JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1795-05-01
Under 6te Februarii d. A. er Candidatus Ernst Nicolaus Nagel bleven udnævnt til Præst i Siverstedt, og den hidtilværende Skolerector Johan Bevers i Vilster til Præst i Quern, i Flensborg Amt. Den 13de Martii er den hidtilværende Underretsadvocat Andreas Nicolaus Rotger i Glückstadt bleven udnævnt til RegieringsOber, og Landretsadvocat i Hertugdømmene. Den 8de April er Candidatus Juris Johan Reinhold von SammeHelinke bleven udnævnt til Kirkefoged i Lunden i Nordre-Ditmarsken, i Stedet for den i Naade entledigede Kirkefoged Jochim sammesteds. Den 10de April en Johan Jonchiin Møller bleven udnævnt til Rector ved Stabskolen i Segeberg, og Johan Nicolaus Knoop til Copiist ved den holsteenske Landsregiering. Ligeledes ere under 11te April Reimer Diercks og Thies von Lee sen blevne beskikkede til Underretsadvocater i Hertugdømmene.
Jyske Efterretninger, 1795-05-01
Vacancer, Sognekaldet til St. Jacobi og Nicolai Menighed i Warde, fradraget hvad Sognepræsten svarer til den residerende Capellan, 330 Rdlr.; AggershuusSlotskald og Sognekaldet for Aggers Menighed, hvoraf svares 350 Rd. aarlig til den entledigede Sognepræst sammesteds, 700 Rdlr.; Det residerende Capellanie til Edsberg Menighed i Aggershuus Stift, 200 Rd.; Borgemester- og Byefogedembedet i Colding i Ribe Stift, 170 Rd.
Jyske Efterretninger, 1795-05-01
Blandede Efterretninger. Det i de preussiske Lande siden den 19de April forriAar gjorte Forbud imod det almindelige tydske Bibliothek, er nu igien ved en Cabinets=Ordre af 1ste dennes ophævet, saa det er tilladtebaade at sælge og læse samme, dog har Forlæggeren maattet forpligte sig til, at intet anstødeligt enten imod Religionen, Staten eller gode Sæder skal herefter vorde indført i denne Journal.
Jyske Efterretninger, 1795-05-01
J Constantinopel er der stor Mangel og Dyrtid paa Levnetsmidler ikke alleneste i Hovedstaden, men i heel Egnen deromkring, saa man frygter for Uroeligheder, og derudover ere alle Krigs=Rygter og Udrustninger baade til Lands og Vands ophørte, da man har nok at giøre med at holde Undersaatterne i Rolighed. Kiødet er dyrt og rart at bekomme, og Brødet er af saa slet Beskaffenhed, at Sygdom og Døden er en Følge deraf.
Jyske Efterretninger, 1795-05-01
J Følge en nye befaling skal Kapitainerne paa de Americanske Skibe herefter, før de seile ud af nogen engelsk Havn, med Eed bekræfte, at de have ingen engelsk Undersaattere om Borde enten som Passagerer eller Matroser.
Jyske Efterretninger, 1795-05-01
Døde: J Aalborg den 29de April, afskeediget Rytter Ole Andersen, 50 Aar. Den 30te i Skolegadens Fattighuus, Tiærevrageren Thor Poulsen, 60 Aar.
Jyske Efterretninger, 1795-05-01
At det har behaget den allerhøieste Gud, Natten imelEt lem den 20de og 21de April d. A., henved Kl. 12, Slet, ved en sagte og salig Død, efter 3 Dages Sænge leie at bortkalde min elskte Mand forrige Birkedommer, og Skriver Lauriz Lindgaard paa Læssøe, udi sit Alders 69 Aar; høistsørgende for mig og 3de efterladte Børn. Det giver jeg mig den Ære herved at bekiendtgiøre fraværende fælleds Slægt og Venner, forsikret at de tager Deel udi denne for mig og Børn saa store Hiertesorg, og for øvrigt frabeder mig anden Bevidnelse om deres Deeltagelse. Lessøe, den 24de April 1795. Lovise Meier, sal. Birkedommer Lingaards.
