JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-02
Frankrig og England ere i den nyere Tid meget tilbøielige til at anerkjende factiske Tilstande. Om disse Magter kunde man altsaa forudsætte, at de vilde betragte Opstanden i Athen som en Kiendsgierning. Denne Anskuelse turde finde sin Grund i den Omstændighed, at de vilde ansee deres Jndflydelse meere sikker paa en Stat med constitutionelle Former, fordi den deelte Statsmagt tilsteder fremmed Jndvirkning ulige friere Bevægelser. Saa lededes synes det da næsten, som om hine to Skytsmagters Repræsentanter have troet at handle i egen Jnteresse, da de ved den eiendommelige Ar af Virksomhed og Uvirksomhed forsøgte at give Opstanden Skin af at billiges af deres Regjeringer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-02
Den russiske Gesandts Adfærd er ikke saa let af blive klog paa. Ved første Blik synes det nemlig som og Rusland havde en de andre to Magter ganske modsat Jnteresse. Jblandt de mange Formodninger, som udtales i de offentlige Blade, moder man ogsaa saadanne, som tilskrive Rusland, dybt skjulte og vidtomfattende Hensigter. Jfølge Breve, som ere ankomne til München fra Athen, ansaae man der de Jntriguer, som den russiske Gesandt ved det græske Hof har spillet, for Hoveddrivhjulet til Forviklingerne i Grækenland. Hr. Katakazi skriver en oplyst atheniensisk Embedsmand maa enten blive tilbagekaldt, eller ogsaa forraader det Petersborger Cabinet langt mere constitutionelle Bestræbelser og Anskuelser end man nogensinde skulde have troet. (Forlangt indrykket.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-02
For nogen Tid siden skal der være kommet et Brev til Communalbestyrelsen her i Byen, fra Hr. Proprietair Tes dorp til Ourupgaard, angaaende en projecteret Dampskibsfart fra Nykjøbing og Bandholm, som ikkun er kommet til Kundskab for saa af Borgerrepræsentanterne, hvorimod de øvrige ikke have været værdige til at erfare sammes Jndhold; men da det er en Gjenstand af væsentlig Jnteresse for mange af os, fremkomme vi her med Spørgsmaalet, hvorfor maatte alle Repræsentanterne ikke læse Brevet, hvorved det kunde være kommet til almeen Kundskab.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-02
Ved samme Leilighed ere vi saa frie at forespørge vore ærede Repræsentanter om: Har Mariboe Kæmnerkasse erholdt de 600 Rbd. i Delinqvent-Udgifter refunderede, som Hs. Majestæt Kongen, ved sin høie Nærværelse paa Raadhuset her, allernaadigst erindrede Vedkommende om, da vi antage, at Jndbetalingen vilde lette betydeligt ved Skatteligningen for næste Aar, som vel snart paabegyndes. Mariboe den 31te October 1843. Flere Borgere.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-02
AVERTISSEMENTS. Aar 1843, den 24de October, blev i den kongelige Landsoverret samt Hof- og Stadsret i Kjøbenhavn afsagt Dom i Sagen: No 1. Procurator Baastrup, som Acor, contra Tiltalte Redacteuren af Bladet "Corfaren, Kobbertrykker D. Kragh, og saaledes: kjendt for Ret: Tiltalte, Redacteuren af Blader "Corfaren, Kobbertrykker D. Kragh, bør til Kjøbenhavns Fattigvæsens Hovedkasse. bøde 100 Rbd. Sølv, samt være den i Forordningen af 27de Septbr. 1799, 20 fastsatte Censur undergiven i 1 Aar. Saa bør han og udrede Actionens Omkostninger og derunder Salair til Actor og Defensor, Procurator Baastrup og Lotto advocat Damkier, 5 Rbd. Sølv til hver. Den idømte Mulct at udredes inden 15 Dage efter denne Doms lovlige Forkyndelse og Dommen i det Hele at efterkommes under Adfærd efter Loven." Hvilket efter Forordningen af 27de Septbr. 1799 8 20 herved bekjendtgjøres. Den kongl. Lands-Overret samt Hof- og Stadsrets Justits=Contoir i Kjøbenhavn, den 25de October 1843. Krüger.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-02
