Aalborg Stiftstidende, 1828-08-16
J Constantinopel, som er Regeringens Sæde, Sultanens Residents, Jslammismens Middelpunkt, bestaaer den 4de Deel af Jndvaanerne af Grækere, Jøder, Armenier, Christne af alle Secter, endelig af Rajahs, som daglig, naar de vaagne, forbande Tyrkerne og af Hjertens Grund ønske Udlandets Vaaben Held og Lykke til at tilintetgjøre dem. Rigtignok er denne fjendtligt stemte Deel af Befolkningen svag og vaabenløs; man kan ustraffet myrde dem; men den maa nu leve eller døe, Soldater faae Tyrkerne ikke af dem, og deres Hære, istedet for at svare i Stridskræfter, til hele Antallet af Landets Jndbyggere, savne i Kampens og Farens Dage, alle de Mennesker, som de have styrtet i Slaverie og Fornedrelse. Jkke kan man med fuldkommen Nøiagtighed bestemme, i hvilket Forhold Antallet af de Rajahs, som beboe Romanien og Bulgarien, reducerer den tyrkiske Befolkning. Med megen Sandsynlighed kan man forudsætte, at disse Raahs udgjøre over 800000 Sjæle, hvilket altsaa i begge de Lande, som nu i Virkelighed udgjøre det hele ottomanniske Rige i Europa, neppe tilstæder at antage en Befolkning af 3000000 Musselmænd. Undtager man Danmark og Schweitzer-Forbundet, saa gives der i Europa ingen saa svag Souverain Stat. Nederlanden er 2 Gange saa stærkt befolket. Begge Sicilierne have samme Overlegenhed, selve de sardiniske Stater og Portugal ere endnu betydeligere. 8 af Frankrigs Middel Departementer have en ligesaa stærk Befolkning, ja endogsaa 3 Departementer som Departement du Nord, svare dertil. Vil man nu vide, hvilken Modstand en saadan Befolkning kan sætte imod Jnvasionen, saa maae man søge det største Forhold, som noget Folk i nyere Tider, der, vove alt end at give efter, har formaaet at give fine krigeriske Opbud. J Aaret 1793 bevæbnede Frankrig, dengang befolket med 25000000 Mennesker, til sit Forsvar 3000000 Nationalgarder og gjorde 1400000 Soldater mobile. Dets Opstand i Masse udgjorde næsten 1 Mand paa hver 8 Personer og dets active Hær 1 Stridsmand paa 18 Jndividuer. Dette var (fraregnet en liden Brøk) 5te Delen af Befolkningen, liig med den rommerske Republiks og de gamle græske Staters Opbud, hvis Organisation allene havde Krigen til Formaal. Paa en lignende Anstrængelse finder man intet andet Exempel i de nyere Tiders Folkeslags Analer, og man tør vel billigt drage i Tvivl at Tyrkerne skulde være kaldede til at fornye det, da vi savne det i det krigerske Polens, det haardnakkede Spaniens og det exalterede Preussens Historie. Kunde Mussel mændenes religiøse Fanatismus igjen fremkalde det, saa vilde Porten have 375000 Mand Milits og 2 active Armeer, hver paa 800000 Mand til at dække Hovedstaden og sætte sig imod de farlige Operationer af Flaaden i det sorte Hav. Men til at naae sligt et Maal, forslaaer ikke den blotte Exaltation hos et Folk, dertil behøves desuden Civilisationens Hjelpemidler, man maae kunne udskrive, organisere, bevæbne, undervise, disciplinere og ernære den frigeriske Befolkning, man maae kunne forsyne den med Krigens Material, man maae kunne give den erfarne Anførere, som besidde den almindelige Tillid. Tyrkiet har modvillig berøvet sig alle disse Forsvarsmidler, i det det haardnakket er bleven staaende ved Middelalderens Barbarie. Dets Befolkning, som er bragt ned under Portugals, er efter al Sandsynlighed ude af Stand til at gjøre større Anstrængelser for sin Vedligeholdelse, end dette og til at stille en større Armee end 60000 Mand i Linien, hvilket forudsætter en Udskrivning, liig med de portugisiske Troppers i Aaret 1812, nemlig en Soldat af hver 50 Jndbyggere. Antage vi selv imod al Sandsynlighed, at denne Udskrivning kunde fordobbles, hvilket overstiger det stærkeste Forhold af Landstormen i Tydskland i den nyere Tids meest forbittrede og afgiørende Krig, saa er det Porten neppe mueligt at stille 120000 Musselmænd imod de 300000 Russer, som vælte sig over Donauen, og som kunne drage en Reserve af 400000 Mand efter sig.