Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-02-22
Herved maa jeg bemærke, at vi især paa Grund af den forbedrede og lettede Communication vistnok have Grund til at skjænke den Deel af Kreaturholdningen, der befatte sig med Fedningen af Kreaturer, meere Opmærksomhed end hidtil. Det er især vore mindre Jordbrugere, der efter min Formening burde lægge Vægt herpaa. At vore mindre Landbrugere aldrig ville kunne concurrere med Besidderne af større Hollænderier med Hensyn til Meieri=Producternes Beskaffenhed, imedens de ville kunne levere ligesaagodt Slagteqvæg, er vistnok almindelig anerkjendt. Jeg indseer fuldkommen alle de Vanskeligheder, der ere forbundne med at skabe en ny Jndustri-Green for et Stift, men alligevel forekommer det mig, at den klare Bevidsthed af, at Qvæg avlen er vor svage Side, at dens jammerlige Tilstand, hos os er den væsentligste Hindring for Agerbrugets solide Opkomst, burde og kunde foranledige os til Forholdsregler, der stod i Forhold til Sagens overordentlige Vigtighed. Dette er atter vore større Godseiere, jeg henvender mig til og opfordrer dem til at virke med større Energi i denne Retning. Vi fattes, for at kunne arbeide med grundet Haab om at overvinde Vanskelighederne med Hensyn til Kreaturholdning, Hornqvæg og Faar, Kundskaber, Evner og regelmæssige Forbindelser; Kundskaber i alle Retninger, hvilke Kreaturer vi skulle fede og hvormed vi billigst kunne fede dem &c. &c. Den rigtigste Vei at erhverve os dem, er vistnok den at sende practisk dygtige Mænd, allerbedst vore egne Sønner, over til de Egne, hvor Kreaturernes Fedning udgjør en saa vigtig Deel af Agerbruget, som er Tilfældet mange Steder i England og Skotland, forat lære, hvilke Racer fedes hurtigst og billigst, og hvilket Fedningsmateriale vil være skikket hos os. Ved at importere efter de Mænds Raad, vi have udsendt, hvilke idetmindste maae opholde dem et Par Aar der, af de Racer, der bedst ville være skikkede for os og bevirke deres størst mulige Udbredelse, anstille Forsøg med nye Fodringsmaader, ville vi efterhaanden bane os en Udvei. Endelig vilde en stadig Dampskibsforbindelse med Fastlandet være os betydelig til Hjælp. Unægtelig byder os Farten imellem Nakskov til Kiel de største Chancer. Jfjor forlangtes ikkun 150 Rbd. garanteret for hver Fart frem og tilbage fra Kiel. En stadig Dampskibsforbindelse forbunden med et ugentligt Marked i Nakskov vil sikkre os en god Afsætning. Godt Kjød er lettere at sælge end daarligt, og vi ville snart udfinde den Forskjel i Prisen paa de større Markeder, der meere end noget Andet vil opfordre os til at arbeide fremad. Hermed ville vi tillige snart komme til den Overbeviisning, at godt Kjød og let Fedning følger af gode Kreaturer, medens daarligt Kjød og vanskelig Fedning følger af simple Kreaturer, jeg henviser blot til vor ved de engelske Sviin forbedrede Svinerace. De, mine Herrer, i hvis Magt det staaer, hvis Pligt det er at arbeide til denne gode Sags Fremme, vær villig til de Offre, Sagens Vigtighed kræver. Den endelige Fordeel falder alligevel atter tilbage paa dem. Det er for muligen at gjøre et Forsøg, at jeg har foreslaaet ovennævnte Præmier af 40 og 20 Rbd. Vi ville muligen have Vanskelighed med denne Præmies Uddeling, men det forekommer mig, at Forsøget burde gjøres. Alder, Vægt og Kroppens Formation burde især komme i Betragtning ved Præmie-Uddeling. Endnu større Vanskeligheder ville vi have med Uddeelingen af de Præmier, som skulle uddeles for Faar. Vi finde i vort Stift Faar af alle Racer, deels ægte deels Blandings-Faar. Vistnok maae vi ansee de forskjellige Forhold som Hoved-Grund til, at der findes saamange forskjellige Racer; men skulde jeg tage feil, naar jeg antager, at de for en Deel tillige hidrører fra Mangel paa Klarhed, hvilken Race bedst vilde være skikket for os. Og behøver jeg at frygte for, at blive skuffet i mine Forventninger, naar jeg antager, at Dyrskuet vil bidrage til at gjøre os bekjendt med Racerne og give os Oplysninger i saa Henseende, Jeg troer neppe. Dyrskuet vil gjøre os bekjendt med det, vi allerede eie, vil være os en kraftig Spore til at uddanne dette til den størst mulige Fuldkommenhed og derved give os Midler i Hænde, der vil sætte os i Stand til at skabe en Faareavl, hvis Producter vil danne en sikker og stadig Jndtægtskilde for os. Jeg troer neppe, at spanske Faar nogensinde ville blive Gjenstand for almindelig Jnteresse for os. Enkelte af de større Gaarde finde det fordeelagtigt at holde et Skæferie af spanske Faar, imedens Størsteparten af de større Jordbrugere og samtlige mindre Agerbrugere, med Rette meest lægge Vægt paa grovuldede meere til Fedning skikkede Faar. Det er paa Grund af disse Anskuelser, at jeg antager, at vi gjøre rigtigst ved Dyrskuet alene at tage Hensyn til disse Faar og foreslaaer derfor at udsætte 25 Rbd. for det bedste grovuldede Moderfaar med Lam. for det næstbedste med 1 Rbd. Subskription. Præmier uddeles ikkun, naar 10 Concurrenter melde sig. for den bedste grovuldede Vædder. for den næstbedste, ligeledes med 1 Rbd. Subskript. for de 5 bedste vægtigste Veder, hvorved Ulden ligeledes maa komme i Betragtning. ligelefor de 5 næstbedste. for den bedste og vægtigste Aars Bede, des 1 ) Rbd. for den næstbedste. for den bedste og vægtigste laars Bede Sub skript. for den næstbedste. De 100 Rbd. til Sviin bør fordeles paa Søer, Orner og Fedesviin, hvorved dog bemærkes, at ligesom ved Faarene altid vil blive taget Hensyn til Racens Reenhed, saaledes, at ved ellers lige gode Egenskaber, Kreature af en reen Race altid ville ansees for at fortjene Fortrinet, hvorved ikkun Fedesviin kunne gjøre en Undtagelse. Med Hensyn til de 195 Rbd., der er beregnet til Tab paa Kreaturerne, da antager jeg, at Comiteen burde sætte sig i Forbindelse med en dygtig Leverandeur baade i Jylland og Anglen efter med Omhu at have drøftet "det Spørgsmaal, fra hvilken Egn i Jylland Kreaturerne skulde kjøbes, og i hvilken Alder Qvierne skulle være. – Som jeg allerede forhen har bemærket, antager jeg, at vi vilde gjøre klogt i at tage Qvier fra Anglen i en Alder af 1 1/2 Aar af mangfoldige allerede berørte Grunde. Ved at kunne give Leverandeuren Haab om, at Leverancen vil blive stadig, kunne vi meere stole paa at blive ordentlig behandlet.