Løverdagen den 4de November, Aften Kl. 8, afholdes extraordinair Generalforsamling i Klubben "Harmonien." Directionen. Søndagen den 5te November afholdes Bal paa Raadstuen i Nysted.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-02
Da jeg har etableret mig her i Byen som Bagermester, saa tager jeg mig den Frihed at anbefale mig til de Ærede, som ville forunde mig deres Søgning, da reel Behandling stedse skal være Maalet for mine Bestræbelser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-02
Nykjøbing d. 1ste Novbr. 1843. Ærbødigst L. N. Holm.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-02
Nykjøbing. Med sidste Post er Undertegnede bleven forsynet med et Udvalg moderne og smagfulde Vinter=Kaskjetter, Sælskinds Dame Støvler &c. til billige Priser. M. C. Mackeprang. Fuldblodshingsten Palæmon, der eies af et Jnteressentskab i Lolland, ag Etes bortsolgt til den høist Bydende ved offentlig Auction, som afholdes paa Torvet i Mariboe den 17de November 1843 Middag Kl. 12, hvortil Lysthavende indbydes.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-02
Extract Stevning. Ved Stevning af 25de October 1843, indført i No 127. af denne Tidende, er den eller de, som maatte have ihænde en af Politibetjent E. Hansen her i Byen ved offentlig Auction den 2den August 1834 for 75 Rbd. kjøbt Obligation, udstedt af Skomager Lars Hansen til Gaardmand Lars Jensen, Ebbe den 11te December 1828 for 500 Rbd. Sedler, og tinglæst den 13de Januar 1829, med 1ste Panteret i Huset Matrikul No 87 paa Søndervestergade heri Byen, bestaaende af 6 Fag til Gaden med en i samme værende Bilæggerovn, et Baghuus paa 2 Fag, Gaards- og Haugeplads, den Huset tillagte Jordlod paa Byens Skov og al anden Stedet tilliggende Eiendom og Rettighed, samt ligeledes 1ste Prioritet i hans Ind- og Udbo af hvad Navn nævnes kan, af hvad han eier og eiende vorder, ifølge Kongelig Bevilling af 13de September 1843, indkaldt at møde i Saxkjøbing Kjøbstads ordinaire Ret, der holdes paa Byens Raadstue den 3die Tirsdag. i Januar Maaned 1845 om Formiddagen Kl. 10, for at beviisliggjøre sin eller deres Adkomst til samme, der ellers vil blive paastaaet mortificeret. Saxkjøbing den 26de October 1843. Ravnkilde. Adressecontoirets Commissionairer ere: Dhrr. Boghdlr. Thierry i Nakskov, Kammerr. Suhr i Rødby, Posterpediteur Christensen i Stokkemarke, Boghdlr. Giegengack i Maribo, Apotheker Grundtvig i Saxkjøbing, Postmestev. Staffeldt i Nysted, Kbd. Wulff i Stubbekjøbing og Færgeforpagter Arnkiel i Gaabense.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-04
