JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-02-20
Aalborg, d. 11 Febr. Paa det her sidste Tirsdag holdte Hestemarked, var kuns faa gode Heste, og de som deraf bleve solgte, kostede 90 til 100 Rbd. Stykket, paa mindre gode Heste, var liden Afsætning, og Prisen paa dem som deraf bleve solgte, var 30 Rbd. Stykket. (Aalb. Av.)J Aarhuus Stift er i afvigte Aar fra 1ste Jan, til 31te Decbr. 1818 Copulerede 1289 Par; Fødte, ægte Børn af Mandkjøn 2404, af Qvindekjøn 2276, ialt 4680, foruden 335 Uægte af begge Kjøn, tilsammen Fødte 5016. Døde af Mandkjøn 1542, af Qvindekjøn 1485, tilsammen af begge Kjøn 3027, altsaa flere Fødte end Døde 1988. Blandt de Fødte er anmeldt 178 Dødfødte, 32 Par Tvillinger og een Kone født Trillinger. J Onsberg Sogn født et Barn med vanskabte Hænder og Fødder, og i Hansted Sogn født et Drengebarn uden Overlæbe, med 6 Fingre paa hver Haand og 6 Tæer paa venstre Fod, samt med Testikler, men uden mandlig Lem eller Aabning til Urinens Afgang. Blandt de Døde ere: Druknede ved uheldige Tilfælde ialt 12 Personer. Selvmordere: 4 Personer druknet sig, 11 hængt sig og 2 skaaret Halsen over paa sig. Omkomne ved andre ulykkelige Hændelser, i Skivholme, Estruplund og Virring Sogne 4 Personer ihielslagne ved at fælde Træer i Skoven; i Leerberg og Hylke Sogne 2 Personer fundne ihielfrosne paa Marken, i Haslund Sogn, et Fruentimmer qvalt i en Leergrav og en Mand ihielslagen ved at vælte med en Vogn; i Randlev Sogn en Dreng ihielslagen af en Hest, ved Aarhuus en Mand funden død paa Marken; i Hvirring Sogn en Mand funden død i sin Stald; i Hemmed Kirke en Kone falden Død om ved Alteret; i Hald Sogn en Kone død i Barnsnød, i Voer Sogn en Mandsperson skudt ved Vaade; i Borup Sogn en Karl død under Dandsen ved et Bryllup, og i Hansted Sogn en Karl knust af en stor Steen, som han paa Marken vilde nedsynke i Jorden. (Aarhuus Av.) Viborg, d. 15 Febr. Ligesom den første Frugt her i Jylland af det Kongl. danske Cancellies Befaling til de Hr. Justitsbetjente (som har været anmeldt i Aviserne, har været den gode Fangst til Aarhuus at Løsgjængere og de saakaldte Haandværksvende, saaledes er fra Landsbyen Nørbek, imellem Hobro og Randers, under Sønderlyng Middelsom Herreder, til Viborg for nogle Dage siden indbragt som Arrestanter, en Mand, en yngre Dito og et Fruentimmer med et Barn i en Vugge, som hun har paa Ryggen. Disse, ventelig henhørende til den talrige Natmandslægt, har man Bøndernes Raskhed fra Nørbek at takke for bleve indhentede, thi de vare allerede, efterat den unge Mand havde gjort Jndbrud og stiaalet baade hos Præsten Hr. Sadolin og et par Bønder i Nørbek, marscherede med det Stiaalne, hvoriblandt og var Sølvskeer og Bægere o. s. v., paa den anden Side Hobro; men da en 8 Bønder til Hest overalt vare fra Nørbek paa Jagt efter dem, fik man dem tilsidst i Doens Vebbestrup Sogn. Dog smuttede den unge Tyv fra de andre, og, da Bønderne næste Morgen traf ham, efterat han Aftenen før i Tusmørket var sprungen ud i en Mose, hvor han faldt i Tørvepludderet, skal han dog baade med en lang Kniv og en Kiep med en lang Jernpig, have forsvaret sig, indtil Een af dem reed ind paa ham og fik ham til Jorden. Hr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-02-20
