JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-02-19
Ved en for nylig i Hof= og Stadsretten afsagt Dom er denne Mening imidlertid i practisk Henseende forkastet. Omstændighederne ved den saaledes paakiendte Sag ere følgende: Kirstine Jacobsdatter, 34 Aar, gammel, tilstod at hun, i Slutningen af 1839 følte sig frugtsommelig, af Skamfuldhed herover og for at hendes Kjæreste ikke skulde mærke, at hun havde været ham utro, besluttede at holde sit Svangerskab hemmeligt og ombringe Barnet. Da hun derfor en Aften mærkede at Fødselen stundede til, forlod hun det Værelse hvor hun med en anden Pige havde Natteleie, og fødte i Kjøkkenet et Barn, som hverken skreg eller gav nogen Lyd fra sig, ligesom hun ei heller, da det var gandske mørkt, kunde see om det bevægede sig. For nu at tilintetgjøre Barnets Liv, om det havde noget, snoede hun et af sine Forklædebaand saa fast om Barnets Hals, at hun antog, det ikke kunde trække Veiret, derefter bragte hun Barnet med Baandet om Halsen ned i sit Kammer, hvor hun lagde det paa en Stol foran sin Seng. Den følgende Morgen stod hun op, førend den anden Pige vaagnede, og laae Barnet, der nu var gandske koldt, i en i Kjøkkenet staaende og ikke afbenyttet Gryde, hvor det tiende Dagen efter fandtes i en forraadnet Tilstand. Barnet var fuldbaaret, men det var nu vanskeligt at kunne bestemme om det havde været dødfødt, dog antog Obducenterne, at det ikke har aandet eller begyndt noget selvstændigt Liv efter Fødselen. Retten dømte Arrestantinden til Tugthuusstraf paa Livstid. (Efter Fædrel.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-02-19
Kammerraad G. Michelsen har faaet udelukkende Bevilling for 5 Aar paa en lidet bekostelig, let og derhos sikker Maade at forfærdige ophøiede Stempler, som kunne aftrykkes liig Træsnit; og Grosserer Omen en lignende til i 8 Aar at forfærdige saakaldet "filtet Klæde. (H.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-02-19
Prof. Prumes Concert i Løverdags Aftes var atter meget talrig besøgt. Man siger, at alle billetterne vare udsolgte. Han modtoges med Enthusiasme, og henrev Publikum til samme Beundring. som de foregaaende Gange. Næstk. Fredag vil han give en Concert til Brændselshielp for de Trængende. Der er ingen Tvivl om, at den vil i høi Grad vinde Publikums Deeltagelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-02-19
Følgende Candidater have dennegang underkastet sig theologisk Examen: Landabilis: J. Bang, C. Brandt, P. Bøtcher, A. Diurhuus, O. Kynde, J. Lange, C. Langhoff, O. Laurberg, H. Leth, C. Lund, A. Meldahl, C. Münster, C. P. Münster, G. Roll. A. Schjødte, F. Seidelin, P. Sinding og H. Sonne. Haud illand. A. Borgen, A. Brandt, J. Brogger, A. Bülow, H. Dichmann, P. Dybdahl, C. Evaldsen, H. Jermiin, H. Klein, J. Kofoed, H. Lange. H. Licht, J. Lund, F. Mackeprang, J. Marcussen, F. Reckelmann, O. Pontoppidan, A. Sinding, J. Thaning, C. Thortsen, H. Voss, D. Warming. N. Wernberg, og H. Ørbek. - Som et glædeligt Beviis paa, hvorledes Jndustrien gjør Fremskridt her i Landet, meddeler Khvns Adresavis, at Shawlsfabr. Drewsen har Mandagen. den 8de de, ladet stemple 2285 Stkr. Shawler paa Khvns. Toldkammer. Denne virksomme Mand, som for faa Aar siden begyndte med ringe Midler, har nu 84 Arbeidere.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-02-19
- Om Jfr. Lichtenstein hedder det i "Dagen at naar hun faaer gjenvundet sin af Naturen skjønne og sjelfulde Stemme, er hun det kgl. danske Theater første Sangerinde i den tragiske Opera."¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-02-19
