JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-03-18
Ved den tumultariske Beleiring af Parlementet, havde Pøbelen villet tvinge dem til at tage Korn billen tilbage. Blandt Pøbelen befandt sig flere Folk, som meget vel kjendte Parlementslemmerne og betegnede dem for Folket. "Det er Lord Gren wille, raabte enkelte Stemmer, "det er Lord Stanhope, det Skatkammer-Canzleren", o. s. v. Kornbillen tjente urolige Hoveder blot til Paaskud, for, om muligt, at sætte deres egne Anslag igjennem, hvilket dog ikke vil skee, saa mange Oprørssædlerder end ere opslagne, og saa meget ogsaa Gaderne gjenlyde af inflammatoriske Pøbelsange.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-03-18
Ogsaa i Hull er forefaldet en Tumult af Matroserne mod Eierne af de Skibe, der gaae paa Grønlandsfangst.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-03-18
Morning Post indeholder fra Ministerial-Partiet følgende Ord: Det er os sagt med Tilforladelighed, at Hans Kongl. Høihed, Prindsregenten, er kommen til den Overbeviisning, at den nye Kornbill for nærværende Tid ikke vilde tjene til Landets Fordeel, om end denne bill skulde passere. begge Huse. Nationen kan med Tilforladelighed regne paa, at den durchlauchtige Regent vil træffe saadanne Forholdsregler, som fuldkommen ville sikkre Opholdelsen af Rolighed og dette Lands Vel.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-03-18
Den Mængde af Mennesker som sidste Løverdag strømmede hen til Lord Majorens Huus, for at undertegne Kjøbmændenes, Bankerernes og Kræmmernes Bønskrift var overordentlig; man maatte lukke Jerndøren, for at gjøre Ende paa Trængselen, og mod Aften havde omtrent 40000 Mennesker undertegnet dette Bønskrift.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-03-18
Mærkelige Personer. Hr. von Kotzebue gjør i sine politiske Blade Dr. Christian Müller, der har omtalt ham ufordeelagtigt, følgende Erklæring: Denne Plads, jeg indtager i Litteraturen, er en en Æresplads, af hvilke De, hvis de nogensinde opnaaer en saadan, kan være stolt. Jkke i 10, men i 26 Aar har jeg nu været een af de meest yndede dramatiske Skribenter. Jeg maa dog endelig engang sige det høit, Den, som i 26 Aar, trods26000 haanende Recensioner, besidder Publicums Gunst, han maa have Fortjenester; thi saa længe varer intet Bedrag, ingen Møde, Skuespil, som ere oversatte i et Dusin fremmede Sprog, ere blevne spillede i alle europæiske Lande, ja i Asien og Africa, maa vel almindeligen tillokke, og hvad almindeligen tillokker, kan ikke være stet. Ogsaa have de solideste kritiske Blade i Frankrige og Engelland stedse ladet mig vederfares Retfærdighed. Men jeg er ei blot en Digter, som overalt, hvor han har sat sin Fod i Europa, er bleven berømmelig kjendt og optaget med Kjerlighed; jeg er siden flere Aar ogsaa en agtet Historiskriver, og ved mine politiske Skrifter har jeg medvirket til at forjage den tydske Slaveaand, der for største Deelen 1812 beherskede endnu ogsaa Dem.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-03-18
Blandede Efterretninger. Fortsættelse af Besvarelsen paa en Opsats i den rhinske Mercur, stilet mod Danmark: (S. No. 21) Den Tidspunkt, som nu den tilbemeldte Opsats berører, ligger os nærmere. Det var let i Kampens Trængsel og ved Bevægelsen af alle Lidenskaber. at forrykke Synspunktet og at fremstille det sande Sammenhæng af Danmarks Forhold saaledes, som deres Politik fordrede det, der støttede paa Danmark alle deres Beregninger paa Forstørrelse, og opstillede Grundsætninger derfor, som ikke ere den Skole uværdige, i hvilken de umiskjendelig vare lærte. Dog dette Bedrag vil altid mere forsvinde og Sandheden vil med dens Straaler engang. ganske adsprede den Taagesky, i hvilken man har indbyllet denne Begivenhed. Det er sandt, at, medens den største Deel af Enropa fulgte sin Undertrykker til Ruslands Underkastelse, ikke een eneste Dansk fandtes i denne uhyre Folkemasse. De med Frankrige indgangne Forhindelser angik kun Krigen med Engelland. De Lidelser som af denne fiendtlige Tilstand ere opstaaede for de Danske som Øe- og Kyst-Beboere, lade ved de kun altfor bekjendte Følger af den franske Politiks Jndflydelse paa Velstand og Frihed slutte til Danmarks tvungne, til intet Valg overladte Tilstand. Den iblandt de Danmark gjorte Bebreideldelser anførte Besættesse af Hertugdømmet Oldenborg, er fuldkommen uforstaaeligt; thi aldrig har den fundet Sted. (Forts. H. Corr.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-03-18
