JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1753-03-05
Fredagen den 9 Mart. om formiddagen imellem 10 og 12 kl. slet, bliver ved offentlig auction udi Sr. Julius Frøichens iboende gaard i Vimmelskaftet, 3die og sidste gang opbuden et bemelte Sr. Julii Frøichens Opbudsboe tilhørende Lyst=Sted See=Lust kaldet beliggende paa Bakken ved Hvidere, og er bestaaende imod veyen af en bindingsverks bygning paa 9 og et halv saa heel taghuus en etaghøy indrettet med en igiennem kiørsel af en port paa tvende saa med 2de porte for, Paa vestre side bestaar det af et heeltag bindingsverk bygning paa 11 fag, en etage høy med grundmuuret kielder under; fag, til bemeldte vestre side er en stor haugeplads med endeel vare frugttræer, udi længde 162 al og udi breden 33 al., indhegnet me 89 saa staket verk af legter, og inden for en levende torn hekke saa og endeel store linde og castanie træer. Til den nordre side af gaarden er en indhegnet haugeplads med 5 fag plankeverk og 10 saa staketverk, hvorudi er et firkantet Lysthuus af tømmer og sprinkelvermed levende linde træer overtrokken. Neden for imod østen er en aprileret haugeplads indhegnet med 28 fag fast plankeverk, hvorudi 2de Lysthuuse, en kildebrønd opsat med kampesteen og forsynet med spids taqverk, og endeel gode frugt træer. Til søndre side et 10 og et halv saa staketverk omkring denne haugeplads. Bemelt haugeplads er fra Hovedebygningen til søen 42 alen dyb og 66 alen breed.
Berlingske Tidende, 1753-03-05
Paa Studiigaarden lige over for Tydske Kirke paa Nørregade er god reen rug at faae efter Capituls Taxten.
Berlingske Tidende, 1753-03-05
Herved bekiendgiøres, at Foussingøe og Lundgaard hovedgaarders avling, med underliggende 2de Konge- og 6 kirketienders avling, beliggende ved Randers, vorder til forpagtning udi 6 aar fra 1ste Mai 1753 at regne, under et ved offentlig auction opbuden hos Forvalteren ved Foussingøe den 8 Martii, hvor forpagtnings conditionerne imidlertid forinden kand faaes til eftersyn. Ved begge gaardene kand ungefær faaes rug 100 til 110 td., byg 50 til 60tdr., og havre 200 til 210 tdr. avles 5 til 600 læs høe, og staldes 150 til 200 øxen, foruden 50 høveder at foere, 100 faar, og en snees stkr. bæster, liebhaberne vilde behage bemelte dag og stæd at indfinde dem kl. 9. formiddag, da auctionen foretages. Fredagen den 9 Martii, om eftermiddagen imellem 1 og 3 slet, skal ved offentlig auction An Den gang opbydes, og til den høystbydende bortselges Sr. Eilert Wessenduck Reebslagers gaard i Studiistræde, samt en Vaaning til Vestre side af fornevnte gaard imod volden beliggende, som kand efter Liebhaberes forlangende blive solgt under et Kiøb, eller hver for sig; samme gaard og paa ning bestaaer i gaarden ud til gaden af 5 saa 3 loft høyt muur og bindingsverk, med grundmuuret kielder under, en aaben skorsteen, derhos en indmuuret kaaberkiedel paa en tøndes størrelse, i gaarden et bindingsverk halvtag sidehuus paa 3 faa et loft, et temmelig stort gaadsrum broelag, derudi en nye opgravet med 3 tomme tykke fyrre planker beklæd fælleds brønd med behørig opstander og erne pompereedskab, overalt i værelserne er 5 jernkakkelovne. 2 Vaaningen bestaar af 4 fag; loft høyt muur og bindingverk med grundmuuret kielder under, et maadeligt gaardsrum broelagt, derudi en fælleds brønd med behørige reedskab, et teglhængt skuur, over li værelserne er 7 jernekakkelovne.
Berlingske Tidende, 1753-03-05
Udi Procurator Hans Buusses huus i Magstræde er enten nu strax eller til førstkommende Paaske smukke værelser til leye at bekomme for ledige personer.
