JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-11-18
J Gaar, den 17de hujus, Kl. 11 Formiddag, holdt Universitetet en høitidelig Parentation, dets afdøde Patron, Hs. Excellence Sal. Hr. Geheimeraad og Statsminister Græve af Thott, til Ære, hvorved paa det øverste Auditorium blev holden en latinsk Tale af Hr. Professor Baden, og for og efter samme opført et Sørge=Cantate, hvortil Posten var forfattet af Hr. Rahbeck, og Musiken componeret af Hr. Kuntzen, og behagede det Universitetets nuværende Patron, Hs. Excellence Hr. Geheimeraad og Statsminister Schack Rathlou, at beære denne Høitidelighed med sin Nærværelse.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-11-18
I Dag blev i Helliggeistes Kirke af Velærværdige Hr. Müller en Proselyt af den Jødiske Nation, navnlig Samuel Elkan Wolff, ved Daaben indlemmet i den christne Menighed, og kaldet Wilhelm Henrich Edinger, Fadderne ved denne Handling, hvorved Texten til Hr. Müllers Tale var 1 Timoth. 1 Cap. 15 V. "Det er en troeværdig Tale, &c., vare følgende: De Herrer Geheimeraader Luxdorph og Holmskjold, Hr. Kammerherre Lindencrone, Hr. General-Krigs-Commissair Graah, De Herrer Conferentsraader Aagaard og Ryberg, Hr. Biskop Balle, Hr. Etatsraad Schow, De Herrer Justitsraader Schiøtt og Müller, Hr. Raadmand Lange, Hr. Wogelius, Hr. Schibssted, Hr. Atzer, Hr. Walkiær, Hr. Klink og Hr. Scharnak. . Tydske Fouteral-Calendere, nemlig med illuminerede Kobberstykker 30 sk., røde og blaae dito 24 s., og sorte dito 22 s., kan nu tilkjøbs bekommes i det kongel. Bogtrykkerie.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-11-18
AVERTISSEMENTS. Vi Christian den Syvende, af Guds Naade, Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmersken og Oldenborg; Giøre alle vitterligt, at Vi efter Handelshuset Etatsraad Jovst von Hemmert og Sønner af Vores kongel. Residence-Stad Kiøbenhavn, dets for Agentinde de Wint paa Vort Eiland St. Thomas i Vestindien, herom allerunderdanigst gjorte Ansøgning og Begiering allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at fornævnte Agentinde de Wint maae ved Proclama sub poena præclusi & perpetui silentii indkalde alle hendes og afdøde Mands Agent Geert Spreuvert de Wints Creditorer saavel i Vore Riger og Lande, som udenlands boende, med Aar og Dags Varsel, at regne fra den Tid dette Proclama er læst ved Kiøbenhavns Hof= og StadsRet, samt 3de Gange indført i de Kiøbenhavnske Berlingske og Høyffnerske Aviser, Adresse=Contoirets Efterretninger, og den Altonaiske Mercur, og ligeledes med 6 Maaneders Varsel at regne fra den Tid saadant Proclama er bleven læst ved alle Ober= og Underretter paa Vore Vestindiske Eilande, samt 3de Gange indført i St. Croix trykte Avis, indkalde alle hendes og afgangne Mands paa bemeldte Eilande boende og sig opholdende Creditorer; hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Givet paa Vort Slot Christiansborg udi Vores Kongelige Residencestad Kiøbenhavn, den 25de Julii 1785. Under Vort Signet. (L. S.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-11-18
Efter Hs. Kongelige Majestæts allernaadigste Befaling, Luxdorph. P. Aagaard.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-11-18
Agentinde de Wint paa St. Thomas i Amerika Bevilgning, at maae i Aviserne indkalde hendes og hendes afdøde Mands Creditorer. Pro vera Copia ex Originali mini exhibito Attestor. Havniæ die 5 Augusti 1785. SCHMIT Not Publ.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-11-18