Lollands Falsters de Tidende. Stifts og Redigeret, trykt og udgivet af W. F. Laub i Nykjøbing. No 130. Løverdagen den 4. November. Haandgiernings=Skole for Piger. Man hører saa ofte Klage over onde, besværlige Tider, Men, mon vi ikke hellere burde klage over og selv, man klager over Næringsløshed for den arbeidende Classe; men, mon den arbeidende Classe har lært at bruge sine Hænder saaledes, at derved er Næring at haabe, bliver Drengen tidlig vant til allehaande nyttig Gierning, til at gjøre Skeer, Træsko Hegler, binde Børster, strikke Trøier og Strømper m.m. Var han vant dertil allerede som Dreng, da vilde han ikke som Karl række sig paa Bænken de lange Vinteraftener, og saaledes stiæle Tiden fra vor Herre heller ikke vilde han af Kjedsommelighed tærske i Kortet. Bliver Pigebarnet anført til at sye, spinde og lænke saaledes, at man kan kalde hendes Arbeide peent og net? Af enkelte brave, flinke, ordentlige, herlig Mødre gjøres der vist nok fyldest i denne Retning men mange Mødre ere forsømmelige og ligegyldige og nøies med Datterens rimpede Syning, vanskabte Hose og ujevne Traad. Vi trænge saaledes til Adskilligt for vor kjære opvoxende Ungdom. Vi trænge iblandt Andet til en Haandgierningsskole og tænker jeg her nærmest paa en saadan Skole for Piger, hvorhen de kunne søge fra Smaa af den Dag, de ikke vare i Læseskolen. Men hvorledes faae vi en saadan Skole oprettet i hvert Sogn, Sagen er ingen Herregaard. Dertil behøves kun et Værelse, en Smule Material at arbeide i for de fattige Børn, som ikke selv kunne bringe Noget med, et Par Læs Brænde og et Fruentimmer at lønne, som skulde være deres Lærerinde, da det iøvrigt antages, at Præstekonen eller Præstens Datter eller Skolelærerens Hustru vilde paa de fleste Steder velvilligen paatage sig at føre Overopsynet. Jkke bør vi vente, indtil de Kjoleklædte sige: "See her er Alt beredt for Eder, uden en Skillings Udgift for Communen; send os nu Eders Børn!" De Kjoleklædte har gjort meget for os, thi, hvor har Landhuusholdningsselskabet og det landoeconomiske Selskab taget de Penge fra, som de i saa mange Aar have anvendt til Præmier og Skrifter og Godtkjøbs Redskaber, uden fra de Kjoleklædtes Lomme, Vi takke dem derfor og vi skjønne derpaa. Deslige Sammenskud vare nødvendige i sin Tid, for at vække os af vor Dvale, men nu siger man jo, at den Falsterske Bonde er vakt, lad os da vise i Gjerningen at Sagnet er sandt, lad os vise vor Opvækkelse, iblandt Andet derved, at vi selv med egne Midler oprette saadanne Skoler! De Skillinger, vi anvende paa vore Børns Oplærelse til Duelighed og Dygtighed, de ere ikke spildte og de ville sikkert gjøre dem langt større Tjeneste end de Rigsbankdalere, der opbevares paa Kiste En Bonde paa Falster. bunden.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-04
Ovenstaaende omhandler en Gjenstand af saa stor Vigtighed, at den udentvivl fortjener at tages under Behandling af den falsterske Landboforening i dens næste Møde. Vi troe, at Alle ville finde Jdeen værd at lægge paa Hjerte, og vi haabe, at det ene Sogn vil kappes med det andet, for at blive det første - i det Mindste ikke det sidste - der viser levende Jnteresse for Sagen og Red. søger at bringe Planen til Udførelse. Comitee-Betænkning i Huusmandssagen, afgivet af den for Vaalse Sognedistrict nedsatte Comitee.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-04