Jyske Efterretninger, 1795-05-01
Avertillements. Jen agende Post afgaaer herfra paa Tirsdag den 5te Maj, Jndleveringen skeer Mandag Formiddag forinden Kl. 12 Slet. Jen nye anordnede Lærebog i den evangeliskeschristelige Religion, faaes paa Bogtrykkeriet, indbunden for 12 s. - Sammesteds faaes Enroullerings Søe lister, Bogviis 2 Mk.; Arkviis 2 s. P. F. Wandall. Han den ved Fordn. af 23 April 1781. Spørgsmaal: dens 20 s. en Jordegodseier tilstaae, de Rættighed, naar han lader en Bye udskifte af Fælledskab, da at lade de ham der tilhørende Stæder giøre lige i Hartkorn, Jorder, Afgifter og Hoverie, naar nogle af Fæstere tilforn har været Friebønder, hvis Fæstebreve ingen Hoverie benævner, en Part af Fæsterne forrettet bestemt Arbeide og Reiser, og den øvrige Beboere hvis Antal er det største, fuld Hoveriepligtige Bønder efter de Kongelige Anordningers Bydende? En god Forbaae Galliace ungefær paa 4000 Tdr. Rum i seilbar Stand, og brugelig strax, er god til Løgstøers Grund, ellers og til at fare ud paa naar den blev taklet ud dertil; er helst forinden Wiborg Snapsting førstkommende, men og siden at faae til Kiøbs. Liebhaberne vilde melde dem hos Sr. Christen Sund i Løgstøer, eller og i Aalborg hvor den for nærværende Tid er beliggende og kan tages i Øiesyn. Aalborg, den 24de April 1795. Christen Sund.
Jyske Efterretninger, 1795-05-01
Jersom nogen Friekarl fra Landet, der forstaaer at kiøre, et Par Heste, og har Kundskab om Avelsbrug, har Lyst til førstkommende St. Hansdag at modtage en fordeelagtig Condition i Norges beste Egne ved Drammen med fri Reiseomkostninger til Stedet, da kan en saadan Karl naar han medbringer Attester om sit gode Forhold blive antaget, naar han med samme jo før jo hellere anmelder sig her i Aalborg Bogtrykkerie.
Jyske Efterretninger, 1795-05-01
At ved Sæbyegaard og Steensheedegaard i Wensyssel, i begge Stæders vel istandholte Stude endnu ere usolgte, bekiendtgiøres for de Liebhavere, som forlange stort og got Qvæg.
Jyske Efterretninger, 1795-05-01
J Følge af efterskrevne Kongelige allernaadigst Bevilling saaledes lydende: 171795 Fire Rigsdaler. Vi Christian den Sovende af Guds Naade, Konge til Danmark og Norge, De Venders og Gothers Hertug i Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmersken og Oldenborg, giøre alle vitterlig: At efter os elskelige Overgeneral=Adjudtant samt Generallieutenant Hans Adolph. Ahlefeldt af vor Kiøbstæd Odense, og Birkedommer, Hans Jørgen Hansen paa Hamborggaard i vort Land Fyen, som Excecutores Testamenti og Skifte=Commissarier i afgangne Geheimeraadinde Levetzau fød Cynden af bemeldte Odense, hendes Stervboe deres heromallerunderdanigst gjorte Ansøgning og Begiering allernaadigst have bevilget og tilladt saa og hermed bevilge og tillade. at de ved Proclama subpæna præclusi et perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel maae i de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser, Odense Addressecomtoirs Efterretninger, de Aalborgske Tidender samt den Altonaiske Merkur 3de Gange efter hinanden indkalde alle dem som formeene sig at have nogen Fordring eller Tiltale til bemeldte afgangne Geheimeraadinde Levnzau, det være sig enten som Eier af Hovedgaarden Oxholm og Aalegaard i Aalborg Amt med underliggende Gods, og dermed forefaldne umyndiges Midler, eller udi anden Maade af hvad Navn nævnes og haves kan, dermed at fremkomme og saadant be res havende Krav inden forskrevne Tidsforløb at anmelde og beviisliggiøre, og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig som om den var skeet ved Proclama efter Loven, dog skal denne vor allernaadigste Bevilling læses for vedkommende Verneting samt de Overretter hvorunder samme henhører, hvorefter de Vedkommende sig allerundanigst have at rette og for Skade, a tage Vare. Givet i vor Kongelige Residentsstad Kiøbenhavn den 10de April 1795. Under, vort Signet. (L. S.) C. v. Brandt. Efter Hs. Kongelige Majestæts allernaadigste Befaling. Schow. Colbiørnsen. Reiersen.
