JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-10-21
Kiøbenhavn. Vor Konges Hæders=Statue uden for Vesterport ved Kiøbenhavn er nu ganske færdig. Paa Pillen selv læses følgende paa den vestre Side: "Kongen bød Stavnsbaandet skal ophøre. Landbeboerne gives Orden og Kraft. at den frie Bonde kan vorde kjæk og oplyst, flittig og god. Paa den østre Side: Kongen kiendte, at Borger=Friehed, bestemt ved retfærdige Love, giver Kierlighed til Fædreland, Mod til dets Værn, Lyst til Kundskab, Attraae til Flid, Haab om Held. Paa Foden hvorpaa Støtten hviler, læses paa den søndre Side, For Kristian den Syvende. De Danskes og Norskes Konge, af enige og taknemmelige Borgere. Paa den nordre Side: Grundsteenen blev lagt af Friderik, Kongens Søn, Folkets Ven, MDCII. Af de firePostementer, som hvile paa Foden, har Bygningsmester Dajon gjort de to, Weidevildt og Weidensot hver en. Udkastet over det hele var af Professor Abildgaard Den 11te Octbr. tiltraadte de Herrer Doctores Filosophie Thorlacius og Engelstoft deres udenlandske Reise, hvortil, efter Sigende, skal være givet dem det ved Universitetet værende store Reisestivendium.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-10-21
Det asiatiske Compagnies Skib Kronprindsesse Lovise Augusta, Capit. Nørager og det particulaire Skib, Amalienborg, Capit. C. Eikel, ere begge komne fra Ostindien med ostindiske Vare.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-10-21
Hans Majestæt har bevilget Nyborg Bye et Forskud af 50,000 Rdr. til de afbrændte Bygningers Opførsel, og især til Materialiers Jndkiøb, imod at denne Summa igien godtgiøres den Kongelige Kasse af Brand=Assurancen for de afbrændte Bygninger, og af Postkassen er skiænket 200 Rdr., hvorfore der ved Nyborg Raadstue opføres en temporair Stald til Vognmændenes Heste.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-10-21
Aarhuus. Den 21de October ankom hertil fra Kiøbenhavn Skipper Johannes Clausen med Stykgods og Passagerer, og agter og 8 a 10 Dage igjen at afseilede til Kiøbenhavn ligeledes med Stykgods og Passagerer. Ved Politiet er mig leveret til de Fattige 2 Mk., som Hr. Faurschous Karl, Rasmus Wistof, har givet i Mulct for Opsætsighed imod sin Hosbonde. Ligeledes fra Hr. Klitgaards Pige, Maren Michelsdatter, 1 Mk. 8 s., for hendes utilladelige Udgang i Byen; hvilket jeg efter Vedkommendes Begiering skulle lade indrykke i Aviserne. Aarhuus, den 20de October P. Willadsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-10-21
Udenlandsk. Frankrig. Af en Bekiendtgiørelse i Redacteuren. seer man, at de franske Befuldmægtigede Treilhard og Bonnier skal vente paa de engelske Befuldmægtige i Ryssel indtil den 16de October. Dette anføres som et Beviis paa hvor gjerne den franske Regiering ønskede Fredens Jstandbringelse. Det kommer nu an paa om Engeland vil indgaae de foreslaaede Fredspuncter, og man troer, at det Svar som nu forventes med Coureren Laclue fra Engeland vil afgiøre om der bliver Krig eller Fred. Saa modsiges og de i de engelske Tidender anførte Fordringer som usande, nemlig: at Friehedstræetskulle plantes i Jrland, at Portsmouth og Plymouth skulle overleveres Franskmændene, at der skulle giøres Frankrig et Laan m. m.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-10-21
Fra Buonaparte er for nylig ankommen 3 Courerer, men intet af sammes Medbringende er bekiendtgjort. Planen til næste Feldtog skal være aftalt med Spanien og Holland, som skal tage Deel i samme. De 500des Raad reviderer nu alle siden 1789 udkomne Love for Marinen, og skal derpaa indgive Forslage til dens bedre Organisation. Spanien overlades af vore Magasiner 400,000 Centner Krudt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-10-21
