JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-06-02
Offentlige Tidender berette at Christoph paa Hayti har indført uindskrænket Pressefrihed, og at der i Buenos Ayras udkomme meget frie Oppositionsblade mod den ny Regjering; den derværende Regjeringstidende fører Republikens Vaaben. og Frihedens Sindbillede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-06-02
Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-06-06
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. - forsam Femtende Aargang. No. 45. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 6 Juni 1818. Om Navne. Det synes ved første Øiekast at være saare ligegyldigt, hvilket Navn, et Menneske fører, og Ordsproget: "Barnet maa have et Navn", vil dog neppe sige andet end, Navnet er vel en væsentlig Nødvendighed som Tegn, men at det er ligemeget ved hvilke Lyd dette Tegn udtrykkes. Forældre ere ofte saa ubekymrede i den Henseende, at en Mand i Kjøbenhavn engang biede saa længe med at bestemme et Navn for sin nysfødte Søn, at man, da Barnet skulde holdes over Daaben, maatte forespørge sig hos ham derom, og han i denne Forlegenhed udraabte: "Lad Drengen hedde: Marens Tullius Cicero." Fra en anden Side betragtet synes man at lægge megen Vægt paa Navnet. Man siger: han har et Navn, og udtrykker derved mere end mangen en Lovtale; hvad Folk ofte anvende for at skaffe sig et Navn, veed enhver; men i Almindelighed forstaaes derved, i den Forstand, et udmærket eller stort Navn, altsaa det samme som Berømthed. Talen er her imidlertid kun om Navnet, som Tegn, og, selv som saadant, er det os ikke ligegyldigt, hvorledes det er. De Egenskaber, som ethvert Navn burde have, ere: Vellyd og Tydelighed. Med Rette paastaaer Montaigne: "Man siger, det er godt at have et godt Navn, det vil sige: Agtelse og Navnkundighed; men det er sandeligen ogsaa behageligt at have et Navn, der kan let udtales og huskes; thi Kongerne og de Store kjende os derved lettere, og glemme hurtigere Navne, som det Modsatte er Tilfældet med. Selv de, der opvarte os, bruge vi hellere, naar de føre et Navn, der er let at udtale. Jeg har været Vidne til, at Kong Henrik den Anden ikke kunde rigtigen nævne en vis gasconisk Adelsmand, og en Kammerfrøken hos hans Dronning nævnte han blot ved Kjønsnavnet, fordi hendes Familienavn forekom ham alt for stemmed. Socrates selv ansaae det for en Faders værdige Pligt, at give sine Børn smukke Navne. Man fortæller, at Oprindelsen til Notre=Dame=Kirkens Stiftelse var den, at et usædeligt ungt Menneske, der boede paa dette Sted, traf et løsagtigt Fruentimmer, og da han strax spurgte om hendes Navn, som var Maria, følte han sig med eet saa gjennemtrængt af dette hellige Navn, at han ikke allene i Øieblikket og hende bort, men ogsaa forbedrede sig den hele øvrige Deel af sit Liv."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-06-06
Det er vist, at de allerførste Navne have været caracteristiske. Saaledes ere de fleste bibelske, som Adam, af Adama (Jord) o. s. v. Endog langt sildigere gave Forældre deres Børn saadanne Navne, der udtrykte gode Ønsker. Derfra Navnene: Victor, Castor, Faustus, Statorius, Probus. Cicero kalder saadanne Navne bon nomina (gode Navne) og efter Tacitus bleve fausta nomina (lykkelige Navne) først indskrevne i de romerske Mønsterroller, først kaldte til at tjene ved Offringen, til Coloniers Anlæg &c. Derimod kalder Livius Atruis Umber, abom nandi omnis nomen. Plato anbefaler derfor at være omhyggelig i at give lykkelige Navne, og Pythagoras lærte udtrykkeligen, at Menneskenes