JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-10-03
At der i enhver Herredsfogeds eller Kgl. Birkedommeres Skifte-Jurisdiction blev, som i Staderne, beskikket 2de Overformyndere, som til Erstatning for deres Reiser og Budsendelser til hinanden bleve af de Umyndiges Renter tillagt en aarlig billig Godtgjørelse, eller paa anden Maade for dette Arbeide kunde nyde Erstatning. Uden for Bondestanden, som hertil endnu ikke overalt dannet, vilde vel hertil findes duelige Mænd. Anmærkning. Da Loven blev given, vare faa eller næsten ingen Selveiere; Skifteholderne vare Amtmændene, Geistligheden og Jordegods eierne efter L. 5290, hvilke da, som Skifteforvaltere, vare, som Herredsfogderne nu, Overformyndere, hvilket endnu er Tilfældet paa de samlede Godser. Sluttelig kunde det mueligt være godt, at ingen Skifteholder ordinair eller extraordinair maatte være Jncassator i noget Dødsboe. Kunde forestaaende Jdeer bevirke, at Kyndige og mere Erfarne nøiere vilde drøfte samme, og derom fremkomme med noget Bedre, vilde det meget glæde Forfatteren heraf. At Justitsbetjenten kunde blive fritagen for Regnskabsføringen, undtagen for det Justitsfondet tillagte, og den Fristelse, Jncassationer og Overformynderier kunne give Leilighed til, er unægteligen en Sag af Vigtighed, ikke alene for enkelt Mand, men for det Almindelige. Et Par Ord om Villaumes Handelsinstitut.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-10-03
Medens der paa andre Handelspladser opstaaer og blomstrer Jnstituter, som ere Handelsstanden helligede, er det at beklage, at det her af Hr. Villaume oprettede Jnstitut for unge "Mennesker, der opoffre sig til Handelen, ikke tilbørlig bliver benyttet. Vi finde os derved for"anledigede til at gjøre vore Medborgere opmærksomme derpaa. Planen og Udførelsen fortjener vort bifald og Tilfredshed; hvorfor vi gjøre os "det til en behagelig Pligt, at anbefale denne Læreanstalt til alle Forældre, hvis Sønner opofre sig til Handelen, saa meget mere, da vore Sønner have besøgt det og endnu besøge det. Kjøbenhavn, September 1818. G. L. Becker. B. Bitthorn. H. Friis. Jac. Holm. Peter Kofoed. Henrich Lund. S. F. Schiøtt. J. G. Veith. Under disse Omstændigheder næres det Haab, at Fædre, der bestemme deres Sønner for Handelstanden, ville værdige V. Planteskole en nøiere Opmærksomhed, og selv undersøge den i Nærhed. At sende dem til Lybek eller Hamborg er saare bekosteligt og voveligt, medens Vedkommende her med mindre Opofrelse og mere Tryghed see dem opvoxe og trives under deres egne Øine. Den maanedlige Betaling er nu fastsat til 12 Rbdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-10-03
Gid at mit og andre upartiske Dommeres Ønske for Jnstitutets Vedligeholdelse maatte opfyldes! September 1818. Sander, Professor i Pædagogiken.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-10-03
Indenlandske Efterretninger. J Anledning af de nyligen fødte fire Drengebørn ville følgende bemærkninger ikke være u interessante: Efter de Beregninger, som Süsmilch har gjort, findes iblandt 60 til 70 Fødte og i 16 til 17 Ægteskaber kun eet Tvillingpar; Erfaringen lærer, at Tvillinger sjeldent blive i Live, hvilket allerede i Plinius's Naturhistorie er bemærket. Kun faa Mødre ere istand til at give to Børn den fornødne Næring. Dette gielder endnu mere om Trillinger, Fiirlinger og Femlinger. Struyck har anmærket, at iblandt 13,092 Døbte i forskjellige Steder, vare 181 Tvillinger (hvilket udgjør 1/2 Deel), og kun to Trillinger, altsaa et Trillingpar blandt 6,500 Døbte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-10-03
