JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-02-03
At Redacteuren af Blader den Frisindeder M. C. Rosenhoff under Dags Dato er foranstaltet tiltalt for Overtrædelse af Trykkefrihedslovgivningen med Hensyn til de i bemeldte Blads No 9 for Løverdagen den 22de og No 10 for Tirsdagen den 25de dennes indførte Stykker respective over skrevne Orla Lehmann, og Opskrift til en Kraftsupp det bliver herved i Overeensstemmelse med Frdn. 27de Septbr. 1799 a 18 bekjendtgjort. Det Kongelige Danske Cancellie den 27de Januar 1842.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-02-03
At Redacteuren af Bladet Fædrelandet Carl Ploug under Dags Dato er foranstaltet tiltalt for ved Meddelelsen af en i bemeldte Blads a 773 for Onsdagen den 26de dennes indeholdt uhjemlet Efterretning at have gjort sig skyldig i Overtrædelse af Trykkefrihedslovgivningen kundgjøres herved i Overeensstemmelse med Frog. 27de Septbr. 1799 § 18. Det Kongelige Danske Cancellie den 27de Januar 1842.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-02-03
At Redacteuren af Bladet "Corfaren, Cand. phil. N. P. Mortensen under Dags Dato er beordret tiltalt for Overtrædelse af Trykkefrihedslovgivningen med Hensyn til adskillige i bemeldte Blads a 64 for den 21de dennes indeholdte Artikler og Træsnit, det bliver herved i Overeensstemmelse med Fron. 27de September 1799 § 18 bekjendtgjort. Det Kongelige Danske Cancellie den 24de Januar 1842.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-02-03
At Redacteuren af Bladet Fædrelandet Carl Ploug under Dags Dato er beordret tiltalt for ved den i bemeldte Blads No 768 for den 21de dennes indførte Artikel under Overskrift "Folkenes Erindring, i Forbindelse med det foregaaende versificerede Stykke den 20de Januar 1842, at have gjort sig skyldig i Overtrædelse af Trykkefrihedslovgivningen, det bliver herved i Overeensstemmelse med Frdn. 27de September 1799 a 18 bekjendtgjort. Det Kongelige Danske Cancellie den 24de Januar 1842.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-02-03
Capitelstaxt paa Kornafgrøden i Lollands-Falsters Stift, pro 1841.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-02-03
Aalholms og Halsted Nykjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-02-03
Mariboe Amter. Amt. Amt. Rbd. Mk. s. Rbd. Mk. s. Rbd. Mk. s. Hvede. pr. Td. 7 1 Rug. Byg . . - 3 1 6 3 = 14 Havre . - 1 5 3 1 Hvide Erter - 5 1 8 5 = 13 Graae dito – 4 2 11 4 4 4 4 4 8 Nykiøbing og Mariboe den 2den Februar 1842. R. v. Jessen. R. Møller. Kobbere og Lithographier Den tidligere anmeldte Udstilling af Kobbere og Lithographier vil finde Sted i Borgerskolen förstkommende Løverdag, Søndag og Mandag Eftermiddag fra Kl. 2 til 4, samt Søndag og Mandag Formiddag fra Kl. 10 til 12.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-02-03
Förstkommende Løverdag den 5 Februari Kl. 7, afholdes ordinair Generalforsamling i Klubben Harmonien", Nykjøbing den 29de Januar 1842. Directionen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-02-03
En Jomfru, som er villig til at deeltage i alle huuslige Sysler og tillige syer godt Linnedsyening, ønsker sig antaget hos en honnet Familie. Der sees ikke saameget paa Lønnen, som paa en god Omgang. Man behage at henvende sig til Bødkermester N. Jørgensen i Nykjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-02-03
Jndkaldelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-02-03
Alle de som formene sig at have noget at fordre i Stervboet efter afgangne Gaardmandsenke Froe Jørgensdatter af Lundbye, under Vennerslund Gods paa Falster, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til for undertegnede committerede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre saadant Krav. Vennerslund, den 1ste Februar 1842. Strange.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-02-03