Siel, Handlinger og Lykke rettede sig efter deres Navne, Genius og Skjebne. En stor Deel af Navnene i Homer ere egentligen Udmærkelsestegn paa de Egenskaber, der agtedes meest i hiin Helte old. Af polemos (Krig) f. Ex. dannedes Tlepolemus og Archeptolemus, Navne paa to Helte i Jliaden. Man finder overalt, at ikke blot hos Jsraliterne, Grækerne, Latinerne &c., men selv hos Tyrkerne og næsten alle Folkeslag ere Navne ikke blotte Lyd, der skulle tjene som Skjælnetegn, men virkelig betegnende. Hos Tyrkerne betegnet saaledes Abdalla Guds Tiener; Soliman, fred sommelig; Muhamed, forherliget. Blandt de Vilde i Hispaniola og i hele America gives Børn Navn af Glimmerlys, Solglands, fiint Guld o.s. v.; blandt de i Kongo af Ædelstene, Blomster &c. J Europa var det en Tid Skik, at give Børn Navne, som man ønskede de skulde svare til. Da Gunthram, Konge af Frankrig nævnede Clotharius i Daaben, sagde han: crescat puer, et hujus sit hominis executor - De gamle Briter toge sædvanlig deres Navne efter Farverne, fordi de malede sig. Da de bleve overvundne af Romerne, antoge de romerske Navne, af hvilke adskillige, skjøndt fordærvede, endnu ere tilbage; men den største Deel gik af Brug, da Angelsaxerne indførte tydske Navne, som Cridda, Penda, Os wald, Edvard. De Danske indførte der Navnene Svend, Knud, Harald; Briterne derpaa siden, som Hadere af det Fremmede, bibelske Navne, som Matthew (Matthaus), David, Sampson, Jsaac (som f. Ex. saac Newton). Uden Tvivl er det gaaet paa samme Maade i Danmark, hvor bibelske Navne som Peter (Petrus), Jakob; Englenavne, som Mikkel (Michael); Helgennavne, som Nicolai, Jacob, fortrængte de gamle hedenske, der i Norge endnu ere meget almindelige, men i Danmark kun ere faa Levninger af, som Ole (Olaf) &c.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-06-06
Jndenlandske Efterretninger. J Gaar gav den for sine eguilibriske Konster i næsten hele Europa berømte Jndianer en Forestilling paa Hoftheatret af følgende Jndhold: Første Afdeling. Spillet og Ligevægten af Pagoden, besat med smaae Sukkerhatte, som hæres og falde, uden Hjælp af Hænderne, ved 32 smaae Landser, ved Læberne og Tungen. Voltigeren med 3 Tallerkener. Fuglenes Ligevægt. Spillet med 4 Ringe paa Tæerne, imedens Jndianeren holder en Sabel i Ligevægt paa hans Pande, i det han tillige trækker en Mængde Perter paa Traad. Parasolens Ligevægt, hvis Stigen og Falden ikke er mindre overraskende ved de Fahner som omgive den. Øvelsen med Knivene, som kastes i Veiret og blive vedligeholdte i bestandig Bevægelse, hvorpaa Spillet med den fjortenpundige Kugle begynder, som Konstneren lader gjøre forskjellige Kredse, i det han tillige lader den løbe vilkaarligen op og ned paa forskjellige Dele af hans Legeme. - Anden Afdeling. Øvelsen med Topperne, som vilkaarlig gaae frem og tilbage paa Hænderne indtil Spidsen af et meget langt smalt Bambus-Rør, som høies letteligen ved den mindste Vægt, og endelig: Hævningen med Kuglerne, som ikke kan beskrives uden at sees.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-06-06
