JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-07-28
Jfølge et Hs. Kgl. Majestæts, af 21 d. M., Politiemesteren her i Staden tilhændekommet, Re skrivt, er den 28de næstefter fra Kjøbenhavns Politiekammer udfærdiget en Placat af følgende Jndhold: 1) Enhver her til Staden ankommende Skipper skal være pligtig til, førend de medhavende Reisendes Afgang fra Borde, at lade sig underrette om, hvor disse agte at logere, og derefter ufortøvet anmelde saadant i Toldbodvagten, samt paa Comptoiret for Reisende, ifald de Reisende ei vid Trekroners Batterie har kundet opgive, hvor de agte at indlogere sig, alt under Mulkt, som for forsømt Anmeldelse af Reisende. 2) Under samme Straf skal de Skippere, som komme ind igjennem Kalleboe Løb, afgive Forklaring til Officieren paa Christianshavns Boms Vagt, om de medhavende Passagerer, deres fulde Navn og Titul, hvorfra de komme og med hvad Pas, samt hvor de vil logere. 3) Ligeledes og under Mulkt maa Skipperne ikke tillade de medhavende Possagerer at gaae andet Sted i Land, end enten ved Toldbodvagten eller Christianshavns Boms Vagt, 4) De her i Staden værende Værtshuusholdere skal daglig gjøre Anmeldelse til Hovedvagten, om Ret seende til dem ere ankomme eller ikke, under Mulkt som for forsient Anmeldelse af Reisende.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-07-28
Contre-Admiral og Ridder O. Lütken har ladet bekjendtgjøre, at af det frivillige Bidrag, som Christiansands Søefarende i Aaret 1810 havde giver til Defensionens trængende Mandskab, efter megen anvendt Møie og Omsorg af de Herrer Søe Capitain Fasting, Krigscommissair Grung og Flag Secretair Charles Lütken, er bleven afsendt til Geistligheden i samtlige fire Stifter den Summa 3735 Rdlr. til Uddeling i Familierne, saaledes, at enhver har faaet 27, 18 eller 9 Rdlr., alt i Forhold til deres huuslige Stilling.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-07-28
Contre-Admiral og Ridder O. Lütken udlover i Christiansands Avls raisonable Douceurer, for de, der bevilligen opgive Navnet paa det Skib, som udenfor Christiansand gav Fienden Underretning om, at Fregatten Najaden var i Søen; samt paa den Fisker, som røbede ham Fregattens Ankerplads. Hr. Søe Krigs-Commissair Grung i Christiansand modtager Bidrag til Fregatten Naadens Qvæstede og dens faldne Mandskabs efterladte Familier, og har allerede i dette Øiemed af Byens Jndvaanere erholdt et ikke ubetydeligt Bidrag. For hvad der indkommer aflægges offentligt Regnskab.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-07-28
Magistraten i Christiansand opfordrer en Farver til at nedsætte sig sammesteds, og mener at en saadan sikkert ville finde tilstrækkelig Næring, eftersom der ingen Farver er der i Byen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-07-28
J Christiania er Huusleien forholdsviis stegen høiere end i Kjøbenhavn. Hr. Sanne i Christiansand forlanger i Christiansandsavisen af 4 Julii Kongel. Obligationer paa Prisepenge tilkjøbs for en Sum af 50,000 Rdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-07-28
J Christiania bortsolgtes den 18 Julii ved offentlig Auction, efter Hr. Cancellieraad Gückstadts Forlangende, 22,000 Potter dobbelt distilleret Flensborger Brændeviin, 8 hele Casser The Bohe, 57 halve dito, 15 fjerdedeel dito, 27 kjerdedeel Casser Hasan Skin, 11 fjerdedele Schouchong, 200 Tdr. Rug, 100 Fustager Lysetalg, 800 Americanske Hestehuder, 30 Skpd. fiirkantet fladt Norsk Jern, 70 Skpd. bedste Riga Hamp samt et Partie diverse Kornvarer. Hr. Hans Omsted paa Skandsvig i Modum ved Drammen har, for at fremme den for vort Fædreneland saa høist vigtige og under nærværende Tidsomstændigheder dobbelt nødvendige Humleavl, anskaffet sig extra godt Humlefrø og deraf faaet nogle Tusinde Planter, som han for billig Priis vil overlade enhver, der maatte ønske at anlægge Humlehauger. - Han overlader ogsaa fra det af ham anlagde Kalk Brænderie ved Steenberg i Eger, omtrent 1 1/4 Miil ovenfor Drammen, et ikke ubetydeligt Partie god ladsket Kalk for 2 Rd. pr. Tønde, frit leveret i Baaden. (J Kjøbenhavn koster nu en Tønde ulædsket Kalk 22 Rdlr.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-07-28
