JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-09-10
Efter den af Keiser Napoleon over den russiske preusiske Armee tilsægtede Seier i Slesien har General Lauriston erholdt ny udmærkede Fordele: han har slaget Levningerne af denne Armee ved Jauer; Fienden har ladet 7000 Mand paa Valpladsen, og kunde aldeles ingen Fordeele drage af sin fortreffelige Stilling. Jmedens Keiseren imidlertid paa denne Side forfulgte Seieren, var det, at den forenede østerrigsterussiske Hovedmagt var rykket frem mod Drieden. Ledsaget af den nys tilkiempede Seier, ilede Keiseren med Lynildens Fart herhid, og slog, som allerede foreløbigen er meldt, de fiendtlige Masser paa alle Punkter. De omstændeligere Efterretninger om disse vigtige Begivenheder, meddeles Læserne ved følgende officielle Beretninger: Skrivelse fra Ministeren for de udenlandske Anliggender til Rigets Erke
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-09-10
kantsler dateret Dresden, den 27de August (Aftenen Kl. 6.) Jeg havde i Gaar den Ære at tilmelde Deres Høi førstelige Durchlauchtighed, at de russiske, preusiske og østerrigske Armeer vare brudte op, for under deres Souverainers Øine at angribe Dresden, men ere paa alle Punkter bleven slagne tilbage. Man begriber let, at Keiseren saaledes er beskieftiget, at man i dette Øieblik umuligen kan levere nogen detailleret Fortælling af de forefaldne Begivenheder. Fiendtlighederne begyndte den 17de. Keiseren var den 19de rykket ind i Bøhde . . . - Samme Brev indeholdet men, holdt Hovedpassene ved Rumberg og Gabel besatte. og havde sine Tropper indtil 6 Mile fra Prag. Den 21de var Allerhøistsamme i Schlesien, og slog den russiske og preusiske Armee under Generalerne Sacken, Langeron, York og Blücher, og forcerede Boberens skiønne Positioner. Medens Fienden endnu troede Hs. Majestæt midt inde i Schlesien, havde Allerhøistsamme efterladt sig en stærk Armee under Hertugen af Tarents Befaling, lod sin Garde a. dagligen lægge 5 a 6 Mile tilbage, og indtraf selv i Gaar Aftes (den 26de) ganske uventendes til Dresden, der truedes med nærforestaaende Angreb. Kl. 3 om Eftermiddagen deploierede de russiske, preusiske og østerrigske Armeer, kommanderet af Generalerne Wittgenstein, Kleist og Schwarzenberg, 150000 Mand marscherede mod Staden, alle Angreb bleve slagne tilbage allene af den gamle og unge Garde, der bedækkede sig med Hæder. Fienden lod 4000 Dræbte ved Redouternes Fod, man gjorde 20000 Fanger, tog en Fane og adskillige Kanoner. Dags Morgen Kl. 4, begav Keiseren sig til sin Armee, Regnen faldt i strømmer viis; Marskallerne, Hertugerne af Ragusa og Belluno, passerede Broerne med deres Korpser, og Kl. 8 begyndte vore Angreb med en heftig Kannade. Fiendens venstre Fløi kommanderede de østerrigske Generaler Gulay og Klenau, de vare skildte fra den øvrige Armee ved Plautt Dalen. Keiseren lod Angrebet giøre ved Hertugen af Bellund og Kavalleriet under Kongen af Neapel. Til denne Dags Trofæer hører 15,000 Fanger, hvoriblandt Feldmarskallieutn. Metzka, 2 Brigadegeneraler, mange Støbeofficerer, 20 Kanoner og 20 Faner. J denne Mellemtid var General Vandamme rykket freen fra Kønigstein og havde bemægtiget sig Tilgangen til Bøhmen, slog 15000 Mand, som kom ham i Veien, og gjorde et betydeligt Antal Fanger. Landeveien fra Peterswalde og Freyberg ere afskaarne; Russerne og Preuserne vare fremeykkede paa den Petersmalder, men Østerrigerne paa den Freyberger Landevei. Skulde den fiendtlige Armee, der ved dens Sammensættelse af rus sikke og preusiske Korpser og de hele østerrigske Armee, er bleven meget talrig, beslut sig til et Tilbagerog, da vil den lide betydelige Tab; holder den sig fast, da vil den næste Dags Begingheder vorde afgiørende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-09-10