Jyske Efterretninger, 1795-05-01
Overgeneral-Adjudtant og Generallieutenant Ahlefeldt samt Birkedommer Hans Jørgen Hansen af Fyen, Bevilling som Executores Testamenti i afgangne Geheimeraadinde Levetzaus Stervboe at maae indkalde ved Proclama i Aviserne bemeldte Stervboes Creditorer. Jndkaldes herved sub pæna præclusi et perpetui silentii alle og enhver som noget maatte have at fordre eller tiltale til sal. Geheimeraadinde Levetzau fød von Eynden dermed for os fremkomme, inden Aar og Dags Førløb fra Dato af. Odense den 19de April 1795. Ahlefeldt. Hansen.
Jyske Efterretninger, 1795-05-01
da Kiøbmand Johan Ludvig Hartmans Opbudsgaard. i Skolegaden ikke ved derover i Gaar holdte Auction blev bortsolgt, er besluttet at samme stilles til nye Auction Løverdagen den 2den Maj om Formiddagen Kl. 10 Slet, og bliver da Gaarden opraabt i 3de Deele saaledes at der kan blive fornøden Boepæl med Gaardsrum, Jndkiørsel og Hauge for 2de Familier, og desuden en Leievaaning med Hauge og lidet Gaardsrum Conditionerne tilligemed Tegning over Gaarden og dens Afdeelinger, kan forinden faaes til Eftersyn hos Aalborg, d. 25. April 1795. Bøggild.
Jyske Efterretninger, 1795-05-01
Tirsdagen den 5 Maj førstkommende om Formiddagen T. Kl. 9 Slet bliver ved Auction i Aalborg Kloster bortsolgt endeel Ind= og Udboe, bestaaende i 3de Chatoller deraf et med Speilglas i begge Skab Dørrene, en stor Glas Lysekrone med 8te Arme, 2de Kanopeer, Stole, Borde, Skabe, 2de 2 Etage Kakkelovne med Tilbehør, en Kobberkiedel paa 2 Tdr. Rum, endeel Stavkar, en Kareth, en Chalse til 4re Personer, en Vaad, en Kaag, 30 Stkr. Køer, 3de Tyrer, og 2de Hopper m.m.
Jyske Efterretninger, 1795-05-01
Ved Auctionen i Klosteret den 5te Maj, lader Frue Justitsraadinde Trap foruden de forhen anførte Effecter, bortsælge en Nedkaag, 3 Marklede og et Billiard, hvorom de Lysthavende underrettes. Vogn. En stor Holsteensk med Calaisch gjort i Holsteen indsættes til Auction den 5 Maj hos S. T. Frue Trap i Klosteret, Heste. 2de sortebrune Hopper tienlig baade til at ride og kiøre, sælges paa Auctionen den 5te Maj hos S. T. Frue Trap i Closteret.
Jyske Efterretninger, 1795-05-01
Paa Brendne bliver Onsdagen den 6te Maj om Formiddagen Kl. 11 ved Gaardens Bortforpagtning foretaget Auction over en Deel Boehave, Trævahre og Besætning af Bæster og Plover, deriblandt en meget smuk 4 Aars Hingst, Kiør, Stude, Bølle, Faar og Sviin samt nogle Grisesøer.
