JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Københavns Adresseavis, 1780-09-19
Mandagen den 18 September, om Aftenen Kl. 7 og en halv Slet, er mig i Pilestræde af tvende Soldater paa en voldsom Maade frataget et Spanskrør 36 Tommer høy med en Tombaks Knap, og der oven paa et Hoved, Døbskoen lidet løs; hvo herom kan give nogen Efterretning, vilde behage imod en raisonabel Douceur at melde det i Dybensgade No. 282, første Sal til Gaden.
Københavns Adresseavis, 1780-09-19
Fra mig Undertegnede er bortkommen den 12 September, udi Brygger Vangen tvende sortebrune Heste, mærket ved Fodens Mærke den ene lidet halt paa det høyre Bagbeen; hvor disse tvende Heste kan tilveiebringe, loves en billig Douceur af Conrad Pakal, boende paa 18de Blegdam.
Københavns Adresseavis, 1780-09-20
Lotterie. Torsdagen den 14 September ere i Tal=Lotteriets 223 Trækning i Altona følgende Nummere udkomne: 23 var en Trykfeyl i No. 156. Stændernes Liighed. Du aldrig, Agathon, dit Sind indtage lod af fornem Grusomhed, og Riigdoms Overmod; Falsk Glands, Skarpseende, kan ey dit Øye blende. Vor Jord en Plads er hvor forklædte Taaber rende: De meene, Sløret af en stolt Titulatur forstørrer dennem selv, forædler der Natur: J Kaar og Væsen een, naar Dragten de afføre, Forfængeligheds Pragt ei burde dem forføre. Paa Godt og Ondt er jo, man sige hvad man vil, ei andet sikkert Maal, end de fem Sandser til Har Konger maaskee sex, og sees de vel at være af anden Art end som der Undersaatter ere: Paa samme Maade vi jo alle Livet faaer: Enhver afmægtig er i sine Børne Aar: En Fattig, og en Riig, den Sterke, og den Svage maae Smerte, Sygdom, Død, een som den anden smage. Her spørges mig maaske; Om jeg vel nægte kan, meer Lykke er i een, end i en anden Stand, Om Gud vil lige sterkt hvert Menneske velsigne? Om Malkepigen paa sin Trefod er at ligne med hiin Princesse, som ved Thronen nærmest staaer, Om det ey mører meer, i hvordan det saa gaaer, at have Amtmands Plads og Over=Dommers Sæde, end sig med Tolder= og med Fogde Amt at slæbe? Og om Stats=Raadet ei meer Glæde nyde bør, end som en Haandverks Mand at smage vente tør Hertil mit Svar er, at Naturen sine Gaver med lige billighed til alle uddeelt haver. Meer end sin General, den yngste Officeer, saa tit forlyster sig, og meere muntert leer. Saa glad som Kongen selv, man pleyer vel at sige: Meen, hvad, kan Majestæt Lyksaligheden give Er Sindet ey oprømt, og Hiertet savner Lyst, Monarchen i sin Glands forgieves søger Trøst. Med Ordner og høy Rang hans Yndling er beprydet: Stor Pragt og Herlighed er over ham udgydet: Man smigrer stærkt for ham, det giør man ey for mig, dog meer end jeg maaskee, han kiedes inderlig. Som Solen til enhver gier lige Lys og Varme, man Lykken skinne seer for Riige og for Arme. Daglønneren og hiin enfoldig Landsbye Mand til Lykkens Nydelse eens Adgang have kan med Giekken, som har Guld, og Lykken troer at have, og med hiin Lærd, som vil dens Væsen os forklare: Thi det er Liigheds Stand, os Menneskeer medfød, at have lige Ret til al Lyksalighed. Gaae hen til Landsbye=Folk, betragt der megen Møye See med hvad usel Kost de maae sig lade nøye: Jeg seer dem stønnende, dagligen i der Sveed, at trodse Frost og Slud, og Hede, Regn, og Støve Dog høres deres Sang, og de kan lee og springe, at man sig glæder ved saa sand en Fryd at finde. En sød balsammisk Søvn, samt Styrke, Sundhed, Fred, det er Belønning nok for Armod og for Sveed. Den raske Ørn man seer høyt over alle Skyer, sin svædend Mage han begierlig efterflyer. Den kaade Tyr giør hist saa mangt et modigt Spring: See, Qvien hover godt hans Lader og hans Sind.
