JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyllandsposten, 1840-02-04
Fædrelandet bemærket saaledes: "At General Bülow er afgaaet fra sin Post og at Conferentsraad Hopp har erholdt det ved Grev Brockdorffs Afgang ledigblevne Embede, er motiveret af rene udvortes Grunde. Communalanordningen for Kjøbenhavn er et vigtigt og i flere Henseender priisværdigt Værk, men ligesom alle Forarbeider vare gjorte under Frederik den Sjette, saaledes var Sagen færdig til den endelige Afgjørelse, som vilde have fundet Sted ogsaa uden nogen Tronforandring. Med Hensyn til Gratialrescriptet, fortjener denne foreløbige Foranstaltning vistnok aldeles at billiges, og den indeholder flere ret lovende Vink, men maa dog kun betragtes som en Dæmning mod den Syndflod af Tiggerier, som Tron= og Aarskiftet maatte løslade. Den gjennemgribende Reorganisation af Statsforvaltningen, med hvis Forberedelse Kongen saa alvorligen er beskjæftiget, forestaaer altsaa endnu, og vi kunne derfor vel sige, at egentlig er endnu Jntet skeet." Sluttelig siges, Med ligesaa stor Jver som Udholdenhed har Kongen arbeidet i disse Forberedelsens Dage, og det vil sikkert ikke vare længe, forinden han fremtræder med sit Reformværk. Folket har ikke misforstaaet det, at der hidtil ikke er skeet Mere, og Kongen har sikkert heller ikke misforstaaet Folkets beskedne og tillidsfulde Forventning. Vi kunne altsaa om føie Tid imodesee vigtige Foranstaltninger!" – Kjøbenhavnsposten af 21de f. M. siger: Man havde i Almindelighed ventet, at allerede den indeværende Uge, som den første efter de tilendebragte Begravelses=Høitideligheder, vilde strax fra sin Begyndelse af blive høist betydningsfuld ved Forkyndelsen af vigtige ForvaltningsReformer. Disse Forventninger synes imidlertid ikke at ville blive opfyldte; thi Gaarsdagen bragte kun et Par ubetydelige militaire Bestemmelser og nogle uvæsentlige Udnævnelser. – Den Frisindede, bemærker blandt Andet i en Afhandling om Reformværket, at den kunstig combinerede Statsmaskine ved Kongeskiftet har erholdt nogen ny Smørelse, og at enkelte iøinefaldende Reductioner ere paatænkte, vel endog tildeels allerede satte iværk, fortjener vistnok Paaskjønnelse, men er langtfra at være af indgribende Natur."¬
Jyllandsposten, 1840-02-04
Fuldblodets og Halvblodets Forædling i vor dansk Hesterare synes i vort Land ei at ville gaae; man bemærket saaledes med største Forundring de yderst flane Priser, som for disse Raceheste ere givne ved Auctionen ved Einstedelsborg, hvor Hingsten Foung Tatare f. Ex. ei kostede meere end 550 Rbd., i hvorvel den, efter Sigende, skal have kostet sin Eier for omtrent 5 Aar siden 1400 Spec., ei at tale om, at Sønnerne af denne Hingst ei kostede mere end 97 Rbd. og 200 Rbd., ligesom Fuldblodshoppen Myra kun kostede 60 Rbd. Det er derfor ei uden Grund, at Actiehaverne af de kostbare indkjøbte Hingster i vore Byer befrygte Tab, da saadant neppe staaer til at undgaae, især da Bedækningspengene nu ere nedsatte til det Halve af hvad de oprindeligen vare. J Anledning af Samlingen, som fandt Sted i Aarhuus den 1ste dennes, ang. Hingsten Cassio, skal den Bestemmelse være bleven tagen, at den efter at have bedækket i dette Foraar skulde sælges enten ved offentlig Auction eller ved Væddeløbene i Holsteen. At Actiehaverne just ei føle megen Jnteresse for denne Gjenstand, formener man at kunne slutte deraf, at der til benævnte Møde ikkun indfandt sig 5 a 6 Deeltagere.