Doctor Obers i Bremen har observeret en Commet. Den er lille og sees kun med gode Kikkerter.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-03-18
Jndenlandske Efterretninger. Ulykkelige Begivenheder. Slagelse den 17de Marts. Huusmand Hans Larsen fra Kielstrup, som igaar Aftes har været seet her i Byen af flere i høist beskjænket Tilstand, fandtes imorges død af Apoplesteslag strax herudenfor Byen i en Grøft, ved Landeveien som gaaer til Callundborg.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-03-18
Lotterie. J den 1065de Trækning i Kjøbenhavn udkom følgende Nummere: 85. 39. 38. 71. 5.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-03-18
Blandede Efterretninger. Paa Forstranden fra Mindegab til Thorsmindeunder Ringkjøbing Amt, er af Havet opdreven 110. Oxhoveder Viin, mere og mindre fyldte.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-03-18
J Blans By, Stokkemarke Sogn, uder Grevskabet Knuthenborg paa Lolland, er i denne Tid død en Kone, som havde født 13 Børn til Verden, seet 13 Børnebørn, og 6 Børnebørns Børn, som i sin hele Levetid havde i en Række af 74 Aar været i een Gaard.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-03-18
Til Fattigvæsenet i Aarhuus er indkommen 50 Rbd. ved de af Haandværkerne givne Skuespil paa Volden. Dette er altsaae et nyt Privattheater, som vel vidner og Raffinement i Stadens Forlystelser; men neppe vil betale sig for Mesterne. Sammesteds har en Muurmester frivillig bødet til de Fattige for at have anstillet Bal og Lystighed i sit Huus paa utilladelig Tid og Maade. (Aalb. Av., Den Historie som fortælles i Aarhuus Aviser om et strandet Skib ved Vesterkanten af Jylland, hvis Ladning, af Mangel paa Kjøbere, solgtes forsaa godt Kjøb, at Bønderne dyppede deres Grød i Champagne o. s. v., er meget rigtig; kun var dette ikke i sidste Efteraar, da samme Historie allerede for mere end ti Aar siden findes fortalt i disse fyenske Aviser. Nu vilde det sikkerligen ikke have manglet paa Lysthavende, der bedre kjendte Champagnerens Værd. (Jv. Av.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-03-18
Collegialtidenden har nu en vidtløftig alphabetisk Fortegnelse over alle autoriserede Læger i Danmark, som allerede fylder 8 Sider, og endnu ikke har naaet mere end det 8de Bogstav i Alphabetet.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-03-18
Aalborg Stifts Adresse Avis læses følgende. Jndrykkelse: "En sielden men lærerig Tildragelse skal i en af Jyllands første Kjøbstæder være indtruffet mellem en agtet og fornem Kjøbmand og hans Skrædder. Kjøbmanden leverer Skrædderen saamange Alen Klæde til en Chenille, som denne forlanger; dog Kjøbmanden var snild nok til at veie Klædet inden Skræderen modtog det. Men forunderligt var det, at da Chenillen, med alt Tillæg, kom tilbage fra Skrædderen, manglede der i et halvt Pund i Vægten. - Hvad kan være Aarsag dertil (Rand. Av.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-03-18
Oversigt over Dagens vigtigste Nyheder. Tumult i London. – Tilkommende Forbunds Forsamling i Frankfurt. Souverainernes bestemte Afreise fra Vien inden 1ste April.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-03-18
Anekdoter og Synderligheder. Ved Vellingtons Gjennemreise gjennem en ba disk Stad tildrog sig følgende, en badisk Underofficeer, som havde Vagt ved Porten, var af dem som havde fægtet i Spainen. Han var kommen i Fangenskab hos Engellænderne, var godt behandlet af disse og opfyldt af Taknemmelighed og Beundring, for den store Feldtherre. Vellingtons Vogn holder ved Porten. Underofficeren spørger: "Det er Hertugen af Vellington, Kammerader, skreg den overraskede Kriger, i Gevær, F. tage mig, han fortjener det!
