JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1797-11-13
Af Beboerne i Fiskerleiet Gudhiem paa Bornholm er den 6te d. M. fundet drivende i aaben Søe, omtrent 3 FierdidtiMiil fra Landet, et ganske omkantret sladbundet Fartøi, formeentligen Tialk af hollandsk Bygning, hvorpaa hvarken fandtes levende eller døde Mennesker. Sandsynligen har dette Vrag brevet en temmelig lang Tid omkring i Søen og af andre været oruperet og igien forladt førend det her blev bragt til Landet, da der var hugget et Hul i Bunden ved Agterenden. Masterne var aftrækkede, og, tillig med Ruffet, Roeret, Spa rene, det meste at Taklagen og en Deel af Dækket, borte. At Ladningen er bierget 34 Stkr. Fyrrebielker af forskjellig Længde og Bredde, 30 Egeplanker 8 og en halv Alt lange 1 og en hal Tomme tykke, 335 Stkr. Pibestaver, 321 Stkr. Tøndestaver, 127 Stkr. Forrebræder af forskellig Længde, og 47 Stkr. Egetion. Af Stidets Taklage og Redskaber er bierget et stykker, slidt Fol og et dito Klover, et Stykke skamtlet Ankertoug, ligeledes og Stykket at Vant og Stag, samt 2de smaa Ankerhvoraferrane er beskadiget. Kopbytte har Skibet ikke har og at Skibsfolkets Kister eller Papirer og Documenter, som kunde give Underretning om Skippers og Skibets Navne og hvor det var hjemm hørende, der sigt intet fundet, ikke helle sindes det alle mindste Tegn eller Kiendemmerke hverkru paa Sti det rasen eller de biergede Redskaber, som herom kan an nogen Oplysning. Formodentlig er Skibsfolkets Gods tillige medliddel at da ningen bortskillet i Sogn igiennem Aabningen af Dækket Eierne af dette Drivprag og den biergede La ning indkaldes herved sub pæna præclusi & perpetui silentiat melde sig hos undertegnede med deres lovlige og beviislignekomster til samme inden lovbetal i Tid, da de skal nyde de Ret dem tilkommer. Nexøe paa Bornholm, den 16de Octo C. Heiberg. Amtmand.
Berlingske Tidende, 1797-11-13
J Følge en Hr. Sammel Hugshul, som Universalarving og Executorie ter afgangne James Hansen paa St. Croix America, under 3die Nov under 1797 allernaadigst forundt Bevilling, læst i Kiøbenhavns Hof= og Stadsret den 6te No. vember sidstleden, indkaldes herved sub pæna præclusi & perpetui silentii, alle de, som formene sig at have noget at fordre efter fornævnte afgangne James Hansen, hvorfra deres Fordringer ind maatte derivere, saavel de i de dansk Miver og Lande som udenlands boende, med Aar og Dags Varsel fra Batillingens Læsning ved Kiøbenhavns Hof= og Stadsret og derom skeete sidste Bekiendtgiørelse, og med 6 Maaneders Varsel de paa de ganske vestindiske Eilands boende eller sig opholdende, fra den Tid Bevillingen er læst ved alle Ober= og Underretter paa bemeldt Eilande, og derom skedte sidste Bekiendtgiørelse, at remkomme og beviisliggiøre saadanne deres Fordringer for bemeldte Hr. Sammel Hugshul, boende i Christianstæd paa St. Croix, inden ovennævnte Tids Forløb, saafremt de vil vente, at deres Fordringer skulle blive anseete som gyldige. Paa forbemelte Arvings og Executors Vegne. Christian Lund. Fuldmægtig hos Advocat Rottbøll.
