JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1830-03-22
J Skanderborgs Amtsavis læses følgende af Redacteuren Hr. Julin=Fabricius indførte Charade af 2 Stavelser: Første Stavelse: Af fire Brødre er jeg Den hvis Stemme. Gjenlyder barsk og bjærvest her i Nord, Paa Jslands Klippetoppe har jeg hjemme, Hvor jeg i Fieldets nogne Rifter boer. Anden Stavelse: Ved Ordet Blive fremtrylled mig den Gamle, Som Verden kalder Skabelsens Para; J Nattens Mulm vi Alle maatte samle, Hvis ei min Fakkel høit paa Himlen sad. Dybt under Nordens Tag det Hele flammer Som et beundringsværdigt Meteor, Men og i Spentrup By, i Præstens Kammer Det som en yndig Tidens Plante groer. Og hilses glad naar paa vor Dør det pikker, Thi Harpetlang det bringer fra Steen Bliger. Indsendte Stykker.) Muntert, med Hensyn til, godhedsfuld Vink, og ønsket Jldebrændsels=Besparings=Bedring, samt i Haab, velmeent og, paatænkt, om samtidig, og, om lignende Frastand i Aarfølgen muligen maatte indtræffe meersidig Benytning af fædrelandsk, let producibel, Jldnings=Surrogats=Apparat - ved Kyndiges, venligt meddeelt, fuldstændigere Drøftelse, nærmere at bringe til, ei umulig, Fuldstændiggjørelse - da, maaskee, rigtigen veiet, i naturlig Forholdsmaal beregnet, olicarted Varmestofs Forøgen, torde, ved given Vink om tvende Veedstykkers, haardt og blødt, Rivning eller passende Gnidning, Jldfremskaffende Redskab, Svamp, Tønder, Staal, Steen, bespares; ikke glemmende Gjenveis=Methode, kort, letanvendelig, rigelig gnistfrembringende Nævehug anvendt i Øiet: betræffende Mangel af mislig Ords længe forventede, forlængst givne, endnu imodeseete, Opfyldelse af anmalske Spiritus=Forøgelse, henstilles til almeenagtede, Fedme- fremvisende, om ved nærmere Dødsfald, maatte ædelmodig frembydes, til Fattigeres Afbenyttelse, den ellers til Ormeføde afgivne, plat spildte, Jstervom, som, i Forhold til Efterlevendes, anmalsk som vegetabilsk, Brændestof= manglendes Trangs=Afhielpelse, vilde. beregnede løseligt Kubik-Jndhold og Flammemasse af en temmelig corpulent, Eiendomsbesidder, Mølleværksdriver eller anden middelfeed Embedsmand, give rundelig Kogningsstof til kraftig, næringsholdig Kjødsuppe for tolv tretten - maaskee flere - yderst simpelt nærede, Væxt- og Dyr=Oliemanglende, Dagen om. T... R.... den tredie.
Viborger Samler, 1830-03-22
J Randers Avis No. 41 er meddeelt nogle ret hensigtmæssige og i det Væsenlige Sandsynligvis temmeligen rigtige Noticer angaaende den i Aviserne tilforn saa til og ofte omtalte rige Johan Conrad Brandt, som i Aaret 1791 ved Døden afgik i Amsterdam, efterladende sig ubekjendte Arvinger i
Viborger Samler, 1830-03-22
Udlandet. Jndsenderen holder for, at derved er viist en ikke ringe Tjeneste mod de Personer, der have nogen Anledning til at tænke sig i Slægt med den nævnte Afdøde, i det at de, som dertil kunne have nogen nærmere Grund end det blotte Navn, der ere tilfælleds for Tusinder forskjellige Familier, derved ere hjulpne lidt paa Veie til at skjønne hvorvidt og hvorledes de have nogen Udsigt til at komme i Betragtning som hans Arvinger; og Andre kunne slaae sig til Rolighed, og ikke videre spilde enten deres Tid, Virksomhed eller Penge paa grundløse Speculationer.
