JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-05-28
Den 14de og 16de var atter interressante Debatter angaaende Oprettelsen af Emigrant Corpset. Hr. Sheridan meente, det var upassende, at tage saamange Romersk Catholske og Udlændinge i Sold, der ikke havde besoeret Test-Acten, og at det ei vilde hielpe meget til en lykkeligere Fremgang med Krigen. Andre vilde have Antallet bestemt til i det høieste 5000. Sheridan og For havde meget imod, at de efter General Pocurator rens Forslag skulle aflægge Kongen Troskabs Eed, som var at forøge hans Myndighed. Sheridan foreslog derfor en Clausul, som skulle bestemme Antallet og Tiden i hvilken de maatte bruges. Grev Juchikuin blev ivrig stod op og erklærede Oppositionens Jndvendinger for Subtiliteter og Chicaner, som ikke tiente til andet, end at give Oprørs Sælskaberne Moed han bad, at Huuset dog vilde sætte Oppositions Lemmerne inden til børlige Grændser. Men dermed var Hr. Grey slet ikke fornøiet og meente, at Mænd i et frit Parlament ikke burde kaldes Chicaneurer fordi de frit ud sagde deres Meening, som de troede det nyttigst til Landets Vel, af hvilken Aarsag han heller ikke kunde samtykke, at Kongen fik Magt at disponere over et ubestemt Antal Tropper i ubestemt Tid. Den af Sheridan foreslagne Clausul forkastedes med en betydelig Overvægt af Stemmer for General=Procuratorens Forslag.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-05-28
Adskilligt. J Jtalien giøre de Franske Fremgang. De har taget Redouten Fels. Munke, Emigrantere flye i hobetal. Der giøres daglig Bønner i Kirkerne, til at afvende den Turin overhængende Fare. Deserteurer forkyndes Pardon og til hver Recrut betales 50 Livres Haandpenge. J Dalen ved Ansta skal de Franske efter Beretning fra Florentz under 6te Mai have lidt et betydeligt Nederlag og mistet omtrent 6000 Mand. Fra Colli skal de og være tilbagedrevne. Spaniernes store Nederlag bekræftes, men de Franskes Anslag paa Bryssel, som de vilde overrumplet med 30,000 Mand, mislykkedes. Jmidlertid udstod man en stor Skræk i Bryssel. Magistraten, som var flygtet fra Charleroy, er kommen der tilbage. Preusserne rykkefrem fra Rhinen, dog uden at overile sig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-05-28
Americanerne skal efter en Beretning udruste sig til Søes og befæste deres Havne. Land=Armeerne forøges, og der siges, at de har lagt Beslag paa de der værende fremmede Skibe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-05-28
J Polen fortsætter Conforderationen Sikkerhedsanstalter og Udrustninger, hvortil dog maa giøres strænge Paabud af Eiendom og Jndkomst, der endog for nogle Aar forud maae betales. Fra Thorn meldes at Fyrst Repnin er beordret, at marchere ind i Polen som siendtligt Land med 80,000 Mand. Fire Magnater, Osarowsky Kron=Storfeldtherre, Zabiello Underfeldtherre, Grev Ankviz, forhen Gesant i Kiøbenhavn og Kossakowsky, Biskop af Lisland stilledes den 9de Maji fordet provisoriske Raad. J 4 Timer var Processen endt. De 3 første hængtes Kl. 11 Formiddag i Vipaalger for Raadhuset i Warschau, men Biskoppen i en Salge sat for Benedictinerkirken. Natten efter nedtoges deres Legemer og begroves i Galgebakket uden for Staden, De dømtes for Forræderie eller hemmelig Forstaaelse med Rusland, hvoraf man havde Beviis af det opfangede Russiske Archiv.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-05-28