Jyllandsposten, 1840-02-04
Jfølge den Redactionen af dette Blad tilstillede Opfordring, at lade den Rentekammerskrivelse bekjendtgjøre, som blev afgiven i Anledning af Alleens Omhugning udenfor Aarhuus Frederiksport skulle vi ikke undlade herved at optage Hr. Capitain v. Daus nedenstaaende Besvarelse paa Forespørgsel i saa Henseende, som udviser, at han ei anseer sig beføiet til denne Meddelelse, ligesom vi af Aarhuus Repræsentantskab erfare, at bemeldte Sag ang. denne Omhugning har et Omfang af 2 1/2 Ark, hvortil nærværende Blad ei kan aabne sine Spalter, og et Uddrag deraf i flere Henseender vilde være upassende at fremsætte. Vi overlade derfor til Forfatteren af hiin Opfordring, selv at belyse af den ham formeentlig bekjendte Svarskrivelse, hvad han ifølge sin Overbeviisning finder fornødent, som, med Navns Underskrivt, til enhver Tid skal finde Optagelse her i Bladet. "Til Redacteuren af Jyllandsposten. Anledning af Deres Velædelheds Anmodning i Skrivelse af 28de dennes, giver jeg mig den Ære at meddele, at jeg ikke anseer mig beføiet til at afgive den forlangte Skrivelse fra det kongl. Rentekammer til Stiftamtmand Rosenorn, – hvoraf jeg igjennem Jngenieurcorpset har erholdt en Gjenpart til Efterretning - uden dertil at have erholdt høiere Authorisation. Aarhuus, den 30te Januar 1840. ærbødigst Dan."
Jyllandsposten, 1840-02-04
Handel og Skibsfart.
Jyllandsposten, 1840-02-04
London, den 24 Januar. Af Korn a. har der i Løbet af denne Uge været liden Tilførsel, og Kornets Beskaffenhed er endnu stedse slet, især Hvedens. - Den engelske Hvede gaaer temmelig godt af: af fremmede Sorter skeer liden Omsætning. – Godt Byg finder temmelig villig Kjøbere; af fremmed meget usolgt Havre mindre levende. – Bønner, Ærter og Meel uden Forandring. – Skibene blive tilbageholdte ved det stormende Veir.
Jyllandsposten, 1840-02-04
Hamborg, den 27 Januar. Ved meget liden Omsætning ere Fonds=Priserne noget flauere.
Jyllandsposten, 1840-02-04
Christiania, den 18 Januar. Den hele Uge har vi havt Toeveir, høit Vand og megen Kulde fra Syd, som lader formode stormende Veir i Søen. Flere Skibe skulle være ankomne til Drobak med Kornladninger og eet med Stykgods. – Jsen ligger her endnu 3 Miil fra Staden, men er svag paa hiin Side Øerne.
Jyllandsposten, 1840-02-04
Aarhuus Stifts Capitelstaxt for 1839. Rug . . . . . . i Sølv 3 Rbd. 4 Mk. 9 s. Tdn. Byg . . . . . . Havre . . . . . . – 2 – 1 – 8 s. Boghvedegryn . . . – 5 – 2 – 11 s. Smør . . . . . . – 42 – 2 – 11 s.
Jyllandsposten, 1840-02-04
Kjøbenhavns Cours den 24 Januar. Hamborg 2 M. - a vista . . . . . 198 Species=Cours Obligationer, kongelige, i Sedler. . . . Nationalb., i Sølv . . . . 102102 Rigsb., 4 pCt., r. S. . . 1032104. Norsk Laan af 1828, 4 pCt. . . . . . 101. 1834, 4 pCt. . . . . . 101. Engelsk Laan, 3 pCt. . Svensk Hypothek-Casse=Laan, i Banco . . nye Dito af 1839, i Dito. . . Svenske Sedler, pr. Rd. R. G. . . . 47 1/2 s. Trykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkkerie.
Jyllandsposten, 1840-02-11
Frandspi ren. Udgivet af et Selskab. Redigeret af C. G. Clausen. 3die 6.3. Aarg. Tirsdag d. 1. Februar 1840. No 6. Maa trykkes. Fleischer. Samtale,
Jyllandsposten, 1840-02-11
mellem en Toldembedsmand, udsendt fra Hovedstaden, og en Toldembedsmand i Provindsen.
