JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1777-12-01
Den 29de Jan. 1777 er Oberst=Lieutenant Altrander von Destinon allernaadigst udnævnt til at være Kammerherre. Den 10de Febr. er Lieutenant Børge Trolle allern. beskikket til at være Kammer=Junker. Ulrich Johan Gustav Kaas er allern. beskikket til at være Hof Junker. Den 7de Mai er General=Adjutant og Capitain Johan Georg Wichman von Hanssen allernaadigst udnævnt til at være Kammerherre. Den 15de Mai er Jeremias Michelsen allern, beskikket at være Copiist hos Underfogden i Kiøbenhavn. Den 29de Mai er Ulrich Wilhelm Koren allernaadigst bestilt til at være Foged for Sundhord og Hardangers Fogderie under Søndre Bergenhuus Amt.
Berlingske Tidende, 1777-12-01
Den 18de Junii er Bastian Hammond allern, beskikket at være Controlleur ved det agende Postvæsen i Kiøbenhavn. Den 21de Aug. er Henning Junghans Wedege allern, bestilt til at være Foged over Nordmøers Fogderie under RomdalsAmt i Tronhiems Stift.
Berlingske Tidende, 1777-12-01
Den 10de Sept. er Capellan Hr. Ludvig Christian Grøn beskikket at være Sognepræst til Omblie Præstegield i Christian, sands Stift.
Berlingske Tidende, 1777-12-01
Den 11te Sept. er Lieutenant Baron Frederich de Bretton, allernaadigst beskikket til at være Kammer=Junker. Mogens Frederich Rosenkrantz er allern. udnævnt til at være Hof=Junker. Den 17de Sept. er Capellan Hr Bendix Holm confirmeret at være Catechet og Capellan pro Persona til St. Peders Kirke i Nestved. Den 24de Septb. er Agent Andreas Æreboe beskikket at være virkelig Etats=Raad.
Berlingske Tidende, 1777-12-01
Den 15de Oct. er Studios. Friderich Christian Otto Fosse confirmeret at være residerende Capellan til Rammes Præstegield i Jarlsberg Grævskab. Den 20de Oct. er Commerce=Raad og Hospitals Forstander, Gottfried Christian Trap beskikket at være Justice=Raad. Samme Dag er Kammer=Raad og Tolder Hans Henrich Carisius bleven beskikket til at være Justice=Raad. CancellieRaad og Post-Secreterer Christian Diderich Lange og Post Secreterer Søren Munch ere allernaadigst beskikkede at være Justice=Raader. Under Dato Christiansborg den 5te Nov. har Hs. Majest. allern. udgivet en Placat, angaaende de Nationale Sol datere i Danmark, som, uanseet de ere friske, udeblive fra Regimentets Samling. Den 5te Nov. er den ved det Holsteenske Rytter Regiment staaende Premier=Lieutenant Carl Frederich von Rose bestilt til til Second Ritmester. Den 12te Nov. er Hospitals Præst Hr. Coster beskikket at være residerende Capellan til St. Catharinen Kirke i Ribe og Annexet Seem.
Berlingske Tidende, 1777-12-01
Den 19de Nov. er Studios. Jens Feilberg beskikket at være residerende Capellan udi Schagen. Byeskriver Rasmus Baggesen ligesaa at være Bye= og Raadstueskriver i Colding og Herredsskriver i Andst, Ferlev og Slags Herreder i Riber Stift.
