Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-08-15
Sverrig, som med Gustav den Fierdes Afsættelse syntes at have villet gjøre Ende paa alle de Elendigheder, som utidig Krigslyst og daarlig Herskesyge havde paaført Riget, vedbliver endnu stedse at handle meget tvetydigen. Næsten de fleste Tropper, der hidtil have cantonneret i Stockholm, er brudte op og synes at tage Veien nordligen. Den største Deel af den vestlige Armee er afmarcheret til Vermeland, som Statsraad Baron Adlersparre ogsaa er reist hen til. En ny Generalissimus over Land- og Sømagten Overadmiral Af Puke er bleven udnævnt og afgik d. 28de f. M. paa et Linieskib fra Stockholm, for at paatage sig Commanden. Men midt under alle disse krigerske Tilberedelser synes Fredsunderhandlingerne dog endnu at gaae deres raske Gang. Gener. Gouverneur Grev v. Essen, skal ufortøvet afgaae til Paris; Ambassadeuren Baron v. Stedinck skal, ledsaget af en Ambassade-Secretair, reise til Petersborg, forat begynde Underhandlingerne, og Cancellieraad Metzel, der ogsaa synes at reise et Statsærende er allerede d. 23 f. M. afgaaet til Hamborg. Medens Menneskeligheden allerede glædede sig over den imellem Frankrige og Østerrige sluttede Fred, taler nu Rygtet igjen lydelig om, at Vaabenstilstanden er afbrudt, og Krigen atter begyndt. Jmidlertid sige de offentlige Tidender os, at Erkehertug Carl formedelst sin svækkede Sundhed har nedlagt Commandoen, at Keiser Franz selv nu fører Overcommandoen, at Førsten af Lichtenstein commanderer under ham, og at Østerrige, hvis Armee hidtil ansaaes for aldeles tilintetgjort, endnu har 147,000 (?) Mand under Vaaben. Det vilde være vanskeligt at tænke sig Mueligheden af et saadant Fredebrud, under den Forfatning, hvori Østerrige i dette Øieblik befinder sig, dersom man ikke vidste, hvor meget Engellands Koglerier formaae. Mueligen at den med saa megen Bram bebudede Brittiske Expedition *) til Zeeland har forblindet Østerrige, Men uagtet det er vist, at Engellænderne have fuldført deres Landgang paa Øerne Walcheren, og Schouven, og taget paa den første Middelburg og paa den sidste Zirkee i Besiddelse, saa haaber man dog at den vigtigste Plads, som deres Opmærksomhed især er henvendt paa, Vlissingen, vil kunne vedblive at gjøre Modstand. Ogsaa troer man at Tabet af Øen Zuld Beveland, kun kunde havt farlige Følger for Egnen mellem Bergen op om og Antwerpen i det Tilfælde, at de der forsamlede Hollandske og Franske Tropper ikke betimeligen havde forebygget Engellændernes Overgang. Skjønt intet bestemt vides om den Franske Flaades Skjebne, saa laae den dog i det mindste endnu d. 6 August temmelig tryg, en halv Miil fra Antwerpen. - Om Engellændernes Landgang haves følgende omstændelige Efterretninger, som gaae til d. 5te. Den 29 f. M. landede de mellem Nord-Beveland og Schouven med omtrent 200 Sel lere. Søndag Middag indfandt 7 store Skibe sig paa Pynten af Zirkee, og om Aftenen kom adskillige *) Den skal være den største, Engelland nogensinde har udrustet. Den bestaar af: 36 Linieskibe, 95 Fregatter og mindre Fartøier, 200 Canonbaade, og fører 50,000 Landtropper og 40,000 Søkrigere. Den ligger paa Den Schoupen og har 9000 indbyggere, en Havn og god Handel. Officierer ind i Byen, hvilket endnu daglig skeer, men uden at de have lagt nogen Garnison der ind. Om Mandagen seilede den fiendtlige Flaade op af Schelde og lagde sig tildeels langs med Juld Beveland indtil Kattendyke til Ankers, saa at Arriergaarden befinder sig ved Zandkreck; ogsaa satte de noget Mandskab i Land paa Nord-Beve land, medens adskillige af de store Skibe beskjøde Veere (en liden befæstet Stad paa Wallecheren med en god Havn og et fortræffeligt Arsenal, Om Tirsdag Eftermiddag bleve omtrent 5000 Engellændere satte i Land paa Zid=Beveland, og det hele Elland er nu occuperet