JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1796-09-12
Alle de franske Tropper, som ere i Garnison ved Colli og Rhinens venstre Strandbred, have pludselig faaet Ordre at bryde op til den høire Rhinbred; man troer at de skulle forstærke Sambre= og Maasarmeen i Franken, hvortil, efter Sigende, den hele Nordarmee skal bryde og endeel af Tropperne gaae til Egnen ved Maynz, hvor man vil bringe Beleiringsarmeen indtil 50000 M.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1796-09-12
Det formelige Angreb mod Chrenbreitstein synes nu at være nær. Commandanten, som frygter for et Bombardement, har ladet Tagene tage af sine og andres Huse. De Franske vente endnu 1200 Artillerister ved Chrenbreitstein.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1796-09-12
Haag, den 3 Septbr. Det er nu saaledes i Conventet afgjort i Henseende til Jøderne, at de maa udøve og nyde alle de Rettigheder, som vi selv have som Bataviske Borgere. Alle Efterretninger stemme overeens i at Frankerige, Spanien og Holland med første skulle undertegne en Alliance. Da nu den combinerede Franske og Spanske Flaade er gaaet under Seil fra Cadix, saa venter man daglig Efterretning om store Begivenheder. Don Jnan Anduarv er af det Spanske Hof udnævnt til Minister ved vor Republik, og Borgeren Columbo skal afgiøre Tvistighederne imellem Spanien og den Bataviske Republik.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1796-09-12
Man siger, at vor Flaade skal forene sig med den Spanske og Franske. En fransk Flaade paa 6 Linieskibe, 2 Fregatter og 3.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1796-09-12
Torvetter er udseilet fra Brest den 5te August.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1796-09-12
London, den 30 Aug. Fra Poole er indløbet et Brev af 28de Aug, hvor meldes, at et Cartelskib med Fangne er ankommen fra Cherbourg dertil. De sige, at der er et stort Antal Kaperskibe i Søen, og at man lang af Kysterne i Frankerige udruster sig til en vigtig Expedition; de havde hørt, at i Brist og Naboelauget deromkring, var en overordentlig Mængde Tropper forsamlede, for at giøre en Landgang i visse Deele af Engelland eller Ørland; ved dette Rygte faldt vore Fonds igaar betydelig, 3 lavt, som de vare ved Enden af den Amerikanske Krig, den Hammond er vel sendt ud for at gjøre Freds=ForSlag, men saalænge Piet er Minister, skeer det neppe, da det gidrig er høit, at den Minister, der har begyndt en Krig, har sluttet Fred, følgelig maa her foregaae en Forandring i Ministerio, før vi kunde vente Fred.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1796-09-12
Admiral Colpoys, som hidtil har krydset for Brest er vel vendt tilbage til de engelske Havne med sin Eske dre, men har ladet Admiral Gardner blive tilbage for at passe paa den franske Flaades Bevægelser i Brest. Det spanske Postskib, som skal overbringe vor Regle rings Svar paa de Spanske Besværinger og Marqvis de las Casas Depescher, ligger seilfærdig i Falmouth. Men saalænge Gesandten endnu ikke er afreist, er der Haabom, at Misforstaaelsen bliver billagt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1796-09-12
Da nogle af de russiske Krigskibe, som hidtil opholdt sig ved vore Kyster, have faaet befaling at vende hiem, saa skal Admiral Macbrides Eskadre forstærkes med 4 Linieskibe fra Chatham af. - De franske Fangne Engelland skulle være 15000 Md., da derimod de engelske Krigs fanger i Frankerige ikkun skulle være 4000.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1796-09-12
