JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1831-03-03
De Fastelavnsløier, som toge deres Begyndelse i Anledning af den over Hertugen af Berri holdte Sjælemesse, toge derefter en noget alvorlig Charakteer. Den følgende Morgen bleve Dørene til St. Germain Kirken, hvor denne Messe var holdt, sprængte af Folkemængden, uden at enten Tropper eller Politi havde hindret Saadant, som der overalt ikke havde været føjet nogen Modanstalt eller Forsigtighedsregel.
Aalborg Stiftstidende, 1831-03-03
Man anseer det ikke for utroligt, at det nuværende Ministerium kommer til at vige sin Plads for et andet, sammensat af Mand med mindre Lunkenhed, end de nuværende Ministre, og man har endog offentlig forlangt la Fayette, Manguin, Odillon Barrot og La marque ind i Ministeriet.
Aalborg Stiftstidende, 1831-03-03
Den forhenværende Be af Oran er paa den Franske Fregat Victoire ankommen med sine 130 Hustruer, til Algier og skal derfra videre fortsætte sin Reise til Smyrna. Med Dampskibet Sfine ankom derimod en Prinds af den i Tunis regerende Familie, hvilken General Clauzel skal have bestemt til Bei eller Governør i Oran, som Frankrigs Vassal, ligesom han ogsaa har bestemt en anden Tunesisk Prinds til Statholder i Constantine, der dog endnu først skal erobres. Den 17de Februar havde den Belgiske Deputation høitidelig Audients hos de Franskes Konge, som sad paa sin Throne med Hertugen af Orleans paa høire og Hertugen af Nemours paa venstre Side. Ogsaa Dronningen, deres øvrige Børn og Mamsel Adelaide Kongens Søster) vare tilstede ligesom alle Ministrene. Hr. Surlet de Chokier førte Ordet for Belgierne og anmeldte det paa Hertugen af Nemours trufne Kongevalg, hvorpaa Kongen svarede med en skjøn Tale, som tolkede hans Hjertes Følelser i denne Anledning og hans Hengivenhed for det Belgiske Folk, men at det gjorde ham meget ondt, at han for Fredens Vedligeholdelse i Europa saae sig nødsaget at frasige sig for sin Søn den ham tilbudne Krone.
Aalborg Stiftstidende, 1831-03-03
Frankrig skal have et nyt Statssegl forestillende en aaben Bog med Ordene: Charte de 1830, og derover en lukket Krone med Septeret og Retfærdshaanden samt trefarvede Faner bag ved Vaabenskjoldet. Omskriften bliver: Louis Philippe J. Roi des Francais. Herved bortfalde de hidtil brugte Lilier af Vaabenet.
Aalborg Stiftstidende, 1831-03-03
Belgien. Skærmydsterne vedvare endnu i Grændseprovindserne, saavel i Flanderen som i Nordbrabant; men man vil vide, at det ved en Londonsk Protokol skal være antager, at dersom Belgierne ikke ufortøvet trække sig tilbage indenfor de Stillinger, som de havde i Besiddelse den 21de November, skal Schelden vorde blokeret af en forenet Engelsk og Hollandsk Flode.
Aalborg Stiftstidende, 1831-03-03
Kongevalget er som det synes ganske gaaet i Staa, og Mange begynde nu at forlade Kongedømmets Sag og hylde republikanske Grundsætninger. Prindsen af Oranien har sendt en Snes Tusinde Dukater til Uddeling iblandt hans Tilhængere i Antverpen og Gent.
Aalborg Stiftstidende, 1831-03-03
England har sendt Commissarier til Grændsen imellem Holland og Belgien, Herrerne Abercrombie og Wright, som skulle paasee, at Belgierne holde sig inden deres Landemærker og overholde den paabudne Vaabenstilstand, og de have fundet sig ganske utilfredse med deres Stilling ved Mastricht, i hvilken Anledning Overgeneralen Daine undskyldte sig med at Skylden, ikke var hans, men General Mellinets. Denne fik da Ordre at trække sig tilbage. J Belgiens Armee her skeer aldeles ingen Krigstugt, hvilket da efter Omstændighederne heller ikke let kunde ventes.
