JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1827-06-21
Efter de sidste Efterretninger, som man i Frankrig har faaet fra Algier, var den Franske Consul sammesteds under meget strengt Opsyn, men dog ikke egentligen arresteret. Ved sin sidste Audients hos Dejen blev han af denne behandlet paa en ikke blot mod Folkeretten, men selv mod al Sømmelighed stridende Maade og gik ikke fri for personlig Overlast. Aarsagen til Dejens Uvillie mod Frankrig er at han har fordret udleveret en Jøde ved Navn Nathan Bak ris, som er naturaliseret i Frankrig, skjønt han boer i Livorno, og som formentligen skylder mange Penge til Algier. Hans Fader havde næmlig i Aarene 1793 og 1794 opkjøbt Korn for Frankrig hos Algiererne, saavel hos daværende De, som hos mange af hans Undersaatter. For nogle Aar siden blev det opgjort med det Franske Ministerium under daværende Minister Pasquier, at Algier for denne Fordring skulde have otte Millioner Franker, hvilket ogsaa begge Kamrene i Paris antoge, men Nathan Bakris, som paa Algiers Vegne afgjorde denne Sag med Franskmændene, beregnede sig saa mange Procenter og Speser, at der blev yderst ubetydeligt tilovers for Creditorerne, og disse vægrede sig desaarsag ved at antage hans Opgiørelse. Han tog derpaa Borgerskab i Frankrig og sikkrede sig den Magts Beskyttelse, skjønt han har valgt Livorno til Opholdsted, og han tager sig vel i Agt for at komme til Algier og opgiøre sit Regnskab med Deien. En Onkel til ham har Dejen ladet arrestere i Algier, og denne Franske Bakris har han forlangt udleveret, men saasom dette fra Fransk Side afsloges, saa har han begyndt at udøve Fiendtligheder imod Frankrig, ligesom han og allerede for nogen Tid siden har begyndt i Anledning af samme Bakris=Familie, skjønt sandsynligen et andet Jndivid af den, at befeide Toscana, hvor den har sit Tilhold. Frankrig, der naturligviis ikke kan taale slig Fornærmelse, har allerede afsendt to Orlogsfregatter fra Toulon til at krydse udenfor Algier, og ligeledes ere to mindre Fartøjer sendte til Gibraltar=Strædet og en Aviso til de Franske Stationer for Barcelona og Cadiz for at varskoe og beskytte Franske Skibe. Men dette er imidlertid dog kuns at ansee som den første Begyndelse og der udrustes i Toulon en heel Mængde Linicskibe og Fregatter af første Størrelse, der provianteres for et heelt Aar, retsom om Frankrig har i Sinde at drage denne Orlog ret i Langdrag, og alt sørindrulleret Mandskab i de Districter, der støde til Middelhavet, er udtaget til Kongens Tjeneste, ligesom og svære Pengesummer ere fra det kongelige Skatkammer i Paris remitterede til Toulon. Hvo, der i Fremtiden døer af Nerveslag og Slagflod, maa tilskrive sig det selv, da en Chemiker Barth i München sælger Sundhedsmagneter for 2 Gylden Stykket, som ved at bæres paa Brystet sikre for alle deslige, Tilfælde.
Aalborg Stiftstidende, 1827-06-21
En berømt Veirprophet i Vien Dr. Fischer forkynder en meget heed, tør Sommer, skadelige Tordenveir a., men allerede Kjølighed og Kulde i August og September. -(Dog Mennesket spaaer og Gud raader!)
Aalborg Stiftstidende, 1827-06-21
Den 7de Juni blev holdet et Cabinetsraad af de Engelske Ministre, hvori fornemmelig skal have været afhandlet det vigtige Æmne om Grækenlands Uafhængighed. Antallet af Discipler og Gratister som maae optages i de lærde Skoler i Norge er nu bestemt. Deriblandt, i Christiania Skole 100 Disc. og 20 Gratister; Drammens Skole 64 Disc. og 8 Grat.; Christianssands Skole 64 Disc. og 8 Grat.; i Bergens Skole 80 Disc. og 10 Grat.; i Trondhjems Skole 64 Disc. og 8 Sr. J de Skoler, som have flere Discipler, end der er bestemt, maae for Fremtiden kun halv saamange, som udgaae, antages, indtil Antallet er indskrænket til det bestemte.
