JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-09-28
Directionen for Statsgielden og den synkende Fond, den 18de September 1825. Det til Forstærknings=Bataillonernes Fastmands=Classe henhørende Mandskab af 16de Lægd Budolphi Sogn som opholder sig i Aalborg Kjøbsted, haver at møde til Mønstring for Landmilice-Sessionen, som for bemeldte Lægd holdes paa Stadens Raadstue, Torsdagen den 6te October næstkommende, Morgen Kl. 8. De til bemeldte Batailloner henhørende, som siden sidste Session have erholdt Adkomstbreve paa Huuse eller Gaarde, her i Byen, haver 6 Dage for Sessionen dermed at melde sig hos Lægdsmanden. I Udeblivelses Tilfælde kan de vente at blive mulcterede efter Anordningerne Aalborg den 22de Heptember 1825. Schmidt.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-09-28
De over Jesper Larsens Gaard i Gjersholt til den 28de September, 12te og 26de October næst averterede Auctioner, bliver herved, efter Reqvirentens Begjæring, tilbagekaldte. Bye- og Herredsfoged-Contoiret i Sæbye, den 24de September 1825. Hassing.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-09-28
Drengen Christen, der fra 1ste November dette Aar er fæstet til Mathias Jensen i Sundbye og i disse 2 Maaneder var antaget i Tjeneste paa Ferdinandinesdal, er i Søndags bortgaaet og har medtaget et Par Beenklæder og et Par Støvler, 2 andre Tyende tilhørende. Jkke som Hosbonde efterlyser jeg ham, thi jeg behøver ingen Folk af den Caliber, men Vedkommende vilde paa det Offentliges Vegne lade ham paagribe, paa det de fattige Mennesker kunne erholde deres Tøi tilbage og Personen vorde afstraffet. P. D. Faber.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-09-28
Nylig hjemkommen bedste Punsch-Extract, Rom, hvid Havanna Sukker, fiin heglet Hør, Dito heglet Blaar & Hamp, fiin Bomuld, faaes til billige Priser hos N. Schibbye. Duegaard pr. Hobroe er underhaanden at erholde i Forpagtning fra 1ste Mai 1826.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-09-28
En duelig og derom med gode Anbefalinger forsynet Mergel Graver, kan strax erholde Arbeide paa Duegaard pr. Hobroe.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-09-28
Proclama. Alle og Enhver, som maatte have Noget at fordre i afdøde Fæstegaardmand Niels Tonnisens, og forud afdøde Hustrue Karen Nielsdatters, fælleds Boe, af Wedum, indkaldes herved, ifølge Placaten af 26de October 1792, med 12 Ugers Varsel, til forinden saadan Tids Forløb, for mig som Skifteforvalter, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Wisborggaard den 26de September 1825. ) Paa Godseierens Vegne, C. C. Kryst, const. Fuldm.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-09-28
J Følge Proclama som bliver læst paa vedkommende Steder, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel Credi- og Debitorerne i Stervboet efter afdøde Selveiergaardmand og Møller PouChristensen og forhen afdøde Hustrue Cathrine Pedersdatter af Piilgaards Mølle i Hellum Sogn; de Første for, inden fornævnte Tids Forløb, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer, og de Sidste for at betale deres Gjeld til undertegnede Skifteforvalter. Bye- og Herredsfoged-Contoiret i Sæbye, den 17de September 1825. Hassing.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-09-28
Auctioner. Tirsdagen den 4de October førstkommende om Formiddagen Kl. 10, bortsælges ved offentlig Auction følgende Eiendomme, tilhørende afgangne Selveier Poul Christensen og forhen afdøde Hustrues fælleds Boe: 1) Gaarden Prilgaards Mølle kaldet, af Hartkorn, Ager og Eng 6 Tdr. 3 Skpr. 3 Fdkr., med tilliggende Vandmølle af Hartkorn Mølleskyld 3 Skpr. 2 Alb., beliggende i Hellum Sogn, samt Gaardens Kirketiende. 2) Stedet Munkholt i Hellum Sogn, af HartkomAger og Eng 1 Td. 1 Skp. 1 Alb., der for Tiden er bortfæstet.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-09-28
