JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1835-08-10
Florenz, den 22de Juli. – Heftige Uvejr have i disse Dage anrettet stor Skade her i Landet. Saaledes slog Lynilden ned i Franciscanernes Kirke i Fiesole, just da disse vare under Bønnen; den dræbte tvende Munke og alle de øvrige styrtede som Døde til Jørden. Her i Hovedstaden antændtes tvende Huse af Lynilden og i Pomino dræbte den tvende Børn og beskadigede flere Huse.
Berlingske Tidende, 1835-08-10
Neapel, den 16de Juli. – Som bekjendt brændte afvigte Juledag et Dampskib (St. Winfred) i Neapels Havn, hvilket blandt Andet havde en betydelig Masse halvaarlige Renter og Bord, som Pariser Banquierer havde sendt til Betaling til Neapel. Papiirs pengene vare ikke brændte, hvis ikke den neapolitanske Toldøvrighed, fordi det var Festdag, havde været sig ved at give den nødvendige Tilladelse til at lande. Pariser Banquiererne indgave en Klage om Godtgjørelse; der blev af den neapolitanske Regjering nedsat en Commission, for at undersøge Sagen og Bedømmelsen er faldet ud til Fordeel for Klagerne. Dette Anliggende afhandles nu i Ministerraadet i Reapel, og det er ikke at tvivle paa, at jo Pariser-Banquiererne ville faae en fuldstændig Godtgjørelse.
Berlingske Tidende, 1835-08-10
Grækenland. Athen, den 30te Junii. Publicum begynder her at blive utilfreds med Hr. Kolettis Udtrædelse af Ministeriet, da dette tyder paa, at Regjeringen lidt efter lidt vil forlade den hidtil fulgte constitutionelle, eller i det mindste omsider til en Constitution førende Vei, for at tilegne sig de østlige Hoffers System. Man troer, ogsaa i andre Symptomer at finde en Stadfæstelse heraf. Saaledes tager man atter fat paa Proclamationen og bemærker, at den, ved Siden af saa mange gode Løvter, ikke indholder noget bestemt Tilsagn og en Constitution eller en anden somhelst Folkets Deeltagelse i Regjeringen, hvilket man i den første Glædesruns næsten oversaae. Grækerne, der nu engang ere, med Hensyn til dette Punkt, ganske paa det Rene med sig selv og bestemte, tage Regjeringens Gang nøje i Øiesyn og søge i saa Henseende at uddrage en Slutning af det ubetydeligste Skridt. Et Rygte, der har udbredt sig, at Udkastet til Proclamationen havde indeholdt en Artikkel om en tilkommende Constitution, men som var blevet udstrøget forinden Underskrivten, gjør ingen god Virkning. Med desto større Velbehag, erfare Grækerne af Aviser og circulerende Fortællinger, at de vestlige Hoffers Gesandter skulle have gjort alvorlige Forestillinger mod enhver Afvigelse fra den hidtil fulgte Politik og erklæret, at de maatte betragte saadant som et Tegn paa, at Grækenland ikke brød sig om Alliantsen med Frankrig og England. De forenede nordamericanske Stater.
Berlingske Tidende, 1835-08-10
Forholdet af Stormenes og Orkanernes Hurtighed i Vestindien er, som American Journal of Seience siger, forskjellige Gange fundet afvigende, men den anslaaes fra 12 til 30 Miil i Timen. En af Orkanerne, som rasede i August 1830, opkom i Nærheden af de karibiske Øer, tog sin Retning mod Florida- og Caroline=Kysterne, og derfra til Neufundlands Kyster, en Strækning af over 5000 Miil, som den tilbagelagte i sex Dage. Dens heftigste Rasen vedvarede paa de forskjellige Steder, over hvilke den henfoer, omtrent tolv Timer; paa mange Steder varede den i det Hele taget meer end to Gange saa længe. En anden Orkan, der udbrød i samme Maaned, tog fra Windwards-Øerne en østlig, med den første temmelig lige Retning, og gjennem Journalerne og af Reisende erholdt man nærmere Meddelelser over de daglige Stationer af dens Tog paa 2500 Mill. Orkanen den 19de August 1831, som ødelagde Barbadosøen, gik derfra i lige Retning til den nordlige Deel af Mexicobugten og New-Orleans, hvor den ankom den 16de samme Maaned, og havde saaledes tilbagelagt 2500 Mile.