Siden Slaget ved Ulm ha den franske Armer ikke lægtet i saa slet Veirligelsen saa skrækkelig Skylregn. Keiseren var heie Dgen under fri Himmel J dette Øieblik kommer har først tilbage. Talrige Kolonner af Fanger, de fraagne Kanoner og Faner drage giennem Staden. Jnvaanerne juble. Siden den 24de, eller i det seeneste den 28de, maa Hertugen af Reggio være i Bern. Hertugen af Tarent rykker med Resten af den schlske Armee frem til Breslau. En Omstændighed vil svække almindelig Uvillie: Ex Genernen Moreau beinder sig ved den fiendtlige Armee i Keiseren af Ruslans følge, som dennes Geheime-Raad; han har altho eflagt den Maske, som han i klarseende Menneskers Øine allerede i flere Aar ikke længere bar. Endnu kan jeg ikke tilsende Deres Durchlauchtighed stykkerne. Henseende til Østerrige Krigserklæring. Under de paa hinanden følgende Begivenheder har jeg endnu intet Øieblik fundet til at fremlægge dem for Keiseren. Jra er &c.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-09-10
Hertug af Bassano. C. S. Vort Tab er ikke af Betydenhed; Gaars og Dags Affairer have ikke kostet os nogen Person af Udmærkelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-09-10
Udtog af et Brev fra Hertugen af Ba sand til General Margaron. Dredden, den 28de August 1813. Jeg vedbliver med at give dem Efterretninger fra Armeen: Fangernes Antal, saavelsom de erobrede Kanoner og Faner, have siden i Gaar betydelig formeret sig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-09-10
Man anslaaer de Allieredes Tab i de tvende Dage, den 26de og 27de, af Fonger, Dræbte og Lemlæstede, til flere end 50,000 Mand. Keiserne af Rusland og Østerrige befandt sig selv i Spidsen af deres Armeer. Keiser Napoleon forfølger Fienden. Et stort Antal østerriaske, preusiske og russiske Stabsofficerer af alle Grader befinde sig blandt Fangerne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-09-10
Dresden, den 29de August. Den fiendtlige Armee forsøgte igien et naar Bøbmen. Efter at den havde tabt begge sine Operationslinier har den seet sig nødtvunget til at marschere paa Feldtveie, hvor den uundgaaelig vil miste meget Artillerie, Bogage og Militatreffekter. Dens Tilhaacton er ikke ell ne en Flugt, men en fuldkommen Forviering.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-09-10
- General Vandamme, der marscherer af Peterswlle, har denne Morgen slaget det russiske Troppekorps som kommanderes af Prindsen af Würtemberg, og frataget det 2000 Mand og 6 Kanon r. General Reus, Kommandant af en fransk Belgade, er bleven dræbt, i øvrigt er Tabet ikke betydeligt. General Chastel har over Frelberg debouch ret i Ryggen af Fienden, og denne Morgen taget 300 Artill ti vogne og adskillige Kane ner. Alle Byer ere fyldte med Saarede og i Uorden i gergadne Kolonner. Er General Moureen var med Keiser Aerander nærværende ved de sidste Fagninger. Man siger, at den fiindtlige Armee, paa hans Raad har indladt sig i de Operationer der saa slet lykkedes dem. Man forsikrer endvidere, at en af de første Kononskud har truffet og bortreven begge Benene paa ham, og at han en Time derefter var død af sine Saar. - Fyrster af Schwarzenberg har udstædt en Daabefaling, hvori han udlader sig med, at han ikke vil føre Krig mod Frankrig, men at han blot ønsker, at tvinge dem til at drage tilbage til fine gamle Grændser. J en Skrivelse til Krigsministeren fra Greve Dartaf 24de August hedder det blandt andet: "Den fiendtlige Armee i Schlesien er slaaen, Passene fra Bøhmen, ere besatte og befæstigede, og i dette Øieblik maneuvre rer Keiseren den fiendtlige Armee ved Elben. De at vore Armeer som maneurerede i Brandenburg maa i Dag været rykket ind i Berlin. Prindsen af Eckmühls Armee, der er forenet med et dansk Korps, maa kun være faa Dagmarscher borte fra denne Stad."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-09-10