J Følge forestaaende allernaadigste Bevilgning indkaldes herved sub pæna præclusi & perpetui silentii alle og enhver, som formeene sig at have noget at fordre efter fornævnte afgangne Agent Geert Spreuvert de Wint, dermed at melde sig hos mig Undertegnede, som nu er gift med hans Enke, i mit iboende Huus her paa St. Thomas, inden Aar og Dags Forløb fra dette Proclamatis Bekiendtgiørelse at regne. St. Thomas i Amerika, den 1ste Junii 1785. Jakob Henrich Schmaltz. Læst i Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret, samt protocolleret Mandagen, den 12te September 1785. C. Schifter.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-11-18
Mandagen den 28de November førstkommende, om Formiddagen Klokken 9 Slet og følgende Dage, bliver endeel Meubler og Effecter, samt Jsenkramvahre af alle Slags ved offentlig Auction bortsolgt udi Jsenkræmmer Peter Evertsens forhen tilhørte Huus No 92 paa Kiøbmagergade, hvorfor Betalingen erlægges til Under=Foged Grønlund paa alle Vedkommendes Vegne, naar forlanges; og kan Catalogi paa Under=Fogdens Contoir erholdes. De Troendes Salighed i Tiid og Evighed, betragtet af 1 Joh. 3 Cap. Vers 2, af den berømte Dr. Johan Jacob Rambach, er i det danske Sprog oversat og til Trykken befordret af H.L., og sælges i det kongel. Bogtrykkerie for 4 Sk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-11-21
Kiøbenhavns No. Aar. Al. mu ost-Tidende. Jn Mandagen, den 21 November. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved P. M. Hopfiner. NedKahla, i Thuringen, den 25 October.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-11-21
Den 15de hujus, om Eftermiddagen Klokken imellem 3 og 4, har man fornummet en Jordrystelse her i vor Egn. Folk, som da vare paa aaben Mark, have hørt et stærkt dønende Knald, ligesom et Skud af en stor Kanon, og kort tilforn en stærk Brusen i Luften, og have paa samme Tid seet en stor Jldkugle i Luften, som bevægede sig fra Sønden mod Norden. (Denne Jldkugle er man og samme Dag og ved samme Klokkeslet bleven vaer i Gotha og Giessen, dog uden at mærke til Rystelse eller Knald). Saa vidt man endnu har kunnet faae vis Efterretning, har denne Rystelse strakt sig henved 3 til 4 Milles Vei, og er bleven fornummet endnu langt stærkere end her, i Staden Roda, halvanden Miil herfra, ledsaget af lige saadanne Omstændigheder, i sær ved Bredderne af Rodafloden og paa Steenveien der.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-11-21
Florenz, den 29 October. Man siger, at der under Spansk Mægling er sluttet en Fredstractat imellem Keiseren af Marocco og de 12 Stater i Nordamerika.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-11-21
London, den 4 November. Man forsikkrer, at der har aldrig været saa mange Engellændere i Paris, som nu. En Herre, som nyelig er kommen hertil fra bemeldte Hovedstad, sætter deres Antal til i det mindste 12000, hvilket er en meget ubehagelig Omstændighed for vor Handel og Vandel her, i sær ogsaa for Haandværksfolk af alle Classer, efterdi den største Deel af saadanne Reisende bestaaer af formuende Personer, som om de ogsaa ikkun forblive nogle Maaneder udenlands føre dog vist anseelige Summer ud til Fremmede, og derved svække den indenlandske Fortieneste og Næring meget. En vittig Pariser skal nyelig, i Anledning af saa mange Engellænderes Sammenstrømmelse i Frankrigs Hovedstad, have sagt Paris er bleven en Engelsk Colonie."
