JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1820-02-28
Hr. Chatesubrland har i Trykken udgivet nogle Bemærkninger over den nuværende Gjæring i Spaniin, hvori blant mere siges: "Allerede i Novbet vidste man, at de franske Demokrater, Bonapartii sterne og de Engelske Radikalere forberedte en Opstand i Spanien. De havde didhen findt oprørske Flyveskrivter, sendt Penge igjennem deres Aginter- og søgt at bevirke, at Opstanden til een Tid skulde udbryde i Vilincia Cadix, Madrid, Catalonien, Gesticien og især i Nærheden af Pyrenæerne ved det franske Grændse. (Dermed stod og i Forbindelse Paafundet om de falske Ordrer, hvorefter en stor Deel Tropper skulle marschere til Madrid.) Denne Plan gik imidlertid glip, fordi man fra Regjeringens Side forandrede Garnisonerne, og saaledes udbrød den kuns i Cadix, hvor den mindste Deel af Hæren var samlet. J Spanien, siger Forfatteren, ere 3 Partier; det ene holder med Cortes, det andet med Kong Fordinand den 7de, og det tredie med Uurpatoren Joseph Bonaparte. Kong Ferdinand er foranle iget til, ikke at antage den Statsforfatning, som Cortes foreslaae, fordi den indeholder Ting, Regjeringen ikke kan antage, saasom: at Cortes aarligen, uden at være kaldede af Kongen, skal forsamle sig i Hovedstaden, at Kongen skal sværge Dem, og de ikke Ham Troskab o. s. v.
Viborger Samler, 1820-02-28
om de spanske Anliggender haves ellers denne Postdag kuns følgende:
Viborger Samler, 1820-02-28
Den 29de Januar kom er spansk Jnsurgentskib med Nationalflag til Barcellona, som bragte Depescher til General Castannos, hvori han opfordredes til at gjøre fælleds Sog med Jnsurgenterne og lade den constitutionelle Regjering proklammere. Dette afslog han, men Skibet seilede dog uhindret bort Fra Andalusiin skrives, efter Breve fra Spaniens Grændse, dateret 6te Februar: "Chefen for Jnsurgenternes Generalstab har udstædt en Proklamation, hvori sige: Armeen udøver, ved at forlange en ny Statsforfatning, ikkuns den Ret, som det Kongel. Dekret af 4de Mai 1814 tilstæder den; den nuvær rende Regenefamilie ophører derfor ikke at være anerkjendt; den kan endog være stolt af, at staae i Spidsen af saa heldemodigt et Folk, der har opoffret saa meget, for at bevare sin Selvstændighed."
Viborger Samler, 1820-02-28
General Freyre skal have sendt en Adjutant til Jnsurgenterne, for, om muligt, med det Gode, at bringe dem til Lydighed.
Viborger Samler, 1820-02-28
Avisen Jndicateur i Bourdeaux anslaaer Jnsurgenternes Tal til 16000 Mand, og mene de have i Sinde at angribe Cadix.
Viborger Samler, 1820-02-28
Blandt de mange Tropper, der marschere til Andalusien, er og endeel af Garnisonen i Madrid. Resten af Udskibningsarmeen forlægges omkring i begge Castilier. Hovedveien over Pyrenæerne i Biscapa, Navarra, Arragonien og Catalonten besættes med Troppir. De have Ordre nøle at agte paa Alt hvad som kommer fra Frankrig, da man troer mange udvandrede Spanier søge i denne Titspunkt at komme tilbage.
Viborger Samler, 1820-02-28
Blandede Efterretninger. London, d. 10de Febr. Hs. Maj. Kongen er igjen ganske restitueret. Den høisel. Konges Liig lægges i 3 Kister, den inderste er af Mahogni betrukken med hvidt Allask; den millimste er af Bly, og den yderste af Mahogni.
Viborger Samler, 1820-02-28
Neapel, d. 26de Jan. Den 22de gav Hs. M. Kongen en stor Jagt, og overlod Hs. H. Prints Christian af Danmark den Post Han ellers sild plettede at have paa Jagten. Prinsen var og saa heldig, at skyde 7 Vildsviin, 2 Raadyr, 3 Hart og 1 Ræv.
Viborger Samler, 1820-02-28
Wien d. 12te Febr. Veirligets Forandring. fra Frost til To har voldet mange Forkjølelsestedet. Man siger 30 til 40,000 Mennisker i Staden og Forstæderne ere angrebne deraf.
