 Mand saa langt borte fra le Engelland og J land, Tredobbelt er Fordelen beraf for et : Engellands af Stridskraft vorder deelt, dens Finantser, svækkede, og en moralsk Jndflydelse virker gavnligen paa Sicilianernes Stemning. Skuespillet af kietterske, grove og stedse bernsede Soldater og disses Fremfærd - dette i skumle krænkende Forhold Engellænderne udviste imod alle Nationer, har opbragt Jndvaanerne af alle Klasser paa Sicilien. 3. Tilbageslaaet, Redacteuren af denne Tale maa lære os hvorledes man kan afslaae et Angreb der aldrig fandt Sted. 4. Det engelske Folk er bedre underrettet end dets Regiering. Ethvert Menneske i London veed at Sieilianerne vart langt fra at vise i Jøer, og et de hade Engellænderne. Selv Hoffet skiuler ikke sin Misfornøielse med dem. Men man maatte tale om Hr. ficilianske Majestæts Sømagts Medvirkning, for at faae Vedkommende til at troe at Kongen af Neapel desaarsag vandt Fordele i Flotille Fægtningerne, fordi Engellændernes Magt ikke bested af Engellændere allene, men ogsaa af Sicilianer, der samvirkede med dem. Denne Forstillese, for at komme til at tale om en siciliansk Sømagt, kan umulig have nogen anden Grund. 5. J sige at Fiendens Hensigter i Portugal et blevne tilintetgiørte. Hvis en Fiende tilfældigviis landede ved Edinburg, og, efterat have bemægtiget sig Skotland og Rorthumberland a. med Sabelen i Haanden drev Eders Armer i 14 Dage foran sig, men J, ved en klog Ret rade, med Fakkelen i den ene og Sabelen i den anden Haand, ødelende Eders Marker, tilintetgjorde Eders Qvæg, Eders Lader, Eders Haver og Slotte, og derpaa standsede ved Høiene foran Lønden, lænende Eder til Themsen og Havet, bedækkede af 1500 Koner af svær Caliver, 36, 24 og 18 Pundiger, som J toge fra Eders Skibe og Tøihuse, og stillede Eders Flanker saaledes at det var umueligt at omgive Eder eller afskiære Eder fra Søen, - saa ville J vist ogsaa rose Eder af at have forsvaret Engelland. Den Jndvaanerne i Grevskaberne Esser, Middleser er vilde sige til Eder : at Skiænden og Brænden ikke kan kaldes at forsvare et Land, at Landen ikke er Grændsen for en Armes det kommer fra Skotland, at det ikke kan være nogen Forsørs: Methode eller Beviis paa Magt, at tage en Stille, 80 Stile fra Grændsen, i det man over ader Fienden de tre Eierdedele af Landet ; og paa denne Maade er det I have forsvaret Portugal. I have ladet Almeida, Eivad Rødrige, Olivenza, Badajoz, Campo Major i Stikken; og 25000 Mand af Eders Allieredes Anner have J ladet tage. Landet imellem Minho, Doure og Mandragone, imellem Beira og Tagus have i givet til Priis; I have skiændet og brændet, og deg vove I at sige at Portugals Forsvar har været Hovedgienstanden for Hs. Majestæts Anstrængelser, og at Fiendens Hensigter ere blevne tillatet gjorte. Gud give at Wellington vilde forsvare Engelland lige saa godt, 6. Hidtil. Dette Ord er mærkeligt. J røse Eder altsaa af: have givet 1/2 af Portugal til Priis, ødelagt det Land hvis Beskytter, I kaldet Eder og betragte det som Eders Eiendom, uagtet J ikke ere retre paa et kunne beholde der. J sige: Hidtil; dette er en Tiltaaelse som Klindsgierningernes Unægtelighed aftninger det engelske Ministerium. Hvad os angaaer, da sige vi Eder reent ud at vi ønske at dette hidtil maatte faae en endnu langt videre Omfang, at hvis den Dag, paa hvilken Eders Armee skal indsk be sig, skal være en