JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-07-09
Portoferrajo, d. 6 Junii. J Gaar sporedes her Kl. 3 1/2 et heftigt Jordskjælv. Napoleons Søster, Pauline Borghese er hos ham. Her er nylig ankommet 19 Vogne og 100 Heste. Bon parte befinder sig vel, han kjører, rider og seiler ofte. Der opholder sig bestandig 2 engelske Fartøier i vore Farvande.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-07-09
London, d. 24 Junii. Formælingen mellem Arveprindsen af Oranien og Prindsesse Charlotte af Wallis vil ikke finde Sted, fordi Prindsessen, ikke vilde forlade Engelland, og Arveprindsen, der havde lovet at vise sine Undersaatter sin Gemalinde, har derfor seet sig nødt til, at afbryde alle videre Underhandlinger. Sidste Torsdag Aften afreiste J Gaar Eftermiddag ind Arveprindsen herfra. traf Hertugen af Wellington fra Paris hertil. Han kom i en aaben sexspændig Vogn, ledsaget af en Adjutant og nogle Forridere. Først i Parlamentsgaden kjendte Folket ham, og vilde have fraspændt Hestene, om han ikke havde kjørt saa stærkt Jmidlertid gjentonede Jubelraabet: Leve Lord Wellington, øieblikligen gjennem alle Gader.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-07-09
J Loire Departementet herskede Uroligheder, hvilke, efter Opraab fra Præfecten sammesteds af dømme, lade til, at være betænkelige.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-07-09
Polen. Under 10 Juni har Gener. Dombrovski bekjendtgjort sine Vaabenbrødre, at den polske Nationalmagt ikke allene fremdeles skal bibeholdes, men endogsaa forøges, og at alle Polakker, som have været med i det sidste Feldttog, selv de, der ere komne i Fangenskab, skulle tage Deel i denne Velgierning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-07-09
Bekjendtgjørelse. J disse Dage indkræves Betalingen for det 2det eller Juni Qvartal af Skilderiet, af den som Jncassationen er overdraget til, mod Undertegnedes Qvittering, lydende paa 2 Rbdlr. N. V. for hvert Exemplar (paa Trykpapir).S. Soldin.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-07-09
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. s Ros Res Re
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-07-09
Ellevte Aargang. No. 56. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 12 Juli 1814. Livets fire Species. Den gamle Hr. Veir var en snurrig Ferter. Han talde næsten altid i Lignelser, og skjønt det sædvanlig hedder, at Lignelser hatte, saa vare dog de, han brugte, saa raske til Fods, at endog den Spidsfindigste kunde forfølge dem saa langt han vilde paa den menneskelige Forstands Huulveie, uden at han kunde mærke den mindste Feil i deres Gang. Han betiente sig især af fire arithmetiske Udtryk subtrahere, addere, dividere, multiplicere, hvilke han kaldte Livets fire Species, og som man godt kunde komme igjennem Verden med. Saa han een af de brogede Sommerfugle, der flyve fra Blomst til Blomst i Livets yndige Hauge, og med paradisisk Lyst sue Honning af alle Planter, eller med andre Ord, hine Lykkelige, som de fleste Mennesker betragte med misundelige Øine, saa sagde han subtraheer fra deres tilsyneladende Lykke de mange Bekymringer, de maa døie, for at tilveiebringe det Guldstøv, der glimrer paa deres Sommerfuglvinger, de mange søvnløse Nætter, de plages af, for at tilfredsstille selvskabte Fornødenheder, addeer dertil den Hypocondrie, deres svækkede Legeme slæber omkring med sig som Sneglen sit Huus, den evige Frygt for, ikke at kunne udføre den