Viborger Samler, 1820-02-28
Adskillige Slagtere i London have begyndt at drabeKreature med Qvælluft. Dyret skal lide mindre Smerte, Kjøbet faae baade bedre Udseende og Smag derved, og lade sig bedre nedsalte og giemme.
Viborger Samler, 1820-02-28
Indenlandske Tidender.
Viborger Samler, 1820-02-28
Kiøbenhavn den 19de Februar. J Torsdags Morges hændte det udsædvanlige Tilfælde, at en af Stadens Vandrender gik nu under nogle Huse paa Østergade og satte 3de Kieldere under Vand. Da disse Kieldere tildeels beboedes af Handlende, f. Ex. den ene af en Klædekræmmer anrettedes derved ikke liden Skade. Arbeidsfolk maatte hele Formiddagen holdes sysselsatte med at øse det bestandig indtrængende Vand ud.
Viborger Samler, 1820-02-28
Skrædermester With holdt i Torsdags Eftermiddags Kl. 5 1/2 den første af fine bebudede Forelæsninger over Skrædderprofessionen Auditoriet. var i det bestandige borgerlige Selskabs Lokale paa Nytorv. Det rummede over 300 Personer og allerede om Middagen vare ingen flere billetter at erholde. Forelæsningen ledsagedes heeltigiennem af Latter og sarkastiske Tilraab, og et Ophold, under hvilket Skrædderen malede et Par Pantalons paa en Tavle, gav Anledning til en frygtelig Larm, Trampen og Raaben; With tabte imidlertid ikke Contenanten, men vedblev rolig sit Foredrag og endte det med et Slags Epilog, hvori han "takkede dem, der vare komne for at høre ham, men ikke de urolige Herrer" og til næste Gang udbad sig en mindre talrig Forsamling." Det Hele endtes med en længe vedvarende Støien, Trampen og Piden af de urolige Hetter. - Forelæsningen indeholdt iøvrigt i en jevn og simpel Stiil adskilligt, som vist neppe vil have manglet Jntetresse, eller været uden af Nytte for en Forsamling af Skræddere og Skræddersvende. At Hr. With indbød andre end disse til at høre sig, synes at vise, at i det mindste ikke bloGavntlyst har været Drivefiedelen til dette hans Foretagende.
Viborger Samler, 1820-02-28
Den med Privatbreve til Kjøbenhavn komne Eftetretning, at et betydeligt Antal norske Handelshuse i Særdeleshed i Christiania, skulle have lukket, har her opvakt megen Sensation. Den torde imidlertid trænge til Stadfæstelse.
Viborger Samler, 1820-02-28
J en paa Ridebanen ved det afbrændte Slot hensat Materialvogn, er den 5te d. M. funden et ubekjendt dødt Fruentimmer, hvis Alder skjønnedes at være imellem 20 og 30 Aar.
Viborger Samler, 1820-02-28
Jacob Frederich Ole Vandahl er, paa Grund af en ham den 2den denne Maaned ved Kjøbenhavns Politieret overgaaet Tyvsdom exeluderet af Hs. Majest Kongens Livcorps, som uværdig at tiene i samme.
Viborger Samler, 1820-02-28
For faa Dage er atter en svensk Coureer indtrufsen til Kjøbenhavn.
Viborger Samler, 1820-02-28
Vor Landsmand, Doctor og Ridder Schønderi Neapel har atter udmærket sig ved en gavnlig Afhandling "Om Næsens Gienindsættelse." Regieringen har ladet den trykke.
Viborger Samler, 1820-02-28
Professor Brøndsted i Rom, tiltræder i denne Tid en Reise til Corfu.
Viborger Samler, 1820-02-28
Fra Helsingøer meldes under 10de Februar, at Strømmen snart bortrev det Jisbjerg som sperrede Sundet, faa Skibsfarten der igjen er aaben, og daglig indkomme Skibe dertil fra Kattegattet. - J Norges sydlige Havne skal ligge over 200 Skibe, som alle ville til Østersøen, saasnart Aarstiden tillader det.
Viborger Samler, 1820-02-28
Helsingøer d. 12te Febr. Skibscapitain Thomas Hewson ankom i Dag her paa Rheden efter 5 Dages Seilads fra Hull, for med sit førende Skib at gaae til Pillau. Han indtog her i sit Fartøi endeel forliiste Søefolk, der, efter deres Skibs Stranding paa Læsøe, vare ankomne hertil. - Flere Skibe ere i Sigte Nord fra. - Den 13de Febr.
