JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-01-18
Om Agerdyrkning og Landvæsen. Af Pastor Wedel i Everdrup. Men hvortil skal alt dette Skriverie fra Everdrup. Jndbilder Præsten sig maaskee, at han gavner Landvæsenet med sine Skrifter, Jndbilder han sig at forbedre Sæderne og omdanne gamle Fordomme ved sine forskjellige satiriske Yttringer, Hvad vedkommer det ham at skrive om En og Anden, som derved finder sig truffen, Var det dog ikke anstændigere for ham – naar han endelig har den Sygdom, ideligen at gribe til Pennen at skrive Prædikener, Bønner, Psalmer o. s. v., som er hans egentlige Fag, Mon det ikke var bedre, at han tang stille og lod andre leve, som de tykkes, da han selv nu nærmer sig de 70 Aar, Saaledes er Omtalen og Bedømmelsen af mine Skrifter hos en stor Deel, baade i og udenfor Bondestanden. Jeg maa altsaa møde disse Jndvendinger saavidt mueligt. At mine Skrifter siden 1792 dog have gavnet Nogle, da jeg paa den Tid var den første der skrev - fra 1792 til 1799 - et systematisk Værk om Landvæsenet, i 5 Bind, det haaber, troer og veed jeg af flere Bevidnelser fra agtbare Mænd, i og udenfor Bondestanden. Selv den uforglemmelige, ædle Provst Høegh i Gjentofte har anpriist mine Skrifter til Efterfølgelse i hans skjønne Bog for Almuen. Men, det forstaaer sig, da nu saa mange herlige Bøger i det sidste Decennium ere udkomne om Agerbruget, saa erkjender jeg gjerne, at jeg af dem har lært meget, som jeg ikke for vidste, af Olufsen, Thaer, Rafn, Rønne, Drewsen, Mourier, samt forskjellige periodiske Blade, og maa her sande det gamle Ordsprog, at Landmanden bliver aldrig fuldkommen klog; men om Snese Aar kunne maaskee Andre give os fuldkomnere Underretninger, saa at disse brave og ædle Mænd glemmes. Min satiriske Pen har aldrig nævnt nogen personlig, men ligesom de Latinske og Græske, ja de nyere Tydske og Danske have skildret Laster og Uskikke, saa har jeg tildeels dannet mig efter disse, og at Peer eller Poul troer at være truffet i Beskrivelsen af det Satiriske, er ikke min, men deres egen Skyld.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-01-18
Hvorefter alle Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-01-18
J Følge Bekjendtgjørelse af 31 Dec. f. A. kan Enhver fremdeles og indtil videre erholde Species og Rigsbankdalere udmyntede ved de Kgl. Mynter, imod at erlægge nedsatte Myntomkostninger: 1 PC. for hele Species og 1 1/2 PC. for Rbdalere naar det leverede Sølv bestaaer i Barrer eller Myntforter; men naar det bestaaer af forarbeidet Sølv, da 1 1/2 PC. for hele Spec. og 1 1/4 PC. for Rbdlere. Hr. Etatsraad og Professor Thorwaldsen, har under sit Ophold her i Vinter forfærdiget Deres Maj. Kongens og Dronningens samt Hs. K. H. Kronprindsesse Carolines og Prindsesse Wilhelmines Büste, og arbeider nu paa et stort Basrelief, der skal anbringes over Døbefonden i Cathedralkirken. Det forestiller Jesus, som døbes af Johannes, med flere Grupper, der komme for at døbes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-01-18
