JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1837-02-11
Tyrkiet. Porten har slemme Efterretninger fra de forskjellige Provindser i det europæiske Tyrki. De give stærk Formodninom, at der atter har dannet sig et Forbund, liig det tidligere Græske (Hetæriet), der har til Formaal paany at reise den christelige Befolkning i Thessalien, Albanien, Macedonien, Bulgarien og Rumelien imod det tyrkiske Herredømme. Der ere umiskjendelige Tegn til, at der ikke alene er anvendte Overtalelseskunster og glimrende Løfter, for at naae Maale men at det heller ikke mangler paa Pengemidler, naar de behøves. Hvor dette Forbund egentlig har sit Udspring, ere endnu bedækket med et tæt Slør, det er idet mindste ved ligesaa vanskeligt at forudsætte, at det ledes fra Odessa som fra Alexandrien eller Morea, hvilke Formodninger imidlertid, alle ere udbredte i Publicum. Er det end ikke sandsynligt at man vil kunne udrette noget, naar Porten itide tager sine Forholdsregler og ikke som ved Grækeropstanden, lader Faren, voxe sig over Hovedet, saa seer man dog heraf, at man bliver ved at ryste de svage Støtter, hvorpaa den tyrkiske Stal nu hviler. Den gamle Formodning faaer stedse mere Vægt at det, idet mindste i Europa, maaske snarere end man troer, er forbi med det tyrkiske Herredømme, hvortil rigtignok det tyrkiske Riges eiendommelige Forhold bidrage det Meste. Netop hvad der i en anden Stat med ungdommelig Kraft, vilde fremkalde et nyt Liv, Reformer som udgaae fra Regjeringen, fremskynde her det critiske Øieblik, idet den, forstemme Muselmanden og gjøre ham ligegyldig, imedens den opmuntre Grækeren, hvis ivrigste Ønske er at blive regieret af en christelig Fyrste, til at benytte dem til sin Fordeel. Det er endnu en særegen Omstændighed, at det tyrkiske Riges Jndustri og Handel næsten udelukkende er i Grækernes, Hænder, medens Tyrkerne hænge ved deres gamle ørkesløsenLadhed; Landets Rigdom maa da tilsidst ganske komme i Grækernes Hænder og hvor Skattene ere, der er Magten. Et nyt betærisk Forbund fremskynder vel altsaa i det Høiestels et Resultat, der i Tidens Længde ei vil udeblive, men som et utidigt, voldsomt Forsøg, der mislykkes, imiden davel muligt kan forhale nogle Decennier.
Aalborg Stiftstidende, 1837-02-11
Frankrig.
Aalborg Stiftstidende, 1837-02-11
Paa Børsen i Paris hed det den 2den Febr., at der var forefaldet urolige Oprin i Strasborg : Efterat de fængsledes al Deeltagere i Complottet af 31te Octbr. af Jurien vare frinelkjendte, havde de fire andre Anklagede, som tidligere havde er reddet sig ved Flugten, frivillig indfundet sig, for ligeledes at i lade sig frikjende. De maatte naturligviis midlertidigt finde 3 sig i at vandre i Fængsel; af dette skal Folket i Strasborg, et med Magt have villet befrie dem, og Forsøget er, efter hvad man fortalte paa Borsen, lykkedes. Disse Rygter bragte Fonds til at falde, saa meget mere, som deres Udbredere ikke kel med Vished kunde angive, hvilken Rolle Garnisonen i Straf er borg havde spillet. Mod Enden af Børstiden hed det imidallertid, at Garnisonen igjen havde hæftet de befriede Fanger og at disse Optrin desuden havde foranlediget talrige Fængslinger.
Aalborg Stiftstidende, 1837-02-11
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1837-02-11
Kjøbenhavn, den 7de Februar. Bulletins i Anledning af Hs. Majestæts Sygdom, Den 5te Februar. Hs. Majestæt har i afvigte Nat havt nogen ved Hosten afbrudt Søvn, men vedbliver dog, som det forrige Dage, at befinde Sig noget bedre." D. 6te. Hs. Majestæt har i afvigte Nat havt 5 Timers Søvn og Hosten bliver løsere; Appetiten er god og Kræfterne ere bedre."
Aalborg Stiftstidende, 1837-02-11
D. 7de. Hs. Majestæt har i afvigte Nat havt 4 1/2 Timers god Søvn; Hosten har været mindre haard og Allerhøisttilsammes befindende er i det Hele som de forrige Dage.
