Berlingske Tidende, 1835-09-18
Fra Bilbao ere Efterretninger indløbne, af 5te d. M., omen Begivenhed, i hvilken Courier finder et Brud paa Folkeretten og en Krigserklæring mod England fra Don Carlos's Side. Skibet Water Witch havde nemlig bragt engelsk spanske Tropper fra Santander til Bilbao; dette betragtede Carlisterne som en officiel Krigserklæring, og toge Lieutenant Pike, som fra WaterWitch var sendt i Land til Bilbao, til Fange; Skibets Næstcommanderende satte nu tvende bevæbnede Baade ud og roede opad Strømmen, for at fordre Lieutenanten udleveret; men under Veis, blev han overfaldet af Carlisterne; tvende af hans Folk dræbtes og flere bleve saarede. Som en Følge heraf, sendtes Water-Witchstrax tilbage til Plymouth, hvorfra Capitainen i al Hast afgik til London med Posten. Fra Nordamerica, og navnlig fra New-York, ere foruroligende Efterretninger indløbne af 13de f. M. De Uroligheder, man befrygtede der, i Anledning af Slave-Emancipationen, vare virkelig udbrudte paa flere Steder, f. Ex. i Baltimore, i Charleston og i Washington. Paa det første Sted synes en Privat-Banks Standsning med Udbetalingerne at have foranlediget voldsomme Optrin. Folket blev saa forbittret, at det den 10de f. M. reve flere Privathuse aldeles ned, blandt andre de Herrer Johnsons og Morris's, hvorved tre Menneskeer bleve dræbte. Aftenen efter ødelagdes paa samme Maade nogle andre Huse, hvis Eiermænd havde søgt at beskytte Hr. Johnsons Bolig Foran en Dr. Hintzes Huus – denne Mand var nemlig i samme Tilfælde – forsamlede Pøblen sig; men hans Kone, der var allene hjemme, viste sig ved Vinduet og forestillede Sværmen, hvor upassende det var, at angribe hende - den Værgeløse, Pøblen svarede, at hun skulde bortfjerne sig, da man kun vilde rive Huset ned; men hun vægrede sig standhaftig herved og forsikkrede, at hun heller vilde lade sig begrave under Ruinerne; Pøblen trak derpaa virkelig af. Den 14de var Roligheden gjenoprettet, især ved General Smith, som, understøttet af 1000 Mand Garnisons Tropper, erklærede Byen i Beleirings-Tilstand. – J Charles ton havde en Deel Plantere og Slavejere holdt en offentlig Forsamling den 10de August, og blandt Andet udtalt den Trusel, heller at ville træde ud af Unionen, end indvillige i Slave-Emancipationen. Bevægelsen, der tillige herskede blandt Pøblen, havde gjort sig Luft i mangehaande Optøier. – J Washington var en Abolitionist, en Person, der prækede Slave=Emancipation, blevet kastet i Fængsel; Folket var saa opbragt paa ham, at den om Natten vilde storme Fængslet, for at hænge ham; men dette forhindredes af Militairet. Næste Dag gjorde Pøblen i store Hobe Jagt paa en sort Bordelvært, der havde tilladt sig den Yttring, at han kunde faae saa mange af de blanke Haandværkeres Døttre og Koner, han vilde. – J New-York havde en frygtelig Jldløs den 12te August ødelagt 40 Huse og Pakhuse, og en Kirke. J tvende af Pakhusene brændte Papirer til 100,000 Dollars Værdi det i Nærheden beliggende Bogtrykkeri – for over tyve Aviser, ødelagdes i Bund og Grund, hvorved henved 1000 Arbeidere, kom ud af Brød. Skaden anslaaes til 800,000 Dollars. – Den 9de d. M. har det franske Pairs-Kammer antaget Presseloven med 101 Stemmer mod 20. Loven vil nu i de første Dage blive indrykket i Bulletin des lois, og derved faae Lovskraft. J Forventning af Lovens Publication, have allerede Figaro, Dauphindis, e Patriote de l'Allier og Election de Bordeaux hørt op at udgaae. En Mængde andre, især Provindsial=Blade, ville ligeledes gaae ind. Det hedder, at begge Kamrene skulle sammenkaldes den 18de, for at bivaane Oplæsningen af den Ordonants, ved hvilken Sessionen, sluttes for i Aar. Foruden de legitimistiske Pairer, traadte ogsaa Hr. Villemain op mod Loven med en glimrende Tale. Hertugen af Montebello søgte at gjendrive ham.