Fra Bornholm. Det lader til, som om det, der hidtil var skjult i Mørket angaaende Østersøens mærkværdigste De, nu skal komme for Ly fet. Foruden det, at de Herrer, Professor Ridder Ørsted og Justitsraad Esmarch, have allerede ved Trykken ladet bekjendtgjøre, og hvorom findes en Anmeldelse i Skilderiet, kan man af dem vente en rig Høst fra forrige Sommer. Et Cabinet, indeholdende Exemplarer af de til Udgangen af Aaret 1818 opdagede kostelige Mineralier, have de leveret til Øens Efterslægts=Selskab, paa det at enhver, som maatte have Lyst til, nøiere at kjende Bornholms Mineralrigdomme, kunde have fri Adgang til samme. - Herr Landinspecteur N. Lund, - bekjendt for Udgivelsen af Nordisk Landvæsens- og Landhuusholdnings Magazin, en Afhandling om Tørvemosers Opmaaling og Beregning m.v., og som i Danmark er den eneste Mand, der har vundet Præmie af det Kongelige Landhuusholdnings=Selskab for Opdagelse af Mærgel-Arter - har afvigte Sommer bevandret en stor Deel af Øen, for at undersøge og beregne Tørvemoser samt opdage Mærgel, som hidtil ikke var bekiendt. Hans Undersøgelser om Tørvemoser ere ikke uvigtige og hans Opdagelse af Mergelarter endnu mindre. Til den bekiendte Landmand, Herr Lieutenant Lind, i Olskjær Sogn, har han leveret Prøver af de i denne Egn forefundne mægtige Mærgelstrækninger, og ved Hielp af denne kyndige Landmand bliver allerede foretaget Prøver om Mærglingens Nytte. Endeligen fandt Landinspecteuren saa mange saare kostelige Oldtidsmindemærker, at han besluttede, at de ei formedelst Landbrugets Fremvext burde hvilket i Danmark ved de smukkeste er Tilfældet – forglemmes; derfor har han opmaalt og aftegnet saa mange, som han efter hans omhyggelige Omvandringer kunde finde, for, om mueligt, at opbevare dem til en skjønsom og taknemmelig Efterslægt. - Bornholmerne velsigne Kongen og hans Mænd for deres Bestræbelser, ligesom det øvrige Danmark sikkerlig glæder sig ved slige Efterretninger. Aaret 1811 var Tallet af de Studerende ved Kieler Universitet III. Men efter den Tid har Tallet tiltaget, og i dette Semester studerede der 234, nemlig 67 Theologer, 107 Jurister, 48 Mediciner, 12 fra andre Universiteter. Paa 4 eller 5 nær, ere alle Jndfødte. For 20 Aar siden studerede her kun 9-10 Mediciner, ti Aar sildigere dobbelt saa mange og nu femfold. Universitetsbibliotheket, som alt for adskillige Aar siden talte 60,000 Bind, er blevet saa betydeligen forøget, at det snart mangler Plads til de aarligen ny tilkommende Bøger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-01-18
Politiemesteren i Kiel, Justitsraad C. D. Christensen, har nu udgivet paa Tydsk Beskrivelse over de i Aarene 1802 til 1817 i Hert. Slesvig og Holsteen, i Hamborg, Lübeck og tildeels i Hannover og Mecklenborg, straffede, eller ved Stikbreve forfulgte, Forbrydere, 3172 i Tallet, ordnede efter Alphabetet, tilligemed nogle bemærkninger og et Register og Hovedtegnene. Værket bestaaer af tre Deele.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-01-18
Mariboe, d. 11 Jan. Efter Jndberetning til Øvrigheden vare Priserne paa Korn og Fedevare, samt Kreature, i afvigte December Maaned f. A., følgende: Hvede 6 Rbd., Rug 4 Rbd. 3 Mk., Byg 3 Rbd. 3 Mk., Havre 2 Rbd. 2 Mk., graae Ærter 5 Rbd., hvide Ærter 5 Rbd., Bønner 4 Rbd. 3 Mk., Vikker 5 Rbd., Kartofler 2 Rbd. Tønden. Røget Flesk 1 Mk. 12 s., fersk Flesk 1 Mk. 4 s., Kjød 8 s., Smør 2 Mk. 8 s., Ost 6 a 8 s., Talg 2 Mk. Pundet. Et Slagternød 30 Rbd. Et Sviin 22 a 24 Rbd. Et Faar 2 Rbd. 3 Mk. Alt i Rigsbankpenge N. N. - J afvigte Kirkeaar er i Lollands Falsters Stifs ægteviede 627 Par, fødte af Mandkjøn 1077, af Qvindekjøn 1023, uægte 115, ialt 2215. Dødfødte af Mandkjøn 34, af Qvindekjøn 32, ialt 66. Døde af Mandkjøn 620, af Qvindekjøn 609, ialt 1229, altsaa 986 flere fødte end døde. Jblandt de Fødte ere 20 Par Tvillinger; døde 436 under 10 Aar. Høialder have opnaaet: 176 fra 70 til 80 Aar, 96 fra 80 til 90 Aar, 4 fra 90 til 100 Aar og i over 100 Aar. Ved ulykkelige Hændelser ere omkomne: I Mand efter Operation af Steen, en druknet ved at bade sig, 6 druknede i Brønde, Moser og i Stranden, 2 hængt sig, 1 slagen ihiel ved at falde fra en Høestak, 1 død i en Gruus grav, 1 fandtes død paa Marken, 1 død af Kræft i Tungen, 1 ved løbske Heste, 38 af Blodgang og 1 Kone død i Barnsnød uden at blive forløst.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-01-18
