JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-01-31
De Døvstummes Tal beløber sig til til Børn af begge Kjøn. Blandt Drengene er der nogle, som især have bragt det temmelig vidt. Efter de Tegn, som deres Lærere giør, kunne de tydelig forklare Begreber, som man næsten ikke skulde troe Mennesker, der ere fødte døvstumme, istand til at forklare. Naar Doctoren f. Ex. spurgte ved Tegn, hvad er født, saa blev Spørgsmaalet besvaret af den Døv skumme, som derpaa skrev Svaret (Sukker er født) paa en sort Tavle. Og saaledes gik det med alle de øvrige Spørgsmaale. De bleve besvarede meget hurtig og nøiagtig. Men et Begreb, som ikke er saaet at bibringe dem er Jdeen om alle, f. Ex. om alle Menneskene have Ørne? om alle Dyr have en Mund &c. Et Par af Drengene har endog lært Een Gang en ved Hjelp af een i dette Øiemed forfattet Tabel. De have alle gjort betydelige Fremskridt i Tegnekonsten og Skrivning. De Prøver af deres Tegning og Haandskrivt, som bleve fremlagte, vare for det meste saa skjønne, at de havde fortjent Roes om de end aldrig havde været døvstumme. Alle Eleverne ere meget muntre og see sunde ud. - Af Jndbydelsesskrivtet sees, at Jnstitutets Formaal ikke er at optage Døvstumme for ved Operation paa Øret at forskaffe dem Hørelsen eller ved Operation paa noget af Taleredskaberne at forskaffe dem Mælet, men at de Døvstummes physiske og medicinske Behandling ligger uden for det nærværende ligesom og det tilkommende Kongelige Jnstituts Plan. Elevernes physiske Opdragelse vil blive indskrænket til den almindelige Omsorg for Sundhedens Vedligeholdelse og Kræfternes tilbørlige Uddannelse. - Blandt de Døvstumme i dette Jnstitut gives der een, som i lang Tid kan huske det Ord, som han kun engang har lært at uddtale, f. E. Navn, paa en Fremmed, som har besøgt Jnstitutet, eller paa en sjelden Ting, som i hele Maaneder ikke er bleven skreven af ham eller omtalt. Han taler med en for en Døvstum usædvanlig Lethed, og bruger sit nu allerede betydelige Ordforraad i alle Samtaler med hørende Mennesker. - Ved den Optælling, som i Aarene 18045 foranstaltedes i Dannemark (Slesvig, Holsten, Bornholm undtagne), befandtes i Sjællands Stift 163 Døvstumme (Folkemængden, 311,065); i Fyen med forhen underliggende Øer 113 (Folkemængden 160, 164); i Aalborg 44 (Folkemængden 104, 986); i Viborg 32 (Folkemængden, 26,657); i Aarhuus 61 (Folkemængden 120, 164); i Ribe 102 (Folkemængden 97,585). Heraf sees, at Antallet af Dødstumme er størst i Viborg Stift, hvor der blandt 825 Mennesker gives 1. Paa Bornholm skal Antallet være endnu større. Da der fra disse Provindser endnu ikke existerer nogen medicinsk Chorographie eller Topographie er det umueligt at bestemme, hvorvidt Climatet er Aarsag til Døvstumheden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-01-31
J afvigte Kirkeaar 1806 ere i Hertugdom met Holsten copulerede 2156 Par, født 9360, døde 7052, dødfødte 417. J Alstadt i Rendsborg, naaede en Kone den høie Alder af 111 1/2 Aar, og i Kirkesognet Alten Krempe døde en Mand i en Alder af 104 Aar, som har havt 5 Børn, 32 Børnebørn, 50 Børnebørns Børn og 3 Børnebørns Børns Børn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-01-31
Ved Reser, af 23 Jan. ere de Gebyrer, som erlægges for Høisterets Stevninger, Jncamminationer og Dommes Beskrivelse fra dette Aars Høiesterets Marts=Session forhøiede med 5 Rdlr. for enhver af disse 3 Slags Gebyrer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-01-31
Ved Forordning af 23 Jan. er Straffen for nødig Trætte ved Høiesteret bleven skjærpet. Enhver, som herefter ved denne Ret ansees for unødig Trætte, skal, efter Sagens Natur og Høiesterets Skjønnende, idømmes Bøder fra 24 til 200 Rdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-01-31
