JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-05-28
J Penia Nr. 7 fører den til Fattigvæsenet, sonen geist traadte Committes i Kbhvn., en lydelig Klage over mange af vore Nattiges Egensindighed og Dovenskab. Allenklage over Mangel paa Folk. Næsten alle vore Fabrikantere mangle Arbeidere. Committeen har ikke kundet skaffe Klædefabrikør Banner en Kone med til Uldplukning, uagtet Moderen kunde fortiene 2 Mk. daglig Børnene 12 s. hver, den kunde neppe forskaffe Oldfruen ved det Almindelige. skal 3 eller 4 af den saa talrige, Clas aske og dog sees arbeidsføre Tiggerkiellinger med 3, 4 Børn, at bli paa Gaderne, hellere end at arbeide. – Randers Byes Fattigvæsens Bestorere ere i den Henseende langt befelgeres tiken paa næsten aldrig sees her noget Betlerie, paa Gaderne. Paskekoner ere her dog ogsaa at bekomme, endskiøndt nogle af disse, som enhver Dagleier i denne Tid, gjøre overordentlige Fordringes ikke alle i Henseende til Daglønnen; men fordre endog som Ret: daglig 2 Gange Caffe, 3 Gange Aqvavit - ikke engang simpe, Brændeviin er godt - hele Forklæder fulde af Fødevare med sig hiem - og endnu til alt dette, maae Huusmoderen stundom med Tapshed see, sin kostbare Sæbs forbrugt til hele Byldter Klæder, som ey ha dan Matrone behager at tage med i Basken, I Kristiansands Avis læses følgende: " Den 12te d. M. blev mig af Lodsoldermanden Hr. Viborg meldt, at den paa, Due en var opsat 2de Træer, der havde Udseende at være et Mærke, da nu Commandantskabet er uvidende om, at der paa dette Sted skulde være noget Kiendemærke, saa lod jeg disse Træer nedtage den 13de f. M. Jgaar fandtes der atter paa samme Sted et Trærdoreist, hvilket ligeledes er bleven nedtaget; men da mueligen, er af Christiansands Jndvaanere anseer det nødvendigt for det almeene Vel, at der paa Due=Heien af og til opreises et Kiendemærket saa anmoder jeg den eller de, som paatage sig denne Uleilighed at opreise slige Kiendemærker, at de vil vise mig det Benskabe, at tilkjendegive mig de Grunde hvorefter de indrette disse deres Handlinger, paa det jeg ikke, om disse Kiendemærker sigte til det almeene Vel skulde af Uvidenhed arbeide imod deres gode Hensigt Skulde derimod denne Handling ikke have rene Hensigter og Gierningsmanden ønsker derfor at blive i Skiul, saa laver jeg at betale 100 Rdlr. D. C. til den eller dem, som beviisligen kunde nusive lig, hvem der har hensat disse Kiendemmertkr. Jeg pligter det min Konge og Fædreneland, at anvende mueligste Flid for at forebygge enhver Uorden; at opsætte Mærkekundet Fæsmingint Kargrør, uden derom at underrette Commandanten, er ikke allene en uorden, men endog en lovstridig Handling. - Jeg here det Haab, at enhver retskaffen og retsindig Indvaaner i Christiansan, omen de have Kundskab om denne Gierning og dens Aarsag ere bestage til Ordens Vedligeholdelse, og tilkiendegive mig hvad de vidstemChristiansand, den 30 April og vi
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-05-28
Befordringer og Afgang. Under det danske Cancellie er Ands rer i Lovkyndigheden ved Søernet=Baaden, Østerpaa Aand nævnt til Procurator ved alle Oper, og under ge i Hamark og Norge, Høiesteret allene udctor Medicine. L. S. Wedel Simonsen til Profeldt me lige otasse, No. 13 ; Sognepræst forende Lørskjærsg Vester Marie Meenighederpaa Born nighed sammesteds. Eier. nerer en Under Oeconomie og Commerce Collegiet; Den 11te Mai
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-05-31
ninger.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-05-31
(Af Altona Mercur og Hamb. Corresp.) Parts, den 22de Mai. Gaarsmoniteuren leverer nogle meget tilfredsstillende Efterretninger fra Armeen i Spanien.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-05-31
General Latour Maubourg, Commandant for den 5te Armeekorps lod den 7de April om Morgenen tidlig Forposterne af Beredsfords Armee i Egnen af Juramenha recognoschere; en heel engelsk Eskadron blev overfaldt, og General Veiland har medbragt 100 fangne engelske Ryttere.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-05-31