Ved Adrianopel tiltager Rebellionen; den har i Spidsen en Tartarisk Prinds af Familien Gherai, som paastaaer sig berettiget til Sultanens Throne. J Asien er sidst i Januario Staden Caiffar i Egnen ved Es drum forgaaet ved Jordskielv og 8 til 9000 Mennesker har derved mistet Livet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-05-28
Ved de 25 General=Forpagteres Henrettelse i Frankrig har Conventen giort en Coup af 8 Millioner Livres.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-05-28
En anden af de rigeste Financiers Hr. Laballe er nu arresteret, men Banqverer Abbema er sluppen, imod at overlade Conventen alt hvad han eiede. Den røde Kappes Section har udseet Dollhuset i Gaden de Sed til Fornufts=Tempel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-05-28
Bekientgiørelser. Auction. Tirsdagen den 3die Junii næstkommende om Eftermiddagen Kl. 3, lader Frue Statsraadinde Rothe ved en eneste Auction opraabe og bortsælge hendes eiende og iboende Gaard No. 109 paa Middelgade her i Byen. Auctionen holdes hos Raadmand Ingerslev, hvor og Conditionerne i forveien kan faaes til Eftersyn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-05-28
Ved det Hørningske Hospital er en Plads ledig for en fader= og moderløs Skoledræng imellem 9 og 12 Aar, som der nyder Korn og Penge til Klæde og Føde, samt frie Underviisning. Naar saadan en med paalidelig Attest om Skikkelighed melder sig hos underskrevne, skal han blive foreslaaet Stiftelsens Directeur af Aarslev Præstegaard d. 27de Maii 1794. F. Hviid. No. 4. C7 24 s. Tilforordnede udi Kiøbenhavns Hof= og 1794. Stads=Rets Skifte=Commission. Giøre vitterligt: At som forrige Kroemand i Ans Kroe i Jylland, Andreas Mathiasen Tullipan her i Staden, ved Døden er afgangen, og hans Stervboe af Os taget under Behandling til lovlig Skifte og Deeling; saa indkaldes herved alle de, som i bemeldte Stervboe maatte have at fordre, at møde for os i Hof= og Stads=Rettens SkifteCommission inden Tolv Ugers Forløb fra Proclamatis sidste Forkyndelses Dato, for at anmelde og bevise deres Fordringer; ligeledes indkaldes med lige Varsel den Afdødes Arvinger, for at anmelde og bevise deres Arveret, samt at iagttage deres Tarv under Skiftet. De Udeblivende maae tilskrive sig selv al deraf flydende Skade og Ulempe. Kiøbenhavns Hof= og Stads=Rets Skifte Commission den 12 April 1794. C. W. Falbe Barens. Læst i Kiøbenhavns Hof= og Stads Ret, samt protocolleret, Mandagen den 14de April 1794. Schifter. Fremlagt og læst i Siællands Landsting Onsdagen den 16de April 1794. Bartholm. Galschiøt. Nissen. Protocolleret Nissen. Fremlagt og læst paa Nørre-Jyllands Landstings R. for April Maaned 1794, under No. 12. Shinkel. Lautrup. Gierulst. Leth. Protocolleret af Hauch
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-05-28
Formedelst Forandring af Boepæl agter jeg Undersne under Haanden at bortsælge mit iboende Sted p. Vestergade i Ebeltoft beliggende, bestaaende af 9 Fag Hu Bindingsværk og Teglhængt, indrettet til 3de Stueværelse med deri 3de Alkobe Sængesteder, Spisekammer, Kiøkken rummelig Brøggerhuus og Jordkielder, alt bekomme Hovedreparation 1792. Et Baghuus bygget af nye di Aar 4 Fag med Straaetag, indlukt Gaardsrum og Brø med Jndkiørsel fra Gaden, item Haugeplads strækkende i til Havet. Heele Boepælen kan tiltrædes næste Michel dag eller St. Hansdag om forlanges. Ebeltoft, d. 19. Maji 1794. Rasmus Bunde, junior, Borger og Skipper.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-05-28
