JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-04-14
Rusland synes nu, tilfreds med sine gjorte Erobringer, ikke at attraae andet end Fred og Venskab med hele Fastlandet. De Yttringer, man har læst i officielle Russiske Blade, lade alle formode, at denne Kjæmpestat nu kun vil stræbe efter at concentrere sin uhyre Magt og ved at forbedre sine Financer end mere befæste den. Selv med Porten, synes Fiendtlighederne at have ophørt, og bør man slutte fra de mindre Omstændigheder til de større, saa synes den i offentlige Blade anførte Efterretning, at Keiser Alexander vil forære Sultanen en kostbar Pelts til 80,000 Rubler, at pege paa venskabelige Forhold mellem begge disse Stater.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-04-14
Hans Majestæt Kongen har ved allerhøieste Resolution af 6te f. M. allernaadigst tilladt, at dette Blad maa forsendes i Danmark og Hertugdømmene for en modereret Porto, og det kan paa Grund heraf og i Følge General-Postdirectionens Bekjendtgjørelse i de offentlige Tidender, fra April Maaned af bestilles paa alle Postcontoirer i Danmark og Hertugdommene for 5 Rdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-04-14
Dansk Cour. Aargangen. - Her i Staden tilbringes Bladet Subskribenterne to Gange ugentlig, imod Betaling af 1 Rdlr. qvartaliter. Subskriptionen modtages hos Bogtrykker Höeckes Enke, i store Helliggeiststrædet No. 144. Kjøbenhavn, trykt hos P. H. Höeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-04-17
Pestalgazis elementair Opdragelses= og Underviisnings=Methode har allerede længe opvakt mange oplyste og saakyndige Mænds Opmærksomhed og Bifald; derom vidne de mange værdige Forfatteres vigtige Skrifter, som den har fremkaldt, og de betydelige Fremskridt, den i Europa har gjort. Den fortjener vel udentvivl denne Opmærksomhed og dette bifald, deels ved de lyse og nye Jdeer, den fremstiller, deels ved dens almindelige Brugbarhed, deels ved dens Tenden gradvis at udvikle SjæleEvnerne, at opvække Eftertanke og Overlæg, at forøge, ikke Kundskabernes Masse, men Aandskraften; og paa denne Maade, at danne, forædle, og lede Mennesker til den Selvstændighed, som ene udgjør vort sande Værd, hvorved vi allene kunne vente at opløfte os over vor Skjebne, og under samme lunefulde og voldsomme Forandringer nærme os vor høie Bestemmelse. Man har vel ikke hos os endnu betragtet Sagen fra denne fordeelagtige Synspunct, og den har ikke gjort det Jndtryk, som dens uendelig store Vigtighed dog kunde kræve; det kan have sin Grund enten i ugunstige Fordomme imod den, eller i den Troe, at man har allerede tænkt nok over Opdragelses- og Skolevæsenet og skrevet nok, derom og at man ikke trænger til nye Theo sier, Ønskeligt var det dog, at Pestalozzis System blev almindeligen bekiendt, dets Fordele og Mangler udviklede, dets Ubrugbarhed eller Overflødighed godtgjort eller dets velgjørende Jndflydelse paa det Almindelige tilstrækkeligen beviist, derved vilde Fordommen adspredes og Sandheden vinde. - Hr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-04-17
Stiftsprovst Plum, der i forskjellige af hans Skrifter har viist hans nøie Bekjendtskab med Pestaldgis Methode, opfordres af nogle, Skolevæsenets, og især Sandhedens varme Venner, at ville pantage sig, ved offentlige Forelæsninger at foredrage Pestalozzis System, sætte samme i sit rette Lys, forklare de Fortrin, som Methoden har fremfor de ældre og dens Mangler, som efter alle menneskelige Opdagelsers og Jndretningers Natur ere adskillelige fra samme, og derved bidrage til at løse de Tvivl, der kunne opstaae og de Jndvendinger, der kunne gjøres. Det gielder om Sandhed - Oplysning- og Almeenvel. - disses Opfordringer ere, det vide vi, tilstrækkelige for den Mand, der med saa varm følelse og utrættelig Flid, har gavnet saa meget og virket saa heldigen for Opdragelses= og Skolevæsenet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-04-17
