Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-11-18
Nyeste Post-Efterretninger. Der skrives fra London, at man bemærker i England hyppige Sværme af vild, Ænder at ankomme fra Norden; da disse Fugle sædvanligen pleie først sildigen at lade sig see; saa betragter man deres Ankomst som et Forbud paa en meget streng Vinter Fra Overitalien indløbe meget sørgelige Skildringer af de Ødelæggelser, som heftige Regnskyl og Sneens Smeltning i Biergene har i Midten af October anrettet i Alperne; ogsaa have Oversvømmelser anrettet skrækkelige Ødelæggelser imellem den 13de og 15de October i det Salzburgiske i Kärnthen Krain, Tyrol og i de Venetianske Provinser; i de sidste staae Strækninger e flere Mile under Vand, og Skaden, som derved er stiftet, er uberegnelig. Stormene have gjort megen Skade paa de Engelske Kyster i de første Dage af Novbr., man har allerede Efterretning om at 140 Skibe ere forulykkede. – Jfølge de nyeste Efterretninger fra Nordamerika har den gule Feber frygteligen grasseret i Aar i Staterne Ohio og Kentucky. Staden Narches er ligesom uddød; Orleans har derimod hidindtil været forskaanet derfor. Foruden den gule Feber har man i Nordamerika at trækkes med de vilde Jndianere, paa Grændserne. Nordamerikanerne klage meget over: at de Engelske Pelshandlere af Jalousie ophidse de Vilde imod dem. De Rickarees ved Missouri ere blevne fordrevne af Nordamerikanerne. J Florida, hvor Nordamerikanerne have havt saamange Stridigheder med Jndianerne, har Regieringen afsluttet en Traktat med dem, hvorved de forbinde sig til at opholde sig inden for visse Grændser. Regieringen vil saaledes erholde en stor Mængde Jorder til Salg. – En Deel af Republiken Columbia kommer sig hurtig efter den haardnakkede Kamp med Royalisterne, som nu er bragt til Ende. Handelen tager til og Skibsfarten udbreder sig; man anlægger Dampbaade paa Magdalene floden og har allerede lagt Planen til en Canal, som fra denne Flod skal trækkes til Carthagena. En Englænder ved Navn Elbers fører Opsynet over dette sidste Foretagende. – Den 6te Juli er i Lima afsluttet en Tactat imellem Republikerne Columbig og Peru ved den Columbiske Minister D. Jong. Morgers og den Peruanske Døn Bern Monteagude og er bleven den 12te Juli ralificeret af Vicepræsiden en D. Frane. de P. Santander. Denne Tractats Formaal er en bestandig Union, Coalition og Conføderation til et giensidigt Forsvar. Denne Tractat indeholder en Artikel, hvori der bestemmes: at alle de øvrige uafhængige Spanske Stater i Sydamerika skulle paa det indstændigste opfordres til at tiltræde denne Forbindelse; ogsaa er en lignende Tractat nyelig bleven afsluttet imellom Columbia og Chili. – Da anførte Tractat er den 6te Juli bleven afsluttet i Lima, som kaldes den frie Stad, istedet for tilforn den Kongelige Stad, saa seer man tydelig deraf, at den Royalistiske General Cantarac har rømmet Staden, som man ogsaa vidste i England at han vilde giøre af Frygt for, at blive afskaaret af de Columbiske Tropper. Man forsikkrer, at General St. Martin skal have havt ifinde at ville indføre en monarkisk Regiering i Peru, hvorved han kom i Strid med den Peruanske Regiering. – Fra Brasilien høres blot, at Admiral Cochrane ligger i Strid med de Engelske Officere om Fordeelingen af Priis pengene; de have nu indstillet Sagen til Keiseren, af Brasiliens Afgiørelse. – Jfølge nye Beregninger, som den bekjendte Hr. v. Humboldt har ladet bekiendtgjøre udgiøre de forrige Spanske Stater i Amerika 372,110 Qvadratmile, som indeholde 16,785,000 Jndvaanere. Brasilien har 256,990 Qvadratmile og 4 Millioner Jndvaanere. Det er ikke sandt at Hr. Humboldts bekiendte Medreisende Hr. Bonpland er bleven arresteret af Doctor Francica, Directeuren over Paraguai; derimod skal han leve der meget behageligt og fortsætte sine videnskabelige Undersøgelser.