JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1845-06-02
Det er nuomstunder ikke usædvanligt - hedder det i Veile Av. - at jydske Bønderkarle i deres Fritimer befatte sig med at skrive Vers, i Almindelighed Kjærligheds viser, men iblandt alle dem, Anmelderen ved sin særegne Stilling har havt Leilighed til at læse, har dog ingen i den Grad behaget ham, som de, en Bondekarl, ved NavnChristen Andersen, har digtet. Det er ingen matte, med kjendelig Møie sammenføiede Compositioner, men friske, livlige Skildringer, der ikke mangle Skjønhed og som man strax mærker ere udsprungne af et virkeligt poetisk Gemyt. Vi tillade os at meddele et af hans Digte betitlet Vesteregnens Hede, efterat vi have forudskikket et Par Ord om dets Forfatter. Christen Andersen, kaldet Thyregod, efter sin Fødebye 4 1/2 Miil nordvest fra Veile, er født i Aaret 1822 af fattige Forældre. Faderen døde for 12 Aar siden. Moderen lever endnu. Alt i sit 10de Aar maatte han ud at tjene, først som Faarehyrde i Vesteregnen. Her vaktes hans Lyst til Læsning. Medens han passede sine Faar, laae han ofte i Lyngen og læste gamle Krøniker, som Holger Danskes og Carl den Stores, og senere Historiebøger, som Saxo Gramaticus og Snorro Sturlesen, hvilke Skolelæreren, Dannebrogsmand Friborg, i Brande havde laant ham. Andersen staaer nu i sit 23de Aar og er udskreven til Soldat ved 6te Jnfanterie bataillon, hvortil han afmarscherede den 26de Mai. J det vi nu meddele hans nedenstaaende Digt, ønske vi, at han i Hovedstaden maa finde Understøttelse til at vandre den Vei, hvortil Naturen synes at have givet ham Kald. Vesteregnens Hede. Hvor Sølverbækken slynger sig over Heden mørk, Hvor Foraarsfuglen synger i sortebrune Ørk, Hvor Vestenvinden svæver hen over lette Sand Og det mod Skyen hæver høit over nogne Land –J denne Eng min Vugge i Barndomstid mon staae, End Nattens Skyer bedugge den Vei, jeg vandred paa, Og sømmer alle Kanter af Rosens Purpurblad, Med tusind' Diamanter i Morgenes gyldne Bad. Der nød jeg første Glæde i moderlige Favn, Der maatte jeg begræde en elsket Faders Savn Og der hans Aske hviler bag Kirkens Vangeled, Mens blaae Kjerminder smiller til mig ved Bækkens Bred. Vel Gudenaaens Bredder jeg skjønne finder dem, Men Vesteregnens Heder der er mit Fædrehjem, Der over sorte Høie sig hvælver Himlen blaae Og blaae er Pigens Øie og Engens Blomster smaae. Lyngklædte Pyramider paa Heden hæver sig, Fra Oldtids svundne Tider de gjemme Fædres Liig, Som modig drog mod Fjender og faldt og seirede, Thi reistes disse Minder af Efterkommerne.
Viborger Samler, 1845-06-02
J denne Egn der lever endnu et herligt Folk, Hvis Barm for Priis sig hæver, hvis Blik er Hjertets Tolk, Men ei paa fjerne Bølger de faaer efter Rov, Fredsommeligt de følger i Marken hver sin Plov. Der Drengen alt maa lære i Barndoms første Aar At holde høit i Ære en Oldings sølvgraa Haar, At ære Land og Rige og lyde Kongens Bud, At elske tro sin Pige og glemme ei sin Gud. Om Voldsmænd vil bedrøve vort kjære Fødeland, Er Bonden Danmarks Løve, hvis Hjerte staaer i Brand, For Konge, Land og Kirke hans Hjerte slaaer med Lyst, Et evig Dannevirke sig hæver i hans Bryst, Jeg lader Andre qvæde om hvilken Egn de vil, Men Vesteregnens Hede den holder jeg mig til Der jeg til Lyset kaldtes i lyngomkrandske Dal Og af Naturen valgtes til Vesteregnens Skjald.