Aalborg Stiftstidende, 1827-06-21
Fædrelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1827-06-21
Kjøbenhavn. Jfølge en i disse Dage hertil fra St. Croix indløben Efterretning har den Danske Brig St. Croix den 10de April d. A., i en pludselig og haard Byge af Nordvest, været i stor Fare for at forlise paa det udenfor Fredrikstad værende saakaldte skotske Rev, men den blev lykkeligviis frelst ved hurtigt tillende Hjælp fra de i Havnen liggende Skibe. General-Governøren, Kammerherre og Contreadmiral Bardenfleth har, i en offentlig Bekjendtgjørelse (indført i den Vestindiske Avis, April d. A.) takket for den Jver, Hurtighed og gode Villie, som Captainer og Mandskab af de deri Havnen liggende Skibe, saavelsom Dhrr. Kjøbmænd o. Fl. ved denne Leilighed have viist. I Dyrehaugstiden, som tog sin Begyndelse Løverdagen den 16de dennes, vil, som man erfarer, Brødrene Foureaux atter gjæste Kjøbenhavn for i Dyrehaugen at forevise deres Ridekunster. Ogsaa skal et lidet Menagerie blive at see.
Aalborg Stiftstidende, 1827-06-21
Den heri Bladet ommeldte Dampfart mellem Kjøbenhavn og Jylland, vil, som nu erfares, allerede finde Sted i Slutningen af denne eller i Begyndelsen af næste Maaned, og for det første regelmæssig skee mellem Kjøbenhavn og Aarhuus; hvorimod Aalborg og Frederits kun enkelte Gange anløbes.
Aalborg Stiftstidende, 1827-06-21
Major Christensen og Literatus Hald have anlagt Sag imod Barbeersvend Grabow i Anledning at en for nogen Tid siden trykt: "Vise. Sidestykke til Drikkevisen i Kong Salomon, eller: hvorlunde den Blinde gaaer og den Halte seer, og Begge ved forenede Kræfter stræbe at baade og raade. De paastaae Strax efter Lovens Strænghed. For Sagsøgerne møder Proc. Lange, for Sagvolderen Proc. Høst. Balthasar Obelitz.
Aalborg Stiftstidende, 1827-06-21
(Af Kjøbenhavns flyvende Post.) Dannebrog, see, fra din gamle Stamme, Brast en herlig Green paa sjerne Hav Hyld i Sørgefor din røde Flamme! Lad dit hvide Kors staae paa hans Grav, Præg med Skrift, som Tiden ej udsletter, Hvad han var for dine og for dig; Og den Krands, ham Fødelandet fletter, Deromkring uvisnet slynger sig. Og til senest Old skal Mindet bære, Hvad ham Alles - Alles Hjerter vandt; Men i første Linie det lære: Bedre Søn ei nogen Moder fandt. Og en sanddrue Haand skal derpaa tegne: Hvor han færdedes, i Kamp, i Fred, Elsket, agtet, æret allevegne, Tro ham fulgte hans Beskedenhed. Dybt den skal i Bautasienen riste, At han var en om, en virksom Ven: Og langt heller lod sit Hjerte briste, End han svigted dem, han gav sig hen. Det er brustet - men hans stille Kummer, Sænket ned med ham i Havets Skjød, Ei forstyrre kan hans blide Slummer; Hvor han lever nu, der er den død. Denne Trøst for Eder som hernede. Aldrig meer hans Aasyn glædes ved, Og - for mig, hvis lille Venskabs=Kjæde Savner nu sit allerældste Leed. Dr. Bo.
Aalborg Stiftstidende, 1827-06-21
Viborg, den 18de Junii. J Aftes er hertil kommen den Tidende, at Hr. Justitsraad Ridder Berthel Bruun i Fredericia, ved Døden er bortkaldet. Det er bekjendt nok, at denne udmærket dristige Mand ved sine mange Fabrikanlæg skaffede mange Fattige Brødet i Fredericia. Her ved Viborg, fuldendte han, som Eier af Asmildkloster, Vasen og Broen, over Viborg Søe, og fuldendte den skjønne Haves Anlæg, som af Landsdommer Hoff blev begyndt, og anlagde Klædefabriken Bruunshaab i den forrige Aalemølle.
