JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1823-04-23
Fra Krigs=Skuepladsen. man Efterretninger under 6te og 7de April. første Kanonskud er løsnet, skjøndt Begivenerne der foranledigede Samme vel maae ansees ubetydelig. En Skrivelse fra Pyrenæerarmeen af April melder desangaaende saalunde: "70 til 80 ske, Neapolitanske og Piemontesiske Overløbere. ldt hvilke ogsaa befandt sig nogle Deserteurer fra Armee, viiste sig i Dag, ved Middagstid ved seet af Behobi. De marscherede i Rad og Geled lod tvende uhyre trefarvede Faner vaje, og op de sig foran det Spanske Toldhuus i Slagterden. s Vaaben og Uniform var som den forhenvæle Keiserlige Gardes. Jmidlertid havde Regi et Union, omtrent 5 a 600 Mand stærk, besat ne der dække Jrum. Saasnart hine Overløbere. ankomne til Toldstedet, begyndte de at synge ske Viser til Ære for Napoleon den 1 l. Repusen, Constitutionen og Friheden; Officerer og dater af det 9de lette Infanterie-Regiment, bilde flere Gange som Kammerater og Vaabenbrø- og opfordrede dem til at gaae over til deres Par Deres Chef klattrede op paa en gammel Broe for at de Franske Poster destobedre skulde kun høre ham. Disse tav, men deres Uvillie var ordentlig. Støi og Opfordringer vedvarede, og leral Valin lod omsider en Kanon kjøre frem. os denne alvorlige Demonstration, vaklede Fac sterne dog ikke, meget mere forhøiede deres stighed sig. General Valin formaaede imidlertid. at holde Alles Uvillie i Tømme. Under Raabet: Kongen, bleve 3 Skud affyrede samt givet Petild, der strax bragte Hoben i Uorden. Ser af ellerne bleve paa Stedet, nogle Andre bleve 3de og blandt Disse tre dødelige. En Deel Tropper der vare gaaet over paa venstre Bred for at gjennemsøge Husene, have bragt en saaret Fransk Overløber med sig, der har yttret: "at deres Chef havde forsikkret dem, der ikke vilde blive løsnet et Skud, men at man øjeblikkelig vilde forene sig med dem."Man har saavel hos Denne som hos de Faldne fundet Proclamationer og trefarvede Cocarder. En Chef skal være bleven, dog veed man ikke hans Navn." - Under 7de April hedder det videre: "Denne Nat er ved Passet af Behobi en Broe bleven slaaet, og det 9de lette Jnfanterie-Regiment skal allerede, befinde sig i Jrum. Resten af d'Autichamps Division, passerer Floden. De Constitutionelle have siden i gaar Aftes trukket sig tilbage. Efter en Skrivelse fra Toldstedet ved Behobi befinder Lamotte og Marrot, kaldet Cassiu, sig blandt Disse der ere blevne i Gaarsdagens Fægtning. De Constitutionelle (nemlig Regimentet Union, eller som den før kaldtes Keiser, Alexanders Regiment) skulle igaar Aftes inden det rømmede Jrum, have begaaet allehaande Excesser. Befuldmægtigede fra denne Stad have indfundet sig hos vore Forposter og overrækket Stadens Nøgler.
Jyske Efterretninger, 1823-04-23
Fra Egnen omkring St. Sebastian har man hørt Kanontorden, og man troer at Royalist-Chefen Zabalabefinder sig under denne Stads Mure."
Jyske Efterretninger, 1823-04-23
Ved Telegraph Depescher har man i Paris erfaret at Hertugen af Angouleme den 7de April om Morgenen har passeret Bidassoa. Hovedqvarteret er nu i Jrum, hvor Hs. K. H. af Jndvaanerne blev modtaget med Raabet: "Leve Kongen, Leve Hertugen, af Angouleme!" Ogsaa erfarer man, at Hertugen, har taget Fortet Jsabelle i Besiddelse.