Viborger Samler, 1830-03-22
J samme Øjemed vil Indsenderen ikke tilbageholde følgende bemærkninger: Naar Forfatteren af hint Stykke paaberaaber sig den hollandske Lov, da er derved slutteligviis meen Code Napoleon eller, som den nok nu hedder i Frankrig, Code francois der, under FrankrigsOverherredom i Holland, blev indført sammesteds. hvor den og, saavidt vides, endnu er i Kraft. J det Mindste er denne Lov tilforn af en udenlandsk Retskyndig, i samme Sag, bleven citeret under Navn af den hollandske Lov. Code Jrancois er just ikke vanskelig at overkomme hertillands. Den haves saavel i forskjellige tydske Oversættelser som i Originalsproget. Den kan altsaa eftersees.
Viborger Samler, 1830-03-22
Efter Samme synes Noticernes Forfatter at feile naar han yttrer, at den Afdødes Beslægtede paa Qvindelinien 9, Mødrenesiden, vilde staae tilbage for hans Slægt paa Fædrenesiden. Thi fornævnte Lovs 733 Art. bestemmer til almindelig Regl: at hver enten Ascendentere, eller Sidebeslægtede, tilfaldende Arv skal deles i 2de lige Deele, hvoraf den Ene tilfalder den faderlige, og den Anden den moderlige, Linie.
Viborger Samler, 1830-03-22
J Opsatsens Slutning er anmærket, at efter de hollandske Love erholder Jngen, som for en Anden har taget Arv i Besiddelse, der tilkom denne, om han end nok saalænge har havt Brugen deraf, Hævd derpaa. Dette er vel i sin bogstavelige Mening virkeligt, ligesom det er indlysende retsrigtigt, at qvas Fuldmægtigen, saavelsom den virkelige Fuldmægtig, som Saadan, ikke kan erhverve for sig selv, men kun for Principalen. Cod. J. Art. 2236 er i saa Henseende ganske overeensstemmende med danske Lovs 55-1 in fine. Men den, som først nu maatte opdages, at være arveberettiget efter I. C. Brandt, kan ingen Nytte drage af hint Lovsted. Thi da det er givet, at man hidindtil paa Dødsstedet var uvidende om hvorvidt nogen arveberettiget Slægtning existerede og var at finde, saa kan Arven ikke være tagen i Besiddelse for en Saadann. Efter bemeldte franske Lovs Art. 768 sammenholdt med Art. 755. og 767 samt 539, tilfalder nemligen den Arv, som hverken Slægtning inden en vis Grad, eller efterladt Egtefælle, æsker, Statskassen. Ligesaa hos os, kun med Forskiel i Slægtskadsregningen, og med Egtefællens Udelukkelse. Den uden at efterlade sig bekjendte Arvinger afd. Brandts efterladte Formue kan saaledes neppe være tagen i Besiddelse enten af eller for Andre end den nederlandske Statskasse. Og ligesom efter danske Lovs 5-2-11, denne Besiddelse hertillands efter 15 Aars Forløb forvandler sig fra en blot midlertidig til en evigvarende Eiendomsret: saa er, efter den franske Lovs Art. 137 og 2262, det Samme Tilfældet, hvor denne Lov giælder, kun at der udfordres 30 Aar, hvorved, endvidere, muligvis kan forstaaes 33, naturlige Aar, i Overeensstemmelse med den ligeledes i vor Lovgivning bekjendte Tallemaade af Aar og Dag med Betydning af et Aar og sex Uger. Jkke blot fr. L. Art. 2257 og 2258, den opregne de Rettigheder som ikke kunne Vedkommende frahævdes nævner ikke Arveret; men Art. 13. bestemmer endog: at den, herforan berørte, midlertidige Besiddelsestagelse, for sig selv af en Arv ikke ophæver den nærmere Arvings Ret for Hævdstiden er udløben. Altsaa vel naar den er udløben Da der nu, som sagt, skal være forløbet mere end 33 1/2 Aar siden J. C. Brandt døde, uden at imidlertid nogen Slægtning eller Enke af ham har ligitimeret sig; og da de for vedkommende Stats kasses hævdsmæssige Ret til desaarsag at arve ham paaviste Lovsteder saa meget mindre kunne betvivles at have denne Mening, som andre, om ikke alle, Stater, og deriblandt den Danske have forbeholdet sig lignende subsidiair og eventuel Arveret, det Første nemligen naar ingen nærmere Arveberettiget er til, og det Sidste naar en Saadan vel er eller kan være til, men ikke efter skeet lovlig Jndkaldelse, har indfundet og legitimeret sig i lovlig Tid, saa synes der nu ikke at være synderligt Haab levnet afd. I. C. Brandts Slægtninge, til at komme i Betragtning som hans Arvinger, og de følgeligen ikke at være opmuntrede til at anvende ret Meget enten paa Tilveiebringelse af Slægtskabsbeviser, eller andet Didhenhørende.