Viborger Samler, 1845-06-02
Randers, den 31te Mai. Ved en i Forgaars Formiddag, under en stærk Blæst, hos Gaardeier August P. Hald i Kondrup, 1 Miil norden for Randers, opkommen Jld, har en af de meest velbyggede Byer i Amtet lidt et betydeligt Uheld, idet 4 store Gaarde (tilhørende bemeldte Hald, Jens Brask, Peder Knudsen og Jens Christensen Skræder) og 2 Huse indeholdende tilsammen 337 Fag Huus, omtrent i Løbet af en Time aldeles bleve ødelagte, med Størstedelen af hvad der var i Samme. Da Branden begyndte, var der Jld i Bagerovnen, som imod Sædvane denne Gang blev varmet med Rapshalm, hvilket man, formedelst Misbrug, tilskriver Ulykken. Randers Byes velvillige Brandcorps afgav strax 2 Sprøiter med Mandskab; men disse naaede ikke Byen for det Hele var lagt i Aske. Landets Brandkasse skal ved denne Brand tage et Tab af over 9,000 Rbd., som dog ikke vil kunne erstatte Skaden paa Bygningerne, der meer eller mindre vare lavt assurerede. Provindsens private Forsikkringsanstalt paa rørlige Eiendele, hvori Hald og Brask vare indtraadte, kan vel ikke regne sit Tab til mindre end imellem 5 a 6000 Rbd., alene for Effecterne, da Kreaturerne vare ude og Laderne tomme. Næst Guds Bistand, har man kun Vindens Retning at takke for, at den øvrige Deel af Byen, nemlig 5 Gaarde og 2 Huse, blev reddet. (Rd. Av.)
Viborger Samler, 1845-06-02
Udnævnelser. Under 16de Mai er Assessor i Lands-Over- samt Hof- og Stadsretten, Kammerjunker J. Koefod, efterat have aflagt den befalede Prøve, beskikket til Assessor i Høiesteret fra 1ste October d. A. at regne. Under 22de f. M. har Hs. Majestæt allernaadigst forundt Copiist ved det store Kongelige Bibliotheks Udlaaningsprotocol, Kammerraad G. F. Lassen, Prædicat af Jnspecteur ved Bibliothekets Udlaan. Under f. D. har Hs. Maj. allernaadigst beskikket Toldbetjent i Allinge, T. J. Lorenzen, til Toldcontrolleur sammesteds. Under 27de f. D. har Hs. Maj. allern. forundt Pianist G. F. Kuhlau Prædicat, af Kongelig Kammermusicus. Under f. D. har Hs. Majestæt allern, udnævnt Forstrandidat N. J. Møller til Skovfoged ved Anneberg og Ulkerup Skove paa det odsherredske Skovdistrict.
Viborger Samler, 1845-06-02
Under f. D. har Hs. Majestæt allernaadigst udnævnt Opsynsmand J. Hansen ved Sonnerup Jndhegning paa det odsherredske Skovdistrict fra 1ste April d. A. at regne til Skovfoged ved bemeldte Jndhegning, samt ved Jyderup Skovanlæg. Under 23de f. M. har Hs. Majestæt allern, beskikket: Sognepræst for Frue Menighed i Aalborg og Anneret Nørre-Tranders i Aalborg Stift, Provst J. L. Hertel, til Sognepræst for Eltang og Sønder-Vilstrup Menigheder i Ribe Stift; Sognepræst for Langaae og Oxendrup Meenigheder J. R. Esbensen, til Sognepræst for Flemløse Menighed i Fyen samt Cand. theol. og Overlærer ved Sø-Etatens Drengeskoler C. W. Begtrup til Sognepræst for Flade og Gjerum Menigheder i Aalborg Stift. Under f. D. har Hs. Majestæt allern, beskikket Fuldmægtig ved Stege Postcontoir H. D. Blach fra 1ste Juli d. A. at regne til Postmester i Præstøe, mod at han stiller den befalede Sikkerhed for Oppeborslerne.
