JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1814-10-14
Vandagen den 28de November bliver ved Auction i Vimmelskaftet No. 17. Vi dersel : en betydelig Bogsamling i de sk. Sprog og Videnskaber, endeel musikalske Mesterværker og ypperlige Kobbere og Landkaart samt en var fortrinlige Gløder; tilhørende gin Peschier, Enke efter Grosserer, Bescher, Ridder ; imod Betaling til A. R. Høenbech, boende paa Auctionstidet, hvor Fortionelsen erholdes inds 8 Rbs. Døverdagen den 29de October 1814, bliver i Sorøe Tinghuus ved offentlig Auction bortsolgt af Sørøe Academies Skove endeel Ege, Ask- og Søgetræer paa Roven, ligeledes vortsælges samme Dag omtrent 600 Favn, godt flakt Bøgebrænde ved Vindelbør og Stormehuset, samt i Bagersk ven og Alsted Sko, alt efter de paa Auctionsstedet bekiendtgiørende Conditioner. Sorøe, den 9de October 1814. Ulach. de 4 første Parceller af det forhen værende Kongel. Gode Fod slet i Ol det Sogn, som harer tilhørt Bonis Cedenten Claus Børnsen, bliver sat til offentlig Auction og 3de November d. A. og ville altsaa Liebhabere indstude sig paa Gaarden 3de ster samme Dag om Formiddagen Kl. 10. Gaarden ligger som ditioner immatt frugtbar Egn, omtrent 3 Mile fra Hadersler, 1 Miil fra Colding og Christingielde og en stor 331 Faader, 1. Skiepp. Qvantitet, hver Tønde til 120 Reber beregnet. Sæden haver hidindtil bestaaet udi omtrent 136 Tønder af al Slags Korn og circa 250 Læsser Høi er aarlig bleven indburget. Hidindtil er aarlig 70 Stkr. søer, 10 Stkr. Ungkiær, 12 Heste og 10 naar bleven græsset og fødret paa Gaarden, men Culturen kan betydelig forhøies. Bygningerne ere i temmelig god Stand og er bygget til en Familie uden for Bondestanden. Skov findes til Fornødenhed og Tørv til Oversløs hed. J Canen betales aarlig incl. Skriverpenge 1037 Rbd. 73 ros. Gung og Benyttelses Skatten andrager 128 Rbdlr. 12 Rbs. mel der hvad af 2de fra Gaarden solgte Jordstykker siden fragaaer, naar Skatten desangaende er reguleret. Den 6. pr. C. Skat til Rigsbanken, beløber sig aarlig til 120 Rbdlr. 49 11 s., hvoraf dog fragaaer hvad de nyelig omtalte 2de Jordstykker deraf ber svare af Kiøbesummen kan en betydelig Deel paa flere aar blive staaendes i Gaarden. Auctions Betingelser kan insylders 3 Uger ante terminum herhos mig og hvem der ønsker at have nærmere Underretning om denne betydelige Besiddelse, kan derom henvende sig til Massens Curatorer Peter og Nis Schmidt paa Fabester Mark. Haderslef udi Tyestrup Herredsfogderie, den 17de Septbr. 1814. G. D. Langreuter.
Berlingske Tidende, 1814-10-14
Hos Brødrene Berling i Pilestræde No. 118 bekommes følgende Bøger for hossatte Priser i Rigsbankpenge, nemlig : Møllers Postil 5 Rbdlr., Udvalgtes Krone 1 Rbdlr. 4 Mk., Dorthe Engelbreths Sangoffer 1 Rbdlr., Enangelii Sange 4 Mk. CatechismiSange 4 Mk., Siælens Luth 4 Mk., Zions Sukke 4 Mk., Bibelsk Kiærne 1 Rbdlr., Laas for Munden 4 Mk., Statil Skatkammer 1. Rbdlr., Borchs Bibelske Stungschør 1 Rbdlr. 1 Mk., Rings Stungechor 5 Mk., Coldings blodige Brudsom 5 Mk., Præstevinen 4 Mk., Troen Speil 5 Mk., Tanketøilen 2 Mk., Taaroversen 2 Mk., Bilbelske Vised og 2 Mk., Stungende Tidsfordriv 2 Mk., Frydemaalidet 1 Rbdlr., Generalkort over Danmark 2 Rbdlr., En indbunden Regnebog 1 Rbdlr. 2 Mk.