Viborger Samler, 1830-03-22
Ved Efterretningen om Districtschirurg StengelsDød i Skive. Jeg gæsted Dig som Fugl i Vaar Og derfra har jeg mine Minder; Men om jeg nu med Vingen slaaer, Og om jeg end til Huset naaer, Dets Glædeslyst jeg ikke finder. Ei lyder meer et venligt Chor Om ham der elsked Livets Goder; Han hviler i den sorte Jord, At! ensom han dernede boer, O, dæt ham kjærligt, Alles Moder! Dog end meer eensom, meer forladt, Meer sørgelig, end Gravens Gjemme, Er Enkens Qval i Kummers Nat; Han vandt, hun mistede sin Skat; Hun har er meer i Hjemmet hjemme. Der bygged de den første Gang, Der bygged de til alle Tider.
Viborger Samler, 1830-03-22
J Marts lod deres Bryllupssang, De firogtyve derligt klang, Den næste - ned i Graven glider. Til Krandsen for den sølvgraae Brud, Som Haabets Engle lod forjette, Staae nu kun sørgelige Stud, Som Tungsind maa, med Haab paa Gud, J Kirkens Læ til Minde slette. J Lykkens Timer var de to, J Sørgens nu hun ene savner; En Grav er hendes fordums Bo, Men uden Fred som den, der tro Alt ham og deres Lille favner. Jeg tidt i deres Stue sad, Og dette gjerne deres Glæder, Saa flyv da, Fugl, med dette Blad, Og hendes gamle Kinder bad, Med Taarer, Søstersønnen græder. Hun har ej Born som vore Smaa, Fortæl dog Alt, thi det kan lindre: Naar Taarer i vort Øje staae, De troe, at de dem volde maae, Og kjele, for end fleer at hindre. Da Smerten gjorde Barmen trang, Lod Taaren trille Talen standse, Gik Tanken dog sin Pilgrimsgang, Og Mindet, som en Engel, svang Sig mod den brune Høj med Krandse. Vi drog af Heden, milevidt, Vi saae den lille By paa Brinken, Vi længtes efter Dig og Dit, Og saae fra Gavlens Vindve tidt. En venlig Speiders glade Vinken. At det var Sommerlyst, som svandt; Et Vinterlagen Aaen dækker. Men om og Vaar, som den er vant, Paa Bredden atter Vugge fandt, Dog Alt den ej af Dvalen vækket. Men Noget uforkrænket staaer, Og det er Eftermælets Palme, Den vandt han i de mange Aar, Om Venner den sin Krone slaaer, Der synger Trøstens Fugl en Psalme. Hvor Mange saae han kom og gik, Fra først han bygged der sin Rede! Men alle Nye ham kjær dog fik, Og seent som Mødets Øjeblik, Var Raad og Daad hans Hjertes Glæde. Som Martyr kjelt han maatte gaae, Og eget Liv for Andres vove; Da maatte Giften Lægen naae, Og de Helbredede nu staae, Hvor deres Frelser de begrove. Snart smelter Vaar Naturens Barm, Den række hende huldt sin Lindring! Du staaer ej reent forladt og arm, Med Dine rinder Taaren varm, Og deler hver en skjøn Erindring. Nikolai Krossing.
Viborger Samler, 1830-03-22
Paa 4de Onsdag i Faste prædiker i Domkirken : Hr. Pastor Ursin.
Viborger Samler, 1830-03-22
Bekjendtgjørelser. Søndagen d. 28de Marts opføres paa Viborg. Theater: Formynderen og Myndlingen Lystspil i 1 Act og Aviis-Frieriet. Billetter til denne Forestilling, som begynder Kl. 7, kunne afhentes hos Undertegnede samme Dags Formiddag fra Kl. 11 til 1. Haxthausen. Skanderborg Amtstidende.
