JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1795-11-23
(23) De som maatte have noget at fordre udi afg. Tienestepige Johanne Madsdatter Holms Stervboe, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at møde udi Kiøbenhavns Hof= og Stads=Rets Skifte=Commission, for at anmelde og bevise deres Fordringer; ligeledes indkaldes med lovlig Varsel den Afdødes Arvinger, for at anmelde og bevise deres Arve=Ret, samt at iagttage deres Tarv under Skiftet. (518) De som maatte have noget at fordre udi afg. Lieutenant Søren Peter Bachman Thydrings Stervboe, indkaldes herved med Tolv Ugers Varsel, at møde udi Kiøbenhavns Hof= og Stads=Rets Skifte=Commission, for at anmelde og bevise deres Fordringer; ligeledesindkaldes med lovlig Varsel den Afdødes Arvinger, for at anmelde og bevise deres Arve=Ret, samt at lagttage deres Tarv under Skiftet. (518) De som maatte have noget at fordre udi afgangne Frue Anne Marie Wiingrens og forhen afdøde Mand Lieutenant ved Artilleriet, Wiingrens fælleds Stervboe, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at møde udi Kiøbenhavns Hof= og Stads=Rets Skifte=Commission, for at anmelde og bevise deres Fordringer; ligeledes udkaldes med lovlig Varsel de Afdødes Arvinger, for at anmelde og bevise deres Arve=Ret, samt at iagttage deres Tarv under Skiftet. (175) De som maatte have noget at fordre udi afgangne Kongel. Fuldmægtig Christian Guddes Stervboe, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at møde udi Kiøbenhavns Hof= og Stads=Rets Skifte=Commission, for at anmelde og bevise deres Fordringer; ligeledes indkaldes med lovlig Varsel den Afdødes Arvinger, for at anmelde og bevise deres ArveRet, samt at iagttage deres Tarv under Skiftet. Ja Brøgger=Lauget behøver Skibe til endnu føl NB. gende Qvantiteter Bygs Transport her til Staden, nemlig: fra Assens 950 Tønder, Langeland 383 Tdr. Faaborg 850 Tdr., Odense 148 Tdr., Bogense 784 Tdr., Nestved 200 a 280 Tdr., Ods Herred 230 Tdr., Nyested 880 Tor. og Nachschou 967 Tdr. Saa ville de der maatte have Fahrtøyer af forskiellig Størrelse, og ville paatage sig sammes Hid Transport jo før jo hellere behage at melde sig til fornævnte Laugs Oldermand Raadmand Skibsted i Trompettergangen No. 111. eller ved Laugets Contoir i dets Laugshuus i Skindergaden.
Berlingske Tidende, 1795-11-23
Jacob Albert Meyer, som før Jldebranden boede ved GammelStrand Nr. 259, boer nu i Stormgaden No. 294, og har sin Udsalgsbotique ved Opgangen til Børsen fra Slotspladsen, af, hvor han udbeder sig sine Venners og Bekiendteres Sogning. Endelig er jeg avanceret saavidt, at mine Stalde i de 3de Hjorter paa Vestergaden ere opreiste, Gaarden indhegnet og et Huus i Kielderen opbygget til de reisende Karles Beqvemmelighed. De af mine mange Venner og Bekiendtere, som før har søgt mig, beder jeg paa det ærbødigste, at give deres Folk Ordre, at tage til deres gamle Herverge, da jeg er forvisset om de nu som forhen skal finde dem fornøiet. Vesterbroe i Skibet, den 20de November 1795. Jørgen Sorterup, Eiere af de 3de Hjorter paa Vestergade. for ei at incomodere det respective Publicum ud til mig paa Ve Vesterbroe, som i 5te Classe har faaet Gevinst eller Frilod til Ombytning, har jeg formaaet de Herrer Lorenzen & Jacobsen, Klædekræmmere paa Amagertorv Nr. 6, at udbetale Gevinsterne og omvexle Frilodderne, som ufortrøden var saa artig at paatage sig denne Uleilighed uden Vederlag. Skulde det ellers behage en eller anden at henvende sig til mig selv, da udbetaler jeg (naar Tiden kommer) daglig Gevinster, ombytter Frilodder, og kan ellers bekommes nye Sedler til forestaaende 1ste Classe tilkommende Aar. Vesterbroe i Skibet Nr. 25, den 20de Novbr. 1795. Jørgen Sorterup, Collecteur ved Lotterierne.