Confirmationer paa Mægler= og Skibsklarerer Bestallinger skulle for Fremtiden i Følge det Danske Cancellies Overeenskomst med Gener. Land=Oconomie= og Commercecollegiet udfærdiges igjennem sidstnævnte Collegium, hvorunder Mæglersager i Almindelighed henhøre, og Ansøgninger om saadanne Confirmationer maae derfor indsendes til dette Collegium.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-01-31
Udenlandske Efterretninger. J Frankfurt ankomme dagligen Tropper fra det indre Frankrige; de bestaae for det meste af Jnfanterie- og Cavallerieregimenter. De marchere til det Hessiske, og i Slutningen af Januarii skulle 40,000 Mand være samlede der.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-01-31
Ministeren Waltz har ved en Coureer faaet fra Chur førsten af Hessen et Svar, der skal indeholde en Formaning til Oprøverne at være rolige og nedlægge deres Vaaben. Man tvivler nu ikke meere paa, at dette vil bevæge de øvrige Landboer og gamle Soldater, som allerede længe, halstarrigen have vægret sig ved at nedlægge deres Vaaben, til at gaae fra hinanden. J modsat Fald seer Gouverneuren sig nødsaget til at tvinge dem dertil med Magt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-01-31
Paris d. 19 Jan. 300 Krigsfanger i Aurerre have faaet Ordre at begive sig til Rambouillet, for der at bruges til offentligt Arbeide. - Det lader, som Kongen af Bayerns Kronning ikke er bleven udsat i noget andet Øiemed, end for at give den end mere Høitidelighed. Man har Grund til at troe, at denne glimrende Ceremonie vil snart gaae for sig. Een af Keiserindens Juvelerer har nylig afsendt de to Kroner, Scopteret og Kaarden, der ved denne Leilighed skulde bruges, til München. Hvert Stykke af dette Smykke er meget kostbart og fortræffelig udarbeidet. Kongens Krone er bleven beriget med 39 kostbart slebne Diamanter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-01-31
Antwerpen d. 15 Jan. Den Lov, som forbyder de Skibe, der paa deres Reise have berørt nogen fjendtlig Havn, at løbe ind i Franske Havne, giver i dette Øieblik Anledning til en Anvendelse, der vedkommer enhver Handlende, og har, som af følgende Efterretning sees, sat Capitainen af et Portugisisk Skib i en besynderlig Forlegenhed: Dette med Bomuld for Fabricanter i Lille og Paris ladede og fra Portugal kommende Skib, er i disse Dage, efterat det er blevet undersøgt af Engellænderne og ført af dem til deres Kyst, løbet ind i Vliessingen, for derfra at begive sig til Antwerpen i Consignation af en Kjøbmand i denne Stad. Marine Commissairen gav ham befaling, at gaae i Søen igjen, og ikke at løbe ind igjen i nogen Fransk &c. Havn, og denne befaling er bleven stadfæstet af Marine=Commissairen i Antwerpen. Den arme Capitain, som man ikke vil tillade at blive i Vies singen, veed nu aldeles ikke, hvor han skal seile hen, for at blive af med disse Portugisiske Varer, som ere bestemte og betalte af Franskmænd.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-01-31
J Publicisten siges, Warschhu har endnu mange Levninger af sin fordums Glands. De offentlige Bygninger ere smagfulde, Fruentimmerne ere belevne, tale med Færdighed tre fire Sprog, og fornemmelig det Franske, som er almindeligere i det nordlige Europa end paa Grændserne af Frankrige. Polakkerne brænde af at gjenvinde deres Frihed; i Skuespilhuset, paa offentlige Pladser, i talrige Selskaber tales der om Uafhængighed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-01-31
J øvrigt er man her ligesaa hengiven til Forlystelser som i Paris, man har to tre Theatre: et Jtaliensk, Polsk og Fransk, det Franske er særdeles godt. Francois Cancellier i Rom udgiver et meget lærd Værk om Klokker og Uhre i Almindelighed, og især om de to Klokker i Capitoliet, som til alle Tider have været meget berømte, og ere blevne meget brugte i Rom. Den største bruges til at lykønske Paven, bekjendtgjøre hans Død og Valget af hans Efterfølger, give Tegn til offentlige Forsamlinger og bestemme Carnevalstidens Begyndelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-01-31