Etatsraad Herredsfoged Tøttrup har allerede i det første Forhør faaet Tilstaaelse af den Unge, at han har gjort disse Jndbrud, og at de andre vare Medvidere. Men hvor de egentlig ere fra, er ikke oplyst, og Kieltringer dølge gierne deres Stamtavle og Levnetsløb saalænge muligt. Det allermeste af det i Nørbek Stiaalne fandtes hos dem. Dersom Bønderne i Landsbyerne ville følge disse bestiaalne Nørbekkers Exempel og strax sende tilstrækkeligt Mandskab ud til Hest efter dem paa alle Veie, og ikke holde op for de traf dem, ville Politiet og langt lettere kunde virke efter Ønske til at skille Landet ved disse og fremmede Rovfugle, der ere saa høist farlige for hver Mands Sikkerhed, og Nattero. Denne lille Bandes Hæftelse bringer atter paa den Tanke, at det vilde maaskee nu bedre end forhen, nytte at virke til, at de temmelig talrige Natmændsfamilier bleve optegnede og givne en anden Bestemmelse end forhen, over dog satte saa strengt under Politiopsyn, at de ikke gik udenfor den dem anviste Virkekreds, samt at deres Børn ikke overlodes til deres egen Opdragelse, og Ægteskaber mellem dem ikke forøgede denne omvankende Yngel m.m. Foruden det som om denne Sag er skrevet af Hr. Justitsraad Landsoverretsassessor S. Jørgensen i Viborg, har og Hr. Provst W. A. Worsøe i Laastrup for et Par Aar siden skrevet en vidtløftig Afhandling over denne Materie (der ikke er trykt). (Viborg Samler.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-02-20
Blandede Efterretninger. Det nye Hoftheater i München kan rumme 3000 Mennesker. Dets Længde er 333 Fod 8 T. og dets Brede, foruden Sidefløiene, 184 F. 6 T., med Fløiene 425 F. 4 T. Det har en herlig Facade, hvis Skjønhed endnu vil forhøies ved en stor Søilerække, der skal danne Portalen. Vestibulen, der bæres af doriske Søiler, har 45 Fod i Qvadrat. Begge Foyers for Publicum have 84 Fod 6 T. i L. og 31 F. i B. og bæres af doriske Søiler. Hovedtrappen er 13 F. 6 T. bred. Auditoriet, maalet i Plafond, udgjør en reen Cirkelform af 80 F. i Gjennemsnit. Auditoriets Høide er 65 F. Prosceniums Aabning lder 61 F. 10 T. Skuepladsens Dybde, foruden Malersalen, 152 F. Skuepladsens Brede, mellem Hovedmuurene, 100 F. Dens Høide, fra det nederste Gulv til den høieste Tagbjelke, 128 F. 10 T. (altsaa 13 F. 10 T. høiere end vort Rundetaarn, der kun er 57 1/2 Alen). Maskineriet findes i 3 nederste over hinanden værende Etager. Oventil ere 4 Gallerier oven paa hverandre af 21 F. 3 T. Brede. 44 Communicationsgallerier forbinde Hovedgalleriet, og lette Maskineriet. Skuepladsens Gulv er i alle sine Dele bevægelig og adskillelig. Paa hver Side af Theatret ligge 32 Vægtgange, enhver af 123 F. lodret Høide. Hver Coulise er 32 F. høi og 7 F. bred. Et Prospects Brede 54 F. høi. Salonen for den Kongel. Loge har 45 F. i Qvadrat. Foruden Auditoriet, Vestibulen og Theatret indbefatter Bygningen over 80 Værelser, Sale og Værksteder, 11 Trapper, 12 Udgange og en Mængde Souterrains. Theatret kan rumme 2400 Personer. Paa den øverste Kjølbjelke findes en Vandbeholdning, hvori stedse haves 1200 Cubikfod Vand i Forraad, ved et eget Trykværk. Fra denne Hovedbeholdning fyldes, paa forskjellige Punkter af hele Huset, adskillige andre Beholdninger, saa at paa hver Gang og i hver Afdeling er Vand. Øverst oppe er en Jndretning, hvorved, i Tilfælde af Jldsvaade, i eet Minut en Pladskregn udgydes over Theatret. Alt Træværk er desuden overstrøget med en Jld modstaaende Tinctur, der beskytter det mod den første Antændelse. Foruden Marmoret er der anvendt over 8 Mill. Teglsteen og 30,000 Træstammer til denne Bygning. J Gjennemsnit arbeidede 800 Tømmer= og Muurfolk, og, naar man regner de andre med, 1000 Mennesker dagligen paa dette Theater. Bygningen begyndte 1811, standsede, formedelst Krigen, indtil 1813, og aabnedes d. 12 Oct. 1818. Dette Skuespilhuus er bygt efter Bygningsraad v. Fischers Plan og under hans Bestyrelse. Jdeen til Tæppet er efter Gulde Reni, og forestiller Solgaden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-02-20