En fynsk Jagt, drægtig 6 en halv Commerce Læste vel udhalet med Seil og Touge, og i forsvarlig seilbaStand, ligger her ved Randers Broe, og bliver samme Jagt, førstkommende 10de Junii om Eftermiddagen Kl. 2 slet efter Eierens Hr. Haldums Begjæring, i Sønderbroe=Toldhuus, stillet til offentlig Auction, og kan de fleste af Pengene imod Sikkerhed blive staaende til Snapsting 1795, og gangbar Rente. Uskyldig Tidsfordriv for Børn, 3die Deel, udgivet af Hr. Bonne Rønne er at faae hos Chr. Schiæsser for : Mk. Exemplaret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-05-28
Den 26de April indfandt sig igjen hos mig en gammel sort Hest med en Klokke om Halsen. Hesten var af mig i Martii Maaned solgt ved Auctionen her i Præstegaarden, til en Mand i Saxild, som igien efter Sigende skal hav solgt den ved Aarhuus Marked. Dens rette Eier efterlyses altsaa herved, at lade Hesten, som af mig er taget i Foder, afhente imod at betale paagaaende Omkostninger. Gylling Præstegaard i Hads-Herred ved Aakier, den 27de April 1794. Chr. Jngerslew.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-05-28
Da jeg for nærværende Tid har begyndt med Dandse Jnformation i Ebeltoft, saa har jeg den Ære herved at recommandere mig til enhver paa Landet i Egnen derom, kring, som maatte finde Lyst til at lade deres Børn informere. E. D. Brandt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-05-28
Dandsemester. Condition paa et Justits Skriver-Contoir for et ung, skikkeligt Menneske som Skriverdræng, anvises af Kiøbmand Thyrie P. Bøggild i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-05-28
Et skikkelig og ædruelig Menneske, som har lært Habevæsenet og kan fremvise Skudsmaal om sin Ædrue, lighed og Paapasselighed, kan faae Condition strax; naar han henvender sig til Bogtrykker Lund i Aarhuus, som giver nærmere Underretning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-05-31
Indenlandsk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-05-31
Kiøbenhavn. Man meener at nogle svenske Krigskibe skal i Begyndelsen af Junii forene sig med Danske som nu paa Rheden ere udlagte. Foruden den traktatmæssige Escadre udrustes og nogle Skibe i Sverrig til at beskytte Handelen i Middelhavet. Det fra Helsingøer til Nord=Søen afseilede engelske Krigskib Sqvirl kom paa Grund ved Øen Anholt, man maatte kaste de fleste Canoner, Munition og Proviant over Bord, hvorved det blev flot og kom igien tilbage til Helsingøer den 17 Mai.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-05-31
Aarhuus. Den 28de Maji afgik Smakskipperne Søren Michelsen og Christen Soede, begge med Landsoldater. Den 29de Lars Hansen med Stude, Kiør og Heste for Sr. Mads Bygballe. Den 30de Peder Rasmussen med Stude og Heste for Sr. Chr. Torst. Den 29de ankom Skipper Peder Stephensen fra Kiøbenhavn med Fragtgods og Passagerer, Midt i tilkommende Uge agter Ole Clausen at afsegltil Kiøbenhavn, han medtager Fragtgods og Passagerer enhver behager derom at melde sig hos Hr. Lauriz Jørgensen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-05-31
Udenlandsk. Krigen. Om Træfningen den 10de Maii mellem de Franske og Engelsk Hessiske i Flandern har Folks Repræsentanter Richard og Choudien indberettet, at de har tilbagedrevet de Engelske med stor Forliis til Dornich, Fra samme Sted har Hertugen af Yorch indberettet den 11te til London, at de Franske havde Dagen forhen angrebet ham med 30,000 Mand, men vare efter 5 Timers Fægtning drevne tilbage og havde mistet 13 Canoner og 400 Døde. Samme Commissariers Beretning bekræfter og, at Clairfait den 12te er slaget og var retireret fra Cortryck som han havde indsluttet og efterlod mange døde, nogle Canoner og et Forraad af Krudt, it.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-05-31