Da Amtsraadet ved Skrivelse af 2den August d. A. har anmodet Sogneforstanderskabet for Vaalse Sogn, at meddele sig Underretning om Huusmandstandens og den hele arbeidende Classes Tilstand, om de Byrder, der maatte trykke Samme, og den Maade, der maatte kunne bringes i Forslag til at forbedre denne Classes Kaar, saa har Sogneforstanderskabet nedsat en Comitee af 3 af dets Medlemmer, til at udarbeide et Udkast, denne Gjenstand betræffende, for Vaalse Sognedistrict. Comiteen tillader sig da allerførst at fremhæve de Byrder, der trykke de hoverrigjørende Huusmænd. A. Comiteen anseer Leiesystemet, Huustugten og et altfor overdrevent Hoveri for Hovedaarsagerne til denne Classes fortrykkede Tilstand. Den tillader sig da at foreslaae: 1. At Leiesystemet maatte ophæves, Huustugten, afskaffes og livsvarigt Fæste indføres, samt Jndfæstningspengene bestemmes efter Forholdet 30 Rbd. pr. Tønde Hartkorn. 2. Hoveriet bestemmes til en fastsat Dag ugentlig, eller 52 Dage om Aaret, og Arbeidstimernes Antal de lovbefalede. Jngen Extradage bør paalægges Huusmændene. 3. Tienden, hver Enkelt, efter Forholdet 1 Tønde Byg pr. Tønde Hartkorn. 4. Fæsteren bør betale alle kongelige Skatter og offentlige Afgivter af sin Jordlod. 5. Landgilde og Hoveripenge bør Fæsteren være befriet for, saalænge han forretter Hoveri in natura B. Huusfæstere med Jord, som ikke forrette Hoveri. Denne Classe er vistnok langt lykkeligere end den Hoverigjørende, fordi den raader over sin egen Arbeidskraft, men et Blik paa dens Tilstand har overbeviist os om, at den er i høi Grad overlæsset med Afgivter og Byrder. Comiteen tillader sig at bevise dette ved et Exempel saaledes:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-04
En Bondegaard paa det kongl. Vaalse Gods med 8 Tdr. Hartkorn har i Almindelighed et Areal af 55 Tdr. Land. – Af en saadan Gaard svares: Kongelige Skatter og Afgivter omtrent 10 Rbd. pr. Tønde Hartkorn . . . Altsaa Pengeudgivter 199 Rbd.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-04
Paa en saadan Gaard tæller Familien sjelden over 10 Personer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-04
Vi skulle nu see, at 20 Huusmænd paa det samme Gods, med lige Hartkorn og Areal – nemlig Hartkorn 8 Tdr. og Areal 55 Tdr. Land - maae svare og udrede uforholdsmæssige Afgivter og Byrder. 1) Af hvert enkelt Huus svares aarlig 1 Tønde Byg, som udgjør 20 Tønder a 3 Rbd. pr. Tønde . 60 Rbd. 2) Huusskat eller Bygningsafgivt af hvert Huus 4 Rbd. . 3) Tre Tiender efter Forholdet 1 Tønde, Byg pr. Tønde Hartkorn, altsaa for 20 Huse 24 Tdr. Byg a 3 Rbd. udgjør . 4) Kongelige Skatter og Afgivter omtrent 10 Rbd. pr. Tønde Hartkorn, Naar man hertil lægger Dyrkningsomkostninger, som i Almindelighed er 4 Rbd. for hver Huuslod, eller ialt Penge-Udgivterne af 20 Huuslodder 372 Rbd. saa er Paa 20 Huuslodder boe 20 Familier, naar man blot regner 5 Personer paa hver Familie, bliver deres Antal 100 Personer, som skal saa at sige fødes, klædes og underholdes paa 55 Tdr. Land.Da Comiteen troer, ved det anførte Exempel at have beviist, hvad den lovede at bevise, nemlig: at denne Classe er i høi Grad overlæsset med Afgivter og Byrder, saa tillader Comiteen sig at foreslaae: 1. Livsfæste, som første Betingelse. 2. At den saakaldte Huusskat eller Bygningsafgivt maatte bortfalde, som en meget trykkende Afgivt, og Huusmændenes Afgivter ordnes efter samme Forhold som Gaardmændenes. 3. Jndfæstningspengene beregnes efter Forholdet 30 Rbd. pr. Tde. Hartkorn. 4. Landgildet efter Forholdet 1 Tde. Byg pr. Tde. Hartkorn. 5. Hoveripenge efter Forholdet 3 Rbd. pr. Tde. Hartkorn. 6. Alle kongl. Skatter og Afgivter bor Fæsteren betale af sin Jordlod. 7. Tienden, hver Enkelt, efter Forholdet 1 Tde. Byg pr. Tde. Hartkorn. C. Huse uden Jord, eller jordløse Huse med Hauger. 