Københavns Adresseavis, 1780-09-20
Ved Vaarens første Spring man Nattergalen hører, hun med en yndig Sang sin Mages Hierte rører. Fra Dalens mindste Halm Jnsecter flyve op, de svæve glad omkring og snoe der lette Krop. Seer man hos disse Dyr de forrigfulde ere, fordi en anden Art kan meer fuldkommen være? Hvad taber jeg derved, det gaaer jo mig ei an, om andre meer end jeg har Penge, Magt, Forstand. Men, hvad ! hiin Fattige, den Gienstand hver maae ynke, som over Sult og Nød man stedse hører klynke, hvis Mine og Gestalt er saa afskyelig, hvis Liv saa pinefuldt: mon han er lykkelig? Ney, ingenlunde men, hiin Konge skilt ved Riget, hiin styrtede Viziir, hiin Store dømt fra Livet, mon nogensinde dem der Trængsel liflig var Hvert Stand, hvert Menneske, sit eget Onde har. Liighed er overalt: Selv Hoffet haver Plager: Er Kirken fri for Strid, og Krigen for Kabaler, Den duelige Mand maae tit tilbage staae, Ulykke er overalt, men Lykken ligesaa Thi hvad som Værdighed og ringe Stand man kalder, og Riigdom, Fattigdom, og Ungdom, moden Alder, de giøre intet til vor Sorrig eller Fryd. Misundelse derfor er taabelig Udyd. Man veed, ei alt er Guld som synes Glands at have Et Hiertes Afgrund er besværlig at randsage. Som oftest Glæden er ey Latters Følgesvend. Meen, at, Lyksalighed, hvor findes da vel den? Den findes overalt, paa hver en Plet i Landet; dog varig er den er, og aldrig ubeblandet. K. J. Frederich Hauch. Efterretning om den hollandske Kolonies Tilstand, paa det gode Haabs Forbierg. (Mestendeels taget af et Brev fra en der værende hollandsk Betienter til en Ven i Hamborg.) Gouverneuren over denne Kolonie, dependerer i Regierings=Sager umiddelbar af det Ostindiske Compagnie, hvilket i Holland udnævner han, Under=Gouverneuren og Fiscalen; men i Handels=Forretninger staaer han allene under General=Gonvernementet i Batavia, og har Rang med en ædel Herre, hvilken Titel gives Lemmerne af det øverste Raad i Batavia. Han præsiderer i et Raad, som bestaaer af Under=Gouverneuren, Fiscalen, den i Fortet commanderende Ma for, Secretairen, Kieldermesteren og Bogholderen.
Københavns Adresseavis, 1780-09-20
Enhver af disse Medlemmer har en særdeles Green af Compagniets Handels=Forretninger under sin Opsigt. Af dette samlede Raad hænge alle Civil= og Militair Sager; dog har Under=Gouverneuren endnu et Collekum, nemlig Justits Raadet, under sig, hvilket bestaaer af Medlemmerne i et andet Departement, og undersøger Criminal=Sager. For at undgaae al Partiskhed, maae to Forvandte ey paa engang have Sæde i et og det samme Raad. Gouverneurens Jndkomster ere meget anseelige; thi foruden en fast Gage, frie Boepæl og alt det, som hører til hans Huusgeraad eller Bord, har han 10 Daler af hver Fad Viin, som Compagniet kiøber af Landfolkene, og fører til Batavia. For et saadant Fad betaler Compagniet 40 Daler; men deraf faaer Landmanden kun 24, det øvrige tilfalder begge Gouverneurerne, og deraf igien de 3/4 Deele den første, dette skal undertiden aarlig beløbe sig til 4000 Daler. Under Gouverneuren maae besørge alting, som angaaer Compagniets Handels Affaires, han maae og underskrive alle de Ordres, som udstædes til de Departementer, der staae under ham. Fiscalen forestaaer Politie=Væsenet og udfører de straffende Love, Hans Jndkomster bestaae i Penge=Mulcter og i nogle Paalæg paa visse Handels Artikler.