Saasnart Auctionen over disse Eiendomme er forbie bortsælges det Boet tilhørende Løsøre og Besætning, bestaaende af Heste, Køer, Faar, Vogne, Plouge, Harver, Kakkelovne og Sengeklæder m.v. Auctionen afholdes i Piilgaards Mølle. Hvilket herved bekjendtgjøres. Bye- og Herredsfoged-Comptoiret i Sæbye, den 17de September 1825. Hassing.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-09-28
Efter Reqvisition af Procurator Bendix paa den Kongelige Enkekasses Vegne og ifølge effectueret Udlæg, bliver den Lars Pedersen i Westerassels Sogn og Bye tilhørende Gaard af Hartkorn 5 Tdr. 4 Skpr. og en Jordlod af Hartkorn, 1 Td. 1 Skp., opbuden til 3de Auctioner: Den 14de October, Formiddag Kl. 11, 28de - og - 11te November Paa Raadstuen i Nyekjøbing afholdes de 2de første Auctioner og paa Eiendommen selv den Sidste, hvor da tillige bortsælges en Deel Kreaturer og Boehave. Conditionerne til Eiendommens Salg ere forinden til Eftersyn paa mit Comptoir. Lysthavende indbydes, og tiener denne Bekjendtgjørelse tillige til Efterretning for vedkommende Pantecreditorer i Medhold af Placaten af 22de April 1817. Morsøe Herreders Comptoir den 31te August 1825. Rummelhof, Auctions-Directeur.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-09-28
J Følge Begjæring fra Procurator Thordsen, paa den al findelige Enkekasses Vegne, bliver følgende Eiendomme i le Hillerslev=Hundborg Herreder, Thisted Amt, som for Gjeld til bemeldte Casse er udlagt, stillet til 3de offentlige Auctioner, nemlig: Peder Christensen Kjerup, eller Amtofts Gaard i Kløv Bye, Hundstrup Sogn, med Eiendomme Hartkorn 8 Tdr. 3 Skpr. 2 Fdkr. 2 Alb.; samt den indbjergede Høe, og Korn-Afgrøde. b) Lars Jensen Speggers Gaard i bemeldte Kløb, med Eiendomme og Afgrøde, Hartkorn 8 Tdr. Skpr. 3 Fdkr. 2 Alb. c) Jens Møllers Gaard ibom. med Eiendomme og Afgrøde, Hartkorn 7 Tdr. 2 Skpr. 1 Fdkr. 2 Alb. d) Christen Michelsens eller forhen Lars Poulsens Gaard i Malle Bye, Sennels Sogn, med Eiendomme og Afgrøde, Hartkorn 2 Tdr. e) Anders Pedersen Smeds Gaard i Hundborg, Sogn og Bye, med Eiendomme og Afgrøde, Hartkorn 2 Tdr. 5 Skpr. 2 Fdkr. 1 1/2 Alb. Auctionerne over 2, b og 6 afholdes den 11te og 26de October samt 9de November næstkommende, hver Dags Formiddag Kl. 10. Overd og e afholdes 1ste og 2den Auction den 12te og 27de October. 3die Auction over disse Eiendomme foretages: over Litr. a den 10de November og over Litr.e den 11te dito, ligeledes Kl. 10 Formiddag. De 2de første Auctioner over samtlige Eiendomme afholdes paa Thisted Raadstue, hvorimod 3die Auction afholdes i selve Gaardene. Lysthavende indbydes at møde benævnte Tider og Steder, hvor Conditionerne bekjendtgjøres, og tjener foranstaaende tillige til Panthavernes Efterretning, ifølge Placaten af 22de April 1817. Hillerslev Hundborg Herreders-Contoir i Thisted, en den 3die September 1825. Faye.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-09-29
Brasilien. Den Britiske Ambassadør Sir Charles Stuart, (foren i Paris.) som reiste over fra Portugal for at mægle Fred og Ening imellem Portugal og Brasilien, indtraf den 19de Juli i Rio de Janeiro med et meget glimrende Følge, og havde strax, allerede den følgende Dag, Audients hos Keiseren. Den Engelske Paketbaad maatte for det Første udsætte sin Afreise fra Rio de Janeiro til Europa for at kunne medtage Brevskaber fra Sir Charles, og man imo en deseer vigtige Efterretninger. Man nærer det Haab, at i denne berømte Statsmands Nærværelse ogsaa vil have en meget gavnlig Jndflydelse til at jævne de imellem Brasilien og Buenos Ayres opkomne Uenigheder.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-09-29
Den Beretning, som nylig læstes, at Brasiliske Tropper skulle være rykkede over Landets vestlige Grændse ind i det Peruvianske og at Brasilien derved skulde være raget i Krig med Columbien og Peru, befindes aldeles ugrundet.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-09-29