(Fortsættelse af Skrivelsen fra en Reisende i Fyen, den 10de Julii 1812.) - Ere end nogle af vore Kunstflids Frembringelser maaskee endnu ikke saa fuldkomne eller saa gode som visse fremmede, saa kunde de vel blive det og allersnarest ved denne Leilighed og under saa smagfulde og kyndige Mænds Virken som dem Committeen bestaar af *), og derved Patriotisme, Agt og Forkjærlighed for vore egne Frembringelser, disse saa nødvendige Reqvisitter for en Stat naar den skal blomstre, op*) De Herrer Kammerherre Heinen, Amtsprovst Lütken og Overlærer Biørn. vækkes. Det var meget at ønske at ethvert Stik ville efterligne dette Exempel, som Anmelderen med saamegen Glæde har været Vidne til og derfor her som Borger i Staten yder saavel Hr. Amtsprovsten som de andre Herrer i Committeen den uskrømtede Tak de af ethvert Lem i Borgersamfundet fortjene. - Hvad der endnu tildrager sig Oeconomens Opmærksomhed, er de Fremskridt, der i Fyen i de senere Aar ere gjorte i Jndustrie, saaledes finder man, især mærkværdigt, foruden ommeldte ypperlige Garverie og det allerede gamle Høi-Avlings og Behandlings-Jnstitut og flere andre Jndustrie Anlæg ved Trolleborg, endnu et saadant Jnstitut paa Hr. Stiftamtmand Moltkes Gods ved Glorup.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-07-28
Ved Skjoldemose kneiser en Oliemølle, der i Bygning og Jndretning vist ikke har sin Mage i Dannerstaten; den er i fuld Gang og præsser en stor Mængde Olie, men alt Tilhørende der skal forenes med samme for at kunde drive den med yderste Kraft, er endnu ikke gandske tilendebragt, man vil paastaae, at det hele skal være en Entreprise paa 300,000 Rdlr. Eieren er Hr. Proprietair Berg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-07-28
Ved Brobyeværk under Grevskabet Mukkadel anlægges en Papirmølle, som endnu er under Arbeide. - J Faaborg er nylig af en Mand anlagt et stort Garverie, i Odense en Øliemølle ved Eibimølle. (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-07-28
Postefterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-07-28
(Af Hamb. Corresp.) Warschau, den 13de Julii. Kongeriget Polens General-Conføderation har opfordret alle i Russisk Civil- og Militairtjeneste staaende Polakker til at vende tilbage til deres Fædreneland, for ikke at gribe til Vaaben for Fienderne. - Fyrst Poniatowsky, General en Chef for den Polske Armee, har allerede indsendt sin Tiltrædelse til Conføderationen. Ogsaa Kongen af Sachsen er tiltraadt den Polske Conføderation. - J offentlige Documenter og herværende Blade kaldes Russerne igjen Moscoviter. Savona, d. 1 Julii. D. 27 f. M. forsøgte de Engelske Krydsere, bestaaende af 1 Linieskib paa 84 Canoner, 2 Fregatter, den ene paa 50 og den anden paa 46 Canoner, samt en Brig paa 26 Canoner, at bemægtige sig en Convoi af 20 Transportskibe, der laar paa Alasios og Laigneglias Rhed for Anker. Fienden forsøgte om Natten at gaae i Land, understøttet af sine Krigskibes og Chalupers Jld, men blev nødsaget til igjen at indskibe sig, uden at opnaae nogen af sine Hensigter, med et Tab af 100 Mand, skjent de landsatte Tropper kun beløb sig til 400 Mand. For at tage en nedrig Hevn beskjød Fienden Husene i Laigneglig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-07-28
