JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1802-12-17
Haag, 4 Dec. Fra England have vi den høist bedrøvelige Efterretning, at vort til Ostindien bestemte Skib Vreede en Vrydet (Fred og Frihed) er d. 23 Nov. forulykket ved Kysten af Dover, og at af 372 Mennesker, som vare ombord, ikkun 15 ere blevne reddede. Ved denne Ulykke ere adskillige anseete Familier, satte i dyb Sorg, thi foruden Tropperne med omtrent 30 Officerer, vare der og ombord endeel Civil Embedsmænd, som med deres Familier vilde gaae til Kap eller Batavia. Jndtil den 27de vare allerede 200 Lig kastede i Land fra Søen, hvoriblant nogle Mødres Legemer, som endnu havde deres Børn i Armen. De engelske Strandbeboere have hos de inddrevne Lig sunden Uhrer, Penge og andre Ting af Værdie. De druknede Soldater vare for det meste nylig bleven hvervede i Tydskland. Et Øievidne til dette skrækkelige Skibbrud, skriver derom fra Falkstone følgende: a Allerede d. 22de Novbr. og Aftenen stormede det stærk af Syden og Luften bebudede endnu stærkere Storm. Mod Midnat blev det endnu haardere og ofte forstyrredes jeg i min Sovn ved stort Bulder. Om Morgenen tilig sprang jeg ved den tiltagende Brusen op af Sengen og saae, at Bølgerne havede sig himmelhøit. Jeg stod nogen Tid i mit Vindve, uden at ahne den store Ulykke, som tildrog sig nogle Søemile fra mig. Mod Kl. 10 Form. saae jeg adskillige Fade andrive og Stranden fyldtes med Mennesker, som vilde hier ge Strandgods. Strax derpaa kom et ganske nøgent Lig af en smuk ung Kone tildrivende. Denne sulge te snart et andet qvindeligt Lig, og nu kom der en Mængde Fade, Patrontasker, Soldaterhuer o. s. v. tilsvømmende. Jeg hørte, at Vraget af det forulykkede Skib var at see mellem Hythe og Dünehurch, leiede en Hest og reed derhen. Skibet var endnu Kl. 8 i god Stand seilet forbi Dunehurch, men blev Kl. halv 9 kastet mod Stranden og gik istykker. Jeg fandt Kysten 2 engelske Mile langt besaaet med Lig, Fade, Kister, alleslags Vaaben og musikalske Jnstrumenter. Omtrent 100 af de ulykkelige Skibbrudne havde flygtet paa et Stykke af Vraget, vare allerede Stranden meget nær, da en uhyre Søestyrtning kom og opslugede dem samtlig. Da jeg reed tilbage til Falisione fandt jeg endnu Ligene af 2 Koner og 3 Børn. Jdag d. 24de drev Liget af et svædt omtrent 8 Maaneder gammelt Piotharn og en Kone, som havde et Barn i Armen, iland. Ligenes ynkelige Tilstand er ikke at beskrive. De fleste bleve kastede imod Klipperne og knusede. Overhoved er der reddet 2 Korporaler, 6 Soldater og 10 Matroser, men alle øvrige, tilsammen 364 Siele, opslugte af Søen.
Jyske Efterretninger, 1802-12-17
Paris, 30 Nov. Den pariser Physiker Oli vari foretog sig b. 26de i Orleans en Luftsatt i en Ballon a la Montgolsiere; men den fik en sørgelig Ende. En Bonde bragte snart den Efterretning, at der var kommen en Mand ned fra Himmelen, og han var noget sviet. Der var nemlig kommen Jld i Kurven, der tiente Luftskipperen til Fartøi, og derover kom han for hastig til Jorden.
Jyske Efterretninger, 1802-12-17
Nylig ere 17 Vogne med Negere ankomne hertil og bragte i Arrest.
Jyske Efterretninger, 1802-12-17
Privatbreve fra St. Domingo ere langtfra ikke saa tilfredsstillende, som de man læser i vore Aviser. Vel er Negeroprøret stillet, men Tabet af Mennesker overstiger al Troe. Af 15 Generaler, som Le ciere havde udnævnt, ere endnu kun 2 ilive, og at 20,000 Mand, som han bragte derover, er der ikke flere end 5000 tilovers. Madame Leclere beklager meget, at have foretaget sig denne ulykkelige Reise.