Viborger Samler, 1820-02-28
Af de Skibe, der i Gaar vare tilsyne Nord fra, en en Bark og tvende Galeaser i Nat indkomne paa Rheden, men de maatte i Formiddag atter gaae tilbage, da et mægtig Iisstykke kom og tog dem med sig. - Tvende Vestfarere (danske Skibe) ginge i Gaar Eftermiddag Sundet ud, og have i Dag, efter Vinden her, gunstigt Bør længere bort.
Viborger Samler, 1820-02-28
Nyborg den 20de Febr. J Torsdags den 17 kom tvende smaae Jagter op af store Belt; kjæmpind i nogen Tid med Drivisen, slap de endelig ind i Slipshavn, hvor de ankrede. De kom fra Norg og ere, saavidt vides, hjemmehørende paa FemehenJgaar lettede de igjen med frisk Kuling af O. S. O. Vind og støde Syd efter, uden at ændle den mulige Fare, de derved udsatte sig for, da de lettelig paa ny kunne blive blokerede af Jsen.
Viborger Samler, 1820-02-28
Aarhuus faaer nu, ligesom Odense, en gymnastisk Underviisningsanstalt for den opvexende Ungdom. Premierlieutenant Laussen ved Prinds Ferdinands Dragontegiment agter, fra næstkommende Martii Maaneds Begyndelse, at aabne en saadann. Øvelserne skulle bestaae i Løben, Springen i Længde, Høide og Dybde, Klavten Voltigering, Ballancering, Smidighedsbevægelser, Fegten, Huggen, samt Svømning saasnart Aarstiden og Veiret tillader det.
Viborger Samler, 1820-02-28
Blandt Mærkværdighederne i Dødelisten for Aarhuus Stift 1819 er: en gammel Mand død i Heden, sted Kirke, da han vilde reise sig op fra Alteret, hvor han havde imodtaget Sactamentet.
Viborger Samler, 1820-02-28
Til en Forestilling, som den 7de D. blev givet paa Harmoniens Theater i Randers til Bedste for Byens Huusarme, var uddeelt omtrent 400 Billetter til 4 Rbmk. Stykket.
Viborger Samler, 1820-02-28
Paa flere Steder i Jyllands Kjøbstæder har man efterabet i Aar de større Stæders gamle, og saavidt vides af Mode gangne, Uskik, at slaae Katten af Tønden, til sidste Fastelavn. Under den virkelige Mangel de Danske i de fleste Provindser have paa Folkeforlystelser, naar Dandsen undtages, er det dog sært nok at netop en saa aldeles barbarisk Leeg skal være Gienstanden for Almueglæde. At pine saa umenneskeligt et uskyldigt Dyr og endelig lade det springe ud i Verden igjen, er saa ligt Bøddelhaandværk, at man dog maatte sørge for at dræbe den at den ikke skulde vorde gal og forplante ved sit Bid denne Syge til andre Katte og Dyr. Ringrenden og andre flere Øvelser som den paa Seminarierne nu lærte Gymnastik giver Anledning til, ville være meget moersommere end at bombardere en Tønde og høre en piint Kat miave. J Aarhuus Avis har en gammel Hankat paatalt denne voldelige Adfærd.
Viborger Samler, 1820-02-28
Ved Tallotteriets 1151de Trækning i Kjøbenhavn den 22de Februar udkom følgende Nummere: Døde. Kjøbenhavn: Admiral Jacob von Ahren. feldt, Ridder af Dannebrogen; Frue S. M. Herholdt, f. Bervald, 56 Aar; Premierlieutenant i Søe=Etaten H. P. Thostrup; Pensionist H. Hermansen, 70 Aar, General=Auditorinde Olsen, f. Zim; Pakhuusforvalter. Hørup. St. Croix. Frøken Coldevin, 15 Aar. St. Thomas, Premierl, i Søe-Etat. Ole C. Lange. Lunbegaard paa Langeland: Enkegrevinde af Ahlefeldte Laurvig, f. Hedemann. Nyborg: Mad. Sof. Magd. Srenborg, f. Keiser, 81 Aar. Odense: Guldsmedmester Thom. Schjellerup, 75 Aar. BarløsegaarvMad. Getilia Herdahl, f. Jensen. Ribe: Kammerraad N. S. Spandet. Ødum ved Nonders: PræsteEnke Mad. C. M. Mohr. Aalborg: Bødkermester Ole Olesen, 32 Aar. (druknet paa Liimfjorden.)