af dem, men deres Stilling er siden den Tid bleven uforandret. Tholen er ogsaa endnu fri, men Staden er erklæret i Beleiringsstand, og alle Mandfolk, Heste og Vogne satte i Requisition, for at opkaste Batterier, fælde Træer og kjøre Skyts. J Onsdags ankom her Carabinerer og i Gaar Gardegrenaderer og nogle Husarer. Paa Hollandsk Side gjøres alle muelige Anstalter, til at fordrive Engellænderne. Kongen er tilligemed Krigsministeren og et stort Følge ankommen den 5 d. M. til Breda (i Brabant, 5 Mile fra Rotterdam, hvor man venter en stærk Garnison Staden er imidlertid bleven erklæret i Beleiringsstand og dens Forsvar overdraget til Gen. Lieuten. Bruno. Den bevæbnede Borgervagt forøges og danne til et ordentligt Corps. - Den ved Antverpen forsamlede Armee commanderes af General Rampon, og General Chamberthag har alle rede begivet sig did med 12000 Mand. GeneralCharbonnier ventes hvert Øieblik med en anseelig Forstærkning. Alle Veie fra Paris til Antverpen ere bedækkede med Tropper. General Tareyre med 6000 Hollændere, hvoraf den Kongel. Garde udgjør en Deel, er forenet med den Franske Armee, og danner den høire Fløi. J Bergen op Zom commanderer Brigadeer de Millet, i Steenberg Oberst Howen og i Willemstadt General Drury. Oversvømmelser foranstaltes, og i Fæstningerne hersker den største Aarvaagenhed. Den Franske Admiral Missiessi har mandeureret saa fortræffelig, at han, skjønt nødsaget til at skille sig ved sit svære Skyts, for at komme den vanske lige Vei op ad Schelde, har givet sin Escadre en 2) En By i et Distriet af samme Navn paa dendeeland, 12 Miil fra Bergen og 3de. god Stilling, og i Fiendens Paasyn er seilet 19 Mile op af Floden. General Osten, der anvendte alt for at hindre Fienden fra at lande paa Breezand paa Øen Walecheren d. 30 f. M., trak sig fegtende tilbage til Viissingen. Uagtet Hollænderne gjorde den tappreste Modstand i Veere, vare Værkerne dog saa slette, at Staden maatte vige for Overmagten. Middelburg var ganske uden Forsvar, og altsaa let at indtage. Vissingen blev d. 3 berendt, men de Franske underholdt en kraftig Jld, for at hindre Fienden fra at nærme sig, og havde bestandig Smaafegtninger med dem. De Engelske Skibe kom fra Wielingen opad, men bleve fra Cadsand hilsede af de Franske Batterier, med en skrækkelig Jld. Vlissingen, hedder det fra Dordrecht d. 7 Aug., blev forrige Tirsdags angreben af Engellænderne fra Landsiden, nogle Kugler og Granater bleve kastede ind i Byen. J Onsdags fandt en heftig Fægtning Sted uden for Stadens Porte, hvor Fienden blev slaaet med stort Forliis, et anseeligt Antal Fanger bragtes ind i Staden og deriblandt endeel Saarede. J Torsdags Morges ankom Gen. Chamberthat i Bresjens, paa Katsand, og skal have bragt Vissingen en Undsætning af 2700 Mand. Sikkert er det, at Blissingen ikke allene har holdt sig forrige Løverdag, men at endog Gener. Monnet har forsvaret sin Stilling for Staden, og Samfærslen med Bressens endnu ikke var ganske afskaaren. Jntet stort fiendtligt Skib turde vove sig mellem Vissingen og Bressens, og nogle enkelte Canonbaade eller andre smaa Fartøier, listede sig fra Tid til anden om Natten og ved høit Vand igjennem Skjærene. - Den høire Bredde af Schelde fra Antverpen til Bergen op Zom er allerede besat af Franske Tropper. Ogsaa paa den anden Bredde ankomme dagligen flere Tropper. - Paa Grændserne af Bukowina, hvor man d. 18 f. M. intet vidste af Vaabenstilstanden, har det Polske Corps, under Oberst v. Rysseczwski og Oberstlieutenant v. Strømtewski, samme Dag slaaet det Østerrigske Corps under General Bikking. Den Østerrigske General, 1 Oberstlieutenant, 20 Officerer af forskjellig Rang, 1000 Mand Jnfanterie og 200 Husarer have maattet give sig til Krigsfanger. J Træfningen fratog man Østerrigerne 3 Canoner, Amunitionsvogne og 6000 Geværer.