JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-11-21
Til Kommissionen for Oldsagerne er end videre bleven indsendt Følgende: Efter Hs. Majestæts mundtlig givne allernaadigste Tilladelse har Borgmester Fuglede indsendt 2 Stykker, som hidtil have været forvarede paa Raadhuse, i Kallundborg, nemlig a) en antik konstig og meget svær Messinglaas med Nøgle, b) det store Træe Drikkekar, hvorom der meldes Pag. 126 i Paludans Beskrivelse over Kallundborg. Fra Hr. Physicus Høeg i Holbek 35 Stykker, forskjellige Steenvaaben og andre Redskaber af Steen, samt til Kommissionens Bibliothek, Resenii Inscriptiones Havnienses, Wormii Epistolæ. Petreias de Cimbris & Goths og Strelovs Cronica Guthilandorum. Fra Hr. Rottger Colsmann, et firkantet Spyd, to Par svære Bidselstænger, en gammel Kobbertavle med 105 Danske Kongers Portraiter, et Dokument med 5 Sigiller fra 1407, et dito med et Sigifra 1493, et sjeldent Kobber, forestillende Kongens Hylding ved Souverainetetens Jndførelse i Danmark. Fra Hr. Thaning i Vordingborg, ved Hr. Kammerraad Rothe: a) et Brystspænde af Guld, b) en sjelden Guldmyndt, c) en Sølv Bracteat, d) en vis Henrich Hansens Sigil, e) en liden Menneskefiaur af Metal, alt fundet paa det Sted hvor Vor din borg Slot har staaet. Fra Hr. Apotheker Hoffmann i Nykjøbing paa Falster, Hans Rasmussen Bacchers Stambog, hvori Kong Christian den 4de og adskillige fyrstelige Personer samt mange berømte Lærde i Aarene 1633 til 1636 have skrevet. Fra Hr. Gjørtler B. Rosborg i Kjøbenhavn, en Metal Paalstav.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-11-21
J det andet Bind af den værdige Veteran, Etatsraad Callisens interessante Betragtninger over Kjøbenhavn, findes er saare læseværdig Skildring af Fattigvæsenets Tilstand i Kjøbenhavn. Af denne erfares, at Antallet af de Fattige, som siden Aaret 1799 er henlagt under Fattigvæsens Directionens Bestyrelse, var i Aaret 1806: 9300 Personer. Mere end en 11te Deel af Stadens Beboere nyde følgeligen offentlig Understøttelse, og det uagtet Jøderne med roesværdig Omsorg underholde deres Fattige. De Trængendes Tal er siden Kjøbenhavns Bombardement og Krigen betydeligen blevet forøget. Af en Fortegnelse over Antallet af de i Tugt Raspe- og Forbedringshuset i de sidste 10 Aar, fra 1799 til 1808, indkomne og bortdøde Fanger, sees, at i dette Tidsrum ialt ere indkomne 5139, og døde 416. Det største Antal - 664 - indkom i Aaret 1808, og det ringeste - 399 - i Aaret 1803 J Aaret 1806, da de Jndkomnes Tal var 622, var de Dødes Tal størst, nemlig 86. J Aaret 1808 derimod, da de Jndkomnes Tal var 664 døde kuns 69.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-11-21
Ligesom Tobakken nu begynder at dyrkes i de andre Provindser, har dette ogsaa Sted hos nogle faa Bønder paa Kjøbenhavns Amt, hvor den har viist sig meget dyrkelig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-11-21
J Kristiansand har Stiftamtmand og Ridder Thygeson, modtaget 349 Rd. til Orlogskibet Prinds Christian Frederiks Efterladte af Mandskabet paa Lodste terne No. 16, No. 22 og Kutteren Pelikanen, dem de frie ten have skjænket af deres Priispenge. Paa Lodslutteren Nr. 16 gav hver Matros 16 Rd.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-11-21