Jyske Efterretninger, 1823-04-23
Den 10de April var stor Jubel i de Franske Deputeredes Kammer. Endnu forinden Sædet begyndte, traadte Herr Vicomte Digeon (der er overdraget Portefeuillen for Krigsministeriet) ind, og strax nærmede sig ham en Gruppe af Deputerede fra høire Side. Nu knettede sig en Underhandling der temmelig længe vedvarede, medens Fortrolighed og Glæde straalte fra Alles Aasyn. Kl. 2 1/4 blev Sædet som sædvanlig aabnet med Forelæsning af Protocoltilførelsen fra forrige Session, hvorpaa Herr Vicomte Digeon tog Ordet, og efter at have skildret den Retmæssighed, hvormed Frankrig griber Vaabnene for at tiltvinge sig Fred og Roe, meddeelte han en Skrivelse fra Generalmajor, Grev Guilleminot, nemlig en Anmeldelse af hiin Fægtning. Det hedder blandt Andet: Jeg har den Ære at tilmelde Deres Excellence, at igaar ved Bidassaa, en Trop Franske og Jtalienske Overløbere havde indfundet sig, for ved oprørske Sange og Udraab at forlede Kongens Soldater til Desertion. Ved Synet af en Kanon raabte disse Elendige: "Leve det Franske Artillerie!" hvorpaa General Valin svarede: "Ja, leve det Franske Artillerie, men ogsaa Kongen level Jld!" J samme Øjeblik debouchirte et Compagnie af det 9de lette Infanterieregiment, som man havde maskeret, og adspredte fuldkommen Urostifterne Kartescheilden havde skaanet. &c. Vicomten anmærkede tillige at Krigens Onder vilde falde paa deres Hoveder, der i Spanien have foranlediget denne beklagelsesværdige Revolution. Jøvrigt mine Herrer - vedbliver han - staaer det til at haabe at Ulykken snart er til Ende, thi Spanien, vi kommer til Hielp, erkjender os allerede som dets Allierede og Befrier (?).
Jyske Efterretninger, 1823-04-23
Som bekjendt havde den Portugisiske Gesandt i Paris, fra sin Regjering erholdt Ordre, strax at afreise saasnart Krigen mod Spanien blev erklæret. Gesandten synes at have antaget Hertugen af Angoulemmes Proclamation for en Krigserklæring og har allerede forlangt sine Passe, hvilke den 9de April ere ham overleverede.
Jyske Efterretninger, 1823-04-23
Angaaende den Franske Hærs Overgang over Bidassaa, hedder det fra Baronna: det 9de lette Jnfanterieregiment er den 7de April om Morgenen Kl. 5 gaaet over Floden; det 5te Husar= og 9de Chasseurregiment gik samme Tid over ved FuentarabiaDen anden Morgen Kl. 10, havde det 20de, 22de, 23de, 27de, 34te og 37te Jnfanterieregiment, at ter forenet sig med det 9de. Ved vore Troppers Jndmarsch har et constitutionel Regiment trukket sig tilbage. Mellem de Spanske Tropper og den Franske Armee, er endnu ingen Træfning forefaldet. (Const.
Jyske Efterretninger, 1823-04-23
Tyrkiet. Ifølge Efterretninger fra Constantinopel af 15de Marts til den Tyrkiske Grændse, har Reis-Effendi(Portens Udenlansminister) overgivet Lord Strangford Svar fra det store Divan angaaende hans Andragende. Det er indbefattet til en, Grev v. Resselrode under 26de Febr. dateret Note. Dette vigtige Actstykke, hvorved nye directe Forbindelser med Rusland, skal været indledet, indeholder en Anmeldelse om Hospodarernes Ansættelse samt den i Fyrstendom mene indførte nye Tingenes Orden; de andre ei mindre vigtige Puncter fra Ruslands Side, er vel ube rørte, imidlertid synes man at vilde overholde Tractaterne og frembyder Haanden til Forsoning. Saaledes lyde i det Væsentlige Notens Jndhold. Med denne Efterretning skal en overordentlig Coureer, være afsendt til Wien. Lord Strangford der ikke er utilfreds med Notten, og viser sig som en ypperlig Mægler, har dog forsøgt efter dennes Afgang at udvirke et endnu gunstigere Resultat. Den østerrigst Jnternuntius v. Ottensels rækker ham ærlig Haanden og virker paa sin Side saavidt muligt. Saaledes staaer det sig med Forhandlingerne ifølge tilforladelig Opgave, og man tør efter det hidtil af Keise Alexander bemærkede Fremfærd, fuldkommen haab at de forhenværende gjensidige Forbindelser mellem Rusland og Porten igjen vil vorde tilvejebragt.