I et Aar ere 13500 Skibe, hvis Ladninger beløbe sig til 60 til 70 Mill Pd. Sterling, løbne ind og ud Havnene i London. Jamaica Floden, den Vestindiske, Østersøiske og Middellandske Koffardieslgade, i alt over 400 Skibe, ere nu alle lykkelig ankomne i vore Hævne disse Flaaders Værdie regnes i det mindste til 11 Mill. Pd. Sterl. - Admira Colpoys skal med en anseelig Krigsslaade afseile til de Portugisiske Kyster og til Gibraltar, Hvis Adm. Richers Flande skal forene sig med Flaaden, ved Toulon, torde det komme til en Søetretning med Admiral Jervis, som krydser for Toulon.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1796-09-12
Vore Krigskibe have taget 5 franske Kapere, og et store Koffardieskib, inden med Viin, Riislec., som var bestemt fra Bordeaux til Altona. Man siger, at Parlamentet igien skal forsamle sig den 10 Octbr.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1796-09-12
Den franske Gesandt i Madrii har d. 19de undertegnet, en Alliance med det spanske Ministerio, hvori Spanien og Frankerige garantere hinanden deres Besiddelser i Oste og Vestindien; "Spanien vil bringe Portugal til at tillukte, sine Havne for Engellænderne, og Frankerige skal faae den Frihed at fælde Træ, Campeche=Bayen. Den hollandske Republik Kal indbydes til at bitræde denne Traktat, Skulde Garantien strække sig til de af vore Tropper besatte franske Colonier, vil Krigen mellem Engelland og Spanien være uundgaaelig. - Vor Søemagt bestaaer nu af 619 Krigsskibe, hvoriblandt 170 Linieskibe, 25 Skibs paa 59 Kan. 206 Fregatter og 218 Chaloupper. 467 Krigskibe ere i virkelig Tieneste, hvoriblandt 122 Linieskibe, 18 paa 50 Kan a. - Den 11 Juni have de Franske begyndt at tage den spanske Deel St. Dominge, som er aftraadt til dem, i Besiddelse. Fort Danphin skal den 25 Juni være indrømmet de Franske af Spanierne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1796-09-12
Paris, den 28 Aug. En Coureer bringer nu den Efterretning, at General Wurmer, som trækker sig bestandig tilbage, alt den 20de var paa hiin Side Trient. Langt fra at tænke paa, at forsvare Tyrol, iler han med at trække Resten af sin Armee tilbage derfra, der for et Øieblik var go selig, men nu er formindsket indtil Halvdeelen. - Af Buonaporte skulle maschere mod Rom, er endnu ugrundet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1796-09-12
J Genua har d. 15. været en stor Procession, som siden 1637 kun har været holdt hvert 25 Aar. Ved Messens Høitidelighed blev den hellige Jfr. Maria overrakt Stadens Krone, Scepter og Nøgler, og derefter nedlagt ved hendes Fødder, hvorved hun blev erkiendt som Republikens Souveraine og Skytsgadinde.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1796-09-12
Forrige Royalist=Chef Scepeaux er bleven arresteret i et Giestgiverhuus. I det Dieblik man greb ham, nedslugte han et Papiir, nogle andre Royalist=Chefer ere og arresterede. Man holder nu Freden med Østerrige for langt længere borte, end nogensinde tilforn. Der er nu oprettet en Leir under Lyons Muure. J Bretagne giøre Royalisterne paa ny Bevægelser. Den ere derfor flere Tropper beordrede derhen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1796-09-12
J Fremtiden skal kun lige Tal og ingen Brøk have Sted ved Mandat=Coursens Bestemmelse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1796-09-12
Natten til den 29de var her meget urolig. Man hørte mange Skud i de fornemste Qvarterer. Der blev raabt, Kongen leve, Nogle hundrede Anarchister, som havde opstaaet royalistiske Proclamationer, og udstukker en hvid Fane, løbe bevæbnede med Pistoler og Sabler igiennem Gaderne, skiøde og skreeg. Royalisterne forsamlede sig fra alle Sider, for at myrde Patrioterne. De raabte Folk til Hielp, og troede at befrie Baboeufs Medsvorne. Deres Anslag Slog seil. Folket blev rolig, og Roligheden blev snart igien tilveiebragt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1796-09-12