J Hyltofte Bye, Baroniet Sonderkarle, har i denne Tid en Bonde skudt sig, ved at sætte og aftrykke en ladt Bøsse paa sit Bryst, som han om Aftenen sad paa sin Seng, udi hvilken laae et lidet Barn. - Jmellem den 8de og 9de d. M., om Morgenen Kl. 5, opkom i Nakskov Jld i den af Hr. Secretair Foss beboede Gaard i Bredegaden, hvorved det Huus, i hvilket hans Contoir var, blev, paa nogle Sidevægge nær, aldeles lagt i Aske. Førend Jlden bemærkedes, havde Luerne allerede gjennembrudt Tagværket; men ved Brandcorpsets hastige Nærværelse og ufortrødne Jver blev den i mindre end en halv Time saaledes dæmpet, at ingen Fare mere var at befrygte. Hvad Nakskov ved denne Leilighed skylder Hr. Secrotair Foss, der har givet Brandvæsenet her i Byen den ypperlige Organisation, det for Tiden har, føler sikkerlig enhver retsindig Borger med Erkjendtlighed; ligesom man ogsaa herved bevidner det hele ærede Brandcorps, der staaer under denne agtede Mands Jnspection, sin skyldige Taksigelse for den utrættelige Anstrængelse, hvormed enhver især af Corpsets Personale saa skjønt virkede til at afvende en Fare, som ved dette sørgelige Tilfælde truede det gamle Nakskov med Ødelæggelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-01-18
Odense, den 11 Januari. Den længe forventede alvorlige Vinter har indfundet sig i al sin Strenghed med 9 til 12 Sr. Kulde af N. O.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-01-18
Det lader som den allerede i Efteraaret omtalte forventende strenge Vinter nu vil blive af Varig hed, men ogsaa, naar Vindene ville fæste sig sydlig, vi snart kunne vente pludselig Tøe, ligesom i Tydskland, hvor Vandmangelen nu er mere erstattet, end man havde ønsket. Mange Steder heri Fyen maa man tøe Snee for at skaffe Kreature Vand. Vel kan det, naar Jorden er sneedekket, fryse med alle Vinde, og allerstærkest med Sønden Vind; men det varer da sjelden i 3 Døgn, inden det med denne Vind slaaer om til Tøe. (Jversens Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-01-18
Odense, d. 14 Januari. Beltet er saa tillagt med Jis, at Transporten foretages med Jis baad imellem Halskovs-Rev og Knudshoved. De til Corsøer den 9de Januar ankomne Pakke= og Brevposter bleve befordrede i Jsbaade til Fyen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-01-18
Jgaar den 13de var den strengeste Kulde vii denne Vinter have havt, i Dagningen mellem 13 og 14 Sr. med N. N. O. ved stille Luft, og endnu ved Solens Nedgang var Kulden med O. N. O. 11 Gr. Den fortyndede Lufts Blaae har ikke hele Vinteren endnu viist sig saa klart som igaar hele Dagen. Efter Solens Nedgang begyndte det at blive taget, og det er sandsynligt at Nyemaanen, som indtreffer paa Løverdag Eftermiddag, snart bringer os Forandring ved omspringende Vinde. Bliver derimod denne Vind staaende, som Gud forbyde, kan Kulden endnu frygtelig forøges, da Snee- og Jisdækket skiuler baade Jord og Hav omkring os. Jorden har nu, heri Fyen, endskjøndt ikke dybt frossen under Sneen, ikke været optøet siden 17de Novbr., altsaa nu paa 9de Uge, som endog i de meget strenge Vintere 1799 og 1800 ikke var Tilfældet, eller af de ældste Folk mindes her tilforn. - Brevposten kan ikke mere befordres over