Man tør i disse Blade see Hr. Provstens nærmere Bestemmelse og behagelige Svar imøde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-04-17
Jnden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-04-17
Indenlandske Efterretninger. Jmellem Louis de Sevelinges og vor Landsmand Malthe Bruun (som skriver sig nu Malte=Brun) i Paris opstod for en Tid siden en heftig literair Kamp. Anledningen dertil var Hr. Bruuns haarde Bedømmelser, saavel over de Engelske geographiske Værker, der for det meste oversættes i Fransk, især de Pinkertonske, som over Franske Geographier, i Journal de Empire. Saaledes sagde han om de Franske, at de vare de usleste i hele Verden. Herimod tog en Hr. S. til Gjenmæle i Journal de Paris. Bruun opfordrede nu sin Modstander til at nævne sig. For at hevne de Fransk-Engelske Geographer og maaskee ogsaa for at føie Boghandler Denta, Forlægger af hans Romaner og Pinkertons Geographie, foranledigedes han til at tilskrive Hr. Bruun følgende Brev: "Louis de Sevelinges til Hr. Malte Brun. Paris den 24 Oct. 1809. Min Herre! Det Brev, jeg i Dag lader indrykke i Journal de Paris, kunde lettelig ikke være fyldestgjørende for Dem, for at underrette Dem om hvo den Anonymus er, der underskriver sig Bogstavet S.: det bliver derfor nødvendigt at jeg ikke undlader, at gjøre mig kjendelig for Dem. - Paa det De ikke skal forvexle mig med to Brødre, melder jeg Dem, at jeg kalder enig Louis de Sevelinges, og boer i rue de Bourgagne No. 28. De finder mig der om Morgenen, til Kl. 11 og sildigere i det Keis. Universitet, hvorjeg er ansat ved den classiske Literaturs Bureau. Da Deres Grundsætninger, Sæder, Vaner og de hæderfulde Bevæggrunde, der forlænge Deres Ophold hos os, tilfulde ere mig bekiendte, saa kan Det fra min Side vente en Modtagelse, der anstaaer disse Følelser og saa store Fortjenester. Malte Brun til Hr. de Sevelinges. Paris den 24 Oct, 1809. "Da det lader som De ikke kjender mig, saa melder jeg Dem, at jeg kalder mig Malte=Bryn og boer i rue Christine No. 1. De finder mig der indtil Kl. 1 og sildigere i Journal de BEmpire, Bureau. - De har falskeligen bebreidet mig, at jeg var flygtet til Frankrige. Je venter. Deres tydelige og bestemte Erklæring herover jeg venter Dem til i Morgen Middag. Jeg kjender Deres politiske Grundsætninger, Deres Sæder, Vaner, og de hæderfulde Bevæggrunde, der tvang Dem til at forlade Frankrige, og De kan paa min Side vente en Modtagelse, der svarer til de Følelser, man bør nære for Dem!" Forestaaende Brevvexling lod Hr. Bruun trykke og uddeele blandtesine Venner og tilføiede følgende: Vi have i Dag d. 26 Oct., Klokken er ti om Morgenen og endnu er ingen Erklæring, intet af Hr. de Sevelinges undertegnet Svar indløben. Jmidlertid har jeg erfaret, at nogle ilde underrettede Folk have, udspredt, at den saa agtværdige Romanskriver maa befrygte, at jeg løber ham en Kaarde igjennem Livet. Jeg iler med at gjendrive dette falske Rygte og at bekjendtgjøre min Brevvexling med Hr. de Sævelinges. Jeg ærer for meget Lovene og den offentlige Rolighed til at jeg endog gad applicere Scapins topiske Middel (Stokkeprygl).