Blandt 21,596 Døbte i hollandske Landsbyer vare kun 301 Tvillinger og 3 Trillinger, hvilke forholdt sig til de Døbte som 1 til 7198, og 1 Fiirling, altsaa blandt nogle 20 Tusinde kun een af de sidste, og derfor et meget sjeldent Tilfælde. Den samme Forfatter omtaler ogsaa Fødslen af 5 Børn, hvilket Tilfælde er endnu sjeldnere, og indtræffer neppe eengang blandt Millioner Fødsler. Rhodiginius paastaaer, at Seropia i Alexandrien fødte paa eengang 5 Børn, at i Tydskland en Kone, ved en utidig Fødsel, skal have frembragt 22 Børn, hvis Legemer allerede vare fuldkomment dannede; at en anden fødte 70, og en tredie endog 125 Fostere af omtrent en Fingers Længde. De tre sidstnævnte Tilfælde ere uden Tvivl ligesaa vel Digt, som Sagnet om de 365 Børn, Grevinde Henneberg, Søster til Kong Wilhelm, paa eengang skal have født, 1276, og af hvilke Drengene i Daaden alle skulle have faaet Navnet Johan og Pigebørnene Elisabeth. Et af disse foregivne Fostere hensattes paa Konstkammeret i Kjøbenhavn i Glas, og var af en Tommes Størrelse. Hannibal Sehested, har bragt det hertil fra Nederlandene. J en Kirke - efter N. Jonge i Leiden, og efter Struyck i Loosduymen, skal der endnu forevises et Bækken, hvori alle disse 365 Børn paastaaes at være blevne døbte. Den første anfører ogsaa, at i den gamle Kirke i Delft er opsat en Marmor-Jnscriptionstavle, hvorpaa Historien om disse Børn læses. (Jnf. N. Jonges Geographie, T. 2, og hans Kjøbenh. Beskrivelse.) Begge Forfattere ere uenige i Henseende til denne store Børnefloks Fødselsaar; den ene nævner 1276, den anden 1314. Den hele Historie tjener til Beviis paa Menneskenes Lettroenhed i de Tider, og sært nok, at en Mand af Hannibal Sehesteds Dannelse endnu i den første Halvdeel af det 17de Aarhundrede kunde lade sig indbilde sligt. Grynmølleren J. H. Willm, og hans forhen afdøde Hustru, A. C. Willes, i det Holsteenske, have ved en testamentarisk Disposition skjænket Fattigvæsenet i Kiel 4000 Rd. S. H. C. i Capitaler, der svare 5 pCt. Renter, under den Betingelse, at Hovedsummen altid bliver urørt og forøget. Ogsaa have de legeret den af Statsraad Weber, sammesteds oprettede Sygeanstalt Renterne af 2000 Rd. S. H. C. - Ligeledes har den afdøde Oberstlieutenant F. H. v. Stagmeyer, indsat denne Anstalt til Universalarving af hans ikke ubetydelige Efterladenskab.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-10-03
Torsdagen den 15de October sælges ved Auction i Ny=Kongensgaden bag Slottet, No. 174, en betydelig Samling af Bøger i forskjellige Sprog og Videnskaber, bestaaende af 9205 Numere, samt en Deel Charter. Ligeledes sælges den 6te Oct. en Samling af Bøger, Kobbere, Charter m.m., i store Kongensgaden Nr. 53. Man seer nu kun en grøn Plads paa det Sted, hvor Callundborgslot forhen har staaet; men da Grunden ikke skal være opryddet, saa kan der ved Eftergravning i sin Tid maaskee findes adskillige Oldsager i de under Jorden skjulte Kjældere og Gange.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-10-03