- En Mand fra Provindserne, som i denne Tid har kjøbt sig en smuk indbringende Landeiendom, ønsker at indlade sig i Ægtestab med en dannet Jomfrue, ligemeget hvorfra, naar hun kuns er bli og from og har 3 a 4000 17. Lysthavende ville sende billetter mk. B. T. 558 til Adressecontoi(Adr. Av.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-02-19
Postmesteren i Præstøe, Krigsassessor Badstuber, er suspenderet og hans Bo taget under Behandling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-02-19
- Enkefrue Etatsraadinde Wolfhagen f. Ri chardi er ved Stiftamtsdeeret erklæret aldeles umyndig, og Etatsraad Garlieb beskikket til hendes Curator.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-02-19
Af et Brev fra Nyborg. "Den 10de Febr. om Eftermiddagen, gik mange Personer i det smukke Veir fra Nyborg over til Knudshoved, hvor 5 Baade, fra Sprogø kort iforveien vare landede efter mageløse Anstrængelser i 7 Timer. Med en Kikkert forfulgte Man de Baade, der og Morgenen vare gaaede fra Knudshoved til Sprog, da Fyrinspecteuren, Hr. Petersen, pludselig gjennem sin Kikkert opdagede henved en god Miil søværts et Menneske, der lod til ubekymret at ile henad til Sielland. Man antog, at det var en Haandværksvend, som ikke kjendte en saadan Tours Farlighed, fast uundgaaelig gik han jo Døden imøde. Petersen skjød flere Gange, men om Mennesket hørte det, vides ikke; imidlertid observeredes gjennem Kikkerten, at han snart løb, snart stod stille, som om han var bleven raadvild. Det begyndte at mørknes stærkt og han tabtes af Sigte. Trods den øiensynlige Livsfare, besluttede dog Fyrinspecteuren, en Mand, der alt flere Gange har viist sjeldent Mod og Conduite i Farens Stund, i Forening med tvende raske unge Sømænd, Mel; og Dyrhauge, at gjøre et Forsøg paa at frelse den Ulykkelige. Forsynede med Lygter og Baadshager, begave de sig langt ud paa den med Vaager og Huller opfyldte Jis, hvor de da efter lang Søgen og Raaben vare saa heldige at finde Manden, der løb paa Hosesokker og var saa forvirret, at han ikke svarede paa de gjorte Anskrig, men først blev opdaget ved en afSømændenes skarpe Gehør. Angestens Sved trillede ned af Mandens Ansigt. Da han kom iland afgav han følgende mærkelige Forklaring: Han er - sagde han - en Huusmandsenkes Søn fra Navndrup, og var gaaet hjemmefra om Morgenen, fordi hans Søsters Barn var meget sygt, og en Kludesamlerske havde givet det lægevidenskabelige Raad, at en af Barnets Skjorter skulde puttes ned i et Hul i Jsen midt paa Storebelt, men det skulde han selv gjøre med sin Træsko. Sit Ærinde havde han røgtet, efter at han i lang Tid havde søgt om et Hul dertil. Om nu Bondens Erklæring er Sandhed, eller og der ligger noget Andet skjult derunder, vil Tiden opklare.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-02-19
Skibs=Efterretninger. Capt. Christmas har dog ikke været saa meget heldig med det af ham i Søen gjorte Fund. Han havde nemlig, som bekjendt, taget endeel af det fundne portugisiske Skibs Ladning ombord hos sig og var hermed seilet til Madeira, hvor han, idet han med Taushed forbigik det Passerede, søgte at realisere de bjergede Varer. Da Sagen imidlertid alligevel rygtedes, bleve Varerne confiskerede, og Capt. Christmas idømt en Mulct af 2600 Milreis (circa 4700 Rbd.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-02-19