Berlingske Tidende, 1814-10-17
Udenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1814-10-17
Paris, den 4de October. Viceadmiral Truruet og Contreadmiral Gourdon samt Statsminister i Ferrand ere af Hs. Majestæt ophøiede i Grevestanden. - Den 29de September blev Fyrst Carl af Hoheniche Bartenstein, 2 som er Chef for et Regiment ved Prindsen af Condes Armee, forestillet Kongen. Sytten Prindser eller Grever af det hohenloheeske Huus i have klæmpet for Bourbonnerne, medens deres Lande stode aabne for alle forfulgte franske Familier. - Engellænderne behandles her paa det bedste. Et lille Theaterstykke, som indeholdt Udfald imod dem, er bleven forbudet.
Berlingske Tidende, 1814-10-17
- Atter ere fire Boghandlere blevne hæftede for at have udgivet og udbredt et fornærmende Skrivt. - Da Nationalinstitutets Præmier iforgaars uddeeltes styrtede en ung Officeer giennem Salen hen imod Hertugen af af Angouleme, som beærede Forsamlingen med sin Nærværelse. Dette gjorte naturligviis overordentlig Opsigt. Men man erfarede snart, at den unge Mand, en Søn af den berømte Maler Tannay, blot vilde bede om Æreslegionens Hæderstegn for sin Fader. Hertugen behandlede den utaalmodige Søn meget naadig.
Berlingske Tidende, 1814-10-17
- Jforgaars tiltraadte Prinds Berthier sin Tieneste som Capitain ved Kongens Livgarde i Hertugen af Pienges Sted, hvis Tienestetid, var udløbet.
Berlingske Tidende, 1814-10-17
- Jfølge en Kongel. Forordning skulle Opdragelseshusene for fader og moderløse Børn, hvis Fædre have været Medlemmer af Æreslegionen, vedblive at have Sted. - Jndvaanerne i Calats havde indgivet Ansøgning om at Hs. Majestæts Billede maatte andringes paa den Marmorstøtte, de opreise i deres Stad; men deres Begiering er bleven afslaaet.
Berlingske Tidende, 1814-10-17
- Henimod den 10de d. ventes Monsteur hertil. - Næsten alle vore Blade indeholde bemærkninger over de saakaldte Misfornøiede. "Hvormeget, hedder det i et af samme, end Antallet af Kongens sande Venner daglig tiltager, saa gives der dog Mennesker, for hvem Roligheden er et ufordrageligt Onde, og som ansee Retfærdighedens Herredømme for en sand Dødstilstand; men deres Manocurer, deres hemmelige Sammenkomster, deres dumdristige Rænker og strafværdige Skamskrivter kunne ikke døve den offentlige Menings Stemme, som bevogter dem, fordømmer dem og snart vil omgive dem med en fortærende Jld. &c.
Berlingske Tidende, 1814-10-17
Journal des Debats for idag indeholder en lang Artikel om Tingenes nærværende Stilling i Frankrig. Blandt Andet forekommer deri Følgende: "Paris var indtaget af Fienderne, 500,000 Mand russiske, tydske og preussiske Tropper stode rede til at understøtte deres Landsmænd, og, om det maatte giøres nødvendigt, at giøre en anden Jnvasion i Frankrig, medens Spanierne og Portugiserne truede med at trænge frem over Pyrenæerne. De Allierede tænkte endnu ikke paa at afsætte Napoleon og sætte den bourbønske Familie paa Tronen. I Chalons underhandledes med Napoleon. Neppe tillod man Monsteur at følge de fremtrængende Armeer; Hertugen af Angouleme fik blot Plads ved den mellingtongske Armee som Volontair, i Jersen udbad Hertugen af Berry sig forgieves den Gunst at blive sat i Land, paa Kysten med sine to Adjutanter; han regnede saalidet paa et heldigt Udfald af sine modige Foretagender, at han paa ny lod sit Huus leie i London. Efter de Allieredes Jndtog i Paris forandrede Forsynet paa een Gang Fyrsternes Hierter. Men hvad fandt Kongen ved sin Ankomst? 400,000 Udlændinger i Hiertet af Frankrig; 17000 Millioner Gield; 400,000 Krigsfanger, som skulde vende tilbage til Fædrenelandet. Forat sikkre sig Tronen syntes det tienligt at beholde indtil videre en fremmed Armee i Landet. Men Kongen afslog dette. Og hvor lykkeligt er Frankrig bleven? Er en eneste Draabe Blod runden? Libeller bæres omkring og sælges; man critiserer, skriger, raser; forstyrrer dette i mindste Maade Regieringens Gang? Frankrig er opfyldt med Tilhængere af Napoleon, og disse nyde samme Beskyttelse som de andre Borgere. En Broder af Napoleon opholder sig ved vore Grændser, og man har ikke forlangt hans Bør fiernelse. Regieringens Styrke ligger i dens Retfærd" &c.
