JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-02-28
I Anledning af Sammensværgelsen i Posen (der gik ud paa en Gjenoprettelse af Kongeriget Polen i dets gamle Udstrækning) foretages endnu daglig en Mængde Fængslinger, hvilke især gaae ud over polske Adelsmænd, der, da Fængslerne nu ere overfyldte, i Staden Posen blive indqvarterede i et Lazareth, som man har indrettet til Fængsel. Hele Provindsen Posen og de tilstødende Egne ere overfyldte med Militair, der Dag og Nat er paa Benene. Man vil have gjort nye Opdagelser, om hvilke der fortælles de sælsomste Historier. De Sammensvorne, hedder det saaledes, havde organiseret sig i fire Regimenter med Hr. Moroslawski til Feldtmarschal og havde bestemt at begynde Revolutionen den 17de Februar ved at bemægtige sig Staden og Fæstningen Posen, hvis hele Garnison de til den Hensigt deels vilde forgive, deels nedsable. Man vil have funden en Mængde Arsenik hos forskjellige mistænkelige Personer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-02-28
Man omtaler en Liste over de rigeste jødiske og tydske Bankierer og Kjøbmænd, hvis Huse og Boutiker skulde plyndres under Oprøret o. s. v.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-02-28
J Berlin seer man i denne Tid en uhyre Mængde polske Jøder, som med deres Koner og Børn komme over den russiske Grændse og tage Veien til Hamborg eller til Frankf. a. M., for herfra at begive sin til America eller til et andet Tilflugtsted. De polske Jøder befinde sig i stor Trængsel; for ei at gaae tilgrunde gaae de skareviis over til den russiske Kirke. J afvigte Aar have over 20,000 Jøder i Rusland afsvoret deres Fædrenetro, storstedeels Soldater, som af deres Regimentschefer, ved haarde Midler bragtes til dette Skridt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-02-28
Festen til Morten Luthers Minde, i Anledning af 300 Aarsdagen efter hans Død den 18de de, er i Wittenberg, Berlin og flere Stæder bleven feiret med stor Høitidelighed. Overalt aabnedes denne med den uovertræffelige Lovsang: "Vor Gud han er saa fast en Borg der, ledsaget af stærk Bassunaccompagnement, maatte gribe alle Gemytter dobbelt paa denne, Verdens store Reformator helligede, Dag.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-02-28
En Hollænder, Hr. Soeten, er fremkommen med et Project, der gaaer ud paa, ved en Asphalt-Bane, istedetfor en Jernbane, at forbinde Antwerpen, Rotterdam, Amsterdam og Helder med hverandre, efter at der allerede er bevilget ham Anlæggelsen af en Asphaltbane imellem Amsterdam og Harlem. Hovedfordelen vil især bestaae i den langt billigere Anlægscapital, idet en, 13 Lieues lang, Asphaltbane imellem Antwerpen og Rotterdam, med Stationshuse, Dampfærger osv. kun vil komme paa 2 Mill. Gylden i Alt, imedens den 12 Lieues lange Jernbane mellem Haag og Amsterdam har kostet 5 Mill. Befordringen skeer i Vogne paa 20 Personer, der trækkes af een Hest, i en Hurtighed af 4 Lieues pr. Time. (4 Lieues er 2 1/2 danske Mile). Nogen egentlig Concurrence med Jernbanerne vil Asphaltbanen saaledes vanskeligt nok kunne danne, men desuagtet være særdeles skikket til at spille en Rolle i Communicationsvæsenet. Hvad selve Transporten paa Asphaltbanen angaaer, saa roser man dens større Billighed og Behagelighed med Hensyn til Bevægelsen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-02-28
