JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-10-18
J Recensionen i Ephemeriderne (11 Bd., 2 Hft., S. 188) siges, at et hydrographisk Værk, som i Henseende til denne Gjenstand tog Hensyn til Europas hele Continent, endnu mangler, skjøndt der er skrevet nok over enkelte Deele, og at det derfor er et meget fortjent Foretagende af Forfatteren, at gjøre det Heles Sammenhæng, der kunde bevirkes ved Flodseilads og Canalfart, til Gjenstand i denne Fremstilling, som han dog kun vil lade gielde for et Forsøg Efterat der er sagt om Tabellen, at den leverer en godt udarbeidet Oversigt, slutter Recensenten med det Ønske, at det maatte behage Forfatteren at bearbeide samme Gjenstand udførligere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-10-18
Blandede Efterretninger. En Recension over de 5 Bind af Pustkuchens Wilhelm Meisters Wanderjahren i Er ganz. Blatter zur jen. Literaturzeit. No. 54 s.d. A. begynder saaledes: Fra Goethe nedstammer Alt, hvad der i denne Bog mod Goethe har noget Værd, Figurer, Form, Begivenheder, Stiil, Colorit, lige indtil Titelen ere laante af ham, ere ham efterlignede og eftergjorte. Forfatteren befinder sig i Henseende dertil, i Prædicamentet af Klopstocks Fordømte, der tænke Tanker, uden at vide, at de ikke ere deres egne. (Anmelderen har ved flere Leiligheder fundet den Sandhed stadfæstet, at naar Hverdagshoveder paatage sig at ville nedrive udmærkede Talenter, saa søge de helst at gjøre det, ved at betjene sig af hines egne Jndfald og Vittigheder, hvorved den store Hoblet blændes.) - Vi ville ikke fragaae, siger Rec., at Goethes Hæder maatte voxe, fordi han vedblev at digte med sit Genie; hans Genie maatte stedse bemægtige sig det, der greb ind i Tidssmagen, ved den Tiltrækningskraft, som Virkeligheden udøvede paa hans Genie. Vi ville ikke fragaae, at han stundom ikke tog mindre Hensyn til de Fordele, som dette medførte for ham, end han ved større sædelig Gemytskraft vilde have gjort, hvor gjerne vi end vilde frikjende den store Mand ogsaa for denne Svaghed. Men dermed er ogsaa det Solgran Sandhed, som findes i hele den Pustkuchenske Dom over Goethe, fuldvægtigt udtalt, Joseph Schneider, Doctor i Philosophien, Medicinen og Chirurgien, har udgivet i dette Aar et lidet Skrift: Om Systemsyge, Mode og Sectaand blandt Lægerne, hvori han siger: En rasende Partieaand har bemægtiget sig Manges Sind og truer med, stedse at udbrede sig mere. Lægerne deele sig i Secter, hvoraf hver, ved de Andres heftige, tildeels ugrundede Modsigelse, endnu mere forbittrer den anden, og gjør samme tilgængelig for alt det Gode deri. - Han gjennemgaaer de Meninger, som i de practiske Skoler siden 25 Aar have hersket blandt Lægerne, og viser, med hvilken Jntolerance og Partie raserie de ere blevne forsvarede, ikke blot af deres hver Gang regierende Koryphæer, men selv af dem, der af deres Herrers Nimbus stræbe at tilegne sig en ephemmerisk Nimbulus; hvorledes Anathemet blev afsagt over enhver Anderledes tænkende; hvorledes Lægerne siden hiin Tid skiftede Meninger og hvor lidet Lægekonsten, ved denne uophørlige Skiften af Meninger, ved disse bidende (ofte gemeene) Stridigheder har vundet. Skriftets Recensent i Jen. Liter. Zeit. 128 f. 1823. der erklærer sig for en gammel Læge, forsikkrer, af egen Erfaring, at hvor grove end Farverne synes at være, er her dog intet overdrevent.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-10-18
