JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1829-11-06
Efter flere af Hovedstadens de første Kienderes Dom skal hun indtage en høi Rang blandt Europas første Kunstner inder, og af de foreløbige Prøver, Man har af hendes Talent, lover Man sig en Nydelse, der overtræffer, hvad der hidtil i Kjøbenhavn i hendes Genre er givet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1829-11-06
Man undlader ikke at avertere Kunstens Venner i Fyen om denne forventede Koncert, der formodentlig gives medio Novbr., men hvorom nærmere Annonce vil udgaae.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1829-11-06
Kjøbenhavns Børs-Kours den 3 Novbr. 1829. Hamb. 2 M. - k. S. 206. Species 208, solgtes til 12 Rbmk. 1 1/2 s. Norske Speciessedler pr. 100 Species 147 1/2 a 148 Rbd. Sedl. Svenske pr. Rdlr. Rigsgjeld 49 a 49 1/2 Rbs. Tegn. 1 PCt. Kongel. Oblig. (u. R.) 94 a 9 1/2 Rbd. Sedl. Dito dito dito 91 1/2 91 1/2 i Bco. Nationalb. Oblig. af Laan 4 Febr. 1820. 102 1/2 a 105 Rbd. r. S. Dito dito . . .......................... 107 1/2 Rbd. Sedl. 1 i PCt. uopsig. Rigsbkobl. (Renter pr. 6 Jan.) 100 a 101 Rbd. r. S. 6 PCt. norske Laan ved Hambro & Søn 105 i Bco. 4 pCt. Dito Nye................ 99 i Bco. 4 PCt. nye norske Oblig, lydende paa rede Sølv 99 1/2toor. S. 4 pCt. uopsigelige norske Statsoblig. 62 a 62 1/2 r. S. 5 PCt. nye eng. Oblig. (1 L. Sterl. 14 Bcomk.) 71 1/471 3/4 L. Sterl. Asiatiske Actier - i Sedl. - Bank-Disconto: 4 PCt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1829-11-06
Ved Tallotteriets 1187 Trækning i Altona udkom: No. 27. 3. 85. 40. 11.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1829-11-06
AVERTISSEMENTS. At min Principal Kammerherre, Baron, Ridder v. Blixer, Finecke, Besidder af Stamhusene Dallund i Fyen og Næsbyeholm i Skaane, ved Døden er afgaaet paa Næsbyeholm den 24 f. M., efter faa Dages Sygdom, i sit 58 Aar, bekjendtgjøres herved for den Afdødes fraværende Familie og Venner. Dallund den 6 Novbr. 1829. G. Heiberg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1829-11-06
Taschenbücher auf das Jahr 1830: Penelope, Cornelig, Vielliebchen, Orphea med flere faaes paa Adressekontoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1829-11-06
Fra Pressen er udkommet: Betragtninger i Anledning af Professor Dr. Vedel Simon sens Forslag til historiske Topgraphiers Udarbeidelse. Af Dr. N. Faber, Sognepræst for Middelfart og Causlunde. Sælges for 24 Rbs. heftet paa Adressekontoirets Boglade.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1829-11-06
Skuespil i Odense. Søndagen den 8 Novbr. opføres: Skuespillerselskabet, eller: Det seer Tilskuerne ikke, Lystspil i 5 Akter af Lebrun. Werligh & Müller. En Belønning af 10 Rbd. loves den, som kan opdage Tyven, som har stiaalet tvende unge Træer fra Hedevigslund Skov. Hedevigslund den 4 Novbr. 1829. Brødrene Pohl.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1829-11-06
Skipper H. J. Topp afgaaer fra Kjøbenhavn til Odense sidst i næste Uge, og medtager Fragtgods.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1829-11-06
Skipper A. Steffensen afseiler til Kjøbenhavn om 8 a 10 Dage, og medtager Fragtgods. Man behager at melde sig hos Hr. Agent Andrup. Boepæls Forandring.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1829-11-06
Undertegnede er flyttet fra No. 447 paa Nørregade til No 26 paa Fiskertorvet, hvor jeg anbefaler mig med alle Sorter, forfærdiget Guldarbeide. Odense den 29 Octbr. 1829. Harksen, Juveleer, Guld-og Sølvarbeider.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1829-11-06