Jyske Efterretninger, 1802-12-17
Dette Aars Skatteliste for Paris er alt færdig Den forrige Hertug af Luynes, som har meest at betale, er ansat til 86,000 Franker Grundskat. De gamle Proprietairer tages og temmelig med.
Jyske Efterretninger, 1802-12-17
En amerikansk Fregatkapitain skriver fra Tunis at han d. 4 Juni havde den Fornøielse, at giennemvanke Ruinerne af det fordum saa berømte Car thage. Man viste ham ogsaa Sletten, hvor Scipis slog Hannibal. Der gives endnu prægtige Ruiner af Templer, Mure og Vandledninger.
Jyske Efterretninger, 1802-12-17
J vore Havne fortfares ivrigt med at bygge Krigskibe. De franske Søeofficerers Gage skull forøges anseeligt. Efter Førstekonsulens utrykkelige Ordre skulle Matroserne i alle Havnene øves i Vaaden, ligesom Landtropperne.
Jyske Efterretninger, 1802-12-17
Man forsikrer, at det store Kostum for Damer, ne, som fremstille sig for Madame Bonaparte, skulle Vinteren igiennem bestaae i sorte med Perler besatte Rober, eller i sorte fløiels Rober besatte med Diamanter, ogsaa taler man om at Staaeskiarterne eller idet mindste Gueridonnerne skulle indføres igien formodenlig for at ophiælpe Hvalsiskefangsteen.
Jyske Efterretninger, 1802-12-17
Wien, 1 Decembr. Til Nytaar skal den saalænge projetterede Forandring i Cancellietimmerne gaae for sig. Nu skal der altsaa arbeides fra Kl. 8 Form, til Kl. 2 Efterm., da der saa haves Fyrabend. Der ved spares aarlig mange 100,000 Gylden i Voxlys og Brænde, ei at tale om, at det i hver Hensigt var kom modere for Embedsmandene selv.
Jyske Efterretninger, 1802-12-17
Frankfurt, 4 Decembr. Prindsen af Oranien har i sit nye Land ophævet adskillige Klostere og Stifter, og derved forøget sine Jndkomster med 60,000 Gylden aarlig.
Jyske Efterretninger, 1802-12-17
Paris, Nationalalmanaken for Aaret 11 in beholder følgende Anviisning: Naar man skriver til den første Konsul, giver man ham den Titel: Borger Førstekonsul og Præsident. Naar man taler med ham, kalder man ham. Borger Førstekonsul. J Breve og officielle Noter gives Ministrene den Titel Borger. J Løbet af Brevene skriver man, ogsaa Excellence. Taler man med dem, betiener man sig uden Forskiel af Ordene Borger og Moniteur.
Jyske Efterretninger, 1802-12-17
Indenlandske Efterretninger. Skibsfarten har iaar været ualmindelig skræk i Sundet. Som en Sieldenhed anmærkes der, at fra Aarets Begyndelse til d. 10 Decbr. ere 12,030 Skibe. der expede rede.
Jyske Efterretninger, 1802-12-17
Fra Norge og Jylland indløbe daglig Efterretninger 1 Sundet om Søeskader,
Jyske Efterretninger, 1802-12-17
Under 24 Novbr. er udkommen en Forordning om en almindelig Fyhrafgift af Stibsfarten, Denne Afgift beregnes efter Læstedrægtigheden og oppebæres ved Toldstæderne. Frie for Fyrafgift ere: 1 Skibe fra og til Havnene paa Jyllands og Hertugdømmenes vestre Kyst, for saavidt de ingen Fyr benytte. 2) Fartøier paa 2 Commercelæster og derunder. 3) Nordlands ægter. 4) Ballastede Skibe fra Sted til Sted inden Rigerne. Reskrepterne af 6 Juli 1742 og 19 Mai 1141, hvorved var anordnet en bestandig Kommission paa Bornholm, bestaaende af Kommandanten, Amtmanden, Provsten og Amtsforvalteren, til hvilken Jndvaanerne skulle indlevere deres Klager og Ansøgninger, er ved Reskr. af 19 f. M. ophævet, hvorimod Kommandanten, og Amtmanden sammesteds, ere bemyndigede til, i tvivlsomme Tilfælde at samles, for at overlægge, hvad der, efter Omstændighederne, maatte være at foranstalte.
