JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-01-17
Aalborg, den 35de Jan. Det Titchenske Skuespillerselskab aabnede her i Fredags dets Forestillinger med en Prolog af Hr. Orlamund samt Stykkerne: "Smeden i Neumark og Fruentimmerhaderen."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-01-17
Skibet Caroline her af Byen (Winckels), Capt. Simoni, er total forliist og Mandskabet druknet. Borsens, den 13de Jan. Udgiveren, eller vel rettere Udgiverne, af de omtalte falske 10 Rigsbankdalersedler ere alt paagrebne. Efter givet Vink fra vor Byes Politimester, til Politimesteren i Skanderborg, Hr. Justitsraad Blich, feldt, undlod denne ikke med sin erkjendte Jver at sætte sig i Virksomhed, og skal gandske uventendes meget tidlig paa Morgenstunden have aflagt Vedkommende paa Gaarden Holtskougaard et overraskende Besøg, under det Paaskud, at de paa Gaarden værende skulle være angivne for ulovlig Brændeviinsbrænden, og at man paastod, at de forrige Torsdag havde været i Aarhuus (formodentligt for at afsætte deres Brændeviinsprodukt); men dette Udsagn vilde de modbevise, ved beviisligen at kunne godtgjøre, at de den Dag netop havde været i Horsens. Dette stemmede altsaa herlig overeens med hvad man egentligen ønskede at vide; thi den Dag var det just vi her bleve berigede med de mange Tirigsdalersedler. Fogden skal derpaa, efter denne Tilstaaelse, have tilladt sig at randsage en Smute i Gjemmerne, og skal i, eller under Sengen have fundet meget mistænkelige Apparater, samt endeel prægtige nye Sedler. Gaardens Bestyrere eller – Eiere – tvende unge Herrer (Brødre), den Ene omtrent 18 Aar og den Anden 25 Aar gl., maatte da gjøre Følgeskab med til Skanderborg. De skulle nok hidtil Gaarden Holtskouendnu ikke have villet tilstaae noget brup Sogn, om gaard, beliggende paa Gram Mo sidstl. 11te No trent en Fjerdingvei fra Skande. vember bortsolgt ved offentlig Auction, og kjøbt af disse to Brødre, eller Faderen, som efter Sigende skal boe ved Randers Kanten, og strax skulle de have udbetalt 2000 Rbd. dog i bare een Rigsbankdalersedler, paa Gaarden. Ved Avisens Slutning ankom de omtalte tvende Herrer hertil Byen, (Hors. Av.) for at underkastes videre Forher¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-01-17
Khvns Børs=Cours den 13de Januar 1837. Hamb. 2 M. a vista 201. Species 202.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-01-17
Befordringer og Afgang. Amtmanden paa Bornholm, C. Jespersen, R. og D. M., efter Ansøgning i Naade entlediget. Told- og Consumtions-Casserer i Wordingborg, Kammerraad Clementsen, beskikket til Told og Consumtions=Kasserer i Kjøge. Told- og C. Underbetjent i Helsingøer, H. Bille, til Told- og Consumtions-Jnspecteur i Rodbye. Forst-Candidat Fasting til Skovriden paa Bornholm. Forst-Cand. Wegener, Ostwald og Petzold til Landmaalere Sognepræst for Jydstrup og Valsøelille M. i Sielland, L. Lorck, beskikket til Sognepræst for Hvedstrup og Flyng M. sammesteds. Hof-Friseur og Parykmager B. Causse tillige til at være Hof=Parfumeur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-01-17
Ledige Embeder. Told- og Consumtions=Kasserer, Embedet i Wordingborg (Caution 3000 Rbd. kgl. Obl.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-01-17
Steenløse og Vexøe Sognekald i Sielland. - Raarup Sognekald i Aarhuus Stift. - Carlbye og Voldbye Sognekald i samme Stift. Bødsfald. Ritmester H. P. v. Husum, Lotto-Assistent Holger Knudsen, Fru Majorinde Horstmann, Pharmacent Stroht, Catharine Lehmann, Madame Beyer, A. S. Andrup, Skpr. Korremann, Louise Hegellund, Alle i Khvn. Nicolai Knorr paa St. Thomas. Capt Knopph, forhenv. Jnspecteur paa Jægerspriis Gods. Madame Korfitsen i Nestved. Enkebaronesse Kammerherrinde Sophie Holstein født Rantzau i Odense. Madame Gjesing f. Terchilsen i Randers.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-01-17