Jyske Efterretninger, 1823-04-23
Om den nyelig indtrufne gruelige Jldebrand Tyrkiets Hovedstad melder Tydske Blade ogsaa den ne Gang. Den anrettede Skade skal være uberegnelig. Terrainet af Brandstedet, der indbefatter Fo stæderne Tophana, Fundukli, Salibazar og Kabatasabeløbe sig til over halvanden Miil. Det stadfæste sig at Antallet af de opbrændte Huse og Krambod, anslaaes til 8000; de ødelagte Moskeer og Capelletil 50 a 60 og ikke mindre en 40,000 Mennesker er huusvilde. Tyrkerne knurre over deres Uheld og s. med misundelsesfulde Blikke til de Christne, Forsyn saa særdeles har beskyttet.
Jyske Efterretninger, 1823-04-23
J de insurgeerte Provindser - siger Østerr. Broder rigtignok bestandig viser sig paa Tyrkisk Si- er Elendigheden ubeskrivelig stor. Friheden er sterer hist kun for Militair=Tyranner. - Øen Syr der endnu hidtil har holdt sig fra Jnsurrection, ske efter samme Blad, af Grækerne være erobret og øde lagt. Den Franske Consuls Bolig iberegnet, hvi ken Sidste, er stukken i Brand og udplyndret. Vi Beretninger herom har Commandanten af Smyrafsendt 2de Krigsfartøjer did, og ladet bekjendtgjør at den Franske Regjering ikke anerkjender Jnsurgeternes Blocade-Decreter.
Jyske Efterretninger, 1823-04-23
America. Jfølge Efterretninger fra Vera-Cruz er Jtubides Skjebne i Mexico, blevet saaledes som m. havde ventet det. Betrængt fra alle Kandter, fo fulgt af Folkets Utilfredshed, har han ved Skatkan merets Tomhed holdt det for raadeligt at nedlæg Purpur og Diadem og trække sig tilbage til Privelivet. Det nærmere desangaaende ventede mann, den Spanske Fregat Constitution. Jmidlertid ved man at den ny Regjering skal dannes efter Planen som i Begyndelsen af Revolutionen var besluttet. Jøvrigt behandles Ex Keiseren gandske taaleligt, og drages hverken til Ansvar for hans Despotie, eller den Ulykke hvori han har styrtet flere af Landets første Familier.
Jyske Efterretninger, 1823-04-23
Blandinger. Den mellem Paris og Bajonna indrettede Telegraph=Linie, befordrer Efterretninger fra Stad til Stad i 2 enfjerdedeel Time.
Jyske Efterretninger, 1823-04-23
Fra Lissabon meldes under 19de Marts, at General Regvigtignok er slaaet, (see No. 46) men at de Forstærkninger der fra det Jndre af Landet ile denne constitutionelle Ganeral til Hjelp, snart igjen ville forskaffe ham Overmagten og gjøre en Ende paa den modige Amarantes Opstand.
Jyske Efterretninger, 1823-04-23
For kort Tid siden skal i Calais et Fruentimmer være arresteret, der befordrede en hemmelig Correspondence, og hos hvem man blandt Andet, har fundet et Brev fra den Franske Herr Lasttte til Sir Robert Wilson. Den Engelske Coureer gjendriver, at Frankrigs Regjering skulde frygte for Udstædelsen af Engelske Caperbreve.
Jyske Efterretninger, 1823-04-23
Ved de sidste Jordskielv i Secilien, skal en lille Stad ved Navn Naso, gandske være ødelagt. Den er beliggende imelslem Messina og Palermo.
Jyske Efterretninger, 1823-04-23
En vis Wiutengroodt, der paa offentlig Gade i Brysse, har raabt Napoleon leve, er dømt til 8 Maaneders Fængsel Den Franske Generalliscimus har af Kongen erholdet Fuldmagt til at besætte alle ved Armeen vacante Pladse samt at uddele de Belønninger og Ordener, han finder for tjenlig Den 4de Marts maatte efter befaling af den Geistlige Præfect i Luzern, en til Kirkebod dømt Theologisk Student, offentlig under Gudstjenesten knæle for Menigheden i Jesuiter=Kirken.
Jyske Efterretninger, 1823-04-23
Den 8de April om Aftenen, opdagede man i en Retning Nordvest fra Mannheim, en Jldkugle.