Berlingske Tidende, 1753-03-05
Til Paaske rette fløtte tid bliver hos Hr. Justitz=Raad Lassen paa Kiøbmagergaden beqvemme værelser for en samilie til leye at bekomme med eller uden heste og vogn, som forlanges. J Dybensgade, lige for Urteboden, hos Philip Becker, er indsat til forhandling extra got frisk evret smør, fierdinger.
Berlingske Tidende, 1753-03-05
Hvo som til 11te Junii mod suffisant og asseureret huuspant, behøver til laans 2000 Rdl. vilde behage at anmelde sig her i bogtrykkeriet, hvor efterretning derom gives.
Berlingske Tidende, 1753-03-05
Mandagen den 12 Martii om formiddagen imellem 11 og 12 skal paa børsen her i staden tvende actier i det Jslandske og Finmarske compagnie Sr. Julii Frøchens opbuds boe tilhørende, 1ste gang ved offentlig auction opbydes, og til de høystbydende bortsolt efter de conditioner som paa auctionsstædet vorder kundgjort Bye= og Raadstueskriver Niels Hofman Sevel i Aalborg, som Forstander for det sammesteds udi Aaret 1747. oprettede allernaadigst confirmerede kiærlige Compagnie, der Gud være lovet er ud saa god og ønskelig stand, at enkerne ved paakommende dødsfald, nyder deres forlods penge efter Fundatzen og pension efter Forbedrings=Posternes 4 Art. nemlig fordlr. aarlig i 2de terminer udi de første 4 aar efter indskrivningen og siden aarlig 5 Rdlr. tilleg indtil naaes fulde 100 Rdlr., skiønt ingen interessent betaler meere aarlig end i alt 6 Rdlr. 1 mk., da dog udi en Enke=Cassa næsten af lige beskaffenhed, er udi nogle aar, ja næsten fra begyndelsen af, endog med forlods pengenes afskaffelse og afgang udi enkernes pension betalt 12 Rdlr. aarlig, giør for de høye og respective Herrer Jnteressenter bekiendt, at der ved en General forsamling sidstafvigte 15de Decembr. paa det pensionisterne ikke udi deres pensioners betaling skal skee ophold, af Directionen er bleven besluttet, at hvilken Jnteressent der ikke inden hver aars ultimum Aprilis og Octobris uddet seeneste fra de dem forhen bekiendte Commissionairs udi de andre Kiøbstæder, indfrier Repartitions-qvitteringen for hver Termin, bliver strax efter saadan tids forløb af Compagniet udskreven og exeluderet, saa at interessenten fra den tid ingen ret eller rettighed haver til Compagniet eller dets frugter, skiønt han endog beholder den bekomne police, men dog skal han være forbunden efterFundatzens 4 art. den sidste termin at betale, i mangel af den udi berørte art. mentionerede opsigelse til Forstanderen. Ligeledes er ved bemeldte hoved samling fastsat, at den 13 art, i Hoved=Fundatzen, som melder, at udi det aar i hvilket en interessent døer, betales intet videre end de 112 art. belovede forlods penge, skal være saaledes forstaaet, at aaret regnes fra dødsfaldets dato og anmeldelse efter vedbørlig attest efter Fundatzen til næstpaafølgende aars lige Datum.
