JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1808-11-28
Danske Krigs-Efterretninger. De sidst ankomne Nummere af Budstikken indeholder iblandt andet et Brev af 24 Septbr. fra Generalen H.D. Prinds Kristian, der omtaler, hvorledes Lieutenan. terne kons og Bech med 2 Kanonbaade den 29 August ved nye Æesund fraholdt en bevæbnet Sluppe, som en fjendtlig Fregat have udsat, at tage en Vesten fra kommende Jagt. Sluppen dreiede af saasnart den saae Kanonbaade, ne; men fik dog et Skud med Skraae fra Lieutenant Bech, som han troede gjorde god Virkning. Lodsoldermanden og Lodserne i Hellesund beskjøde fra Klipperne Sluppen med Haandgeværer. Jagten seilede da tryg ind, medens Slup. pen af alle Kræfter søgte sin Fregat. J Henseende til de alt bekjendte Fægtninger paa Grændsen den 9, 10 og 12 Septbr. angiver samme Brev den Styrke, hvormed Fjenden var rykket frem til imellem 2 og 3000 Md., Reserven iberegnet; derimod udgjorde den Deel af Major Krebes Kommando, som paa den Kant kom i Fægtning, ikkun omtrent 200 Md., hvilke ei allene opholdt den saa meget overlegne Fiende, men tvang ham endog til at bede om Stilstand og roeligt Tilbagetog. Samtlige Officerers Mod og Konouite anbefales af Major Krebs paa det bedste. Flere af dem, hvoriblandt Majoren selv Major Fischer, Fændrik Møller o. fl. vare i Stridens Hede saa langt inde i den fjendtlige Linie, et Fienderne selv raabte: "Skyd dem ikke, men tag dem. Alligevel faldtingen i Fjendens Hænder. Den 11 Septbr. satte en Engelsk Fregat en stor Bar kasse og 2 Slupper ud, fuldproppet af Soldater og Matroser, som truede at gjøre Landgang imellem Rasvog og Kirkehavn. Divisionschefen Lemvigh samlede strax Kystværnet og bemandede med samme endeel Baade, hvoriblant en med en 24 pundig Kanon. Saasnart denne kunde gjøre Virkning blev derfra strax skudt. Herpaa holdt de fjendtlige Fartøier op med at roe, men efter en liden Standsning kom de tilfærdig igjen, og nu begyndte en levende Kanon og Musketild fra begge Sider da de fjendtlige Fartøier alle vare stevnbevæbnede. Uagtet Kartætsker regnede kom ingen af vore Folk til Skide, da de stode bedækkede bag Klipperne, men man kunde see at det blev tyndt paa Folk i de fjendtlige Slupper. Omtrent 400 Skud, som blev løsnet paa Pistolskuds Distance maae uden Tvivl have gjort god Virkning. Fjenden vendte herpaa om, roede til Fregatten og bev forfulgt indtil Fregattens Batterier hindrede vore Folk at komme nærmere. J Begyndelsen attaquerede Fjenden under Hurraraab, men vore Folk betog ham snart denne Lyst og gjorde ham taus, derimod skedte vore Folks hele Attaque under Hurra.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1808-11-28
Indenlandske Efterretninger. Kompagniekirurgerne Kuhnas, Lindenhahn, Dietriks og H. Werner efterlyses i Kristiania Avis som Deserteurer; de vare alle 4 fødte Tydskere.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1808-11-28
J Rye blev af Kammerherre N. Rosenkrantz i 1806 opført en Læseskole, der saavel i Henseende til Skjønhed, som Hensigtsmæssighed altid kan ansees som den første i sit Slags og den eneste paa Anstet. Denne Skole har endnu aldrig savnet en talrig Forsamling af Børn baade Vinter og Sommer, da Skolevatronen dertil giver mange skjønne Opmuntringer. Patriotisme har og bevæget Stamhusets Besidder til at sætte den ophævede Spindeskole i Stand i jen for egen Regning. Under Præstens Tilsyn lader han de Fattige af Godset faae Hør at spinde og fattige Pigebørn af Sognet undervise i at spinde Hør saavel paa en som torenede Rokke. Af Hør til 2 