Aalborg Stiftstidende, 1827-06-21
Foreløbig kort Svar til det i Aalborg Avis No. 86 fra Vensyssel Omspurgte. Med at sætte Kaalplanter skulle man ikke forhaste sig, især hvad Grønkaal angaaer. Hvidkaal, og de finere Kaalsorter ere meest udsatte for Luus og Kaalorme. Hamat saae om dem, hjelper altid ikke. Det bedste Raad er, med en ulden Klud dyppet i Grønsæbevand at afgnide dem, og naar Ormene komme, da at aspille dem i en Potte med Vand og derefter nedgrave dem i Jorden. Man kan og først prøve, at dyppe Riisqviste i stærk Grønsæbevand og dermed bestænke Planterne. A. F. J.
Aalborg Stiftstidende, 1827-06-21
(Viborg Samler.) Aalborg.
Aalborg Stiftstidende, 1827-06-21
J Gaar den 20de Dennes kom Hs. Høivelbaarnhed Hr. Kammerherre Stiftbefalingsmand Ridder v. Moltke, med Familie, tilbage hertil, efter nogen Tids Ophold i Hovedstaden.
Aalborg Stiftstidende, 1827-06-21
J Krigsassessor Møllers Tallottericollection i Frederikshavn, er foruden mindre Gevinster paa Amber, vundet, tvende Terner i en Tid af 4 Uger, een den 15de Maj, i Altonas 1144de Trækning paa No. 4, 14, 75, og een den 12te Juni i Kjøbenhavns 1278de Trækning paa No. 14, 54 og 79. En Stemme fra det Jndre af Middelhavet. (Af Archiv for Sovæsenet af Capt. Bruun og de Conink.) Hvorfor see vi saa sjeldent, ja sine Steder endog aldrig, det Danske Flag ved vore Kyster, - Dette Flag, der i fordums Dage bragte alle Verdens Produkter, for alle Nationer, til alle vore Havne, dette Flag, der engang var os Borgen for dets Tjeneres Redelighed og Dygtighed, som for vore Eiendommes gode Behandling, see vi nu kun af og til, som et Minde fra hine svundne Dage, ja det er blevet saa sjeldent, at mange Steder troer den uvidende Fremmede, at see aldeles nye og hidtil ukjendte Farver, naar, som ved et Mirakel, det røde Flag med det hvide Kors viser os atter et Dansk Skib ved vore Kaier. Har den nordiske Handel taget en anden Retning? finde de Danske Kjøbmænd ikke meere deres Regning ved at handle med os, Disse Spørgsmaal gjøre vi gjerne, men vi tør ikke selv besvare dem, thi dertil ere vi for bortfjernede, for med Kundskab at kunne dømme. - Derimod tør vi med Sikkerhed erklære, at der endnu maa være Fordeel at høste, ved at beseile vore Farvande, thi ellers saae vi ikke alle Europas Flage i vore Havne. J Alexandrien, hvor flere tusinde Skibe, imellem Aar og Dag, gaae ud og ind, med fuld Ladning af dette rigt avlende Lands Producter, hvad eller af den rige Paschas og hans Satelitters Fornødenheder, er Antallet af Danske Skibe aldrig oversteget tyve i et Aar, og mangen en Maaned har den virksomme Danske Consul forgiæves seet ud efter Danske Skibe, til hvilke han havde Ladninger liggende færdige, men der kom ingen. Og dog maa der være Fordeel ved at beseile denne Havn, thi de fleste af de Danske Skibe, som eengang have været der, komme ofter igjen.
Aalborg Stiftstidende, 1827-06-21
J Smyrna, dette Centrum for Levantens og Archipelets Handel, er siden 1821 intet Dansk Flag seet. Og dog maa her atter være Fordeel at høste, thi henimod totusinde Skibe passere aarlig Smyrnas Castel, og denne Fordeel maa være stor og af Vigtighed, thi de store Sømagter holde her betydelige Orlogs=Stationer, for at beskytte og befordre deres respective Handels-Comptoirer og deres General-Consulaters Affaires. - Den Danske Handel paa Levanten har været stor, thi man erindrer sig det Aar i Smyrna, hvor blot Consulens Fuldmægtigs Sportler af de Danske Skibe steg indtil 7000 Tyrkiske Piastre (efter Datidens Cours omtrent 1000 Specier). Skulde ikke den Tid kunne vende tilbage.