Berlingske Tidende, 1777-12-01
Ritmester Christian Albrecht Massow von der Osten af det 1ste Siællandske Rytter Regiment er benaadet med Majors Caracter af Cavalleriet, og den ved bemeldte Rigiment staaende Second Ritmester Johan Christopher von Dechou bestilt til Second Major. Ligeledes er den ved det Bornholmske Jnfanterie Regiment staaende Premier=Lieutenant Carl Christian von Weldingh benaadet med Caracter som Capitain af Jnfanteriet. Den hidtil værende Sogne=Foged i Marne, Nicolas Behrens er allern. beskikket til Land Foged i Nordre, Ditmarschen. Postmester og Vey Jnspecteur Balthasar Josias Gosch til eene Postmester ved dordinaire, saavel ridende, som aaende Poster i Preetz. Gerhard Friderich Tiessen som erne Postmester ved de ordinaire, saavel ridende, som agende Poster i Kiel. Den hidtil værende Postskriver Jürgen. Hansen, som Controlleur paa Post=Contoiret i Kiel. Johan Henrichs i Meldorff til Postmester sammesteds. Jndvaaner og Viinhandler Jøhan Nicolas Fahrenholtz i Heide til Postmester sammesteds. Borger Johan Christian Hahn i Luftienbura til Postmester sammesteds. Den abjungerte Postmester Friderich Johan Conrad Gruner i Elmshorn til Postmester i Heiligenhafen. Ven=Jnspecteur og Postholder Johan Jacob Ritius i Nortorff til Postmester sammesteds. Under Dato 1ste Dec. har det Vestindisk Guineiske Rente= og General-Toldkammer ladet bekiendtgiøre : At i Anledning af, at alle Slags Tobaks=Blade endnu ere stegne i høyere Priis, siden Tarten paa Røg= og Snuf=Tobakker under 21de Jan. sidstafvigte blev udgiven, haver det allernaadigst behaget Hs. Kongel. Majestæt ved Resolution af 24de Nov. 1777 af fastsætte efterfølgende Taxt, hvorefter Administrateuren for Tobakshandelen Hof=Agent Borre fra 6te December af og indtil videre saavel her af Hoved Maaarinet som af Kiøbstædernes Oplagshuse overalt i Dantaark lader udsælge alle Slags Røg og Snuf Tobakker, nemlig til Tobaks=Handlerne efter de i første Rubrique ansatte Priser, og disse igien af Forbrugerne at maa lade sig betale de i den anden Rubrique anførte Priser. Røg=Tobak. Pundet. 11 Pundet. 1 Rdlr. 1 Skill. Rdlr. Skill. Canaster første Sorte . Dito anden Sorte, skaaren i Bøtter, forrede med Blye, som a varte betales . Portorico i Ruller . Carduus=Tobakker, som (Biskop undtagen) skal venne foruden Papiret en Pund Car huus 20 a 22 Lod dansk Vægt, og halve saavel som St. Fierdinapunds a Proportion, Portorico og St. Juan de Portorico . Grotz=Moaul og Petum Optimum Biskov=Tobak, hvoraf enhver Carduus skal vede, ligesom de tilforn fra Engelland indførte, en mindre end 24 til 25 Lod dansk Vægt, nemlig Litr. A. meget fiin skaal No. 1. . . No. 2. . . Hollandsk Carduus = Rulle=Tobakker . Engelsk og heel Virgini Dito meleret = = Skotsk smal spunden Dito meleret Hollandsk Tobak Dito meleret og noget Bornholms Ordinaire Viraini Skraae . Lybsk, Brikke, og Tobak Breve=Tobaf Snuf Tobak. Pundet. 1. Pundet. Rdlr. 1 Skill. 11 Rdlr. i Skill. Cocorani . Brasil Cottilon, . Aschard Rapeer. Engelsk i Blyedaaser af Descas Fabrian, Dansk Dito efter samme Maade der fabriqverede. i Stænger. reven . i Blyedaaser og Boutellier Hanauer de la Cour, des Dames. a la fleur, nature, inconnu. an grand! Cardinal .
Berlingske Tidende, 1777-12-01
Bergamot og Violet stampede Tobakker . Dito i Blyedaaser = Tør Jslandsk, reen, uanfugtet, og udeblandet = Snuf=Ruller, hvoraf denne Tobak fabriqveres, sælges til dem, som til slig Fabriqvering have Frihed for 37 Rdlr. 100 Pd. af Hoved Magaziner, hvor allene og ingen andensteds denne Tobak maa falholde s.