Paris, d. 15 Julii. D. 28 Junii havdes i Marseille et besynderligt Natursyn. Vandet i Havnen faldt pludseligen og løb saa hurtig af, at man maatte lukke Havnen med en Lænke, for at tilbageholde Skibene; man løsnede Allarmeanoner, og slog Generalmarch. Efter nogen Tids Forløb kom Søen med overordentlig Hurtighed og i Spring tilbage; Vandet fyldte paa ny Havnen og gjorde Skibene flot igjen og oversvømmede ved sin overordentlige Stigen Kaierne. Derpaa vendte alting igjen tilbage i sin naturlige Orden. J Begyndelsen troede man, at det var en Følge af en Vandsky; men denne Jdee opgav man snart. Man troede ydermere at et fjernt Jordskielv har været Skyld deri, og man erindrer sig virkeligen at en lignende Begivenhed indtraf i Marseilles Havn 1766, da Lissabon ødelagdes af et Jordskielv. Hr. Degen har i Forgaars gjort i Tivoli sit andet Experiment med sin Flyvemaskine. Kl. 8 saae man Ballonen adskillige Gange stige op og ned, i det den dreiede sig medens Hr. Degen, hængende ved Linen, bevægede sine Vinger. Efter en Pause steg Ballonen og førte Luftskipperen bort med sig efter Vindens Direction. Han kom ned igjen Kl. 8 3/4, tre Mile fra Paris.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-07-28
Hamborger Correspondent leverer nu Slutningen af de officielle Actstykker, nemlig en Gjen part af en Skrivelse fra Grev Lauriston til GrevRomanzow, dat. Petersborg d. 31 Maji (12 Junii) 1812. Greven udtrykker heri, at den Godhed og Tillid, Keiser Alexander havde beviist ham, aldeles ikke lod ham forudsee nogen hindring for den Reise han skulde gjøre til Willna. Uagtet de heftige heumatiske Smerter han siden nogle Dage lider, belavede han sig dog dertil, fordi han indsaae Vigtigheden af sin Communication og det Skadelig i enhver Forsinkelse. Men nu seer han sig skuffet i sine Forventninger saavelsom i den Jdee, han havde gjort sig om den Tillid, han tror de Keiseren viste ham. Under saa paaskyndende Omstændigheder kunne skrivtlige Communicationer, som man neppe i 8 Dage kan faae Svar paa og som ikke tilbyde noget Middel til betimelig at førebygge Vildfarelser og alle de Misforstaaelser, der paa begge Sider kunne begaaes og næsten ere uundgaaelige, ikke hielpe, og Hovedøiemedet, Fredens Opretholdelse, vilde derved aldrig opnaaes. Netop fordi Keiser Napoleon, indsaae hvor skadelig Forsinkelse i saa critisk et Øieblik kan være, har han befalet Greven at forføie sig til Keiser Alexander og Grev Romanzow. Greven ender med, at i den ny Stilling, hvori han befinder sig, bliver ham intet andet tilovers, end at oppebie en Befaling angaaende sin videre Fremfærd, og at han til den Ende afsender en Coureer for at anholde derom.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-07-28
Breslau, d. 14 Julii. Vi have her Efterretninger fra Willn, der gaae til d. 8de, Hovedqvarteret befandt sig endnu bestandig sammesteds; Armeen rykker fremad, uden at finde Modstand. Den har fundet Boeligerne, Kornmarkerne, Broene, ja end- og adskillige Magaziner paa Veien fra Niemen til Willna aldeles urorte. J Willna selv er Tropperne faldet et Magazin i Hænderne. Gen. Duros nel er udnævnt til Gouverneur i Willna, og Gen. Tareyre til Gouverneur i Kauen. - Det Kleisiske Corps er i Samogition mellem Taurogen og Rostenden faldet adskillige Magaziner i Hænderne; en Afdeling er paa ny rykket frem ved Schawlen, hvor den har taget et Havre Magazin. Oberst Jeanne ret befandt sig allerede i Telg. Grev Lieven er, uden at opholde sig der, passeret Kønigsberg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-07-28
Kornavlen vil i Wrichselegnene falde overordentlig godt ud. Aarene skaanes overalt paa Marscherne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-07-28
Wien, den 4de Julii. Willna ligger 224 Lieues fra Petersborg, naar man passerer over Daaburg, og 212 Lienes fra Moscau. Det ligger 80 Lieues fra Warschau, og Warschau ligger 375 Lieurs fra Paris, altsaa tilsammen 455 Lieues.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-07-28
Fra Bordeaux skrives under d. 12te, at i denne Havn allerede er ankommen Korn og Meel af den ny Høst i de sydlige Departementer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-07-28
