JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1797-04-24
Fra de Salsburgske Grændser, den 4 April. Breve fra Salzburg af 3die melder, at de Franske nu ogsaa har besat Klagenfurt. Postløbet til Karnthen er ganske spærret. Derimod er bleven oprettet en daglig Post fra Salzburg til Jnspruk. J Staden Salzburg, og Egnen der omkring ligger henimod 6000 Mand Keiserlige Tropper, alle Lystslotte, Haugehuse a. omkring Staden ere besatte.
Jyske Efterretninger, 1797-04-24
Fra de Tyrolske Grændser, den 4 April. Efter Beretninger fra Jnspruk er den 2 dennes skeet et Angreb paa de Franske ved Brixen. J Centrummet stode de Keiserlige Krigsfolk og paa begge Sider Landsforsvarerne. Men dette Angreb skal ikke gandske være lykkedes, og de maatte igjen drage tilbage i deres Stilling ved Sterzingen. De nærmere Omstændigheder ere endnu ikke bekiendtgjorte.
Jyske Efterretninger, 1797-04-24
Manheim, den 7 April. Feldtmarskallieutenant von Hobe har fra nærværinde Egn sat sig i Marsch med 4 Cavallerie Regimenter til Ulm. Han vil commandere det Reserve=Corps, hvilket sammesteds sammendrager sig. Dertil støder endnu fra Arvelandene 10,000 Mand, saa at det ganske Corps vil blive bragt til 25, 100 Mand. Fæstningerne Chrenbreitstein og Maynz bliver bestandig meere forsynet med de nødvendige Nødtørftigheder, da det synes af alle de Franskes Anstalter, hvilke de føier, at de have Hensigt at ville beleire disse Fæstninger.
Jyske Efterretninger, 1797-04-24
Den 2 dennes indtraf den Keiserlige Fløiadjutant, Major von Vincent, i Manheim; der blev holdt et Krigsraad og den 4 afreiste derpaa Feldtmarskallieutenant Mack over Ulm til Erkehertug Carls Armee. Hans Bestemmelse angives forskjellig.
Jyske Efterretninger, 1797-04-24
Basel, den 5 April. Man taler nu om at Venedig bliver det Sted hvor der skal underhandles om Fred imellem Keiseren og Frankrige. Coureervexlen fra Venedig igiennem Schweiz til Paris er overordentlig stærk. Det heder at Directoriummet vil sende GeneralPichegra, der nu er afreist til Paris som overordentlig Ambassadeur til Venedig, for der med Buonaparte, Clarke og Greve Lehrbach at underhandle om Fredsbetingelserne.
Jyske Efterretninger, 1797-04-24
Warschau, den 5 April. Breve fra St. Petersborg melder, at Hs. Russiske Keiserlige Majestæt har før hans Afreise til Moscan, anbetroet den saa fortienstfulde og berømte General=Lieutenant Greve von Buxhowden, Opsigten over de i St. Petersborg tilbageblevne Keiserlige Prindser og Prindsesser, som ogsaa Hoved-Commandoen i Residentsen og over alle Tropper; et Beviis at Paul I lader vores forhenværende velgiørende Administrator og Beskytter, vederfares den største Retfærdighed. Hans Keiserlige Majestæt har ogsaa beæret ham med St. Alexander-Ordenen.
Jyske Efterretninger, 1797-04-24
Leipzig den 26 Martii. Den 20 dennes indtraf Greve Orlow hertil. Denne Herre vil i denne Sommer formedelst hans Sundhed giøre Brug af CarlsToplitzer, og Lauchstadter=Bade og siden vende tilbagetil Mostau. At han vil blive i Sachsen og der kiøbe nogle Riddergodser, har været ganske ugrundede Formodninger.
Jyske Efterretninger, 1797-04-24
Salsburg, den 6 April. Fra det herværende Tøihuus bliver mange Gevæhrer afsendte til Landfolket som vil forene sig med det Keiserlige Militaire og i Forening med samme stride imod de Franske. Vor Fyrstbiskop er endnu her, men holder sig hver Time bereed til Afreise. De Keiserlige ere nu voxte til 20,000 Mand i det Salburgske og truer General Buonaparte i den venstre Flanke, og, naar han rykker videre frem, at falde ham i Ryggen. De herværende Fæstningsværker skal sættes i Forsvarsstand. Her i Staden Sal burg selv, er endnu intet Keiserlig Militaire. Fra Erkehertug Carls Hovedqvarteer melder alle Beretninger eenstemmig om en nær forestaaende Vaabenstilstand.