Berlingske Tidende, 1777-12-01
Norsk Snuf=Tobak beste Sorte uden Bontellie Ordinaire Dito eller saa kaldet Professor Tobak Tør har noversk beste Sort 1 Ordinaire Dito = = Forud Foruden benævnte Sorter skulle Tobakspinderne her i Staden til Udsalg i smaat være pligtige at falholde for Almuen sammesteds et Slags ordinaire dog god Skraae, og sælge samme, ligesom hidtil er skeet, for 12 Skilling Dundet, og at give 2 Lod for een Skilling, saa og et ordinaire Slags Breve=Tobak, ligeledes i smaae Pundet for 6 Skilling og 5 Lod foreen Skilling, hvilke Sorter sælges til forbemeldte Tobak Spindere af Hoved Magazinet det første Slags for 11 Skilling og det andet Slags for 5 Skilling Pundet. Snuf=Tobakshandlerne her i Staden skulle ogsaa være pligtige, til Almuens Brua sammesteds af falholde et Slags malet meleret Snuf=Tobak, som de i Hoved Magazinet kunde tilkiøbe sig for 10 Skilling Pundet, og som de igjen skal udsælge for 12 Skilling Pundet, og give 2 1/2 Lod for een Skilling. Da paa det at Publikum som kiøber visse andre Sorter Raa= og Snuf Tobakker Sk linqviis og under 1/2 Pund, erke skal vorde fornærmet af Tobak=Svinderne og andre Handlende, saa skulle disse være forbundne til, at have denne Taxt Allagen, og tillige at have rigtig Vægt i deres Bober eller Sælge=Stæder, og ved Vægt tilvene Vedkommende, der maatte forlange det, hvad de kiøbe af efterfølgende Sorter, som Almuen ellers ogsaa bruger i Overeensstemmelse med den nu skeet Forhøyelse, saaledes : Af Rös Tobak. Af Snut bak. Heel Virgini = 2 Lod 3 Sk. eller 1/ Lod i Reen Jslandsk . 28 Sk. eller 1/3 Lod Ordinaire Virgini eller Skraae = 1 1/4 Lod. i Bergammot og Viole. * * * Lad Men her i Staden af ovenmeldte anden Slags 2 Lod. i Ordinaire Mist * * 1 Lod Blskov No. 2.1 Lod, for 1 Skill. i Bengannoversk . 1 Lod ; for 1 Skill.
Berlingske Tidende, 1777-12-01
Hollandsk Carduus . 1 3/4 Lod sardinaire dito .. 13 Lad Breve Tobak 3 1/2 Lod, Og af den ovenmeldte malet meleret, Da her i Staden af ovenmeldte an som allene sælges her i Staden 2 1/2 Lod 1 den Slags 5 Lod, Skulde Tobaks=Spinderne eller andre Handlende herimod, enten i Henseende til Vægt eller Bonitet, fornærme de Kiøbende, kan de vente derfor at vor anseete efter Forordningen af 21te December 1760, dens 9de Post, ligesom og ingen anden eller fleere Sorter Røg= og Snuf=Tobakker, af hvad Navn nævnes kan, uden særdeles Tilladelse, maae fabriqve res, falholdes eller sælges, ene de i denne Taxt benævnte, under den sammesteds i Forordningen ditterede Straf.
Berlingske Tidende, 1777-12-01
Den 24de November er udgaaet en Kongelig Anordning, hvorved Fundanen for det Kongelige OpfostringsHuus i Kiøbenhavn i de Doster, som angaae Børnenes Lære Aar, forandres.
Berlingske Tidende, 1777-12-01
Samme Dato er udaaget en Kongelig Placat som nærmere bestemmer og udviider den 6te C. i Forordningen af 12de Februarii 1775 angaaende Prove bøger og Charter paa forbudne og contrahande, Vahre.
Berlingske Tidende, 1777-12-01
Den 26de Nov. ere de ved det Bornholmske Jnfanterie Regiment staaende Capitainer Friderich Gerhard AdolphvonBiellardt og Thomas von Beringschiold, samt den ved de Vestindiske Tropper staaende Capitain von Haxthausen allern. bestilt til Kongelige General Adjutanter. Soanepræst Hr. Friderich Lorentsen er beskikket til at være Sognepræst for Wor hasse og Greene Meenigheder i Riber Stift. Sognepræst Hr. Niels Finchenhaaen ligesaa at være Sognepræst til Leuthens Præstegield i Aggershuus Stift. Præst Hr. Nicolai Feldtman ligesaa at være Sognepræst til Slidre Præstegield i Aarhuus Stift. Samme Daa har Hs. Majest. allern. confirmeret Geheime=Raad og Kammerherre Christian Ulrich, Græve af Brockdorff. Ridder paa Kletkamp, at være Var bitter ved det Adelige Kloster i Jtzehoe. Den hidtil værende Subrector Hans Henrich Vogler er beskikket til Conrector ved det Altonaiske Gomasic. Under Dato Christiansborg den 1ste December har Hs. Majestæt allernaadigst udgivet en Placat angaaende visse Foranstaltninger, til at hindre den grasserende Qvæg=Syges Udbredelse til de danske Drovindser.