Jyllandsposten, 1840-02-11
Tolden er et nødvendigt Onde i enhver Stat, som en kan undværes; men de Betjente, som opkræve samme, ere og forblive kun – Statstjenere - og maae af Handelstanden stedse betragtes fra dette Synspunkt, da Forholdene ellers vilde blive aldeles bagvendte, hvilket er saameget mere farligt i det Land, hvor Titelsyge, engang grasserer, og hvor almindeligviis enhver af de høiere Toldofficianter er prydet med Titler, som saa let lade Hatten i Næringsstandens Haand synke i samme Forhold, som Raaden, ifølge den Fortjeneste at blive ældre, stiger i Rangforordningen. Vaagn derfor op, danske Handelstand, til fornyet Liv og Virksomhed! Føel hvad Kraft der ligger i en bestemt Villie, en urokkelig Standhaftighed, og vær overtydet om, at den indre Selvstændighedsfølelse, der udgaaer fra Eders egen Midte, er af langt større Betydning og Virkning, end selve Bønhørelsen af mangen Petition, hvis Gienstand gaaer ud paa een eller anden Lettelse. Vel vide vi, at Toldlovgivningen ved sine tusindformede Smaaligheder giver Anledning til utrolige Qvælerier; men det vide vi ogsaa, at Handelsstanden, ved fortsat at taale og finde sig i, at Told faaet endog overskrider Toldlovene, selv er Skyld i disse Qvæleriers Fordobling; thi Loven gjelder ligesaavel forde Bydende som Lydende, men Folket er ikke til for de Regierende. Jntet er derfor af større Vigtighed for Handelstanden, end at opretholde den Ret og den Frihed, som Lovene, om end trange nok, hjemle; thi hvor saadant undlades, og Vilkaarligheden overlades frit Raaderum, der indsmeddes al Vindskibelighed og Handelsaandi Lænker, som efterhaanden maae undergrave og nedtrykke alle speculative og industriøse Foretagender. Redactionen.
Jyllandsposten, 1840-02-11
Om den artesiske Brøndboring,
Jyllandsposten, 1840-02-11
J Rusland drives Opdagelsen og Udførelsen af artesiske Brønde med megen Jver i flere af Rigets Stæder og Egne og nyder megen Opmærksomhed og Opmuntring fra Regjeringens Side. J det sidste Aar bleve Forsøg gjorte i Byerne Rostow, Kasan, Astrachan, Oren burg, Tambow, Riga, Sarepta og Eupatoria. Geologiske Jagttagelser have godtgjort, at saadanne underjordiske Vandbeholdninger, som betinge Muligheden af deslige Brøndes Anlæggelse, ville findes i mange Egne af Riget, selv de hidtil meest vandarme, naar man kun gjør sig fornøden Umag for at opdage dem. Paa Halvøen Krimm have disse Arbeider havt særdeles heldig Fremgang. J Staden Eupatoria blev i forrige Aar gravet en artesisk Brønd, der strax i Begyndelsen, daglig gav en Vandmasse af 450 Fade, hvert Fad angivet til 40 Spande, Vandet fremsprudler af en Dybde paa omtrent 400 Fod og hæver sig over Jordfladen som en Fontaine til henved 3 Fod. Brønden befinder sig tæt ved Havet. J Staden Riga alene er man betænkt paa at lade grave ikke mindre end 18 artesiske Brønde.
Jyllandsposten, 1840-02-11
J Pernau vil man anlægge en saadan, hvortil Bekostningerne ville blive tilveiebragte ved frivillig Suskription. Disse Arbeider staae under Ministeren for det Jndre, der gjør sig al mulig Umage for at tilveiebringe de bedst mulige Apparater og de dueligste Arbeidere, som ere at opspørge. Ogsaa her i Landet er Tingen ikke bleven uforsøgt. J Kjøbenhavn bores alt igjennem en Række af Aar paa Holmen, men endnu har man, skjøndt kommen til en betydelig Dybde, ikke naaet det forønskede Maal. Ganske saaledes staaer ogsaa Tingen i Paris, hvor man imidlertid, som ogsaa andensteds, under Borringen har iagttaget, at Jordens Varmegrad tiltager, jo dybere man kommer.
Jyllandsposten, 1840-02-11
Opfordring til Hr. Candidat Syskind.