Jyske Efterretninger, 1823-04-23
Det skal nu være vis at en Paketfart oprettes mellem England og Corrunna.
Jyske Efterretninger, 1823-04-23
Den 21de Marts faldt i Neapel en saa stor Mængde Snee at Tagene paa 5 Kirker ejekunde udholde Vægten, men indstyrtede.
Jyske Efterretninger, 1823-04-23
Fædrelandet. Medens Hs. Majestæt Kongens Nærværelse i Holsteen skulle alle Tropperne i Hertugdømmene være forsamlede ved Rendsborg en halvsnees Dage. (H. C. Deres Høiheder Prinds Christian og Gemalinde agtede at afreise den 20de April fra Khavn til Odense og Augustenborg. (S. Bl.)
Jyske Efterretninger, 1823-04-23
Det har allernaadigst behaget Hs. Majestæt Kongen at belønne Urtekræmmer Deichmann og Student Bagger med Medaillen for ædel Daad, for at have frelst to Mennesker, som vare nær ved at drukne, Den sædvanlige Exerceertid i Khavn er bleven udsat til den 20de Septbr.
Jyske Efterretninger, 1823-04-23
J disse Dage har Veiret i Khavn været usædvanlig Den 2den April er hidtilværende residerende Capellan ved Bremmerholms Kirke og Menighed i Kjøbenhavn, A. K. Holm, Ridder af Dannebrogen, be stikket til Sognepræst ved bemeldte Kirke og Menig heb, saa og til Provst ved Søe-Etaten og Garnisonen i fornævnte Kjøbenhavn, med Forpligtelse, at indtræde som Medlem i Directionen for Almue= og Borger-Skolevæsenet i Kjøbenhavn; hidtilværende anden residerende Capellan ved Bremmerholms Kirke- og Menighed i Kjøbenhavn, H. C. Michelsen til første residerende Capellan ved bemeldte Kirke og Menighed; Cand. Theol. B. Münter, til anden residerende Capellan ved samme Kirke og Menighed.
Jyske Efterretninger, 1823-04-23
S. D., er Sognepræst for Jelstrup og Lyngbye, Menigheder i Aalborg Stift, J. K. Rostrup, beskikket til Sognepræst for Tornbye og Udstrup Menigheder i samme Stift.
Jyske Efterretninger, 1823-04-23
De allene uprivilegerede Adressecontoirs Efterretninger fra Kjøbenhavn indeholde følgende moersomme Avertissementer:
Jyske Efterretninger, 1823-04-23
De Errede Herrer, som Søger i Min kielder Jnd bydes her Med at Deltage i et lidet Tarveligt aftens Maltid, hvor Maden be Kommes Um Sonst, men Drekken Betalles.
Jyske Efterretninger, 1823-04-23
Da jeg underskrevne Skomagermester Hans Jørgen Luttenbeen formærker at Friskomager Niels Ruus ikke undlader at sværte mit Arbeide og skoftisere derover i den skammelige Tilsigtelse at stille mig ved mine Kunder, saa undlader jeg ikke at bekjendtgjøre for Høistbemeldte mine ærede og respective Kunder, at sligt aldrig har fundet eller skal finde Sted, men at mit Arbeide nu og altid skal være af samme gode Po litet og Dyrabelhed, som det altid har været, saa at han ikke behøver at sværte det, men at det er Løgn i hans Hals naar han sværter samme. Ærbødigst. J. Luttenbeen.
Jyske Efterretninger, 1823-04-23
At Undertegnede er den eneste Berettiget til at be ge Kager af den mosaiske Troesbekiendelse eller mosaisk Jødekage, det bekjendtgjøres herved for at forebygge ubehagelig Collision. Mendel Mosessohn.
Jyske Efterretninger, 1823-04-23
En Skomagersvend kan erholde godt Logie i Snarregaden No. 104 øverst. Sammesteds anvises passende Logie for en Skræddersvend i Kjælderen.
Jyske Efterretninger, 1823-04-23
En ung men meget stadig Pige, som kan forevise en stor Deel gode Rekomedationer, fra de mange Steder, hvorpaa hun har tjent, ønsker sig en god Condition. Contoiret anviser.
Jyske Efterretninger, 1823-04-23
En skikkelig Pige, som ingen Kjerester har, tilbyder sin Tjeneste hos en rolig Familie, da hun selv er rolig. Findes i Kjælderen Nr. 8.