Efterat Beretning fra Commissionen for Prof. Arne Magnussens Stiftelse om dens Bestræbelser, i de sidstforløbne 6 Aar fra Cancelliet var bleven Hs. Majestæt allerunderdanigst forelagt, har Allerhøistsamme ladet den tilkjendegive sin allerhøieste Tilfredshed med dens vedvarende heldige Bestræbelser til at befordre nordiske Oldskrifters Bekjendtgjørelse og Oplysning, samt befalet at Hovedindholdet af Commissionens Beretning ved Trykken skal bekjendtgjøres. Jfølge denne er til Gulathingslovens Udgivelse af den Kongelige Casse udredet 6567 Rbd. 3 Mk. N. V. Til den anden Deel af Edda, eller de mythisk historiske Sanges Udgivelse har Commissionen bidraget deels omtrent 800 Rd., som Sangenes Udarbeidelse i 1790 - 1793 har kostet, deels et Bidrag af 4 Rbd. S. V. for hvert trykt Ark til den Gyldendalske Boglade, i Alt 1300 Rbd. N. V. Saa er og Honorariet for Jnderens Udarbeidelse og tildeels for Correktur betalt af en ubenævnt Velgjører med en Sum af 1500 Rbd. N. V. Men denne heldige Omstændighed uagtet, vilde det have været høist vanskeligt at tilendebringe denne Edda Deel, dersom ikke Hs. Excellence Geheimeconferentsraad Bülow, Ridder af Elephanten, havde af en sjelden Kjærlighed for Videnskaberne, ved en ædelmodig Understøttelse, gjort det muligt for Finn Magnusen, at forblive i Kjøbenhavn og med Jver at fortsætte sit Studium af den Nordiske Old-Litteratur. Medens disse vidtløftigere Arbeider fremmedes, havde Commissionens Medlem, Prof. Werlauff, bearbeidet et for Hierarkiets Historie i det 12te Aarhundrede meget mærkværdigt Anecdoton af den Magnæanske Samling, om Geistlighedens Anmasselser i Norge under Kong Swerre, og Beviser for disses Urerfærdighed. Desuden ere ved Commissionens Medlemmer i de forløbne 6 Aar endeel betydelige Skrivter befordrede til Trykken, saasom Bjørn Haldorsens islandske Lexikon, fortsat og fuldendt af Professor Rask, Vatnsdælernes og Finnboge hiin Stærkes Historie, tvende paalidelige og interessante Jslandske Sager; Professor Müllers Sag Bibliothek m.m. Commissionen haaber, at den 3die Deel af den poetiske Edda om 3 Aar vil være udkommet, og dermed Sæmunds Edda sluttet. Saa tænkes der og paa en kritisk Udgave af Anders Sunesens vigtige Paraphras over den Skaanske Lov og af den saakaldte Jslandske Graagaas. - Ved Juni Maaneds Udgang 1815 beløb Legatets Kapital sig til 20, 844 Rbd. 2 Mk. 11 s. S. V. - Endelig før det anmærkes, at Commissionen, efter Anmodning fra den Mechlenborg-Schwerinske Regjering, har til denne ladet aflevere endeel Haandskrivter, i Alt omtrent 100 Numere, skjøndt de af Legatets Stifter i sin Tid vare ved Kjøb indlemmede i hans Samling, under Forudsætning, at den Schwerinske Regjering vilde giensidigen meddele de Oplysninger til den danske Historie, som hiint Lands Archiver maatte indeholde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-06-06
Borgervæbningen i Altona har i denne Tid faaet en nye Organisation. Overpræsidenten er udnævnt til Oberst og Chef for begge dets Korpser. Korpskommandeurerne, Capitainerne og Chefs Adjutanten har Hs. Maj. allern, bevilget Rang og Distinctioner som Borgervæbn, i Khvn, saavelsom og Armeens Feldttegn. De øvrige Officerer ansættes som hidtil af Borgervæbningens Chef.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-06-06
J Overpræsidentens Fraværelse skal Korpskommandeurerne vel selv føre Overkommanden, men dog skulle de til den tilstædeværende første Magistrats person aflægge deres Rapporter, desaarsag ogsaa den første Magistratsperson skal bære samme Uniform samt Feldttegn som Chefen. Musikpersonalet bestaaer af 20 Hautboister og 4 Pibere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-06-06