De af Odense Indvaanere, der ønske Melk for Vinteren fra Christiansdalil, bedes at bestille samme hos Præste-Enken Mad. Schebye, boende paa Hjørnet af Adelstræde og Torvet. Prisen er, som sidste Vinter, 5 Sk. pr. Kande, og Molken kan erholdes strax efter at Bestillingen er skeet. Christiansdalil den 16 Octbr. 1829. Hansen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1829-11-06
Efter Vedkommendes Begjæring, bliver den Rasmus Cornelius Friis tilhørende, i disse Tidender forhen beskrevne Gaard, Nye Tanggaard, i Ubberud Sogn, med tilliggende Jorder, af Hartkorn Ager og Eng 3 Tdr. 1 1/4 Alb. og Skovskyld 2 1/2 Alb., og paastaaende Fæstehuus, stillet til en 4de og sidste Auction, som afholdes i selve Gaarden Løverdagen den 21 Novbr. førstkommende, om Formiddagen Kl. 11, hvilket herved bekjendtgjøres, med bemærkning, at det høieste Bud ved 3die Auction var 5040 Rbd. Sølv. Odense Herredskontoir den 6 Novbr. 1829. C. A. Falbe.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1829-11-06
Alleslags Vildt og Ferskvands=Fisk kjøbes til enhver NB. Tid af Undertegnede. Skulde nogen af Dhrr. Landmænd ville levere disse Artikler til Stadighed, da sluttes gjerne derom Akkord. Bardram, Restaurateur, boende i Komediehuset.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1829-11-06
Til behagelig Efterretning for mine ærede Venner og Velyndere bekjendtgjøres herved, at min Boutik er bleven forsynet med endeel forede Vinterstøvler af fineste Sort, saavel i For værk som Laadent, baade af fine Sælhundskind og fiin Fidtlæder, med mørke Kanter og til de billigste Priser. Odense den 19 Octbr. 1829. N. Frandzen, Nørregade Nr. 409. J. P. Tidemand, Kjøbmand i Rudkjøbing, tilkjendegiver herved det resp. Publikum, at han har aabnet sin Boutik i den nye tilkjøbte Gaard paa Østergade hersteds og er velforsynet med alle mulige Slags Manufaktur, Kolonial-, Jsenkram= og Hørtræmmervarer, hvilke samtlige udsælges til de nuværende billigste Priser, anbefalende sig paa det bedste. Nusom hidtil at levere gode og billige Varer, skal stedse være Formaalet for mine Bestræbelser.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1829-11-06
Huset No. 29 paa Overgade kan bekommes til Leie til førstkommende Paaske Flyttetid. Om Leien afkorderes med Eieren sal. Schneiders Enke. Til Hs. Høiærværdighed Hr. Dr. N. Faber, Sognepræst for Middelfart og Causlunde, i Anledning af hans Svar i Avisen Nr. 161. i Anledning af hans Svar i Avisen Nr. 161.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1829-11-06
Endskjøndt jeg lige saa lidet finder mig overbeviist ved Deres Høiærværdigheds Svar, som Deres Høiærværdighed ved mit, behøves der dog fra min Side ingen videre Erklæring, da Enhver, der har Jnteresse for Sagen, lettelig paa vedkommende Steder vil kunne erfare, om mit forrige Svar indeholdt Sandhed eller ikke. Desuden var den af mig indgivne Plan blot bygget paa det Haab, at fælleds Overbeviisning om Sagens Nytte, fælleds Jnteresse, for Fødelandet og fælleds Jver for at fremme Hs. Kongel. Høiheds Ønske, skulde have formaaet at overvinde alle med denne, som med enhver lignende Indretning, forbundne Vanskeligheder, og saaledes er det naturligviis ogsaa en Selvfølge, at den umulig kan lykkes, naar det Modsatte viser sig at være Tilfældet. Skulde altsaa den af Deres Høiærværdighed fremsatte Plan i denne Henseende frem for min have Fortrin, da vil det virkelig glæde mig at see samme udført, da det blot er mig om at gjøre, at Hovedhensigten (nemlig en paalidelig og derhos for Alle tilgjængelig Kundskab om Landet og Landets forskjellige Embedskredse) opnaaes, men derhos saare ligegyldigt, om dette opnaaes ved min eller Andres Fortjeneste. Elvedgaard d. 3 Novbr. 1829. Ærbødigst. V. Simonsen. Jld af medfølgende: Bidrag til Tidshistorien. No. 20. Lafayette i Nordamerika 1824 og 1825. - Frimodige Tanker og Betragtninger af J. Dall.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1829-11-09