at General Starey var dræbt den 11te som man veed er usandt, men derimod skal den Keiserlige Husar=GeneralBoroff være blevet den 12te. Efter nyere Beretninger havde den combinerede Armee derpaa deelt sig i 2 Hoved=Divisioner. Den Coburgske Amee havde nu og trakt sig til Flandern og ved Landrecy, Qvesnoy, Valenciennes og Conde var efterladt tilstrækkelig Besætning og et lidet Observations=Corps. Den 15de ganske tidlig passerede Keiseren igjennem Valenciennes til St. Amand og derfra til Dornick, hvor der holdtes Conferenz med Hertugen af Yorch, og der blev aftalt en Plan til at indslutte de Franske i Flandern. Natten til den 15de rykkede General Otto op fra hans Leir ved Marqvain imod Cortryk, og General Kinsky besatte igien Leiren. Den 16de brækkede flere Tropper op og Keiseren tog sit Hoved=Qvarteer ved Roulers. General Clair falt fremrykkede til Thielt og pousserede sine Patrouller mod Rousselaer, forcerede Posten ved Harlebeke hvorimellem og Cortryck han tog en Stilling som gav Communication med et Engelsk Corps af 15000 Mand, der rykte frem fra Espieres til Derlik og Vichte. Hannoveranernes Hoved=Qvarteer blev ved Deynse. Den 17de satte den combinerede Armee sig i Marsch udi 5 Colonner. Den 1ste som commanderedes af den Hannowerske General Busch, fandt en overlegen Magt mod sig og trak tilbage til Warcoing. Den 2den Colonne under General Otto trængte frem over Leers og bemægtigede sig Waterloo. Den 3die under Hertugen af Yorch tog Lannoy og Roubair og i Forening med 2den Colonne, Mouveaux og Tourtoing. Den 4de Colonne under General Grev Kinsky marscherede fra Cisning mod Mar qve, forceerte Overgangen over Floden ved Bouvines.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-05-31
Den 5te under Hertug Karl gik ligesaa over Marqve, men formedelst en lang og trættende Marsch kunde den Dag ei komme videre eller til bestemt Tid foreene sig med General Clairfat der skulde understytte Operationen med et Corps d'Armee ved Floden Lys og allerede var gaaet over samme. Det almindelige Angreb skulde skee næstpaafølgende Dag den 18de, men de Franske forekom dem og endog for Dag med en skrækkelig Overmagt og Artillerie angrebe den foreende 2den og 3die Colonne under General Otto og Hertugen af Yorch ved Mouveaux og Tourening. Efter private Breve attaqverede de fra Menin i Flanken, et andet Corps fra Comines og Werwick i Fronten og et andet fra Magdalene Leiren bag til, saa de Engelsk-Østerrigske her maatte drage sig tilbage, som dog skeede Skridt for Skridt og under bestandig Fægtning, men de skal have efterladt de Franske 40 til 50 Canoner med Ammunitions= og Bagagevogne. Tabet af Folk vides ei, men officielle Beretninger til staae, at de tabte mange ved at indtage anførte 4 Poster, men endnu fleere ved at forlade dem. Dette Corps maatte retirere tilbage til Rousselair og Dornick, hvor man sattes i stor Skræk, indtil Keiseren og ankom og tog der sit Hoved=Qvarteer. Det blev offentlig bekiendt indslutte de Franske vel var mislykket, men at alle Corps gjort, at den allierede Armees Anslag, at omringe og igjen havde taget deres forrige Stilling ved Marqvain, Templeuwe og Leers, og at man paa nye vilde med at Magt gaae løs paa Fienderne, for at uddrive dem af at befrygte. Hoved=Styrken af Armeen kom slet ikke i Flandern, saa