Aalborg Stiftstidende, 1837-02-11
Vexel=Cours. Kjøbenhavn, den 7de Februar. Hamb. 2 M. - k. S. 202. Oblig. 1023 a 103 Rbd. r. S. Sp. 202. - Bank-Disconto 4 pCt. 4 pCt. norsk Laan af 1828101 1/2 Norske Speciessedler pr. 100, a 102 i r. S. 4 pCt. nye norske Oblig. af 1832. Sp. 1799 1/2 Rbd. Sedl. d Svenske Sedl. pr. Rd. Rigsg. 101 1/2 a 102 i r. S. 48 1/2 a 48 1/2 Rbs. Tegn. 14 pCt. Do. Dr. 101 1 a 102 i B. 14 pCt. kgl. Obligationer (uden 4 pCt. uopsigelige norske Stats obligat. - a - i B. Rente) 90 1/2 Rbd. Sd. Nationb. Obl. (Laanet 4de Fbr. 3 pCt. engelske Laan 73 Lst. 1820) 102 1/2 Rbd. r. S. 4 pCt. svenske Hypothek=Kasse pCt. uopsigelige Rigsbank- Oblig. 92 1/2 a 93 i B. Hamborg, den 7de Febr. Bordeaux 189 1/2. Petersborg London 2 M. 13 Mk. 6, k. S. 13 Mk. 7 3/8. Madrid, 242. Cadix 45. Lissabon 48. Amsterdam 2 M. 35, 85, k. S. 135, 60. Kjøbenhavn 202. Species pari. Louisd'orer og Frederikdorer 11 Mk. 23 s. Stk. i Banco. Aalborg
Aalborg Stiftstidende, 1837-02-11
Blandede Efterretninger. Om Maaden, hvorpaa Reformationsfesten feiredes i Kbhvn. og i Aaret 1836, hedder det i en Beretning i Kbhvnspst. Der blev ringet med Klokker, og Stadens Porte bleve eblændede. Saa blev der sunget og spillet omkring i Kir skerne, og Præsterne prædikede, men i Frue Kirke prædikede i Bispen med en Guldmoers=Kappe paa. De, som havde 3 Billet, de saae og hørte paa al den Stads og Herlighed. e Resten stod paa Gaderne og morede sig over de smukke Karether og de nye Liberier og over Gardens Musik; nogle vare fulde og nogle fik Prygl. Hvor de ikke havde Gar tider, Hofcapel og Operapersonale, der gjorde de paa anden Maade Stads og Musik, saa godt, de kunde. Næste Dag blev der i alle Skoler læst op af en lille Bog; men ved i Universitetet blev der creeret en Mængde latinske Doctorer, og Magistre, saa mange man havde kunnet faae; Alt til Ære for Reformationen, fordi den havde tændt Videnskabernes Lys. Den Dag var alle Boutiker aabne, men næste Dag vare de igjen lukkede, og saa var det atter i Kirkerne, tog til Slutning stort Taffel hos Hs. M. Kongen. Ogsaa bleve der prægede to store Medailler, nogle i Guld og andre i Sølv, og atter andre i Bronce, den ene til Ære for Reformationens Jndførelse hos os, den anden til Ære for denne Fest. Og endelig - og det var i Manges Øine det vigtigste - blev der uddeelt en stor Mængde Titler og Kors; Naadens Sluser aabnede sig og en Guldregn strømmede ned alt Folket over, og Mange bleve saare glade. Jdet Helsingørs Avis omtaler den Grundighed og Omstændelighed, hvormed Fædrelandet har droftet den overhaandtagende Uskik: "Nytaarsgratuleren, tilføier den Følgende: "Vi skylde ved denne Leilighed at bemærke, at det ser os bekjendt, at Helsingørs Politimester alt længe ikke blot har været betænkt paa at hæve sidstnævnte Uskik, men ogsaa gjort officielle Skridt i saa Henseende; men, saalænge de ellers kun maadeligen aflagte Politibetjente ikke paa anden Maade kunne forskaffes den nødvendige Forøgelse i deres Jndtægter, saa vilde det være ligesaa ubilligt at berøve dem den, der skal bøde paa en knap fast Løn af 120 Rbd. Sølv aarligt, som det for Betientene selv, saameget de end føle det Nedværdigende deri, er umuligt at afsee samme." Chorvaldsens Museum.