Skipper Sven Jdestrøm, førende den svenske Brig Carl Johan fra Calmar, har ved sin Ankomst til Flensburg givet følgende Efterretning, som er meddeelt Hr. Commercer. og Generalconsul Gramm her i Staden. - Jmedens ovennævnte Brig for Modvinds og Storms Skyld laae for Anker, Østen under Møen, passerede den 18 September en dansk Galease i Nærheden af denne Øe, og kantrede aldeles af de stærke Vindstød i omtrent 3/4 Miils Afstand fra Briggen. Fra denne bemærkede man videre, at 4 Mand af Besætningen havde reddet sig op paa Kjøken; hvorfor Capt. Jdestrøm, uagtet den stærke Storm, som rasede, satte sin Skibsbaad i Søen, og i Forening med 4 af sit Mandskab, vovede at roe hen til Fartøiet for at redde disse Ulykkelige, hvilket, efter mange Anstrængelser, ogsaa lykkedes ham. Da de imidlertid vendte tilbage til Briggen Carl Johan, kom der en stor Seilbaad ud fra Landet, og, da de Reddede ønskede det, bleve de bragte over paa den for at føres i Land. Dette var Aarsagen, hvorfor Capt. Jdestrøm ikke erholdt videre Underretning; han erfoer kun, at en Mand var omkommet i Kahyten paa det kantrede Fartøi, og at dette var gaaet ud fra Langeland og bestemt til Kjøbenhavn. - Den omhandlede Galease er senere bjerget, og skal allerede være kommet hertil og ligge i Nyhavn. (Hand. Tid.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-10-03
J Slagelse Avis af 28 September meddeles følgende interessante Efterretninger: Ved Kongelig Resolution af 6 Juni 1806 var det befalet, at der, for ethvert Amt, skulde opføres Sygehuse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-10-03
De forskjellige saavel directe som indirecte Afgivter, hvilke Landets Beboere, i Særdeleshed efter Krigens Udbrud i Aaret 1807, nødvendigen maatte udrede, gjorde det betænkeligt at paalægge dem endnu en ny Afgivt til Amtssygehuse, Pengenes sjunkne Værdie og Bygningsmaterialiernes Stigen bevirke, at de Summer, der af offentlige Stiftelsers Midler kunde ventes laante, og hvilke forhen vare anseete tilstrækkelige, nu maatte ansees aldeles utilstrækkelige til disse Bygningers Opførelse, og ved Forordningen af 5te Januari 1813 blev al Adgang til nye Laan af offentlige Stiftelsers Midler standset. Det var altsaa en sørgelig Nødvendighed, at hiin velgjørende befaling ikke kunde efterkommes, og det er derfor vistnok mærkeligt, at det dog har lykkedes Amtmanden i Præstøe Amt, Hs. Excellence Hr. GeheimeConferentsraad Grev Danneskjold Samsøe, allerede i Aaret 1816 og medens alle foranbenævnte Vanskeligheder endnu fandt Sted, at opføre et Amts Sygehuus ved Nestved. En stor Deel af de til dette Sygehuses Opførelse behøvende Summer bleve tilveiebragte ved frivillige Gaver, som flere af Amtets Beboere, dertil opmuntrede ved Amtman, den Greve Danneskjolds Samsøes Jndbydelse og Grevens eget Exempel, have skjænket. Frøken Birgitte Sophie Christiane von Kaas skjænkede en Jordlod, beliggende tæt uden for Nestved, indeholdende omtrent 2 Tdr. Land. Grev Danneskjold Samsøe gav 300 Rbd. i Penge og en betydelig Deel Muursteen, Tømmer og Kalk. Af Gisselfeldt Kloster er skjænket 500 Rbd. Efter Grev Danneskjold Samsøes Jndbydelse er endvidere til denne Stiftelse givet af Secretair Petersen paa Engelholm, 1000 Rbd. N. V., Baron Stampe 1000 Rbd., Proprietair Hagen 200 Rbd., Kammerraad Busch 100 Rbd., Proprietair og Møller Malling, Eier af Steensbye Mølle og Gods, 100 Rbd.; Proprietair Hastrup 300 Rbd., Etatsraad Schavenius 200 Rbd., Major Aagaard 100 Rbd., Amtsprovst Bøgh 50 Rbd., Provst Engelbrecht 10 Rbd., Aversøe Sogn 50 Rbd., Lellinge Sogn 24 Rbd., Skielbye Sogn 61 Rbd., Kongsted Sogn 20 Rbd., Kammerraad Neergaard 30 Rbd., Nestved Kjøbsted 291 Rbd., Ledemark og Bieverskov 18 Rbd. 16 s., Herlufsmaale og Thy bjerg, 94 Rbd. 56 s., Fensmarke og Riisløv 44 Rbd., Skippinge Sogn, en Kongel. Obligation, stor 100 Rbd., Østeregitsborg Sogn, en Kongel Obligation, stor 100 Rbd., Jonshoved Sogn en Kongel. Obligation, stor 100 Rbd., Weiløe Sogn 160 Rbd., Etatsraad Ryberg, Obligationer til Beløb 715 Rbd. 67 s., Pastor Brandt 22 Rbd. 67 s., Roholte Sogn 5 Rbd.; desuden har Gisselfeldt Kloster, Eieren af Lundbyegaard Capitain Scholten, Overhofjægermester v. Holstein Rachlov, Eier af Jomfruens Egede, Eieren af Rosendahl og adskillige Sogne i Amtet, leveret mere og mindre betydelige Partier Bygnings=Materialier.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-10-03