Berlingske Tidende, 1753-03-05
Copenhagener, Dutsee. Jansen. Anno 1753. No. 19. Vagten, Montags, den 5 Merz. Fortsesung des Schreibens aus America. Der Wein, welcher in Garten gebauet wird, giebt schone Trauben, und der vilde wachst hausig im Walde. Allerhaand gute Kirschen sind hier uberflüssig. Es wird einmal geerudtet. Holz ist igogenugsam vorhanden, doch komnte es, wo sich die Menschen nicht auf die Menage, legen, in kurzem dunne werden, weil alles Land mit Holz muss zugemacht seyn, damit das Vich nicht Schaden thue, und manche verbrennen es gar zu uberflüssig. Wasser, und zwar gute Spring Brunnen, haben wir auch, nu keinen Strom, ausser die Delwar, welche Philladelphia im Flor gebracht. Die andern Strømme, haben zu viel Felsen, das sie nicht konen be fahren werden. Jn den Wassern giebt es allerhand gute Fische, schöne Forellen und Aale, nu istes nicht gut, dass, wennes zwey Stunden, stark regnet, so entstebet so en Gewasser, dass man nicht fort kan, und bey heissem Sommer gehen die kleinen Gewasser alle aus. Von Viehhaben wir gut wohlschmeckend Rind-Fleisch. Das Schweinfleisch ist besser vom Geschmack als in Deutschland; Schaffe sind uberflusg vorhanden; auch schøn gut schmeckendes Wild-Fleisch; oc schon 1740 in dem kalten Winter viel darauf gegangen ist. Was nicht gestorbeen, haben die leute todt gemacht, und die Schweine damit gefüttert, weil die Jagt allgemein ist. Die Hasen sind klein, von reissenden Thieren sind keine mer; Bären und Wolfe gibtes noch. Die Panterihiere haven sich weit zurück gemacht in die Wildnitz. Die Wolfe aber thun vielen Schaden. Voen Geflügel haben wir Adler und allerhand Raubvigel. Von andern, als welscheAuerhaabne, Fasane, wilde Ganse und Enten, mie auch dergleichen zahme, ist alles uberflüssig, aber sie gehen doch nicht gebraten. Jm Frusjahr kommt hier aus den varmen Landern eine so grose Menge wilde Tauben an, das die Leute 70 bis 80 auf einen Schus treffen, und die Schweine damit masten, weil sie nicht alle konnen gegessen werden. Die Wilden sind hier uPensylvannien sehr unwissend in guten Sachen, weil ihnen die Weissen mit keinem guten Exempel vorgehen, sie haben aber das Sauffen sehr wohl gelernet. (Ein mehreres nachstens.
Berlingske Tidende, 1753-03-05
Madrid, den 30 Januar. Der Herzog von Duras, neuer Ambassadeur, von Frankreich, erwirbet sich von Tage zu Tage mehr Hochachtung bey diesem Hofe, und har ersk kurlich die Wiederherstellung verschiedener Privilegien erlanget, welche die Franzosen, so sich inSpamen niedergelassen, von dem verstorbenen Konige Philipp V. bey seiner Gelangung zum Throne erhalten hatten, die aber seit der Zeit in Abnahme gerathen waren.
Berlingske Tidende, 1753-03-05
Paris, den 19 Februar. Man fleet allier følgenden Brief aus Antibes vom 2ten Februar, den Marquis von Cur saa anbetreffend. "Der Graf von Sade, Kønigl. Commandant an diesem Orte, erhielt den 30sten Januar einen Courier von Kriegs minister mit Depeschen, wodurch ihm von Seite Sr. Majestat anbefohlen ward, den Marquis von Cursay in Freyheit zu setzen, indem dieser Herr keines Staatsversehens ware schuldig befunden worden, und ihm zu gleicher Zeit anzudenten, das er sich auf einem Wege, den er selbst für gut finden würde, nach der FestungMontpellier in Begleitung eines Oficiers zu verfugen hatte, welcher ihn dahin begleiteen, sollte; es sollte aber der Marquis von Cursay, auf sein Ehrenwort versichern, denselden unter Weges nicht zu verlassen. Der Graf von Sade ging sogleich hin, ihm diese angenehmeBefehle bekannt zu machen. Der Marquis von Cursay empling dieselbe mit sog vieler Frende und Erkenntlichtet, als er Ehrerbeitung undUnterwürsigtet for den Willen des Königs bezeuget hatte, da Se. Majestates für gut befunden, ihn arretiren zu lassen. Er ging des Tages darauf aus dem Fort Quarre heraus, und in das Haus des Grafen von Sade, der ihn mit der grosten Freundschaftsbezeugung aufnahm.