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-03-18
AVERTISSEMENTS. De, i Slagelse eller Omegn, som ville subskribere paa Avisen for ti Kjøbstæder fra det nye Qvartats Begyndelse med 1ste April, vilde behage at lade dem tegne derfor i Bogtrykkeriet i Slagelse. Ei Værelse for to Disciple eller to eenlige Folk kan faaes til Leie til Paaske-Flyttetid. Tillige kan, om forlanges, Kosten og andre Beqvemmelighed faaes i Huset. Nærmere Anviisning gives i Avis-Expeditionen i Slageise. Torsdagen den 30te Marts 1815, Eftermiddagen Klokken 2, bliver i Krænkerup afholdt Auction til Arvefæstes Modtagelse, over en det Kongelige Communitet tilhørende Gaard i Krænkerup Bye, Havreberg Sogn, Løve Herred, Holbeks Amt, hvilken staaer for Hartkorn 11 Tdr. 3 Skpr. 3 Fdk. 2/5 Alb., med et Areal af 543 1/2 Tdr. Land, geometrisk Maal, som ere taxerede til 33 1/2 1/2 Tdr. Land, boniteret Jord, som paa Auctionsstedet nærmere skal blive bekjendtgjorte og forinden ere til Eftersyn hos Undertegnede. Tjørnelunde den 13de Marts 1815. M. Gotsche, Kammer-Assessor og Communitets Forvalter.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-03-18
En frie og ordentlig Karl, som er vant til at pløie og faae, og hvad videre udfordres ved en Gaards Drift, anvises en fordeelagtig Tjeneste, enten strax eller til 1ste Mai fra Avis-Expeditionen i Stagelse.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-03-18
Tidlig modne Sædeærter i store og smaa Partier, toradet Sædebyg og godt, stort, hvidt Sædehavre faaes hos Schou paa Jdesgaard ved Slagelse.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-03-18
Paa Landeveien imellem Korsøer og Restved er funden en Sølv-Uhrkasse. Eieren til samme ville behage, imod en billig Findeløn og dette Avertissements Bekostning, at afhente bemeldte Uhrkasse hos Hr. Pastor Just's Karl i Høve. 3 til 350 Alen Egefod samt andre Sorter Egebygnings-Tommer paa 4, 3 en halv, 3, 2 en halv og Alens Længde, saavelsom noget Bødkertömmer- og Egebrænde saml törre Hiuleger kan faaes til kjöbs hos Undertegnede. Endeel af Tömmeret er henfört til Sorøe Kroe tilligemed Bødkertömmeret, og Brændet, men Resten er oplagt ved Suserup Mølle. Cathrinelyst ved Sorøe den 11te Martii 1815. Høyer.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-03-18
Udi Sorøe Enke= og Understøttelses Selskab, stiftet den 19de Febr. 1810, kan enhver, som ønsker at indtræde i dette ligesaa nyttige som velgjørende Selskab, blive antaget; af sammes Midler er 60 Rbdlr. at faae tillaans paa Vexelobligation. Man henvender sig til Undertegnede. Sorøe den 7de Marts 1815. Lindeschov.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-03-21
1. Aarg. A v i 8 No. 23. ti for stæder. Kjøb Korsøer, Kallundborg, Holbek, Slagelse, Sorøe, Ringsted, Vordingborg og deres Omegne. Nykjøbing, Nestved, Skjelskjør, de at a 9 Rd. Redigeret af Dr. Dampe. Trykt og forlagt af Peter Maanes Slagelse den 21de Marts 1815.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-03-21
Udenlandske Efterretninger. Bonaparte i det sydlige Frankrige.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-03-21