Aalborg Stiftstidende, 1827-06-21
J Sandhed, det forekommer os, som om en umiddelbar Handel mellem Danmark og Levanten fortjener den Danske Handelstands hele Opmærksomhed. Det er næsten ubegribeligt, hvorledes en tolvaarig Fred ikke har kunnet gjenføde denne Næringsvei, der synes saa fordeelagtig for alle, der øve den, hvoriblandt kan tælles vore nærmeste Naboer.
Aalborg Stiftstidende, 1827-06-21
Tyrkiet og Øerne i Archipelagus frembringe en stor Mængde af de meest eftersøgte Producter, som tørrede Frugter af alle Arter, udmærket gode Vine, adskillige Arter Gummier, Bomuld, Galæbler, Silke, Opium, Rosenolie, Tobaksblade, Gulvtæpper, hvis Værd er anerkjendt i hele Europa, og en Mængde andre Artikler, som findes intet andetsteds i saa stor Overflødighed, eller Fuldkommenhed, som for Exempel Krap=Roden o. a. f. Paa den anden Side er Forbruget, i disse vidtudstrakte Lande, af europæiske og Colonial=Varer betydeligt i Forhold til deres Udførsel af egne Producter. Caffe, Sukker, Specerier, hvide og trykkede Lærreder, Jern i Stænger, Søm og Traad, alle Slags Jsenkram og Galanterie Varer, Klæde af alle Slags, og unævnelig mange andre Slags Vare bringes paa europæiske Skibe til Levanten.
Aalborg Stiftstidende, 1827-06-21
Smyrna og Constantinopel ere de tvende vigtigste Punkter for denne udstrakte Handel, men da denne sidste Bye er Hovedstad for et Land, hvis lidet oplyste Regjering deri, har sit Sæde, møde Kjøbmændene ofte Vanskeligheder, der ere ukjendte i Smyrna, hvor desuden Handelen er af en langt større Vigtighed, formedelst den Mængde rige Producter, som fra Lille-Asiens og Persiens Jndre strømme til Smyrnas Markeder. - Denne Byes heldige geographiske Beliggenhed giver den endydermere Fordeele for de andre Handelstæder i Levanten. Saavel Lille-Asiens som Øernes Kjøbmænd sende deres Varer didhen, og afgjøre der deres Handelsbalance. Det er ikke allene Havnens udmærkede Beskaffenhed, der bidrager til Skibenes Sikkerhed; de forskjellige Nationers Orlogsmænd, der stedse ere stationerede her, give dem Beskyttelse mod alle Voldsgierninger, som ellers desværre er en Hovedanstødssteen for Handelen paa Levanten. Resultatet af alle disse Fordeele er ogsaa en særdeles levende Handel; har en Østen Vind i nogle Dage hindret Jndsejlingen, seer man med den første Limbato (N. V. Vind) Skibe i hundredeviis i det snevre Pas, og næsten alle Nationers Flage vaje da i Havnen.
Aalborg Stiftstidende, 1827-06-21
Den Handel, som de Danske vel især maatte benytte i disse Farvande, er Fragthandelen, og denne frembyder atter meget vigtige Fordeele. De fleste Nationers Skibe seile, medens man i Smyrna bereder deres Ladning, fra den ene Tyrkiske Plads til den anden, med Fragtgods og Passagerer. Man forestille sig, paa den ene Side, de vidtudstrakte Kyster fra Constantinopel til Barbariet, med alle de Havne og Lodsepladser, her findes, uden at tale om Øerne, den Mængde Varer, her nødvendigviis maae omsættes, formedelst Handelsaanden, der saa godt veed, at benytte de yppige Tyrkers Trang til Alt og Udygtighed til at forfærdige selv, og paa den anden Side det ubetydelige Antal af Tyrkiske Handelskibe, og deres elendige Søfolk, der vel tilsammen (understøttede af Grækerne), altid udgjorde den daarligste Handelsmarine i Verden, men som nu er bleven til aldeles intet, ved de sidste krigerske Begivenheder, og man vil ikke meer forundre sig, naar man nødsages, at tale om mange hundrede, for at nævne Antallet paa de Østerrigske, Franske, Engelske og Jtalienske Skibe, der stedse fare paa Fragt i Levanten.