Jyske Efterretninger, 1797-04-24
Fra de Svabiske Grændser, den 11 April. J Følge nogle Efterretninger, ere de Franske allerede indrykte i Gräz, hvilket Sted ligger 9 Mile fra de Ungerske Grændser og 20 fra Wien. Det heder ogsaa, at de Franske ved Bruk ved Muhr har tilfægtet sig nye Fordeele over Østerigerne.
Jyske Efterretninger, 1797-04-24
Frankfurt, den 11 April. Ved de Bevægelser hvilke de Franske begynder at foretage sig ved Over- og Nederrhinen, viser de Keiserlige sig ligesaa levende til at giøre Modanstalter. Cavalleriet er allerede fremrykket mod Montabaur og Freyllingen, og Jnfanteriet har ligeledes begyndt at fremrykke mod Sieg, og den 20 dennes skal alt campere. Ved General Wernek er for kort siden anlanget flere Franske Trompetere, som man siger, med den Erklæring: at naar de Keiserlige længere vil forholde sig roelige paa deres Side, de Franske ogsaa paa deres Side vil giøre det samme. Ved Overrhinenfremrykker de Keiserlige ligeledes og 6000 Mand Cavallerie kommer fra Neder til Overthinen. Landveiene over Kniebis og igiennem Mürzthal istandsættes af de Keiserlige, og arbeider derpaa daglig 800 Mand.
Jyske Efterretninger, 1797-04-24
Aalborg, den 24 April. I Gaar bleve af den tilvoxende Ungdom confirmerede i Budolphi Kirke 32 Drenge, og 17 Piger; Frue Kirke 8 Drenge og 7 Piger.
Jyske Efterretninger, 1797-04-24
Ved Tallotteriets 621 Trækning i Altona den 18 April udkom: No. 89, 86, 54, 78, 46, Til den forestaaende 622 Trækning i Altona kan faaes Sedler til den 1 Maj.
Jyske Efterretninger, 1797-04-24
Døde. J Aalborg den 22 April, Skipper Søren Welsens Datter, Sophia Welsen, 2 1/2 Aar. Den 23 Podemester Svend Wennebergs Hustrue, Anne Christensdatter Hædeberg, fød den 14 April 1758.
Jyske Efterretninger, 1797-04-24
Ja det har behaget det vise Forsyn den 18de April ved Døden at bortkalde i Barselseng min inderlige elskte og uforglemmelige Kone, Birte Marie Nelleman, fød Brøndlund efter 5 Aars lyksalig Ægteskab, i sit Alders 32 Aar; saa er det jeg her opfylder den tunge Pligt at bekiendtgiøre dette for vore fælleds fraværende Paarørende og Venner. Enhver som kiendte hendes fromme Hierte og retskafne Tænke- og Handlemaade, vil ikke kunde nægte mig og 2de efterladte Børn deres ømme Deeltagelse i vor dybe Sorg, uden at bevidne det skriftlig. Estruplund, den 19 April 1797. R. Nellemann.
Jyske Efterretninger, 1797-04-24
Løverdags Morges den 22 April Kl. 7 1/2 Slet behagede 2 det Livets og Dødens Herre ved en salig Død at bortkalde fra det jordiske vores elskelige Moder Madame Obel fød Langballe 64 Aar gammel; hvilket herved bekiendtgiøres fraværende Slægt og Venner. Tolstrup Præstegaard, den 24 April 1797. Obel.
Jyske Efterretninger, 1797-04-24
Efter 14 Dages Sygeleie skildte Døden mig i Aftes ved min høitelskte Fader Kiøbmand Jens Knudsen. Strætt, i sit Alders 60 Aar. Dette har jeg holdt for Pligt herved at bekiendtgiøre hans og mine Venner, i den faste Forviisning de tage Deel med mig udi mit ubødelige Tab, og derfor frabeder mig skriftlig Forsikring. desangaaende. Nibe, den 24 April 1797. Otto J. Strætt.
