JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-06-23
Undertegnede anbefaler sit vel assorterede Udsalg af alle Sorter friske og gode Urtekramvare og Specerier, bestaaende af: fiin Caffe, lyst Candis, god Altona Cichorie Raffinade Melis, god Congo Thee, nye franske Svedsker, Mallaga og Confect Rosiner, Carol. Riis, Kancel, Cardemomme, Citroner, Muskat og Muskatblommer, Allehaande, Peber og Ingefær, Søde, Bittre og Krakmandler, grøn Oliesæbe og hvid russisk Skjægsæbe m. m. m. som udsælges i min Boutik paa Vestergade til nedsatte billige Priser. Aarhuus, den 9de Juni 1829. J. C. Tarliong.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-06-23
Jeg undlader ikke herved at bekjendtgjøre for Liebhavere, at jeg igjen er bleven forsynet fra Kjøbenhavn med Hr. Peter Spendrups Destillations=Vare, nemlig: bedste Kornbrændeviin, Kornaqvavit (uden Kryderie), Kommen, Stiern Annis, Pommerantz, dobbelt Bitter og Magen Aqvaviter, Kirsebær, Ratafia, Persico, Guldvand, Kaneel, Hypocras, Krambambuli og Citron=Likører, som Alle sælges til de billigste Priser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-06-23
Endvidere kan faaes holl. Genever, høistrectificeret Spiritus til Politur og andet Brug, Ean de Cologne, friske Ansioser, Lübske Pølser, nye Citroner og Appelsiner, &c. &c. J. H. Florian.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-06-23
Gode Meierie=Oste sælges for billig Priis hos J. F. W. Røse. Efterretn. for Vandlende og Böekarende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-06-23
I Apenrade udkommer 3 Gange om Ugen en Tidende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-06-23
Allgemeines Actochenblatt, som meddeler blandt andre indenlandske Nyeheder ogsaa postdaglig Skibslisterne fra Store og Lille-Belt, Oeresund og Schlesw.: Holst. Kanalen, desuden Kornpriserne fra flere Stæder, og en speciel Priiscourant fra Altona over alle vores Udførselsproducter, saasom: Korn og Fede Vare, Huder, Skind, Uld &c. Bladet forsendes ifölge Kongl allernaadigst Tilladelse i Danmark og Hertugdømmerne med Brevposten. Quartalsprisen er 1 Rbd. 20 s.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-06-25
Fædrelandet. Rhvn. den 20de Junii. Efter Forlydende vil den forestaaende høie Formæling finde Sted i Gemakkerne paa Frederiksberg Slot, og Prof. Weyses Formælingsmusik desaarsag først blive opført Dagen efter i Slotskirken.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-06-25
J Morgen afgaaer Dampskibet Caledonia til Malmøe og vender og Aftenen tilbage igjen. Det medbringer endeel Passagerer som agte at overvære Promotionsfesten i Lund paa Tirsdag, hvorved over 40 Magi stere skulle promoveres, og som foretages med gandske andre Høitideligheder end i Danmark. Som bekjendter Ochlenschlager indbuden hertil, og Naborigets herlige Skjald, Esaias Tegner, kommer ogsaa dertil, for at overvære sin ældste Søns Promotion. Denne Sammentræffen af Nordens ypperste Digtere i hiin Universitetsstad, vil sikkert af Academiets Borgere vorde betragtet som en sand Fest. (Tegner har i 12 Aar været Professor i det græske Sprog ved Lunds Universitet, fra hvilken Post han i Vaaren 1824 kaldtes til Biskop i Vexis.) Ogsaa Frøken Schoultz afgaaer til Skaane i Morgen, for med sin Sang i den prægtige Domkirke at give denne academiske Høitidelighed en forøget Glands.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-06-25