Assens, den gik allerede i Søndags over Middelfart. - Jngt har Frosten været stærkest, sikkert over 15 Sr.; men imorges med Solens Opgang gik Vinden vestlig og strax viste Thermometret kun 11 Sr., som med hver Time tabte over 1 Sr., og ved Middagstid. kun viste 6 Sr. Maatte det nu saaledes vedblive, saa har det Udseende til at det ovenfor yttrede Haab om Nyemaanens Jndflydelse d. 15de (hvorpaa man seer at ogsaa Prof. Dithmar nok grunder sin Forventning) bliver opfyldt. (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-01-18
Aalborg, den 8de Januari. Kulden var i Gaar 11, og sidste Nat 8 Grader. - Torve priserne vare i Dag følgende: Rug 5 Rbd. 3 Mk. Td.; Byg 3 Rbd. 2 Mk.; Havre 2 Rbd. 2 Mk.; Oxekjød fra Landet 1 Rbd. a 1 Rbd. 2 Mk. Lpd.; fersk Flesk 14 s. Pundet, saltet Dito 16 s. Pundet; Ost 7 a 8 Mk. Lpd.; HerregaardsSmør 1 Mk. 12 s. Pundet; Bøndersmør 20 a 24 s. Pundet; gule Ærter 4 Mk. Skjeppen; grønne Dito 5 Mk. Skjeppen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-01-18
Aalborg, den 10de Januar. Den GrevSchimmelmannske Fayencefabrik ved Gudumlunds Canal med tilhørende Jndretninger og Mesterens Bolig brændte i Løverdags tidlig. De øvrige Gudumlundske Fabrikker og andre Bygninger bleve lykkeligviis reddede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-01-18
Ribe, d. 11 Januari. Søndagen den 2den Januari sidst om Aftenen Kl. henved 9, opkom Jld i den søndre Ende af det vestre Fløihuus, af Ladegaarden paa Bramminge, tilhørende Hr. Cancellieraad Ølgaard. Jlden greb saa hurtigt om sig, at det var med yderste Fare at Hestene og Vognene blev reddet, af Husets nordre Ende; derimod indebrændte 50 gode Staldstude, og 1 Tyr, som stod opstaldet i den Deel af Huus længden hvor Jlden opkom, og saaledes afbrændte overordentlig hurtigt den hele Længde, bestaaende af 53 Fag. J den tilgrændsende store Lade havde Jlden ofte tændt, men ved de tilstæde komne Menneskers yderste Anstrængelse, og ved Hielp af det tykke Lag Snee som laae paa Taget, lykkedes det dog hver Gang at faae Jlden slukket, som ellers uden Redning ville have fortæret saavel den skjønne Lade, som det deri ind bygte østre Fløihuus. Jldens Aarsag er endnu ikke opdaget. – J Egnen af Varde skal efter Rygtet være fundet 6 Børn, som vilde gaae hjem fra Præsten, ihielfrosne i en Sneedrive. (Ribe Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-01-18
Viborg, d. 10 Januari. Siden i Onsdags have vi her en mageløs Frost, saa Melk, Eddike o. a. m. fryser. - En Mand fra Meilgaard nær Viborg, som Posten fandt om Aftenen ihielfrossen, bragte han hertil, og det lykkedes Hr. Krigsraad, Distriktschirurg Bagger, at bringe ham tillive. Efter Brev fra Ribe er paa Brammingegaard, tilhørende Hr. Cancellieraad Øllgaard, den 2den Januar Qvægstalden afbrændt tilligemed 50 fede Stude, (den ligger i Gjørding Herred, Ribe Stift, har Hovedgaardstaxt over 37 Tdr.) - Som et Forbud paa Snee ere end- og i denne grønlandske Kulde Fluerne paa Færde i varme Værelser. Barometre, stod i Løverdags og i Gaar over alle Mærkerne; saa høit har dette Barometers Qvægsølv ikke i 30 Aar staaet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-01-18
J afvigte Kirkeaar 1819 ere i Viborg Stift copulerede 600 Par. Fødte: Ægtebørn af Mandkjøn 1004, og af Qvindekjøn 951, tilsammen 1955, desforuden udenfor Ægteskab 153, og af Dødfødte: 53 Drenge og 34 Piger. Døde: af Mandkjøn 710 og af Qvindekjøn 645, tilsammen 1365. Mærkværdigheder ved de Fødte og Døde: Thisted Sogn, et dødfødt misskabt Drengebarn, uden Hals og med 4 Fingre paa den ene Haand, kom til Verden i den 7de Maaned af Svangerskabet; Hiermind Sogn og Annexer; et Barn fødtes med Mave og Tarmer udvendig (blev foreviist Stiftsphysicus) og levede 3 Uger. Gjedsted Sogn, en Mand opnaaet en Alder af 103 Aar. (Viborg Samler.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-01-18