Man paastaaer at den bekiendte Barrere, som hid til har holdt sig skiult, skal med første tage Sæde i de 500des Raad. Andouin, en Svigersøn af den forhenværende Maire, Pache, bliver, i den fra Udine tilbagekaldte General Clarkes Sted, Chef for det Typographiske Bureau. Man lægger General Clarke hans sortroelige Omgang med Carnot til Last, og at han er det Orleanske Huus for meget hengiven, som det han har at takke for sin og Families Opkomst. Et Øievidne melder og Pichegrus og de øvrige Deputeredes Jndskibelse i Rochefort, følgende: Ved deres Ankomst raabte Soldaterne, Matroserne og Arbeidsfolkene, der kommer de Skielmer, som ville udhungre os og som ere Skyld i, at vores Sold er holdt tilbage i 6 Maaneder. Pichegru lod til at være meget nedslaaet. Duverne de Presle var frek, og da man sagde ham, at han skulle gaae forsigtig paa Broen som førte til Skibet, svarede han: Jeg kan ligesaa godt drukne her som paa den aabne Søe. Da den personlige Beskrivelse over enhver blev oplæst, viste Barthelem sig meget beskeden: og tog Hatten af. Willot var dristigere, talede høit og fandt Beskrivelsen over sig urigtig. Lafond Ladebat vedligeholdt sit stolte Udseende. Bourdon paastod at han ikke var fra Departementet "Oise og lod samme udstryge som en Urigtighed. Barbe Marbois var mismodigst at dem alle.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-10-21
J den i Paris udkomne Pamplet; Liste over de Deputerede, som ere blevn rige siden Revolutionen, bliver især nævnede Thibandeau, Pastoret, Camus, WilletardDumolard og Finantsministeren Rammel, og derved anført, at Thibandeau, som kom meget fattig til Paris, havde i sin Provinds kjøbt sig et Gods for 400,000 Livres, eiede et Meublement af 100,000 og en Garderobe, af 30,000 Livres Værdie. Ramel er en af de rigeste Mænd i Paris, der dog desuagtet ikke ville betale sin Gield, men anstillede sig fattig, omendskiønt han havde kiøbt det skiønne Gods Lariviere ved Tours. Camueier for meere end 2 Millioner Landeiendomme og fyrst lig Medlement. Villetard har kjøbt en riig Biskops Slot og Meublement, og hans Kone er besadt med Edelsteene Sapineau, Dupruck, Larobie og nogle andre Chefer, ere arresterede i Vendeen fordi de havde gjort Anstalter til en nye Jnsurrection.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-10-21
J Aix har der været Uroligheder. Henimod 4000 Rojalister havde der bevæbnet sig, men en Bataillonschef, Kolokkerat, rykkede den 27de September mod Staden, overvandt Rojalisterne og drog triumpherende ind i Staden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-10-21
Engeland. Den 10de Octbr. havde man alt i London Efterretning om, at den hollandske Flaade var udseilet af Texelen. De af Admiral Duncan efterladte, Recognosceerskibe, have bragt denne Efterretning saa tidlig til Yarmouth. En anden Beretning fra Yarmouth den 9de October melder: Et Signal, som i Dag blev givet, at der viste sig fientlige Skibe, foranledigede at Admiral Duncan gik ufortøvet under Seil med sin hele Flaade, 13 Linieskibe og 2 Fregatter. 3 andre Linieskibe vare alt ude, saa at han har 16 Linieskibe og 2 Fregatter under sin Commando. Han har maattet formode den hollandske Flaade, da han Dag og Nat har anstrænget sig for at faae sin Flaade forsynet med det Nødvendigste, især Munition. Skulle AdmiraDuncan, som ei er at tvivle, støde paa den hollandske Flaade, saa synes et Søeslag at være uundgaaelig. J Brest arbeides der stærkere end sædvanlig, paa Flaadens Udrustning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-10-21