Berlingske Tidende, 1835-08-10
Sverrig. Skokholm, den 3die August. – J No. 176 af den svenske Stats-Tidende findes en Beretning af Over-Statholderen til Kongen, over Jldebranden i Ridderholmskirken. J det Væsentlige indeholder den Jntet, som vi ikke allerede i vore foregaaende Beretninger i denne Tidende jo havde meddeelt vore Læsere; kun forekommer det os mærkeligt, at da der klemtedes, var der i samme Nu Brand i Sødermalm, i Ridderholmens Spiir og i Cathrine Kirketaarn, hvilken sidste dog strax slukkedes. Det var især i Spirets Spidse, hvor Jlden greb om sig, da man ikke kunde naae did med Sprøiterne og Slukningsredskaberne. Skorsteensfejerne og Plattenslagerne, som flere Gange forsøgte paa at trænge op i den smalle Taarnspidse, bleve af Røgen tvungne til at afstaae fra deres Forsæt. Man troede nu, at det var rigtigst at afkappe Spirets Spidse; men medens man arbejdede herpaa, tiltog Jlden, desuden frygtede man for de med Spirets Fald forbundne Farer, som umulig kunde beregnes. Flere Hædersmænd, som frivillig og med Jver have sysselsat sig med Brandens Slukning, anføres ved Navn af Overstatholderen; men blandt disse udmærkede sig især Skibs-Capitain Nyberg. Denne uforfærdede Mand, der hidtil saa ufortrøden havde hjulpet til at slukke, foreslog Over statholderen paa Brandens anden Dag, som det eneste Middel at komme Jlden i Taarnspidsen nærmere, at gjennembryde Taarnets Muur, for udenpaa samme at oprette et Stillads, hvorfra Slukningen kunde fortsættes. Han fik Tilladelse til dette Foretagende, som han udførte med en næsten utrolig Dristighed, da han paa Stilladset selv opsatte en Stie, for saaledes at komme Spirets Spidse nærmere. Vinden forandrede sin Retning og blev til en Storm; Jlden udbrød nu i Flammer fra Spirets Top. Jkke uden Gysen læser man, at Medens Capitain Nyberg og hans uforfærdede Arbeidsfolk endnu arbejdede paa Stilladset, styrtede det brændende Taarns Spidse ned tæt ved dem. Herfra at tænke paa Slukning var fra nu af umuligt, hvorledes det lykkedes at frelse Kirken med dens vigtige Mindemærker, have vi forhen berettet. En Gardist faldt ned af en Stige og mistede Livet.
Berlingske Tidende, 1835-08-10
Jndenlandske Efterretninger. Den 10de f. M. afbrændte Rekker Mølle, i Hanning Sogn, ved Ringkjøbing, tilhørende Præsteenken Mad. Wandborg, der med Søn og Svigerdatter beboede samme. Jlden, hvis Aarsag ikke vides, udbrød pludselig og lagde det Hele i Aske. Af Jndboet, som ikke var assureret, blev meget et Rov for Luerne; alle Kjøkken- og Bryggers=Redskaber, Folkesenge, en Deel Linned og Gangklæder, Korn, tre Ungereature m.m. Jdet ogsaa Mølleværket brændte, er Familien i længere Tid aldeles sat ud af Virtsomhed. Den 3die dennes om Aftenen imellem Kl. 10 og 11 saaes i Ribe meget stærke Nordlys.
Berlingske Tidende, 1835-08-10
Odense, den 7de August. – Man har offentlig gjort den Bemærkning, at man i Lolland ikke engang havde Regn den Dagden 23de f. M., da det frygtelige Haglvejr drog over Fyen. J denne Anledning bemærkes, at det gik omtrent midt over Landet fra Norden imod Sønden, og anrettede sine Odelæggelser paa forskjellige Steder paa Strøget imellem Næsby (omtrent 1/2 Miil fra Odense) og Faaborg. Det havde iøvrigt saa liden Udstrækning til Siderne, at det selv her i Provindsen i mange Egne, f. Ex. ved Svendborg og Assens, østlig og vestlig for hiint Strøg, aldeles ikke sporedes. Den anrettede Skade lader sig vanskeligen nøjagtigt bestemme; dog hører man den almindeligen anslaaet til 10,000 Rbdlr. Som Virkningen af Uvejret anføres endnu nogle Smaanotitser. Heste og Qvæg bleve slagne blodige af Jisstumperne. Det samme hændtes Reisende, og Kudskene, som havde Møie med at regjere Hestene, fik Hæderne fulde af Vabler. Fugle faldt døde ned af Luften, og en Bondedreng i Bellinge fangede to Krager, som havde mistet deres Been. Rapshøsten har hidtil været begunstiget af Vejret; men Udbyttet, skal i Aar i Almindelighed ikke have været betydeligt. Rughøstener nu i fuld Gang.