Schlesische Zeitung, melder, efter flere overeensstemmende Efterretninger fra troværdige Personer, at et sjeldent og høist mærkværdigt Phænomen har fundet Sted i fire Districter i Lilleasien, at der nemlig, ligesom for Jsraliterne i Ørken, er under en Hungersnød falden Manna ned fra Himlen paa forskjellige Tider i flere Dage. Den faldne Manna er af Størrelse som store Hagelkorn eller smaa Nødder, af graalig Farve udvendig, og ligner den taareformede Manna. Melet af den er overordentlig hvidt og giver meget smukt, skjøndt mindre velsmagende Brod. Mannen var falden i saa stor Mængde, at den laae paa Jorden i tre til fire Tommers Høide. Den blev solgt til samme Priis som Korn, og havde i flere Dage tjent Jndvaanerne til almindelig Næring. Der røres nu paany op i Caspar Hausers Historie. Der er nemlig i London udkommen en Bog, som foregiver at afslore den frygtelige Hemmelighed, der endnu stedse omhyller denne Sag. Saameget synes at være vist, at Mannheim er den Ulykkeliges Fødested og Skuepladsen for Forbrydelsen, og at politiske Jntriquer fra Aaret 1818, da Successionsstriden imellem Baden og Baiern begyndte, have fundet Sted derved. Høie Navne nævnes, der for en stor Deel ere forsvundne fra Verdens Skueplads. Hr. v. Hennenhofer, afskediget Major, som nu lever i Freiburg, betegnes af den offentlige Stemme som den, der er istand til at give de meest authentiske Efterretninger om den hele Begivenhed. Jfølge Berliner Nachrichten, arbeider han paa Memoirer, der skulle udkomme efter hans Død.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-02-28
Sir John Ross, den berømte Nordpolsfarer, befinder sig nu i en ulykkelig Stilling; han er anklaget for Fallit-Retten som ude af Stand til at betale sin Gjæld; denne beløber sig til 10,000 Pund, hans Activer til 600. 3000 Pd., som han har tabt ved en Boghandlers Fallit, der havde forlagt hans Reise, og et Laan paa 1000 Pd., som han optog til sin Expedition i 1834, har især styrtet ham i denne Forlegenhed, af hvilken hans Landsmænds Høimodighed dog vistnok vil redde ham.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-02-28
(Jndsendt.) Kryb frem af Anonymitetens Skjul og gjør Deres Navn bekjendt, siger Hr. Ole Rode endvidere i Nr. 12 Naar Hr. N. i Stiftstidenden Nr. 24 udbryder: "Gid vil havde mange Bønder, der kunde tænke og skrive som Ole Rode, da har han vist ikke tænkt sig Betydningen af hiin Sætning, han maatte da vide, at jeg som Navngiven, hverken kan eller vil befatte mig med en anonym Angriber. Naar De, Hr. Præsident N., fra Deres ophøiede Standpunct atter ringer med Klokken, da vil De finde mig i taus Beundring over saamegen Storhed, forenet med saamegen Beskedenhed. Den 25de Februar 1846. Müller.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-02-28
Dette Amts Beboere maae vistnok meget beklage, at Dirigenten for det offentlige Veiarbeide, paa saavel Hoved som de mindre Landeveie, ikke har stadigt Ophold i Amtet; thi da vilde uden Tvivl de respective Veiopsigtsførere blive tilholdte at opfylde deres Pligt i at paasee, at Veimændene i rette Tid planerede Veiene. – Hvis Hr. Captain Dreyer fra sit Hjem i disse Dage kunde gjøre en Sviptour herover og foretage en Ronde omkring paa Amtets Landeveie, vilde han forhauses over at see, hvilken Forsømmelse, der finder Sted med Planeringsarbeiderne, netop paa en Tid, da disse vilde have den største Nytte, hvilket bedst sees paa de meget faa Steder, hvor en eller anden Veimand, formodentlig af egen Drift, har sløifet sin Veipart.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-02-28