Den 17de August havde Østerrigerne allerede brud ind i de Jllyriske Provindser over Saufloden ved Agram, og saaledes begyndt Krigen med Frankrig og Jtalien. Derimod er ogsaa Vicekongen af Jtaliens Armee gaat fremad over Jsanzo, og Prinds Vicekongen har udstædt en Opmuntrings-Proklamation fra Gør; den 20de August. Aldrig har vel nogensinde større Krigshære været stillede mod hinanden end nu, da man ifølge de giensidige Beretninger og det uden at overdrive det, kan anslaae at overen Million Krigere for nærværende Tid staae ligefor hinanden paa tydsk Grund og Bund. Allene Hoved-Armeen i Bøhmen under Feldtmarskal, Fyrsten af SchwarzenbergsKommando, bestod førend hine Slage ved Dresden i det mindste af 320,000 Østerrigere, Russer og Preusere; under General Blücher flod i Schlessen 80,000 Mand, i Mark-Landet kommanderer Kronprindsen af Sverri10000 Mand. I Donandalen er under Fyrsten af Reus og i Jndrestrige under General Hiller opstillet Armeekorpser, som at de ligeoverfor staaende haverske og italienske Tropper bydes Spidsen. Den franske Armeet Styrke fra Hamborg indtil Dreiden og i Schlesien beløber, sig rigeligen til 280 - 300000 Mand. - Vi synes forflyttede til Oldtiden, da Berres faldt ind i Grækenland, med en Million Persere, og da Attila med 700000 Tartarer trængte frem indtil Chalons sur Marne i Frankrige. I Tregiveaars=Krigen vare de svenske Armeer sielden Arkere ind 20 til 30000 Mand. Gustav Adolph. havde i Slaget ved Lützen kun 24000 Mand. Frederik den Store vandt Slaget ved Rosbach med 22,000 Mand og ved Lu hen med 34000 Mand. Selv Hannibal vandt Slaget ved Cannæ mod 90000 Romere med 55,000 Mand. Ver fører Krigen nuomstander med langt større Menneske lighed end i Oldtiden; men de Lande, som maa underholde saa store Armeer, føle Trængslen saa meget desstærkere.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-09-10
Udenlandske Efterretninger. (af samtlige danske og norske Aviser samt Udgiveren.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-09-10
Som en Følge af de nu mellem Danmark og Sverrig udbrudte Fiendtligheder har Hs. Majestæt ved Parolen den 3die allernaadigst tilkiendegivet, at Krigen med Sverrig er udbrudt, ligesom Allerhøistsamme næst Dag har befalet, et alle svinske Undersaatter, som maatte befindes paa opbragte eller opbringende Skibe, skulle behandles som Krigssanger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-09-10
Da en af Orlogsfortøier dækket svensk Konvol, som laae paa Malmøe Rhed, settede, den 2den September, om Morgenen, for at gaae Sundet ud, blive nogle Afdeelinger af den danske Roeslotille udsendte, for, om mueligt, at tvinge de svenske Koffardiskibe, ved Passager, giennem Øresund, til at erlægge den troktatmæssige Sundtold. - Kommandeurkapitain Jessen afgik med en Division Kanonbaade, men i det han nærmede sig den svenske Kyst under Helsingborg, begyndte 1 Fregat og 9 Kononbaade at beskyde ham, hvis Jld han besvarede og holdt derefter, da et svensk Orlogskib og 2 Otlogsskonnerter kom Syd fra, tilbage under den siællandske Vall. - Kapitain Schumacher og Premierlieutenant Lorch posterede sig med deres Afdelinger paa Konten af Lappegrunden, for derfra at kunne understøtte de Rot fartøier, de udsendte, og ved hvis Hielp de vilde forsøge paa at bringe nogle af Skibene til at holde under Fæstningen, hvilket var det eneste der kunde giøres, da det baade luftede frisk og der gik en stærk sydlig Strøm. - Efterat Konvoien var passeret Kronborg, og man altsaa klarligen saae, at den ikke vilde klarere Sundholden, begyndte Fløtillerne at skyde enkelte Skud efter Koffatdieskibene, og Fartøier bleve tillige udsendte, men hermed ophørtes snart, da Konveien gik den svenske Kyst saa nær, at ingen Virkning deraf var at vente. Tre svenske Kanonchalupper, som vare agterst i Konvoien, skiød efter de udsendte Fartøier, hvorfor 3 Kanonchalup, per og 2 Raketbaade roede over mod den svenske Kyn forat soutinere Fartøierne. Paa een af de svenske Kanon Chalupper blev skudt omtrent 30 Skud, hvoraf nogle med Virkning, men da den havde saa stort forspring, at den ei kunde indhentes af de danske Kanonbaade, holdt disse tilbage til den sjellandske Vil Otte svenske Kanonbaade havde lagt sig i en Linie Nord for Helsingborg. En af vore Seilbaade jagede en svensk Galease, ladet med Kalk, i Land paa den svenske Kyst, hvor den siden blev brændt. Kontoien bestok at 55 Koffardiskibe. - Saaledes ere Fiindtlighederne fra svensk Side virkeligen udbrutte, og der er fra de danske Roslotiller ikke skudt efter de svenske O logemand, sønd disse havde skudt først.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-09-10