Man betragter den som Dronningen blandt alle Romerske Klokker, og man kan med Føie sige, at den regjerer et talrigt Folk. Man styrtede den imidlertid i Revolutionstiden fra Tronen. Den blev smeltet tilligemed dens Cammerat, og der støbtes alle Slags Prætiosa deraf, fordi den var legeret med en stor Deel Guld. Da Roligheden vendte tilbage i Rom igjen, og den ny Pave kom paa Tronen, tænkde man atter paa at give Capitoliet en Klokke igjen, og det var i September f. A. at den blev henbragt paa sit Sted, efterat Paven i Forveien havde lyst Velsignelse over den. Denne Omstændighed har givet Anledning til det anførte Værk, som indeholder mange interessante bemærkninger over antique og moderne Uhre og Klokker.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-01-31
J Moniteuren findes nogle Efterretninger og de Tydske Universiteters nuværende Forfatning. Dei det nordlige Tydskland have lidt meget ved Krigen, men de i det sydlige have derimod vundet demere, intet af dem har større Tilløb end det i Heidelberg, som Storhertugen af Baden har hjulpet i Veiret. Studenternes Tal har især for eget sig siden Begyndelsen af denne Vinter, og man har maattet fordoble Professorernes Tal. De i Marburg og Helmstadt nyde den Franske Keisers Beskyttelse, have kun en ubetydelig Garnison; Forelæsningerne ere ikke blevne afbrudte og Professorerne nyde samme Løn som før. - Det Jenaiske lider nu intet mere af Krigens Følger; det kommer sig igjen, og man tvivler aldeles ikke paa at det vil faae sin forrige Glands igjen. Man er i denne Tid sysselsat med at give det en ny Organisation. Den Weimarske Kammerherre Ziegester skal ordne alle offentlige Sager i Jena.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-01-31
J Omegnen findes endnu bestandig Spor af Krigen. J Zwapen, Naumburg og andre smaa Byer, i Nabolavet findes endnu bestandig Lazarether. Men hvad der forøger og forlænger Jndbyggernes Elendighed ere endeel Røvere af Landets egne Undersaatter, som man for en Tid siden har antaget for Franske Marodeurer. Disse Røvere bære store Knebelsbarter, og Uniformer, som de have frataget Franske Soldater, der fandtes døde paa Valpladsen, eller som Preussiske Flygtninger have kastet fra sig. De streife omkring i Landsbyerne og udskrive Contributioner. Men man er kommet paa Spor efter dette Uvæsen og er i Begreb med at standse det.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-01-31
Universitetet i Halle, hvis Studenter have udmærket sig ved Oprørsaand, behandles fremdeles med mindre Overbærenhed end de øvrige.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-01-31
Professorerne have endnu ikke faaet Ordre, at Universitetet skal ophæves. Alle Studenterne have forladt det. - Det Göttingske nyder den største Rolighed og den Franske Militairøvrigheds fortrinlige Beskyttelse. Det samme er Tilfældet med Universitetet i Leipzig. Den litteraire Forbindelse er endnu ikke fuldkommen tilveiebragt. J hele den nordlige Deel, ja selv i Leipzig, publiceres siden en kort Tid kun faa Værker, og disse faa ere trykte i det sydlige Tydskland.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-01-31
Fra det Stockholmske Arsenal gik nyligen en Transport Geværer til Rusland.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-01-31
Prof. Arndt, som for Tiden opholder sig i Stokholm, er Medarbeider i den Svensk Pommerske Lovcommission, nemlig i den oeconomiske Classe. Soeblin Svenske Catechismus, som allerede er oversat paa Tydsk til Brug i Svensk Pommern, gjennemsees og forbedres af Erkebispen, efter den Svenske Konges udtrykkelige befaling.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-01-31