Københavns Adresseavis, 1780-09-20
Antallet paa de her værende regulaire Tropper bestaaer omtrent af 700 Mand, hvoraf 400 ligge i Besætning i det ved Staden liggende Fort. Jndvaanerne, som kunde bære Vaaben, udgjøre en Milice, som ved nogle Signaler kan for den største Deel samles i en Tid af faa Timer, paa de dem anviiste Allarm pladser. Hvert Aar i October Maaned øves Milicen 8te Dage i Vaaben. Paa Kap bestaaer den af 2 Compagnier til Hest og 4 til Fod, hvilke overhovedet udgjøre omtrent 700 Mand. Ved Stellenbusk bestaaer samme af 3 Compagnier til Hest og et til Fods. Swellendam ere de alle Cavallerister. Saasnart et ungt Menneske er 16 Aar gammel, og ikke staaer i Compagniets Tieneste, saa maae han gaae ind under Militeen; men han kan selv vælge, enten han vil tiene til Hest eller Fods. Milicens Klædedragt er mørkeblaae med hvide Knapper. Compagniet leverer Tøiet til samme for Jndkiøbs=Prisen, dog maae den kun bæres i Tienesteen. De hvide Jndvaaner i denne Kofønie, have nu allerede udbredt sig saa vidt, at de længst fraliggende Kolonister behøve 4 Ugers Tid at reise i, førend de kunde komme til Kap. Dog kan man ey slutte fra den store Omkreds, hvori disse Plantager have udbredet sig, til sammes Antal; thi nogle af dem, ligge undertiden heele Dages Reiser langt fra hinanden, og ere omgivne af adskillige Hottentottiske Nationer, hvorfore de ogsaa tidt og ofte maae finde, at deres egen Regiering ikke kan beskytte dem i en saa stor Fraliggenhed.
Københavns Adresseavis, 1780-09-20
Man regner her 5 eller flere Slaver imod een hvid Jndvaaner, og de fornemste Personer paa Kap holde ofte 20 til 30 af samme. Disse Livegnes Tilstand er taalelig nok; de gaae godt klædte: dog maae de uden Undtagelse gaae barfodede, eftersom deres Herrer have forbeholdet sig Skoe og Strømper til et AdskillelsesTegn. Disse Slaver bringes fornemmelig fra Madagasaar, hvorhen der gemeenlig sendes et lidet Skib herfra for samme Handels Skyld. Dog gives der og foruden disse en Mængde Malajer, Bengaleser og nogle Negre iblandt dem. Kolonisterne bestaae af hollandske Familier, franske Protestanter, men for største Delen af Tydske. Paa heele Kap er der ikke en eneste Skole af nogen Betydenhed, hvorfore Sønnerne gemeenlig sendes til Holland; men Døttrenes Opdragelse forsommes næsten gandske og aldeles.
Københavns Adresseavis, 1780-09-20
Den herskerde Relion er den Reformeerte: Lutheranerne, af hvilke her er en stor Mængde, have endnu ikke, som i Batavia, deres egen Præst. En Landmand, Martin Melk, fra Curland, lod for nogle Aar siden paa sin egen Bekostning bygge en Luthersk Kirke, i hvilken Gudstienesten forrettes, saa tidt en dansk eller svensk Skibspræst kommer hertil, som forstaaer Høitydsk. Paa Kap er heele Distrikter, som beboes af Efterkommerne af franske Flygtninge, hvilke tilforn holdte deres Gudstieneste i deres eget Sprog, men nu have saaledes glemt det Franske, at de neppe kunde udtale deres eget Navn. Paa Landet ere Jndvaanerne gandske ligefrem og meget giestfrie. I de længst bortliggende Egne skal de være meget uvidende, og dette er gandske rimeligt, efterdi de ey have andet Selskab, end Hottentotterne og ofte boe adskillige Dages Reyser fra hinanden.