Jyske Efterretninger, 1795-05-01
Naa Hovedgaarden Albech i Hornum Herred er den 9 April sidst ved Døden afgaaet en Person ved Navn Peder Høeg der i nogle Aar har opholdt sig hos Forpagter Hr. Hass paa bemeldte Albech; hans Efterladenskaber. er strax taget under Skifterettens Behandling ved hvilken Forretning den Afdødes Arvinger er anmeldt at skulle være: a) Den Afdødes Moder som skal boe paa Restrup, og b) en Broder navnlig Søren Høeg, som skal være Forvalter paa Høgholt i Wensyssel. Disse Arvinger indkaldes herved at møde eller lade møde ved dette Boes Aabning som skeer i Stervboestedet paa Albech 30 Dagen efter Dødsfaldet, den 9 Maj førstkommende eller og til 6 og 12 Ugersdagen den 21 Mai og den 2 Julii til hvilken 2de sidste Tider Credi og Debitorer ligeledes indkaldes, de første at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer, og de sidste at betale hvad de til Boet maatte være skyldige. Nibe, den 18de April 1795. Barsesen. Skifteforvalter. Natros Erich Jversen fra Sønderborg, haver være hos mig i mit Huus i Hals Bye den heele Vinter, paa Grund at han skulle fare med mig i denne Sommer, er undvigt fra mig den 14de April sidst mig gandske uvidendes, og paa en ulovlig Maade, ved Undvigelsk sen borttaget mine Søestøvler, en blaae Klædes Trøie, med hvid Multums Dret m.v., var klæd i et Par guulManscheistes Baxer mig tilhørende, nok bekommet af mig forher et Par Støvler saa godt som nye, i en blaa H. Klædes Trøie med klare Knapper; hvilket nu ombedes der alle og enhver at tage sig lagt for ham, altsaa anmodes 70 benævnte Matros E. Jversen, at indfinde sig hos mig her i Hals Bye, for at betale mig for sin Fortæring. m., og at giøre Afregning med mig, da ovenmeldte Matros har beviist det samme imod andre, som han nu har beviist imod mig, har voren meget ondskabsfuld m.m.; hans ringe Efterladenskaber er hos mig, og bestaaer af nogle gamle Pialter, af Værdie 24 s. Halden 23de April 1795. S. R. Satmann.
Jyske Efterretninger, 1795-05-01
ved et mellem min sal. Mand Berthel Andersen og B mig oprettet og allernaadigst comfirmeret Testamente er det fastsat, at den længstlevende naar den indlodt sig i nyt Ægteskab skulle betale til den Afdødes Arvinsger ialt 4 Rigsdaler; og da jeg nu som længstlevende, og Enke anseer dette fornøden for mig i min Næringsvei, saa indkaldes herved alle fornævnte min sal. Mand retmæssige Arvinger hvilke næsten alle ere mig ubekiendt te at indfinde sig hos mig inden den i Loven foreskrevne Tid for at modtage hvis enhver tilkommer af bemedte 4re Rdlr. imod lovlig Afkaldsgivelse. Aalborg den 20de April 1795. Anne Christensdotter, som Lauværge Jens Mørk, Den 5 Januarii 1795 døde Lars Thomsen Tømmers mand i Thisted, hans Boe er taget under lovlige Behandling og Skiftets Slutning bestemt at holdes i min Gaard i Thisted Onsdagen den 1ste Julii 1795. Arvinger og Creditorer ville til den Tiid møde for afitgttage deres Tarv, eller forinden anmelde og beviisliggiøre deres Pretensioner for mig som Skifteforvalter. Lemvigh.
Jyske Efterretninger, 1795-05-04
Aalborg, den 4 Maj. Efter Forlydende er Fuldmægtig Jessen hos Hs. K. H. Kronprindsens Kasserer Justitsraad Blume, efter dennes dødelige Afgang indtraadt i dette Embede med 7000 Rdlr. Gage.
Jyske Efterretninger, 1795-05-04
Under 10 April d. A. har det allernaadigst behaget Hs. M. Kongen at udgive en Placat af følgende Jndhold Paa det at der kan haves den fuldkomneste Betryggelse for de offentlige Stiftelsers Midler, skal følgende Regler paa det nøieste iagttages og følges: 1. Skifteforvaltere i Stervboer eller andre Boer, hvor det kan vides eller formodes, at de offentlige Stiftelser have noget Krav, skulle ufortøvet indberette til vedkommende Stiftamtmand og biskop, naar et saadant Boe tages under Behandling, paa det at disse, under Skiftet kunde paasee den vedkommende Stiftelses Bedste, tale dens Ret, annamme hvad den tilkommer, og sørge for, at Pengene igien strax kan udsættes paa Ren ste, mod sikkert Pant saaledes som følgende 5 2 fastsætter.