begyndte, med saa mange Vanskeligheder forbundne Rolle, see saa hvad Facit bliver, og jeg vil vedde ti mod een, at du ikke vil bortbytte din Hytte for deres Pragtborge eller dit tarvelige Bord for deres rig besatte Taffel. Foremaler dig nogen Livet som en Evighed, saa subtraheer fra 20 Aar, som kun bliver faa Menneskers Levelod, 10 Aar, hvori Forstanden ligger i Ægget, 10 Aar, som den behøver til at krybe ud af det, 10 Aar, som den maa voxe i, førend den fra en Kylling kan blive en Høne, subtraheer af det, som bliver tilovers, 30 Aar, der offres Dødens Sødskendebarn, Søvnen, addeer dertil de faa Aar, for ikke at sige Maaneder, som Tidslede, huuslige Bekymringer, legemlige Upasseligheder, Drillerier og andre Plager, der høre til Dagens Orden, levne dig, og see hvor ringe en Haandfuld Aar du egentligen har at leve i Saae han nogen muntert Lune, saa tilraabte han ham: min Søn, multipliceer! Livets Glæder ere en Fugl, som man for Alting maa holde fast paa, naar man har fat paa den, og, som eengang bortfløien, ikke kommer saa let igjen. Og skulde du end kun have et Eental, saa bliv dog ved at multiplicere det saalænge til du faaer en kjøn Sum til Facit; men glem derhos heller ikke at dividere, thi uden Divideren nytte Livets fire Species dig kun saare lidet, og er hele den philosophiske Arithmetik spildt. Fortæller man dig syv lange og syv bredde om Folk store Rigdomme, saa subtraheer; regn efter hvor rig man antager du er, subtraheer det, som man har anslaaet dig for rigere end du virkelig er, og naar du saaledes vedbliver at subtrahere vil Facit lære dig, at man har udraabt Fanden for sortere og de fleste Folk for rigere end de virkelig ere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-07-12
Kommer du i de Stores Audiencegemakker, og de fylde dig Fikken fuld med føde Ord og komme Løvter, saa divideer mens du staaer med Hatten i Haanden og Kroppen i en Halveirkel, men skynd dig for Alting, førend du endnu har naaet Marmortroppen, at subtrahere, og see til, at du faaer Facit saa lillebitte som mueligt, skulde du siden efter finde, at du har subtraheret for meget, saa kan tu jo heller siden addere dette forMeget, thi derved vil du spare den Græmmelse og Ærgrelse, som sjelden udebliver, naar man har forsømt, tilbørlig at dividere og subtrahere store Mænds store Løvter. Ønsker du at komme blandt Folk, der gjerne ville roses, saa multipliceer! Er det en Madame, saa kald hende Frue, er det en Frue, saa kald hende Deres Naade, er det en Skriver, saa kald ham Hr. Secretair. Rækker man dig en Kop Chicorie=Caffe, saa sig ikke eengang, men tu sin Gange Tak, spørger man dig, hvorledes du har moret dig paa Ballet eller Pikeniken, saa sig usigelig meget, thi uagtet det er Nonsens at sige noget usigeligt, saa holde Folk af hon ton dog saare meget af saadanne kjøbenhavnske Multiplicationsudtryk, der gaae i det uendelige. Gudsendt.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-07-12
Enhver, som har følt den trykkende Dyrtid paa Bygningsmaterialier i nogle Aar, og som gaaer forbi den afbrændte Nicolai Kirke og seer sammes Tagværk af Tømmer og Bræder, som har lagt der i saa mange Aar, uden mindste Nytte, og som ventelig bliver liggende, til det er aldeles forraadnet, maa falde i største Forundring over, at ingen har tænkt paa en saa vigtig og betydelig Capitals bedre Brug. Hvorfor dette Dække blev opført over en afbrændt Kirke, er ikke let for Jndsenderen at indsee, da alle Ting i samme var aldeles opbrændt, lige indtil Begravelserne i Jorden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-07-12