J Slagelse vare Torvepriserne i Octbr. for Hvede 10 Rd. Td., Rug 8 Rd., Byg 6 Rd., Havre 4 Rd., Kartofler 16 Mk. Kjød 8 Mk. Lpd. Grøns. Flesk 18 Mk., Smør 8 Rd. J Journal for Politik a. har den fortjente Udgiver Dr. O. Wolff leveret et læseværdigt Bidrag til Danmark Historie i Kong Frederik IV Tid, om den ulykkelige Amtmand Povel Juels Levnetsløb, som i sin Tid var et oplys Hoved og agtet Mand; men ved sin Stolthed og Fremfusenhed, som og paadrog ham Manges personlige Fjendskab lod sig forlede til at deeltage med to andre fremmede Lykkefristere, Generalmajor Colet og Major Hørling, i et afsindigt Projekt og at spille Grønland i en fremmed Magts Hænder med flere for Riget farlige Anslag. Efter adskillige piinlige Forhører, hvori han flere Gange udstod smertelig Tortur blev han dømt for Crimen læsæ Majestatis høieste Grad, og henrettet paa Nytorv den 8 Marts 1723.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-11-21
Befordringer og Afgang. Under det danske Kancellie: D. 10 Nov. er Exam. Juris. D. C. Hald meddeelt Bevilling som Procurator for LandsOverretten i Viborg, hvis han sammesteds tager Bopæl. D. 13de, Exam. Juris J. Lindenpalm ligeledes for Underretterne i Ribe, og Aarhuus Stifter. Den 17de, dansk Legationspræst i Paris, C. G. W. Gøricke, udnævnt til Sognepræst ved Garnisonens tydske Menighed i Kjøbenhavn, fra den 31 Jan. næstkommende Aar at regne; Sognepræst for Ølsted Menighed i Aarhuus Stift J. Z. Hyphoff, til Sognepræst for Lyngaae og Skjød Menigheder i samme Stift; Kand Theol. H. A. F. Brasch konfirmeret til personel Kapellan for Budolphi Menighed i Aalborg; Kand. Theol. O. Borchgrevink ligeledes for Totens Præstegield i Aggershuus Stift; personel Kapellan J. C. Valeur ligesaa for Bierring og Mammen Menigheder i Viborg Stift; Byefoged i Stege paa Møen, Kammerraad F. C. Jørgensen, udnævnt til virkelig Justitsraad; Borgmester og Byefoged i Ribe, J. J. Lund til virkelig Kancellieraad Byefoged i Rudkjøbing, Kancelliesecretair C. D. Westengaard, til Borgmester og Byefoged i Colding samt Herredsfoged i Jerlef Andst og Slaugs Herreder; Kopiist ved Lands Overretten samt Hof= og Stadsretten i Kjøbenhavn, C. F. Dahl, til Byefoged i Veile, Byefoged i Lemvig, og Herredsfoged i Skodborg-Vandfuld Herreder, samt Overbefalingsmand ved Kystmilicen, F. C. Skønau, til Justitsraad; Fuldmægtig ved Lands Overretten samt Hof= og Stadsretten i Kjøbenhavn. H. F. Feilberg, til Kancelliesecretair, Bye= og Raadstueskriver i Odense, H. M. Lange, medeelt Bevilling som tillige Procurator ved Underretterne i Fyens Stift, Odense Byeting undtaget, Vacance. Under det danske Kancellie: Byefoged-Embedet i Rudkjøbing samt Herredsfoged-Embeder i Nørre og Sønder Herreder paa Langeland.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-11-21
Odense Bye=Nyt. Fra den 3de til 18 Novbr. Døbte: Else Hansdatters Datter, Maren, Fadd. Garver Embachers Kone og Karen Hansdatter, Farver Brandt, Saddelmager Klug, Gjæstgiver Strøm, Bager P. Rasmussen, Slagten J. Hansen og Garver Spohr. Cathrine Marie Nielsdatters Søn, Chri ian Christopher, Fadd. Maren Olesdatter, Marie Kirstine Nielsdatter, Skoemagersvendene C. Nielsen, C. Christophersen, N. Pedersen og L. Lund. Skipper H. Møllers Søn Hans Henrich, Fadd. Erich Larsens Kone af Stige, Hans Nisteds Kone, Forvalter Møller, Værtshuusholder C. Huus og LotsH. Nisted fra Skibhusene, Korporal H. C. Olsens Søn, Leonhart Hansen; Fadd. Mad. Raahauge, Jfr. Petersen, Vagtmester Nielsen, Korporalerne Voigt og Nielsen. Kopulerebr. Ungkarl Niels Jensen og Værtshuusholder H. Andresens Enke. Enkemand Jørgen Larsen og Beendreier H. Thimmels Enke. Ungkarl Mads Rasmussen og Rasmus Møllers Enke, Karen Jørgensdatter. Begravede: Karen Hansdatters Søn, Johan Christian 1 1/2 Aar. Værtshuusholder Niels Madsen, 54 Aar. Karen Larsdatter, 58 Aar. Slagter C. Frederichsens Søn, Morten Frederich, 5 Aar.