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-11-21
Ved Underhandlingen over den Commercetractat, vi ville slutte med Frankrig, skal det giøre mange Vanskeligheder, at Franskmændene ogsaa forlange frie Indførsel i Engelland for deres Brændeviine, Modevarer, Vifter og Handsker. Saa behagelig og glædefuld den Fortrindret er, som Kongen har til at benaade ved Dødsdomme, saa sørgeligt er det tillige, at Kongen er pligtig til at bekræfte saadanne Døds domme, ved hvilke ingen Benaadning kan have Sted. J Forgaars blev i det geheime Raad igien forelagt Kongen en Liste paa 25, der vare dømte til Døde, af hvilke han beordrede 16 til Execution næstkommende Torsdag. Disse Ulykkeliges Forbrydelse bestaaer deri, at en har stiaalet 20 Faar, en 16 Alen Cattun; een 12 Mandshatte, to have været om at røve 1 Guinee og 1 Shelling paa alfare Vei, en stiaalet et Sølvuhr og et Guldsignete, en røvet paa alfare Vei 1 ægte Shelling, i uægte Shelling og nogle Halvpencer; een stiaalet 6 Sølvskeer, 1 Sølv-Melkekande, 2 Sølv Saltkar og en Sølv-Proptrækker, een gjort en falsk Vexel paa 50 Pund Sterling; en stiaalet 1 Skjorte og 1 Par tret. Strømper, to været om at røve paa alfare Vei et Gulduhr og 3 Shelling; to været om at bryde ind og stiæle nogle Klæder, een stiaalet 2 Kioler og 1 Vest, en stiaalet Saaledes blive da 16 50 Bræder ved Themsen. - Mennesker i en Tid af et Quarteer hængte, hvis Tyveri i alt ikke udgiør 500 Pund Sterling.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-11-21
Mecheln, den 5 November. De to Cuttere, som hidindtil have lagt ved St. Philip, skulle bruges til at tage Forterne Lillo og Lieskenshock i Besiddelse. Paa nogle Dage taler man imidlertid igien om betænkelige befalinger. Der siges, Tropperne skulde ikke endnu vende tilbage til Tydskland, saa er der og gjort Opsættelse i at bringe Munitionerne tilbage i Magazinerne, og at sælge Hestene og Vognene. Den Hollandske Escadre, som laae ved Saftingen, er heller ikke endnu kaldet tilbage derfra. Herhos melder man fra Brüssel med en Tone af Vigtighed, at 2 Personer af Anseelse vare i største Hast afreiste med Postheste derfra til Fontainebleau.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-11-21
Fra det Østerrigske, den 5 November. Man bliver endnu ved at tale om, at Frankrig har paa taget sig at mægle imellem det Wienske og Berlinske Hof, dog under den Betingelse, at Engelland ligeledes skal træde frem i denne Sag som Mægler. Derimod siges nu, Hs. Preussiske Majestæt har erklæret, at denne Mediation først da kunde have god Fremgang, naar det Wienske Hof i Forveien høitidelig erklærede, at det baade nu og for Fremtiden opgav Tanken til noget Slags Mageskifte med Bayern.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-11-21
Den sidste Depesche, som blev affærdiget fra Wien til Constantinopel, er bleven communiceret den Russiske Ambassadeur. Man siger, Keiseren har ikke antaget de sidste 7 Forslage af Porten. Rygtet vare ved, at Fyrste Kauniz skal som Plenipotentiaire fra det Keiserl. Hof lade sig see paa Rigsdagen, og at det Romerske Kongevalg og den Bayerske Sag der skal komme til Orde.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-11-21
Det nu veduceerte Brentandske Friekorps har paa sin Tilbagemarsch allene i Riget ved Desertion tabt 7 Mand, som før havde været Anførere for Røverbander, uden at regne de øvrige gemeene Deserteurer, som nu paa Lykke og Fromme vil komme til at vanke om i Riget. Een af disse er i sær mærkværdig, saasom man veed, at han paa den Tyrkiske Grendse har med egen Haand nedlagt 52 Personer.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-11-21