Paris den 7de Marts. Ganske uventet erholde vi den Efterretning, at Bonaparte med væbnet Haand har viist sig i Var-Departementet. Moniteuren for idag indeholder en Forordning angaaende Forholdsreglerne til den offentlige Sikkerhed, for at undertrykke dette Foretagende, som er begyndt paa et Punkt af Kongeriget og forhindre Virkningen af de Complotter og Attentater, som gaae ud paa at opvække Borgerkrig og omstyrte Regjeringen. Derfor erklæres Napoleon Bonaparte, for en Forræder og Rebel, fordi han med væbnet Haander trængt ind i Var-Departementet. Alle Gouverneurer, Commandanter over den bevæbnede Magt o. s. v. og selv alle blotte Borgere bliver det gjort til Pligt at bemægtige sig ham og ufortøvet overlevere ham til en Krigsret, som efterat den har erkjendt hans Jdeetitet vil iverksætte Anvendelsen af de ved Loven bestemte Straffe. Paa samme Maade og som skyldige i de samme Forbrydelser skulle alle de Militaire og Embedsmænd af alle Grader straffes, som have ledsaget eller fulgt omtalte Bonaparte ved hans Jnvasion i det franske Gebet, saafremt de ikke inden otte Dage efter denne Bekjendtgjørelse underkaste sig Gouverneurerne, Commandanterne, eller Civil-Øvrigheden. Ligeledes skulle forfølges og straffes som Befordrere og Medskyldige i Rebellionen og Attentaterne, for at omstøde Regjeringsformen og opvække Borgerkrigen, alle Civil- og Militair=Administratorer, Chefer og Embedsmænd ved de nævnte Administrationer o. s. v. selv at blotte Borgere, som middeel- eller umiddelbar forlene Bonaparte noget Slags Bistand. Med samme Straf skulle de ansees, der ved Taler paa offentlige Steder eller i offentlige Forsamlinger, ved Placater eller trykkede Skrifter, maatte have taget Deel i Oprøret eller foranlediget Borgere til at tage Deel deri eller ikke at modsætte sig dets Undertrykkelse. Kl. 5 igaar Morges er Monsieur afreist herfra til Lyen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-03-21
Moniteuren for idag indeholder end videre følgende Proclamation, hvorved Kamrene sammenkaldes:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-03-21
Den 31te Dec. forrige Aar havde vi udsat Kamrenes Sammenkaldelse til den 1ste Marts. J denne Tid vilde vi forberede de Gjenstande, hvormed de havde at beskjæftige sig. Viener=Kongressens Gang lod os troe paa en varig Fred, og vi overlode os uafbrudt til alle Arbeider, der kunde sikkre vore Folks Ro og Lykke. Men denne Ro er bleven forstyrret; denne Lykke kan conpromitteres ved Jldesindethed og Forræderie. Hurtigheden og Viisdommen i de Forholdsregler, som vi gribe, vil standse deres Fremskridt. Fulde af Tillid til den Jver og den Hengivenhed, hvorpaa Kamrene have givet os Beviser, ile vi at forsamle dem omkring os. Hvis Fædrelandets Fiender have grundet deres Haab paa den Tvedragt, som de stedse have søgt at underholde, saa ville dets retmæssige Støtter og Forsvarere tilintetgjøre dette strafværdige Haab ved en uforstyrrelig Enigheds uangribelige Magt. Til den Ende have vi forordnet og forordne: 1) Pairernes og de Deputeredes Kamre samme kaldes overordentlig til det sædvanlige Sted. 2) De Pairs og Deputerede, som ere fraværende fra Paris, have strax efter nærværende Bekjendtgjørelse at forføie sig derhen. Givet i Slottet Thuillerierne, den 6te Marts 1815. og i Vor Regierings 20de Aar. Ludvig.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-03-21
Undertegnet. Flere Generaler ere i Begreb med at afreise til den Leir, som oprettes i det sydlige Frankerige mellem Lyon og Chambery.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-03-21