Spørgsmaal. Jdet Anordningen for Landcommunalvæsenet af 13de August 1841, § 2, gjør det til Pligt for Sognepræsten, ikke alene at være Medlem af Sognets Forstanderskab, men endog - ifølge § 11 - ikke at undslaae sig for at modtage Valget som Formand i samme, da maa han vel saa meget mere have Ret til at fordre, at de øvrige Medlemmer af Forstanderskabet saavel i Moderne, under de stedfindende Forhandlinger, iagttage en sindig, sømmelig og passende Adfærd og Tone, som fornemmelig afholde sig fra en væmmelig Banden og upassende Høirøstethed, om denne endog kun anvendes af de enkelte Medlemmer mod hverandre indbyrdes. Naar det da Jntet synderlig hjælper, at Præsten ved saadanne Leiligheder deels stiltiende ved Miner, deels mundtlig med al Sindighed viser sig misfornøiet med slig anstødelig Adfærd: er han da nødt til, fremdeles at taale sligt for enhver Dannet saa høist stødende Uvæsen, eller: hvad har han at gjøre for at hæve det, naar gjentagne alvorlige Paamindelser i denne Henseende Jntet frugte, Kan han da, uden at compromittere sin Stilling som geistlig Embedsmand, fremdeles, som tvungent Medlem af Sogneforstanderskabet, være forpligtet til at skulle med passiv Rolighed finde sig i sligt Uvæsen, – Herom ønskes en Sagkyndigs Mening meddeelt. I. All. S. Gudtjeneste. Jmorgen begynder Gudstjenesten i Nykjøbing Kirke Kl. 10. Skriftemaalet begynder Kl. 9 1/2.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-02-28
Avertissements.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-02-28
Generalforsamling. For at tage Bestemmelser angaaende Oprettelsen af en Stiftelse, hvis Øiemed skal være at understøtte gamle værdige og trængende Borgere i Nykjøbing, samt deres Enker, agtes afholdt en Generalforsamling paa Nykjøbings Raadhuus Fredagen den 6te Marts d. A. Kl. 10 Formiddag, til hvilken man tillader sig at indbyde Enhver, der har tegnet sig for Bidrag til Stiftelsen. Blandt de Sager, som ville blive at forhandle, vil være: de Love som indtil videre skulle være gjældende, samt Valget af en Bestyrelse. Det Udkast til Lovene, som vil blive Forsamlingen forelagt, vil 3 Dage iforveien ligge til almindeligt Eftersyn paa Raadstuen. Nykjøbing, den 26de Februar 1846. Tirsdagen den 10de Marts d. A. Formiddag Kl. 11 afholder Mariebo Amts landoeconomiske Selskab sit ved Lovene bestemte Foraarsmøde paa Gjæstgivergaarden i Saxkøbing, hvortil Medlemmerne herved indbydes. Gedsøergaard, den 17de Februar 1846. Efter Præsidentens Ordre. P. G. Fibiger. Brandforsikkrings-Selskab for Kjöbstæderne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-02-28
Til Efterretning for dHrr., som foreløbig have tegnet dem som Deeltagere i det projecterede Brandforsikkrings-Selskab paa rørlig Eiendom for Kjøbstæderne, kundgjöres herved, at Onsdagen den 18de Marts d. A. Formiddag Kl. 11 vil hos Gjæstgiver Brabrand, her i Byen blive afholdt en GeneralforSamling, hvorved det til alle Interessenter tidligere omdeelte Udkast til Selskabets Love, vil blive sat under Discussion, og hvortil Samtlige, som ønske at indtræde i Selskabet, herved indbydes.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-02-28
Efter endte Forhandlinger vil blive at foretage Valg paa Selskabets Forretningsmænd, saaledes som disse i Lovudkastet ere betegnede, for saavidt dette i saa Henseende maatte vinde Forsamlingens Bifald. Mariebo, den 19de Februar 1846. Knud Sidenius, interim. Formand. Commissionair.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-02-28
Dersom Nogen her i Stiftet skulde ønske en paalidelig Commissionair i Kjöbenhavn, vilde man desangaaende behage at henvende sig til Adressecontoiret i Nykjøbing, som giver nærmere Underretning.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-02-28
Blegen i Nakskov er at faae tilkjøbs eller tilleie, naar man henvender sig til Lorangepaa benævnte Bleg.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-02-28
J Carl Mulsseldts Klæde-, Lærreds- og Herre-Manufacturhandel, I NAKSkov findes Oplag og Udsalg af mine Handsker, til samme Priser som ved Fabrikken her i Byen. Herre-Handsker. pr. Par. Mk. Sk. Couleurte franske . . . . . . . dito kjödsidede . . . . Vadske-Læders . . . . . . . . Hvide Alluns . . . . . . . . Glatte barkede . . . . . . .