Viborger Samler, 1830-03-22
Hans Majestæt har ved allerhøieste Resolution, paa den høikongelige Generalpostdirections Forestilling, allernaadigst tilladt, at "Skanderborg Amtsavis og Avertissementstidende", som redigeres af Literatus Julin Fabricius, som trykkes og udgives af Bogtrykker A. C. Fogd i Horsens maa forsendes med Brevposten overalt i de danske Stater. Dette Blad, som indeholder saadanne Æmner der have en for alle Stænder gavnlig, lærerig og underholdende Tendenz, har hidtil fundet velvillig Modtagelse paa dets Fødested, hvilket giver Haab om at det ogsaa i videre Omkreds maatte finde velvillige Læsere, som ville finde Behag i det Gode, og Jnteressante, og overbære med de Mangler, som denne Tidende deler med flere af dens Brødre. Hvor som vil beære dette Blad med Abonnement, haver at bestille samme paa samtlige Danmarks Postcomptoirer.
Viborger Samler, 1830-03-22
Lotteriesedlernes Fornyelse til 2den Classe bedes behagelig erindret i min Collection. Frilodder ombyttes og nye Kjøbelodder faaes for 7 Rbd. Stykket hos J. C. Holm, i Skive.
Viborger Samler, 1830-03-22
Lotteriesedler til det 83de Lotteries 2den Classe, faaes hos Roedsted. Nogle Tønder af den russiske Sværdhavre, tjenlig til Sæd, kan faaes hos Undertegnede. Viborg den 22de Marts 1830. p. Valeur.
Viborger Samler, 1830-03-22
Haugefrøe, tildeels hjemmeavlet og tildeels nylig fra Lybearriveret, faaes hos Undertegnede. Trykte Priiscouranter ere at erholde. Viborg 24de Februar 1820. Carl Nicolaisen. Nikelborg i Estvad Sogn, af Hartkorn 4 Tdr. 7 Skpr., er underhaanden at faae paa billige Vilkaar, og Eiendommen kan faaes strax eller til 1ste Mai næstkommende og Kjøberne kan henvende dem til Eieren Conrad Lundsgaard paa Estvadgaard. En Gaard i Lysgaard Herred af Hartkorn 2 Tdr.,med en smuk Have, og en Bopæl til en Familie uden for Bondestanden, er underhaanden at faae tilkjøbs, og kan tiltrædes, om forlanges til 1ste Mai; en Deel af Kjøbesummen kan blive indestaaende i Gaarden. Hr. Boghandler Dons giver nærmere Underretning.
Viborger Samler, 1830-03-22
Fra Pressen er udkommen: Stjerne og Lygtemand.
Viborger Samler, 1830-03-22
En Humoreske, Fr. Snecdorff Birg. faaes heftet for 2 Mk. hos Roedsted & Dous.
Viborger Samler, 1830-03-22
Tirsdagen den 6te April førstkommende, Formiddag Kl. 10, bliver paa Raadstuen i Skive foretaget offentlig Licitation over Opførselsen af 6 Broer af Steen ved den nye Landevei imellem Skive og Dommerbye, 2de Steenpæle=Broer og en Steenkiste, paa Veien fra Stive til Hvalpsund samt en Steenpæle-Broe ved Rusted Mølle, paa Veien fra Skive til Fuursund. Conditionerne tilligemed Overslagene, ere forinden til Eftersyn paa mit Contoir, og bekjendtgjøres ved Licitationen, hvortil Lysthavende indbydes at møde. Skive, 21de Marts 1830. Rosenstand.
Viborger Samler, 1830-03-22
Auction. Tirsdagen den 30te dennes Formiddag Kl. 9 bliver i Stervboets Værelser i St. Mogensgaden afholdt Auction over Enkefrue Overauditeurinde Dine sens Stervboes Løsøre, bestaaende af Sølv Meubler Sengeklæder, Linned, Dækketøj, Glas og Steentøj, samt Kjøkkentøj, en Etage Jernvindovn m.m., efter de Conditioner som bekjendtgjøres ved Auctionen, hvortil de Lysthavende indbydes. Auctions-Contoiret i Viborg den 18de Marts 1830. Gundelach.
Viborger Samler, 1830-03-22
Auction. Som Appendix ved Auctionen den 30te dennes i Enkefrue Dinesens Stervboe bortsælges Kl. 11 Formiddag et Klosterfrøken Kaas's Stervboe tilhørende Fortepiano. Auctions-Contoiret i Viborg den 18de Marts 1830. Gundclach.