Berlingske Tidende, 1753-03-05
Der Marquis von Cursay har sich vorgenommen, den 13ten dieses Monats von Antibes absureisen, und sich uber Toulon nach Montpellier, zu begeben. Die Freyheit, die ihm der Konig bevilliget hat, ist ein vollkommener Beweis der Gerechtigket Sr. Majestat, welche, so bald Si erkannt haben, das dieser Herr der schweren Vergehungen nicht schuldig sey, die man ihm zur Last leget, ogleich Befehlertheilet, ihn seines Gefangnisses zu entledigen.
Berlingske Tidende, 1753-03-05
London, den 20 Febr. Gestern war bey Hofe grosse Cour, und die verwittwete Prinzessian von Wallis, der junge Prinz von Wallis und der Prinz Edvard waren gegenwartig. Se. Majestat, der König, befinden sich in erwunschtem Wohlseyn. Der Herr Hales ist bey der Königlichen Akademie der Wisfenschaften zu Paris an die Stelle unsers verstorbenen Ritters Hans Slogne wiederum zum answartigen Mitgleide von dem Könige ernannt worden. Sonst ist eben nichts merkwürdiges unterm hentigen Dato zu berichten.
Berlingske Tidende, 1753-03-05
London, den 16 Febr. Ueber die stehende Armee werden nach der hiesigen Freybet der Presse viele Schriften pro & contragewechselt. Das Publicum meynet, dass die Civil-Macht hinreichend genug sey, die Ordnung zu erhalten. Einigen gefalles auch nicht, das die Landeinwohner grostentheils, wonicht alle, ihres Gewehrs wegen der neulich errichteten Wildacte beraubet sind, weil das Land dadurch gleichsam, wie ste sagen, ohne Defension auf benothigten Falligelassen ist. Ueber die National schulden, welche sich auf 80 Millionen belausen, und deren Zinsen aus den Taxen und Auslagen, mussen bezahlet werden, stedet man auch viele Schriften. Diesenigen, welche sich hieruber beschweren, wissen in der That nicht, das die Nationalschulden zur Sicherheit der Krone dienen, und das man gar keine Ursache har, deswegen Larmen zu machen. Ein guter Freund beweiset in einer Schrift, so in diesen Tagen heraus gekommen, das zur Zeit der Königin Anna diese Schuld 50 Millionen gewesen, und das man damals 6 pro Cent Jnteressen bezahlet habe, welches jahrlich sich auf 3 Millionen belausen. Da man aber gegenwartig alle Jnteressen af 3 pro Centreduciret hat, sost die Ausgade nu uhrlich 2400000 P. Sterl., das also 600000 Pf. Sterl. weniger bezahlet werden. Amsterdam, den 22 Febr.
Berlingske Tidende, 1753-03-05
Es sind seit kurzem uber 50 Schiffe anf unsern Kisten angekommen, die mit 40000 Fassern, Franzosischer Weine beladen sind. Es sollen deren noch 16000 anherogebracht werden, welches dem Konige in Frankreich nur allein an AusfuhrZoll bey 8 Millionen Livres einbringt.
Berlingske Tidende, 1753-03-05
Dressden, den 24 Febr. Dennach Se. Kongl. Majestat unterm 15 Jan. a. c. anbefolen, das zur Wiederbezahlung der im Jahre 1745 in den damaligen Unruhen aufgenommenen Contributions Vorschusse, in beydenDressdner Residentz-und dazu gehørigen Vorstadten, ein für allemal, ogne Consequenz, von allenJmmobilien 26 Sr. von jedem 100 Rthlr. des Werths, und von denen zur Miethe wohnenden Personen, nach den Betrage des itzigen jahrlichen Miethzinses, von jedwedem Rthlr. Gr. 8 Pf. beygetragen, und binnen dato und Ostern a. c. entrichtet werden sollen, sost solches durch eine gedrukte Missive vom 22 Januar, allen und jeden Bürgern und Einwohnern von Seiten des Raths insknuiret worden.
Berlingske Tidende, 1753-03-05
Berlin, vom 27 Febr. Vorgestern ist allier der Hochgeborne Herr Wenceslaus Gotthard Graf von Schafgotsch des H. R. R. Graf und Semperfrey, von und aufKynast, Freyberr zu Trachenberg &c. Jhro Rø mis. Kayserl. Majest Kammerherr und Oberster, Ritter des Churdellnischen Michaelis-Ordens &c. welcher seinem Hr. Bruder, dem wirklichen geheimen Etats-Minister und Oberstallmeister, Hr. Grafen von Schafgotsch, einen Besuch abzustatten, vor 2 Monaten aus Brünn anherogekommen, nach einem 8 tagigen Bettlager ander Pleuropnevmanie im 39 Jahre seines Alters mit Tode abgegangen.