- Kronprinds Cocar af Sverrig har nylig komponeret Musik til et Digt af Tegner som hedder Stjernehimlen." Det blev opført ved den sidste Hof Concert i Stockholm. Hs. K. H. har tidligere komponeret adskillige nydelige Musikstykker, blandt hvilke især nogle Valtser have fundet udeelt bifald. Prindsen er tillige en udmærket Landskabsmaler. Sangeren Binnes og hans Søster Madame Lazar ville i Dyrehavstiden lade sig høre i Bellevne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-06-25
Madamen forredrager de nyeste Operasange til Guitar Accompagnement; Binnes vil lade sig høre som Bugtaler, og paa det naturligste efterligne mangfoldige Fugles og Dyrs Stemmer, uden Hielp af nogetsomhelst Jnstrument, men blot igjennem Struben.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-06-25
J Frederiksbergs Haves Kanal er fundet en druknet Mandsperson, efter Udseende mellem 30 og 40 Aar, middel af Væxt, mørkt Haar, iført sort Klædes kjole, stribet Vest, blaa Klædes Beenklæder og Støvler. J en sort Silkehat, som fandtes nær derved stod Navnet: Hansen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-06-25
J Mandags blev i Høiesteret paakjendt en Justitssag fra Jsland, i hvilken Sag 30 Personer vare tiltalte. Det Hovedfactum, som var Gjenstand for Sagen, var et Jndbrud og Tyverie, begaaet af SigurdurGottsveinsen, John Geirmundsen, John og Haflide Kolbeinsen, paa Gaarden Kambe i Arnæs Syssel, hvor de en Nat i Februar Maaned 1827 vare brudte ind ved at opbryde Døren med en Spade, og havde bundet Bonden Hiortur samt hans tvende Tjenestepiger og et Barn paa 6 Aar. Haflide har, angaaende Maaden hvorpaa han bandt den ene af Pigerne, forklaret sig saaledes:Jeg bandt hende et Lagen over Hovedet, svøbte Klæder, om hende næsten allevegne, hvorefter jeg snoede Reeb omkring det Hele." Sigurd kastede sig oven paa Hiortur- og truede ham med at ville dræbe ham, hvis han ei sagde ham hvor hans Penge vare forvarede; dog aabenbarede Hiortur desuagtet ikke hvor Pengene laae, men søgte, ved at angive at hans hele Eiendom var under en Høstak i Høegjerdet, at faae dem til at forlade Værelset; imidlertid aftvang de den ene af Pigerne Tilstaaelse om hvor Pengene vare, og, efterat have tændt Lys og opbrudt adskillige Gjemmer, udtoge de deraf omtrent 1000 Rbd. hvilke de deelte imellem sig. Sigurd proponerede derpaa, at det var bedst at stikke Jld paa Huset, men dette bifaldt de Andre ikke. Sigurdur blev dømt til Kagstrygning og Rasphuus=Arbeide for Livstid; de Andre til Kagstrygning og Fæstnings=Arbeide for Livstid. Af de øvrige 26 Tiltalte ere de 20 blevne frifundne og de 6 anseete med Straf af Riis.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-06-25
J Schl. H. L. Provincialberichte læses følgende Beretning om et Selvmord, foranlediget ved en holsteenske Smuglersag: J Stolpe, i Godset Sierhagen, indtraf d. 7de Decbr. f. A. den Ulykke, at en meget duelig Kunstner, der var en i enhver Henseende vakker Mand, og i sine bedste Aar, aflivede sig selv. Han forlod tilligemed sin Broder, om Morgenen sit Huus, for at gaae til et Retsforhør i Neustadt, hvor han skulde afhøres, tilligemed en Foermand, der var anklaget for Smuglerie. Lange - det var den Ulykkeliges Navn - havde, efter en Toldcontrolleurs Reqvisition, aflagt edelig Forklaring i om, at Foermanden paa en vis Dag havde holdt udenfor Døren hos ham, der tillige havde Værtshuushold; men dette nægtede Foermanden. Om Medlidenhedsførlelse for den Mistænkte, hvem hans Udsagn maaskee kunde bringe i Ulykke, eller om en tvivlende Bevidsthed har bemægtiget sig ham selv i Henseende til den givne Forklaring, formaaer Jngen at bestemme, da der ei var undsluppet ham mindste tvivlsom Yttring eller Mine, hverken da han hjemme tog venlig