JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-05-28
Nye=Pork, den 3 April. Siden rede Penge her ere saa rare, og Kongressens Jndkomster staae paa en meget usikker Fod, saa er man nu endelig betænkt paa at giøre imod dette Onde, alt hvad der kan giøres. Til den Ende er begyndt med at afkorte alle Kongressens Embedsmænd og Betiente, fra den Høyeste til Ringeste, noget vist i Forhold til deres Løn, hvorved for det første vil vindes aarlig 2600 Pund. Hvad Virkning dette vil giøre paa Gemytterne, maa Tiden lære, da Misfornøyelsen desuden før var stor nok.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-05-28
Madrid, den 26 April. Greven af Expilly, der endelig er befriet for sin lange Qvarantaine, er nu ankommen til Aranjues fra Alicante, og blevet temmelig vel modtaget af de kongelige Statsministre. Den Algierske Deys haarde Besværinger imod bemeldte Greve have vel foraarsaget, at man i Almindelighed kun fælder en ufordeelagtig Dom over ham, dog er det ikke at formode, at han, om han ogsaa skulde findes skyldig, vil faae den barbariske Straf, som Deyen har paastaaet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-05-28
Venedig, den 8 Maji. At man her giør Anstalt til overordentlige Udrustninger, er ikke længer nogen Hemmelighed; men imod hvem og hvortil disse Udrustninger sigte, er endnu ubekiendt. Almindeligst holder man for, at disse Anstalter giøres, ligesom i andre Lande, af blot Forsigtighed, og for at kunne være færdig, naar det udfordres, at agere defensiv, da det gamle Ordsprog: Jngen har længer Fred, end hans Naboe vil, desværre altid bliver sandt. Rigtig nokhave vi Aarsag til at holde Øye med den tyrkiske Flaade, som det hedde, skulde bruges imod den rebellske Pacha af Scutari, men, som man nu vil meene, kunde let faae Ordre til at besøge vore eller de Keiserlige Stater. Vi have allerede 12 Kanoneerbarker gandske færdige; Søefolk hværves i Mængde, en stor Deel Skyds og anden Krigsmunition sendes til Dalmatien og Albanien, og den Levantiske Escadre bliver ligesaavel fuldkommen udrustet til Krig, som den for Tunis saa længe liggende Flaade under Ridder Emo, der nu er udnævnt til Generalissimus baade til Lands og Vands.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-05-28
Pohlsk Grændse, den 11 Maji. Den i Kiow sig opholdende Pohlske Adel skal være vel antagen hos den Russiske Keyserinde, og giør Hende næsten daglig sin Opvartning. Hun skal ofte spille Piquet med dem, og det 1000 Rubler Partiet; men tager ikke imod Gevinsten, naar Hun vinder. – Den Romersk Keyserlige Franske og Engelske Gesandt have frit Taffel fra Keyserindens Hof, hver Dag sex Retter og 14 Flasker Viin.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-05-28
Blandt de mange fremmede Reysende, som endnu ere paa Veyen til Cherson, ere ogsaa 4 italienske Virtuoser, der sammesteds ville lade sig høre.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-05-28
Wien, den 12 Maji. Fra Hof=Banquen er til Hs. Majestæt Keiseren nyelig afsendt 2 Millioner Gylden, og desuden 1 Million i Ducater, under Bedækning af 60 Dragoner. Skulde Reysen, til Cherson, som det hedder, være gaaet for sig den 7de, saa kunne vi allerede i Julii Maaned vente Monarken her tilbage. Ved samme Tid omtrent ventes ogsaa Storhertugen af Toscana med sine fire yngste Prindser.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-05-28
Da den nyeste sædvanlige Depesche Coureer den 18de til afgik fra Constantinopel, hørde han ingen meere tale n Krig, ikke heller mærkede han noget til de omtalte store ligerske Udrustninger. Ved de Keiserlige Gesandters Bort se til Cherson var Folket ogsaa, efter dets Maade, tem lig roeligt.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-05-28