Jyske Efterretninger, 1797-04-24
Avertillements. bystkalsk-occenemisk og medicochiturgisk Bibliothek, for Danmark og Norge, for Februarii 1797, faaes hos Bogtrykker Wandall for 1 Mk. 8 s.; De Herrer Subskribentere ombedes at lade deres Exemplarer afhente. (Subskriptionen imodtages paa Fortsættelsen og gielder for heele Aargangen, da enkelte Hefter ei overlades.)
Jyske Efterretninger, 1797-04-24
Hos Bogtrykker Wandall faaes: 1) Danske, tydske ) og engelske Connossementer, Bogviis 4 Mk., Arkviis 4 s. 2) Huus-Calendere for Aaret 1797, 8 s. 3) Contoir-Calendere for Aaret 1797, 8 s.
Jyske Efterretninger, 1797-04-24
Ja Skiftet igien foretages paa Tinghuuset i Løgstøer, den 27 April 3 Mai og 19 Junii førstkommende, om Formiddagen Kl. 10 Slet, efter afg. Aftægtsmand Just Christensen Schiønning, som døde i Moesbech, i Aars Herred, den 26 Martii sidst; saa indkaldes herved bemeldte Afdødes Creditorer at møde til bemeldte Tid og Sted, for at anmelde deres Fordringer i dette Stervboe. Til samme Tid og Sted ville den Afdødes Arvinger som nogen forefindes, da ingen Oplysning desangaaende var at erholde i Stervboet) ligeledes tage Møde, for at iagttage deres Tarv, under dette fattige Skifte. Løgstøer den 3 April 1797. J. Scharling.
Jyske Efterretninger, 1797-04-24
Ja mine Frugttræer ere sildig hiemkomne, saa alligevel anmodes enhver Libhabere, som kunde behøve nogle af dem, at de efter egen Behag vilde ordinere af de Sorter som enhver finder fornøden. D. Becher, boendes uden Aalborgs Østerport.
Jyske Efterretninger, 1797-04-24
i Kiøbenhavn bekiendtgjor herved, at Onsdagen den 10 Administrationen for den Kongelige Porselins Fabrik i Maj precise Kl. 10 til 2 bliver udi den Kongelige GeneralPostamts Gaard paa Kiøbmagergade No. 88 bortsolgt endeel blaae og hvid dansk Porselm, af Thee- og Bordtøi, samt adskilligt; hvorover de trykte Fortegnelse ere at bekomme paa Porselins Fabrikens Contoir paa store Kiøbmagergade Nr. 3, som og 2 Dage føren Auctionen Liebhaberne forevises. ) Rdlr. forlanges til Laans til forestaaende Snapsting, mod tilstrækkelig Sikkerhed udi 2 Konge Korntiender; Anviisning gives af Jens Hiersing, boendes paa Nørregade. Andægtige Betragtninger for unge Christne, som Et for første Gang tage Deel i den hellige Nadvere; faaes paae Bogtrykkerriet for 2 Sk. (Følgende er insendt.)Er det ikke efter Kongens Forordning, at ingen LedigienSpørgsmaal! sit Brød, Mangen Landmand trænger til Tienestefolk og ger maae være, men hvem som kan arbeide skal tiene for kan ei faae dem, da mange lade og dovne baade af Mand eller lade gjøre en Pose, kiøber sig adskillige Slags, saa folk og Qvindfolk, ikke vil tiene; endeel Mandfolk giører, fylder i Posen, binder den paa Ryggen, streifer om i Lan som: Knapenaale, Fingerringe, Baand, Tørkleder, og det dermed og kalder sig Kræmmere, men rettere: Land endeel løber om for at kiøbe Skind, Svinebørster, Pennestrygere, Landløbere, Landtryglere, er deres rette Navn fier og sligt, for paa en fiin Maade at betle deres Brod, Qvindfolk naar de har tient i mange Aar, og bliver gam fordi de skammer sig ved almindelig at bede om det; endeel le henved 17 a 18 a 20, er de mæt af tiene, leier sig en Stue eller Kamre og vil være for sig selv, for desbedre at være i Roe med unge Mandfolks Fornøielse og Forlystelse, under tiden unge Egtemends følger med. Mon det var Uret og Amtmændene gave Ordre til Herredsfogderne, og de igien til Sognefogderne, at enhver skulle eftersee i sit Sogn, og tilvare slige Folk, at de skulde strax give dem til at tiene, saafremt de ikke vilde tiltales paa strengere Maade? Wensyssel den 10 April 1797.
