Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-12-02
Man maatte af de fremsatte Bemærkninge, og Erfaringer, dog uden en eneste derfra hentet gyldig Grund til Svækkelse af vore Pengevæsens erkjendte Værd, antage, at det endnu ved den befæstede Tiltro savner de Egenskaber, som ere absolut nødvendige til Fasthed i det nominelle Coursforhold. Men saae man nøje nok til, da maatte man og erkjende, at til saadan Fasthed er der virkelig lagt Grund, og med Sagen selv er det overgivet til Folket at hævde den: dette vel først og fremmest i reen og uforbeholden yttret Tanke og Tro dertil. Man skulde vel ei heller for sin Konge, for sig selv og Fædrelandet kunne være andet bekjendt. Naar man ærligen har spurgt sig selv, hvorom man skulde tvivle, naar man har seet Tvivleren ret skarpt i Øjet, da maa man have lært Tvivlenes Art at kjende. Flere indsigtsfulde Mænd have ogsaa, senere end da endnu særdeles Opmuntringer og Fordeele lokkede En og Anden til at indfrie deres Bankhæftelser, bevist, at de kiendte og bedømte dette Nationalanliggende, som det vel af Alle burde kjendes og bedømmes, og som det af Enhver kan benyttes, til egen og Efterkommeres lovlige og store Fordele i Fremtiden. At indfrie de 6 pCt. pro Anno rentebærende Hæftelser til Banken med private Laan til 4 pCt. i samme Prioriteter efter de lovbekræftede Obligationer, er dog en saare simpel Operation og Regning, og med Renteforskjellen 2 pCt. p. A. har i 30 Aar, Fader for Søn betalt Hæftelsens Beløb. Man udføre blot den Tanke, med dog nogen Jdee om Kapitalers Virksomhed i Tidens Længde, uden al Overdrivelse ganske simpelt hen videre, og dømme om hvad Nationalbanken kan vorde for dens Actie-Eiere istedetfor dens imaginaire Actiehavere og Debitorer. Man nævne derfor ikke Tvivl til Statens Foranstaltninger i dette vigtige Folkeanliggende. Manglerne have tydelig nok viist sig i andre Forhold. De ere vistnok dertil saa vigtige, at var det afgjort, de kunde ikke i vort Seddelvæsens øvrige Vilkaar afhielpes til den uskadelige Grad, da maatte vi heller, end i at Formue- og Erhverv-Sag at kastes frem og tilbage med et Seddelvæsen, som vi ej kunne regulere til vort Vel og Kreditens Befæstelse, nedtræde strax til den Fattigdom og Pengemangel, som maatte, i Kontinuation af Seddel-Jnddragelsen, følge med et blot i ædle Metaller bestaaende Pengevæsen. At man imidlertid indtil nu har ved vort Seddelvæsen maattet savne den Egenskab at kunne regulere Forholdet af Omsætningernes Krav og Middel, saaledes at, som ved Sølvets og Guldets frie Løb, Priis og Værdieforandringerne behørigen fordeles, og ei falde paa Pengeværdien alene; dette er dog sikkerlig intet uafhielpeligt Savn. Snarere er her et Savn af hvad nu Bank- og Pengevæsen kan fordre af Folket, naar det er opmærksomt paa dets eget Tarv. Man har lagt Mærke, til hvad der i England ansees som nødvendigt til Bankvæsenets Fuldkommenhed, og af fortrinlig Nytte ved at suplere Pengemidlet i det indre Omfærds Liv og Udvikling: Siklerhed for Opfyldelsen af Landbankernes Forbindtligheder, og dog deres frie Virksomhed til Udbredelse af Penge, naar disse og hvor disse kunne bruges, og Æqvivalent giengieldes eller tilsvares. Efter det Forudgaaende skulde man vel ikke mene, at Saadant var stridende mod vort Bank- og Pengevæsens Natur. Bankens Fundation talte om Landets Filialbanker, og bestemte i sin Tid Udstædelse af Sedler, indforderlige i den paalydende Mynt. Glemmer man nu ikke, at i Danmark er Banken og Folket, og Folket og Banken Eet; og bliver denne Forening endelig sand og virkelig, da skulde man vel ikke heller troe, at man var langt fra Maalet. Det var ikke altid et glædeligt Arbejde, men det lønnede dog Umagen at betragte vore Bank- og Seddelvæsen under Stormene siden 1818, at see hvad det er blevet under de blot udholdte Byrder, og hvad det nu herefter maae vorde, naar man kun ikke, og stedse alene udmattende sig selv, henslæber Byrden til Andres Eie og Fremmedes endelige Bytte, men bærer den mandigen selv i altid netop derved voxende Kraft hen til sit Maal, for der at modtage selv dens Værd, til Gjemme og frugtbringende Arv for sig og Efterslægten.