Berlingske Tidende, 1826-05-12
Ved Proclama, som i Dag er læst ved den Kongelige Landsoverret samt Hof og Stadsret, er alle og enhver, som maatte have noget at fordre i Stervboet efter afgangne, forhenværende Casserer ved Speciesbanken her i Staden, Christen Schiellerup, indkaldte at melde sig hos een af os undertegnede inden 12 Ugers Forløb, at regne fra den Dag da dette Proclama sidste Gang er bekiendtgjort i de offentlige Tidender, for at modtage Betaling af Boet efter deres Fordringers Natur og Boets Beskaffenhed. Ligeledes ere indkaldte med Aar og Dags Varsel følgende, ved bemeldte Afdødes, i Følge faculiastestandi, oprettede Testamente af 10de Mai 1821 indsatte Arvinger, eller de, som i deres Sted maatte være berettigede til ArvArveladerens afdøde Broders Enke samt denne Broders trende Døttre af første og een Søn og een Datter af andet Ægteskab. Arveladerens Søster A. M. Møller eller hendes tvende Børn. Arveladerens afdøde Søsters Børn i Aalborg; for at anmelde og legitimere sig for os som Executores testamenti Kiøbenhavn, den 1ste Mai 1826. H. F. Feilberg, P. Købke, Cancellie=Secretair og Chef for Entrepreneur for det Nationalbankens Laanefag. militaire Bagerie. Priser paa Kornvarer, i nogle af de vigtigste Handels- og Kiøbstæder i Kongeriget Danmark, samt i Hertugdommene Slesvig og Holsteen, saaledes, som de vare i Slutningen af Marts Maaned 1826, ifølge de derom til det Kongelige Rentekammer indkomne Efterretninger. Hvede, Rug 1 Byg Havre. pr. Tønde. 1 pr. Tønde. pr. Tønde. pr. Tønde. Danmark. 1 Rbd. 4 Rbd. - Rbd. N. Rbd. s. i S. og T. J S. og T. S. og T. I S. og s. Kiøbenhavn.... (31 163: 21 16 (11 6. I 63 Isol saa 43 I (2 i 43 1 (a 84 Helsing..... 4 - : 2 2ler et holde......... 322 22 18 1 32 Kallundborg...... 3 - i saa saa i cal i a 12 caa (172 Kiøge . . . . . . . . . 3 32 248 2 - 1 1 Corsøer . . . . . . . . Wordingborg. . . . . 3 16 2 48 a 3 Nestved . . . . . . . . . 32 216. - - Stege . . . . . . . . . 3 - 21 48 1 80 Nakskou. . . . . . . . 264 2 i 4 11 6. Nysted . . . . . . . . 2 s. 2 43 2 16 Nykiøbing . . . . . . . 3 - 2 32 2. 16 lig Stubbekiøbing..... 3 = 24 2 - 1 24 Odense .......... 3 23 2140 2 16 114 Assens. . . . . 3 16 2 8 2 a Nyborg . . . . . . . . . 3 - 2 32 1 80 Svendborg . . . . . . . 3: 27. 2 3 Faaborg. . . . . . . . 3124 a 56 2 = 1 Rudkiøbing . . . . . . 3 16 a 32 2 - Aalborg........ 22 (24 114 i 32 cae aae at 161 a 4 Aarhuus...... 3 164 214 116 112. Horsens . . . . 348 2 43 1 80 1 4 i Randers....... 34. 2164 11 8 11 1 Hobroe....... . . 214. 14 1 3 J Thisted ........ 432 3 - 113 1 32 Weile . . . . . . . . . 3158 2 56 1 36 Kolding . . . . . . . . 3 9 2 39 1 64 Frederi. . . . . . . 4 - 8 - 1 80 1 4 . Ribe ....... a 139. 272 143 1 34 1 Rbd. s. - Rbd. s. Rbd. s. - Rbd. 6. te Hertugdømmene rede Sølv. rede Sølv. rede Sølv rede Sølv. Flensborg....... 63 - 162 a 101 3: 43 16 a 4 i saa - 1 1 - Tønder........= 226 . - at 12 caa 33 Apenrade........ . . 2132 1 20 til Ecernforde . . . . . . . . . . .a Glüsstad. . . . . . . . . . . . . .m. Kiel.......... . . . . .de Rendsborg. . . 212 i caa ! 13. Jveboe . . . . . . . . . . . . . . . Sønderborg. 2164 213 134 - 8 1 Rd. s. - Rd. s. 1 Rd. s. 1 Rd. s. I S. H. C. S. H. C. J S. H. C. S. H. C. er Altona......... 3 42 12. 