Berlingske Tidende, 1797-11-13
Fredagen den 17de November, Kl. imellem 2 og 4 Slet, bliver ved Auction 2den Gang opbuden, for til den Høistbydende at bortsælges afg. Anne Kirstine Olsens, Skibscapitain Smiths Hustrues Stervboes Gaard No. 251 i store Kongensgade. Conditionerne tilligemed Vurderingsforretningen er til Eftersyn hos Boet Curator Procurator Top i Skidenstrædet Nr. 163. Løverdagen den 18de November førstkommende, om Formiddagen Kl. imellem 9 og 11 Slet, bliver ved Auction 3die og sidste Gang opbuden for til den Høistbydende at bortsælges afg. Brygger Peter Nicolay Titchen og hans ligesaa forhen afdøde Hustrue Mette Adelbed Ordorff, deres fælles Stervboes Bryggergaard Nr. 6 i Gothersgaden og St. Anne Vester=Qvarteer, med dertil hørende Bryggerrettighed, hvilken i Følge den derover afholdte Vurderingsforretning under 3die hujus er af følgende Beskaffenhed: 1) Forhuset, som til Gaden er Grundmuur og til Gaarden Blindingsværk, bestaaer af 7 Fag 3 Etager høy med Heeltag, og Kielder under 5 Fag, samt en Qvist til Gaden 3 Fag med rund Fronte, og til Gaarden en dito med spits Fronte, saa og 2de halvrunde Tag Vinduer til Gaden. 2) Et til Gaarden grundmuret Sidehuus 3 Fag 3 Etager høy med Halvtag og Kielder, hvorudi en indmuret Kobber Kiedel. 3) En nu et Sidehuus paa 3 store og et mindre Fag, Grundmuur til Gaarden, 3 Etager høy og Kielder, Heeltag, med 2de Taqvinduer. 4) Nok et Sidehuus 10 Fag 2 Etager høy og Heeltag med en Qvist paa 4 Fag. J denne Bygning er Bryghuset, hvorudi en indmuret Brygger=Kiedel, 4 Kar og en Tape haug med Jernbaand, en grundmuret Kolle med muret Gris, Jerndørre og Jern Flage. Under de 2 Fag af Bryghuset er Fadekielderen i et med det andet Sidehuus. Dernæst er 2de Vognremisset hver paa et stort Fag, med 2de Lofter over 5) Et Baghuus 6 et halv Fag, 2 Etager høy og Heeltag, samt en Qvist paa 2 Fag med Udlægger og Toug. J første Etage er For= og Bagsiden Grundmuur, men Resten af samme Muur og Bindingsværk. Udi dette er Vognermisse og Hestestald, samt Vedhammer og Maltroft. Overalt i Værelserne, som tildeels ere gibsede, panelet og betrukne, befindes 11 Vindovne, og en Bilægger. Foruden en Baggaard er et kort broelagt, Gaardsrum et grundmuret dobbelt Locum, en Portion fersk Pompevand med Opstander og Jern Pomperedskab, saa og tilStaaet Brandredskab m.v., som nærmere indeholdes i Vurderingsforretningen, der tilligemed Conditonerne forinden ere tilStersyn hos Fuldmægtig Bondrup, boende i store Kongensgade No. 29. Auctionen holdes i samme Gaard.
Berlingske Tidende, 1797-11-13
Løverdagen den 18de November førstkommende, om Formiddagen Kl. 11, bliver ved Auction udi afg. Brygger Peter Nicolay Titchen og forhen afdøde Hustrue Mette Adelhed Ordorff, deres fælles Stervboes Bryggergaard Nr. 6 i Gothersgaden, strax efter at samme Gaard er bleven solgt, opraabt til Bortsælgelse circa 28 Tønder Mart, 6 Lpd. brunsviger, Humle, 3 Tønder ukastet Rug, 2 Traver utorsket Rug, 60 Lod Rughalm, 20 Traver Skaftehavre, 200 Lpd. Høe, 45, Favne Bøgebrænde, 5 Læster Steenkul og 3 Læs Brostene, en Karet, en nye Diable og en Chalse, en Bryggervogn m. m. Kiøretøi, saa og endeel Jernbaanes Øl= og andre Tønder, samt adskilligt andet, der meest vedkommer Bryggeriet, og som alt tilhører bemeldte Stervboe, og det imod Betaling ved Hammerslaget eller naar paafordres til Boets Curator Fuldmægtig Bondrup i No. 29 i store Kongensgade, hvor saavelsom paa Auctionsstedet de trykte Fortegnelser Onsdagen næst forhen kan faaes.