Afsked fra sin høifrugtsommelige Kone, eller underveis, hvor han som sædvanlig viste sig munter og snaksom. Da de omtrent havde gaaet en Timestid og saae Neustadt for sig, forlangte han af sine Ledsagere tændt Svamp til sin Tobakspibe, og bad dem derpaa gaae et Øieblik iforveien medens han gik overen Grøft ind i en Skov ved Veien. Øieblikket efter hørte man det dræbende Knald. Broderen og to andre Personer, der vare fulgte med dem, ilede til det ved den opstigende Krudtdamp betegnede Sted, og fandt ham med knust Hjerne død paa Jorden. Han havde aflivet sig ved at tænde en Patron, som han stak i Munden. Hans Død beklages af hans ulykkelige Ægtefælle, som han efterlod med 6 Børn og som gik svanger med det 7de, og af den hele Egn, hvor han var kjendt som en brav Mand og en dygtig Kunstner. Han var i Særdeleshed heldig med Forfærdigelsen af musikalske Jnstrumenter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-06-25
J det sidste Hefte af Dr. Otto's Tidsskrift for Phrænologien læses et mærkeligt psychologisk og pathologisk Særsyn, behandlet i afv. Aar paa Almindelig Hospital i Khvn. om en Arbeidsmand, 37 Aar gammel, som en Søndag Eftermiddag, han spadserede i Grønningen ved Toldboden med sin lille Søn ved Haanden, pludseligt fik det rædsomme Jndfald at drukne sig og ham, og sig selv næsten ubevidst løb ned mod Vandet med Drengen, men standsedes underveis af en Mand som tog Barnet fra ham, men selv styrtede han sig ud i Vandet, hvoraf han en Time efter blev trukket op og bragt i Forvaring. Som aandsforvildet blev han bragt paa Hospitalet, hvor Prof. Wendt helbredte ham ved af koldt Vand og Laxeermidler. Nu kan Manden slet ikke forklare sig hvad Grunden var til den pludseligt paakomne Lyst til at dræbe sig selv og Drengen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-06-25
Lægerne mene, at den maa søges i en Congestion af Blodet til Hjernen, der havde bevirket en sygelig Excitation deraf, og som har sin Oprindelse fra et Fald som i Aaret 1810 hændte ham, idet et Møllehjul fik fat i hans Haand, løftede ham i Veiret og kastede ham ned, hvorved han fik et stærkt Stød i Hovedet. Beretningen slut ter med Spørgsmaalet om, hvad Straf man vel vilde have tilkjendt ham, hvis det var lykkedes ham at dræbe sit Barn, (Samme Hefte indeholder ogsaa en meget interessant Afhandling om, Sandsernes Forhold til Tilbøielighederne og de intellectuelle Evner." af Regimentschirurg Müller i Horsens.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-06-25
Fra Gilleleje skrives under 11te Juni, "Atter saa hastigen, efter 1 1/2 Aars Forløb, er vort Fiskerleie rammet af en lignende sørgelig Skjæbne, som da indtraf. Ni af vore Medbrødre have nemlig fundet deres pludselige Død i Havet den 30te Mai d. A. Deres Bestemmelse var at sætte Fiskegarn ved Hesseløen, men de naaede ikke dette Maal, venteligen har en stærk Hvirvelvind eller et Byggeveir været Aarsagen i deres hastige Undergang. Af disse 9 Fiskere vare de 4 gifte, og de have naturligviis efterladt deres Familier i en meget sørgelig Tilstand; de andre 5 vare unge raske Menneskeer i deres bedste Alder. Baaden er venteligen sunken, da den ingensteds er kommen i Land; alt det løse Tøi, Aarer, Klyverbom og andre løse Ting, var kommen iland ved Nyrup, Nykjøbings=Lyng og flere Steder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-06-25
Forgangen Dag indtraf i Nærheden af Schinnerup, Bye det Uheld, at en Mand ved Navn Kortegaard, der kom kjørende med to Fruentimmer og nogle Kornsække, ved Uagtsomhed kjørte i Veigrøften, hvorved det ene Fruentimmer blev saa beskadiget, at hun døde paa Stedet, og han selv ligger uden Haab om Redning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-06-25