De Franske Tropper, som staae i det forrige Piemont, have faaet Ordre, at bryde op til de Venetianske Grændseprovindser. De marchere over Pavia, Lodi og Verona. Ogsaa nogle 1000 Mand af Reserveleiren ved Alexandria og adskillige Corpser af den Neapolitanske Armee have faaet samme befaling. Det hedder, at et stort Armeecorps skal trække sig sammen, trænge ind igjennem Dalmatien og Bosnien, forene sig med Tyrkerne og modsætte sig den Russiske Armee, som er rykket ind i Moldan og Vallakiet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-01-31
De Franske Tropper i Pyrenæernes Departementer have faaet befaling, at bryde op til Tydskland, Lothringen oplives i denne Tid meget af den derværende store Mængde fremmede Officerer. Endskjønt mange af disse mangle egen Formue, og understøttes af deres rigere Colleger, saa kan mandog i det Hele antage, at hver af disse Officerer aarligen behøver 1200 Livres. Derved sættes store Summer i Omløb i dette fattige Land. Den brogede Vrimmel af disse mangfoldige Officerer frembyder de besynderligste Contraster, naar man reiser fra den ene By til den anden. Engellænderne ere endnu bestandigen i Verduun, blandt alle Krigsfangerne blive de meest deres Nationalcaracteer tro, og følge saa meget som mueligt deres Lands Skikke og Sæder. De forbruge store Summer, og deres Nærværelse er en stor Velgierning for Staden, som 179293 har liidt meget. De fleste Russiske Krigsfangne Officerer leve i Metz; de øvrige i nogle Smaabyer. Nogle Russer ere meget rige, men de fleste lide Mangel og nogle vansmægte i Ordets egentlige Forstand. Det sidste er saa meget mere paafaldende, som de faae deres faste Gage rigtig udbetalt, og deres Hof saavel directe som indirecte allerede har tilsendt dem mangfoldige Understøttelser. Men mange af dem ere blevne ruinerede ved Spil, som er de fleste fangne Russiske, Engelske og Preussiske Officierers Forretninger. De Preussiske Officerer ere for det meste i Naney, men da deres Tal er betydeligt, og langt overstiger alle de øvriges Antal tilsammentagne, saa er en Deel deraf bleven lagt omkring i Nabobyerne. De forstaae blandt alle Krigsfangerne bedst at samtliarisere sig og at gjøre sig yndede hos Jndbyggerne, Prinds August og andre Generaler er ogsaa ankommen til Naney, og Staden bliver bestandig mere levende. - De Svenske Officierer, hvoraf der kun findes et ubetydeligt Antal, vare i Begyndelsen i Luneville; men det hedder nu at de have faaet Ordre, at marchere til Vosgosdepartement. De fleste af disse Officierer ere særdeles dannede, og udmærke sig paa en fordeelagtig Maade fra alle de øvrige.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-01-31
Det hedder, at der i det Østerrigske skulle skee store militaire Befordringer og at adskillige Generaler, som Bellegarde, Collowrat, Colloredo og Alvine, skulle udnævnes til Feldtmarchaller.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-01-31
Fra Karnthen meldes under d. 31. f. M., at man har der saa mild en Vinter, som 100 Aars Oldinger ikke mindes at have oplevet; Amsler og Drosler begynde at synge; Gjøgen lader sig høre og paa Marken voxer Violer &c. Det Sjeldne heri bevæger Skolemesterne til at undervise deres Børn under aaben Himmel, og Folk, som vandre igjennem Landet, svede. Fra Brüssel meldes under d. 3 d. M., at man i en vis Egn har seet Bygen i Ax, og blaa Kornblomster voxe derimellem, blomstrende Bønner, modne Jordbær &c.J Preussisk Polen er der udnævnt en provisorisk Regjering, under Titel af: Regjerings Commission, hvis Medlemmer bestaae af Polske Adelsmænd, der allerede have udnævnt 5 Directorer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-01-31