Adskillige Priser skal i de sidste Dage være indbragt til Kiøbenhavn J Torsdage passerede en overmaad stor fiendtlig Kon hol, som men ongev til omtrent 4000 Stilere, Sydfra giennem Spog Beltet. ere blevnFra Stokholm ver den 31te f. M. indløbet den Efterretning til Kiøbenhavn, at Hs. Maj. Enkedronningen af Sverrig, Sophie Magdelene, den 21de f.M. er afgaaet ved Døden. Hun var Kong Frederik den Femtes ældste Datter, født den 3die Juli 1746, og formælet med Gustav den Tredie den 4de Nybr. 1766.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-09-10
Den 10de Juni er Doktor Ryge ansat som Skuespiller og Jomfru Clausen som Skuespillerinde ved der Kgl. Theater; dramatiske Elever Cette, som Skuespiller, samt Jomfru Monnerup og Mad. Hommeleff som Skuespillerinder ved det Kongel. Hoftheater.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-09-10
Tallotteriet. J den 906 Trækning i Altona er udtrukken følgende Nummer: 28. 82. 20. 22. 81.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-09-10
(Jndsendt.) Den Ulykke, Korneust og Aarsagen dertil, tales og skrives der nu saa meget om, fordi den er saa ødelæggende og en meget haard og trykkende Landeplage, der i bringer mange Familier fra skikkelig god Velstand til Armod; men hvad nytter det at vide Aarsagen, naar ingen veed Midler denmod, Kornrust har nok alletider været til, og vil nek blive bestandig, (NB. kun i de Egne hvor allehaande Aarsager findes til Rastduggens Frembringelse ) Der straales saa meget om, at den skulde foraarsages af visse Træer og Planter, men efter min Overbeviisning er det hele vildfarende og urigtig. Planter og Træer frembringer ingen Rustdug, og dog er Rustduggen allene Aarsagen til Rugens og visse andre Vexters mere eller mindre Ødelæggelse af Rust, ligesom denne Dug falder i Mængde til Jndtræffer Soelskinn, stille Viir og Varme Dagen efter, saa er Rusgiften bunden paa Straaet, og forlader det aldrig. Efter min Erfaring og nøie Jagt tagelse i 30 Aar, som Forpagter, baade i de Egne hvor Rusduggen slet ikke finde Sted til nogen Skade, ligesaa i de Egne hvor Rusduggen indeholder den med ødelæggende Rust for Rug og flere Vexter, ligger denne ødelæggende Rustdug, ikke i nogen Plante eller Træe, men i alle stillestaaende forske Vande, Moser, Moradser, og alle kolde fort Jordatter. Disse Steder staaer der en stærk Røg af hver Natriefter en varm Dag, og de af kommer den farlige Rust paa Rugen m. v. Derimod har jeg ikke erfaret: at den Drøge og Røg det tiger op af falte Vande, have og Fjorde, frembragte nogen Korniust. Jeg har og erfaret: at Rug som stod under store Tiæres Top, hvor Duggen er kunde falde, blev fri for Rust naar Rugen uden for Træerne deraf var odelagt. Frysenborg, i August 1813 F. Chrisensen, Forpagtet. sna som zur mi Baar men. de; ikke at lade Støgler sidde ovendig i Da
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-09-10
Bekiendtgiørelser. Herved advares enhver : ikke at betro nogen noget paa mit Navn eller mit førende Skib Fortuna. H. Warmina. Cirten til en Foustage Stivelse, merket med et lii en ihmanden trukken Triangel, vilde behage at afhente samme ved den søndre Side af Aarhuus Havn hos Skipper J. C. Staudt, der agter og faa Dage at afseile til Kiøbenhavn, medtagende Fragtgods.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-09-10
De som endnu ikke have betalt deres til Aarhuus Cathedralskole for Aaret 1812 forfaldne Afgivt, ville behageligst betale samme inden denne Maaneds Udgang c. alleither, Skolens Regnskabsfører. Aarhuus, den 10de Septbr. 1813.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-09-10