Wien, den 5 November. Man taler om en nye Deduction eller et nyt Stats skrift, som om kort Tid vil komme for Lyset fra det Keiserl. Hofs Side, og hvori man vil stræbe ved overvægtige Grunde at bevise, at et Mageskifte med Bayern og de Østerrigske Nederlande ei allene ikke strider imod, men meget meer er fordeelagtigt for Tydsklands lovmæssige Forfatning. Overalt troer man, dette Mageskifte med Bayern kunde dog vel lykkeligen bringes i Stand, naar kun Hertugen af Zweybrücken var at formaae til at give sit Samtykke dertil. Der synes ligeledes ingen Tvivl at være om, at det Romerske Kongevalg, tilligemed mange andre vigtige Anliggender, med det første vil blive bragt paa Tale paa Rigsdagen. Karmeliterne her ophæves, deres Kloster sløifes, og Pladsen giøres til et Torv. Saa skal der og igien ophæves 13 Klostere i Østerrig, hvortil man allerede giør Anstalter.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-11-21
Ophævelsen af de 61 Stifter og Klostere i Bøhmen skal sættes strax i Værk. At alting her lever og aander ret tolerant, saae man i forrige Uge, da en reformeert Præst holdt Bryllup med en allerkiæreste rosenfarvet dydig reformeert Pige, og blev viet af en Luthersk Consistorialraad. Der vare catholske Geistlige nærværende, for at see og høre paa Vielsen, og man kunde læse af Øinene paa mangen en iblant dem: Ak. var jeg i dit Sted, jeg giorde det samme. J et nyt flyvende Blad anfægtes vore Geistliges nødtvungne ugifte Stand paa nye. Men de, som forsvare den, paastaae, at denne ugifte Stand er ikke nødtvungen, efterdi det staaer enhver frit for, om han vil opofre sig til den geistlige Stand, eller ikke.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-11-21
Amsterdam, den 5 November. Efter de nyeste Statsberegninger fra Paris, bestaaer den Franske Landmagt for nærværende Tid, Provincial tropperne iberegnede, af 288000 Hoveder; Søemagten, som siden Freden er bleven forøget med 9 Linieskibe, bestaaer af 72 Linieskibe, 74 Fregatter, 28 Corvetter, 36 Gabarrer, 27 Cutres og 19 Bombardeergallioter, i alt af 256 Seglere. Rigets almindelige Jndtægter beløbe sig efter disse Beregninger til 617 Millioner Livreer, og Udgifterne til 629 og en halv Millioner, saa at følgelig Udgiften er tolv og en halv Millioner større end Jndtægten.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-11-21
Koffardiens Udførsel angives i samme Beretninger til 300, men Jndførselen ikkun til 234 Millioner Livrer, saa at Frankerig følgelig aarlig maatte have 70 Millioner i Fordeel ved Handelen, dersom disse Beregninger vare rigtige.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-11-21
Antwerpen, den 6 November. Man venter til den 12te hujus en Coureer fra Wien, som skal opløse mange Hemmeligheder. Saa længe bliver alting staaende stille, og giøres ikke noget Skridt videre frem af enten til Fred eller Krig. Hestenes Bortsælgelse er imidlertid bleven opsat. Man bliver ved at forsikkre, at Keiseren vil ikke erkiende nogen Hollandsk Souverainitet over Schelden, og at der fra Saftingen af, hvor hans Souverainitet ophører, ikke længer skal være Schelde, men Hav. Det rette Resultat af disse Rygter maa snart vise sig.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-11-21
Haag, den 8 November. Man fornyer her det for nogle Uger siden i Antwerpen udbredte Rygte, at Østerrig vil paastaae, Schelden uden for Saftingen ikke længer skal hedde Schelde, men at den saa kaldte Hond, hvori den udgyder sig, skal kaldes Havet, hvilket maa staae enhver, altsaa ogsaa de Keiserl. Undersaatter, aabet. Skulde denne Formodning være grundet, saa vilde det endnu give Anledning til mange Stridigheder, førend Fredssagen kunde komme til sin fulde Endelighed.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-11-21
