JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-10-06
De Meninger, som de antiministerielle og i mange Tilfælde antimonarkiske Tidender forsvare, ere yderst foranderlige og ustadige. Faa af dem følge længer end nogle faa Aar den samme Strøm i Politiken. The Times, som, formedelst dens Fiendskab imod Kabinettet nylig var et uundværligt Lys i enhver Kippe, var i forrige Tider en ivrig Advocat af Pitts Forholdsregler. Den fik sin Celebritet ved at fægte imod republikanske Principer, ved at dadle Bonapartes ærgjerrige Erobringer, og ved dagligen at forsvare Ministeriets Adfærd med Hensyn til disse Begivenheder. Kort sagt, til 1815 var den lutter Loyalitet og Devotion. Men paa den Tid blev "Korn-Billen", som da gik igjennem, af alle Personer, der havde med Manufakturvæsenet at gjøre, og alle dem, der ikke vare absolut interesserede ved høje Kornpriser, betragtet som en upolitisk Forholdsregel. Folket var alarmeret over de formeentligen uundgaaelige Følger, af høie Priser paa Kornvare, og Ansøgninger og Forestillinger strømmede ind til Parlamentet fra alle Kanter af Riget. Under disse Omstændigheder saae Ejerne af The Times den pecuniære Fordel, de vilde have af at modsætte sig denne Forholdsregel. De glatte Lag, den da gav Billen, vakte Publikums Opmærksomhed, opflammede Folkets allerede irriterede Lidenskaber, og tildrog den selv en tilsvarende Gjengjæld af Taknemmelighed. Erindringer af denne Sort fra Publikum ere i høieste Grad opmuntrende, og fra den Tid har The Times bestandig tappert fægtet paa Folkets Side. Folkets Dette er, vi tilstaae det, en noget uforstaaelig Terminus, som i sin mest legitime Betydning vil sige: den Kilde af Remuneration, der findes mest ydende, eller, som Dr. Adam Smith vilde have udtrykt det, som giver den størst mulige Jndkomst med den mindst mulige Fare, og af mindst mulig Capital. Men skjøndt selv denne de øvrige Tidenders Anfører (leading journal) gjør en Dyd af at have Ebbe og Flod tilfælles med Folket, har den dog Fortjenester, som det vilde være uretfærdigt at lade ubemærkede. Dens Parlaments Beretninger have bestandig været de bedste i London. Enhver Parlamentstale, den forsøger paa at berette, yder den fuldkommen Retfærdighed. Den opvarteer ikke med saadan Hakkemad fra Underhuset, som dets hæderlige Medlemmer skulde have ondt ved at gjenkjende, og det er Skade, at den, med saadanne Ævner, skal være saa belæsset med Avertissementer, at den ikke uden frygtelige Opofrelser vilde være i Stand, til at yde alle dette Huses Forhandlinger samme Retfærdighed, som den saa fuldelig har viist at den kan gjøre, naar den vil. Derhos er denne Tidendes Connexioner i Udlandet høist udbredte, og den pleiede at meddele Efterretninger, ofte af megen Vigtighed, længe førend nogen af dens Medbeilere. Den er gaaet tilbage i denne Henseende i den sidste Tid, men dog ikke saa meget, at den jo let kan fornye sine forrige Anstrængelser. (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-10-06
Jndenlandske Efterretninger. Bøger fra Danmark, nemlig Flora danica, og scriptores rerum Danicarum, med flere kostbare Værker ere af Kongen af Danmark forærede Universitets Bibliotheket paa Corfu. Dette Bibliothek havde i Juni 1826 et Antal af over 9000 Bøger, af hvilke den ene Halvpart tilhører Lord Guilford, den anden den joniske Regjering. Jblandt de sidste ere hine fra Danmark. (Od. Wolf Journ. Oct. S. 54.) J Listen over de europæiske Bibliotheker i Friherre v. Malchus's Statistik (hvorom i sidste Nummer, af dette Blad S. 1262) er dette paa Corfu ej nævnt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-10-06