Ostindien. Fra Krigsskuepladsen i Østen ere til England indløbne høist frydfulde Efterretninger. Hovedstaden i Arracan er den 31te Marts indtagen af en Afdeling Britiske Tropper under General Morris, og en anden General Sir Alexander Campbell er med Hovedarmeen rykket frem mod Birmannernes Hovedstad Amarapoore eller Umerapura, som er en Stad paa henved 200000 Mennesker. Den 4de Marts befandt han sig i Sarawaddy, otte Dagmarser fra Prome, som formedelsk sin Beliggenhed kan ansees som Nøglen til Hovedstaden, og hvor Birmannerne skulle meget stærkt have befæstet sig. Den Sygelighed, som i Førstningen noget yttrede sig iblandt de Britiske Tropper, er nu ganske ophørt og alle Privatskrivelser fra de Officerer, som ere med i Felten, stemme der ganske overens, at Felttoget maa faae et heldigt Udfald. J Rangoon var ankommet en af sex Personer bestaaende Ambassade fra Siam, som er afBriterne modtagen med udmærket Stads og Hæder og hvis medbragte Brevskaber strax befordredes videre til Bengalens Hovedstad Calcutta. John Adam, Esg., Medlem af Bengalens høie Raad, er død omborde paa Skibet Albion paa sin forehavende Hjemreise til Europa, efter 30 Aar at have staaet i Compagniets Tjeneste over i Jndien, hvor han stod i største Anseelse for sin Duelighed og Retskaffenhed, saa at han endog var constitueret Generalgovernør over Jndien i Vacansen, da Marquis af Hastings var reist hjem til Europa.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-09-29
Blandinger. Det nye Britiske Rangskib Princes Charlotte, som løb af Stabelen i Portsmouth den 14 Dennes, fører ikke 140, men kuns 110 Kanoner, og er altsaa ikke af de største Skibe i den Engelske Flode, hvor Skibene Britannia, Caledonia, Hibernia, Howe, Nelson, Prince Regent og Royal George føre hver 120, og Ville de Paris 112 Kanoner &c. Ved Udløbet af Floden Mersey, strax nedenfor Staden, Liverpool, anlægges nu to meget stærke Forter, for at forsvare Jndløbet til denne Englands næstvigtigste Handelsstad, om en Orlog med nogen Sømagt i sin Tid skulle komme til at finde Sted, da man har lagt Mærke til at det vilde være en ganske smal Sag for armerede Dampskibe at gaae lige op til Byen.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-09-29
Der bygges nuomstunder aarlig flere nye Huse i London, end for 20 Aar siden i hele det Britiske Rige, og dog have Englænderne den Tid været bekjendte for deres Byggelyst.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-09-29
Fra Stockholm skrives, at alle Vanskeligheder, som fra nogle af de udenlandske Diplommatikeres Sider var lagte i Veien for de solgte Orlogskibes Afseiling, nu vare hævede, og at de nu blot vare opholdte formedelst Mangel paa Officerer, saasom Regeringen ikke tillader nogen af de kongelige Søofficerer at tage Tjeneste omborde i dem.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-09-29
J Stockholm ere Rugpriserne i disse Dage løbne saaledes op, at Rug og Hvede koste omtrent ligemeget.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-09-29
Paa Jsle of France (St. Maurits) er udstedt en Anordning, at Jndbyggerne skulle levere i Skat for hver Slave, som de eie, aarlig ti Fuglehoveder eller tyve Rottehaler. Et Aber eller Markattehoved tages for sex Fuglehoveder eller tolv Rottehaler. Alle disse Dyr skade Agerbruget eller Høsten.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-09-29
De tvende Græske Generaler Tongas og Rangos, som vare i Mesolongi, ere den 21de Juli om Natten rømte bort fra Fæstningen.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-09-29
Fra Algier meldes, at Deyen gjorde endeel Krigsrustninger imod en opsætsig Stamme af Kobbyler i det Jndre af Landet. Jndførsel af Krud og Munition i Bona er forbuden og de Europæiske Consuler derom meddeelt Underretning.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-09-29