Jyske Efterretninger, 1797-04-24
Hos Bogtrykker Wandall faaes: 42) Tale holdet paa Gymnasium i Odense Kongens Fød af Magten er sikkerst Middel til at befordre almindelig selsdag 1787, at en viis og af Forsynet velsignet Brug, Velstand, af Prof. Sibbern, 4 s. 43) Dito 1788, Advarsel mod den ædle Skriverfriheds Misbrug, af Prof. Seydlitz, 8 s. 44) Grunden til den almindelige Lyst at dømme i Stats den paa Gymnasio i Odense, paa Kongens Fødselsdag sager, udgivet som et Jndbydelsesskrift til Høitidelighe1789, af Prof. Kraft, 4 s. 45) Afmindelses= og Taksigelses=Tale over Froken Ernst, af Prof. Tauber, 12 s. 46) Sørgetale over Prof. Holm, af Prof. Tauber, 8 sk. 47) Tale ved tvende Høreres Jndsættelse af Prof. Kraft 4 s. 48) Tvende Taler, holdne af C. C. Birch i Anledning at Skolevæsenets forbedrede Indretning ved Brahetrolleborg, 10 sk. 49) Tale ved S. T. Hr. Dr. og Prof. N. C. Balles Jndvielse til Bispe Embedet over Siellands Stift af Biskop Jacob Ramus, 6 s. 50) Den geistlige Enkekasses Fundatz med Kongel. allernaadigst confirmeret Extention, 4 s. 51) Ode de smilde Koner til Ære, 2 s. 52) Dramaturgen uden Maske, af F. X. Camier, 8 sk. 53, Tanker om den offentlige Gudstieneste, og de med samme forbundne Kirkeskikkes behovende Forandring, af L. Ancher, 8 s. 55) P. v. Westen om Sildefangsten, 4 s. 54) Sumarisk Jndhold af Nannestadts Prædikener, 1 Rd. 56) Fyens Geistligheds Historie, 4 Hefter, 2 Rdlr. 12 s. 57) Staunings oplysende Anmærkninger over de 5 Mosebøger, 8 Mk. 58) Hr. F. K. Gutfelds Jndtrædelsesprædiken, 6 s. 57) Fabers Samlinger af Reskripter Kammer= og Collegii Breve a. før Aaret 1791, 4 Mk. 60) Dito for Aaret 1792, 4 Mk. 61) Dito for Aaret 1793, 1 Rdlr.
Jyske Efterretninger, 1797-04-28
Wien, den 5 April. Siden den sidste Tyrkiske Beleiring 1683, er det nu 114 Aar siden at Hoved og Residents=Staden Wien har været i saa stor en Fare for en fremtrængende Fiende som i dette Øieblik. Den ne Fare er saa meget mere frygtsom, da Erkehertug Carls Armee hidindtil har været nødsaget til bestandig at trække sig tilbage for Fiendens Overmagt og staaer nu kuns 23 Mile fra den herværende Hovedstad. Den 1 dennes skal han have forlagt hans Hovedqvarteer til Friesach.
