Almuevennen, 1843-10-01
J Sagen angaaende den afkastede Bro over Hanevadvedtoges enstemmig de Forslag, som Veicomiteen havde gjort. Denne Sag er oprindelig fremkaldt ved Klage til Justitsraad Frederichsen fra Søren Christensen af Skovlunde, der under 19de Juni 1837 beretter, at da han i offenlig Ærinde kort i Forveien skulde passere Hanevad, fandt han Broen afbrudt, og at han, kun ved det Tilfælde, at en Mand kom ham til Hjelp, først fik Hestene og siden Vognen over. Han androg derfor paa, at Broen maatte gjenreises og Veien istandsættes. J Anledning heraf har formodenlig Justitsraad Frederichsen tilskrevet Eibyerne, der svarede den 24de Juni f. A. at de ansaae denne Vei som privat, at de formente den var aldrig istandsat af det Offenlige, at den kun brugtes af en eneste Mand, samt at man ad en noget længere Vei kunde undgaae Hanevad. Under 28de Septbr. 1837 tilmeldte J. Jørgensen af Skovlunde Justitsraad Frederichsen, at Broen, skjønt dens Jstandsættelse skulde være befalet, ei var sat. Under 29de Octbr. 1837 har daværende Birkedommer Justitsraad Knudsen anmodet Justitsraad Frederichsen og Oplysninger, denne Vei vedkommende, og denne har da søgt Saadanne hos Skolelærer Jørgensen. Afham oplyses efter gamle og paalidelige Mænds Erklæring, 1) at denne Vei har i Mands Minde uden Hindring været befaret; 2) at paa Rosus Henningsens Copielort findes den betegnet; 3) at bemeldte Vei har siden Udskiftningen været indgrøftet og tildeel Skovlunde Bymænd, indtil Veipiquer Meincke paa egen Haand fritog dem derfor, da den kun lidet benyttedes; 4) at man flere Gange har forsøgt at afspærre den, men at da et lignende Forsøg for en Deel Aar siden gjordes, kla gedes derover til Branddirecteuren, der foranledigede, at den igjen aabnedes. Der tilføies, at den vel formedelst sin slette Tilstand kun lidet befares, men at dette ellers ei vilde være Tilfældet Sagen synes nu at have henstaaet indtil Assessor Normann blev Politimenter i Nordre Birk, thi under 21de Septbr. 1339 tilskrev han Justitsraad Frederichsen, og da intet Svar indløb, mindede han Samme under 12te De ember f. A. om at Justitsraad Knudsen under 28 April havde udbedt sig Underretning om, hvorvidt der kunde gjøres Regning paa, at søndre Birk vilde bære de have Omkostninger ved Broens Opførelse. Assessor Normann tilføiede, at da Veien fra flere forskjellige Byer gaaer over Hanevad, der kun ved Omvei af en Miil kan undgaaes, saa ansaae han det som afgjort, at en Bro bør bygges over Hanevad, og at da den kommer til at ligge i Skjællet mellem Glostrup og Ballerup, bør disse bære Udgiften. Under 5te Ju i 1840 udbeder Assessor Normann sig atter Svar af Justitsraad Frederichsen og anfører adskillige Grunde, hvorfor han anseer Sagen som paatrængende nødvendig. Amtet udbeder sig ligeledes under 23 Juni f. A. Svar fra Samme snarest muligt. Herpaa svarer Justitsraad Frederichsen, at han Jntet kan gjøre ved denne Sag, for det godtgjøres for ham, at Veien ikke er privat. Han yttrer desuden, at kun Faa benytte denne Vei, at man i alt Fald kun behøver at gjøre, Mils Omvei for at undgaae Hanevad, og beder Amtmanden om, ei at tage Beslutning for han har beseet Localiteten. Fra Eibyerne blev afgivet Erklæring under 30te Juni f. A., at de ei vide, om Veien er offenlig eller ei, men kun at den er unødvendig, hvorimod Skovlunderne under 18de Septbr. f. A. andrage paa, at Veien ei maa blive aflagt, da den er dem aldeles nødvendig. Ved en Sag, der var anlagt af en Jngversen ved nordre Birk mod