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-02-28
Dame-Handsker, pr. Par. Mk. Sk. Couleurte franske. . . . . . 3 8 dito kjödsidede . . . . Hvide Alluns . . . . . . Glatte barkede. . . . . . dito kjödsidede. . . . . . Trykt i W. F. Laubs Enkes Bogtrykkeri. Hvorhos bemærkes, at ethvert Par af mine Handsker er, til Forskjel fra de eftergjorte, forsynet med mit Stempel: C. M. RANDERS. Randers, den 1. Febr. 1846. C. Mattat. Tiendepenge og andre Jndbetalinger, de kongelige Jndtrader paa Falster vedkommende, blive at betale til Undertegnede selv, hvis Qvittering alene bliver den gjældende. Egelov, den 27de Februar 1846. Rosenkilde.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-02-28
Auctioner. Mandagen den 2den Marts førstkommende, Formiddag Kl. 11, bliver ved Auction 1ste Gang opbudet til Bortsalg det afdøde Skomager Jørgen Olsens og Enkes Bo tilhørende og paa denne Byes Grønnegade under Matricul Nr. 57 Ltr. B. beliggende Huus, assureret for 1200 Rbd., med tilhørende Grund, Hauge og Frihedslod, hvilket Alt er vurderet for 200 Rbd. Anden Auction afholdes den 16de og 3die og sidste Auction den 30te Marts førstkommende til ovenmeldte Klokkeslet. Conditionerne ligge til Eftersyn her paa Contoiret. Stubbekjøbings Byfoged-Contoir, den 21de Februar 1846. Petræus,
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-02-28
Mølleforpagtning. Onsdagen den 11te Marts førstkommende, om Formiddagen Kl. 11, bliver, ifølge Eierens Forlangende, afholdt offentlig Auction paa Langebeksgaard i Kallehave Sogn, til Bortforpagtning fra 1ste Mai d. A. af de sammesteds værende betydelige Mølleværker, bestaaende af 2 Vandmøller, en Veirmølle og en Hestemølle. Conditionerne ville 14 Dage forinden Auctionen være til Eftersyn saavel hos Eieren, der boer paa Gaarden, som hos undertegnede Auctionsdirecteur. Præstø, den 8de Februar 1846. Hjorth, const.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-02-28
Vareauctioner i Mariebo. I Kjøbmand D. L. Kølles Fallitbo afholdes offentlig Auction over Manufacturvarer, Jsenkram, Fajance, Glas m. m. Tirsdagen den 3die og Onsdagen den 4de Marts d. A.) om Forden 10de og - den 11te – – middagen den 18de Kl. 9.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-02-28
den 17de og Auctionerne afholdes i Kjøbmand D. L. Kølles iboende Gaard i Mariebo Klostergade og vederhæftige Kjøbere gives Credit i 6 Maaneder. Trykte Cataloger udleveres gratis fra mit Contoir, og nogle Exemplarer ere henlagte til Uddeeling paa Gjæstgiverstederne i Nakskov, Rødbye, Nysted, Saxkøbing og Nykjøbing. Mariebo Byfogedcontoir, den 23de Februar 1846. C. A. Møller. Skovauctioner paa Fuglfang og Prierskov Godser. (De sidste for i Vinter.) Tirsdagen den 3die Marts. Formiddagen Kl. 9, i Fugllangs Kobler over Ege-, BøgeAunbog-Træer m.m. Eftermiddagen Kl. 1 1/2 i Storskoven hvortil mødes ved Slettebjerg over nogle Træer paa Roden, samt Ege- og Bøgetoppe. Fredagen den 6te Marts (Mødet Kl. 10 ved Studehaver ved Thorebye) over nogle gode Riisbøge, Bøge og endeel Udhug i og ved Studehaven, samt nogle Ege- og Bøgetræer, i Storskoven.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-02-28
Torsdagen den 12te Mars førstkommende, om Formiddagen Kl. 11, afholdes offentlig Auction i Hanenau Skov, over et stort Parti Fyr og Gran, nemlig Bielker, Sparrer, Lægter, Humlestager m. m. Mødet er ved Ledevogter Rasmus Jensen ved Lidstrup Led. Nykjøbing, den 21de Februar 1846. Pontoppidan.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-02-28