Jyske Efterretninger, 1795-05-04
J øvrigt bør deslige Obligationer til Stiftelser udtrykkeligen nævne, hvilken af de offentlige Stiftelser den laante Sum tilhører; ligesom og Stiftamtmanden og Biskoppen derpaa skulle tegne, at samme ei kunne overdrages eller afhændes, uden deres Samtykke; hvorefter bemeldte Obligationer, saavelsom andre Pantebreve, der ellers paa Skiftet kunde være blevne en offentlig Stiftelse. udlagte, med lige Paategning forsynede, overleveres den vedkommende Forstander eller Værge, imod hans Beviis, for derefter at kunne indfordre Renterne, og iagttage det videre fornødne; hvormed Stiftamtmanden og Biskoppen skulle have det nøieste Tilsyn. 2. Der maae ikke paa nogen Eiendom udlaanes mere, end 3/8 Dele af den Værdie, som derpaa sættes ved lovlig Taxation, hvilken Skyldneren selv bekoster; saa bør ei heller enten Naadsens Aar, eller Eiendomme, der ere behæftede med ældre Prioritet, antages til Sikkerhed for de offentlige Stiftelser.
Jyske Efterretninger, 1795-05-04
J øvrigt bør Stiftamtmanden og Biskoppen paasee, at Stiftelsernes Panter ikke forringes, samt at deres Bygninger altid forsikres i Brandkassen; i hvilken Henseende vedkommende Regnskabsførere skulle paa Listerne over de udestaaende Kapitaler, i en særskildt Rubrikke, anmerke om Hypothekerne behørigen ere forsikrede, og for hvilke Summer. 3. Skulde en offentlig Stiftelse blive tillodnet Deel i Jordegods, Huuse, eller deslige, da skal et saadant Udlæg strax paattegnes, saaledes som 1ste 5 fastsætter, og derefter til næste Ting, under den Ret Eiendommen hører, paa Stiftelsens Bekostning publiceres. J Skyldneres Boer, maae det ei være tilladt, at udlægge Stiftelserne enten usikre Pante=Forskrivelser, eller Vexel=Obligationer og andre løse Gields=Beviser, saalænge der haves reede Penge og betryggende Pante=Obligationer. Naar dette ei iagttages, skulle Vedkommende derfor staae Stiftelsen til Ansur. 4 Dersom nogen nu skulde imod Formodning, sidde inde med offentlige Stiftelsers Midler, uden derfor at have stillet Sikkerhed, bør de uopholdeligen udstæde saadanne Pante=Obligationer, hvormed Stiftelsen kan være betrygget, eller og til Stiftamtmanden og Biskoppen, under Lovens Tvang, udbetale Pengene, med hvilke da omgaaes saaledes, som 2den J foreskriver.
Jyske Efterretninger, 1795-05-04
5. Samtlige Regnskabsførere ved de offentlige Stiftelser bør, i det seeneste inden Februarii Maaneds Udgang, indlevere dem til Stiftamtmanden og Biskoppen, Det, som da overskyder fra Jndtægter og Renter, tillægges Kapitalen, og besørges udsat, paa den anordnede Maade. 6. Endeligen skulle Stiftamtmændene og Biskopperne, saasnart denne Placat er kommen dem tilhænde, forfatte og lade tinglyse en rigtig Fortegnelse over dem, som ere Forstandere og Oppebørsels=Betiente ved de offentlige Stiftelser; hvilken Tinglysning (der forrettes uden Betaling) ogsaa, i Fremtiden, bør foranstaltes, saa ofte der skeer nogen Forandring i Henseende til bemeldte Tienesters Besættelse med nye Embedsmænd, paa det at enhver derom kan være underrættet; efterdi Stiftelserne derefter hos dem skulle have Fortrins=Ret til Betaling, fremfor alle seenere giørende Jndførseler og udstædende Pante=Forskrivninger.