Københavns Adresseavis, 1780-09-20
Viindyrkningen drives kun i Plantagerne, som ligger nogle Dages Reyser fra Staden. Der bleve de allerede anlagte af de første Kolonister, hvis Familier de ogsaa tilhøre som Arv og Eiendom, men nu bortgiver Compagniet intet til Arv, men forpagter Landgodserne i Aarviis, og endskiønt Forpagtnings Afgiften er meget maadelig, eftersom der for 60 Agre Land, (39960 Rhinlandske Qvadrat=Roder) ikke betales meere end 25 Daler, saa er dette dog alligevel Aarsag, at der ei anlegges nye Viinbierge. I de længere fraliggende Plantager legger man derfore ogsaa kun Vind paa Korn og Fæe, og nogle Kolonister give sig allene af med at opelske Fæe. Dette gaaer tidt og ofte i det Store; thi der gives Forpagtere, som hver have 15000 Faar og forholdsmæssige Hiorder af Hornqvæg. De drive store Hiorder af samme til Byen, men Løver, Bofler og Besværlighederne paa en saa lang Reise, formindske ofte disse Drifter, førend de kunde bringe dem paa Torvet. Foruden Slagteqvæg, bringe de ogsaa Smør og Faaretælle med sig, ligeledes Kiødet og Huden af Havhesteen, tilligemed Løve= og Rhinoceros Skind, paa Torvet. Til Agerdyrkningen og Fæets Oppasselse holde de for største Deelen Slaver: de leye ogsaa desforuden fattige Hottentotter hertil, og disse ere, som man siger af de saa kaldede Baschmans eller Skov=Menneskers Stamme, hvilke selv ingen Kreature have, men nære sig af Jagt og Røverie. Rige Forpagtere hielpe Begyndere dermed, at de anbetroe dem en Hiord af 4 til 500 Faar, for at drive samme paa langt fraliggende gode Græsgange; derfore overlade de dem den halve Deel af Lammene, hvorved de inden kort Tid blive ligesaa rige, som deres Velgiørere. Det er besynderligt, at man hidindtil ei har kundet bringe Landfolkene til at klippe deres Faar.
Københavns Adresseavis, 1780-09-20
Endskiønt Compagniet ikke aabenbar giver de nye Kolonister nogen Opmuntring derved, at det allene forbeholder sig Grund= og Eiendoms=Rettigheden til Landgodsene, saa har dog disses Flid bragt det saavidt, at de forsyne Jsle de France og Bourbon med Korn, ja endog have sendt adskillige Ladninger deraf til Holland. Udførselen kunde endnu skee for lettere Priser, hvis Plantagerne ikke laae saa dybt inde i Landet; thi alt Kornet maae føres bort paa Vogne, og det paa slemme og lange Veie. Jmidlertid kan man ei forundre sig over, at Plantagerne ligge saa dybt inde i Landet og saa langt fra hinanden, samt at der imellem dem gives saa store Strækninger, som ere gandske øde, da de dog tildeels kunde dyrkes. Compagniet vil just have det saaledes; thi det har udtrykkelig anordnet, at ingen Koloniist maae sætte sig ned ringere end en tydsk Miil fra den nærmeste Plantage. Mangel paa fersk Vand er maaskee for største Deelen Aarsag til denne Anordning. Hvis denne Kolonie umiddelbar var General=Staterne underkastet, saa vilde den uden Tvivl være meget meere folkerig, og for lang Tid siden have erhvervet sig stor Rigdom og Anseelse, hvortil der nu ikke er noget Haab. Viinen, som her avles, er af uendelig forskiellige Sorter. Den bedste voxer ved Constantia, men denne kiender man vel i Europa kun for største Deelen deraf, at man har hørt tale om den; thi der indhøstes aarlig i det høieste kun 30 Fade af samme, hvoraf hvert paa Stedet sælges for 300 Daler. Godheden ved denne Viin beroer vel for største Deelen derpaa, at man lader Druerne blive overmaade modne. Franzoserne sælge, i Europa meget saa kaldet Constantia Viin, og det formeget ringere Priser, end man kan have den ægte for paa Kap selv. Viinstokkene, hvorpaa den voxer, ere fra Førstningen bragte hertil fra Schiars i Persteen.