Aalborg Stiftstidende, 1837-02-11
Undertegnede have fra vedkommende Forening, i Kjöbenhavn modtaget en Opfordring til at foranledige Bidrag til det paatænkte Museum for Thorvaldsens Værker samlede her i Byen og i Omegnen. I denne Anledning tillade vi os at bekjendtgjöre, at et Exemplar af den udstedte, Indbydelse med Subscriptionsplan henligger hos enhver af os til Eftersyn og Paategning, samt at vi ere villige til, i sin Tid, at modtage og at indsen, de de Bidrag, som nogen her i Byen eller i Omegnen af Interesse for dette Forehavende, maatte ville yde. Hvorhos vi ikke undlade at bemærke, at selv de mindste Bidrag til det paatænkte Værks Fremme med Fornøielse modtages. Aalborg, den 10de Februar 1837. Fogtmann, Selmidt. Hansen. Taaber, Biskop. Justitsraad. Justitsraad. Rector. Vahl, Jens S. Herskind, Regimentschirurg. Consul og Overkjöbmand. Ogsaa jeg er bleven beæret med Opfordring: til, igjennem dette Blad, og paa anden Maade: efter Evne, at virke for dette National-Anliggende og derhos anmodet om at give nedenstaaende Artikel af Dansk Folkeblad Nr. 51 Plads her ik Bladet. Denne Artikel lyder saaledes: "Fra et Antal Medborgere er i disse Dage udgaaet en og fentlig Indbydelse, som har Udförelsen af et stort Foretagende til Gjenstand. Indbydelsen er ikke stillet til Indbyggere af enkelt Stad, eller Provinds, til Medlemmer af enkelt Stand, men til Landsmænd og Landsmændinder over den hele danske Stat; den er udsendt til aller Landets Kjöbstæder, og vil derfra, ved velvillige og nidkjære Mænds Omhu, blive meddeelt til Omegnens Beboere. Det er saaledes til Folket, at Opfordringen er udgaaet; det er til at Nationalværks Udförelse at der opfordres til virksom Deeltagelse, og Folkebladet bör ikke forsömme at bidrage Sit til at understötte Opfordringen.
Aalborg Stiftstidende, 1837-02-11
Et Museum Jor Thorvaldsens Værker, en Bygning, værdig til at indslutte Samlingen afsk de ypperste Værker, som den nyere Billedhuggerkonst har frembragt, er det, der er paatænkte at skulle reises i Danmarks Hovedstad, af det danske Folk. Thi i det danske Folks Lod skulde det falde, at vor Tids Største Konstner, saa stor, at ikkelsAarhundreder have frembragt hans Lige, skulde tilhöre det. I Danmarks Hovedstad er AlbertitThorvaldsen föd. Der er ingen Mand i Dands mark, der elsker sit Fædreland og dets Ære, fra Kongen af indtil den ringeste Undersaat, som joler stolt af dette Navn. Thi Manden, som bæesfrer det, har bragt Hæder og Glands over det danske Navn, og naar vi beundrede de SkikkelSøer, der gik frem af hans skabende Ilaand, naar vi hörte hans Berömmelse forkyndes fra Land til Land, saae Europas Rige og Mægtige forene sig Slom at hylde hans Storhed, da kunne vi alene stskalde ham vores; hvilken dansk Mands Bryst, föler sig ikke udvidet ved denne Tanke! Skul 3de da ikke Folket föle Drift og Trang til at hædre Folkets Mand? Vel sandt, hædret er han bleven som Faa paa Jorden. Paver og Konger have opsögt Konstneren imellem hans Billed stötter, have kappedes om hans Værker, som den herligste Pryd for deres Kirker og Slotte, og lønnet Mesteren med Guld og Ærestegn. Men een Hæder, een Erkjendelse vil være Thorvaldsen kjær som ingen anden. Thi han tilhörer os, ikke alene fordi Danmark er hans Födeland, Kjöbenhavn hans Födestad. Snart et halvhundrede Aar fjernet fra sine Landsmænd, er han vedbleven at være dansk i Sind som i Sprog; sat gjensee Danmark er hans kjæreste Tanke, hans faste Forsæt; her at see sig forstaaet og paaskjönnet, vilde være hans ædleste Lön. Og naar en Bygning fremstod i Thorvaldsens Födeby, reist ved Folkets frivillige Bidrag. som skulde, efter hans Udvalg og Anordning, hoverantvorde hans Værker og hans Roes til Efterverdenen, naar Fremmede herefter skulde dra ligge til öresund, for at beundre denne rige, uvurdeerlige Skat af Nordens store Konstner, og Mindesmærket stod her om, hvorledes det danske Folk havde vidst at skjönne paa sin Rigdom: var det da Konstneren eller var det Folket, som var hædret meest? Thi endnu er det sjeldent, at let Folk forstaaer at hædre sine store Mænd, imedens det eier dem. En sildig Efterslægt opreiser dem maaske Mindestötter; men disse vidne kun imod den Slægt, som forsømte, hvad der nærmest paalaae den. allen saa store Anstrængelser - vil En og Anden indvende, - saa store Summer anvendte paa et Værk, som, hvor smukt og betydningsfuldt det end kan være, dog ikke hörer til dem, der betale sig med Renter, og de paa Tider, hvor Alt gjenlyder af Klage og Bekymring over Fædrelandets Fremtid!