Denne Ulykke foranledigedes tildeels af den i Thye herskende Vane, at kjøre med løse Vognskrine. Manden sad nemlig paa det løse Vognskrin og talte med det ene bag ham siddende Fruentimmer, uden at lægge Mærke til, at Vognen var for nær Veigrøften. Da Vognen hæle dede, faldt han med det løse Vognskrin ned under Stjærten, hvorved det ene Hjul kom til at gaae over og knuste hans Bryst. Den Kone, der sad bag ham, vilde gribe ham, men styrtede selv ned, hvorved hendes Hoved kom under Hjulet og knustes; og det andet Fruentimmer vilde springe af, men faldt ned i Grøften, og fik det ene Laar beskadiget af Vognhjulet. Det Mærkeligste er, at at denne Ulykke skeete, uden at Hestene løbe løbske, og uden at Vognen egentlig kan siges at have væltet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-06-25
J Trustrup Bye, Lyngbye Sogn, har Smeden Thomas Hansen, der beherskedes af en næsten utæmmelig Hidsighed, sat Livet til, ved i bogstavelig Forstand at rende sin Pande imod Væggen. Han troede sig nemlig fornærmet af en anden Bonde og Dennes Kone, ved Ufred paa hans Jord; antastede derfor disse Folk i deres Huus, forfulgte Konen ud i Kjøkkenet, og vilde derfra i sin blinde Hidsighed trænge videre ind i det tilstødende Værelse; men da hans Hoved var et Qvarteer høiere end Døren, kom det i saa ublid en Berørelse med Stolpen, at Smeden styrtede bag over, og rørte sig aldrig mere.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-06-25
J sidste No. af den cimbriske Jagttager læser man følgende Spørgsmaal, til et Par fortørnede Personer i Aarhuus: "Om Forladelse, godt Folk, fordi man er saa frie at spørge saa ligefrem i Haandværksproget: Naar og hvor ere de blevne Svende, Musikantersvende nemlig: Men ere de nu hverken Mestere eller Svende, eller Liebhavere, hvad ere de da, som Musici betragtede vel at mærke,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-06-25
Bekjendtgjørelser. J Følge den 20de 6 i Forordningen af 27de September 1799, om Trykkefrihedens Grændser, bekjendtgjøres herved Domslutningen af den i den Kongelige Lands Over, samt Hof= og Stads=Ret den 15de Juni d. A. i Sagen:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-06-25
Politiebetjent T. F. Lind, kongelig Skytte Beuthen og Sidstnævntes Assistent, Cornelius Reiersen, contra: Snedkermester Klemm, afsagte Dom, ved hvilken saaledes et kjendt for Ret De paaankede i Bladet Politivennen No. 650 for forrige Aar i et Stykke under Titel Advarsel for Skydelystne, " af Jndstævnte, Snedkermst. Klemm, om og imod Citanterne, Politiebetjent T. F. Lind, kongelig Skytte Zeuthen, og Sidstnævntes Assistent, Cornelius Reiersen, fremførte fornærmelige Beskyldninger, bør døde og magtesløse at være, og ikke komme Citanterne til Skade paa Ære, gode Navn og Rygte i nogen Maade, og bør Jndstævnte for sit i saa Henseende udviste utilbørlige Forhold, til Kjøbenhavns Fattigvæsens Hovedkasse bøde 50 Rbd. Sølv. Saa bør Jndstævnte og til det Offentlige betale Retsgebyhr, i Skriversalarium og det stemplede Papiir, som i Sagen, hvis den ikke for Cltanternes Vedkommende havde været beneficeret, skulde have været erlagt og forbrugt, samt i Salair til Citanternes befalede Sagfører her for Retten, Procurater Borup, 15 Rbd. Sølv. Det Jdømte at udredes inden 15 Dage efter denne Doms lovlige Forkyndelse under Adfærd efter Loven." Justits Contoiret i den Kongelige Lands Over- samt Hof= og Stads=Ret i Kjøbenhavn, d. 16 Juni 1829. Hoff.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-06-25