Jblandt feilslagne Forventninger kan man sætte følgende: Det er nok et Par Aar siden at en Mand averterede, at kunne forædle Dansk Brændeviin saaledes, at det kunde bruges isteden for Rom og Fransk Brændeviin til Punsch med videre, og anførte, saa vidt Jndsenderen erindrer at kunde vise Attester fra Holsten som Beviis paa sin Duelighed. Jeg med mange andre længtes meget efter Opfyldelsen af dette Løfte, eller efter Aarsagen, hvorfor det ikke kom til Virkelighed, men forgjeves. Saaledes gik det ogsaa med det opfundne Metal, der havde saa megen Lighed med Sølv, at man blev advaret for ikke at blive bedraget i den Henseende. Man kunde billig vente sig underrettet om, hvorfor dette ikke kom i Drift, Svar til den nævnte Forfatter af et Stykke i forrige No. af nyeste Skilderie af Kjøbenhavn, om det frankske Skuespiller Selskab fra Odense. Motto: Den beskedne, deelærende Konstdommer ligner en gammel Officier, denne viser man den skyldige Agtelse; men, de haanende, plumpe Dadler ere Snigmordere i Huulveie, som bør behandles efter Fortjeneste. Disse, min navnløse Herre, eller Jkke-Herre, ere den tydske Kunstners Grundsætninger; i hvis Følge vi vel burde med tavs Foragt forbigaae et Stykke i Skilderiet, som i høieste Grad bærer Ondskabs og Dumheds Kiendemærke. Men det er vor Pligt, ikkun med faa Ord at bevise Dem, til Deres egen Beskjæmmelse og Belærrelse, hvorledes De har forsyndet Dem mere mod Deres egne Landsmænd, end mod os. Det hele Stykke bærer Præg af et Nationalhad, som vilde beskæmme Deres Landsmænd, hvis et saadant Had fandt Sted. En Skam, som Disse dog sandeligen ingenlunde fortiene. Fasti alle dette Lands Provindser have vi nu i henved 7 Aar mødt den velvilligste Modtagelse; og selv de meget ofte ikke ubetydelige Forsamlinger ved vore her givne Forestillinger, blandt hvilke fandtes Folk af høieste Rang, saavel i Henseende til Fødsel, som Dannelse, gjendrive Deres Dom fuldkommen, bevise, at De er ukierlig og ondskabsfuld. - De bedømmer endvidere et Skuespillerselskab efter en Opera, omendskjøndt De, saavelsom hele Publicum vide, at dette netop er vor svageste Side. Hvorfor omtalede De ikke andre af vore Forestillinger? Hvorfor ere Deres Domme afsagte saa dictatorisk, saa aldeles uden at opgive mindste Grund, Formodentligen fordi De selv ingen vidste, og en grundet Bedømmelse var Dem et terra incognita (noget splinternyt). De har seet os alle tilsammen - siger De - og funden os brugelige i Dyrehaven. Vi have seet Dem dog kun i Aanden - hvorledes De, liig en Hyne, ved Deres Skriverbord udspyede Deres bidende Gift; og vi holde for, at et saadant Creatur, dog vel bevaret i et Jernbuur, berre burde høre hjemme i Dyrehaugen, og ønske, at Trompeteren snart vilde sammenblæse Folk til dette Spektakel. Dog - her er allerede mere sagt, end De fortjener. Hvorledes De kommer tilrette med Deres brave Landsmænd faaer De selv at see til Hvad os angaaer, saa takke vi Sieur Kritikus for lidt Papir til Fidibus. Kjøbenhavn, den 11te Juli 1814.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-07-12
Det tydske Skuespillerselskabs Medlemmer. Ønske.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-07-12
