Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1799-03-04
- Den Hollandske Flaade, under Admiralerne Braak og Luccas angriber en Engelsk Skibs=Konvoy paa Høiden af de Agoriske Øer, som kommer tilbage fra Ostindien og Kap, slaaer den og erobrer 24 store, meget rigt ladte Ostindiefarere. – Efter denne Expedition skilles de Hollandske Admiraler fra hinanden: Braak med 1 Linie skib, 4 Fregatter og 2 Sloups tager Veien til Surinam, hvor han endnu ankommer betids nok, for at dække saavel Surinam som Curning. Luccas fortsætte med 3 Linieskibe, 5 Fregatter og et med Krigs= og Mundforraad forsynet Fragtskib, sin Fart til Gothaabs Forbierg. 29. Det lovgivende Korps beslutter: at en Sum af 2 Millioner Livres skal udbetales til de saarede eller sygelige Krigere, samt til deres Enker, Børn og Mødre, som ere døde i Fædrelandets Forsvar. April. 1. Østerrigerne (under Feldttøimester Beaulieu besæt den saa kaldte Bochetta cet Pas i det Genuesiske paa en meget steil Pynt af det høieste Bierg, som er saa næver, at neppe 3 Menneskeer kan gaae ved Siden af hinanden) og udbrede derfra deres Forposter paa Søekysten til St. Pietrod Arena (Genuas Forstad). 10. Fægtning ved Voltri. Østerrigernes venstre Fløi under Beaulieu) trænger Frankerne tilbage, fra Posterne ved Bra og Peglii. Den franske General Cervoni, som kommanderer i Voltri, tager og Natten sin Retirade til Savona, for ei at blive afskaaren. Med Dagbrækningen den. 11. trække Østerrigerne ind i Voltri. - Beaulien kommen selv derhen, for at raadføre sig med Commodore Nelson (som krydsede med en engelsk Eskadre tæt ved den Genesiske Kyst) over de videre Operationer. Ved VoltrieJndtagelse vare Frankerne nu afskaarne fra Genun, og Kommunikationen mellem de Allierde oprettet paa SøeSiden. Slig en Aabning af Feldttoget syntes derfor at love disse langt meere glimrende Fremskridt. Men medens Beaulien og Nelson stode midt i Samtalen i Voltri, tornede det, til den Førstes store Bestyrtelse, fra Østerrigernes høire Fløi, fra denne Side havde han hverken befalet eller ventet noget Angreeb. Pludselig satte han sig i sin Vogn, for i flyvende Hast at vende tilbage til Bochetta; ogsaa selv den venstre Fløi fik befaling af ham at vende tilbage til Biergene. Ved Rivarolgik hans Vogn i Stykker, der var ingen Ridehest, og i een Væk dundrede Kanontordenen fra den høire Fløi. Den graaFeldtherres Utaalmodighed naaede nu sin høieste Grad, Endelig kom den keiserlige Gesandts Vogn fra Genua, og Beaulien fortsatte sin Reise. Da Frankerne havde vende saa liden Magt imod hans venstre Fløi, saa befrygtede han, at Fægtningen paa den høire maatte være saa meget alvorligere. Og dette var den virkelig. Frankernes nye Overfeldtherre, Jtaliens paa følgende Erobrer, Buonaparte, skulde debutere her paa denne Krigsskueplads, skulde, saasnart Feldttoget aabnedes, vinde sin Armees Tillid ved en glimrende Vaabendaad, og lægge Grunden til sine følgende Crobringer. - Strax efter sin Ankomst til Armeen (28 Mart.) havde Helten udi et i Voltri holdt Krigsraad, funden Positionen ved dette sidste Sted meget vovelig; dog havde netop denne opfaldende Usikkerhed syntes ham et Middel, til at skuffe den fiendtlige Feldtherre, han vilde derved lokke han op paa Høiene, og naar han da rykkede fra Bochette imod Søekysterne, for at marschere imod Tropperne i Voltrivilde han pludselig gaae ham omkring i Biergene, og med sin hele Magt angribe ham i Flanken og i Ryggen. Dette var Anledningen til Det to Dages Slag ved Møntenotte. (Fortsættelsen følger.)