J vort Krigs-Departement hersker paa eengang den største Virksomhed. En Mængde Tropper ere fra alle Sider beordrede til det sydlige Frankrige. Ogsaa Hertugen af Berry og Hertugen af Orleans ere afreiste idag, den Første til Besancon og den Sidste til Lyon. Jgaar præsiderte Kongen i Statsraadet, hvilket ogsaa Hertugen af Berry bivaanede. Med Begierlighed seer man nærmere Efterretninger fra vort Riges sydlige Egne imode.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-03-21
Som man forsikrer, er der mellem Bonaparte og og Kong Murat nøie Forbindelser. Man indseer nu, hvor farligt det var, at lade Bonaparte ubevogtet og uindskrænket paa Øen Elba Nu er han erklæret for fredløs.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-03-21
Berlin 14de Marts. Over den igaar med Coureren fra den 8de overbragte, uforudseete høist ubebagelige Efterretning om Napoleons Undvigelse, hvilken maaskee torde forlænge Souverainernes Ophold i Vien, ere her følgende Omstændigheder bleve ne bekjendte. Den afsatte Keiser havde den 26de Febr. indbudt Admiral Campbell, som commanderer det for Elbakrydsende engelske Krigskib, til Middagspise. Efter ophævet Taffel blev denne fastholdt i et tillukt Værelse, og i Mellemtiden gik Napoleon under Seil med sin Corvette. Af sine Tropper havde han medtaget henimod 1200 Mand Franske, Polakker og Corser. De ere fordeelte paa forskjellige Transportskibe, forsynede med megen Munition og med Levnetsmidler for 6 Dage. A Skyts fører denne Flotille 6 Feldtkanoner, og 4 Stykker af svær Caliber. Hvorledes alle disse Anstalter have kunnet blive trufne ubemærket, vedbliver at være en uopløselig Gaade. Paa Porto-Ferrajo havde Napoleon efterladt en Garnison af 150 Mand og udnævnt Præfecten til Commandant. Den første Efterretning om Undvigelsen erholdt Congressen i Vien den 7de, og den udbredte, som let kan vides, almindelig Bestyrtelse. Foruden de allerede til Jtalien afsendte østerrigske Tropper gjør endnu et betydeligt Armeecorps sig marschfærdigt, og det hedder, at Fyrsten af Schwarzenberg skal ufortøvet afgaae som commanderende Over General til Mailand.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-03-21
London den 11te Marts. Fra Lord Sommerset, have vi allerede den officielle Efterretning, at Bonaparte er landet ikke langt fra Freius. Dette har gjort stort Jndtryk og Stock ere næsten faldne 1 Proc. Denne Bonapartes Ankomst i det sydlige Frankrige, hvilken vi idag ogsaa erfare ved Moniteuren af 7de, er næsten det Eneste, man taler om Førend Bonaparte afseilede fra Elba, havde han lagt Enbargo paa de derværende Fartøier, og saasnart han var landet i Freius, lod han strax uddeele Proclamationer.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-03-21
Paris den 8de Marts. Alles Øine ere her, som naturligt, alene henvendte til Var=Departementet. Dette Samme vil lidt efter lidt blive Tilfældet i hele Europa og siden ogsaa udenfor Europa. Følgende ere de Efterretninger, som vore Blade indeholde over den bonapartiske Landing: Vi have biet indtil i Dag med at meddeele Efterretning om Bonapartes Landing paa de franske Kyster, fordi de telegraphiske Depescher, som førstmeldte den, ingen Details indeholdt.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-03-21
Bonaparte løb ud fra Porto-Ferrajo den 26de Febr. Kl. 9 om Aftenen, ved meget stille Veir, hvilket varede til den 1ste Marts. Han var ombord paa en Brig, hvormed fulgte 4 andre Fartøier, nemlig Pinker og Felukker med 1000, høist 1100 Mand, hvilke bestode af en lille Deel Franskmænd, og de Øvrige af Polakker, Corser, Neapolitanere og Folk fra Øen Elba
