Viborger Samler, 1823-03-24
12te Marts. Hr. Jackson siger man atter skal reise til Madrid og man haaber vi indlede en ny Underhandling med den Spanske Regjering, der endnu kunne afvende Krigen - Man formoder det deraf, at vore Fonds bestandig stige. De Spanske Fonds holde sig og nogenlunde - Man vil paastaae, at Hr. Jackson i Gaar er reist til Paris for først at tale med Lord Sommerset og derpaa reiser til Madtid - Mærkeligt er det, at Bladet Sun, der før paastod, at England tog Deel i Krigen, ganske har forandret sin Tone og troer nu den Modsatte; under Foregivende, at han veed bede Bested end de Andre der troe vi blive neutrale saasom: 1) De nyeste Hændelser i Paris og den Omstændighed, at Spanien, ved at forene sig med Portugal, er bleven stærkere. 2) Deraf følger, at den Spanske og Portugisiske Halvøe vil kunne uden andre Magters Hielp, holde Kampen ud mod Frankrig. 3) Da Frankrig aabenhjertig har tilstaaet, at dens Hensigt med Krigen egentlig er den, at faae den Spanske Constitution forandret, saa er Spanien berettiget til at bruge samme Vaaden mod Frankrig - Men England kan - under denne Omstændighed - ikke staae Spanien bi; Spanien ville altsaa naar England kom til tabe et af fine Forsvarsmidler - Som Neutral behøver England ikke at virke for Bourbonnerne da det i Verona lod erklære, at Frankrig i denne Sag handlede allene paa egen Risiko. 4) Dersom England aflod fra at være neutral, ville alle Fastlandsmagterne lade deres Armeer marschere. Englands Understøttelse vil derved vorde neutraliseret ved en Magt, der ligner, eller endog overgaaer den Franske. 5, Naar paa saadan Maade England vilkaarlig er neutral og derved forhindrer de 3 store Fastlandsmagter at understøtte Frankrig, saa nytter det Spanien ligesaameget og maaskee endnu mere, end om England siden tog Deel i Kampen; England sparer sig for Krigens Offere og er istand til, ved frembydende gunstig Leilighed, at optræde som Mægler blant de Stridende - Disse Betragtninger maae dog staae tilbage for andre, endnu ikke omtalte - Skulle f. Ex det bekræfte sig, som man har sagt, at der var en hemmelig Traktat eller Overeenskomst imellem Rusland og Frankrig, efter hvilken den Sidste skulle giøre sig betalt for sine Krigsomkostninget ned at tage nogle spanske Provindser, saa har den brittiske Regiering intet andet Valg, end at drage Sværdet og hellere indvikle Europa i en ny Krig, end giv sit Minde til, at Planer iværksættes, der ikke lade sig forene, enten med Storbrittanniens Værdighed, og Magt, ikke heller med andre Staters Ret og Uafhængighed. Politiske Anskuelser. ere i denne stormsvangte Tid blevne ligesaa nodvendige for Menneskene som Spise og Drikke - Endskjøndt det som oftest er Nysgjerrighed, der skabet denne Lyst, eller og den uforklarlige "at ler naar det gaaer ilde, eller dog med en Hjertefryd høre og læse om Krig og dens fatale følgesvende; saa er man dog nu opmærksommere end før paa de Hjørnet hvorfra Krigsvinden blæser, saameget mere, som de fly rende Mænd ikke lader det mangle paa Fremstillinger af enhvers Bevæggrunde til at være med eller imod Spanien. Kun Rusland har hidtil ikke aabenbaret sine Meninger. Pariserministeren Grev Chateaubriand har derimod, i Anledning af de forlangte 100 Millioner, i en krigerskaandende Tale for de Deputerede allerede sidst i Februar formeentlig gotgjort: deels at England forhen har sluttet en Alliance mod det revolutionære Frankrig, ligesom Franktig nu giør mod det oprørte Spanien, deels at England ved Østerrigs Besættelse af Neapel havde erkjendt Statsstyrernes Ret til at blande sig i de urolige Naboelandes politiske Anliggender - Frankrig maatte altsaa og nu have den mod Spanien - Han omtalte de forhadte Processer mod Carl Stuart og Ludvig den 16de, og sagde: "Faaer Verden endnu et saadant juridisk Mord at see en Gang til saa vil man kunne beraabe sig paa, at have Lov til at begaae Forbrydelser og skabe en Retskyndighed til Folkefærdenes Brug mod deres Regenter" Efterat have omtalt Spaniens Fornærmelser mod Frankrig, foregav han, at det især var den moralske Pest i disse Nabolande, der fornærmede Frankrig ved at vække Oprørsaand der. (De engelske Blade have