To Linieskibe ere afseilede med de til Lissabon og Gibraltar bestemte Coffardieskibe, som siden skal støde til Lord St. Vincents Flaade ved Cadix. Den engelske Fregatte Aurora, har opbragt adskillige franske Kapere til Lissabon.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-10-21
J Grevskabet Down i Jrland, er igien 11 Misfornøiede arresterede. En Dubliner Tidende anmærker, at i de sidste 3 Maaneder har Paketbaadene mellem Jrland og Engeland, mere end sædvanlig været opfyldte med Passagerer, og mange velhavende Familier reiser fra Jrland til Engeland.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-10-21
Regieringen har udnævnet 12 nye Pairs af Storbritanien, hvoriblant: Sir Gilbert Elliot, Lord Mornington og en Deel af Underhuset.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-10-21
Jtalien. Grev Meerfeldt, hvis Tilbagekomst fra Wien man saa længselfuld har ventet paa, ankom en delig til Udine Natten til den 25te Septbr. Om Morgenen den 25 September havde de østerrigske Befuldmægtigede, en lang Conference med General Buonaparte, efter hvis Endelse en Coureer blev affendt til Paris. Man forsikrer her at Vaabenstilstanden er forlænget paa 20 Dage. Jmidlertid beskieftiger de til Jsonzafløder, fremrykkende Østerrigere sig med at omhugge Træerne der, for at faae en friere Uldsigt. De har og slaae en Broe over Floden, og anlægger Forskandsninger om den, hvorpaa der daglig arbeider 5000 Mennesker Paa fransk Side arbeider man paa Esplanadens Ud delse for Palmanuova, og Buonaparte har desaarsag befalet at nedrive de 3 Bondebyer Palmada, St. Lorenzo og Sottoselva, hvori der boer over 2000 Siele.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-10-21
Den 26de Septbr. ville Brigadegeneral Caloin begyndt med at nedrive dem, men har paa Jndvaanernes indstændige Bønner opsadt det.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-10-21
Overgeneral Buonaparte har forvexlet en Fredsmæglers Plads mellem Granbundren og Weltlinerlandet med en Erobrers, ved, med et Magtsprog at lægge Weltlinerlandet under den cisalpinske Republik. Sandero og Morbegne ere alt besadt med cisalpinske Tropper, men Fortet Fuentes ved Mundingen af Adda i Commersøen, er besadt med franske Tropper. Veltelins Adskillelse fra Granbundten er en betænkelig Begivenhed for Schweitz, Dog troer man at de lukker Øinene, for ei at give Buonaparte Leilighed til Misfornøielse. Franskmændene og Cisalpinerne ere nu Herrer af Commersøen og den italienske Handel med Schweitz, og kan fra denne Side af, efter Behag, falde ind i Schweitz og understøtte Revolutionsgeisten. De anseelige Familier, Salis, Santz, Donatz m. fl., taber med Veltelin den største Deel af deres Jndkomster.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-10-21
J Genua er det nu igien roelig, men denne Rolighed er forbunden med en Slags Sorgmodighed, da de tragiske og ofte gientagne Optrin med dømte Misfornøiedes Arqvebusering, har forviist al Glæde. Alle Fængslerne ere opfyldte med oprørske Bønder fra Polcevero, Albaro og Fontabana og daglig bliver de endnu i Mængde indbragte. Da Buonaparte troer at en Deel af den Genuesiske Regierings Anordninger ikke passer med Constitutionen, og anseer samme som en Aarsag til Oprøret, saa har han den 10de September skreven til den derværende franske Gesandt Faypoult: Foranstalt De dog, at Regieringen ikke bekiendtgiør noget førend jeg nærmer mig Genua.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-10-21