Københavns Adresseavis, 1780-09-20
Det som vi i Europa drikke for ægte Constantia, er andre føde Viine, som voxe paa de næst ved Constantia liggende Viinbierge. Man har ogsaa prøvet paa her at plante Viinranker af Bourgogne=Viin, som man har hentet fra Frankrige, saa og Frontignae og Muscateller. Disse Ranker trives her saavel, at deres Vext, undertiden overgaaer den Franske. I de fornemmeste Huse er den sædvanlige Bordviin en Art af Sekt, som avles her af Madera=Viinranker, og har en liden behagelig Syrlighed.
Københavns Adresseavis, 1780-09-20
(Fortsættelsen følger.)
Københavns Adresseavis, 1780-09-20
Landhuusholdnings=Selskabet. Næstkommende Torsdag den 21 Septemb. holder det Kongelige Landhuusholdnings=Selskab sit ordentlige ugentlige Møde paa det sædvanlige Sted om EftermidC. Martfelt, dagen Klok. 5 Slet. Selskabets Sekretær.
Københavns Adresseavis, 1780-09-20
Jldsvaade. Sidste Løverdag om Middagen opkom en Jldebrand hos Smeden i Blaustrød, i Amtet Hirschholm, hvorved 4 Gaarde og 2 Huse med endeel Sæd og Tørv blev lagt i Aske. Jblandt samme var og Degnens Boelig.
Københavns Adresseavis, 1780-09-20
Handels=Beretninger. Skibet Grev Bernstorf, ført af Kapitain John Clemens, kommende fra Trankebar for particulair Regning, er sidst i Augustmaaned passeret Dover og kan altsaa daglig her forventes.
Københavns Adresseavis, 1780-09-20
Petersborg. Den 26 August opkom her om Aftenen Kl. 8 en hæftig Jldebrand i et Hamp=Magazin, hvilken, formedelst en stærk Storm af Nordvest, tog i en Hast saaledes overhaand, at de der omkring værende Magaziner af Hamp, Hør og Tobak, tilligemed et hollandsk Skib, som var i Færd med at lade, 3 Gallioter, og mange Baade med Hamp, Hør, Olie, Tover a., som just vare ankomne og laae paa samme Sted, bleve opbrændte. Herved have tillige endeel Mennesker sat Livet til Skaden regnes paa 2 Millioner Rubler.
Københavns Adresseavis, 1780-09-20
Prædikanterne paa Fredag. Frue Kirke, Studiosus Kreidal. Holmens Kirke, Studiosus Fohlmann. Nikolai Kirke, Catechet Kullerup. Helliggeistes Kirke, Studiosus Milling. Trinitatis Kirke, Studiosus Kuhlmann. Petri Kirke, Hr. Dr. Münter. Frelseres Kirke, Studiosus Fabritius. Frederichs tydske Kirke, Catechisation ved Hr. Lorck. Garnisons Kirke, Hr. Hubrich.
Københavns Adresseavis, 1780-09-20
Dødsfald. Kiøbenhavn. Den 19 September: Sr. Christian Holst, Brændeviinsbrænder, 60 Aar.
Københavns Adresseavis, 1780-09-20
Steenløse Præstegaard. Den 18 September: Mad. Marthe Christine Muus, fød Bagger, Hr. Provst Muuses Kiæreste, 72 Aar. Seylfærdige Skibe. Ved Christianshavn og dens Pladser, Capitain F. Frederichsen til Ostinden; Hjort til Guinea; F. D. Bøyesen, H. P. Klein, J. N. Kornbech, E. Madsen, P. H. Koch, A. J. Dahl, C. A. Rottwitt, M. H. Rønne, J. Werlauf, A. Clausen, alle til Vestindien; Skipper S. Egeschou til Amsterdam; C. Jorch til Ly bech.; M. Drichels, J. Wegner og M. Adermann til Stettin, Ved Nye Børs: N. Thomasen til Horsens, P. Bøye til Bandholm; H. Hermansen til Naskou; A. E. Minor og P. Hartvig til Nyekiøbing; H. Løye til Nysted. Ved Gammel Børn og Slotspladsen: C. Warniche til Nysted; R. Christophersen til Nyekiøbing; M. Berg og P. Olsen til Stege; H. Henrichsen og A. Boss til Bornholm; S. Brandt, O. Groth, P. Madsen, L. Aarslef, alle til Svendborg; P. Michael til Faaborg; H. S. Smith til Assens; R. Madsen og J. Madsen til Nyborg. Ved gammel Strand: H. Henrichsen, B. Larsen, S. Rasmussen, alle til Aalborg; E. Christensen til Schagen; P. B. Matthiesen og F.J. Siemsen til Cappel. Ved Kalleboderne: H. Nielsen til Bandholm.