"J det sidste Aarhundrede har Uhrmager kunsten opnaaet en høi Grad af Fuldkommenhed, og siden den høiere Geometrie har antaget sig denne Kunst har dens Skridt været sikre. Naturlæren har paa sin Side ogsaa angivet Midlerne for at fjærne, hvad der kunde være til Hinder for Nøiagtigheden, og uden Foreningen mellem de fysisk mathematiske Videnskaber og Uhrmagerkunsten, vilde man endnu være tvivlraadig og meget usikker i Udførelsen; det hældige Udfald vilde ikke staae i Forhold til den Omhue og Møje der udvistes, og de Talenter Kunstnerne iøvrigt besadde til det egentlige Arbeide. Det er især siden Regjeringerne i England og Frankrig, vel overbeviste om Nytten af en nøjagtig Udmaaling af Tiden ved Hielp af Uhre, til Beste for Søfarten og Geographien, have ydet Kunstnere store Opmuntringer, at man har kunnet giøre store Anstrængelser, forat opnaae høiere Grad af Fuldkommenhed; thi de betydelige udsatte Belønninger have givet Kunstnerne Opmuntring og Haab, for at see erstattede deres Tidsopofrelser, for at erhværve sig de theoretiske og praktiske Kundskaber, der ere nødvendige for at komme frem paa den høiere Uhrmagerkunst vanskelige og slibrige Bane. Saaledes er man da kommen dertil, at man har erholdt den beundringsværdige Nøiagtighed, at den daglige Gang af et Søeuhr ofte er saa nøiagtig, at den ikke viser nogen Uregelmæssighed, der beløber sig til noget heelt Sekund i alle Dagens 24 Timer, eller, hvilket er det samme, ikke afviger fra den rigtige daglige Gang en Hundredetusinde Deel. Det er, denne jevne og nøjagtige Gang hvorpaa det ved Chronometre eller Længde=Uhre, især kommer an. Ordet Chronometer, (Tid maaler), har tabt sin oprindelige Betydning, og nu forstaaes derved kun et Uhr, der er bestemt til Længdebestemmelser og astronomisk Brug. Den store Nøiagtighed, der her er nodvendig, afhænger baade af Arbeidet og Principerne efter hvilke man udfører det, og de Egenskaber der fortrinligen ere vigtige ere: den strængeste Nøiagtighed af Compensationen, eller Afligningen for Varmen og Kuldens Virkninger, og den fuldkomne Jsochronisme, eller Lige tidighed af Uroens Svingninger. *) J. U. Jürgensen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-10-06
Danmark har i nogle Aar ejet to udmærkede Konstnere i den høiere Uhrmagerkunst, nemlig: I. Hr. Urban Jørgensen, R. a. Dr. og Dom., fra hvis Haand allerede for 23 Aar siden et agtet Skrift om Uhrmagerkunsten udkom bekostet af Fondet ad usus publicos), og af hvem flere Afhandlinger i Faget siden ere udgivne. Af ham ere forskjellige ypperlige Chronometre, saavelsom og Penduluhre forfærdigede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-10-06
Tvende af ham forfærdigede Chronometre i Guld, og med udmærket Luxus, har Hs. Majestæt Kongen af Danmark ladet forfærdige, og skjænket med den Paaskrift: Fra Fri. R. til . . . . det ene til Commandeur v. Krusenstern; det andet til: General Mudge. Det førstnævnte af disse Uhre et prøvet paa det russisk keiserlige Akademies Observatorium, og i den Underretning. som den berømte russiske Astronom, nu afdøde Statsraad Schubart, har i den Petersborgske Journal givet derom, er dets Gang befundet saa fortræffelig, at sjeldent et Chronometer har en saadan 2. Hr. Kessels, Ridd. af Dannebr., boende i Altona. Han havde i længere Tid arbeidet hos den berømte Brequet i Paris, opholdt sig derefter nogen kort Tid i Hamburg, men og siden Boepæl i Altona, og har nu allerede leveret et betydeligt Antal Chronometre, der have udmærket sig ved en saare nøiagtig Gang.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-10-06
Et af disse har H. M. vor Konge skjænket den preussiske Generallieutenant, Baron v. Müffling, efterat have befalet at stikke paa samme: Fra Fyr. R. til Baron v. Müffling." Noget om dette Chronometers Gang er af Hr. Prof. Schumacher R. af Dand. givet i hans astron.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-10-06