Befordringer og Afgang. Forstrandidat Behr mann allernaadigst udnævnt til Jagtjunker; Rector ved Wordingborg lærde Skole, J. Suhr, efter Ansøgning i Naade og med Pension entlediget. Sognepræst for Uggerslev og N. Høierup M. i Fyens Stift, J. Balslev, beskikket til Sognepræst for Haarslev M. i f. St. i Søe-Etaten: Contreadmiral P. Wulff er fratraadt Chefsposten for Søecadetcorpset, og Contreadmiral Schønheyder Chefsposten for første Division. Commandeur C. Wulff er udnævnt til Chef for 1ste Division. Capt. C. Paludan til Cadetchef. Capt. O. Lürken til Commandeur=Capitain Capt. Mourier, Schneider og Ellbrecht til Compagnichefer. Capt. Lieutn. Bille og Petersen til Capitainer. Pr. Lieutn. M. Suenson, E. Suenson, J. Grove, J. Krieger, E. Raffenberg, J. Wulff, C. Muroll, H. Schierbek, C. Wulff, P. Flensborg og J. v. Dockum til Capitainlieutn. Jndrulleringschefen i Jylland, Capt. Lieutn. A. Kjerulff og Capt.Lieutn. a la sulte C. Walterstorff meddeelt Capitains Caracteer. Overkrigscommissair Krogh entlediget i Naade, og med Pension fra hans Embede som Jnspecteur ved Sø=Etatens Hospital. i Land=Etaten: Major ved det fyenske Jnf. Regiment J. Fischer efter Ansøgn, i Naade og med Pension entlediget med Oberstlieutenants Caracteer. Capt. og Compagnichef ved andet Livregiment H. Antzee ligeledes afgaaet med Majors Caracteer. Major og Batte Trykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkerie. richef ved Artilleriet Chr. v. Gyldenfeldt ligeledes i Naade og med Pension entlediget. Capt. a la suite A.v. Escherning udnævnt til Chef for det 7de Batterie. Staldmester ved Universitetet i Kiel, dimitt. Lieutn. v. Balle, meddeelt Krigsraads Caracteer. Lærer i Gymnastik, Ridning og Dands ved Sorøe Academie Chr. Prehn, udnævnt til v. Krigsassessor. Ved Kongens Livcorps (Studentercorpset) ere Commandeersergeanterne Harald Gruner, L. Staahl og Chr. Sommer udnævnte til Secondlieutn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-02-19
Aarhuus. Siden det Müllerske Skuespillerselskabs Ankomst hertil fra Randers den 11te i forrige Uge har det allerede givet fire Forestillinger, af hvilke især de to sidste vare talrigt besøgte Publikums Yndling, Hr. Prinz lan, har her i Byen atter sluttet sig til Selskabet, og glædede os i Onsdags som Peter Kaninstok i Capriciosa ved sit herlige Spil. Capriciosa blev givet til Fordeel for Hr. Prinzlau, og skjøndt dette Stykke saa ofte er seet her, var Huset dog gandske fuldt. Man fandt, at Selskabet i det hele taget, aldrig før har givet det med saamegen Livlighed og Sammenspil. Selskabet giver, foruden i Aften, da Sørgespillet, Dyveke opføres til Benefice for Jfr. Sichlau, endnu kun tvende Forestillinger, Søndag og Mandag, og tager herfra lige til Haderslev.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-02-19
Ved Avisens Slutning manglede 9 den sidste sjællandske Brevpost.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-02-19
Bekjendtgjørelser. Da Skanderborg Amts 9de Jordemoder District, som indbefatter Tamdrup og Nim Sogne, er vacant, saa opfordres De, som maatte attraae denne Bestilling, til personligen at indfinde sig paa Amtscontoiret med de lovbefalede Beviisligheder. Skanderborg Amthuus, den 16de Februar 1841. Lindholm.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-02-19
At Jndsidder Jacob Sørensen af Kjærsgaard i Hundslund Sogn, er i Henhold til Lovens 317-1 af Stiftamtet erklæret umyndig, og at Gaardmand Hans Rasmussen paa Smederup Mark i Halling Sogn er beskikket til hans Værge, bekjendtgjøres herved. Hads a Ning Herredscontoir, den 15de Februar 1841. Nyholm, const.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-02-19