(Jndsendt.) Paa en Tid, da næsten intet kan drives uden Vind og saa mange Tusinde leve af Vind, er det glædeligt at see, at de Herrer Grosserer v. Pahlen og Overkrigscommissair Sommer lade uden for Østerport tæt ved Farimagsveien opføre en Mølle af en saadan Jndretning, at den kan male med langt svagere Vind end de paa den almindelige Maade byggede Møller. Vilde det ikke være at ønske, at denne vindbesparende Indretning snart maatte gaae over fra livløse Ting til den levende Natur, og formindske Antallet af Vindmagere og Vindprojecter og Vindspeculationer i vort Fædreneland:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-07-12
Jndenlandske Efterretninger. Den fortjenstfulde Borger og Grosserer her i Kjøbenhavn, A. Nielsen har til sin Fødebye, Nykjøbing paa Morsøe, skjænket den betydelige Kapital af 2000 Rbdlr. N. V. i det ædle Øiemed, der at faae oprettet et fuldkomment Skolehold, Disse 2000 Rbdlr. udsættes til Skolens Sikkerhed, i Karby Sogns Konge Korntiende paa Morsøe, og Renten af den legerede Kapital bestemmes til 25 Tdr. Byg aarligen, til Skolelærer=Lønnens Forbedring. Desuden er Skolebygningen givet en hensigtsmæssigere Indretning og 5 Fag Huus er tilbygget Skolen, der har kostet Giveren 1445 Rbdlr. N. V. Da Grossereren tildeels har ladet sig bestemme til denne Gave ved sin afdøde Fader. kjærlige Yttringer og Ønsker under egen og Samtidiges Opdragelse, skal Legatet ved Hospitalet i Nykjøbings aarlige Regnskaber bære Faderens Navn og kaldes: Niels Josephsons Legat til den danske Skole i Nyekjøbing. - Dette Gavebrev er under 27de Mai allernaadigst gratis confirmeret, og har denne Mand saaledes givet et Exempel paa hvorledes Formue, vel anvendt, kan indbringe rige Frugter, ei alene for Nutiden, men og i Eftertiden, da sikkerligen denne Bye ved en duelig og vellønnet Skolelærers Hjelp, i Fremtiden vil erholde mange gode og for Borgersamfundet nyttige Mennesker. (Efter Coll. Tid.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-07-12
Jkke umærkeligt er det, at en Olding fra Trondhjems Stift, Anders Nordmand kaldet, som er 92 Aar gammel og under Frederik den Femte har tjent ved Fodgarden, endnu er saa rørig, at han kan arbeide; han har nylig anlagt 2 Hauger her i Byen, og kan saaledes i denne høit Alder endnu ernære sig af sine Hænders Arbeide. - Det forhen saa stygge Kjær ved Enden af Alleegaden er bleven renset og nydelig indhegnet med et firkantet Rækværk. Ogsaa Egnen omkring Frederiksbergby forskjønnes alt mere og mere. Ved Falconeeralleenhar Hr. Overkrigscommissair Langeland tilkjøbt sig 32 Tønder Land, for 92,000 Rdlr. D. C., og lader nu opføre der en smagfuld Bygning, og anlægge en smuk Hauge. - Den yndige Slotshauge vedligeholdes, som billigt, paa det omhyggeligste og det Kongelige Herskab morer sig her ved Lystfriladser i Canalen, der sædvanligst ledsages af Musik, og ved at drikke Thee paa den saakaldte Ør. hvis Beliggenhed er yderst romantisk.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-07-12
Udgiveren af Kjøbenhavns Veiviser anmoder samtlige Jndvaanere i Kjøbenhavn, Christianshavn og Forstæderne, jo før jo heller at indlevere deres fulde Adresser, Stand og Bopæl er. De Herrer, Huus- og Gaardeiere vilde særdeles forbinde Udgiveren og derved fremme en almeennyttig Sag, ved at indsende en Liste over egen og Beboernes Adresser i deres eiende Huse og Gaarde. Sligt imodtages med Forbindtlighed enten i Hestemøllestræde 123, første Sal, Hjørnet af Farvegaden, eller i Bogladen paa Børsen Nr. 11, 12 og 13.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-07-12