Mk. Pundet i disse Tider) kan saadanne Børndog frembringe 4 1/2 Stræng. Af saadant Gorner der paa Landet vævet mange hundrede Alen Lærred, Dreie ler a. til Herskabets eget Brug, saa fiint og smukt, som man kunde have hentet det fra Engeller &c. 28 Fruentimmer hvoraf 12 fattige Børn have til Dato fortjent mangen Skilling ved denne Spindestole. J dette Aar og Jndretningen udvidet for efterhaanden at modtage flere Børn. Naar som her Skolepatronen vil gjøre saadanne Offere paa Fædrelandets Alter, og Præsten vil gjøre sig saadan Umage at have flittig Tillan med saadanne ypperlige Indretninger da vil en stor Vinding i Fædre andets Erhvervflid, Handelsligevægt, Sædelighed og Velstand, være Følgen. Tidobbelt Hæder dem, der sætte Exemplet; Bemeldte Kammerherre N. Rosenkrantz har fra det Øieblik, han modtog Stamhuset Ryegaard, viist sig som Fader for Godsets Bønder. Da en betydelig Deel deraf ved hans Ankomst laae i Fælledskabet, har han ikke allene ladet den udskifte, men tillige udflytte og indrettet mange smukke Udflyttergaarde og Huse. Endog i dette Aar midt under Keiens Byrder ere ved hans Opofrelse mange Gaarde ud byttede.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1808-11-28
Indsendt.)¬ J Anledning af Hr. Pastor Krarups Avertissement i Aviserne, om at garve Læder med Egeblade i Stedet for Bar kan til desto støtte Opmuntring for dem, som vilde gjøre Prøve med samme, meddeles følgende Underretning. Allerede for nogen Tid siden, har Undertegnede, som har læst dette Whites Forsøg, at garve Læder uden Egebark, i Magazin for Næringstanden, dets 7de Hefte 1798, opmuntret en her i Sognet værende Garver til at anstille det te Forsøg, som ogsaa i indeværende Aars Foraar er skeet og kronet med et got Udfald. Da det Læder som derudi er barket har faaet et smukkere Udseende end det som er garvet: Bark. Men dette hans Forsøg har ikke strakt sig videre end til nogle faae Kalve- og Lammeskind. Ogsaa har samme Garver anstillet Forsøg med at hugge Qviste af Egebuske, som ere blevne smaaehuggede, og anvendt baade Blade og Grenene, til Barkning, hvilket uden at kaales giver Læderet, ligesonde blotte Blade en smukkere Udseende. Men efter hans Formening maae Bladene indsamles i Foraaret naar Afbarkningen skeer, da det er Saften, som skal afgive Kraften. Skulle negen ønske at see Prøve paa samme, da kan der gjerne faaes et Skind barket efter denne Methode hos denne Mand, hvis Navn er Anders Brink boesiddende i Nustrup Sogn ved Hadersleb. Gjørtz, Sognepræst i Rustrup. Avertissements Da afdøde Pottemager Rasmus Jdsen og hans ligeledes bortdøde Enke Magdalene Hansdatter Lerche her af Odense ingen Livsarvinger haver efterladt sig, og man hidtil ikke med Vighed haver kunnet faae Efterretning om, hvem begge bemeldte Afdødes andre Arvinger ere, saa indkaldes disse herved med 6 og 12 Ugers Varsel, til at melde dem hos undertegnede Skifteforvalter med behørige lovmæssige Beviser for deres Arveret. Ligesaa indkaldes med samme Varsel, enhver som maatte have noget tilgode, eller skylde noget til dette Stervboe, de Første for at legitimere deres Krav og de Sidste for at betale hvad de maatte være skyldige. Odense den 28 Novbr. 1808. Magistraten.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1808-11-28
Efter Magistratens Foranstaltning bliver førstkommende Løverdag paa 3 Decbe, om Formiddagen Kl. 10 foretaget paa Odense Raalgine offentlig Licitation over alt hvad der til Vægte mundering for Odense Byes Vægtere, er henhørende saavelsom sammes Syening samt Stildte, og Knapper; alt efter de paa Licitationsstedet bekjendtgjørende Konditioner, hvilket herved bekiendtgjøres. dense den 22 Novbr. 1808. Bendz.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1808-11-28