Jndvaanerne i Dornick ei havde sig noget Fægtning, da det giennemskaarne Land og andre Hindringer aarsagede, at Planen ei overalt nøiagtig kunde efterfølges, men samme har taget en for Fienden farlig Stilling, som ved Vendinger let kan afskiære Communicationen med Ryssel. Hvorledes det var gaaet det Clairfaitske Corps vedste man endnu ikke i Ryssel d. 20de Mai. Alle saavel officiel som private Beretninger kan ikke noksom beskrive den paa begge Sider udviiste Bitterhed med hvilken der fægtes. J Søe=Flandern ere de forstærke sig ventelig for at angribe Ostende og Niemport. Franske trængte frem til Adinkerke, hvor de slaae Leir og Til det første Sted har den Engelske General Whilleden 13de trækket sig fra Thoroul med 3 Regimenter og ved Niewport har man formeeret Oversvømmelsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-05-31
Angaaende de Franskes Jndbrud fra Philippeville, mod Namur og det Brabantske da ere de adskillige Gange drevne tilbage endog med stort Forliis af Folk, men efter den nyeste Beretning har vel den Keiserlige GeneralWalsch den 17de gjort et stort Nederlag blant dem ved Nalinnes og drevet dem tilbage fra Gerpinne til Philippe ville, men siden skal de være kommet igien med en størt Magt, saa de Keiserlige har trakt sig tilbage, dog fry ter man i Bryssel ei saa meget, som forhen, hvilke Sted de har Øie paa, efterat General Grev Kannitzer Corps, som her har Post, er forstærket til 30,000 Mand. Archiverne i Bryssel staae bestandig indpakke paa Vogne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-05-31
Ved Rhinen fortsætte de Franske deres Streiferier, dog synes de at trække sig tilbage. Endog fra Lauterne hvor de ere stærkest befæstede, begynde de, at bortførMagazinerne og Lazarettet. Preusser og Sachser paa troullere allerede til St. Wendel og Ottweiler. Den 18de Maji skal den Keiserlige Armees Avantgarde være gaaet over Rhinen. J Elsas anlægge de Franske er Kieddel Batterie lige imod Neuburg, man meener af de vil beskyde og forvandle den til en Steenhob, ligesom Breysach.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-05-31
Det bekræftes, at de i Jtalien har bemægtiget sig Soargio og Staden Aosta, Leirene ved Belvedere, Rans, Buglia, Laufosia, Briga og Tenda it. Redouterne paa Bierget Ardente og bortført 800 Fanger til Niza. Et Rygte sagde og, at de alt havde Turin som dog ikke er bekræftet, men betydelige Magaziner skal de have faaet. Paa Corsica havde de endnu Bastiden 5te Mai. Den 19de bekiendtgjortes under Kanonernes Løsning fra Park og Tower, at Øen Guadeloupe var af Engelænderne indtaget d. 13de April. Hoffet har kuns bekiendtgjort, at General Grey der havde indtaget Fortet Fleur d'Eper med Storm d. 11te April. Schweitz. Man regner nu, at Penge Transpoterne fra Frankrig til Basel beløbe 6 Millioner. Samme følge Emissarier, som efter den Franske Nation Privilegium skal skifte Oprør i Schweitz og allerede paa Grændserne have god Fremgang.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-05-31