Berlingske Tidende, 1795-11-23
Klar og god Viineddikke til 6, 8, 10 og 12 s. Potten, er nu Nat faae paa Amagertorv Nr. 3 i den røde Gaard, hvor Botiken er anlagt i Stuen hos J. Schoustrup.
Berlingske Tidende, 1795-11-23
da jeg erfarer, at mange forgieves haver søgt efter mig, da T er dette til behagelig Efterretning, at jeg boer i Landemærket No. 117, og forfærdiger alle Sorter mathematiske Jnstrumenter, og enhver som beærer mig deres Arbeide, skal paa det billigste og snareste blive expedert. Jsach Hansen, forhen i Condition hos Hr. Ahl.
Berlingske Tidende, 1795-11-23
Hof=Violong Schnabel er flyttet til Klosterstrædet Nr. 55. brunden No. 384 i Størrestrædet (ellers kaldet No. 7 lige forE Holmens Kirke) indeholdende 164 syv Ottendedeel U Alen, er med derpaa værende Fundamenter og Rudera af de brændte Bygninger, at faae kiøbt underhaanden, naar de Lysthavende behage derom at henvende dem til Procurator Sewerin, boende No. 150 i Bredgaden. dall er til Kiøbs hos Brødrene Berling i Pilestræde for 1 Mk. Stedmoderen, en original Comoedie 15 Acter af P. T. Wan
Berlingske Tidende, 1795-11-27
Madrid, den 12te October. Der siges, at den fra Cadix til St. Domingo bestemte Flaade, skal bestaae af 15 spanske og 17 franske Krigskibe, for at beskytte Afstaaelsen af den spanske Deel af denne Øe til de Franske.
Berlingske Tidende, 1795-11-27
London, den 6te November. (Fortflettelse.)De øvrige 19 Artikler af Tractaten mellem Engeland og Ruslandindeholde: at, ifald den angrebne Deel ikke finden sig tient med den stipulerte Suceurs, skal samme forvandles Penge, og den understøttende Magt da aarlig betale 1/2 Mil lion Rubler, saalænge Krigen varer. Engeland giver ikke denne Hielp i en Krig, som maatte opkomme mellem Rusland og de asiatiske Nationer eller Magter, og Rusland kun i det Tilfælde, naar Engeland bliver angrebet af europæiske Magt ter. De russiske Hielpetropper skulle, formedelst den lange Afstand, ikke blive brugte i Spanien, Portugal, Jtalien, og endnu mindre uden for Europa. De contraherende Magter ville formere Succursen, ifald den stipulerte ikke er tilstrækkelig nok, og ingen af dem maae slutte nogen særskilt Fred eller Vaabenstilstand med Fienden. Tractaten skal vare i 8 Aar for det første, og inden 2 Maaneder blive ratificeret.
Berlingske Tidende, 1795-11-27
Defensivtractaten med Østerrige er ogsaa bleven Parle, mentet forelagt, og indeholder følgende væsentlige Stipulationer: "Den i Tractaten mellem Østerrige og Engeland giensidige fastsatte Succurs skal bestaae i 20,000 Mand Jnfanterie, og 6000 Mand Cavallerie; men bliver samme givet Penge, skal der maanedlig betales 10,000 tydske Gylden for hvert 1000 Mand Jnfanterie, og 30,000 for hvert 1000 Mand Cavallerie. Begge Magter ville ikke heller taale, at den ene Alliertes eller dennes Undersaatteres Skibe og Vare blive opbragte i den andens Havne af fiendtlige Kapere. J en separat Artikel ere Keiseren og Kongen af Storbrittanien blevne enige om at indbyde Keiserinden af Rusland til, i Følge de allerede mellem samme værende nøie Forbindelser, at oprette et Tripplealliances System, som skal tiene til at bringe Freden i Stand, og for Fremtiden vedligeholde samme og den almindelige Rolighed i Europa.