Berlingske Tidende, 1753-03-05
Jn Norwegen: Hr. Apotheker Gasser und Hr. Johan Weiner in Bergen; Hr. Caspar Holm in Bragnitz; Hr. Post meister Raabeck und Hr. Paul Haslef in Christiania; Hr. Rathmann Lund in Christiansand; Hr. Peter Hofnagel inFrederichshall; Hr. Postmeister Tiurholm in Frederichstad; Hr. Postmeister Simmers in Laurvigen; Hr. Zollschreiber, Kierulf in Mos; Hr. Postmeister Wicker in Hester Riisder; Hr. Postmeister Holst in Scheen; Hr. Wagermeister Ohnsorg in Stavanger; Hr. Joh. Arboe in Strømsøe; Hr. Ditlef Bull in Tønsberg; und Hr. Postmeister Alstrup in Drontheim. Copenhagen den 2 Mart. 1753. Demnach Bürgermester Hans Hagerup in Drontheim den 10 Jan. 1753, mit Tode abgangen, so werden dessen Glaubiger und Schuldner, over deren Gevollmachtigte, cingeladen, binnen Jahr und Tag nach diesem Avertissement vor den Theilungsverwaltern auf den Rathhause hier in Drøntheim sich einzufinden, erstere mit ihren Forderungen, und lettere mit Bezahlung dessen, soste von Rechtswegen schuldig sind, da einem jeden nach dem Geset Recht wiedersahren foFreytags den 9 Merz Vormittage zwischen 10 I. 12 Uhr, soll durch offentl. Auction in Sr. Julius Freichens bewohntem Hofe in der Wimmelschaft, zum 3ten und letten Mahl augeboten und verkauft werden eine gedachten Sr. Julius Freichens Aubothsbude zugehørende Lust=Stelle See=Lust genannt, beligend auf dem Hügel bey Hviddre; von dessen Beschaffenheit das gedrukte und augeschlagene Placat denen Liebhabern Unterricht geden kan.
Berlingske Tidende, 1753-03-09
No. 20. Danske Kiøbenhavnske Flinter. AAvv Ar Ave as we Aar vare AWAv A Fredagen den 9 Mart. Ade Ave.
Berlingske Tidende, 1753-03-09
Stokholm, den 23 Febr. Den 20 hujus nedlagde her sin jordiske Hytte den, som i levende Liv har bygt ikke Hytter, men Templer og Palladser, nemlig den Kongelige Ober=Hof=Intendant, Ridder af den Kongelige Nordstierne Orden, og Medlem udi Videnskabers Academiet, Hr. Baron Haarleman, i hans Alder 52 Aar. Ved denne Foraars Tid blive Regimenterne udi Provintzerne saa vel som den Kongelige Flode forsynede med nyt Mandskab i Steden for hvad som ved Døden er afgaaet Man seer her en Fortegnelse paa dem, som udi afvigte Oct. Nov. og Dec. Maaneder af meget vanskelige Sygdommeere formedelst Electrisering deels virkelig restituerede, deels have fornummet til merkelig Forbedring. Der siges, at Beskrivelsen paa disse Patienters Sygdomme skal indføres udi første udkommende Videnskabernes Academies Handlinger. Formodentligen bliverderudi ogsaa meddeelt en udførlig Efterretning om det dobbelte Jordskælv, som udi seeneste Dec. Maaned er fornummet i Nordland.
Berlingske Tidende, 1753-03-09
Venedig, den 16 Febr. J Tirsdags er Hans Durchl. Arve=Prinzen af Anspach, med sin Svite her ankommen, og i Torsdags paa Senatet vegne med allehaande kostelige Forfriskninger udi sit Qvarteer bleven regaleret.