Jyske Efterretninger, 1797-04-28
Den herværende Egn er fuld af Flygtninge fra de af Fienden besatte Provindser, men ingen af disse Flygtninge indlades her i Staden. Privatbrevene, hvilke man i de sidste Dage har erholdt fra Klagenfurt, St. Veit, Pettau og derværende Egne, ere af jammerlig Jndhold. Disse frygtelige Efterretninger og bedrøvelige Rygter har opvakt stor Banghed og Bekymring i blandt mange af de herværende Jndvaanere, og Erkehertug Carls Armee har maattet retirere sig i Sletten af Nederøstrige. For Wien selv frygter man, og dette er Aarsagen til, at mange af de herværende Jndvaanere ere betænkte paa at indpakke og flygte. J Tidenden for i Dag er falbudt et Skrift, hvilket fører den Titel: Svar paa Spørgsmaalet: Vil de Franske komme til Wien, Til Beroligelse for nogle vankelmodige Borgere. Et andet Skrift, hvilket ligeledes er falbudti Tidenden for i Dag, fører den Titel: Opmuntring til Bon om seierige Vaaben og Hans Kongl. Høiheds Erkehertug Carls Opholdelse, samt en tilføiet Bøn for Carl, Ærkehertug af Østerrige. Jmidlertid har en Deputation af Østerrigske Stænder virkelig allerede været hos Keiseren den 1 dennes og frembragt den Bøn: at det dog maatte behage Hs. Majestæt at forskaffe Fædrenelandet Fred. Greve Sauraus Bekiendtgiørelse i Gaar har saavidt beroliget Publicummet, at Keiseren deri virkelig lader give Forsikringer at han nye Wandall. lig har begyndt at beskjæftige sig med at tilveiebringe en hastig Fred. Det heder at det ganske Statsraad, Baron Thuget undtagen, skal have stemmet for Fred. Fra Tyrol lyder de officielle Beretninger vedvarende ikke gunstige. Den sammesteds commanderende General Kerpenmaatte vel den 26 Martii see sine Forposter tilbagedrevne af Fienden, men hans Corps samlede sig ved Sterzing, hvor han tog en fordeelagtig Stilling, i hvilken han endnu den 30 forsvarede sig medens det derværende Landfolk, i Følge Opbudet eller Landstormen, indfandt sig strømmeviis med Vaaben af alle Arter.
Jyske Efterretninger, 1797-04-28
Anstalterne, hvilke giøres til at sende Erkehertug Carl de mueligste Forstærkninger, vedvarer levende. J Torsdags ankom hertil paa engang 2000 Mand fra Ungerne og fortsatte og Fredagen igien deres Marsch, tillige fulgte dem ogsaa meget svært Artillerie.
Jyske Efterretninger, 1797-04-28
Jnspruk, den 6 April. General Laudon, der af Tyrolerne er overmaade elsket og nu er indrykket i Botzen, trækker endnu stedse Forstærkning af Landstormen til sig, og rykker nu Fienden i Ryggen. Den Tyroler, Landstorm, hvilken sætter den største Fortroelighed til General Laudon, er besiælet af det ædleste Sindelav og lader nu ingen Jndvaanere udgaae af Tyrol. Landfolket har eftertrykkelig tilkiendegivet deres Utilfredshed over flere Øvrigheder, som ei ere blevne i Landet men begivet sig derfra. Den Keiserl. Kongl. Hofcommissair Greve von Lehrbach, er fordum bleven givet Borgerrettigheder af Staden Betzen og nu ogsaa af den herværende Stad. Landskabet Tyrol har ogsaa optager ham blandt deres Medlemmer. Man troer, at de Franske nu vil drage sig tilbage giennem Pusterthal mod Cadore i det Venetianiske &c. Skeer dette ikke, saa er de i Fare for, ganske at blive indsluttede. Laudon har tilveiebragt Communicationen med General Kerpen ved Sterzingen, og allerede ogsaa afsendt nogle Tropper til Trient. Erkehertug Carl drager sig vedvarende tilbage. og lader General Buonaparte bestandig fremtrænge. Gaaer Sagerne i Tyrol længere godt, saa kan den sidste komme i en farlig Tilstand.
Jyske Efterretninger, 1797-04-28
Wien, den 8 April. I Gaar indløb den uangenemme Efterretning, at Erkehertug Carls Armee ogsaa med Forliis var bleven tilbagedrevet af Positionen ved Knittenfeld og derpaa havde taget en fordeelagtig Stilling bag Bruch ved Muhr. Hans høire Fløi er i Verdernberg og den venstre gaae til Biergene. En Lykke er det, at General Spork, hvilken man efter Pantofsels Forliis holdt for indsluttet, har igjen med hans Corps forenet sig med Erkehertugen uden at Fienden har kunnet være i Stand til at fratage ham en eneste Mand.