Da Hr. Hofraad Gaus 1820 var i Lüneburg sysselsat med Opmaalinger, for at slutte de hannoveranske Triangler til de danske, bemærkede han: at, naar han stillede sin Kikkert modMichaelistaarnet i Hamburg, der laa 7 Miil borte fra ham, kastede de paa samme Taarns Spidse værende, smaae, runde Vinduer ham Solbilledet tilbage, hvilket hindrede ham ved hans Foretagende. Dette bragte ham paa den Jdee, at benytte Sollyset til Signaler, i det man da opfanger dem med et Speil og kaster dem hen paa det Sted, hvor man vil signalere. Han gjorde nu en Beregning over Sollysets Styrke og over den Svækkelse, det undergaaer i vor Dunstkreds, hvoraf det gav sig, at der kun behøves et lidet, 2 til 3 Tommer stort Speil, forat kaste Solbilledet hen paa en Afstand af ti og flere Miil. Dette er det af bemeldte Hofraad i Göttingen nyopfundne Jnstrument, Helio trop, der ved store Trianglers Opmaaling er af overordenlig Vigtighed og vel vil fortrænge de hidtilbrugte Hjælpemidler. Vil man give Kjød en høi Grad af Fiinhed og Letfordøielighed, maa man gjemme det en vis Tid i Luften, inden man tager det frem til egenlig Tilberedelse. Man vinder derved et Kjød, som behøver mindre Tid til at koge og stege i og bliver saftigt og mørt. Spiser man det nogle Dage for tidligt, kunde det, ved at have hængt, været mørere, smagfuldere, letfordøieligere og Sundheden meer tjenligt, spiser man det nogle Dage for sildigt, bringer man sig et raadenartet, Sygdomme avlende Stof indi Maven. Det bør da Kjød i vort Clima at hænge:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-10-18
Oxekjød om Vinteren 8 Dage, om Sommeren 3 D. Svinekjød. -
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-10-18
Kalvekjød - Lammekjød - 4 Bedekjød, Hjorthekjød - 10 Raavildt Harer og Kaniner - 8 Fasaner og Orfugle – 10 Agerhøns Kalkuner. Gjæs = Ænder - 6 Kapuner og gle. Høns - 5 Unge Høns - Unge Duer
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-10-18
Snepper og lignende Fugle. Mindre Fugle Overhovedet bemærkes Følgende. Jo varmere det er, des kortere; jo koldere det er, des længere maa alt Kjød hænge. J Solen maa Kjødet aldrig udhænges. Er der Torden i Luften og bliver i samme nogle Dage, fremmer den med electriske Dunster fyldte Luft Kjødets Bedærvelse saa hurtigt, at det alt første Dag bliver mørt og anden Dag begynder at lugte Kjød, der skal steges, maa hænge længere, forat blive ret mørt, end Kjød, der skal koges, da den forenede Kraft af Vandet og Jlden virker stærkere, end Jldens Magt alene. Møder det, at Kjød fryser i een Nat stift, maa det ei optøes anderledes, end ved at sættes i koldt Vand, eller Snee, ind i en luun Stue, hvor det efterhaanden kan tøe op De med 9 betegnede Steder tilkjendegive, at saadanne Dyrs Kjød ikke sædvanligviis spises hyppigt om Sommeren. Regnskab for Bombebøssens 167 Qvartal. (Oprettet 1819, den 11te August.) - (See No. 63 af Skilderiet for d. A.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-10-18
Ved Bombebøssens 14de Aabning i Directionens Overværelse, den 8de October sidstleden, 73 Rbd. 48 s. og S. o. T. 65 Rbd. 48 s. fandtes i samme . . . . . . . . . r. S. Ved denne Samling toges til Jndtægt, som indkommet: Renter for 1/2 Aar, til 1ste Septbr. d. A. af 2520 Mk. Bco. i Obligationer for Laanet i Hamborg . . . Bidraget for den anden Halvdeel af indeværende Aar fra de Herrer Søeofficerer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-10-18
Fra Hr. Admiral Bille, som Bidrag for dette Aar Fra Hr. Admiral Herbit, som Bidrag for anden Halvdeel af indeværende Aar . . . . . . . . . . . Fra Directionens Medlem Hr. Skibscapitain Rauberg. Fra endeel Studenter. . . . . . . . . . . Fra Matros Peter Petersen 10 Sovereigns, der ere omsatte til . . . . . .