Blandede Efterretninger. Efter franske Statistikeres Beregning er hver enkelt Menneskes Skattebidrag i følgende Stater, aarligen saaledes: Engelland. 52 Franker 17 Centimer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-01-18
Nederlandene 28. Frankrig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-01-18
Forbundstater. de tydske)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-01-18
Rusland. Danmark Portugal.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-01-18
Preussen,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-01-18
Spanien,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-01-18
Sardinien
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-01-18
Østerrige.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-01-18
Kirkestaten.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-01-18
Sverrig. Toscana
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-01-18
Tyrkiet. Sicilierne (begge) Schweitz. Her maa imidlertid lægges Mærke til, at denne Beregning er skeet efter Gjennemsnit, men at deraf ikke kan sees, hvor svære Skatterne i Almindelighed ere, da det ganske beroer paa deres meer eller mindre rigtige Fordeling. Hvor f.Ex. Toldafgivterne af Varer, som kun de rigere og fornemmere Classer bruge, ere høie, der maa de simplere Stænders Afgivter naturligviis blive meget mindre end de, efter en Gjennemsnitsberegning, synes. Sagkyndige paastaae, at Algierernes Røverier skulle være en egentlig Nødvendighed for dem, thi de tyrkiske Troppers Betaling, følgeligen hele Regjeringens Tilværelse, d. c. Deyens Liv, beroet paa disse Hjelpekilder. Hine Caperier drives deels ene for Deyens Regning, deels til Fordeel for nogle Store, der enten ere de saakaldte Rais eller Skibsførerne selv, eller staae med disse i Forbindelse. Deyen har imidlertid en bestemt Andeel i alle Privatpriser. Ved et Krydstog mod alle Barbaresker, kommer der, naar Sagen betragtes oeconomisk, intet ud af, for de enkelte Nationer. Man maa omsider dog slutte Fred, og man har imidlertid tabt en Deel af Fragtfarten. Denne Flag-Jalousie og Skibsfartskappestrid tillader aldrig en Forening. Naar denne Omstændighed ikke fandt Sted, havde det allerede længe været ude med Algier. Saaledes raisonnerer en svensk Flaadecapitain i den af Fischer nyligen udkomne Reise v. Livorno nach London. J et andet ligeledes i Aar udkommet Skrift: Einige Briese uber die Seeraubere, d. Barbaresken v. F. W. Wittich, betragtes Sagen fra en anden Synspunkt. Han foreslaaer blandt andet, at de europæiske Fyrster skulde have en Generalconsul i de barbariske Stater, men i Forveien maatte man søge at komme i venskabelige Handelsforbindelser med disse Staters Kjøbmænd i de forskjellige Havne, hvor europæiske Handelshuse maatte oprettes. Denne Generalconsul maatte søge hos Barbareskerne, at vedligeholde den Tanke, at hvert fiendtligt Foretagende vilde blive haardt straffet, og at de ikke kunde vente andet end Tab deraf. En betydelig Flaade maatte stedse ligge slagfærdig lige for de barbariske Kyster, og hver europæisk Stat, der havde noget at frygte for sin Skibsfart, maatte levere et forholdsmæssigt Antal Krigskibe og i adskillige Aar underholde den. De, som ingen Skibe havde, maatte forskaffe