J Forvindelse med min Bekjendtgjørelse, betræffende Auctionen over den Boet efter afdøde Christen Laursen og Hustrue tilhørende Gaard i Woerladegaard, undlader jeg ikke at tilføie Følgende: Paa bemeldte Gaard holdes en Besætning af 6 Heste, 12 a 14 Fæhøveder og 17 a 20 Faar med Yngel. Den aarlige Udsæd har hidtil været 20 a 21 Tønder Rug, 7 a 8 Tønder Byg, 20 Tønder Havre og 8 a 9 Tønder, Boghvede. Af Engho avles aarlig omtrent 40 Læs, foruden Kløver. Skov og Tørvejord haves til Fornødenhed. Thyrsting og Wrads Herreders Contoir, den 16de Februar 1841. Wittusen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-02-19
Nogle under Aarhuus Fattigvæsen henhørende Børn ønskes udsatte, helst paa Landet. De, der maatte attraae at modtage Saadanne, ville om Betingelserne afhandle det Fornødne med Fattigvæsenscommissionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-02-19
Et ungt Menneske paa 14-15 Aar, som maatte ønske saadan Anbringelse, kan erholde Plads paa en juridisk Embedsmands Contoir til 1ste Mai d. A. Adressecontoiret giver nærmere Oplysning. Hvad er den hellige almindelige Kirke?" Og hvad er det for en Kirke, Hr. Pastor Grundtvig og Flere med ham nu forkynde Tro paa under dette Navn?" besvaret af R. Sørensen, Skolelærer i Venslev, 5 Mk.,er at faae hos S. Warberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-02-19
Til det trængende gamle Ægtepar, hvis Guldbryllupsdag det er i Morgen, Løverdag den 20de Februar, har jeg havt den Glæde at modtage fra B. 1 Rbd. og fra F. S. 1 Rbd., for hvilke Gaver, der i Morgen skulle blive de gamle Folk tilstillede, hjerteligst takkes paa disses Vegne. A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-02-20
184 No 30. Løverdagen den 20de Februar. Den til Forsendelse med Brevposterne Kongelig allernaadigst alene privilegerede. AarhunStifts-Tidende. Redigeres og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair J. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-02-20
Blandinger. Dampskibet "Themse", er, paa Reisen fra Dublin til London, under et frygteligt Sneefog, strandet paa de sydvestlige Klipper af Seilly-Øerne, og af omtrent 70 Personer, som befandt sig ombord, ere kun 3 Fruentimmer og een Mand blevne reddede. Da Øeboerne opdagede Skibet, bragte de med stor Møie en Baad gjennem Brændingen ud til det. Capt. befalte, at man først skulde hielpe Qvinderne ned i den; men neppe vare Tre komne i Baaden, før Bølgerne reve den bort. Den naaede imidlertid Land. Men Stormen steeg nu til en Orkan, og ingen Baad kunde nærme sig Skibet mere. Capt. lod nu gjøre en Flydebro, som en Deel af Passagererne betraadte, men i samme Nu kastedes de mod Klipperne og fandt Alle Døden, med Undtagelse af een eneste Mand, som paa vidunderlig Maade kastedes paa en lodret Klippe, hvorhan forblev til næste Dag, da han, meere død end lelende, blev reddet. Dampskibet selv blev imidlertid et fuldkomment Vrag, og Alle, som endnu befandt sig ombord, omkom i Bølgerne. Dagen efter opfiskede man 17 Liig; af Skibet var intet Spor at see mere.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-02-20