Fra det Brandenborgske, den 12 Nov. J Stedet for Pallisaderne, som koste saa meget Tømmer, skal der i næste Aar begyndes med at omgive Staden, Berlin med en Muur, som videre skal fortsættes i Aaret 1787, da hele Berlin skal vorde omringet dermed.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-11-21
Kiøbenhavn, den 21 November. Den 2den November er den hidtil værende Skovfoged Johann Meyer i Hütter=Kappel i Amtet Hadersleben, allernaadigst udnævnt til Hegerider i 3die Berid af samme Amt; og Peter Petersen Neumann igien beskikket til Skovfoged i Hutter=Kappel, ligesom og Frederich Bendix Usinger til Skovfoged i Amtet Trittau.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-11-21
Under Dato 21de October er udgaaet en kongel. Placat, hvorved de i Anledning af Qvæg-Sygen hidtil udgangne Forordninger, og de efter samme i Danmark gjorte Foranstaltninger, ophæves, indtil denne Syge igien skulde yttre sig, da de strax skal være i sin fulde Kraft.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-11-21
Under samme Dato er udgaaet en ligesaadan kongel. Placat for Norge.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-11-21
J Tallotteriets 358de Trækning i Altona, den 17de November, udkom følgende Numere:
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-11-21
Copulerede: Kiøbenhavn. Den 26de October, Brændeviinsbrænder Sr. Niels Hansen Lynge og Jfr. Sidse Christens Datter. Den 31te: Bundtmager Sr. Johan Daniel Spiegelberg og Jfr. Catharina Maria Willumsen. Den 9de November: Sr. Joachim Chr. Altschwager, Fruentimmer=Skrædermester, og Jfr. K. Hagen. Den 11te Skipper Søren Hansen Riber og Mad. Dorothea Jens Datter Krabbe.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-11-21
Døde: Kiøbenhavn. Den 15de October: Sr. Sammel Mathiesen, Perukmagermester, 67 Aar. Den 28de: Jfr. Anna Magarete Kirstine Rørup, 44 Aar. Den 30te Høker Jens Jørgensens Enke Else, 66 Aar. Den 4de November, vestindisk Skibskapitain, Peter Diderichsens Enke, Martha Willumsen, 75 Aar. Den 5te Mad. Jngeborg Maria Lydike, fød Høyer, 75 Aar. Den 8de: Brændeviinsbrænder Sr. Rasmus Hansen Hostrup, 57 Aar. Den 10de, Perukmager Pepers Enke, Mad. Else Sophie Prang, 69 Aar. Den 11te: Hr. Carl Christian Wulf, Skriver i Rentekammeret, 37 Aar.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-11-21
Jndpasserede: Justitsraad Scheel fra Norge; Lieutenant Penz fra Tydskland og Lieutenant Lønborg fra Callundborg; Secretair Kampfhøver fra Holsteen; Geheimeraadinde Juel og Grev Reventlou fra Fyen; Hr. Nosbigel fra Hamborg; Kammerjunker Brockenhuus fra Wien; Balletmester Sacco fra Hamborg.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-11-21
Udpasserede: Major Schønstrøm til Jylland; Grev Bernstorff, Landraad Rumohr og Kammerjunker Penning til Holsteen; Lieutenant Netterman til Nyborg; Fendrik Harbau til Aarhuus; Kammerherre Rosenørn til Jylland; Lieutenant v.d. Osten til Marieboe; Kammerherre Retz og Oberførster Schæfer til Holsteen; russisk Oberst Lavaschoff til Hamborg; Generalmajor Sehested paa Landet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-11-21
Udi afvigte Uge fra den 12te Nov. til den 19de dito, ere i denne kongel. Residencestad copulerede 25 Par. Fødte Drenge 35. Piger 32. Tilsammen fødte 67. Døde Mænd 16. Qvinder 20. Drenge 21. Piger 13, af følgende Sygdomme: Alderdom 4. Brystsyge 7. Forkiølelse 1. ForraadnelsesFeber 8 Gicht 1. Hoste 1. Jndvortes Svaghed 1. Koldfyr 1. Kopper 11. Nærve syge 1. Slag 9. Svindsoet 1. Tærende Syge 4 Uangivne Svagheder 19. Vattersoet 1. Tilsammen døde 70. Altsaa 3 flere døde end fødte.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-11-21