Festdag den de er dette allene for det engelske Folk, at Fordelen af den nærværende Kamp skulle vorde desto større for os, jo mere J ville sætte paa Spil Kampen maa først blive riglig stor, for den kan blive afgiørende, om den endog maatte vare længe, for at frembringe alle fine Følger. En Armee af 60000 Engellændere, som campeter paa Lissabons Høie, maa hente Alt, indtil det Straa den bruger, fra London. Engelland er nødt til at holde 600 Transportskibe og 20,000 Sømend i Tajor Munding. Det har ei blet 80,000 Matroser og Soldater, med tillige 400,000 Mennesker, der ere flygtede til Lissabon og der blevne samlede paa een Punkt, at underholde. Alle disse Udgivter maa det destride med en Cours af 33 Procents Tab. Allene de te er i nærværende Kamp en stor Fordeel for Frankrig. Dette er Fuldstændiggiørelsen af Fastlandsystemmet, som paa den ene Side formindsker Eders Jndtægter ved at indskrænke Eders Handel, og paa den anden Side formerer Eders Udgivter ved at tvinge Eder til at holde Armeer i Sicilien, og ved Lissabon. Dette kalder man med et almindeligt Udtryk: at tænde Lyset i begge Enderne. Jmidlertid lever den franske Armes efter sin Grundløv, i det Land hvor den fører Krigen, og koster os Jntiuden den Sold, som Frankrig alligevel skulde betale. Naar endelig Masseng, efter at have trukket fine Forstærkninger og sit Beleirings=Artillerie til sig, vil rykke imod Eder, eller J, trætte af denne fordærvelige Kamp, marschere imod ham - hvad vil da Udfaldet blive, Selve J, da vil dette ingen videre Fordele skaffe Eder; thi rippe skulle I have tilbagelagt 2 Dagsmarscher, før I igien skulle møde nye Hære. Blive J slagne, saa er Alt tabt for Edtr. 60000 Mand ere lige saa meget for Engelland, som 500000 Frankerig, Begge Landene forholde sig til hverandre, i Henseende til Folkemængde, som 1 til 3, det samme Forhold finder Sted i de Landes Udstrækning hvor J maae holde Tropper. Derved opstaaer Forholdet 1 til 9. Vi kunde ikke Thuilleriernes Cabinets Mening, men vi ønske at Prindsen af Eslingen vilde mantumere isteden for at angribe, og saaledes holde Eder og i nogle Aar. Følgen skulde blive paa Eders Side nogle sitte 100 Millioners Statsgield, og paa vor Side : Sikkerhed, for Halvøens fuldkomne Underkastelse. Hvad have et Par Aar at betyde, naar det gielder en saa betydelig Strækning af det faste Land Alle de Folkeslag, der ere blevne overvundne, have forsvaret sig i flere Aar. J allene have afgivet det uhørte Exempel i Historien paa en Nation, som i eet Slag er bleven overvunden og saaledes underlag Eders Overvindere Normannerne, at Eders Love, Eders Sæder - kort Alt blev tabt, ved een eneste Stier. 7. Har Slaget ved Busace, paa hvad Maade det nu ogsaa er bleven leveret, og hvordan endog Nøiegligheden af de offentlige Efterretninger paa begge Sider er beskaffen, hindret den franske eller den engelske Seneres Hensigt: Den engelske Generals Hensigt var (saaledes som han selv angive den i følgende Udtryk i hans Depesche af 30te September: "endskiønjeg frygter at jeg ikke har naaet den Hensigt jeg havde, da jeg gik over Møndego, i det jeg besatte Sierra Busaco, saa beklager jeg dog ikke at jeg har gjort det 7) at forsvare Positionen i Mendego, hvis høire Fløi støttede sig til denne Flod og de utilgiængelige Bierge paa Zeieres høire Bredde, som 30 Mile derfra forener sig med Tagus, og hvis venstre Føi