Paa Kysterne af Tunis krydser en Græsk Sørøver, som gjør Koralfiskeriet stort Afbræk.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-09-29
J det Kongelige Bibliothek i Stockholm findes et ligesaa mærkværdigt som overordentligt Manuskript, Codexgigantens kaldet. Det blev i Trediveaarskrigen fundet i et Benedictinerkloster i Prag, og, efter den svenske Rigs kantslers befaling, bragt til Stockholm. Det er sex Fod langt, sex Fod bredt og indbefatter, foruden Vulgata, Josephi jødiske Oldsager, Jsidor af Siciliens Originer, Bøhmens Krønikker og en lang Afhandling om Magien, med en broget græsselig Diævlefigur.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-09-29
Da den amerikanske Søofficeer White var ankommen til Sagon, udsøgte han de Foræringer, som han bestemte for Vicekongen. Jblandt disse var der et meget smukt udarbeidet Kaleidoskop. Han bød Tolken at underrette Vicekongen om, at det var en ny Opfindelse, og at den havde opvakt stor Beundring i Europa, og forklarede ham dernæst dets Brug og Anvendelse. Vicekongen, som ogsaa i Førstningen beundrede det høiligen, havde imidlertid neppe kastet Øiet deri, før han ved Tolken lod White sige, at dette Jnstrument gjerne kunde være nyt i Europa, men hos dem var det ingenlunde sjeldent. Han gav derpaa een af sit følge befaling, og faa Minuter efter kom denne tilbage med en heel Mængde Kaleidoskoper, der vel ikke vare saa smukt udarbeidede, men i det væsentlige ikke adskilte sig fra vore. De vare, som man kunde see, af chinesisk Arbeide. Da Teniers engang i et Værtshuus i Landsbyen, Oyssel ikke var i Stand til at betale sin Regning, kaldte han en blind Fløitespiller til sig, malede ham, og var saa heldig at sælge dette Maleri for 3 Dukater til en Englænder, som just var taget ind der for at vexle Heste. Denne Reisende var Lord Falxon, som i lang Tid blev i Besiddelse af dette Maleri, der af Kiendere holdtes for Teniers Mesterstykke, indtil det tilligemed nogle andre Arbeider i Aaret 1662 ved et Tyveri bortkom fra hans Galleri. Ved et høist besynderligt Tilfælde er nu dette og de øvrige, samme Eier fordum tilhørende Malerier, i Aaret 1824 gjenfundne i - Persien. Finderen er Oberst Dikton, og man formoder at Tyven har hørt med til det Gesandtskab, som det brittiske Hof i Aaret 1662 sendte til Schachen. J Savannah, i de Forenede Stater, har man nylig erholdt en særegen Art Bomuld, som voxer i Nærheden af Bogota paa meget høie Træer. Ulden er kort, bruun, men meget blød, og voxer rundt omkring Kjærnen af en Nød, som ligner Frøehuuset paa Grantræer. Jndianerne forfærdige af denne Bomuld bløde, smukke Shawls o. s. v. Man vil i Frankrig forsøge, om den ikke kan tjene til Silke Fabrikater. En Jndvaaner paa Grevskabet Seriven i Georgien, har forsøgt at lægge Kjærnen af dette Bomuldstræe. De for et Par Maaneder siden i Pompe i opgravede Bade ere noget nær de interessanteste Gienstande, man endnu har fundet her. Blandt andre fandtes et rundt, hvidt Marmorbad for 16 til 20 Personer, fuldkommen vel ved s ligeholdt. Varmeovnene og de dobbelte Vægge, som Varmen blev ledet ind i Alt er endnu som før. J et Værelse stod to Sophaer af Bronze og et Kulbækken af samme Metal. J Kielderen fandt man 500 Lamper.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-09-29
Paa samme Tid som den i sidste Avis omtalte Særling, døde en anden ved Navn Clarke, den rigeste maaske af alle Smaahandlere paa Jorden. Han eiede en bedækket Gjennemgang ved Bredden af Themsen i den Egn af London, som fører Navn af Exeter Change. - Begge Sider af denne Gjennemgang vare forsynede med Boutikker, i hvilke han bestandig havde mange Handelsbetjente under sit Tilsyn. - Han handlede ikke med andet end med saakaldte korte Vare og Staalvare; men alt hvad han solgte var af god Qvalitet; han lod sig ikke aftinge det ringeste, men lod sig derimod ogsaa nøie med en ringe Gevinst. Derved erhvervede han sig en uhyre Søgning, og vandt