Da norske Rigsbanksedler kunne være i Adskilliges Værge her i Danmark, og blandt Jhændehaverne af disse Sedler vel ogsaa kunne findes Nogle, som troede det tidsnok, at benytte disse Sedler ved given Leilighed, saa vil det neppe være. overflødigt, herved at gjøre opmærksom paa, at Directionen for den midlertidige Rigsbank i Christiania, ved en Bekjendtgjørelse i de norske Aviser, dateret 8de Septbr. 1818, efter den samme ved Lov givne bemyndigelse, har indkaldt Eierne af norske Rigsbanksedler at møde for at faae dem ombyttede mod den for Norge i Aaret 1816 oprettede Banks Sedler med 1 Spdlr. for hver 10 Rbdlr., inden den 31te Marti 1819, da ingen Godtgjørelse for de Rigsbanksedler, der senere maatte frembydes til Ombytning, kan ventes. Det vilde være meget gavnligt, til at forekomme Tab for Uskyldige, om ikke allene de, der nu læse denne Anmeldelse, vilde selv deraf tage fornøden Underretning, men ogsaa om den i Norge føiede Foranstaltning underrette Enhver, hvem han kunde formode at være Besidder af norske Rigsbanksedler. Ombytningen skeer ved Rigsbankens Comptoir i Christiania, hos enhver Foged paa Landet og Magistraten i enhver Kjøbsted, i Norge.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-02-20
Kjøbenhavns Børs d. 19 Februari. Cours. Hamb. 2 M. 213, a vista 216. Amsterdam 2 M. 200. London 2 M. 8 Rbdlr. 76 s. Spec. 220. - Specier solgtes til 13 Rbmk. 5 s. Obligationer 76 a 77. - Norske Rasbksedler 17 a 18 Rbdlr. Dansk for 100 Rbdlr. Norsk. Svenske Sedler 64 a 56 s. - Disconto 6 PC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-02-20
Bekjendtgjørelse. Den store Mængde Linned, som aarligen bliver opbrændt i Fyrtøierne, gaaer aldeles tilspilde, til største Skade for Papirfabrikerne, og til Tab i enhver Familie. Undertegnede har, forat afvende Brugen af Klude, præpareret en Sort Papir, som man gjør Brug af paa følgende Maade, man tager 1/2 Deel af Arket, lægger det sammen, i Form af Fyrtøiets Størrelse, brænde det ud som et Stykke Linned, og derpaa trykke det need med Laaget til Fyrtøiet. Arket koster 4 s. i Skindergaden No. 32 i Stuen. Holst, Bogbindermester. Af dette Blad udkomme ugentlig to Numere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-02-20
J Følge Kgl. allernaadigst Tilladelse, forsendes det med Brevposterne, og kan bestilles paa alle Postcontoirer. Her i Staden modtages Subskriptionen hos Bogtrykker Höecke, i store Helliggeiststrædet Nr. 144. Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-02-23
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. SvothostaaSextende Aargang. No. 16. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 23 Februari 1819. Gjensvar paa Skrivelsen fra en Ven i forrige No. Tilgiv min Frimodighed, kjereste Ven! J Deres sidste Brev forekommer De mig at have seet de fleste Gjenstande igjennem et just ikke sort, saa dog noget taget Glas, og Deres følende Hjerte synes at have foremalet Dem disse temmeligt mørke. Jeg indrømmer gjerne, at Tiderne for mangfoldige Mennesker ere meget besværlige. Men kunne de være anderledes efter saa mange Gjenvordigheder, vort Fædreneland saa uforskyldt har gjennemgaaet? Dog, nægte kan De heller ikke, at Danmark, blandt alle Europas Stater, der have udholdt Krigen, er det Land, som, efter Omstændighederne, hurtigst er kommet sig. Lader os derfor være taknemmelige mod Forsynet, der skjænkede os nu adskillige velsignede Aar efter hverandre, hvorved vort Pengevæsen og vor hele Forfatning i saa høi Grad er blevet ophjulpet At mange ere komne i Pengeforlegenhed og ikke saa ødelagte, det er jo en naturlig Følge af de mange Omsætninger, der under Krigen ere gjorte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-02-23