Viborger Samler, 1830-03-22
Placat. Det Anders Christensen Jørgensen tilhørende Arvefæstested paa Hartkorn 1 Skpe, i Bjerregravholm bliver ifølge passeret Udlæg, opbudet til Bortsalg ved 3de Auctioner: Tirsdagen den førstkommende 20de April Tirsdagen den førstkommende 4de Mai. og Tirsdagen den 18de f. M., hver Dags Formiddag Kl. 11. De 2de første Auctioner, foretages paa Herredernes Tingsted, Viborg Raadhuus, og den Tredie i Bjerregravholm. Middelsom og Sønderlyng Herredsfogderi. Viborg, den 2den Marts 1830. Rod.
Viborger Samler, 1830-03-22
Ved Proclama som vil vorde læst ved Herredstinget og den kongelige Landsoverret i Viborg indkaldes Creditorerne i Stervboet efter afdøde Ane Nielsdatter Smith af Lund By, Ørslevcloster Sogn, Fjends Herred, Viborg, Amt, i Overeensstemmese med Placaten af 2den Juni 1819. inden 12 Ugers Forløb for nærværende Skifteret, at anmelde og beviisliggjøre deres paa bemeldte Bo mueligt havende Fordringer. Tillige indkaldes til inden samme Tid, at møde, eller møde lade, den Afdødes Arvinger, som ved den i Boet under 9de d. M. afholdte Skiftesamling, ere opgivne at være: 1) en Broder Peder Nielsen Smith af Bestrup død og efterladt sig 11 Børn, som opholde sig i Ørslevcloster Sogn 2) en Ditto Christen Nielsen af Kjøbenhavn død og efterladt sig Børn, hvis Navne, eller Opholdsted ei vides. 3) en Søster Trine Nielsdatter, givt med Gaardmand Thomas Christensen Fisker i Lund, og 4) en Ditto Johanne Nielsdatter, givt og bosat i Holstebroe, for at iagttage deres Tarv under Boets Behandling, og hendes Debitorer for at gjøre Rigtighed for deres Skyld. Fjends- og Nørlyng=Herreders Contoir i Viborg 13de Marts 1830. F. v. Bülow. Over de Stervboet efter i ugivt Stand, afdøde An Nielsdatter Smith i Lund By, Ørslevcloster Sogn, Fiends Herred, tilhørende faste og løse Eiendele, nemligen: 1) Et i Lund By beliggende for omtrent 2 Aar siden af nyt opbygt, Huus, der er indrettet til Stue og Kjøkken, 2) Et ved Samme værende gammelt Huus, og 3) En ny Jern Bilægger=Kakkelovn, en Ege Dragkiste, nogle gode Sengeklæder, 3de Guld-FingerRinge en Guld Brystnaal, en Sølv Snustobaks=Daase, et Sølv Lommeuhr en stor Deel meget gode Fruentimmer=Gangklæder og Linned, samt noget Huusgeraad m.m. foretages Auction i Lund By, Torsdagen den 1ste April næstkommende Kl. 11 Formiddag. Fjends- og Nørlyng-Herreders Contoir i Viborg, den 13de Marts 1830. F. v. Bülow.
Viborger Samler, 1830-03-22
Ifølge tagen Bestemmelse under Skiftet efter afgangne Madame Kokkedal i Hørrup bliver det Boet tilhørende og i bemeldte Hørrup Bye Bjerregrav Sogn, Rinds Herred Viborg Amt beliggende Huus der har gode og for faa Aar siden af Nyt opførte Bygninger, med dertil hørende 2 Skpr. Hartkorn, stillet til Bortsalg ved en eneste Auction som afholdes i selve Steder Tirsdagen den 6te April førstkommende. om Formiddagen Kl. 10. Saasnart Auctionen er tilEnde vil Boets ei ubetydelige Løsøre blive forauctioneret. Hvilket herved til Lysthavendes og øvrige Vedkommendes Efterretning bekjendtgjøres. Hobroe, den 11te Marts 1830. Jansen,
Viborger Samler, 1830-03-22
Ved Proclama af 12te Januar 1830 der saavel er læst ved Under: som Overretten, ere samtlige Creditorer i Boet efter afgl. Gaardmand Knud Jacobsen af Bygum i Rinds Herred indkaldte med 12 Ugers Varsel til at anmelde og beviisliggjøre deres Fordring for undertegnede Skifteforvalter, hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Endvidere indkaldes med Aar og Dags Varsel den Afdødes efternævnte Arvinger, nemlig: tvende Fader=Halvbrødre, navnlig Laurs Pedersen og Jens Pedersen, der efter hvad der under Skiftet er angivet, for over 50 Aar siden skal være bortrømte, eller disses muelige efterladte Arvinger, inden fornævnte Tid at anmelde og beviisliggjøre deres Arveret. Hobroe den 3de Marts 1830. Jansen.