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-04-17
Malte Brun.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-04-17
Den Svenske Hofjuveleer Bendixen, som paa en Gjennemreise har opholdt sig noget her i Staden, har en Juveel med sig af saare stor Værdie. Den veier 54 Karat og skal koste 145,000 Rdlr. Hamb. Banco. Han har kjøbt den i London, og agter at gaae med den til Paris.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-04-17
Paa Auctionen, efter afg. Vognmand H. L. Fund blev der betalt for et Par simple Heste, som gik før, en Renovationsvogn, 25 Rdlr., hvoraf man kan slutte, til hvilken Priis Hestene ere stegne i benhavn. 18, 2. i 2de Fan an, Paa Auctionen over Engelske Manufacturvarer i Thisted d. 2 April, blev Alting, paa nogle enkelte Artikler nær, uhyre dyrt betalt. For Sir ter betaltes (med Omkostninger) 60 Rdlr. Stykket, et Dusin Knive (som ellers kun kostede 5 Rdlr.) 30 Rdlr., en Pennekniv, 14 Mk., et Par lakerede Brødkurve 50 Rdlr. De fleste Kjøbere, vare Godseiere. Det er uden Tvivl den kostbareste Prise, der hidtil er bleven tagen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-04-17
Paa Børsen hedte det i Dag, at Hr. Lieut. Skibsted har med 4 Canonbaade taget det Fartøi, som de Engelske have bygget paa Anholt. I Hedensted, mellem Veile og Horsens, tildrog sig for faa Dage siden den næsten uhørte Ulykke, at en Fader ihielskjød sit eneste Barn, en Dreng paa 11 Aar, som laae om Morgenen i sin søde Søvn, og strax derpaa gik Faderen op paa Høe=Laddet og skjød sig selv. Jngen kjendte eller veed nogen Aarsag eller Anledning til Faderens ulykkelige Foretagende. Han efterlader en Kone med 6 Stedbørn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-04-17
Af efterfølgende Bekjendtgjørelse sees, hvor levende Skibsfarten paa Norge atter begynder go blive; Tellegraf Rapporter fra 29 Martii til April. Den 29 Martii. Fra Flekkerven er seet Skibe at komme fra Danmark, der løb i Havn østenfor Signalstedet og Handelskibe der seilede vesterefter. Fra Justøen er seet Seilere østligfra, der løb i Havn vesterfor Signalstedet, videre obserperedes 3 maae Dæks Fartøier, der, løb i Havn, vesten for, Signalstedet og Seilere vestligfra, der styrede mod Landet, samt 2 Dæks Fartoler, komme fra Landet, der løb i Havn stenfor Signa stedet. Fra Stjernøen er seet Handelskibe der enede vesterefter. Fra Undernæs er seet Handelsskibe der styrede mod Landet. Fra Nævlungshavn er seet 2 Handelskibe, der styrede mod Landet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-04-17
Fra Odderøen er seet 3 Handelskibe, der seilede vesterefter. Den 30 Martii.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-04-17
Fra Flekkerden er seet Seilere sydligfra, der styrede fra Landet, od Handelskibe der seilede besterefter. Fra Egvaag er seet Handelskibe der løb i Havn østenfor Signalstedet og Dito der styrede mod Landet. Fra Justøen er seet smaae Skibe at komme fra Dannemark og Seilede sydligfra der styrede mod Landet. Fra Odderøen er seet 3 Handelskibe der seilede, vesterefter. Den 31 Martii. Fra Justoen erveredes smaae Dæks Tartøier at komme fra tage Dannemark og Handelskibe at komme østligsra.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-04-17
Fra Flekkerøen, er seet, 2 Handelskibe den løbne Havn østenfor Signalstedet. Fra Egvaager seet Handelskibe at komme sydligfra og løb, i Havn vestenfor Signalstedet. Fra Hitterøen er seet Handelskibe at komme sydligfra og løb 1 Havn mestenfor Signalstedet. Fra Odderen er seet 9 Handelskibender seilede vesterefter og 2 Dito der løb i Havn, vestenfor Signalstedet. Den 1 April Fra Flekkerøen, er seet Handelskibe, der seilede nesterefter. Fra Odderøen observeredes 7 Handelskibe der seilede vesterefter. Den 2 April FreFlekkerøen ey seet Seilere østligfra, der seilede vesterefter, og Handelskibe, der seilede vesterefter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-04-17