Berlingske Tidende, 1795-11-27
Af en Skrivelse fra London, den 6te November. J Torsdags forelagde Grev Manssield, som Præsident i det Geheime-Conseil, følgende nye Proclamation, og lod den i Overhuset forelæse: George R. Da det er blevet os forestillet, at en stor Mængde Personer, kort førend nærværende Parlementssessions Aabning, have, ved forskiellige Bekiendtgiørelser og Haandbilletter, forsamlet sig paa Markerne i Nærheden af Hovedstaden, at adskillige oprørske Taler ere blevne holdte til det forsamlede Folk, at der er bleven skredet til saadanne Handlinger, som sigtede til at opvække ugrundet Jver syge og Utilfredshed, og at sætte vore troe Undersaatteres Roelighed og Sikkerhed i Fare, og da det ogsaa videre er blevet og forestillet, at der for nylig ere blevne udspredte mange oprørske Skrivter, hvorved ildesindede Mennesker ere blevne ophidsede til saadanne Gierninger, som sætte vor Kongelige Person i Fare, da der efter en saadan Adfærd virkelig paa den første Dag, da Parlementet blev aabnet, ere fulgte Allarm, Voldsomhed og frække høistrafværdige Udsvævelser med at fornærme den offentlige Fred, angribe vor Kongelige Person, og standse vor Passage til og fra Parlementet; ja, da der i vore troe Undersaatteres Gemytter er bleven opvakt en stor Bekymring og Angest, at saadanne oprørske og uretmæssige Forsamlinger end videre skulle blive holdte af ildesindede Mennesker, og saadanne strafværdige Handlinger, som ovenmeldte, igientagne saa have Vi, efter vort Geheimeconseils Tilskyndelse, holdt det for nødvendigt at befale alle Fredsdommere, Sheriffer, Mairer, og alle Vore øvrige troe Undersaatter i vort Kongerige, at afværge og med største Flid undertrykke alle oprørske og lovstridige Forsamlinger; ligesom Vi og i Besynderlighed befale alle Vore elskelige Undersaatter, som have Aarsager til den Mistanke, at saadanne Forsamlinger skulle blive holdte i nogen Deel af vort Kongerige, at de, i alle saadanne Districter, hvor de skulde blive holdte, give derom den hurtigste Efterretning til Magistratepersonerne, og i Tilfælde, at saadanne Forsamlinger alligevel blive holdte, at være, efter den civil Øvrigheds Forlangende behielpelig til, at de Mennesker, som holde saadanne oprørske Taler, og andre Anførere blive strax grebne, og behandlede efter Lovene. Vi have ogsaa holdt det for nødvendigt, at anbefale alle Øvrighedspersoner og tro Undersaatter, ligesom Vi og hermed befale, at hielpe til at bringe saadanne Personer til den behørige Straf, som uddeele oprørske og forræderske Skrivter.
Berlingske Tidende, 1795-11-27
Jtalien, den 3de November. Admiral Horham, som vender tilbage til Engeland, har nu til Viceadmiral Parcker overleveret Commanden over den engelske Flaade, som befinder sig i Livorno, indtil AdmiraJarvis ankommer. Af de neapolitanske Skibe ere 2de tyrkiske Fartøier blevne tagne, paa hvilke en Datter af Deyen i Algier, eller som andre sige, en Datter af Pachaen af Sentari, skal have befundet sig, hvilke vare bestemte med mange Millioner Scudi til Storherren i Constantinopel. - Ved Borghette skal det være kommet til et almindeligt Feldtslag mellem de Franske og Østerrigerne; men Udfaldet er endnu ikke bekiendt London, den 10de November.