Jyllandsposten, 1840-02-11
(Jndsendt.)¬ Man seer af offentlige Blade, at Hr. Candidat Syskind for den mosaiske Menighed i Randers ved sidste Sørgefest erindrede Menigheden om, hvad den Afdøde havde været for dens mangesteds endnu ringeagtede Troessamfund." Da der i denne Sætning ligger en aabenbar Beskyldning mod det christne Samfund, som mangesteds endnu skal ringeagte det jødiske Samfund, vil den Fordring ikke være ubillig, naar jeg herved offentligen opfordrer Hr. Syskind til at opvise blot nogle af de Steder, hvor de Christne endnu i vort Land gjøre sig skyldige i den Synd, som Hr. Syskind paavælter de Christne i Almindelighed. Skulde derfor Hr. Syskind, efter at have indseet det Ugrundede og Upassende i hans Tale, finde sig ubeføiet til at besvare denne Opfordring, erklærer jeg, at den indeholder Usandhed, da Mosaiternes ringeagtede Periode alene, som det hedder, tilhører hine barbariske Tider, medens de nuværende oplyste netop sætte en grand honneur i Mosaitunst. K. R. N. Hermed et Følgeblad. Af dette Blad udgaaer et Nr. ugentlig, som betales med 1 Rbdr. Qvartalet. Subskription derpaa modtages i alle Provindsens Boglader.
Jyllandsposten, 1840-02-11
Trykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkerie. Følgeblad til Jyllandsposten Nr. 6. Tirsdag den 11 Februar 1840.
Jyllandsposten, 1840-02-11
Af "Fædrelandets Artikel af 28de Januar: "Omden eventuelle Reorganisation af Forsvarsvæsenet, fremhæves i Særdeleshed Generalkrigscommissair, Amtsforvalter. Fischer i Tøndern og Major, Land- og Søekrigscommissair Fibiger i Veile, som de tvende Mænd, man maatte ønske fremdragne af det Skjul, hvori tidligere, men visselig intet mindre end uhæderlige Forhold have sat dem. Det hedder heri, Faa Mænd ere bedre bekjendte med den danske Nationalcharakteer, og selv et smukkere og hæderligere Aftryk af denne end Major Fibiger kan siges at være, endnu Færre have, som han, lagt for Dagen, en med besindig Aandsmodenhed parret, nøiagtig Kiendskab til Landets Tarv, hvad dets hensigtsmæssige Forsvar angaaer, og Jngen har, som han, documenteret, bedre at vide, i hvilket Forhold den unge Krigers Dannelse bør staae til de øvrige Statsborgeres. – Og selv om Major Fiviger skulde ønsreat forblive i sin nærværende Stilling, saa vilde netop den i denne Stilling erhvervede Kundskab om Udskrivningsvæsenet tillige særligen qvalificere ham til at tage Deel i en Forsamling, i hvilken en af Discussionernes Hovedpuncter, sandsynligviis vil blive den almindelige Værnepligt." –
Jyllandsposten, 1840-02-11
Jmidlertid see vi nu, at hverken Fibiger eller Fischer ere med paa Fortegnelsen over den Militair=Commission, som den 3die d. M. i denne Anledning er udnævnt, i hvilken Henseende Kjøbenhavnsposten, dog bemærker, at det er glædeligt at vide, at Commissionens første ordinaire Medlem, Generalmajor Rømer, i en allerede for længere Tid siden til den afdøde Konge indgiven Plan til en forandret Armee-Organisation, har taget specielt Hensyn til flere af hine offentlige Anskuelser, navnlig til de i "Dansk Ugeskrift i sin Tid indførte velskrevne Artikler. Endnu førend "Leeg og Spil var begyndt, nemlig d. 28de i f. M. udkom No. 5 af "Touristen, med en saa perfect humoristisk Artikel, at den fortjente i hiin Vaudevillestiil at sættes i Musik. Den bestaaer baade af danske tydske, latinske og franske Citater, som med samtlige Lænkehunde, Bomben, Knödel, pellas er, den Hex, og Haroraab