Aalborg Stiftstidende, 1837-02-11
Vi ville for det Förste formane Enhver, som förer denne Tale, til at lægge Haand paa Brystet, og svare sig selv i al Oprigtighed; om han da er tilsinds at offre det Bidrag, for hvilket han her Krymper sig, paa Fædrelandets Alter, og om han med lige Tapperhed afviser Fristelser af ganske anden Art, hvor det gjælder Udgift til Forlystelser, Vellevnet eller Forfængeligheds Tilfredsstillelse? Hvo som ikke tröster sig til at svare bejaende paa disse Spørgsmaal, lade sig i det Mindste nøie med, stiltiende at holde sin Skjærr tilbage, som Ingen kan ønske at modtage, men misbruge ikke, ved en Leilighed som denne, patriotiske eller oconomiskeTankesprog til, hos Andre at kjölne en del Begeistrings Varme! Men dernæst - det er sandt, en stor Pengesum maa bringes tilveie, og dog igjen, hvor liden maa den ikke kaldes, naar Sagen bliver seet fraden rette Side, Vi ere vante til fra ældre Tider, ved ethvert Foretagende, som kræver nogen Opoffrelse, at see hen til Regjeringen eller til enkelte Rigmænd, og vente paa, at de skulle aabne den milde Haand, vi tænke altfor lidt paa at hvad der er uoverkommeligt for den Enkelte, selv den Rigeste, er Smaating for Mængden, af hvilken Ingen behøver at være rig, kun at allede smaa Kræfter virke tilsammen. Man betænke, at, dersom alene hvert tiende Menneske il Danmark gav et Bibrag af tre Mark, vilde disse Tremarker löbe op til en Sum af 100,000 Rbd., fremdeles til en Sum af 200,000 og 300,000 Rbd., naar et saadant Bierag blev gjentaget i to trel Aar. Skulde derfor den fornödne Sum overstige Kræfterne, da vilde det kun være Beviis for, at den Sands og Fölelse mangler i Folket, hvorpaa der var gjort Regning, - hvorpaa der maat gjöres Regning ved eshvert Foretagende af den. Art, der er et Folks Hæder. Er derimod dennelAand og Fölelse saaledes tilstede, at det kans lykkes at vække Begeistring for Værket i Stad og Landsby, fra Palladset til Hytten, da vil Pengebelöbet ikke kunne komme i Betragtning. Og det er dette, vi ikke kunne drage i Tvivle at det danske Folk, Mænd og Qvinder af allese Glasser og Stænder, her vil finde en Leilighed, hvor det föler sig tilskyndet til at virke i Foretaning, og fra alle Sider, Hver efter sin Evne, atkidrage til at reise for Samtid og Eftertid et væreldigt Mindemærke om Nationens Taknemmelige hed imod sin store Konstner. Til Efterretning tilføies: at, ligesom i enhver af Danmarks Kjöbstæder Committeer ville modtage Subskription, saaledes findes hos de Herrer Redacteurer, af alle Tidender i Provindserne Planer, paa hvilke Enhver kan tegne sig, og som uddeles til Enhver, der ge maatte have Villie og Leilighed til at fremme Subskriptionen i sin Kreds. Skulde Nogen önske at indbetale Bidrag uden Navns Opgivelse, da ville bisse Bidrag sammesteds blive modtagne, de værelnok saa ringe. I Kjöbenhavn blev i de förste Dage, efterat Indbydelsen var bekjendtgjort, mange Bidrag tegnede af Individer af den arbeidende og tielsnende Classe fra 1 Rbd. til 1 Mk. Dette er jus datte Exempel, vi haabe vil blive fulgt og understöttet af Mange.