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-10-18
Fra Mandskabet paa det hjemkomne Chinaskib Kronprindsessen. . . . alt rede Sølv 300 Rbd. 138. og H.v. T. 215 Rbd. Ms. Bombebøssen eier nu 1. J Obligationer for Banklaanet af 4 Febr. 1820, a 5 pCt. rede Sølv 2200 Rbd. - s. 2. J Deposito, Finants-, Creditcasse, Prise- og Canal Obligationer, a 4 pCt. . . Sølv 5063 - 39 1/2. J Hofraad Meyers Legat, a 4 pCt. . . . . . . . . .J Directionen for Sparecassens Beviis for indsatte 850 rede Sølv 1700 – . Specier, a 4 pCt. . . . . . . . .J Præmie-Obligationer for Laanet i Hamborg af 1819, a 5 pCt. . . . Mk. Bco. 2520.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-10-18
en Obligation af Laanet i London, a 6 pCt........... Jalt Mk. Bco. 3920, og rede Sølv 11463 Rbd. 39 1/2 s. (Ovenstaaende Obligationer ere alle i Bankens Bevaring.) Directionen for Bombebøssen, d. 13de October 1823.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-10-18
Ved Slutningen af Bombebøssens 15de Qvartals Regnskab stod Studenten P. B. hæderligen ene med sit Bidrag paa sin Piges Fødselsdag, d. 24 April 1823, ved dette 16de Qvartals Slutning haves derimod den Fornøielse at anmelde de Herrer Studenters Bidrag, 27 Rbd. 22 s. Sedler og Tegn og en Rigsort Sølv, som Overskud fra Høitideligheden ved vor Konges Hjemkomst, overleveret mig ved de Herrer Studiost Schmidt og Fuhrman. Dette Bidrag staaer omgivet af flere betydelige, som fra forskjellige Verdensegne deels allerede ere indløbne, og deels anmeldte at skulle indkomme, nemlig: Fra Engelland.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-10-18
10 Guldstykker (sovereigns), som en af vor Friboligs gamle Sømænd, navnlig Peter Petersen, havde tilgode, for sine i engelsk Orlogstjeneste bekomne Blessurer. For at erholde samme, ved Hr. General-Consul Fenwichs gode Anbefaling, foretog denne vor gamle Gut sig, allene for Kosten, en besværlig Søreise paa 3 Maaneder, og vendte glad tilbage med sit Guld til sin danske Matrosbolig. Han har af egen Drift udbedet sig, at det maatte tillades ham, at give denne Sum til Bombebøssen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-10-18
Fra Jtalien. 18 Specier 85 Skilling, efter Afdrag af Porto, fra Skibscapitain Rauberg, som han har havt den efterlignelsesværdige Jdee, at tilveiebringe ved en i Livorno net forfærdiget Bombebøsse, anbragt paa en Piedestal i hans Kahytte. Denne Bombebøsse blev, efter Capit. Raubergs Forlangende, af Hr. Generalconsul Ulrich sammesteds, efterat han først selv havde nedlagt et Bidrag af 2 Specier, lukket med 2 Laase, og Nøglerne af Hr. Consulen forseglede. Ved Skibets Ankomst til Tønningen bleve de forseglede Nøgler overleverede til Hr. Borgermester Adler, som havde den Godhed at eftersee Bøssens Jndhold, der befandtes at være 19 Specier 85 Skilling. Han lukkede og forseglede Bøssen, ligesom skeet var i Livorno af Hr. Generalconsul Ulrich, og for denne sin Forretning fradrog Hr. Borgermesteren. 1 Specie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-10-18
Fra China. 10 Rbdlr. Sedler. Ved Hr. Casserer Ebbesens Omsorg er dette Bidrag til Bombe bøssen indkommet fra Mandskabet paa den sidst hjemkomne Chinafarer. Fra Vestindien. Hr. Procurator Porth paa St. Thomas, har i Skrivelse til mig, af 12 Juli d. A., anmeldt, "at have indsamlet, som et lidet Bidrag for Bombebøssen, 500 blanke Sølvdalere; hvilke med første Leilighed pr. Vexel skulle blive oversendte." – Disse Ord fra Hr. Porth. anseer jeg allerede for Valuta annammet. Esperregierde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-10-18