Aalborg Stiftstidende, 1831-03-03
Blandinger. Dødsfald. Sydamerikas Militærdespot Simon Bolivar endte sin ærgierrige Bane den 17de December sidstleden ved en Straadød paa sit Landsæde S. Pedro ved Santa Marta. Hans sidste Ord vare: "Enighed; Enighed, eller Tvedragtens Hydra vil fordærve os. Han var født den 25de Juli 1783. At han næsten ingen Formue efterlader, beviser at Nærighed ikke var hans Last.
Aalborg Stiftstidende, 1831-03-03
Daniel O Connel har i Dublin erklæret sig selv skyldig i de smaae imod ham frembragte Anklagepunkter, og de større har Regeringen frafaldt. Han er reist til London for at indtage sit Sæde i Parliamentet og vil saaledes vel vorde dømt in contumaciam og nedlægge Appel, hvorved Sagen vil komme til at staae hen til Efteraaret før den kommer til endelig Paakiendelse, og saa er man for det første skilt ved denne Rolighedsforstyrrer.
Aalborg Stiftstidende, 1831-03-03
Fra Nyyork meldes under 15de Januar, at Achilles Murat, Søn af Kong Joachim i Neapel, var afgaaet til Liverpool, fuld af de meest smigrende Forhaabninger med Hensyn paa Jtalien. Han har altsaa tidlig været underrettet om hvad der skulde skee, men maaske det kuns har været det mislykkede Bonapartiske Oprør i Rom under Pave=Vacancen, som han har været indviet i.
Aalborg Stiftstidende, 1831-03-03
Man taler om, at Spanien har taget nogle Portugisiske Regimenter i Sold. - Sært nok! De skulde først see til at betale deres egne Tropper. Ordet gaaer, at der i London skal være aftalt og ført til Protocol en Forening imellem de fire store Magter at afæske den Franske Regering en bestemt og ligefrem Erklæring om dens politiske Planer og Anskuelser. - Nu skal man nok see, at de ville faae Sandheden for en Dag, blot de Franske endnu selv rigtig vidste hvor deres Politik bærer hen.
Aalborg Stiftstidende, 1831-03-03
Man har i den Britiske Canal mødt en Engelsk Eskadre, som krydsede ud for Dungenes for at oppebie Ordre.
Aalborg Stiftstidende, 1831-03-03
Hollændernes Middelhavs-Eskadre er indløben til Flissingen.
Aalborg Stiftstidende, 1831-03-03
Kongen af England har udnævnt sin yngste Broder, Adolf Frederik Hertug af Cambringe, hidtilværende Statholder i Kongeriget Hannover, til Vicekonge sammesteds, og man taler om nogen Forandring i Hannovers Ministerium, hvoriblandt, at Førsteministeren Den nye Pave skal være en Hader af Jesuiterne, men dette har vel ikke just meget at betyde, thi manveed, at Clemmens den Fjortende i Aaret 1773 endog gik saavidt i sit Had imod disse fromme Mænd, at han endog ophævede deres Orden, men næste Aar laa han ogsaa paa Lighaaren, og vor Tidsalder er ingenlunde gaaet tilbage i den noble Chymi, saa at de hellige Fædre vel lettelig kunne finde paa at berede ham en Lædskedrik, der kan befrie ham fra Jordlivets Møje og føre ham ind til evindelig Glæde, hvilket efter Jesuiternes skjønne Grundsætning, at "Hensigten helliger Midler, nødvendigen maa blive at ansee, som en udmærket Kjærlighedsgierning.