Berlingske Tidende, 1777-12-01
Den 1ste Der hover Hs. Kongel. Majestæt allern. beskikket hidtil værende Styk=Junker ved det Kongel. Artillerie Corps, Matthias Biørn til Second Lieutenant ved de Kongelige Ostindiske Tropper. Christian Lundkilde er allern, bestilt til Takkellost Skriver paa Holmen.
Berlingske Tidende, 1777-12-01
Den 6te Dec. ere Advocaterne Sieafried Theodor Martiensen i Kiel, og Christian Statsmund Voigt i Heide de skikkede til Underrets Advocater i Hertugdommene Schlesvig og Holsteen.
Berlingske Tidende, 1777-12-01
Den 8de Dec. er Capitain-Lientenant Povel Wilman allern, bestilt til vice Commandant paa Fæstningen ved Frederiche værne Verf, og tillige under samme Dage allemaadigst arrificeret med Søe Capitain Caracter. Jacob Kiøbkeer allern. beskikket til at være Told og Pakhuus Forvalter i Friderichsæd, paa St. Croix i America. Den Den 11te December er udgaaet en Kongelig Anordning at den aarlige Canon som betales af Parcelerne af de nedlagte Kongelige Godser, og Arve=Feste Penge skal regnes til de Kongelige Skatter, som have Preference for al Privat Gield.
Berlingske Tidende, 1777-12-01
Den 24de Dec. er Land Fogden i det Landskab Nordre Dito marschen Nicolas Behrens udnævnt til virkelig Justitz=Raad Under Dato Christiansborg den 3die Nov. har Hs. Majestæt allernaadigst udgivet en Forordning, hvorved bekiendteres: At ligesom Hs. Majest. allerede ved det Asiatiske Compagnies Octroy under 23de Julii 1772, for saavidt samme Compagne Jnteresse kunde tillade det, haver have til allernaadigst Øye, at opmuntre de Handlende i Almindelighed til at føre sig d. Ostindiske Handel til Nytte, saa har Hs. Majest, end yderm., for at tage denne Handel umiddelbar under sin egen allerhø. 4 Beskyttelse, og for at fremme Søefareen, samt befordre Jn. Axen, allernaadigst for 3 orfunden, samtlige de Handelsplad. Stæder, Loger og Districter i Ostindien og Bengalen, som arbemeldte Compagnie hidtil i Følge Octroyen haver besiddet og er at antage, indløse og vedligeholde, samt bestyre, til hvis. Ende Hs. Majest. hermed følgende anordner og befaler: Cav. 1.
Berlingske Tidende, 1777-12-01
J Henseende til Handelen herfra til Ostindien. Art. 1.