J Mayland har man Haab om, at ei alene Festningen Mantua, men endog den øvrige Rest af det Mantuanske, det Brescianske, ja selv det hele Genuesiske skal blive forenet med den Cisapinske Republik. Staden Venedig bliver bestandig mere revolutionair.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-10-21
Paa Marcuspladsen seer man Talerstole, hvorfra heftige Democrater søger at ophidse Folket. Paa Levnetsmidler er her endnu stor Mangel. Jngen Venetianer, af hvad Stand han endog er, tør undslaae sig for at tiene ved Nationalgaden, eller kan kiøbe sig derfra i hvad Sum han saa byder derfor. Herfra er opbrudt 1500 Mand Venctianske Tropper, som Franskmændene forener med andre i Stæderne i det Venctianske Terraferma liggende Tropper, der da vil udgiøre et Korps af 15 til 18000 Mand, hvilke ifald Krigen skal fortsættes, skal fegte imod Østerrigerne. En af vore Galeier paa 12 Kanoner og 60 Mand, er undvigt, og har retireret til Triest, hvor den har opstukket det østerrigske Flag.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-10-21
Tydskland. Siden den 7de October er det for en stor Deel bleven roligere i Egnen omkring Frankfurt og ved Rhinen. Vei ere Tropperne i en stærk Bevægelse, men deres modsidige Omgang imod hinanden er venskabelig. Den hemmede Postcommunication er igien bragt i Stand og saasnart Erkehertugen erfarede det, lod han og Sperringen imod Strasburg ophæve. Franskmændene have og afbestilt den Leir, som de ville trække i ved Uckerod og Giessen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-10-21
En Deel af Schwaben er nu igien oversvømmet med franske Emigrantere og deporterede Geistlige, som nu paa nye igjen have maattet forlade Frankrig. Man vil angive deres Tal til 40,000 Hoveder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-10-21
Den 8de Octbr., ved en gunstig Vind, tiltraad den tilkommende Dronning af Sverrig hendes Reise fra Stralsund til Sverrig. Gouvernementschaloupen førte hende ombord paa den Kongelige Brigantine Disa, som førte hende til Peert, hvor hun efter Forlydende ankom den 9de om Formiddagen, og gik der ombord, paa Linieskibet Manligheten, som strax med gunstig Vind gik under Seil til Carlscrone.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-10-21
Den 27de erholdte samtlige Tropper i Pusterthalen, Ordre at sætte sig i Marsch til Cortina, paa den yderste Grændse mod det venetianske Gebeet. Den 28de komen Coureer til General Laulon og Kerpen i Trient, og strax derpaa sadt alle Tropper sig i disse Egne i Bevægelse. General Mack er i Lubiana og har beordret Generalstaben og alle Pioniere til Treviso, for der at anlægge Forskandsninger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-10-21
Fra Wien skrives: At den til Fremrykken beordrede italienske Armee har igien faaet befaling at trække sig tilbage. De 3 franske Divisioner som vare fremrykkede til Lisonzofloden have og trukken sig tilbage. Courcervexelen er meget stærk. Den 5te ankom Grev Joseph Dietrichstein til Wien med den beroligende Efterretning, at Fredsunderhandlings-Terminen ved giensidig Overeenskomst, var fra den 6te October at regne, endnu forlænget paa 3 Uger. J Præliminairerne ved Leoben var bestemt, at Fiendtlighederne skulle begynde den 1ste October, hvis Definitivfreden ikke til den Tid var sluttet. Der blev strax sendt en overorscordentlig Coureer til London, og man har nu igien Haab om, at Freden inden denne Termin vil blive bragt i Stand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-10-21