Festningen Badajos er armeret og provianteret paa flere Maaneder. Den 22de blev den recognoscheret af Lord Wellington. General Philippon gjorde et Udfald med 2 Batailloner og drev ham tilbage. Blake er landet ved Apamonte med 8000 Spanier, som udgiør Garnisonen i Cadix, for at agere i Forening med Beredsford.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-05-31
Hertugen af Dalmatien har ved Sevilla samlet en Reservearmee paa 20,000 Md.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-05-31
Det Franske Artillerie som beleirer Cadix, har erfaret, med god Virkning at kunde kaste Bomber 3025 Toiser langt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-05-31
Hertugen af Treviso hvis Sundhed havde lidt meget af Klimaet i Andalusien er ankommen til Madrid.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-05-31
London, d. 12 Mai. (Journal de l'Empire. Formedelst den liden Tillid Undersaatterne have til Regieringen henlægge de fleste folkeklasser deres Guld og Sølvpenge. Forpagterne og Tienestefolkene giemme deres Guld meget omhyggelig. J det vestlige England gives der ingen Bonde som ikke har nedgravet 10, 30 til 100 Guineer. En riig Partikulair fortalte for nogle Dage siden en af sine Venner af hun havde 3000 Guineer i Kufferten og erklærede at han fandt langt mere Fornøielse i at betragte sine blanke Guineer, end trække en nok saa stor Rente, Banken, i England kunde give ham.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-05-31
Blandede Efterretninger. (Af Altona Merc. og Statst.) Noget og Valdplantens Dyrkelse i England, af en Franskmand der i flere Aar har været i EnglandVaidplanten dyrkes meget i England. Aar ud og ind beplantes dermed 1500 til 2000 Agre Land. Den bedste Vald kommer fra det Jndre, fra Grevskaberne Leicestershire, Nordhamionshire og Rutland. Man troer almindelig, at denne Plante kun lykkes paa gamle Engstykker, paa hvilke man ingen Høe har avlet de sidste 100 Aar. Denne Jordart søges omhyggelig, og overalt hvor et Areal af 25 Agre er at faae til Leie anlægges et Fabrik. J de første 2 Aar beplantes det med Vald, de næste 2 Aar saaes Korn deri og det giver en god Høst. Jeg besaae et Landgods i Cambringeshire paa 7000 Agre, som var bestemt til Vald. J Aaret 1777 besluttede jeg selv at dyrke den; mod Enden af Febr. 1778 blev 30 Agre Land besaaet. dermed, og Fordelen jeg trak deraf oversteeg Jordstykkets Verdie. J Aaret 1779 besaaede jeg 100 Morgen Land, hvormed jeg vedblev i 8 Aar efter hverandre, og gjorde nogle Forandringer i den indførte Dyrkningsmaade. Hovedforandringen var, at jeg saaede Sæden i enhalv Fod brede Bede, istedetfor at udkaste den uden bestemte Mellemrum. Valdbladene bruges i England som et sikkert Middel mod Skab paa Faarene. Flere Folk i mit Naboe laa, som befrygtede denne Sygdom hos deres Faar, leiede nogle af mine Vaidagre efter Høsten og lode deres Faar græsse der. Man troer i England, at Jorden efter at være dyrket i 2 Aar, ikke meere er istand til at frembringe Vald; men denne Meening er en sand Fordom. Paa en Reise jeg i Aaret 1788 gjorde til Alby, bemærkede jeg i Egnen af denne Stad, Vad plante, som vare langt skiønnere end dem i England, og dog blive de aplede i Jorder, der, enkelte Mellemrum fraregnet, bestandig dyrkes med denne Plante. Naar man besaaer gamle Enge, saa bliver blot Grøn tørven omvendt; en Karl overgaaer Jorden med en Spade og danner det saaledes at Grasset kommer til at ligge underst; Sæden udstrøes da og Frøet nedharves af en med Steen betynget Harve. Saasnart Planten er skudt op, renser man Jorden fra Ukrud og giør et Mellemrum af 8 Tommer mellem hver Rod. Lugningen gientages 2 Gange indtil Bladene ere modne til Jndsamling.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-05-31
J politisk Journal for April læses Følgende i Slutningen af en meget interessant Artikel, med Overskrivt Ny=Hellas (Nygrækkenland).