Berlingske Tidende, 1835-08-10
Kjøbenhavn, den 10de August. J Forgaars Eftermiddags Kl. 1 1/2 ankom her paa Rheden nordfra det Kongl. svenske Dampskib Gyle, under Commando af Capitain Gøsselman.
Berlingske Tidende, 1835-08-10
Det Kongl. svenske Commerce-Collegium har under 27de Juli sidstleden forordnet: at Førere af Skibe, der komme fra umistænkelige Steder til Sverrig, indehavende Bomuld eller andre gift fængende Varer, som ere producerede eller fabrikerede i Ægypten eller Levanten, ere forpligtede til at medbringe Attest fra den svenske Consul, eller om paa Afskibningstedet ingen saadan er ansat, da fra vedkommende Autoritet paa Stedet, om at bemeldte Varer ere behørigt rensede i en anerkjendt Løsnings-Qvarantaine i Europa.
Berlingske Tidende, 1835-08-10
Det Kongelige Museum for Nordiske Oldsager har fremdeles see denne Tidende No. 176) havt følgende Tilvert 27) Jndsendte af Hs. Durchl. Landgreve Carl til Hessen, to Steensager, af hvilke den ene en Steenøre med fiirkantet Bane og straa Eg, særdeles vel bevaret. 2) Jndsendte at Hr. Kammerherre Lorenz, Amtmand i Randers Amt: a) en Hempe af Bronce, dannet af en Cylinder, ved hvilken en Osten er anbragt; b) en Pincet og en rund Sølge af Bronce; c) Fragmenter af en bøjet Fibula og af en lille Sang; d) to Dopper af en hvidagtig brændt Leermasse, – disse Sager ere indleverede af en Huusmandsenke i Nimtofte; – e) to Urner af brændt Leer. 29) Kjøbte tvende Sideskiner til Haandtaget af en Dolk. 30) Forærede af Hr. Professor Thiele følgende Sager, fundne af en Bonde paa Sæby Mark, Krabesholms Gods: a) En Efterligning af et Sværd af Bronce, af det Slags, som have Haandtaget fastnittet i en Halveirkel. Det er ikkun 3 1/2 Tomme langt. Ligesom man har fundet paa Haandtaget af virkelige større Sværd Bevikling med Guldtraad, er her anbragt en Overlægning med tyndt Guldblik, som efterligner Beviklingen. Overdeelen af Haandtaget er usædvanlig stor og har ogsaa havt Belægning med Guld, som nu dog for en Deel er tabt; dette er et sjeldent og mærkeligt Stykke. b) Fragmenter af tre Ringe, der synes, ligesom Sværdet, kun at være formindskede Efterligninger af de virkelige større. c) En stor Kobberkniv af usædvanlig Form, hvis Haandtag har været kort og belagt med Træskinner, som have været fæstede til det ved Nitter. d) En mindre Kobberkniv af sædvanlig Form. e) Tre dobbelte Knapper og Fragment af en ziirlig, stor Naal og flere af andre Bronce-Sager. Hvor disse Sager bleve fundne, sporedes ogsaa Urner. 81) Jndsendt af Hs. Excell. Hr. Overkammerherre v. Hauch, en stor Bronce-Ring, formodentlig til Haaret; en Efterligning af de snoede, men støbt og med Rifler istedetfor Snoninger. Den er funden ved at stange Aal i en Enggrøft i Aarre Sogn, Skads Herred.