Viborger Samler, 1820-02-28
Domme, afsagte i den Kongelige Landsoverret i Viborg. Mandagen den 14de Februar.
Viborger Samler, 1820-02-28
I Sagen No. 33. Actor, Landsoverretsprokurator N. Lykke, contra Defensor, Thistedt for Frands Georg Leonard Loos i Aarhuus Arrest(Angaaende begaaede Tyverier.) Dom: "Herredstingsdommen bør ved Magt at stande, dog saaledes, at Straffen bestemmes til et Aars Tugthuus Arbeide. At efterkommes &c."
Viborger Samler, 1820-02-28
Ved Hads-Ning Herreders Extraret, er af den kongl. constituerede Underdommer, Amtmand og Herredsfoged v. Treschous constituerede Fuldmægtig, Prokurotor Nielsen, den 24de Decber 1819, dømt saaledes: "Arrestanten Frands Georg Leonard Lools fra Ørting, bør hensættes til Arbeide i Viborg Tugthuus i to Aar, samt betale i Erstatning til Pastor Møller i Ørting 2 Rbdlr. 88 s. Sedler og Tegn; saa bør han og betale alle af Actionen i nevnlig Maade flydende Omkostninger, og deriblandt til Prokuratorerne, Olsen 10 Rbd., Jensen 5 Rbd., Møller i Horsens 5 Rbd. og Sagfører Rosendahl, ibom. 5 Rbd., alt Sølv. At efterkommes a." I Sagen No. 29. Actor, Landsoverretsprokurator Nyboe, contra Bastrup, Defenfor for Hans Jørgen Hjorth og Niels Larsen i Aalborg Arrest. (Angaaende 2den Gang forøvet Tyverie.)
Viborger Samler, 1820-02-28
Dom: Byetingsdommen bør, saavidt paaanket er, ved Magt at stande. At efterkommes &c."
Viborger Samler, 1820-02-28
Ved Aalborg Byes Extraret er af Politieadjutant, constitueret Byefoged, Prokurator Wølfferdt, den 3die Januari 1820, dømt saaledes: "Arrestanterne Hans Jørgen Hjorth og Niels Larsen bør hensættes til Arbeide i Kjøbenhavns Fæstning, den første i 3 Aar, og der sidste i 4 Aar; saa bør de og insolidum at udrede i Erstatning til Fiskerne Jver Sørensen og Peder Nielsen af Egholm 26 Rbd. 24 s. i Sedler og Tegn, samt betal alle af deres Arrest, og denne Action, samt Dommen Execution flydende Omkostninger skadesløs, hvorunder i Salarium til Actor, Landvæsenskommissair, Prokurator Haasum 8 Rbd. og til Defenfor, Prokurator Juul 4 Rbd. alt Sølv. Kjøbmand Christen Møller, og Slagtemester Steffan Christensen, bør for Tiltale i denne Sag frie at være. At efterkommes a."
Viborger Samler, 1820-02-28
Paa Onsdag prædiker i Demkirken Kl. 10 Hr. Pastor Friis.
Viborger Samler, 1820-02-28
Bekjendtgjørelser. At Prisen vaaes vor hos Samson Moses Enke& Søn i Viborg, til Oplag værende sin Vanille Chocolade, fortiden er 4 Rbmk. 8 s. i enkelte Pundeviis, skulde vi ikke undlade herved at bekjendtgjøre. Aarhuus den 24 Februar 1820. Ph. H. Ree & Comp.
Viborger Samler, 1820-02-28
Alle Sorter meest brugelig Hauge- og Blomstersøer, som forrige Aar, at faae hos Undertegnede for billigste Priser. Paalidelig frisk og godt Frøe forsikres, især med Hensyn til Rødløg, om hvis Ægthed jeg saa meget er forvisset, at de som kjøbe inden den nu havende Portion er udsolgt, faae deres Penge tilbagebetalte, om det ikke bliver af den ægte mørkerøde Hollandske. PriisCouranter blive herefter at faae til Eftersyn, Viborg, 25de Febr. 1820 L. Worre.
Viborger Samler, 1820-02-28
Endnu ere nogle faae uafsatte Lotterie Sedler at bekomme, naar Liebhavere i Tide ville behage at melde sig Baadsgaard.