Fredagen den 6te Marts førstkommende, Formiddag Kl. 11 slet, bliver i Skjørringe Vesterskov ved offentlig Auction bortsolgt circa 50 Favne storkløvet Bøgebrænde, noget Knippel og Kampbrænde, Bøge=Topbrænde, Bøge=Udhugst og Poppel. Credit for vederhæftige Kjøbere gives til Mikkelsdag dette Aar og Mødestedet er ved Skovfoged Peder Jbsens Huus. Nykjøbing, den 27de Februar 1846. Pontoppidan.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-02-28
Adressecontoirets Commissionairer ere: Dhrr. Boghandler Thierry i Nakskov, Boghandler Giegengad i Mariebo, Boghandler Ravn i Stubbekjøbing, Postmester Tidemand i Rødby, Apotheker Grundtvig i Saxkjøbing, Postmester v. Staffeldt i Nysted og Færgeforpagter Arnkiel i Gaabense.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-03-02
Lollands-Falsters Stiftstidende. Udgivet i Nykjøbing af W. F. Laubs Enke. Redigeret af Chr. Jørgensen. Udgivet i Nykjøbing af W. F. Laubs Enke. Redigeret af Chr. Jørgensen. Vandagen den 2den Marts. No 27.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-03-02
Jndenlandske Efterretninger. Kieler Correspondenzblatt meddeler som et Rygte, hvorpaa det dog ikke selv troer, at det skulde være paatænkt iaar at sammenkalde de jydske og slesvigske Stænder først, uagtet de samme forrige Gang vare først sammenkaldte. Grunden dertil skulde være, at de forehavende Underhandlinger endnu ikke skulde tillade den Udtalelse om Arveforholdene, som Regjeringen skulde ville give i den kongelige Kundgjørelse til de roeskildske og holsteenske Stænder. Samme Blad refererer en i "Times" af 12te Februar indført Artikel om de slesvig-holsteenske Forhold, ifølge hvilken den danske Regjering skulde have besluttet at concentrere sine Bestræbelser, paa Slesvigs Bevaring for den danske Stat, men derimod at overlade Holsteen til dets Skjæbne. Hvis det skulde bekræfte sig, kunde det ikke Andet end glæde os, thi det vilde jo netop være den Politik, som vi altid have tilraadet, og vi deele ingenlunde vor kielske Collegas Frygt for, at de levende Grunde, vilde gjøre en saadan Afgjø(Fædrel.) relse umulig.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-03-02
Augsb. allg. Zeit." meddeler fra Neapel, at Danmark har etableret et nyt Gesandtskab sammesteds, der ledes af Grev Moltke, og finder denne Foranstaltning overflødig, da der hidtil i Neapel bestod et almindeligt dansk Consulat, som var fuldkommen tilstrækkeligt til at lede Forbindelserne med det lille nordiske Rige. Man har været tilbøielig til at ansee Augsburgerens Efterretning for feilagtig. Jmidlertid finder man den bekræftet i vort Budget for 1846, hvor der findes et forøget Udgiftsbeløb af 6000 Rbd. til hiin Post, som alt er besluttet oprettet ved Resolution af 8de November og 31te December 1840. altsaa for Stændernes Finantspetition af 1842, hvori det med Hensyn til Udgifterne under Departementet for de udenlandske Sager hedder, at Forsamlingen antager, at den vilde svigte sit Kald, om den ikke anbefalede de efter dens Mening fornødne Jndskrænkninger i disse med al den Kraft, som maa ledsage Overbeviisningen om, at dens Forslag have god Hjemmel i Landets Stilling og Rigets finantsielle Forhold.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-03-02