1. Beboerne af disse bør meddeles livsvarige Fæstebreve. 2. Af dette Slags Huse burde ingen Jndfæstningspenge betales; eiheller bruges Stempletpapiir til Fæstebreve eller Qvitteringsbog. 3. J Huusleie eller Afgivt bør Fæsteren betale 4 pCt. aarlig af den Capital, som Beboelsesleiligheden af Sogneforstanderskabet bliver vurderet til, samt Skatterne af det Hartkorn, som Haugepladsen er ansat for og holde Huset i beboelig Stand. Jntet Hoveri burde forrettes af dette Slags Huse. 4. Jndsiddere og Leiere af Huse paa Gaardpladse uden Jord, samt Gadehuse, burde have livsvarige Leiecontracter, og Leien bestemmes ved en Taxation af Sogneforstanderskabet efter Forholdet 4 pCt., og kunne ikkun opsiges naar Udleieren selv eller hans Børn behøve at beboe samme. J saadant Tilfælde bør Leietageren efter 1/2 Aars Opsigelse fraflytte Huset, saavelsom og, naar han maatte misligholde Leie contracten. For at spare denne fattige Classe for trykkende Udgivter, bør Sogneforstanderskabet forrette slige Vurderings- og Overleveringsforretninger aldeles gratis.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-04
Alle Fæstebreve og Leiecontracter paa Huse med og uden Jord bør forevises og paategnes af vedkommende Sogneforstanderskab. Comiteen, som saaledes fremlægger nærværende Forslag, tillader sig at bemærke, at det vilde kun lidet gavne, dersom Regjeringen kun paabyder livsvarigt Fæste paa Huse og Huustugtens Ophævelse, naar den ikke tillige normerer Jndfæstningspengene, Landgilde og Hoveripenge eller bestemt Hoveri; thi da vilde der jo altid staae en Vei aaben for den gjerrige og mindre menneskekjærlige Godseier til fremdeles at holde denne fattige Classe af Medborgere i Armod og Elendighed. Fremdeles er det ikke Comiteen ubekjendt, at mange brave og retskafne Mænd ansee et saadant Lovbud for Jndgreb i Eiendomsretten. Comiteen kan derimod ikke komme til denne Erkjendelse; men anseer Regjeringen fuldkommen berettiget til at sætte Grændser for Misbrug af Eiendomsretten. Det forekommer saaledes Comiteen, at disse Mænd sætte Menneskerettighederne altfor dybt under Eiendomsretten; thi det maa vistnok være i hele Statens Jnteresse, at Regjeringen ved et Lovbud beskytter en saa talrig og nyttig Classe af Medborgere for vilkaarlig Behandling, og giver den en taalelig Tilværelse i Samfundet; en Classe, der omtrent tæller 1/2 af Statens Befolkning; en Classe, som forretter vore sværeste Arbeider; den leverer os vore Tjenestefolk; den recrutterer fordetmeste vor Armee, en Classe, hvis eneste Brøde er uforskyldt Fattigdom. Naar Comiteen har sagt, at det vilde være i hele Statens Jnteresse, at sætte Huusmandsclassen i en Tilstand, hvori denne ved Flid og Stræbsomhed kunde erhverve sig Livets Ophold, saa har Comiteen havt for Øie, at Brød er alle Menneskers naturlige Rettighed, og naar den Fattige ikke har Brød, saa æder han den Rige, eller med andre Ord: han kaster sig enten paa Fattigvæsenet eller forgriber sig paa Andres Eiendom.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-04
Den for Vaalse Sogn nedsatte Comitee i Huusmands sagen, den 16de October 1843. H. Rasmussen, Ole Nielsen, R. Jørgensen, Sogneforstander. Sogneforstander. Sogneforstander. Foranførte Comitee-Betænkning tiltrædes og underskrives af Ole Hansen, Lars Mortensen, Jens Hansen, Sogneforstander. Sogneforstander. Sogneforstander.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-04
