Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-06-26
Jndenlandske Efterretninger. Randers Avis for 14de dennes indeholder nogle bemærkninger og Subskriptionen for danske Underviisningsanstalter i Slesvig, hvoraf vi skulle tillade os at optage Slutningen. Maa dog ikke enhver Dansk oprøres, naar han ret betænker, hvorledes Tilstanden nu er. J Slesvig er intet dansk Skolelærerseminarium; Almuens Lærer maa gaae til det tydske Seminarium i Tønder; i Slesvig er ingen dansk lærd Skole, enhver Slesviger, som ønsker at lade sin Søn meddele videnskabelig Dannelse, maa benytte de tydske Underviisningsanstalter, hvor Dansk ikke tales, fra den tydske Skole maa han, uden Undtagelse, naar han studerer Lovkyndigheden, gaae til det tydske Universitet. Er det underligt, om hans Huvender sig mod Syd, om hans Sind og Tanke gjennemtrænges af Tydsk, om han efterhaanden glemmer sit Modersmaal, at han ikke kjender dets Skatte, at dets Toner tilsidst lyde fremmede i hans Øren. Og naar den simple Mand; saaledes forledes af dem, der skulde være hans naturlige Lærere, naar han aldrig hører sit Sprog talt af dem, naar han seer det tilsidesat, næsten forskudt, hvad Under da, at han bliver mismodig og næsten selv begynder at tvivle om det Sprogs Værd, der tilsidesættes af saa Mange. Men denne Tvivl maa ikke næres, det maa blive Slesvigeren, som endnu hænger ved sit Fædreland, klart, at han ikke staaer ene, at et heelt Folk, det danske Moder folk, agter paa ham; at han kan stole paa det, at det vil understøtte ham mod den mægtige tydske Aand, som forgriber sig paa hans Helligdom, Sproget. Hvis det kunde tænkes muligt, at det danske Folk var ligegyldigt for denne Sag, eller at det i alt Fald undlod kraftigt i Gierning at understøtte den, hvis det altsaa lod det slesvigske Folk ene om at forsvare sig mod et mægtigt, høit og lavtstaaende Embedsaristokrati, imod de Tydskhedens Apostle, som hvert Aar udgaae fra de tydske Skoler, hvad maatte saa befrygtes at ville blive Tilfældet om længere eller kortere Tid, Mon ikke at Folket vilde trættes, at det vilde overvældes, at det tilsidst opgivende sin Nationalitet, vilde fornegte sit Modersmaal og bøie sig for den tydske Magt. Og naar saa Tidens Løb Tydskland er trængt frem til Kongeaaen, hvorledes mon da vore Efterkommere ville være tilmode? Mon de ikke ville forbande den Sorgløshed, hvormed vi indviede en retfærdig Sag til Undergang, Mon da ikke den samme Krig kunde begynde at føres i vort eget Nørre-Jylland, som nu føres i Nord=Slesvig, Skal man troe tydske Spaamænd, er det jo ikke blot muligt, men sandsynligt; thi deres Planer strække sig vidt. Dog herfor ville vi ikke frygte; men vi ville dog In betænke, at det er godt at sætte Grændsen saa sydligt som den nu kan sættes, og derfor ved velorganiserede Skoler, baade for Almuen, Borgeren og den Studerende gjøre det muligt for den, som vil være Dansk, at vedblive at være det. Saadanne Anstalter ere de naturligste Bolværker mod den tydske Strøm, der truer med at oversvømme Landet; med dem vil Nordslesvigeren, som engang har reist Dannebrogs vaiende Fane paa Skamlingsbanken, vedblive at være hvad han nu er, uden dem er han som den værgeløse Mand, der skal kæmpe mod en vel udrustet Fiende. At der er vakt en kraftig Modstandsaand hos den slesvigske Bonde– takket være den danske Presse – har nu viist sig, og vi kunne derfor uden Betænkning understøtte den, uden at frygte den beskyldning, at det er os, der fremkonstle, hvad der ikke allerede findes der fremvoxet i en naturlig Jordbund; men det vilde være ubesindigt og lidet patriotisk, at lade en liden Deel af det danske Folk føre Striden mod den tydske Colos; det hele Folk maa ruste sig, naar Seieren skal være vis. Naar Regjeringen derfor ikke finder sig beføiet til at træffe saadanne Foranstaltninger, som den uafhængige Presse har betegnet som de hensigtsmæssigste, er det naturligt, at Folket af egen Drift paatager sig at gjøre, hvad det er i Landets og derfor ogsaa i Regjeringens Jnteresse at see fuldbragt. Det er i Erkjendelsen af den Sandhed, at hvad der er Folkets Sag ogsaa ethvert Tilfælde maa understøttes af Folket selv, at hine 22 Mænd have henvendt sig til den danske Fædrelandskjærlighed, som vel heller ikke her vil lade sig uden Vidnesbyrd. Thi skulle ikke Alle gjerne ville bidrage til et saa fædrelandsk Øiemed, som det, Jndbydelsen tilsigter, da er dette, som et agtet Blad yttrer, et sørgeligt Tegn paa national Sløvhed, som spaaer ulykkelige Dage for Danmark. At dømme efter den efter Omstændighederne ikke ubetydelige Fremgang, som en anden Jndbydelse til at virke for dansk Læsnings Udbredelse i Slesvig har havt i vor By (Randers), er det at formode, at ogsaa denne sidste, der har et endnu vigtigere Maal for Øie, vil finde Gjenklang, og at Mange, ved at slutte sig til Jndbydelsen, i Gierningen ville vise, at det er dem om at gjøre, at værne om det danske Navn ved at beskytte det danske Sprog. Comiteen for den slesvigske Marksubskription, har, da Hædersgaven til Hr. P. H. Lorenzen, er overbragt denne ved Kammerraad Drewsen, uden Udgift for Comiteen, seet sig i Stand til at tilsende Foreningen for danske Underviisningsanstalters Oprettelse i Slesvig 840 Rbd. og 409 Rbd. til Forskjellige i Slesvig til Dækning af havte Udgifter. De enkelte Lister, der endnu ikke ere indkomne, bedes snarest muligt tilbagesendte, da de derpaa samlede Bidrag ere bestemte til Comiteen for danske Underviisningsanstalters Oprettelse. (Fdl.) Det af Comiteen for Actiedampskibsfarten paa Liimfjorden paa fri Besigt forskrevne og alt i længere Tid forventede Dampskib Hebe, ankom til Aalborg den 20de d. M. Efter en af flere Sagkyndige foretagen Undersøgelse og Seilprøve blev Skibet ved senere Underhandling afkjøbt Hr. Jacob H. Lundt for en Sum, der med øvrige Udgifter vil beløbe sig til circa 14,000 Rbd. Dampskibet, der har et dobbelt Maskineri paa 30 Hestes Kraft og i enhver Henseende synes at ville kunne opfylde Fartens Fordringer, er saaledes indkjøbt betydeligt billigere, ja endog ikke for det halve BeMargløb af den Jndkjøbssum, der først var regnet paa, og vil som Følge heraf Actiendskudet, der først var ansat til 50 Rbd., kun blive opkrævet med c. 35 Rbd. De tegnede Actiers Antal beløber sig til 460 og Actietegningen er altsaa at ansee for sluttet. (Aalb. Av.)