Berlingske Tidende, 1797-11-13
Løverdagen den 18de November, Kl. imellem 2 og 4, bliver ved Auction 2den Gang opbuden, for til den Høistbydende at bortsælges afg. Snedkermester Christian FerdinantSpeers og efterlevende Enke Cathrine Marie Kiønnemans fælleds Boes Gaard No. 196 i lille Regnegade under Kiøbmager Qvarteer. Conditionerne erfares hos Boets Curator Procurator Top i Skidenstræde No. 163.
Berlingske Tidende, 1797-11-13
Mandagen den 20de November 1797 og paa følgende Dage bliver udi den af afg. Frue Grevinde de Ranzau forhen beboede Gaard ved det store Torv i Odense, foretaget offentlig Auction over en stor Deel Meubler og Effecter, tilhørende Stervboet efter bemeldte sal. Grevinde de Ranzau i Odense, bestaaende af Chacoller, Dragkister og andre Kister, Speile Chinesisk-Saxisk Kiøbenhavns Porcellain, samt Fajance og Hollandsk Steen ton, hele Stkr. af Damast, Taft, og Lærreder af adskillige Slags, tillig med Dynevaar, Lagener, Duge, Servietter og Haandklæder, Canapeer, Consol, og andre Borde, Stole, Commoder, Sengestæder og Sengeklæder, Skilderier, Medailler, Prætiosa, Guld, Sølv, Kobber, Messing, Malm, Tin og Jernlang, Karether, Seletøy til Heste, m.v. Foruden endeel vel condition rede Bøger udi adskillige Sprog og Videnskaber; hvorom de trykke Catalogi er der i Kiøbenhavn at bekomme, imod at betale, som sædvanlig, 4 s. til de Fattige, i No. 93 i Pilestræde.
Berlingske Tidende, 1797-11-13
Mandagen den 20de November førstkommende bliver om Formiddagen Kl. 10 ved første og sidste Auction i Øster Tiersted, Eiendoms Marker under Fuglse Herred i Laaland opraabt og bortsolgt Eiendoms Hartkorn 4 Skpr. 3 Fdkr. 1 sex Ottendedeel. Alb. med tilliggende Græsning og Skovsvart, samt aparte 4 Skpr. frie Jord; og samme Dags Eftermiddag Kl. 3 et Eiendoms Huus bygt i Brandstrup under Grevskabet Christianssæde; alt tilhørende Enken Birthe Jørgensdatter, anholdt som Mordbrænder efter Øvrigheds Ordre, som herved bekiendtgiøres. Dall.
Berlingske Tidende, 1797-11-13
Directionen for det kongelige octroierede danske asiatiske 1 Compagnie bekiendtgjør herved, at Mandagen den 20de November Kl. 10 Slet bliver udi Compagniets Huus foretage Auction over de med Skibet Prindsesse Lovise Augusta fra Batavia hiembragte Vare (hvorover Carga under 11te Septbr. d. A. er udstædt, som endnu kan erholdes paa Compagniets Bogholder-Contoir); hvilke Vare 8te Dage forinden Auctionen i Compagniets Pakhuse kan tages i Öiesyn. Mandagen den 20de November førstkommende bliver paa Ringsted Byes Raadstue ved offentlig Auction bortsolgt endeel efter Dom udlagte hvide deels broderede og deels stribede Nettelduger, Sukkerduner og andre hvide og fine slige Vare, som den 17de og 19de forevises de Lysthavende hos undertegnede Ringsted den 10 November 1797. Huusher.
Berlingske Tidende, 1797-11-13
Onsdagen den 22de November bliver udi Gaarden No. 13. i Viingardstræde, om Formiddagen Kl. 9 og en halv, ved offentlig Auction bortsolgt den med Skibet Amalienborg, Capitain Johan Aikins, fra Batavia hiembragte Ladning, efter Carga af 14de October sidstleden, bestaaende af Sukker, Caffe, Peber, Nelliken Muskarnodder, Muskatblomme og Sepan Træe, hvilke Vare forinden Auctionen kan tages i Öiesyn Pakhuset paa den forrige østersøeske Handels Plads, og Catalogi derover er forinden at bekomme paa de Herrer Duntafelt & Comps Contoir.
