Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-02-16
Culturen. Naar man vil fryde sig ved at betragte Culturens Fremskridt paa Jorden, saa maae man især henvende sine Blikke paa Amerika, hvor Alting begunstiger den; saavel Landenes naturlige Beskaffenhed som Nationernes frie Forfatning, endelig disses ungdommelige Energie; hvilke, naar de først faae deres Statsforfatning ordnet, ikke have andet at tænke paa eller at trættes om end hvorledes de bedst kunne benytte deres Jordbund og forbedre deres indvortes Tilstand. Dette gielder derfor for Tiden især om de Nordamerikanske Fristater, hvor Folket besidder en republikansk Forfatning og er blevet vant til at omgaaes med den. Naar vi høre, at en saa stor Stat er kommen paa det Punkt at den i 4 Aar kan afbetale sin hele Statsgield, saa at man skal til at disputere om der i Landet, hvorledes man skal formindske Statsbyrderne for Folket, og anvende de aarlige Overskud i Statskassen, som ligefuldt ville indkomme, saa kan man giøre sig en Forestilling om hvilken lykkelig Tilstand denne unge Stat gaaer imøde. De offentlige Byrder maae desuden der blive saameget mindre, som man ikke troer, i Nordamerika at behøver nogen større regulair Landmagt end paa 3000 Mand for 12 Mill. Jndvaanere, og kun at holde en indskrænket Marine; men allene at være forsynet med tilhugget Tømmer til Skibsbygning, for i Hast at kunde forskaffe sig en større, dersom Nødvendigheden skulde udkræve det. Unionens Resourer stige desuden næsten til det umaadelige; naar man betænker at den besidder 1066 1/2 Mill. Acres Land, foruden at de enkelte Stater besidde 287 1/2 Mill. Acres, som efterhaanden ere afkiøbte Jndianerne for en Bagatel, og som med Tiden kunne sælges; Bladet Amerikan Sentinel meddeler under 10de April 1829 en udførlig Tabel herover. Naar man kun antager, at disse Jorder bleve solgte for en Species for hver Acre som er den laveste Priis, saa vilde det dog indbringe en uhyre Pengemasse; men som vil blive endnu langt større, da Jorderne kun langsomt sælges, og med Overlæg. Ved det at Regieringen lader udlægge Jorder til Skoler og offentlige Indretninger, ville med Tiden de største Resourer for Culturen og Menneskevel, tilveiebringes i dette Land. Det er under disse Omstændigheder begribeligt at Folkemængden saavel voxer overordentlig til indvendig fra i Nordamerika, som at mangfoldige Mennesker indvandre dertil fra Europa. Af henimod 18000 Mennesker som fra de Brittiske Øer indvandrede i Fior til Canada, og hvorhen nu ogsaa en Tydsk Colonie har begivet sig, udvandrede igien henimod 6000 fra Canada til de forenede Stater. Selv de Engelske Blade, uagtet deres Jalousie imod Nordamerikanerne, kunne ikke afholde sig fra, med livfulde Farver at skildre disse Fremskridt. Bladet Coureren siger, at de forenede Stater have i 10 Aar erholdet en Tilvært af 3 Millioner Mennesker, især udbreder Folkemængden sig imod Vesten. Man troede at den vilde standse ved Misisippis Bredder, og at der skulde levnes Jndianerne et Opholdsted paa hiin Side af denne store Flod, men ved Louisville og andre Punkter ere prægtige Establissementer anlagte paa hiin Side af den, og i Vildnisse, som man for nogle Aar siden allene kiendte af de Reisendes Levis og Clarkes Undersøgelser. Varer det saaledes ved, saa maae Jndianernes store Fader (Præsidenten) tilsidst anvise Jndianerne en Bopæl i de stenede Bierge nær ved det stille Hav. Paa samme Maade udbreder Culturen sig i de nordlige Egne af de forenede Stater. Den store Halvøe Michigan imellem en Søe af samme Navn og Huron søen er nu allerede et stærkt opdyrket Land, og selv i det yderste Land imod Nordvesten, det nordvestlige Territorium; men som er saa rigt paa kostbare Metaller, have allerede 16000 Nordamerikanere nedsat sig og den ene Stad der opbygges efter den anden. De to Stater, som imidlertid ere i den største Flor ere det mægtige Nytyork, især ved sine store Canalanlæg, og det fortræffeligt beliggende Ohio; Hovedstaden deri Cincinnati, som i 1805 kun havde 500 Jndvaanere, havde i 1829 24000. - Nordamerikanerne ere utrættelige i at udvide deres Handelsplaner og befordre deres Jndustrie og blive stedse farligere Meddeilere for England; de drive allerede en fordeelagtig Landhandel paa Mexico, concurrere, stærkt med den Engelske Handel paa Cuba, Sydamerika og China. J Nordcarolina ere meget rige Guldbiergværker blevne opdagede; og uagtet de Engelske Journaler idelig vedblive at trøste sig med at de Nordamerikanske Fabrikker ikke kunne holde sig, saa hører man dog bestandig derfra, at det ene store Manufaktur bliver anlagt efter det andet Endskiøndt den nærværende Præsident Gen. Jackson har i sit sidste Buoskab udeladt sig om Storbrittannien i de venskabeligste Udtryk, endskiøndt han giver sig Mine af at han ikke sætter meget Priis paa den nye Tarif, hvorved Jndførselen af Engelske Manufakturvarer bliver besværet, saa har han dog tilraadet at beholde den. - Denne Tingenes Tilstand i Nordamerika giør en dyb Sensation paa det Engelske Folk. Den fortiener saameget mere Opmærksomhed, skriver en