Berlingske Tidende, 1777-12-01
Det skal være alle Hs. Majests, kiære og troe Undersaattere udi alle Høystsammes Stater, samt saa mange Fremmede, som med dennem deeltage ville, allernaadigst tilladt, fra indenrigske Havne, med indenlands bygte Skibe at fare og handle paa Tranqvebar, og samtlige Hs. Majest. nu tilhørende Handelspladser og Loger i Ostindien og Bengalen, eller paa hiinSide af Cap de bonne Esperance, dog at den Chinesiske Handel til Europa, som det Asiatiske Compagnie i Følge Octroyen exciusivisk er forundt, samme fremdeles allene bliver forbeholden. Og have Vedkommende, ved en Handels-Expedition paa Indien, derom forud at melde sig til General Land Oeconomie= og Commerce Collegium, som desangaaende foranstalter de behøvende Passer og Expeditioner. Art 2. Alle Slags Vahre uden Undtagelse, som fra Hs. Majests Riger og Lande til Ostindien udsendes, saavel som de, der fra stemmede Steder til Cargaisons Udreedning eller til Equipagen forskrives, og her indføres, skulle for Told ved Jnd gaaende og i Øresund, Consumtion og Accise, samt alle andre Paalæg ved hvad Navn de nævnes kunne, saavel de den ere paabudne, som de der herefter maatte paabydes aldeles være frie og forskaanede; Proviant undtagen, som allene maae være indenlandsk, og hvoraf ved Jndførselen den paa budne Told, Consumtion og Accise med videre, uden nogen Afkortelse betales; ligeledes erlægges ogsaa Told, Consumtion og andre Afgifter af Viine og Brændeviine, som til Skibs Provision behøves, men hvad der til Cargaison angives passerer frit som andre fra fremmede Stæder indførende Vahre; hvorimod Hs. Majest. for hver Person som herfra med hvert Skib udgaaer allernaadigst tilstaaer 3 Rd. gotgjort, hvilken Gotgiørelse dog ikke giælder for de Kongel. tydske Provintzer, siden der ingen Consumtion erlegges. Art. 3. Derimod skal af alle de Vahre, som herfra til Ostindien udføres, saavelsom og af Sølv og Myndter, for saavidt disses Udførsel ey er forbuden, i Steden for de i Octroyen forhen paabudne 2 pr. Cent. Recognition til Compagniet herefter ikkun erlægges 1/2 pr. Cent. Recognition til General=Land Oeconomie= og Commerce=Collegium, som ved Udgaaende af Ladningens Værdie, efter at Vahrene ere indladte, beregnes og oppebæres; men af Europæiske Vahre, som paa Udreysen, til Jndien underveys indlades, betales forberørte i Octroyen, fastsatte 2 pr. Cent. til den Kongel. Cassa i Jndien, hvor Priserne efter Vahrenes Værdie paa Lysningstedet beregnes Madera Viine undtagne, hvis Værdie efter Factura eller Jndkjøbs Priser i Madera bestemmes. Art. 4.
Berlingske Tidende, 1777-12-01
Ligesom Rederiet af en Expedition til Jndien eller Bengalen, Almindelighed skal være forpligtet til, at bruge og at indkiøbs indenlandske Producter eller hvad som indenrigs tilvirkes, saalænge sommes Priis og Qvalitæt ey differerer fra de udenlandske, og samme betimelig her kunde tilveyebringes; saa skal dog i det mindste med hvert Skib udføres for 3000 Rdlr. indenlandske Fabricata en Manufacta, hvorpaa Exporta tions=Præmier enten ere eller dette bevilgede. Alt 5. De Skibe, som udgaae til Ostindien, maae alle være bygte udi Hs. Majest Riger og Lande, og naar disse have de Egenskaber, Forordningen af 18de Martii a. p. omformelder, tilstaaes ikke allene de der udi udlovede Præmier, men naar de efter fuldendt Reyse repareres, skal den erlagte Told eller Afgift af de dertil forbrugte Materialier endog gotgiøres, saafremt Regningen derover kan bevises eller med Eed bekræftes. Naar et til Ostindien udreedet indenlands bygget Skib skulde blive solgt i Ostindien, og Reederiets Retour Ladning hiem føres i et andet Fartøy, saa skal saadant et Fartøy ansees som et indenlands bygget Skib. Skulde ellers saadanne særdeles Omstændianeder indtreff at noget Rederie kunde tydeligen legge for Dagen Nødvendigheden af at bruge et fremmet Stil til een forrehavende Reyse, da maae saadant Hs. Majest. al lerunderdanigst foredrages. Cap 2. Angaaende Handelen og Farten i Ostindien. Alt. 1. Det er enhver i Jndien tilladt Breset og Fremmed, inden og uden for Hs. Majests. Handelsteder og Loger, at føre Handel til og fra Tranqveda og naar periel Pas desangaaende skulde behøves, da at henvende sig til Gouverne men mentet i Tranqvebar, Raadet i Frederichsnagor, eller ResiArt. 2.