sig dem hos Andre. Overcommanden, troer Forf., maatte betroes Sir Sidney Smith. Flaaden burde være stationeret ved Jndløbet til Middelhavet, og deles i 2 Escadrer, hvoraf hver i 34 Maaneder maatte gjøre Streifetog mod de barbariske Kyster, og ankre for hver betydelig Havn. Denne Flaade maatte man skaffe den Ret, at undersøge alle fra Middelhavet kommende Papirer. - Dette Forslag kan være meget godt, men Forf. synes at have glemt, at en saadan Flaade og et saadant General-Consulat maaskee vilde koste langt mere end de Foræringer, de barbariske Stater nu faae, kunne beløbe sig til, og at en saadan Harmonie mellem de europæiske Stater vel for nogen Tid, men neppe i en Række af Aar, lader sig tænke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-01-18
Kjøbenhavns Børs d. 18 Januari. Cours. Hamb. 2 M. 317, a vista 320. London 2 M. - Rbd. Spec. 318. - Specier solgtes fra 19 Rbmk. 2 s. til 19 Rbmk. 1 1/2 s. Oblig. (foruden Renter fra 11 Decbr. f. A.) 83 a 83 1/2. Norske Rigsbanksedler 21 a 21 1/2. Svenske Sedler 67 a 68 s. - Disconto 6 PC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-01-18
(Forlangt Jndrykkelse.)¬ J den Jversenske Avis No. 2 d. 4 Januari d. A. findes anført de Ord: "J Sorøe er død en gammel Cadet, 75 Aar gammel." At dette kan være sagt i den Formening, at der var død en Saarig Lande eller Søecadet, kan ei antages; thi man har ikke gamle Cadetter, som forhen gamle Fændrikker. Det skal vel altsaa være et Slags Spøg med den nylig afdøde værdige Oldings, Fægtemester Cadet Supiots Navn. Men en saadan Spøg synes saare upassende, og, i et Øjeblik, hvor den brave Henfarnes Familie og Venner sørge over deres Tab, meget utidigen anbragt. Da man imidlertid formoder, at en ung, ubesindig Spotter - thi af en ældre, fornuftig Mand kan formeentlig sligt ei ventes -er Forfatter til ovennævnte Avertissement, som af en Feiltagelse maa være kommen ind i Avisen uden Redacteurens Forevidende, saa giver man sig den Frihed herved at advare imod saadan Misbrug, for en anden Gangs Skyld.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-01-18
Auf den Tod der Frau Gräsin Hardenberg Reventlov, geborene von Reitzenstein, d. 21ste Decbr. 1819. Hochverklærte, Himmelhobe! Die hier prangte wie ein Stern Mild und hehr, der Zahren quillen, Heise Zahren, nah und fern, Jn der Hütt und im Pallast, Weil Du uns verlassen hast. Kurzes Leben, lange Leiden, Selige, das war Dein Loos! Gerne wollist Du bey uns bleiben, Und Dich birgt der Erde Schoots, Tausende mit uassem Blick Wunschen Dich umsonst zurück. Nicht nur Alle die sich multen Deines Beyfalls werth zu seyn, Ach sie alle, die Bedringten, Die sich Deiner Milde freun: Denn man senkte die ins Grab, Die so schön, so gerne gaab. Hier schon Muster lantrer Tugend, Schwingt sich schneller dort Dein Geist Mit gewohntem hohen Fluge, Der sich los vom Niedern reist: Darum wandeltst Du der Rub Auch so fromm ergeben zu. Und warum schon, – Ja die Erde Harrete der Hülle, die Jhrer Seele Zauber mehrte; Und der Himmel wanschte Sie Weil Sie seine Kron erwarb: Darum winkt er - und Sie stard. - Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-01-22