Nachr. 2ter B. Mere om den høiere Uhrmagerkonsts Tilstand forskjellige Lande, og især i Danmark, i Prof. Ursins Ma gaa. 1 B. 277284 og 4259.) Da Chronometres Behandling er vigtig, og en passende Veiledning kan bidrage til at hindre Chronometres Bedærvelse af dem der velikke kunne nægtes Ret til at befatte sig med disse, som med Uhre i Almindelighed, saa er af en praktisk Arbeider i Faget udgivet: Bemærkninger om de meest forekommende Chronometre og om deres Behandling. For almindelige Uhrmagere og Begyndere. Ved A. F. Børgesen. Khavn 1827. 16. S. 8.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-10-06
Viborg, den 27de September. Under det meest gunstige Veir holdtes her i Onsdags og Torsdags det sædvanlige Toftemarked, (saakaldet efter Biskoptoften, hvor det i ældre Tider holdtes – men nu ikke) - og som ellers nævnedes St. Mauritii Marked og varede i 14 Dage.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-10-06
Nu indskrænker det sig for Fødevare og Bondehandel til halvanden Dag, og for Kræmmere til tre Dage. Som Følge af den overhaands Penge løshed, ville endog de faa Boutiker i Aar ikke røse af Fortjenesten, saameget mindre, som Qvartalscoursen for Markedet nedsatte Specierne til 2 Rbd. 18 tz. Sedl. og Tegn. Da der nu er mere Sølv end Sedler i Circulation, volder det Enhver, der skal leve af Sølvbetalinger, baade Tab og Forlegenhed; thi man kan end ikke faae Specier og Sølvmynt omvexlet for Sedler og Kobber. Paa de fleste Steder i Jylland bruges kun Sølv, og Specien gielder der 15 Rbmk. Tegn; altsaa tabe de Egne hvor Sedl. og Tegn bruges, formeget. Det var derfor saare ønskeligt "At Specier og Sedler bleve al Pari, for at undgaae disse kjedelige Beregninger, og eengang for alle at qvæle Børspekulationer og Udenrigske Pengemænds Jndgreb i Vort Pengevæsen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-10-06
Man tager nu en Lybsk eller Meklenborgsk Styver for 4 s. Tegn, og vore egne Sølvtoskillinger reduceres i Handelen til 2 s. Tegn. Er det rigtigt, og, have vi ikke selv Evne til, at lade mynte ligesaa gode Skillinger: Priserne paa Toftemarkedet vare: Rug Tdn. 3 Rbd. 2 Mk.; Byg (hvoraf kuns saare lidet) 2 Rbd. 1 Mk.; Smør Pdt. 18 s.; Oste 8 a 9. s.; Talg 16 a 18 s.; Oxekjød 6 a 8 s.; Gjæs Stykket 3 Mk. 8 s. a 4 Mk.; Ænder Parret 3 Mk.; Hørlærred 22 a 24 sk. Alen, Blaarlærred 16 a 18 s.; gamle Køer 10 a 16 Rbd. Stkt.; Stude 40 a 70 Rbd. Parret; Arbeidsheste 16 a 40 Rbd. Stkt., (alt efter Beskaffenhed); ferske Sild (fra Nibe) 5 Mk. Oelen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-10-06
Man har vel forhen læst offentlige Lovtaler over Qvaksalvere. Men sjeldnere er det Exempel, at en Mand i Jernved Sogn i Ribe Avis aflægger sin Taksigelse til Distriktschirurg Hansen i Ribe fordi denne har kureret ham for Kræft i Munden efterat han forgiæves havde været i Cuur hos en saakaldet klog Mand, Hans Peder foruden Pengeudgift til ingen Nytte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-10-06
Blandede Efterretninger. A. W. Schlegel i sine Forelæsninger over de dannende Kunsters Theorie og Historie (Berliner Conversations-Blatt No. 148 s. d. A.) ere Levningerne af de fortræffelige Statuer og Reliefer, som Lord Elgin har bragt fra Athen til London. Lord Byron bebreidede ham, at han har begaaet et Ran paa det gamle Athens Helligdomme, men vore Dages Historie har beroliget os derover. J en lykkelig Time bleve disse herlige Skatte reddede fra den Undergang, som tyrkisk Barbarie truede dem med. - Den Kamp, som for Tiden de Christne føre mod deres Troes og Friheds raae Undertrykkere, har ikke blot for Menneskehedens Sag Fordring paa vor Deeltagelse, men ogsaa for Videnskaben og Konsten er det af største Jnteresse, at Grækenland, denne Konstens hellige Bund, befries af Slaveriets Skjændsel. Jkke førend Barbarerne ere fordrevne. derfra, kan den derværende Bund, ligesom Jtader. Claurens Skrifter oversatte paa Engelsk. kerman, udkommende "Forglemmige" allerede flere Fortællinger af H. Clauren (Geheimeraad Carl Henn i Berlin) oversatte paa Engelsk.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-10-06