Anlediget af Hattemager Langes Avertissement og hans deri yttrede gode Tænkemaade: skulde man ikke lade var ubekjendt at udi denne liden Bye foruden ham, endnu og 2 Hattemagere, som forfærdiger Haar og Uldhatte, og sig vi Undertegnede med anvendt Flid og Jver opfylde den Mands ædle Ønske, i alt hvad som tilkommer en god Hattemager. Faaborg den 26 Novbr. 1808. J. Tveede & L. P. Nissen, Hattemagere.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1808-11-28
Det tjener herved til mine ærede Velynderes Efterretning, at jeg nu er flyttet til Bager Mads Pedersens Gaard i Overgade, hvor jeg anbefaler mig til Enhver, som behøver min Tjeneste. Marcet Sachs, Optikus.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1808-11-28
Nyelig hjemkommen Norsk Salt er at faae tilkjøbs i Tønder, og Skjeppeviis hos Kjøbmand Ole Christiansen i Svendborg naar Liebhaverne derom med første melder sig sammesteds.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1808-11-28
Jmellem Odense og Holluf Bye er for nogle Dage siden tabt en liden Dør af en Falton, malet guul med grønne Kanter og en Messingoriel, bedes leveret paa Adressekomtoiret med en billig Douceur.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1808-11-28
Af Peder Kofod Anchers samlede juridiske Skrifter har anden Deel nu forladt Pressen og faaes herpaa Adressekomtoiret for 1 Rd. 3 Mk. Subskribenterne behage at lade deres Exemplarer afhente.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1808-11-28
Paa Adressekomtoiret faaes. Skrivkalender eller daglig Lommebog for Aara 1809, indb. i Marmorbind 4 Mk. 8 s.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1808-11-28
Reise og Skrivtalender for 1809 med rene Blad gjennemtrukket 20 s. indb. Almanakker for 1809 4 s.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1808-11-28
J Følge det Kongelige Feldt-Kommissariats Befaling og efter Begjæring af Hr. Kancellieraad Borgmester Lindved. bliver her i Odense ved offentlig Auction, Onsdagen den Decbr. næstkommende, Formiddag Kl. 10, opbuden og bortsolgt paa nærmere Approbation, en Beholdning af 14,961 Pd. Risengryn og 5104 Potter Fransk Brændeviin, alt i passen, de større og mindre Partier. - Auctionen tager sin Begyndelse i Gaarden No. 13 paa Overgade, hvor de Lysthavende behagelig ville indfinde sig. Odense den 19 Novbr. 1808. Bendz.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1808-11-28
Fredagen den 9 Decbr. førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, lader S. T. Hr. Justitsraad Engelsted til Rørbech, ved offentlig Auction, paa denne Byes Raadstue bortsælge det ham tilhørende, 10 Aar gamle og afvigte Vinter ved Rissinge Hoved indstrandede Skib, die Mutter Margrethe kaldet, der indehavde en kostbar Ladning af The og Kaffebønner, m.v. og nu igjen er sat i fuldkommen seilbar Stand, med Tilbehør af staaende og løbende Redskaber. Skibets Drægtighed er imellem 3 a 400 Td. og staaer for 4 1/2 Kommerce=Læster. Det ligger til Eftersyn her ved Skibebroen, og Jnventariilisten kan faaes, saavelsom Konditionerne erfares, naar de Lysthavende henvende sig til undertegnede Auctionsforvalter. Kjerteminde den 10 Novbr. 1808. J. Bluhme.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1808-11-28
100 Rd. Umyndiges Midler er til 11 Decbr. at faae tilLaans imod sikkert hant hos Farver C. Brandt i Odense.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1808-11-28