Havren blegedes nu, betynget med meelfulde Kjerner hang den og tænkte saaledes: "min Tid, jeg veed det, er omme: ene jeg staaer imellem Kartoflerne; høstes jeg ikke Ginge de Karle da ud, saa rappe svunge de Leen; op kom Havren paa Læsset ihast og kjørtes til Laden; Pleilerne sattes istand, og snarligen Straaet var tærsket. Vinden blæste, og Mølleren malede, fineste Gryn i Sække bragtes os hjem, men Alle beundrede Havren. For at forsøge de herlige Gryn, tog Moder nu Koens fedeste Mælk. Hvad gielder, den Grød, hun beredede, smagte Lægger Skeerne bort, Jstemmer: "vi takke Dig, Herre!" Saa til Skolen, anstændigt, paa Bordet jo Bøgerne ligge; agter paa Lærerens Røst, adlyder ihast hans Formaning! komme mod Aften J glade derfra, da vanker der Æbler! Hebel. John Barthold pinit. sculpsit. Er Underviisning i Landsbyskoler om Agerdyrkning gavnlig eller ikke, Dette Spørgsmaal har flere Gange her i Skilderiet været ventileret. Nylig er i No. 98 f. A. yttret den Mening, at Underviisning om Agerdyrkning i Almueskolerne er ikke alene overflødig, men endog skadelig, hvilket der ved adskillige Grunde, spørgsmaalsviis fremsatte, søges at bevise. Sagen er for Jnds. vigtig at faae afgjort, da han er i den Stilling, at han i sin Kreds kunde bidrage til at faae i flere Skoler slig Underviisning indført, ifald den er gavnlig, thi hvis ikke, vil han aldeles ikke tænke derpaa, og endnu mindre, om den skulde være skadelig. Hans Ønske er det derfor, at Forf. af ovenmeldte Paastand og flere kyndige Mænd ville tage til Gjenmæle, paa det at Sagen kan blive alvorlig drøftet. For dertil endvidere at give Anledning, vil jeg ikke undlade at yttre mine Tanker om den meerbemeldte Paastand, dog ingenlunde ved noget inhumant Angreb paa ovennævnte Forf.,men kun ved rolig Undersøgelse af Sandheden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-01-22
(Jndsendt.) Da Tiden til Capitelstaxtens Sættelse nærmer sig, fremsættes i den Anledning følgende Spørgsmaale: Da Capitelstaxten jo skal sættes i Sølv, burde ikke da de Jndberetninger, hvorefter den bestemmes, være afgivne i Sølv, beregnet efter den for hver Maaned gieldende Qvartalscours, og forsaavidt dette ikke er skeet, bør ei da de i Sedler gjorte Jndberetninger af de Vedkommende reduceres til Sølv efter nævnte Regel, Vel vil dette have en høiere Seddelpris tilFølge end den, som fandt Sted i afvigte Aars sidste Maaneder, men de Sedler, som nu faaes, ere jo igjen saa meget ringere, og bør ikke billigen Sedlernes aftagende Værdie i dette, fremfor i de foregaaende Qvartaler, komme Sælgerne ligesaameget til Gode i Aar til en høiere Priis i Sedler, som deres voxende Værdie i Fjor blev Mange til Tab, eller – om man hellere vil udtrykke det saaledes – blev Aarsag til en ringere Priis i Sedler, Thi det er notorisk, at mange Sælgere, der i Decbr. 1818 kunde erholdt for deres Byg 8 Rbd. Sedler pr. Tde., maatte, efter et halvt Aars Credit, hvor Betalingstiden var bestemt til 11 Juni Termin 1819, lade sig nøje med 6 Rbd. 1 Mk. 13 tz. Sedler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-01-22
Jndenlandske Efterretninger. Deres Høiheder Prinds Christian Frederik med Gemahlinde ankom i ønskeligste Velgaaende til Rom om Eftermiddagen den 23 Decbr., bivaanede Messen i Pavens Kapel i Qvirinalpalladset den 25de, og aflagde derefter et Besøg hos Hs. Hellighed. Den 6 Jan, agtede de høie Reisende at fortsætte Touren til Neapel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-01-22
Mariboe, d. 13 Jan. Frosten bliver meer og meer alvorlig. J Morges havde vi over 14 Graders Kulde. Over begge Jndsøerne ligge en tyk nigjennemtrængelig Jisbroe. - Et Pd. Oxekjød koster i denne Tid her i Byen 9 a 10 s.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-01-22
Præsten Hr. Graae paa Langeland har i afvigte Aar efter 5 Skjeppers Udsæd af den saakaldte St. Hans Rug avlet 25 Tønder, hvis Kjærne er befunden af særdeles god Beskaffenhed.