udstrakte sig til Bierge, der endelig lænede sig til Douro. Ved denne Centralstilling erholdt Engellændernes Felt, herre ikke den Hæder at forsvare Portugal, fordi han alt havde overlade Fienden 30 Mile af Landet. For at forsvare Portugal havde han maattet hindre Almtidas Beliiring eller i det mindste besat de skiønne Stillinger i Gaarda. Dette uagtet dækkede han, da han fandt for godt at indtage Stillingen ved Busaco, t. 3 Fierdedele af Portugal, han beskyttede Tajos og Mondiges skiønne dale, holde den franske Ar met i en Frastand af 40 Mile fra Lissabon, og vedligeholdt sin Forbindelse med Oporto og alle Provindser paa hiin Side Douro, hvoraf den vedblev at være Mester. Den franske Armee i Portugal blev adskilt over 24 Mile fra den sydlige Armee, og 3 holdt til Underholdningsplads et Land, som Wellington med Forsætt havde ødelagt; den var bleven sat i den Nødvendighed at lede sine Convoier komme fra Spanien, paa ubanede Veie og det endog i Regntiden; den vilde have bleven afskaaren fra Spanien og nødt til at vende tilbage til Almeina. De den engelske Armer havde stillingen i Busaco inde, underholdet næsten hele Portugal den, og levnede derimod den franske Hør Intet. Havde den engelske General holdt sig blot 14 Dage i Stillingen ved Busacade skulde han kunne have rorst sig af at have rundet Feldttaget og forsvaret Portugal. Man skulde vel kunne have bebreidet ham Ødelæggelsen af en Landstrækning paa 30 Mile men mod denne Bedreidelse kunde en have taget til Gienmæle, hvis han havde tvunget den fra ske Armer til et rømme dette Land, og saaledes i Gierningen kunne de vise at disse Ødelæggelser havde bidraget til Felttøgets fordeelagtige Udfald. Alle disse Combinationie, alle disse Betragtninger ere ikke undgaaede den engelske Anfører. Han vilde forsvare sin Stilling og med sloges i Busaro. Udfaldet af dette Slag var: Overgangen over Møn dego, Rømningen af Combra og et Tilbager og i forcerte Marscher erLissaben. J sin store Jil kunde Wellington ikke ødelægge mere Land i end 1 Miil paa begge Sider af hans Vei, og den franske Armet, som næsten indtref paa samme Tid som han, i hans Skibes Paasyn, fandt alle at Partskabet i Tal Barat Dat. Den franske Smaa af de, den engene demmed træt af bør, han nu den Slaget det Dalet da gaaet et Bilæguus der. hage at nat, alle Paraaret og at han den Van: . tilt sig et Dam hantaget Snelandet forsvart et Land, da . ville de ude den numet af dett Bar, Stalde et Stæder. Da et er at fiint Brigader, denneret af det ende nesker, han en rettet mede Høit, at de høre gient det og et at reen paa Singen alt bart anden Antondes Plads en at der nu at den dem atter kiende meen Ritte et takke og Senen. At der en i 2de Sag, et paa seer Ammers Stand. hastighed og sande i den Sand der havde Overhaand over den en sk. Anmes Stensangad og forde, at denne hverken det at forsvart en Sal 14, af bankes Penant Ridning er afgang. .at inden paa at imone d. Englanden er at at bliver steget ved Basets ; om det var Stuetilan taler Ostemmet et Samme, det er ommer at lige meget. en Anner er Foreninger af Brdene. Den franske Samtal der giør, ved den ende. Den maskal ter Jøder giørt, Janet forstant, den af sit Penne af en Seeldes Slags bartandkastet demene. s. Det er til met et læse de Balskaber, saa tet 20 Aar Sen tere sendte til Par man man en eng. Da men ende for frart Herinzen af