Fra Justøen er seet 4 smaae Dæks Fartzier at komme fra Dannemark, der, ich i Havn, vestenfor Signalstedet. Fra Hæsnæs er seet Orlogs brigger der, seilede, vesterefter. Fra; Rævesand, observeredes, 2 Orlogsbrigger der seilede østerefter Fra Oderøen er seet 4 Handelskibe der seilede vesterefter. Den 3 April: Fra Flekkerøen er seet Seilere sydligtra der seilede vesterefter og Handelskibe der seilede vesterefter. Fra Hæsnæs er seet, en Fregat der seilede vesterefter Fra Justøen, er seet den, fra Hæsnæs signalerede Fregat at seile pesterefter og Handelskibe at seile vesterefter. Fra Odderven er eet 3 Handelskibe der seilede vesterefter og 2 maae Fartøier der stod mod Ladet. Den 4 April, Fra Nevlungen, er seet en styrede mod Landet. Fra vestre. Orlogsbrig, Valder er et Heilere sydligfra. Fra Tismen er seet Seilere sydligfra, der styrede mog Landet, Fra Flekkerøen, opserveredes Handelskibe der seile vesterefter. Fra Oddersen er seet et Handelskib der seilede, vesterefter og et Dito der styred mod Landet. Grung, Jnspect, ved Telegraden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-04-17
J. Philosophgangen og paa Volden, ere Beene blevne udsatte for de Spadserenge. Skade, det, at Foraarets forsinkede Ankomst, endnu mer tillader Nogen at benytte sig dem. Dn. Ci
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-04-17
Kjøbenhavns Vexelcours d. 16de Apri Inter gjort. D. 17de 384 a 385 tre Maaneder, a vista 388, hvortil der baade var Kjøbere og Sælgere, nok. Spec. noterede 388, som udgjør for 1 Rdlr. Spec. 3 Rdlr. 84 s. D. C.J Hamborg var Loursen, paa Kjøbenhavn d. 13de 322. Maaneder. af Medlem Bundste Efter rigtin Unger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-04-17
com Stockholm de 3 April Stænderne have dedet Hs. Maj. om at kaste et naadigt Øie paa den hurtige Fuldendelse af Havnebygningen i Helsingborg, og tilnden Ende foreslaaet en Deel af Lottesse-Jndkomsterne. Prindsesse Sophia Alberting har, efter den Franske Keisers Ønske, faaet en Erstatning af 12,000 Rdlr. Banco aarlig for hendes tabte Jndkomster af Stiftet Quehlinburg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-04-17
J et Extra-Ordens Capitel d. 30 Martii behagede det Hs. Maj. naadigst at yttre, at han under d. 3 Febr. har sendt H. M. den Franske Keiser Seraphin-Ordenen, og at den er bleven modtagen af Hs. Keis. Maj. paa en Maade, der stemmer ganske overeens med det venskabelige og velvillige Sindelav, som Keiseren, har yttret saavel mod Kongen personlig som mod hans Rige. Det har behage Keiseren at forunde følgende, de tre oversendte Ordens Decorationer: Grev Beauharnois, Prinds A. Borghese og Grev Reille. Stænderne have besluttet at lade præge en Medaille afførste Størrelse, til Erindring, om den lykkelig fuldbragte Regjeringsforandring. - Da Hs. Kgl. H. Kronprindsens Taffel, i det mindste koster 12,000 Rdlr. Bco., og altsaa de af Staten foreslagne aarlige Jndkomster, (som kun ere 25,000 Rdlr. Bco.) ikke ere tilstrækkelige, saa ville de med det første blive forøgede, især, da Prindsen agter at gjøre, adskillige Reiser i Rigets forskjellige Provindser, for at faae nøiere Kundskab om Landets Cultur og øvrige Beskaffenhed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-04-17