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-05-31
Ogsaa her udbredte det attende Aarhundrede Oplysningens Straaler, paa de tydske Universiteter, navnligen i Leipzig og Jena, studerede mange Græker, og alt spurgte Kiøbmand af denne Nation paa leipziger Messer atter og Skrivter og Minder fra deres Fædrelands blomstrende Alder; mange meere dannede Udlændinge, som Prindsen af Würtemberg, der nu kjæmper i den russiske Armee mod Tyrkerne, ønskede at bidrage no ger til at vække dette Land, Menneskeslægtens Stolthed, af den to Aartusindes Dvale, det laae begravet i, og paa Øerne, som ved deres meere eenlige Beliggenhed, stedse vare meere beskyttede for fiendtligt og ødelæggende Anfald, viste sig mange Spor af giensplevende Følelser for Forfædrenes Fortienester. Disse betydende Tegn skrækkede Serallets Kabinet; med Despotismens Jernhaardhed søgte det at nedkue en nye Culeurs fremspirende Blomster. Det forlangde af det østerrigske Hof en Græker udleveret, som i Wien oversatte Anachavsis Reiser i sit Modersmaal, og det lod ham halshugge i Constantinopel. Dog forgiæves greb det osmaniske Riges Padischah med afmægtig Haand i Tidens Hiul; disse Despotismens tranghiertige Bestræbelser forøgede de betrængte Grækers Enthusiasme. Paade joniske Øer søgte man under Napoleons lykkelige Veiledning, igjen at vække den gamle hellasske Aand; man oprettede Academier for græsk Litteratur, regnede igjen efter Olymplader, og høitideligholdt offentlige Lege. Paa Kanthos og de omliggede Øer blev en Nationalgarde oprettet af 20000 Græker, som klædte i macedonisk Drage, sang Tyrtæi Krigssange og Pindars olympiske Seiershymner. Ogsaa spartanske Skarer i den gamle lacedæmoniske Klædning satte den overraskede Tilskuer tilbage i forgangne Aartusinde, og disse nye Helleners Sindbillede var deres Fane, en Phænix, der stiger op af sin Aske. Disse Efterretninger skrækkede Porten saa meget, at den sendte tre Commissarii er til Peloponnes, for at gribe de skarpeste Forholdsregler mod dem, der søgte at afryste det gamle Aag. Men Osmanernes aldrende Throne, rystet ved Russerne i Norden, ved Wechabiterne i Syden, undergravet ved sine mægtige Statholderes indre Oprør, er maaske nødt til her forgiæves at søge en Stotte. Aneldte. Svovelstikhandleren.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-05-31
Helsingøer, den 27de Mai. Efter Middag faaes et fiendtligt Linieskib, en Tredækker, at komme og for fulde Seil, som omden agtede sig ned af Sundet; men den kastede Anker ud for Hornbek. Ved indtruffen sydlig Vind i Nat har den lagt sig længere ned midtsunds.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-05-31
Corsøer, den 28de Maji. Endnu ligger den fiendtlige Convoi i samme Stilling ved Romsøe, Vinden S. til Oskaber Bramsels Kuling med Torden og Regn.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-05-31
Den 30te Mai. I Dag har en engelsk Orlogsfregat passeret Beltet, gen observeredes nord paa i Morges Kl. 7 og var af Sigte sønder efter Kl. 3 Eftermiddag. Convoien ligger stille. Den stærke Vind har hindret Pakkeposten fra at gaae over i Dag.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-05-31
Kiøbenhavn, den 31te Mai. Søndagen den 2den Junii anlægges Hofsorg for den afdøde Enkeprindsesse Louisa Carolina Theodora Amalia af Anholt=Korhen, om bæres i 8 Dage.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-05-31