De to gamle 94 og 86aarige ugifte rige Fiskere have givet Haand og Løfte paa, at, hvis de faae Lov dertil, ville de, som gamle ærlige Søfolk, give til deres efterlevende gamle trængende Kammerater, til Hielp til en Fribolig, et Par Lispund Sølv af det Skippund eller mere, som disse gamle Fiskere i en Tid af over 20 Aar, paa en møisommelig, men retfærdig Maade, ved Fiskerie, i denne deres lange Pebersvendestand have sammensparet og lagt op Bidragene have været gode i dette 16de Qvartal. De Søfarende have hjulpet deres til Øiemedets Opnaaelse, saavel i Bombebøssen som til den, tilsammen med circa 316 Rbd.; saa at Enhver, Bidragende eller Jkkebidragende, vil med Fornøielse skue, hvor frodigt Bombebøssens, Capital, i disse for de Søfarende erhvervløse Tider, i den korte Tid af 4 Aar, er opvoxet. Men der vil ogsaa en betydelig Capital til, naar en med Planen overeensstemmende Stiftelse for vore gamle, trængende, værdige Coffardie søfolk skal finde en tilstrækkelig og varig Grundvold. Hvi skulde jeg ikke med Glæde øine Udsigt til en saadan, da vort Fædreland er saa rigt paa Stiftelser, Klostre, Hospitaler og andre Sygehuse, hvor den Gamle og Trængende pleies, lige fra den høieste indtil den ringeste Stand, ja endog har Stiftelse for Nyfødte. Ogsaa for de allerede existerende Stiftelser vilde det være til Fordeel, naar en, for Sømandstanden bestemt, udelukkende Stiftelse fik Tilværelse, da hine derved bleve frie for at optage Søfolk blandt deres Lemmer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-10-18
Vore 18 gamle Sømænd befinde sig alle vel. Smaat Arbeide have disse hidtil vidst at forskaffe sig til det nødtørftige Livsophold. Huusleien, Jldebrændsel, Lys, Vask, Standkøyer, med behørige Klæder og Inventarium er anskaffet, og Alt er betalt. Et Reglement til Ordens Overholdelse er udstedt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-10-18
Vaterskouts-Contoiret, ved Holmens Canal No. 256, d. 17 October 1823. P. R. Sølling.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-10-18
Kjøbenhavns Børs, d. 17 October. Cours. Hamb. 2 M. 244, a vista 247. Spec. 250. - Specier solgtes til 15 Rbmark. Oblig. (med Renter fra 11te Juni 1823) 82 1/2 Nationalbank-Obligationer (af Laanet d. 2 Febr. 1820) 101 1/2 Rbdlr. r. S. (uden Renter) eller 127 Rbdlr. Sedler pr. 100 Rbd. r. S. Norske Sedler 14 3/4 Rbd. pr. 10 Specier norsk. - Svenske Sedler 60 1 s. - Disconto 5 pC. Af dette Blad udkomme ugentlig to Numere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-10-18
J Følge Kgl. allernaadigst Tilladelse, forsendes det med Brevposterne, og kan bestilles paa alle Postcontoirer. Her i Staden modtages Subskriptionen hos Bogtrykker Höecke, i store Helliggeiststrædet Nr. 144. Enkelte Numere overladet ikke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-10-18
Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höece¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-10-21
Kjøbenhavns Børs, d. 21 October. Cours. Hamb. 2 M. 244, a vista 247. Spec. 250. - Specier solgtes til 15 Rbmark. Oblig. (med Renter fra 11te Juni 1823) 82 1/2. Nationalbank-Obligationer (af Laanet d. 2 Febr. 1820) 101 1/2 Rbdlr. r. S. (uden Renter) eller 127 Rbdlr. Sedler pr. 100 Rbd. r. S. - Norske Sedler 14 3/4 Rbd. pr. 10 Specier norsk. - Svenske Sedler 60 1/4 s. - Disconto 5 pC. Onomastiske Prøver, skandinavisk glosseret. Opsat af M. F. Arendt fra Altona, bekjendtgjort af Dr. Dorow. I. Benævnelser paa nordiske Folkeslag. Gothunger, Gant. ungar. Sønner af Odin eller Gaut. - Nordisk Hædersnavn. Thuringer, Tyringar. Sønner af Tyr ligeledes. Huner, Huner. Bjørneunger – efter deres Styrke. Raner, Ranir. Efter en Anfører af dette Navn – en Stridbar (Vildsviin) Germaner, Geir menn. Efter deres Bevæbning - Spyddragere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-10-21
