Berlingske Tidende, 1780-01-14
Mille Sorter friske Hollandske Hauge= og Urte=Frøer er at bekom i me i store og smaa Qvantiteter for billigste Priser hos Gærtner Petersen paa Walbyegaard pr. Slagelse. Hendrich Lachmann, Hans Kongel. Majests. Conference 3 Etats=Raad, samt Amtmand over Smaalehnenes Amt Ucronimus Bassøe, Hans Kongel. Majests Cancellie=Raad og Forenskriver udi Rachestads Fogderie. Giøre vitterligt: at og tilhændekommet Hans Kongel. Majests. allernaadigste Befa- og saa lydende: Christian den Syvende, af Guds Naade, Konge til Dan 1 S mark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug udi 1 Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmersken og Oldenborg, Vor synderlig Bevaagenhed tilforn, Eftersom Os Elskelig Albrect Philip Levetzau, Ridder, Vores Kammer=Herre og 1, Stiftbefalingsmand over Aggershuus Stift, samt AmtAnmand over Aggershuus Amt, og Hr. Christen Schmidt, Danske Cancellie, have forestillet, at ved deres Embeders Vores Biskop over Aggershuus Stift udi Skrivelse til vores Tiltrædelse er det befunden, at Mosse=Kirkes Capitaler af an, 2de uvederhæftige Værger er blevne fortærede, uden at de kunde vendtes nogen Erstatning hos disse, uagtet deres Boe var seqvestreret, derfore de og have maattet udholde en Pro gaaende en seenere Pantsættelse, som den der skulle være ces til Vores Høyeste=Ret med den eenes Cautionister, anvederhæftigst, havde gjort af sine Eiendomme, men siden Pandthaverne blive tilkiendte Fortrins Ret, var der ingen anden at søge til Erstatning for Tabet, end de forrige Jnspecteurer og Directeurer, som ikke have krævet Værgerne betimelig til Ansvar, men tilladt dem at forøde Midlerne, af hvilke sidste Biskop Nannestads Stervboe skal være det, som maae svare, da i Hr. Geheime=Raad og forrige Stiftamtmand Storms Boe, intet skal være at erholde, og at de første, som skal søges, er Borgmester Niemanns Boe raldeles insolvent, men den afdøde Sogne=Præstes Hr. Frises Boe, skal være det som kommer til at betale, og for en deel skal være dertil i Stand, hvorfore de have ladet giøre Paastand i Skiftet efter ham, og protesteret imod sammes Slutning forinden alle Regnskaberne for hans Embeds Tid kunde blive i Rigtighed og den fuldkomne Beregning over Ansvaret giøres, men desuagtet skal dog Provst Monrad i Gierpen Sogn udi Bradsberg Amt, som behandlede Skifsortet, siden Hr. Friis nogle Aar, førend hans Død var blevenforfløttet til Drangedahls Præstegield, have fundet for got, gandske uventelig at slutte Skiftet, og at henvise Kirkens Fordring for det subsidielle Ansvar til Lands Lov og RetEfter hvilke Omstændigheder de have ladet giøre Forbud 1, hos Stervboets Jntassator imod Pengenes Udbetaling: og samme stadfæste ved Dom, paa det Arvingerne ikke skulle borttage Midlerne, uden at de kunde erholdes igien, forestillende derhos, at det ville medføre en betydelig Vidtløftig. hed, om differente Søgemaal skulle anlægges imod ethvert af de Stervboer, som staaer til Ansvar, for de særskildte b. Foro hvorunder de henhøre; Thi er hermed Vores allernaadigste Villie og befaling, at J rette Eders Leylighed efter brudi en Commission at sammentræde, som skal holdes i Moss. som Forum hori for at paakiende, hvad enhver af de paabegieldende, i Forhold med deres Embeds Tid og den Forfatning, hvorudi samtlige Stervboer befindes, bør at svare og til Mosse=Kirke, og ville Vi derhos allernaadigst, at hvis Vidner, som J finde fornøden til Sagens Oplysning, for Eder at indkalde, skal, for saavidt som de ikke maatte være alt for langt fraværende, være pligtige der at møde, og denuarii. res Vidnesbyrd at aflægge; Hvis J og i saa Maade forret tendes vorder, haver J de Jnteresserende, paa Ansøgning, under Eders Hænder og Signetter, beskreven at give, som J ville ansvare og bekiendt være, dermed skeer Vor Villie, Besalendes Eder Gud. Skrevet paa Vort Slot Christiansborg udi Vores Kongel. Residence=Stad Kiøbenhavn, den 29de Januarii 1779. Efter Hans Kongel. Majests. allernaadigste Befaling. Luxdorph. Aagaard.