Reisende. Med Færgefartøiet til Kallundborg: Litteratus G. Lund, Student Reck, Gartnerne Kierkgaard og Jensen, Handelslærling Krebs, Tjener L. Lorenzen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-01-17
Med Færgefartøiet fra Kallundborg: Baron Jvar Rosenkrantz, Proprietair Kyllesbech, Madame Volquartz, Consumtionsbetjent Wandrup med Kone, Skipper P. Møller, Skibstømmersvendene Nielsen og Sørensen, Student N. Petersen, Garversvend Engell.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-01-17
Bekjendtgjørelser. Enhver som ønsker Hopper bedækket ved Fuldblodshingsten Cassio i Aaret 1837 ville behage derom snarest mueligt at indgive skriftlig Anmeldelse til Hr. Cand. juris Dahl i Aarhuus Mølle, som optegner enhver Anmeldelse i den Orden den er modtaget. Den 1ste Marts, fra hvilken Dag Bedækningen begynder, holder Bestyrelsen et Møde om Formiddagen Kl. 10 i Aarhuus Mølle, for at gjennemgaae de indkomne Anmeldelser, saavel om golde Hopper, som Begjæringerne om Bedækningsnummerne - hvorved det kan bestemmes hvormange Hopper der i dette Aar kunne vorde bedækkede flere end forrige Aar, og hvorefter enhver Anmelder da vil blive underrettet om hvilket Nummer den anmeldte Hoppe har erholdt til Bedækning. De samme Bestemmelser der for Bedækningen i Aaret 1836 vare antagne og meddeelte Enhver der lod bedække, gielde og for indeværende Aar. Bestyrelsen har her anført sit Møde til Efterretning for dHrr. Jnteressenter der ønske at være nærværende. Bestyrelsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-01-17
Jfølge vedkommende Udlægshavers Reqvisition bliver den Hattefabrikant Poul Prehn Wolder tilhørende Gaard No. 118, beliggende paa Horsens Byes Søndergade, stillet til Bortsalg ved 3de offentlige Auctioner, der afholdes: Mandagen den 13de Februar, Mandagen den 27de Februar, og Mandagen den 13de Marts d. A., hver Dags Formiddag Kl. 11. De 2 første Auctioner afholdes paa Horsens Raadstue, men den 3die Auction i selve Gaarden, der i Brandkassen er forsikkret for 2050 Rbd. Sølv, og bestaaer af et 2 Etages Forhuus paa 13 Fag med Gavlen til Gaden, og Kjælder under 6 Fag, et Baghuus paa 6 Fag 1 Etage, samt af et Halvtag paa 4 Fag, Alt Ege Bindingsværk, med tilhørende Gaardsplads og Jndkjørsel. Dette bekjendtgjøres herved, evereensstemmende med Placaten af 22de April 1817, til Efterretning for alle Vedkommende. Auctionsconditionerne kunne erfares hos Procurator Horn her i Byen. Horsens, den 4de Januar 1837. Ræder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-01-17
Ved Proclama, som snarest muligt vil blive læst inden vedkommende Retter, ere alle de som i navnlig Maade maatte have noget at fordre efter afdøde Sognepræst for Carlbye og Woldbye Menigheder, Christen Valeur, indkaldte med 12 Ugers Varsel til at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer for undertegnede Boets Skifteforvalter; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres, med Tilføiende, at Aabnings- og Vurderings forretning i Boet vil vorde afholdt den 26de dennes, Formiddag Kl. 9. Nørre Herreds=Contoir i Grenaae, den 8de Januar 1837. Aagaard. 