Det var at forudsee, at de mange Eiendomme paa Landet og i Kjøbstæderne, der i eet Aar bleve ti Gange omsatte, omsider ved Fredens Tilbagevendelse maatte kunne bringe de sidste Kjøbere i Forlegenhed, og Varcomsætningerne maatte tilsidst have samme Virkning. Men de, som have beholdt deres Eiendomme, og ikke afhændet dem, have ingen synderlig Aarsag til Klage. At mangen handlende Kjøbstedsmand har tabt ved Pengeforbedringen er naturligt, men dette Tab var uundgaaeligt, naar Pengene engang skulde blive bedre, og det vil letteligen kunne oprettes, naar Alting igjen faaer Fasthed. Landmanden i Almindelighed kan neppe have saa stor Aarsag til at klage, da en Tde. Hvede nu betales med 10 Rbd. Sølv, en Tde. Rug med 8 Rbd. Sølv, en Tde. Byg med 6 Rbd. Sølv, Havre med 4 1/2 Rbd. Sølv. At Landeiendommene for Øjeblikket ikke søges begierligen, har uden Tvivl sin Grund i Mangel paa Drivtscapitaler. Men de ville og saa efterhaanden komme.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-02-23
Om vor Tids selskabelige Tone synes Deres Forestillinger mig ogsaa at være lidt overspændte. De veed, jeg er selv i ingen Klub, men jeg kan dog ikke nægte, at Klubberne have mangfoldige gode Sider. De bringe Menneskene nærmere sammen; vedligeholde Sandsen for Selskabelighed, der, som selskabelige Væsener, er os saa høiligen nødvendig. De bidrage til Jdeers gjensidige Meddelelse, Drovtelse og Berigtigelse. De ere en Modgift mod Hypochondrie, som saa mange i vore Dage ere tilbøielige til. At de ogsaa kunne have deres ufordeelagtige Sider er begribeligt, men hvilken Tin under Solen har da ikke den, og hvilket Jordisk er fuldkomment?
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-02-23
Jmod det andet Kjøn forekommer mig Deres Meninger temmelig strænge. At tækkes Manden er Qvindens Bestemmelse, og at hun stræber derefter, sigter dog egentligen meest til vort Gavn. Vi kalde ofte det Forfængelighed og Glimrelyst, som i Grunden kun er en meget naturlig Higen efter at vinde ved Ynde og Tække Herredømmet over vore Hjerter. Det er Mandens Pligt, som den Kraftfuldere, at holde denne Higen indenfor sine tilbørlige Grændser, og gaaer den for vidt, saa er det oftere Mandfolkenes end Fruentimmernes Skyld. Det bløde Qvendehjerte er bøieligt som Vox. Lader os derfor være maadeholdne i vore Klager over Tidsalderen og Tidsaanden, Lader os aldrig glemme, at man i alle Aarhundrede, har ført samme Klager, skjønt under andre Skikkelser. Hver Tid og hver Slægt har sine gode og sine ufordeelagtige Sider, der, veiede den en imod den anden, nok holde hverandre Ligevægten.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-02-23
Jndenlandske Efterretninger. Hs. Maj. Kongen behagede, d. 21de d. M., i en privat Audients at modtage af den Storhertugelige Badenske Gen. Lieut. og Gen. Adjutant, Friherre af Neuenstein, en Skrivelse fra den regierende Storhertug af Baden, hvori Hs. Kal Høihed, ved at lade tilbagelevere Elephant Ordenen, som i sin Tid var forundt den afdøde Storhertug af Hs. Majestæt Kongen, takker for det Venskab, Hs. Majestæt havde beviist Hs. Kongelige Høiheds Brodersøn og Forgænger i Regjeringen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-02-23