Petis Enden til Belgien, saade maa et mansteres for Deliens Frihed og Udhængighed. Da Hertugen af Per gierde en Landgang i Helland, skal den ogsaa for Hellands, Englænderne saa vigtige, Frided en Afhængighed. Saaledes fører maa testandig det samme Spez, den nu, mere end den Gang, et 300 paa de Omstændigheder : et det i er nek til at retfærdiggiørt et store Forerørende, at vise de Fordeele da kan minde ved Krigen, dens maa rinder Stier, eller de lykkelige fælde, hverved man kande vinde Seier. Naar men vil ralsenner paa denne Maade, da kande den endnu vært mere Ugefrement lande i Havre og marsere til Paris, thi sikkert vilde gen, med Forudsættelse af Stiften, bestride Falde le og Hæderen af den. Er det indsynligt at Engelland for licere med Frankrig i Spanien. Dette er Hovedspørgsmaal. Det har ikke kunne det, imedens de indelige spanske Armeer barde Straffe. Samt Ander, Bilde og Barres inde. Deres skiule Armee bliv den Gang nøde til en samlig Flugt, derved den tilsatte mande Mennesker og Heste, en Deel af sine Canaler og ser sin Krigskasse. Det kunde det ikke under den 5te Colition. Ballington rettede frem indtil Talaveira; han erholet nogle Forder og den næsten i samme Ditoinødt til at lade sine Hospiller og Sag i Stikken og fine til Portugal. Moeres Nærværelse havde ikke sinet hindre Birkes Nederlag, i Spindia, Estremduer Armems i Berger, Castannes i Tudela og Jndtage sin af Sartagssa og Mad. et at sterrig ved Tal, mera har Billingen ikke kunne forindre Overgangen over SierreMorena, Besætte sin af Jan. Stole, Secaade, Cadires Beleiring og Jndtage sen af Leiren i St. Rod. Wellingten har ikke forsvart, Portugal; han har ladet de faste Priser tage, han har forladt Landet, han der trukket sig tille til giængelier Høie, færdig til at indskibe sig igien med første gunstige ind. Disse ere Resultaterne af den fortgivne Stier ved Busaco. Aar en Stier giør et Engelanderne tabe 80 Mile Land, paa hvilke Begivenheder giøre de da Regning, for at jege de Franske fra Halsta, Og er det en Sag af en kiende Sandere, som ingen Fornuftigen kalde i Tvivl, og som de engelsk Generaler selv, siden Medres Ti have erklærer, at det er den umueligt at forsøgte Halvøen, høi udsær de sig da for Tilfælde, uden Haab om et det kan nytte, Man kan ere : Engellænderne forlangt, dog derved Kampen; de hindre Landet et organisere sig. Er dette Antet. - Jater Menneske, som end i nogen Følelse tilovers i sit Hierte for Menneskelighed, kan skiule sin billet, ved at see en Nation umersk rek til at afstedkomme alle muele Uordener iblant et Fol af 14 Millioner Mennesker allene af den Sind: derved for nogle Øieblitte at fine en selskabelig Indretnings St. Men Følgen af dette Engellands Forhold skal, ved denne som samange andre Leiligheder, verde: Frankries Maars Befæstelse. Vist det, at dersom det engelske Ministerum, efter Moores Rettrade, og have agtet paa alle fin Gen ralers Raad og erkiendt Umuligheden, et unddragt Spanien, Frankrigs Jndflydelse, da skulde det ogsaa havn giver Krigen i Spanien. Krigen i Spanien skulde have været til End alle i deres Jntegritet, og med deres Energie forenede Provindser skul, efter nogle Nederlag, der vare blevne dalancerede ved Følgerne, have udgjort en lykkelig et mægtig Stat under een med den franske Regings Familie forbunden, Regiering, og Spaniens Jntaaritet og Uafhælighed derved være ble