Berlingske Tidende, 1836-11-08
Frankerig. – En Stafet fra Strasborg af 30te October meddeler Følgende: "J Morges udbrød et Oprør her: 400 Mand af det her garnisonerende Artilleri gjorde Opstand og vilde udraabe Louis Napoleon (Søn af den forrige Konge af Holland) til Frankerigs Keiser. De havde allerede bemægtiget sig Præfecten for Neder-Rhinens Departement og nogle Generaler, da det 46 LinieRegiment modsatte sig Oprørerne, hvorved det hele Foretagende strandede. Det lykkedes at blive Herre over Artilleristerne og at fængsle dem tilligemed Louis, Napoleon. Man har derpaa modtaget følgende nøjere Underretning: Strasborg, den 30te Octbr. J Morges bleve vor Stads Borgere vækkede af Raabet: "Napoleon I. leve!" Det var et latterligt og rasende militairt Jnsurrections-Forsøg, der ikke kunde lykkes; thi det franske Folk vil hverken vide noget af Keiserriget eller af sine Erindringer. Jnsurrections-Forsøget qvæltes strax i Fødselen. Hele Garnisonen blev sin Eed tro, og Soldaterne af det fjerde Artilleri-Regiment, der et Øjeblik havde ladet sig, forledes, ere hurtigt vendte tilbage til deres Pligt. Efterstaaende er de egentlige Kjendsgierninger: J Morges Kl. 2 begav Oberst Vandrey af det fjerde Artilleri-Regiment sig til Qvarteret Austerlitz, lod Regimentet træde sammen og erklærede for samme, at man vilde proclamere Napoleon II. De i det første Øjeblik forførte Soldater svarede paa denne Opfordring, og Klokken 6 droge de med Oberst Vandrey i Spidsen gjennem Staden; ved Oberstens høire Side gik en ung Mand, der udgav sig for Lucian Bonapartes Søn. Colonnen drog gjennem Gaderne med det Raab: "Napoleon level uden at vor Befolkning i ringeste Maade stemmede i med; den besvarede dette rasende Forsøg med den fuldkomneste Ligegyldighed. Ankommet til det 46de Linie-Regiments-Qvarteer, i Finkmatt, søgte Oberst Vandrey i Napoleon II.s Navn at vinde Regimentet for sin Sag. Men Regimentet, svarede ham som det burde, nemlig ved at anholde ham selv og det Jndivid, der spillede Louis Napoleons Rolle. Man maa tilstaae at Personerne vare godt valgte; thi man veed, at Lucians Søn, er flygtet fra Rom, for at undgaae en retslig Undersøgelse om et Mord. Dette havde altsaa været et herligt Paneer for Frankrig, der ønsker Orden og Fred. Det tredie Artilleri-Regiment nolede ikke, paa Raabet Kongen leve!" at ile til, og en Time efter var Alt vendt tilbage i sin gamle Orden. Kl. 6 om Morgenen droge omtrent 20 Artillerister under Anførsel af en Mand fra hiin Side Rhinen, der har General=Lieutenants Uniform, til Præfectens Bolig, for i Napoleon II.s Navn at fængsle ham. Denne Frækhed besvarede Præfecten som det sømmede sig og veeg kun for Magten; han bragdes til Qvarteret, Austerlitz. Efter en halv Times Forløb sattes Præfecten atter i Frihed af Soldaterne, hvem han foreholdt det Rasende i deres Beslutning. - Med Undtagelse af Oberst Vandre har ikke en eneste afdet fjerde Artilleri-Regiments Officerer deeltaget i denne latterlige Jnsurrection. Garnisonen har gjort sin Pligt, og dette Forsøg fremhævede kun paany den franske Armees Hengivenhed og Troskab, og Befolkningens Forbittrelse over slige Daarskaber, Kl. 8 var Alt roligt igjen. General Voirol, som var fængslet, blev saavelsom Præfecten, hurtigt sat i Frihed igjen. J dette Øjeblik forsamler Garnisonen sig paa Paradepladsen; General Vojrol vil holde Mønstring over dem. – Efterskrivt. Den Person, der blev fængslet, er ikke en Søn af Lucian, men en Søn af den forrige Konge af Holland og Dronning Hortense. – Kl. 9 1/2. Prinds Ludvig Bonaparte er netop nu, tilligemed Oberst Vandrey og de med dem i Finmatts-Quarteret anholdte Personer, bragt til Civil-Fængslet. – Napoleon Ludvig, født den 11te October 1804, er Søn af Ludvig Bonaparte, Greven af Leu, forhen Konge af Holland, og Hortensia Beauharnais, Datter af Keiserinde Josephine, fra dennes første Ægteskab med Vicomte Alexander de Beauharnais. som blev guillotineret i Strassborg den 23de Juli, 1794. Han staaer for Øjeblikket i Canton Berns Tjeneste som Artilleri-Capitain Grev Stephan v. Marmier, Officeer i Artilleriregimentet, Attache ved det spanske Gesandtskab, er den 30te October afreist med Depescher som Coureer fra Paris til Madrid, efterat han havde havt en Privataudients hos Kongen.