Adressecontoirets Commissionairer ere: Dhrr. Boghandler Thierry i Nakskov, Kammerraad Suhr i Rødby, Boghandler Giegengack i Maribo, Apotheker Grundtvig i Saxkjøbing, Postmester v. Staffeldt i Nysted, Kjøbmand Wulff i Stubbekjøbing, Færgeforpagterne Arnkiel i Gaabense og Dyrehauge i Vordingborg,
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-02-05
Lollands Falsters Etisk Tidende. Redigeret, trykt og udgivet af W. F. Laub i Nykjøbing. No 13. Løverdagen den 5 Februar. Hvad vil Regjeringen gjøre? (Aftrykt af Fædrelandet for 25de Januar.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-02-05
Endnu er det Tid, endnu er det afgjørende Øieblik ei slaaet, endnu kan Kongen selv stille sig i Spidsen for Tidens Bevægelser hos os; thi endnu er der ei givet noget Svar paa Stændernes Andragende, og faa Timer efter at disse Linier ere læste af Publicum, veies det maaskee i Kongens Raad, hvilken Afgjørelse man vil give det store Spørgsmaal, som af Folket er forelagt Regjeringen. Det er derfor naturligt, at vi henlede vore Læseres Opmærksomhed paa de forskjellige Anskuelser, som kunne formodes under denne Sags Behandling at ville gjøre sig gjeldende i Statsraadet; det er naturligt, ei fordi vi troe ved vort Ord at kunne indvirke paa dem, der styre Statens Roer men fordi det synes os ret passende, at det, hvorom der raadslaaes paa de høie Steder, ogsaa overveies i Borgernes Huse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-02-05
Hvad vi her have yttret, er naturligviis under Forudsætning af, at disse nye Statsraader, skulde indkaldes samlede for hele Riget; thi var Meningen den, at de enkeltviis skulde indkaldes, eftersom de kunde forudsættes bekiendte med de foreliggende Sager, saa har Forslaget ikke engang dette, som taler for det. Hvis man føler Trang til stadige Raadgivere, da vil der Jntet være til Hinder for, at udvælge Statsraader uden Portefenille. Hvis man i enkelte Sager ønsker at høre en eller anden kyndig Mands Formening, da kan man adspørge ellet tilkalde ham, uden derfor at gjøre ham til Statsraad. Hertil kommer, at Oprettelsen af et saadant nyt fuldstændigt Raad vilde medføre betydelige Udgifter uden nogen tilsvarende Nytte, og at man altfor let kunde lade sig forlede til at troe, at der var tilveiebragt en stor og for Danmarks Fremtid betydningsfuld Foranstaltning, uagtet det dog vilde vise sig at være en Bagatel. Der er kun et Forslag, som staaer tilbage, og omendskjøndt vi vel havde ønsket, at det var blevet iværksat strax efter Stænderforsamlingernes Slutning, saa kunne vi dog ei andet end finde det ogsaa nu hensigtsmæssigt. Dette Forslag bestaaer i, fra Landets forskjellige Deele at tilkalde vise Mænd til at raadslaae om de Forandringer i Statens Grundforhold, som ere ønskelige for Nutiden og nødvendige for Fremtiden. Det kan nemlig meget let lade sig tænke, at det nuværende Regjerings personale, som Hans Majestæt har arvet tilligemed Thronen, og som i en Række af Aar har bestyret Riget paa en vis Maade, vilde være i Forlegenhed naar det skulde udarbeide og forelægge Stænderne Planen til en Omorganisation af vore Samfundsforhold. Paa denne Forlegenhed vilde der raades Bod ved at tilkalde vise Mænd; thi vi forudsætte naturligviis, at Regjeringen ei vilde gaae efter en vis subjectiv Forkjærlighed, men vilde vende sit Øie paa de Mænd, som de Fornuftigste i Nationen ei vilde betænke sig paa at vælge, og som ved deres tidligere Færd ere blevne erkjendte af Folket som dem, der kjendte Folkets Trang. Gid derfor deres Stemme, som hylde denne Mening, maa trænge igjennem i Kongens Raad.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-02-05