Viborger Samler, 1830-03-22
Ved Proclama af 12te Januar 1830 der saavel er læst ved Under: som Overretten, ere samtlige Creditorer, i Boet efter afg. forhenværende Forvalter Christen Klotrup af Fiskerhuset i Rinds Herred og ligeledes forud afd. Hustrue Kirsten Jensdatter indfaldt med 12 Ugers Varsel til at anmelde og beviisliggjøre deres Fordring for undertegnede Skifteforvalter; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Hobroe, den 8de Marts 1830. Jansen.
Viborger Samler, 1830-03-22
Subscriptionsplan. Undertegnede agter at udgive sine Prædikeners 2det Bind bestaaende af Prædikener, holdne i Aaret 1829 i Viborg Domkirke. De Søndage blive fornemmelig valgte, over hvis Evangelier ingen Prædiken forekommer i 1ste Bind. Samlingen vil komme til at bestaae omtrent af 18 Ark. Arket paa Trykpapiir vil koste 8 Skilling; Arket paa Skrivpapiir 10 Skilling Tegn.
Viborger Samler, 1830-03-22
For dem, der muligen kunne ønske at subscribere paa disse Prædikener, uden at have den første Samling, ville en Deel Exemplarer kunne erholdes uafhængige af det første Bind, med Titel: Prædikener, holdne i Aaret 1829. i Viborg Domkirke.
Viborger Samler, 1830-03-22
Dette andet Bind af Prædikener vil, som jeg haaber komme ud i Juli eller August Maaned dette Aar.
Viborger Samler, 1830-03-22
Da Oplaget af 1ste Bind paa nogle faa Exemplarer nær er udsolgt saa indbydes ligeledes til Subscription derpaa, og, dersom et nogenlunde tilstrækkeligt Antal maatte tegne sig vil et nyt Oplag blive foranstaltet. - Subscriptionsplanerne ere hos Hr. Boghandler Dons. Viborg 1ste Marts 1830. Schjødte, Stiftsprovst, Sognepræst til Domkirken i Viborg og Annexerne Asmild og Tapdrup.
Viborger Samler, 1830-03-22
J Holstebroe subskriberes hos Hr. Overkrigskommissair Bay; i Thisted hos Hr. Postmester Carstensen; i Skive hos Hr. Postmester Bechman og her i Viborg hos Dons.
Viborger Samler, 1830-03-24
Postefterretninger fra Udlandet. Frankrig.
Viborger Samler, 1830-03-24
I Pairernes Adresse (som her vilde blive for vidtløftig at anføre) beundrer man den Fiinhed, hvormed den, endskjøndt den ved første Øiekast synes at være et ærbødigt Echo af Throntalen, dog uformærket lader indflyde Betænkeligheder og Ønsker, ligesom den ogsaa underlægger de tvetydige Udtryk 1 Throntalen en constitutionel og beroligende Betydning. Oppositionsbladene gjøre opmærksom herpaa, idet de tillige erkjende, at en afgjort Opposition vilde være mindre passende for Pairskammerets neutrale og mæglende Stilling end for de Deputeredes Kammer, hvorimod Gaxelte siger, at de Liberale bære sig at ligesom Buonaparte, og synge Seiershymner efterat have forfalsket Bulletinerne.