53 Aargang. No. 168. vens Stifts Kongelig allene privilegerede. Adresse-Avis og 70 Avertissementstidende. Aandagen 9 November 1829. Forsendes med Brevposten, overalt i de Danske Stater. Redigeres, trykkes og udgives i Odense af Søren Hempel, Kancellieraad.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1829-11-09
Jndhold. Freds=Efterretninger (Ophævelse af Dardanellernes Blokade. Admiral Malcolms Ankomst til Konstantinopel. Befrygtet Anarkie i de tyrkiske Provindser efter Russernes Afmarschh). Græsketyrkiske Anliggender (De franske Subsidiers Opher). Amerikanske Anliggender (Falklands=Øerne besatte af Buenos=Ayres). Frankerig (Kongen af Neapels Ankomst til Grenoble). Storbrittannien (Portugisernes Jndskibning til Terceira).
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1829-11-09
Freds=Efterretninger. Siden den officielle Anmeldelse om Ophævelsen af Dardanellernes Blokade spores nyt Liv i alle Handelsgrene og over 60 Skibes Ankomst fra Marmorahavet havde den 10 Octbr. givet Havnen ved Konstantinopel et andet Udseende end forhen. Jmellem det russiske Hovedqvarteer og den preussiske Gesandt var Koureervexlingen temmelig levende og samme Tid befandt sig her to af Grev Diebitschs Adjutantere, v. Narischkin og v. Krusenstern. Den brittiske Admiral Malcolm var ogsaa, ledsaget af flere Officerer, ankommet paa et lidet Fartøi, for efter Sigende at besee Stadens Mærkværdigheder; men havde dog tillige havt en Audients hos Sultanen, som Sir R. Gordon bivaanede, og var den 10de til Taffels hos Seraskier Pascha i Ramis-Tischiflik.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1829-11-09
Frygten for Paschaen af Sentari er forsvunden, siden han begyndte at hjemsende sine Tropper, som derpaa adsprede sig til alle Sider. J Rumelien og Bulgarien vaage de russiske Tropper endnu over Roligheden; derimod er Bos nien atter Skuepladsen for urolige Optrin. Med Sultanens Magt er hans Anseelse svundet, og Provindserne kunne lignes ved Lemmerne paa et farlig saaret Legeme, hvis Puls kun endnu slaaer yderst mat, hvorfor et Anarkie saa meget mere befrygtes, naar de igjen vende tilbage under det tyrkiske Scepter. Man er overalt mindre bange for Mishandlinger fra Regjeringens, end fra de tyrkiske Jndbyggeres Side, hvis gamle Foragt for de Kristne er forvandlet til Had, og i Bjergpasserne paa Hæmus skal alt vise sig Bander, som blot vente paa Russernes Bortmarsch, for at øve Plyndring og Røverie. Armeens Opløsning Farens sidste Dage var uden Lige. De regulaire Tropper, bortkaste deres Vaaben i Masse, meere overvundne af den russiske Feldtherres Høimodighed og Menneskekjerlighed, end af hans Soldaters Tapperhed. De irregulaire Tropper flygtede med deres Vaaben og erklærede paa det bestemteste, ikke at ville fægte mere. Kun nogle faa Batailloner af det regulaire Jnfanterie, som ikke havde seet Fienden, dannede et fast Punkt i denne uhyre Forvirring. Balkanbestigeren, har sjunget Te deum i den græske Hovedkirke i Adrianopel, og (som uhørt i de tyrkiske Annaler) med sin Generalstab, betraadt den berømte store Moschee, hvor den tyrkiske Geistlighed beredvillig aabnede ham Porten til Helligdommen. Forhaabentlig ville Russerne dog ikke overlade det store Antal Kristne i Rumelien, som, uden at kjende til den russiske Krigserklæring, kun saae i dem deres Befriere, til deres Skjebne, men drage Omsorg for at Stipulationerne til deres Beskyttelse med Strænghed overholdes.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1829-11-09