ogsaa forholdsmæssigt, omendskjøndt kun lidet af Gangen. Da det engelske Parlament under Revolutionskrigen havde befalet en Jndkomstskat, var det paabudet at Enhver skulde angive sine aarlige Jndtægter, og Clarke angav sine til 6000 Pd. St. Det forekom imidlertid Rodemesteren umuligt at Kramboderne i Exeter Change kunde indbringe saameget, og da han troede at Clarke havde angivet sin Formue istedetfor sine aarlige Jndtægter, saa sendte han ham hans Angivelse tilbage, med den Betydning, at gjennemgaae den paa ny, fordi han sansynligviis havde taget feil i sin Beregning. Clarke, der var ligesaa gierrig som riig, havde virkelig gjort det, men med Forsæt; da han nu stod i den Formodning, at Rodemesteren kunde troe at han havde ansat sine Jndtægter for lavt, og netop derfor var bange for de Bøder, hvormed de bleve truede, som med Forsætt havde gjort falsk Angivelse om deres Jndkomster, saa opgjorde han sukkende en ny Beregning, hvori han taxerede sine aarlige Jndtægter til 7000 Pd. St. Naturligviis forhausedes Rodemesteren endnu meget mere end før, men dennegang gik han selv hen til den Skatskyldige, og erklærede ham, at han jo ikke forlangte nogen Angivelse af hans Formue. - "Min Herre, er De fornøiet med at antage mine aarlige Jndkomster til 7000 Pd. St." spurgte Clarke ham. - "Jh ja vist er jeg det!" svarte Rodemesteren. - "Nu saa er jeg det ogsaa," sagde Clarke, der aabenbart fandt, at han endnu bestandig profiterede ved denne Handel: "Lad os da ikke tale mere om den Sag. - Hans strenge Sparsomhed eller snarere hans Gnierie bidrog ogsaa meget til hans Rigdom. Han undte sig ikke den ringeste Fornøielse. Et Stykke koldt Kjød, som han spiste bag sit Skriverbord med Tallerkenen paa Knæerne, udgjorde hans Middagsmaaltid de sex Dage om Ugen, hvorefter han hver Gang gik hen i en ussel Kroe, der laae ved Sranden, hvor han drak en Slurk Soelbær-Brændeviin, der kostede ham fire Pence. Saaledes levede han til sin Død; han naaede en Alder af 80 Aar, og efterlod sig en Formue af ikke mindre end 500000 Pd. St.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-09-29
J Lybek skulde den 28de September ved offentlig Auction bortsælges 600 Oxhovder forskellige Slags Vine. J Hamborg solgtes den 23de en Slump Guld- og Sølv, Ure af alle Slags, over tolvhundrede Stykker. Abraham Jacob, isralitisk Cantor fra Polen, opholder sig i denne Tid i Kjøbenhavn med to musikalske Ledsagere. Musikdirekteuren i Geitzen Dr. Gassner har i det nyeste Hæfte af musicalischer Hausfreund leveret en egen Artikel om disse israelitiske Sangere og deres originale Syngemaade. Alt hvad de synge er uden Text. Directeurens saakaldte løbende Baspassager skulle have en skuffende Liighed med et Sviins Grynten, ellers søger han ogsaa at efterligne Fagotten. Den Ene af hans Ledsagere, en ung Jøde paa neppe tyve Aar, har sin Force i en uhyre, Høide, og mange af hans Toner ere overraskende skjønne. Den Anden, der stundom lader en raa, halvt med Naturen stridende Altstemme høre, pleier ved at holde paa sit ene Øre (hvilket han synes at behandle som et Valdhorns Lydbæger) at frembringe en Trille hvortil jeg ikke har hørt Mage. Jeg hørte af de Reisende to Polonaiser og et Thema, der havde Liighed med Rodes Variationer i G. Dur. Jndtrykket af deres Musik er overraskendelatterligt. De forevise adskillige Attester fra berømte Konstnere, af hvilke følgende fra Kapelmester Spohr er den interessanteste Efter Forlangende bevidner jeg Hr. Abraham Jacob, at jeg har hørt hans og hans Ledsageres Sang, og fundet den høist eiendommelig, afvigende fra Alt, hvad jeg forhen har hørt. Cassel, den 7de April 1825. Louis Spohr.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-09-29
Det ovennævnte tydske Tidsskrift meddeler tillige en litographeret Afbildning af disse tre Jøder, med et musikalsk Motto, hvis Text er: "Kunstler gibts allerley, san wir doch auch dabel."