Viborger Samler, 1820-02-28
Førstkommende 5te Marts bliver Bal hos Hagemann.
Viborger Samler, 1820-02-28
Licitation. Jfølge den Kongelige Generalpostdirections Skrivelse, af 15de Dennes og Amtets derefter til mig udgangne Ordre, bliver Løverdagen den 4de Marts førstkommende, Eftermiddag Kl. 2 Slet, paa denne Byes Raadstue afholdet offentlig Licitation over Befordring eengang maanedligen frem og tilbage, fra 1ste April d. A. at regne, af den Pakkepost, som Hs. Majestæt Kongen allernaadigst før tilladt, at der maae oprettes mellem Viborg og Thistedt. Canditionerne ligge til Eftersyn paa mit Contoir, og blive ved Licitationen bekjendtgjordte. Thi ville de Lysthavende indfinde sig til Tid og Sted. Viborg, den 26de Februar 1820. Gundelach, Auctionsdirecteur.
Viborger Samler, 1820-02-28
Efter Begjæring af Landsoverretsprocurator Nyboe. som Mandatarius for vedkommende Dom og Udlægshaver, bliver følgende, Jørgen Stampe tilhørende, Jordet paa denne Byes Mark, nemlig: 1) 4 Agre i Søndermarken, eller det saakaldte Globsjord, 2) en Moseparcel sammesteds, 3) 2 Agre i Mellemmarken. opraabte ved 3de offentlige Auctioner, Tirsdagen d. 28de Marts, Tirsdagen den 11te April, og Tirsdagen den 25de April d. A., hver Dags Formiddag Kl. 10, og vedden sidste Auction absolut bortsolgte. Samtlige Auctioner holdes i Jørgen Stampes Boepæl i Viborg. Conditionerne kunde foreløbigen erfares hos Reqvirenten Hr. Landsoverretsprocurator Nyboe her i Byen, og blive ved Auctionen bekjendtgjorte. Thi ville de Lysthavende indfinde sig til Tid og Sted. Viborg, den 14de Februar 1820. Gundelach.
Viborger Samler, 1820-02-28
Løverdagen den 4de Marts førstkommende, om Formiddagen Kl. 9 Slet, bliver, efter vedkommende Forligs- og Udlægshavers Begjæring, afholdt offentlig Auction hos Avismand Hans Møller i St. Mogens dagen her i Byen over endeel Ind= og Udboe, bestaaende af Meubler, Sengeklæder, et complet Brændeviinstøi, med Hat, Dæk, Piber og Svaletønde, en indmuret Kobberkjedel, et Mæskekar, et rundt Kar, en beslagen Arbeidsvogn, en dito Postvogn, Ploug og Harve, 2de brune Hopper samt 6 Køer; Alt efter de paa Auctionsstedet bekjendtgjørende Conditioner. Thi ville de Lysthavende behageligst indfinde sig til Tid og Sted. Viborg, den 26de Februar 1820. Gundelad. Auctionsdirecteur.
Viborger Samler, 1820-03-01
Udenlandske Efterretninger. Paris, d. 16de Februar. Avisern (hvoraf 2 med sort Rand, nemlig Qvetikiinne og Garette de France) berette sørgeligen det paa Hs. K. H. Hertugen af Berry, anden Søn af Monsteur, Greve af Artois forøvrde af skye lige Mord. En af Frankrigs Sønner, i den Kongel. Familie, sige de, er nu den fimte, der er segnet for Revolutions-Raseriet. De nørmire Omstændigheder ere disse: "Den 13de blev paa Operahuset givet et overordentligt Stykke, der bestod af flere Afdelinger, hvorpaa fulgte en Ballet, Hertuginden af Berry, der, ligesom annende, hvad der vilde skeer, slet ikke havde ønsket denne After at bivaane Skuespillet blev kjed af at være der, da Balletten begyndte, og gik ud for at tag hjem. Hertugen, der ønskede at blive længere fulgte hende til Vogns, og, tilvinkende hunde er Kys, sagde: Adirul vi stes snart igjerCaroline!" J det samme, da Hertugin vilde vende sig om og gaae ind paa Operahuset, skjøb Morderen Adjutanten tilbage, som stod nærmest og stødte en lang tyrægget Dolk med Træskaft ind i Hertugens høire Bryst, saa at den gik 4 Tommer, ind. Prindsen segnede tilbage med Udraaber: "jeg er saaret!" de trak selv Dolken ud, hvorved Blodet fik stærkt Løb og oversprudlede baade hans af Vognen i hans Arme ilende Gemalinde og Hofdamen Grevinde Bethizy, som var hos Hende. Man bragte Hertugen i Operaahusets Forvaltningssahl og sit en Seng til Ham. 6 af Parises dueligste Læger ilede til, 3 blive siden hentede. Det var omtrent Kl. 11 den ulykkelige Gierning tildrog sig Først Kl. 1 fik Hertugen sin Bevidsthed igjen. Han sagde til de Omstaaende, at han følede Døden nærmede sig, begjerte sin Datter for at velsigne hende og sin Skriftefader Biskoppen af Ampele. Da den lille Prindsesse kom, velsignede han Barnet, omfavnede hende kjerlig og sagde: "Gid Du maae vorde lykkeligere end Din Fader!" Derpaa talte han noget sagte med sin Broder. De han lagde Mærke til den Fortvivlelse, hvori hans elskede Gemalinde befandt sig, bad han hende være mere rolig, fordi hun var frugtsommelig.