Berlingske Tidende, 1814-10-17
Den 5te October. Man holder det her for afgjort, at Napoleon efter Fredscongressen skal have et andet Opholdsted. Dette skal Hertugen af Berry have udvirket paa sin sidste Reise til Engelland. Flere Steder skulle være foreslaaede; blandt andre hen antilliske Øe St. Lucie. - Jgaar overgav General Fagel Kongen sit Creditiv som hollandsk Gesandt, og forestillede tillige Grev Hogendorp, som Legationssecretair. Marchal de Camp, Marquien af Riviere, der afgaaer som Ambassadeur til Constantinopel, tog Afsked, ligesom og Grev Polignae, der begiver sig som Gesandt til München, Grev Trogeff, Gesandt i Stuttegaardt, og Grev Montiezun, Resident i Carlsruhe.
Berlingske Tidende, 1814-10-17
- J Catalonien herske endnu store Uroligheder. Jndvaanerne ville ikke erkiende nogen anden end Carl den 4de.
Berlingske Tidende, 1814-10-17
Jtalien, den 28de September. Ved en Mønstring, som Kongen af Neapel holdt den 23de d. over et talrigt Troppecorps, blev en af hans Adjutanter haardt saaret af et Flinteskud tæt ved hans Side.
Berlingske Tidende, 1814-10-17
Parma, den 20de September. Man forsikkrer her, at vort Hertugdømme reclameres af Spanien for Dronningen af Etrurien, og at Keiserinde Louise skal have enanden Skadesløsholdelse i Jtalien.
Berlingske Tidende, 1814-10-17
Rom, den 18de September. Man vedbliver at paastaae, at Dronningen af Etrurien vil formæle sig med Storhertugen af Toscana.
Berlingske Tidende, 1814-10-17
London, den 5te October. Hidindtil, siger et af vore Blade, kaldtes de americanske Stater, de Forenede Stater. Men i flere Henseender ere de nu intet mindre end forenede; Tvedragt og Utilfredshed hersker i mange af dem. Det engelske Ministerium maa iagttage den vigtige Tidspunkt. Øen Nantuket har allerede erklæret sig for neutral. Hvor mangen anden americansk Stat ønsker maaskee at giøre det samme, forat undgaae Krigens Ulykker &c." Derimod erklære andre af vore Blade, at enhver americansk Provinds vilde handle meget ilde, der i Nødens Stund, i vilde unddrage sig det fælleds Fædreneland, og ikke paa det kraftigste understøtte samme, hvor uforholdsmæssig Kampen mod Engelland end monne være, da dette Land saa uforstyrret kan concentrere sin Magt mod America.
Berlingske Tidende, 1814-10-17
Fra Neppork meldes, at henved 1200 udvandrede Jrlændere ar J beide frivillig paa de derværende Fæstningsværker. - For den gule Febers Skyld have Spanierne trukket en Cordon ved Gibraltar. Forsigtigheden gaaer saavidt, at de Spaniere, som i sælge Levnetsmidler langs Cordonen, have Skaale hos sig med Æddike, hvori de lade Pengene kaste førend de røre ved dem.
Berlingske Tidende, 1814-10-17
Ifølge Breve fra Spanien er Jndførselen af fremmede Bomulds manufacturvare der forbyden. De i Spanien værende Forraad af disse Vare skulle, under Straf af Confiscation, udføres inden fra i Maaneder.