Vicestatholderskabet i Norge er det bleven indberettet, at en har i afvigte Marts Maaned optaget en norsk Fiskerbaad Fattige Fiskere, Lars Olsen, Rolf Tønnesen og Gundler Gund lessen, frataget dem deres Baad samt Fisk, og beholdt dem ombord i 7 Uger, af hvilken Tid de tilbragte omtrent 3 Uger paa Briggen Nattergalen, uagtet der dagligen blev dem lovet, at de skulde sættes i Land.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-05-31
Ribe. Døbte. I Domkirken den 3die Junii, Povel Madsen, Skottes Søn, Mads Povelsen Skotte, Fadderne: Madm. Hobolt, Jngeborg Jacobs Datter, Skrædermester Hans Kruse, og Posicontoirskriver Svendsen. VEs TET.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-05-31
Ifølge Amtets høie Øvrigheds Befaling af 29de d. M., vorder over Schads Giording Malt Herreders Tinghuus Bygning foretagen nye Auction, Fredagen den 14de Juni næstkommende, Eftermiddag Kl. 2, til Bortsælgelse uden nogen dertil hørende Grund. Auctionen holdes i forbenævnte Linghuus, ved Enderupholm. Ribe den 31te Maji 1811. melde sig. Hermansen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-05-31
Hos en Embedsmand her i Jylland er for en Skriverkarl som skriver en god Haand, en Tieneste at erholde paa antagelige Conditioner, som herfra Adresse=Contoiret kan faaes Underretning om, naar Vedkommende derom vilde Mandagen den 24de Junii næstk., Formiddag Kl. 10, bliver, efter Begjæring af Dhrrer Forstandere for Colding lærde Skole, foretaget offentlig Auction paa Fridericia Raadhuus til Bortforpagtning af Herslef Sogns Konge Korn og Qvæg Tiende paa et eller fleere Aar, alt i Overeensstemmelse med de Conditioner som paa Auctions Stedet til Libhavernes Efterretning nærmere skal vorde bekiendtgjorte. Herredskontoiret i Fredericia den 31te Mai 1811. Buhl. Søren Pedersen i Lintrup Kroe ved Landeveien imellem Foldingbroe og Ribe har seet sig nødsaget at erklære Konkurs. Hans Creditorer indkaldes derfor og det een for alle Gange, følglig peremtorie, at angive deres Fordringer, de under Jurisdictionen inden 6, og uden for samme inden 12 Uger a Dato publicationis hujus proclamatis hos Hr. Tingsskriver Kloppenburg ved Harrebye, deres Beviser at produeere og verificerede Copier deraf at tillant, saa og Fremmede Procuratores af acta at beskikke. Ligeledes have de der besidde Pandt eller Andet Konkursboet vedkommende, sligt i den forskrevne Tid at anmelde; alt ved Straf af Tab og anden lovlig Tiltale. Frøs= og Calslund Herredsfogderie i Rødding, Amtet Haderslev, den 11te Maji 1811. Bertelsen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-05-31
her paa Adresse=Contoiret faaes Markedspasser, Linierede Papirer til Overformynderie=Regnskaber, Extraskats Maanedlig Af= og Tilgangslister, Hovedmandtallister.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-05-31
Coursden 21de Maji. Kiöbenhavnske Bankn. 792 pCto slettere end S. B. For 100 Rd. kbynsk. Bankn. i Sl. H. Cour. 15 3 Rd. For 1 Rd. dito i Sl. H. Courant 7 3/4 Sk.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-06-04
Udenlandske Efterretninger.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-06-04
(Af Altona Mercur og Hamb. Corresp.) Paris, den 23de Mai. Ved et Keiserligt De et af 13 d. M. er Hr. Abendroth, forhen Se stor, udnævnt til Maske i Hamborg; Hr. Tesdorph. Covisorisk Maire, til Maire i Lybeck og Hr. Wilchelehausen, provisorisk Adsoint, til Maire i Bremen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-06-04