20 lacop. Læst. adsp. Læst. azop. Læst laaav. Læs. lig om ge Landhuusholdatte Opgaver og m. m. ke Opgaver. de danske Lande Island, Grønland og Færøerne indbefattede, besidde mange Naturprodukter, som vi deels ikke nøie kjende, deels ikke noksom benytte, uagtet mange af dem kunne bruges til Gavn for Samfundet. Aarsagen dertil er, deels at de danske Provindser ere ikke nøiagtigen undersøgte i Henseende til alle Naturrigerne, deels at vi ikke have Hjelpemidler til at kjendeNaturprodukterne. Savnet er i Henseende til Planteriget afhjulpet ved de Haandboger, som haves angaaende de danske Planter, men i Henseende til Ovreriget og Mineralriget er endnu intet hensigtsmæssigt Forsøg dertil skeet, hvilket Selskabet ønsker at fremskynde. Da Antallet af de danske Dyrarter er alt for stort til at Selskabet tør haabe at en Mand kan med nogen Udførlighed, og efter egne Undersøgelser paa engang bearbeide den hele Fauna, saa vil det vedblive at gosætte efterhaanden Præmie for Bearbeidelsen af enkelte Dele af samme, og udlover denne Gang en Præmie af 100 Specier for enhver af de følgende Opgaver : 1) For den bedste Haandbog til at kjende de danske Oprarter med Ryghvirvler. Foruden fuldstændige Kjendetegn paa Slægterne og Ar terne, og en udførlig Beskrivelse af de sidste, maae Dyrets Opholdsted, Levemaade, Nytte og Skade tillige anføres.).a) For den bedste systematiskenaturhistoriske Beskrivelse at de skadelige danske Jnsecter med Angivelse af de forrinligste Midler til i afværge og formindske deres Skadelighed. Da det især er i Linvetilstanden at Jnsecterne anrette den største Ødelæggelse, saa maae ogsaa deres Larver og deres Levemaade beskrives. Systemet, som Forfatterne følge, maa især have den Egenskab, at man let og sikkert kan opsøge og udfinde Jnsecter derefter, og i passende Jndledninger vor saavel Systemmer, som de brugte Kunstord forklares. Som Fordringer fælleds for begge Opgaver tilføies endnu, at der ved de enkelte Arter maa henvises til gode Figurer, naar de haves ; at de danske Benævnelser i de forskjellige Provindser maae anføres ; og at et eller flere Steder, hvor Dyret enten af Forfatteren eller af andre virkeligen er fundet, bør angives. 3) For den bedste Haandbog over de danske Mineralter, en Præmie af 100 Species. Denne Haandbog maatte, saavidt muligt, være indrettet saaledes, at den alene, uden andre Hjelpemidler, kunde veilede til at kjende Fossilierne, hvor de faldtes; tillige maatte ved enhver Art eller Afart, som i dekonomisse eller technisk Henseende er vigtig, meddeles Underretning om dens Anvendelse. Uagtet alt, hvad der hidtil er skrevet angaaende Aarsagerne til Kornprisernes dybe Fald i de senere Aar, er der dog neppe endnu tilveiebragt fuld Klar le over denne for Fædrelandets Velfærd saa vigtige Sag, hvis nøiagtige Udgrandskmaligen kunde føre til Resultater, som og i praktisk Henseende kunde være af stor Betydenhed. Selskabet udlover derfor en Præmie af 100 Rbd. rede Sølv for en Afhandling, der indeholder en fyldestgjørende Forklaring af hiin, Phænomen, med særdeles Hensyn til Danmark. J denne Afhandling ønskes tillige en Udvikling af de Forholdsregler, der saavel fra den offentlige Bestyrelses, som fra de Privater, Side, kunde være at tage, for at afvende eller formindske den uheldige Virkning paa Landets Balance, som hiin store Forandring i Forholdene har medført og fremdeles kan befrygtes at afstedkomme. Skulde Afhandlingen i sidste Henseende indeholde sær gavnlige og iværksættelige Forslag og Vink, kan Forfatteren endog vente den udlovede Præmie forhøiet ved et forholdsmæssigt Tillæg.) Danmark er af Naturen beriget med alt hvad der udfordres til en god Hesteavl, og denne har derfor ogsaa til alle Tider været en af Landets vigtigste Jndtægtskilder. Det maa desaarsag være magt paaliggende for Landmanden at den gamle danske Hests gode Egenskaber vedligeholdes og at dens Ufuldkommenheder forandres saaledes at disse ikke ere den til Hinder ved Afsætningen. For