Mariboe, d. 2 Junii. J forrige Uge skjød Klædefabriqueur og Møller Todberg ved Enges tofte, her i Lolland, sig selv. Gield og trange Kaar skal have bragt ham til dette fortvivlede Skridt. Denne sørgelige Hændelse rystede hans efterladte Kones Nervesystem i den Grad, at hun næsten blev afsindig og maatte sættes under Bevogtning. Dette er det fjerde Ægteskabs=Baand, hun her i Livet har knyttet og som er bleven opløst. - Den i forrige Uge afholdte Licitation over det nye og forbedrede Oplag af den midt paa Torvet i Mariboe beliggende Raadstue, Daarekiste, Tyvehuller m.m., blev tilslaaet Muurmester Wil lat for 1998 Rbd. - Efter indløbne Breve fra Falster var den mig meddeelte Efterretning om Jldebranden i Schielbye urigtig. - J Dag begynder det at regne med en kold Vestenvind. Nattefrosten er endnu ikke ophørt. Med Vaar kornet seer det paa de fleste Steder kun maadeligt ud og endeel er endnu ikke saaet. – J Herritzløv, under Godset Kiærstrup, er alle en Gaard mands Heste befængte af Skab.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-06-06
Odense. For en Koes Græsning her paa Byens egne Marker er Betalingen for i Sommer fastsat til Tolv Rbd. N. V. - Forleden blev en Tyr fra Landet rebelsk her udenfor Byen, og rendte igjennem et Stræde ud til fri Mark, hvor Man omsider maatte skyde den. J Farten kastede den en gammel Kone overende, som fik nogle voldsomme Stød, men skal dog nu, ved den anvendte Hjelp, være uden Fare.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-06-06
Randers. Den 27de Mai om Morgenen, Kl. 9, opkom Jldsvaade i den temmelig store Landsbye Vivild, i Sønderhald Herred, ved Grenaae Kanten, hvorved hele Byen, paa 3 a 4 Huse nær, afbrændte. Hvoraf Jlden er opkommen, vides endnu ikke, men omstændeligere Efterretning ventes, Præstegaarden afbrændte tillige. Vivild, d. 29de Maj. "To Steder, nordost Præstegaarden, saaes Lue. Vinden førte lige paa Præstegaarden forbi Kirkens østre Gavl. Faa Minuter, og alle Udhusene vare omspændte, Stuehuset i uundgaaelig Fare. Vinden svøbte sydligere, førte Jlden paa den nordre og vestre Side Begge Sider af Gaden stode i lys Lue. Et Svød paa nye mod Norden af Vinden reddede Kirken, 2 Gaarde, 2 Halvgaarde og 4 Huse. Nabobyer nes Beboere ilede til og viste mueligste Bistand i Forening med Sorvads, Hevringholm og Løvenholm Sprøiter. Mange af Vivilds egne Beboere hialp Andre indtil deres egne Steder stode i Brand, desaarsag de fik langt mindre reddet end ellers mueligt, og Somme næsten Jntet. Gud være Tak, intet Menneske satte Livet til, derimod indebrændte adskillige Kreature. Ved den omhyggeligste Anstrængelse reddedes Præstegaardens Stuehuus, paa 6 Fag nær, men alle Udhusene ligge i Aske Alle de øvrige Brandlidte have ikke frelst et eneste Fag. - - Der er noget sødt i, at modtage Velvillie i Nød, selv Bitterheden har sine Sødheder. Meget store ere de Opmuntringer vi allerede have modtagne."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-06-06
Aarhuus, d. 2 Junii. Kadetbriggen Falster, ført af Capt. Wulff, ankom i Gaaraftes her paa Rheden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-06-06
Viborg. Natten imellem den 27de og 28de Maj Kl. 1, opkom en pludselig Jldebrand i en Bondegaard, Vester Thiele kaldet, 2 Mile herfra Byen, som i et Øieblik lagde Stuehuset i Aske. De øvrige bleve dog sparede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-06-06
Kjøbenhavns Børs d. 5 Junii. Cours. Hamb. 2 M. 276, a vista 280. Amsterdam 2 M. 1, a vista - . London 2 M. 11 Rbdlr. 32 s. Paris 2 M. - . Spec. 292. Specier solgtes til 17 Rbmk. 6 s. til 17 Rbmk. 8 s., for Commiteesedler blev givet (foruden Rente) 96 a 97 pr. 100; Oblig. 96. Norske Rigsbanks. 24. Svenske Sedler 74 til 78 Rbs. - Disconto 6 PC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-06-06