En Kartemester, som godt forstaaer sin Profession, kan strax faae Emploi naar han melder sig paa Adressekomtoiret, hver fra nærmere Underretning gives.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1808-11-29
Danske Krigs-Efterretninger. Efter Hs. Majestæts Kongens allernaadigste befaling bekjendtgjøres herved følgende Udtoge af Rapporter, som ere indsendte af den kommanderende General i det søndenfieldske Norge, Hs. Durchlauchtighed Prinds Christian August til Slesvig=Holsteen=Augustenborg: 1) Adskillige Gange vare nogle af vore paa Jddefjorder, seilende ubevæbnede Fartøier blevne anfaldne af nogle smaae bevæbnede sjendtlige Eger, og havde ikkun med Umage reddet sig. For at forekomme deslige Jnsulter i Fremtiden, beordredrede General=Kommanden en Expedition under Kapitain Magnussen, for at borttage de paa Svensk Side i Jddefjorden værende Eger, men ved Ankomsten forefandt Kapitainen ingen Baade eller Eger, da disse vare forte op i Landet; derimod ophævede han 2 Vedetter. 2) Den 20 October modtog Generalmajor v. Staffeldt Melding, saavel fra østre som vestre Side, at fjenden med overlegen Styrke, saavel af Kavallerie som Jægere og Jnfanterie, trængte frem, og noget derefter indløb samme Melding fra Magnor. Da Generalmajoren ikke kunde ansee dette for et Streifekorps, men formodede et virkeligt Angreb, beordrede han Forposterne, for ikke at blive afskaarne eller overmandede, at trække sig tilbage indtil de havde saadan Post, at ingen af Delene kunde hændes dem. Efterat endeel Skud vare vexlede, trak det Elverumske Kompagnie, som var stationeret ved Tranum og havde en Feldtvagt Sønden for Ganstad, da sidste var retireret og første næsten omringet, sig tilbage til Ravshuset, hvor det paa den nordre Side af Elven fattede Post. Feldtvagter, paa Magnor og Jllangsmoen trak sig paa lige Grund til Skotterud og det Vingerske lette Jnfanterie=Kompagnie fra Holtet og Sætern ved Ras=Søen til Tukuen. Ved Jngelsend, Tollefsbøl og Rund, hvor den Tronhjemske Skarpskytterdivision og det Hoffske Skieløber=Kompagnie vare stationerede, viiste Fjenden sig ligeledes; men ligesaalidet her som de foranførte Steder forsøgte Fjender paa at trænge videre frem, hvorimod han ved Mørkets Jndtrædelse allerede trak sig tilbage, og enhver af vore Forposter indtoge derpaa deres forrige Stilling. Ved Rund var Fienden allerede ved Linien. Major Arnzen detascherede Lieutenant Schnabel med 32 Skieløbere og Grenaderer, som angrebe Fjenden, hvorved Korporal Schulstad strax nedlagde en, hvorpaa Fjenden ufortøvet rettrerede og blev forfulgt af Lieut. Schnabel til Høgsæter.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1808-11-29
Man angiver Fjendens Styrke ved Magnor og Ganstadomtrent til 3000 Mand, paa første Vei havde han 3 Kanoner." (fortsættes i næste Avis.)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1808-11-29
Søndag Morgen den 20 Novbr. tog Fjenden en Jagt imellem Omøe og Langeland. En Fregat og en Brig ere seilede af Langelandsbeltet, og en Brig er kommen op fra Samsøebeltet med 2de formodentligen tagne Danske Skibe. en Galease og en Jagt. - Foruden disse 3de tagne Skibe laae den 24de 1 Linieskib, 4 Brigger og 2 Kanonbaade i Sprogøebeltet. Fra Corsøer skriver man under 24 Novbr. saaledes: 2de Brigger have i Dag krydset under Langeland; i Aften krydsede een Nord efter, fra Halschou Rev er en Fregat at see, i Beltet er nu et Linieskib, 1 Brigger og 2 Kanonbaade. J Langelandsbeltet er i senere Dage ingen fjendtlige Skibe seete.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1808-11-29