udaf Peer Paars, Tegner, Qvinctilian og Montesquien beviser, at Fædreland, flere Gange har bidt sig selv i Halen, ved i sine Snoninger at ville rede sig ud af det Vildrede, hvori Bladets forkjælede Pirrelighed lader dets indbildske Redacteurer geraade, ved at tee sig uden al Besindighed med saa umaadelig Ømfindtligded, at de ved den lempeligste Berorelse surre og som Katte, man har smurt med Sennop. Disse Redacteurer, i deres egne Tanker holde Riddere, uden Frygt og uden Daddel, som her staae feige og flade, som Riddere af den bedrøvelige Skikkelse! Det bevises nu, hvor overmaade vel tilfreds man kan være med en Dom som Fædrelandets ang. allerfladeste Middelmaadighed, da denne gik ud fra en saadan Subjectivitet som disse hale bidende Redacteurer, idet der spørges: hvad kan Folket vente af saadanne Kæmper, som gjøre gode Miner til sler Spil, men, bemærkes der denne gode Mine formaae de kun at vedligeholde, hvor de blive afviste; hvor de selv attaqueres, høres Hyl og Grovheder, Det er dem, der vil befæste Borgersind – en Redaction, der saa aabenbar viser Mangel paa Retsind, vil befæste Borgersind? – Dog lader os andægtigen lytte til den Kæmperøst, som er rørt gjennem trængt af Retsind og Borgersind, og lad Smaabørn længe nok more sig ved Madses Ord: "Madam der staaer en Tyv Der staaer en Helt, Forræder.""Jeg siger nu som før, Madam, der staaer en Skræder. J Anledning af den her i Bladet tidligere skeete Meddelelse fra Randers, at Bladet "Touristen var afsagt ved mundtligt Bud af Byens Formand for Repræsentantskabet, er til Redactionen efterstaaende Berigtigelse indløben, som viser, at Bladets Afsigelse skeete skriftlig: Til Redactionen af Jyllandsposten,
Jyllandsposten, 1840-02-11
J Følgebladet til Jyllandsposten No. 4, for Tirsdagen den 28de Jan. 1840, har De behaget at meddele en Beretning om, at Formanden for Repræsentantskabet i Randers strax sendte Touristens første No. tilbage, m.m. Da jeg ikke kan ønske at tillægges en saa inhuman Fremgangsmaade, som den, der i Bladet med en vis Detail er anført, tillader jeg mig at forsikkre Dem om, at Meddelelsen er aldeles usandfærdig. Jeg har hverken sendt Bladet tilbage, eller betalt det, eller ladet mit Bud bringe nogen Befred, At jeg fandt Anledning til at afsige bemeldte Blad fra første Qvartals Udgang, og at Tilmeldelsen derom skeete i et Brev og i almindelige høflige Udtryk, har jeg den Ære at underrette Dem om. Randers, den 29de Jan. 1840. Deres ærbødige. S. Koster.
Jyllandsposten, 1840-02-11
Handel og Skibsfart.
Jyllandsposten, 1840-02-11
Stettin, den 1. Februar. Den 27. f. M. var Floden fri for Jis, og da ligeledes Havet ventedes at ville blive aabent om faa Dage, betragtede man Skibsfarten som atter fri Kjøbenhavn, den 3 Februar.
Jyllandsposten, 1840-02-11
Capt. H. H. Horn af Rostock, førende Galeasen Castor & Pollux, bestemt til England med en Ladning Hvede, er i Gaar afseilet herfra Rheden. - Briggen Nornen Capt. Ranberg, er den 8. Decbr. f. A. ankommen til St. Thomas.
Jyllandsposten, 1840-02-11
Helsingør, den 4 Februar. Veiret vedbliver at være mildt, og Skibsfarten fortsættes uafbrudt. – Skibet Flora", Capt. Hunter, som den 26de f. M. kom ind i vor Havn, er efter fuldendt Udbedring igjen seilet bort den paafølgende Tirsdag. Frederikshavn, den 4 Februar.
Jyllandsposten, 1840-02-11
Jagten Fredshaabet, N. H. Kreiberg, af og til Aarhuus, kommende fra Valløe med Salt, er indkommen hertil.