Willna d. 2 Julii. H. M. Keiser Napoleon, befinder sig her endnu bestandig med den store Armees Hovedqvarteer. Jgjennem vor Stad marschere forskjellige Corpser, der rykke fremad. Den franske Armee gjør forskjellige Manøvres, der tvinge Russerne til efterhaanden at forlade deres Positioner; de afløses igjen af de Franske eller deres Allierede. Alle Forholdsregler ere saa godt trufne, at der er ingen Mangel paa noget; der begaaes ikke mindste Uorden i Landet, og Armeen marscherer fremad med hin modige Tillid, som den Helt indgyder den, der anfører samme, London d. 10 Julii. Fra Newyork have vi blandt andre følgende Efterretninger af 6 Junii: De forenede Staters Præsident har sendt Repræsentanternes Huus et Budskab, hvori han anbefaler, at erklære Hs. Britt. Majestæt Krig. Angaaende denne vigtige Gienstand er der bleven raadslaaet inden for lukte Døre, og Huset har erklæret sig for Krigen." - Til Dagens Nyheder hører, at Kongressen har anordnet, at udfærdige Caperbreve, og Repressalier mod Engelland. - Da den bekiendte democratiske Skribents, Hr. Cobbetts, Arresttid nu er forbi, saa er han bleven løsladt fra Newgate. For at høitideligholde hans Løsladelse blev der i Kron= og Anker=Tavern givet et Middagsmaaltid, som Sir Francis Burdett, Hr. Cobbett selv, og adskillige Aldermen og Gentlemen deeltage i Cassel d. 18 Julii. Fra Grodne skrives under d. 11te d. M., at H. M. Kongen af Vestphalen, d. 6te om Morgenen Kl. 2 er afreist derfra. Den hele Armee havde forladt Egnen omkring denne Stad d. 3die, 4de og 6te, for at rykke videre frem mod Fyrst Bagration, der synes at trække sig tilbage over Minsk. - H. M. er d. 8de ankommen i Bielitz, og d. 9de afgaaet med sine Tropper til Nowogrodek (i Lithauen). Det lette Capallerie skal allerede befinde sig i Mir, og have taget 150 af den fiendtlige Arriergarde til Fanger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-07-28
Breslau, d. 19 Julii. J Følge de nyeste Efterretninger, vi have her, vare adskillige Corn ser af Storarmeen rykkede frem indtil Büng, og havde afskaaret adskillige russiske Corpser.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-07-28
Paven er ankommen til Fontainebleau, og beboer nu samme Appertement, som han beboede for syv Aar siden. - Kongen af Würtemberg har erklæret den russiske Gesandt, Hr. Alopæus, at han anseer hans Mission for endt. - Det russiske Gesandtskab ved Hoffet i München er reist tilbage til Rusland. - Canalen ved Constantinopel primlet af Fartoler med asiatiske Tropper, der ere bestemte til Leiren ved Schumla. - Samme Dag og samme Time, den forsamlede Rigsdag i Warschau proclamerede Kongeriget Polens Gjenoprettelse, rykkede Keiser Napoleon ind i Willna. - Den saa berømte Philolog, Prof. Heyne i Göttingen, er død, i en Alder af 83 Aar. - J Altonaisch. Merk. berettes følgende: Hvert District i Serbien maa levere til den russiske Armee et vist Antal, Studt, der ved Cladowa skulle føres over Donau til Wallachiet. Serbien skal i det Hele levere omtrent 5000 Stude. 8 Mile fra Brody skulle paa de russiske Grændser staae Baskiner, et yderst raa Folk, der endog fortærer Hestekjødet raat). De Udførslen af alle muelige Vareartikler, der kunne bruges til Krigsfornødenheder, er forbudet, saa have Serbierne nu maattet forskaffe sig samme ved Handelen med Wallachiet. J alle seibiske Fæstninger arbeides nu iprigst paa Ammunition. Overhovedet finde nu Krigsrustninger Sted i hele Serbien, og til disse maa ogsaa regnes de daglige Vaabenøvelser.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-07-28