Helsingøer, den 23 Novebr. I Gaar Eftermiddag Kl. 1 3/4 passerede en engelsk Orlogsbrig og en Svensk Koffardiemand Kronborg og ankrede ved Raa. J Dagningen blev man vaer en engelsk Orlogsbrig og trende Koffardieskibe, der ere ankrede ved Raa. Kl. 10 Formiddag lettede fra Raa den Engelske Fregat, en Orlogsbrig og alle Koffardieskibene, og seilede Syd paa Østen om Hveen. Ved Raa ligge 2 Engelske Linieskibe i Orlogsbrig og 3 Kanonbaade, ved Helsingborg den Svenske Gallei. Den den 17de Sundet udgaaende store Flaade, bestod dog kuns af henimod 120 Skibe. Fra Admiralskibet bragtes den 20de herover 80 Danske og Norske Fanger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1808-11-29
Kjøge den 23 Novbr. Lodsen, som har Udkik paa Mandehoved, har indberettet, at 1 fjendtlig Fregat og 1 Brig kom i Gaar Eftermiddags fra Østersøen og at begge krydse i Dag under Stevns. Den 20 Novbr. om Aftenen anmeldtes ved Telegrafberetning fra Qvintus en Deel Danske Jagter i det mindste 80 i Tallet, at komme Syd fra.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1808-11-29
Man vil have bemærket, at nogle af de Engelske Krigsskibe som nyelig ere passerede igjennem Beltet, have ført Fransk og Spansk Flag.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1808-11-29
En Galease, som den 22de seiselede igjennem Sundet Syd paa, er af Nøverne taget ved Vebek. Samme uheldige Skjebne har truffet et Skib fra Sønderborg, som var bestemt til Kjøbenhavn med adskillige Fedevarer, Frugter og Frugttræer. Derimod have vore raske Kapere gjor flere lykkelige Fangster. Saaledes har den uforsagte Lars Pedersen Raaber, som fører Kaperbaaden Haabet, tilhørende Kapit. H. H. Rønne, nu igjen hentet en Galease ud af en Svensk Havn.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1808-11-29
Det Omstændelige ved dette interessante Tog er følgende: Den 22 Novbr. gik Raaber fra tre Kroners Batterie under Seil og styrede sin Kaas lige til Sverrig, hvor han ankom Kl. 3 om Eftermiddagen. Her blev han en Nord baad vaer, der kom Nord fra, og satte efter den; men da han ikke kunde naae den, drev han den i Land ved det Svenske Fiskerleie Barsebeck. En Halvstorm, Paalandsvind og en Mængde Ryttere og Krigsfolk, der kom den fjendtlig Baad til Hielp tvang ham til, for det første at gaae bor med uforrettet Sag. For at faae Fjenderne til at troe, at han seilede hjem til den Danske Kyst vendte han om da det blev mørkt, men lagde sig for Anker 1 Miil for Barsebeck i en liden Bugt, tæt under Landet, i det Forsæt at afskjære Baaden, naar den kom igjen. Den 23de om Morgenen Kl. 8 kom den virkeligen igien; men blev strax den Danske Kaper vaer, og vendte atter tilbage til Barsebeck. Raaber lettede nu strax og satte efter den, men da den havde langt Forspring kunde han ikke indhente den. Da han krydsede efter den, blev han en anden Nordbaad vaer som kom Nord fra. Han heisede Svensk Flag, befalede hele Mandskabet at knæle, medens han selv og en Mand blev staaende opreist, paa det Fjenden skulde antage hans Fartøi for en Svensk Fragtbaad; men hver Mand var imidlertid beredt til Kamp. Han gjorde nu smaae Bruder i Landningen for at komme imellem Nordbaaden og Landet. Da de Svenske paa Kysten mærkede dette, roede 6 Mand ud i en liden Baad for at varskone Nordbaaden; men vort raske Kapermandskab gav dem andet at tænke paa Da de 6 Svenske saae, at de ikke kunde komme nærmere, vinkede de med Hattene, hvilket Nordbaaden blev vaer. Den satte i Land ved den ene Ende