Sachser, Saxir. Ligesaa - Dolkdragere. Schotter, Skotar. Skoter – efter deres Vaaben, Skytter. Warner, Varnix. Ligeledes: Bolværker. Alemanner, Adal-menn. Ædle Mænd, tillagt Hædersnavn. Franker, Frakker. Tillagt Binavn: de Frække, Tappre. Ligeledes: de Hadede, ligesaa for deres Stridbarhed. Katter, Hatir. Ligeledes: de Frysende, efter deres Opfindelse af Fries. Frieser, Fridsir. Svever, Sveifar. Ligeledes: efter deres vidtløftige Vandringer. Schmeder, Svar. Skovbrændere, Sviere, formedelst deres Skovbrug. Bayerer, Baar. Bønder, Byggere, formedelst deres Bopæle. Efter deres Bopæl, ved den holsteenske Bugt. Wagern, Vagrir. Stormarn, Styr marir. Ligeledes fra Størflodens Moradser eller Sumpe i Holsteen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-10-21
Merovinger, Meer-Ungar. Ligeledes ved Sødistricterne i det nordlige Norge. Marcomanner, Mark menn. Deslige, fra de nordiske Skovegne. Jstevoner, Tystbar. Ligeledes fra de østlige Boliger blandt de Nordlige Vandaler, Vendlar. Ligeledes fra Jyllands Pynt, hvor man maa vende. 11. Romerske Consuler af nordisk Herkomst; efter C. A. Muratoris Borgermester Rolle Efter Christi F. 331. Ablabius, skandin Alleir, dre, den Efterfødte (Posthumus). 362. Nevilla, Stornæse (Naso). Næstl. 366. Dogalaifus, Gud Leir. - Guders Søn (Viede). Arn thiøft, – Ørnelig (thior egentligen Anfører). 372. Arintheus. 377. Merobandes, Marvalde. Waldemar. 381. Syagrius, Siggeir. Seierssværd. Romerske Consuler af nordisk Herkomst. Efter Christi F. 384. Ricimer, skandin. Rikmar d. c. Magthæder. Vidtberømte (Renommist). 385. Baudo, Baldt. Stolherre (Regent). Stallinge! 400. Stilico, 401. FravitaLille Herre (Junker). Frojila. gothisk. Jordmand endnu brugeligt i det tydske Erdmann. Jardarr burr. Ardaburius, skandin. Areobindus, Ørn (Finer, Fin). Arn-fin Seirvolder (som Sagvolder). 137. Sigevultus, - Sig valdt Vældig Strider (eller Landsherre.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-10-21
Herminericus, Hermadrrik, Stærk Helt (mundt, munder Haand eller Styrke). Jornandes, Geir-munde! Theodericus. - Thiød, rekt Overvinder (hollandsk Dwingeland). Boethius, Bonde (Hædersnavn). Büi (Boje) Sifidius, Seir (Finer). Sig finne Audrik Eiendomsrig (aud, og - Rigdom; hvoraf KleiEutharicus, nod, Klenodie). Valdi-sar. Stræng Herre, (som Valdi-marr, stor Herre). 635. Belisarius, III. Gammelsachsiske Person Navne fra det XII. Aarhundrede. Gottschalk, Godescale. Guders Tjener (Theodulus). Gotthard, Godehart. Fvrig for Guderne. Arnold, Arnolt. Vældig som Ørnen. Berthold, Bertolt. Mægtig berømt (hiarft, clarus). Skarp, som et Spyd (geirt). Gerhard, Gerhart. Ditmar, Thetmar. Berømt i Landet (hos Folket). Hilmar, Hildemar. Berømt ved Tapperhed (hildt, Krigsgudinde). Balduin, Baldewin. Mægtig Overvinder. Lambert, Lanthert. Berømt i Landet. Herbert, Herebert. Hæderlig Kriger. Henrik, Heimrie. Rigets Eier (heimill, retmæssig). Ahlmann, Adelman. Ædelmand (vir generosus). Hermann, Hereman. Krigsmand, Hærmand. Bernhard, Bernhart. Stærk som Bjørnen. Werner, Wernhere. Stridbar Herre (haerr, høi). Robert, Rothert. Berømt ved Krig (rioda, rødme) Vaabnerne. Walbert, Walthert. Berømt ved Magt (Vold). Gammelsachsiske Person Navne. Luder, Liuthere. Folkehøvding (Fyrste. Walter, Walthere. Voldherre (Magthaver). el IV. Navne fra Tydsklands Geographie GudsFløder. saa Aa skandin, a gen, fem., en Bæk, Flod. Fisk 22. ad Donau - dana, drønnende Aa (dynig, drønne). Elbe elf a. Bjergstrøm (elt, en Klippe, Alpe). Fulde folda, Markstrøm (fold, en Mark. Lahn. - logn 22, rolig Flod (logn gen, nener. Havstille. Lede – lida, Bæk, som lider. (Kommer vel snarere af det Leklar gen marc., Bæk. Neders. lekken, dryppe.) Latinske Lacus.) Mayn. – megina, Hovedflod (nemlig i Østfranken). Oder - nedur, en Arm (for Hovedstrøm i hiin Egn). rin gen. fem. (rinde, strømme.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-10-21