Viborger Samler, 1845-06-02
Handels- og Skibs-Efterretninger. Hamborg, den 30te Mai. J Kornhandelen har der i de sidste 8te Dage hersket mere Liv. Hvede betaltes saavel til Consum, som til Forsendelse 1 a 2 Rthlr. Bco. høiere pr. Læst. Rug fandt villig Afsætning til en høiere Priis af 2 Rthlr.; ogsaa Byg værdigedes større Opmærksomhed, fine Sorter af Havre holdt sig i Prisen. For Raps forlangtes høiere Priser, men da de i Dag indløbne Efterretninger fra Holland ere flaue, fandt denne Artikel ingen Afsætning.
Viborger Samler, 1845-06-02
Kjøbenhavn, den 29de Mai. J Kornhandelen havde vi en jevn god Omsætning. Hvede betaltes lidt høiere, og for 129, A. vægtig Vare betalte man 8 Mk. 6 s. Bco. (5 Rbd. 3 Mk. 8 s.) pr. Tde., for mindre vægtig Vare betaltes lidt lavere Priser. Af Rug kommer kun lidt til Markedet, og tørret Rug af 122 s. Vægt betaltes med 7 Mk. 8 s. Bco. pr. Tde. Forraadet i Landet er ikke stort, og Priserne i Udlandet staae høit. Med Byg er det flaut. Raps er meget søgt; det hedder at man paa Leverance efter Høsten har betalt 10 Rbd. pr. Tde. For Øieblikket kunne vi antage Prisen at være 16 Mk. Bco. pr. Tde. - Af St. Croix Sukker er atter solgt 350 Fade til 11 1/2-11 3/4 Rbs. pr. 8 fortoldet, og 200 Sæk. BrasilieKaffe til 1617 Rbs. pr. 8 fortoldet. (Hdt.) Det blaae Pakhuus med tilhørende Plads og Bolværker i Nærheden af vestindisk Pakhuus i Kjøbenhavn, er underhaanden solgt af Agent Suhr til Grosserer F. Sommer for 45,000 Rbd., Bankheftelsen inclusive. Vi erfare tillige, at Kjøberen agter der at anlægge en Korntørringsanstalt af stort Omfang og efter de nyeste Constructioner. – Gaarden Nr. 111 paa Garnisonspladsen er underhaanden solgt af Hr. W. C. Jacobsen til Mægler L. Heckscher for 30,000 Rbd. (Bl. Td.)
Viborger Samler, 1845-06-02
Paa Collegiets Forestilling har Hs. Majestæt Kongen under 22de Mai resolveret, at Benævnelserne Overbetjent og Strandtoldbetjent i Kongerigets Told- og Consumtionsvæsen, maa ombyttes med Benævnelsen, Controlleur" og "Strandcontroleur.
Viborger Samler, 1845-06-02
(Collegialid.) Helsingør, den 28de Mai. Barkskibet "Diana, Capt. Armstrong, af Hull, er paa Reisen fra Liverpool til St. Petersborg med Ladning af Bomuld og Salt brændt i Mandags i Kattegattet. Jlden var opkommen ved Selvantændelsen af Bomulden og bemærkedes først om Morgenen Kl. 3, efterat man havde aabnet Lugerne og oplosset de 2 øverste Lag af Lasten, slog Flammerne iveiret med en saadan Magt, at alle Slukningsforsøg vare forgiæves, hvorfor Capitainen blev nød til at søge Land og grundsatte Barken ved Hallands Vedderø.