Som bekjendt ere i den, i London hos Ac lien, undersøges, og et rigt Udbytte er at vente Af høieste Jnteresse for Konsthistorien, siger sen Thomi i Øster Hoyst, og udstaaet megen Pine Nu er ogsaa, under Titel: Liesli a Swiss, Tale, by H. Clauren, den af den tydske Læseverden gunstigt optagne Fortælling: "Der Kirchhof zu Schwyz," udkommen i London i en meget vel lykket engelsk Oversættelse, som et selvstændigt, ret elegant lykket Værk. Fire Londoner kritiske Journaler, Literary Chronicle, New MonthlyMagaz., la Belle Assemblee og Monthly Revien, sige ret meget til Roes saavel for dette den tydske Digters Arbeide, som de byde venligen velkommen i Kredsen af deres store, i den gamle som den nyere Verden vide udbredte literariske Arbeide. Publicum, som for Oversætterens (J. D. Havs) (Lit. Bl. d. Børs. H. 223.) Dito Dito. . . . . . . . 4 pC. Kgl. Oblig. (u. R.) pr. Rdlr. Rigsgjeld. Svenske Sedler. pr. 100 Specier. Species 220.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-10-06
Hamburg 2 M.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-10-06
Kjøbenhavns Børs den 5 October 1827. a vista 216.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-10-06
Specier solgtes til 13 Rbmk. 3 1/4 s. Bank-Disconto 4 pCt. Norske Speciessedler. 158 158 1/2 Rbd. Sal. - Rbs. Tegn 4 Rbd. Sedl. - i Banco. Dito Dito. . . . . . . . Nationalbank Obligationer. (af Laanet 4 Febr. 1820) 101 1/2 102 Rbd. r. S. 111 111 1/2 Sedler. 4 pC. uopsigel. Rigsbkobl. Renter pr. 6 Januar 96 Rbd. r. S. ved Hambro & Søn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-10-06
4 pC. norsk Laan, 104 1 106 i Banco 4 pC. Dito nye . . . . . i Banco. Asiatiske Comp. Actier - i Sedler I. L. Sterl. beregnet til 14 Bmk. 3 pC. nye danske Oblig. 59 3/4 60 L. Sterl.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-10-09
Nyeste kilderie af Kjøbenhavn. Fireogtyvende Aargang. No. 81. Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 9 October 1827.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-10-09
De i Kjøbenhavn værende Klubber og dramatiske Selskaber.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-10-09
J Aaret 1792 havde Kjøbenhavn et Antal af 26 saadanne Selskaber. (Pontoppidans Magazin 2den Deel S. 463). Tallet er aftaget. De vare efter de for Kirkeskattens Oppebørsel indgivne Efterretninger d. 1 Oct. 1826 følgende: I. Den nye Forening. Stiftet 26 Nov. 1775. Selskabets ældste Navn var: Klub den stiftet i Nov. 1775. I daglig Tale kaldtes det Dreiers Klub. J den følgende Tid forenede det sig med et andet Selskab kaldet "Fabricius's Klub, og da blev Navnet "den nye Forening vedtaget. Den 26 Nov. 1825 høitideligholdt det sin halvhundrede Stiftelses dag. (See Dagen f. A. No. 283.) 126 Medlemmer *). Meget om dette Selskab i Rahbeks Erindringer. Det eier et godt Bibliothek. *) Nemlig contribuerende, saaledes som Tallet er opgivet til Skattens Svarelse. Denne Anmærkning gielder og for de følgende Anførsler. Medlemmernes Antal 199.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-10-09