en Huusmand, der havde jevnet den Grøft, som hin havde gravet tvers over Veien, tilstod hin, at Veien vel havde fra Alders Tid været uhindret befaret, men at han ei troede, at have nødig at finde sig deri, fordi hans Formand havde taalt saadant. Efter Forslag af nogle Forstandere for Ballerups og Maalons Sogne, blev nu gjort Overslag over, hvad Broen vel kunde koste, og deraf sees, at den kan bygges for 50 Rbd., naar i det Høieste 10 Spanddage dertil føres. Hr. Assessor Norman, der atter tilskrev Amtet, indsendte dertil tillige en Erklæring fra Ballerup Sogneforstanderskab, hvori saavel den juridiske Ret til Veien, som dens Nødvendighed søges gjort gjeldende. Der anføres, at gamle Mænd, ville beedige, at Veien fra Alders Tid har været almeen Vei, at en Bro eller Steenkiste, der formentlig først i 1837 er borttaget, har ført over Hanevad; at Veien har været indgrøftet, og at denne Byes Mænd ere villige til at paatage sig Vedligeholdelsen af 1300 Favne Vei, medens Eibyerne kun faae 250 Favne, samt endelig, at de forbeholde sig Ret til at faae Sagen afgjort ved Domstolene. Naar Veien er istandsat, vil den desuden, som de sige, blive benyttet som Møllevei til Jule gaards Mølle og til Frederiksberg, Rød- og Hvidovre, som Communicationsvei ved Jldebrands-Tilfælde, til de kongelige Skove og til Grus og Steneransport, som derved vil lettes. Dette Sogneforstanderskabs Erklæring tiltræder Assessor Normann i Eet og Alt. Desforuden er til samme indløbet Klage fra Ballerupsmændene, over at Eibymænd have afbrudt Slusen, (Stentisten), og hvori Politimesteren anmodes om at sørge for, at denne Vei ei saaledes egenraadig aflægges. Dette Andragende anbefales under 13de Septbr. af Assessor Normann til Amtet. Amtet har derfor forespurgt sig hos Glostrups Sogneforstanderskab, om hvorvidt det maatte være villigt til at deeltage i Omkostningerne af bemeldte Bro, og har under 18de Novbr. 1842 erholdt til Svar, at det, inden det kunde erklære sig, maatte uddede oplyst af Rentekammeret, om Veien over Hanevad findes paa Udskiftningskortet. Under 6te Januar 1843. har endelig Ballerups og Maalovs Sogneforstanderskab i Skrivelse til Amtsraadet gjentaget samme Begjæring, som det i tvende Skrivelser til Assessor Normann forrige Aar, som allerede seet, har fremsat, og som gik ud paa, at Veien ei maa aflægges, og at Sagen maa muligst fremmes. Saaledes stod Sagen, da den kom i Veicomiteens Hænder, der ved at gjøre sig bekjendt med den og ved paa Stedet at undersøge den, kom til følgende Resultat, der indstilledes til Amtsraadet, nemlig: at Veien, som er indgrøftet og har existeret i Mands Minde, ei bør aflægges; at den Stentiske, der fører ind til Eiby Mark, og som, forat spærre Passagen, er egenraadig opbrudt og bortført, ufortøvet istandsættes af Eibymænd, hvorhos Comiteen formener, at de der have tilladt sig denne lovstridige Handling, hvorved Ulykke kunde være afstedtommet, bør derfor tiltales og straffes. at Broen over Panevad ufortøvet sættes, og er færdig i det seneste til St. Hansdag, og at da Vadet er i Skjællet mellem Ballerups og Glostrups Sogne, bør Udgiften formentlig bæres af disse Sogne saaledes, at ethvert bærer Halvdelen deraf. Forresten henstiller Comiteen, om ei billighed taler for, at Skovlunderne, der langt mere end Eibyerne have Gavn af denne Vei, burde give disse nogen Hjelp til dens Vedligeholdelse. Som ovenmeldt, tiltraadte Raadet enstemmig disse Comiteens Jndstillinger og vil Sagen i Overensstemmelse dermed være at fremme.