Jyske Efterretninger, 1823-04-23
Odense. Den sidstmeldte skrækkelige Forbrydelse er desværre! kun alt for sand. Samme er begaaet i Gudbjerg og Anledningen fortælles saaledes: at da Konen, der skal være over 60 Aar, ikke paa nogen Maade kunde formaae Manden til at afstaae hendes Søn, til hvem han var Stedfader, Huset, besluttede de at forgive ham i en Pandekage, hvilket og skeete. En anden Kone, som i det samme kom til og spiste et Stykke med, skal ikke heller være uden Fare. Af Frygt for at blive opdagede, stak de samme Aften Jld paa Huset, som og afbrændte. Jmidlertid fik de Tililende Liget reddet. Man fattede Mistanke og saaledes blev Misgierningen opdaget.
Jyske Efterretninger, 1823-04-23
Kjøbenhavns Børs, den 18de April. Cours. Hamb. 2 M. 244, a vista 247. Specier 249. - Specier solgtes til 14 Rbmk. 15 sk. Obligationer (med Renter fra 11te December 1822. 76 a 76 1/2. Nationalbank Obligationer af (Laanet den 2den Februar 1820) 101 1/2 Rbd. rede Sølv (uden Renter) eller 126 1/2 Rbdlr. Sedler pr. 100 Rbd. r. S. - Norske Sedler 16 Rbdlr. pr. 10 Spec. Norsk. - Svenske Sedler 59 a 59 1/2 s. - Disconto 5 pC.
Jyske Efterretninger, 1823-04-23
Prædikanterne: Paa almindelig Bededag til Høimesse i Budolphi Kirke Hs. H. Herr Dr. Claudi, Aftensang Herr Pastor Henneberg. Til Høimesse i Fru Kirke Hs. H. Herr Stiftsprovst Schierup, Aftensang Herr Pastor Fuhr.
Jyske Efterretninger, 1823-04-23
Bekjendtgjørelser. Torsdagen den 24de April og følgende Dage, ville denne Byes Gaard- og Huuseiere, samt Leiere og andre Skatte, pligtige, behagelig indlevere deres Skatteqvitteringsbøger til Skattecasserer A. Nørgaard, for som snarest deri at faa deres Skatter for indeværende Aar indførte, forsaavidt de nu ere Reparterede.
Jyske Efterretninger, 1823-04-23
Løverdagen den 26de Dennes, om Aftenen Kl. 6, bliver General-Forsamling i Klubben Enigheden. Directionen. Aalborg, den 23de April 1823.
Jyske Efterretninger, 1823-04-23
De i disse Aviser No. 43, 44 og 45 for dette Aar overterede Auctioner; blive herved tilbagekaldte, forsaavidt Snedkermester Jens Bøgsteds Sted betræffer. Aalborg, den 22de April 1823. Schmidt, Auctionsdirecteur.
Jyske Efterretninger, 1823-04-23
Hvor en Birketræes Divan, og et Bornholms Stueuhr, kan faaes tilkjøbs, anviser Bogtrykkeriet. Jeg er fløttet, og boer nu hos Bøssemager Løbnitpaa Hjørnet af Nye= og Brødregaden, hvor jeg forfærdige alle Slags Fuglebure og reparerer samme til billigste Priser, Aalborg, den 22de April 1823. I. C. Bauer.
Jyske Efterretninger, 1823-04-23
Proclama. Ved Proclama som læses ved den Kongelige Landsoverret i Wiborg, og ved Wenneberg Herredsret, ere Creditorerne i Proprietair Hans Henrich Degner til Fuglsig, hans til Skifterettens Behandling overgivne Boe, med 12 Ugers Varsel indkaldte til for mig, som Skifteforvalter, at anmelde og bevise deres Fordringer; hvilket herved tillige offentlikundgjøres, samt at en Samling i bemeldte Boe, foretages paa Raadstuen her i Byen, Fredagen den 16de Maj førstkommende Kl. 10 Formiddag, hvorved dets Vedkommende, og Særdeleshed Panthaverne ville behage at møde, for at tage de fornødne Beslutninger, blandt andet i Henseende til Auctionsconditionernes Affattelse. Hjørina, den 16de April 1823. S. Poulsen.