J. H. Bärens holdte Tale er trykt, med Titel: "Harmonien som Mønster paa en god Klub." 2. Kongens Klub. J November Maaned 1776 forenede nogle Mænd sig om at samles til behagelig Tidsfordriv nogle Gange ugentlig i et sluttet Selskab. Snart udvidedes dets lemmer. Kreds, og i Aaret 1778 antoges de første Love for Selskabet. Under 16 Novbr. 1782 fik det kongelig Tilladelse at bære Navnet: "Kongens Klub." 1795 forenedes det med Venneselskabet. Dets nu værende Love antoges d. 4 Oct. 1823. Det højtideligholdt d. 16 Nov. 1826 dets 50 aarige Stiftelsesdag, og da udkom en kronologisk Fortegnelse over dets Medlemmer fra den ældre Tid til denne Dag. 161 ordentlige Med 3. Det harmoniske Selskab eller Harmonien blev stiftet 1777. Det er Stadens brillanteste, vel og kostbareste Klub. Har Concerter om Vinteren og jevnlige Baller. Det højtideligholdt d. 19 Juni 1803 dets 25de Aars Stiftelsesdag, og den da af afdøde Etatsraad 4. Enigheds-Selskabet stiftet 9 Apr. 1781. Dets Tilværelse er vel i sig selv noget ældre, og det har, ligesom de fornævnte, taget sin Begyndelse i det Neergaardske Kaffehuus. Det har en god Bogsamling. 125 Medlemmer. (Det har i Marts 1826 forenet sig med Selskabet Nordia. See Dagen 1826 No. 65.) 5. Det venskabelige Selskab, oprettet 1783. Har ogsaa om Vinteren Concerter og Baller. 172 Medlemmer. 6. Det forenede borgerlige Selskab. 204 Medlemmer. 7. Den bestandige borgerlige Forening. 112 Medlemmer. 8. Cassino. 34 Medlemmer. 9. De gamle forenede Venner. 10 Medlemmer. 10. Den borgerlige Harmonie. 6 Medlemmer. 11. Studenter-Foreningen. 12. Artillerie-Officerernes Klub. 13. Kunstner Foreningen. 20 Medlemmer. (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-10-09
Papirfabrikationen i Europa. *)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-10-09
Papirfabrikationen har ved den saa overordentligen udbredte literariske Virksomhed, ved J Skriftet: Statistik u. Staateenkunde von C. A. Freiherrn v. Malchus, 1826, handler §. 44 om denne Gjenstand; f. de i Handelstid. 1821 Nr. 7 gjorte Optegnelser. det store Antal af Dagblade og Tidsskrifter, ved Forvaltningssystemmets Jndvikling, Vidtløftighed, Mangel paa Økonomie?), Kontrolforkerthed og Smaaheds=Aand, ved forøgede Skriverier, Bog føring, osv. i enhver Haandtering, i enhver det daglige Livs Sysler, og endeligen ved de mang foldige Anvendelser man gjør af Papir, f. Ex til Tapeter, faaet en Udvidelse og Vigtighed, der er høist mærkelig, og giver mange Mennesker Levebrød.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-10-09
Hollænderne vare de, som især i lang Tid forsynede en stor Deel af Europa, især de nordiske Lande, med Papir, og som endnu levere meget betydeligt af denne Artikel i Handelen. Papirmøllernes Oprindelse i Nederlandene skriver sig fra Slutningen af 17de Aarhundrede, da den første Papirmølle blev anlagt i Veluwe i Geldern. Endeel Papirfabriker drives endnu i Geldern, meest ved Vandmøller, ogsaa mange i Baardam ved Vind, o. fl. Steder **). Man regner Papirmøllernes Antal i Nederlandene til Frankrig, hvis første Papirfabrik oprettedes 1340, har nu betydelige Papirfabriker næsten i alle Departementer. Nogle af de Steder hvor denne Fabrikation er vigtigst, ere Angouleme ved Charentefloden, Ambert, Annonay i Vivarais, Epinal og flere. Morlain, Bordeaux, Marseille og flere Steder ere Oplagssteder for Papirhandelen. Blandt de Fabrikan*) Skulde f. Ex. i Danmark flere tusinde Rbdlr., til kunne spares af det Beløb der ved Collegierne og i Embedsforvaltningen nu medgaaer til Papir, **) Handelstid. 1. c. S. 27. tere, som have udmærket sig i denne Industriegreen, ere Mongolfier, Baron Delaitre, Didot, berømte Navne. De samtlige franske Papir produkter anslaaes til 21 Millioner Franker, altsaa 7,481,250 Rbdlr. rede Sølv; deraf ere 5 til 6 Millioner for Klude, og 15 til 16 Millioner for Fabrikationen 7).