Da Hs. Høihed Prinds Christian Frederik i afvigte Sommer besøgte Keiseren af Østerrig i Mainz, behagede det Hs. Keiserlige Majestæt, at tilkjendegive Hs. Høihed, at han til Beviis paa Sin udmærkede Agtelse havde besluttet at optage Hs. Høihed blandt Ridderne af den Ungerste Hellige Stephans Orden. Denne Orden er nyligen bleven hidsendt gjennem det Kongelige Gesandtskab i Wien, hvorpaa Hs. Majestæt Kongen Selv har behaget at tilstille Hs. Høihed samme.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-02-23
J Collegial=Tidenden af 20de d. M. anføres de Municipal Afgivter, som Residentsstadens Jndvaanere have at udrede i Aaret 1819, ifølge heraf bliver at erlægge, i Borgervæbningsskab 12442 Rbdlr., i Jndqvarteringsskat 36600 Rbd., i Renovationsskat 57600 Rbdlr., i Vægterskat 52906 1/2 Rbdlr., i Lygteskat 16000 Rbdlr., i Sprøiteskat 20000 Rbdlr., i Brolægningsskat forStadens Andeel 30000 Rbdlr., i Vandskat 30000 Rbdlr., i Næringsskat 72000 Rbdlr., alt i Sølv; tilsammen 328147 1/2 Rbdlr. Sølv. Af en sammenlignende Tabel erfares, at Totalsummen af foranførte Skatte i Aaret 1807 var 166860 Rdlr. D. C., men her maa Vandskatten fraregnes, da Vandvæsenets Udgifter i Aaret 1807 afholdtes af Vandcompagnierne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-02-23
J Gaar solgtes ved Auction en Samling af Malerier, efter afdøde Etatsraad Saabye, ialt bestaaende af 116 større og mindre Stykker, hvoriblandt endeel fortrinlige. Den største Deel blev kjøbt af Hr. Mag. Thorbiørnsen til Beløb af omtrent 4000 Rbd. Det kostbareste Malerie i denne Samling var et Hoved, malet af den berømte Den ner, som denne Mester selv har erklæret for et Non plusultra af alle hans Arbeider. Dette Malerie er bekjendt i hele Tydskland, da det har tilhørt forrige Gallerieinspecteur Hagedorn. En Engellænder skal, efter hans egen Forsikkring, engang have budet ham 400 Pd. Sterling for det. Det blev nu kjøbt pr. Commission for omtrent 400 Specier. Man vil vide, at Adskillige skal have havt i Commission at kjøbe det for udenlandsk Regning. De hertil ankomme fremmede Dansere og Danserinder vedblive at more Hovedstadens Almeenhed med deres i det Hele skjønne Dans. Den, der især behager, er Hr. Gabri, lige udmærket ved Ynde og Lethed. Men Comikeren Hr. Ledet, der unægteligen besidder et stort comisk Talent for Dansen, synes i det Comiske stundom at synke temmeligen til det alt for Lavcomiske. Dette var især Tilfældet i Søndags Aftes i Balletten Maskeraden, hvor han havde et Slags leddeløse Arme og Hænder, der langt fra ikke var noget behageligt Syn. Derimod er det Par med dobbelte Ansigter, der dansede baglænds, og naar det vendte sig, viiste andre Figurer, for en enkelt Gang ikke uinteressant at see. Hvad Ballettens Composition angaaer, da syntes den at være temmelig simpel. Udførelsen skeer imidlertid med saa megen Nøiagtighed og Raskhed, at de ikke kunne andet end behage. Slagelse. Denne Bye har nu den Fornøielse at besidde tvende meget duelige Malere; thi foruden Hr. Neuhausen, som allerede i saa lang Tid har gjort sig bekjendt som en smagfuld Decorateur og god Tegner, har den nu ogsaa i Hr. Bergenhaum, en ikke mindre heldig Arbeider i dette Fag, som for billig Priis paatager sig at decorere Værelser med Dørstykker, Støtter, Festons og Guirlander, paa hvor smukt han forstaaer at udføre alt dette kunne Prøver sees hos Forfatteren til dette Blad, og som med Fornøielse skulle blive foreviiste. - Paa Slagelse Fattigvæsens Arbeidsanstalt kan nu faaes hvidt stampet Klæde, to Alen bredt for 1 Rbd. 3 Mk. Alen i Sedler, Klædet er tæt og fast og kan enten bruges hvidt eller siden besørges af Kjøberne farvet med hvilken Couleur enhver selv forlanger det enten hos Byens Farvere eller hos Hr. Farver Swenecker i Srøe, Klædet udsælges i store eller smaae Qvantiteter efter Behag, og imod contant Betaling, af Arbeidsanstaltens Spindemester Morten Hendrichsen. (Slagelse Av.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-02-23