Blandede Efterretninger. Udtog af de romerske Cancellie-Røgler. (Taxa sanctae cancellariae apostolicæ L. Bank.) 1) En Konge eller Fyrste for Bevillingen at slaae Mynter, . . . 600 Grosser.) 2) Aflad for en Riig, der uretmæssigen har tilvendt sig Gods . 50 3) Ligeledes Aflad for en Fattig 20 4) For en Læg, Fastens Eftergivelse og Tilladelse at spise Ost 20 5) For enhver Student, for Tilladelse at høre Leges og Physik . . 12 Absolution for Forseelser og Forbrydelser for en Læg 7) For et Slots eller Godses Menighed. . . . . . 60 *) Grosse, ogsaa Carlenus kaldet, 1/2 Ducat, omtrent 1 Livre. 8) Dispensation til at givte sig fjerde Led af Svogerskabet. 16 Grosser.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-06-06
J andet 81, ogsaa 60 (Saaledes taxeret den 12 Decbr. 1400 med den Anmærkning, at saadan Naade og Dispensationer ikke forundes de Fattige, quia non sunt, ideo possunt consolari!) Absolution for hemmelig Aager, 7 Ligeledes for falsk Vidnesbyrd i Documenter Ligeledes for den, som har havt legemlig Omgjængelse med sin Moder, Søster eller anden nær Paarørende For den, som har krænket en Mø For den, som har aflagt falsk Vidnesbyrd i en Criminalsag.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-06-06
For en Fader=, Moder= eller Broder Morder. For Ran og Brandstiftelse,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-06-06
Paa det den, som af Enfoldighed har afskaaret sig to Fingre, kan faae den hellige Vielse. 15 Fremdeles: (Taxa sacræ poeuitentiariæ 1564.) 3 Due.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-06-06
En Geistlig for et Drab Absolution for en Munk, der i og uden for Klosteret har drevet Sodomitterie, samt Gjenindsættelse i Ordenen eller Abbedsværdigheden. Absolution og Taxt for Kydskheds Løvte 20) General-Absolution og Dispensation for Jrregulariteter . 13 21) Løsning fra en Eed . . . Absolution fra Simonie . .Man maa tillige affinde sig med Pavens Datarius. 23) Absolution for en Kjøbmand, der har handlet med Vantroe og havt Fordeel derved og maa han affinde sig med Pavens Datarius. Disse ere kun nogle faa Prøver af denne omfattende Taxt Anstalt. Magten dertil forklare os pavelige Skribenter, Theodorus Graminæus, af Christi Blod og den hellige Martyrer. Thi da en eneste Draabe af Frelseren havde været tilstrækkelig til at forløse Verden, saa er alt det øvrige Blod en Skat, som Christi Statholder forvalter, og kan aabne og lukke for hvem han vil og naar han vil. Derfor er det ikke at undres over, at allene den i Rom værende Kirkens Afladsskat beløb sig til over 1 Mill. Dage temporairt Aflad og var uudtømmelig. To Ting vilde være interessant at vide: 1) Hvormeget den Sum vel beløber sig til, der for Taxter, Dispensationer og Jndulgenzer, er gaaet fra de catholske Lande til Rom, og 2) Om endnu i vore Dage, da saa meget er forandret, gives en revideret Cancellie=Taxt for den hellige Stoel, og hvad den indeholder. (Dentsche Beobachter.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-06-06
Efter den nyeste franske Statscalender bestaaer den franske Armee af 86 Legioner, hvoraf hver fører et Departements Navn; Cavalleriet af et Regiment Carabinere, 6 Regimenter Carasserer, 12 Regimenter Dragoner, 24 Jægerregimenter til Hest og 6 Husarregimenter. Artilleriet bestaaer af 8 Regimenter til Fods, 4 til Hest, 1 Bataillon Pontonerer, 12 Comp. Qvorierer, 1 Comp. Fyrværkere, 8 Escadroner Train, 12 Compagnier Veteran=Canonerer. Geniecorpset tæller 3 Regimenter, 1 Compagnie Ouvriers, 1 Escadron Train, og 3 Classer Garde du Genie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-06-06