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-10-09
Det brittiske Riges første Papirmølle blev anlagt 1588 i Hardford **). England tog endnu 1663 sit Papir fra Frankrig, til et Beløb af 100,000 Pd. Sterl., foruden meget fra Holland. ***¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-10-09
J senere Tider har man angivet Tallet af Englands Papirfabriker til 400, næsten alle meget betydelige. Mange ere i Birmingham; hvor den berømte Baskerville levede og virkede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-10-09
En af de fortrinligste engelske Papirfabriker er den Reckinger i Bermondsey, 9 Mile fra London, hvor 800 Mennesker, af begge Kjøn og Børn ere sysselsatte, uagtet Maskinerierne, som ved en ualmindelig virksom Dampmaskine holdes i Gang. *) Efter Colquhoun **) ere over 30000 Jndividuer beskjæftigede med Papirfabrikation, og Produktets Værdie beregnet, efter Fradag af det raa Materiale, til 2 Millioner Pd. St. Det til Dagbladene fornødne Papir *) De Pindustrie francaise par Mr. le Comte Chaptal. a Paris 1819. Tom. 2. p. 143-145. Førend Revolutionen var Beløbet af det raa Materiales Værdie kun 7 1/2 Mill. Livres. See Statist. gen. II. **) Hermbstadts Bulletin XI. S. 275. **) Vechmanns Technologie. *) Hermbstadts Museum. II. 1814. S. 236. er ansat til 122,2000 Pd. Sterlings Værdi.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-10-09
Det er kun for Frankrig og det brittiske Rige man finder Produktets Qvantitet og Pengeværdie beregnet; for andre Stater kun Opgivelse af Fabrikernes og Møllernes Antal.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-10-09
J den østerrigske Stat, (i hvilken denne Fabrikation qvantitativ og qualitativ drives især i Bøhmen, og i de lombardisk venetianske Provindser), er overhovedet 430 Papirmøller; Af disse 107 i Bøhmen, 30 i Mæhren og Schlesien, 9 i Nedre-Østerrig, 40 i Ungarn, 12 i Siebenbürgen, 100 i de lombardisk venetianske Provindser, osv. **)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-10-09
J den preussiske Stat tælles 301 Papirmøller med 426 Bøtter *). J de øvrige tyske Stater tælles omtrent 500 Papirmøller; i Bajern 80; i Wirtemberg 56, i Baden. 30, i Kurhessen 17, i det Brunsvigske 16, i Hannover 46, i Sachsen 69, - med en Produktion af omtrent 150,000 Baller, hvorved Fornødenheden af sædvanligt, men ikke af de finere Sorter Papir fyldestgjøres. 11) J det ulykkelige Spanien har man talt 500 Papirmøller. J Portugal kun 7. *) Udtog af London Mechanics Regiet. Carlsruse, Zeit. 1821 Nr. 339. v. Keess II. 564 o. f. *) Vogtels Statistik. Halle 1819. Steins Handbuch. J Aaret 1803 kun 180 Møller, og Produktets Værd, 500000 Thlr. Hassels Umris. 1805. I. 19. *) Cromes Uebersicht 475, og hans geogr. stat. Dar stell. I. 49. 146. 323. - Memminger S. 362. - Demian Geogr. u. Stat. des Grossherz. Baden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-10-09
J Jtalien er denne Fabrikation ei allene meget udbredt; (i Piemont 40, i Savoyen 3, i Toscana 80, i Neapel 52, i Sicilierne 5 Møller) men ogsaa med Undtagelse af Neapel er Fabrikatet tildeels af fortrinlig Godhed. J Helvetien fabrikeres meget Papir.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-10-09
