Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-05-14
Bekjendtgjørelser. Landvæsens-Jnstitut. Da jeg ønsker at virke i Lysets og ikke i Mørkets Tjeneste, anseer jeg det for min Pligt og i Sagens Interesse, offentlig at gjøre Rede for, til hvilket Maal jeg vil arbeide hen, og ved hvilke Midler jeg haaber at kunne opnaae samme. Maalet for min Birksomhed skal være, at bibringe unge Mennesker, der vælge Landvæsenet til deres Levevei, saadanne Kundskaber og Færdigheder, at de med Jndsigt og Sikkerhed kunne beherske de Forhold, i hvilke de senere som Statsborgere skulle indtræde. Det ligger i Sagens Natur, at dette Maal ikke nøie kan af pæles, men Erfaringen maa være den bedste Veileder til at finde den rette Begrændsning. Nærmest tænker jeg mig som mine Elever Ynglinger i en Alder fra 17 til 20 Aar, med saadanne Forkundskaber, som en sædvanlig Borgerskole eller en god Landsbyskole kan give, have de flere, er det desto bedre, og disse Ynglinger skulle ved et Zaarigt Ophold ved Institutet først og fornemmeligst sættes i Stand til at opfylde de Fordringer, der med billighed kunne gjøres til en dygtig Avlsforvalter, Avls bestyrer eller Forpagter, saa at de af denne Vei kunne aabne sig Adgang til en selvstændig Stilling. Men Staten og Kommunen fordrer nu stedse mere Deeltagelse af de enkelte Medlemmer af Samfundet, og derfor skal det være mig magtpaaliggende at danne de mig anbetroede unge Mennesker ogsaa i denne Retning saaledes, at de baade til deres egen og det Offentliges Gavn og Ære, kunne opfylde deres statsborgerlige Pligter. At arbeide samvittighedsfuldt hen til dette Maal skal være mit LivsOpgave, og min Medinteressent er betjælet af samme Jver. Dette være nok om Maalet, og jeg skal nu omtale de Midler, vi agte at anvende til sammes Opnaaelse. Det er nu almindelig anerkjendt, at den Landmand, der forener Theori med Praxis, opnaaer de hurtigste og skjønneste Resultater. Paa Grund af denne Betragtning har jeg forenet mig med en dygtig praktisk Landmand, der er øvet i at bestyre en vidtløftig Eiendom og desuden besidder en ikke ringe Grad af almindelig Dannelse. Vi ville bestandig søge at forene Praxis med Theori. Ved Enden af det fuldstændige Zaarige Kursus vil offentlig Examen blive afholdt med de afgaaende Elever og Charakterer dem meddeelte. Med alle Elever vil desuden aarlig anstilles en offentlig Prøve. Den theoretiske Underviisning har jeg foreløbig tænkt mig fordeelt omtrent, som følger. 1) Vinterhalvaar: Huusdyrenes Røgt og Pleie i sund Tilstand, Læren om de forskjellige Gjødningsmidler, Dansk, Tydsk, Historie, Geographi og Regning. 1) Sommerhalvaar: Læren om Korn- og Græssarternes Dyrkning og Behandling samt Hobjergning, Qvægavl, de ovennævnte almindelige Videnskaber, men i færre Timer, og saaledes til Enden af det hele Kursus. 2) Binterhalvaar: Læren om de forskjellige Jordarter og de for samme passende Planter, Engvanding, Hesteavl, Hestens Ydrelære, Huusdyrenes Anatom, Mathematik, mechanisk Physik. 2) Sommerhalvaar: Besætningsvæsenet bedømt efter forskjellige Forhold. (Meieri=, Sveitserie, Stude hold, Qvægsedning), Botanik, Havedyrkning, Landmaaling, Nivellering. 3) Vinterhalvaar: de forskjellige Driftsystemer og Markinddeelinger, som svare dertil, Skovkultur, Faareavl, Biavl og Fjærkræ, Huusdyrenes Behandling i sy Tilstand, Mathematik og Physik, Landskonomisk Bogholdning. 3) Sommerhalvaar, Fortsat Underviisning i Landmaaling, Nivellering og Beholdning, forøvrigt Repetition. Uden at jeg forpligter mig til, ufravigelig og for bestandig at følge denne Orden, vil den dog blive lagt til Grund for Timetabellen. Det skal være mig kjært, herom at høre erfarne Landmænds Mening, der have besøgt fremmede Lære=Anstalter af samme Art, hvilke jeg kun har lært at kjende paa Papiret. Dog agter jeg, saasnart Omstændighederne tillade mig det, at gjøre en Reise i dette Øiemeed.