Viborg, d. 2 Juli. Snapstinget begyndte i Aar meget sildigt; thi paa den gamle gode Betalingsdag den 24de kom først de allersleste. Pengetrangen, en naturlig følge af de foregaaende Tidsomstændigheder, Kapitalernes Uopsigelighed og den liden Afsætning paa Korn og Kreature, var følelig, især for Landmanden, hvis Rigdomskilde, nærmest er Landets Produkter. Af Handlende vare mange med smukke Alenvare af de priisdømte og i Vinter solgte Skibsladninger; men de vare dyrkjøbte og holdtes i Priis med virkelige Sølvpenge, efter gammel Taxt, saa at Afsætningen ikke var saa betydelig, som man havde ventet, ifald Penge massen ei havde mærkelig aftaget: (Viborg Saml.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-07-12
Odense, d. 8 Juli. Hr. Dr. og Professor Wedel Simonsen opfordrer nu i Aviserne Jyllands Jndvaanere til at meddele sig enhver muelig Oplysning om Oldtidens Levninger og Minder, der med Hensyn til Archaologie og Historie maatte være mærkværdige. - Det fyenske patriotiske Selskabs Sommermød, den 29 Juni, som bivaanedes af en talrig Forsamling, aabnedes med en Tale af den fratrædende Præsident, Hs. H. Dr. Biskop Plum, Ridder. J hans Sted valgtes derpaa med fleste Stemmer, Hs. Exc. General Grev Ahlefeldt, Laurvig. Til Konstkommissairer valgtes Amtsprovst, Ridder Lütken atter, og Adjunkt og Stiftsbygningskondukteur Hanck i afdøde Kammerherre von Heinens Sted, Amtmand v. Benzon valgtes til Lovkommissair og Proprietair Hoffmann atter til Landvæsenskommissair. Efter forud oplæst Forslag til at give Selskabet en kraftigere Virksomhed ved at henlede samme paa en enkelt bestemt Gjenstand, istedet for en alt for udbredt og ubestemt Virkekreds, hvilken Erfaringen havde viist at være Selskabet meget til Hinder, blev det besluttet, at Præsidenterne i Forening med Kommissairerne skulde af de Forslag for en saadan Gjenstand, med hvilke Selskabets Medlemmer maatte indkomme inden Midten af August, vælge den, de ansaae for den hensigtsmæssigste. Ligeledes besluttedes, ifølge Konstkommitteens Jndstilling, at paa de Varer, som herefter sælges i Boutiken for indenlandske Frembringelser, lægges en Procent som Hjelp til at bestride de med Boutiken forbundne Omkostninger, hvilke Selskabets Kasse hidindtil allene havde afholdt. Fra den lille Bondepige fra Hesselager, hvem Selskabet havde ladet oplære i den finere Straaletning, forevistes nogle vellykkede Prøver, nemlig 2 fine Straahatte med Straablomster. Den værdige Skolelærer Hr. Holck i Hesselager, der ved mange Leiligheder havde viist sig særdeles nidkjær og virksom til at fremme Selskabets Formaal, besluttede Selskabet at vise Erkjendtlighed ved et passende Agtelsestegn. Endelig optoges i Selskabet Dr. Lund fra Gyldensteen og Gerstrup, som havde yttret det Ønske at indtræde i samme.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-07-12
(Hempels Avis.)¬ J April Maaned ere klarerede gjennem Øresunds Toldkammer 231 Skibe, af disse vare til indenrigske Steder 18, 1 til Jsland. – J Maj Maaned ere klarerede 924 Skibe, iblandt disse 48 til indenrigske Stæder, 3 til Jsland, 1 til St. Thoraas og 1 til Grønland. – J Juni Maaned 1231 klarerede, deraf til indenrigske Stæder 44, til Jsland 7, til Færøerne 1, til Grønland 2. (Hand. Tid.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-07-12
Kjøbenhavns Børs den 12te Juli. Cours. Hamb. 2 M. 525, a vista 529 7/8. London 2 M. 19 1/2 Rbd., a vista 19 1/2. Spec. 630. Specier solgtes til 31 1/2 Rbmk., for Committeesedler blev givet 65 pr. 100.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-07-12