Berlingske Tidende, 1835-08-10
J Ugen fra den 1ste til den 8de August ere her i Staden ægteviede 7 Par, fødte ere 77, hvoraf 15 Drenge og 32 Piger; døde ere 30, hvoraf 21 Mænd, 15 Qvinder, 3 Drenge og 9 Piger. Saaledes ere 27 flere fødte end døde. – De angivne 50 Døde ere bortrykkede af følgende Aarsager: Alderdom 3, Betændelsesfeber 2, Brystsyge 5, Drik 1, Druknet 1, indvortes Svaghed 3, Kopper 7, Krampe 8, Kræft 1, Nervefeber 1, Nervesyge 1, Skarlagensfeber 1, Slagsted 5, Svindsot 1, Tænder 1, ulykkelig Hændelse 1, Vattersot 3, uanmeldte Sygdomme 2.
Berlingske Tidende, 1835-08-10
Posten ankom i Morges Kl. 3, men Dampskibet, som bringer Aviserne fra Udlandet, var endnu ikke ankommet, da Redactionen sluttede denne Morgen Kl. 9 1/2.
Berlingske Tidende, 1835-08-10
Kiøbenhavns Havnepriser, den 8de August 1835. Hvede, Siællandsk 1 Rbd. 2 Mk. - s. a 4 Rbd. 1 Mk. - s. 4 Rbd. 1 Mk. 8 s. a 4 Rbd. 3 Mk. - s. Dito, Lollandsk 4 Rbd. 1 Mk. - s. a 1 Rbd. 3 Mk. 8 s. Dito, Langelandsk 4 Rbd. 4 Mk. 2 s. a 5 Rbd. - Mk. - s. Dito, Holsteensk Rbd. - Mk. - s. a 2 Rbd. - Mk. - s. Dito, Østersøesk, 4 Rbd. 2 Mk. 8 s. a 1 Rbd. 3 Mk. - s.
Berlingske Tidende, 1835-08-10
Rug, Siællandsk 4 Rbd. 2 Mk. - s. a 4 Rbd. 4 Mk. - s. Dito fra Provind. 4 Rbd. 3 Mk. - s. a 4 Rbd. 4 Mk. - s. Dito, Holsteensk Rbd. - Mk. - s. a - Rbd. - Mk. - s. Dito, Østersøesk 3 Rbd. 1 Mk. - s. a 3 Rbd. 4 Mk. 2 s. Byg, radet 3 Rbd. - Mk. - s. a 3 Rbd. 2 Mk. - s.
Berlingske Tidende, 1835-08-10
Byg, Gradet 2 Rbd. - Mk. - s. a 2 Rbd. 2 Mk. - s. Havre. 4 Rbd. 2 Mk. - s. a 4 Rbd. 1 Mk. - s. Ærter, Alt i Sedler og Tegn pr. Td. Smør, Siællandsk Rbd. - Mk. - s. a 2 Rbd. - Mk. - s. Dito Fyensk Fog. 9 Rbd. 3 Mk. - s. a 10 Rbd. 2 Mk. - s. Dito, Jydsk Fog. Rbd. - Mk. - s. a Rbd. - Mk. - s. Dito, Holsteensk Fag. 11 Rbd. 3 Mk. - s. a 12 Rbd. - Mk. - s. Bøgebrænde pr. Favn, 9 Rbd. 3 Mk. - s. a 10 Rbd. 3 Mk. - s. Alt i Sedler og Tegn.
Berlingske Tidende, 1835-08-10
At min elskede Moder Anne Nysland, fød Ussing, Enke efter afdøde Toldinspecteur i Ribe, Lauriz Nyeland, efter faa Dages Sygdom er i Gaar bleven bortkaldet i sit 76de Aar, bekiendtgiøres herved sørgeligst for fraværende Familie og Venner. Ribe, den 2den August 1835. Paa egne og fraværende Sødskendes Vegne: Mathie Nyeland.
Berlingske Tidende, 1835-08-10
Literatur. Bye samlede Digte af Dr. F. Schmidt, med Forfatterens litogr. Portrait, sælges hos Universitets=Boghandler Reizel, for 2 Rbd. Sedler til Subskribentere, og for 2 Rbd. 3 Mk. til Jkkesubskribentere. For at bestemme Oplagets Størrelse, ville De, der ere i Besiddelse af paategnede Planer, til Professor Wilsters Oversættelse af Homers Jliade, behage at indsende dem, snarest mueligt, C. A. Reizel.