Da Enkemadame Else Skifter Horg her i Byen ved Døden er afgaaet, saa bliver en Skiftesamling afholdt paa denne Byes Raadhuus, Onsdagen den 8de Julii næstk. om Formiddagen Kl. 10, hvorved vilblive tagen Bestemmelse om Boets Eiendeles Realisation m.m. hvilket herved, overeensstemmende med Placaten 21de April 1824, bekjendtgjøres til alle Vedkommendes Efterretning. Grenaae, den 20de Juni 1829. Aagaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-06-25
I Henhold til det under 22de Marts 1828 udstædte Proclama, og det ergangne Kongelige Rescript af 16de August 1827, hvorved det er tilladt, at de fra Bodil Nielsdatter Models Boe til hendes Heelsøster Johanne og Halvsøster Maren udlagte, og i Fondet ad usus publicus indbetalte, Arve varter, maae deles imellem Sidstnævntes Arvinger, bekjendtgjøres herved, overeensstemmende med Placaten 21de April 1824, at en Skiftesamling afholdes paa denne Byes Raadhuus, Tirsdagen den 14de Julii næstkommende, om Formiddagen Kl. 10, ved hvilken Samling de indkaldte, og sig anmeldte Arvinger, maa møde og legitimere deres Arveret; og vil, ved denne Samling, blive tagen Bestemmelse om, hvorledes den modtagne Kongelige Obligation skal realiseres. Greenaae, den 20de Juni 1829. Aagaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-06-25
J Stervboet efter afg. Slagter Niels Mouritzen foretages Auction Torsdagen den 2den Juli førstk. om Eftermiddagen Kl. 2, over en Deel Løsøre, bestaaende af: Borde, Stole, Sengeklæder, Gang klæder, Kjøkkentøi m. v. hvilket herved bekjendtgjøres. Aarhuus, den 23de Juni 1829. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-06-25
Tirsdagen den 7de Juli førstk. om Eftermiddagen Kl. 2, foretages Auction i Boet efter Jens Pedersen Jngedahls afg. Hustrue over Løsøre, bestaaende af: Borde, Stole, en Dragkiste, en Kakkelovn, Sengeklæder, Gangklæder og Kjøkkentøi m.v. Hvilket herved bekjendtgjøres. Aarhuus, den 23de Juni 1829. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-06-25
Herved bekjendtgjøres: at Onsdagen den 8de Juli førstkommende Kl. 9 Formiddag, lader Huusmand Søren Thomassen i Svenstrup ved Auction bortsælge, endeel Jnd og Udboe, bestaaende af: Kaabber og Messingtøi, Borde og Stole, Dragkister og Standkister, 1 Jern Kakkelovn, 28 Stkr. Sølvspiseskeer og 6 Stkr. dito Theeskeer, 2 Sølvdaaser og 1 Hovedvandsæg, noget Dækketøi, endeel Sengeklæder, noget Porcellain, endeel Egekar, Oxehoveder og Øltønder, samt 7 Stkr. Faar kreature, med videre, thi indbydes de Lysthavende. Dyrhuset, den 19de Juni 1829. S. Stilling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-06-25
At i Norgen, Torsdag Aften den 25de dør, den ved Subskriptionsplanen bekjendtgjorte Aftenspiisning tager sin Begyndelse har jeg ikke villet undlade herved ærbødigst at tilkjendegive de ærede Deeltagere. Aarhuus, den 24de Juni 1829. C. F. Schlawitz.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-06-25
Enken efter forhenv. Sognepræst for Næsborg Menighed i Viborg Stift, Cathrina Margrethe Holst, anmodes herved om at melde sig i Kjøbenhavns Raadstues 1ste Secretariat.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-06-25
Da jeg under mit Ophold her i Byen gjerne ønskede at kunde traffe et Arrangement med mine Creditorer, saa beder jeg at disse ville melde sig hos mig i mit Logis hos Hr. Farver A Jahnsen inden 14 Dage fra Dato. Aarhuus, den 24de Juni 1829. Fredr. Ludv. Bloch.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-06-25
