JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-11-06
Viborg. Hendes Majestæt vor allernaadigste Dronnings og Hds. Kongel. Høihed Kronprindsesse Carolines Fødselsdag den 28de Octbr. festligholdtes og her i Staden med de Kongehuset hengivne Følelser, der ere prægede i hver Cimbrers Hjerte. - Den 28de, om Morgenen Kl. 6, og om Aftenen til samme Tid lod Borgervæbningens Janitskarmusik sig høre i Gaderne. Om Middagen havde Embedsmændene og andre Byens Jndvaanere forsamlet sig til Middagspisning hos Hagemanns, hvorved blev afsjungen en til Høitiden af Hr. Cancellieraad Borgmester Gundelach forfattet Sang, om Aftenen var samme Sted et muntert Bal indtil Dag. Den 29de var Borgerbal paa Raadhuset; overalt gjenlød Jndvaanernes Ønske: "Længe leve Danmark elskede Dronning og KronprindJ Kiel høitideligholdtes den 28de October Hendes Majestæts vor allernaadigste Dronning Fødselsdag i et offentligt Selskab, og ved denne festlige Leilighed blev følgende skjønne Sang afsjunget:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-11-06
Freunde, schaut, der Sommer fliet, Und des Sommers Milde; Bald der grave Winter tient Ueber die Gesilde. Heult der Sturm und friert der Bach, Sigt man gern beysammen Jn dem traulichen Gemach An des Heerdes Flammen. Ja, wir werden, immer frob, Selbst den Winter lieben; Denn og auch der Sommer flod, Seine Götter blieben. Trauben Bacchus uns bescheert, Wein vom Sonnenhagel; Amor troknet an dem Heerd Seine feuchten Flugel. Doch, der Winter nat ja kaum Heur ist Frullingswonne. War's ein zauberhafter Traum: Strahlen Luft und Sonne? Es verjungt sig die Natur, Meer und Himmel glangen. Für die Holde, deren Spur Alle Gotter kranzen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-11-06
Jhr, der Königin im Reich, Auf des Königs Throne, Gaben Grazien zugleich Diadem und Krone. Wo der Schouhet helliger SingWaltet, und die Gute, Jst Sie dreysach Königin, Und des Himmels Blüte. Bruder, kranget den Pocal An dem schönen Feste; Frende jauchtet durch den Saal, Undergreift die Gaste. Der Gesang erschalle fern: Hoch die Tdne schwellen, Dennes steigt ein Doppelstern Aus den blauen Wellen. Under schant von seiner Bahn Uns mit holdem Lacheln: Sanfte Kühlung medt uus an, Milder Lufte Facheln. rede hoch die Königin! Carolina lede! Øieser Wunsch gen Himmel hinJm Gesange schwebe!
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-11-06
Om Digteren Collin og hans Tragoedie Regulus, hvoraf nu haves en metrisk Oversættelse ved Hr. Overlærer Dorph, siger den berømte Forfatterinde Stael=Holstein i sit Værk om Tydskland: "Blandt de Forfattere, som ere blevne Efterligningen af de Gamle troe, fortjener Collin den første Plads. Wien er stolt af denne Digter, der er een af de meest agtede i Tydskland, og alt i lang Tid maaskee den eeneste i Østerrige. Hans Tragoedie Regulus vilde gjøre Lykke i Frankrige, hvis den var kjendt der. Der findes hos Collin en saadan Blanding af Høihed og Følelse, af romersk Alvor og religiøs Blidhed, som netop er skikket til at forene de Gamles og de Nyeres Smag.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-11-06
Blandede Efterretninger. Den 13de f. M. døde i Venedig den store Billedhugger Antonio Canova i sin Ven A.F. dello Florians Huus, hvor han havde ligget syg af haardnakket Mavekrampe og Brækning. Hans Lig er blevet bisat i St. Marcus Kirken. Canova er født 1760 i Possagno, i det Trevisanske. Hans skabende Gente viste sig allerede i hans 12te Aar, da han i Hr. von Faliers Kjøkken, hvor man tilberedte et glimrende Gjæstebud, hialp Kokkene, som havde glemt nogle Figurer til Desert, ud af deres Forlegenhed, ved af et stort Stykke Smør at forfærdige en Løve, der vakte stor Beundring, og tildrog Drengen Herrerne von Faliers Opmærksomhed. De sørgede for hans Opdragelse og bragte ham, da han gjorde saa store Fremskridt, til Akademiet