Berlingske Tidende, 1835-08-10
AVERTISSEMENT. Til en Typograph i en af Provindserne kan overdrages et Bogtrykkerie i Kiøbenhavn, naar man henvender sig i store Regnegade No. 103, i Kielderen. omuldslysegarn og Bommestgarn (bedste Sort) faaes paa Østergade No. 30, ligefor Pilestræde, hos Petr. 17. Lund.
Berlingske Tidende, 1835-08-10
Fra mig Undertegnede er i afvigte Nat bortstiaalet en 10 aarig sort Hoppe, *) For Opdagelsen loves en god Douceur. Thorstrups Baldbye, den 7de August 1835. Jens Rasmussen, Gaardmand.
Berlingske Tidende, 1835-08-10
Dammerherre Grevenkop Castenschjolds Avertissement af 27de f. M. foranlediger mig til for dem som ikke kiende mig, at frasige mig enhver directe eller indirecte Andeel i et saadant Brev som Kammerherren opgiver at have modtaget, og for dem som kiende mig, haaber jeg at de have saa megen Tillid til min Forstand at det ei gjøres fornødent, da de sikkerligen ikke tiltroe mig Sligt. Dronninggaard, den 7de August 1835. Mariboe.
Berlingske Tidende, 1835-08-10
Auctioner. Forsdagen den 13de August, Eftermindag Kl. 5, bliver, ifølge Forlig og Execution, ved 4de og sidste Auction, absolut og uden flere Auctioners Afholdelse, bortsolgt. Jordbruger Jens Sørensens Eiendom i Ballerup paa Kiøbenhavns Amt, bestaaende af Stue- og Udhuse, assurerede for 300 Rbd. Sølv, og Jorder, af Hartkorn 6 Skpr. 2 Fdkr. 2 Alb., med Grøde. Al grøde og Giødning. Candtionerne erfares hos Procurator Eltong. Landemærket Nr. 178 & 20, og bemærkes, at ved 3die Auction kun er budet 400 Rbd. Sedler, og at Auctionen afholdes i det sælgende Sted. Tredagen den 14de August førstkommende, bliver ved Auction, for afholdes paa Statsraad Treschows Contoir, om Eftermiddagen Kl. mellem 2 og 4, 2den Gang opraabt til Bortsalg : Den afgangne Bagermester Jesper Hansen Hamborgs og forhen afdøde Hustrues fælleds Boe tilhørende Bagergaard No. 25 paa Stadens Vesterbroe. der til Auctionsefterretning er vurderet til 18,000 Rbd. Sølv og i Brandkassen, er assureret for 25,000 Rbd. umiddelbart derefter stilles derpaa til Salg: En samme Boe tilhørende Jordlod paa Valdbye Mark af de saakaldte smaae Lodder, der staaer for Hartkorn 1 Td. 3 Fdkr. 1 3/4 Alb.,med Areal af 9 Tdr. 2 Skpr.; hvorpaa, naar saaledes Gaarden og Jorden særskilt have været opraabt, Bortsalg af disse under eet vil blive forsøgt. Tredie og sidste Auction, der afholdes paa selve Eiendommen, er berammet til Fredagen den 28de August. Vurderingsforretningen og Auctionsconditionerne ere tilligemed Adkomstbrevene, og flere Eiendommen vedkommende Documenter til Eftersyn paa Etatsraad Treschows Contoir, Nye Kongensgade No. 236.
Berlingske Tidende, 1835-08-10
Tirsdagen den 18de dennes, om Formiddagen Kl. 11, bliver paa Byens Raadstue holdet 4de Auction, til at solgt Salg, uden Approbation eller flere Auctioners Afholdelse, af den afdøde Districtschirurg Rauchmauls Stervboetilhørende Eiendom her i Byen, beliggende paa Torvet under Matr. No. 1 og bestaaende af Forhuset til Gaden 10 Fag, 2 Etager høit, for største Deelen Grundmuur, indrettet til Bopæl for 2de Familier, østre Længde 22 Fag, 2 Etager høit, af Bindingsværk, og nordre Længde 10 Fag, 1 Etage høit, at Grundmuur, iøvrigt hører til denne Eiendom Gaards- og Haugeplads samt en perpetueret Jordlod. Gaarden har en heldig Beliggenhed saavel til Handel som andet Næringsbrug. Adkomstdocumenterne, Vurderingsforretningen og Conditionerne ligge til Eftersyn paa mit Contoir, og ville iøvrigt Conditionerne blive fremlagte og bekiendtgjorte ved Auctionen. Roeskilde, den 6te August 1835.