Berlingske Tidende, 1777-12-01
Eftersom Hs. Majest. paa samme Maade allernaadigst hadentene i Logerne. ver forundt enhver i Jndien en fuldkommen Handels Frihed, paa Tranqvebar, saa skal dette Etablissement ansees som et Stapel=Sted for alle Jndianske og Chinesiske Vahre, saa at disse, hvad enten de til Lands eller Vands dertil indføres, naar de til Udførsel igien angives, samt under behørig Told=Opsigt oplægges, ved Ind= og Udgaaende maae passere frie uden mindste Told eller Afgift; og bevilges Oplaget i 12 Maaneder og 6 Uger; men af hvis der ikke inden denne Tiid er udført, betales Told og Afgift i Følge de i Tranqvebar i Henseende til Søe- og Land=Tolds Erleggelse gjorte eller herefter giørende Told=Ordonancer. Af alle Europæiske fra fremmede Stæder til Tranqvebar indførende Vahre, erlægges, ligesom af de ved danske Expeditioner underveis indtagende Europæiske Vahre, 2 pro Cent Told pro transtu, ved indgaaende i Tranqvebar, og bestemmes Vahrenes Værdie ligeledes efter deres Priiser ved Losningsstædet. Art. 3.
Berlingske Tidende, 1777-12-01
Alle de Skibe som udsendes fra Hs. Majests. Europæiske Lande og forbieseale Cap Comorin, skulle anlægge enten til Tranqvebar eller Frederichsnagor, for der at angive den indehavende Ladning for vedkommende Kongel. Betientere; og paa Tilbagereysen, efter at de have fuldendt alle deres Han deels Operationer paa din Side af Tranqveder, anlegge de atter ligeledes til forbemelte Stæder Frederichsnagor eller Tranqvebar, for at angive den indehavende Retour=Ladning Art. 4. Skulde derimod det Fald indtreffe, at de Handlende sendte Skibe til Ostindien, for allene at drive Handel paa denne Side af Cap Comorin og indtage Ladning, maae saadant vel være dennem uformeent; dog skulle de, naar de ikke en Recognitionens Erleggelse i Jndien giøre Rigtighed ved een af de Kongel. Establissementer, i Følge det 3die Cap. 4 Art. ansees som Skibe, der dirette ere expederte fra Jndien. Cap. 3. Angaaende Handelen fra Ostindien til Europa. Art. 1.
Berlingske Tidende, 1777-12-01
Skulde nogen Jndvaaner i Tranqvebar, eller anden under dansk Protection sig opholdende Handelsmand udi de øvrige Kongelige Establissementer og Loger i Jndien og Bengalen, ville directe derfra enten allene, eller i Reederie med indenlandske og Fremmede, foretage sig nogen Expedition til Kiøbenhavn, henvender han sig des angaaende til Gouvernementet i Tranqveber, Raadet i Frederichsnagor, eller den Kgl. Resident paa Stedet som saasnart mueligt med Paategning og Erkjæring indsender Ansøgningen til bemeldte Gouvernement, og naar det da er vist, at den der staaer for Expeditionen, virkelig er dansk Undersaar med Protection forsynet (da ingen anden kan meddeles Pas og Tilladelse ligesom meerbemeldte Gouvernement instrueret er) maae det om søgte Pas hannem meddeeles, og skal Expeditionen da angives ved Toldstedet Tranqvebar, eller Raadet i Frederichsnagor, ligesom det i den 3die Art. af det 2det Cap. om de herfra expederte Skibe, deres Retour=Ladningers Clarering anordnet er. Art. 2.