Eieren af Gammel-Kjøge Gaard har skjænket en god Seng med Omhæng, Sengklæder og Lagen. Ved Salget af Bieverskov Tinghuus er indkommet 700 Rbd., som efter det Kongel. danske Cancellies Bestemmelse er tilfaldet Sygehuset. Forskjellige Godseiere og Sogne have desuden frivilligen forbundet sig til et ikke ubetydeligt aarligt Bidrag til Sygehuset, saaledes har Grev Danneskjold lovet i de første 10 Aar at levere aarlig 16 Favne Brænde, 16 Favne Tørvejord, Baron Redtz Thott til Gaunøe, leverer aarlig 20 Td. Sæd og 10 Favne Brænde, og Herlufsholms Stiftelse, 10 Td. Sæd. Af Amts=Fattigkassen er tilskudt til Bygningers Opførelse 7080 Rbd., af Gisselfeldt Klosters Midler er laant til Stiftelsen, 2013 Rbd. 79 s., og af Hr. Kammerjunker Hendrik Eichstedt von Kaas til Nedregaard 6570 Rbd.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-10-03
Stege Kjøbsted har skienket en Deel Sengesteder og øvrigt Jnventarium, tilhørende et ophævet militair Sygehuus der i Byen. - Det saaledes opførte Amts Sygehuus, er en, 70 Alen lang grundmuret Bygning, som indeholder 4 rummelige Sygestuer, hver forsynet med 6 Senge, en Operations=Stue, hvori en meget god Seng med Omhæng og udmærkede gode Sengeklæder, 3 Daarekister, samt en passende Vaaning til Oeconomus og en Liigstue; med denne Bygning staaer Forbindelse en Bindingsværks Bygning, indrettet til Brændehuus, Koestald m.v. Bygningen var færdig i Slutningen af Aaret 1816, og 28de Januari 1817 blev de første Patienter der indlagte. Ved Udgangen af Januarii Maaned 1818, et Aar efter Sygehusets første Afbenyttelse, havde der i Sygehuset været indlagt 65 Patienter, hvoraf var udgaaet som helbredede 46, i Sygehuset tilbage 17 og døde 2, Regnskabet, som blev forfattet til Udgangen af Aaret 1817, viser, at Sygehusets Opførelse i det hele ikkun har koster i Penge 17000, da dertil er leveret en saa betydelig Deel Materialier for intet, og ded Afslutningen af Regnskabet for 1816 og 1817 var Sygehusets Gield 7583 Rbdlr. 79 s., hvorimod Sygehusets aarlige visse Jndtægt af frivillige aarlig Gaver beløb 538 Rbdl., en Deel Sædevare og Brænde. For Patienter var i Aaret 1817 betalt 1385 Rbd.; Renter af Sygehusets udestaaende Capitaler var til Jndtægt i Regnskabet med 157 Rbd. 48 s. og af Amts Fattigkassen, kan aarlig ventes et Overskud, som tilfalder Sygehuset.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-10-03
Ved Udgangen af Aaret 1817 var Beholdningen hos Sygehusets Kasserer i Obligationer i S. V. 1365 Rbd. 67 s., Dito i N. V. 1650 Rbd. og i Penge 299 Rbd. 51 s. Der er altsaa det bedste Haab om at denne gavnlige Stiftelse, hvortil der nu, da den allerede har viist sin Nytte, vel endvidere kan ventes flere frivillige Gaver, vil kunde vedblive at gavne Amtets Beboere, hvilke her, som saa mange flere Steder i Amtet, ville finde en varig Erindring om alt hvad der skyldes Sygehusets Stifter Greve Danneskjold Samsøe.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-10-03