Jyske Efterretninger, 1802-12-17
Den 3 Decbr. forelæste Hr. Justitsraad og Profesfor Bugge i Videnskabernes Selskab, en Afhandling om hans Observationer over Merturs Gang forbi Solen den 9 Novbr.
Jyske Efterretninger, 1802-12-17
Den 10de d. M. ere Etatsraad og Professor Callisen, Hofmedicus og Stadshøysicus Doctor P. Scheel, samt Doctor Medicins og Divisionschirurg Herholdt, befalede at indtræde som Medlemmer i Jordemoder, Kommissionen i Kiøbenhavn.¬
Jyske Efterretninger, 1802-12-17
Paa Forespørgsel har Cancelliet under 11de Decbr. resolveret: at de ved Forordning af 1 Ost. d. A. befalede Efterretninger af Skiøde og Panteprotokollerne, angaaende de Summer, for hvilke Jorder ere solgte eller pantsatte, ikkun behøve at meddeles for en Eiendoms sidste Salg, og det endog ikkun forsaavidt samme er indtruffen i de sidstforløbne 5 Aar.
Jyske Efterretninger, 1802-12-17
Afg. Grosserer Brocks Testamente indeholder fremdeles en Gave af 4000 Rdr. til Præsterne og øvrige Kirkebetienter ved vor Frelsers Kirke og 3 Fattigskoler paa Kristianshavn, til en Kudsk, Gaard eller Arbeids karl, som har tient paa eet Steed i Khavn troe og skikkelig i 8 Aar, en Ærepræmie i Renterne af 500 Rd. og paa samme Maade til en Tienestepige 500 Rdr.
Jyske Efterretninger, 1802-12-17
Legaterne til Christianshavn og Kiøbenhavn beløbe i alt 170,603 Rdr. 2 Mk.
Jyske Efterretninger, 1802-12-17
J tydske Aviser hedder det, at det afbrændte Slot Christiansborg skulle med nogle Forandringer sættes i Stand igien til Beboelse for Hs. M. Kongen og de til Herskaber.
Jyske Efterretninger, 1802-12-17
Paa de danske vestindiske Øer skal dette Aars Sukkerhøst have været usædvanlig god. Allene fra St. roix skal være bleven udført over 300 Fade Suk J Staden Altona er i afvigte Kirkeaar Kopulerte 239 Par, fødte 850 og døde 168 Mennesker. - J Herskabet Pinneberg, kopulerte 200 Par, fødte 972, døde 103. - J Grevskabet Rantzau, kopulerte 110 Par, fødte 507, døde 421. - J Uctersen var en Kone bleven 102 Aar gammel.
Jyske Efterretninger, 1802-12-17
J Søndreditmarsken er for nylig død en Arbeidsmand, 11 Aar gammel, som i en Tid af 35 Aar havde havt syv Koner efter hinanden. Hans første og anden Kone skienkede ham en Søn hver, men den tredie Kone 4 Sønner, hvoraf de 2 vare Tvillinger, som begge døde tilligemed Møderen, og bleve lagte i een Ligkiste. Den 5te Kone fødte ham en Datter. Det 4de, 6te og 7de Egteskab var uden Børn. Den 7de Kone overleverede ham. - Derimod er død i samme Egn en anden Mand, som havde levet i Egteskab med een Kone i 56 1/2 Aar. Enken er endnu ved godt Helbred.
Jyske Efterretninger, 1802-12-17
Aalborg, den 17 December.
Jyske Efterretninger, 1802-12-17
Prædikanterne paa 4de Søndag i Advendt. Froeprædiken. Budolphi Kirke, Hr. Mørch. Høimesse. Aftensang. Hr. Mørch. Hr. Henneberg. Frue Kirke Hr. Stift. Schierup. Hr. Aspach. Hospitalstirten Hr. Klauen Kl. 11.
Jyske Efterretninger, 1802-12-17
Aalborg Byenyt. Kopulerede. Den 15 December (S. T.)Hr. Oberstlieutenant von Rodenborg, Herre til Woorgaard, og Frøken Constance Moltke.
Jyske Efterretninger, 1802-12-17
Begraved. Den 14 December, Vertshuusholder Lars Jensen, 62 Aar.
Jyske Efterretninger, 1802-12-17
Avertissements. Nye Visitbiletter paa Kortpapiir sælges her paa Bogtrykkerret for 8 s. Dosinet.