590 Rbd. Sedler, Umyndiges Midler, ere strax at erholde tillaans, imod lovbefalet Sikkerhed. Nørhald, Støvring og Galthen Herreders Contoir den 3die Januar 1837. Wesenberg. Den Undertegnede tilhørende Gaard paa Hartkorn Jordskyld 4 Tdr. 2 Skpr. 3 Fdkr. 1 1/3 Alb. og Skovskyld 1 Skp. med Konge- og Kirke- Korn- og Qvæg tienderne deraf i Borup Bye, Svostrup Sogn, er med eller uden Besætning og Jnventarium at erholde tilkjøbs. Dens aarlige Udsæd er circa 13 Tdr. Rug, 3 Tdr. Byg og 14 Tdr. Havre, og dens Hoeavl omtrent 25 Læs. Paa Gaardens Eiendomme haves fornøden Tørvejord og nylig opdaget, beqvemtliggende Mærgel i Overflødighed, ved hvis Hjelp Gaardens Avl betydeligen ville kunne udvides. Ret til Fiskerie i Gudenaae, hvortil Eiendommen grændser, haves. Eiendommen, hvis Bygninger ere gode og vel vedligeholdte, kan tiltrædes saasnart Handel derom er afsluttet, hvorom man behager at henvende sig til Eieren. Borup, den 8de Januar 1837. Søren Christensen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-01-17
Landeiendom. Formedelst Forflyttelse agter jeg underhaanden at bortsælge en mig tilhørende Gaard i Vinding Sogn, Tyrsting Herred, Skanderborg Amt, som staaer for Hartkorn, Ager og Eng 3 Tdr. 2 Fdkr. 1/5 Alb. Gaardens Bygninger ere i Aaret 1835 nye opførte af Grundmuur, 56 Fag, den har et meget betydeligt Areal god Jord, temmelig god Engbund, Mærgel midt i Marken, overflødig Tørvejord af god Beskaffenhed. En stor Deel af Kjøbesummen kan blive indestaaende i Eiendommen. Lysthavende ville behage at henvende sig til Skolelærer og Kirkesanger Bache, i Vinding, der paaviser Eiendommen, og kunne underhandle om Kjøbet med Hr. Proprietair Frich paa Rosenlund i Hvirring Sogn, Sognefoged Stephen, Laursen i Tørring, Hr. Frederik Møller i Salten, eller med Undertegnede. Ørbek Præstegaard pr. Nyborg, den 12te Jan. 1837. Engelbreth, Sognepræst.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-01-17
Til Salg: Gaarden No. 540 paa Frederiksgade, der kan imodtages til førstkommende Paaske=Flyttetid. Om Prisen og Vilkaarene accorderes med Rasmus Schandorff.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-01-17
Et complet Smederedskab er underhaanden at faae tilkjøbs, naar man derom henvender sig til undertegnede Gaardmand Christen Nielsen Segalt. En bruun Hoppe som er drægtig ved Fuldblodshingsten Cassio er at faae til Kjøbs af Elev pr. Skaarupaard. Peder Andersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-01-17
Hos Undertegnede modtages Tøi til Stampning i N. Dinesen, Allerup Mølle.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-01-17
Farver i Skanderborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-01-17
Hos Undertegnede faaes alle Slags færdigsyede Beenklæder og Veste, samt moderne udstukne Vinter J. H. Sochting, frakker. Skrædermester.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-01-17
Udvalg af Urte= og Blomsterfrøe i Corsøer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-01-17
Undertegnede anbefaler sig til det ærede Publicum med et udvalgt og velassorteret Oplag af Urte- og Blomsterfrøe, Alt frisk og ægte og til de billigste Priser. Ligeledes kunne hos mig erholdes ægte Weimarsk Sommer-, Efteraars- og Vinter=Levkoifrøe, udmærkede engelske Georginer (127 No.) samt en Samling udmærkede Frillands og Potteplanter (16 Nummere.) Cataloger uddeles og Bestillinger modtages hos dHrr. Boghandlere Jessen i Aarhuus, Mile i Odense, Reitzel i Kjøbenhavn, Wulff i Helsingøer, Gumpert i Gothenborg; dHrr. Gartnere Suhr paa Trankjær pr. Rudkjøbing og Wandahl paa Brahesborg pr. Assens, Hr. Kjøbmand Beck & Comp. i Slagelse, og Hr. Handelsbetjent Fischer hos Kjøbmand Knudsen i Weile. Sammesteds kunne til Foraaret antages et Par Lærredrenge; Betingelserne erfares hos de ovenanførte Herrer Commissionairer. F. J. Chr. Jensen, Gartner hos Hr. Etatsraad Amtsforvalter v. Rambusch i Corsøer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-01-17