Viborger Samler, 1845-06-02
Da Efterretning herom indløb med en svensk Roggebaad, blev Bugseerdampskibet "Hertha afsendt til Skibets Assistence, men ved dets Ankomst til Vedders forefandt det Skroget al deles nedbrændt til Vandgangen; Dampskibet retournerede hertil igaar Middags og medbragte Besætningen og 2 Skibsbaade samt Øvrigt, hvad der i den korte Tid havde kunnet bjerges. (Hls. Av.) den 29de Mai. Atter idag er det sieldne Tilfælde indtruffet, at Jld er opkommet i et Skib ved Selvantændelse af Ladningen, og denne Gang endog her paa Rheden, nemlig den engelske Brig Mary Henney, Capt. Hennep, af Maryport fra Liverpool til Cronstadt med en Ladning af Bomuld og Stykgods. Jmorges tidlig opdagede Capitainen Jlden og satte derfor Skibet med paalands Vind paa Grund tæt S. for Byen, Briggen har faaet Assistance af Mandskab fra Vagtskibet og herfra Byen samt af Bugseerdampskibet; man har hele Formiddagen været beskjæftiget med deels at bjerge Takkelagen og Dækslasten, deels at slukke Jlden ved at pumpe Skibet fuldt af Vand, hvortil flere Slagpumper med meget Held ere blevne anvendte. – Briggen skal have modtaget sin Ladning Bomuld fra samme amerikanske Skib, som det igaar omtalte Barkskib Diana, og har nu ogsaa deelt Skjæbne med denne. (S. Bl.)
Viborger Samler, 1845-06-02
den 30te Mai. Efterat det igaar Middags var lykkedes at slukke den i Briggen Mary Henney opkomne Jld ved at pumpe Skibet fuldt af Vand, har man imorges atter faaet dette flot, deels ved at udpumpe Vandet, deels ved at losse af Ladningen. - Noget af det bjergede Bomuld fængede, ved at bringes fra Havnen til Pakhuset, atter Jld og maatte kastes i en ved dette værende Dam for at slukkes, hvilket synes at bekræfte, hvad der er yttret i Handelstidenden for igaar, at Bomuldsballerne, naar de atter komme i Luften, muligviis igjen ville antænde sig. – J Eftermiddag er Briggen af Bugseerdampskibet bragt nærmere Havnen for at lette Løsningen. (S. Bl.)
Viborger Samler, 1845-06-02
Agger Kanals Skibsliste. Jndk. den 20de Mai. T. Tønnesen fra Christiansand til Lemvig med Trælast, H. Tønnesen fra dito til dito med dito, N. C. Jacobsen fra Mandal til Struer med dito, N. Jacobsen fra dito til dito med dito, Bole Pedersen Brandi fra dito til Thisted med dito. Den 21de O. Jensen fra Grømstad til Lemvig med dito. Den 23de: T. Andersen fra Mandal til Struer med Trælast. Den 24de: T. Tønnesen fra dito til dito med dito, M. Jacobsen fra dito til Thisted med dito. Den 25de: N. A. Frost fra Altona til Lemvig og flere St. med Stykgods, C. Madsen fra dito til dito med dito, M. Pedersen fra dito til Thisted med dito, N. Pedersen fra dito til Nykjøbing og flere St. med dito, J. Krogh fra Christiansand til Thisted med Trælast. - Udg. den 20de Mai. P. K. Mortensen fra Thisted til Mandal med Kornvare, O. Jensen fra Krick til Gromstad med Ballast, Chr. Christensen fra Thisted, og Løgstøer til England med Been, C. Jørgensen fra Struer, til Mandal med Ballast, N. S. Springborg fra Skive til Antwerpen med Byg, W. Kjeldsen fra Nykjøbing til Mandal med Kornvarer, M. Pedersen fra Krick til dito med dito, P. Johnsen fra Lemvig til Grømstad med Ballast. Den 23de: J. Rosenvold fra Struer til Mandal med Korn og Muursteen. Den 24de: T. Tønnesen fra Lemvig til Mandal med Kornvarer, H. Tønnesen fra dito til dito med dito. Den 25de: C. M. Henrichsen fra Thisted til Lillesand, ballastet. – Endvidere er Skonnert-Kuffen "Amor", Capt. H. Albertz af Pappenburg, som den 25de April f. A. indstrandede paa Tyborønne Strand, den 25de Mai udsat fra Stranden og den 28de indkommen i Kanalen.