Berlingske Tidende, 1753-03-09
Mayland, den 7 Febr. J gaar Morges er Hans Durchl. Arve=Prinzen af Anspach, reyst herfra til Venedig, og i Dag agter Fyrst Efter hast at give sig paa Reyse til Turin, men at retournere derfra hid til Staden igien.
Berlingske Tidende, 1753-03-09
Paris, den 23 Febr. J Overgaars vare begge Parlamentets Kamre indtil over 5 Slet om Aftenen overordentligen Forsamlede, og man fornemmer, at de have givet Ordre, at tre fornemme geistlige Herrer skulde under Straf of Landets Forviisning møde udi Parlamentet, for at giøre mundtlig Regnskab for een og anden Casus, hvor Sacramenterne ere blevne nægtede. Man legger dertil, at vores Erke Biskop er ligeledes i egen Person bleven stævnet, at svare til adskillige nye Klagemaal, som Nonnerne udi Calvariæ Biergs, St. Caroli og St. Lupi Klostere have ført over ham. Kongen, som endnu ikke vil tillade Parlamentets Deputerede til Audienz, har siden denne Uges Begyndelse bivaanet 4 overordentlige Con seils, og derforuden med Cardinalen af Soubise og den gamle Biskop af Mirepoix arbeydet nogle Timer udi Cabinettet paa Ting, hvilke, som paa Versailles siges, skulle sætte heele Riget udi største Forundring, saa snart som de Resolutioner, man har taget, torde bringes til Virkelighed. Først udi tilkommende Uge agter Hans Majestet med sin heele Hofstat at giøre en Reyse til Cholsy, hvor den Pavelige Nunclius og de fornemmeste Gesandter skulle følge med.
Berlingske Tidende, 1753-03-09
London, den 23 Febr. Siden Hoffets Svar paa det Kongelige Preussiske Skrifter kommen udi hver Mands Hænder, forventer heele Nationen ligesom udi Stilhed, hvad der vil blive af Sagen, helst siden man veed, at foruden det Romerske Konge-Vall ere endnu langt vigtigere Ting paa Tapetet i det Tydske Rige. Hvad Udfald det vil faae med Garantiet paa Slesien, det staaer at forvente. Jmidlertid give de Kongelige Preussiske militaire Rustninger nogen Anledning til Eftertanke.
Berlingske Tidende, 1753-03-09
Haag, den 27 Febr. Da Spille Korten tiene alleneste til Tidsfordriv for formuene og ørkesløse Folk, saa er det paa Tapetet, at hvert et Spill skal stemples, og derfor betales 3 Styver; men hvor som lader sig lyste, at spille med ustemplede Kort, skal mulcteres for 1000 Gylden. Dette Paalæg meenes at skulle importere aarlige 20000 Gylden, hvoraf man kunde betale Jnteressen af 800000 Gylden a 2 og en halv pro Cento beregnet. Dige-Jnspecteurerne i Geldern have en Reparation at bekoste, som vil beløbe sig til henved 60000 Gylden, hvortil de agte at oprette et Lotterie, hvori hver Lod skal koste 60 Gylden. Da nu all Collectering til Lotterier, saa nær som de af Generalitetet, i heele Holland er forbudet, saa frygte de storlig for ikke at skulle faae det complet, og derudover have gjort Ansøgning om en fri Collection. Enden, den 27 Febr.
Berlingske Tidende, 1753-03-09
Det her værende Directorium for det Kongel. Preussiske Asiatiske Compagnie har i Dag over London erholdt Breve fra de ypperste Officerer paa Skibet die Burg von Eden kaldet. Samme melde derudi, at de med bemeldte Skib uden nogen Fare den 14 Nav. sidstafvigte Aar, det er udi 41 Dage siden deres Udløb her fra Emsen, vare ankomne og havde kastet Anker paa Rheden af Porto Praya, paa Øen St. Jago beliggende. Mandskabet befandtes samtlig vel, og Skibet udi god Stand. De agtede at ligge der 8 eller 10 Dage, for at faae nogen Forfriskning, og siden fortsætte deres Kaas.
Berlingske Tidende, 1753-03-09
Freystadt udi Fyrstendommet Teschen i Øvre Slesien, den 27 Jan.
