Berlingske Tidende, 1782-08-23
Fortsættelse af Fortegnelse paa de Priismaterier og Premier, som det Kongelige Danske Landhuusholdinge Selskab udsætter for Hs. Kongel. Majestæts Riger og Lande udi Aaret 1782. (Se No. 66). For den største Flid herudi den første Sølv Medalje eller 20 Rdlr. For den næste Flid den anden Sølv=Medalse eller 10 Rdlr. For den næste Flid den tredie Sølv=Medale eller 5 Rdlr. De Træer og Planter, som Selskabet dertil ville anbefale, ere: For Foraaret: Hassel, Ele, Tørst bær, Corniol, Birk, Asp., Kastanier, Vidler, Ribs, Stikkelsbær, alle Slags Frugttræer, Krokus, eller den saa kaldede VinterGjek, Kokleare og andre Blomster. For Sommeren: LindeTræer, Dverg Mandet Tract eller Ampganius Kang og de sideriske Erte=Træe. Klever, Esparsette, Luserne Erter, Bitter. Hør og Hamp, Boghvede, Vau, hvilken sidste er saamegemerkeligere, som den drenden er en nyttig Farve=Plante, m.v. For Efteraaret: Timian, Salvie, Vinter Merian, toelblommer m.v. Disse Premier kan forstæskes i November 1784, og Attesterne maatte oplyses, hvilke Planter og Tiger der haver været dyrkede, og i hvor stor Mængde, samt Antallet af de Biestader, som derved ere forsynede, og endeligen tilføje Efterretning, hvorvidt Bieverket over det sædvanlige derved er forøget, da Selskabet for Eftertiden agter at lægge Merke til den Nytte, som saadanne Plantninger maatte medføre. 43. Det er bekjendt nok, hvor slet Tørvemoserne paa de fleste Steder behandles, saa at ikke det halve af dem nyttes, men enten bliver de staaende til unyttige Bænke, eller de ikke for Vandet kan opskjeres. Selskabet udsætter derfor følgende Premier: For den Bondebye eller enkelte Landmand, som i trende paafølgende Aar, og altsaa indtil Mikkelsdag 1785, paa den ordentligste Maade behandler sin Tørvemose, den tredie Guld=Medalje eller 25 Rdlr. For den, som herudi kommer nærmest, den første Sølv=Medalje eller 20 Rdlr. For den næste Flid og Orden herudi, den anden Sølv=Medalje eller 10 Rdlr. For den nærmeste herved igjen, den tredie Sølv=Medalje eller 5 Rdlr. Ved den ordentligste Behandling af Torvemosen forstaaer Selskabet, at Gravene føres aarligen paralleie og i lige Linietvers over hele Mosen, saavidt mueligt være kan, at Vandet enten afledes ved Gravning, Øsning eller nogen Maskine; at enhver Grav nyttes i Dybden paa en Tørv nær, at Grønsværen, Affald og Smul ninger af Tørven igjen nedkastes i Graven, naar den ganske forlades, for at befordre Vexten af Vandplanterne og nye Tørve=Jords Tilvert i Tiden, med videre. Ved Attesterne maae Omgangs Maaden, Mosernes Størrelse og Beskaffenhed, og Mængden af den opskaarne Tørv oplyses og bevises, og end videre forklares, om man der i Egnen forhen har behandlet Tørvemoserne ordentligen, eller om man nu først dermed har begyndt, hvilket alt ved Bedømmelsen vil komme i Betragtning. Enkelt Mand vil komme til at konkurere med enkelt Mand, og Bye med Bye. Æskninger maae indsendes i September 1785. Disse Premier udsættes for Jylland og Fyn særskilte, og særskilt for de øvrige Øer. 44. J Heeder, Overdreve, Skove og paa andre Steder, findes mange Moser, hvilke kommer til ingen eller megen liden Nytte enten som Græsning og Engbund eller som Tørveskjerbetragtede. Selskabet udsætter i denne Henseende følgende Premier: For Besaaningen eller Beplantningen af de nørne eller fleste af ovenmeldte Moser med Elle, Vidler eller andre fugtig Grund vorende Busk= og Træe=Sorter, efter Bekjendtgjørelsen af dette, den første Sølv=Medalje eller 20 Rdlr. For de største og fleste Moser derefter den anden SølvMedalje eller 10 Rdlr. For de derefter den tredie SølvMedalje eller 5 Rdlr. Disse Premier kan ejæskes for October 1786, og Attesterne maatte forklare, at Besaaningen er skeet 1782 eller 1783 i det seeneste, og at de unge Planter i August eller September 1786 befandtes i god Stand. Ligeledes maae forklares Mosernes Størrelse udi Tønder Land og Planternes ungefærlige Mængde. De udsættes som næst forrige særskilt for Jylland og Fyn, og for de øvrige Øer ligesaa. Dersom Selskabet skulde blive underrettet om nogen merkelig og stor Flid udi saadanne Mosers Besaaning, da videt efter Omstændighederne forhøje disse Premier. 45. For største Mængde i norske Farvande fangen og paa hollandsk Maade best virket, nedlagt og omsaltet Sild, saltet allene med St. Hybes Salt, imellem 10de og 15 Dag paa nye omlagt og med samme Salt nedsaltet og nedsendt fra Norge til Forhandling i Kjøbenhavn. For den største Mængde, ikke mindre end 120 Fjerdinger, Selskabets første Guld=Medalje eller 100 Rigsdaler. For den næste, ikke mindre end 60 Fjerdinger Selskabets anden Guld=Medalje eller 50 Rdlr. For næst derefter, ikke mindre end 30 Fjerdinger, Selskabets første Sølv=Medalje eller 20 Rdlr. Den Maade, Sildenne vil nedlægges paa efter hollandsk Maade, findes anført i forrige Aars Liste. Selskabet vil nøie paasee, at den der foreslagne hollandske Plan følges saavel i Henseende til Saltet, som i Henseende til Sorteringen, Nedlegningen, Baandenes Antal og sammes Egenskab, som maatte erindres at være at stærkeste Træe, og at de ere net gjorte og vel paalagte. Attester maae gotgjøre, at Silden er nedsaltet i det mindste inden 12 Timer efter Fangsten. Ligeledes maae Attester bevidne, at Silden er fangen af danske eller norske Undersaatter og for dansk eller norsk Regning. Premien vil æskes og Silden gelejdes af bemeldte tilforladelige Beviser inden 1ste Desember 1782. Den eller de som eengang have vundet den 1ste og anden Premie, kan ikke æske Premie til Erholdelse deraf oftere. 46. For den største Mængde, ikke mindre end 50 Fjerdinger, i de norske Farvande fangen og i lukt Fartøj strax virket og bestnedsaltet feed Høst=Sild, Selskabets første Guld=Medalje eller 100 Rdlr. Premien maatte æskes inden 1ste Desember næst kommende, og i det mindste maatte af forbemeldte Mængde til Selskabets Eftersyn og Undersøgning nedsendes fem Fierdinger. Attesterne maae ei allene formeligen og ordentligen got gjøre, at Silden er fangen i benævnte Farvande, samt ganet, virket og nedlagt i et saadant Fartøj, som forhen meldter, men de maatte endog tydeligen bevidne, at Fangsten og Behandlingen er foranstaltet af danske eller norske Redere, samt at den hele Mængde virkeligen er fiskeet ved et og der samme Fartøi.