Berlingske Tidende, 1795-11-27
Det nylig voldsomme Angreb paa Hs. Majestæts Person har havt til Følge, at der nu er bleven forebragt i Parlementet en Conventionsbill. Lord Grenville lod den sidste Fredag første Gang forelæst i Overhuset. Et saadant Skridt, sagde han var paa nærværende Tid meget nødvendigt, da Landet var oversvømmet af oprørske Skrivter, og Folkeforsamlingerne som hidtil have skiult deres Hensigter under Maske af en Parlementsreform, nu aabenbare sigtede til at fuldkaste Monar ket, Constitutionen og den kongelige Regiering. - J denne Bill bliver bestemt, hvad hidtil Landsforræderie var nemlig: at enhver Forbryde, som tragter Kongen efter Livet, eller er behielpelig i at han bliver taget til Fange i en Krig mod sam i eller uden Landet, skal straffes paa Livet. Der bliver ogsaa føiet til, at, hvo der i Engeland, medens Hs. Majestæt lever, paa en ondskabsfuld og forsætlig Maade ved Skrivning, Trykning, Prækning eller Taler, opvækker Had og Utilbøielighed mod Kongens Person eller hans Arvinger, eller mod Regieringen og Rigets Constitution, skal blive om han bliver truffet anden Gang, skal han transporteres paa straffet som enhver, der gjør sig skyldig i grove Forseelser, men 3 Aar. Kingen skal enten, efter Kongens egenhændige Ordre eller efter det Geheime=Conseils Befaling, incammineres af General=Procuratoren. Dog ere Medlemmerne af Parlementet undtagne, hvilke skulle have samme Tilladelse til at tale, som forhen. – Lord Landerdall gav sin Bestyrtelse til kiende, at Stadssecretairen kunde indbringe en saadan Proclamation og Bill, der gjorde saadanne Indgreb i den engelske Constitution og Ul saatternes Frihed. Denne Bill skulde give den brittiske Frihed det sidste dødelige Stød, saasom Folket derved betages den Ret at raadslaae over sin Tilstand, og frembringe smie Besværinger; og dersom den gik igiennem spurgte han, hvad Forskiæl vil der da blive imellem Engeland J Frankrige under det gamle Monarkies System, - Hr. Thelwall, som ved sine hidtil holdte politiske Forelæsninger Skrivter og Taler til Folket uden Tvivl har bidraget meget til Giæringen, og skaffet sig et stort Tilhæng, anvender nu af sin Tid og sine Kræfter, førend Conventionsbillen bliver antaget, paa at tale med Regieringen, da den brittiske Frihed ligger, som han siger, i sidste Aandedræt. Han holder end nu hver Aften Forelæsninger.
Berlingske Tidende, 1795-11-27
Den gamle spanske Gesandt ved vort Hof, Marquis de Campo, opholder sig endnu her, og skal, som man formoder, i sit Hoffes Navn, agere Fredsmægler mellem Engeland og Frankrige. - Den her værende svenske Envoye, Chevalier, Engestrøm, og Monsteur Chevalier Capellis, ere i samme Hensigt afreiste til Paris, og lykkeligen ankomme dertil. J Gaar havde den svenske Charge d'Affaires en Conference med Lord Grenville, for at forelægge ham de fra Paris erholdte Depecher. - Efter Breve fra Vestindien ere 2 engelske Fregatter med Transportskibe og Tropper ankomne til St. Lucie. Paa St. Vincents ere ogsaa 400 Mand satte i Land. J Capenne have de Franske bevæbnet 4000 Negre, og have i Sinde at giøre et Forsøg paa Øen Tabago.
Berlingske Tidende, 1795-11-27
Wien, den 11te November. Det heder, at nu ogsaa nogle Regimenter af den i Polen staaende Armee skulle gaae til Rhinen. Fra Bøhmen og Østerrige gaae bestandig meget ungt Mandskab derhen.