Citroner og Appelsiner faaes igjen til billige Priser, hos C. F. W. Lemerkhuusen. Flere Sorter couleurte Tvister faaes hos C. F. W. Lemerkhuusen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-06-25
Børnestøvler og Skoe i alle Couleurer, saa og Fidtlæder, kan faaes til billige Priser hos Skomagermester J. Schioldan paa Domkirkegaarden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-06-25
En Kobber Gruekiedel af 1 Tds. Størrelse ønskes tilkjøbs. Adressekontoiret anviser Liebhaveren. God Loftsrum til flere hundrede Tdr. Korn kan strax erholdes i Cancellieraad Lanngs Gaard ved Mindeporten.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-06-25
Tvende Værelser i nederste Etage med eller uden Meubler blive til næstk. Octbr. Flyttetid at faae tilLeie i nye Paradiis. Peder Schibye.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-06-25
2 a 4 Skoledisciple kunne faae hos mig, boende paa Studsgade, ei allene Kost og Logis, men ogsaa Overhøring hver Aften af deres Skolelektier, og tillige om forlanges, privat Underviisning, f. Ex. i de nyere Sprog. Betalingen kan for det meste erlægges in natura. C. C. Brygmann, Præst til Domkirken.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-06-26
ans Nyheder fra Adlandet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-06-26
Krigsbegivenheder i Tyrkiet. Den 3die Juni kom der Efterretninger til Odessa om et nyt blodigt Slag som var forefalden den 19de Mai ved Eski=Arnaut mellem General Roth og Storvezieren, og hvori Russerne atter havde viist en glimrende, Capperhed, saa de i Antal langt overlegne Tyrkers Bestræbelser vare blevne frugtesløse. Og i Bucharest havde man faaet Efterretning fra Kallarasch af 31te Mai om et Udfald som Paskaen af Siltstria har gjort paa den russiske Beleirings=Armee, og nogle af Russerne opkastede Batteriers Ødelæggelse. Der var kommet 800 saarede Russer til Tschulesti. Blandt de Faldne nævnes General Malinowski, som udmærkede sig saameget ved Turnos Jndtagelse, og endnu en Artilleriegeneral. Kustschuk Achmed Paska skal ved dette Udfald have viist sig overalt, og opflammet sine Tropper ved sit vilde Mod. Kampen var meget blodig, og Tyrkernes Tab angives for særdeles betydeligt. Kutschuk Paska er bekjendt som en af Orientens meest rasende Christen fjender, der pleier at give sit Had Luft ved den meest skaanselløse Grusomhed mod Fanger og Saarede. Den samme Affaire, der skal have fundet Sted den 23de Mai, omtales fra Jasse, dog saaledes, at Tyrkerne vel havde bemægtiget sig nogle russiske Forskandsninger, men at Russerne, efter en haardnakket Kamp, havde erobret dem tilbage igjen, hvorved den russiske General Patowski var bleven saaret, og en tyrkisk Aga gjort til Fange. Ogsaa vilde man vide, at Storvezierens Avant gaarde havde viist sig ved Silistria, hvisaarsag en Deel af det Rothske Armeekorps var bleven beordret til at forstærke Beleiringshæren; og da den russiske Donau flaade har faaet Ordre at beskyde Silistria, saa troer man, at Hovedangrebet vil blive gjort fra Søesiden af.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-06-26
Fra Grændsen meldes, at Storvezierens Tilbaget og fra Eski=Arnautlar den 17de Mai synes kun at have været et Krigspuds, eftersom han alt den 19de rykkede frem igjen mod de russiske Generaler Kreutz og Roth.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-06-26