Jyske Efterretninger, 1795-05-04
Under samme Dato har Hs. Majestæt ligeledes udgivet en Forordning af følgende Jndhold. foreskrive, hvorledes de Skifte=Forretninger, som i Føl"J Betragtning af, at Vore Love ikke udtrykkeligen ge Kongelige Bevillinger, holdes af Samfrænder, skulle paaankes, i Tilfælde af, at nogen anseer sig derved fornødent at afhielpe denne Uvished i Lovgivningen, der baner Vei til Formalitets=Tretter, angaaende dette Spørgsmaals Afgiørelse ved Domstolene, hvor Udfaldet endog er usikert, efterdi de Lovkyndiges Meeninger desangaaende ere deelte. Til den Ende fastsætte Vi herved, som Regel, at saadanne Samfrænde=Skifter bør indstevnes for den Over=Ret, under hvis Paakiendelse den almindelige Skifte=Rets Behandlinger høre, paa det Sted, hvor Samfrænde=Skiftet er holdt. (Af Minerva for Martii d. A.).¬
Jyske Efterretninger, 1795-05-04
Man har i eet af vore periodiske Skrifter raabt Triumph over, at Batavers Land af Trældom udfriet er, med mere Grund kunde man vel sige, at det - rigttig de endnu bestandig i en Drøm, at de have gjort en Re nok til det bedre - har skiftet Herre, Rigtig nok blive volution, og bramme af, den er gaaet saa gandske af uden Blodsudgydelse og stor Urolighed - siden det nemlig ikke er de franske Krigeres Sag at bruge Vaaben mod Værgeløse, og siden de, der vel ellers kunde have Lyst til Uroe, af Respekt for disse Tugtemestere holde sig roelige. Saare fornøieligt er det at læse, hvorledes Hollænderne troe, at de bære sig ad, ligesom de Franske, i nalconventer, organisere Landets Forvaltning la francoise det udnævne provisoriske Representanter, tale om Natio med Municipaliteter og Committeer o. s. v. afsætte, fængsle, og friegive, oprette Klubber, reise Friheds træer, og synge ca fra; og erholde de franske Representanters Attest pro vera copia. Det, hvori de snarest kunnanceforvirring, især hvis det var sandt, at de kom til ne naae deres dem ellers uopnaaelige Mynster, er i Fiat betale Frankerig en betydelig Sum for viiste Tieneste. der vil fuldbringe den Ødeleggelse, de af deres forrige J øvrigt staae de meget Fare for nye Oversvømmelser, Herskere foranstaltede have begyndt.
Jyske Efterretninger, 1795-05-04
Paris, den 15de April. I Gaar aflagde Reubel som førte Ordet i Almeen vels Navn, den Jndberetning, at Conventet havde ratificeret den Fredstractat, som var sluttet med Kongen, af Preussen, og at dette Decret med bifald blev antaget under almindeligt Fryderaab. At Freden virkelig skulde være sluttet med Spanien er endnu ikke bekiendtgjort i Conventet. Man taler allene om en Vaabenstilstand, hvorom der skal være Underhandling, og deraf troer man at Freden skal blive en Følge, som vel var at ønske, da Krigen har hidtil være megt ufordeelagtig for Spanien.
Jyske Efterretninger, 1795-05-04
Den bekiendte Polverell, der tilligemed med Santhenaar var Commissair paa St Domingo og der foraarsagede den første Ødeleggelse paa denne skiønne Collonie er her i disse Dage død; hans Legeme blev aabnet og det befandtes at han var død af Forgift. J et udgivet Blad raabes til Santhonar: Gak bort og giør du ligesaa. Bourdon de " Oise gaaer nu til Vestindien som Commissair, den vigtige Rolle, han paa seenere Tid spilte og den endnu vigtigere man tillagde ham at spille, har givet Anledning til adskillige Gisninger, maaeskee ogsaa nogen Cabale kan have Haand i Spillet. Han har udvalgt General Dom til at følge med sig og forskaffet ham et Gehalt af 55000 Livres.
Jyske Efterretninger, 1795-05-04
Den 19de April. J forrige Nat var Conventet forsamlet i Anledning af et nyt opdaget Forræderie. Om Aftenen gik Allarm=Trommen og endeel Borgere traaede i Gevæhr. J Dag synes det meere roeligt, men Brød mangelen er meget stor. - Nationalgarden skal nu igien sættes paa samme Fod, som den var i Aaret 1789 og indeles i Grenaderer, Mousqvetterer og Jægere, over hvilke man siger, at Conventdeputered Barrak skal have Generalcommando.