Aalborg Stiftstidende, 1831-03-03
Den Britiske periodiske Presses betydelige Virksomhed kan skjønnes deraf, at blot de Londonske Blade i Aaret 1829 daglig afsatte 18 Mill. Exemplarer, desuden udkom ikke mindre end 250 diverse Dagblade i Provindsialstæderne. Underligt nok, at den veriodiske Literatur saaledes kan udvides, da de Engelske Blade ere betyngede med saa store Stempelafgifter, at disse i det Regnskabsaar, som udløb den 5te Januar 1830, indbragte Regeringen en Netto-Jndtægt, efter officielle Parliamentslister, af 678178 Pund Sterling, som er mere end samtlige Statsindtægter af et heelt Storførstendømme i Tyskland. De i London udkommende liberale Blade have langt større Afsætning end de antiliberale, og man kan regne Forholdet, som 19 mod 2. Af de udenfor Hovedstaden udkommende Aviser ere de fire Femtedele af det fremadgaaende Parti. Med den tiltagende Oplysning falde Manglerne i Statsforfatningen og Bestyrelsen stedse meere i Øjnene, medens Folkets ikke stigende Moralitet, der allerede i og for sig røber disharmoniske soliale Forhold, tillige opægger Folkestemningen til voldsomme Udbrud. Et Element, bestemt for Middelstanden og de lavere Almueklasser, har hidtil bestaaet af pietiske Opbyggelsesbøger, hvori herskede en saare mørk Aand; men i denne Henseende er det i den nyere Tid blevet langt bedre i Storbritanien; mange lærerige, ypperlige Almueskrifter, som for største Delen skyldes indsigtsfulde Geistlige, udbrede nu sand, ægte Oplysning i den videste Omkreds.
Aalborg Stiftstidende, 1831-03-03
J første Elbgade i Hamborg styrtede forleden Nat to smaae Drenge, tilhørende en Urtemand, ud af Vinduet og forsloge sig slemt. Det er paafaldende, at de Begge i Drømme havde seet et Skrækkebillede, der havde forfærdet dem saaledes, at de søgte at undflye og derved kom til Ulykken.
Aalborg Stiftstidende, 1831-03-03
Den som Skuespil=Digter, bekjendte Theater-Directeur i Brunsvig, Dr. Klingemann, er i denne Tid ved Døden afgaaet.
Aalborg Stiftstidende, 1831-03-03
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1831-03-03
Aalborg. Paa Hestemarkedet heri Byen den 1ste Dennes var Omsætningen ikke saa god som paa det forrige den 1ste f. M. da der denne Gang ikke vare saa mange Høisteenske Hestehandlere. Jmidlertid kjøbtes adskillige Kobler, der førtes syd paa. Priserne vare ogsaa noget ringere denne Gang. De Heste som forestilledes paa dette Marked vare særdeles vel fodrede. En Skimmel fra Vaargaard, 4 Aar gl., betaltes med 140 Rbd. Endeel 2 og 3 Aaringer kjøbtes, formodentlig for igjen paa Randers Marked at sælges til Salling Bønderne.
Aalborg Stiftstidende, 1831-03-03
Blandinger. I Dagen læses følgende fra Vordingborg af 11te Dennes: Da den i Formiddags Kl. 11 1/2, med 2 Mand forud for at undersøge Jsen, fra Gaabense afgaaede lollandske Pakkepost var midt i Stor Strømmen paa Overfarten hertil, indtraf det Uheld, at den Jisflade, hvorpaa Posten, i Forening med 21 Mennesker, medens Jsen forud undersøgtes, havde gjort Holdt, pludseligen rev sig løs og dreiede sig rundt vester efter. Heldigviis befandt de 2 Mand, som vare forud for at prøve Jsen, sig paa den faste Jis, da forommeldte Jisflade tev sig løs, og ilede, saasnart de bleve dette vaer, med den muligste Hurtighed til Masnedsen, hvor de traf 3 af Vordingborg Færgekarle og en paa Øen boende Skipper, der i Forening med dem satte en Jisbaad ud og, med største Anstrængelse af legemlig Kraft, gjennembrøde Jsen og naaede i Mørkningen Kl. 7 Jisfladen, hvorpaa de øvrige 21 Mennesker havde tilbragt 5 Timer, staaende i Vand til høi op paa Benene. Disse bleve derefter i 3 Afdelinger overførte til den faste, men dog svage Jis, og bleve saaledes alle, ved fornævnte Mænd, uden Hensyn til egen Livsfare, udviste Kjækhed og forenede ufortrødne Anstrængelse, lykkeligen reddede fra den dem truende, overhængende Livsfare. Fra Gaabense Færgested blev strax, da det indtrufne Uheld bemærkedes, udsendt en Baad med fornødent Mandskab til de Forulykkedes Redning; men det var, al Anstrængelse uagtet, ikke muligt for dem at naae hen til disse.