i Venedig, hvor han flere Gange erholdt Prisen, og allerede i sit 16de Aar kunde overrække sine Velyndere en Statue af Euridice. Aar 1780 gik han med Gesandten Zuliani til Rom, hvor han, allerede bekiendt ved adskillige Arbeider, som Apollo og Daphne, Æsculap, Orpheus, men især ved Dædalus og Jcarus, og Herkules, som dræber Slangen, endnu mere forøgede han sin Hæder ved de Arbeider, han der leverede, og blev 1787 valgt, til at forfærdige Pave Clemens 14de Gravminde, hvilket ansees for eet af de Nyeres fortrinligste Mesterværker. J den venetianske Gesandts Pallads oprettede han 1792 en Skole for venetianske Ynglinger. Ved Krigens Udbrud forlod han Rom, men vendte igjen tilbage efter Freden, fuldførte sin berømte Statue, Persens med Medusas Hoved, og blev 1802 kaldet til Paris af Bonaparte, for at udkaste Modellen til dennes colossale Billedstøtte. Samme Aar udnævntes han af Pius 7de til Overopsynsmand over alle romerske Konstsager og alle artistiske Anliggender i hele Kirkestaten, og ophøiedes til Ridder af den gyldne Spore. Han begyndte denne Tid paa Erkehertuginde Maria Christinas Minde, hvilket han lod opstille 1806. Den konstkyndige Fernow fandt imidlertid meget at dadle hos ham. Skjønnest har maaskee Göthe bestemt hans Værd i Skriftet: Winkelmann og hans Aarhundrede, og rigtigst A.W. Schlegel i et Brev til Göthe.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-11-06
Paa Hofbibliotheket i Wien findes blandt andre Mærkværdigheder een, der især maa interessere hver dansk Mand, Tycho Brahes gamle Haandskrifter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-11-06
Den af sit Mosaiske Konstcabinet berømte Prof. Jos. Bonovita Blank nyder endnu, som 81 Aars Olding, den bedste Sundhed, og fører et virksomt Liv. Efter 36 Aars Vandring og 14 Aars Ophold i Schweiz, hvor han opfandt og udøvede Mosaikmalerie, blev han 1789 Guardian i Warburg, hvor Fyrstbiskop Franz Ludvig af Erthal 1792 kjøbte hans Mosaiske Samling for 6000 Gl. og lod den opstille i den venstre Fløi af sin Residence. Han anlagde ogsaa et Naturaliecabinet, hvorfor den bayerske Regjering bevilgede ham en Livrente af 1500 Fl. Sin Tjenestepige, Barbara Thein, har han saa fleersidigen underviist, at hun, som Medhielperske ved hans Cabinet, ogsaa erholdt en Livrente.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-11-06
Den 13 Aug. 1819 saae man imellem Kl. 8 og 9 om Aftenen i Amberst i Massachusets er Kugle, som en opblæst Blære, med livfuldt, hvidt Lys. Dette Meteor faldt ned ved Siden af et Huus, og blev af den ældste Professor i Chemien ved Collegiet i Darmouth, Hr. Rafns Graves, undersøgt. Det var som et Fad af 8 Tommers Gjennemsnit og omtrent 1 Tomme tykt, af Farve som en Boffelhuud; paa Overfladen bemærkede man meget fiin Duun, som paa fiint Klæde. Da man havde borttaget denne Bedækning, blev en vellingagtig Substance, som blød Sæbe, med en klæbende, Væmmelse opvækkende Lugt, tilbage. Efterat det havde været adskillige Minuter i Luften, forvandlede den oprindelige Farve sig, og blev som Veneblod. Materien drog Fugtigheden fra Luften saa hurtigen til sig, at et Stykke deraf blev i et Glas flydende og antog Farven og Consistence af almindelig Stivelse; efter 3 Dage var alt det, der havde været i Glasset, bortdunstet, og paa Bunden blev kun lidt askefarvet Pulver, uden Lugt og Smag tilbage. Hverken svage eller concentrerede Salpeter, eller Saltsyrer virkede det mindste paa Meteorets Substance, men ved concentreret Svovelsyre blev den næsten ganske og med levende Opvarmelse ved Gas Decomposition forbunden, opløst.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-11-06
Dr. May Leob har i Riget Denow i Vest africa opdaget en Frugt (ceracus oxlycus) der, efter hans Forsikkring, efterlader en saa sød Smag paa Tungen, at man i 24 Timer og endnu længer finder alle Spiser, endog Æddike, sød (!).