Berlingske Tidende, 1797-11-13
Torsdagen den 7de Decbr. Kl. 10 bliver paa det gravelige Bernstoriske Palais i Gientofte Sogn ved Auction opbuden, samlet og separat, til Bortforpagtning i 8te Aar efterskrevne til Bernstor henhørende Eiendomme, nemlig : 1) Den store Hauge med det derudi værende Vaaningshuus. hvor Gartner boer, item de andre Bygninger, som un Haugen befinde 2) Det Stykke Jord af den Bernstorfske Enclou, som liggenØsten for Palaiet og paa Marken med Pæle afmærket, hvor ves følger et Baaningshuus, Stald, Loe og Ladehuus. 3) Det Stykke Vesten for Palaier imod Jægersborg, ligeledes med Pæle afmærket, og hvorudi er nedlagt Rug 2 Tdr. 2 Skpr., Hvede 1 Td. 4 Skpr. og 2 Tdr. Land med Kiøber. 4) Det Stykke, som ligger imellem Veyen til Jægersborg og Sønder Søer, saavidt deraf henhører under Bernstorf. Disse 3de Stykker Jorder indeholder i alt 63 Tdr. Land. og 5) Et Stykke af Hovmarks Jordene, beliggende imellem Jægersborg og Dyrehaugen ved Ermelundshuset, indeholdende 18 Tdr. Land. Alt efter de Conditioner, som paa Auctionsstedet bekiendtgiøres, og som tilligemed Kortene over fornævnte Jorder forinden kan sees hos Landvæsens Commissair og Forvalter Bierg i Klædeboderne No. 144 og 45, og kan Jordstrækningerne blive de Lysthavende for viist at Avlskarlen Niels Andersen paa Matriaggaarden ved Palairt. Torsdagen den 7de December førstkommende, om Formiddagen Kl. 10 bliver i Genera siskal Skibsteds Gaard paa Hiørnet af Frideriesholms Kanal No. 326 ved offentlig Auction bortsolgt en udsøgt Samling af fine Kobberstykker inden Glasse, Ramme, hvorover de trykte Fortegnelser paa GeneralsiskalenContoir i de sidste 8te Dage førend Auctionen behagelig la afhentes. Hos Handelsgartner Binder paa øster Broe i Linden bekommes ) Linde= og Yperntræer, tienlig til Aller og Hække, samt forskellige Frugttræer og Ribstræer, ligesaa og nogle ammer kanske Træesorter, alt til billigste Priser. Paa en Herregaard i Sielland bliver til første Maji Conditio for en Tiener, som forstaaer lidt at Jagten, og en Ladelsged, helst en Holstener; man melder sig hos Procurator Henneberg i Slagelse. Ovelig hidkommen beste nye hollandsk rød Kløverfrøe er i i Kiøbs; anvises herfra. det bekiendtgiøres herved, at det Asiatiske Compagnie med tager Penge til Laans imod sædvanlige Compagnie=Obliganer til 4 pro Cento, indtil dette Aars Udgang, naar Vedkos mende derom behage at melde sig hos Directionen Mandag eller Onsdag. Christianshavn, den 23de October 1797.
Berlingske Tidende, 1797-11-13
Skibster Anker rix
Berlingske Tidende, 1797-11-17
Af disse Tidende. Constantinopel, den 10de October. Den 7de Kl. 5 om Morgenen, strax efter at Nattevagten var trækket bort, brød her Jlden ud i de offentlige Kornmagasinerved Galata. Storherren selv tilligemed Storvisiren og Storadmiralen ilede hurtig til Redning. Ved deres store Anstrængelser, i Besynderlighed den sidstes, blev Jlden standset, dog ikke førend 2de store med Korn fyldte Magasiner laae i Aske. Man troede at Ulykken dermed var endt; men i Gaar begyndte Branden paa nye i Magasinerne og vedvarer endnu i Dag. Man vurderer den anrettede Skade allerede for meer send i Million Piaster. Da man har fundet svovlede Lunter, saa er det ikke at tvivle paa, at Jlden er bleven anlagt af Jldefindede. Storherren er over denne Ondskab paa det yderste bleven opbragt, og har ladet arrestere Amba=Emini, Jnspecsteur ved Magasinerne, som denne Ulykke vel vil koste Hovedet.