Berlingske Tidende, 1835-08-10
J Auctions-Directeurens Sygdoms Forfald. Fritz, const.
Berlingske Tidende, 1835-08-10
Torsdagen den 20de August d. A., Formiddag Kl. 10, bliver ved offentlig Auction, som afholdes paa Postgaarden i Slagelse, bortsolgt et betydeligt Partie Damasker, Dreiler og Lærreder af Kiøngs Fabricata, hvilket herved bekiendtgiøres, med Tilføiende, at vederhæftige Kiøbere gives 3 Maaneders Credit. Sylow. Slagelse, den 3die August 1835.
Berlingske Tidende, 1835-08-10
Proclama. Ved Proclama, som bliver læst i den Kongelige Lands 1834 & 35. overret samt Hof- og Stadsret, ere alle De, som maatte have Noget at fordre i afgangne Justitsraad og Revisor ved den Kongl. grønlandske Handel Niels eller Vis Jacob Kosenstand og forhen afdøde Hustrue Marthe Marie Rosenstand, fød Schreiber, deres fælleds Stervboe, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til der i Skifte-Commissionen at anmelde og beviisliggjøre saadant Krav. Ved samme Proclama ere begge de Afdødes Arvinger med lovligt Varsel indkaldte til at legitimere deres Arveret og iagttage deres Tarv under Boets Behandling; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Den Kongelige Landsoverrets samt Hof- og Stadsrets Skifte-Commission i Kiøbenhavn, den 29de Juli 1835. V. Jacobsen. Mourier.
Berlingske Tidende, 1835-08-10
Ved Proclama, der er læst ved Underretten, og vil blive læst ved den Kongelige Lands-Overret, ere Creditorerne i Stervboet efter den paa Hovedgaarden Anhoff forrige Aar ved Døden afgangne Avlsforvalter Johan Martin Wohlers, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til for mig, som Skifteforvalter i Boet, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. J. Panum. Glorup, den 20de Juli 1835.
Berlingske Tidende, 1835-08-10
Hvo som maatte have noget at fordre i Stervboerne efter: 1. Fæstegaardmand Peder Jensen Sparre i Brøndom Bye, Hornum Sogn, Onsild Herred, Randers Amt, og 2. Fæsthuusmand Peder Jensen af Sneedom Bye og Sogn, Onsild Herred, Randers Amt, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, til at anmelde og beviisliggjøre deres Krav for undertegnede Skifteforvalter. Herredsfogedcontoiret i Mariager, den 25de Juli 1835. Claudi.
Berlingske Tidende, 1835-08-10
Freditorerne i afgangne Degne Enke Anna Cathrine Olsen, fød Lund, af Kjøge, og hendes forhen afdøde Mand, Sygnedegn i Robolte, Jens Christian Olsen, deres fælleds Boe, indkaldes herved, overeensstemmende med Placaten af 20de October 1792, med 12 Ugers Varsel, til at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer for undertegnede Skifteforvalter. B. S. Brorson. Kjøge Byfoged-Contoir, den 31te Juli 1835. Hvo, som maatte have noget at fordre efter her afgangne Madame Voigt, 2 fød Hartmann, Enke efter forhenværende Districtsrurg Voigt i Colding, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, til at anmelde og bevise saadanne deres Fordringer for undertegnede Skifteret. Ligeledes indkaldes ved lovligt Varsel benævnte Afdødes fraværende Arvinger for at anmelde og bevise sin Arveret. Slagelse Kiøbstads Skifteret, den 30te 1835. Sylow. Birch.
Berlingske Tidende, 1835-08-10
Creditorerne i Stervboet efter Glarmester udvig gjort af Kiøge, indkaldes et herved, overeensstemmende med Pl. 20de October 1792, med 12 Ugers Varsel, til at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer for undertegnede Skifteforvalter. Kiøge Byfoged-Contoir, den 31te Juli 1835. B. S. Brørsen.