Berlingske Tidende, 1814-10-17
Den 7de October. Jgaar og iforgaars pressedes stærkt paa Themsen; man troer at denne Forøgelse af Søfolkene er en Følge af den kamtricanske Krig. Flere Fartøier skulle nemlig bemandes forat krydse mod de americanske Skibe i Kanalen.
Berlingske Tidende, 1814-10-17
Generalmajor Ross, som indtog Staden Washington, er en Jrlænder, af Fødsel. Hans Fader udmærkede sig i Syvaarskrigen i Slaget ved i Minden. J Actionen ved Helderen blev bemeldte Generalmajor saaret. a Han tiente siden i Ægypten, og ved den ulykkelige Expedition mod Walchern. For sin Kiækhed i Slaget paa Sletten ved Maida erholdt han en Æressadel. J Slagene ved Pyrenæerne tabte hans Regiments 20 Officerer, og han selv blev saaret i Underlivet; dog var Gaaret ikke farligt.
Berlingske Tidende, 1814-10-17
Den 4de d. afseilede Admiral Beresford med Linieskibet Duncan, paa 74 Kanoner til Brasilien, førat overføre Prindsregenten af Por; tugal til Europa.
Berlingske Tidende, 1814-10-17
- Jfølge vore Blade skal den tydske Ligion, som i sidste Krig be e dækkede sig med saamange Laurbær, opløses henimod Slutningen af e dette Aar, dog under passende Betingelser.
Berlingske Tidende, 1814-10-17
- Lord Exmouth (Admiral Pesten) har af Hs. fardinske Massa faaet St. Marcus, og St. Lezerusordenen.
Berlingske Tidende, 1814-10-17
- Hr. Foster, vor Gesandt i Kiøbenhavn er med Orlov ankommen b. hertil over Haarwich paa Paqvetbaaden Braufey. Hr. Føster er en de Søn af Enkehertuginden af Deponshire med hendes første Mand, Joh Thomas Foster Eeg.
Berlingske Tidende, 1814-10-17
Beston, den 9de August. Den 5te d. ankom den nye hollandske Gesandt Hr. Changulon hertil. J lang Tid er vel ikke nogen Gesandt bleven saa høitidelig modtaget, især i en Stad, som ikke er nogen Residents. Da han ankom i Havnen blev han under Kanonernes Torden, til Besvarelse af den hollandske Fregats Salut, ønsker velkommen af en Deputation af Stadens fornemste Jndvaanere. Militsen var under Gevær og ledsagede Gesandten under Militalemusik til hans Afstigeqvarteer. Skibene i Havnen flagede, og fra Husene vajede hollandske og americanske Flag. Deputationen overrakte en Lykønskningsaddresse over den lykkelige Gienoprettelse af Venskabs- og Handelsforholdet med Holland.
Berlingske Tidende, 1814-10-17
Wien, den 1ste October. Endnu har aldrig, siden de tydske Rigsdage ikke længer personligen bleve besøgte af Rigsfyrsterne, en saa glimrende Forsamling af de forskellige europæiske og i Særdeleshed af alle tydske Fyrster været forenet, som nu i Wien. Disto snarere tør man fatte det Haab, at ogsaa den gode gamle Tid og den retmæssige vedvarende gamle Forfatning skal vende tilbage. Kongressens Forhandlinger blive naturligviis førte meget hemmeligen, saa at lidet deraf bliver bekiendt for Publicum, der desuden tilstrækkelig underholdes ved mangeslags Feste og glimrende Optrin, og hvis Opmærksomhed derved afdrages fra Hovedgienstanden. Med Fornøielse erfarer man, at nogle anseelige østerrigske Statsmænd, som ogsaa allerede tilforn have beklædt betydelige Pladser i Rigsanliggenderne, have faaet Befaling at giøre Udkast til adskillige Arbeider over den tilkommende tydske Forfatning. Man har bemærket, at fyrsten af Talleyrand blot fører dette sig gamle Navn, siden sin Ankomst til Kongressen, og at han har aflagt Navnet Benevent.