Jndenlandske Efterrteeninger. Kjøbenhavns Magistrat har nu ogsaa erklæret sig for Hr. Lehmanns Habilitet til at være Borgerrepræsentant, og da nu altsaa den samlede Communalbestyrelse er enig i dette Spørgsmaal, er (Berl. Tid.) Sagen dermed afgjort. Lehmann befinder sig bedre og er nu oven Senge. Han har siden sin Fængsling havt meget talrige Besøg, ja endog Folk, som ikke have nogen personlig Kjendskab til ham, have indfundet sig hos ham, for at bevidne ham deres Deeltagelse, og især i de første Dage var Besøget saa stærkt, at ikke Alle kunde faae Adgang og at der derfor paa Forlangende var fremlagt et Papir, hvorpaa de Besøgende, som Lehmann ikke kunde tage imod, have skrevet deres Navne. Overhovedet yttrer Deeltagelsen for Lehmann sig paa flere forskjellige Maader; saaledes skal der af Lehmanns Portrait i disse Dage og navnlig den 20de Januar være solgt en saa stor Mængde, at man har fundet det fornødent, at lade trykke et nyt Oplag, ligesom der i disse Dage circulerer en af en anseet kjøbenhavnsk Damme udstedt Jndbydelse til andre Damer om, at subscribere til et Erkjendelighedsbeviis, der skal bestaae i en smukt broderet Lænestol. (Aalb. Av.) Ogsaa mod Træskærer Flinch, der har udført nogle Træsnit i de actionerede Rumere af Corsaren (Berl. Tid.)er der anlagt Sag.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-02-05
Berl. Tid." beretter, at Politiet har arresteret en Person, som skal have havt en Hovedandeel i de Uordener, der den 20de f. M. forefaldt paa forskjellige Steder her i Staden. Det er et ungt Menneske paa omtrent 21 Aar, som forbereder sig til dansk juridisk Examen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-02-05
Udenlandske Efterretninger. Uagtet Hovedparagrapherne i det franske Deputeretkammers Adresseudkast angaaende den udenlandske Politik, nemlig om Orienten og Frankrigs Jndtrædelse i de europæiske Stormagters Forbund, bleve antagne med særdeles stor Stemmefleerhed i Ministeriets Faveur, har dette dog maattet bestaae en uventet heftig Kamp ved Fortsættelsen af Discussionen over de udenlandske Anliggender. Efter en varm Strid og Englands Ret til at gjennemsøge franske Skibe som mistænkte for Slavehandel, blev et Tillæg til Adressen, hvori Ministrenes Opførsel i denne Henseende omtales med en mild og fiin Daddel, næsten eenstemmig antaget, da selv de meest ministerielt sindede Deputerede stemmede derfor, forat undgaae et langt bittrere Amendement, som var foreslaaet. Efter meget varme Stridigheder over de spanske Anliggender, sattes et Amendement under Afstemning, hvori den nærværende Uenighed med Spanien i stærke Udtryk beklagedes paa en for Regjeringen temmelig ubehagelig Maade, ligesom det erklæredes, at denne Uenighed ingen dyb og national Grund har. Dette Amendement blev vel forkastet, men Stemmerne vare dog næsten lige for og imod. Derpaa bleve Finantsministeren Humanns strenge Forholdsregler til Skatters Jnddrivelse, som i Sommer foranledigede saa megen Modstand og endog blodige Uroligheder, Gjenstand for en parlamentarisk Kamp, der endog gik saa vidt, at Præsidenten den 26de Jan, maatte hæve Mødet under rasende Støi og Larm. Ved Postens Afgang den 27de fortsattes Striden, og det mod Ministeriet stilede Amendement var endnu ikke kommet til Afstemning, men forsvaredes med Varme af mange talentfulde Talere. – Efter Depescher, som fra Algier ere indløbne til den franske Krigsminister, staaer Abdel Kader, som skulde være flygtet til Marokko, endnu i Spidsen af 600 Mand regulært Rytteri, men har dog paa Grund af sin yderst betrængte Stilling sendt sine hele Familie til Marokko.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-02-05
J Tyrkiet hersker en overordentlig Virksomhed, da man er i Begreb med at fortsætte de i Hovedstaden begyndte Forandringer og Reductioner i alle civile Forvaltningsgrene over hele Riget. Alt, hvad der saaledes spares, anvendes ufortøvet paa Rustningerne, som stedse blive mere truende.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-02-05