J Staden Tours lever en midaldrende Kone, som i et Slags Sindsforvirring indbildt esig, at hun havde Edderkopper indvendig i Legemet, som gravede paa det, og Enhver, som vilde høre paa det, fortalte hun, at hun havde nedslugt disse Jnsecter i Kildevand. Disse ubeqvemme Gjæster, sagde hun, vare blevne i hendes Mave, havde taget den til deres Opholdsted, og befandt sig saa vel der, at de havde bygget en Rede. Det var en Hun og en Han, de ynglede frisk vær, sagde hun, og i hendes Jndbildning tiltog Dag for Dag Familien paa en skrækkelig Maade. Den Syges Lidelser vare da ogsaa, som hun forsikkrede, skrækkelige; hun følte allehaande Smerter, Kravlen, og Kryben i Hænder og Fødder, Kniben i Skuldrene, Bid i Maven, Riven i Tarmene o. s. v., og deres Urolighed havde naaet den høieste Grad. Hvo der vovede sig at modsige den Ulykkelige, og medlidende søgte at bevise hendes Vildfarelse, blev overvældet med de værste Skjældsord og Trudsler. Hun overgav sig til den grusomste Fortvivlelse; flere Gange overraskede man hende i Forsøg paa at dræbe sig selv, og en Aften styrtede hun sig endog i et ubevogtet Øieblik ud af Vinduet ned paa Gaden, dog uden at komme til nogen synderlig Skade. Det var forgjæves at møde denne haardnakkede Jndbildning ved Fornuft. Lægen tænkte derfor paa en List; han anstillede sig som om han deelte Konens Overbeviisning og foreslog hende en Operation, hvilket Forslag, hun modtog med den største Glæde. "Det er det eneste og ufeilbarligste Middel – sagde hun, til at befrie mig for disse skrækkelige Edderkopper, som saaubarmhiertigt qvæle mig;" og hun længtes efter det Øieblik, da hendes Legeme skulde aabnes. Paa den bestemte Dag blev der gjort et Jndsnit i hendes Mave, og Lægen lod som han tog en Dusin Edderkopper ud. Den Syge, som strax følte sig lettet, udholdt den følgende Dag samme Fremgangsmaade, som hun stedse underkastede sig med den største Glæde. Endelig gjorde den sidste Operation, efter hvilken man viste hende halvtredsindstyve Edderkopper, en Ende paa disse Lidelser, og siden den Tid er Konen bleven meget forstandig. Et saadant Tilfælde er altfor mærkværdigt til, at vi ikke skulde gjøre Mænd af Faget opmærksom derpaa. Det fortjener sikkert en Plads i Videnskabernes Annaler, thi det er af de Tilfælde, som alene indbefatte et heelt System, og kan bringe Behandlingen af Sjælelidelser i hurtig Fremgang.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-02-20
En Pariser Speculant, Hr. Devillers, har vidst at komme i Besiddelse af de Jbenholtsstumper, som faldt af ved Forfærdigelsen af Napoleons Kiste i Paris. Deraf fabrikerer han nu Æsker og Budiker, hvori man kan gjemme Reliquierne fra St. Helena.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-02-20
Saadanne Reliquier falbydes nu allevegne; her en Qvist af Taarepilen, som beskyggede Napoleons Grav, hist Jord fra denne Grav, et Fragment af den Steen, som bedækkede Graven paa St. Helena, et Stykke af selve Kisten, som sprang af ved dens Aabning osv. Modefarven er naturligviis Graat: Couleurs cen dres de Napoleon.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-02-20
Den engelske Kronprindsesses Daab skulde gaae for sig den 16de Februar. Dronningen havde befalet, at flere under den forrige Regjering fra Jndien hidbragte Kostbarheder skulde opstilles ved denne Leilighed i Slottet, blandt disse det berømte Tigerhoved som har tilhørt Tippo Saib, hvis Tunge er af massivt Guld, og Tænderne af Chrystal, samt en Paafugl af Guld, besat med Ædelstene, som vurderes til over 50,000 Pd. St.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-02-20
J Fitfield er død en Mand, som har efterladt sig 300,000 L. St., der for en stor Deel ere bestemte til Legater for hans Heste, Hunde og Pappegøier, intet af disse Dyr maa dræbes, om det end bliver nok saa gammelt, men ernæres rigeligt og have et Tillæg i Sygdomstilfælde. Pappegøierne skulle hvert andet Aar have et nyt Jernbuur; Hestene skulle have Tilladelse til i fuld Frihed at løbe om paa Engene og om Vinteren skal der være Varme i Skurene, hvor de kunne tye hen. Først naar et Dyr døer, falder dets Legat tilbage til Hovedarvingen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-02-20