Privatbreve fra Triest taler om en blodig Trefning som skal være forefalden ved Aquileja den 26 Sept. mellem vore Forposter og de Cisalpinske Tropper. General Hote skal desangaaende have sendt en Trompeter, til Buonaparte, som har misbilliget Cisalpinernes Forhold.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-10-21
Fra nogle Comitater i Ungern har man den ubehagelige Efterretning, at de bevæbnede Jnsurgentere ere gaaede til deres Hiem, og forlangt enten Fremtykken eller og Troppernes Adskillelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-10-21
Jmellem det Russiske, Vienske og Preussiske Hoer besluttet, at betale Republiken Polens og dens forhenværende Konges Gield. Stanislaus erholder for sin Levetid 200,000 Ducater aarlig, som betales ham Halvaarsviis forud; samt til de 3 Sachsiske Prindser, August den 3dies Sønner, den af Republiken fastsadte Appanage, 8000 Ducater aarlig til hver.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-10-21
J den 582de Trækning i Wandsbeck er udtrukket følgende Nummere: 83. 12. 3. 44. 63.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-10-21
Bekiendtgiørelser. Efterliggende Breve ved Aarhuus Post-Contoir i afvigte Julii Qvartal 1797. Peter Petersen. Søren Christensen i Wiels. Peter Petersen i Foerleff. Skibstømmermand Henrich Svensen i Gyllingnæs. Boghandler Poulsen. Lauriz Gieding. Peter Wegvad i Dahlgaard. Land-Rekrut Hans Nielsen Raabye. Peter Riis i Bisgaard. Niels Aars Lillelund. Jens Bech. Hans Stolberg i Wosnesgaard. Peder Møller i Wiwebroegaard. Aarhuus Post-Contoir, den 21de October 1797. Holm.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-10-21
Hos Lauriz Jørgensen, er nyelig hiemkommen spansk Salt at bekomme for billig Priis.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-10-21
Hos Frausing kan faaes alle Slags engl. Steentøi, til Thee og Spiisning, samt Alen, Jssen og Specerier, m. m., alt til billigste Priser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-10-21
Fra mig Undertegnede er af Aarhuus Mark bortkommen en liden gammel sort Hest, med Aarhuus Brænde paa den venstre Bov; hvo som kan give mig nogen Oplysning om samme loves en passende Douceur. Aarhuus, den 21de October 1797. Stads-Musikant Fischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-10-21
Paa et Maanedskrivt i det franske Sprog, som udgives af Hr. Professor Olivarius i Kiel, under Navn: LE NORD literaire, physique, politique & Moral, modtages Subscription paa Biskopens Contoir i Aarhuus, og ligeledes paa en topographisk Journal for Norge, som udgives at et topographisk Selskab. Jndholden af begge Planer kan sammesteds erfares, og tilligemed en Deel andre, forevises til behagelig Paategning. Priisskrift, om en Gaards Udlytning paa skarpe sandige Jorder, samt Maaden at dyrke og dueliggiøre dem, ved Forvalter Andersen i Rye, med Motto: Sand til 7 Aars Hvile trænger a., faaes paa Bispe Contoiret i Aarhuus for 10 s. Exemplaret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-10-21
Trende Religionstaler. Til Prove udgivne af en Begynder, stor 3 et halv Ark. Faaes paa AdresseContoiret i Aarhuus for 12 s.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-10-21
Følgende nye Skrivter bekommes paa Bispe Contoiret i Aarhuus: Bastholms Samling af Jesu Christi Taler oversatte efter Grundsproget, og oplyste ved Forerindringer, og frie Omskrivninger. 1 Rdr. Hyllmanns Danmarks Historie med en Plan til den Europæiske Statshistories bedre Behandling. 1 Rdr. Nyeste Skilderie af Paris dens Væsen, Jndbyggere og Regieringsmænd. 3 Mk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-10-21