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-09-29
Fædrelandet.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-09-29
Odense, den 23de September. Paa det i Tirsdags afholdte Egeskovs Marked vare Priserne omtrent saaledes: for Sædehvede forlangtes 4 Rbd., Sæderug kostede 3 Rbd. Tønden, Boghvedegryn, 3 Mk. a 3 Mk. 8 s. Skjeppen, 1 Tønde HerregaardsSmør fra 56 til 60 Rbd., Gjæs 4 Mk. a 4 Mk. 4 s. Stykket. En god Hest betaltes med 100 Rbd. Man har læst en Sammenkomst (Conjunctio) af Planeterne Venus, Jupiter og Mars i de første Dage af October Maaned. For hvem det interesserer, meddeles herom følgende nøiere Oplysning. Det er egentlig ingen saakaldet Bedækning (som ved Planterne indbyrdes er yderst sielden), men kun en synlig Nærmelse paa Firmamentet, som indtræffer. Først mødes Venus og Mars den 28de September Kl. 4 Eftermiddag, da Afstanden imellem dem dog endnu stedse bliver 47 Minuter, eller (thi Maanens Gjennemsnit svarer omtrent til 1/2 Grad, som er 30 Minuter) saa meget som Maanen halvanden Gang taget. Jupiters og Venus's største Nærmelse indtræffer derimod den 4 October Kl. 9 Aften, da de staae blot 5 Minuter (eller saa meget som 1/3 af Maanens Diameter) fra hinanden. Disse Sammenkomster findes og i vor lille Almanak angivne, nemlig den 28de September og den 4de October. Kun Skade, at de ikke blive her at see, da Planterne til de bemeldte Tider endnu ere under vor Horizont, og først staae op imellem Kl. 2 og 3 om Natten. Hvo der altsaa vil see dem saa nær hverandre som muligt, hvilket især ved Jupiter og Venus (som de to mest skinnende Planeter) vil være interessant, maa tage Morgenstunden iagt, forudsat at det endda bliver klar Luft. Mødet finder Sted i Løvens Stjernebillede. - Af interessante Maanebedækninger indfalder i dette Aar hele fire med Saturnus allene, nemlig den 6te September, 30te October, 27de November og 24de December. Deraf bliver kun den anden fuldstændig, det vil sige, at Maanen gaaer lige over eller forbi Saturnus imellem Kl. 9 1/4 og 10 1/2 Aften. Man vil da see Planeten bag den lyse Maanerand og efter en Time 5 Minuters Forløb pludselig igjen komme frem bag dens mørke Rand. (Af Hempels Avis med Underskrift: Udgiveren.)