Blandede Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-02-23
J den Norske Rigstidende af 16de Februari læses følgende: Wardøe, 1818. - J dette Foraar have vi havt og endnu have det skjønneste Veir, som nogensinde kan ønskes, og i mange Dage have vi havt en saa stærk Varme, som jeg nogensinde har følt den i de sydligere Egne af Norge; fra Middag til over Midnat er Varmen paa det Stærkeste, og Morgenstunden opkøles lidt ved en blid S. O. Vind, hvilken dreier sig efter Solen og formedelst Varmens Tiltagende falder aldeles af mod Middag, og hele Eftermiddagen er blikstille. Fiskeriet er ganske taaleligt, en Baad kan fiske daglig efter et Middeltal 30 Voger paa Fisk, for hvilke man kan tilhandle sig af Russerne 10 Voger Rugmeel, (thi Russerne sælge i Vog Rugmeel for 3 Voger paa Fisk af Torsk, eller 1 1/2 VogQveite (Helleflynder). - En Handelsmand i det sydlige Norge vilde, efter min Formening, kunne gjøre en god Speculations=Tour her op, men dog med et lidet Fartøi omtrent paa 6 til 8 Commercelæster, med Cargaison af Ræveskind, Odderskind, Smør og Ost, som ere de bedste afsætlige Handelsartikler, og noget Rom og Kramvarer. Til Retourladning kan erholdes af Russerne: Rugmeel, Gryn af forskjellige Sorter, Talg, Talglys, Hvedemeel, Hamp, Liin, Tougverk af forskjellig Bonitet, Fiær, Klaverdua, Lærred, Sæbe og Tjære m. fl. Varer, og af Jndbyggerne: Fisk, tørret og saltet, Tran, Fjær og Reensdyrskind, 70 Stkr. Russiske og fire Stkr. indenlandske Fartøier ere allerede afklarerede paa Indgaaende her ved Told stedet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-02-23
Den i afvigte Aar i Dresden afdøde Over Marschal Friherre v. Racknitz var en udmærket Konstkjender, Konstelsker og Konstsamler. Hans Samling af Kobberstykker, Haandtegninger (blandt hvilke allene 141 Blade Decorationer til Værelser, Malerier, Modeller, Bøger, Musicalier og Curiositeter af forskjellige Slags, skulle sælges ved offentlig Auction. Fortegnelsen bestaar af 2888 Numere. Tallet af mechaniske Konstværker, for hvilke den Afdøde havde en særdeles Forkjerlighed og et bestemt Talent, er imidlertid dog ringere end man skulde ventet. Næst Modellen af et Admiralskib paa 74 Canoner, 3 3/4 Alen langt, der blev forfærdiget i Petersborg til en russisk Storfyrstes Underviisning, og i hvilket Skroget, Takkelage, Seil, Master, Anker og ligesaa i det Jndre af Rummet og Kahyten Alting i den mindste Detail med største Troskab er bearbeidet efter en forynget Maalestok, udmærker Modellen af v. Kempelens berømte Skakspillermaskine sig. Ved denne Model er hiin Maskine, som i hele Europa har vakt saa almindelig Opsigt og meget længe har været uudgrandskelig, her indtil den mindste Omstændighed oplyst. Den spillende Tyrk, paa hvilken især Haanden af Metal er mærkværdig, i det paa den alle Fingere og Ledemode ere bevægelige, ligesom og det Menneske, der var skjult deri, ere at anbringe med alle de dertil fornødne Bevægelser, Fremdeles befinder sig derved det hele dertil nødvendige Apparat, samt det i Maskinen anbragte Uhrværk. En Beskrivelse