Vacancer: Sognekaldet til Ørum og Dangaard i Aarhuus Stift, 340 Rdlr. Sognekaldet til Brørup og Lindknud i Riber Stift, 260 Rdlr.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1796-09-12
Døbt. Odense d. 6 Sept. Gartner H. H. Bredsteds, Datter, Cicilia Magdelene. Fadd. Mad. Holmer, Jfr. Gieding, Forstander Holmer, Kiøbmand P. Rasmussen, Kiøbmand Lorenzen. Den 7de, Hvedebrødbager Froms Søn, Jørgen Peter Engelbreet. Fadd. Mad. Kellinghusen, Mad. Patermann, Ritmester Klenoiv, Farver Kellinghusen, Kiøbmand Bang, Giestgiver Sørensen, Fuldmægtig Daniell og Patermann. Den 10de: Skomagermester Jesper Nielsens Datter, Ane Cathrine, Fadd. Mad. Tannerup, Magdalene Pedersen, Hattemager Dorch, Feldbereder Niels Thrane og Styrmand Hans Olsen. Troløvede. Den 4 Sept. Musqveteer Johan Hulgreen og Dorte Kirstine Jørgensd. Den 9de Tømmersvend Nielsen og Charlotte Sophie=Larsd. S. D. Garversvend Georg Adam Spøhr og Karen Hieresdatter, Døde Dams Sept. Dagleier Johan Hansens Søn, Hans, halvandet Aar. Den 7de, Niels Kieldsens Dan ter, Bodil, 3 Maaneder.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1796-09-12
Forrige Nat er Postillonen, som gaaer fra Paris til Strasburg, bleven fra over alle sine Brevskaber og Effecter. Of= og Defensiv Alliance=Tractaten imellem vor Republik og Spanien er offentlig bleven oplæst. = Nürnberg, den 2 Septbr., nogVrere nu af en Rigsstads blevne Preussiske Borgere, Beslutningen derom er skeet med Minister Hardenberg, saa at igaar den 2den blev Overgivelsen undertegnet bekiendegjort paa begge Sider, hvorpaa ogsaa Preussiske Tropper trak ind i Staden og besatte Hovedvagten.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1796-09-12
Würzburg, den 3 Septbr. Den 1ste, 2den og 3die huj. have været meget merkvære dige Dagt for vor Stad, da de Franske ganske ere Slagne, og Kl. 4 om Eftermiddagen den 2den huj. Afarede vi, at de Keiserl, havde skiret; det blev ved Trykken bekiendtgjort saaledes: Justinu faae vi den glædelige Efterretning, at Erkehertug Carl ganske har slaget den franske Armee, hvilket bekiendtgiøres Publicum her til dets Beroligelse. Strax derpaa reed General Hobe ind i denne Stad, og blev modtaget med høit Vivatraab. De døde Franske ligge paa hinanden, og 4000 ere Fangne. De Fram ske have, da de trak sig tilbage, stukket 5 Steder i Brand og her ankomme mange Bygne fra de Keisen, med Sagnede. Citadellet opfordres igien, men Garnisonen vil ikke overgive sig, fordi de Franske have mange Penge deri. Mansiger derfor, at det med fuld Eftertryk skal beskydes i Nat, hvis det ikke overgiver sig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1796-09-12
Fra det Hessiske, den 6 Septbr. En Stafet har bragt den Efterretning, at ogsaa Citadeller i Würzburg den 4de er overgaaet til Østerrigerne, Den franske General Bellement er taget fangen; den engelske Oberst Cramfurt, som ved Amberg blev dødelig saa ret og derpaa fangen, har man udleveret efter Erkehertugens Skrivelse, Fra Bamberg, den 5 Sept.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1796-09-12