Berlingske Tidende, 1797-11-17
Lissabon, den 14de October. Den af vor Gesandt i Paris Hr. de Aranjo med Frankrig, sluttede Traktat er, som de allerede veed, ikke bleven ratificeret. Den var bleven sluttet uden vore Alliertes Medvidende. sig den 4de og 5te Artikel strede imod de hidindtil bestaaende Fraktater. De af det engelske Ministerium gjorte Vanskelig heder derimod ere endnu ikke hævede; men den gode Forstaaelse med Engelland hersker endnu, og vil sandsynlig blive endnu mere befæstet ved den nye Gesandt, som i Gaar afseilede med den portugisiske Fregat Nymphe paa 44 Kanoner til London, Denne Gesandt er Grev Bombeiro, Statsraad og JustitschefVort Hofgik ved at vegre Ratificationen paa bemeldte Trak at til sin store Fordeel med den mueligste Oprigtighed tilværks mod det spanske Hof. Coureren, som skal bringe Ordre til br. d'Aranjo, blev foriveien sendt til vor Gesandt, Hr. Larvalho, i Madrid, for at conferere med Fredsforsten omsimme. Denne, som enten fandt bemeldte Artikler i Traktilen skadelige for Spaniens Alliancetraktat med Frankrige, eli blev rørt af dette Venskabs Beviis, blev enig med Hr. derling. SoCarvalho at sende Coureren tilbage til Lissabon, og tillige bleve de spanske Tropper trukne tilbage fra de portugisiske Grændser. Courerens Tilbagekomst foranledigede meer end en Raadsforsamling, hvis Resultat var dette, at Fredsfyrsten blev erklæret for Cousin af Hs. allertroeste Majestæt, og at han fik Fyrstendømmet Evora al Monte til Foræring. Diplomet herpaa fik han den 4de ved en overordentlig Coureer, og tillige blev givet befaling, at alle vore Regimenter skulde marchere tilbage til deres Standqvarterer, undtagen den største Deel af dem, som udgjøre den herværende Garnison, hvilke skulle forblive i Landsbyerne ved Tagus, og udgiøre en Linie indtil Middelpunkten af Lissabon, indtil de kunne saae deres Qvarterer igien, som nu ere besadte af de engelske Regimenter, der som Garnison i Forterne af Cascaes og St. Julian have bevogtet Indgangen til vor Havn.
Berlingske Tidende, 1797-11-17
Genua, den 22de October. Endelig have vi fuldendt det store Verk vor Constitution, men det synes at have været et forgieves Arbeide, thi den liguriske Republiks Forening med den Cisalpinske synes at være uforanderlig besluttet. Vi have nyelig sendt 2 Batailloner, Linietropper, hver paa 1000 Mand, den ene til Tortona, og den anden til Maylland. Regeringen har befalet alle udvandrede Eiere at vende strax tilbage under Straf af 20 Procent af deres Formue.
Berlingske Tidende, 1797-11-17
Venedig, den 27de October. Den største Deel af vore Municipaler, og fornemmelig Medlemmerne af det patriotiske Selskab ere nu ganske nedslagne. Endskiønt Fredstractaten med Keiseren endnu ikke er bleven publiceret, saa kunne de dog nu ikke meere tvivle paa den venetianske Stats Afstaaelse til Keiseren. Det lader til, at de Keiserl. Kongel Troppers Jndmarch i Venedig endnu ikke er saa nær, thi de Franske giøre i det mindste Anstalter, som om de ville forblive her endnu nogle Maaneder. - Municipalitetet har i Dag besluttet, at Folket skal i Morgen forene sig i Primairforsamlinger for at beslutte, om det vil blive frit eller ikke. Skulde det stemme for sin Frihed, skal der blive sendt Bud til Paris, for at give den franske Regiering Efterretning om denne Beflutning, og at bede den om Blstand. Man tvivler om, at General Serrurier vil tillade denne Primair forsamlingernes Forening. - Foruden de allerede meldte 3000 Mand Franske, som ere rykte ind i Venedig selv, ere endnu 10000 Mand altomne i den nærhosliggende Landsbye, Mestre.