Adelphi=Theatret i London vedbliver at bearbeide Tidsinteresserne. Forleden havde det bragt Fru Laffargepaa Scenen, nu har man Napoleons Askedrama. Skuespilleren Yates giver den lille graae Mand med den lille Hat og de himmelstormende Planer særdeles frappant.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-02-20
J Paris opholde sig for Tiden nogle Cochin chinesere, for at studere Europæernes Sæder og Manerer. I deres Fædreland stulle de være meget anseete Personer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-02-20
Forleden begav det sig i Comedie-francaise, at en Tilskuer, for Teppet gik op, faldt fra det andet Gallerie ned paa en Dame i første Gallerie. Faldet løb saa heldigt af, at Begge bleve sammen og saae Skuespillet tilende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-02-20
J Paris er en gammel Mode kommen op i denne Vinter: Herrerne gaae med Muf. Man kalder denne Marquis, som den hed for 50 Aar siden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-02-20
Blandt Garnisonerne i Strasborg, Rochefort, Versailles o. fl. St. er udbrudt en Hjernesygdom, som kræver mange Offre. Sygdommen begynder, uden at man kan spore Aarsagen, med en pludselig Sovesyge, der gaaer over til et stærkt Raseri, ledsaget af convulsiviske Bevægelser. Døden paafølger som oftest tre Dage efter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-02-20
J Haag er nylig en Kone druknet i sit Sovekammer. Hun vaskede for Folk og var og Natten, istedetfor at gaae tilsengs, gaaet i et Kar med Vand. Man troer, hun havde været beskjænket. Da Sønnen, kom hjem, fandt han sin Fader i dyb Søvn og Moderen død i Karret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-02-20
J England reiser sig en Proces, som synes at ville blive endnu interessantere end den berygtede Laffargeske. En anseet Dame, Sarah Hanson, beskyldes for at have forgivet sine tre Ægtemænd.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-02-20
Marie Louise (Napoleons Enke) ligger endnu meget syg. Hertuginden af Angouleme har Vattersot. Prindsessen af Sachsen Altenburg er død i Barselseng, 25 Aar gl.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-02-20
Ludvig Philip har udnævnt Napoleons tidligere Kammertjener, i Betragtning af hans vedvarende hæderlige Conduite og hans rørende Troskab imod Keiserens Person, til Ridder af Æreslegionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-02-20
J Weimar har de Jenalske Studenters overgivne Adfærd i Theatret havt til Følge, at man paa 1/2 Aar. har nægtet de lystige Musasønner Adgang til Theatret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-02-20
Kongen af Preussen har ved den 200de Opførelse af "Jægerbruden tilstillet Carl Maria v. Webers Enke en Foræring af 100 Frederiksdorer Handelshuset Hans Diedrich Schmidt i Pernau feirer iaar sit Firmaals 100 Aars Jubilæum. Keiseren har i den Anledning udnævnt Husets nærværende Chef, Æresborger og preussisk Consul Christian Joach. Schmidt, til Exempel og Opmuntring for andre Handlende, til Commerceraad. Glarmester Roth's Kone i Weibersbruun har i Aaret 1836 født Tvillinger, 1839 Trillinger og 1841 igjen Trillinger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-02-20
Handelshuset Hoffmann & Haase i Magdeborg, har pludseligt ophørt med at betale, og Banken dersteds har paa samme Tid standset med sine Forretninger. Som Følge deraf staae 12 magdeborgske og stettinske Handelsfirmaer Fare for at maatte gjøre Opbud.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-02-20