Viborger Samler, 1845-06-02
Reisende med Dampskibet "Chr. VIII." fra Kallundborg, til Aarhuus, den 28de Mai. Fru Geheimeraadinde Guldencrone med Pleiedatter, Pastor Orholm m. Frue, Mad. Lund m. 2 Børn, Fabriqueur Seidel, Mad. Hansen, Handelsbt. Koch, Hr. Werner, Bøssemager Wittrup, Møller Vosbein, A. Nielsen. Med Samme fra Aarhuus til Kallundborg, den 29de Mai. Baron v. Zeuthen m. Frue, Fru Bülow m. Barn og Tjenestepige, Kbm. Borgerrepræsentant Hammer, Godsforvalter Mynster m. Kone.
Viborger Samler, 1845-06-02
Med Dampskibet "Jris" fra Kbh. til Aarhuus, den 31te Mai.
Viborger Samler, 1845-06-02
Fru Generalinde v. Haffner m. Datter, Fru Kammerherinde Paulsen, Oberstlieutn. v. Lindstow, Baron Juel Ryssensteen, Overkrigscommissair Albeck m. Datter, Fru W. Funch, Fru Majorinde Cathala m. Datter, Lieutn. v. Bülow, Propr. Mønsted, m. Kone, Dreier Møller, Vagtmester Thrue, Kæmner Wulff, Jfr. Bønnelykke, Bundtmager Holm, Frøken Tuxen, Handelsbetjent Fogtmann, Handelsmand P. Jensen, Gaardeier Schow, Kunstdreier Rüdiger, Kammerraad Drewsen, Hr. S. Drewsen, Fabr. M. Drewsen, Lieutn. v. Bech, Kbm. S. Ree, Mr. Petersen m. Barn, Particulier Brøndum, Mechanicus Hansen, Jfr. Robertson, Apoth. Lassen, Landid. With, Enkefrue Lindenburg, Klædeh. Lund, Skræderm. Sochting, Hr. Rosenfeldt, Kunstdreier Anchersen, Cand. juris Hersleb, Jfr. C. Petersen, Avlsforv. Jensen, Uhrm. Bech, Exam. juris Hansen og Ritto, Toldbet. Wichmann, Mad. Tram m. Datter, Apoth. Holm m. Kone og Svigerinde, Frøken Top, Jfr. Mantzius, S. Romer, Propr. Dahl, Kbm. Ettrup, Propr. O. Secher, Pharmaceur Eggert, Kjøbm. Drukker, Student Jessen, Frøken Carstens, Seminarist Selchow, Jfrne. Bagger og J. Müller, Slagterm. Thomsen og Christensen, Lieutn. v. Ankiær, Jfr. F. Korsberg, Hyrekudsk Wodsgaard, Apoth. Kyster, Cand. juris Lauritzen, Jfrne Jensen og Kuhl, Frøken H. v. Fischer, Mr. Røer og Poulsen, Jfr. M. Koefoed, Hoboist Simmonsen, S. Feddersen, Uhrm. Hansen, m. Kone, Hr. Hammerich med Eleverne C. og F. Sørensen, Væverm. Høeg, endeel Dækspassagerer, ialt 109.
Viborger Samler, 1845-06-02
Reisende med Dagvognen fra Viborg til Ans, den den 1ste Juni, Mad. og Jfr. Wesenberg, Hr. Kruckow.