Jyske Efterretninger, 1795-05-04
Amsterdam, den 18de April. Vor Forening med Frankrig er nær ved at blive sluttet; man begynder nu at føle Fordeelene af samme som begge Nationer. Den Franske Regierings Sindelanimod os er meget gunstig og det patriotiske Partie bliver ligesaalidet opoffret for den preussiske som den engelske Jnteresse, man indseer nu tillige, at man har gaaet alt forvidt i sine Fordringer, og er meget tilbøielig til at see det alt venskabeligt bielagt. Ved alle opdagede Intriger for det oraniske Huus maae man tilstaae det patriotisk Partie almindelig Jndskrænkning.
Jyske Efterretninger, 1795-05-04
Underhandlingen med Spanien nærmer sig til Slutningen, da man siger, at den vil afstaae sin Andeel paa St. Domingo til Frankrig imod at denne tilbagegiver igien alt hvad den har erobret i Spanien. Den største Vanskelighed er at der fordres 20 Linieskibe, men man haaber den skal lade sig nøie med 15. - Under den Forevending, at der handles om Krigsfangernes Udvexling, skal der i Paris være begyndt med Freds Underhandling: ling med England, maatte denne allene komme til Fuldkommenhed, hvor ønskeligt var da ikke dette. - Holland, skal forbinde sig til at betale 20 Millioner Species og levere 12 Linieskibe og 18 Fregatter.
Jyske Efterretninger, 1795-05-04
London, den 21de April. Hos Prindsen af Walles holdes hver Løverdag og hos Prindsessen hver Onsdag Hofcour. J Gaar beærede de begge Skuepladsen med deres høie Nærværelse før 1ste Gang og bleve med almindelig Glæde imodtagne af Folket. - Man troer, at Lord Spencer, der holder Grev Fritzwilliams Partie snart saaer sin Afsked. J øvrigt synes det at Publikum nu er meere fornøiet med Admiralitetet end det forhen har været.
Jyske Efterretninger, 1795-05-04
De sidste Breve fra Jamaica medbringe den Efterretning, at vore Tropper giøre sig færdige til at forlade St. Domingo. - Til Brest er ankommet et engelsk Skib med 2 brittiske Commissarier, hvilke ville afgaae til Paris. J Fredags blev atter den Hastingske Sag taget i Overveielse i Overhuuset, og man troer, at den endelig Dom paa Torsdag skal blive afsagt. Den ganske Klage skal bringes i nogle Poster og at enhver Lord ved Spørs maalene skal lægge sin høre Haand paa sit Bryst og svære: Skyldig eller uskyldig paa min Ære."
Jyske Efterretninger, 1795-05-04
Talleren i Underhuuset har indberettet Kongens afgivne Svar paa den til ham overleverte Addresse.
Jyske Efterretninger, 1795-05-04
Frankfurt, den 21 April. J de fyrstelige Hohenloiske Lande ere 2800 Slagter stude opkiøbte for Armeen og adskillige af disse ere bragte hen til denne Egn.
Jyske Efterretninger, 1795-05-04
Kurfyrsten af Colln er ankommen hertil fra Münster. - Man taler meget om at Freds=Underhandlinger skulle være i Verk imellem Østerrig og Frankrig. - J Syd preussen er Korns Udførsel til Thorn, Elbing og Dantzig igien tilladt, og man venter i Dantzig at faae Tilladelse til at udføre 5000 Læster Hvede.
Jyske Efterretninger, 1795-05-04
Kiøbenhavn, den 27 April. Den 4 Martii d. A. er Doctor Juris Siegfried Johan Georg Behrens allernaadigst udnævnt til Amtsskriver i Amtet Bordesholm, og den 25de i samme Maaned den hidtilværende Skovfoged i Jürgensgaarde. Friderich Wilhelm von Bergen, til Skovrider i Amtet Apentade i hans afdøde Faders Sted.
Jyske Efterretninger, 1795-05-04
Ved Tallotteriets 539 Trækning i Wandsbek den 28 April udkom: No. 30, 2, 12, 40, 44.
Jyske Efterretninger, 1795-05-04
Til den forestaaende 540 Trækning i Wandsbek kan faaes Sedler til den 11 Maj.
Jyske Efterretninger, 1795-05-04
Død. J Aalborg den 1 Maj, Glarmester Hans Peter Lunds Enke Maren Nielsdatter Torp, 64 Aar.