Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-04-07
(Jndsendt.)(Fortsat.) Men der er en anden Flod, som er af en langt farligere Natur, og det er den, der kommer fra Havet. Dersom Klitten blev gjennembrudt, saaledes som projecteret er, lidt sønden for Bjerggaard eller paa et andet ligesaa farligt Sted, og Gabet derved blev forkortet, da vilde enhver almindelig vestlig Vindufeilbarligen give Flod. Og dette er en af de Omstændigheder, man paa ingen Maade maa tabe af Sigte. Der er ofte nok anført, at Havet i Stormveir gaaer over Klitten paa sine Steder. Meget sandt. Men Stormveir hører dog ikke til Dagens Orden; derimod veed Enhver, at de vestlige Vinde ere de herskende her paa Egnen; derfor vilde Engene ved en Gjennemgravning idelig være udsatte for efter nogle faa Timers Blæst at blive oversvømmede. Vel mener Forf., at naar man blot gravede i sydvestlig Retning, da vilde den befrygtede Oversvømmelse falde bort. Men for det Første blev Jndløbet i alle Tilfælde kort, og det ligger da i Sagens Natur, at det indstrømmende Vand ikke vilde finde den Modstand her, som i et længere Jndløb af lignende Brede. Og Vandet vilde derfor optages hurtigere og i større Mængde. Desuden vilde den sydvestlige Retning, der formodentlig skulde beskytte dette ligesom det nuværende imod vestlige og nordvestlige Storme, ingen lunde opnaae sin Hensigt, da Vestenvinden i alle Tilfælde ufeilbarligen vilde drive Vandet ind. Det er en anden Sag nu, da Gabet ved sit Udløb har en næsten sydlig Retning, som det længere inde varierer i flere Bugter, og er desuden circa 1 Miil langt. Hertil kommer endnu, at Forf. ikke kan gives Ret i, at Gabet ligesaa godt kunde staae sig længere mod Norde; thi dersom det ikke blev eller kunde blive indplanket – og dette er jo vel egentlig Forfatterens Mening da vilde naturligviis baade Havets og Fjordens Strøm efter Behag forandre dets Retning eller en Storm kunde oprive det; og blev det indplanket, saa vilde det dog i Tidens Lølvanskelig kunne holdes aabent, eftersom Erfaring har viist, at det stedse flyttes mod Syd. Endvidere siger Forf. Skulde ogsaa ved Udløbets Forkortelse Vandet til visse Tider stige noget høiere, saa kunde en saadan Flod dog kun paa Agerjord egentlig virke skadeligt. Hvorledes han vil begrunde denne Paastand, er ikke let tænkeligt, eftersom Vandet dog først maa gaae over Engene, for det kan naae Agerjorden. At faae sit Hoved denne Leilighed bortskyllet eller vanddrukket og blandet med Sand og alle de øvrige Partikler, som Havet afsætter, hvorved det bliver mindre gavnligt, stundom skadeligt, for Qvæget, er dog i Sandhed et Tab. Desuden vil vel Jngen negte, at det Sand, hvormed Engene ved en heftig Flod let bedækkes, enten kan beskadige eller aldeles ruinere dem, ligesom det ogsaa er en Kiendsgierning, at ogsaa Græv et taber sin Kraft – det Græs navnlig, som ikke oprindelig er voret i Vand eller frembragt ved Overrisling - naar det staaer for lang Tid i Vand, hvilket ved en vedholdende Vestenvind her let kunde blive Tilfældet. Forf. mener jo rigtignok, at smaa Diger kunde holde Floden af Engene; men uden at tale om det vistnok Uoverkommelige ved dette Arbeide, naar man tager Hensyn til disse Digers Omfang, da de blandt Andet maatte strække sig langt op af Aabred derne, saa er det neppe tænkeligt, hvorledes en sammenhængende Række af disse Diger kunde tilveiebringes og vedligeholdes, eftersom een eneste Parcellists Ligegyldighed eller Mangel paa Evne vilde gjøre alle de Øvriges Arbeide omsonst Desuden er det et stort Spørgsmaal om ogsaa smaa Diger kunde være til nogen synderlig Nytte under Gabets forandrede Forhold. At de, i Tilfælde af, at de bleve overskyllede, vilde være til stor Skade, er øiensynligt. Men de øvrige let erhvervedes Marskenge vil Forfatteren, og Mange med ham, give til Priis. Det vilde vel være vanskeligt, statistisk at oplyse hvor mange hundrede for ikke at sige tusinde Jndivider, som ene formedelst de have deres Underhold, men det er vist, at en Mængde Familier ved deres Forliis vilde bringes til Bettelstaven. Og vil man lægge Vægt paa Letheden af deres Erhvervelse, saa maa det heller ikke være usagt, at en stor Deel af den nuværende Generation netop paa Grund af deres Eristents have kjøbt deres Eiendomme til forhøiet, Priis. (Fortsættes.)