Den 28 Martii er i Sverrig udkommen et Forbud, med alle Engelske, Varers Jndførsel i Svenske Havn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-04-17
J Almanach imperiale for dette Aar staaer Haven ikke meer, som i den for, forrige Aar blandt europæiske Souverainer, mendieden anden Section, hvorunder Cardinalerne altid ere anførte. Ogsaa er unden Benævnelsen Paven blot anført Navnet Pius VII., Barnabe Chiaramonti. Under Rubriken, Empire, francas, som indeholder de europæiske Souverginers Fødsel og Egteskab, første Sectiom en atter, som i forrige Almanak, blot Frankrige, Sta lien, i Sicilien, Lucca og Piombina= og Holland an fødte, Umiddelbar derpaa følger, under Rubriken, Confedgration dug Rhin Rhinforbundsførstenen, samme Rangorden, som i afvigte Aar, paa det nær at Sachsen Weimar staaer foran for Sachsen Go thad De øvrige europæiske Souperanet er som sædvanlig, anførte efter Alphaberet Efter Søetion, som Chard Hensyn til Æreslegionen, følgernem anden under Rubrikene Ordres stes troistoisons tar, hvor blot Keiseren eranførte som Stormester. Under Overskrivten: Storriddere, Commandeurer, og Riddere ere endnu ingen Navne. Nedenfor anføres Grev Lacepede som provisorisk Ordenskantsler. - Under Marchallerne anføres, Hertug af Jstmen (Bessieres) endnu som Commandant en chef for Nordarmeen, Marchallerne, Hertugen af Castiglione (Augereau), af Dalmatien (Soult) af Treviso (Mortier), af Elchingen (Ney), af Bellune, Victor), som Commanderende i Spanien, Førsten af Schmühl (Davoust), som Commandant for det 3die Corps af Tydsklands Armeen, Hertugen af Regio (Ondinot), som Commandant for det 2det Corps af Tydsklands Armeen, Hertugen, af Ragusa (Marmont), som Commandant for det 11te Chups af Tydsklands Armeen og Hertugen af Tarent (Mardonald), som Commandant for et Armeecorps i Jtalien. Marchallerne, Førsten af Esslingen, Først Ponte Corpo og Brune ere uden Commando. eins Det lader til, at Storhertugdommet Baden nu ganske skal rømmes af Franske Tropper i Genetal Jarry, som hidtil havde sin Hovedqvarteer i Baden, er gaaet over Rhinen, og General Albert, der staaer i Rastadt, skal ligeledes bryde og derfra med sine Tropper.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-04-17
I Paris d. H. April. H Moniteuren indeholder en Skrivelse fra Gouverneuren i Madrid, GrevHelliard, til Førsten af Neuschatel, dat. Madrid, I. 22 Martii, hvori berettes, at en Orean fra 7 en das udens til 10 d. M. har drevets Linieskibe, paa Grund ved Kystm af Cadix, og at deriblandt fandtes i 2. Endelig og, 50 Fartøier af mindre Størrelse, som man har bemægtiget sig. Af de Skibbrudne har man reddet, 600, næsten alle Engellændere. Kongen er d. 16de afgaaet til Grenada. Jndvaanerne ere en Miil derfra komne ham i Møde. Overalt, hvor Kongen kom hen, blev han modtaget paa den beundringsværdigste Maade. Armeen 100 inhedste Tilstand. Derpaa følgeren Skrivelse fra Hert af Dalmatien til Prindsen af Neuschatel, hvor han beskriver den Ødelæggelse, Orcanen har anrettet paa den fiendtlige Flaade. Et Engelsk Linieskib paa 80 Canoner var kantret saa nær, at de Franske Poster kunde naae det. Hert. af Vellune lod Canonerne borttage og samle Vragene af dette skrækkelige Skibbrud, der det store Antal Tropper i Cadix og paa Øen Leon, uagtet, ville være af vigtige Følger for denne Stads Underkastelse. Men Stormen har dog tillige anrettet nogen Skade paa de Franske Trancheer og Batterier, men som snart vil bødes paa. Hertugen af Bellune, havde afsendt en Expedition, under Gener. LatourMubourg, til at forjage, nye Jnsurgenthode mellem Ronda og Leiren St. Roch, men formedelst det slette Veirlig, maatte den udsættes, og skal nu, forstærket