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-03-21
Skibene landede den 1ste Marts paa Rheden ved Havbugten af Juan ved Cannes. Tropperne gik i Land. 50 Mand rykkede samme Dag for Cannes, hvor de opfordrede Mairen, i Golf Juan at antage Befalinger af den, som de kaldte Generalen Chef Men Mairen afslog dette ganske. Han erholdt derpaa den befaling, at holde 3000 Rationer Brød, rede til Aftenen. Samme Dag kom 15 Mand af Expeditionen forAntibes og forlangtes at indlades der, som Deserteurer fra Øen Elba. General, Baron Corsin, en udmærket med ærefulde Saar bedækket Militair, som commanderer i denne Plads, modtog dom og lod dem afvæbne. Snart derefter opfordrede en Officeer Pladsen i Bonapartes Navn. Han blev arretteret og bragt i Fængsel. Endelig kom en tredie Emissair til Commandanten for at reclamere de 15 tilbageholdte Folk og opfordre ham i GeneralDrouets Navn at begive sig med Civil Øvrigheds personerne til Golf Juan. Denne Emissair blev istedetfor al Svar hæftet. Den følgende Dag brøde de landede Folk op til Grasse. – Alle de Veie, paa hvilke de landede kunde erholde Samqvem med Havet eller Mulig hed til Tilbagekomst, ere vel bevogtede og ganske afskaarne.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-03-21
Nogle mørke Practiker, nogle Bevægelser i Jtalien, som ere blevne opvakte af Bonapartes forblindede Svoger, have sat hans Stolthed i Bevægelse, Da Bonaparte ikke fandt den Modtagelse i det sydlige Frankrige, som han ventede, saa er han flygtet til Bjergene.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-03-21
Fra Toulon ere Fregatter udløbne, for at borttage de Fartøier, hvormed Bonaparte er ankommen, og afskjære ham ethvert Tilbagetog.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-03-21
Marseille og Toulon er overalt den hvide Fane udstukket, og man har der, saavelsom i Lyon, erklæret sig eftertrykkelig mod Bonaparke. Bonaparte havde søgt at forberede Forstaaelser i det sydlige Frankrige. Hobe af Deserteurer, som vare underrettede om hans Ankomst, havde tilbud, sig, at vende tilbage under Kongens Fane, og det med Betingelser, som opvakte Mistro. Jstedet for at erholde Vaaben, fratog man dom de Vaaben, som de endnu havde og fordeelte dem til Egne, hvor de ikke kunne skade. Da Bonaparte fandt sig sluffet i sin Forventning, saa trat han sig fra Gap til Bjergene i Dauphines. Den Forordning af Han Majestæt, vorved Bonaparte erklæres at være uden for Loven og fredløs, maa være et Tordenslag for ham.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-03-21
Armeen mellem Lyon og Cambray skal være over 20000 Mand stærk. Man har stærke Grunde til at troe, at Bonapartes Landing kun er en Fortvivlelses Handling. Det synes sikkert, at Congressen havde besluttet, at give Napoleon en anden Residenz, da hans Jntriguer efter al Anseelse bidroge til Urolighederne i Jtalien. Denne Beslutning har han villet forekomme ved et afmægtigt Forsøg.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-03-21
Man begriber nu, hvorfor Bonaparte i de sidste Tider ikke meere vilde tilstæde nogen Fremmed Adgang paa Øen Elba, og hvorfor han har ladet en Deel af sin Garde komme fra sig til Frankrige. Hvor Bonaparte egentlig er, om han er tilSkibs eller er landet med, veed man ikke. Med mange og især en vis Marskal holder Regieringen et aarvaagent Øje.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-03-21