Berlingske Tidende, 1753-03-09
J Lomkau, som er en Landsbye een Miil herfra beliggende, er den 25 hujus en Mand, navnlig Andreas Schmidt, i hans Alders 124 Aar ved Døden afgangen. Han var fød A. 1629, og giftede sig første gang 1652. Hans første Barn blev født den 26 Mart. 1653. J hans første Ægteskab levede han hartad 50 Aar, og avlede derudi 10 Børn, hvilke dog allesammen ere allerede ved Døden afgangne. Efterat hans første Kone var ved Døden afgangen, giftede han sig anden gang, og avlede med sin nu værende Efterleverske 4 Børn. Han var spædlemmet og liden af Person, havde et kiønt rødmodset og fiin Ansigt, og vidste lidet eller intet af Sygdom at sige. Hans Sind var muntert og lystigt, og for 2 Aar siden giorde han endnu sin Bonde-Dands med, saa godt som en Karl paa 20 Aar. Han sov aldrig, hvor der var lagt i Kakkelovnen, men laae om haardeste VinterDage, endogsaa i hans høyeste Alder, udi et koldt Kammer. Hver Dag, endog nu paa Sidstningen, da han havde naaet saadan en Alder, som i vor Tid maa virkelig agtes høy, fornøyede han sig med at røge nogle Piber Tobak, og i hans unge Aar var han en særdeles flittig og stræbsom Mand.
Berlingske Tidende, 1753-03-09
Berlin, den 3 Mart. J Torsdags, hen imod Middag, arriverede Hans Majestet, Kongen, geleydet af Prinz Ferdinand af Brunsvig, fra Potsdam her til Staden, og den anden Morgen, Klokken ved 8 Slet, reyste Hans Majestet med sin sædvanlige Svite did igien. Man taler her paa nærværende Tid om Ting, der tegne til stor Vidtløftighed, hvorom med Tiden vil blive meere at melde, om der skulde være noget sandt i.
Berlingske Tidende, 1753-03-09
Hannover, den 2 Mart. Det almindelige Rygte vil forkynde os en nær forestaaende Uroelighed, og der tales om, at den Engelske Courier, som for nyelig er passeret her igiennem, skulde taget Touren til Dresden, medførende Depeches, angaaende de udi Store-Britannisk Sold staaende Chur-Saxiske Tropper; andre derimod holde den Frygt for ugrundet, som deraf har reyst Helsingør, den 9 Mart.
Berlingske Tidende, 1753-03-09
Her i Sundet ere følgende Skippere ankomne: Den 5te Kiøbenhavnske Danske Post-Tidender. hujus. Henrich Fæster af Kiøbenhavn, fra ibidem til Canton, med Provision; Peter Johansen af Kiøbenhavn, fra Trundhiem til Kiøbenhavn, med Sild; Peter Sørensen af Flensborg, fra Amsterdam til Kiøbenhavn, med Støk Gods.
Berlingske Tidende, 1753-03-09
Kiøbenhavn, den 9 Martii. J gaar retournerede Monarchen med sin høye Svite lykkelig og vel fra Jægersborg; og i morgen agter Hans Majestet at benaade det Høygrævel Berkentinske Hotel med Sin Allerhøyeste Nærværelse, og indtage Middags Maaltidet hos Hans Excellence.
Berlingske Tidende, 1753-03-09
J Dag gjorde Hendes Majestet, vor Allernaadigste Dronning, en Prommenade en Carosse, geleydet af Hans Kongel. Høyhed, Cron-Prinzen.
Berlingske Tidende, 1753-03-09
Hr. Cammer-Herre og Oberste de Cheuses, som er beordret til at gaae til Haag som Kongel. Extraordinaire Envoye hos General-Staterne i de forenede Nederlande, er i disse Dage her til Hoffet ankommen, for at annamme sine Jnstruxer.
Berlingske Tidende, 1753-03-09
J Torsdags Morges er det ofte omtalte, det Asiatiske Compagnie tilhørende og til China destinerede Skib, Dronning Juliana Maria kaldet, gaaet Seyl her fra Rheden af Sundet til.