Berlingske Tidende, 1797-11-17
Jtalien, den 28de October. De franske Tropper vedblive at trække sig tilbage fra det Venetianske til Mayland, og de Keiserlige Tropper begynde efterhaanden at rykke ind i det Venetianske. I Udine have Jndbyggerne, strax efter Buonapartes Afreise, ombyttet den franske med den Keiserlige Kokarde. - Den 25de kom Buonaparte paa sin Reise til Mayland til Treviso, og reiste Dagen derpaa videre. Den der værende Biskop udvirkede af ham Expatricier Pizamands Løsladelse, som de Franske holdte indsperret, fordi han lod skyde paa det franske Skib som under den forrige Regiering vilde forcere Jndgangen til Havnen ved Venedig. Ogsaa Montenegro har underkastet sig det østerrigske Scepter. Den der værende Biskoprustede sig mod et fransk Overfald, og lod 2 Dalmatiske Stæder besætte med 10,000 Mand; men da den Keiserlige GeneralRurawina rykte frem, gik han ham i Møde og bad ham velkommen med følgende Ord: "Mine Foranstaltninger ere ved paafaldne; men jeg forsikrer Dig, at Hensigten derved var blot at holde disse Pladser frie for de Franske, for at overlevere dem tilligemed Geberet af Montenegro til Keiseren, som mit Folk er hengiven. Kom altsaa til mig. Jeg har allere de forsamlet dette Lands Ældste. De skulle uden Vegring, saavelsom jeg, frivillig underkaste sig den gode og menneskelige Reisers Scepter.
Berlingske Tidende, 1797-11-17
Livorno, den 1ste November. Over Malta er indløbet hertil den Efterretning, at Freden imellem Sverrig og Tripolis er bleven sluttet den 17de September.
Berlingske Tidende, 1797-11-17
Paris, den 1ste November. I Gaar holdte Directoriet en offentlig Forsamling, hvori General Berthier og Borgeren Monge, som have overbragt gredstractaten med Østerrig fra Jtalien, bleve med meget Høitidelighed forestillede samme. Da de traadte inddiencesalen, bleve de imodtagne med de lydeligste DeBevidnelser. General Berthier holdt en Olieutenagaarden, og blev af Ministeren for de udenlandske Sager, Borgeren Talleyrand Perigord, først forestillet Ditoctorier. den Tale, som benævnte Minister holdte ved denne Leilighed. sagde han, efter at have lagt de største Berømmelser paa Oneral Berthier, iblant andet følgende: hvo maae nu ere glædes ved det Ord Fred, Den nærværende Fred er tildrenat hine Slaviske Tractater, som Magten har tiltvunger sig og hvormed Troeløshed spiller efter Gotbefindende. Net det er Seieren, som standser sig i sit Løb, der er Mod, som paalegger sig selv en Tømme, det er en frivillig undertegne og stærk garanteret Fred, som udvider Frihedens Gebeet, befæster Revolutionen, tildringer os 1000de Velgierninger, og aabner os en Fremtid, som er riig paa alle Slags Forhaabninger. Just fordi man ikke overlod sig til Lisse trøstende Tanker, have nogle Republikanere troet at maatte tilbag. holde Udbrydelsen af deres Glæde ved Freds=Efterretningen. Af patriotisk Følelse uden Tvivl ønskede de en endnu store Omfang for Republiken og mindre Fordeele for den Maar som den tappes med. Men denne i sin Oprindelse rene F. lelse maae ikke længere kiempe imod den almindelige Glæde Hvor og naar skulde velendelig den blodige Kamp have ophøre Da den franske Friheds Problem forlængst er opløst, de Frantrige har erhvervet mange Millioner Mennesker Fride den, da den franske Republir i sit 6te Aar ustridig bliver den første Magt i Europa, hvo vilde da endnu være imod den Fred, som lover os udenlands saa megen Berømmelse, og saa megen Lykke indenlands, og ved de seierrige Soldater, Tilbagekomst vil aftørre saa mange Taarer og opvække saa megen Enthusiasme? Hvo vilde endnu forlangende Heltegierninger, da de herviske Tider ere forsvundne af Analerne ved vore Troppers utallige Seiervindinger, og de fabelagtige Tider ere blevne vor egen Historie. Tvertimod evig Tak være Directoriet, som frivillig har nedlagt sin Tordentile, og givet det faste Land Fred, for at berede det stolte Engeland desmere Anger og Ruelse, og som har indseet, at den sand Storhed er den, som sætter Grændser for sig selv, den sand Styrke den, som modererer sig selv, og den sande Berømmelse den som erhverver sig National=Taknemmeligheden.
