Berlingske Tidende, 1776-12-06
London, den 15de Nov. Antallet paa de Skibe, som Armericanerne have bort get, beløber sig til 116, og man vurderer Forliset for 76800 d. Sterl., andre vil derimod at samme beløber sig til 10000 Pd. Sterl., hvilket og er rimeligere, thi hvilke ustkibe af 5000 Pd. Sterl. Værdie maatte det være, som man havde taget, dersom de ikkun vare 76800 Pd. Sterl. værd. Nogle Kiøbmænd vurdere Tabet for 300000 Pd. Sterl. da adskillige Vestindiske Skibe ere borttagne, saa er saa sin Summa ikke imelig, da deres Ladninger sielden ere der 10 til 20000 Pd. Sterl. af Værdie. - De Konge de Troppers lykkelige Fremgang i America har foraarsages ligle Uroeligheder i Boston og andre Stæder, og man troer, Americanerne skal snart beqvemme sig til Forliig. D. anklin og W. Adams ere komne til General Howe, og han spurte dem, i hvilken Qvalitet de kom, svarede de om Gesandtere fra de 13 Provinzer, Generalen forsikrede om derpaa, at han udi saadan Qvalitet ey kunde træde i no en Underhandling med dem. Nogle Beretninger melde, General Howe var derpaa strax gaaet fra dem, og de hav ladet ham vide, at han maatte skiænde, brænde, myrde gjøre hvad han vilde, men han skulde dog erfare, at Ame ca aldrig lod sig anderledes behandle end en frie afhængig taat. Andre derimod sige, at de Deputerede havde be vært, at maatte blive saalænge hos Generalen, indtil de vde faaet en nye Jnstrux, hvilket og er blevet bevilget dem. i stort Comtoir, som handler paa Vestindien, har havt for der 160000 Pd. Sterl. protesterte Vexler, saa at man troe at det maatte giøre Fallit, men en Paarørende, som ikke sidste, hvorvidt Skaden gik, tilbød 80000 Pd. Sterl.,er at holde Comtoiret i Stand, dog tvivler man paa, at ne Summa er tilstrekkelig, da man taler om 300000 endog 400000 Pd. Sterl., som det er skyldig. Skulde at komme til Fallit, saa torde nogle andre Huse og blive nød tilat fallere. Denne Ulykke er foraarsaget ved Tabet paa sin Vestindiske Handel, hvorved Kiøbmændene have forstanseelige Summer. - De sidste Breve fra Qveber, som gaae til den 8de Oct., melde at til de Kongelige Troppers Tieneste vare paa Søen Champlain 1 Skib paa 20,1 paa 16, 1 paa 14 Canoner, 1 bredt Fløyt Skib paa 4 fiiretyve Pundinger, 30 brede Baade, af hvilke enhver førte 1 Tolvpundinger og 600 flade Transport=Baade, af hvilke enhver havde 18 Mand. Men alle disse Baade og Skibe have maaskee ikke været tilstrekkelige for den Armee, som skulle sættes over, der, som man forsikrer, bestoed af 3000 Mand Britter og Brunswiger, 1200 hvervede Canadier, 800 Søefolk og 600 Jndianer, foruden den sidste ankomne anden Division Brunswiger, som og skulle gaae over med J Følge bemeldte Breve besandt General Carleton sig den 5te Oct. med den sidste Division af sin Armee ved St. Johus, General Borgyne derimod stoed med Forposterne ved Poinsan Fer. Den mod Carlctons Armee staaende Americanske Armee havde da følgende Stilling: Den øverste Anfører: General Gates stod med 800 Mand imellem Ticonderage og Crown Point. General Arnold derimod havde paa den Side af Crown Point gjort et Jndfald ikkun med 500 Mand i Canada, men var ikke kommen videre frem end til Splittrach. Ticonderago skal have været stærk befæstet og forsynet med en tilstrekkelig Besætning. J Henseende til de 15000 Matroser, som nu tiene paa de Kongelige Skibe i America, og fordi det endnu langt større Antal Americanske Søefolk, som ellers var til vor Tieneste, nu afgaaer, ja endog bruges imod os, er det troeligt, hvad nogle Parle, ments=Lemmer have paastaaet, at det vil blive vanskelige betids og tilstrekkelig at bemande den Kongelige Flode. Naar i de forrige Tider en udenrigs Krig var at befrygte, plevede vore Søestæder at kappes med hinanden, om at udsætte Belønninger for de tiensttagende Matroser. Hidindtil har ikkun den eneste Stad Liverpool endnu gjort saadant.