Odense, d. 29 Septbr. J Løverdags stædedes afdøde Prof. Heiberg til Jorde, ledsaget af et saare talrigt følge af Uindbudne, hvoriblandt mange den Afdødes fordums Lærlinge, foruden Skolens Disciple, af hvilke de ældste bortbare Kisten, som gjemte deres afsjellede Lærers Støv, og var prydet med den Afdødes Dannebrogorden. J Kirken tolkede Hr. Stiftsprovst Tetens i en skjøn Tale denne Hedengangnes Værd, hvis Valgsprog, var vitam impendere vero, og hvis Liv og Daad ogsaa stedse var Sandheden helliget. Efter Talen opførtes fra Orgelet ved nogle af Skolens Disciple en Sørgesang, forfattet af Hr. Overlærer Bergenhammer og sat i Musik af Hr. Organist Foersom. Den Afdøde hviler nu lige ud for den Skole, hvis hædrende Styrer og første Lærer han i saa mange Aar var. (Hempels Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-10-03
Viborg, d. 26 Septbr. Efteraaret er meget blidt og Luften endnu varm. Køerne give, efter det ny Græs, feed Melk, som ved St. Hansdags Tider, saa at de betydelig stegne Smørpriser vel meest ere Speculationer til Udførsel. J Aftes tordnede og lynede det under stærk Storm af Sydost, som i nogle Dage har vedvaret. – Sidstafvigte 16de September, Aften Klokken omtrent 10, afbrændte ved Lynild Hr. Branddirecteur Capitain Ridder Rørbyes Gaard i Thye. Al Jndboe, den hele indbjergede Sæd, 14 Fæekreature, 25 Faar, 20 Giæs, og, hvad der er det sørgeligste, en Dreng indebrændte, samt en Karl meget forbrændt. Det er 3die Gang at denne Familie ved ulykkelige Jldsvaader ere gjorde huusvilde. Hr. Capitain Rørbye med Familie er taget til Nors Præstegaard pr. Thisted. (Viborg Samler.) En Kudsk paa en vis Herregaard i Hadsherred, som i Aarhuus Avis siges at have forført 3. Piger og 2 Jomfruer, synger sig i Randers Avisen fra denne Beskyldning saaledes: Ann, Jnger, Stine, Maren, Mett, Jov, vi har gjor vor Sagger net Vi troed, d' de skull stille gaaed av, Og allri kommed for en Dav, Da de var Noned mell, mæaa Jer, Aa Jngens Nies haed der aar gjør Men Skam faa Avvisskryvren, der fik Fingger i Fad, aa de end før Atrouer J veest de sjel engang, Noka hver Kiævt, der løeser Skrøvt - Gubeier desvære. – i allen Land, Lied', vi baer vos a saa nøvt. Chren Kudsk i Hadsherred.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-10-03
Af Llorentes critiske Historie om den spanske Jnqvisition *).
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-10-03
Forfatteren har i Aarene 1789, 90 og 91 været Secretær i Jnquisitionen i Madrid, og samlede fra den Tid af de fornødne Documenter til en critisk Historie om denne Indretning. Endnu mere Leilighed hertil fandt han 1809, 10 og 11, da Jnqvisitionen i Spanien blev undertrykt og alle Archiverne fra 1809 til 12 stode til hans Raadighed. Den nyere Jnqvisition i Spanien, indførtes 1481 og varede indtil de nyere Tider.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-10-03
Blandt de mange Skjændigheder, Jnquisitionerne tillode sig, var een af de meest oprørende den, at ved en Auto dasse i Saragossa 1578 et Menneske, som mistænktes for Kjætterie, blev dømt til 200 Stokkeprygl, 5 Aars Galeiarbeide og 100 Ducater i Bøder, fordi han havde ført Heste fra Spanien til Frankrig, som allerede tidligere var, under Livsstraf, forbuden, men henhørte under den verdslige Domstoel. Den bekiendte Historie om Don Carlos, hvoraf Schiller har gjort et Sørgespil viser-Forf. her fra en ganske anden Side end man er vant til at see den. Han godtgiør, at det var ved en af Philip II. stadfæstet Statsraads dom, men ikke ved Jnquisitionsretten at han blev dømt, at det, der foranledigede denne falske Mening, var at Præsidenten i Statsraadet, Cardinal Diego Espinosa, tillige var Storinquisitor, at iøvrigt