Alt hvad visse engelske Tidender skrige over Ruslands tiltagende Magt synes at blive uden Jndtryk paa Læserne. Engellænderen er ikke meere saa kamplysten som for 30 til 40 Aar siden; han har for mange Hjemmesorger til at bekymre sig om Fremtidens Farer, og skrækkes ved den blotte Tanke paa Afgivternes Forhøielse. Da Engelland des- uden selv ved flere Leiligheder har erkjendt Russernes Sagt Retfærdighed, saa fattes det endog Skingrunde til en Krig, imod dem, hvortil ikke heller sees mindste Tilberedelse. J nogle nye interessante Betragtninger over den russisk tyrkiske Fred, som læses i Algem. Zeitung, hedder det om Engellands og Frankerigs pludselige Aftrædelse fra Krigsskuepladsen: "derved saae Rusland sig befriet for to byrdefulde Allierede eller Mæglere, og blev ved Fredens raske Afslutning sat istand til, at høste Frugterne af sine Seire i fuldeste Maal. De af Rusland opnaaede Fordeele ere uberegnelige. Moldau, Wallachiet, Servien og den græske Stat kunne takke det for deres Befrielse fra tyrkisk Aag og for en af samme uafhængig Tilværelse. Engelland og Frankerig, for Tiden beherskede af Ministre, som ikke have den offentlige Mening eller Massen af Folket for sig, ere rolige Tilskuere ved den nye Skabelse, som finder Sted i Grækenland og Levanten under russisk Jndflydelse. Med den fri og uforstyrrede Seilads gjennem Bosphorus og Dardanellerne begynder en ny, høist vigtig Epoke for Rusland og dets Kultur. Dets Jndustrie kan nu udvikle sig, og det sydlige Rusland, som neppe tæller nogle hundrede Beboere, paa Qvadratmilen, vil snart forvandles til en af de rigeste og frugtbareste Provindser. J Bevidstheden af sine Kræfter og videre Fremskridt, har Preussen tillidsfuld knyttet sig til Rusland. Denne Alliants kan kun være begge Stater fordeelagtig: den sikrer Ruslands Jndflydelse paa Tyrkiet, uhindret Fart paa Middelhavet, dets Provindsers frie Handel, og er saaledes den sikkerste Borgen for dets Magt og Storhed. Den preussiske Stat giver den derimod en ny vigtig Stilling og den største Jndflydelse i det nordvestlige Europa. Var Canning bleven længere i Live, da vilde Engelland og Frankerig have deelt denne Jndflydelse med Rusland og Preussen, medens disse nu ved en fælleds Jnteresse, som fattes hine, fast forbundne Magt ter staae i en overveiende Storhed overfor deres Rivaler.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1829-11-09
Græsk tyrkiske Anliggender. De græske Befuldmægtigedes gjentagne Bønner om Subsidier ere afslaaede af det franske Ministerium. J Fortvivlelse herover tilbød en af dem endog selv at gjøre Forskud af den halve Sum, naar den franske Regjering blot vilde bidrage den anden Halvdeel; men Alt forgiæves! Derpaa skal Hr. Eynard ædelmodig have besluttet, selv at forstrække den græske Stat, som ved hiint Afslag vilde være sat i stor Forlegenhed, med den hele Sum. Gazetten forsvarer ogsaa heri Ministrenes Fremgangsmaade med den Paastand, at Freden rent har forandret Grækenlands Stilling, da det derved, ligesom Fyrstendømmerne, igjen er stilt under Portens Overhøihed, og dets Tilværelse og indre Bestyrelse nødvendig maae fastsættes ved nye Underhandlinger. Derimod mener en Pariser Skrivelse, at Frankerig og Engelland, ved at støde Grækenland fra sig, ret egentlig kaster det i Ruslands Arme. Over Corfu vil Ma ogsaa vide, at Præsidenten, Grev Capod Jstrias, med den engelske og franske Ambassadeurs Samtykke, tra Anstalt til en Reise over Enos til det russiske Hovedqvarteer i Adrianopel.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1829-11-09