Brittisk Patriot, naar man sam ligner begge Nationers Forfatning med hinanden J de forenede Stater, siger han, gaaer Alting frem til indvortes Velfærd, Storhed og Lyksalighed, hvorimod det ædle Brittiske Folk, som er trykket af de Byrder, som ere foraarsagede ved en frygtelig Ødselhed i Fortiden og af mangehaande udvortes Forhold, og i den Grad saa at man neppe kan løfte Hovedet iveiret for Taxer, de sto værre føler sig i en synkende Tilstand, som lader forvente en sørgelig Fremtid for den næste Generation; det er denne, som saamange Englænder befrygte, og hvorfor saamange velhavende Folk med en saadan Begiærlighed udvandre af Landet. Men Storbrittannien maae ogsaa underholde en Armee paa 150,000 Mand med 8447 Officere, hvoriblandt allene 5 Feldtmarskaller og henimod 600 Generaler; imedens Amerika med en halv saa stor Folkemængde har kun som sagt en Armee paa 5000 Mand; ogsaa maae den vedligeholde den største Marine paa Jorden for at sortinere sin Overmagt paa Søen og beskiærme sine Colonier, endelig maae det ved sine Korn love soutinere sit Aristokraties Glands. - Jngen har dog sagt alt dette stærkre end Forfatterer til en Afhandling, som er nyelig indrykket i Bladet Qvarterly Review, hvori følgende Sted forekom mer: Det er ikke vor Hensigt at give Publikum Lektioner, eller at ville forurolige det ved at indjage det en unødvendig Frygt; men der maae være os tilladt at opfordre vore Landsmænd til at kalde al deres Mod til Hielp, for at giennemgaae de Prøvelser, som de ere udsatte for. Viere omgivne af mange Forbud paa en Revolution, og vi ville ikke handle overeensstemmende med vor Pligt, naar vi ikke vilde giøre opmærksom paa denne Tingenes Tilstand. Naar vi see Handelen og Jndustrien i en saadan Standsning: naar deres Udbytte er saa ringe, hvorledes kunne da Renterne af Nationalgielden blive betalte uden af Jordbunden, og hvordan kan den blive istand dertil, naar man ikke kommer den til Hielp? - Landboerne, som besidde Majoriteten i Parlamentet skulle være meget misfornøiede med de nærværende Forhold og skulle tilskrive Landets tryk rende Stilling til det frie Handelsystem, som i de sidste 7 Aar er bleven indført. Den forestaaende Parlamentssession vil derfor blive meget vigtig med Hensyn til de indenlandske Anliggender og Alles Øine ere derfor henvendte paa Hertugen af Vellington, den Mand om hvilken det er bleven sagt, at han kan naar han vil, og han vil naar han føler at han bør. - Men det er ikke allene Forholdene i Amerika, som foruroliger England; de Asiatiske foraarsage samme bekymrende Følelse. De Engelske Blade levere virkelig end- og saadanne Efterretninger fra Ostindien som kunne opvække Foruroligelse; thi de berette at da det Ostindiske Compagnie vilde efter Fredens Tilveiebringelse med Birmanerne, reducere den store Armee, som det maae holde i Ostindien og formindske Officerernes Gage, saa have disse udviist en saadan Modsættelsesaand, at denne er ikke saa langt fra at have Udseendet af en Tilbøielighed til at løsrive sig fra Moderlandet, Den kjække Generalgouverneur Lord Bentin som nyelig har gjort sig saa fortient af at have afskaffet den grusomme Skik i Ostindien, at opbrænde Enkerne tilligemed deres Mænds Liig, finder det besværligt at snoe sig under de vanskelige Forhold derovre, især da den Deel af Folkemængden, som nedstammer fra Englænderne begynder at vise sig urolig og forlange større Borgerrettigheder; derfor er det maaskee at han tænker paa at tilstaae indfødte Englændere Ret tilat etablere sig i Ostindien og kiøbe Jorder der, for at kunne lade den ene Folkeklasse balancere imod den anden. - Det afficerer desuden bestandig England at tænke paa uagtet den Russiske Keisers bekiendte Moderation og Høimodighed, at Ruslands Grændser ere nu kun 140 Mile, borte fra Ostindien, især naar det erindrer sig hvorledes Alexander den store fordum, hvorledes Sultan Baber, Tamerlans Descendent i Aaret 1525, og hvorledes Nadir Scha, fra Persien af i 1739 erobrede Ostindien. - Udbredelsen af Ruslands Handel og Manufakturvarer i det indre af Asien bliver ogsaa stedse meere foruroligede; de nyeste Efterretninger fra Orenburg lære os, hvorledes de indre Asiatiske Nationer Bucharerne, Chivenserne, Kokanterne og Kirgiserne værne sig stedse mere til at klæde sig i Russiske Tøier og bruge Russiske Fabrikater. Et Handelsconseil, blev den 16de Januar holdet i Petersborg af den saa duelige Finantsminister von Cancrin om hvorledes Handelen paa Asien kan nu gives en større Udvidelse. – Jngen Nation, siger den Petersborgske Academiske Tidende, kan concurere med os ved den indre Handel paa Asien, ved den saa lette og beqvemme Handelsvei over det Caspiske Hav; vi maae nødvendig erholde en afgiørende Overvægt over hele Europa i Handelen paa det nordlige Persien, det nordlige Tyrkie, Buchhariet og maaskee selv paa China, og Landet imellem det Sorte og Caspiske Hav maae blive til et Middelpunkt for Handelen imellem Rusland og Asien. - Hertil kan føies den Handels Efterretning fra Petersborg at Toldindtraderne der indbragte i 1829 over 41 Mill. Rubler.