Aalborg Stiftstidende, 1837-02-11
For at fremme ovenstaaende Öiemed optage jeg endvidere af Committeens Skrivelse til det at Mænd, der have søgt at interessere sig for Sagen, efölgende dertil sigtende Yttringer : "Ved dette Foretagende kommer det især an paa, at Erkjeneidelsen af Thorvaldsens Værd og Fortjenester bliver Klar og levende i Folket, at en almindelig Enthusiasme kan fremkaldes, for at lægge Stemriningen for den store Landsmand for Dagen ved get offentligt Vidnesbyrd. Enhver Dansk, i hvis Bryst en begeistret Tanle kan rummes, vil sikselkert med Varme omsatte dette Anliggende, og desöge, idet han bidrager til at fremme Thorervaldsens Hæder, at fremme Nationens; og efat en saadan enthusiastisk Stemning vil kunne vækkes hos Folket, er vel udenfor al Tvivl, aldenstund man maa sande med Folkebladet, at naar de rette Vedkommende, Geistlige og Skolelæelrere, Godseiere og Fabrikbestyrere, ville i alle Landets Provindser arbeide paa at vække den, ville neppe Mange i Folket staae saa lavt, være eisaa utilgængelige for en höiere Interesse end den materielle, at de ikke skulle föle Lyst og Glæde ved at give deres Skjerv til et Værk, som evil blive til Fædrelandets Hæder og Pryd.
Aalborg Stiftstidende, 1837-02-11
Endvidere har jeg foranstaltet Subscriptionsplaner henlagte hos Hr. Assessor, Ridder Kayegröd, paa Stiftsbogtrykkeriets Contoir hos Hr Cancelliraad, Procurator Jensen, paa Klubben 1. Enigheden, og i det dramatiske Selskabs Conversationsværelse. Hos mig selv findes ogsaa et Exemplar af Committeens Indbydelse til Gjenlinemlæsning for Enhver, der önsker det. For hvad der tegnes vil Beretning efterhaanden bli qve givet her i Bladet. Jeg bör ikke undlade at gjöre opmærksom paa, at den ringeste Skjerv, der bydes med eet velvilligt Sind, med Glæde vil blive modtaget og at man kan tegne sig for Bidrag eengang for alle, eller aarlige Bidrag i 3 Aar. De tegnede Bidrag ville ikke blive indkrævede strax, men först da, naar Planen nærmer sig sin Iværksættelse.
Aalborg Stiftstidende, 1837-02-11
Nedenstaaende Artikel af, Kjöbenhavnsposten, som denne Sags Fremme i Kjöbenhavn vil ikke undgaae Læsernes Opmærksomhed: I de 8 Dage, der ere forløbne siden Subsriptionsplanen, udkom, er den Sum, hvorfor der er tegnet, stegen til 15 a 16,000 Rbd.; blot ifölge nogle af de private Lister, som Committeens Medlemmer haver uddeelt her i Byen. De fleste af disse Privat lister, saavelsom samtlige til Antoriteter og Corporationer sendte Lister og endeligen alle udenbyes, ere endnu ikke indkomne. Hiin Sum er for en Deel tilveiebragt ved en stor Mængde smaa og meget smaa Bidrag. - Hs. M. Kongen, har bevilget Portofrihed for den hele Correspondence angaaende dette Anliggende.