Rhin. Stæder. Amelburg, de gothiske Amalers eller Aumlungers Borg (jevnf. Ameland). Eutin, Odins Dyrkelsested i Holsteen. Gudensberg, Odins Bjerg i Hessen og ved Rhinen. Herford, Den frankiske Hær-Fjord. Henneberg, sc. Heina berg, Slibesteen, Brud, heinn, macc., en Slibesteen. Leuk, Badested, efter den varme Kilde, lackr. Meklenburg, stor Stad i Riget Saland, sc. mikill, ternæ (Sammenl. Magleby, Mikillæt). Soest, sud – boet, Sachsens Sydgrændse, Sudurland (Sannerland. Sitten, sig tan eller Seirsborg. Wahren, Vorn, fem., Skandse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-10-21
Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-10-25
Nyeste Kilderie af Kjøbenhavn. Anch. Tyvende Aargang. No. 83. udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldis. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 25 October 1823. Nok en Anskuelse om Pengemangel, Næringers Aftagen og deres Ophielpning. (Fortsættelse; see forr. No.) Det formenes derfor at ville være bedre, om der kunde oprettes et almindeligt offentligt Laanefond, hvori alle Capitaleiere deeltoge, i Forhold til deres eiende Capitaler, og at altsaa Alle stode forholdsvis Risico, uden at Enkelte skulde udsættes for Tab, medens Andre bleve fri derfor Blev da et saadant Laanefond rigtigt bestyret, og ved Udlaanene iagttaget al mulig Forsigtighed, maatte betydelige Tab neppe kunne befrygtes; men om de ei aldeles kunde undgaaes, vilde Tabet, fordeelt paa Alle, blive saare ubetydeligt for Hver, i det mindste ikke ødelæggende den for nogen Enkelt. 1 Raad, gar Et saadant Laanefond synes at kunne oprettes paa følgende Maade.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-10-25
Alle Capitaleiere i den danske Stat at paalægges (thi enige derom blev Mængden neppe) at deeltage i et almindeligt Laanefond, ved at stille Hypothek i Nationalbanken for 4, 6 a 8 Procent. af deres eiende Capitaler, som ude staae paa Rente og ansees nogenlunde sikkre, dog kunsaavidt der udfordres til at ophielpe Næringerne. Herfra burde da ventelig undtages de Capitaler, som udtrykkelig ere udsatte til dette Brug, nemlig som Driftscapitaler, altsaa fornemmelig at henhøre til de Capitaler, hvoraf Hypothek skulde stilles, alle første Prioriteter i faste Eiendomme, saavidt disse ansees sikkre, efter nuværende Kjøbepriser, da de første Prioriteter ansees at høre til Eiendommenes Værd og ikke til Driften, samt alle Capitaler, som staae i offentlige Fonds, nemlig i Statsgjelds= eller i Bankindlaan, og da disse tvende sidste Slags egentligen ere de, der ere udtrukne af det almindelige Laaneomløb, burde deraf maaske afgives større Hypothekdele end af Prioriteterne. Jmod disse Hypotheker kunde da Nationalbanken have et Laanefond rede, hvorpaa Bestyrerne af Laanefondet kunde anvise til Udlaan, og til desmere Sikkerhed for Banken kunde blot benyttes de Totrediedele af den Sum, Hypothekerne udgjorde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-10-25
(Slutningen følger.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-10-25