Viborger Samler, 1830-03-24
I de Deputeredes Møde, den 9de Marts, holdt Alderspræsidenten, Hr. Labbey de Pompieres, det villeliske Ministeriums bekiendte utrættelige Anklager) ved Overleverelsen af sit provisorisk forvaltede Embede i sin Efterfølgers Hænder, en kort Tale til Kammeret, der hyppigt blev afbrudt ved bifald fra den ene og Knurren fra den anden Side. Dette var især Tilfældet, da han yttrede, at han ikke vilde have modstaaet den Fristelse, at udtrykke sine Følelser og Ønsker for Folkets Vel ved denne Leilighed, naar ikke den Egenskab, hvori han talede, og Ønsket, at vedligeholde den nodvendige Enighed, havde gjort ham Tilbageholdenhed til Pligt. Efterat Hr. RoyerColand derpaa med nogle beskedne Ord havde tiltraadt sin Ærespost (for tredie Gang), og der efter hans Forslag var voteret en Taksigelse til Alderspræsidenten, trak Kammeret sig tilbage i sine Bureaux, for at stemme over Sammensætningen af Commissionerne til Affattelsen af Adressen, for Petitionerne (paa en Maaned, og for Regnskabsvæsenet (for hele Sessionen.) For den første udnævntes Grev de Preissac, Etienne (en af Constitutionels Directeurer) Keratry, Dupont de !"Eure, Gautier, General Sebastiani, Baron Lepelletier d'Aulnai, Grev de Sade og Dupin den ældre, hvoraf de Fleste tilhøre den venstre Side og det venstre Centrum, og Alle ere bekjendte for deres constitutionelle Grundsætninger. Som Commissionens Beretnigsaflægger nævner man Etienne; den 13de Marts var Udkastet endnu ikke forelagt Kammeret. Hr. Royer-Colard havde den 10de f. M. Audients hos Kongen for at melde ham, at Kammeret, var constitueret; Audientsen var meget kort. Alle Tidender tale om en contrarevolutionair Pamphlet, der nylig er udkommen, og som hvis Forfattere Dr. Benaben, Ducancel, Henrion, Achille de Jouffroi og Madrolle nævne sig. Hvad der giver dette Skrivt nogen Vægt, er, at en Pair af Frankrig, et Medlem af de Deputeredes Kammer og en Statsminister, de bekiendte Herrer, de Frenilly, de Salaberry og de Vaublang, ved at underskrive det have bekjendt sig til de samme Grundsætninger. Det er især rettet imod det bestaaende Valgsystem, og de Deputerede og Vælgerne blive saavelsom Tribunalerne, deri angrebne paa den frækkeste Maade.
Viborger Samler, 1830-03-24
Portugal. Den 21de Febr. indtraf D. Miguel igjen fra Salvaterra til Quclus. Det spanske Ministerium har benyttet det almindelige Rygte, om et forestaaende Angreb fra D. Pedros Side paa Portugal. for at tilbyde et Hjelpecorps paa 12000 Md. den skulde samles mellem Badajoz og Olivenza, men ved den engelske Consuls, Hr. Mackenzies Erklæring, at hans Regjering aldrig vilde tillade spanske Tropper at rykke ind i Portugal, strandede denne Plan. - Paa sin Begjæring om Udstædelsen af en Amnestie har den spanske Minister først af Visc. de Santa rem og siden af Don Miguel modtaget et utilfredsstillende Svar. - Paa de atoriske Øer har man opdaget en Sammensværgelse, hvis Formaal var at afryste Don Miguels Aag og gjøre fælleds Sag med Terceira. - Ligeledes i selve Portugal bliver Stemningen mod Usurpatoren, der ogsaa har lagt sig ud med en Deel af Geistligheden, Dag for Dag værre. - De fleste i Frankrig værende portugisiske Flygtninger ere kaldte til London, for derfra at afgaae til Tercera. - Regjeringen i Lissabon har afsendt Fregatten Diana og et andet let Skib til at krydse ved denne Øe for om mueligt at forhindre det udnævnte Regentskab fra at lande der. - Før sin Afreise til Terceira havde Marque; de Palmella udstædt en Proclamation fra Plymouth, hvori han udvikler D. Pedros Hensigt, paa det Eftertrykkeligste at understøtte sin Datters Rettigheder som Dronning af Portugal og i Nødsfald at erklære Krig.
Viborger Samler, 1830-03-24
Blandt Andet hedder det heri, at Hs. britiske Majestæt havde lovet Regentskabet al mulig Understøttelse. -Man nævner Sir John Campbell som den Agent, om hvis Afsendelse til Portugal der længe er bleven talt; han staaer i portugisisk Tjeneste og har ægtet en Niece af en meget bekjendt Portugiserinde. (Vicondesa de Jurumenha?) Hans Hovedformaal skulde være, igjen at bringe den gamle Forbindelse mellem D. Maria og D. Miguel paa Bane. - Jfølge Efterretninger fra Lissabon af 28de f. M. var der indløbet pavelige Buller dertil, i hvilke flere Biskopper vare udnævnte i Infantregentens Navn, hvilket naturligviis høiligen havde opbragt dem.