Redigeres, trykkes og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-01-19
No 11. den 19de Januar. Torsdagen med Brevposterne Den til Forsendelse allene privilegerede Kongelig allernaadigst Stifts-Tidende. Aarhuus Fædrelandet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-01-19
Kjøbenhavns Communal-Afgifter for 1837 ere næ sien af samme Størrelse som forrige Aar. Grundskatten er henved 3000 Rbdr. mindre, Næringsskatten ligeledes. Denne var i Fjor 53,000, i Aar kun 50,000. Renovationsskatten var i Fjor 14,800 Rbd., i Aar 12, 190. Vægterskatten er gaaet ned fra 44,200 Rbd. til 43,875. Derimod er Fattigskatten, som er den byrdefuldeste af alle Municipalafgifter, vedbleven uforandret. Den skal opkræves i Aar, ligesom i Fjor, med Arealskattens Beløb 21 Gang taget, eller circa 149,580 Rbdr. Hovedstadens Jndvaanere vente saaledes endnu forgiæves paa nogen Lettelse i denne Afgift, som en Følge af de Besparelser, der skulde have fundet Sted i Fattigvæsenets Bestyrelse i de sidste Aaringer, men hvorom det for Resten vil være rigtigst at suspendere sin Dom indtil man seer Resultaterne deraf offentliggjorte. Heller ikke have Hovedstadens Borgere endnu erfaret noget om, hvad den er foretaget til Afbetalingen af den uhyre Gjæld, hvorom der for et Aar siden er gjort Andragende til Stæn(Khvnsp.) derforsamlingen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-01-19
For omtrent to Aar siden døde Lars Jacobsen i Ordrup, hvis Commissionair og Raadgiver i Pengesager Revisor for de Kjøbenhavnske Told- og Consumtions-Regnskaber Kammerraad Jensen havde været. Skjøndt Lars Jacobsen var bekjendt som en velhavende Mand, der levede af sine Rente Penge, fandtes dog hverken Penge eller kongelige Obligationer i Boet efter ham. Revisor Jensen indfandt sig, som en Frænde af den Afdøde, til Jordefærden, og havde i Forveien sendt 200 Rbd. til at besørge den Afdødes Begravelse. Nogen Tid efter sagsøgte Skifteforvalteren og Arvingerne efter afdøde Lars Jacobsen Revisor Jensen til at indbetale i Lars Jacobsens Boe, 8000 Rbdr. i kgl. Obligationer, som de paastaae, at den Afdøde skal have leveret Revisor Jensen til for ham at hæve Renter af samme i Statsgjelds-Contoiret. Efter at Revisor Jensen havde nægtet at være af den afdøde Lars Jacobsen betroet ommeldte 8,000 Rbd. i kgl. Obligationer, indsendte Skifteretten i Boet Acterne og Vidneforhøret i denne Sag til det kongl. danske Cancelli, og dette Collegium har nu befalet et Undersøgelsesforhør optaget over Revisor Jensen ved den kgl. Lands-Overrets samt Hof= og Stads=Rets (Khvnsp.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-01-19
Criminelkammer. Det nylig udkomne 4de Bind 1ste Hefte af Landsoverretsprocurator Langes interessante Tidsskrift: "Udvalg af danske Criminalsager, indeholder Begyndelsen af en Artikel om Tønders Morder, Worm, hvis Defensor Udgiveren (Hr. Lange) er. Som et Bidrag til Worms Characteristik meddeles blandt andet deri ogsaa Faderens Vidnesbyrd om bemeldte hans Søn, hvori forsikkres: "at Denne stedse har været af en godmodig Gemytsbeskaffenhed, og altid lagt for Dagen, at han var sine Forældre og Sødskende yderst hengiven; in Specie har Faderen aldrig havt Leilighed, til at erfare, at Sønnen havde noget imod ham. At han har været hengiven til Løgn, har Faderen først nu ved at anstille