Efter det Nederlag, som de Franske have lidt ved Würgburg, rykke de tilbage til det Fuldaiske, Lahnen a. Den 2den ere de Keiserl. rykte ind i Fæstningen Kønigshofen, og den 3die Schweinfurt. Den 1ste vare de alt i Veiriblandt de Fangne var en fransk General, som Næsen var hugge, af. Allerede den 30te Aug, kom de franske Generale Jourdan, Bernadotte, Kløber, Lefevre, Klein og Coulange til Zeil. Jourdan var saa udmattet, at han med Støvler og Sporer lagde sig til Sengs. 300 Franske ville trænge ind i en Præstegaard i Zeil, men General Kieder hindrede dem der ; i en nyere Fægtning, siger man, at han skal være saaret paa Kinden. Steinbach og andre Steder og Landsbyer ere tildeels afbrændte. Ved Rhonen ere over 8000 Landmænd bevæbnede, som anfaldte de Franske. De Keis, trænge nu videre frem over Maynen Skrivelse fra Overrhinen, den 6 Sept. Krigens Skueplads trækker sig nu fra Franken igien til Egnene ved Lahnen og Nederrhinen. De Franske træk te ganske tilbage til hine Egne efterat endnu den 3die en blodig Action var forefalden ved Warburg, hvori de Keiserl. have seiret. Würsburg og Citavellet, saavelsom Schweinsurt, Gelnhausen a. ere besatte af de sid str. I Bayern er det den 1 huj. ikke langt fra Jgolstade kommer til et blodigt Slag imellem den Franske General Moreau en den Keiserl. General Nauendorff, hvor Forrelen tilsidst blev paa Keiserl. Side.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1796-09-12
Cölln, den 6 Septbr. 8 disse Dage ere 6 Vogne med Penge ankomme hertil ska Frankfurt og den Frankiske Kreds. 300 Blesserede ere i disse Dage ankomme fra Egnen ved Ehrenbreitstein; der ere 8 Officerer iblandt, som hver have mister et Been. Natten til den 1ste har Garnisonen i Chrentreitstein igien vedlig holdt en meget leven et Kansnade. Her marschere bestandig Tropper igiennem til at forstærke Jourdans Armeng til Fra München, den 2 Sept.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1796-09-12
De Franske have siden igaar staaet for vor Stad, og Officererne gaae ind og ud; i Staden selv staae 12000 M. a. vore baverske Tropper. Vaabenstilstanden imellem var Churfyrste og Frankerige skal være saa godt som vis. Baron Lotours Armee staaer paa hiin Side Jser, og hos ham nogle tusinde Condeer, meest Cavallerie, ypperlig beredne. Jgaan have de Keist gjort henved 1000 Kanonskud paa Jserbroen og paa Taarnet, nogle Kugler fløi ind i Staden, Regensburg, den 3 Sept.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1796-09-12
Det er den 1 h. kommet til en blodig Bataille imellem Gen. Nauendorff og Gen. Moreau ved Geistenfeldt, hvor de Keist have faaet Overhaand. Man har paa begge Siden mistet overordentlig mange Folk. Endeel af de Keiserl, skal igien have trukker tilbage mod Neustadt, og de Franske skulle nu staae 4 Mile oven for Jngodstade. Fra Maynen, den 6 Sept. Man siger, at Gen Mörean nu ogsaa trækker sig tilbage i Bayern, for ikke at blive faldet i Ryggen af de Keiserlige.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1796-09-12
Hanaur, den 6 Sept. De Franske tage meest Veien fra Lohr over Wiesen forbeGelnhausen til Lahn, hvorhen 15000 M. passerede den 4de Paa den anden Side trække de sig og fra Mayn igiennem Vogelsberg til Egnen af hiin Flod.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1796-09-12
J Frankfurt venter man mange Skibe med Vine fra Franken, som der skulle være kjøbte for den franske Nation, Alle Kanonerne ere i forgaars bortførte derfra.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1796-09-12
Jgaar er det kommet til et stærkt Slag ved Aschaffenburg til de Franskes Skade. Idag hører man igien en stærk Kanonade fra hiin Egn.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1796-09-12
