Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-04-25
Storbrittannien. De belovede Dokumenter, henhørende til den diplomatiske Korrespondents angaaende Spanien, bleve den 14 d. forelagte Parlamentet, og udgjøre ikke mindre end 57 i Tallet, hvis Meddelelse optager hele 15 1/2 store Kolonner, i Times. Lord Liverpool gjennemgik i sin ved denne Leilighed holdte Tale i Overhuset heel udførligt Engellands Deeltagelse i de foregaaende Underhandlinger og de Synspunkter, hvorfra det betragtede Tildragelserne i Spanien. Da Kongen, sagde han, i Aaret 1814 vendte tilbage til Madrid, havde den engelske Gesandt raadet ham i at antage Konstitutionen af 1812; men Hs. Majestæt erklærede, at det spanske Folk var bestemt derimod. Man vilde ogsaa have været tilfreds med denne Beslutning, hvis Kongen ellers havde holdt sit Ord. Men uagtet Hs. Majestæt havde erklæret sig for et indskrænket Monarkie og lovet at forsamle Cortes, skeete det ikke; og den slette Regjering, Man indførte, var Skyld i, at Jngen beklagede de uventede Tildragelser i Aaret 1820. Konstitutionen af 1812 blev atter indført, og gaves det nogensinde en Revolution, hvori de andre Magter ingen Grund havde til at blande sig, saa var det Spaniens. Jkke heller troede Ministrene, at Spanien vilde blive nogen Hovedgienstand for Kongressen i Verona. Her som stedse gjentoge de deres Erklæring: at de vare saa overbeviste om enhver slig Jndblandings Farlighed, saavel i sit Princip som Anvendelsen deraf, at de aldrig kunde deeltage der. Af den franske Regjerings følgende Forespørgsel: om de andre Magter vilde tilbagekalde deres Ministre fra Madrid, i Tilfælde at Frankerig gjorde det, og hvad Bistand det, i Fald Krigen udbrød, kunde vente sig syntes Man forudsætte, at Spanien vilde blive den angribende Part. Siden erklærede de 3 allierede Magter, at de i tre Tilfælde vilde beslutte sig for Krigen, nemlig hvis Spanien skulde forsøge at udbrede sine politiske Meninger Frankerig, eller hvis Ferdinand VII skulde blive afsat og Vold forøvet imod ham og Familie, eller endelig den spanske Regjering søge at styrte det nærværende Dynastie. Jmod det første Alternativ kunde Jntet indvendes; hvad de tvandre angik, erklærede Engelland sig bestemt i mod enhver Trudsel og ethvert Angreb paa Spanien. Kongressen adskiltes uden at noget af disse tre Tilfælde var indtruffet, og dog kaldtes de allierede Magters Ministre tilbage fra Madrid. Den spanske Regjering følte sig imidlertid herved mere beroliget end foruroliget. Engelland gjorde Alt, hvad Æren tillod, for at afværge Krigen. Efter Spaniens Anmodning paatog det sig at mægle imellem det og Frankerig; men Frankerig afviste dets Mægling. Spanien forlangte, at Frankerig skulde trække sin Observations=Armee tilbage; det vilde det ikke, og Engelland kunde ingen Forandring paastaae i den spanske Konstitution, hvor ønskelig samme ved dens Mangler end maatte være. Før den franske Konges Tale fra Tronen anede Spanien ei engang nogen umiddelbar Jnvasion. - Ministeren gik nu over til at vise Nødvendigheden for Engelland at blive neutral, da Krigen vilde berøve det mange Fordele, og en Krig i Spanien koster meere end i noget andet Land. J sidste Krig var Spanien ikke Maalet, men kun Midlet til Maalet, som var Europas Redning. Tilstanden var desuden heel forskjellig nu og da. Dengang herskede almindelig Enighed; nu raser Borgerkrigen, og Præster og Bønder stride imod Godseiere og Kjøbmænd; Friheds Fanatismen kjæmper imod Religions=Fanatismen. Vi maatte derfor ikke blot forjage de Franske af Spanien, men ogsaa beskytte en Deel af Nationen imod den anden. En Krigen ikke populær i Frankerig, da vilde den maaskee blive det, hvis Engelland lagde sig derimellem. De første Operationer kunne saaledes ingen Anledning give Engelland til Krig; men senere kunde det skee, hvis f. Ex. Portugal, blev revet med i Krigen. Man har positive Forsikringer, at det ikke skal blive angrebet, saafremt det bliver neutralt. Jntet Land har mere at beklage sig over falsk Neutralitet end Engelland. Dets Pligt er nu at vise en ærlig Neutralitet o. s. v.