Berlingske Tidende, 1795-11-27
Paris, den 13de November. J Forgaars blev Madame Tourgel, forrige Gouvernante hos Ludvig 16des Børn, efter Regieringens Ordre arresteret; men er allerede igjen sat i Frihed. Man forsikrer nu som vist, at Ludvig 16des Datter skal med det første reise herfra, for at blive udvexlet mod de franske Deputerte, som hidtil have været i østerrigsk Fangenskab. Prindsessens Udvexling skal allerede den 24de gaae for sig i Basel. - En Skrivelse fra Clisson ved Nantes af 2den November melder følgende: "Vi have endnu daglig Fegtninger med Chouanerne. For nogle Dage siden marcherede vi i 4 Colonner, hver paa 4000 Mand, mod Charrette. Vi sloge ham; men General Boulard, som commanderte vore Tropper, blev saaret, og er død i Nantes. Vi behøve nu Rolighed. Administrationen for Levnetsmidlerne fortiener nærmere Opsigt; og den Krig, som vi føre, maae nærmere undersøges af Regieringen. Det er meget sandsynligt, at de Emigrerte og Greven af Artvis underholde en bestandig Correspondence med Republikens Betientere. J vor Forfatning er noget Overordentligt Den 9de mødte Merlin af Thionville i de 500des Raad, og imodsagde Rygterne, som man udspredte om vore Armeers slette Tilstand. "Vel er det sandt, sagde han, at Sambre= og Maasar meenhar maattet trække sig tilbage, for ikke at blive afskaaret: men vi besidde endnu paa den høire Strandbred Disseldorf, Manheim og Broeskandsen ved Newied, og for vore Armeer er intet at frygte. Mange Voluntairer ere vel, da ildesindede eller svage Øvrigheder give dem Passer, vendte tilbage til deres Hjem; men de have derfor ikke mistet deres Mod, og vi behøve kun at sige et Ord, saa gaae de igien til Armeerne. Mod de Øvrigheder, som udstæde saadanne Passer og Undtagelser i Requisitionen, maae vi opføre og strenge. Det var at ønske, at det stod saa vel til i det Jndre af Landet. Dog Royalisterne skulle blive overvundne, og Constitutionen triumphere.
Berlingske Tidende, 1795-11-27
Af en Skrivelse fra Prindsen af Condels Armee, den 14de November.
Berlingske Tidende, 1795-11-27
Prindsen af Conde har ved en Coureer faaet Ordre at gaa over Rhinen i Egnen af Nauenburg og Breisach, for at trække de Franskes Opmertsomhed til denne Side, og tvinge dem til en Diversion.
Berlingske Tidende, 1795-11-27
Frankfurt, den 14de November. Ved de Franskes Fremrykken fra Siden af Coblenz og Nederthinen er Krigsskuepladsen atter bleven udvidet. De Keiserliges Operationer ere derved blevne meere deelte, og henrettede paa følgende Puncter: 1) mod General Pichegrasom staaer paa hin Side Rhinen, ikke langt fra Manheim 2) mod det Corps af den Jourdanske Armee, som fra Coblenz er rykket frem til Huusrycken. 3) mod de franske Tropper, som under Generalerne, Lefevre, Hatry &c. trængte frem til Sieg, og endelig 4) mod Manheim. Næsten paa alle disse Puncter er det i de sidste Dage igien kommen til blodige Fegtninger. Clairfat har paa nye angrebet Pichegru, og atte nødt ham til at trække videre tilbage. Ogsaa paa Huusrycken og ved Sieg ere de Franske slagne tilbage, og et fornyet Angreb paa Frankenthal er ligeledes faldet ud til Skade for dem Den officiale Beretning, som er bleven givet General Clair falt om den sidste Tildtagelse, lyder saaledes: Pjeddersheim, den 13de Novbr.