ved flere Tropper, iværksættes. Det vil ikke være letfat, bevare disse Bjerge for de Engelske Agenters Rænker, saalænge Leiren ved St. Roch ikke er indtaget og Linien oprettet igjen. Divisionen Dessolles, den var bestemt til dette Øiemed, har chidtil maattet forsvars Samfærslen fra SirræMorena til Grenada- og Sevilla, og beskudte den talrige Befolkning Jaen, og Cordug, der foruroliges af forløbne Soldater og Contrabanderer, hvis Taler over, 80,000. Provindsen Molaga viser, det bedste Sindelav. Gener. Slags forsamler paa ny Tropper, i Murcia. Det en lykkedes ham at bevæbne Bjergfolkene og laen, Colonne, deraf, bryde frem over Adur, Torbiscon og Motril, som ogsaatvang Alpjaras til Opstand og for hvilken Bataillonen i Motril maatte trække sig tilbage til Veles Malaga. Men Gener. Sebastini lod Oprørerne strax fordrive og adsprede, og de Franske Tropper rykkede ind igjen i Motril. Gener. Gedinoter afmarcheret fra Gaudir over Onanes mod Almeria, og vil efter dette Lands Underkuelse, Folk salig Man de. komme tilbage til Guadir og Bazal- J det Jndre af Andalusien hersker den største Rolighed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-04-17
Beleiringen af Badajoz er bleven opsat formedelst den Nødvendighed at forøge Operationsmidlevne mod Cadix. - Fra Hertugen af Treviso er der indløben ligesaa gunstige Efterretninger. Han har ved adskillige afsendte smaa Expeditioner ladet Oprørerne adsprede og slaae. – Til Slutningen følger en Jndberetning fra Hertugen af Bellune (Victor), hvori han blandt andet melder, at han havde afsendt Tropper for at tilveiebringe Rolighed i Bispedømmet Cadix, men som, formedelst de slette Veie, de udtrædende Strømme a., maatte opsættes, dog agtede han at foretage en ny Expedition derhen, med første Leilighed; Et Corps Engelske og Spanske Tropper ere, efter Sigende, landede i Cadix, og lade ingen slippe ud. Man haabede søvrigt at anvende Skytset af et strandet 72 Canon skib til et Angreb paa Øen Leon. Lin London d. 25 Martii. Den Flaade, der under Navn af Østersøestaade udrustes, bestaaer af 20 Linieskibe, foruden Fregatter og Smaafartøier. Dens Overanfører bliver Admiral Saumarck. - Overbringeren af de nylig fra Frankrige sendte Depecher er reist did tilbage igjen. - De forestaaende Forandringer i Ministeriet skal bestaae deri, at Marquis Wellesley skal blive første Skatkammer-Lord, Perceval Vice-Lord, Lord Eldon Præsident i Conseilet, Grev Camden Vicepræsident, Perceval Secret for de udenl. Anliggender, Hutchinson Skatkammer Kantsler, Harrington skal være bestemt for Artillerie-Departementet. J. Overhuset fandt de 22de en yderst mærkværdig Debatte Sted. Lord Holland gjorde en Motion om Meddelelsen af hele Brevvexlingen imellem vor Regjering og den Franske angaaende Krigsfangernes Udvexling. Han beviste med adskillige Steder i Moniteuren, at den Franske Regjering beskylder vores for en uforsonlig Forbittrelse, Lord Mulgrave talde eftertrykkelig imod ham. Efter mange Debatter forandrede Lord Holland sin Motion derhen, at alle Data til Underhandlingerne mellem Regjeringen og Frankrige efter 1 Sept. f. A. skulde meddeles. Men begge Motioner bleve forkastede, den første med 39 Stemmer mod 27, og den sidste med 37 mod 29. - Undersøgelsen angaaende Scheldetoget er nu endt til Fordeel for Ministerne med en Majoritet af 21 Stemmer. Deres Bermfærd ved Expeditionen blevubligelt. De tilstedeværende Medlemmers Tald var 600 og Majoriteten yderst ringe. Deochedder, atter, at der er ankommen en Parlamentair fraFrankrigende Snat in Den imellem Frankrige og Holland d. 18 Martii sluttede Tractat, er d. 11teibleven ratificeret. Den bestaaer af 16 Artikler, hvis væsentlige Jndhold va Ave. Abestemmer, at at Handel med Storbritann, niender forbuden indtil det tilbagekalder Cabinets ordren af Nov. 1807. 82. Til den første Artikels) Fuldbyrdelse opstilles et Corps af 18,000 Mand, med Franske Douanierer ved de Holl. Kyster. Blandt disse 18,000 Mandere, 3000 Mand Cavalleris og 6000 Mand Franske Jnfanterie, nyis.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-04-17