Morderen Kühnapsel er, ifølge den preussiske Criminallovgivnings Forskrift, bleven ført omkring paa hvert Punkt af Skuepladsen for hans blodige Daad. Med uhørt Ligegyldighed og Følesløshed betegnede han hver Plet, hvor han havde fuldbragt noget Grueligt, og talte derom, som om noget gandske Almindeligt. Han førtes ogsaa til sine Forældres Huus, for at paavise Et og Andet, som staaer i Forbindelse med hans Forbrydelse. Hans Moder er bleven vanvittig af Sorg over ham; han hørte hende larme og rase, men det rørte ham ikke. Han føler ikke den mindste Anger, men beklager kun, at Herren fra Berlin Politiraad Duncker – har forstaaet at aflokke ham en Bekjendelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-02-20
J Hamborg fandt forleden en Kanefart Sted, som var noget af det Prægtigste, man der længe har seet. Et talrigt Selskab havde forsamlet sig hos Hr. Jenisch i n. Jungfernstieg, hvorfra Toget Kl. 2 satte sig i Bevægelse. Jsær udmærkede sig Grev Holks Eqvipage. Hans Hest var decoreret med to store, blaae og hvide Vinger, saa den gandske havde Udseende af en Pegasus. J Toget var en stor Kane med tolv Musikanter. Man kjørte og Altona og Ottensen til Dochenhuden; efterat man her havde spiist og dandset, kjørte man tilbage ved Fakkelskin. Een af Forriderne havde den Ulykke, at hans Hest styrtede under ham.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-02-20
Digteren H. C. Andersen har skrevet hjem fra Rom den 22de Januar. Han havde siden Nytaar været syg og lidende, hvilket ikke havde bidraget til at formindske den mismodige Stemning, hvori han øiensynlig har skrevet sin Fortale til "Mulatten; men i de sidste 4 Dage havde hans Helbred været bedre. Det var hans Agt at forlade Rom (hvor Digteren H. P. Holst endnu ikke var ankommen) ved Carnevalets Slutning den 23de Februar og begive sig til Neapel, hvorfra han haabede i Midten af Marts at tage til Sicilien. Om han kan naae Grækenland og Constantinopel, var uvist. Hans Reise fra Florents til Rom havde været besværlig, og i selve Rom er der i Vinter, som offentlige Blade alt have omtalt, usædvanligt stille tildeels paa Grund af den herskende Sygelighed. Han havde været Vidne til det i Aviserne omtalte Sammentræf imellem den spanske Dronning Christine og Don Miguel, da de bleve Naboer ved en Concert i det sextinske Capel. Dronningen har en paafaldende Liighed med en Dame i Kjøbenhavn; Dom Miguel har et blegt, noget fyldigt, men høist lidenskabeligt Ansigt. Ogsaa bivaanede A. den store Sprogfest, hvor der taledes 44 Sprog, dog hverken Dansk, Svensk eller Russisk. Nytaarsaften havde de tydske Kunstnere en munter Aften i Osteriet Fiano, hvor der blev foreviist et ypperligt gyldent Alphabet, hvortil de morsomme Vers vare af den som Maler og Digter bekjendte Reineck. Han havde hørt Donizettis Opera: "Marino Falieri. Primadonnaen var daarlig, hvorfor ogsaa det livfulde Publikum raabte, idet hun døde: "Lykke paa Reisen." J Balletten var man ikke fornøiet med Figurantinderne, og hele Huset pegede Fingre og skreg Æ!" Da Teppet faldt brølede man: "Uh! Uh!" Om andre Danske melder han, at Hofjægermester Bruun med Frue og to voxne Børn ere komne til Rom fra Neapel; Kunstneren Edde lien, Küchler og Adam Müller male alle Altertavler, Maleren Meyer reiser til Danmark i Aar, hvorhen ogsaa Thorvaldsens Svigersøn, Oberstlieutenant v. Paulsen, med Familie, iaar agter sig nogle Maaneder. (Th. Av.) Forlangte Jndrykkelser.