Blandinger. Canova og Thorwaldsen. Den største Konstner er ikke altid den beskeedneste; men Canova var dette. 1807 havde han fuldendt Modellen til Keiser Napoleons colossale Statue. Han førte Friderike Bruun ind i sit Værksted. Modellen var endnu ikke ganske tør. Som et Heelt betragtet forekom hende Statuen stort og smukt udført, alle Deele stode i fuldkomment Ligemaal. Dog, noget behagede hende ikke. Han mærkede det. Men tal, sagde han, slig mig Alt hvad De tænker, Armen, som har Jordkloden, syntes hende urigtig i Musklerne. Dette yttrede hun. "Betragt den nu ret nøie, sagde han, og lod Modellen, bringe i en anden Retning. "Finder De det endnu, spurgte han, Hun blev ved sin Paastand. Med de Ord: jeg skal tænke derover, brød han af. Men et Par Dage derefter kom han til hende. "De har havt Ret, sagde han Jeg har forandret Armeen." En Dag førte han hende ind i sit største Værksted. Hun yttrede sin varmeste Beundring, ved Synet af hans Amor, Psyche og Hebe. Derimod blev hun kold ved de colossale Grupper af Herkules, Lichas, Theseus med Minotaurus. Han lagde naturligviis Mærke dertil. "Jeg seer nok, at De ikke under mine colossale Værker, sagde han Friderike Bruun bekiendte aabenhiertigen, at hine Figurer vare hende kjerere. Dette tog han aldeles ikke ilde op, hvor meget han end satte Værdie paa denne Gruppe. En anden Gang førte han hende til sit Undlingsarbeide: den bodgjørende Magdalena. Hun havde allerede ofte seet samme, og saae den atter med taus Beundring. Han al brød denne Taushed med de Ord: Nu, behager hun Dem ikke, "Det forekommer mig, bemærkede Kienderinden, "at De har malet her med Meisselen, som Raphael Mengs ofte med Penselen er blevet Billedhugger." Han loe. J Sandhed, De har maaskee Ret.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-10-25
Thorvaldsen havde 1803 fuldendet sin Billedstøtte Jason. Den gjorde almindelig Opsigt. Canova tilstod uden Misundelse: "dette den unge Danskes Værk er udført i en ny og stor Stiil." Ganske uformodet besøgte ham en Dag Friderike Bruun paa hans Værksted. Han arbeidede ivrigen paa een af sine bedste Statuer, Venus, og med fortrædeligt Aasyn kom han hende i Møde. Hun troede at have forstyrret ham og vilde gaae bort igjen. "O, det er ikke det, sagde han venligen, men allerede i fjorten Dage sveder jeg paa dette fordømte Knæ. Det havde været bedre, om jeg var blevet Maler." Hun smilede, og spurgte, om han ogsaa havde forsøgt sig deri, "Tal, var hans Svar, og i Morgen skal jeg vise Dem mine Malerier." Dette fandt ogsaa Sted, og han fortalte hende, hvorledes han i sin Ungdom ofte havde brugt Penselen, men Mesterne i Konsten gjorde Treenighedens Hemmelighed deraf, og han skred omsider dertil uden al Anviisning. Hvad hun saae, var Alt henkastet alla prima, men i Coloriten, selv i Kjødfarven, saa fortræffeligt, at han, hvis han var blevet derved, havde naaet Titians Farverigdom og Correggios Tryllerie. Jøvrigt holdt han saa meget af disse Ungdomsforsøg, som Jnteressen kun nogensinde tillader, at Mennesket holder af Arbeider fra sit Livs Vaar. 1808 havde Thorvaldsen modelleret sin Mars. Derpaa blev Adonis færdig. En Morgen traadte Canova ind i Værelset hos Friderike Bruun og afhentede hende til en Spadseretour til Villa Doria. Med eet standsede han, "Har De seet Deres Landsmands nyeste Arbeide? Hun svarede ja. Livfuld udraabte han: "Den Statue er delig og fuld af Udtryk. Deres Ven er i Sandhed et guddommeligt Menneske. Det er imidlertid Skade, at jeg ikke mere er ung tilføiede han nogle Øjeblikke derefter sørgmodigen. (Af Lit. Convers. Blatt.) Om Engellands nuværende Tilstand.