En Tyrkisk Coureer, som overbringer Portens Gesandt i Paris, Krigserklæringen mod Rusland, beretter, at 80,000 Tyrker befinde sig ved Donau, og at Russerne endnu ikke ere talrige. J Jassy vare kun 40,000 Mand. J Constantinopel gjøres store Krigstilberedelser. De mange ruinerede Bygninger og Mennesker i Breslau, og dets store, for største Delen til Steenhobe forvandlede Forstæder, ere et sørgeligt Syn. Man anslaaer den Skade, Staden i det Hele har liidt ved Bombardementer, til adskillige Millioner Rigsdaler. Nogle Huse ere aldeles demolerede; af mange ere kun Murene tilbage, og af andre ikkun Væggene; den indre Deeler ødelagt. Elisabeth=Klosteret, hvis ædle Formaal det er at pløie og helbrede fattige og hielpeløse Qvindfolk, uden Hensyn til Religion, og ligesom de barmhiertige Brødres Stiftelse, ikke har nogen egen Fond, er heller ikke blevet sparet. Bomber paa 140 til 150 Pund have sønderknuset saavel dets Hvælvinger som den dobbelte Hvælving af den tilhørende Kirke. Kun 15 af de mange Syge, som bleve pleiede her, seer Stiftelsen sig i Stand til at underholde i Fremtiden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-01-31
J Galata, en af Constantinopels Forstæder, udbrød d. 29 Nov. en Jld, som lagde 2000 Huse. i Aske. Kun de overordentlige høie Taarne og Mure (der egentligen bleve opførte i de Tider, da Genueserne efter det Græsk Byantiniske Riges Fornyelse, havde i Galara Hovedoplaget af Levantiske Varer og i Caffa af Ostindiske), afholdte de rasende Luer, som allerede truede forskjellige Sider, af Pera og Arsenalet. - 1712 afbrændte 1800 Huse i denne Stad.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-01-31
Dr. Sickler fra Gotha, som nu opholder sig i Rom, hvor han er ansat hos den Preussiske Gesandt v. Humboldt, har gjort nogle interessante Opdagelser angaaende den Græske Jld, som han med det første vil meddele den lærde Verden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-01-31
Endnu i den sidste Halvdeel af f. M. afgik fra Sachsen endeel Vogne med Penge til General Jntendant Daru i Berlin. Paa hver Vogn fandtes 40,000 Rdlr. i Sachs. Spec. Den hurtigste Erlæggelse af den første Trediedeel af Contributionen var en Hovedbetingelse i Fredslutningen. Man maatte derfor anstrænge sig paa det yderste for at holde den første Termin. Men man kan ikke let telig indsee, hvorledes det Øvrige vil kunne tilveiebringes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-01-31
Den Franske Keiser har udstædt en Circulair skrivelse til biskopperne i Frankrige, hvori han opfordrer dem til at lade afsynge et Te Deum, som en Taksigelse for de udmærkede Seiere, hans Armer har tilfægtet sig over Russerne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-01-31
Marchal Mortiers Corps er brudt og fra An clam, og skal have taget Veien til Berlin. Og saa fra Wollin og Usedom ere de til samme hørende Tropper brudt op. Censtochow, ved Floden Warte, er de Polskes egentlige Loretto; det har det berømteste Kloster, hvori der findes et Mariebillede, der betragtes som den største Helligdom, og om hvilket der og fortælles store Underværker. 60 til 70,000 Pilegrimer fra de fjerneste Egne reise aarligen derhen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-01-31
J adskillige Tidsskrivter berettes, at, efter Krigsfangers Udsagn, kun de Preusser, som befandt sig i Sydprellssen, ere blevne indlemmede i de Russiske Regimenter, og at denne Jndlemmelse har foraarsaget en Gjæring blandt de øvrige Preussiske Tropper; at General Kalkreuths Corps har forenet sig med General Tolstois, og at Kongen af Preussen commanderer begge.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-01-31
Staden Leipzig har mistet sine Privilegier, og blandt andre den Forret, at ingen andre Sachsiske Tropper end egne Stadsoldater maae lægges ind i Staden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-01-31
J Paris har man Privatefterretninger fra den store Franske Armee af 31 Dec., som sige, at der endnu bestandig indbringes Smaaafdelinger af Russer, som meget forøge Krigsfangernes Tal, men vedholdende Mangel og Strabadser havde svækket dem saa meget, at de ikke saae sig istand til at naae Warschau og maatte derfor efterlades paa Veien. Man kan ikke gjøre sig nogen Forestilling om Veienes Usselhed og de Besværligheder, som de Franske Soldater havde at kæmpe med; men Keiseren deelte disse troligen med den ringeste Soldat.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-01-31