Betragtninger over de forskjellige Breve han har modtaget fra ham, kunne skjønne; men saavel som Barn som i Opværten har han anseet ham for at ynde Sandheden. Derimod har han altid været meget indesluttet i sig selv, samt derhos trist og melancholsk, ligesom det ofte har været Faderen paafaldende, at høre ham tragte efter at komme i en eller anden Stilling, som han efter sin Fødsel a. ikke kunde vente at opnaae; men dette maatte Faderen i Særdeleshed tilskrive hans megen Romanlæsning. Der mod har Sønnen, saavidt Faderen bekjendt, aldrig havt Krampetilfælde. (Sandsynligviis have de Tilfælde af den Art, han havde i Politiarresten, været forstilte.) Han skal tvertimod, efter Faderens Forsikkring, være af en stærk Konstitution, som han især tilskriver den Omstændighed, at han aldrig har smagt Spiritus. - Et andet mærkeligt Aktstykke i denne Sag er en af den katholske Legationspræst Acker mann i Kjøbenhavn afgiven Erklæring, hvorefter Wormmidt i Decbr. 1835 flere Gange var kommen til ham og havde yttret Attraa efter at blive katholsk og komme i et Kloster, hvilket bemeldte Præst ikke havde villet indlade sig paa.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-01-19
Høiesteret har dømt en Arrestforvarer i Nakskou til at have sin Bestilling forbrudt og hensættes Fængsel paa Vand og Brød i 2 Gange 4 Nætter og Dage, samt udrede alle med hans Tiltale og Afstrafselse forbundne Omkostninger, for at have besvangret et under hans Bevogtning i Arresten hensat Fruentimmer. Ved samme Ret er en Skomagersvend i Kjøbenhavn (L. Lampe) dømt til Fængsel paa Vand og Brød i 4 G. 5 Dage for at have slaget sin Stedfader. Det var ikke vanskeligt at forudsee, at den ommeldte selvkloge Neapolitaner, der, rimeligviis smittet af det unge Jtaliens Grundsætninger, i Kattegattet lø
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-01-19
fra Capitain, Styrmand, Skibspræst og Skibsarchiv, tilsidst vilde løbe sig en Stage i Livet. Han er imidlertid ikke, som Nogle formodede, gaaet til Malta, heller ikke har han forsøgt nogen Landgang i Calabrien nei, han er slet og ret strandet, og det i Odsherred Det var altsaa en kort Fornøielse og tog en bedrøve lig Ende med denne neapolitanske Frihed; Besætning gen vil nu rimeligviis vende tilbage, atter bemægtige sig det troløse Skib, og en anden Gang passe bedre paa det. Hele Resultatet af denne Historie bliver altsaa, at Skibet maa udrede en klækkelig Sum i Bjergningspenge; det har det saa derfor. Det var denne som sagt, let forudseelige Ende, vi foreholdt alle Landes Liberale –, oprigtigt talt, fordi vi vilde komme Dagen" i Forkjøbet, og ikke vilde unde den al den fortræffelige Moral, der laae i denne lille Affaire, og som den sikkert lige saa lidet vilde have ladet ubenyttet, hvis Historien gjennem et af vore Provindsblade var bleven tilført samme, som f. Ex. det Vand, den har troet at kunne finde til sin Mølle i Paludan Müllers nys udkomne Poesier. Men vi ere blevne haardt straffede for vort Brødnid. Vi burde have husket paa den Historie, vi nylig selv meddeelte, om den engelske Avisredacteur, der nær var bleven dømt for Mord, fordi han havde villet kapre en Hængt fra sin Rival. Stort bedre er det ikke gaaet os, vort lille Jndgreb i "Dagens utidige fabula-docets er blevet mistydet paa en Maade, som man i Sandhed skulde skamme sig over, Var Kjøbenhavnsposten ikke saa vant til at lide Uret, saa havde den al Grund til at beklage sig over en saa plump Jnsinuation; men beklage sig vil den ikke. Den vil kun bede sine kjærlige Commentatorer og en anden Gang at bruge lidt mere Finesse ved deres Interpretationer, hvis de ikke ville riskere, at det i Stedet for Texten bliver Glossen, der kommer i Miscredit. (Khvnsp.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-01-19