Frankrig. Skarpretteren Samson driver en stærk Handel med Haaret af dem, som henrettes. Fruentinmer har optaget den Mode, at lade sig heraf giøre Pe rykker og en Peryk af blonde Haar kan koste 600 Livres de føre sig og prægtig op med Spidser, fiin Mousselin og andre Kostbarheder, som man har plyndret i Lyon. Uagtet alle Anstalter tiltager Kiøbmangelen. HvePerson skulle have et halvt Pund hver 5te Dag, med nu gaaer vel 7 a 8 Dage hen. Velfærds=Udskuddeindseer Umueligheden, at vedligeholde den fastsatte Tar og man tillader at Anordningen desangaaende aflægge sig selv. En anden Beretning siger, at der er Levnets midler i Overflødighed. Justice-Ministeren har over 5000 Menneskers Processer, som i Lyon ere henrettede J Steden for Fornufts-Tempel sættes nu paa Kirkerne det høieste Væsens Tempel. J Nationalhuset, Hauge skal oprettes en Ligheds Tempel, som alle Konstnere skal kappes om at udziire. Velfærds=Udskuddet har betaget Folket i Paris den Ret at vælge deres Maire. Efter Pache har det nu egenmægtig beskikket en Fleuriot Leseaut til Maire. Folks= og Sessions=Selskaber skal og afskaffes. Fangernes Tal skal nu være Engeland. For har gjort sig al Umag for at hindre de opdagede Jacobiners Paagribelse og Arrestering, dog blev samme den 16de i Parlamentet besluttet med 201 mod 39 Stemmer. Siden den Tid arresteres daglig, og 7 Personer ere satte i Tower, nemlig Stanhopes Secretair Jonce, Horne Tooke, en Vært Jsaac Saint, Caffeskjænker Thelwalt, Club=Præsident Lovalt, en Richter og Bonnay.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-05-31
Polen. Kongen kan nu der ligesom Ludvig 16 i Paris, ansees som en Fange. Hans Magt indskrænkes meere og meere. Ved en Spadserefart, han for kort siden gjorde, blev strax et stort Skrig, at han vilde rømme Landet, og han maatte komme ufortøvet tilbage. Fangernes Tal forøges daglig, og det Provisoriske Raad overvældes med mange Mord=Petitioner, dog har Regieringen ikke endnu kuldkastet Religion eller Constitution, som endog i henseende til Stændernes Forskiæl hævdes. Man har erkiendt den nærværende Regiering i Frankrig og antaget Borger Aigle som Gesant. Kuscinsko har og sendt 2 Deputerede til Paris. Damernes og de Fornemmes Jver, for at befordre Skandse Arbeidet ved Cracau med egne Hænder, er noget kiøb net, saa man har maattet giøre en nye Opfordring hertil, det stridbare Mandskab fra 15 til 50 Aar sættes i Reqvisition, men Dyrtid tiltager tilligemed de haarde Paalæg. J en Clubb skal man have besluttet en Petion, at Kongens Broder Fyrst Primas maa blive arresteret, som dog for denne Gang gik overstyr. De Polske Soldater, som vare engagerede i Russisk Tieneste, overløbe i Flokketal til deres Landsmænd. Man begynder alt at holde Dagbog over det regierende Provisoriske Raads Beslutninger. Den 29de April beordredes Undersøgelse af de Russiske Assignater. En Dame Subscription til Skiorters Anskaffelse modtoges. Den 30te tillodes Præsidenten, at give Fremmede og dem, som reiste i Statsanliggende, Passer. Den 1ste Maji beordredes 268,000 Gylden til Armeen; man haaber, Apotheqverne have den Godhed at forsyne den med Medicamenter. De tvende Apotheqvere i Warschau Skalsk og Pauli er det overdraget, at samle frivillig Bidrag hertil. Den 2den Maji beordredes Optegnelsen over Folke=Mængden i Staden Oprettelse af borgerlig Slotsvagt og Anholdelse af alle Kornskibe paa Naren og Bug. Den 3die Maji besluttede Raadet in Corpore at bivaane Hr. Zakrzewskis Søns Daab. Den Russiske Capitain Daskow sattes i Frihed. Den 4de Mai forbødes Huders Udførsel, men paa paa og garvet Læder lagdes en Afgivt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-05-31