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-11-06
Den sidste Leipziger Messe svarede ikke til den Forventning, man havde derom. Selv Silkevarer fandt ingen fortrinlig Afsætning. Hvad der høre til Luxusvarer har endda fundet temmelig mange Kjøbere. Cattunerne ere i det Hele at faae for godt Kiøb, og Engellænderne skulle denne Gang, som sædvanligen, have solgt samme til urimelig lave Priser.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-11-06
Bibelen er allerede i 100 forskjellige Sprog i Omløb, og med sammes Oversættelse i 40 andre Sprog er man nu sysselsat. Nøglen til den fordum saa frygtelige Bastille ejes nu af den nordamericanske Dommer Washington, en Arving af den store General. - Saaledes er Nøglen til Despotismens rædsomste Hulle nu i den frieste Republicaners Hænder!
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-11-06
Jesuiterne synes at have temmelig frit Spil i Schweitz. To Studenter, som havde udfordret hinanden i Wallis, lode de nyligen hudstryge i Fronten af alle Classerne, og derpaa paa en vanærende Maade relegere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-11-06
J Anledning af Mexicos Adskillelse fra Moderlandet fortjener det at erindres, at Spanien ofte har været paa Veie at miste samme, selv førend Forsøgene i det 19de Aarhundrede bleve gjorte. 1797 f. Ex., var Folket utilfreds med adskillige af Carl d. 4des Forholdsregler, og lod derfor den da yndede Vicekonge, Greve Salves, foreslaae til Konge. Men denne var retskaffen og klog nok til at afslaae Forslaget, og selv, ledsaget af sin Garde, at begive sig til Hest midt blandt Folkehoben, og raabe: leve Hs. catholske Majestæt Kong Carl den Fjerde, og true hver Oprører, med Døden. Straffen blev ogsaa i Provindserne fuldført paa adskillige Personer, der ei vilde efterleve befalingen. Galves blev naturligviis snart derefter tilbagekaldt. Denne Begivenhed er iøvrigt blevet lidet bekiendt; det er især Nordamericanerne, der først have bragt det til Almeenhedens Kundskab.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-11-06
Kjøbenhavns Børs d. 6 November. Cours. Hamb. 2 M. 247, a vista 250. Amsterdam 2 M. 240. London 2 M. 1125 Rbd. Spec. 263. - Specier solgtes til 15 Rbmk. 2 1/2 s.a 15 Rbmk. 3 s. Oblig. (med Rente fra 11 Juni 1822) 82. Nationalbank-Obligationer (af Laanet d. 2 Febr. 1820) 102 Rbd. r. S. (uden Renter) ell. 129 Rbd. Sedler pr. 100 Rbd. r. S. - Norske Rigsbanksedler 13 3/4. - - Svenske Sedler 60 1/2 s. Disconto 5 pC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-11-06
Af dette Blad udkomme ugentlig to Numere J Følge Kgl. allernaadigst Tilladelse, forsendes det med Brevposterne, og kan bestilles paa alle Postcontoirer. Her i Staden modtages Subskriptionen hos Bogtrykker Höecke, i store Helliggeiststrædet Nr. 144. Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-11-09
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn og 40000 Ra Nittende Aargang. No. 90. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 9 November 1822.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-11-09