Viborger Samler, 1845-06-02
AVERSEMENTS. Jfølge det Kongelige Rentekammers Bestemmelse vil et Møde blive afholdt paa Amthuset i Thisted Fredagen den 13de Juni førstkommende, om Morgenen Kl. 8, af Amtmændene over de til Liimfjorden stødende 5 Amter, i Forening med en Naturkyndig, for at gjennemgaae og afgive Betænkning i Anledning af de nugjeldende Bestemmelser om Pulsvaadsfiskeriet i Fjorden. Hvilket herved bringes til offentlig Kundskab, for om Nogen her i Amtet ved den Leilighed maatte have Noget at fremføre eller oplyse. Viborg Stiftamt, den 26de Mai 1845. L. Bretton.
Viborger Samler, 1845-06-02
Licitation. Fredagen den 20de Juni d. A., Kl. 11 Formiddag, bliver paa Raadhuset i Holstebro afholdt offentlig Licitation over Opførelsen af et nyt Ting- og Arresthuus sammesteds. Det bemærkes, at Bygningen skal være færdig i Løbet af næste Sommer, og at Entrepreneuren kan vente forskudsviis Udbetaling af en Deel af Licitationssummen, der efter Overslaget er anslaaet til 6,154 Rbd. 2 Mk. r. S., samt at Overslag, Tegning og Conditioner saavel ville blive fremlagte ved Licitationen som og forinden samme ville være til Eftersyn her paa Contoiret. Holstebro Byfogedcontoir, den 28de Mai 180. C. Petersen.
Viborger Samler, 1845-06-02
Auction. Efter Skifterettens Begjæring bliver det forhenværende Kjøbmand Mathias Møllers Fallitbo tilhørende Sted med Jorder paa Skive Hede opraabt til Bortsalg ved 3de Auctioner, nemlig: Tirsdagen den 17de Juni d. A., 1ste Julii næstefter 15de f. M. hver Dags Formiddag Kl. 10. De 2 første Auctioner afholdes paa Skive Raadstue og den 3die i det sælgende Sted, Ved sidste Auction bortsælges ogsaa Fallitboets Løsøre. Conditionerne bekjendtgjøres paa Auctionsstedet. Hvilket herved bekjendtgjøres til alle Vedkommendes Efter ning og navnlig til Panthavernes efter Placat 22de April 1817. Horn. Skive, den 3de Mai 186.
Viborger Samler, 1845-06-02
Auction. Efter Skifterettens Begjæring, bliver det Boet efter afdøde Murer Peder Christensen Møller eller Sillerslev og efterlevende Enke tilhørende Sted i Skive Byes Brogade, opraabt paa Skive Raadstue til Bortsalg ved anden og tredie Auction Tirsdag den 17de Juni d. A. og Løverdag den 5te Julii næstefter, hver Dags Formiddag Kl. 10. Conditionerne bekjendtgjøres paa Auctionsstedet og bemærkes, at endeel af Kjøbesummen kan blive staaende i Stedet. Horn. Skive, den 26de Mai 1845.
Viborger Samler, 1845-06-03
Nr. 86.
Viborger Samler, 1845-06-03
73 Aarg. Kongelig allernaadigst privilegeret vor Stifts-Tidende. Forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdommerne. annammannemannaanansestaaesenaaneresengaarTirsdagen den 3die Juni 1845. Denne Tidende redigeres af Adjunct Reiss og H. Wissing, og udgives 4 Gange ugentlig fra Sidstnævntes Officin.