Frankfurt, den 6 Sept. Det Frankiske er nu paa nogle faa Grændse=Egne nær forladt af de Franske. Gen. Klebers og Lefevres Divisioner rettere over Witzlar til Lahnen og Stegen. En Afdeling af Franske trække sig mod Darmstadt, Grosgernu og Oppenheim. Men denne Stilling finde de Besætningerne i Manheim og Maynz mod sig, og kunde komme ilde deran De Keise trænge frem mod denne Stad; vor Skiebne, vil formodentlig forandres inden 48 Timer, da det ikke sy ned, at de Franske kan holde sig r. bes.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1796-09-12
Garnisonerne i Philipsburg og Manhelm have forene sig med hinanden, og trængt de Franske tilbage. Garnisonen i Manheim indbringer fra Naboe, Egnene ved begge Rhinens Strandbredder bestandig mange franske Fanger Jour dans Feldreqvinage ankom hertil igaar, og idag faaer den videre, ligesom af Bagagen er gaaet til Montabaner, Neuwied og Cølln. Jourdan er i Weslaar. Man venter at Blokaden for Maynz snart bliver ophærver, og Communicationen imellem Jourdans og Moreaus Armee maa nuansees som afskaaren.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1796-09-12
Wien, den 3 Sept. Hvis Erkehertug Carl bliver ved at være saa seierrig, som hidtil, saa smigrer man sig med det Haab, at de Franske snart igien skulle have forladt den største Deel af Tydskland. Henimod 50000 M., som vare bestemte til at forsvare Bøhmen, skulle nu asmarschers til at forstærke Erkehertugens og vor Armee i Bayern. Nu er der ikke at tænke paa nogen hastig Fred. Vor Besætning i Mantum er nu 13000 Mk. stærk.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1796-09-12
Folket i Rom skal være meget opbragt mod de franske Commissarier, saa at de ikke vove at gaae ud til Fods; de boe lige over for det Spanske Pallads, og have til deres Sikkerhed dobbelt Vagt. Den pavelige Cardinal Erkebiskoppen af Ferrara, som Pavens Navn ville tage FerraaR. i Besiddelse, er fangen ankommen til Brescia. J Boglona ere Uroligheder; Folket er ikke fornøiet med den ny Frihed. Den Franske Gesandt har oprettet et Bogtrykkerte i Constantinopel, hvori han lader Krigsefterretningerne fra de franske Armeer trykke, som uden Betaling blive uddeelte. - Det er nu tilforladeligt at en russisk Armee har sat sig i Bevægelse til vort Høfs Hielp. Roveredo er endnu ikke besat af de Franske Heidelberg, den 5 Septbr.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1796-09-12
Fredstractaten imellem Frankerige og Markgreven af Baaden forde endnu finde Vanskeligheder fra Markgrevens Side af, i Henseende til Ratificationen, da han har afstaaet Grevskabet Sponheim, Rhinerne, og al sin Tiltale paa hiin Side Rhinen. Der skulle være mange Jnder iblandt de Franske Militaine, hvis Forhold man er meget vel fornøiet med. Som bekiendt, have Jøderne i det Over= og Nederhinske Departemment de ypperligste Nationalgodser i Besiddelse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1796-09-12
Haag, den 6 Sept. Gen. Beurnonville har nu virkelig faaet Ordre af Directorio i Paris, at paatage sig Commando over Chrembreitsteins Beleiering. 25000 M. af det franske Subsidie korps, som er i vor Sold, skal marschere med.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1796-09-12
Jøderne ere just ikke ganske fornøiede over vor Beslutning, og vimmerke, at kuns saa tage Deel deri. I vor Republik skal være 50000 Jøder.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1796-09-12
De franske Tropper, som endnu ere i det Cleviske R., trække alle til Maas= og Sambrearmeen i Franken. De franske Tropper under Gen. Daendel, der tilligemed de Hollandsk, sætte sig i Marsch, til forskiellige Bestemmelser, skulle være over 20000 Mand.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1796-09-12