Jyske Efterretninger, 1823-04-23
Da Jomfrue Johanne Hæbildstrup, som sig boede i Nørre-Sundbye, ved Døden er afgaaet, og hende Boe af mig som Skifteforvalter er taget under Behandling bliver hendes Creditorer herved indkaldet, med 6 og 12 Uger, Varsel, til at anmelde og legitimere deres Fordringer. Lig ledes bliver hendes ubekjendte Arvinger herved med lovliVarsel indkaldte til at godtgjøre deres Arveret og iagtta deres Tarv. Aalborg Birketingscontoir, den 14de April 1823. Schmidt.
Jyske Efterretninger, 1823-04-23
Da Selveiergaardmand Ole Pedersen Teilbrænder af Tvalm i Ydbye Sogn, Refs Herred, under Thiste Amt, har gjort Opbud, og hans Boe er af mig som Skifteforvalter taget under lovlig Behandling, til Deling imeller hans Creditorer, saa indkaldes herved Alle og Enhver, som i nogen Maade maatte formene sig at have nogen Krav paa bemeldte Ole Pedersen Teilbrænder eller hans Bo med 12 Ugers Varsel, ifølge Placaten af 2den Juni 1819 til, under deres Rets Fortabelse, for mig at anmelde og bevise deres havende Krav. Hassing-Rets Herredernes-Contoir paa Vestervigkloster, den 10de April 1823. Fischer.
Jyske Efterretninger, 1823-04-23
Auctioner. Den af Ole Pedersen Teilbrænder - som hos opgivet hans Boe til Skifterettens Behandling - hidtil ejede og beboede Gaard "Simonsgaard kaldet" i Ydbye Sogn Refs Herred, Thisted Amt, stilles til 3de offentlige Auctionen, som afholdes: 1ste Gang Fredagen den 30te Maj,) 13de Juni, ) 1823. 2den Gang: - 28de f. M., 1 og 3die Gang hver Dags Formiddag Kl. 10. Gaardens Eiendomme har Hartkorn 7 Tdr. 7 Skpr. 3 Fdkr. 1 Alb., med fornøden Eng og Hede, ligesom Agerjorden er deels feed og deel muldne. Da der haves Bevilling til Udstykning af Eiendommen i en Hoverparcel paa 5 Tdr. 4 Skpr. 1 Alb. Hartkorn, og 5 mindre Parceller, hver paa imellem 4 Skpr. 1 Fdk. og 3 Skpr. 2 Alb. Hartkorn, saa prøves de deel samlede og deels separat bortsolgte, med den deri nedlæggende Sæd. De 2de første Auctioner holdes her paa Contoiret og den 3die hvorved Eiendommen bliver absolut bortsolgt: selve Gaarden; dette bekjendtgjøres herved til alle Vedkommendes Efterretning. Hassing-Refs Herredernes Contoir paa Westervigkloster, den 10de April 1823. Fischer.
Jyske Efterretninger, 1823-04-23
Jfølge Begjæring, bliver Hovedgaarden Kokkedahl med underliggende Bøndergods, Vindmøller, Torslev Sogn Kirke med dens Korn- og Qvægtiende, og samme Sogn halve Konge, Korn- og Qvægtiende, stillet til 5te Auction som holdes paa selve Gaarden, Tirsdagen den 3die Ju førstkommende, om Formiddagen Kl. 11. Lysthavende indbydes, og til disses Underretning bemærkes : at Eiendommen, nøiagtig ere beskrevne i Statstidende No. 82, 83 og 84 for 1822. Hanherredernes Contoir paa Aagaard, den 21de April 1822. Kjer, const. Auctionsdirecteur.
Jyske Efterretninger, 1823-04-26
Nyeste Postefterretninger. Krigs-Skuepladsen. Blodscenerne uddanne sig efterhaanden. En Fægtning er forefaldet ved St. Sebastian, hvori dog de Spanske skulde være komne tilkort. Skal man tro Franske Beretninger, da ere de Constitutio helle i Knibe mellem inden, og udenlandske Fjender, men ville desuagtet vel ikke følge Neapolitanernes Exempel.