af Landet, medens L. P. Raaber befandt sig ved den anden Ende. En heel Deel Hestfolk kom nu tilridende, for at tage Nordbaaden i Forsvar. Raaber lod fore med Kugler, Kartætsker og Riffel. skud saa rask, at Rytterne maatte forskandse sig bag Husene; men en Paalandsvind gjorde, at al den. ne Kjækhed og Anstrængelse var frugtesløs. Han øinede nu to store Seilere, som kom Nord fra Helsingøer, og besluttede, at gaae over paa den Danske Side af dem, for ei selv at komme i Fælden. Han kom over og passerede disse Skibe der bestode af en Engelsk Fregat, en Amerikaner, 5 Svenske Gaffelmænd og 2 Svenske Kapere, der convoierede Rytterkanten af Flaaden. Han vilde afskjære en Galease, men blev 2 Gange dreven tilbage af Kaperne, Lykkeligviis traf han nu den kjække Kaperkapitain Hylle. brand, førende Kaperen Jægeren. Han preiede ham om han vilde gjøre fælleds Sag, og Hyllebrand fandtes strax beredvillig dertil. De seilede og roede nu begge til af alle Kræfter, afskar de 2 Svenske Kapere og en Galease fra Flaaden. De satte 2 Mand ombord paa Galeasen, forfulgte de Svenske Kapere og drev dem i Land paa Barsebeck, hvor de fik Hielp, skjøndt de nær vare blevne tagne. Vore raske Orlogsmænd vendte nu tilbage, og ankom til Kjøbenhavn med den tagne Galease. Den er omtrent 24 Kommercelæster stor og ladet med noget Riis, Kaffe og Sild.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1808-11-29
- Den kjække Kaperfører Lars Petersen Raaber, hvis Uforsagthed og Konduite allerede tilforn har været omtalt i dette Blad med fortjent Roes, vil sikkert ikke undgaae Regjeringens Opmærksomhed. Spiren til en anden Torden skjold synes aabenbar at ligge i ham.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1808-11-29
Den Tønningske Kaperkapit. Lange har den 4 d. M. taget et Skib under Oldenborgsk Flag imellem Helgoland og Nordre-Eie. Kaperen er ankommen til Tønningen; men formedelst stærk Østenvind er Prisen sendt til Norge. - Fremdeles er en Norsk i Drammen hjemmehørende baglasten Slup, som var bestemt til Danmark, men blev opbragt til Gothenborg af en engelsk Krydser og derfra afgik til Engelland, igjen af en Lods tilbagetaget udenfor Sandesund og indbragt til Tønsberg. Dens i Gothenborg for Engelsk Regning indtagne Ladning var Brædder, Jern, Kommen, Tran og noget Puddersukker. - Kaperen Tordenskjold har til Bergen opbragt det Svenske Skib Vandringsmanden, 102 Svenske Læster, ladet med Jern og Planker En armeret Søllingsk Lodsbaad fra Frederiksværn, kommanderet af en Maanedslieutenant, har i Nordsøen taget to Koffardieskibe, 1 Engelsk og 1 Svensk, ladte med Rom, Puddersukker, Fransk Brændeviin m. m. - Kaperen Norske Gutten, Kapt. Sande, har efterat have jaget og indhalet et fjendtligt Skib, havt det Uhæld at miste sin Mast, netop da han gjorde alting færdigt at erobre Skibet, til største Ær. grelse for ham og Folk, skjøndt 9 Mile fra Landet, bragte han den mastløse Kutter ved Hjelp af sine Aarer, til Flekkers næste Dag. Der var 8 Mand paa Masten da den faldt, men ingen kom til Skade. Den 15 November blev ved Kaperkapitainerne Holm og Møller, begge af Aalborg, dertil indbragt en Svensk Galease, efter Toldseddeel af : Novbr. sidst, bestemt fra Gothenborg til Memel. Dens Ladning bestod i 169 Skp. 17 Lo. 10 Mk. Stangjern i 1285 St. 5 Skp. 2 Lp. 10 Mk. Knipjern i 13 Knipper, 5 Skp. Knipjern i 30 Knipper. 133 Foustager Vine. 6 dito Rom. 5 dito Porto. 19 dito Sukker. 10 dito Kaffebønner. 50 Fade Tran.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1808-11-29