Veterinairen, Kammerraad Gustav Michelsen, slaaer fra sig med Fynd og Klem. Atter er en nye Modstander traadt i Skranken: den kgl. Veterinairskoles Forstander, Professor Viborg. M. havde sagt, at der hos os er aldeles Mangel paa Leilighed til heri Landet at kunne erhverve sig de i landsekonomiske Henseender nødvendige Veterinairkundskaber. Denne Beskyldning søge nu Viborg og Lector With at gjendrive. M. kalder Withs Angreb, et Skalkeskjul for desbedre at kunne udbasune sin egen Dont, der iøvrigt er saaledes beskaffen, at han uden Skade kunde tie derom." – "W. er af de Mennesker, siger M.: hvis hele Kunst bestaaer i at tvivle og at holde paa Formen. Det var ham som søgte at skræmme os for Fuldblod og Væddeløbs Jndførelse, og gav os i det Sted hans phemmeriske gamle danske Race. Det er ham som tvivler paa at Baron Malzahns fortalte Kjendsgierninger ere Sandhed, fordi en saadan Cuur ikke findes i den Withske Kundskabspose. Det er ham som forsikkrer, at den af mig opgivne, iøvrigt andre Steder almindelige Behandlingsmaade af Skab ei er tilforladelig, uagtet Lectoren ikke har prøvet Midlet, og har sikkert aldrig selv behandlet endog kun et saadant Faar, langt mindre et heelt Skæferi, medens jeg i Udlandet og senere i Jylland har havt at gjøre med flere tusinde skabede Faar, og følgelig har lidt mere Erfaring end en Stuehelt, der, ephemmerisk rider paa Navne og Citater som Hvermand veed." – At Landet har flere gode practiske Dyrlæger er ikke Lectorens Fortjeneste, de fleste have ved Selvdannelse samlet sig de Kundskaber hvormed de have naaet det Punct hvorpaa de nu staae." – Naar Lectoren siger, at han har læst fuldstændig om Faareavl, da fremsiger han en Usandhed, thi han har aldrig læst om Uldbedømmelsen, hvilket dog er en væsentlig Deel af Faareavlen, og at W. ikke kan læse derover har han viist ved den keitede Maade hvorpaa han betragter og behandler en Uldprøve. Allene ved at klassificere et Skæferie vilde han spille en jammerlig Figur." Hvor indskrænkede Lectorens Begreber og Hesteavl, er, udviser hans Haandbog med bredfuldt Maal. W. staaer i det Kapitel paa saa svage Fødder, at han § 41 siger, ikke allene at den ædle Hest er mindre end den nædle, men ogsaa at den udvikles senere og først er udvoxen i dens 6te og 7de Aar, medens den nædle Hest allerede er det i 4de og 5te Aar." – Naar en Lærer ved den kongelige Veterinairskole, tilføier.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-01-19
Hr. G. M.: i sin nylig udgivne Lærrebog fremsætter slige aabenbar falske Sætninger, kan han da være værdig til at læse om en saa vigtig Gjenstand, der paa den Maade fremstilles i et falsk Lys, og saaledes modarbeides." - Professor Viborg giver ved denne Leilighed følgende offentlige Erklæring angaaende den saameget omtvistede Fuldblodshest: "Jkke er jeg af dem – siger han, der blindt hen gribe efter Noget fordi det hos os er Nyt, ligesaalidet som jeg lader mig lede af Partiaand; min engang fattede Menin staaer fast, indtil jeg virkeligen bliver overbeviist om noget bedre, uden at gaae til den Side Vinden blæser, og jeg erklærer derfor hermed, i Overeensstemmelse med hvad jeg over denne Gjenstand ofte har yttret, at jeg anseer rigtig valgt Fuldblod, anvendt paa en hensigtssvarende Maade, at være en vigtig Hjelpekilde ved at forædle og forbedre et Lands Hesteavl; men jeg antager