Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-05-22
Deres Høivelbaarenhed har formodentligen læst i Adresseavisen Nr. 114 d. A. det dristige Spørgsmaal: "Jstein Professionist oder Handverker nicht eden so gut als ein Makler oder ein Mann, der Seidenzeug verkauft?" – Uagtet vi underskrevne jeg Buxdom, Mægler Fuldmægtig og jeg Hans Sidensvands, Kræmmersvend, ikke vide om Vedkommende selv lovligen ville paatale en saa stor Fornærmelse mod to af de vigtigste Stænder i Staten, saa have vi dog troet, een for begge og begge for een, at burde offentligen tage til Gjenmæle mod et saa fornærmeligt Spørgsmaal. Vel siger Tydsken: "mit Fragen kommt man durch die gange Welt, men dersom hiin Spørger skulde slippe igjennem med sit Spørgsmaal, saa vilde i Fremtiden ingen Mand kunne være sikker for fripostige Spørgsmaale, og man vilde hvert Øieblik faae at læse, er Monsieur Cristophersen ikke en Nar? Er Seniør Leerbeutel ikke en Prakker, og tusinde andre lignende Spørgsmaale. Men hvad nu det paaankede Spørgsmaal angaaer, da er det i høieste Grad fornærmeligt, baade for de respective Mæglere og Silke- og Klædekræmmere. 1ste Gives der nogen Classe der er vigtig, baade for Staten og Staden, saa er det en Mægler. Han er Merkurs livagtige Billed paa Jorden, og næsten kunde man sige et overmenneskeligt Væsen. Han maa, som Mercurius, have Vinger baade paa Skuldrene og Fødderne, thi, som et Lyn, maa han hver Postdag og naar der ellers er Røre, flyve fra den ene Side af Børsen til den anden, fra den ene Ende af Byen til den anden. Han maa have studeret Lavaters Physiognomie, for strax at kunne læse i Kjøberens og Sælgerens Ansigt, hvad der øieblikkelig skal besluttes. Han maa, naar han vil gjøre Lykke i sit Fag, følge Juristernes Princip i Henseende til Domme, at den Dom, som ingen af Parterne finder sig fornøiet med, er den bedste, thi naar Kjøberen siger, at han har betalt for meget, og Sælgeren, at han har faaet for lidet, da har just Mægleren gjort sit MesterstykkeMæglerstanden og Kjøbmandstanden ere, ligesom Siel og Legeme, Lys og Skygge, Vind og Mølle &c. Naar en Mægler skulde tage Examen rigorosum, saa vilde den blive vanskeligere end den store philologiske eller den skjærpede juridiske, skjøndt den sædvanlige allerede er vanskelig nok; thi hvilket Spørgsmaal kunde man ikke fordre besvaret af en Mægler, Hvad findes der vel imellem Himmel og Jord, i DyttVæxt- og Steenriget, som han ikke maa kjende Kast kun et Blik paa Priis-Couranten, og Devil forbauses. Og om saadan en Mand tør man sige, at en Professionist, er ligesaa god, som han, 2det. Vi komme nu til de Folk, som sælge Silketøi. Hvor, spørger jeg Hans Sidensvand, er vel vigtigere for Staten end det smukke Kjøn, men hvo anden end Kræmmeren gjør det baade smukt og smukkere? - Hvo sørger mere end han for at skaffe Moderne saa tidligen som mueligt, ja ofte endog med Staffetter, hertil? Hvor studerer dybere end han den Konst, at tækkes, hvor kan bedre sige, hvad der klæder født og nysseligt? Hvo kan nøiere beregne, hvor mange Alen der gaaer til en Kjole eller Frakke, – Hører ikke dertil en dyb Konstsands, gode mathematiske Kundskaber, Men ikke nok, at en Silke og Klædehandler er praktisk Æsthetiker og praktisk Mathematiker; han maa ogsaa være Philosoph, forsaavidt Selvbeherskelse og Taalmodighed udgjøre det Væsentligste af en Philosoph. Der gaaer i Munthes Historie saa meget Ry af Socrates, fordi han saa taalmodig stod under Fru Tantippes Tøiler. Men hvad er denne hednings Taalmodighed mod den, vi og vore lige maae have, Deres Høivelbaarenhed behøver kun at gaae ind i en Boutik en Dag, naar det er ret smukt Veir, og naar Damerne ret ere fløine ud, for, ligesom Sommerfugle, at flagre omkring i Stadsens Rige; De skal da see, hvorledes vi maae hente ned, rive og rulle og saa det ene og saa det andet Stykke Tøi; hvorledes de Skjønne pine os med deres Vægelsind og Kræsenhed; og da vil De selv kunne dømme, hvilken philosophisk og socratisk Taalmodighed der udfordres til at være en Mand, som sælger Silketøi." Men endnu mere vilde De falde i Staver, naar De var Vidne til en Examen hos os. Den Prøve, en stakkels Candidat