Jyske Efterretninger, 1823-04-26
Den Franske Moniteur indeholder følgende officialle Efterretninger fra Pyrenæerarmeen der ere dattetede, Hovedqvarterrene Jrum og Dyarzun af 7de og 9de April, og lyde blandt Andet saaledes: Den 7de, April.) "Det var Kl. 6 om Morgenen at Hs. Kgl. høihed, Hertugen af Angouleme, i Spidsen af Trop derne rykkede ind i Jrum, hvor han med den største, Fubel blev modtaget af Jndvaanerne, der føle sig sigelig lykkelig ved af en Bourbon at vorde befriet fra Revolutionens Aag (?) Hertugen af Regio tog Stilling i Dyarzun; hans Avantgarde under GeneralValins befaling, trængte frem ligge til Ernani5t Sebastian er blokkeret; den vigtige havn los Passages og Fontarabiater besat. Overalt modtages Hs. Majestæts Tropper med Jubelraabet: Lede Kongen. Jndvaanerne kappes om at meddele dem Forfriskninger, hvilke samvittighedsfuldløjeblikkeliden vorder betalt. (Det er just Tingen.)
Jyske Efterretninger, 1823-04-26
Den Spanske Royalist=Armee, voxer daglig. Gre
Jyske Efterretninger, 1823-04-26
den af Espagne har faaet Commando over Divisionen af Navarra. Han har allerede bemægtiget sig Tilgangen til Pampelona, og standset Sammes Proviantering. Saasnart General Queseda, har faaet de i de Baskiske Provindser opererende Trop der sammentrukne, vil han danne en Division af 1000 Mand. J Øjeblikket dækker han fra Siden Hertugen af Reggios Bevægelser, med tre vel bevæbnede og vel organiserede Batailloner. - GeneralLomga, der i Sarre samler sin allerede 2500 Mand stærke Corps, skal agere i Provindsen St. Ander. Organisationen af Baron Eroles Armee, der nu allerede er 9000 Mand stærk, drives med Jver. Denne General vil om kort Tid være i Stand til at tage virksom Deel i Operationerne, til hvis snareste Begyndelse, Marschal Hertugen af Conegliano, med den under hans befaling staaende Armeecorps i Catalonien, træffer Anstalt.
Jyske Efterretninger, 1823-04-26
(Den 9de April.) Hele Armeens Bevægelser vedvarer iøvrigt. Avantgarden under Marschal de CampVallin befinder sig en halv Dags Marsch hinside Tolosa, hvilken Stad Hertugen af Regio, med det 1ste Armeecorps holder besat. Divisionen under General Bourke har indsluttet St. Sebastian. Parlamentairen som Generalen sendte dertil, blev modtaget med Flintestud. Efter denne Fremgangsmaade bemægtigede sig vore Tropper Høiene der beherske denne Plads, og Garnisonen maatte trække sig tilbage. Kamplysten var saa stor, at Generaler og Officerer neppe kunde holde sig selv i Tømme. Jmidlertid udsendte General Bourke nok en Parlamentair, som dennegang blev antaget. Dog da Gouverneuren yttrede, man havde benyttet Omstændighederne med den første Parlamentair, til at rykke frem, beviste General Bourke vor Løyalitet og Gouverneurens Uredelighed, derved, at han strax lod Tropperne trække sig 200 Skridt tilbage. Endelig kom den senere udsendte Parlamentair tilbage, og nu angrebe de Franske med nyt Mod alle af Fjenden, besatte Poster, og kastede ham ind i Festningen. Efter en Times Rolighed forsøgte Fjenden med tre Batailloner et Udfald, hvilket med en uafbrudt Ild af 15 Kanoner understøttedes saavel fra Festningen som Citadellet. Dette Udfald blev imidlertid hurtig, ved Bataillonerne af 22de, 30te og 35te Linkeregimenter tilbageviist under v. Albignaes og Marguarges befaling. Jntet kan sættes i Ligning med vore Troppers Holding; Soldater, Linie og Stabsofficerer, Alle gjorde deres Pligt. General=Lieutenant Bourke nævner i Særdeleshed Oberstlieutenant de Lafitte, der stedse befandt sig midt i Jlden med største Udmærkelse. Vi have 20 Mand Døde eller Saarede; men Fjendens Tab maa, formedelst de tilbageslagne Udfald, være ulige større. J Morgen vil Generallisimus uddeele Belønninger til alle Brave. Hovedqvarteret vil forresten i Morgen, blive i Ernani og den 11te i Tolosa."