Tyrkiet. Den nye Pariser Convents Agent Teinville har afgivet Erklæring hos Portens Tolk, at den Franske Republik vilde tilskikke Porten saa mange Canoniers, Jngenieurer, Skibsbyggere, Søe= og Land=Officerer som dem forlangte, vilde og ved dens glændsende Seirvindinger og uudtømmelige Hielpekilder betal Porten Subsidier og levere Krigsfornødenheder, naar Storherren ville giøre en Diversion til Beste for Republiken. Man veed ei, hvad Virkning disse Skryederier vilde giøre. Folket i Constantinopel skal være meget for Krig, og i Wien gik et Rygte d. 17de Mai, at Porten havde forkyndet Rusland Krig og sendt Polakkerne 150,000 Mand til Hielp, som dog ansaaes for en Digt, men rimeligere var den Efterretning, at Porten fandt sig efter Omstændighederne vest tient med at være neutral, og vilde ei derfra lade sig bevæge.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-05-31
Adskilligt. General Pichegri er ikke Er Fransiskaner, men var for Revolutionen Jngenieur Capitain og en bekiendt tapper og duelig Officeer. Det er ondt, naar man skal see sig i den Nødvendighed at sværge paa sin Ærlighed, der dog ligesaa lidet herved, som ved Triangler eller Qvadrater, kan beviises. Frimurer Logen Gu. V. Joseph zur Einigket i Nürnberg har vildet vælte fra sig den almindelige Mistanke, at de nye Revolutioner staae i Forbindse med Frimuuret rie, ved den høitidelige Declaration, at de hverken ere Atheister eller Rebellere men at det høieste Væsens Dyrkelse, Lydighed mod Øvrighed, Broder=Kierlighed, Velgiørenhed og flere Dyder (som uden at giøre Hemmelighed deraf bør findes hos enhver sand Christen) er den ophøiede og ædle Ordens Karakteer og Hensigt. Forudsat, at i den Loge findes de, som ere indviede i Ordenens sande Mysterier, som man meener ei at berroes uden til faa og udvalgte Jndividuer, men allermindst dem, der tiene til Skyts eller Parade, saa er herved dog ikke givet nogen nye eller meere end hidtil beroligende Oplysning om Hensigten eller Nytten af denne Orden, hvori samtlige Officeerer ved en revolutionaire Armee, for ikke længe siden ere optagne som Medlemmer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-05-31
Den St. Lucie ligger imellem Martiniqve og St. Vincent. Den har 15000 Jndvaanere, af hvilke de fleste forhen have været Slaver. Værdien af dens aarlige Producter beregnedes af de Franske til aarlig 2 Millioner. J Aaret 1779 tog Engellænderne denne Øe i Besiddelse og afsloge et Angreb som skeede af Greve de Estning og Marqvis af Bouille med et anseeligt Corps, som der sattes i Land. J Aaret 1782. gav Engeland Øen tilbage til Frankerig efter Versaille Freden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-05-31
J Landrey har man gjort til Krigsfanger 1) Commandanten Brigade General Rouland, 2) en Oberst, 7 Oberst=Lieutenanter og 2 Majorer. 3) 72 Capitainer, 122 Subalterne Officerer, 266 Canoniers og 6836 Underofficerer og Gemeene. Hver hollandsk Soldat, som var med ved Beleiringen har GeneralStaaterne foræret 2 Gylden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-05-31
J Neapel er det befundet, at man har indprentet de Unge oprørske Grundsætninger i Normaal=Skolerne, man meener derfor, at med disse Skoler skal skee en Forandring. J Genue har Regieringen faaet Overmagt, forfølger og arresterer Jacobinerne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-05-31
Regieringen i Engeland har givet Ordre til dens vestindiske Øer, at opbringe alle americanske Skibe, som gaae til eller komme fra franske Havne. Man havde i Philladelphia til 11 Martii Efterretning om, at de engelske Kapere havde opbragt 36 americanske Skibe til Domingo, 20 til St. Christoph 29 til Montferrat og af Sir John Hervis over 100 til Barbados. Man venter dog, at herom træffes en mindelig Afgiørelse med Engeland.