Aalborg Stiftstidende, 1837-02-11
Vi optage endnu fölgende Brudstykke, denne Gjenstand angaaende af Kjöbenhavnspostent: Kan der tænkes et skjönnere Mindemærke om Thorvaldsens Værd og vor Taknemmelighed, end et Museum for alle hans Værker, Det er noget andet end disse Obelisker og Söiler og Buster, med latinsk Lapidarsnak og tomme Emblemer; - det er Thorvaldsen selv i al sin i Skjönhed, der til evige Tider skal være iblandt; os. Det er noget andet, end disse Mumier i; Linned og Peber - det er hans Siæl, hans hele i rige Sjæl, der evig ung vil leve med os; lyslevende skal han boe iblandt vore Efterkommere, og begeistre dem for den evige Skjönhed, gen faderlig Ven og kjærlig Veileder for Danmarks unge Kunstnere i sildige Tider, som han er det i den Dag i Dag. Det er et Pantheon her i det kolde Nord, vi ville grunde, det er Grækenlands Guder, der skulle faae Borgerret i den Stad Kjøbenhavn, det er den christelige Plastik, der skal : plante sit marmorhvide Kors iblandt os, og de ville gjöre Korstog hertil fra Öst og fra Vest og beundre og efterligne. og de ville drage herhid fra Öst og fra Vest og de ville sige: See alt det har en dansk Mandit skabt, og alt det have hans Medborgere samlet, de fortjente at have ham, thi de vidste at skattelde hans Værd. Det er noget andet end disse Blysheste, som jordisk Forfængelighed satte sig selv end disse Marmorsarcophager, hvorunder jordisk Forfængelighed begrov sig selv; ja det er noget andet end selv hiin stolte Vendomesöile,,erærelcaptol, som ingen Moder kan see uden Taarer. Ingen Bönder ere udpantede for at more notigen Fyrste, og pynte hans Torve og Haver, - det er frie Mænds frie Værk Det er derfor ikke blot et Minde om Thorvaldsens Virken og ene Prydelse for Danmark, - det er tillige et Min-lude om den Borgeraand, som Frihedslængslen havde födt, om den Nationalfölelse, som Culturen, havde vakt i Danmark. Det er en saadan Foreningsaand, der har udrettet, hvad stort der er gjort paa Jorden, og dens Værker staae endnu som Vidner om denloBegeistring, hvis Afsödning de vare. Nu er vorTid vel ikke rig, hverken paa Begeistring eller paa Penge, men det skulde i Sandhed være höist sörgeligt, om der ikke fandtes saa megen Almeenigaand, saa megen Kunstsands, saa megen Nationalepfölelse, som der udfordres til, paa en værdig Maade at bringe en skjön lder til UdförelselsDer gives dem, som tvivle - det forekommer os derfor at være en ressag for Nationen at gjendrive en saadan Tvivl. Vi kunne ikke ansk det end önske, at denne Sag maa finde beredesse villig Understöttelse og al den Fremgang, som forstandig lver og livlig Kjærlighed kunne berede den. N. v. Söderberg. Redacteur af Aalborg Stiftstidende.
Aalborg Stiftstidende, 1837-02-11
Døde. Vognmand A. Værenzen, 69 A.; Jfr. B. M. Schmidt; E. Nørschau, f. Allmann, Alle i Kbhvn. Doctor medic. N. Møller, i Chistiansfeldt. Apotheker L. Meldal, 32 A., i StoJ reheddinge. Fru C. M. v. Krog, f. Hjorth, 71 A., i Ringkjøbing. Kbd. L. P. Bøegh, 33 A.; Jfr. I. L. Jørgensen, 25 A.; begge i Veile. C. M. Wistoft, f. Jespersen, 30 1/2 A., i Lee i Viborg Stift. J. G. Hyphoff, 16 A. i Ribe. S. F. Maar, f. Comtesse af Ranzau, paa Ørumgaard i Fyen. A.D. Sørensen, f. Nielsen, 52 1/2 Aar, i Odense. Havnefoged Chr. Diderichsen, 74 A., i Randers.
Aalborg Stiftstidende, 1837-02-11
Frederikshavns Skibsliste. Jndk. D. 6te Febr. H. M. Madsen, J. C. Kjær og E. Rasmussen; Alle f. Hull, best. t. Svendb., ball.
Aalborg Stiftstidende, 1837-02-11
Aalborg Torvepriser, den 11te Februar. Oxekjød 4 a 5 s.; Kalvekjød 6 a 7 s.; saltet Flesk 12 a 13 s.; fersk Flesk 11 a 12 s.; Herregaardssmør 20 a 22 s.; Bøndersmør 18 a 19 s.; pr. Pd. Rug 3 Mk.; Kartofler 12 s.; pr. Skpe.; Æg 26 a s.; pr. Snees.