Nogle hundrede Baand=Fabrikantere, næsten alle fra weitz, have søgt Tilladelse at nedsætte sig i de Keyser Arvelande, og udbedet sig et Forskud til deres Nærings ft, som siges at blive dem bevilget. – Til Prindsesse sabeth af Würtembergs Garderobe har Keiseren ladet vise en betydelig Sum, efter nogles Meening 30000 den.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-05-28
En Jødinde, som havde lagt sig efter Jordemoderkunten, ansøgte Regieringen om Bevilgning, efter udholdte offentlige Examen, at maatte betiene saavel Christne, som Jøder; men det blev hende naturligviis, i Henseende til de Christne, afslaget, for den ved Barselsenge saa ofte fornødne Hiemmedaabs Skyld.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-05-28
Den 16de Maji. Endelig kan man med Tilforladelighed melde, at Hs. Majestæt Keiseren den 6te hujus har tiltrædet Reysen fra Lemberg til Cherson. Den desangaaende bekiendtgjorte Hof=Tidende lægger til: At Monarken, efter Reyserouten, vil inden 6 eller 7 Dage være i Cherson, og endnu for denne Maaneds Udgang komme tilbage til sine Stater. – J de 17 Dage, Hs. Majestæt har opholdt sig i Lemberg, har Høystsamme, foruden andre Stæder i Gallizien, besøgt Tarnopel, Czortkow og Zallesezik. Overalt var Tilløbet af Mennesker stort, for at faae Landsfaddren at see. – Den Russiske Keyserinde, som den 3die hujus er reyst fra Kiow, har i alt 809 Werster til Cherson.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-05-28
Et andet Brev fra Wien, af ovenmeldte Datum, melder, at Keiseren den 14de ventedes til Cherson, og at Keyserinden Dagen efter vilde holde sit Jndtog sammesteds. Begge Deres Majestæter agte kun at forblive der i 8 Dage. – Fra Brody, hvor Keiseren ankom den 7de, er Veyen til Cherson inddeelt i 7 Stationer, og hver Station i 7 til 8 Relais, og der er paa disse Stationer før get for al den Beqvemmelighed, som det efter Egnens Beskaffenhed har været mueligt. Ligeledes er der sørget for Keyserindens Sikkerhed paa Hendes Søereyse. Adskillige Fartøyer maae stedse i en forholdsmæssig Frastand, seyle forud, og dersom det indtraf, at man kom til saadanne Stæder, hvor ringeste Fare kunde formodes, saa ere der gjort saadanne Anstalter, at Hs. Majestæt strax kan gaae i Land, og med sin egen Vogn og Heste, som følge indskibede paa en Galley, giøre det øvrige af Reysen til Lands. Man troer overalt, at den nyelig ommeldte Ogluf Emir, som Porten har sendt til Cherson, tilligemed en anden tyrkisk Statsbetient, skal strax efter de Keiserlige Majestæters Ankomst antage en offentlig Caracteer, og have Fuldmagt til at indgaae Vilkaar, hvorved al Frygt for Krig vil gandske bortfalde. Tiden vil da snart udvise, hvorvidt Porten findes villig til at aftræde de forhen af Keiseren paastaaede Districter i Moldau og Wallachiet, og om Keyseren, ifald dette faaer sin Rigtighed, med det samme reyser derhen. Saameget kan man sikkert vente, at dersom Østerrige og Rusland faaer sluttet en varig Fred med Porten, saa maae baade Sicilien og Venedig blive deelagtige i samme Fredsslutning, da Handelens Udbredelse og Sikkerhed for alle disse Nationer ellers ikke kunde opnaaes, men der tvertimod hvert Øyeblik vilde blive nye Anledning til Misforstaaelse.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-05-28