Viborger Samler, 1845-06-03
Nyeste Postefterretninger. Australien. Fra Capt. Sturt, der anfører den til Undersøgelse af det Jndre af Ny=Holland afsendte Expedition, ere nu Efterretninger af 14de Octbr. f. A. indløbne til London, ifølge hvilke det maa antages med Vished at der i det Jndre af Australien findes en Jndsøeaf Størrelse som et Hav. Capt. Sturt melder nemlig fra Leiren i Nærheden af Laidleys Pond ved Murrey floden, – det Sted, hvor den tidligere Expedition skulde være nedsablet af de Vilde: "Efterretningen om CaptMitchells Nederlag er aldeles opdigtet, tvertimod ere de Vilde af en saa fredelig Characteer, at Familierne skareviis komme til for at besøge os. De gamle Folk, som have seet mig for 15 Aar siden, gjenkjendte mig med Glæde, endskjøndt de dengang kun havde seet mig i nogle faa Timer. Jeg havde truffet Foranstaltninger til blodigen at hævne mine Landsmænds Død, men jeg har ikke engang seet et Vaaben i de Jndfødtes Hænder. J dette Øieblik vender min Forpost Poole tilbage fra sit Streiftog, og Tiden er for kort til at skrive en særegen Depesche, da jeg allerede har commanderet at bryde op; desaarsag sender jeg hans egen Beretning: "Et stort Have af mørkeblaa Farve strækker sig hinsides Bjergene af uoverskuelig Størrelse; i Havet findes mange Øer, og i Midten viser en Øe sig i Skikkelse af en Kegle." – Vi ville nu ufortøvet overskride Bjergene og beseile dette Hav, som endnu aldrig har baaret en Kjøl Storbritannien og Jrland. Det var, som allerede anmeldt, Hertugen af Wellington, som i Overhuset modsatte sig Udsættelsen af Maynoothbillens anden Læsning. Den gamle Kriger veed, at man ikke maa give sin Fiende Tid til at samle Kræfter, i dette Tilfælde Anti-Maynooth Petitioner, af hvilke en eneste Pair - Marquis af Breadalbane - skal have henved 900 liggende. The Times dadler i stærke Udtryk Hertugens Stivsind, og Ringeagt for den offentlige Mening; denne Journal udvikler den Sandhed, at Landets Stemme angaaende et saa vigtigt Anliggende er ligesaa væsentlig som Overhusets constitutionelle Stilling og Hertugens gode Navn og Rygte. Hvad er Hertugens Rygte vel andet end en Skabning af den offentlige Mening og Folkets Villie, og naar Overhuset ligesaa lidet factisk repræsenterer Folket saaledes som Tilfældet er det i selve Constitutionen og i Theorien, saa vil man snart kaste det som unyttig Ballast over Borde.
Viborger Samler, 1845-06-03
Man har bemærket at ved den endelige Afstemning af Maynoothbillen i Underhuset have Whigs atter gjort Udslaget; thi iblandt Majoriteten fandtes 169 Liberale og kun 150 Conservative, medens af Sidstnævnte 152 stemte i Minoriteten, saa at Peel havde Pluraliteten af sine gamle Kampfæller imod sig. Man kan efter dette Kjæmpe slag ansee Peel for en Minister af Whigpartiet. Dette er ikke længere underkastet nogen Tvivl, siger ihe Times; vi glæde os atter ved den ubeskrivelige Glæde af en Whigadministration. Det gamle Firma under dette Navn gjorde for 4 Aar siden Bankerot, deels paa Grund af Upopularitet, deels af Mangel paa administratio Dygtighed. Da kom den fine og lykkelige homo novns Sir Robert Peel, der iblandt sine gamle Connexioner ikke fandt Tumleplads nok for sine store Talenter, og tilbød det bankerotte Firma sin personlige Tjeneste og sin ikke ubetydelige Hale. Altsaa er der kun forefalden den vigtige Forandring, at Whigs have erholdt en dygtig Compagnon, der forestaaer deres Anliggender. Mere føielig end Hertug Feltmarschal Wellington i Overhuset har Peel viist sig i Underhuset. Den 22de Mai skulde nemlig to vigtige Bills – Billen om de nye Academier i Jrland og den skotske Fattiglov-Amendement Bill læses anden Gang; begge bleve imidlertid udsatte, hiin efter Sir Rob. Jnglis's, denne efter Humes Ønske. De nyeste Forhandlinger i det engelske Underhuus angik iøvrigt Søvæsenet. Sir Charles Napier fremtraadte med endeel Udsættelser angaaende Pengenes Anvendelse til Søtjenesteen; Admiralitetets Experimenter med Hensyn til Bygningen af Linieskibe, Fregatter og Krigsdampskibe vare efter hans Formening aldeles mislykkede. Af et ministerielt Medlems Svar erfares, at Antallet af de kongelige Krigsdampskibe nu udgjør 104; desuden har den britiske Handelsmarine 150 Dampskibe, der ufortøvet kunne forvandles til Dampkrigskibe, og med hvis Hjælp man troer at kunne byde hele den øvrige Verdens Dampkrigsskibe Spidsen.