Amerikanske Anliggender. Baltimore=Tidenden bekræfter ganske den sidstmeldte Efterretning fra Tampico, hvorpaa de mexikanske Obligationer ere stegne 1 Procent i London, og Man mistvivler alt mere om den spanske Expeditions Udfald. Fra Washington meldes ogsaa, at der er givet befaling til en nordamerikansk Eskadres Udrustning, som skal krydse ved den mexikanske Kyst, efter Foregivende for at yde de Forenede Staters Borgere, som her ere bosatte, Beskyttelse, men maaskee og i anden Hensigt, hvilket synes at fremlyse af en Nordamerikaners, ved Navn Harrisons, Skrivelse fra Campico, hvori han blandt andet bittert beklager sig over de Mishandlinger, der her er vederfaret ham. Først havde en mexikansk Soldat lagt an paa ham i Tanke, at han var en Spanier, og vilde have skudt ham, hvis ikke Kapitainer var ilet til og havde nedsablet ham. Siden da GeneralBarradas var vendt tilbage, truede han med at skyde ham, hvis han ikke udleverede nogle Penge, som ikke vare i hans Hænder. Uagtet han paaberaabte sig, at han var amerikansk Borger, sloge Spanierne ham Hovedet blodigt med en Stok og vedbleve deres Fornærmelser, indtil et nordamerikansk Krigskib indtraf, hvorpaa General Barradas med en Undskyldning lod de anholdte Penge udlevere.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1829-11-09
I den mexikanske Kongres selv spores ikke den bedste Enighed. Et Forslag til at beklæde Regjeringen med overordentlig Magt i en Tid af 5 Maaneder er bleven forkastet med 31 imod 20 Stemmer. Et andet Forslag om at formaae Regjeringen til at forvise den brittiske Agent Hr. Poinsett, paa hvem Patrioterne især ere forbittrede, har havt samme Skjebne. Overalt spilles her Jntriguer, for at faae Republiken forvandlet til et Monarkie. Saaledes havde nogle tjenstfærdige Engellændere udspredt i de første Dage af August, at Spanierne atter havde indskibet sig, allene i den Hensigt, at National-Enthusiasmen maatte kjønes. Regjeringen i Buenos=Ayres har taget Falklands=Øerne i Besiddelse, hvilket er af politisk Vigtighed i nærværende Øieblik, da Spanierne søge et nyt Støttepunkt, for at gjenvinde Herredømmet over sine fordums Kolonier. Ludvig Vernet (en Hamborger af Fødsel) er udnævnt til Militair= og Civil Gouvernør sammesteds.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1829-11-09
Frankerig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1829-11-09
Den 31 Octbr. indtraf de neapolitanske Majestæter til Grenoble, hvor Hertuginden af Berry og Den Francisco de Paula med Gemalinde var kommet dem imøde. Her agtede de at blive til den 3 Novbr. og i Paris holdes Palaiet Elisee=Bourbon i Beredskab til deres Modtagelse, da de ikke ønske at betræde spansk Grund før den 12te, paa hvilken Dag den halvaarige Sorg for den høistlige Dronning ophører.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1829-11-09