Juridisk Lommebog for Aaret 1797 af Assessor Bærens 5 Mk. 8 s. Vanvittige Personers Biographier, 2det Hefte. Mk. 8 s. Eggers Denkværdigkeiten der Franzofischen Revolution, dritter Band. 1 Rdr. 4 Mk. John Browns System der Heilkunde. 1 Rdr. 2 Mk. . . - Biographie (et Anhang af de forrige). 2 Mk. Der Brand in Kopenhagen von Lahde. 2 Rdr. Fabricius uber die Akademien in sønderheit in Danmark. 3 Mk. Crumpe uber das Opium. 4 Mk. Kong Christian den Femtes Danske Lov, af det Juridiske Fakultet giennemseet og af Assessor Bærens forøget med et nyt Register. 1 Rdr. 2 Mk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-10-21
Selvmord, efter dets medicinske og moralske Aarsager betragtet, med hosføiede Leveregler og Rescepter til Beste for hypochondriske og melancholske Personer. 1 Mk. Medicinsk, Diætetisk Brudegave for Nyegifte a., heftet 1 Mk. 8 s. Humphey Klinkers Reise, 1ste Deel, fordansket af Tode. 1 Rdr.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-10-21
Nyeste Samling af Selskabs-Sange, især for blandede Selskaber 1797, smukt heftet. 4 Mk. 4 s. Den lille Peder, en Spøgelse Historie fra det 13de Aar. hundre af Spies. 1 Rdr.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-10-21
Her paa Adresse=Contoiret faaes tilkiøbs: Markeds=Passer, a Bog = = = 2 Mk. Af= og Tilgangs=Lister, a Bog 1 Mk. 8 s. Hoved Mandtals=Lister, a Bog = = = 1 Mk. 8 s. Følge=Sedler til Brug for Lægdsmænd, a Bog 2 Mk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-10-21
Bekiendtgiørelser. J Følge Kongelig allernaadigst Bevilling saaledes lydende Vi Christian den Syvende, af Guds Naade Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmersken og Oldenborg: Giøre alle vitterligt: Da Os elskelige Justitsraad Thyge Thygesen til Mattrup, udi Vort Land Nørre Jylland, for Os allerunderdanigst haver andrager, at han udi en Sag imellem ham paa den ene og Mølleren Mads Christophersen i Breinholms Mølle med flere, paa den anden Side, - under 18de Januarii sidstleden, har udtaget en Stevning til Vores Høiesteret; men at det ikke har været mueligt, at saa denne i lovlig Tid forkyndt, deels fordi de mange Personer den skal forkyndes for, boe adspredte udi 3de Stifter, og deels fordi 2de af de Jndstevnte endog ikke have bekiendt faste Boepæle, - saa ville Vi, i Anledning af hans derhos allerunderdanigst giorte Ansøgning og Begiering, samt efter de af Os elskelig Hr. Stephan Hoffgaard Cordsen, Ridder, Vores Conferentsraad og Justitiarius i Høiesteret, derover afgivne Erklæring, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at ovenmeldte af ham udtagne Høiesterets Stevning maae til Forkyndelse indrykkes i de Kiøbenhavnske Berlingske og Aarhuus Aviser, samt at den, 6 Uger efterat den 3de gange har været indført i enhver af bemeldte Aviser, maae ansees lovlig forkyndt til indeværende Aars Høiesteret, hvortil Sagen er indstevnet, og paa den trykte Orden under No. 234 anført; dog skal denne Bevilling forinden læses for Vedkommendes Værneting, samt Nørre Jyllands Landsting. Forbydende alle og enhver herimod, eftersom foreskrevet staaer, at hindre eller i nogen Maade Forfang at giøre. Givet udi Vores Kongelige Residentsstad Kiøbenhavn, den 7de April 1797. Under Vort Signet; (L. S. Efter Hans Kongelige Majestæts allernaadigste Befaling. C. v. Brandt. Schow. Colbiørnsen. Rejersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-10-21