Hs. M. Kongen af Westphalen er ankommen til aris; Kongen af Reapel er vendt tilbage til sine Stater.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-06-04
Den 9de Junii vil Ministeren for det Jndre ligge Grundstenen til et Hospital som er bestemt til at modtage 1200 Syge.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-06-04
Fyrsten af Eslingen har indsendt en Jndberetning fra Armeen i Portugal, som i Udiog er følgende: Den 2den Marts ved Dagens Anbrud gav han Ordre til et gaae over Agneda paa Broen ved Rodrigo, det 2det Korps skulde marschere til Marialva, det 8de og 9de med Kavalleriereserven til Carpio og det 6te med Resten af Kavalleriet til Espeia. Fiendens Forposter til lagedreves og hans trukne Anstalter til at forsvare De leerne i Marialve, gjordes frugtesløse ved Overgansen over Agava ved Carpio. Operationen skede uden indringer fra Fiendens Side og hans Avantgaarde, som bestod af 14 Eskadroner Kavallerie og understøttedes af nogle 1000de Infanterister med Artillerie, bleve drevet tilbage til paa hiin Side Gallegos. Paa Høie bag Døurøs Bæk holdt Fienden en skiønGlaglinie besadt med 40 til 50,000 Md., en Stil Eng, som imidlertid ikke var uden Fare for ham selv, han bag ved sin høire Front havde Kaas stenede egende og blot en eneste Communication over Castel que, der kunde passeres af Heste og Vogne skiønt ikke aden megen Besværlighed.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-06-04
Den 3die om Morgenen marscherede Armeen fremad. Fyrstens Hensigt var at trænge frem med Magt mod Fiendens høire Fløi og bemægtige sig Forbindelsen, med Castelbouc. Jfølge dette og imedens det 2det og 9de Korps samt Divisionen af det 8de holdt Fiendens Centrum i Respect, begav han sig med det 6te Korps imod den høire Flanke, i det han tillige forfulgte Fiendens Arriergarde, der for største Deelen tilbagedreves til Fuentes d'Onnoro; en Bye som ligger paa Foden af de af Fienden besadte Høie. Den blev angreben og taget. Da den eng. General saae at en Deel af hans Linie var bleven couperet ved Besættelsen af denne vigtige Post, kastede han nye Forstærkning derhen og bemægtigede sig den igien.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-06-04
Divisionen Ferey bemægtigede sig imidlertid Byen nok engang, men tabte den atter. Da den saaledes var taget og atter tabt, detascherede Fyrsten 4 Reservebatailloner hen til Byen og den forblev Natten over i Franskmændenes Besiddelse. Den 4de ved Dagens Anbrud søgte Fienden at erobre Fuentes d'Onnoro igien, men forgieves. Nu opfyldte han Tilgangene til Byen, Murene og Klipperne, som ligge ved samme, med Tropper, og gjorde Franskmandenne Besiddelsestagelsen af den øverste Deel af Byen, meget vanskelig. Man indsaae at denne Armeens Fordeel vilde koste formeget, og traf de fornødne Anstalter til et nyt Angreb. Fiendens Flanker bleve omhyggelig recognoscherede. Man fandt et tilgiængelig Terrain imellem Navad Arel og Pozobello og besluttede at lade Armeen rykke didhen, hvortil Ordrerne bleve udstædte om Natten og Bevægelserne endnu samme Nat fuldbyrdede. Ogsaa her var fuldt af Engelsk Jnfanterie, men som borttages ned Vajonetten. 