En Kommission er endelig udnævnt til at forfatte en ny Lov for Statsraadet. Af nogen Forandring, som Man vil have bemærket i Kongens nærmeste Omgivelse, slutter Man sig, uagtet Gazettens udtrykkelige Benægtelse, atter til Splid i Kabinettet, som ufeilbarlig vilde drage en Ministerforandring efter sig. Men disse Rygter ere nu engang saa forslidte, at Jngen mere lægger Mærke til dem. Snarere kan der ventes en Forordning om Forhøielse i Soldaternes Lønning. Deri stemme Alle overeens, at Partierne aldrig siden Restaurationen stode saa truende imod hverandre som i Øieblikket, da blot en Gnist behøvedes forat Forbittrelsen vilde slaae ud i lys Lue. For at have bekjendtgjort den Bretagner Forenings=Plan er Udgiveren af Mosel=Koureren nu dømt til en Maaneds Fængsel og en Mulkt af 150 Fr. Jmidlertid maa selv Gazetten nu tilstaae, at det er mere end Hjernespind, og at hiin Forening finder Efterligning overalt i Provindserne ligesom i Paris.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1829-11-09
Den Omstændighed, at Man saggiver Oppositionsbladene, som udpege hine Foreninger, medens Man taaler dem selv, forklares saaledes, at Ministrene nok ville vildlede den offentlige Mening, men ikke vove at trodse den. Derimod finder Gagetten det paafaldende, at de liberale Tidender, nu bekrige Tronen med de samme Vaaben, som Monarkiet, har ophørt at bruge imod Revolutionen, og spørger: om Regjeringen ikke skulde have samme Ret til at sætte sig i Forsvarstand som Borgerne, eller om disse ikke lige saa vel bør oppebie Ministrenes Handlinger, som Regjeringen sine Fienders, for den kan forfare fiendtligt imod dem. Dette synes Hr. v. Labourdonnaye dog at glemme, naar han har afsat Mairen i Digne, fordi han tillod Stadens Musikantere at bringe en Deputeret at venstre Side en Aftenmusik; det synes Kardinal-Erkebiskoppen af Toulouse at glemme, naar han i et udstædt Mandement tordner imod de Liberale og yttrer sin Jubel over Ministerskiftet. Dog, hvad kan ikke glemmes. Saaledes tænker Labourdomanikke meere paa, at det var ham, som for 5 Aar siden i de Deputeredes Kammer advarede for at give Folkefrihederne til Priis for Regjeringens Luner, og at undertrykke Aviserne, disse utrættelige Frihedens Vogtere og eeneste Sikkerhed imod Minister=Despotismens Statskoup, og at han over 10 Gange offentlig selv har roest af, at have forkastet Budgetet. Nylig har den samme Labourdonnaye ikke allene ved et Cirkulaire forviist Alt fra de offentlige Folkeforlystelser, som kunde minde om Bonaparte, men endog forbudt Theater=Bestyrerne at lade opføre noget Feststykkei Anledning af Kongens Navnedag!
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1829-11-09
Gazetten holder atter Lovtale over Freden, i saa Henseende, at alle Magter nu forenede kunne arbeide paa at opretholde den selskabelige Orden imod den anarkiske Jaktion, som truer hele Europa, og hvilke Fiender ethvert Land har i sit eget Skjød, saaledes Engelland sine Radikaler, Jtalien sine Carbonarer, Frankerig sine Jakobinere, Tydskland sine Sandister, Rusland sine Militair=Sammensvorne &c. Saalænge - vedbliver den - disse revolutionaire Gjæringer vedvare, forener fælleds Jnteresse alle Souverainer. Derpaa viser den det Latterlige i Hr. v. Richements Politik, som igjen vil have Rhinprovindserne lagte til Frankerig og Preussen givet Erstatning enten med Sachsen eller Hannover. Skjøndt den selv erklærer disse Planer for Hjernespind, uddreder den sig vidtløftig over de ødelæggende Krige med Engelland, hvori dens Udførelse vilde drage Frankerig og Preussen. Megen Opsigt gjøre de Anekdoter, som engelske Blade paa senere Tid udkramme fra Paris, saasom at Kongen, ved Afskeden skulde have yttret til Biskoppen af Beauvais: at forlede mig til at underskrive slige Forordninger (af 16 Juni imod Jesuiterne), Skikker det sig for en Biskop! Det tilgiver jeg Dem