J det hannoverske andet Kammer har et Medlem andraget paa, at Forsamlingen til Kongen skulde indgaae med en motiveret Besværing over Krænkelse af Landets Forfatning.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-02-05
Blandinger. Franske Blade give følgende Liste over Europas Regenter, ordnede efter deres Alder, Kongen af Sverrig er 78 Aar; Paven 76, Kongen af Hannover 70; de Franskes Konge 68, Kongen af Würtemberg 60, Kongen af Baiern 55, Kongen af Danmark 55, Kongen af Sardinien 53, Kongen af Belgien 51, Kongen af Holland 49, Keiseren af Østerrig 48, Kongen af Preussen 48, Keiseren af Rusland 45, Kongen af Sachsen 41; Kongen af Neapel og Sicilien 32, Kongen af Grækenland 26, Dronningen af Portugal 23, Dronningen af England 22; den tyrkiske Sultan 18, og Dronningen af Spanien 11 Aar.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-02-05
Ved Tallotteriets 1400 Trækning i Altona udkom: (Forlangt indrykket.) Det vil vistnok neppe falde Nogen ind at benægte, at en af de Gjenstande, som kunne gjøre Fordring paa Communalbestyrelsernes særdeles Opmærksomhed, og hvis hensigtsmæssige Jndretning de bør skienke al mulig Omhu og Understøttelse, er Brandvæsenet; thi ligesaa meget Gavn et vel organiseret Brandvæsen i paakommende Tilfælde kan udrette, lige saa meget er denne Jndretning, slet eller endog kun maadeligt bestyret, Communen kun til Uleilighed, Skam og Skade. Men vil man nu - hvorom vi ikke tvivle - indrømme os Sandheden af hvad vi her have paastaaet, saa vil man vel ogsaa være tilbøielig til at bifalde den Mening, at saafremt den nævnte Jndretning ikke skal blive et tomt Navn til intet Gavn, saa maa bestyrelsen deraf lægges i Hænderne paa en kraftig, kyndig og driftig Mand. See vi nu hen til hvorledes Brandvæsenet her i Nykjøbing er indrettet, da see vi, at Bestyrelsen af denne vigtige Indretning er overdraget en Mand, der aldeles ikke er istand til at opfylde de rimeligste og billigste Fordringer, som gjøres til ham paa den Post, han beklæder. Han er gammel og svag - og, hvad formaaer en gammel og svag Mand at udrette? J disse Tillægsbenævnelser ligger saavel Undskyldning for ham, at han er uduelig paa sin Post som Brandinspecteur, som for os, at vi ønske at faae ham ombyttet med en yngre, kraftigere og driftigere Mand. Og er da dette Ønske saa ubilligt? – Vi troe, at de fleste af vore Medborgere hertil ville svare nei, og Borgerrepræsentanterne skulle ogsaa samtlige være af vor Mening, idet de alt for længere Tid siden have eenstemmigen og indstændigen andraget paa Brandinspecteurpostens Besættelse med en yngre og dueligere Mand. Men – vil man formodentlig spørge – naar Repræsentanterne heri ere enige, hvorfor er da endnu hidtil ingen Forandring skeet? – Vi svare hertil spørg Borgemesteren. En Borger.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-02-05
Gudstjeneste. Imorgen begynder Gudstjenesten i Nykjøbing Kirke Kl. 1.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-02-05
AVERTISSEMENTS.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-02-05
Dødsfald. Efter flere Aars tiltagende Svagelighed og 6 Dages Sygeleie berøvede Døden mig den 31te forrige Maaned min elskede Mand, vore Børns kjerlige Fader, Smedemester Hans Frederik Kaas, i hans Alders 61de Aar. Hvilket herved sørgeligst bekjendtgjøres for Familie og Venner af hans sørgende Enke og Børn. Nykjøbing den 5te Februari 1842. Johanne Marie Kaas, født Nyt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-02-05
De mange Uindbudne, som ledsagede min afdøde Mand til sit sidste Hvilested, bringer jeg herved paa egne og Børns Vegne min inderligste Tak. Johanne Marie Kaas, født Rytz.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-02-05
Fra Pressen er udkommen: Den franske Revolutions Historie, fortalt af M. A. Thiers, oversat efter den femtende Originaludgave af F. C. Rosen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-02-05