2 Baskirerne boe i det Orenburgske Gouvernement mellem Ural, Kammafloden og Wolga. 2 ere snarere hedninger end Mahomedanere, efter hvilke de have antaget Omskjærelsen. J Aar 1770 bestode de af 2,000 Familier, men de have meget formindsket sig, da de 1774 toge Deel i de af Pugatschof stiftede Uroligheder. Deres Vaaben bestaae i Pile, Buer og Lantser, men de brug ogsaa Geværer. Deres Hovedsyssel er Fædrivt og Jagt. Man gjør en frygtelig Beskrivelse ovi disse vilde Folk.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-07-28
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enk¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-08-01
Nyeste. Skilderie af Kjøbenhavn. 200 Maa Niende Aargang. No. 62.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-08-01
Udgivet og forlage af Boghandler S. SøldinLøverdagen den 1 Augusti 1812. Hvilke ere Aarsagerne til den dagligen stigende Dyrhed, og hvilke Midler gives der til at standse den? (Sluttet.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-08-01
(Jndsendt.) Ved Gjennemlæsning af Hr. Etatsraad Prams paa H. M. Kongens Fødselsdag 1811 holdte Tale, med vedføiede Noter, aftrykt i Sk. Lit. Skr. 1811 andet Hæfte, traf Anm. paa et Sted, som han ei ved at jævne sig selv, og vover derfor at udbede sig den ærede Forfatters Oplysning desangaaende. - S. 306, L. 8, læses 50 Mill., hvor den efter det foregaaende skulde staae 15 Mill.; thi 3 er jo ikke 50. Dette lod sig nu meget let forklare som en slem Trykfeil, hvis ikke en følgende Beregning syntes at være grundet paa Tallet; 50, eller i det mindste ei paa noget ringere, da der nok udfordres et større Tal her for at faae nedenstaaende Facit ud; thi 50,000,000 800000 er ikke - 9,625 Pdt. ( 2/3 Pet.) - 6 1/4 pro Mille, men 50,000,000 800,000 - 62 1/2: 1 c: 8000,000 udgjør af 50 Mill. 1 3/4 Pdt., og udg. af 16 Mill. 6 1/15 Pet., hvilket vel ikke, end- og ceteris paribus, kan antages at være det samme som slet intet. Hvordan hjælper man sig ny her ud af Maaskee Feilen ligger i det Foregaaende, men hvorledes, Jo glædeligere det udbragte Resultat var, destomere ærgrede det Anm ikke at kunne faae det til at passe.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-08-01
Jnden- og udenlandske Efterretninger. Jndenlandske Efterretninger. Jgjennem det Kongelige Slesvig-holstenske Cancellie er, under d. 17de Julii d. A., udfærdiget et Patent af følgende Jndhold: "Det har allernaadigst behaget Hans Majestæt Kongen at befale, at for Fremtiden intet fremmed Fasbinderarbeide maae indføres i Altona, ligesom ei heller saadant Arbeide maae falholdes enten paa de aarlige Markeder eller udenfor samme, under Straf af Confiscation. Jgjennem det Kongelige Slesvig-Holstenske Cancellie er, under d. 18de Julii d. A., udfærdiget et Patent af følgende Jndhold: "For at gjøre det lettere for dem, der have med Vaccinationen at gjøre, at forskaffe sig god Vaccinations-Lymphe, har det allernaadigst behaget Hans Majestæt Kongen under 16de d. M. at resolvere følgende: I. Foruden det under 2den Julii 1806 anordnede Vaccinations-Jnstitut i Altona for Hertugdømmene Slesvig og Holsten, oprettes end videre et Vaccinations-Jnstitut i Staden Kiel. 2. Alle de i Henseende til det altonaiske Vaccinations Jnstitut, gieldende Forskrifter og Anordninger skulle ligeledes gielde for dette nye Jnstitut.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-08-01
Sognecommissionen i Christiania har ladet bekjendtgjøre, at af det den fra den Kongelige Providerings-Commission til Distribution betroede Korn haves endnu et Forraad af 124 Tønder Byg 4 18 Rdlr., 15 3/4 Tønde Havre a 10 Rdlr., 3 3/4 Td. Hvede a 36 Rdlr. og 1/2 Tønde Rug a 28 Rdlr. Dette resterende Forraad agter Sogne-Commissionen snarest mueligt at uddele til de Embedsmænd, Pensionister eller deres Enker i Christiania, Opslo og Forstæderne, som dertil ere trængende, og efter de forhen angivne Grundsætninger berettigede. -
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-08-01
Efter Providerings=Commissionens Tilmeldelse, bliver for Fremtiden intet Korn distribueret til Militaire, som staae i Tienesten.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-08-01