krivelse fra Zurich, den 26 Aug. Como af 24de melde, at de Franske ere indrykte i Tyrol, og i en ny Trefning have slaget Østerrigerne tilbage. Adskillige urolige Optrin ere forefaldne i det Maylandske imellem de Franske og Jndvaanerne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1796-09-12
Cadix, den 16 Aug. De spanske Krigskibe, som d. 4de tilligemed Richerys, franske Eskadre afseilede herfra, kom den 14de igien tilbage i vor Havn. De have fulgt denne sidste Eskadre indtil Cap St. Vincent. 4 af vore Linieskibe og 3 Fregatter ere afseilede til vore amerikanske Besiddelser.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1796-09-12
Berlin, den 10 Septbr. Fra Slesien meldes, at Grev Burghuus har, paa det ham tilhørende Sted Laasen, paa sin Bekostning ladet oprette en 9 Alen Bred og 27 Alen lang Jernbroe over det bruusende Striegauer Vand. Den er støbt i Malpane i Over=Slesten, og rimeligviis den første i sit Slag, som er oprettet i Europa, uden for Engelland.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1796-09-12
Blandede Efterretninger. Den Storbrittanniske Under=Statsekretair Hr. Hammond er d. 9 Sept. afreist fra Hamborg tilbage til Engelland.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1796-09-12
Den spanske Gesandt i London, Marqvis da las Casas, er, efter Forlydende, alt afreist derfra.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1796-09-12
Fra Brunsvig meldes under 9 Sept., at Frankfurt er bleven forladt af de Franske, og at Østerrigerne alt ere indrykte i denne Stad.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1796-09-12
Ved Tal=Lotteriets 563 Trækning i Wansd. udkom: No. 49, 58, 39, 82, 68.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1796-09-12
Førstkommende Søndag prædiker Candidatus Theologie Hr. Hempel til Høimesse i St. Knuds Kirke. En Faders Klagesang ved sin Søns Grav. (Subrektor, Magister Hr. S. N. J. Bloch tilegnet, i Anledning af hans unge Søns Jorvefærd.) Aftenklokkens hulde Lyd mig minder Om min spæde - nu forklarte Søn. Det er Trøst for mig, at jeg ham finder Hisset - tildeelt Uskylds Løn Døden gaaer med lige barske Miner Til en Fyrstes Borg - og Hytten hen. Livets Glæder dræber han - Ruiner Levnes os af ham igien. - Tabt er Wilhelm; det mit Hierte, saarer. Graven, skyldfri Wilhelm, gjemmer dig. Gravens Nat, omhyller dig - og Taarer, Vidne - du var kier for mig. Her er Stedet, hvor min Wilhelm hviler, Hvor hans Støv nu smuldrer hen i Fred. Dette Støv var for min Fryd - nu smiller Trindt om ham Lyksalighed. Tit skal Maanens blege Skin mig lede, Herliggjorte Spæde! til din Grav. Und mig, naar jeg døer, saa vil jeg bede - Gud, den Ro, du denne gav. Tit, naar Tanker plage dette Hierte, Spørger jeg, hvi kaldte du ham bort Hvi gav du ham - kjøbt med Moders Smerte Gud! - et Maal - saa trangt saa kort, Men - Algode - Tak, du atter gyder og Salig Følelse i dette Bryst. Atter tænker jeg, Min Wilhelm nyder Høi og ukiendt himmelsk Lyst, Fred og helligt Stille om dig hegne Bliv til Støv, min Søn, - du var det for. Jeg skal møde dig i Lysets Egne, Naar Algodhed vil, jeg døer. -H. M. Juell.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1796-09-12
At Madame Anne Dorothea Winther, Enke af Sal Hr. Eeg i 2 Søllinge, ved en sagte Død og efter faa Dages Svaghed; omskiftede Tiden med Evigheden her i Odense i en Alder af nogle og 80 Aar, den 15de Sept., bekiendtgiøres fraværende Slægt og Venner. Pingel.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1796-09-12