Da den holsteenske Bondestands Afsendte i December f. A. vare i Kjøbenhavn for at overrække Kongen Petitionen om almindelig Værnepligt, saae de Eckersbergs bekjendte Malerie Ophævelsen af Livegenskabet under Kong Christian VIl." paa Galleriet. De henvendte sig til Professor Eckersberg for at bede om en Copi, som han strax var villig til, og have senere ladet den lithographere i Hamborg. Det udkommer med følgende Underskrift:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-03-02
Die Aufhebung der Leibeigenschaft unter König Christian VII, die Grundlage der geistigen Entwickelung und gleichen Berechtigung des Bauernstandes. Zur Erinnerung. an die Bestrebungen des Bauernstandes in Dännemark und den Herzogthumern Schleswig und Holstein im Jahre 1845, zur Forderung allgemeinen Wehrpflicht, so wie an die Versicherung Christian VIII das er den Bauernstand jedem andern Stand gleichachte und gleichstelle." Da Comiteen ønsker at give Bondestanden et Blad, i Hænde, som minder den om den egentlige Grundsteen, til dens aandelige Fremskriden, saa er det ogsaa deres Ønske, at deres Brødre i Danmark, der saa smukt arbeide Haand i Haand med dem, ville kunne erholde Exemplarer deraf, og de have derfor foreløbigen taget 200 Aftryk med dansk Text. Hr. Boghandler Klein i Kbhvn, modtager Subskription og et Prøveblad ligger i hans Boglade til Eftersyn. Prisen bliver 1 Mk. 8 s. Courant eller 76 tz. Dansk. - Som et Beviis paa den gjenopvaagnende Endrægtighed mellem Hertugdømmernes og Kongerigets Beboere, fortjener dette Foretagende allerede Paaskjønnelse, ligesom det iøvrigt i og for sig maa interessere den tænksomme Landmand at kunne pryde Væggen i sin Stue med (Kbhpst.)et saa betegnende Skilderi.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-03-02
En Petition angaaende Oprettelsen af en dansk folkelig Høiskole i Sorø, underskreven af 108 Sogneforstandere i Kjøbenhavns Amt, er ifølge Fædrelandet af 3 Bønder overrakt Hs. Majestæt og naadigen modtaget, hvorefter den er udsendt til samtlige Sogneforstanderskaber i Landet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-03-02
(Corresp.) Kjøbenhavn, den 28de Februar. Efter Forlydende skal Forestillingen om de lærde Skolers og Sorøe Academies Reform være refereret i denne Uge i Statsraadet. Hvis saa er, ere Bønderne paa Kjøbenhavns Amt komne vel sildigt med deres Andragende om, at der maatte blive oprettet en Bondehøiskole i Sorø, men vi ville dog haabe, at det er ikke for sildigt. Folkeoplysning er et saa stort Gode, den er af saa stor Vigtighed for Staten, at denne bør gjøre alt Muligt for at fremme den. Materiel Velstand har Bonden, men i Dannelse er han meget langt tilbage, og det er glædeligt, at han begynder at erkjende dette, og at han vil forskaffe sine Børn, hvad der mangler ham. Først da, naar Bonden har opnaaet denne høiere aandige Dannelse, vil han kunne hævde det Trin i Samfundet, som han ønsker at indtage og som der tilkommer ham, og Regjeringen vil da ikke behøve at uleilige sig med at varetage Bondens aandige Diæt. Hans Mave vil da ligegodt kunne taale det optimistiske Syltetøi, og den liberale Cajenne Peber, uden derved at fordærves Vi ville tilføie det Ønske, at man ogsaa vilde tænke paa høiere Bønder=Pigeskoler. Qvinden er Mandens Halvdeel, og det gaaer ikke an, at hun bliver staaende, naar Manden gaaer fremad.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-03-02
