Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-10-29
Den 9de. En Tilforordnet var ved en uventet Familietildragelse forhindret i at møde. En Tilforordnet gjorde et Forslag om at beslutte en Ansøgning om, at Skolelærer-Seminariet i Kiel atter sattes i Virksomhed. Den Tilforordnede, der havde foreslaaet en almindelig Sporteltar og faste Besoldninger for Embedsmændene, motveerte sit Forslag. Tre Medlemmer bleve valgte til en Committee herover: de Herrer Kammerjunker v. Neergaard, Etatsraad Falck og Grev v. Reventlow Criminil. Andragendet om en Petition angaaende Revisionen af Statuterne for Forsikkringsanstalterne for Mobilier, blev dernæstmotiveert. Den herover udnævnte Committee bestaaer af de Herrer v. Halem, Grev v. Baudissin og Sognefoged Engelbrecht. Endelig bleve Grundene for en ny Tyendeforordning anførte. Til Medlemmer af Committeen over denne Gjenstand bleve valgte: dehrr. Kammer, Aubert, Grev v. Reventlow til Farve og v. Halem. (Berlg: Tdøve "Med meget blandede Følelser hedder det of i Fædrel. No. 57 - har vist Fleertallet af vore Læsere seet den i C. T. meddeelte Udsigt over vore Finantsers Tilstand. Med blandede Folelser, sige, vi, thi paa den ene Side kunde det ikke være andet end behageligt at see Regjeringen endelig bestemme sig til at løfte det Slør som saa længe har tilhyllet vore Finantser, og saaledes, idetmindste tildeels, forekomme det Ønske, som Stænderne eller vilde have fremført derom. Men paa den anden Sidener det sørgeligt at see, hvorledes Staten, efter i 20 Aar at have nydt den dybeste Fred, dog har en aarlig Underballance, der maa antages at være henimod 1 Million. - At indskrænke Udgifterne, det er den eneste Maade til at helbrede en Stats som en Privatmands forfaldne Finantser, Blandt de Puncter, hvori Udgiften synes at kunne formindskes, nævnes: 1. Civillisten At denne er meget høi for saa lille en Stat, vil man indrømme, og det er vist intet ubeskedent Ønske, at det maatte behage Kongehuset at forene sig med Nationen om at bringe Udgifterne i Samklang med Jndtægterne, og dertil bidrage Sit ved at bortskjære alle undgaaelige Udgifter, 2. Det udenlandske Departement. Vi regne, at det koster omtr. 380,000 Rbd. En Stat, som Danmark, der efter sine Hielpekilder aldrig kan spille nogen betydelig Rolle, kunde efter vor Formening meget vel hielpe sig med at holde Charges d'Akkaires overalt, istedet for Ministre. Der er i Sandhed, en urigtig Undseelse at ville skamme sig for at formindske slige Udgifternyde maa tvertimod rygnes en Stat til Berømmelse, at den indskrænke sig, for at opfylde sine Forpligtelser. Vel anfører man til Forsvar for denne be. . 10 sk. . . . . - tydelige Udgift, at kun Ministre hand Adgang, til de Kredse, hvor vigtige politiske Efterretniger kunne erholdes, og at det derfor er nødven ude, giør stoede Parelse af et Par 100,000 let kunde lede til langt, større Tab; men vi tilstaae gjerne, at vi aldrig have kunnet overbeviist om, at Port, Apomater have udrettet, mere, end de Staters, der paa de fleste Steder holde Charges d' Affaires. Hiin Betragtning har rimeligviis ligesaa megen mange andre, hvormed man vil tydelige Udgift, at kun Ministre have Adgang Udgifter i denne Henseende. 4. Pension til de Kredse, hvor vigtige politiske Efterretniagering, Af Embedsmændenes Anger kunne erholdes, og at det derfor er nødven en mindre sammensat Administration kund ud indiske, derom kan svist ingen Tøivl være Nibe, Pives i Rosengaar, er 8 milierelse af et Par 100,000 let kunde lede til langt ere for knappe, saa troe vi ikke, at Best større Tab, men vi tilstaae gjerne, at vi aldrig ved en Formindskelse af Antallet vilde bil have kunnet overbe Ast Ven, at Port Aplæs elskolt i Pich Rau Gaarenestaledes blev mater have udrettet, mere, end de Staters, der se, kunds Pensionerne ganske eller dog for paa de fleste Steder holde Charges d'Affaires bortfalde, og saaledes efterhaanden Af Hiin Betragtning har rimeligviis ligesaa megen blive svaret, foraaret, sammenregner i mange andre, hvormed man vil skjellige Poster, der som Pensioner, Gaver, forsvare hvad der skeer af Forfængelighed, Svaghed, eller utidigt Hensyn til Folks Domme. 3.