Om en Forbindelsescanal mellem Elben og Østersøen. I denne Tid have Dhrr. Contreadmiral P. de Løwenørn, Commandeur af Dannebr. og Dannebrogsmand, og Oberstlieutenant ved Jngenieurcorpset, Ridder v. Christensen fra Rendsborg, bereist den ny foreslagne Canallinie og taget samme i Øiesyn. Med freidigt Haab og tillidsfuld Forventning saae begge Hertugdømmenes Jndbyggere den Tid i Møde, som skal bringe et af Alle for høist vigtig erkjendt og for hele Landet meget lovende Anliggende i Udførsel. Den Overbeviisning, at en Forbindelse mellem Elben og Østersøen, formedelst en Canal, som over Bordes holm fører ind i Kieler Havn, maa betragtes som den meest uundværlige Fornødenhed til Handels og Vandels Tilveiebringelse og Befordring, er den almindelige Stemme, og i denne den herskende Overbeviisnings Almindelighed ligger et afgjort Beviis, at Canalen, naar den blev anlagt, vilde være yderst vigtig for vor Handel. Men at en Forbindelse mellem Østersøen og Elben ogsaa vilde give Handelen paa Østersøen, efter de mercantile Speculationer, et fordeelagtigt Sving og forøge den commercielle Production, i det Mellemhandelen, Commissions-, Speditions- og Vexelforretningerne fra Fremmede vil belønne Arbeidet, derom vidner tydeligen den Jver, hvormed Lübeckerne virkede og virke for Steknitz, farten, Hamborgerne for Oldesloe Canalen, og Mecklenborgerne for den Wismarske Canal. Hr. Landinspecteur Gudmes bemærkninger over den Kieler og Oldesloer, fortjene at lægges paa Hjerte, og ere blevne modtagne med udeelt bifald (see Recensionen over dette Arbeide i Liter. Zeit. indført paa Dansk i Skilderiet No. 88). Hvorledes man ellers dømmer udenlands om en Forbindelse mellem Østersøen og Elben, vil følgende Jndhold af et Brev fra Tydskland, skrevet af en saakyndig Mand, noksom vise.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-11-09
Den nu frigivne Skibsfart paa Elben er for det nordlige Tydskland meget glædelig, fordi derved de tydske Producter og Fabricater banes en Vei, paa hvilken de letteligen kunne udbrede sig directe paa Havet. Den ved Ophævelsen af den Magdeburger Stapelret frembragte directe Skibsfart paa Elben til Sachsen, fremmes med megen Virksomhed, og tiltager dagligen i Omfang. Saare meget Gods, som hidtil befordredes til Lands, tager nu denne ny Vei og gaaer over Dresden. Der hersker paa denne Flod stor Drivtighed. De Varer, der ere bestemte til Leipzig, losses i Strehla, hvorfra de til Vogns gaae over Dahlen og Würzen, til Leipzig. Dersom der nu blev aabnet en hurtigere og billigere Vei end hidtil mellem Elben og Østersøen, saa vilde en saadan Canal ikke allene være for det Land, hvis Gebet den gjennemskjærer, og de derved liggende Stæder, men ogsaa for den tydske og østersøiske Handel, yderst velgjørende. Besparelsen, ved den commercielle Productivkraft, ved Lettelsen af Transporten gjennem en Canal fra Elben, vilde give Handelen et fordeelagtigere Sving. Der er gjort forskjellige Forslag hertil. Ogsaa har Landinspecteur Gudme i Holsteen, med megen Sagkundskab og omfattende Jndsigt, beskrevet en Forbindelses vei, der, formedelst Kiels Beliggenhed og dets fortrinlig skjønne Havn synes at have Fortrinet." Maatte den danske Regjering overbevises om de i Landinspecteur Gudmes Skrift (Bemerkungen uber die projectitte Verbindung zwischen der Ostsee und der Elbe &c.) fremsatte Sandheder, saa vilde den nuværende og sildigere Generation oprette den danske Regjering og de Mænd, der have bidraget til dette velgjørende Øiemed, i deres Hjerte det herligste Taknemmelighedsminde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-11-09