J denne Dags Affaire skulle begge Parter have viist en glimrende Tapperhed. Endnu havde man slet ikke faaet noget Officielt derom, men saameget syntes vist, at det endnu paa ingen af Siderne var bragt til noget Afgjørende, men at der havde flydt meget Blod, og koster mange Menneskers Liv, det er sikkert. J en anden Beretning fra Donauen siges, at Tyrkernes Kunstgreb: at opholde de russiske Armeer fra deres større Operationer ved bestandige Angreb paa deres Stillinger, gjør Kampen høist morderisk paa begge Sider, men at just denne Angrebs dristighed i store Masser vil sluttelig forvolde Muselmændennes Nederlag. Det russiske Beleiringskorps ved Rustschuk er blevet angrebet af 3000 Tyrker, som General Kreutz har slaget tilbage med betydeligt Tab. J denne Affaire skal General Scheremetieffs Brigade i Særdeleshed, have udmærket sig. - Selv Russerne tilstaae, at Tyrkerne skulle i Slaget ved Prawodi have viist en usædvanlig Færdighed og Standhaftighed i at kjæmpe i aaben Mark. Det bekræftes, at der hverken blev givet eller taget Pardon, og at Staden Prawodi, som blev flere Gange vunden og tabt, derved er bleven forvandlet til en Gruushob. - Jfølge Breve fra Odessa skal General Paskewitsch hiinsides Achalzik have leveret Tyrkerne en Træfning og slaget dem. Ogsaa meldes om en Søetræfning, hvori Admiral Greigh skal have frataget Tyrkerne nogle Skibe. (En officiel Beretning fra denne Admiral om en glimrende Kamp imellem een russisk Brig paa 18 Kanoner og to tyrkiske Linieskibe, skal blive meddeelt i Morgen.) Nogle nederlandske Krigskibe ere indtrufne til Middelhavet, og Rygtet siger, at de have Ordre at støde til den russiske Flaade. 17de Mai ved Prawool paa eet ere sævet yde 4000 Russer, og Tyrkerne have erobret 6 Kanoner. Kampen havde uafbrudt varet ved fra om Morgenen tidlig indtil Nattens Jndbrud. Alisch Paska som kommanderede Rytteriet, havde, uagtet han var saaret i sin ene Fod, ikke forladt Kamppladsen, før Slaget var tilende. At Udfaldet maa have været fordeelagtigt for Tyrkerne, udleder man end ydermere deraf, at Kourererne som bragte Efterretningen til Storsultanen, bleve beklædte med Æres=Kaftaner. - Den 25de Mai var der kommet 3 Tatarer til Constantinopel med Efterretningen omde ved Eski=Arnautlar den 19de forefaldne Træfninger, der beskrives saa blodige, at 3000 Russer laa paa Valpladsen, men at Tyrkerne vandt Seiren. Til Constantinopel var den 24de Mai bleven indbragt en i Sortehavet erobret russisk Fregat, Raphael, paa 36 Kanoner og 400 Md. Besætning. Den var bleven taget ved Erekli (Heraclea Pontica), hvor Kapudan, Paska desuden siges at have opbrændt to tyrkiske Krigs brigger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-06-26
Grækenland. Den 17de Mai var ogsaa en vigtig Dag for Grækerne: Fæstningerne Messolunghi og Anatolika ere uden Blodsudgydelse komne igjen i Grækernes Hænder. Tyrkerne vare nærved at sulte ihiel, og kapitulerede desaarsag mod fri Afmarsch. BeggaStæder fandtes en heel Deel Kanoner og Krigsforraad.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-06-26
Man læser nu de nye Betingelser som den engelske og franske Ambassadeur skulle proponere Porten med Hensyn til Grækenland, blandt hvilke disse: at dets Grændser skal være fra Volo til Arta, at det skal betale en aarlig Tribut af halvanden Million tyrkiske Pjastre, at Tyrkerne skulle erholde Godtgjørelse for deres private Eiendomme i Grækenland, at Porten skal beholde en Lehns herres Ret derover, men at det skal gives en monarkisk arvelig Regjering, som anbetroes en christelig Prinds, men som ikke maa vælges i nogen af de Staters Fyrstehuse som have underskrevet Tractaten af 6te Juli. Endelig skal Porten proclammere en fuldkommen Amnestie og Udvandringsret for alle de Grækere som inden et Aar ville forlade de tyrkiske Stater.