Ribe Stifts Adresseaviser, 1834-07-01
Udenlandske Efterretninger Den pyrenæiske Halv. Den Lissabon ner Chronik af 29de Mai og anden Juni meddeler en omstændelig Beretning om de Skrivelser, som før Sagens endelige Udfald ere blevne vexlede imellem D. Pedros Marskalker, Tercera og Saldanha, og der miguelistiske Overgeneral Lemos; men da Resultatet af Forhandlingerne allerede er bekjendt, forbigaae vi dem, og tilføie endnu kun den Bestemmelse, som ikke for har været omtalt, at D. Miguels Tropper skulde nedlægge Vaabnene paa bestemte Steder og derfra forføie sig hver til Sit, hvilket ogsaa, ifølge en Depesche fra Krigsministeren, som i denne Anledning var reist til Estremoz, var allerede d. 1ste Juni med den største Rolighed blevet iværksat. Et senere Nummer af bemældte Chronik, som det engelske Skib Sarage, der forlod Lissabon d. 9de Juni, har medbragt, indeholder, den officielle Efterretning, at D. Miguel d. 1ste Juni indskibede sig i Sines paa Fregatten Stag. Ved Jndskibningen skeete ganske uventet et Angreb paa hans Liv. Han gik nemlig langs med Strandbredden imellem Fregattens Høistcommanderende, Capitain Lockyer, og den engelske Gesandtskabssecretær, Hr. Grant, da en Mand pludselig sprang frem af Folkehoben for at myrde ham; men Capitain Lockher kastede Personen til Jorden, og Jndskibningen gik da for sig uden videre Ulempe. J Lissaaon havde Forbittrelsen mod de forrige Undertrykkere foraarsaget flere urolige Optrin, som foranledigede en advarende Proclamation fra Jndenrigsministeren. J Evora holdt Krigsministeren og begge Marskalkerne en Conferents, forat bestemme. hvilke Forholdsregler der skulde tages i Henseende til det sydlige Portugal. J Alder Gallego ventede mange Carlister paa deres Jndskibning; de havde meest Lyst til at gaae til Hamburg. Jndbyggerne der paa Stedet viste en saadan Forbittrelse imod dem (man fortalte, at 4 vare blevne dræbte eller saarede, at den engelske Oberstlieutenant Wylde maatte reise dertil, for at beskytte dem. Jnfantinden Donna Jsabelle Marie var d. 6te Juni kommen til Lissabon. Admiral Napier var gaaet ombord paa Fregatten Braganza, forat reise til London. - J Overhuset beklagede nylig Marquis Londonderry sig bitterlig over, at siden den ulykkelige Begivenhed, der havde bragt den ophøiede Prinds (D. Carlos) til Engellands Kyst, havde man opbudet Alt, for at tilintetgjøre Høistsammes Forhaabninger. Allerede en Uge, sagde han, var han bleven opholdt i Portsmouth, og det hedte at Understatssecretæren. ledsaget af en fremmed Greve, havde været der, for at bevæge Prindsen til at opgive sine Fordringer paa den spanske Trone. Marquis Londonderry onskede at vide, om dette var fandt; thi hvis det var saa vilde Engellands Regjering derved blive sat i et slettere Lys, end ved alt Andet, som hidtil var skeet. Grev Grey svarede, at de fornødne Oplysninger om denne Sag skulde, naar Tid var, blive meddeelte; men at han for det Første maatte indskrænke sig til at gjøre opmærksom paa, at D. Carlos, som et Medlem af den spanske Kongefamilie, var bleven modtagen med at den Ære, man skyldte hans Fødsel og Stilling. Med den Ære meente Londonderry det ikke var stort bevendt, da man i Portsmouth havde seet D. Carlos's Ledsagere kjøre omkring i Leiekareter, Han kom snart igjen tilbage til sit forrige Emne og fik derved tillige Leilighed til at drage tilfeldts imod "den skjændige Tractat imellem de fire vestlige Magter, hvori han fandt et iøinefaldende Beviis paa den fordærvelige franske Jndflydelse paa den engelske Politik. Paa disse Bebreidelser lovede Grev Grev at svare, naar Tractaten blev Huset forelagt. - En overordentlig Coureer fra Madrid ankom d. 12te Juni til Paris og medbragte Depescher og Breve, hvori det berettes, at Cholera med temmelig Heftighed er udbrudt i Teres, Malaga, Alicante, Andujar, Sevilla og den hele mellemliggende Egn. Denne Efterretning havde udbredt stor Forfærdelse i Madrid; man gjorde ved allehaande Anstalter for at forebygge Sygdommens Jndtrængen i Hovedstaden; men man satte ikke stort Haab til disse Anstalters Paalidelighed, og man lavede sig derfor til en almindelig Flugt. Det hedte ogsaa, at Cortesforsamlingen ikke vilde finde Sted i Madrid, men paa et nogle Mile derfra liggende kongeligt Slot. Jmellem Quelada og Zumalacarregun var det endnu ikke kommet til nogen Træfning; derimod skal en Jnsurgenthande under Høvdingen Castor have nedlagt Vaabnene og overgivet sig paa Naade, og Unaade. Iligemaade hedte det, at den 150 Md. stærke Levning af Valdespinas Corps var betænkt paa at indskibe sig.