Aalborg Stiftstidende, 1831-03-03
Jldebranden i den liden By Nysted paa Lolland, (154 Gaarde og Huse og 900 Jndbr.) har været temmelig betydelig og Skaden er taxeret for 4000 Rbd. Jlden opkom hos Grovsmed Lars Jørgensen og hans samt Forligelsesc. Hendrichsens, Chr. Holks, Herm. Christensens, J. Dreyfalds og Capt. Bjerrings Gaarde samt den nye Skole, der alle vare lave assurerede, afbrændte. Meubler og Bohave havde ingen assureret. Mange Leiere have ogsaa taget Skade. Sprøitemmesteren Kleinsmed Ørbek havde det Uheld, at et Stykke Tømmer ved Nedbrækningen knuste hans ene Arm. Med Hæder omtales Kbm. H. Suhr, der allerede har lindret meget i de Brandlidtes Kaar. Det er nu 170 Aar siden at en Jldebrandhæriede Nysted.
Aalborg Stiftstidende, 1831-03-03
Fra Ribe Stiftamthuus efterlyses en J. D. Nielsen, 27 Aar gl., høi af Væxt, der har gjort sig skyldig i Bedrageri og Falsk.
Aalborg Stiftstidende, 1831-03-03
Literatur i Danmark. Om Cavallerihesten, Haandbog for Cavalleri-Officerer og Heste Elskere, af J. Hornemann. 3 Mk. - Øvelsesbog for Danske som ønske at forstaae det tydske Sprog, (for Begyndere, af J. Nissen. 4 Mk. - Oberon, rom Tryllespil, overs. af Øhlenschlager. 4 Mk. - Lægen ved Sygesengen, af Dr. med. O. Bang. - 24 s. - Beleuchtung der irrigen Ansichten uber das Verfassungswerk, die eingebildete Nationalitet der Schleswiger u. s. v. 1 Mk. - Valdemar Atterdag, histor. Roman. 1 Rbd. - Galleri af franske Helte, af Biedenfrost, overs. af Ma for v. Vett. 1ste Deel. 11 Mk. 8 s. - Sataniania, eller poetiske Epistler fra Helvede. 12 s. - Prof. Rasks Gjenmæle imod Anmældelsen af Prof. Rafns Overs. af Jomsvikkinga og Knyttlinga. Riimbreve til Knud Sjellandsfaer i Paradiis. Nyeste Romanbibliothek 1831. 1ste B. Havfruen, eller Søskummeren, af Cooper. 4 Mk. 8 s. - De danske Kjøbstæder, og deres Bestyrelsesmaade m.m. 2den Deel. 8 Mk. - Omden orientalske Cholera, dens Natur og Behandling, og hvorvidt dens Udbredelse i Danmark er at befrygte, af Dr. Otto. 3 Mk. - Om Folkemængdens Formindskelse ved Uaar i Jsland, af H. Finsen. 9 Mk. - Gedachtnistrede am Sarge des Gra sen Schimmelmann, v. Dr. Johansen. 1 Mk. - Haandbog, for Skolelærere i den indbyrdes Underv., af Peetz. Rescripter, Resolutioner m. m. den danske Krigsmagt angaaende, af E. Hegaard. 1ste H. 1 Rbd. 28 s. - Tydsk Stiiløvelsebog med Hensyn til synonyme Ords Brug, af B. C. Grønberg. 60 sk. - Tydsk Stiiløvelsebog for Begyndere, af B. C. Grønberg. 2det Oplag. 3 Mk. - Røvercapt. Rinaldo Rinaldini, ved Rabbek. 3 D. 2 Rbd. - Om de preussiske Provindsialstænders Væsen, af Prof. David. 24 s. - Beskrivelse af den franske Revolution 1830. 5 Mk. - Gienganger Poem udi 5 Sange, af Hans Michelsen, 3 Mk. - Joh. Ewalds Levnet af O. Molbech. 11 Rbd. 40 s. - Ueber den Verfall und die Wiederherstellung der landstandische Freiheit in Schlesw. Holstein von Advoc. Brenner in Flensburg. - Foreløbigt Svar til Prof. Rask, af B. Einersen. 1 Mk. - Bartholomæusnatten eller Blodbrylluppet i Paris, histor. Roman i 3 Dele. 2 Rbd.