20 bag samme opstillede Engelske Eskadroner bleve tagne i Flanken af det hele Franske Kavallerie under Gen. Montbruun, og adsplietede, uagtet de beskyttedes af 12 Kanoner. Nu angribe de Franske atter Fuentets d'Onnord: Lord Wellington fyldte Hulveiene og samme med Skarprytter, understyttede disse med Artillerie og opstillede 3 Jnfans terie Quarrer paa Høiderne. Vel bleve disse kastede overende og Landsbyen atter flere Gange erobret, men den heele Engelske her koncentrerede Magt gjorde videre Fremrykning umuelig. Den følgende Nat gjorde Eggellænderne deres Stilling uangribelig ved at opkastForskandsninger. Resultatet af disse 4 Dages blodige Kamp angiver Fyrsten at være Ødelæggelsen af den fentlige høire Fløi, 2000 dræbte og 1000 fangne Fiender. Han agter nu at nærme sig Almelda, for at benytte de vundne Fordeele. Det Franske Tab er kun 400 Døde og Saarede.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-06-04
London, den 10 Maji. (Moniteuren) Den 7de fik vi Efterretninger fra Rio de la Plata. Det indgroede Had imellem Regierngen i Monte Vide og den oprørske Junta i Buenos Ayres, er hos sidste tillaget meget, formedelst et stor Slag som den nyelig leed. Begyndelsen af Febr. bleve de Tropper, som under General Don Mannel Belgranos Commando bleve afsendte mod Paraguay slagne. Denne Begivenhed, havde en stor Virkning paa Jndvaanerne af Truenos Ayres og dæmpede i høi Grad Juntaens Tilhangeres Jver, endmere da man fik Efterretning om at Gouverneuren af Montevide i Forening med 5000 Portugisere, tilberedede et frygteligt Angreb paa denne Stad, J St. Thomas gaaer Rygtet, at en fremmed Eskadre af 6 Linieskibe og flere Fregatter ere seete ved Se Croix. En engelsk Fregat har bekræftet denne Efterretning. Ogsaa siger man der befinder sig en Eskadte af 5 til 6 Engelske Linieskibe med 3000 Md. Landtropper ved Barbados hvis Bestemmelse man ikke kiender. En Postfæk fra Jamaika ankom i Morges. Marineren. Capit. Kitchen, var indtruffen dertil den 13de Marts. Den 4de f. M. blev han, 10 Mile østlig for Destrade, praiet af en bevæbnet Briig, som fortalte ham, at store Kapere med Fransk Besætning og for største Dre len bevæbnet med 20 Kanoner, vare udrustede i de Forenede Staters Havne; at de krydsede paa Bredden af Destræde og søgtes af flere Krigskibe. Forrige Maaned har Hr. Pinckney med sin Kone og Børn indskibet sig i Kowes paa de Forenede Staters Fregat Esser, og er strax gaaet under Seil.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-06-04
Fregatten Minerva er dest 7de gaaet under Seil med vor Minister ved de Forenede Stater, Hr. Foster.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-06-04
Blandede Efterretninger. Af Altona Merc. og Hemp. Av.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-06-04
Storhertugen af Hessen har befalet Fransk Maal. og Vægts Jndførelse i sine Stater fra 1ste Julii af. Efter den nye Organisation beløber den Bayerske Armee i Fredsstider sig til 48000 Md.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-06-04
Fyrst Dolgoruck, Russisk Keiserlig General=Lieue nant og Gesandt ved Hoffet i Neapel er den 26de Muni, fra Priersborg passeret gjennem Berlin til Hamborg. Ogsaa i mindre overordentlige Tidsaldere end nærværende, har en Tronarvings Fødsel været anseet for en Begivenhed, der maatte tildrage sig almindelig Opmærksomhed. Det er saaledes omtrent 100 Aar siden da den almindelige Forventning var spændt paa en Østerrigsk Keiserindes (Karl Vies Gemarindes, Elisabethø) Nedkomst. Samme indtraf den 13de April 1716, og Efterretningen om at hun var bleven forløst med en Prinds, rakte en grændseløs Glæde, saa vel i de Østerrigske som de med samme allierede Stater. Næste Dag blev den unge Erkehertug Leopolidøbt af den Pavelige Nuntius Spinolaa og til samme Tid udnævnt til Erkehering