Nærværende Commiteebetænkning i Huusmandssagen, for Vaalse Sognedistrict, som blev discuteret i Mødet den 27de October, blev foruden af Comiteens 3 Medlemmer underskreven og vedtaget af Ole Hansen, Ole Nielsen og Jens Hansen, og fremsendes da saaledes til Amtsraadet; hvorimod Dhrr. Pastor Rosen og Proprietair Hansen forbeholdt sig at indgive Comiteen. særskilte Erklæringer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-04
Jndenlandske Efterretninger. Gaarsnumeret af Dansk Folkeblad er lagt under foreløbig Beslag.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-04
Den Tale Om Nordens historiske Forhold, hvormed Pastor Grundtvig saa stærkt og dybt tiltalte de ved Mødet den 20de de, i det skandinaviske Selskab Tilstedeværende, er nu udkommet i Trykken, ledsaget af et Forord, hvori Forfatteren omtaler vor Tale- og Skrivefrihed, og yttrer Ønsket om, at Stænderforsamlingen ved sin næste Forsamling vil petitionere og en ny Lov for offentlig Tale og Skrift, der bedre sikkrer Talere og Skribentere saavel for urimelig haarde, det hele Oplysningsvæsen uværdige og skadelige Straffe, som for Sags Anlæg uden skjellig Grund, med al den Skade og Fortræd, som deraf følger, og bliver netop større og uerstatteligere, jo uskyldigere og jo bedre Taleren og Skribenten er. Som et Exempel paa, hvorledes der allerede i Aaret 1763 førtes Klage over Brugen af det tydske Sprog i Nordslesvig, hvor hele Almuen neppe forstod en tydsk Periode i Sammenhæng, citerer Dansk Ugeskrift Følgende: Der kan Jntet tænkes saa unaturligt og for en Dansk saa anstødeligt end det Herredom, som det tydske Sprog har faaet i en virkelig Dansk Provinds, hvor hele Almuen neppe forstaaer en tydsk Periode i Sammenhæng, Ved de Domstole, hvor endnu - Jydske Lov skulde gielde, der ageres alle Sager paa tydsk. Min Herre forestiller sig lettelig den Urimelighed: at otte danske Bønder som Stokkemænd skal anhøre, hvad to tydske Rabulister mundhugges om paa Thinget . . . Her kommer aldrig den mindste Befaling fra Amtmanden, Amtsforvalteren eller Ridefogden, uden den jo er paa tydsk, man maatte undre hvor det kan være, da dog de fleste Amtmænd, som komme til det Slesvigske, ere Danske. Men Aarsagen er let at begribe, en dansk Hofmand, som fordum desto værre ved Hoffet hørte mere tydsk end dansk, kommer herud at boe altid i en Kjøbstad. . . her hører han Kjøbmændene og Rettensbetjentere alle at tale tydsk, saadant som det er, thi elendigt er deres Dagligdags Sprog; heraf slutter han, at hele Amtet er tydsk, da dog, om han talede med tusinde Bønder i hans Amt, ikke ti deraf kunde svare ham paa tydsk. Dernæst kommer saadan en dansk Hofmand i et Embede og ind i Sager, der ere ham ubekiendte. . Forsigtig gaaer han Fod for Fod efter gammel Stiil i sine Resolutioner, en bevandt og øvet Fuldmægtig maa antages; denne, som forstaaer ikke at skrive en Linie Dansk, udstæder alting efter ældgamle Formularer paa tydsk, altid i lige Tilfælde, ligelydende: derved forbliver og gaaer alting i sin jevne tydske Tour iblandt danske Undersaatter. Men de Ulæmper, som heraf flyde, ere større end der tænkes. Heraf flyde de langvarige, bekostelige i Bund og Grund ødelæggende Processer. Heraf den jævnlige Uleilighed mellem det danske og tydske Cancellie."