Viborger Samler, 1820-03-01
Jndtil Kl. 2, nærede Lægerne endnu noget Haa om den Saaredes Helbredelse; men efterat at skil lige Aareladninger være foretagne, bleve Tilfældenbetænkeligere henimod Kl. 3, saa at alt Haab op gaves. Hs. Maj. Kongen, som man om Natten blot havde berettet Mordanfaldet, uden at betegne Hs. Majestæt den dermed forbundne Livsfare, turde man nu ikke længere dølge det for. Hs. Maj. kom før Kl. 5 til den Døinde. Det forste Hertugen sagde til Kongen, var: "Stre! Den sidste Naade jeg udbeder mig af Dem, er Benaadning for Manden (saaledes nævnede han Morderen) Kongen svarede: Nu er det ikke Tid at tale derom; lad os nu allene bere Omsorg for Dem." Kl. 6 viiste det sig, at al Lægernes Konst var uden Nytte. Dog lykkedes det de Hosværende, under Paaskud af at under den Syge Rolighed, at faae Hertuginden af BetryHertuginden af Angoule og den Døendes høist bedrøvede Fader Monsteur, Prinds af Artois, der og var der, til at gaae ind i et Sideværelse. Den gamle Konge vilde ikke forlade sig dømte Broder. søn "Jeg bør - sagde Han - vise min Søn den sidste Tjeneste." Han blev, og med en Faders Ømhed, lukkede den bedrøvede Monark den Døendes Øine Saasnart Hertugen henimod Kl. 6, var hinsovet, blev Liget bragt til Slottet Louvre, hvor og den i Fortiden ved Snigmord ombragte Kong Henrich den 4de laae Liig. Præsterne holdt hele Dagen Siælemesse over Ham. Den Afdødes bedrøvede Fader besprængte Liget med Vi vand.
Viborger Samler, 1820-03-01
Hertuginden af Berry og Hertuginden af Angoulem forlode ikke den Saarede, saalænge de Omværende ikke kunde forhindre det. Den stumme Sorg, der ikke kan udøse Taarer, havde ganske fængslet Begge Hertugen og Hertuginden af Orleans vare og til stæde. Desuden mange Fornemme Franske - Hertugen af Regio, General Belliard Hertugerne af Richelien, Dalmatien, Bellund, Prinds Talleyrand og flere. Et af Prindsens sidste Ord vare " mit Fædreneland, ulykkelige Frankrig!" Hertuginder af Betty skal have med egen Haand afskaaret sig skjønne Haar, som hendes myrdede Gemahl saa meget yndede og forlangt af Kongen at drage tilbagtil sit Fædreland Neapel.
Viborger Samler, 1820-03-01
Hs. M. Kongen befinder sig dog, denne dybe Hjertesorg uagtet, bedre, end man havde ventet. Hertugens Liig er halsammeret. Saaret skal have været overordentlig stort. Nogle Dage før Mordet skal han have faaet et Brev uden Navn, som advarede ham om, ikke at komme paa nogen, Maskerade. At Mordet har været bekjendt for flere, sees saa vel deraf, som og af: At Blomsterhandlerinde Madame Prevost skal have udsagt Følgende "Nylig kom nogle Personer til hende for at kjøbe en Rolen bouqvet; men den vilde hun ikke sælge; men sagde hun vilde gjemme disse Roser til hendes kjære Prindsesse, Heringinden af Berry." "Du holder altsaa af Prindsessen, svarede de. Ja! hun vil om faa Dage faae smukke Røser at see." Da Madamer forundrede sig over dette Svar, svarede de "Vær rolig. Prindsessen ville vi skaane."