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-11-21
Avertissements. Umyndiges Midler kan faaes hos Undertegnede i Middelfart imod lovbefalet Pant nu anstundende 11 Decebr. saaledes en Kapital omtrent 1300 Rd., en 300 Rd. og en dito 50 Rd. P. Hansen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-11-21
Da Tambour Lars Hansen Kjønghøirup af Hs. Maj. Kongens Regiments 3die Bataillons 1ste Kompagni. uden Tilladelse er bortgaaet fra Kantonnementsqvarteret i Faaborg, saa advares han herved uden Ophold igjen at indfinde sig ved Kompagniet; ligesom den eller de, som huse benævnte Lars Hansen Kjønghøirup, udsætte sig for Tiltale efter Loven. M. Bülow, Bataillons-Kommandeur.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-11-21
Jmellem Aasum og Hundslev er af en Vogn tabt et Pa Støvler. Hvem der haver fundet samme, bedes at lever dem til Skomagermester Jørgen With i Odense, som derfor betaler en passende Findeløn. Sidst i Octbr. Maaned er bortkommet fra Undertegnede en lysebruun Hoppe, 10 Aar gammel, med en liden Stjør- og en hvid Plet paa Saddelstedet; en gammel sort Hoppe med Stjørn, 2 hvide Bagbeen og en stor Manke og Halle, Dersom Nogen kan give Oplysning om samme, eller bringe dem til sin Eier, da betales for Umagen en passende Douceur, Skrellinge ved Middelfart. Rasmus Andersen, Sognefoged.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-11-21
For en ugivt Gartner, som kan forevise paalidelige Skudsmaal om hans gode Opførsel og Duelighed, bliver en Tieneste ledig paa en Herregaard her i Landet til næstkommende 1 Mai, som anvises fra Adressecomtoiret. Nylig har forladt Pressen, Læsebog i Historien for Ungdommen af U. C. Mule, Adjunct ved den lærde Skole i Fridericia, 2den Deel ogsaa under den særskilte Titel: "Skildring af Hovedbegivenhederne i den midlere Hisoriet Denne Deel gaaer fra Augustus til Columbus (iberegnet) og bestaaer af følgende fire Afdelinger: Første Afdeling fra Augustus til Cløbevig. 1. Den romerske Sta sukker under Augustus's nærmeste Efterfølgeres skrækkelige Despotisme. Tiberius. Kaligula. Klaudius, Nero. 2. Den romerske Stat regjeres af gode Keisere fra 96 til 186. Nerva Trajan. Hadrian. Antonin. Marc Aurel. 3. Det romerske Monarkie nærmer sig sit Fald. Konstantin den store. Theodosins. Rigets Deling i det østlige og vestlige Keiserdømme, 4. Den store Folkevandring. Alarich. Attila. Det vestlige Keiserdømmes Undergang. - Anden Afdeling fra Clodevig til Carl den store. 1. Clodevig stifter det frankiske Monarkie. 2. Justinian. 3 Mahomed. Det arabiske Rige eller Califatet. J. Lehnsvæsenet. Geistlighedens tiltagende Magt. - Tredie Afdeling, fra Carl den store til Korstogene. 