har at udholde, er noget ganske andet end Urtekræmmernes. Vi maae standepede kunne sige til hvilket af de tre Naturriger enhver Ting, der findes i en Krambod, lige fra en Ende Traad til et Stykke Gros deNaples er at henregne. Vi maa kjende til det tydske, franske, italienske og engelske Sprog, for strax at kunne nævne og skrive hver Varesort ved sit rette Navn. Selv i Latinen kan en Kræmmer ikke være nogen Sinke, som De nok har seet af det Latin, der staaer paa de vedhæftede Sedler, og som er bekjendt over hele Europa under Navn af Kræmmerlatin, der udmærket sig fra det ciceronianske deri, at selv de Lærde ikke altid forstaae det. Og saadan en Stand vover den anonyme Spørger at sammenligne med Professionister. Ja, havde han end ladet det blive ved dette Udtryk, saa kunde man antage, at han meente det samme som Professor eller En, der driver noget er professo, men han lægger ordentligen Haandværker til; det er alt for fornærmeligt. ærbødigst Peter Buxbom. Hans Sidensvands. Et Brev til Hr. Thermophilos. All illustrissimo Signore Signore Thermophilos, Signorea Propofizione til en dramatisch Thermometer i den Flige Post mus ik approbiren som excellente. Dat der is una grand' Aualogiamellem Vandets und den Kjøbenhavnske Theater-Capicit, kan ik som allergnadigst privilegiet Baro-Thermometer- und Brillenmager attestiren. Jo mehr Vand der is i det, som Theatret proponeres, desto leichter goer det i Bollore eller Kok. Et Thermometer til at meste mit denne Vandets Varmegrad is uno indispensablle og viktig Jnstrumento for de Censorer. Skulde Signore's Propozzion blive antagen, beder ik mik gunstigst recommendirt til et solches Thermometers Forfærdigelse und lover en ragionerol Behandlung. I tilbider mik at inrichte det gang efter Reaumur und hober at kunne liefre en Værk af stor Perfezione, eftersom de respectable SjourCompagnie har lovet at være mik behelpelik derin. Den vi dat de Favorit-Stikker ere bekendte af de viele dramatiske Blatter, maa Favorit-Stikker ere generalemente den so lidt at calcolare paa, som Favoritskab og en Theater publicum ligner viel en Soldano, som i Dag laer en Favorit elevare til Pascha af to Hesterumper und Morgen slæbe ud af die Citta ved to Hesterumper. Hvat man fleiter und piper af den ene Aar, det rober man bravo braxissimotil den næste. Niks kunne dafor bedre diene til en fast Misura eller Malestok end den af Si nore proponirte Thermometer. Eper sine le for milissima riverenza Annikal Bentivoglio. Noget om Korn-Magaziner. Tai nu de troe pres des kommes, qui ont jous ce quon apelle des röles marquans, Inge fattaient de predire lavenir et ils n'ont intain prevu ce qui a ovsvi Pinstant, og ils paalaient. Ha defalent mattriser fes evenement; et les erenementa, les circonstances, ce quo nous appelona touts le hazard – qui nest cependant qulune suite de ce qui aa et le ha gaard, cette denomination vi vague d'un Stre si puissant, le haard imperieus les a tous, en J. B. Pujoulz. . Hames. Mercier skrev Tablenu de Paris, og dette er, vist nok, et mærkeligt Værk; J. B. Pujoulp udgav i Aaret 1 - 1801 sin Bog Paris à la Fin du XVIII Siccle, og denne synes at være end mærkeligere. Af det 52de Kapitel, der fører til Overskrift: Halle an Ble tager Jndsenderen sig den Frihed, her at levere enkelte Brudstykker. "Nogle Kalendere levere en Oversigt, mere eller mindre nøiagtig, over den Qvantitet af Meel, der indkommer i dette uhyre store Depot, som fyldes og tømmes periodisk hver fjerde eller femte Dag; Men disse Efterretninger afgive ingen tilforladelig Maalestok, for Hvad der virkeligen forbruges i Paris, eftersom adskillige Bagere forsyne sig med Forraad af Meel directe fra de i Omegnen værende Forpagtere, og da mange Landsbyer sælge, Korn-Vare en detail Det er ikke blot Størrelsen af Forbruget, som det er nyttigt at have Kundskab om, og herom har man ogsaa tilforladelig Fortegnelse; men mindre bekiendte ere Midlerne til med Sikkerhed, at kunne forsyne sig med det fornødne Forraad, thi man har aldrig nøje nok overtænkt dette Anliggende, og alle de Operationer man i saa Henseende har gjort, have været, enten blod partielle, eller utilstrækkelige.