over Maskinen, samt adskillige over denne Opfindelse udkomne Skrifter i fremmed Sprog ere det Hele tilføiede. Til det Hele findes igjen af hvert Enkelt en særdeles Model. Dette i sit Slags saa mageløse Stykke skal sælges d. 26 Febr. Nylig døde i Somerstown den i den politiske literaire Verden under Navnet Peter Pindar meget bekiendte Dr. John Walcot, i en Alder af 81 Aar. Saa stor en Satyrikus denne Digter end var, saa angreb han dog aldrig nogen Person efterat have lært at kjende samme. Han besad gode Kundskaber, især i det Latinske Sprog, var fortrolig med Naturen og Menneskelivet, viste sig som den Engelske Constitutions meest standhaftige Ven, og dicterede indtil faa Dage før sin Død Vers, som ikke give hans tidligere Frembringelser noget efter i Styrke og Lune. Ligesom man i Livet ikke bør ansee nogen Handling for ringe eller ligegyldig, da vi have seet Exempler paa, at de mindste Aarsager have havt de vigtigste Virkninger (see Bogen grandsevenements des petites causes) saaledes kan ogsaa et usselt Product i Literaturen give Anledning til et Mesterverk. Nylig bestyrkedes man i denne Tro. Et Sørgespil, Gaffario kaldet, der 1759 var indsendt som Concourstykke til en Præmie, udsat af Udgiverne af "Bibliothek der schönen Wissenschaften und der freyen Kun ste, og som er, efter deres Omdømme, under al Critik, gav Planen til Schillers Mesterstykke die Brant von Messina".
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-02-23
Americanske Blade klage over, at Laxen bliver stedse sjeldnere i de Nordamericanske Elve. Ved Strandbredden af Floden Merrimak, Nordamerica har man opdaget Gravsteder og Menneskebeen, der tilkjendegive, at de ældre Beboer af disse Egne have været meget smaae af Væxt, og hvorved den Mening af nogle Naturforskere, stadfæstes, at Menneskene i de nordlige Lande vare oprindeligen Dværge.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-02-23
Den Engelske Capitain Hodsson har opdaget Ganges's Udspring. Han reiste den 21de Mai 1817 fra Landsbyen Reital under 30 48287 nordlig Bredde, og saae d. 31te Floden risle frem under en Klippebue fra et Snelag, der laae henved 300 Fod høit. Den uvidende Bramin, som ledsagede ham, holdt dette Lag af Snee og Jis for at være Hovedhaaret af Guden Mahadia, fra hvem Ganges ifølge Shaster skal udstrømme. Høiden af den Klippetinde, ved hvis Fod Floden fremkommer, blev beregnet til 12,914 Fod over Havets Overslade. En af Himalaya's Bjergspidser, som Hodson gav Navn af St. Georg, blev beregnet at være 22,240 Fod høi.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-02-23
En Officer fra Toul, 52 Aar gammel og Vaabenbroder af Pichegru, har i Orleans ladet sig indskrive for at studere Theologien.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-02-23
Gasbelysningen skal nu inføres i Brüssel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-02-23
Kjøbenhavns Børs d. 23 Februari. Cours. Hamb. 2 M. 217, a vista 220. Amsterdam 2 M. - . London 2 M. - Rbdlr. Spec. 223. - Specier solgtes til 13 Rbmk. 5 s. a 13 Rbmk. 6 s. Obligationer 75 a 76. - Norske Rgsbksedler 17 Rbdlr. Dansk for 100 Rbdlr. Norsk. Svenske Sedler 56 a 578. - Disconto 6 PC. Af dette Blad udkomme ugentlig to Numere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-02-23
J Følge Kgl. allernaadigst Tilladelse, forsendes det med Brevposterne, og kan bestilles paa alle Postcontoirer. Her i Staden modtages Subskriptionen hos Bogtrykker Höecke, i store Helliggeiststrædet Nr. 144. Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.