Berlingske Tidende, 1795-11-27
Fienden angreb i Gaar Posteringen ved Frankenthal med mange Tropper og 30 Kanoner saa hurtig, at han trængte indi Staden, førend man kunde komme Besætningen til Hielp fra Leiren. Ritmester Pletzger af Mack, som paa den første Allarm, uden at oppebie Ordre, sprængte til med sin Eske dron, stødte paa det fra Staden fremrykte fiendtlige Jnfanterie, huggede ind paa samme, og gav derved Grenadeerbatail, lonen Weidenfeldt Leilighed til at bemægtige sig Perten. Den flygtende Fiende maatte strække Gevær, og da Husarerne af Wurmser= og Chevauxlegerne af Lobkowitz ogsaa huggede indsaa beløb det fiendtlige Forliis sig til 1500 Mand, hvoriblandt 1 Oberste; i Generaladjudant, mange Officerer, og hen mod 300 Fanger befinde sig. - Man har Ritmester Pletzgers fortienstfulde og frivillige Opførsel allene at takke for, at Fienden ved Frankenthals Erobring er bleven hindret i at giøre store re Fremskridt.
Berlingske Tidende, 1795-11-27
Wien, den 14de November. J denne Uge ere alle Vogne, som ere bestemte til den franske Prindsesses Hofstat, afgaaet herfra til Laufenburg, efter at allerede forhen Prindsen og Prindsessen af Gavri vare af reiste til Basel. - Krigen skal paa det eftertrykkeligste blive fortsat, da man har fundet den franske Regierings videre Udladelser i Henseende til Freden, hvilke det herværende Hof har faaet fra Kjøbenhavn, gandske uantagelige.
Berlingske Tidende, 1795-11-27
Wesel, den 15de November. J Cölln vente de Franske en Deel af Pyrenæerarmeen, og man seer daglig en Fegtning mellem General Marceau og Østerrigerne i Møde. Den berygtede van det Noot skal nu befinde sig i Spidsen af de brabandske Misfornøiede i Skoven af Spignes.
Berlingske Tidende, 1795-11-27
Lahn, den 16de November. Efterretningen om de Franskes Fremtrængen, hvilke igien ere gaaede over Rhinen ved Colln, udbredte i disse Dage Skræk og Bestyrtelse i Egnen ved Lahn. Det hedte, at de 60000 Mand stærk, allerede vare i Anmarch til Egnen af Wetzlar. Fra Hackenburg og Egnen der omkring flygtede allerede mange Folk til Wetzlar. Paa nogle Steder var det allerede Mangel paa Vogne for de Flygtende; men Forskrækkelsen hørte snart op igien. Man erfarede, at den mod Siegburg fremrykte franske Colonne kun bestod af 9000 Mand. Generalerne Haddichs og Würtembergs Corpser som man holder for at være 10,000 Mand stærke, og som faae endnu mere Forstærkning, skulle ved Sieg have angrebet de Franske, drevet dem langt derfra, og erobret 15 Kanoner. Herom har man dog ingen officiel Beretning, ligesaa lidet som om det Rygte, at de østerrigske Patrouiller allerede streifede lige til Muhlheim. Saa meget angives for vist, at de Franske have ved Østerrigernes Fremrykken igien trukket sig tilbage 2 Mile oven for Siegburg.
Berlingske Tidende, 1795-11-27
Maynz, den 16de November. Ved Actionen mellem Feldtmarskal Clairfaits og GeneralPichegris Armeer har Regimentet Beaulien havt et Forliis af 12 Officerer og 200 Døde og Saarede. Communicationen mellem Pichegru og Jourdan er nu bleven afskaaret. J Frankenthal have de tydske Tropper taget det fiendtlige ridende Artillerie tilligemed 3 franske Commissairer. J Worms fik de er betydeligt Magasin. Gidslerne, som de Franske førte med sig derfra, ere dem blevne fratagne i FrankenthalFrankfurt, den 17de November.