Fra det Østerrigske, den 12 Maji. Da det Medicinske Facultet i Wien, kort for Keyserens Afreise, fandt sig beføyet at forbyde den saa kaldede Universallæge Huberti at practisere, forføyede han sig, med de Personer, han havde cureret, til Keiseren. Saasnart Monarken saae ham, sagde Han. Jeg veed, hvad De vil; De er jo den bekiendte Qvaksalver, Jngen Qvaksalver, Deres Majestæt, svarede Huberti, mine Cure ere grundede i Chemien; og her, pegende paa sit Selskab, ere mine Vidner. Disse forsvarede ham ogsaa alle. Godt, blev Keyseren ved fortsæt da Deres Praxis, og meld Dem saa hos mig, naar jeg er kommet tilbage.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-05-28
Paris, den 14 Maji. Her siges, at Kongeriget Spanien har aabnet en nye men nyttig Handelsgreen. Af de vilde Øxne, Heste o. s. v., som hidtil ere fældede i Mexico og Peru, har man ikkun brugt Hudene, og ladet det Øvrige ligge. Herefter skal Tælgen udtages af disse Dyr, og sendes til de nærmeste Spanske Contoirer, der ikke allene skulle betale den efter en fastsat Taxt, men endog belønne dem, som herved vise sig vindskibeligst, med storre og mindre Præmier efter Omstændighederne. Denne Tælg skal derefter smeltes og føres til Europa. Man frygter ellers for, at den, ikke nogensinde vil komme til at veye op mod den Russiske Tælg, hvis Jndførsel dog herefter, som det hedder, skal forbydes.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-05-28
Med en extraordinair Coureer fra Orient have vi Efterretning om en stærk epidemisk Sygdom, der skal have dræbt mange af de sammesteds fængslede Contrebanderere, hvis Antal var over 600. Regieringen har strax afsendt 2 berømte Læger, der skulle drage al muelig Omsorg for, at dette Onde ikke skal udbrede sig videre. Begge Kongens Brødre, Monsieur og Monseigneur, skulle, ligesom Hs. Majestæt, have besluttet at giøre betydelige Jndskrænkninger ved deres Hofstater. – Blandt de Personer, som med Peyrouses Escadre ere forulykkede, ere begge den gamle Hof=Banquerers Hr. la Bordes Sønner. Alle beklage disse to vakkre unge Mennesker, der, endskiønt de hver kunde vente sig en Arv af 40 Millioner, vilde vove deres Liv paa en saadan langvarig og farlig Reyse. - Hr. Necker er, som Rygtet gaaer, ikke kommet til Paris igien. Han har i nogle Dage opholdt sig paa Slottet la Riviere, 2 Mile fra Fontainebleau, hvor han endnu er. Men man forsikkrer, at hans Forviisning er igien saa godt som ophævet. – Efter en nye Liste paa de foretagende occonomiske Indretninger og Reformer, skulle de i alt udgiøre 45 til 46 Millioner aarlig.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-05-28
Det nye Laan paa Livrenter er egentlig bestemt til 84 Millioner Livres, nemlig 60 for Frankrig, og 24 for Staden Amsterdam. - At det skulde være nægtet nogle Damer at aflægge et Besøg hos Hr. de Calonne paa Hannonville, uagtet de havde anholdet om Kongens Tilladelse dertil, er aldeles ugrundet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-05-28
Haag, den 19 Maji. De nye Raadsherrer i Utrecht have tilskrevet Staaterne af Holland et langt Brev, hvori de paa det høfligste takke dem for den Omhyggelighed, de hidtil have viist, og udbede sig fremdeles deres Understøttelse, da de med Grund kunde vente, at deres Stad vilde blive blouqveret, siden alle omkringliggende Byer vare besatte med General van der Hoops Soldater, og der desuden for nærværende Tid vare henved 6 andre Regimenter indmarscherede hist og her i Provindsen Utrecht.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-05-28
