Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-03-06
Frankerig. Som et Tegn til, hvor meget den nærværende faderlige Regjering søger at udbrede Fredens Velsignelser over Frankerig, har Krigsministeriet alt meddelt 106,000 Soldater deres Afskeed for Livstid. J den offentlige Underviisning, som hidtil mere tjente til at befordre Regjeringens politiske Hensigter, end at udbrede en moralsk Opdragelse, er ogsaa foregaaet en væsentlig Reform. Jstedetfor at Eleverne maatte betale den 20de Deel af Bekostningerne i Lære Anstalterne har Kongen for Aaret 1815 bevilget en Million af sin Civilliste for den offentlige Underviisning. Akademierne indskrænkes til 17 og faae Navn af Universiteter; Lyceerne skulle i Fremtiden hedde Kongelige Kollegier. Den forhenværende Biskop, Hr. v. Bausset, er udnævnt til Præsident i det Kongel. Konseil for den offentlige Underviisning med 40,000 Francs aarlig Løn. De øvrige Medlemmer 11 i Tallet, hvorimellem Grev Pastoret, Hr. Delembre, Cuvier &c., faae hver 12,000 FranesDepartementalforvaltningen skal ogsaa forestaae en gavnlig Forandring, og Præfekterne underordnes Statholdere eller Gouvernører, som kunne afgjøre Sager, af mindre Vigtighed, der før hørte under Contralegaringen. Hvor indgroet og gammel denne Contraliserings-Syge er her til Lands er bekjendt nok. Thi ligesom under Direktorier ikke et offentligt Lokum kunde anlægges i Mel eller andre Steder, uden at Oldings, eller Femhundredes Raadet havde sanktioneret det ved Lov, saa kunde Præfekten siden ikke lade det mindste Stræde brolægge, uden at indhente Keiserens Tilladelse, hvad enten han befandt sig i Madrid eller i Moskau. Kun naar det gjaldt om at udpante Skatter eller presse Rekruter havde de fri Haand. Hvad Tid og Bekostning derved skildtes kan Man let tænke sig. Af samme Grund havde Man gjerne slæbt al Verdens Kunstværker sammen i Paris. Det vilde jo ogsaa hav været en herlig Sag, om der ingensteds havde været Malerier uden i Louvres Gallerie eller Planter og Naturalier uden i Kongens Have eller den galante Syge uden i Charitehospitalet. Det statistiske Speideraserie grændsede ligeledes til det Latterlige. Hvert Aar udgik de suurrigste Spørsmaal til Præfekterne, som ofte bleve ligesaa snurrigt besvarede, da Folket, der engang var blevet mistroisk, stedse anede noget Ondt derunder. Hvad vedkommer det f. Ex. en Regjering at vide, hvor mange Folk der i et Departement spille Kort eller Komedie, bære Paryk eller bruge Øiengies, og dog blive alle slige og endnu satterligere Spørgsmaal fremsatte. Æreslegionen her faaet endeel nye Bestemmelse, ved en Kongel. Forordning af 17 f. M. som blandt andet fastsætter, at Jngen i Fredstider kan opnaae samme, naar hen ei har udmærket sig i 25 Aar i Civil, eller Militærtjeneste. Der skal i Fremtiden i det høieste være et Antal af 80 Storkors, 160 Storofficerer, 400 Kommandeurer og 2000 Officerer af Æresegionen. Riddernes Antal er uindskrænket. Udlændinge, som faae Dekorationen, høre ikke til Legionen og regnes ikke med i ovennævnte Antal. Næstkommende 24 April, som Aarsdagen da Kongen kom tilbage til Frankerig, skal en særskilt Udnævnelse finde Sted; siden skeer samme kun 2 Gange om Aaret, den 1 Januar og den 15 Juni som St. Henriksdagen.