Aalborg Stiftstidende, 1831-03-03
Bekjendtgjoreløer. Den særdeles beqvemme og smukke Leilighed i 2den Etage i Huset Nr. 597 paa Nørregade, som senest har være beboet at Skipper Asp er til næstkommende Paaske Flyttedag til Leie, tilligemed 2den Etage af Huset ud til Skidengyden, naar man desangaaende melder sig paa Cancellieraad, Raadmand Wølfferdes Contoir.
Aalborg Stiftstidende, 1831-03-03
Licitation. Løverdagen 19de Marts d. A., Eftermiddag Kl. 2, bliver, paa Raadstuen i Nibe, afholdt Licitation over Opførselsen af efternævnte Steenkister og Rækværker: a) 2 Steenkister ved Tveden paa Hovedlandeveien imellem Aalborg og Hobroe, hver især anslaaet til 55 Rbd. 4 Mk. b) 3 Steenkister paa Landeveien imellem Aalborg og Nibe, den ene anslaaet til 118 Rbd. 4 Mk. og enhver af de andre til 53 Rbd. c) 1 Steenkiste i Hornum Gade, paa Landeveien imellem Nibe og Hobroe, anslaaet til 61 Rbd. 3 Mk. d) 3 Rækværker af Steenpæle med Træhamre paa sidstnævnte slaaet til 62 Rbd. 1 Mk. 4 s. og de andre 2 ved Mastrup hvor af det ene er anslaaet til 183 Rbd. 5 Mk. 12 s. og det andet til 91 Rbd. 4 Mk. 6 s. Conditioner og Overslage ere til Eftersyn paa mit Contoir. Nibe, den 28de Februar 1831. Koefoed.
Aalborg Stiftstidende, 1831-03-03
Mandagen den 14de Marts næstkommende, Formiddag Kl. 10, afholdes offentlig Licitation paa Hobroe Raadstue over Opførselsen af 5 forskjellige Steenkister i Gislum Herred, paa Landeveiene fra Hobroe til Løgstøer og fra Løgstøer til Viborg. Conditioner og Overslage ere fra i Dag af til Eftersyn paa mit Contoir. Hvilket herved til Lysthavendes Efterretning bekjendtgjøres. Hobroe, den 28de Februar 1831. Jansen.
Aalborg Stiftstidende, 1831-03-03
Auctioner. Tirsdagen den 15de Dennes, om Formiddagen Kl. 10 og følgende Dage, bliver i Kjøbmand Ahron Jacobsens Stervboes Gaard Nr. 240 i Bispensgade ved offentlig Auction bortsolgt en Deel Manufactur=Varer m. v. bemeldte Boetilhørende, saasom: Sirtser, Bomuldstøier, Klæde, Shawler, Silketøier, Flor, Fløiel, Lærreder, Bobinet, Fryndser, Agra maner, Tørklæder af forskjellige Slags, Peleriner, Kniplinger, Knapper, Silke, Organsin og Camelgarn, samt Champagne, Madera og andre Vine paa Bouteiller, saa og et Partie Glas, Porcellain og Fajance, tilligemed et Partie bedærvet Humle i Sække; over hvilket alt Cataloger forinden Auctionen ere til Eftersyn paa Jndkassator, Cancellieraad, Raadmand Wølfferdts Contoir, - thi ville de Lysthavende behage at indfinde sig ovenmeldte Tid og Sted. Aalborg, den 1ste Marts 1831. Schmidt.
Aalborg Stiftstidende, 1831-03-03
Løverdagen den 19de Dennes, om Formiddagen Kl. 10, afholdes Auction i Viinhandler J. A. Nørgaards Bopæl, over hans Restbeholdning m. m., saasom circa 7 Oxhovder Vine, circa 1 1/2 Pibe Druebrændeviin og 2 Oxh. Edike. Aalborg, den 3die Marts 1831. Schmidt.
Aalborg Stiftstidende, 1831-03-03
Bog=Auction. Den 7de April förstkommende bortsælges ved Auction i Bispegaarden i Viborg afdøde Biskop Dr. Theol. Blochs betydelige Bogsamling. Trykte Cataloger derover faaes uden Betaling paa Bogtrykkeriet i Aalborg. Det bemærkes at Dhrr. Overlærer Erslev og Boghandler Dons paatage sig Commissioner.