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-04
Det er mærkeligt, i hvilket Omfang Spare kasserne udvide sig. Det sidste Regnskab, som ligger for os, er det for Aalborg. Jnteressenterne i denne Forening have indestaaende 342, 139 Rbd., og Kassens Fond, som bestaaer i dens Overskud, var 12,238 Rbd., altsaa udgjorde den totale Sum 354,377 Rbd., medens den i Kassen indestaaende Sum i Aaret 1837 var kun 178,281 Rbd. Alt saa 5 eller 6 Aar have de deponerede Capitaler fordoblet sig. Vi ville her nævne et Par andre af de største Sparekasser: Roeskilde og Odense den deponerede Sum i den førstnævnte Kasse i Aaret 1836 var 82,300 Rbd., og i forrige Aar var allerede de indestaaende Capitaler 372,000 Rbd.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-04
J Odense Sparekasse indestod i 1836 141,900 Rbd. og i forrige Aar var Summen stegen til 461,000 Rbd. (Berl. Tid.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-04
Det kongelige naturhistoriske Museum har i disse Dage erholdt en meget værdifuld og for Videnskaben særdeles interessant Tilvæxt. Hr. Major Fasting har nemlig ved sin Hjemkomst fra Nordre Grønlands Jnspectorat medbragt og skjænket til Museet en i Saltlage opbevaret, nyfødt Unge af Grønlandshvalen (Balana mysticetus), som er omtrent 14 Fod lang og paa det tykkeste Sted af Kroppen 8 1/2 Fod i Omfang. Den blev den 6te Mai d. A. harpuneret i Nærheden af Godhavn af en engelsk Hvalfanger-Capitain, og foræret til Major Fasting, hvem det med megen Umage lykkedes at opbevare den hele Sommeren igjennem. Det er blevet besluttet at skelettere den, og at ud stoppe Huden, dersom dennes Tilstand tillader det.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-04
J Aabenraa tildrog sig den 2de f. M. den farlige Begivenhed, at et 10 Aars Pigebarn, der befandt sig paa Veirmøllen, blev greben af den ene Møllevinge og kastet over paa Taget af en ved Siden liggende Bygning, hvorfra hun faldt ned i Gaardspladsen. Barnet, som slap derfra uden betydelige Beskadigelser, er i Bedring.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-04
Jfølge Jtzehoer Wochbl. har Militaircommissionen i Jtzehoe fundet sig foranlediget til at arrestere 2 Dragoner.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-04
Viborg Av., omtalte forleden, at en Mand deraf Byen nær havde mistet Livet ved et Vaadeskud, og vi kunne desværre idag atter berette, at Lidenskab til Jagt har i afvigte Uge en 3 Mile derfra afstedkommet en sørgelig Tildragelse. Der berettes saaledes, at tvende unge Mænd og Brødre, af Landsbyen Hinge, vare gaaede ud paa Jagt sammen, men kun med et Gevær, dette skal under Touren uafvidende være gaaet af, og Skuddet truffen den ene af Brødrene i Hovedet og den anden i Brystet. Den Første laae død paa Stedet, da der kom Folk til, den Anden var ilive, men svæver betydeligt i Fare for ogsaa at miste Livet, og har, af Mangel paa Bevidsthed, endnu ikke siden kunne afgive nogen Forklaring om, hvorledes Ulykken egentlig er tilgaaet. (Vib. Av.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-04
Paa Assistentshuset i Kjøbenhavn skal en Mand, der var beskjæftiget med Forvaringen af de indsatte Panter, i henved et Aar næsten daglig have ladet sit Uhr pantsætte, og da, naar det var sat, strax løst det igjen, ved at rive Løbeseddelen af og putte Uhret i Lommen. Da det opdagedes, tog den Paagieldende sig selv af Dage.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-04
Et slesvigholsteensk Blad har opfundet et nyt Skjældsord for Peder Hjorth Lorenzen, og kalder ham: der danische Edel-Hjort. Det omtalte Blad kunde let risikere at erholde det vel skyldte Tillægsnavn: das schlesvigholsteinische Esel Blatt."(Hemp. Av.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-04
Paa Morsø er af Øvrigheden i denne Tid, beretter Thisted Avis, opdaget en snurrig Maade at stiæle Faar paa. En forhenværende Rasphuus fange havde bemægtiget sig Faarene om Natten, slagtet dem, ladet Huden og Jndvoldene blive liggende og derpaa bragt endeel af Kjødet hjem og nedlagt Resten i en Steenhob paa Marken, for at opvække saa liden Mistanke som muligt; men da det gik med denne, som i Almindelighed ved Forbrydelser af dette Slags, at de tidlig eller sildig opdages, saa fik ogsaa Politiet Nys om Sagen, og Vedkommende sidder nu arresteret.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-11-04
Under 23de f. M. har Hs. Maj. paa Ansøgning i Naade entlediget Sognepræst for Visby Menighed i Ribe Stift, C. M. Schou, som under 28de f. M. allernaadigst er udnævnt til Branddirecteur i Assens og Hindsgauls Amter.