Blandede Efterretninger. Göttingen. Da Hs. Kgl. Høihed Kronprindsen af Sverrig med sin Armee i Løbet af November Maaned f. A. drog igjennem denne Stad, opvartede Academiet her H. K. H. med et trykt Latinsk Poem, forfattet af Prof. Mitscherlich. (Svensk Litt. Tid.) Upsala. Academiets Cantsler, H. K. H. Kronprindsen, har foræret det academiske Bibliothek en kostbar Manuskriptsamling, som Hs. Kgl. H. har afkjøbt den forrige Eiers, Biskop Dr. C. G. Nordins Dødsbo i Hernssand. Denne Donation, som udgjør noget over 2400 Voll., indbefatter fornemmelig ældre og nyere Haandskrifter i Sverrigs Historie, Antiquiteter, Statistik og Sprog.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-07-12
Jblandt Biskop Nordins egne Haandskrifter, som følge med denne Donation og ere af høi Værd, bør nævnes Scriptores Rerum Succicarum Medi Avi, hvilke ere reenskrevne og færdige til Trykken, ligesom hans Samlinger til Corpus Diplomaticum Suecanum, hvilke ikke ere aldeles fuldendte. Over denne Donation, som allerede er indlemmet i Bibliotheket, har Professor i Historien L. N. O. Dr. C. M. Fant forfattet et Catalog. (S. Bl.) Lund. Professor i Historien Mag. N. H. Sjöborg er entlediget fra sin Tjeneste i 2 Aar, for i den Tid at gjennemreise Riget og undersøge de Alderdoms-Monumenter af alle Slags, som endnu kunne findes, og drage Omsorg for deres Vedligeholdelse. (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-07-12
Commerceraad Er. Skjoldebrand hensov i Stockholm d. 27 Jan, i hans 92 Aar. Han var føde 1722 d. 16 Nov. i Koping, hvor hans Fader Fr. Brander var Raadmand. 1753 blev han sendt som Svensk Consul til Algier, hvorfra han kom tilbage 1766 og blev det paafølgende Aar ad let samt 1769 Commerceraad. 1756 giftede har sig i Algier med Johanne Logie. Han var Fade til flere Børn. Den ældste Søn er Generalen af Cavalleriet Friherre A. Fr. Skjoldebrand. - Hr. Sk. var Medlem af det Kgl. Videnskabers Selskab i Upsala samt det Kongel. Videnskabers, Hr storiske og Antiquariske Academie i Stockholm, Blandt hans samtidige Videnskabsdyrkere kunde han ikke opnaae nogen udmærket Plads, men hans Skrifter fortjene at erindres for den critiske Opmærksomhed, hvormed Gjørwell gjennemgik samme og den Bitterhed, hvormed Hr. Sk. for der Skyld begyndte en Strid mod denne den Svensk Litteraturs Dictator. 1767 udkom Habor og Sinild, Sørgespil, og 1768, Gustaviade, et Heldigt i 12 Sange. Begge bleve recenserede (af Le tor Bergklint) i det Kongel. Bibliotheks Tidende om lærde Sager, udgiven af Gjørwell 1767 og 1769, mod hvilke Forf. lod trykke bidende Gjesvar. 1792 foranstaltede han et nyt Oplag i Gustavladen i 8vo, til hvilket for største Delen sig des føiet: et Forsøg om Epopeer eller Episke Por mer; hvilket er udførligt og vidner om meget Bogkundskab. - Det kostbare Cabinet af antil Romerske og Græske Mynter, som Hr. Sk. und sit Ophold i Algier havde samlet, blev ham 179 afkjøbt af Kronen og forenet med det KongeliSvenske Myntcabinet. Over denne Samling h Hr. Sk. udgivet en Catalog paa Latin og Fransk Stockholm 1785, 8vo. (S. Bl.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-07-12