Andet Hefte. Det faaes hos Thierry i Nakskov, Giegengack i Maribo og paa Adressecontoiret i Nykjøbing. Subskriptionsprisen er 36 s. Tredie Hefte er under Pressen. Overeensstemmende med den 64de § i Toldforordningen af 1ste Februar 1797 indkaldes herved Eieren af den med Skipper N. Hansen af Faaborg hertil under No. 678 den 5te November 1840 indbragte Pakke i Voxdug mk. 552, vog Brutto 3 1/2 Pd., for at godtgjøre sin Eiendomsret, da dette Stk. Transitgods siden den Tid har henligget paa det herværende kongelige Pakhuus, uden at Nogen har meldt sig som Eier eller Commissionair. Hvis Jngen med behørig Legitimation melder sig desangaaende her paa Toldkammeret inden tre Maaneder fra denne Bekjendtgjørelses Dato, da vil bemeldte Pakke blive aabnet, og dens Jndhold bortsolgt ved offentlig Auction, til Fordeel for den kongelige Kasse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-02-05
Stubbekjøbings Toldkammer den 4 Febr. 1842. Koch. Candidatus Theologiæ Casper Ernst Kaalund, som under 13de December f. A. allernaadigst er udnævnt til residerende Capellan for Skovlænge, Söllested og Gurrebye Menigheder, ordineres og indvies til det geistlige Embede i Mariboe Domkirke, Fredagen den 25de næste Maaned Formiddag Kl. 11. Mariboe den 27de Januar 1842. R. Møller.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-02-05
Fjerde Assemblee. Raadstuen i Nysted. afholdes Fredagen den 11te Februar om Aftenen Kl. 7. Udenbyes, som herved indbydes til Deeltagelse, kunne erholde Adgangsbilletter hos undertegnede Casserer. v. Staffeldt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-02-05
Tjeneste anvises. En Karl, som er vant til Havearbeide, og som er forsynet med gode Anbefalinger, kan blive antaget. Adressecontoiret giver nærmere Underretning For en eenlig Herre eller Dame er et Værelse. til Gaden med eller uden Møbler at faae til Leie til førstkommende Flyttedag, og om det ønskes kan tillige bekommes Middagspise. H. Meisner.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-02-05
Forvalter Ferrall paa Ourupgaard, anviser til Salg, 2de lyserøde tilkjörte Vallakker, af forædlet Race, 10 Qvt. 3 Tom. höie, 5 a 6 Aar gamle, Af Umyndiges Midler under Feiøe Birks Overformynderie, ere, imod lovbefalet Sikkerhed 633 Rbd. 25 s. at erholde til Laans. Feige den 28 Januar 1842. Petersen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-02-05
Auction. Jfølge Forlig og Udlæg samt efter Reqvisition af Procurator Smidt paa Udlægshaverens Vegne, bliver den Gaardmand Jeppe Pedersen tilhørende i Hallebye, Arninge Sogn, Lollands Sønderherred beliggende Eiendomsgaard med Hartkorn 11 Tdr. 6 Skpr. 3 Fdkr. samt den i Jorderne nedlagte Vintersæd stillet til Bortsalg ved 3de offentlige Auctioner, som afholdes Torsdagene den 24de Februar og 10de Marts samt Tirsdagen den 29de Marts d. A. De 2de første Auctioner afholdes paa Herredets Tingsted heri Byen, og 3die Auction paa selve Eiendommen som agtes bortsolgt. Hvilket herved bekjendtgjøres overeensstemmende med Pl. 22 April 1817 til Efterretning for Pantecreditorerne og Liebhaverne, med Tilføiende, at Auctionsconditionerne forinden ere til Eftersyn hos Procurator Smidth. Nakskov den 3die Februar 1842. Fasting.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-02-05
Jndkaldelser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-02-05
Alle de som formene sig at have noget at fordre i Stervboet efter afgangne Gaardmandsenke Froe Jørgensdatter af Lundbye, under Vennerslund Gods paa Falster, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til for undertegnede committerede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre saadant Krav Vennerslund, den 1ste Februar 1842. Strange.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-02-05