Københavns Adresseavis, 1780-09-20
Gaver. Disse 5 Rdlr. gives efter Løfte i Jesu Navn; og ombedes, at Hr. Agent Holck vilde lade uddeele til Syge og Sengeliggende, at de ville takke Gud med os, fordi vor Herre har bevaret min Mand og mine Børn, som have været i stor Nød og Fare, saa beder jeg og, at de Fattige ville bede med mig, at vor Herre vilde see i Naade til min Mand og mine Børn, som nu igien ere gaaet bort. Den gode Gud vilde i Naade besøge og bevare dem fra alt Ondt, da skal den Fattige ikke blive glemt. C. J. H. J. N. 1 Mk. til den, som ombærer dem til de Syge, Denne saavelsom de øvrige indkomne Gaver skal anføres i Aftenposten paa Løverdag. pro Holck.
Københavns Adresseavis, 1780-09-20
Gields Advarsel. Da hos sal. Jürgen Nielsens Arvinger paa Eylandet Rømøe i 1776 den 30 Mai af Hans Hansen Lassen af Fange er pandtsat nogle Fruentimmer= og Mandfolke=Klæder for den Summa 50 Rdlr., med Condition, at samme inden et Aars Forløb igien skulde blive indfriet; men da han til Dato derom, ikke har indfunden sig, og det er bragt i Erfaring, at bemeldte Hans Hansen Lassen for nærværende Tid skal opholde sig her i Kiøbenhavn; saa bliver han herved advaret inden den 1 Octo her dette Aar, at indfrie bemeldte Pandt, da samme ellers ved offentlig Auction for hans Regning bliver bortsolgt, og for de Resterende beholder Vedkommende sin Ret til ham i alle optænkelige Maader.
Københavns Adresseavis, 1780-09-20
Bekiendtgiørelse. Dersom nogen af de respective Herrer Sukker=Kaffinadeurer önsker sig meget vissere og anseeligere Fordeele af deres Arbeyde, end de efter den brugelige Kaffinerings Maade kunde have, og tillige at blive underrettede om saadanne tilforladelige Regler, formedelst hvilke alle Usikkerheder i deres Arbeyde blive hævede, vilde de behage at melde sig ved Adresse-Contoiret. som anviser Opfinderen, naar de skriftlig vilde indgaae. at betale ham det halve af det, de i et Aar ved deres Raffinaderie fortiener meere efter hans Anviisning, end hidindtil har været muelig.
Københavns Adresseavis, 1780-09-20
Tirsdag den 3 October førstkommende, om Eftermiddagen Kl. 2, er en Skifte Samling berammet, sal. Provst Aagaards Stervboe angaaende, hos Enkeprovstinden Mad. Aagaard, boende i Studiestræde Nr. 66, thi skulde der ver nogen, som have Fordring uanmeldet, eller skylde noget til dette Stervboe, vilde samme behagelig melde sig til bemeldte Ty og Sted.
Københavns Adresseavis, 1780-09-20
Vi undertegnede Entrepreneurer for det particulair ostindiske Skib Christianstæd, lade hermed bekiendtgiøre, at den med Skibet udgaaende og paa Reysen afskediget Assistent, navnlig Alex. Balsour, hans til Gode havende i Følge den kongelig Oberrets Dom dateret Tranqvebar den 18 August 1779, og den paa samme Dom grundede Afregning tilkommende Sald af Rdlr. 75, 2 Mk. 10 sk., kan af ham eller Befuldmægtige, om nogen er, afhentes paa bemeldte Expeditions=Contoir i Gottersgaden No. 3, mod lovformelig QvitteH. Bolte. P. Dahl. ring.