Aalborg Stiftstidende, 1831-03-03
Efter passeret Udlæg og Udlægshaverens Begjæring, bliver det Muurmester Carl Kyhnel tilhørende, paa denne Bye Vesterbroe beliggende Sted Nr. 63, stillet til Salg ved 3de offentlige Auctioner, der afholdes i Stedet selv saaledes: 1ste Auction Fredagen den 4de Marts næstkommende, Formiddag Kl. 10, 2den Auction Fredagen den 18de Marts næstkommende, Formiddag Kl. 10, 3die Auction Løverdagen den 2den April næstkommende, Formiddag Kl. 10; hvilket herved, overeensstemmende med Placaten af 22de April 1817 bekjendtgjøres til alle Vedkommendes Efterretning Aalborg, den 31te Januar 1831.
Aalborg Stiftstidende, 1831-03-05
Polen. Blodige Storværk gjøre Polens drabelige Kæmper fortjente til at stilles ved Siden af Oldtidens og Nutidens ypperste Helte, og ikke blot den nærværende og alle kommende Slægters Højagtelse, men endog deres Beundring have de mandeligen tilvundet sig i Vaabnenes Klang. Den 17de Februar begyndte Russerne at rykke frem fra en Skov i Nærheden af Hovedstaden, ved et Sted Dobre kaldet. To Polske Jnfanteri Regimenter, det 3die og 4de, med 8 Kanoner, kæmpede mod 12 Russiske Jnfanteri-Regimenter med 26 Kanoner. Kampen var morderisk og saameget des ærefuldere, som Fienderne vare saa højst overlegne. Det var Fienden ikke muligt at bringe Polakkerne under General Skrzynecki til at vige et Fodsbred. Nogle sige, at Diebitsch selv skal have været med i denne Træfning, ja endog at han skal have faaet Saar, men Andre benægte Saadant, og det er vel troligt, at det var General Pahlen som dengang ledede Russerne til Død og Fordarvelse. En Batallion Polakker holdt Russerne tilbage ved et Overgangsted i tre samfulde Timer, og 100 Mand af Polakkernes 4de Regiment huggede en heel Russisk Bataillon (800 Mand) ganske sønder og sammen. Polakkerne havde intet andet Tab end Faldne og Saarede, men ingen bleve fangne og tet Skyds mistedes. Beretningen er dateret fra et Sted kaldet Grochov. Dvernicki Slog Russerne imellem Ryezyvol og Kozienice og fratog dem der 5 Kanoner, hvoraf to med fulde Forspand og tog den Russiske Artillerie-Oberst Paul Pulovitsch haardt qvæstet til Fange. Han oprettede strax et nyt Feltbatterie paa sex Kanoner. randboerne ved Seroczin overfaldt en Troppe Russer og sprængte en Munitionsvogn i Luften.
Aalborg Stiftstidende, 1831-03-05
Den 18de hørtes fra Daggry til Aftens Ende en afladelig Kanonade og saaes Røgskyer i Egnen af Minsk, Stanislavov, Gora og Mislova. Hele Dagen igjennem skjærmydsledes, og den Omstændighed, at en Mængde Russiske Fanger indbragtes til Varskov, er et uomstødeligt Beviis for, hvo der var den Sej tende. Polakkerne give ellers ikke gjerne Russerne nogen Pardon, men slaae for det Meste ihiel for Føde. Russerne trak sig tilbage ind i en Skov. Men alt dette var kuns Smaating og at ansee blot som en Jndledning til den store, evig mærkværdige Kamp den 19de. Kuns en halv Miil fra Varskov og i denne Stads Jndbyggeres Paasyn kæmpede med den meest rasende Forbittrelse 40000 Russer mod 16000 Polakker og ikke færre end 340 Kanoner paa begge Sider spyede Død og Undergang i de hinanden modstillede Rækker. Først Radzivill var Polakkernes øverste General, men Chlopicki var egentlig Manden, som styrede det Hele med et Heltemod, som vist er uovertræffeligt. J hele syv Timer befandt han sig i den tætteste Kugleregn, men hvor hedt det endogsaa gik til trindt omkring ham, beholdt han en mageløs Kulde og den roligste Fatning. Bayonetter og Sabler vare de Vaaben, som her gjorde Udslaget, hvor Mand kæmpede mod Mand paa Liv og Død. Polakkerne