Den her i Byen i afvigte Juni Maaned ved Døden afgangne Ungkarl Niels Sørensen Mammen har efterladt sig et under 23de Juli 1811 oprettet og den 28de f. M. af Kongen allernaadigst konfirmeret Testaamente, hvorved er bestemt, at hans Efterladenskab (efter Fradrag af den Gield som maatte hæfte paa hans Bo) skal skiftes og deles i 10 lige Deele eller Lodder, imellem efterfølgende: 1) Søren Mammen i Kiøbenhavn, hans Børn, til lige Deling . . . . . . . 1 Lod 2) Made Laursen i Drammen . . 1 - 3) Christen Schifter, ibid. . . 1 - 4) Maren Laursdatter i Jægerumi Vensyssel . . . . . . . . 1 1/2 - 5) Mette Laursdatter paa Slyngborg . . . . . . . . . . 1 1/2 - 6) Afg. Laurs Mammens Datter, Mette Marie . . . . . . 1 - 7) Afg. N. J. R. Mammens Datter, Mette Magrethe . . . . . 1 - 3) Clemmen Møller paa Slyngborg, hans Børn til lige Deling . . . . 1 - 7) Anders Møller ved Jægerum, hans Børn ligesaa . . . . . . - Fornævnte Arvinger (de Myndige selv eller ved Befuldmægtige, og de Umyndige ved deres beskikkede Værger, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel at møde i Boet, for at lagttage deres Tarv under Skiftet. Randers Raadstue, den 28de August 1813. Magistraten og Byfogden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-09-10
Natten imellem d. 29de og 30te August blev bortstiaalen fra min Blegeplads udaf Haugen, 3de Fruentimmerkjoler, 1) en hvid Baptistes, broderet med flade Sting, neden om den, en Guirlande med store Blomster over, som er huul udsyet; ligeledes over Brystet er en mindre Guirlande og Blomster; 2) en hvidstribet Musselins; 3) en hvid Baptisles; endvidere: 3de Særker, den ene gandske nye, uden Navn og No., besat om Halsen, og Ærmerne med vævede Kniplinger, de 2de andre mærket med blaat Traad S. J., den ene No. 7 den anden No. 10, 1ste 3 af godt hiemmegjort Hørgarn. Den retskafne Medborger hvor disse Sager skulle blive budne tilfalt, ombedes herved, at anholde samme, for om mueligt derved at opdage Gierningsmanden, og loves for Opdagelsen en passende Douceur. Alstedgaard, den 5te Septbr. 1813. J H. Langermann.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-09-10
Natten imellem den 3die og 4de September sidst er fra Kalbyegaards Mark borttaget en sort 10 Aars Hoppe uden mindste Aftegning. Hvo som kan give Oplysning om eller tilveiebringe bemeldte Hoppe skal blive passende belønnet af Eieren.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-09-10
For et ungt Menneske, der er konfirmeret, som har lært Latin, samt kan regne og skrive, og som har Lyst at lære Apothekerkonsten er Kondition ledig paa GreenaaApothek, strax eller til 1ste Novbr. Vedkommende ville behage at melde dem enten til Hr. Dahl i Aarhuus Molle, eller og til mig selv i Grenaae. C. A. Dabs, Apotheker.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-09-10
Et Huus med Hauge anvises til Leie til Mikkelsdag fra Adressekontoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-09-10
For en eller to eenlige Personer er en Stue og et Kammer at faae til Leie førstkommende Flyttetid hos Borgeradjudant Ahrenzen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-09-10
Paa Badstuegade Nr. 38, kan bekommes alle Sorter, moderne Møbler, saavel af Mahoni som andre Træsorter, hos J. Munde, Snedkermester.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-09-10
En Baad med Mast og Stil, drægtig circa 2 Commercelæster, vorder, ifølge Vedkommendes Forlangende, stillet til offentlig Auktion Tirsdagen d. 21de September. Sted og Konditioner skal nærmere vorde bekjendtgjort. Aarhuus, den 10de September 1813. Auktionsdirektionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-09-10
Udi dette Grerskabs Skove bliver foretaget Anktion over endeel Bøgestræ solgtude Dage og Steder: Tirsdagen den 21de September, i Tinning Skov; Onsdagen den 22de September, i Naaring Uhre,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-09-10
Torsdagen den 23de September, i Riis Skov;