J Paris gaaer det Rygte, at Keiseren, ledsaget af Prinds Murat, med det første vil begive sig til Paris, og at Marchal Massena allerede er paa Reisen fra Neapel til Polen, for at paatage sig Commanden over Armeen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-01-31
J hele Spanien anstilles Undersøgelse for at komme paa Spor efter Forfatteren af en saakaldt Circulair=Note, som blev afsendt til de forskjellige Øvrigheder i Provindserne, og endog udenlands er bleven offentlig bekjendtgjort.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-01-31
Forbudet mod Engelske Varers Jndførsel i Nordamerica er, efter de seneste Engelske Efterretninger, suspenderet til d. 16 Julii. - Engelland betaler Rusland, Sverrig og Preussen 5 Mill. Pd.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-01-31
St. i Subsidier.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-01-31
Fra d. 26 til d. 29 Jan. ere ankomne Baron v. Rosenørn med Frue fra Benzenlund, Kjøbm. Meyer f. Hamborg, Kempen f. Tønningen (logere hos Løbel); Lieuten. Wedel og Morgenstjerne f. Kiel; Capit. Langeland, f. Corsøer, Kjøbm. Chou og Herbergerer Carlsen f. Helsingøer; Engelsk Coureer Kraus f. Londen; Kjøbm. Hallstrøm f. Malmøe; Baron Kaas Lehn, Kjøbm. Schultz, Casserer Høst, Grevinde Lædeska med Datter f. Helsingøer. Afreist ere: Engelsk Coureer Nelitz til Engelland; Kjøbm. Nathan, Student Petersen, Jomfru Lundt. Helsingøer, Kjøbm. Jacobsen t. Stockholm, Consul Couriel t. Helsingøer, Directeur Sohmt. Malmøe, Jnspect. Holm stedt t. Helsingborg, Fabrig. Mentz t. Helsingøer. Rettelse: Side 493. Lin. 7: 1747 læs: 1447.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-02-03
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Konstende, Fjerde Aargang. No. 33. Udgivet og forlagt af J. Werfel, trykt i Kjøbenhavn, hos P. H. Høeckes Enke. Tirsdagen den 3 Februarii, 1807.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-02-03
Til min store Lykke kom just min mangeaarige Ven, " tilgaaende, og han indgik paa mine Vegne et Slags Vaabenstilstand med de blaa Mænd, hvoraf Conclusum var, at jeg skulde betale for Billetten 5 Mk., og i Opreisning for Tort og Tidspilde 8 s. Min Ven trak mig nu af Kredsen, og forklarede mig omstændeligen, at man nu omstunder maa henvende sig til disse godt Folk, naar man vilde have billetter; at Forprang med billetter er af det tilladelige Slags, og at Handelen dermed ikke ansees for nogen borgerlig Næring. Med Pidskebaand, blev han veed, tør ingen handle, som ikke er Klædekræmmer, saafremt han ikke vil udsætte sig for at blive arresteret af vedkommende Oldermænd, men med Comoediebilletter kan der pranges saa meget man vil. Det var noget, som jeg ikke havde vidst tilforn, og jeg fandt mig derfor i min Skjebne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-02-03
Paa Hoftheatret har jeg inderlig moret mig ved at høre adskillige nysselige Smaaskabninger snakke om Kjerlighed. Ja, hvad Levemaaden angaaer, da er det dog noget ganske andet i Kjøbenhavn end hos os i Provindserne. Hjemme hos mig bliver mangen en Pige paa 20 Aar ganske rød i Ansigtet naar man taler til hende om Kjerlighed, men her saae jeg Piger, paa 12 Aar, der kunne tale og Kjerlighed, Æg testand, huuslig Lykke, som en Kone der har været to Gange givt. Jeg har hørt mange laste Lasontaine, fordi han lader Piger paa 14 Aar spille forelskede Roller, men man behøver kun at henvise disse dadlesyge Herrer til Hoftheatret, saa ville de der snart overtydes om, at Fruentimmere vel kunne være for gamle men aldrig for unge til at spille Kjerligheds roller. Havde jeg imidlertid en Datter, saa skulde jeg nok vogte mig for at lade hende komme for tidlig til Kjøbenhavn, thi hvordan det nu er eller ikke, saa kan man dog sige, at endnu ingen ung Pige er kommen der for sildig.