Holland underholder disse Tropper, Al De Skibe, der overtræde den 1ste Artikels Forskrivter, prisedømmen, G. Alt dette tilbagekaldes, saasnart Engelland tilbagekalder Cabinetsordren af Nov. 180 6 Zeeland, Holler Brabant og den paa venstre Bredde af Waal liggende Deel af Geldern afstaaes, til Frankrige med Jndbegreb af Nymwegen, Bom mel og Wondrichem. 7. De afstaaede Departementer ere fri for deres Statsgield; men Privatgjelden vedbliver at hefte paa dem. 8. Til næste 1ste Julii, leveren Holland 9 fuldkommen udrustede Linieskibe, 6 Fregatter og 100 Canonerchalouper eller andre Fartøier. H. Fra Dagen efter Tractatens Ratification af hæver Frankrige Jndkomsterne af de afstaaede Lande. 10. De siden 1 Jan. 1809 med Americanske Skibe indførte Varer overlades til Frankriges Raadighed. II. Alle Engelske Manufacturvarer dere i Holland forbudne. 12. Der skal føieside fornødne Politieanstalter mod AssecuLandeurerne, Contrebandeurerne og mod forbudne Varer. Contrebanderinger bør ganske tilintetgjøres. 13. Varer, der i Frankrige holdes for Contrebande, kunne 4 Lieus fra de Franske Grændser ikke bringes i noget Magazin, de blive tvertimod anholdte. 14. Saalænge denne Tractat staaer ved Magt, skal Decretet, der lukker Barriererne mellem Frankrige og Holland, være ophævet. 15. Den Franske Keiser er Borgen for Kongeriget Hollands Jntegritet. 16. Bestemmer-Tractatens Ratification og Udvexling. Anne Maaske T T T Te Kjøbenhavn, trykt hos P. H. Höeckes Enke
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-04-21
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. da Modtager Syvende Aargang. No. 56. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin. Løverdagen den 21 April, 1810.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-04-21
Betragtninger i Anledning af Opkjøb paa Landet. Af Christ. Albrecht Fabricius, Etatsraad.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-04-21
J Bladet Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn, som har givet, og vedbliver at give os mange interessante og velskrevne Afhandlinger, findes i No. 8 for dette Aar, nogle Tanker angaaende Opkjøb paa Landet, hvorved denne Forfatter tilkjendegiver med Beskedenhed, og ikke uden anførte Grunde for sin Mening, at man i Almindelighed dømmer alt for haardt om Opkjøb paa Landet, og at det nok ikke er saa skadeligt, som det af Mange ansees for Dette har givet Anledning til adskillige Anfald i offentlige Tidender imod Forfatteren. For at forsvare sig imod disse Angreb, har han i et nyt Stykke, nemlig i No. 8 af dette Blad, nøiere og udførligere tilkjendegivet sin Mening. Han undersøger her Sagen under trende Spørgsmaale: 1) Hvorvidt og under hvilke Omstændigheder, kan Opkjøb paa Landet blive skadeligt? 2) Kan det standses ved Forbud, og endelig 3) Kan store Kjøbstæder undvære det? Forfatteren har skreven med Vittighed; men unegteligen ere hans Betragtninger, efter disse Tiders flygtige Aand, for eensidige og ufuldstændige. Han seer aldeles ikke hen til Kjøbstæderne, og overveier aldeles ikke hvad Skade der kan og maa flyde for Kjøbstæderne af Opkjøb paa Landet, af Landprang og Forprang.