Københavns Adresseavis, 1780-09-20
Ved et Tallotterie=Contoir søges en habil Skribent, som tillige forstaaer Tallotteriet, og kan skaffe Caution for det Anbetroede, anvises af Borup paa Hiørnet af lille Kiøbmagergade og Landemærket i No. 90.
Københavns Adresseavis, 1780-09-20
Imellem Paaske og Pintsedag bragte en Soldat nogle Stkr. Kiød og Pølser fra en Kiøbmand til mig til at røge, men har ey afhentet det sidden; saa ombedes hvem det tilhører, at lade det afhente, ellers jeg seer mig nedsaget til at skille mig Olsen, Røgmand, derved. boende i Vognmagergaden Nr. 228.
Københavns Adresseavis, 1780-09-20
Paa Hiørnet af Knabroe= og Magstræde paa Kongens Fiskerhuus informeres i Tydsk, Fransk, Latin, Christendom med Regning og Skrivning, samt alle Fruentimmer Netheder, bro deres tillige i Guld og Sølv, og tages honette Folkes Børn i Kost og Jnformation i samme Videnskaber.
Københavns Adresseavis, 1780-09-20
En Kok, som har Lyst at gaae paa lange Reyser, og forstaaer hvad han bør, anvises herfra Employ.
Københavns Adresseavis, 1780-09-20
De Herrer Studentere eller andre honette Personer, der have Lyst at lægge sig efter det franske Sprog, tilkiendegives, at jeg begynder mine Forelæsninger for Begyndere fra 6 til 8 om Aftenen ved October Maaneds Begyndelse. Jligemaade fra 8 til 10 for dem, som ville øve sig i at tale og skrive, saavelsom ogsaa færdig at forstaae Sproget. Begyndere gives fuldstændige skrevne Regler, passende sig saavel til Studerende som Ustuderende. De studerende kunne og faae de tvende Timer for sig selv. Antages endnu tvende unge Drengebørn fra 1 til 3 om Eftermiddagen i Information enten i Fransk eller Latin, ikke flere end to antages, da jeg har allerede eet. Kan og unge Drengebørn af honette Forældre, saavel fra Provineerne, som her af Byen, tages i Kost og Jnformation i Latin, Fransk, Tydsk, Geographie, Historie, Christendom i begge Sprogene, Regning, og tillige at anbringes til gode Sæder. H. A. Kroll, Sprogmester, boende i Borgergaden Nr. 183. i anden Etage, hvor Barbeerskiltet han ger uden for Døren. Si Messeigneurs les Ministres Strangers souhaitoient la troduction de quelque piece Danoise og Allemande en Francois, je men chargerois alors. Je donnerai en meme tem lecon dans ces deur langues mentionses. Kroll. Mastrede langne demmeurant dans la Borger-Cadue Nombre 185 an second Etage. C. Philibert Libraire prie les personnes ci apresnomes de faire retirer les paquets quil i regu pour en savoir. Mr. Arte un paanet de Gevere, Mr. Kall un dito de Livourne.
Københavns Adresseavis, 1780-09-20
Auctioner. Gaard og Jord. Fredagen den 29 September førstkommende, om Eftermiddagen Kl. 2 Slet, bliver afg. Distillateur Hans Jakob Dreyers Stervboe i Kiøbenhavn tilhørende Gaard i Stege paa Møen beliggende udi Møllergaden, Fierde og sidste Gang stillet til offentlig Auction, med tilliggende Jorder i trende Byers Eiendoms Marker, samt udi Dagligstuen befindende Jern Bilægger Kakkelovn, og, om antagelig Bud skeer, bortsolgt paa de Conditioner, som paa Auctionsstædet vorder bekiendtgjort. Gaarden er asseureret i den almindelige Brandkasse for 5800 Rdlr. I øvrigt er Gaarden indrettet til Jord= og Avlsbrug, meget beqvem. Huse og Gaarde.
Københavns Adresseavis, 1780-09-20
Løverdagen den 23 September førstkommende, om Eftermiddagen Klokken imellem 1 og 3 Slet, bliver Anden Gang ved offentlig Auction opbuden, og til den Høystbydende bortsolgt Skomager Mester Matthias Gauls Boes tilhørende og 1 store Strandstræde Matr. Nr. 138 beliggende Huus.