Berlingske Tidende, 1797-11-17
Borgeren Mongels Tale saavelsom Berthiers bleve besvarede af Præsidenten, Borgeren Larevelliere Leyeaux der blant andet saade: "Førend du ganske overlader dig til Roelighed, Frankrige, henvend dine Øine til Engelland. er er vist sammesteds en ædelmodig Nation, men Regieningen er forhadt. Efterat den har bemægtiget sig Herredommet over Havet, har den bedærtet det faste Land med dens Afskyeligheder. J Asien har den gjort Tørsten efter Guld til Dødens forskrækkelige Tiener. J Europa og Ame en har den gjort alting tilfalds. Endelig var den Stifter af borgerlige Uroligheder. Da den itte ved Coalitionen, hvoraf den var Stifter, kunde forstyrre vor Frihed, har den mittet samme ved forskrækkelige Proscriptioner, og den stabt Vendes. Mod denne Regiering, Republicanske Soldater, maae J vende Eders sidste Angreb. - Præstligten, som endnu i sin Tale lagde megen Berømmelse paa Buonaparte, Berthier a., sluttede samme med det Udraab: Freden leve, Republiken leve!" Herpaa omarmede han paa det hierteligste Helten og den Lærde, Berthier og Monge. Man udandede Glædestaarer, og alle raabte: Republiken, leve! Buonaparte leve! a. – Tilsidst blev den ligutiske Legationssecretair, Mariani, og den cisalpinske Republiks Rangore, forestillede Directoriet. Denne offentlige Audience bivaanede ogsaa de fremmede Ministre, og om Aftenen var hele Parie, efter Gouvernementets Foranstaltning, illumineret.
Berlingske Tidende, 1797-11-17
Femhundredes Raadet har forrige Mandag oprettet en Geheime Commission, for at anhøre Beretningen om Fredstraltaten. - Beitz, som i Commissionens Navn førte Ordet, udlod sig med, i Henseende til nogle Artikler i Trattaten, at Commissionen troede, at de kunde have været indrettede paa en anden Maade. Han forestillede dog at ratisicere Tratraten, hvilket efter en kort Overveielse ogsaa sked. - Buonaparte ventes hertil, saasnart Traktaten er bleven udvexlet.
Berlingske Tidende, 1797-11-17
Wien, den 4de November. Hans Keiserlige Majestæt har udnævnt den her som Generalmajor i Tieneste staaende Prinds Frederich af Oranien til General Feltmarskallieutenant, og givet ham Tilladelse paa en ubestemt Tid at reise til sin Familie i London. Den neapolitanske Ambassadeur, Marquis de Gallo, siges snart at skulle forlade sin herværende Post og vende tilbage til Neapel. at Batailloner af den italienske Armee have saaet Ordre at holde sig færdige til March. Nogletroe, at de skulle støde til Rhinarmeen. Jnfanterie-Regimenterne skulle ogsaa blive forøgede med en 4de Bataillon. - Grev Cobenzl holder sig nu færdig til sin Reise til det tydske Rige. - Endnu i Dag ventes Grev von Meerfeld hertil. Den bekiendte Oberstlieutenant Williams er den 28de October ankommen til Triest. Den herværende Hof=Juveleer Mark er nu beskieftiget med at forfærdige de kostbare Foræringer, som ere bestemte for Geneneral Buonaparte og for vore Fredsbefuldmægtigede.
Berlingske Tidende, 1797-11-17
Kiøbenhavn, den 17de November. Under 3de Novbr. d. A. har Hans Majestæt allernaadigst behaget at udnævne forhen værende Consulat-Secretaire i Algier, Erich Eeg, til Consul i Niza.