Aalborg Stiftstidende, 1838-06-23
Kjøbenhavnsposten har i et af sine sidste Nr. optage et af en Eichwald i schleswige holsteinische Blatter indrykket Stykke om hvorfor den 28de Mai ikke festligholdes i Hertugdommerne, og skjøndt Kjøbenhavnspostens Redacteur ikke aldeles billiger de deri udtalte Anskuelser, har han dog optaget den, fordi den afgav et Beviis paa Sindstemningen der. Efterat Forfatteren nemlig forst har omtalt, at Franskmændene feire Julidagene, de Norske den 17de Mai og at de Tyske tidligere have feiret Aarsdagene for Leipziger= og Waterloo=Slagene, men senere have undladt det, deels fordi de Forhaabninger, som vare knyttede til disse Dage, bleve uopfyldte, og deels fordi de paa enkelte Steder aldeles bleve forbudne, gaaer han over til at omtale, hvorfor Danmark seirer den 28de Mai, og søger dette ene deri, at da Stænderne 1660 overdrog alle deres Rettigheder og alle deres Friheder i Kongens Haand, saa maa Stænderinstitutionen, ansees som en reen Naade og en stor Foræring, hvorfor det vilde røbe stor Utaknemmelighed, om Folket ikke derfor var meget erkjendtligt. Hvad derimod Hertugdom merne angaae, da har absolut=Herredømmet aldrig der været begrundet; Slesvig=Holsteens Stænder have aldrig overgivet til Kongen af Danmark, deres Hertug, den absolut Souverainitet, saaledes som de Danske gjorde det, og den danske Kongelov gjælder ikke for Slesvig=Holsten indtil den Dagi Dag. Holsten har desuden efter den 13de Artikel i den tyske Forbundsact Ret til en landstænderisk Forfatning. Ved indrømmer Forfatteren, at den stænderske Forfatning i over eet Aarhundrede ikke har bestaaet, vel tilstaaer han, at manikke i Holsten ønsker en saadan Forfatning som den, der i den senere Tid virkelig existerede, men vil derimod have en, efter Nutidens Fordringer indrettet fuldkommen constitutionel Forfatning og mener, at først da har Slesvig=Holsten, Grund til at glæde sig. Naar atter her den gamle Taleom Naadessag og stor Foræring har fundet Plads, da ville vil kun bemærke, at saalænge der mellem Fyrsten og den Land, han regjerer, ikke kan være Tale om reen juridiske Pligter og Rettigheder, men man tillige nødvendigviis maa tage Hensyn til moralske Pligter, blandt hvilke den, at føre et Land den størst mulige Lykke imode, indtager den første Plads for Regenten, saa er det vanskeligt at indsee, hvorledes en Jnstitution, der ene har dette Formaal for Øie, kan kaldes en reen Naadessag, en stor Foræring. Skjøndt vi saaledes vel ikke kunne billige de brugte Udtryk, negte vi dog ingenlunde, at de Danske have Grund til at være taknemmelige, saavel for den indførte Jnstitution, som forde Forhaabninger, der ere knyttede til denne. Det vilde være ønskeligt - hedder det i Prof. Falcks Neues Statsburgerliches Magazin - at omdanne Sor Academi til et Universitet og derpaa forflytte samme Universitet til en By i Jylland. Der bemærkes, at der i Jylland, saa at sige, ganske fattes offentlige, Culturen virksomt befordrende Stiftelser, og at Besiddelsen af et Universitet vilde have meget gavnlige Følger for Jylland. Dertil svarer Dagen, at Kjøbenhavns Universitet er stort nok for hele Danmark, og at Oprettelsen af et jydsk Universitet vilde skade det kjøbenhavnske, uden i mindste Maade at gavne den Stiftelse, man ønsker at oprette, eller væsentligt eller stadigt at fremhjælpe Culturen i Jylland. - Ved samme Leilighed erfares, at Soro Academi lægger hvert Aar 30,000 Rd. op af sine Jndkomster, der udgjøre 80,000 Rd. Til Medlemmer af den nye Committee for den jydske Afdeling af Selskabet til Hesteavlens Fremme i de danske Provindser ere valgte Kherre, Grev Frys til Frysenborg, Ritmester v. Friis til Lyngbygaard, Major v. Flindt i Aarhuus, Major, Baron v. Juel Wind i Horsens og Major v. Astrup. Sidstnævnte er indtraadt istedetfor Assessor, Apotheker Kayerød i Aalborg og Major, Sø- og Land krigscommissair v. Riegels, paa hvem Valget først var faldet, da begge have undskyldt sig. - Væddeløbene af holdes i Aar ved Randers d. 3die og 4de September.