denne Prinds var et Uhyre, hvis Død var en Velgierning for Spanien, og at den foregivne Kierlighedshistorie med hans Stifmoder er ugrundet; at hans Forbrydelse var at ville skille Faderen ved Livet, og at hans Død var naturlig og ikke en Følge af den Medicin, som han, efter Foregivende, skulde have faaet af D. Olivarez. Philip retfærdiggjøres af Forfatteren. - Procesacterne mod den bekiendte Ærkebisp af Toledo, D. Barth. Carranza de Miranda, tilligemed Gjenparterne af de til Rom sendte Stykker og Udkastene til de til Madrid sendte Beretninger, opfylde 24 Bind i Folio, hvert paa 1000 til 1200 Blade.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-10-03
(Slutningen i næste No.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-10-03
Kjøbenhavns Børs d. 2 October. Cours. Hamb. 2 M. 255, a vista 260. Amsterdam 2 M. - , a vista - . London 2 M. 10 1/2 1/2 Rbdlr. Paris - . Spec. 266. - Specier, solgtes til 15 Rbmk. 14 s. a 16 Rbmk., for Committeesedler blev givet (foruden Rente) 98 1/4 pr. 100; Oblig. 93. Norske Rigsbanks. 22 1/2 a 23. Svenske Sedler 70 a 72 s. - Disconto 6 PC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-10-03
Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-10-06
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Jo-Ca Femtende Aargang. No. 80. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 6 October 1818. Suppeskeen. (Frit efter Prior. To Guder deres Hjem forlode For ret at gjøre sig tilgode Blandt Dødelige paa vor Jord, Hvor Utilfredshed er saa stor. Af Erfaring vil de lære Om godt Folk tilfreds kan være, Naar Hver sit Ønske opfyldt seer Og at begiere ei har meer. Over Bjerg og Dal de drage, Sagen i Betragtning tage, Jndtil at Natten falder paa Og ind i nærmest By de gaae. Der finde de en delig Gaard, Hvor trindt om Alt i Grøde staae Hvor Qvæget gaaer i tykke Klever Og som Qvæg heel fornemt lever Hvor Laden er af Sæden fuld, Og Marken pryder Ceres's Guld. Hvor trindt om løbe smaa Kalkuner, Blandt Gjæs og Ænder og Capuner. *) Det samme Æmne er, som bekjendt, med stort Held behandlet af Wessel i Digtet Gaflen; men Priors Suppeskee (the Lade) er ældre J nærværende Efterligning er Hovedgangen i det Priorske Digt beholdt, skjøndt Jndklædningen er meget forandret.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-10-06
J denne Fredens skjønne BoVar Lykkens Hjem - man skulde troe? Men at Alting har en Hage Man ogsaa her maa beklage. Den gode Bonde og hans Qvind Ei altid var saa glad i Sind, De længe havde kjæmpet sammen J Ægtestandens Sorg og Gammen; Snart min Glut og snart dit Asen Vexled af med Skjænd og Spasen. Nu de tvende Guder træde Jnd i denne Lykkens Sæde, Hvor de møde Gaardens Eier, Som for egne Døre feier, Og mærke at til Rosendans Ei altid leder Hymens Krands Han antog dem for Vandringsmænd, Som vidste ei hvor de skal hen. Han beder dem, ei at forsmaae Hvad Huus og Kjøkken bedst formaae, Af Ost og Øl og Sigtebrød, Og Spægesild og Melkegrød. Begge sig ei lade nøde, Uden at de blive røde, De følge med ham ind i StunMens han i Haanden holder HunDe med Jver disputere. Om Kongres og andet mere, Om Manden hist paa St. Helen, Om Staters Brøst og andre Meen; Mens de hver en Pibe smøge, Manden og hans Huustro søge, At give dem af Øl og Mad. Saa meget, som de nyde gad. Konen taler saare meget, Dog fremfor Alt om sit eget:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-10-06
Om hjemmesaltet Bedekjød. Og nyligt slagtet fede Nød, Om den Honning, som blev vunden, Og Hør og Hamp, man har spunden, Om Brødet, som er herlig bagt Af Deigen, som hun selv har lagt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-10-06