Berlingske Tidende, 1777-12-01
Da Hs. Majest. nu saaledes paa alle muelige Maader har søgt at lette Farten paa Ostindien, og ikke allene hidtil tilladt alle og enhver som derpaa nedsette sig, at handle med Ostindiske Vahre, men endog disse Vahre, naar de igien udføres herfra til andre indenrigs eller fremmede Steder, frietaget for at Told og Afgift baade i Øresund og andensteds, ligesom Compagniets Vahre i Følge Octroyen derfor fritagne ere, de at dermed til Øresund følger en med Auctions=Protocollen overeensstemmende Angivelse af Skipperen; saa vil Hs. Majest. heller ikke tilstæt at udi Auctions=Salario noget videre maae fordres af en heri Ladning, enten stor eller liden, end 100 Rdlr., samt i Accise 1000 Rdlr., og til Toldskrivet Contoiret. for Udgaaende ved Kiøbenhavns Told=Kammer 100 Rdlr., da Veyerpengene og andre Slags Udgifter ey maae fordres, dog giøres Angivelserne paa det anordnede stemplede Papiir. Art. 2. Alle de med behørige Passer forsynede Skibe maae saave paa Ud= og Hiemrensen, som fra et Sted til et andet i Jndien, i Henseende til deres kostbare Ladninger og den fornødne Anseelse, bruge Kongelige Spiidt=Flag, Giøs og Vimpel baade udi Freds= og Feyde Tider; dog at de i slig Fald, hvad Vimpel Føring angaaer, rette sig efter det udgangne Reglement for Hs. Majests. Søe Tieneste. Art. 3. Alle til denne Handels Drift fra Europa udgaaende og dertil retournerende, saavelsom de med Pas og Tilladelse directe fra Jndien af farende Skibe samt tilhørende Gods, enten Almindelighed eller i Særdeleshed, skulle ingenlunde for nogen Aarsags Skyld, hvad det og være kunde, maatte arresteres eller til noget andet Brug henvendes, ey heller nogen anden Forhindring tilføres, være sig enten i Freds= eller i Feyde Tider, men Commercien alle Tider sit frie Løb ubehindret i des. Saa skulle og alle de Midler som fra fremmede Steder komme og i den Handel sættes, saavelsom alle Midler Hs. Majests. egne Undersaattere eller Fremmede tilhørende som derudi til Participantskab indlægges eller laanes, frendeles ligesom hidtil, saa længe de udi denne Handel virkel ere bestaaende, for al Tyngde, Afgift og Besværing baade Freds= og Feyde Tider, af hvad Navn det være kan, var frie og aldeles forskaanet, saavelsom og saadanne fra frenmede Steder indførte Capitaler for 6te og 10de Penge el andet Paalæg, af hvis som deraf igien af Landet udføre være aldeles frie og ubebyrdet; end ydermeere allernaadiforsikkrende, at saadanne i denne Post ommeldte Capitaler de Handlendes Effecter, i hvad Nationer de end maatte tildre, ikke af Hs. Majest. eller Kongelige Arve=Successerer, Regieringen, eller af de Kongel. Ministre og Betiente Lands eller Vands, under hvad Prætert eller paa hvad Madet end være maatte, skulde maatte confissqveres, attaquer eller fornærmes, enten Hs. Majest. med saadanne Nation i Krig blev begreben, eller af hvad anden Aarsag som nævn og optænkes kan. Art. 4.
Berlingske Tidende, 1777-12-01
Endskiønt Hs. Majest. det Asiatiske Compagnie i alle M. der, for sine til Høystsamme i Jndien afstaaende Eiendme har tilfredsstillet, saa vil Hs. Majest. dog end videre lernaadiget, at en allere samt Skibe, som med Majests, eller det Kongel. Gouvern. ements, Raadets eller sidents Passer ere forsynede, ligesom dets Vahre, skulle over att i Hs. Majests. Establissementer og Loger frietages for Afgifter, og nyde herefter samme Rettigheder som hidtil; men Hs. Majest, byder herved end ydermeere, at Compagniet ingen Indgreb maae giøres i sin retmæssige Handel. Hvorfor om nogen skulde understaae sig til en fremmed eller inden rigs Europæisk Havn at indbringe Chinesiske Vahre, samme da skulle være Confiscation underkastet, og i Almindelighed Skib og Gods forbrudt, om Fremmede uden Pas og Tillade se, eller nogen under andre Vilkaar, end forhen anført er, foretager sig saadanne Reyser og driver denne Handel, hvorimod Hs. Majest. ligeledes vil tage alle de med Pas og Tilladelse Handlende paa Ostindien, under sin egen allerhøyeste Protection; og ligesom Hs. Majest. saaledes hermed ophæver den Forbindtlighed, som dennem i Henseende til Compagnier ved Octroyen af 23de Julii 1772 og Regulativet af 24de Oct. a. p. har været paalagt; saa vil Hs. Majest. ey heller bestaae Compagniet den Frihed, i Følge Octroyens 21de 5. at slutte indbyrdes alle fornøden eragtende Conventioner, naar samme er sigte til at indskrænke de particulaire Handlende paa nogen Maade i deres øvrige Handels Entrepriser til Ostindien, og derved at formindske de Fordeele og Friheder, som Ho Majest. ved denne Forordning den Ostindiske Handel allerhaadigst har forundt.