En velmeenende Patriot, fra Elbegnen. Ode til Haabet. Efter opgivne Enderiim.) Engel hist i fjerne Purpurhimmel, Lyse Stjerne i den dunkle Nat! Du hvem Støvets gaadefulde Vrimmel Hylder fro, som Livets bedste Skat; Elskte Haab, Dig signe mine Strænge, Dig indvier jeg min svage Sang, Du, som at, saa ømt og kjærligt længe Førte Staven ved min tunge Gang. Fromme Foster af et saaret Hierte, Hulde Skytsaand paa min trange Stie, Vil Du mildne Fremtids Sorg og Smerte, Vil Du Aandens stille Kummer frie, Vil Du Engel stedse venlig frede Om Din arme Sangers bange Fjed? Og paa Phantasiens Vinger lede Engang ham til jordisk Salighed? hidtil var Du Straalen i hans Øie Himlen i hans forrigfulde Bryst; Var hans Qvad i Livets Vee og Møje, Flammen, der indgjød ham Mod og TroskVord i Dødens Time end min Stierne! Skjænk mit sidste Suk en stadig Tro! Og naar Dækket aabnes i det Fjerne, Almagt, kron mit Haab med himmelsk RoKrohl.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-11-09
Subscriptionsplan. (Jndsendt.)At Strid og Kamp høre til Dagens Orden, vil vist Jngen nægte; – hvor vi end kaste vore Øine hen, finde vi dem at have Sted. J Sydost kjemper Frihed med Despotie; i Sydvest Oplysning med Vankundighed; ja endog Elementer og Naturkræfter ere i bestandig Strid med hverandre. Jntet Under da, at den Kamp, der saa almindeligen hersker i den physiske Verden, tillige har udbredt sig i den aandelige; thi ogsaa her kjempe Aandskræfter og Meningen med hverandre. hvor herlig en Ting Fred, i og for sig betragtet kan være, maa man dog tilstaae at Krig, saavel i den physiske som aandelige Verden, i det den vækker slumrende Kræfter og giver de vaagne ny Spænding, har sine gode Sider. Ligesom nu Aandskamp har saadanne gavnlige Virkninger, finde vi tillige, at den har hersket i Videnskabernes Rige, og at Lærde og Ulærde, til alle Tider, saa vældigen have befeidet hverandre, at det er blevet en Sandhed, at Pennestridigheder ere, om ei de blodigste, saa dog de hidsigste Krige. Da nu mine Landsmænd synes at finde meget Behag i disse, saa troer Undertegnede at fortjene Tak ved at give denne Lyst ny Næring, og ved dens Tilfredsstillelse tillige at tage Hensyn til dens mindst mulige Beskaffenhed. Vore Dagblade vrimle af Pennefeider, og Liebhaberen af disse nødes altsaa for fuldstændigen at nyde denne ædle Fornøielse, med stor Bekostning at holde dem Alle. Undertegnede agter derfor, hvis et passende Antal Subscribentere melde sig, at samle disse Feider og udgive dem i et særskilt Ugeblad under Titel af: Nid, Splid og Strids-Blad. Jndholdet vil, som Titlen viser, blive ganske og aldeles polemisk, og jeg smigrer mig med, at det vil vinde de ærede Læseres Tilfredshed, da jeg har sikret mig Bidrag af vore meest yndede Pennehelte, der med en Beredvillighed, som gjør dem Ære, have lovet, i Mangel af Andre, uden Skaansel at befeide hverandre indbyrdes. For at forhøie Jnteressen skulle ingen Personligheder blive sparede, og hemmelige Samtaler, ja endog Familiehistorier, blive trukne for Dagens Lys, kort, Alt skal opbydes, som kan tjene til Bladets Fuldkommenhed. Bidrag, overeensstemmende med Bladets Plan, modtages med største Taknemmelighed, ja der tilstaaes endog en billig Recognition, i Forhold til det