styrtede sig i Dødens aabne Arme, men den flyede dem og rasede i Fiendens Rækker, der, uagtet al deres Tapperhed, dog ei kunde holde Stand, mod Fædrenelandsforsvarerne. Udfaldet blev at 10000 slagne Russers Lig ligge paa Valpladsen til Bytte for Rovdyr og Aadselfugle og 30 Russiske Kanoner faldt i Polakkernes Hænder. Diebitsch selv søgte med dragen Kaarde at drive de flygtende Russer paa ny til Kampen; men det var ham ikke muligt at standse deres Flugt. Polakkerne, som styrtede lige ind paa Russernes Kanoner, mistede mange Folk, og der ere 800 Saarede indlagte paa Varskovs Sygestuer; men Fangerne, som den Dag gjordes, ere snart talte. Men hermed var Sagen endnu ikke afgjort og Træfningen fortsattes den følgende Dag, og Russerne bleve atter drevne videre tilbage, og det er at formode, at Svær dennes Klieren og Kanonernes Bulder ei aflader, forinden Polens Skjebne er afgjort. - J Russernes Hovedkvarteer befinde sig Storføst Mikael og General Rozniecki. Storførst Constantin kommanderer Reserven. -J Polakkernes Hær kæmpede 2000 Prøisiske Polakker fra Posen. (Disse Efterretninger stadfæstes i Berlins Østerrig ville ette rette sig efter det Franske Jkke Jndblandings Princip, men vil bringe Roligheden, tilbage i Jtalien ved alle de Midler, som det har i sin Magt. Det anseer dette Princip, som alt meget overtraadt ved de Londonske Forhandlinger, hvori ogsaa Frankrig ved dets Minister deeltager. Tractater forbinde Østerrig til at staae de Jtalienske Førster bi med saa mange Tropper som de forlange, og derfor skulle Generalerne Først Benthem og Geppert med væbnet Magt rykke ind i de oprørske Lande, nemlig den første ind i Pavelandet og den anden i Modena.
Aalborg Stiftstidende, 1831-03-05
Hertugen af Moden har fra Lombardiet af i kraftigste Maade protesteret imod de i hans skeete Land Tildragelser. - J Parma er Oprøret kommet til Modenhed. J Rom er det endnu kuns i Udbrud, hvilket ogsaa er Tilfældet i det Piemontesiske, hvor Kongen har seet sig nødt til paa en Maade at overdrage Regeringen til den længe i største Ungade hensatte Prinds af Savoyen-Carignan, som er den nærmeste agnatiske Kronarving.
Aalborg Stiftstidende, 1831-03-05
Sverrig. J Stockholm har Over-Statholderen havt travle med at lade indkomme Prøver af det Brændevin, som i Sverrigs Hovedstad sælges og har foranlediget megen Sygdom og Dødelighed, og ladet Samme underkastes en chymisk Undersøgelse. Paa mange Steder har samme prøvede Brændeviin ikke holdt een Grads Styrke, saa at Brændevinsprøveren ikke engang kunde synke til Nulpunktet. Derimod gav det en brændende Smag i Munden, og i Halsen, lugtede som Peberrod og afgav et Emne, som Undersøgeren kalder Cyan. Øjne og Næse angribes og rinde, naar man lugter dertil. Desuden befandtes det opløste Brændeviin at indeholde Spor af Kobber og fandtes saaledes at være i alle Henseender farligt for Sundheden.
Aalborg Stiftstidende, 1831-03-05
Fra Gothenborg skrives, at det sammesteds stiftede Maadeholds-Selskab" lover den bedste Fremgang. J en heel Maaned var paa Politikammeret ikke forekommet en eneste Sag om Fylderi, og paa Stadens Værtshuse og i den "Store Klub" havde den daglige Afsætning af Toddy formindsket sig til Halvparten. (Men det gjælder om man længe kan holde ud med dette forcerede Ædrueligheds System, naar Foraaret igjen først bringer Penge i Omløb imellem Folk til at drikke Toddy for).¬
Aalborg Stiftstidende, 1831-03-05
J Fahlun i Sverrig frøs det den 1ste Februar 33 Grader og mange Mennesker frøse ihiel paa Veiene. (J Aalborg frøs det samme Dag 4 Grader.)