Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-01-26
Det er usandt at Massena kun havde 12000 Mand ved Salamank, ligesom det er latterligt saat, at han havde foranstaltet Magasiner ved sin Jnvasion i Portugal. Man veed at Franskmændene har deres Magasiner hos Jndvaanerne af de af dem besatte Lande; at de ernærer deres Armee ved Contributioner, og naar dette stopper, hielper sig ved en vel organiseret Plyndring og Marodering. Til denne Epoche hvorom vi taler, havde Massena til Disposition, Neys Corps 26000 Mand, og Junots Corps 22000 Mand. General Reyniers Corps, 23000 Mand stærk, truede Wellingtons høire Fløi, som kun havde 18000 Englændere og 12000 Portugisere. Hans øvrige Tropper vare detascherede, for at maneuvrere paa Flankerne. Det er bekiendt nok hvor meget Fienden ønskede at Wellington skulle forlade sin frygtelige Stilling ved Guarda, og levere et Slag. Franskmændene havde ladet ham rykke frem til Valladolid, imedens Junot over Zamora og Reinier over Novaredonde, havde villet maneuvrere i hans Ryg. Hvad man kan forekaste Lord Wellington er, at han ikke er gaaet frem som General Melas ved Marengo, General Mack ved Ulm og Hertugen af Braunschweig ved Jena. General Ney var ikke i Fare ved Salamanka, han havde sit hele Corps ved sig, Reiniers paa høire, og Junots paa venstre, og ventede saaledes kun paa et heldigt Øieblik, for at kunde benytte den ringeste Feil af Wellington. Da Ney rykkede frem til Agueda, havde han sit hele 25000 Mand stærke Corps hos sig, og Ju nots Cavallerie. Mod Slutningen af Junii, paa samme Tid CindadRodrig blev bombarderet, trak Massena sine Tropper sammen. Det 8de Corps havde en saadan Stilling, at de ved 8 Timers forceret Marsch kunde komme det 6te til Hielp, og forhindre Cindad Rodrigos Proviantering. Da havde Lord Wellington kun 35000 Mand og Massena 47000, hvoraf 10,000 beskieftigede sig med CindadRodrigs Beleiring. Det franske Rytterie var og 3 Gange saa stærk som vores. Et Angreb af Wellington havde udsat den allierede Armee for Tilintetgiørelse. Hvis Portugiserne havde været saa vandt til Krigen, som Englænderne, saa havde den 27de September bleven en Catastrophee for Franskmændene. Det hedder i Moniteuren: Englænderne havde forladt Høiene ved Busaco og forfulgt den franske Armee paa det raskeste, men vare ved en vel underholdt Artillerieild bleven opholdt at Franskmændene. Kuneders større Antal, kan man tilskrive Lord Wellingtons tilbagetrækkende Bevægelse til Torres Veoras. Massena gik med 60000 Mand, 1) hvoriblant 10000 Mand Cavallerie over Mondego. Hans Tab i Dræbte og Fangne anslaaes til 7 a 8000 Mand. 2) Han efterlod sig sit Hospital i Combra, under et svag Detaschements Bevogtning, og satte alle Syge under Vaaben, som kunde bære det. Havde man i England erfaret, at General Wellingtor havde forvandlet Portugal til en Ørken, hvortil han efter de strængeste Krigslove havde været berettiget, saa ville de haardeste Bebreidelser have truffen ham, og hans Fremgangsmaade mod de Allierede, udlagt som et gruesom Barbarie: man ville have kaldt det en Efterligning at den franske Vandalismus. 2) Lord Wellington har under de vanskelige Omstændigheder viist sig i den engelske Nations hele Troeskab og Fasthed. Han har lovet Jndvaanerne, som ville unddrage sig for Fiendens Mishandlinger, Beskyttelse. De Ødelæggelser som har funden Sted, og som Moniteuren er uforskammet nok at afskildre større end Franskmændenes Udsvævelser, 2) ere af Jndvaanerne selv udførte. 7)