J Tydske Fouteral-Calendere, nemlig med illuminerede Kobberstykker 30 sk., røde og blaae dito 24 s., og sorte dito 22 s., kan nu tilkjøbs bekommes i det kongel. Bogtrykkerie. Canarie-Fugle, Hanner og Hunner af beste Slags, samt nogle vel indrettede Hække- og andre Burer, ere til Kiøbs at bekomme paa Hiørnet af Nørregade og Volden i Huset No. 226, udi 3die Etage ud til Nørregade.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-11-21
AVERTISSEMENTS. Vi Christian den Syvende, af Guds Naade, Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmersken og Oldenborg; Giøre alle vitterligt, at Vi efter Handelshuset Etatsraad Jonst von Hemmert og Sønner af Vores kongel. Residence=Stad Kiøbenhavn, dets for Agentinde de Wint paa Vort Eiland St. Thomas i Vestindien, herom allerunderdanigst giorte Ansøgning og Begiering allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at fornævnte Agentinde de Wint maae ved Proclama sub poena præclusi & perpetui silentii indkalde alle hendes og afdøde Mands Agent Geert Spreuvert de Wints Creditorer saavel i Vore Riger og Lande, som udenlands boende, med Aar og Dags Varsel, at regne fra den Tid dette Proclama er læst ved Kiøbenhavns Hof= og StadsRet, samt 3de Gange indført i de Kiøbenhavnske Berlingske og Høyffnerske Aviser, Adresse=Contoirets Efterretninger, og den Altonaiske Mercur, og ligeledes med 6 Maaneders Varsel at regne fra den Tid saadant Proclama er bleven læst ved alle Ober= og Underretter paa Vore Vestindiske Eilande, samt 3de Gange indført i St. Croix trykte Avis, indkalde alle hendes og afgangne Mands paa bemeldte Eilande boende og sig opholdende Creditorer; hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Givet paa Vort Slot Christiansborg udi Vores Kongelige Residencestad Kiøbenhavn, den 25de Julii 1783. Under Vort Signet. (L. S.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-11-21
Efter Hs. Kongelige Majestæts allernaadigste Befaling, P. Aagaard. Luxdorph.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-11-21
Agentinde de Wint paa St. Thomas i Amerika Bevilgning at maae i Aviserne indkalde hendes og hendes afdøde Mand, Creditorer. Pro vera Copia ex Originali mini exhibito Attestor. Havnidie 5 Augusti 1783. SCHMIT, Not Publ.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-11-21
J Følge forestaaende allernaadigste Bevilgning indkaldes herved sub pæna præclusi & perpetui silentii alle og enhver, som formeene sig at have noget at fordre efter fornævnte af gangne Agent Geert Spreuvert de Wint, dermed at melde sig hos mig Undertegnede, som nu er gift med hans Enke, i mit iboende Huus her paa St. Thomas, inden Aar og Dags Forløb fra dette Proclamatis Bekiendtgiørelse at regne. St. Thomas i Amerika, den 1ste Junii 1785. Jakob Henrich Schmaltz. Læst i Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret, samt protocolleret Mandagen, den 12te September 1783. C. Schifter.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-11-21
Mandagen den 28de November førstkommende, om Formiddagen Klokken 9 Slet og følgende Dage, bliver endeel Meubler og Effecter, samt Jsenkramvahre af alle Slags ved offentlig Auction bortsolgt udi Jsenkræmmer Peter Evertsens forhen tilhørte Huus No. 92 paa Kiøbmagergade, hvorfor Betalingen erlægges til Under-Foged Grønlund paa alle Vedkommendes Vegne, naar forlanges; og kan Catalogi paa Under=Fogdens Contoir erholdes.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-11-25
