Berlingske Tidende, 1794-07-04
Brussel, den 22de Junii. Efter den Seir, som den allierte Armee den 16de tilfegtede sig ved Charleroi, ere vi, mod al Formodning, paa en gang igien satte i en Tilstand, som er meere foruroligende, end den endnu i dette Aar har været. Uagtet det Forliis, som Faanskmændene havde lidt den 16de, opgave de dog ikke deres Plan, at trænge frem i port Gebet fra den Side mod Sambre. Den 18de om Morgenen Kl. 6 kom de igien fra førstillige Sider tilbage over Sambre. De vigtige Poster som de endnu besadde paa denne Side af denne Flod, begynstigede deres Passage. Vore Tropper, som ikke funde søg at forhindre samme trak sig tilbage til deres gamle Seilling. Fienden derimod indtog igien sin forrige Position ved Gosse lies, og rykke endog frem til henimod Fragne. Staden Charlervi blev paa nye bombardert, og den fiendtlige General Jourdan havde, som det heder, den Ordre fra Vel færde-Commissionen i Paris, at søge at bemægtige sig Staden, der koste hvad det vilde. Da Fienderne vilde drive deres Fordeele endnu videre, trak de sig med Magt mod vor høytestløy, for at trænge igiennem mellem Nivelles og Binch, og bemægtige sig Staden Mons. Ved denne Leilighed kom det til en heftig Action nær ved Chapelle Herlement, ved hvilken General de la Tour, uagtet den tapperste Modstand, blev nødt til, formedelst Fiendens store Overmagt, at trække sig tilbage. Franskmændene forcerte derpaa Posten ved Qvatre-Bras, rykte frem indtil Genave 2 Mile herfra, og truede Brussel og Nivelles. Men vore Tropper, som havde deelt sig i forskiellige Corpser, føyede Anstalter til vor Sikker, hed. Centrumet dækkede Skoven ved Solgnies; den høyrFløy, under General Alvinzy, Stæderne Mons, Bin og Nivelles; og den venstre Fløy, under General Beau lien, Stæderne Namur, Løwen og Chaussen til Brüssel. J denne Stilling holdte de allierte Armeer sig færdige, til at modtage Fienden, dersom han vilde vove nye Forsøg. Men efterat General de la Tour havde faaet Forstærkninger, og Gaar, den 21de igien indtaget Posten ved Chapelle Herle, mont, trak Fienden sig tilbage. Vort Centrum trykte derpaa frem indtil oven for Qvatre=Bras, og Forposterne gik indtil Tresegnies og Andrelues. Det heder endog, at Franskmændene have igien forladt Fleurns og Egnen af Gosselies. - De første Efterretninger og Franskmændenes hastige Fremrykken udbredte her i Brussel en saadan Bestyrtelse, at de fleste velhavende Jndbyggere i en Hast bortsendte deres Effecter. Over 500 Familier havde allerede tager Flugten, eller vare i Begreb med at begive sig ført. Ogsaa 4000 franske Krigsanger bleve over Løwen sendte videre frem. General-Gouvernementet lod af Forsigtighed Arkivet, Magasinerne a. bringe til Skibs. Til at bortføre Hospitalerne og alle Regierings=Depertementernes Effecter a. bleve ogsaa de fornødne Anstalter føyede. Adskillige Fartøyer ere ogsaa virkelig afseilede til Antwerpen, Lille og Holland; men efter den Beretning, som i Gaar Aftes indløb om Fiendens Tilbagetog og som den Anstalter, som vore Generaler have føyet, for at hindre sammes videre Fremrykken, ere Medlemmerne af Regieringen, som ufortøvet skulde begive sig til Mecheln, endnu til videre blevne her. Det Kongel Skatkammer er bragt til Mecheln, for efter Omstændighederne, i at Fald derfra at transporteres videre. De laddede Skibe, som nu befinde sig her i Floden, afgaae ikke for det første. De allierte Armeer skulle nu agere ganske anderledes, end det efter den første OperationsPlan var bestemt. Ypern har endelig, efter at Garnisonen saa tappern havde forsvaret sig, maattet overgive sig til Fienden, da Staden ikke kunde blive undsat af General Clairfalt. Nienport blev hombardert af Fienden. Bugge, Ostende &c. blive i Hast befæstede, og hele Vestslandern bliver nu overladt til sin Skiedne og strøget Forsvar, hvilket vil befordre de begyndte Oversvømmelser. Den hannoverske General Wil meden, som staaer for Brügge, dækker nu bemeldte Deel af vore Grændser. General Clairfait har endnu stedse sit Hovedqvarteer i Thielt, men vil, efter al Anseelse, trække sig over Schelde, og med Hertugen af Yorks Armee formere en Cordon ved denne Flod, som skal strække sig fra Gent indtil Conde og Valenciennes. Da Franskmændene ere saa ofte drevne over Sambre, men stedse kommet tilbage igien, og ved deres nye Bevægelser og idelige Angreb udmatte vore Tropper utroelig, har Prindsen af Coburg besluttet, at udføre et afgiørende Forsøg mod denne Deel af den franske Magt. Han har derfor forladt Dornik og den Position, som han i disse Dage havde indtaget ved Escanaffe, bag ved Scheide, og er med 25000 Mand brækket op mod Brüssel. Forrige Nat varhans Hovedqvarteer ved Ath, og i Aften skal det opslaaes ved Halle, ikke langt herfra. Alt lader formode, at det i disse Dage vil komme til et blodigt Slag. - Medens vore Armeer skulle med Eftertrykagere ved Bredden af Sambre, skal man ligesom i Flandern, ogsaa i Tournesis kun forholde sig forsvarsviis. Det svære Artillerie er bleven fordeelt i de 4 erobrede franske Fæstninger. General Beauliens Corps bliver forstærket med Tropperne under General Blanken stein, som udgjøre 15000 Mand. - J den Bestyrtelse, som i Gaar herskede i Brussel, tilbøde de her værende franske Emigranter deres Krigstieneste. J Morges blev ogsaa uddeelt Vaaben blandt 400 af samme; men i Middags lod General, Baron Bender, takke de Emigrertel for deres udviste Jøer, og sige dem at intet meer var at frygte.