Jyske Efterretninger, 1802-12-17
Avertissement. Til Medlemmer af de ved Forordningen af 1ste October dette Aar, til de derved at faste Eiendommes Besiddelse, Nytte og Brug paabudne Afgifters Beregning, bestemte Commision for Nibe Kiøbsted, har det behaget hans Kongelige Majestæt under 8de dennes allernaadigst at udnævne. Kiøbmand Marcus Alsing og Kiøbmand Niels=Andersen Færck.
Jyske Efterretninger, 1802-12-17
Som herved til almindelig Efterretning bekiendtgiøres. Aalborg den 15de December 1802. Pentz.
Jyske Efterretninger, 1802-12-17
N. B. 2de Overværelser til ugifte Personer, er strax eller til næste Paaske Fløttetid at faae til Leie hos Peder Lunøe boende paa denne Byes Søndergade.
Jyske Efterretninger, 1802-12-17
Skiftet efter afgangne Gaardfæster Thomas Andersen af Broegaard i Jesmarch, foretages i Stervboestædet næstkommende 23 Decembr. Kl. 10 Formiddag til hvilken Tid samtlige Arninger, saavelsom enher anden der har noget under Skiftet at erindre, ville tage Møde da Skiftet bemeldte Dag agtes sluttet. Rødslet den 12 Ottober 1802. N. Nielsen.
Jyske Efterretninger, 1802-12-17
Paa Giøl Land er sidste 2 November ved Døden afgaaet Tienestekarl Anders Andersen, som i Daglig Taler kaldtes Anders Biørnsen, hvis Efterladenskaber strax efter Dødsfaldet er bleven registeret og forseglet. J hans Glæmme fandtes Optegninger der viste at hun havde endeel Penge tilgode; thi indkaldes herved dette Stervboes Debi= og Creottorer at indfinde dem, de første med Betaling og de sidste med antagelig Beviis for deres Fordringet forinden eller i seneste 30te Dagen som infalder den 21 December næstkommende til undertegnede. Birtumgaard den 13de December Paa Stifteforvalterens Vegne, P. Jensen.
Jyske Efterretninger, 1802-12-17
Auction over et Apothet: Efter Vedkommendes Begiering, bliver saavel Thisted Byes Apother med Vasa, Jnstrumenter, og Varebeholdning, i alle Dele særdeles vel forsynet, og complet, som en i Thisted Byes reele Gade beliggende Gaard der er indrettet til en honet Familie, og af nyt opbygt, viret til 1ste 2den og 3die som sidste Auction, enten til endelig Bortsalg mod Kiøbesummens Betaling til Snapsting 1804, eller til Bortforpagtning paa 6 eller 10 Aar; hvilke 3de Auctioner er berammet at foretages paa bemeldte Anpotet i Thisted Bye, saaledes: den 1ste Auction Onsdagen den 26de Januarii, den 2den Auction Onsdagen den 23 Februarii og den 3die og sidste Auction Onsdagen den 23 Martii alle 1803 om Eftermiddagen Kl. 2 som, for Libhaberne bekiendtgiøres. Til samme Tid og Sted indkaldes forbenævnte Apothekets nuværende Eier Peder Bech hans nermeste Slegt, til at møde, eller møde lade, om de dertil finder sig beføiet. Thisted Bye den 6 December 1802. C. Brøndlund.
Jyske Efterretninger, 1802-12-17
Torsdagen den 9de Decbr. holdes 1ste Auction, Onsdagen den 15de, anden Auction og Tirsdagen den 21 Decbr. tredie og sidste Auction udi og over afg. Bødker Thomas Madsens Jegens Enkes Stervboe Huus, beliggende paa vestre Side af Kattesunds Gade her i Aalborg, hvilket Huus er for faae Aar siden af nyt opbygt til Beboelse, især for en Enke af Middelstanden, vel indrettet, og er forsynet med rummelig Gaardsplads; Ligeledes bliver samme Tiider og Sted til Bortsælgelse opraabt Stervboets tilhørende Leiehuus, næst ved beliggende. Endelig bliver ved sidste Auction den 21 Decbr. bortsolgt Boets Løsøre, bestaaende af noget Jndboe, samt Fruentimmer Gangklæder, Sængeklæder og Linnet. Videre bortsælges adskillig Jndboe og Kiøkkentøi, samt Gang og Sængeklæder, m. m., tilhørende Stervboerne efter afdøde Bertshuusmand Clemmer Christensen Kieldsgaards Enke, og Bager Pigen Margrethe Christensdatter Hammergaard. Nogle gamle Læderslanger, en Undervogn og nogle gamle Hiul, Brandvæsenet tilhørende. Auctionerne begynder hver Dags Formiddag Kl. 10. Aalborg den 30te Novbr. 1802. Bøggild.
