Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-08-29
Stænderforsamlingen i Roeskilde, 21de Møde den 3 August. Etatsraad Estrup udmeldte sig skriftligt fra Forsamlingen; Præsidenten beklagede den ligesaa kundskabsrige, som ædle Mands Udtrædelse (formedelst Sygdom). Derefter behandledes Sagen om den nye Skyldsætning. Sagen betræffende Udkast til en Plakat ang. Udryddelse af Skabsygdom blandt Faarene blev foretagen til endelig Behandling. Til i Etatsraad Estrups Sted at være Medlem af Committeen i Sagen ang. Oprettelsen af en høiere landdekonomisk Læreanstalt, valgtes Khr. Scavenius med 19 St. 22de Møde den 1 Aug. Jstedetfor Estrup valgtes Ussing til Medlem i Committeen om almindelig Værnepligt (disse, to Mænd have maaskee i denne Sag forskjellige Anskuelser). Derefter foretoges den endelige Behandling af Sagen, betræffende Udkast til en Anordning, indeholdende samtlige særegne Regler ang. indenbyes Vexler. Sagen betræffende Udkast til en Anordning ang. Maaden, hvorpaa Bekjendere af den mosaiske Tro for Fremtiden skulle edfæstes, blev foretagen til endelig Behandling. Sagen ang. Udkast til en Plakat, indeholdende nærmere Bestemmelser med Hensyn til Execution i en Landeiendoms Afgrøde, blev foretagen til foreløbig Behandling. Som Referent for den Committee(Plesner, Drewsen, Sognefoged Petersen, Mynster, Sehestedt-Juel), der har været nedsat i Anledning af Udkast til en Plakat, indeholdende forandrede Bestemmelser ang. Skolelærer=Hjelpekassernes Jndtægter og Udgivter m.m., oplæste Biskop Mynster Committeens Betænkning. Gaardfæster Maaløe: "Skjøndt jeg erkjender det Ønskelige i, at Hielpekasserne skaffes yderligere Jndtægter, kan jeg dog ikke give min Stemme til, at Hartkornet i dette Øiemed bebyrdes, da der allerede hviler saa mange Afgivter paa Samme. Det er forlængst udtalt og godtgjort, at Hartkornet ikke taaler yderligere Bebyrdelse end den, det allerede er undergivet. At Tabelkassernes Beholdninger henlægges til Hielpekasserne, er jeg derimod enig i. Propr. Christensen fandt det ønskeligt, at det blev bragt til Kundskab, hvor stor Tabelkassernes Beholdning er; thi, saavidt han vidste, var Regnskabet for disse Kasser endnu ikke bragt i Rigtighed. Prof. David: Det er ogsaa min Overbeviisning, at man ikke, for at udstyre Skolelærer-Hielpekasserne rigeligere, hvortil de saa høiligen trænge, bør tage sin Tilflugt til et Paalæg paa Hartkornet." Cancellieraad Haastrup: "Jeg erkjender fuldkomment Skolelærerstandens Vigtighed og det Ønskelige i, at der kunde gjøres Noget for Skolelærerne og deres Enker, naar de dertil blive trængende. Jeg skulde derfor heller ikke for mit Vedkommende have mindste Betænkelighed ved at yde ethvert Bidrag, der kunde tjene til at fremme dette Øiemed; men jeg tør ikke forudsætte, at en saadan Mening er den almindelige. Der gives i Communerne Mange, som troe, at Skolelærerne ere altfor godt aflagte, og skulde der nu, for at forbedre deres og deres Enkers Stilling, lægges en directe Skat paa Hartkornet, da vilde Mange vistnok sige: Regjeringen sørger ikke for vore Enker, hvorfor skulle vi da sørge for Skolelærernes Enker. Det var derfor vistnok meget ønskeligt, om der kunde findes et andet Middel end at ligne paa Hartkornet. Var ikke Amtsprovsternes Lønningsfond gaaet tilbage til Præsterne, da kunde det maaskee have ydet nogen Hjælp i det omhandlede Øiemed. En Deputeret har foreslaaet, at de bedre Præstekald burde afgive Noget; jeg tør ikke udtale nogen bestemt Mening i denne Henseende, men skal kun bemærke, at, naar det i sin Tid fandtes passende, at paalægge Præstekaldene en Afgivt til Amtsprovsternes Lønningsfond, kunde der vel forsaavidt heller ikke nu være Noget imod, at paalægge dem et Bidrag til Hielpekasserne, saameget mindre, som dette Bidrag, vilde udgjøre et meget ringere Beløb end det, der blev afgivet til hiin Fond. Kammerherre Sehestedt-Juel, Naar en Deputeret har antydet, at der kunde paalægges Kirketienderne en Afgivt til Hielpekasserne, da skal jeg tillade mig at gjøre opmærksom paa, at en stor Deel Kirkeeiere allerede have gjort særdeles Meget for Skolevæsenet. Der findes nemlig her i Landet et stort Antal boniterede Skoler, det vil sige Skoler, som ere opbyggede af Kirkeiere, og stadigen vedligeholdes af disse. Jeg skal hertil endnu føie, at ogsaa Kirkeeierne ialmindelighed, hvor der er Qvæstion om større samlede Godser, er bebyrdet derved, at det forlods falder ham til Last, at præstere Jldebrændsel til Skolen. Den kongel. Commissarius; For Fuldstændighedens Skyld skal jeg tilføie, at Kirketienderne ogsaa svare et særskilt Bidrag til Skolevæsenet, nemlig 1 1/2 s. pr. Td. Hartk. til Skolekasserne. Professor David: Jeg reiser mig blot, forsaavidt der er hentydet paa, at jeg skulde have givet Anviisning paa at vælte Vyrden over paa en enkelt Stand, og, om jeg ikke har hørt feil, paa enkelte Personer. Det har jeg aldrig tænkt paa, og heller ikke yttret; thi jeg har udtrykkelig sagt, at Præstekaldene og ikke Præsterne skulde komme Skolelærerne til Hjelp. Dette hænger aldeles sammen med min Anskuelse af Kirke og Stat; thi jeg antager ikke, at de Dotationer, som Staten har gjort til Kirkerne, udelukkende de skulle være bestemte til visse Perioners Underholdning; men, at de derimod ere bestemte til at fremme de kirkelige Jnteresser og til Nytte for Kirken; men Skolen hører væsentligen (Forts.)med til Kirken.