at dette skal kunne skee, maa der være udbred trigtig og nøiagtig Kundskab om hvad der er at lagttage ved Valget af Tillægsdyrene, ved Parringen, Opdrætet, o. s. v., og Selskabet udsætter derfor sin første Guldmedaille for en fyldestgjørende Besvarelse af følgende Priisopgave : Hvilke Grundsætninger skulle følges og hvilke Hjelpemidler afbenyttes for at bringe den danske Hesteavl til den høieste Grad af Fuldkommenhed samt tillige paa et fast og stadigt Standpunkt. Alle Sædevarers uforholdsmæssigen lave Priis har overbeviist de danske Agerdyrkere om, at foruden disses Frembringelse maa med Kraft arbeides paa at tilveiebringe andre mere lønnende og for hver især i sin Stilling passende Producter. En Følge heraf er blandt andet, at adskillige have i de sidste Aar viist den fiinuldede Faareaal fortjent Opmærksomhed. Men skal denne Faareal iværksættes med Held a) Selskabet ønsker, at alle 4 til Ryghvirveldprene henhørende Classer afhandler med lige Fuldstændighed i denne Haandbog. Skulde imidlertid nogen Forfatter levere en theoretisk og prattisk Veiledning til vore Fiskes Historie, og til Kundskab om Fiskerierne og Fiskenes Behandling med Hensyn til disses Opbevarelse, eller og en Beskrivelse over en entelt af de øvrige Classer, saa vilde heldige Forsøg deri pæer Selskabet meget kjærkomne, og vorde passende belønnede. og blive saa lønnende, som den efter sin Natur kan blive, og som den er for flere Lande, saa udfordrer den Kundskaber, som Selskabet ei kan troe tilskrækkeligen udbredte blandt os. Det udsætter derfor sin 2den Guldmedaille for den bedste, paa prattisk Kundskab grundede, Anviisning til et fiinuldet Skæferies Jndretning, Behandling og Vedligeholdelse. Da en grovuldet, men kjødrig og frugtbar Faarestamme under sine Forhold kan svare meget god Regning og for visse Localiteler maaskee endog være særdeles lønnende, og da vi ikke eie nogen saadan Flok af Betydenhed, saa seer Selskabet. gjerne, at Anviisningen henleder Agerdyrkernes Opmærksomhed derpaa, og, forsaavidt Behandlingen af grovuldede Faar maatte være forskjellig fra den af de fiinuldede, ogsaa lærer den. Salt bruges til vore vigtigste Producter, Smør, Ost, Kjød, Fisk, naar de blive Handelsvarer. Med Kornets lave Priser maa deres Vigtighed tiltage; men deres Værd beroer for en stor Deel paa Saltets Beskaffenhed, hvilket dertil anvendes. Derpaa tages for lidet Hensyn af vore Landsmænd. Hollænderne have i høieste Grad forøget disse Producters Værdie og Rygte ved Saltets omhyggelige Rensning fra de uvedkommende Substantser, saasom Glaubersalt, Gyps, saltsuur Kalk, saltsuur Talkjord, hvilke findes i det almindelige Søe= eller Bergsalt, og ikke alene svække Saltets Virkning, men ogsaa meddele Fødemidlerne en ubehagelig Afsmag. Derfor vaages saavel i Holland, som i England, ved offentlig Foranstaltning over, at ikkun raffineret Salt anvendes til Smør, Kiød, Fisk, og Saltraffinaderiers Antal har forøget sig i disse Lande og udbredt, sig derfra i de fleste europæiske Stater. At befordre lignende Anlæg her i Landet og tillige at udbrede Kundskab om det raffinerede Salts fortrinlige Brug, dertil ønskede Selskabet at bidrage, og udsætter derfor sin 2den Guldmedaille for den bedste Anviisning til Anlægget af et Saltraffinaderie i det Store. Man venter Behandlingsmaaden tydeligen fremsat, forklaret ved Chemiens Sætninger, stadfæstet ved egne Forsøg eller Erfaringer fra lignende Værker, beviist ved medfølgende Prøver. Der maa følge et nøiagtige Overslag saavel over Bekostningerne ved Anlæget som især over dem, Værkets Drivt udfordeer; Beregning over, hvor meget de i