Jyske Efterretninger, 1797-04-28
Forsvaringsanstalterne vedvarer efter Borgerskabets Opbud, levende. Det Wiener Friekorps har aabnet 2 Hverppladser, drager om Natten omkring med Musik og har stort Tilløb. Mange Liberiebetientere bliver tagen til Tienesteen. Fra Fyrsten af Lichtenstein er bleven taget 20, fra Fyrst af Schwarzenberg 17, fra andre Herskaber efter Forhold. Da Borgerne sidste Tirsdag bleve tilsammenkaldte og beqvemmede sig til Militairtienesten, have nogle yttret det Ønske, at Adelen ogsaa maatte bidrage sit og bortgive de mange Betientere, til Tienesten. Prinds Ferdinand af Würtemberg er bleven udnævnt til de bevæbnede Borgers Commandant har ogsaa ladet sig antage blandt deres Tal. Borgerne selv skal ikke drage uden for Wiens Linie, men deres Folk skal ogsaa tiene uden for samme. J Dag ere ogsaa Studenterne tilsammenkaldte, for at foredrage dem i den store Universitætssahl det Udførlige angaaende at paatage sig Krigstienesten.
Jyske Efterretninger, 1797-04-28
Paris, den 6 April. General Buonaparte fortsætter hans Plan at fremtrænge mod Wien. Krigsbegivenhederne ere nu overordentlige. Vore Tropper har ved Tarvis paa Høiden af et Bierg leveret en Fægtning over Skyerne. Ved Chiusa har vore Tropper taget en fiendtlig Division af 5000 Mand, hvoriblandt 4 Generaler til Fange, erobret 30 Kanoner og 400 Bagagevogne.
Jyske Efterretninger, 1797-04-28
Paris, den 10 April. Et gammelt Brev fra Gradisca, dateret den 21 Martii, i hvilket Buonaparte, melder Directoriummet, at han har afsendt Generaladjutant Kellerman med 12 Østerrigske og 12 Pavelige Faner til Paris, er det eneste Officielle hvad der er bleven bekiendtgjordt fra den Jtalieniske Armee og tillige et sikkert Beviis, at Regieringen har ingen nye Efterretninger fra Armeen, at vi altsaa ikke videre end som til den 24 Martii ere underrettede og Fægtningen vedTarvis og Erobringen af Chiusaa. Vel taler man om nye Seiervindinger, hvorved igien skulle være taget 10,000 Mand til Fange, men dette Rygte grunder sig blot paa et Privatbrev fra Mayland og fortiener følgelig ingen Troeværdighed. Directoriummet har afsendt Taksigelsesskrifter til Generalerne Massen og Gujeur. Den første roses især, at han, efterat have bidraget saameget til Jtaliens Erobring, nu ved General Buonapartes Armee i Fægtningen ved Tarvis, ved hvilken den republikanske Torden har rullet over Skyerne og ved Overgangen over hiin Alpenklæde, over hvilken de Franske nu første Gang bærer deres seierrige Vaaben, har hane Veien til Tydskland. Generaladjutant Rose, ved General Jouberts Division i Tyrol, gientager i en Skrivelse fra Presano den 21 Martii til Commandanten i Lombardiet, de nyelig allerede meldte Efterretninger, at vore Tropper ved Tarvis har omringet et fiendtlig Corps af 3 til 4000 Mand, taget samme til Fange tilligemed 100 Officerer og erobret 3 Kanoner. General Angereau er igien afreist herfra til den Jtalieniske Armee.
Jyske Efterretninger, 1797-04-28
Man stadfæster, at samme nu er 100,000 Mand stærk, Sammes 8 Divisioner bliver commanderet af General lerne Gujeur, Massena, Serrurier, Bernadotte, Joubert, Kilmaine, Rey og Angereau.
Jyske Efterretninger, 1797-04-28
Augsburg, den 10 April. Efter Beretning fra Salsburg, skal Østerrigerne i derværende Egn allerede være voxet til 20,000 Mand og truer ikke med mindre end at komme General Buonapartes Armee i Flanken og selv i Ryggen, naar samme videre fremrykker mod Wien. Jndvaanerne i det Salburgske skal have erklæret sig villige til at støde til Østerrigerne imod de Franske, og af det Salzburgske Arsenal være bleven forsynet med Vaaben. Man har officielle Beretninger, at den af de Tyroler Skarpskyttere og Landstormen næsten tilbedende Landon har vendt sig fra Botzen mod Brixen, for at komme det imod General Kerpen staaende Franske Corps i Ryggen og at han har været saa lykkelig at staae benævnte Franske Corps og tilbagekaste samme i Pusterthal til Brauneck. De Franske skal ved denne Fægtning have forliist 4000 Mennesker. Kerpen og Laudon, har herpaa samtligen forfulgt de Franske, for hvilke Pusterthal allene var aaben, for at flygte til Karnthen.