aldrig!" Derimod roser, Journal des Debats Carl X for hans Aandsnærværelse og siger, at han vel kan faae slette Raad, men Jnd trykket kan aldrig hos ham være blivende, da han intet særdeles System hylder, og hverken er Konge af Coblenz eller af Waterlod, men af Frankerig i 1829. Om Dauphin hedder det, at han, som en Ven af Loven, er en reen Kontrast af Ministrene, og Dauphine, hvis heeltemodige Siel dog meer end Andre skyer alle Farer, skal have yttret ved Ministeriets Sammensættelse: "det er et dristigt foretagende; jeg under ikke dette Slags, thi de lykkedes Os aldrig. Hr. Benjamin Constant, som nylig blev overleveret: en Borgerkrone i Strasburg, har ogsaa i Koureren taget Liberalernes Forsvar, og spørger Ministrene, hvad disse have nedbrudt andet end Censuren og Bedrageriet, hvilket den tilstaaer er harmeligt for dem, som ikke kunne leve uden dem. Efterat have sagt Ministrene, hvorlidet de ville ude rette ved alle Magtsprog og Smigrerier, da Kammerets Opløsning kun vil blive et Middel for Monarken til at lære at kjende Nationens Villie, opfordrer han dem til at prøve, hvorvidt den vil hielpe dem. Jmidlertid skulle Ministene have indhentet Præfekternes Betænkning om, hvad Resultat de kunne vente af et nyt Valg i Tilfælde af Kammerets Opløsning. Arbeidet paa de Deputeredes provisoriske Mødesal ventes endt i tilstundende Januar Maaned og Mødet ligesom sidst aabnet den 5 Februar.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1829-11-09
J en Artikel med Overskrift: "Lovenes Afmagt imod den katholske Geistlighed beklager Koureren sig bitterlig overden aabenbare Maade, hvorpaa Forordningerne angaaende de smaae Seminarier allerede overtrædes. Jmellem de dannede Klasser og Geistligheden tiltager Spændingen, stedse meere, og paa mange Steder har Man vedtaget, ingen kirkelig Begravelse mere at forlange, naar den Døende ikke har annammet Sakramentet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1829-11-09
Storbrittannien. Her fattes det ikke heller paa Rygter om Forandringer i Ministeriet, hvorefter blandt Andre Hr. Huskisson atter skulde indtræde i samme. Jsær spaaer Morgen-Journalen, en, stor Forandring, naar Tiden modnes dertil, og forsikrer, at Ministrene bleve modtagne med Kulde ved sidste Cour, uden at bydes til Kongens Taffel, da Hertugen af Wellington kun slet har opfyldt de Forhaabninger, Man nærede om ham o. s. v. De franske, russiske og østerrigske Ambassadeurer have hyppige Konferentser med Ministrene. En øieblikkelig Falden af alle fremmede Statspapirer den 30 Octbr., hvorved dog de russiske og danske holdt sig bedst, varede kun til næste Dag, og tilskrives blotte Spekulationer. En Kapitalist skal især fortryde paa, at han, forikke at støde Ministrene, undslog sig for at overtage det sidste russiske Laan, som først var ham tilbudt. De i Portsmouth endnu tilbageværende portugisiske Officerer og andre Loyalister ere nu indskibede til Tercera, og skulle dog vel aldrig opkapres underveis. For de stakkels spanske Flygtlinge, som efterat være udstødte af Portugal, nøgne og hungrige omvanke paa Londons Gader, uden engang at finde Huuslye, har Koureren den magre Trøst, at de kunde have blevet hjemme, Paa Bermudas=Øerne, som ere bestemte til et Centralpunkt for den brittiske Søemagt paa Stationerne til Amerika og Vestindien, arbeide over 800 Mk. paa befæstningsværker, og Man agter her at oprette et Marine Depot og Arsenal. J et udkommet Værk af Oberst Evans gjør han opmærksom paa Faren foren Jnvasion i Ostindien fra Ruslands Side, naar Leilighed dertil gives.