Aalborg Stiftstidende, 1827-06-21
Det er især de Østerrigske og Jtalienske Skibe, der benytte denne Næringsvei. - De erfarne Skippere vide saa godt, at Skib, Gods og Seil slides ligesaameget, ved at ligge stille, som til Søes, finde de derfor ikke deres Ladning færdig strax, saa modtage de villigen enhver Fragt, skulde de endog kun fortjene en Daler, eller slet intet; thi Provisionerne have de enten ombord, eller de finde dem overalt let Kjøb, og de kjende altforgodt, hvormeget deres Mandskabs Disciplin, deres egne og Folkenes Financer, lide, ved at ligge for længe i Havn.
Aalborg Stiftstidende, 1827-06-21
En Mængde af de allerede ovenfor omtalte Levantiske Producter finder en bestandig Afsætning i Danmark, som for Exempel, sorte og røde Rosiner, Korinther, tørrede Smyrna Figener o. s. v., andre ere aldeles uundværlige, som de forskjellige Arter Gummier, Medicament-Stoffe, som ikke frembringes noget andetsteds, og som Apothekerne ikke kunne undvære; atter andre ere igjen anseete som Luxus=Artikler, f. Ex. Gulvtepper, Rosenolie &c., hvis almindelige Brug kun er forhindret ved deres Kostbarhed. - Det er iønnefaldende, at alle disse Levantiske Vahre, komme til Danmark paa anden, tredie og stundom fjerde Haand. Det er f. Ex. et Østerrigsk Skib, der bringer en Ladning tør Frugt til Triest, den kjøbes da for Hollandsk Regning, og kommer derfra over Hamborg til Danmark. Stundom lægger den vel Veien directe over England til Hamborg. Paa denne Maade blive de nødvendige Varer, dobbelt saa kostbare, og Luxus=Artiklerne uopnaaelige. De Danske Handelskibe vare os stedse bekjendte for, at have af de bedste Søfolk ombord, og at seile for bedst Kjøb, eftersom de kun fare syv a otte Mand der, hvor de sydlige Nationer bruge tolv a fjorten. Hvorfor ville da de Danske Kjøbmænd ikke benytte de mange aftaklede Skibe, som skulle ligge i Kjøbenhavn, eller nogle af de mange Beddinger, som staae tomme, til at bygge nye Skibe, for at begynde en umiddelbar Handel paa Levanten, og en Fragt handel i Archipelagus? Hvorfor taale de, at de fortræffelige Danske Matroser søge fremmed Hyre, fordi de ikke kunne finde Brødet ved deres Hjemstavn? De Danske Skibe kunne bringe Jern, Søm, Caffe, Sukker, Lærreder, kort Alt, hvad de andre Nordiske Nationer bringe til Levanten, i det mindste ligesaagodt, maaskee bedre Kjøb, end disse, paa Grund af den større Oeconomie, der hersker i den Danske Handelsmarine *). 5) At den Danske Handelsmarine med Fordeel maa kunne concurrere med enhver anden Nordisk Nation, derom have vi ingen Tvivl, men det bør dog tilstaaes, at de Svenske fare billigere, eller sikkert ligesaa billigt, som nogen anden Nordisk Nation, og det fordi deres Folk ( det mindste nu for Tiden) faae mindre Hyre, og deres Levemaade ombord er tarveligere. Hvad Oeconomie og Søfolk angaaer staaer denne Nation neppe tilbage for nogen af dens Naboe Nationer. Udg. Anmærkn. De kunne fare paa Fragt imellem de forskellige Tyrkiske Havne, saalænge de finde deres Regning derved, og altid være sikre paa, at finde en Ladning af ovenanførte Udførselsvare, hvortil endnu bør føjes Viin og Olie, som her er særdeles god, og meget let Kjøb. (Sluttes næste Gang.)
Aalborg Stiftstidende, 1827-06-21
Bekjendtgjørelser. Det har behaget Forsynet i Gaar Morges Kl. 3, ved en stille og rolig Død at bortkalde min elskede gode Mand, Cancellieraad Jens Hesselholt, Landfoged og Branddirecteur paa Læsøe. Han blev noget over 76 Aar gammel, og var i 41 Aar. min kjærlige og trofaste Ægtefælle. Vore 5 efterlevende Børn deler med mig den inderligste Sorg over hans Bortgang, og velsigner hans Minde. Klitgaard paa Læsøe, den 14de Juni 1827. K. C. sal. Hesselholts, fød Holm.