Fra General Ryssel have de Hollandske Stater atter faaet en Liste paa Officerer, som have nægtet at adlyde deres Ordres. Over den Tidende fra Cheferne for den i Geldern placerede Hollandske Dragon-Garde, at nemlig et Detaschement af samme, bestaaende af 4 Capitainer, 8 Subalterne, 8 Vagtmestere og 120 Gemene, havde, efter Arvestadtholderens Marschordre, forføyet sig til Amersford, skal Pluraliteten i de Hollandske Staters Forsamlinger være blevet ilde tilmode, og strax besluttet at cassere den hele Dragon Garde, fordi de havde viist sig overhørige imod følgende tvende Statsresolutioner, da de 1) have befattet sig med de borgerlige Uroeligheder, og 2) lystret en Marschordre fra Prindsen af Oranien, som Provindsen Holland ikke længer erkiendte for Generalcapitain. Dog skulde de af Officererne, som ikke have forbrudt sig imod bemeldte Resolutioner, indtil videre beholde deres Løn.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-05-28
General van der Hoop, som Staterne af Utrecht have betroet Commanden over deres Tropper, skal være en fortient Mand, og have været høyt agtet af den høysalige Konge i Preussen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-05-28
Den 22de Maji. Siden sidste Post er her ikke udøst noget Blod, og Fiendtlighederne imellem begge Partier, have allene bestaaet deri, at nogle Effernske Soldater have slaaet Hat og Paryk af et Par Patrioter i Amersford, og een af de Salmske Foureerer har taget en patriotisk Hest bort uden for et Vertshuus, hvor Rytteren var inde for at styrke sig.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-05-28
Da Arveprindsen af Oranien endnu er i Nymwegen, saa maa det Rygte, at han skulde følge de marscherende Tropper, være udspredet af Patrioterne.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-05-28
Utrecht, den 19 Maji. Forleden Dag kom 2 bevæbnede Leidenske Studenter, her til Staden, for at tilbyde de nye Raadsherrer deres og deres Medbrødres Tieneste. Men man troer det bedst, at skille sig af med dem paa en skikkelig Maade, da man kan være vis paa, at det hverken er deres Forældre eller de Leidenske Professorer med, at de her skulle figurere for Soldater eller saa kaldede Auxiliarborgere, hvoraf vi desuden have overflødigt Tilløb nok.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-05-28
Kiøbenhavn, den 28 Maji. J Morgen den 29de Maji er Ordensdag for Ridderne Elephant og Dannebrog-Ordenen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-05-28
Den 18de April d. A. er Landmaaler, Jens Christian Mathiesen, beskikket til Land=Jnspecteur. Den 18de Maji er Kammerherre, Jøbst Conrad von Rømmeling, GeneralAdjutant og Major af Jnfanteriet, udnævnt til Kongelig Gesandt ved det Hertugelige Eutinske Hof.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-05-28
I Tallotteriets 350de Trækning i Wandsbeck den 24de Maji udkom følgende Numere: Meteorologiske Observationer.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-05-28
Vinden. Therm.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-05-28
Barom. N. O. 13 1/4 Varme. 21 Maji. V. N. V. V. N. V. S. S. V. V. N. V. Udi afvigte Uge fra den 19de Maji til den 26de dito, ere i denne Kongel. Residencestad copulerede 25 Par. Fødte Drenge 27. Piger 34. Tilsammen fødte 61. Døde Mænd 20. Qvinder 23. Drenge 17. Piger 18, af følgende Sygdomme: Alderdom 6. Barselseng 1. Blodstyrtning 2. Brystsyge 6. Druknet 1. Dødfød 1. Forraadnelses=Feber 6. Galdefeber 1. Halssyge 1. Hidsig Feber 1. Kopper 2. Krampe 3. Moersyge 1. Nervesyge 1. Skarlagens=Feber 1. Slag 17. Svindsot 1. Tænder 1. Tærende Syge 12. Uangivne Svagheder 5. Vattersot 8. Tilsammen døde 78. Altsaa 17 flere døde end fødte.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-05-28
J Gaarden No. 36 i Skindergaden er et Bagværelse til Leie at bekomme. Beskrivelse over Egypten og Nubien, hvilket Skrive er et fuldstændigt fordansket Udtog af sal. Capitain Nordens vidtløftige og kostbare Værk Voyage d'Egygte & Nubie, Skrivtet er inddeelt i 12 Capitler og handler om sal. Capitainens Reiser, og hvad Mærkværdigt han har forefunden i de bereiste Lande, sælges i det kongel. Bogtrykkerie for 2 Mk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-05-28