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-09-29
Viborg, den 24de September. Toftemarkedets Priser vare omtrent saaledes: Rug (saakaldet Sæderug) 3 Rbd. Tønden, Brødrug 15 a 16 Rbmk., Byg 9 Rbmk., Kartofler 1 Rbd.; Smør Pdt. 16 s., Ost 5 a 6 s.; Gjæs 3 Mk. 8 a 12 s. Stykker, Ænder 2 Mk. 6 a 8 s. Parret. Vadmel 2 Mk. 8 a 12 s. Alen, Hørlærred 26 a 32 s., Blaarlærred 20 a 22 s. Alen. Køer gode 16 Rbd., ringe 6 a 8 Rbd.; Hestene, efter Omstændighederne (eller got Kjøb); Stude fra 38 til 44 Rbd. Parret. Af Haveurter var en gruelig Mængde, Æbler og Pærer fra 2 til 4 Rbmk. Skjeppen.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-09-29
J Onsdags Kl. 3 1/2 til 4 havde vi et stærkt Tordenveir der slog ned paa to Steder ved Søen, uden at gjøre Skade. En god Regn, der gjennemblødte Jorden, der trængte til Vand, fulgte derpaa, dog var det om Torsdagen got Markedsveir. J Gaar blæste en stærk Nordvest med Regn byger. J Dag Regn.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-09-29
Blandinger. Den bekjendte danske Digterinde, Fru Magdalene Sophie Buchholm, er den 12te f. M. død i Kragerøe, i en Alder af 68 Aar. Physikeren v. Linski er nu i Jtzehoe og skjærer Hovedet af Folk; men sætter det paa igjen uden mindste Modbydelighed, selv for dannede Selskaber.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-09-29
J Kjerteminde holdes den 4de October Auction over 400 Tdr. Raps af udmærket Godhed. Aalborg
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-09-29
Her ligge nu paa Fjorden fire saltladte Skibe, nemlig et kommet fra Cadiz, to fra St. Ubes og et fra Aveiro. De have omtrent 6000 Tønder inde. Nylig vare her to Skibe med Salt, hvoraf det ene er paa 124 Commercelæster. Endnu ventes flere Ladninger fra Portugal iaar. Til Sildsaltning allene kan her i Limfjorden bruges betydeligt over 20000 Tønder Salt og Aaret.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-09-29
Skibe, ind- og udclarerede ved Aalborg Toldkammer.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-09-29
Den 26de Septbr. Jndclarerede, P. Th. Berg fra Altona med Stykgods og Tøndebaand. A. A. Møller fra Kjøbenhavn med tilhugne Steen og Stueuhre. M. Jversen fra dito med Salt, Tjære og Stykgods. J. Frits fra Sæbye med Skibstømmer. J. F. Otzen og P. H. Rød fra Amsterdam med Stykgods og Tøndebaand. G. Solberg fra Drammen med Trælast og Boutellier. - Udclarerede, H. Sørensen til Kjøbenhavn med Rug og Havre. J. C. Friis til Sæbye, ballastet. Den 27de. Jndclarerede, N. Anthonisen fra Newcastle med Steenkul og Slibestene. J. H. Barnds fra Aveiro med Salt. H. J. Uck fra St. Ybes med dito. H. Hansen fra Frederiksstad med Bræder og Muursteen. M. A. Waal fra Tønsberg, ed Trælast og Salt. Den 28de. Jndclarerede, R. Oliphant fra Leith, ballastet. J. Kock fra St. Ybes med Salt, Kaffe og Frugt. - Undclareret, Th. H. Panck til Stege, ballastet.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-09-29
Døde. Exam. juris S. H. Gade, 29 Aar, i Viborg. - Mad. M. B. Thierbye, fød Fog, 61 Aar, i Ulliz Præstegaard.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-09-29
Bekjendtgjørelser. Løverdagen den 1ste October, Kl. 6 om Aftenen, afholdes en Generalforsamling i Klubben Enigheden. Directionen.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-09-29
At Stervboet efter Capitain Christopher v. Krug foretages paa Stadens Raadstue Løverdagen den 1ste October næstkommende om Eftermiddagen Kl. 3 slet, for da at optages til Slutning, bekjendtgjøres herved. Aalborg den 27de September 1825. Wølfferdt. Schmidt.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-09-29
Hos Undertegnede kan faaes Loftrum til 5 a 600 Tønder Korn fra 1ste November dette Aar og fremdeles baade Vinter og Sommer. Løkken den 28de September 1825. Niels Andersen.