Aalborg Stiftstidende, 1827-06-21
At det behagede det alvise Forsyn, i Dag Formiddag Kl. 11 ½,at bortkalde min gode og retskafne Moder Helene Christiane, fød Lund, Enke efter Kjøbmand Mathias Rostrup, i hendes 45de Aar, efter 8 Maaneders Sygeleie; bekjendtgjøres herved for Familie og Venner, af hendes efterladte og dybtsørgende Datter. Aalborg, den 16de Juni 1827. Mathea Rostrup.
Aalborg Stiftstidende, 1827-06-21
Da den paa min Eiendom værende saakaldet St. Hans Kilde tildeels af sig selv er faldet sammen, og altsaa ikke i Aar, som de forrige Aaringer, kan besøges af Aalborg Byes Jndvaanere, saa advares herved Alle og Enhver at afholde sig fra Gang over min Eiendom, hvis de, naar de antræffes, vil undgaae mødende Ubehageligheder. Øster-Sundbye den 20de Juni 1827. Anders Jensen, Gaardmand.
Aalborg Stiftstidende, 1827-06-21
Det her i saa lang en Række af Aar bestaaende Skydeselskab, hvor saamangen god Riffel=, Skytte er dannet, er i de senere Aar især ved Dødsfald blevet betydelig formindsket i dets Medlemmers Antal. Da enhver Bestræbelse gjøres forat ogsaa den, der ei selv har Lyst eller Tid til at deeltage i Skydningen, ligefuldt derfor efter Omstændighederne, kunne erholde Gevinster, og Contingenten for hvert Aar er ubetydelig, nemlig 2 Rbd. Sedler, saa smigrer Selskabet sig med at flere heri ville deeltage, hvortil herved indbydes. Den første Skydeøvelse tager sin Begyndelse paa sædvanlig Sted, Søndagen den 8de Juli d. A., om Eftermiddagen Kl. 4. Aalborg, den 21de Juni 1827. Directionen.
Aalborg Stiftstidende, 1827-06-21
Hvor 100 nye Ege=Stavekar paa Tøndebund, er at faae tilkjøbs for billig Priis, anviser Stiftsbogtrykkeriet.
Aalborg Stiftstidende, 1827-06-21
Damehatter af forskjellige Faconger, saavel af Silke, som at andre Slags Tøier, bekommes for billige Priser hos Christine D. Thorst, Hjørnet af Slotsgaden og Nytorv.
Aalborg Stiftstidende, 1827-06-21
Fiin Kjøbenhavnsk Sand faaes igjen hos Jda Dahl i Kattevad.
Aalborg Stiftstidende, 1827-06-21
Capt. Holst, førende Skibet Sommeren, afseiler i Slutningen af indeværende, eller i Begyndelsen af næste Maaned. til Riga, hvortil han, for billig Fragt, vil medtage Sild eller andet Fragtgods.
Aalborg Stiftstidende, 1827-06-21
Hvor et smukt meubleret Værelse ved Østeraae er strax at faae til Leie, anvises af Stiftsbogtrykkeriet.
Aalborg Stiftstidende, 1827-06-23
Rusland. Det stadfæster sig, at der fra Cronstadt, under Commando af Admiral Siniavin, skal til Archipelaget afsendes en Eskadre af 9 Linieskibe, 8 Fregatter og 2 Brigger, hvormed skal forenes to allerede ifjor til Middelhavet under Admiral Bellinghausen komne Russiske Orlogskibe. Jfjor er af Bjergværkerne ved Uralbjergene udvundet 231 Pud, 25 Pund og 35 Solotnik Guld, samt 12 Pud, 20 Pund, 31 Solotnik Platina. (Et Pud er to Lispund Dansk Vægt.)
Aalborg Stiftstidende, 1827-06-23
England.