Jndsendtes mindre eller større Vittighed, Grovhed og Personlighed. Da Bladet blot er bestemt til uskyldig og nyttig Tidsfordriv, og ei til at bringe Nogen i Uleilighed, agter Udgiveren at anholde om Bevilling paa at Jndsenderne, hvis de ei skulde have indklædt deres Ord forsigtigt nok, ikke kunne kaldes til Ansvar for deres Udtryk, men at Alt skal betragtes som et uskyldigt Spøg hvorved altsaa alle Jndkaldelses, Proces- og Mortifications Omkostninger spares. Da de fleste Dagsblade herved gjøres ufornødne, troer Undertegnede at have sørget baade for sine Medborgeres Fornøielse og Pung, og i Tillid hertil er det, at han dristigen anbefaler sig til sine tilkommende Læseres gunstige Bevaagenhed. Bellicosus.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-11-09
Indenlandske Efterretninger. Deres Høiheder, Prinds Christian Frederik til Danmark, og Gemalinde Prindsesse Caroline Amalia, samt Deres Høiheder Prindsesserne Juliane Sophie til Hessen Philipsthal og Louise Charlotte til Hessen-Cassel, behagede den 5te d. M. at lade sig de militaire Caserneskoler forevise, for at see den indbyrdes Underviisning, saaledes som den udøves i disse Skoler, der af Hans Majestæt Kongen allernaadigst ere befalede at være Normalskoler for den indbyrdes Underviisning i Danmark. DD. HH. toge først den 1ste Drengeclasse. hvori Læsning, Skrivning, Regning og Geographi læres efter indbyrdes Underviisning, i naadigst Øiesyn, derefter præsenteredes den 2den eller høiere Drengeclasse, hvor Methoden ikke er indført, og endeligen Haandarbeidskolen for 100 Pigebørn, hvor den med saa megen Fordeel haves.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-11-09
De høie Herskaber behagede at beære disse Skoler med Deres Nærværelse i halvanden Time, og til Slutningen lod H. H. Prinds Christian Frederik sig forevise Underviisningsanstalten for Underofficerer og Spillemænd af Livgarden til Fods, det 1ste og 2det Livregiment til Fods, Hs. Maj. Kongens og H. H. Prinds Christian Frederiks Regimenter, hvor Høisamme behagede at opholde sig en halv Time, og besaae først den nedre Afdeling (46 Elever), hvor, under en Underofficier som Lærer, indbyrdes Underviisning følges, og derefter den øvre Afdeling (20 Elever), hvor denne Læremaade ikke anvendes. - Alt overeensstemmende med den, fra første Øieblik af at indbyrdes Underviisning betænktes til Jndførsel i Danmark, fastsatte Plan, at denne nye Læremaade: 1) ene skal anvendes paa Elementerne, og 2) følgeligen ene i den yngste Classe af Skolerne. Jgjennem det Kgl. Slesvig Holsteen-Lauenborgske Cancellie i Kjøbenhavn er, under 29 October d. A., udfærdiget et Patent saa lydende Det har behaget Hans Majestæt Kongen allernaadigst at fastsætte følgende Bestemmelser angaaende hvor de i Fattigcolonien Frederiksgave optagne Colonister skulle ansees som hjemmehørende: I. Jngen af de i Colonien Frederiksgave værende Personer kan, saa længe indtil anderledes anordnes, ved sit Ophold i denne Colonie, erhverve Rettighed til, som hjemmehørende i Qvickborn Sogn, at have den heraf flydende Adgang til Forsørgelse af hiint Sogns Fattigkasse for sig, Kone og Børn. 2. Naar en Beboer af denne Fattig colonie af en eller anden Aarsag forlader sit Ophold i samme, da skal den Commune, hvor han paa den Tid, da han optoges i Colonien, havde