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-09-10
Fredagen den 24de September, i Lyngballe Skov. Hvortil Lysthavende indbydes. Frysenborg, den 9de September 1813. Tommesen. Kort Anviisning. Brugen af adskillillige Farvet paa uldne og linnede Tøier, tilligemed Efterretning om Ferniskogning og adskillige Oliefarvers Tillavning, faaes for 2 Rbmk. paa Adressekontoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-09-11
Indenlandske Efterretninger. (af samtlige danske og norske Aviser, samt Udgiveren.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-09-11
Den Keiserl. russiske Gesandt i Kiøbenhavn Hr. v. Lisak witsch, var ved en Koureer fra Keiser Aleranders Hovedqvarteer bleven beordret at forlade Danmark med samt sit hele Gesandtskabs-Personale. (Deres Afreise paafulgte som bekiendt i Midten af f. M.) Den preusiske Gesandt ved det danske Hof, Grev v. Dohna har erholdt en lignende Befaling. Det danske Hof har fra sin Side ogsaa tilbagekaldet sine Gesandtere ved Hofferne i Petersborg og Berlin. (af Moniteuren) Ligeledes anfører Moniteuren: at blandt de forstærkninger som ere komne til det danske Hielpekorps ved Nedre=Elben, er ogsaa, det skiønne fyenske Dragonregiment."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-09-11
Til nyt Beviis paa de Usandheder, Dannerigets Avindsmænd tillade dem, for, om muligt, at forvanske den almindelige Mening om de Danskes giennem Aarhundrede prøvede Sindelag mod Fædreland og Konge, meddeler Bladet Dagen udaf et Brev fra Norge følgende Udtog af Stokholms-Avisen No. 86 den 29de Juli, Berlin den 3die Juli. Man fortæller følgende Hændelse, som nylig skal have tildraget sig i Oldeslohe i Holsteen. Den danske General der paa Stedet bekient gjorde for sine Tropper, at de herefter skulde stride for Franskmændene. Efterat have opæl Ordren herom, sagde han: Mine Børn, J veed nu, hvad J skulle giøre. Jeg for min Part tærker ei at stride for Franskmændene; jeg veed, hvad jeg bør giøre. Ved disse Ord trak han en Pistol op af Lomnen, og skiød sig ihiel for Fronten af sit Regiment. Næsten daglig ankommer til de Allieredes Forposter danske Overløbere, som tage Tieneste hos Russerne Alle sige, at de danske ikke ville stride i Fælledsskab med Frankmændene. Udgiveren formode, at santlige Vedkommende senere af de H. H. Generaler Wal noden, Tette born og Vegesack ere blevne bedre opytte. Samme Brev indeholder en anden paafaldende Prøve af samme Fabrik: En norsk Underofficeer, hvis Fader boer ved Grændsen 3 Mile fra Frederikshald, kom i dette Øieblik tilbage fra en Permission paa fem Dage, og beretter, at der hersker stor Glæde blandt de svenske Bønder, over en fra Strømstad erholdt Underretning om, at Kiøbenhavn ved et Bombardement skal være lagt i Aske. En fra Sverrig, ankommen Overløber har ved et over ham afholdt Forhør forklaret at være undvigt, fordi i Sverrig nu udskrives Mandskab til den engelske Flaade. Han er kommet fra Egnen ved Vennersborg, og har paa Veien ligeledes hørt tale om Kiøbenhavns Ødelæggelse. Man skal i Sverrig være meget opbragt over de Anmærkninger til deres Proklamationer, der indeholdes i Christiania Jntelligentsblad; det er rimeligt, at den nogne Sandhed mishager dem."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-09-11
Statholderen Prinds Christian i Norge har udstædt Skrivelse til samtlige Nerars Biskopper om at advare Almuesmanden mod fortidlig at afskiære sit Korn, før det er modent. Det hedder i denne officielle Skrivelse: Forsynet skiænker os i Aar en velsignet Høst, fornemmelig hvor Sædekornet har været godt, vil Afgrøden neppe finde sin Lige; lader os da ikke selv fortabe dette Gode;"- og til Slutning: "Vant til, i Religionslæreren at finde sin første Ven og Raadgiver vil Landmanden ogsaa med mest Eftertankgiennem hans Mund høre denne venlige Paamindelse. Hr. Biskoppen ville derfor paalægge Præsteskabet at meddele Almuen denne Advarsel om at iagttage en saa væsentlig Pligt imod dem selv, deres Slægt og Staten."