1 Carl den store 2. Normannernes Tog. Alfred. Svend Tveskjæg. Knud den store 3. Slavernes Vendernes, Ungarernes o. a. N. Jndfald i Tydskland. Henrik L. (Fuglefænger). Otto l. (den store) 4. Gregor VII. gjør Paven til Christenhedens Overhoved. Hans store Magt og Jndflydelse maae især Keiser Henrik IV. i Tydskland føle. Fjerde Afdeling, fra Korstogene til Columbus. 1. Korstogene. 2. Danmark Magt og Anseelse under Valdemar I. Knud V. og Valdemar II. 3. Helveriens Opstand og Kamp mod Østerrig. 4. Successionskrigen mellem England og Frankrig. 5. Mongolernes Erobringer. Dichinkiskan og Timur. 6. Pavedømmets Magt svækkes. Vicklef. Johan Hus, Krudtet og Bogtrykkerkunstens Opfindelse. Tyrkerne erobre Constantinopel, 7. Carl den dristige af Burgundien. Hans Landes Skjebne efter hans Død. 8. Portugiserne finde Søveien til Ostindien. Vasco de Gama. Amerikas Opdagelse ved Christopher Columbus. - Til denne Deel er iøvrigt ligesom til første føiet en chronologisk Tabel over de vigtigste Begivenheder; og til Slutning en concentreret Udsigt over hvert enkelt Stykke saavel i første som anden Deel. Bogen faaes for 5 Mk. i Materie og 1 Rd. 8 s. indbunden paa Bogladerne og hos Forlæggeren, Odense den 26 August 1809. S. Hempel.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-11-21
God Boghvede er at faae tilkjøbs hos Bager From i Odense.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-11-21
Mandagen den 27 Novbr. førstkommende, om Formiddagen Kl. 9, lader Hr. Kammerherre von Krogh udi den af ham forhen iboende Gaard i Nørregade No. 420 ved offentlig Auction bortsælge adskillige Mahogni= og andre Meubler, bestaaende af Softer, Stole, Spille- og andre Borde, Speile, Skatoller, Klæde=Skab, Sengesteder af Jern og Træe, Glas, Porcellain, Kjøkkentøi med videre, hvorover trykte Kataloger kan bekommes 8 Dage førend Auctionen hos Undertegnede. Odense den 6 Novbr. 1809. Bendz.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-11-21
Torsdagen den 30 November førstkommende lader Etatsraad og Professor Nissen formedelst Boepæls Forandring. bortsælge ved offentlig Auction i Gaarden No. 647 paa Klingenberg i Odense endeel Gods og Løsøre, bestaaende af Mahognie og andre Meubler, saasom Speile, Komoder Borde, Sofaer og Stole, Senge og Sengeklæder, Skabe Porcellain, Steentøi, Glas, Kjøkkentøi, Ride- og Kjøretøi, Kakkelovne. Kaner, m.v., hvorover de trykte Fortegnelser ere at bekomme paa Auctionsstedet. Auctionen begynder præcise Kl. 9 Formiddag. Odense den 10 November 1809. Bendz. En rødhjelmet 2 Aars Qvie, stivet paa det venstre Øre, er optaget i mine Løkker, og oplyses herved til Efterretning for dens retmæssige Eier, som vilde lade samme jo før jo heller afhente hos Chrinian Hansen, Gaardmand i Ørritzlef i Ottrup Sogn.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-11-23
Udenlandske Efterretninger. Hr. Kammerherre v. Rosenkrantz, som paa Reisen igjennem Sverrig overalt blev modtaget paa den meest forekommende og hædrende Maade, er tilligemed det hele Gesandtskabs Personale i beste Velgaaende ankommen til Jönkoping Søndagen den 12 Novbr. Han forefandt der det svenske Gesandtskab, med hvilket Underhandlingen begyndte den paafølgende Dag. Bemeldte svenske Underhandlere bestaa af Kammerherre Kommandeur og Ridder Adlerberg, Kammerherre Baron Taube, Legations-Sekretær Lorichs og en Under=Sekretær.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-11-23