Af de forhen omtalde Anmærkninger, hvormed Hr. Justitsraad og Ridder Bärens i Penia No. 13 har forsynet den Kongelige Opfordring til Tarvelighed, troer Anmelderen at burde afskrive her følgende: J Reskriptet af 22 Martii 1808 til Selskabet for indenlandsk Konstflid hedder det: Vi have den tilfredsstillende Overbeviisning, at enhver af Vore kjære Undersaatter efter Evne vil understøtte Selskabets Bestræbelser &c." O at dog Penia kunde sige Efterverdenen, at den bedste Konges Overbeviisning ikke her var bleven skuffet. Men Hun forfølger Forhandlingerne i dette Selskab, hvis Grundvold er bygget paa Fædrelandssind og Fædrelandskjærlighed, og hvis Formaal Sjette Frederik erklærede saa ganske at stemme overens med Hans landsfaderlige Øn skeer; Hun seer dette Selskab, hvis Medlemmers eneste Forpligtelse er den, at fremme indenlandsk Konstflid, ved at kjøbe her i Landet frembragte eller forarbeidede Varer, fremfor fremmede, kun bestaae af nogle og tredsindstyve Medlemmer; seer dette Selskab fra sin første Begyndelse, i Januarii 1808, til sidste December 1811, ikkun ialt at have havt en Jndtægt af 4255 Rdlr., hvori de Jndtægter fra Udstillingerne dog ikke ere indbefattede; seer det aarlige Bidrag af Medlemmerne og Andre for 1811 kun at udgjøre imod 1000 Rdlr. Den mildeste Dom er vist nok den, at Tarvelighed just ikke mødes med Ulyst, og at Huuslighed og Konstflid synes at blive paaskjønnet. - - J en anden Anmærkning hedder det: "Ere Forholdsreglerne mod forbudne Varers Jndsmugling og Handelen med disse end særpede, de ere dog ikke for skarpe. Forbudne Varer tages saaledes ikke fra Brugeren, et sikkert Middel til at udrydde dem. En og anden nu tilladt Artikel kunde vel og været erklæret forbudden, om ikke strax, saa dog efter nogen Tids Forløb, f. Ex. glatte Silketøier og Baand, Caffemøller, Synaale og Knappenaale, Mynstre af Papirtapeter, couleurt Papir og Daaser af Papir, samt Straaletninger og Juveler, forudsat, at den Mening er rigtig, hvilken Udgiveren dog ikke kan tiltræde, at de sidste tvende Poster efter Forordningen kunne indforos. Lær redder og Dreiler kunde sikkert ogsaa gjerne forbydes i Tiden. En Udlevering in Natura af en 20, 15 eller 10de Deel af de ikke fuldkommen legaliserede Varer (see Fr. 10 s.) istedet for saadan Deel i Penge af deres Værdi, vilde og virket Concurrence og bedre Priis af Varerne, og at Vedkommendes Paalæg paa de med disse Procent belagte Varer vilde blevet mindre trykkende for Kjøberne. Ubilligt havde det heller ikke været, at lade Contrebandisten forlade det Land, hvori han er en uværdig Borger. Selv af denne Anordning, som Tidsomstændighederne gjorde nødvendig, fremlyser da den Danske Regjerings Mildhed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-08-01
Af en Bekjendtgjørelse om Aalborg Stifts og Amts oeconomiske Selskabs Forhandlinger i Qvartalsmødet d. 9 Julii 1812 sees, at dette Selskab dagligen giør større Fremskridt i sine vigtige og almeennyttige Bestræbelser. Blandt andet erfares deraf, at Amtmand Faye har indstillet, at det mueligt kunde være fordeelagtigt i Jyllands nordlige Egne at anlægge et Voxblegerie og en Voxlysfabrik, og i den Anledning corresponderet med Cabinets coureer Brummer, Eier af en betydelig Fabrik af det Slags i Kjøbenhavn, ligesom og dette Forslag har circuleret i Hjøring Amt, om nogen kunde have Lyst til eller Jder om et saadant Anlæg, at man i Thisted Amt er betænkt paa at faae en Oliemølle opført, som, naar den er færdig, vil skaffe Afsætning paa det Hør, Hamp- og Kornfrø, som produceres der i Egnen; at samtlige Præster i Refs Herred have paataget sig at ordne og holde de af Selskabet foreslagne Sognecommissioner, og at Selskabets Commissair, Hr. Pastor Bendix, har besørget indsamlet i Egnen og Nabosognene 42 Lpd. Klude.