Da Jomfrue Hedevig Margaretha Steenstrup, ved Døden er afgangen i Torrild Præstegaard her i Hads Herred den 24de September d. A. og hendes Efterladenskab strax er tagen under lovmæssig Behandling, til anbefaled 30te Dag; saa indkaldes herved de respective Arvinger, som under Forretningen med Boets Besegling bleve angivne at være: 1) En Søster A. Chr. Hatting, fordum gift med afdøde Hr. Hans Hatting i Hatting, og skal have efterladt sig: a) En Søn Jørgen Hatting, Degn paa Alrøe; b) En Datter J. C. Brønsted, gift med S. T. Hr. Provst Brønsted i Horsens, men da hun er død, hendes Børn: Hr. Geerth Brøn sted, Candidatus sacrosancti Ministerii, Joechum Otto Brønsted, som skal være paa udenlandske Reiser, og Jomfrue Anna Sophia Brønsted, hos Faderen i Horsens c) En Dito Datter Ellen Cathrine Laurberg, gift med Hr. Tolder Luurberg i Svendborg; d) En Dito Madame Henriche Brasch, gift med Hr. Brasch i Hillersløv i Tye og e) En Dito Jomfrue A. M. Hatting, som opholder sig i Torrild Præstegaard. 2) En Søster Dorthea Sophia Møller, som var gift med afgangne sal. Hr. Møller, Præst paa Alrøe, er død, og har efterladt sig, a) Hr. Niels Spandet, Præst paa nysnævnte Øeland; b) Provstinde A. C. Hildebrandt i Torrild; c) Velædle Madame H. B. Wogelius i Hundslund; d) Mad. Jaccobine Lassen, gift med Hr. Mouriz Lassen i Bierring Mølle, og e) Provstinde D. J. Schandorff i Tyyrsteed, i Hatting Herred her i Stiftet. 3) En Søster, Madame Øllegaard Møller, i Pinds=Mølle; 4) afgangne Provstinde Hildebrandt i Torrild, hendes efterladte eneste Søn, Hr. Jacob Hildebrandt, harvalter paa Rathlousdahl; at de 30te Dagen den 25d October førstkommende og følge de anordnede Dag, behageligen ville møde eller møde lade, for at overvære Boets Behandling, og iagttage deres Arveret. Ligeledes bliver, i Overeensstemmelse med Placaten af 26de Octbr. 1792. Stervboens Credi- og Debitorer indkaldte, at melde dem i Stervboen, ovenanførte Tid. Præstholm, den 28de September 1797. P. B. Kaalund, Herredsprovst.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-10-21
fra Terchuld Fogh i Aarhuus er for omtrent 6 a 7 Uger siden bortebleven 2de gamle Bener, nemlig: en sort sveirygget Hoppe, 12 a 13 Aar, en sortebruun, hest med brune Lysker og bruun Mund, med en hvid Fier paa Næsen, begge brændte paa den venstre Bor med A. H., som formodentlig nu næsten vil være ukiendelig; hvo som kan bringe samme tilveie, eller give Oplysning hvor de er at finde, kan vente sig en Douceur og desuden Betaling for Uleilighed af Terchild Fogh i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-10-21
Brudstykker over Dagens religiøse Giæring. Med Motto. Jeg taler til Fornuftige. Dømmer selv Paulus. Stor 3 Ark, i 8vo, faaes paa AdresseContoiret i Aarhuus for 10 s. Epemplaret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-10-21
Högholms Hovedgaard er nu bortforpagtet, hvilket til Liebhaberes Efterretning bekiendtgjöres, paa det ingen i den Anledning, med Reise eller Brevvexling forgieves skulle Umage sig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-10-21
Herved bekiendtgiøres for alle Handlende i Aarhuus Stift, og videre: At paa det her i Aarhuus anlagte Hue- og Strømpe=Fabrik, giøres og til Forhandling findes i Forraad et Partie fine røde Flos=Huer for sædvanlig Fabrik=Priis pr. Dosin 7 Rdr. De som behage at tilhandle sig af bemelte Huer, ville med deres Correspondence henholde sig til Theem beskikket Jnspecteur for Fabriken.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-10-21
Den 4de October er fra mig Undertegnede bortkommet en sorthielmet, Koe, hendes Horne hængte lige ned i Øinene paa hende, og Halen noget afklippet, som fremviste en stor Dusk, hvo som kan give mig nogen Oplysning om samme, loves en raisonabel Douceur af Rasmus Prulsen, boende i Adslev.