gjendrevet endeel deraf og f. Ex. beviist, at den spanske Forfatning ikke er nogen Copie at den franske, samt : at dersom der virkelig hersker en slig moralsk Pest i Spanien, ville det være uklogt at paafor edet Krig; thi, det er et maadeligt Forebyggelses Middel mod Pesten, at trænge ind i den Smittedes Huus og slaaes med ham, Greven meente videre: at det var nødvendigt for Frankrig at afværge, at Spanien ikke blev en Republik da man da ville faae to Grændser at forsvare. Sin Forgiænger Grev Montmorencys Politik omtalte han med Berømmelse og anførte Keiser Alexanders Yttringer ved Kongressen i Verona, der ganske stemte med det Fredsind Han saa ofte viiste og den Uegennyttig hed, hvormed Han, der kan stille 800000 Md. 1 Marken, dog lader flere Leiligheder gaae bort uden at udvide sin Herskerkreds. Keiseren havde tillige sagt at den hellige Alliances høieste Formaal var: at beskytte Rigerne mod hemmelige Selskabers Paafund til at omstyrte Religion, Moral og Retfærdighed og beskytte det Herredomme, hvorpaa Menneskeslægtens og Staternes Velstand beroet. Efter megen Omtale frem og tilbage om Krigen, (der formoden lig dog ikke er de Franske saa velkommen, som Ministeriet vil troe da mange Conskriberede have forladt Fahnerne og med Tvangsmidler maae føres tilbage, saa at Præsterne ere opfordrede til i deres Prædikener at opflamme Krigsmodet; da den i Marseille og flere Stæder har været Opstand, som Militæren har maattet dæmpe og, da Lyons Jndvaanere ere ganske besperate fordi deres Fabriker gaae i Staae og formodentlig have bevirket noget Overordentligt, siden Posten i 2 Dage er udebleven, læste man fra London den 4de Marts om Underhandlingerne med Spanien "Den engelske Regjering har faaet ministeriel Meddelelse om at de Spanske gjerne ville modtage Englands Mægling og tillade, at Forsatningen paa Ny bliver overveiet af Kongen og Cortes om et nyt Kammer i Stænderne (ligesom i England og Frankrig) bør indføres, som kunne hæve Fastlandsmagternes Bekymringer; men førend dette tilstaaes bliver det en Betingelse, at Frankrig drager sine Tropper fra Grændsen, da det strider mod det Spanske Folkefærds Ære og Værdighed, at lade det have Skinnet af, at vise saadan Eftergivelse af Frygt for dets Vaaben" Det synes, som om Frankrig ganske har afslaaet denne Paastand, da det derved ville give de Spanske Rojalister til Priis for Constitutionsmændene - men dog lovet, at standse de paa Marschen værende Tropper, men lade Armeen paa Grændsen blive paa de af dem besatte Punkter - De i Madrid værende Englændere tilraade Spanien Eftergivenhed; men førend Lord Sommerset kommer tilbage fra Madrid og Paris, veed man ikke Enden paa Forhandlingerne og heller ikke hvad Parti England vil tage. Oppositionen vil, at man skal tage Spansk Partii, nogle raade at overlade den Spanien tiltænkte Hielp til Private, saa at Regjeringen altid kunde være rede til, at optræde som Fredsmægler - De mene overalt, at Spanier er istand til at forsvare sig selv - Kaperne ligge imens i flokkeviis paa Luur i Engelske Havne, for, saasnart Krigen erklæres, at stikke i Søen under Spansk Flag og man mener ikke den franske Sømagt er stærk nok til at beskytte fine Handelskibe - Folkestemningen i London er almindelig til de Spanskes Fordeel - J Spanien og Frankrig selv ruster man sig giensidig af alle Kræfter -De Franske have 200 Felbartillerikanoner og 40 Stykker svært Skyts til Beleiringer. De Spanske Realister understøtte de af alle Kræfter med Penge. General Qveseda, Eroles og Espanne have hver faaet 10000 Fr. til at eqvipere sig for da de vare i Frankrig Alle Rojalistrorpsene mener man vil kunne bringes til 20,000 Mand i 3 Divisioner -De tage Post ved Jrati. Den franske Hær agter den 1ste April at rykke frem paa 3 Punkter imod Madrid og lade Fæstningerne den beholder bag sig blokere - Dersom Kongen da har forladt Madrid, vil man kundgjøre en medbragt ny Constitution og indsætte et Regentskab - Spanierne ruste sig og af alle Kræfter og haabe, at kunne styre Krigen i deres eget Land. Cortes have besluttet, at Sømag, ten, snarest muligt, skal bringes til 12 Orloggere, 20 Fregatter, 10 Corvetter og 30 Brigger og Goletter.