Creditorerne i Boet efter afdøde Huusmand Hans Jversen og Kone Ane Marie Nielsdatter af Vixnæsse, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, til at anmelde deres Fordringer for undertegnede committerede Skifteforvalter ved Baroniet Guldborgland. Ourebyegaard d. 2 Februar 1842. M. Rasmussen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-02-05
Adressecontoirets Commissionairer ere: Dhrr. Boghandler Thierry i Nakskov, Kammerraad Suhr i Rodby, Boghandler Giegengack i Maribo, Apotheker Grundtvig i Saxkjøbing, Postmester v. Staffeldt i Nysted, Kjøbmand Wulff i Stubbekjøbing, Færgeforpagterne Arnkiel i Gaabense og Dyrehauge i Vordingborg,
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-02-07
Lollands Falsters stige. Tidende. Redigeret, trykt og udgivet af W. F. Laub i Nykjøbing. No 16. Mandagen den 7 Februar. Det beleilige Øieblik. (Aftrykt af Fædrelandet for 27de Januar. Det var en høist mærkværdig Maade, hvorpaa Hs. Maj. Kongen besvarede flere af de til ham directe indgivne Addresser og Skattebevillingsret. Han sagde nemlig ikke, at disse Ønsker vare ulovlige eller sig selv forkastelige, men kun, at de vare ubetimelige. Og dette Ord ubetimeligt er siden den Tid blevet til et magisk Ord, hvortil alle de have taget deres Tilflugt, som for deres egen Samvittigheds Skyld ei have dristet sig til at benegte, at det constitutionelle Monarchi er en fuldkomnere Udvikling af Statsiden end det absolut, med dette Ord har man søgt at standse de Fremadstræbende, at berolige de over Danmarks Fremtid ængstede Gemytter, og under Paaberaabelse af en langsom Re formeren at vinde bestandig nye Tilhængere for en fuldkommen Stillestaaen. Derfor ville vi nu tage dette magiske Ord under nærmere Betragtning, og vi ville søge at godtgjøre, at nu er det beleilige Øieblik til at træffe afgjørende Forberedelser til en Forandring i Landets Grundforhold, at nu er den Tid kommen, der ei alene er beleilig, men som er beleiligere end enhver anden, at nu maa Regjeringen handle, hvis der ei skal vækkes Frygt for, at den Tid vil komme, da man ogsaa fra Oven vil erkjende, at man har ladet hengaae ubenyttet den beleilige Stund.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-02-07
Efter al Sandsynlighed forestaaer der Danmark en alvorlig Tid, en Tid, der i Ulykke vil kunne maale sig med de meest ulykkelige i de svundne Aarhundredder, en Tid, da vi maaskee ei alene ville have at kæmpe med de udvortes Fiender, men i hvilken den ene Deel af Riget synes at ville bestræbe sig for at skille sig fra den anden. Vi vide heelt vel, at denne Frygt vil forekomme Mange at være overdreven, men de, som mene, at der er Fred og ingen Fare, dem ville vi bede om, kun at kaste et Blik tilbage paa den svundne Tid, paa de utallige Krige, de grændseløse Ulykker, der fra Syden, der fra vore holsteenske Brødre ere brudte ind over Landet, og naar de i Tanken have gjennemgaaet al den Skændsel, vi have lidt, naar de have erindret sig de Forsmædelsens Aar, da Danmark ei var mere, da dets Konge var landflygtig, dets Provindser adsplittede, da Geert svingede Svøben over de frifødte jydske Bønder, da ville vi bede dem om at vende tilbage til Nutiden, og betragte de politiske Bevægelser, der vel i og for sig ikke synes at have stort at betyde, men dog staae som truende Forløbere for de Storme, som engang ville komme.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-02-07
Det er nu over Fjerdedelen af et Seculum siden Danmark mistede Norge, og de, som ere i deres kraftigste Manddomsalder, de kunne endnu mindes den dybe Smerte, der greb det danske Folk, da det skiltes fra sin Broder. Men omendskjøndt denne Smerte var stor, saa vilde den have været endnu større, hvis Blikket havde været klart og gjennemskuende nok til at forudsee Følgerne af denne Ulykke. For den Tid havde nemlig det tydske Element i det danske Monarchi været saa lidet og ubetydeligt ligeoverfor det skandinaviske, at det ei kunde forsøge paa at gjøre sin Selvstændighed gjeldende. Men