Berlingske Tidende, 1814-10-17
Man taler om, at Keiseren af Rusland ogsaa vil giøre en lille Reise til Ungarn. Keiser Franz vil, som almindelig forventes, naa Kongressen er endt, tiltræde en Reise til sine italienske Stater. Dog derpaa er vel endnu ikke saasnart at tænke. Man vil paastaae, at selv de fremmede Monarker komme maaskee til at opholde sig her i 2 Maaneder. At deres Ophold i det mindste vil vare 1 Maaned eller 6 Uger lader sig med Vished slutte af de trufne Anstalter. Den samtlige herværende Garnison erholder, saalænge Congressen, varer, dobbelt Løn foruden andre overordentlige Fordeele og Gratifica tioner for Officererne. Congressen er deelt i 2 Afdelinger. Til den første høre de 6 store Magters: Østerrigs, Ruslands, Preusens, Frankrigs, Engellands og Spaniens Gesandter. Den sidste skal først begynde naar den første er endt.
Berlingske Tidende, 1814-10-17
- Det var den 30te September da de franske og spanske Befuldmægtigede indbødes til at deeltage i Conferentserne med de andre store Magters. Didindtil havde ikkuns Østerrigs, Ruslands, Engellands og Preussens Ministre arbeidet indbyrdes paa nærmere at fastsætte de Grundlag, som udkastedes i Fredstractaten til Paris, og som skulle give Europa en fast og varig Fred. Saasnart disse sex Ministre ere blevne enige om de almindelige Grundsætninger og Hovedomrids, og have fastsat Formen for de videre Raadslagninger, skulle alle de befuldmægtigede Deputerede, som ere tilstæde ved Kongressen, fremlægge deres Fuldmagter, og dernæst Committer dannes, i hvilke Alt skal tages i nøiere Overveielse.
Berlingske Tidende, 1814-10-17
Den 2den October. Hs. Majestæt Kongen af Danmark besøgte den 29de Septbr. om Formiddagen det herværende Keiser, Kongel. Hofbibliothek, yttrede sit Velbehag over Mængden og den efterlignelsesværdige Orden af de derværende Haandskrivter, over Rigdommen og den lykkelige Fordeling af de trykte Bøger i alle Fag, endelig over det fortræffelige og i sin Art virkelig eneste Locale. Ved deres Sammenkomster iagttage Monarkerne paa ingen Maade hun strænge Etiquette, som saa let forjager Munterheden fra Selskaberne; men de have antaget, at altid den ældre i Alder har Fortrin eller Forsæde. For nærværende Tid boe i Hsborgen i Wien to Keisere, to Keiser, inder, fire Konger, een Dronning, een Keiserl. og een Kongl. Krøn prinds, to Storfyrstinder og to Kongel. Prindser. Den hele Borg indslutter en aflang fierkantet Plads, hvoraf den egentlige Borg og den ligeoverfor liggende forrige Rigshofraadsbygning danne de to lange Sider; men Amalienhof og det ligeoverfor liggende Schweizerhode to korte. Keiseren og Keiserinden af Rusland beboe den anden Etage af Amalienhof, Kongen af Würtemberg den første Etage. Kogen og Dronningen af Bayern indtage Rigsfofraadsbygningen og ved Siden af dem boe de Kongel. bayerske Prindser. Nærmest dem er Storfyrstinden, Hertuginden af Weimar; Kongen af Danmark boer i Schweizerhof paa den Side som vender mod Volden; Kongen af Preussen i samme Palais paa den Side som vender mod Staden, og ved Siden af ham Prindsen af Preussen. Keiseren og Keiserinden af Østerrig indtage tilligemed Storfyrstinden, Hertuginden af Oldenborg den egentlige ud mod Volden liggende Borg, hvor ogsaa Kronprindsen af Østerrig boer. Da Hofborgen i Wien i Sammenligning med de andre Monarkers Palaier just ikke er stor, og den indvendige Side af den egentlige Borg, som vender mod den firekantede Plads, kun tæller 25 Vinduer i een Rad, saa kan man tænke sig, at der for nærværende Tid i og omkring den hersker et Liv, som man aldrig har seet. Dag og Nat krydse de Kommende og Gaaende hverandre i Gangene og Forgemakkerne. Om Dagen viser sig paa den aflange sitkan, tede Plads en endnu større Vrimmel. der strømmer bestandig en Deel af Publicum fra og til, forat vente paa Leilighed til at faae de fremmede Monarker personlig at see. De mange endre, som have at bestille ved Hoffet, maa sædvanlig trænge sig igiennem de Ventende. Desuden kjøre af 9 Porte og Gader Vogne fra og til over Pladsen og former, Tummelen, som dog alligevel overgaaes af den, der lyder fra Pladsens 4 Sider, hvor Hovedvagterne saa Da ikke let et Qvarteer forgaaer uden at een af de høie Herskaber kjøres ud eller kommer hjem, og der hvergang raabes i Gevær ved alle fireHovedvagter, og trommes under Paraderingen, saa stiger derved Allarmen. Med alt dette boe endnu mange af de høie Personer uden for Borgen. Keiserens unge Familie boer paa Schorunn, Kronprindsen, af Würtemberg i Kürthuergaden, Hertugen af Weimar ved det 18de Taarn.