Aalborg Stiftstidende, 1837-02-11
Aalborg Kirker. Første Søndag i Fasten prædiker til Høimesse i BudolphiKirke Hr. Pastor Boesen; i Frue Kirke Hr. Pastor Fogh. Til Aftensang i Frue Kirke Hr. Adjunct Komp; i Budolphi Kirke ingen Gudstjeneste. - J Nørre-Tranders Kirke Kl. 1/2 Hr. Adjunct Komp. - J Sønder-Tranders Kirke Kl. 1 Hr. Pastor Fog h. - J Hospitalet Kl. 8 1/2 Hr. Pastor Boesen. Begravede. D. 7de Febr.: Snedkerm. Bontillius's Datter, Maren Catharine Bontillius, 24 A. - D. 9de : Enkefru Etatsraadinde Christiane Sophie Hedevig Preetzmann, født de Bertouch, 81 ½ A.
Aalborg Stiftstidende, 1837-02-11
Ved Tallotteriets 1116de Trækning i Kjøbenhavn udkom: Nr. 26. 68. 13. 78. 53.
Aalborg Stiftstidende, 1837-02-11
Bekjendtgjørelser. Restancelisterne over Skatter og Communal-Afgifter af Aalborg Kjøbstads Jndvaanere for sidste Halvaar 1836. ere nu approberede til Udpantning; - forinden denne imidlertid iværksættes, bliver, til Opfyldelse af Forordninningen 2den Juni 1830, Listerne endnu, til næste Uges Udgang, henlagte hos Skatteindcassator Lütken, hvor Vedkommende, uden at erlægge Gebyhr, kunne clarere deres Skyld, men, efter saadan Tid, paabegyndes Udpantning, luden videre Varsel. Aalborg Byfoged- og Birkedommer=Contoir, den 11te Februar 1837. Wølfferdt.
Aalborg Stiftstidende, 1837-02-11
At Forsamling i Kjöbmandslauget afholdes paa Compagnihuset Mandagen den 13de Februari som Eftermiddagen Kl. 3 ½ bekjendtgjöres herved af Jens S. Herskind.
Aalborg Stiftstidende, 1837-02-11
Duespil i Aalborg.
Aalborg Stiftstidende, 1837-02-11
Søndagen den 12te Februar opføres: Den Gjerriges Datter, Skuespil i 2 Acter af Bayard og Poul Du port, oversat af C. Borgaard. Derefter: Ret, original Vaudeville i 1 Act af Joh. L. Heiberg. Forestillingen begynder præcise Kl. 6. Titchen & Kjergaard.
Aalborg Stiftstidende, 1837-02-11
Capitain Peter Dam, førende Sluppen FrederikMarial, agter at afgaae fra Kjøbenhavn snarest muligt. Hvem der ønsker Varer med ham hertil bedes at indsende Ordre ufortøvet. Aalborg, den 11te Februar 1837. En bruun Hoppe, 10 Aar gammel, som er i Foel efter den paa Sohngaardsholm opstallede Hingst, anvises til Sal, fra Stiftsbogtrykkeriet.
Aalborg Stiftstidende, 1837-02-11
Da jeg Undertegnede nu har forfærdiget Mesterstykke og agter i næste Maaned at vinde Borgerskab her i Byen, som Muurmester, tillader jeg mig herved foreløbig at bekjendtgjøre saadant for Enhver, saavel inden, som udenbyes boende, der ville forunde mig Arbeide. Tillige anbefaler jeg mig med alt til Professionen henhørende Gibs=Arbeide, samt Gibs=Marmor. Aalborg, den 8de Februar 1836. N. P. Wang, boende paa Nørregade Nr. 603.
Aalborg Stiftstidende, 1837-02-11
Hingsten Odin, som er indkjøbt for Overskuddet af de til Væddekjørste ved Viborg ydede Bidrag, er opstaldet paa Sohngaardsholm ved Aalborg, og bedækker fra 1ste Marts 1837 mod en Betaling af 2 Rbd Sølv for hver Hoppe og 4 Rbd. Sølv for de Hopper, som blive drægtige.
Aalborg Stiftstidende, 1837-02-11
At Fornyelsestiden til 1ste Classe af det 90de kongelige Classe=Lotteri er udløben den 19de Ds. bringes herved i behagelig Erindring. Nye Lodsedler faaes a 2 Rbd. Aalborg, den 10de Februar 1837. Bech.
Aalborg Stiftstidende, 1837-02-11
En duelig Møllesvend anvises Condition til 1ste Mai fra Adresse-Contoiret.
Aalborg Stiftstidende, 1837-02-11
En Dreng af skikkelige Forældre kan blive antaget Lære hos Stolemager A. Christensen.