Berlingske Tidende, 1781-02-05
Samme er Skibet Rotterdam, som tilhører Generalstaterne, førte 50 Kanoner og 300 Mand, blev commandert af Capit. Volbergen, og var 11 Dage tilforn afseylet fra Holland, og bestemt til Vestindien. Det har allerede 2 Gange tilforn været angreben. Jeg har ikke mistet en eeneste Mand; men Seyl, Master og Touge ere gandske forskudte. Endskiønt Skibs=Mandskabet ey har tient ret længe, og var meget bortsmeltet formedelst de mange Hollandske Skibe, som vi havde sendt til vore Havne, saa har samme dog fægtet ret brav. Commodore Johnstone har nu paataget sig Commandoen, over den til Ostindien bestemte Escadre, og havde i Mandags en Audience hos Kongen; han complimenterede og Lord Sandwich. - Vores store Flode har taget Levnetsmidler ind for 6 Maaneder. Den er seylfærdig, og skal gaae til Gibraltar. Prinds William gaaer igien med samme. Naar den kommer tilbage fra Gibraltar, saa skal 9 Linieskibe og 2 Fregatter af samme gaae til Vestindien til Admiral Rodney. I Hoftidenden under Dato 9de Januarii er bekiendtgjort følgende angaaende Jersen: I Dag ankom Lieutenant Vaugtaf Jnvaliderne til Stats=Secretairen, Lord Hilsborough, medbragte et Brev fra Gouverneur=Lieutenant Jrwing paa Guernsen, hvori var indsluttet et Brev fra Gouverneur=Lieutenant Corbet paa Jersey, som var datert den 6te Januarii, og af hvilket følgende er et Udtog: Jeg maae herved berette Dem, at Franzoserne landede denne Morgen Kl. 2 imellem 2 Poster, som laae saa langt fra hinanden, at de ey kunde formærke Landgangen. Fienderne gik tvert over Landeveiene, og vare Kl. 6 om Morgenen paa Torvepladsen. Kl. 7 blev jeg gjort til Fange, men lykkeligviis igien sat i Frihed formedelst Troppernes og Milicens Standhaftighed og Moed. Commandanten meldede mig strax derpaa, at Franzoserne vare blevne gjorte til Krigsfanger; de ere alle enten fangne, dræbte eller saarede. Major Pierson, som udmærkede sig i Spidsen, af en Commando, blev uhældigviis dræbt henimod Slutningen af Actionen. - Vi have omtrent 500 Fanger. Nogle 100 ere dræbte, og omtrent 100 saarede. Resten have bortkastet Vaabnene, og ere gaaet ind i Landet; men jeg haabet at vi i Morgen skal have dem alle i vores Magt. - Vores Forliis beløber sig til 50 Dræbte og omtrent Halvdelen saa mange Saarede. - Min Ven Mulcaster har, som sædvanlig, særdeles udmærket sig. Jeg er kommet ubeskadiget derfra; men har faaet 2 Skud igiennem min Hat. - Siden den Tiid har man ingen nærmere Efterretning havt om Omstændighederne ved Franzosernes Nederlag paa Øen Jersen: heri ere uden Tvivl, deels Fraværelsen, deels Modvindene Skyld. Jmidlertid ere vien i ringeste Bekymring for bemeldte Øe. Det var umodsigeligen et meget dristigt Foretagende af Franzoserne, hvis Udfald de lettelig havde kundet forudsee, da de ikke førde noget svært Artillerie med sig. En Jerseysk Kaper løb ind til Øen samme Morgen, som Franzoserne landede her, og anrettede iblant samme saadan en Ødeleggelse, at kun faa af deres Transportskibe kunde undflye og bringe Efterretning til Frankrig om deres Ulykke. – J Onsdags har Admiralitetet ladet følgende bekiendtgiøre: Capit. Dacres paa det Kongel. Skib Persens, og Skaluppen Fortune ere den 7de hujus ankomne i Dynerne med Catharine Wilhelmine, et Hollandsk Ostindisk Skib paa 900 Tønder, bestemt fra Rotterdam til Batavia. Det Hollandske Skib var ladt med store Masttræer og andet Skibs=Tømmer, og havde 130000 Daler i rede Penge om Bord. - 47 Skibe af vores Handelsflode fra Lee wards=Øerne ere lykkeligen ankomne i vore Havne, og der mangle nu kun af samme 2 Transportskibe. Bemeldte ankomne Skibe bleve endnu i Mandags og Tirsdags assurerte for 12 til 15 pro Cento. Convoyen fra Quebeck er ogsaa lykkeligen ankommen. Nogle Amerikanske Tidender fra November Maaned, som ere trykte i Charlestown, ere ankomne hertil, og indeholde iblant andre Efterretninger følgende: Oberste Tarleton har med 190 Mand Rytterie og 90 Mand til Fods angrebet General Sumper, som havde 1000 Mand hos sig. og var overmaade fordeelagtig postert ved Black Stoucks ved Tygerfloden, slaget ham totaliter, og erobret Heste, Vogne og Bagage. General Sumpter er haardt saaret, og maae som ovenmeldte Tidende føyer til, allerede for længe siden have været i vore Hænder som Fange. Vi have kun 50 Døde og Saarede. De Engelske Tropper vare endnu den 13de No. vember i Campden.