Jyske Efterretninger, 1802-12-17
Da de Handlende og andre Jndvaanere her i Byen føre Klage over Prangere fra Salling, som skal indfinde sig her paa Morsøe og opkiøbe fra Bonden, de Vahre, som han efter Loven burde føre til Torv der i Røkiøbing; hvilken Handel som undertiden skal drives i store Partier strider saavel imod denne Kiøbsteds Privilegier som imod de Kongel. Forordninger i mod Forprang. Saa advares disse Prangere at endt holde sig fra slig ulovlig Handel under den Straf af Confiscation som ved de Kgl. Forordninger er befalet. Denne samme Advarsel giøres ogsaa til Jøderne og ander Bissekræmmere i Almindetighed som snige sig her ind paa Øen for at drive Landprang og Forprang. Nyetiøbing paa Morsøe den 30te Novbr. Spliid, Byefoged.
Jyske Efterretninger, 1802-12-17
Mandagen den 20 December førstkommende om Formiddagen Kl. 10 Slet bliver paa Aalborg Raadstue opraabt til Bortforpagtning: 1) De for Farten over Færgebroen ved Nørre Sundbye, anordnede Broepenge; og 2) 2de Aalborg Kiøbsted tilhørende Tømmerpladse, den ene liggende i vestre Ende af Nyetorv, og den anden ved Østerport. Alt efter de paa Auctionsstedet bekiendtgiørende Conditioner. Jndtaldelse. under Nøragergaards Stiftejurisdiction er Huusfæster Sigmun Ubelakkers Hustrue Kirsten Sørensdatter i Boldrup, ved Døden afgaaet Stervboens megen ringe Efterladenskab er taget under lovlig Skiftebehandling, og de anmeldte Arvinger at være følgende: a) En Broder Hans=Sørensen Gaardmand i Astrup; b) en dito Søren Sørensen, Gaardmand i lille Ahren; c) en dito Jacob Sørensen forhen boet i Helm, men død og skal have efterladt sig: a) en Søn Jens 21 Aar, sidst tiente Astrup Præst, og ben Datter, hvis Navn, Alder og Opholdsted ei vides, d) en Søster Giertrud Sørensdatter, nu gift med Niels Laursen Gaardmand i bemeldte lille Ahren; alle paa Willestrup Gods. Forbemeldte Arvinger (og om flere skulle være) indkaldes herved at møde i Stervboesteder, i Boldrup næstkommende 18 December Kl. 12 Middag, da Stiftet videre foretages, de Myndige personlig og de Umyndige med Værger. Til Efterretning meldes at den hidtil anmeldte Gield langt overstiger Stervboens Massa, og intet kan blive at arve, Torup den 29 November 1892.
Jyske Efterretninger, 1802-12-17
Paa Stifteforvalteren, Høiædle og Velbaarne Hr. Major v. Schuchardt, Vegne, som dertil Committeret. Hübertz.
Jyske Efterretninger, 1802-12-17
En Karl som forstaaer sig paa Gartneriet, samt lidet af Stovpæsenet, og naar han dermed ei har noget at bestille, da at kunne tage Deel i anden Markarbeide ved Kornhøsten og Høebierringen, anviises til føstkommende 1ste Maj, en god Condition paa Landet; naar han med gode Attester og sit Forhold henvendes sig til Bogtrykteriet i Aalborg, hvorfra nærmere Anviisning gives.
Jyske Efterretninger, 1802-12-21
Petersborg, 26 Nop. Keiseren har foræret Præsten Gustav Bereman i Lisland en stor guld Medaille med Paaskrift: For det Nyttige, fori en Tid af 30 Aar at have indpodet Kopperne paa 8000 Børn og derved holdt dem i Livel og en Borger i Pudusch har faaet samme Medaille for at haer viisk Mueligheden i at transportere Lærketræer fra Olonitz tilvands til Petersborg, hvoraf han har tilsendt Admiralitetet 900 Stkr.