Jyllandsposten, 1840-02-11
Kjøbenhavns Cours den 3 Februar Hamborg 2 M. - a vista . . . . Species-Cours. Obligationer, kongelige, i Sedler. . . . Nationalb., i Sølv. . . . . 101 1/2 102 Rigsb., 4 pCt., r. S. . . 103103. Norsk Laan af 1828, 4 pCt. . . . . . 101. 1834, 4 pCt. . . . . . 101. Engelsk Laan, 3 pCt. . Svensk Hypothek-Casse=Laan, i Banco. . nye Dito af 1839, i Dito. . . 90 397. Svenske Sedler, pr. Rd. N. S. . . . Trykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkerie.
Jyllandsposten, 1840-02-18
Frandsposten. Udgivet af et Selskab. Redigeret af C. G. Clausen. 1. Tirsdag d. 18. Februar 1840. 3die Aar. No 7. Maa trykkes. Fleischer. Noget om Trykkefrihed. Frederik den Anden af Preussen yttrede i Anledning af nogle frie Yttringer: "Schreiben sie, was sig wollen, aber thun sie, was sie sollen, og han fulgte stadigen dette Princip. Preussen blev et blomstrende Rige, og Kongen erhvervede sig Navnet af den Store. Efter hans Død blev maaskee denne Frihed noget lammet, men dog var dette Tidsrum ei istand til atter at tvinge Aanden ind under et Aag, der nu syntes saameget mere trykkende, som det var blevet fremmed for denne Stat. En viis Monark havde i dette Land fremskyndt en friere Udvikling, som, paa Grund af dens indre Væsen, mægtigen stræbte fremad, og den havde udviklet sine Kræfter for meget og dannet sig en altfor stor Virkekreds til atter at bringes indenfor snevre Grændser. Men selv denne Standsning i den aandelige Friheds Udvikling havde viist sine gavnlige Følger; thi da Fred. Wilh. 111, atter gjengav Preussen Trykkefrihe, den, kjendte Folket ved Siden af dette Gode alt for vel de skadelige Virkninger af dens Misbrug, til at Udviklingen ei skulde have erholdt en roligere Gang og fastere Characteer, idet man nu bedre forstod Gavens Betydning og kjendte Midlerne til at modvirke dens enkelte Udskeielser. Vi formene det af Jnteresse at anføre et Exempel paa den Talefrihed, der herskede ved F. W. III. Tronbestigelse, i Jndholdet af den Tale - hvoraf her nogle Brudstykker skulle fremsættes - som holdtes af den berømte Genz, der kjendte sin Konges frie Sindelag, var fortrolig med Statens Forhold og Tarv, selv havde udført vigtige Hverv for Kongen, og i en Skrivelse til sin Hersker 1797, som formeent ligt Organ for Millioner, havde i de meest smigrende Udtryk omtalt Preussens Hæder og Landets Tillid til sin Konge. Denne kløgtige Statsmand, denne Kongens Ven og Folkets Talsmand hilsede Kongen med disse djærve Ord:
Jyllandsposten, 1840-02-18
J et Land, som Danmark, hvor den nye Konge kort efter Thronbestigelsen forkyndte, at han er en varm Ven af Trykkefriheden, der vil vistnok de Lænker snart blive sønderbrudte, som ved hvert Skridt true Journalistiken, og, i Tilfælde af Action, udsætter ethvert Forsvar for Dommernes vilkaarlige Fortolkninger, ifølge den Magt, der er disse overladt, at kunne lægge hvad Mening i Ordene, de behage. Eftersom imidlertid flere Beslaglæggelser og befalede Actioner i de Par Maaneder, Christian den Ottende har regjeret, efter de tidligere Presseindskrækninger have fundet Sted, som i skjærende Strid mod det allerhøieste Tilsagn danne lidet behagelige Efterveer, er det at haabe, at alle de siden Trykkefrihedsanordningen af 1799 indskrænkende Presse Bestemmelser snart ville blive hævede, da vor nærværende Konge, ifølge det huldrigste Tilkjendegivende ogsaa maa antages, at hylde det af Christian den Syvende i bemeldte Anordning udtalte Princip, at Trykkefriheden maa ansees som det virksomste Middel til at udbrede Oplysning og almeennyttige Kundskaber iblandt alle Borgerklasser. Ogsaa et Ord om Toldsaget. i Aarhuus.
Jyllandsposten, 1840-02-18
Hermed et Følgeblad. Af dette Blad udgaaer et Nr. ugentlig, som betales med 1 Rbdr. Qvartalet. Subskription derpaa modtages i alle Provindsens Boglader.