Den 23de om Natten kom et Engelsk tremastet Skib til at staae paa den saa kaldede Lillegrund. To af vore Kape. re, Kapitain Marker og Bøkker, seilede der ud og tog Skibet i Besiddelse, men det lyttedes dem ikke at bringe det af Efterat de hele Dagen havde arbeidet derpaa, satte de om Aftenen Jld paa det. Da Marker og Bøkker kom til Skibet forlod de Engelske det i 2de Slupper hvoraf den ene dog blev indhentet med 9 Mand i, de Engelske vare saamenneskekjerlige, at efterlade dem en syg Jtaliener allen tilbage i Skibet. Ved at bjerge det Engelske Mandskabs Køier og Klæder, kunde de ikke rumme meere i deres Baade end nogle smaae ubetydelige Ting: For en 14 Dage siden skal et haardt Veir i Nordsøen, have nødt endeel af de sidst fra Østersøen komne Engelske Koffardieskibe at søge Norske Havne. Nogle skal være for liiste i Kattegat.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1808-11-29
Indenlandske Efterretninger. Gouvernøren paa Bornholm, den kjække Kommandeur Kofod er død Hr. Professor Wiborg har i Aviserne saa ham følgende skjønne Gravminde: Den 11 November 1808. - Døde - GEO R G Al. BRECT Kaf Os D. - Generaladjutant, kommandeur i den danske Søe-Etat, Gouverneur over Bornholm og Christiansøe. - Saa skriver den ubestikkelige Sandhed - Paa sin Elskedes Crav : - Han var - Oplyst, uegennyttig, veltænkende. - Oprigtig, retskassen virksom, - Aaben overbærende, ædelmodig: - Urokkelig i Grandsætning; - Sin Konges troesafte Mand; - Sit Fædrelands omme Ven- Sin Stands Hæder, Menneskets Glæde. - Ja, saa var Du- Derfor - Elskede jeg Dig i Livet - Derfor - Flød min Taare ved din Død; - Derfor - Skal mit Hjerte gjemme Dit elskelige Minde, - Som en kostelig Skat. - Indtimit mørke Livs Aften - Indvier mig - Til at hilse Dig i Evigheden. Wi O R.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1808-11-29
Nylig er den berømte Gerners Enkefrue død i en Alder af 76 Aar. Denne værdige Kone har i sit Testamen. te legeret Kjøbenhavns Forbedringshuus 500 Rdlr., hvoraf Renterne hvert Aar skulle anvendes til anstændige Klæder for den udgaaende Arrestantinde, der iblandt sine Med. fanger meest har udmærket sig ved en skikkelig Opførsel, med det Tillæg, at hun haaber flere ville følge hendes Erempel. Enhver, som veed, hvor nødvendigt det er for en Fange, efter udstaaet Straf, at være forsynet med ordentlige Klæder, hvis Savn ofte kan lægge store Hindringer Veien for et saadant Menneskes tilkommende Skjebne, vil velsigne den ædle Giverindes Minde, og ønske at ret mange af hendes Kjøn vilde følge hendes roesværdige Fodspor Jkke uden de fødeste Følerser seer man i de Norske Tidender Nordmænds Tænkemaade ved alle Leiligheder i det herligste Lys. Menneskelighed udmærker dette stolte Klippefolk ligesaa meget som dets medfødte Mod og Tapperhed. Oberst Holfeldt har i Bergens Avis ladet bekjendtgjøre at det Bergenhusiske Jnfanterieregiment, har fra Mad. Jbsen Lærerinde for en Deel af Byens agtværdigste qvindelige Ungdom, modtaget en Gave af 2 Skjørter og 6. Par Strømper til Uddeling blandt vore Norske Krigere, hvis Lod det blev, at stride for Fædrenelandet paa Norges Grændser. Dette Offer paa Fædrenelandets Altar - føiet Obersteen til - skylder jeg saa meget mere offentlig Bekjendtgjørelse, som det er Damer af første Rang, der i deres Fritimer selv med egne Hænder have bidraget dertil. - En brav Nordmand gjør i samme Avis sine Landsmænd opmærksomme paa, at betænke de paa Piquetvagten værende Soldater, som maae være ude hele Natten under aaben Himmel, med stærkt Øl, Smør til Brødet og om mueligt et varmt Maaltid.