Handel giængse Saltarter tabe i Qvantitet ved Raffineringen og hvortil Affaldet kunde anvendes, saaledes at der tydeligen kan sees til hvilken Priis fuldkommen reent Salt burde leveres i Forhold til Prisen paa det urene. Skjøndt det ikke gjøres til nogen væsentlig betingelse, vilde det dog være Selskabet behageligt, ved en kort og tydelig Fremtilling at meddeles Oversigt overde Fortrin, et vist Qvantum af ovennævnte Producter vilde erholde ved at behandles med raffineret Salt, for at de, der beskjeftiger sig med Saltninger, kunde blive overbeviste om den Fordeel, raffineret Salts Anvendelse vilde yde dem. Blandt de Jndførsels=Artikler, som Danmark aldeles kunde undvære, fordi de hos os kunne tilveiebringes ligesaa gode, som de bedste udenlandske, ere Ostene. Man har alt for længe siden indført Sveitzerostens Tilveredning hos os, og da denne Jndustriegreen bestaaer, maa den være lønnende. Men den røde engelske Ost, Gloucester=Osten, er dog den, der i Almindelighed meest yndes hos os, og hvoraf aarligen betydeligt indføres. Selskabet udsætter derfor sin 1ste Medaille i Guld til den Landmand, som ved en Anviisning meddeler Det Maaden at tilberede denne Ost paa, og som findes villig til, mod passende Betaling, at lære Kunsten til et Par af Selskabet valgte Personer. Med Anviisningen maatte følge en Ost til Prøve, hvoraf kunde skjønnes, at den Ost, hvis Tilberedning lærtes, i alle Henseender nøiagtigen svarede til den engelske Gloucester=Ost, thi om den her frembragte endog blot i uvæsentlige Dele, som f. Ex. i Farven, afveeg fra den originale, var de allerede nok til at standse eller vanskeliggjøre dens Afsætning, saavel hos os til Udlandet. Anmærknin, Paa enhver Afhandling, som indleveres, skal være tegnet en Devise, og dermed følge en forseglet Seddel med samme Devise udenpaa, men inden i med Forfatterens Navn og Opholdsted. Jngen saadan Seddel aabnes, med mindre Afhandlingens Forfatter vinder en Præmie. Afhandlinger, som ikke have vundet Præmie, kunne, tilligemed de dertil hørende forseglede Sedler, erholdes tilbage inden 6 Maaneder, at regne fra Præmie=Mødets Datum, efter hvilken Tid Selskabet ei længer dertil er ansvarligt. J Henseende til de Afhandlinger, som vinde den største Præmie, forbeholder Selskabet sig Ret til, om det finder for godt, at besørge dem udgivne, men Fordelen af Udgivelsen tilfalder ganske Forfatteren. De Aftandlingen derimod, som vinde de andre Præmier maa Forfatteren selv lade trykte, der som Selskabet ei inden to Aars Forløb, fra den Dag Præmien er tilkiendt, lades dem udgive. Lader Selskabet deraf blot trykke Udtog, da beholder Forfatteren Ret til, selv at lade det Hele trykke, naar han finder for godt, men findes deri nogen ikke belønnet Afhandling, Jdeer eller Jagttagelser, af hvilke Selskabet, ved Trykken ønsker at gjøre Brug, da antages det, at den Forfatter, som ikke inden den ovenfor foreskrevne Tid har fordret sin Afhandling tilbage, deri har samtykt. Navngivne Forfattere, hvis Værker allerede ere trykte, have ingen Adgang til Præmier eller Belønninger, saasom Selskabet blot tager under Bedømmelse de Skrifter, som, forinden de trykkes, ere i Haandskrift indleverede, Hvis Nogen skulde have begyndt at udarbeide Afhandlinger efter nogen af Opgaverne i de forrige Præmie=Lister, er Selskabet villigt til at tage dem Betragtning, og tilkjende extraordinaire Præmier, om de saadanne fortjene Det vil og med Fornøielse modtage og efter deres Værd velønne Afhandlingen om andre vigtige Materier, Landhuusholdningen eller Kunstfliden vedkommende, for hvilke Præmier ikke endnu have været eller ere udsatte.