AVERTISSEMENT. Mandagen den 4de Junii førstkommende, om Eftermiddagen Kl. imellem 3 og 5 Slet, bliver ved offentlig Auction Første Gang opbuden, for til den Høystbydende at bortsælges, de Herrer, John & William Brown & Compagnies Boes saa kaldede Kul Plads og Bygninger, beliggende ved Snorre=Broen paa Christianshavn; efter de Conditioner, som paa Auctionsstædet vorder bekiendtgjorte, hvilke forinden kan erfares hos Procurator Beyer i Laxegaden No. 311.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-06-01
Kiøbenhavns No. Aar. mulig. mun lum. Post-Tidender, som at Fredagen, den 1 Junii. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved P. M. Hopffner.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-06-01
Cherson, den 20 April. Til at haandhæve Rolighed og god Orden iblant den store Mængde Mennesker af alle Nationer, som i denne Tid besøge vor Stad, har Keyserinden udnævnt en overordentlig Politie-Direction, der ogsaa allerede har ladet en vidtløftig Forordning i denne Henseende bekiendtgiøre, hvorefter ingen maa indlades uden Pas, og enhver Fremmed maa angive sit Navn, sin Stand og Boepæl.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-06-01
Tyrkisk Grændse, den 5 Maji. Hr. von Bulgakof har, førend han reyste fra Constantinopel, i hans Monarkindes Navn ladet de fornemste Lemmer af Divanet, saaog Tronfølgeren selv, Prinds Selim, tilstille meget kostbare Foræringer af Zobel= og Hermelins=Peltse. Disse Sager havde han allerede forlængesiden faaet, og deraf erlagt den sædvanlige Told, men holdt deres Bestemmelse hemmelig, lige til det Øyeblik, da de bleve overleverede. Fra det Wienske Hof skal ogsaa være sendt Præsenter, bestaaende af Sølvtøy, Lomme og andre Uhre, kostbare Broderier &c., tilsammen over for 100000 Gylden, til Constantinopel.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-06-01
Rygtet vil, at Storsultanen har indbudet den Romerske Keiser fra Cherson til et Besøg i Constantinopel, under den høytideligste Forsikkring, at Keiserens høye Person ikke skulde være udsat for den allerringeste Fare eller Ubehagelighed. Men man har baade Aarsag til at tvivle om Jndbydelsens Rigtighed, og at Sultanen skulde være faldet paa at ville indestaae for en Sikkerhed, som han endog for hans egen Person ikke engang er vis paa Efter et andet Rygte, skal en tyrkisk Ambassade i Cherson giøre en formelig Protest imod de Fordringer, Keyserinden formodes at ville giøre.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-06-01
Rom, den 5 Maji. Paven skal nu, da Hs. Hellighed opholder sig i Terracina, vel indsee, at det er umueligt at faae de Pontiniske Sumpe aldeles udtørrede; imidlertid skal der dog endnu i Aar fortfraes med dette Arbeyde. – J Henseende til Forliiget med Neapolis skal Han før sin Afreise have sagt til den Franske og Spanske Gesandt, at Han nu havde gjort dertil alt hvad Han kunde, og haabede derfor ikke, at Hoffet i Neapolis vilde eller kunde forlange mere.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-06-01
Semlin, den 9 Maji. De tyrkiske Sølvmynter ere, i Forhold til de Keyserlige, i en kort Tid faldne over 17 Procent. Paa Arabisk Caffe er der imellem Muselmændene selv en stor Mangel; hvorfor de ogsaa for det meste maae behielpe sig med den Hollandske.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-06-01