Allerede i Aaret 1816 oplæste Hr. Scoresley, der selv har gjort adskillige Reiser til Jshavet, i det edingburghske litterariske Selskab, en Afhandling om Mueligheden at komme til Nordpolen. Ogsaa Naturforskeren Chammisso, der ledsager Verdensomseiteren v. Kotzebue, har nyligen skrevet til een af sine Venner i Berlin: "Efter vore Undersøgelser er det sandsynligt, at man ogsaa igjennem Nortunsund kan komme i Jishavet, uden at omseile Jiscap, hvilket altsaa ligesom Jldlandet ad Sydpolen til, maa være skilt fra det faste Land. Paa de americanske Kyster finder man ofte Elephanttænder. Folkene paa denne Kyst og paa St. Laurents=Øen høre, ligesom Alenterne, til den asiatiske Race. Konster, Sæder, Klædedragt, Skibsbygning er hos dem lige eens J Sammel Mardens 1817 paa Engelsk udkomne Reise i Ny-Zeland i Aarene 1814-16 fortælles, at Øebeboerne have et Slags Vaaben, Pattupatu kaldet, der er udarbeidet med saa beundringsværdig Konst, at efter Forfatterens Forsikkring ikke de bedste Konstnere i Engelland, med de fortræffeligste Jnstrumenter ere istand til at levere noget skjønnere i sit Slags end de Vilde i Ny-Zelland, der ikke bruge andet Redskab end en Muslingskal og en skarp Steen. Denne Pattupattu er omtrent 12 Tommer lang og 4 bred, ligner en Raket, og endes med en saa skarp Spids, at man med eet Slag kan splitte den tykkeste Hjerneskal.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-06-06
I Anmeldelsen af en ny tydsk Journal di Waage kaldet, læses følgende caracteristiske Udtryk, Store Skrifter have uhindret deres Løb, de smaa blive stundom hængende - Dat Veniam Corvis, vexat Censura columbas.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-06-06
Den synkende Fond, som skal oprettes i Preussen, tilveiebringes ved Domainers Salg. Det engelske Laan, som er gjort i samme Rige, ansees for ligesaa fordeelagtigt som hvert andet, da det indfører 22 Mill. Dal. rede Penge, der er nødvendige til at nedtrykke de høie Torvepriser og Aagerrentefoden. Geheimer. Rother har paa en findrig Maade tilføiet i Laane-Jnstrumentet en Betingelse, som Hr. Rothschild har indgaaet, hvorved Regjeringen stedse har Coursen i sin Magt og kan tvinge den. Den faaer nemlig for 6 Mill. Rdlr. partielle Laane=Actier eller 1/2 af Laanet i Hænderne til egen Raadighed, og er saaledes baade Creditor og Debitor. Den kan bringe samme efter Behag paa Pengetorvet. Nu vakle disse Actier mellem 81 og 85.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-06-06
Kongen af Preussen har nu, ledsaget af Kronprindsen, tiltraadt sin Reise til Moscou. J Rusland reiser Monarken under Navn af Greve v. Rupin. Ved sin Tronbestigelse, stiftede den saakaldte Konge af Haity, Heinrich, d. 20 April 1811 den hellige Heinrichs Ridderorden, for særdeles udmærkede Militair= og Civilfortjenester. Ordenen bestaaer, efter dens Statuter, af Kongen, som Stormester, Kronprindsen, de øvrige Kongelige Sønner, som Stormester, 16 Storkors, 32 Commandeurer, saa mange Riddere som Kongen finder for godt at udnævne, en Skatmester, Greffier, og en Ordensherold, hvilke tre tillige høre til Riddernes Tal. Den hellige Heinrichs=Ordens Kors er af Guld, azurblaat emailleret, og bestaar af sex dobbelte Spidser eller Straaler; paa den ene Side er den hellige Heinrichs Billed, med Underskrift: Heinrich, Stifter 1811, paa den anden Side en Laurbærkrone med en Stierne og Underskrift: Fortjenestens Priis (Prix de la valeur). Storkorsene bære Ordenskorset i et bredt sort vatret Moors Baand fra den høire Skulder til venstre Side og endnu besuden en broderet Goldstjerne paa Brystet. Ridderne bære Decorationen i et 18 Linier bredt Baand af Haytis