Jyske Efterretninger, 1797-04-28
Hanau, den 15 April. En Skrivelse fra Regensburg, hvis Jndhold er alt for troeværdig til at sætte nogen Mistillid til, melder, at der er bleven sluttet en 2 Maaneders Vaabenstilstand imellem Erkehertug, Carl og Overgeneral Buonaparte og at Greve Trautmansdorf allerede er afgaaet fra Wien til Armeen i Karnthen som Fredsbudskab.
Jyske Efterretninger, 1797-04-28
Schlesiske Grændser, den 16 April. I Dag forsikrer man at det Keiserlige Hof er afreist fra Wien, men Keiseren selv befinder sig endnu sammesteds og alt er under Vaaben i det Østerrigske, i det Keiseren endnu ikke har kunnet antage General Buonapartes haarde Fredsbetingelser.
Jyske Efterretninger, 1797-04-28
Frankfurt, den 15 April. Fredforhaabningerne, hvilke gjorde vor Messe oplysende, har pludselig formørket sig. To Franske Officerer er den 11 dennes komne til Diet til den Keiserlige General Wernek, og har i Overgeneral Hoches Navn opsagt den hidtilværende Vaabenstilstand. Giensidige Gidsler ere derpaa afgaaede i de respective Hovedqvarterer og i Morgen er det Dagen, paa hvilken Fiendtlighederne igien skal tage Begyndelse. Denne Efterretning har her udspredt en almindelig Skræk, og Messen, hvilken begyndte saa god, har faaet en hastig Ende. Alle fremmede Kiøbmænd ere hasteligen afreiste herfra og i Dag ere næsten ingen flere her tilbage uden Schweitzere.
Jyske Efterretninger, 1797-04-28
Af udenlandske Aviser fra Kiøbenhavn, den 15 April.
Jyske Efterretninger, 1797-04-28
Committerte og Kammersetretair Rosenstand Goiske ved det Kongelige General-Toldkammer, er bleven udnævnt til Kammeraad. Den sig her opholdende Kammermusicus Moeser fra Berlin vil, efter Forlydende blive engageret ved det her værende Capell. Fra Danzig meldes følgende: Den Jndskrænkning, under hvilken Rugens Udførsel her er friegiven, bestaaer deri, at der skal tilbageholdes 20 Procent for de Kongelige Magaziner, hvilke i tilkommende September Maaned skal blive modtaget og betalt.
Jyske Efterretninger, 1797-04-28
Blandede Efterretninger. Prinds von Waldek, hvilken paatager sig Overcommandoen over de Portugiesiske Tropper, og Fyrst Subow befinder sig for nærværende Tid i Hamborg. Den Russisk Keiserlig Gesandt Baron von Maltiz, hvilken er afgaaet til Stuttgardt, afløser sammesteds Baron von Bühler. De Wattembergske Landdags Sæder ere meget interessante, og bliver ligesom de Engelske Parlements=Forhandlinger, bekiendtgjorte ved Trykken. J en Skrivelse fra Wien under 12 April meldes: at alting er indpakket ved Hof set og at Keiserinden gaaer for det første til Hollitsch, Rigshofraadet til Ollmütz. Den Mantuar Garnison indrykker i Wien. Generalerne Oczay og Bajalich ere arresteerte og en anden Stabsofficeer er i Lænker bleven indbragt til Wien.
Jyske Efterretninger, 1797-04-28
Kiøbenhavn, den 21 April. Hans Kongelige Majestæt haver under 31 Martii d. A. allernaadigst benaadet Overveimester, Major v. Rosenberg, med Oberst=Lieutenants, og Veimesterne, Capitainerne v. Rosenberg og Stockfleth, med Majors Character.
Jyske Efterretninger, 1797-04-28
Fra det Kongelige Rentekammer er den 8 April d. A. udkommet en Placat angaaende Udsættelse af den i Jnstructionen for de til Hoveriets Bestemmelse i Danmark anordnede Commissarier, af 5 Junii 1795, dens 5 32, fastsatte Tid, fra hvilken Hoveriet efter den nye Bestemmelse skulde tage sin Begyndelse.