Stuttgardt, den 16 Maji. Natten til den 10de hujus brød, over den Ulmske imellem høye Bierge liggende Stad Geislingen, et forfærdeligt Tordenvæyr løs, med saa stærk Hagel og Regnskyl, at hele Stykker af Klipperne, med Træer, Steene, og Jord væltede ned i bemeldte Stad og i de imellem Biergene liggende snævre Dale, hvor igiennem Landeveien, til Stuttgardt falder, og det vil koste meget Arbeyde, førend der igien kan reyses af denne Vey.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-06-01
Wien, den 16 Maji. Hs. Keiserlige Majestæt skal Dagen før sin Bortreyse herfra have for den gamle Fyrste Statskanzleren yttret det Ønske: incognito at giøre en liden Tour fra Cherson til Constantinopel; men Fyrsten skal indstændig have bedet Monarken, ikke for alting i Verden at vove det. Aarsagen, hvorfor Tyrkerne i Førstningen vare saa opbragte imod Keyserindens Reyse, skal være den Plan, Fyrste Potemkin havde lagt, til med stormende Haand at bemægtige sig Fæstningen Ocakof, for derved destobbedre at kunne dække Crimm og udsætte Hendes Majestæt for saameget mindre Fare paa Veyen. Om denne Plan, som virkelig var bragt i Forslag, men i et Krigsraad hos Feldtmarschal Romanzow fandt tilstrækkelig Modstand, maa Porten altsaa i god Tid have faaet Nys, hvor hemmelig man endog søgte at holde den.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-06-01
Ved at brække de sidste Depescher fra Brüssel skal den gamle brave Fyrste Kaunitz have viist den tydeligste Misfornøyelse. Giæringen over den sammesteds indførende nye Justitsindretning skal være steget til det høyeste, og man vil paastaae, at Sagen ikke denne Gang gaaer igiennem, da man ganske har miskiendt Keiserens faderlige Hensigt, med disse Forandringer.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-06-01
Følgende er, efter en authentiqve Beretning, den Russiske Søemagts sande Styrke i det sorte Hav. J Cherson ere 4000 og i Sebastopolis 6000 vel munderede Matroser indqvarterede i Caserner. Flaaden bestaaer af 3 Skibe paa 74, 2 paa 66, 3 paa 50, 12 paa 40, 5 paa 36, 4 paa 26 Kanoner, og endda adskillige mindre Fartøyer; tilsammen 40 Skibe og 1566 Kanoner. Desuden findes i Skovene ved Floden Cuban Forraad nok af Skibstømmer, og paa Hamp og Jærn har man ikke heller nogen Mangel.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-06-01
Den 19de Maji. Da den Venetianske Gesandt, Ridder Delphini, havde den 12te hujus faaet en Coureer fra Venedig, tilkiendegav han Fyrste Kaunitz, hvorledes Porten havde gjort hans Republik den Erklæring: at den, for at tæmme den oprørske Pacha af Seutari, vilde sende en Flaade med fornødne Tropper til det Adriatiske Hav, og haabede, at denne Flaade, om den skulde tilføyes noget Uheld, kunde vente sig al Bistand fra Venedigs Side, siden det maatte være Republiken magtpaaliggende at høre, at den saaledes herefter ikke havde noget at frygte af bemeldte Rebel. – Den blotte Tanke om en tyrkisk Flaades Ankomst i det Adriatiske Hav maa endelig giøre megen Opsigt i Venedig, men man haaber, at der vil indløbe Omstændigheder, som kunde giøre det nødvendigt for Porten at beholde denne sin Flaade smukt hiemme, eller dog i det ringeste ikke sende den i noget langt Ærinde.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-06-01
Paris, den 18 Maji. Det aabnede nye Laan paa Livrenter finder mange Liebhabere, og det Kongelige Skatkammer havde allerede den 12te hujus modtaget over 22 Millioner.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-06-01
Man forsikkrer, at de Notable blive ved at paastaae det nye Ostindiske Compagnies Ophævelse, for at give Søehandelen al muelig Frihed. Saa siges og, at de hidtil værende General=Finantscasserere skulle alle faae deres Afskeed, da de gjerne kunne undværes, og Forretningerne endda gaae hurtigere og med færre Omsvøb fra Haanden.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-06-01