Aalborg Stiftstidende, 1827-06-23
Den 12te Juni blev i Lordernes Huus Committeens Beretning om Kornlovforslaget afgiven og Hertugen af Wellingtons Amendment antaget med 133 Stemmer mod 122, uagtet Lord Goderich gjorde sig megen Møje med at afværge dette, og da Hertugen gjorde Mine til at foreslaae Billens tredie Læsning til den 15de, fik Lord Goderich Forhandlingen udsat til den 18de. Jmidlertid har LordGoderich i samtlige Ministres Navn taget hele denne saameget omsnakkede Bill tilbage. Saaledes kommer indtil videre den sidste Kornlov af 1822 til at vedblive i Kraft. Hvede er strax ifølge dette uventede Udfald af Sagen stegen 4 Shilling, det er efter Dansk Maal og Betaling 1 Rbd. Tønden. Den koster nu 70 Shilling, men maa ikke indføres til Salg før den gaaer op til 80. Parliamentet siger man vil blive prorogeret den 26de Dennes.
Aalborg Stiftstidende, 1827-06-23
Tyrkiet. De med forrige Post komne Efterretninger og Grækernes Nederlag ved Athenen den 6te Maj, stadfæste sig fuldkomment. Om Natten havde de indskibet 3000 til 3200 Mand i Havnene Piræos og Faleros, som de for Dag landede ved Hukken Kolias. Baade Cochrane og Church vare med. Omtrent en Fjerdinqve, derfra bleve de paa Sletten angrebne af 800 Tyrkiske Ryttere og ligesaa mange regulære Jnfanterister. Slaget begyndte Kl. 8 og var allerede tilende Kl. 10, da Grækerne havde lidt et fuldstændigt Nederlag og mistet ved 2000 Mand Døde, Saarede og Fangne, og deriblandt, Generaler, ligeledes 4 Kanoner og nogle Faner. Kuns Faa naaede Strandbredden, de Fleste adspredte sig blandt Fieldene. Cochrane reddede sig ved Svømning. - Det var to Dage før, at Karaiskaki ved en ellers ubetydelig Fægtning fik Ulivssaar ved et Skud i Underlivet. Natten til den 7de Mai angrebe Tyrkerne den svagt besatte Leir, hvor denne Grækernes tappreste Anfører havde staaet, erobrede alle dens Forskandsninger, samt nogle Reduter ved Faleros, og fik derved sex Kanoner, hvoraf den ene var en Attenpunder. - Commandanten i Akropolis, hvor ogsaa Fabrier er indsluttet, havde ikke endnu den 15de overgivet. - Søgrækerne ville hellere seile paa deres egen Haand, end følge Lord Cochrane. - Jbrahim Paska, som har faaet Ordre at forene sig med Seraskieren, er desaarsag marseret mod Korinth.
Aalborg Stiftstidende, 1827-06-23
Ligesom der i Constantinopel oprettes en videnskabelig Militær-Opdragelsesanstalt, saaledes vil Storherren ogsaa indrette et Generalitet ganske efter Epropæisk Maade.
Aalborg Stiftstidende, 1827-06-23
Blandinger. Da Enkedronningen af Vyrtemberg den 5te Dennes kom til Greenwich paa sin Londonreise blev hun modtagen af det forsamlede Folks Jubelraab, og der vare tillige ved hendes Landstigning tilstede H. K. H. Hertugen af Clarence med Gemalinde og de kongelige Prindsesser, samt mange andre fornemme Personer, som i et højtideligt Optog ledsagede Hendes Majestæt til St. James=Slottet. Hendes Broder, Briternes Konge var samme Dag fra Windsor kommen ind til Byen for at modtage sin kongelige Søster, og han gik hende ved Ankomsten til Slottet imode lige til Slotstrappen. De to følgende Dage vare der moxen 1200 adelige Personer og tillige de fleste af de høieste Embedsmænd i Staten oppe at gjøre Hendes Majestæt deres Opvartning.
Aalborg Stiftstidende, 1827-06-23
J Berlin fornyer atter Rygtet sig, at Demoiseller Sonntag, vel endnu vil forblive der i Staden. Saameget er i det mindste vist, at Directionen for Königstadter, Theater har budet hende 12000 Rigsdaler (o: 8000 Specier) i aarlig Løn og adskillige Bankører have paataget sig at indestaae for rigtig Betaling. - Madam Catalani giver i denne Tid sammesteds theatralske Forestillinger mod 1200 Rdlr. for hver Aften.