ogsaa, at Jntet kan ødelægge den meer end Anvendelsen af feilfulde, til Landets Race upassende Fuldblodshingster." – Hr. G. M. gjør følgende Beskrivelse over Veterinairskolen dengang han freqventerede den: "Det var et sandt Slaverie at være der. Jsær maatte de Elever som laae der for offentlig Regning holde her, og endnu tænker jeg ofte med Afsky paa den Behandling de maatte taale for at komme igjennem til Examen. Foruden at de maatte vexelviis banke og børste Professorens Klæder og Fodtøi, varte op, løbe Byærinder, staae bag paa Karethen, sidde paa Bukken, slæbe med store Sække til Bageren, ja endog forrette Natmandsarbeide, saa maatte de ogsaa daglig fra Amager drive Professorens Køet hjem, bære Kjøkkenkurven tiltorv og opvarte Professorens Piger; de maatte trække Rullen, medens Pigerne saae til; hielpe Kudsken at spænde for, læsse Gjødning, pløie, harve, passe Professoren Sviin, slagte disse, grave i Haven - kort, de maatte være Gaardskarle og Alt hvad Lærerne fandt paa og alt det blot for et at falde igjennem til Examen Kun faa Forelæsninger bleve holdte, ingen Lærebøger havdes, og kun feilfulde afskrevne Collegier var Lærekilden. Lector With har tilvisse derfor Ret naar han tyder paa, at jeg forlod Skolen med kunfaa Veterinairkundskaber, thi han var i den sidste Tid min Lærer. Hvad jeg siden har lært ved Veterinairskolerne i Hannover, Gottingen, Berlin, Dresden, Wien, München, Stuttgart, o. fl. Steder, det veed han naturligviis ikke." (Den oprindelige Strid imellem G. Michelsen og Neergaard er imidlertid traadt i Hvile.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-01-19
J Anledning af Kongens Bedring læses følgende Vers i Kjøbenhavns Adresseavis: Vær høilovet, forbarmende Gud, han lever, han bedres! Han, den Drot, hvem Enhver elsker, ham kjender tilgavns Han, i hvem der Svig ei befindes, det ømmeste Hjerte Og, hvad ei Lumpenhed end qvalte, velvilligste Sind! Os, der opdroges med ham og fandt ham i Sorger som Glæder, Eens ubedragelig, Mand, Menneske, Menneskeven, Herre! Du kalde før ham os herfra, begrav os forinden! Fred med den kommende Slægt, ønsker forresten den Fred Medens Aarskiftet giver i den private Kreds Stof til forskjellige Betragtninger - hedder det fra Helsingøer – tilbyder det større Samfund ligeledes sine, og disse tilhøre Offentligheden. Sørgelige Mærker efterlader det forløbne Aar ikke i Helsingøers Annaler, vistnok derimod glædelige. J den By, hvor en enkelt Næringsgreen saa mægtigen indvirker paa Subsistencen af sex Syvendedele af Befolkningen, er det gunstige eller ugunstige Udfald af denne Næringsgreen, i et periodisk Afsnit af særdeles Betydenhed. Vi bør derfor skjønsomt lægge Mærke til, at Antallet af de i 1836 Sundet passerede Skibe, 11,916, overstiger med 931 det i 1833, med 1311 det i 1834, og 1651 det i 1835. Betænke vi især, at det næstsidste Aar var i ommeldte Henseende saa disfavorabelt, at man, for at finde nogenledes Mage dertil i Helsingøers oeconomiske Barometerstand, maa gaae tilbage til Aaret 1824, og at ogsaa Vareafsætningen til de Søfarende var betydeligere i sidst forløbne Aar, saa have vi vel Aarsag til at ansee dette for et af de bedre. Er end Helsingøer i det Hele ikke meere paa sit forrige merkantilske Standpunct, og ere end en Deel Saar fra de tidligere Aar endnu ei lægte, saa bleve dog mange det i det nys udrundne, og med flere kan det under forandrede Forhold ventes at blive Tilfældet. - Maatte det blot altid og allevegne ikke glemmes, at de fede Aar afvexle med de magre! – Hvem der – Giv agt: Her staaer en - Havrevagt