erhvervet den Rettighed at ansees som hjemmehørende, være forpligtet til at modtage og i paakommende Tilfælde at forsørge ham, hans Kone og Børn. 3. Enker og Børn som denne Colonies Beboere efterlade, skulle hvad enten Børnene er fødte i Colonien eller ikke, ligeledes naar de forlade deres Ophold i samme modtages, og i paakommende Tilfælde forsørges af den Fattigcommane, hvor Manden, Faderen, og i Henseende til uægte Børn, Moderen paa den Tid de optoges i Colonien havde erhvervet den Rettighed at ansees som hjemmehørende."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-11-09
Mariboe, d. 1 Novbr. Den forhen omtalte Brig, der for nogen Tid siden strandede paa det saakaldte Rødsand ved Nysted, er nu igien blevet flot. Endeel af Ladningen blev bjerget, der indbragte Nysteddianerne omtrent 2000 Rbdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-11-09
Formedelst det vedholdende milde Octoberveirlig begynde Ormen hist og her at tage en frygtelig Overhaand, til stort Tab og Skade for Landmanden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-11-09
Odense. Her følger nu den i No. 144 (see Skilderiet No. 87, P. 1385, under Artiklen Nyborg, d. 23 Octbr.) belovede Underretning om Torskefiskeriet i Store Beltet: Det var nemlig de uheldige Tidsomstændigheder, der bevirkede, at A. Jensen allerede i Juni Maaned d. A. gjorde sit første Forsøg under Samsøe med saakaldte Pilke af Tin med Jernkroge at opfiske de store Torsk, senere ere Forsøgene fortsatte Vesten for Sprogøe paa 8 til 16 Favne Vand, stedse med lige Held. J 3 til 4 Timer af Gangen har han selvanden opfisket mellem 150 og 200 Stykker, hvoraf de største i deres naturlige Tilstand have veiet 22 og de mindre ikke ringere end 5 Pund Stykket; disse sidste anvendes deels til at tørres og deels til at nedsaltes. De store derimod, som sorteres til Klipfisk, blive behandlede paa følgende Maade: Hovedet og Rygbenene skjæres strax fra og Leveren med de flere Jndvolde borttages, nu lægges Fisken i reent Strandvand 4 a 6 Timer, for at renses fra Blod, hænges derpaa op i nogle Timer, for at det blodige Vand kan rinde fra; derefter bliver den sprængsaltet i 24 Timer, udbredes paa Brædder eller andet Træ, for fremdeles at miste Blodlagen, og gives da det fornødne Salt, hvormed den henligger i 3 Døgn, hænges. derpaa i Luften indtil den er halv tør, da den hvert halve Døgn skifteviis lægges i Perse og ud hænges, alt efter Veirets Beskaffenhed. Leveren afbrændes til Tran, og af en Fjerding faaes 7 a 8 Potter blank og 5 a 6 Potter bruun Tran, som er afsat til 2 Mk. a 2 Mk. 4 s. pr. Pot. Klip fisken, hvoraf omtrent er virket 8 Skippd. og størstedelen solgt, er betalt med 7 Mk. pr. Lispund. Allerede have flere begyndt at fiske paa denne Maade, og opnaaet lige Fordeele for det Almindelige og dem selv, og det er vist udenfor al Tvivl, at denne Erhvervareen, fremhjulpen ved kraftigere Midler og Foranstaltning, vil stifte Almeengavn for det Offentlige. Saa meget imidlertid til Roes for Opfinderen, at han endogsaa, skjøndt Aarstiden stundom ei var den blideste, med Jver har fortsat sine begyndte Forsøg paa et lille og ubeqvemt Fartøi. (Hempels Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-11-09
Blandede Efteretninger. Udtog af Lord Erskines Brev til Lord Liverpool. (Slutning; see forr. No.)