af Østerrig og Prinds af Asturien (det var nemlig ogsaa paa den Tid da den Spanske Successionskrig førtes.) Strax dereftet Slog Keiseren sin nyefødte Prinds til Ridder af de guldne Skind. Den store Engen har ham ved denne Ceremonie, som en tredobbelt Salve af 100 Kanone, forkyndte det glade Folk. Da Keiseren ved en Valfart til Mariazell Aaret forud havde gjort det Løvte hvis en Erk her og fødte, at ofteret billede af gedie gent Guld og af samme Vægt som den unge Prind saa blev han strax efter sin Fødsel veiet og befandtes de at vare 18 Pd. og 13 Lod tung, hvoraf man udledte en lang Levalder. Dette Haab slog imidlertid feil og som bekiendt uddøde med har den habsburgøster rigske mandlige Linie.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-06-04
J Aare 1618 blev sendt 3 Keiserlige Hofraader som Gesandtere til Prag, for at føre endeel nye Indretninger i Brug i Bøhmen. Da man ei kunde enes, bleve Bøhmerne tilsidst saa forbittrede, at de kastede alle : Hofraader med samt deres Sekretair ud af Vinduer fra øverste Etage paa det høie Slot i Prag. Tillykke vente Vinduerne ud til en Gaard ved Staldbygningen, som var opfyldt med Giødning. Da de altsaa faldt bløds kom Jngen til Skade paa Bedøvelsen nær, som Faldet forvoldte. Da Sekretaiten var den sidste, som blev udkastet, og uheldigviis faldt oven paa en af Hofraaderne, sprang han strax op, gjorde en dyb Kompliment og bad tusende Gange om Forladelse, for han havde været saa grov at falde paa ham.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-06-04
Den bekiendte Mimiker Patrik Peale, hvorom man i denne Tid har hørt saa meget fra Kiøbenhavn, siges i Slesv. Holstein. Provinzialberichte at være en fød Friherre v. Seckendorff, som efter at have været Amtmand i Sachsen og Kammer Præsident i Hildburghausen, nedlagde sit Embede og reiste til Amerika. Her givtede han sig, antog sin Kones Navn og ofrede sig af Kiærlighed til Konsten ganske den i nyere Tider saa meget forsømte Mimik
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-06-04
Jndenlandske Efterretninger. (Af Stats= og Collegial,, fyenske, Martboe og Viborg Av.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1811-06-04
Under 18de Mai o. A. ere samtlige Amtmand og Land, og Søe Krigscommissairer i Danmark, fra det danske Cancellie, blevne tilskrevne saaledes: De a. skillige Gaardmand endnu ved sidstafholdte Session have forsømt, i Overeensstemmelse med allerhøieste Resolution af 7de Sepbr. 1808, at producere deres Skiøder, eller Fæstebreve til Sessionens Paategnelse, og det altsaa maa formodes at ovennævnte allerhøieste Bestemmelse endnu ikke er kommen til hver Mands Kundskab saa har Hs. Majestær, paa Cancelliets derom gjorte allerunderdanigste Forestilling, under 13de d. M. allernaadigst behaget at resolvere: 1) at alle de Skiøder og Fæstebreve, som ved den sidst afholdte Session for sildigt ere fremlagte, maae endnu ansees for gyldige, og følgeligen Afvigelse fra den allerhøieste befaling af 7de Sepbr. 1808 for denne Gang ikke blive Vedkommende til Skade; 2) at bemældt allerhøieste befaling af 7de Septbr. 1808. offentligen skal bekientgiøres fra Prædikestolene, i Særdeleshed paa samme Tid, som Sessionernes Berammelse kundgiøres, for paa denne Maade at komme Vedkommende til Kundskab og allerunderdanigst Efterlevelse; 3) at oftnævnte allerhøieste Befaling for Fremtiden af samtlige Landmilice Sessioner paa det allernøieste skal overholdes og eftrekommes.