Farve, nemlig halv sort og halv rødt, i Knaphullet. Kongen og de Kgl. Prindser kunne, efter Behag, bære, enten Storcommandeurs eller Ridderkorset. Ordenen er aarligen doteret med 300,000 Livres, 56,000 L. for 16 Storkors, af hvilke hver faaer 3500 L., 8000 Livres for 32 Commandeurer, hver 2500 L. og 1500 Livres for 250 Riddere, af hvilke hver faaer 600 L, Ordensskatmesteren faaer 2500 L., Greffieren, 2000 L. og Ordensherolden eller Huisseren 1500 L. 8000 L. blive i Ordenscassen, til Ordenskorses Forfærdigelse og andre Udgivter. Den hell. Heinrichs=Orden er den eneste paa Hait- og der skal ikke oprettes der flere. Kongen er yderst sparsomt og forsigtig i at uddeele denne Orden. Han siger: En Orden er en særdeles sielden og rar Mynt, der taber af sit Værd og sin Anseelse, naar den ofte udgives. Endnu i Aaret 1818 vare kun 5 Storkors, 14 Commandeurer og nogle 80 Riddere af Heinrichs-Ordenen. Statens to første Embedsmænd, Greverne Marmelade og Limonade, ere kun Commandeurer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-06-06
Aufforderung, Vahre Kenner der Singekunst werden hiedurch aufgefodert, meinen nedst meine Frau ihren Gesang, wahrhaft zu recensiren, NB. mit Nahmens unterschrift. Nicht von Seinollende, oder nach Geschmack Urtheilende Wirbelwinde ist hier die Rede, nein, eine theoretisch wahrhaft nach Regeln gegrundete Kritik, die wird der eifrige Priester der Apollonne wohl erkennen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-06-06
Auf diesen Unsinn was in den hiesigen Blattern erschienen, ist nichts auf zu antworten; es ist zu Dum und zu einfaltspinsellich. Uhne mig daher anf etwas weiteres einsulatzen, saae ich mit Gellert, Was ein Esel spricht Das acht ich nicht Hesse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-06-06
Bekjendtgjørelse. Fra Pressen er udkommen: Nye Regnebog med Faciterne trykt særskilt. J de Skoler, hvor der er et Antal Discipler, vil Lære, ren hast kunde oversee, om Disciplerne virkelig have regnet Stykkerne, nemlig ved at lade dem regne efter den første Deel af Regnebogen, i hvilken der ingen Faciter findes, og selv beholde anden Deel, der indeholder Faciterne, for at see, om Stykkerne ere regnede rigtig. Regnebogen indeholder over 2200 Opgaver, alt i Rigsbankpenge. De ere oplyste med theoretiske Grundsætninger, til Nytte for Læreren og ved Selvunderviisning; tilligemed de første Grunde af Bogstavregningen, Qvadrat- og Cubic-Rødders Ud dragning, samt de fordeelagtigste Konstgreb ved Handels- og Huusholdningsberegninger; gjennemseet og forøget ved Krigsraad A. V. Moorberg. Den er 12 3/4 Ark stor, og faaes for 7 Rbmk., indbunden i to Bind 9 Rbmk., hos A. Soldin, i Fortunstrædet No. 148.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-06-06
Rettelser til det i forrige Numer Jndrykkede, om en alpari Cours.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-06-06
Da Forholdet imellem Dansk Courant og Rigsbanco er som 125 til 200, eller som Stil 8, saa følger de af, at til Rigsbankcours 300 svarer en Cours af 187 1/2 paa Dansk Courant; og at en Rigsbankcours 280 stemmer med en Cours for Courant af 175. En Cours til 139 for Courant svarer derimod ganske nøie til 2227 for RigsbcoEndeligen bør, S. 389. L. 7, 120 rettes til 125. Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-06-09
Nyeste. Skilderie af Kjøbenhavn. da Femtende Aargang. No. 46. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 9 Juni 1818.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-06-09
Placater og Bekjendtgjørelser fra Magistraten i Ravnekrog.