Her er i denne Tid fremlagt en Tilskrift til Psalmebog-Commiteen, hvori den opfordres til at blive ved, som den har begyndt. Denne Tilskrift, lader ikke til at faae mange Underskrifter, og vi troe heller ikke, at man i Almindelighed bifalder de Forandringer med Psalmerne, der ere foretagne i Tillægget til Psalmebogen; idetmindste have vi hørt forsikkre, at det kjøbenhavnske Præsteconvent ikke skal bifalde disse Forandringer, der skulle være udgaaede fra Pastor Grundtvig.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-03-02
Som et Beviis paa orientalsk Despotisme fortæller man her følgende Ancedote om en indisk Rajah. Hs. Majestæt, der ikke er Medlem hverken af Maadeholds eller Totalafholdenheds=Selskaber, skal især have den Vane imellemstunder "at stikke paa Varene, hvilket han dog gjør inden fire Vægge. En Dag havde Rajahen befalet en Jagt. Alle Tilsagte mødte, hvoriblandt Rajahens Broder, men Rajahen, der havde fordybet sig i sine private Studier, glemte Jagden, og lod dem vente. Efterat man havde ventet til Kl. 2 om Eftermiddagen, opfordrede Rajahens Broder den Embedsmand, der forestod Jagden, og som vi ville kalde Overførster, til paa sit Ansvar at begynde; men netop som man vilde tage afsted, traadte den frygtelige Rajah ud. Ude af sin selv af Vrede, henvendte han sig til Overførsteren med det Spørgsmaal, hvor han havde turdet understaae sig at begynde Jagden uden hans Nærværelse, og da denne ikke turde eller vilde nævne, fra hvem Ordren var udgaaet, spyttede Hs. Majestæt ham i Ansigtet. Endskjøndt det var en indisk Mirza eller hvad de kaldes derovre, fandt han dog, at dette Tractement var noget nærgaaende. Han greb sin dobbeltløbede Riffel og lagde an paa Despoten; men en Nærstaaende slog ham paa Armen, saa Skuddet feilede, hvorpaa han vendte det andet Løb mod sig selv, og endte ved en Kugle sit Liv. Man maa, ved at høre slige Historier, vel glæde sig over at leve i det civiliserede Europa, hvor Saadant ikke kan hænde sig.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-03-02
Nakskov, den 1ste Marts. J Aaret 1845 var Skibsfarten til og fra vort Toldsted saaledes: J den indenrigske Fart klareredes: for indgaaende 284 Skibe af 4,048 Læsters Drægtighed, med 1,384 3/4 Læsters Bestuvning; for udgaaende 245 Skibe af 1,990 1/4 Læsters Drægtighed, med 1,039 Læsters Bestuvning. J den udenrigske Fart klareredes, for indgaaende 73 Skibe af 1,601 1/2 Læsters Drægtighed, med 1,139 1/2 Læsters Bestuvning; for udgaaende 121 Skibe af 4,018 3/4 Læsters Drægtighed, med 3,469 1/2 Læsters Bestuvning. - Korn- og FrøExporten beløb 128,484 3/4 Tdr., nemlig: Til danske Steder Til frem. Steder. Til Hertugd. udenfor Provindsen. Hvede . . . . . 29,958 Tdr. 2, 127 3/4 Tdr. Rug. Byg. 55,268 – 1395 1/2-12,703 Tdr. Havre. . . . . Erter . . . . . Vikker. . . . 6,310 1/2 – 333 3/4 ) 300 – Rapssæd og Roefrøe . . 2,495 - 675 – Bønner.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-03-02
Hør- og Kornfr. Tilsammen 107, 148 1/2 Tdr. 8,333 Tdr. 13,003 Tdr. J 1844 udførtes til fremmede Steder 119,334 1/2 Tdr. Korn og Bælgsæd, til Hertugdømmerne og indenlandske Steder 28,218 Tdr., tilsammen 147,552 1/2 Tdr. Altsaa i 1845 udført 19,067 3/4 Tdr. Kornvarer mindre, end i 1844. - Netto-Toldintraderne beløb i 1845. 30,084 Rbd. 52 s., Netto-Consumtionsintraderne: 6,043. Rbd. 10 s. - Af Brænderier haves ingen, og naar Consumtionen af Brændeviin fra andre Kjøbstæder ikke var ophævet ved en Forordning, yngre end den, hvorefter Annuum er fastsat, vilde Consumtionsintraderne have beløbet 11,788 Rbd. 51 s. mere, da det fra Kongeriget indførte Brændeviin i 1845 beløb 226,339 3/4 Potter.