Fra det Østerrigske, den 19 Maji. Et Selskab af Lærde og Kunstnere, som forstørstedelen ere bemidlede, have i Wien forenet sig om, at iværksætte en af dem lagt Plan til Landets Producters og Manufacturers Forbedring. De have til den Ende sammenskudt anseelige Capitaler, og forsamles i denne priisværdige Hensigt til bestemte Tider. Jblant andre gode Jndretninger have de oprettet en Carduanfabrik, som hidtil fattedes os, og som allerede har bragt det saa vidt, at den bringer sine Varer til Torv.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-06-01
Abbeden Sehimeck har forfattet og i Trykken udgivet en historisk Afhandling om Bosnien, som, under nærværende critiske Omstændigheder, læses af alle med Opmærksomhed. Det, Abbeden der fornemmelig søger at beviise er: at Tyrkerne paa en uretmæssig Maade have tilvendet, sig Besiddelsen af det hele Kroatiske District langs med Unna, samt ligeledes Fæstningen Wisacz, som ikke heller tilkommer dem med Rette. Jmidlertid kan man ansee det Vink, han herved synes at have villet give Regieringen, for unødvendigt; da man ikke kan formode, at disse Tiders Conjuncturer skulde undgaae Diplomatikernes Skarpseenhed, og der desuden gives politiske Tilfælde, hvori man i det mindste lader som man overseer eet og andet, naar det ikke anderledes kan være.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-06-01
J Wien skal nyelig have været bragt i Forslag at indføre Skibstrækningen, for ved dette skrækkende Exempel at afholde Folk desbedre fra at fristes til at paadrage sig denne gyselige Straf, men foruden andre Ubeqvemmeligheder har Donaus altfor steile Strandbredde gjort Udførelsen umuelig. Man har altsaa ladet det beroe ved at bekiendtgiøre en Beskrivelse over denne Straf, som Menneskeligheden, allene ved at tænke sig den, maa skiælve forOg denne Beskrivelse skal, efter Keiserens udtrykkelige befaling, offentlig kundgiøres fra Prædikestolene, for saameget mueligt at giøre det rette Jndtryk paa Mængden.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-06-01
Stockholm, den 19 Maji. Til Fonden for det nye octroyerede Vestindiske Compagnie har Hs. Kongel. Høyhed Kronprindsen tegnet sig for en Sum af 8000 Daler. - Geværfabrikerne i Sverrig have for nærværende Tid naaet en høy Grad af Fuldkommenhed; og et fuldstændigt Gevær med Jærnladstok og Bajonet koster kun 5 Daler. - Man fornemmer ellers nu, at vort svenske Jærn begynder igien at blive meget brugt i Engelland, især ved Skibsværfter og andre offentlige Verker; da man formodentlig ikke længer finder sin Regning ved at forskrive Russisk Jærn, endskiønt det kan haves for ringere Priiser.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-06-01
London, den 20 Maji. Herr Hastings Venner leve stedse i det Haab, at han ved Overhuuset skal blive friekiendt, og komme med Ære fra de haarde Beskyldninger, man har gjort imod ham. Vort Ostindiske Compagnie har i tre Dage havt den Glæde at see 4 af dets Skibe komme hiem fra Indien og China, nemlig: Pitt, Northumberland, Phoenix og Montrose. Jblandt de adskillige ved denne Leylighed hiemkomne fornemme Passagerer er ogsaa General Slo per med sin Familie.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-06-01
Fra Philladelphia meldes, at de tretten forenede Stater have sendt Deputerede derhen, for den 10de i denne Maaned, under General Washingtons Præsidium, at holde en Forsamling, for at raadslaae om Midlerne, hvorved samtlige Staters Regieringsform kunde faae en større Fasthed og friere Hænder til at giøre de til Landets Opkomst fornødne Foranstaltninger.