Det Guder kan stundom more, Som paa Jorden andre Store, At høre lidt paa Pøbelsnak; Men snart de sige mange Tak, Stikke Finger ind i Øre. Og ei længer gide høre; Ja, bliver Talen dem for lang, Saa gaae de gjerne deres Gang.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-10-06
Jupiter nu Kruset tømmer, Og derefter sig lidt rømmer; Tager og sit Whites Uhr, Og sætter sig i Positur, Med en gravitetisk Mine, Som er gjængse blandt de Fine, Og viser, at han er en Mand Af Fødsel og af fornem Stand. Hører nu, J Lykkelige! Som min Hymen gjorde rige: Den Gjæstmildhed, J os vise, Jeg, i Sandhed, høit maa prise; Den sjelden er i denne Tid, Hvor Jngen giver bort en Hvid; Den hvert Hjerte Jer maa vinde, Ja, selv Guder Jer forbinde; Thi her i Landet, paa min Tro! Ei findes Mange som J To. Men - at spare Episoder, Og de andre nye Moder, Jeg tager Bladet nu fra Mund, Og siger Jer af Hjertens Grund: At de, som nys tømte Kruset, Og som kierligt J har huset, Ja, vartet op med Øllebrød, Og en superbe Melkegrød, Ere begge, til Jer Lykke, Tvende Alen af et Stykke. Knøsen der kan dygtig flyve, Selv i Flugten gribe Tyve; Og løbe i en liden Stund, Den hele store Klode rund; Tusind Ærinder han forretter For sin Moder og sin Fetter; Og Jeg, saa let som J slaaer Jld, Lyn kan tænde med et Smil, Og nedslænge Tordenkile, Hvasse som Kirgiserpile; Han er Mercur, min Søn og Svend, Og hele Kræmmerlaugets Ven. Til Giengield for Jer Gjæstfrihed, Trende Ønsker at tilstede Og opfylde dem med Glæde, Vi som Guder er bered; Og for Timen den er omme De ønskte Ting strax skal komme!""Hil Jer, Guder raabte Konen: J fortjene Himmeltronen!
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-10-06
En Sølvskee til min Suppeskaal, Er alle mine Ønskers Maal! En Skee, En Skee fordømte Qvind Saa raabte Manden, vred i Sind: Det er at sparke Lykken bort, Og vise Guder største Tort; Jer, som mig fordærved Sagen, Ønsker Skeen jeg i Bagen!" Nu Skeen, efter Løvte, kom, Og fløi den hele Stue om, Jndtil omsider, med et Brag, Den fæsted sig i Qvindens Bag. Konen, som besat, nu skriger, Skjøndt den ingenlunde viger; Forgjeves er og Mandens Skraal, Sig Skeen borer ind som Staal. Mand og Kone i sin Vaande Prøve Midler allehaande, Dog Skeen sidder som en Mast J Qvindebagen nagelfast. Et Middel end er tilbage, Som kan lindre Qvindens Klage: Det tredie Ønske, som end ei, Til største Held, er gaar sin Vei. "Høie Guder, raaber Manden: Tillader at vi selv anden Det sidste Ønske yttre maa Lad Skeen ud af Bagen gaar Som sagt, saa gjort, og Skeen gik, Og stakkels Kone Lindring fik. Moral.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-10-06
En Borgermand er sund og rig, Men tror sig dog ei lykkelig, i Fordi ham mangler end en Klat Af Titelvæsens Dit og Dat. En Anden har af Titler nok, Men blandt den hele store Flok Han savner end et Ordensbaand, Fra Fyrstens dyrebare Haand. En Skrantning trænger til en Viv, Som kun forkorte vil hans Liv. En Gier ved sin Pengepult, Tidt plaget er af Tørst og Sult. Vor Villie væbnes mod vor Fred, Og altid vinker os et Med; Vi stedse mangle noget Vist, Som viser os vor Lykkes Brist. Og om vi end det Noget faae, Kun nye Plager maa opstaae. Til Graven, fra vi Lyset see, Er Alt et Ønske, Alt en Skæe!
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-10-06
Hvorledes bør Regjeringen i constituerede Stater og i saadanne, der ville være det, tale til Folket?