Berlingske Tidende, 1835-08-10
Ved Proclama, der vil blive læst ved vedkommende Retter, ere Alle og Enhver, som maatte have Noget at fordre i afgangne Præste-Enke Dorthea Marie Holm heraf Byen og forhen afdøde Mand, Sognepræst for Louens og Alstrup Menigheder i Aalborg Stift, Nicolai Lauriz Holm, deres fælleds Boe, indkaldte med 12 Ugers Varsel, sub poena præclusi & perpertur silentii, til at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer for undertegnede Skifteforvalter; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Kiøge Byefoged-Contoir, den 31te Juli 1835. B. S. Brorson.
Berlingske Tidende, 1835-08-11
Aar 1835. No. 190. Tirsdagen. den 11 1/2 August. Den til Forsendelse. med de Kongelige Brevposter privilegerede. Berlingske politiske og Avertissements-Tidende. Udgivet, trykt og forlagt ved Brødrene Berling; redigeret af Archiater Schönberg.
Berlingske Tidende, 1835-08-11
Udenandske Efterretninger. Frankerig.
Berlingske Tidende, 1835-08-11
Paris, den 31te Juli. Det mislykkede Mordforsøg paa Kongen har i flere Henseender Lighed med hiint Attentat paa den første Consul, Bonaparte, nentlig med Helvedsmaskinen. Den gang existerede der, som nu, tvende forskjellige Partier, Legitim sterne (Emigranterne og Republikkanerne Jacobinerne), der kuni Hadet til den bestaaende Regjeringsform lignede hinanden. Da Explosionen var skeet, erfore Napoleon og Fouche snart, fra hvilken Kant det Hele kom. Men skjøndt det var utvivlsomt, at Saint-Rejen og Consorter vare leiede af de forrige Aristocrater til denne Gierning, passede den første Consul dog paa Leiligheden til at lade sine farligste Fjender, Jacobinerne, under Paaskud af deres Medskyld, i det mindste moralske, bøde for en Gierning, der var den ganske fremmed. Man har – sagde Napoleon i Statsraadet rigtignok intet Beviis, men dog stærk Formodning, at Terroristerne have været Ophavsmænd til Complottet. Snart efter udgik en Beslutning, ifølge hvilken 130 Jndivider forvistes til Republikkens Besiddelser hiin Side Havet, hvor de stode under Politiets særdeles Opsyn. – Det synes næsten som og Regjeringen i det første Øjeblik efter hiin frygtelige Misgierning den 28de f. M. har havt denne Begivenhed for Øje, og tænkt paa, at tage sig samme til Rettesnor. Deraf kunde man tillige forklare sig de særdeles Forsigtighedsregler, navnlig: at, foruden Armand Carrel, flere mindre betydelige Republikkanere ere kastede i Fængsel.
Berlingske Tidende, 1835-08-11
Den 28de Juli udfærdigedes fra Militair-Jntendanturen Marsch ronten for de tvende første Detaschementer af det, til den spanske Tjeneste hvervede Regiment. Tidlig om Morgenen den 29de holdtes Appel ved Barrieren d'Enfer, og følgende Dagsbefaling fra Oberst Swarz oplæstes. Soldater, endelig er det Øjeblik kommet, at beskjæmme de Jldesindede, der ikke have undseet sig ved, med Bagtalelse at overøse de Frivillige, der ville tjene Dronning Jsabella den Andens gode Sag. Soldater, vi ville komme til at gjennemvandre en stor Deel af Frankerig. Lad den strenge Disciplin, som vi paa denne lange og besværligt Marsch ville læge for Dagen, være Spanien en Garanti forden Tjeneste, det har at vente af os.
Berlingske Tidende, 1835-08-11
En besynderlig Begivenhed har i disse Dage tildraget sig i Hotel Dien. Victor Brennet, Vadsker fra Boulogne ved Paris, havde om Eftermiddagen den 28de meldt sig der, og forlangt hurtig Optagelse, da han havde forvredet sit Been. Tidlig i Gaar Morges steeg han ud af Sengen, gik ud paa Hospitalets Terrasse, der vender til Seien, og styrtede sig i Floden. Vandet var lavt, og da han desuden svømmede, kunde han ikke komme til at drukne. Da han var blevet reddet af nogle Soldater, forlangte han at bringes hjem. Han yttrede Frygt for, at han skulde blive fremdraget som Vidne, i Anledning af Mordforsøget den 28de. Man veed endnu ikke, om Vanvild eller Samvittigbedsnag have foranlediget det.