Aalborg Stiftstidende, 1835-04-23
Vi have i et foregaaende Nummer meddeelt Brud stykker af den Deel af Hertugen af Fiz James's Tale, der meest var beregnet paa at pirre den franske National-Caracteer. Vi meddele herved enkelte Fragmenter af denne Deel af Talen, som Ministeren Thiers fandt det Umagen værd at svare paa, for da tillige at faae Leilighed til at optage Noget af dette Svar her i Bladet. Efter at have somtalt de Underhandlinger, som den amerikanske Gjeldssag under Restaurationen havde foranlediget, havde Hertugen sagt. Under Restaurationen havde man altsaa indskrænket sig til at erklære, at man vilde gjøre Afregning, naar man fik afgjort Vished om, hvad man var skyldig. Er man under Juli=Regjeringen gaaet videre, saa maa man dertil have havt sine gode Grunde. Rænkers og Bedragerier spille Hovedrollen i dette Anliggende. Af Verden vil nu gjøre Affairer, Pressen, som man ikke nokke kan takke derfor, har gjort os opmærksom paa, hvorledes disse Affairer hænge sammen med den amerikanske Gjeldssag. Jeg takker Pressen, jeg takker ogsaa Juli=Revolutionen, hvilken jeg ellers ikke pleier at gjøre Complimenter, fordi de have vidst, at rive Masken fra alle Ansigter. Den Grad af Offentlighed, til hvilken vi nu havelse bragt det, vil snart bringe det saa vidt, at kun den ærlige, redelige Mand bliver agtet, medens Rænkesmedene og Bedragerne see sig skuffede i deres Planer. Den Lojalitet man har taget til Paaskud for sin seneste Adfærd mod Amerika er ikke Hovedbevæggrunden til samme; der stikker noget Andet under, dette lader jeg mig ikke afdisputere. Det er ikke fra Amerika, den ivrige Paatrængenhed, med hvilken dette Anliggende nu drives, først er gaaet ud. Hvorledes kunde det ellers forklares, at Amerika under hele Restaurations=Perioden har drevet denne Gjeldssag med Lunken, hed, næsten kunde man sige, med Ligegyldighed? Naar virkelig de forenede Staters Borgeres Jnteresser vare saa af hængige af dette Anliggende, naar der virkelig var tilføiet Een og Anden iblandt dem saa megen Skade, der maatte oprettes, saa vilde den amerikanske Regjerings Sprog strax fra Begyndelsen af have klinget ganske anderledes. Man seer af Ovenstaaende, at det ikke har manglet Fi James paa kraftige Argumenter, udenfor dem, han hentedelleIfra den krænkede franske Nationalære. Det sees og af Ministerens Tale, af hvilken vi meddele nedenstaaende Brudnustykker, at han især har henvendt sin Opmærksomhed paa denne Deel af sin Modstanders Foredrag. Efter at have med Renter betalt Hertugen hans Udfald mod Juli=Revolutionen, ved at gjøre Restaurationen idet mindste ligesaa haarde i Bebreidelser, fortsatte han sit Forsvar for Tractaten saaledes : Kammeret vil neppe vente af mig, at jeg skal indlade mig paa, at besvare de hadefulde, bagtaleriske Udfald, som min Forgænger paa denne Tribune har tilladt sig at gjøre. Skulde De, mine Herrer, holde det for muligt, at De have Mi gnistre for sig, der kunde være feige og nederdrægtige nok til hat opfordre en fremmed Regjering til Trudsler mod Frank riig, for at afpresse dette Betalingen af en Gield, skulde De, m. H. holde det for muligt, saa vilde De gjøre Dem selv til Medskyldige i vor Forbrydelse, om De taalte os længere. Præsidentens Trudsler have vi ikke kunnet optage som en Fornærmelse, der er os vederfaret af den amerikanske Stat, da Præsidenten i sin Person kun udgjør en Deel af denne Stats Regjering, og man vilde tage meget feil, om man hvilde tillægge hans Menings Yttringer samme Vigtighed, som man tillægger høitidelige Erklæringer af Overhovederne for monarkiske Stater, Vi gjorde altsaa nok for Frankrigs Ære, da vi tilbød den amerikanske Gesandt sine Passe og tilbagekaldte vor egen fra Washington (han er allerede ankommen til Havre. Iøvrigt maatte vi oppebie, hvad den ameprikanske Congres vilde tage for en Bestemmelse. Det er os nu bekjendt, at dens Medlemmer have fort et Sprog, fuldt af Agtelse for Frankrig, og sluttelig afgjort, at der endnu for Tiden ikke var nogen Grund til at tiltræde Præsidentens Forslag. Vilde De da nu, efter at den amefrikanske Generalrepræsentation har undgaaet Ast, hvad der kunde ligne en Trudsel mod Frankrig, vilde De da nu indrømme Præsidentens Sprog en hemmende eller skadelig Indflydelse paa Deres Votum, saa vilde De sætte Dem selv i Classe med modtvillige Debitorer, som tillade sig Chicaner af alle Slags, for at unddrage sig Opfyldelsen af deres Forpligtelser.