Berlingske Tidende, 1795-11-27
Da de Tydske nu have besat Rhinskandsen ved Manheim, saa er al Communication med General Pichegrus Armee bleven afskaaret den franske Garnison sammesteds. Der forsikres, at de Franske have sendt en Trompeter til General Wurmser med Tilbud: at capitulere; men han har svaret, at han aldeles ikke indlod sig i nogen Capitulation, men at Garnisonen maatte overgive sig som Krigsfanger. Efterat den til staaede Betænkningstid af 24 Timer var udløbet til at overgive sig, har Bombardementet begyndt igien med større Eftertryk end forhen, og endnu brænder det i Manhelm uophørlig Mange Huse tilligemed den reformerte Kirke laae allerede i Aske sammesteds. De Keiserlige opførte det øvrige svære Beleiringsskyds, og havde allerede bragt den 3die Parallele Stand. Ved de Franskes Angreb paa Kreutznach den 11te havde de Franske allerede frataget de Keiserlige 1 Kanon, som de dog snart mistede igien, og plantet Artillerie i Kreutznach. hvorved nogle Huse bleve beskadigede. Af de Chur=Colmske Tropper bleve ved denne Affaire, foruden 2 saarede Officerer, 60 Mand; Forliiset ved de Chur=Maynziske Tropper var ligesaa stort. Et nyt keiserligt Corps er nu marcheret til Kreusnach, for at afværge de Franskes videre Fremtrængen. Ti Aarsage, hvorfor de Franske, som igien ere gaaet over Rhinen, endnu ikke ere trængte videre frem, angiver man Mangel paa Levnetsmidler, hvilke de tildeels maae ladt føre efter sig fra Venloo &c.
Berlingske Tidende, 1795-11-27
Kiøbenhavn, den 27de November. Den 24de Junii d. A. er Willads Formann udnævnt til Toldbetient ved Bergens Toldsted, og den 21de October Andreas Christian Friis til Toldbetient i Kobbervigen paa Bergens Lehd. Den 30te October haver Hans Kongelige Majestæt allernaadigst udnævnt Hof= og Stadsrets=Assessor Ancker Friderich Wilhelm Bornemann til Generalauditeur i Norge, Den 20de November er Commandanten paa Bornholm, Oberste v. Wichfeldt, efter Ansøgning, allernaadigst dimitteret, og Oberste v. Ammon, ved Prinds Frederichs Regiment, igien i hans Sted udnævnt til Commandant paa Bornholm. Danske og Norske Species=Bank.
Berlingske Tidende, 1795-11-27
Til behagelig Efterretning for Jnteressenterne udi den Danske og Norske Species=Bank bekiendtgiøres følgende: 1) Jndskuddet som i Følge den under 4de August d. A. skete Publication betales i førstkommende 11te December Termin, med 10 pro Cent eller 40 Rdlr. Species af hver Actie, modtages af Bankens Casserer Lacoppidan fra Onsdagen den 9de December til Torsdagen den 24 December, begge inclusive hver Sognedag om Formiddagen fra Kl. 10 til Kl. 1. Bank dagene, som ere Tirsdag og Fredag, modtages ingen Jndskud 2) Ved Jndskuddets Betaling afleveres tillige Actiebreve ne, og erholde Jnteressenterne for begge Deele, baade for Jndskuddet og for Actiebrevene, Cassererens Jnterims=Beviis som forevises Bankens Bogholder Friis, til Paategning, at hvem ogsaa de nye Actiebreve, naar de ere færdige, imod Bevisets Tilbagelevering, igien udgives, til den Tid som nærmere skal blive bekiendtgjort. 3) Paa det at Jnteressenterne ved Indskuddets Betaling ikke maae opholdes, modtages ingen Transport af Actier fra 1ste December førstkommende af indtil Actierne er vorden udleveret. 4) Jndskuddet kan betales med Rede Species, Danske Speciessedler, Holsteenske Speciessedler, med Tillæg af en halv proCent, for i al Fald at bestride Transport=Omkostningerne ved at indvexle rede Species til Nedlæggelse i Banken. Forarbeidet Sølv af Kiøbenhavns Prøve. Dansk grov Courant, hvorunder allene forstaaes 24 Skillings og 8 Skillings Stykker, disse sorterede efter deres her neden angivne Udmyntnings=Aar.