J Rom tales om, at Paven vil paa ny og rette Jesuiter-Ordenen. Kongen af Sardinien afdøde Gemalinde, som har nedlagt Regjeringer blev 1809 af ham erklæret for Helgen. (Lüb. Ap Hr. Fagan, Hs. Brittiske Majestæts Genral-Consul for Sicilien, Malta og de dertil ha rende Øer, har ladet trykke et Program i Roni hvilket han opfordrer alle Europæiske Nation, at bidrage til et Monument, som er bestemt at oprettes i Rom. Monumentet skal bestaae af i prægtig Pyramide, paa hvis Spidse en Statu forestillende den triumpherende Religion, blivianbragt. Paa Monumentets Hovedfasade sæt den regierende Paves Portrait, paa de to andre de af de høie Souverainer, der dannede den saa lykkelige Coalition; den sidste Fasade skal indeholde Portraiter af de berømte og tappre Mænd, der enten ved Vaaben eller Raad særdeles have bidraget til, at bringe den ligesaa retfærdige som priisværdige Sag til en lykkelig Ende. - Naar de ved Subscriptionen sammenbragte Fonds ere tilstrække ligge til at bestride Omkostningerne, blive Statuer, af Pave Pius den Syvende, de nævnte Souverainer, og de berømteste og meest udmærkede Helte udstillede ved Monumentets Staket; i Monumentets Jndre blive Portraiterne af Marmor, og deres Navne, som have udmærket sig i Slagene, eller ere faldne som Offere for de Europæiske Nationers Forsvar og Frihed, at see i Bronze. - Subseridenternes Navne skulle ligeledes, støbte i Kobber, anbringes. Alle Nationers Konstnere opfordres, at udkaste Tegninger til dette Monument. (S. B.)Alle Bonapartes Forordninger paa Øen Elbe begynde med de Ord: "J Hs. Maj. Napoleons Navn, souverain Fyrste af Øen Elba, og ere contrasignerede af General Drouet, Øens Gouverneur. Bonaparte lader bygge et Lazareth og anlægge en skjøn Promenade, som skal tjene ham isteden for Marsmarken. Han sysselsætter sig, som man siger, med en Constitution. Man ventede omtrent 1500 Soldater i Porto-Ferrajo, som havde forlangt at følge deres General. Napoleon er hele Dagen til Hest, og tilbringer endeel af Natten med at skrive. (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-07-12
Livorno, den 6 Junii. Alt begynder her at igjenerholde det Liv, den Virksomhed og den dermed forbundne Fortjeneste, som i saa mange Aar var aldeles ophørt, og som Søfart og Handel ene kan gjengive. Mange engelske og andre fremmede Kjøbmænd komme hid, og have taget Huse for at bosætte sig. Der ankommer daglig Skibe til Livorno fra Sicilien og Malta med rige Ladninger af Colonial= og Manufactur=Varer, som og fra Levanten med Medicinalvarer og andre hine Landes Frembringelser. For 14 Dage siden hidkom fra Cagliari med en Ladning Salt den i Flensborg hjemmehørende Capitain Hans L. Collund, og forinden han havde udlosset var han allerede af et nyelig her etableret danske Handelshuus Claussen, & Comp. blevet meget fordeelagtigt befragtet til Lissabon; et andet herværende danske Skib, ført af Capitain Petersen, er ogsaa for kort siden be fragtet til Amsterdam med en meget høi Fragt Danske Skibe ere her saa fortrinligen og med saa megen Begjerlighed søgte, at dersom nogen af de 32 danske Skibe, der ved Krigens Udbrud i 1807. fandtes her, vare blevne tilbage, og nu kunne benytte den hældige Tidspunkt, da vilde een Reise have erstattet dem næsten alt, hvad de havde tilsat ved saa mange Aars Henliggen. - Det ommeldte Handelshuus Claussen & Comp. kan ellers anbefales vore handlende Landsmænd, som et Huus, der forbinder Duelighed, Virksomhed og Redelighed med Kyndighed i Middelhavets særegne locale mercantilske Forhold. (Hand. Tid.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-07-12
Danzig, den 21de Junii. J Dag er ankommen hertil det første Skib under Dansk Flag, nemlig Vandringsmanden, 46 Commercelæster stor, ført af Capitain Haberbier, ladet med Jern, og skal indtage en Ladning af Pibestaver til Mallaga.