ren saa meget mere sikkret. Da Frankrig og hanien bleve regierede af Medlemmer af een og samme Familie, saare ogsaa de Forhold blevne cirnoprettede, der fandt Sted siden Phil V Regiering. Den eneste Fordeel Frankrig havde rundet derved, 2 den Sikkerbid, at Spanien aldrig vilde tage Partie mod samme i Borgerkrig. Gienfødt ved Constitutionerne af Bajønne og ved at holde en ny Kraft, blev Spanien mere uafhængig end det i de sidste Aar har været, og det ved Bu skabet fra Thronen udtrykte Ønske blev fyldt. Engelland, ber, endskiønt det var kommen til Overbeviisning, at det ikke kunde forsvare Spanien, unægtelig givet 300000 Frare Beskjæftigelse; men Spanien, Fod for Foderobret, bliver nu og ganske underhungen, og det er Engelland selv, som ved at indlade sit en Kamp, der, som Erfarenheden har beviist, havde alle Sandsylgheder imod sig, har givet Spaniens Uafhængighed og selvstændig kraft til Priis. Spaniens Erobring vil frembringe Virkninger, med forskjellige fra dem der havde været Selvfølge af Dyaastiets blot forandring, der vilde have lede Reformerne og de af en ung, stærk 2 aftig Regiering, indførte Grundsætninger til Nationens Beste Sverdenen, for hvilken flere Aar blot ere eet Dieblik, vil allene tilskri Engellands bort i Pantus Snansaa sælsumensaa antienter sendes 3 Dalt St er nætalt. Jnfor 3 at Castaaesangaabar havt de Fag. J det af for af Sal gade da de en forsaa med de allene d. J det vilde en J idam: Jania 2 Cone Hande du tage Castand at af en Maade at haande Svarmed Sne denne en da saade ere at an denne denne et Senne tilde denne rant de maatte ter det Land. per et : Staaet Jnterne. De tit at Bandre Sade det det standet Steenter; hende hans Dator eget for Eders. en de meer den i da det Stedet sammende Salstands til Stettinget: de Sted, det er ginne Eder da et marnet tilster den sat og ved England du denne ParaCinaalien teen Tveret. Men forent Den er fore, og forAn sande Fasands Hand eller saget Canal. kan kans Regning kan ingen Coldet bart, saasnart dets Hande. der sit at hende eller Baneret fadet drette tildøde paa den. en hans Regning har derimoden Credit, der er nafdene af BanMartinet og Handelsalget Cridt. 900 Mklæders Jndtægter, som ladte i tingende Mynt, er Rigets den Jndkomst. de yde Jord landet Rigdom og ere mere end tillattenge for 2de Lands Tiene ter, medens 17 til 1800 Milianer, som Engelland hans at til sin Tieneste, allene kunne bringes til tie ved dito af Perammer, og Landet allent orterholde sig for ved den udet nation, som ever Hamburg og Ant den omfatter Snapas de Fralen. - 17 a 1800 Milianer, der ikke ere Resultatet af Jordburdens de Landets Jndsens Ri Amme, men af Jndustrien og Credit, men, den ende at være tilst ættelig til Fornødende denne, naar den alle kan udstrakte sig over deele det faste Land. 3 Adadige Maaneder have faaes Landen; Ciro til at bagne, og der gives ikke en eneste engelsk Speculant, som med kolde Blad kand uden de ste 10 Aars Føger under samme Systemmede. Den franske Beril bar i 4 Aar bestandig pundet fra 3 til 10 Pestent paa alle Pladser i Verden, den engelskereder bestande, men især har den tabt i de 3 sidste Maaneder, fra 30 til 40 Procent. Jntet kan bedre bevise Landines gansidig Forhold. Saarel i Henseende til Finanesera som Paniken kan Frankrigs Had tilskrives der Hads forske Beregninger, som sidse forleder det engelske Ministerium.