Jyske Efterretninger, 1802-12-21
Keiseren har og anordnet en Kreditkasse for Lifland og dertil forskudt en Kapital af 2 1/2 Million Rubler. Ligesaa har han sendt store Understøttelses: Summer til Rigets østlige Provindser, hvor dette Aars slette Høst lod befrygte en stor Hungersnød.
Jyske Efterretninger, 1802-12-21
Jordskjælvet af 26 October har og anrettet betydelig Skade i Ukraine, ogsaa er det bleven følt stærkt i adskillige af Ruslands Egne.
Jyske Efterretninger, 1802-12-21
Wien, 4 December. J Siebenbürgen have Virkningerne af Jordskjælvet den 26 Octbr. være, skrækkelige. J det skiønne Landstrog Harum Speck ere i 28 Byer alle Kirker eller Kirketaarne nedstyr, tede. J Kronstadt er neppe et Huus bleven skaanet. I de fleste ere Brandmurene næsten ganske storiede ned. J Rosenanger Biergslottet adsplitti. J Zernest blev Kildevandet, som vælder ud af et Bierg, strax efter Jordskjælvet ganske hvidt som Melk, og fik først efter 6 Timer sin sædvanlige Farve igien, J Borndorf styrtede Kirken med 90 Kuse ned. J Strohbach aabnede Jorden sig med en gyselig Bragen og der sprudede Vand ud af Aabningen nogle Klafter høit. I Gallaczi Moldau bleve fleer end 60 Mennesker begravne under deres Huse.
Jyske Efterretninger, 1802-12-21
J Egypten staae Tikernes Sager saa slet, at alt. de har maattet anholde om Hielp og Beskyttelse hos et landene, da Mammelukerne have drevet dem ent i Knibe.
Jyske Efterretninger, 1802-12-21
ayland, 27 Nov. Endelig har man i det Gengelske faaet Livet af den store Diævel, saa det de forbi med hans Spøgerie. Han værgede sig de 2 Officerer og valgte tilsidst hellere Døden end Fangenskab.
Jyske Efterretninger, 1802-12-21
Den vedholdende stække Regn har i Jtalien før aarsaget Oversvømmelser, som allevegne anrette stor Skade.
Jyske Efterretninger, 1802-12-21
London, 3 Dec. Leveranten Mellisch har paataget sig den i Fredstider usædvanlig stort Leverance af 3000 Stude og 6000 Sviin til den kongel. Flaades Provianiering. - Jgaar debatteredes der heftigt i Underhuset over Fordringen af ikke mindre end 50,000 Matroser for Fredsaaret 1803. Blant dem, der forsvarede den høie Freds=Etat, udmærkede sig Sidney Smith. Han ønskede Etaten endnu større end 10,000, fordi i Tilfalde af et Brud Landmagten ikke saa hurligt kunde giøres modil, som en Fiendes. de Man kunde, sagde han, anses hele Europa som en stor Leer, hvert Krigerne stode beredte til Kamp. Jsær er en udinstet blaade og en komplet Landmagt nødvendig for Frankrig Skyld, hvor en muelig ny Forandrig i Regieringen vilde giøre en Krig sundsynlig. Thi skulde en eller anden Bruus opløfte sin Haand med Bonapartes Liv ten Handling, jeg ikke ville beklage af Agtelse for Manden, men af Had til Snigmord, og skul ifølge af dette Had prise mig tyrkelig, om jeg kunde afvende Mordstødet) - hvorledes blev da vor Stilling, Julius Cæsars Død var opført og Acteurerne (som i Frankrig gaae ganske theatralsk tilværks ved slige Begivenheder, ville sige, vi maae hitte paa noget Nyt - - Tippo Saibs Opstandelse frade Døde - - Konstantinopels Beleiring - - eller, endnu bedre, en Landgang paa England. Men dette Stykke kan ikke opføres, naar vi ere i Beredskab. Fra alle franske Havne, som ligge lige over for os, kan intet Armament løbe ud, uden at forstyrres af vor Søemagt. Ganske anderledes er Tilfældet, om Frankrig foranstaltede en Jnvasion fra Flandern eller Holland af, thi derfra kunde paa een Nat en heel Armeer sættes over til England.