Kiøbenhavns Aar. Jan. Da Hi Om Post-Tidende ar Fredagen, den 25 November. Heraf udgives ugentlig ade Stykker, ved P. M. Høyhner.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-11-25
Lissabon, den 14 October. De store Summer, som aarlig maae sendes ud af Portugal for Korn, have allerede for længe siden gjort, at man har tænkt paa at forfremme og ophielpe Agerdyrkningen. Mangel paa de dertil hørende Kundskaber, og slet Valg af Jordbund forvoldte, at alle Forsøg mislykkedes. Omsider giorde man i Aaret 1780, i Dalen ved Algarbien, hvor Grunden er dyb og tilstrækkelig vaad, en lykkelig Begyndelse, i det man besaaede en Strækning af nogle hundrede Agre med Hvede, og fik en riig Høst. Fra den Tid af er denne Agerstrækning hvert Aar bleven udvidet, og hele Dalen fra St. Juan til Braganzilla er nu Kornmark. Man bliver ved at forvandle flere Landstrøg til Agerland, og de Viingaarde, som Lodden træffer paa til at ompløies og forvandles til Agerland, betales Eierne af Dronningen efter en bestemt Taxt, da de derefter gives i Forpagtning. Ved denne Forandring indføres den Hollandske og Engelske Agerdyrkningsmaade, og man haaber paa denne Maade snart at opleve den Tid, da Portugal ikke skal behøve at kiøbe sit Brød af Fremmede.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-11-25
Neapolis, den 25 October. Vesuv udkaster endnu bestandig en overmaade stor Mængde Lava, men uden at giøre Bulder og Skade, efterdi det nye udkastede falder paa den gamle Lava, som allerede er der, og opfylder en stor Dal, som er dannet af Laverne imellem begge Biergene. Vor Stad, og i sæt de mange fornemme Fremmede, have derfor et smukt Syn uden Frygt, og endnu i disse Dage var den nye Franske Ambassadeur og mange Engelske Herskaber oppepaa Bierget.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-11-25
Rom, den 28 October. J Natten fra den 18de hujus har man igien i Terni fornummet 3 heftige Jordrystelser, hvorved Frygten og Angesten, ligesom og Andagterne og Bodsprocessionerne hos Jndbyggerne der, ere blevne fordobblede.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-11-25
Riga, den 3 November. J de Russiske Stadtholderskaber, have, efter det Aaret 1783 foranstaltende Mandtal, været 12 Millioner 857242 Hoveder af Mandkiøn. Regner man nu Qvindekiønnet for et ligesaa stort Antal, saa beløber Folkemængden sig omtrent til 25, 700000 Siele. Heriblant er alligevel ikke Geistligheden, Adelen, Kosakerne, Land= og Søemagten, med Folkene i Ost- og Nord-Siberien, indbefattede. Ruslands Jndkomster beløbe sig til 40 Millioner, men Udgifterne ikkun til 35 Millioner Rubeler. Dette Overskud anvender Keiserinden paa nye Havne, Landeveie, Kanaler og andre for Riget nyttige Indretninger. Landmagten bestaaer af 260000 Mand, de lette Tropper ikke iberegnede. Men Søemagten bestaaer af 48 Linieskibe, som ligge i Cronstadt, og 12 saadanne paa det sorte Hav, foruden Fregatterne og de mindre Krigskibe.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-11-25
Warschau, den 8 November. Efter Beretninger fra Petersborg, bliver Fyrste Potemkin ved at udstede de fornødne befalinger til foretagende Jndretninger i hans General-Gouvernement i Crim. J sær er han, som Admiral paa det sorte Hav, opmærksom paa Søemagtens Formerelse der, til hvilken Ende han endnu nyelig har optaget 500000 Rubeler, som dertil vare assignerede. Hele Armeen bliver, som man hører, deelt i 4 Hoveddivisioner, hvis Jnspectører staae umiddelbar under Fyrste Potemkins Befaling som General-Jnspector og Præsident i Krigs=Collegiet, og ville komme til at indgive deres Rapporter til en under Fyrste Potemkin staaende Commission i Krigs-Collegiet.