Viborger Samler, 1820-03-01
Maskeraderne, ere forbudne, Skuespilhusene lukkede. Slottet ligesaa; endog Jerngitterpottene er lukkede. De Masker som træffes paa Gaderne, blive arresterede.
Viborger Samler, 1820-03-01
Den afdøde Hertug var især en stor Velgiører mod Fattige. Dagen før han blev myrdet gav han dem 1000 Fr. Et ungt Menneske, som man fiitil at suge Blodet ud af Saaret, sagde Hertuger til "Hvad giør De, hvad om Saaret er forgiftet?" De offentlige Retter holdes ikke i disse Dage Advocaterne have erklæret, at de ikke kunde tale i Sagerne. Mange Kramboder ere lukkede. Hertugen af Rechelien, der skulde til London, har opsat sin Reise. Hertugen forsøgte først pro, at trække Delken udaf Brystet, men kunde ikke, Grevinde Bethizu drog den ud og blev tilligemed Hertuginden af Beret overøst med det udtrængende Blod.
Viborger Samler, 1820-03-01
Hertugens Adjutant Elermont trorde at Morde ten stødte Prindsen paa Armen, og stødte hom med Magt tilbage. Dette Øieblik benyttede han til at løbe bort; men en Jæger af Garden løb efter ham tilligemed Adjutanterne, Greverne Choiseul og Clermon- og raabe: Hold paa Morderen, En Opvarter paa et Koffehuus, Alexander, fornem Raadet, og stillede sig i Veien for ham. og man fik hem gredet. Han blev strax forhørt i et Værelse paa Opirahusit i Overværelse at Ministrene og den Kongl. Prokureur. Uhyrets Navn er: Pierre Louvel, Sadelmagersvend i de Kongl. Stalde; omtrent 36 Aar gammel, med et skummelt Hæneflæs, der viser den største Trodsighed, Frækhed og Tilfredshed med sin Misgiernings Fuldbringelse. Han har tilstaaet, at han allerede siden 1814 har været betænkt paa at myrde alle Bourbonnerne, som de der vart Aarsag i Frankrigs Ulykker, og at han nu valgte Hertugen af Berty, som den eneste Prinds, der har Børn for at oprykke Træet med Roden, Da man spurgte ham. Om han og vilde myrdet Kongen, Svarede han: "Derpaa var han endnu ikke enig med sig selv." Saavidt han endnu har tilstaaet, har han ingen Medvidere og intet personligt Had til Hertugen; men er formodentlig lidet af samme fanatiske Aand, som Ravaille, der myrdede Kong Henrich den 4de og Damens, der ombragte Kong Ludvig den 15de. Man har undersøgt hans Logie, men intet hemmeligt fundet. Hos sig har han, foruden Dolken, er langt syleformigt Jnstrument og en tilsleben Nøgle Han har længe havt ifinde at myrde Hertugen, som den eneste nærværende Forplanter af Kongeslægten. Han sidder stærk fængslet i Conciergeriet og bevogtes af 2 Soldater.
Viborger Samler, 1820-03-01
Deputeretkammerets Session i Gaar var høist mærkelig. Dagen før havde den Deputerede Clautil de Coussergurs frembragt en Anklage det mod Jndenlandsminister Grev Descazes og paastaaet: "at han var Medskyldig i Hertugen af Berrys Mord. (Debatterne terom skal følge næste Gang.). Desertes fremlagde den ny Valglov, og et forslag til Censur paa 5 Aar for alle Aviser.
Viborger Samler, 1820-03-01
Fra Spanien er intet Afgjørende kundbart herDer skrives og fra Altona: "at man der har Breve fra Cadix dat. 2den Februar, der sige: at Staden endnu er i de Kongeliges Magt."
Viborger Samler, 1820-03-01
Udenlandske Tidender. Kiøbenhavn Børs-Court den 25de Februar, Hamborg 2 M. 271, a vista 274. Eper 271. - Specier solgtes til 16 Mk. 4 s. Obligationer 71 1/2 a 72. Disconto 6 PE.
Viborger Samler, 1820-03-01
Under 1ste Februar er Kammerherre P. S. Fønse