Jyske Efterretninger, 1802-12-21
Minister Addington viste ligeledes Nødvendigheden af anseelig Land= og Søe-Etat i Europas nuvar rende Tilstand. Han maatte aabenhiertig sig, har havde ikke saa stærk en Tillid til Frankrig, som mangen en gav ham Skyld for. Jøvrigt beviiste han, ved at giendrive Greenvilles Paastande, at Hollænderne kun byggede Krigskibe for at bringe deres i Krigen svækkede Flaade i Stand igien, uden at tænke paa Fiendligheder. De franske Rustningen i Toulon havde ogsaa været overdrevne. Ovemoved havde England slet intet at befrygte af hele Eieopas Søemagt. Før Krigen havde Frankrig har 10, Linieskibe, Spanien 79, Holland 27. Nu har Frankrig ikkun 39, Spanien kun 68 og Helland, kun 16. Derimod bestaaer Englands Se og a 192 Linieskibe, 209 Fregatter, 129 Skarapper og 343 mindre bevæbnede Skibe. Ved Etaten af 50, 100 Matroser kunne England paa en Maaned at giøre sende 50 Linieskibe i Søen o. s. v. - Debatten sluttedes med at bevilge eenstemmigen de 50, 2000 Matroser, og Ministeren forkyndte foreløbig et nyt Andrag, for at hæve 25 Millioner Rdr. i Skatkammerbeviser.
Jyske Efterretninger, 1802-12-21
Saasnart Juleserierne ere forbi, ville Underhusets Opmærksomhed beskiæftiges med Ostindiens Anliggender og især de derværende høiere Embedsmands Adfærd mod de over blevne Landfyrster der.
Jyske Efterretninger, 1802-12-21
J Overhuset har Lord Mona allerede i Dag andraget paa Behandlingen med Naboben af Carnatie, denne ældste og troeste Allieret af det ostindiske Kompagnie, hvem man afsatte fra sine Stater og kastede i et Fængsel, hvori han fandt sin Død. - Opponsitionsbladene forsikre ogsaa, at den alt forstærke Forstørrelse af de ostindiske Besiddelser gaae svanger med store Ulykker, da de underkuede Jndvaanere, understøttede af en Magt, som er skinsyover et saa uhyre Geheet, let kunne forene sig, for at aftaske et fremmed bortfiernet Aag.
Jyske Efterretninger, 1802-12-21
De franske Troppers Ankomst paa det faste Land af Jndien, for at tage de tilbagegivne Stæder i Besiddelse igien, forandrer vor Stilling meget i hin langtfraliggende Land, hvor de undertvungne Jndfødte nu i 10 Aar ikke have seet andre Tropper, end Engelske.
Jyske Efterretninger, 1802-12-21
Vore ostindiske Tropper, der vare med i Egypten, ere paa Hiemreisen strandede i det røde Hav.
Jyske Efterretninger, 1802-12-21
Oberste Despard og hans Medskyldige skulle nu anklages for Majestætsforbrydelse.
Jyske Efterretninger, 1802-12-21
J Nyjorck har Søefolkene gjort Oprør, for at saae deres Løn forhøiet.
Jyske Efterretninger, 1802-12-21
Parlamentslemmen Fr. Buedet har faaet en Proces paa Halsen af den fortrængte Mainwaring, og øvrige Modstandere, som dertil have sammenskudt 85,000 Rdr.
Jyske Efterretninger, 1802-12-21
Haag, 2 Dec. De Uroligheder, som ere udbrudte i Paris mod den nu foretagende Militairkonskription skal have sin fornemmeste Grund i de bedrøvelige Rygter, som udspredes om St. Domingo, da ingen mere har Lyst til at forsendes derhen. De unge Pariseres Modsætsighed har endog været ledsaget med Blodsudgydelse.
Jyske Efterretninger, 1802-12-21
Efter Breve fra Toulon, ere der paa ny indskibede 7 franske Batailloner, som man har udsøgt af de stærkeste og sundeste Folk blant nogle Halvbrigader. Deres Bestemmelse synes at være til St. Domingo. Med Bestyrtning læser man i Engelske Blade, den Beskyldning mod Kapitainen paa vort den 25 Nov, ved Dover forulykkede Ostindieskib Freden, at han ved sin Gierrighed afstedkom Tabet af dette kostbare Skib og over 300 Menneskers Liv, da de engelske Lodser kortfør Stormen noksom advarede og formanede ham, at søge Havn, men Kapitainen, som ikke troede Stormen saa nær, vreed sig ved Havnepengeudgiften, der kun beløber 10 1/2 Shelling, og saaledes blev Skibet opofret. Af de 18 Personer, som bleve reddede, ere siden 5 døde.