Viborger Samler, 1845-06-03
London, den 27de Mai. The Times melder at den nye franske engelske Tractat om Slavehandelens Undertrykkelse vil vorde undertegnet i Morgen. J Jndledningen til den af 10 Paragrapher bestaaende Tractat erklæres at Dronningen af England og de Franske Konge som de Magter, der paa Grund af deres betydelige Marine ere meest besværede med de Forpligtelser, Gjennemsøgningstractaterne af 1831 og 33 medføre, ere komne til den Erkjendelse, at hine Tractater have frembragt de Virkninger, de vare istand til at fremkalde. De tvende store Magter nære derfor det Ønske at afslutte en ny og til Sagernes nuværende Forhold svarede Overeenskomst med Hensyn til Slavehandelens Undertrykkelse.
Viborger Samler, 1845-06-03
De i Dublin samlede catholske Biskopper have nu udtalt sig imod den af Regjeringen tilsigtede Organisering af nye Universiteter, og erklæret disse høiere Læreanstalter som ikke baadende de catholske Elevers Religion og Moralitet. Biskoppernes Jndvendinger gaae isærdeleshed ud paa utilstrækkeligt Opsyn med de Studerende og paa Valget af de theologiske Professorer fra Regjeringens istedetfor fra Biskoppernes Side. Forslag til disse Besværingers Afhielpning ville Biskopperne i et Memorandum forelægge Lord-Lieutenanten af Jrland.
Viborger Samler, 1845-06-03
Frankerig. Paris, den 27de Mai. (Med Amsterdammer-Duepost.) Efter de nyeste Efterretninger fra Algerien af 20de Mai har Abdel Kader med sin Deira og Smala (sit Følge og sin Huusholdning) begivet sig fra Nærheden af det spanske Præsidium Melilla og fra Malupias venstre Bred til den høire. Endvidere er han marscheret Syd paa. Denne Efterretning, der har viist sig at være fuldkommen paalidelig, har Gen. Cavaignacerholdt i Leiren ved Lalla-Magrania af den maroccanske Kadi af Uscha, den altsaa ikke arresterede Sid-Hamid. Det er udentvivl Exemirens Plan at forene sig med flere krigerske Stammer for at kaste sig paa Hasen Kessur, hvis Jndbyggere have underkastet sig det franske Herredømme; men Gen. Cavaignaes og Obersterne Morris's og Gerys forenede Bevægelser ville snart tvinge ham til at holde sig fjern fra Tell, der er at ansee som Korn kammeret i Sahararegionen. - Om Marschal Bugeaud veed man kun at han endnu den 15de opholdt sig i det frygteligste Veirlig i Warensbjergene og marscherede imod den mægtige Stamme Beni-Guraghis.
Viborger Samler, 1845-06-03
Spanien. Paris, den 27de Mai. En telegraphisk Depesche melder, at Dronningen har den 23de Mai i egen Person lukket Cortesforsamlingen. Den nye Constitution udraabtes samme Dag.