Vien den 4de Marts. Man troer her, at Bonaparte, uagtet han i Begyndelsen har vendt sig mod Norden, dog senere for sin Person har vendt sig til Neapel, hvorfra han, forenet med Kong Joachim, kan rykke frem i Jtalien. H. Corr.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-03-21
Blandede Efterretninger. J Skilderiet læses: "J ingen Stat har man i en Tid af 24 Aar oftere skiftet Grundsætninger end i Frankrig. J Republikens uroligste Tid turde ingen nævne Ordet Monarkie, i Monarkiets under Napoleon turde ingen nævne Ordet Republik. Under Frihedsmændenes Regjering bleve Voltaire og Rousseau forgudede; under Napoleon bleve de fordømte. J Rædselstiden ødelagte man Alt, hvad der mindede om Kongedømme; i Napoleons Tid fremsøgte man Alt, hvad der mindede derom.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-03-21
J Napoleons Dage hørte man aldrig at tale om andre Regenter end Carl den Store, nu tale de samme Skribenter, som bestandig førte denne i Munden, næsten ikke om andre end Henrik den Fjerde.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-03-21
Jndenlandste Efterretninger.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-03-21
Kunst og Videnskab. Til Besvarelse af den i Mai 1814 af en unavngiven Borger i Kjøbenhavn udsatte Priisopgave: "Hvilke ere de meest hensigtsmæssige Midler til i en stor Stad, og navnlig i Kjøbenhavn, at forebygge og afværge Tyverie?" ere indkomne i alt 19 Forsøg. Af disse have undertegnede, af Præmier nes Udsætter dertil formaaede, Genfor alene fundet tvende, nemlig: Afhandlingen mod Motto: voluise sat est, og den anden med Devise: Var ei Lov i Landet, da havde hver meest, der meest maatte gribe, saaledes beskafne, at de kunde komme i Betragtning til at erholde nogen af de udsatte Præmier. – Begge disse Forsøg røbe megen Erfaring og fortrinlig Localkundskab, god Jagttagelsesevne, Tænksomhed, Frimodighed, og Flid i Udarbeidelse. - Jhvorvel ingen af Forfatterne saaledes har udtømt Gjenstanden, at hans Afhandling kunde ansees for aldeles fyldestgjørende, tage vi dog ikke i Betænkning at tilkiende Forfatteren af Afhandlingen med Devise, voluisse sat est, den første Præmie, eller 300 Rbdlr. S. V., og Forfatteren af den, som har til Paaskrivt: "Var ei Lov i Landet, da havde hver meest, der meest maatte gribe, den anden Præmie eller 100 Rbdlr. S. V. - Af de øvrige indleverede Afhandlinger findes især de tvende, hvoraf den ene har til Motto: 1 Mose B. 44 C. 9 V., den anden det Sted af Dusaulz, Paime & croire, Qvil est unterme à la licence etc., at vidne om Forfatternes Tænksomhed, videnskabelige Kundskaber og roesværdige Gavnelyst, hvorfor vi have troet, at disse Arbeider fortjente at nævnes med Agtelse. - Ved ovenmeldte Sedlers Aabning befandtes Forfatteren. af den første Priisafhandling at være Høiesterets Assessor Niels Engelhardt, og Forfatteren af den anden Cancellieraad Otto Himmelstrup Hvidverg, Contorchef ved Commissionen for Kjøbenhavns Brandvæsen. - Kjøbenhavn, d. 11te Marts 1815. - Ørsted. Berner. Engelstoft.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-03-21
Blandede Efterretninger. J Skilderiet gjør en Anonym Forslag, for at standse den stigende Luxus hos Tjenestefolk og den derved til det Urimelige stigende Løn, i dens Sted at klæde og føde disse; men saa maatte der befales en Nationaldragt for den tjenende Classe, og en almindelig Taxt for Lønnen efter Jndividuernes Duelighed – som nok vilde have sine Vanskeligheder. (Iv. Av.)