Berlingske Tidende, 1814-10-17
Om Boghandlerdeputationen ved Wienercongressen erfarer man følgende nærmere Omstændigheder: 80 af de første Boglader i alle Egne af Tydskland gave deres Fuldmagt og Underskrivt. Til Deputered udvalgtes 3 Boghandlere fra Leipzig og 3 udenfor; Kammer, Vege og Richter i Leipzig; Cotta, Bertuch og Hartknock udenfor LeitzigBønskrivelsen, som udgik fra en Mand, der fuldkommen er værdig dehøie Kald er at være aller Fortaler, er virkelig overgivet; Cotta og Bertuch befinde sig for nærværende Øieblik som den tydske Boghandels Deputerede i Wien; den egentlige Skrivelse, som indeholder Ansøningen, er allerede bleven udbredt ved Boghandlerne.
Berlingske Tidende, 1814-10-17
Den 3die October. Den store Hofredoute, som fandt Ste igaar, frembød et yderst sieldent Syn ved den Storhed, Pragt og Rigdom, der i enhver Henseende udmærkede den. Man vil vanskelkunne finde et Locale, som det, der var bestemt til denne Fest, hvor 10 til 12000 Mennesker uhindrer kunde bevære sig i tre ved Gallerie og Trapper med hinanden forbundne Sale. Den indvendige Jndretning og Pragt var ligesaa rig som smagfuld. Den fra Borgens Gemakker til Redoutesalen førende Gang var skiønt oplyst og ziret me Blomster og Buske. Det samme var Tilfældet med den dertil stødende lille Redoutesal; der lignede en Feelund. Giennem en Alee af Orangetræer kom man til den store Sal, hvorfra over en dobbelt Trappe den fortryllende Udsigt til den Keiserl. Kongel Rideskole aabnede sig for Øiet. Denne skiønne Sal, der, som bekiendt, er et Mesterstykke Bygningskunsten, var omdannet til en Dansesal med Zirater og oplyst af 5 til 6000 Voxlys. Kl. 10 om Aftenen traadte de allerhøieste og høieste Herskaber parviis ind i Salen. Trompeters og PankerLyd forkyndte deres Ankomst. Hs. Majestæt Keiseren af Rusland med Hos. Majestæt Keiserinden af Østerrig aabnede Toget; derpaa fulgte Hs. Majestæt Keiseren af Østerrig med Hs. Majestæt Keiserinden af Rusland; Hs. Majestæt Kongen af Danmark med Hs. Kongel. Høihed Erkehertuginde Beatrix; Hs. Majestæt Kongen af Preussen med Hs. Majestæt Dronningen af Bayern; Hr. Majestæt Kongen af Bayern med Hs. Keiserl. Høihed Storfyrstinden, Hertuginden af Oldenburg a. Efterat de allerhøieste og høieste Herskabet flere Gang havde gaaet igiennem de tre Sale, behagede det dem at bivaane i Ridskolesalen en lille Ballet af masqverede Børn. Da dette var forbespadserede de høieste Monarker indtil Midnat enkelte omkring i Salene. Festen varede til henimod Morgenen. Den Artilleriemaneuvre, som skulde været holdt i Løverdags, med blev opsat formedelst det slette Veir, havde Sted idag, og bivaanedes af de herværende allerhøieste og høieste Herskaber.