J det russiske Rige talte man i Aaret 1815 i Alt 67 Møller med 236 Rammer, og ansatte Produktet til 399,031 Riis ordinært Papir, 110,493 Riis forskjellige Sorter, foruden Papper; desuden vare 13 Tapetfabriker i Drift.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-10-09
J Sverrig 27 Papirmøller. Danmark faaer meget svensk Papir. Norge kun 4 til 5.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-10-09
Danmark 9 Papirfabriker. J det Slesvigske 2, i Holsteen 10 til 12, i Lauenburg I. Catalan i.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-10-09
Jndenlandske Efterretninger. Tillæg til Oversigten over Fiskerie, i Liimfjorden. (See dette Blad Nr. 78. S. 1241.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-10-09
Fra en paalidelig Haand er Redacteuren af den Thistedske Avis tilsendt et Tillæg til den i samme Avis No. 75 indrykkede Oversigt over Fiskeriets Tilstand efter Havets Jndbrud i Liimfjorden, hvorved det maa bemærkes: At Anmelderen er boende ved Liimfjordens vestlige Side, omtrent en Miil i lige Linie fra den ny Canal, hvor altsaa Nyebyggerne fra det store Verdenshav først havde nedsat sig, og hvorfra de sikkerligen ville udbrede sig til de østligere Egne. Endnu have ingen (mig bekiendt) af de omhandlede Fiskearter fremtrængt sig længere end til Fjordens vestlige Bredning, hvortil blandt Andet Aarsagen vel turde være, at Vandet i det Jndre af Fjorden endnu ikke har naaet den Grad af Salthed, som ved Udsiderne, deels vel ogsaa, at de nye Ankomne ikke have havt Tid til at gjøre sig bekiendte med Liimfjordens vidtløftige Egne, kun en uhyre Mængde af smaae Muslinger, som bedække alle vore Strandbred der har Strømmen ført frem til os, og det i saadan Mængde, at omhyggelige Landmænd paa Morsøe sammenskufler dem i Hobe og afbenytte dem til Gjødning paa deres Agre. Forn. Skrivelse af 26 Dennes fra Kobberøe er i øvrigt saaledes lydende: "J Anledning af den i No. 75 af deres Avis, indsendte Oversigt over Fiskeriets Tilstand efter Havets Jndbrud i Liimfjorden, kan jeg ikke undlade at tilmelde dem, at alle Ferskvandsfiske, som tilforn, have været fangede med Pulsvaaden i den vestlige Fjordbredning ere aldeles forsvundne siden Havets Jndbrud, saasom: Helt, Gjedder, Aborrer, Skaller, Horken os v. Derimod har Havet givet os igjen endeel Fiske, for at erstatte nogenlunde hvad den røvede os, saasom: en uhyre Mængde Flynderarter, f. Ex. den almindelige Flynder, Rødspetten, Skrubben, Slatvaren og Tungen, hvoraf nogle Tusinde Ol ere fangede sidste Sommer og det paa en ganske kort Distance, som solgtes for 4 a 5 s. Courant Olen, desuden fangedes Torsk, Pibesiske, Bugsugere og Søeskorpioner, hvilke sidste tvende Slags vare sjeldnere. Endogsaa de saakaldte Marsviin sees tidt at boltre sig i Liimfjorden. Af Søevabler, ere nu ubetydeligt i den vestlige Fjordbredning, og ikke saamange, at de kunne hindre Fiskeriet. At Aalene endnu vist nok ligge paa Fjordens Bund er sandsynlig; thi efter en Storm kunne altid gjøres en skikkelig Fangst til en 40 a 50 Snese; men derpaa var det næsten forbi. - Fjorden er meget lysere og klarere end forhen, thi i mørke Nætter kan Vaaden sees ligesom brændende rundt omkring i Vandet, hvilket vist nok forskrækker Fiskene, korsagt saasnart Vandet i en mørk Aftenstund eller Nat berøres med en Stok, viser det sig strax som gløende.