Jyllandsposten, 1840-02-18
Trykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkerie. Følgeblad til Jyllandsposten Nr. 7. Tirsdag den 18. Februar 1840.
Jyllandsposten, 1840-02-18
Nyheds-Post. J Anledning af den Commission, der er nedsat til at gjøre Udkast til en ny Criminallov for Hertugdommerne, bemærker Fædrelandet, at det er naturligt, at dette ogsaa hos os maa give Ønsket efter en nye organisk Straffelovgivning fornyet Styrke. Ogsaa hos os – hedder det – har denne Sag alt forlængst været bragt paa Bane; men den her nedsatte Commission bragte det ikke engang saa vidt, som den holsteenske, at faae et Udkast færdigt, da Sagen sov hen, som saa meget andet Godt. Og hertil knytter sig da det Ønske, at Reformen i Criminallovgivningen for Danmark og Hertugdommerne ikke blot maatte skee samtidigen, men i Forening. Skal det danske Monarkie derfor reise sig fra den Søndersplittelse, der truer det med Opløsning, saa maa det vistnok være Maalet for Regjeringens alvorlige Bestræbelse, at bringe den størst mulige Harmonie tilveie mellem Lovgivningen i dens forskjellige Dele, hvor dette kan skee uden Opoffrelse af nogen folkelig Eiendommelighed.
Jyllandsposten, 1840-02-18
J den kgl. Parolbefaling af 3die dennes, bemærker Kjøbenhavnsposten, om Udnævnelsen af den militaire Commission, antydes dennes Hverv i temmelig vage Udtryk Det hedder nemlig, at den skal sammentræde for at tage under Overveielse og bringe i Forslag saadanne Forandringer i Armeens Organisation, som skjønnes at være til Landets og Armeens Tarv og at nærmere Bestemmelser for Commissionens Virkekreds ville vorde samme meddeelte.
Jyllandsposten, 1840-02-18
Om Besættelsen af Borgermester- og Byfoged-Embedet i Viborg med Ex. jur. Selmer og Birkedommer= og Birkeskriver-Embedet paa Fanøe med Overretsprocurator Smith, bemærker Kjøbenhavnsposten, at de fortjene Opmærksomhed forsaavidt, "at der ingen Grund er til at antage, at de skete Ansættelser ere foretagne ganske udenfor den Orden, som for Fremtiden vil blive iagttagen, eller at de skulde være motiverede ved specielle Hensyn, da vi troe de i flere Henseender indeholde en ikke umærkelig Hentydning, nemlig at Kongen ikke giver en foregaaende Embedstilling noget afgjørende Fortrin eller binder sig til Collegiets Jnd stillinger. Saa vanskeligt det vistnok nu vilde være, at opgive nogetsomhelst specielt Hensyn, som ved bemeldte Besættelser muligen kunde være taget, ere vi dog af den Mening, at den Omstændighed, forhen at have beklædet en Fuldmægtigpost paa et Byfogedcontoir og ved Principalens Uefterrettelighed at være i nogen Tid constitueret i dennes Embede, ikke ene og alene uden videre fortrinlige Qvaliteter bør begrunde en saadan Supplikants Foretrækkelse for de langt Dueligere. Eftersom Procuratorerne i Landet ere lovede fortrinsviis Adgang til Embeders Besættelse, var det – for at blive ved Viborg Bye - vistnok rimeligere, at saadanne Overretsprocuratorer, hvis Duelighed i det juridiske Fag er bekjendt og som i over et Qvart-Seculum have slidt Viborg Brostene og staaet udenfor Overretsskranken, endelig engang erholde et Dommersæde, hvor saadanne Mænds vidtudbredte Praxis maatte kunne stifte størst Nytte. - Jøvrigt erfares det i et senere Nr. af Khvnsp."at en Ansættelse af Cand. jur. d'Acqueria, som Copiist i Politiretten, fremfor Cand. jur. Crone, findes mindre begrundet, da sidste i længere Tid havde været ansat hos en Underdommer og netop havt megen Anledning til at over sig i Forretninger, som henhørte til Politievæsenet og end- og en Tid været constitueret i et Dommer-Embede.