Berlingske Tidende, 1814-10-17
Den Kongel, svenske Gesandt ved det Keiser, russiske Hof, Grev v. Löwenhjem, med Legationsrvad Hr. v. Brandel ankom hertil igaar Idag indtraf hertil Hr. Keiserl. Kongel. apostoliske Majestæts overordentlige Gesandt og befuldmægtigede Minister ved det danske Hof. Grev v. Lützow. Endvidere ere ankomne: den Kelserl. russiske Staasraad, BaroBühler; den hurhessiske Statsminister, Grev Keller; Fyrst Alexander Ghika fra Venedig; den Keiserl. russiske Gesandt ved den schweiderske Conforderation, Grev Capo d'Jstria; den Kongel. preussiske Statsminister, Baron v. Jacobi=Kiøt; Hr. Heirze, Kongel. dansk Justitsraad; Geheimestatsraad Bequillin og Geheimeraad v. Lombard fra Berlin.
Berlingske Tidende, 1814-10-17
Den 5te October. Jgaar, vor elskede Monarks Navnedag, aflagde de her tilstædeværende fremmede Sønverainer deres Lykønske ningsbesøg hos Hs. Kriserl. Kongel. Majestæt, og spiste om Middag gen hos Allerhøistsamme.
Berlingske Tidende, 1814-10-17
Den engelske Gesandt ved det Keiserl. russiske Hof, Lord Catheart; den Keiserl. russiske General Doctorow og Greven af Salm=Dyck ere ankomne hertil.
Berlingske Tidende, 1814-10-17
Conferentserne mellem de høie Allieredes Ministre saavelsom Congresarbeiderne fortsættes i Stilhed, skiønt intet deraf endnu er kommen til offentlig Kundskab. Jdet Publicum seer de ophøiede og addettænkende Monarker, som under Forsynets Bestyrelse førte den allirede Hær paa Seierens Bane til Maalet, her forenede med saamange andre allierede Fyrster og velsindede Statsmænd i uafbrudte Freds fester og Fredsarbeider, svin er enhver Frygt, og med glad Tillid ser man de lykkeligste Resultater af denne store europæiske Forening imøde. Til de uhiemlede Rygter hører at Hs. Majestæt Kongen af Sardinien ogsaa vil komme til Wien forat bivaane Kongressen. Den Kongel. storbrittanniske Minister for de hannoverske og tydske Anliggender, Grer Bünster, har havt det Uheld at vælte med sin Vogn, hvorved han kom saaledes til Skade at han maae lige syg, dog er han allerede i god Bedring.
Berlingske Tidende, 1814-10-17
De mangehaande Forventninger, man havde om Keiserens Navnedag igaar, at Hs. Majestæt skulde udraabes til Keiser af Tydskland, a., ere ikke gaaede i Opfyldelse.
Berlingske Tidende, 1814-10-17
München, den 2den October. Til at forfatte en ny Constitution for Kongeriget Bayern er nedsat en særegen Commission. Generalcommissairen for Maynkredsen, Grev Tharheim, og den Kongel. Hoscommissair i Aschaffenburg, Friherre v. Aretin, ere indbudne dertil. - Krise inde Marie Louise indtraf idag hertil paa sin Tilbage reise fra Schweiz til Wien. - Feltmarschal Fyrsten af Weide i Vien befandt sig i forrige Uge noget upasselig. Han foler endnu undertiden Smerter af det Saar han fik i Slaget ved Hanau, da Kuglen endnu sidder i Underlivet. Mayn, den 8de October.
Berlingske Tidende, 1814-10-17
Jfølge offentlige Blade er der den 6te September i Marburg forefalde. ubehagelige Optrin mellem de sachsiske Soldater og Studenterne hvorved Consistorialraad og Professor Wachler, der tilfældigviis om Aftenen gik over den lutherske Kirkegaard, fik to Stik i Benet. Generallieutenant Thielemann, som dengang havde sit Hovedqvarteer i Marburg, misbilligede meget hvad der var skeet, og forordnede en stræng Undersøgelse forinden de sachsiske Tropper forlode Staden.
Berlingske Tidende, 1814-10-17
- Offentlige Blade sige, at Regieringen i Constantinopel ikke er ganske rolig med Hensyn til Wienercongressen, og at den agter at slut en nøiere Alliance med Persien.
Berlingske Tidende, 1814-10-17
Amsterdam, den 3de October. J disse Dage afgaaer en hollandsk Convoi til Middelhavet. Den ledsages af to Fregatter.