Avertissements. Da den ved det Fyenske Dragon Regimente 4de Escadron standne Fahnesmed Conrad Wander, for nogen Tid siden ved Døden er afgaaet, og hans Boe derefter strax taget under lovlig Skiftebehandling; saa indkaldes herved 3de Gange i begge Fyenske Aviser den Afdødes Credi= og Debitorer, inden 6 Uger fra Dato, da Boets Formue ei formaaer at udstæde et ordentlige Proclama, de første at anmelde og beviisliggjøre deres Fordring, og de sidste at betale hvad de skylder, til mig undertegnede som Skifteforvalter, da enhver skal vederfares Ret efter Loven. Odense den 15de Sept. 1796 A. Hammer. Arvinger Credi= og Debitorer efter den i Breed i Wissenberg, 2 Sogn ved Døden afgangne Hans Lintrup, indkaldes herved i de Berlingske og Fyens Stifts Aviser med 6 og 12 Ugers Varsel, at møde i Wissenberg Kirkehuus den 11te Novbr. og 23de Decbr. førstkommende, da Boet ingen videre Proclama formaaet. at udreede.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1796-09-12
Ved Udbrud, Natten imellem den 15de og 16de Septbr. sidst 2 er fra Odense Tugthuus deserteret 3de Arrestantere, Navnlig: 1) Andreas Guldbrandsen, middelmaadig af Vext, undersætsig og for af Lemmer, blaa Øine, bleeg af Ansigt og mørkebrunt Haar, han var formodentlig ved Desertionen iklædt en gammel grøn Klædes Stumptrøie, en gl. hvis Vadmels Ved og et Par meget gl. Soldaterbuxer, et Par hvide Uldstrømper, og Træskoe, samt en gl. rund Hat paa Hovedet. 2) Christopher Hansen, en Krøbling, som gaaer ved Krykke, var ligeleledes iklædt en gammel grøn Klædeskiol, et Par gl. Skindbuxer, og en hvid Brystdug, et Par hvide Strømper og Støvler paa Beenene samt en trekantet Hat paa Hovedet og 3) Kirstine Pedersdatter, en Datter af Peder Larsen Fisker i Odense, maadelig at Vext, koparet, lang og bleeg af Ansigt; ved Undvigelsen var hun ligeledes iklædt en blaa Trøie af Hvergarn, et rødblommes Stoffes Skiørt, og et blaat og hvidttærnet Forklæde, samt store Nattøi paa Hovedet, et Kartuns Tørklæde om Halsen, Strømper paa Beenene og Pampusser paa Fødderne. Disse Deserteurer og for den almindelige Sikkerhed farlige Personer, efterlyse herved i Aviserne, med tienstlig Anmodning til alle og enhver som de maatte forekomme, og i Særdeleshed Færgemændene ved Søekanterne her i Landet, hvor disse Personer formodentlig søger til for at komme ud af Landet, at de behagelig vilde anholde og paagribe dem, og sende dem til Tugthuset, da ikke allene Op bringer=Omkostningerne skal blive erstattet, men endog derforuden en Douceur for Uleiligheden betalt. Odense den 16de Septbr. 1796. G. Nyboe. Vi Christian den Syvende, af Guds Naade, Konge til J Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertugi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmersken og Oldenborg; Giøre alle vitterligt: de Vi, efter Huusmand Johan Frands Broch af Tullebølle Sogn og Bye paa Vort Land Langeland, hans her og allerunderdanigst gjorte Ansøgning og Begiering, allernaast have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade at han i Vore Lande Lolland og Falster, maa handle med saadanne Kobber og Messing Kiedler, som kjøbes paa de Kongelig privilegerede Fabriker. Forbydende alle og enhver herimod, eftersom forskrevet staaer, at hindre eller i nogen Maade Forfang af giøre under Vor Hyldest og Naade, Givet i Vor Kongelige Residents=Stad Kiøbenhavn den 1ste Julii 1796. Under Vort Signet. L. S. Effer Hans Kongelig Majestets allernaadigste Betaling, Brandt. Schow. Colbiørnsen. Reiersen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1796-09-12
Huusmand Johan Frants Broch af Tillebølle Sogn paa Langeland, Bevilling i Lolland og Falster at handle med Kobber= og Messing=Kiedler.