Helsingøer den 19 Novbr. Som det hedder, skulle de Engelske ved Kullen og i Østersøen gaae hjem den 20de d. Det vil man da snart erfare. J Dag kom med 8 Baade 156 Fade Kaffe fra Helsingborg. Nogle Fartøier kom ind fra Nordsøen af, hvoraf nogle fra Gottenborg, bestemte til Kjøbenhavn, lastede med Sukker, Kaffe, Steenkul m.v. Lieut. Ridder Dødt gik som Koureer til Sverrig, medhavende 3 svenske Krigsfanger. Vore Søefolk kunne nu gaae i Land i Helsingborg og Hines her, Frosten vedvarer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-11-23
Kallundborg den 17 Novbr. Den 13de d. M. kom en stor fjendtlig Flaade af omtrent 120 Seilere Sønder fra og lagde sig til Ankers imellem Refsnæs og Samsøe, samme Dags Aften kom 4 Smakker fra Aarhuus med Reisende og Kreaturer; de 2 vare saa heldige at slippe Flaaden, forbi, men de 2 andre bleve forfulgte af nogle Barkasser, som dog ikke fik dem fat, førend de vare blevne seilede paa Grund ikke langt fra Refsnæs Batterie. Fjenden besteeg strax Smakkerne og fik allene Leilighed til at plyndre noget Tøi fra nogle af de Reisende, samt nogle Fjerdinger Smør og andre Fedevarer, da der kom Hielp fra Landsiden, som skjød ud paa dem og tvang dem til at forlade Fartøierne: men derved at der blev skudt fra Landet paa dem, var en af de Reisende, Frue Schligter fra Aarhuus, saa uheldig, at en Kugle gik hende igjennem den ene Arm; ellers er ingen kommet til Skade. Smakkerne kom Dagen derpaa af Grund og ere førte med indehavende Kreatur=Ladning hertil. Man formoder her, at Fjenden har taget et andet Fartøi fra Aarhuus, som var ladet med nogle og 50 Stkr. Stude, da den var i Følge med og er blevet borte. Næste Dag, den 16de, blev fra Refsnæs Batterie en fjendtlig Galease skudt i Sænk ved Enden af Revet, hvor den skal staae S. V.,med Enderne af Masterne over Vandet. J Dag skal Flaaden være gaaet til Seils Nord paa
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-11-23
Korsøer den 17 Novbr. Fra Nyborg er i Dag meldt følgende ved Telegrasen: "Nogle af Nyborg Roeflotilles Officerer og Mandskab have i Gaar taget 3 Koffardieskibe under Romsøe og indbragt dem i Aftes til Nyborg. - Ovennævnte Priser ere tagne af Flaaden, som den 15de passerede Nord efter og formedelst Modvind maatte ankre ved Romsøe. - De 2 fjendtlige Rangskibe ligge omtrent 1 1/2 Miil S. S. O. herfra. - Den 18 November.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-11-23
Fra Aggersøe er meldt: at 3 fjendtlige Skibe ere i Sigte Sønder i. Herfra kunne de endnu ikke sees. - Den 19 Novbr. Telegraserne have saavel i Dag som de forrige Dage bestandig signaleret, dog uden at det formedelst Sneebyger og disig Luft har kunne forplantes. - De 2 fjendtlige Skibe ligge endnu i Dag i ovenanførte Stilling. -De fjendtlige Skibe, som i Gaar saaes Syd i, har ikke formedelst Modvind kunne komme Beltet ind.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-11-23
Af et Brev fra Christiania den 8 Novbr. Med ligesaa stor Forundring som grundet Uvillie have vi her i flere Engelske Blade læst et foregivet Brev fra vor elskede Statholder, til den Danske Konsul i Gothenborg. Dette Brev, som De sikkert ogsaa i Kjøbenhavn har faaet Kundskab om, sætter vort Forhold og Opførsel mod Engelland i et saa tvetydigt og falskt Lys, at jeg giør mig det til Pligt at bede Dem at gjøre offentlig Brug af mit Brev og at meddele den authentiske Forsikring, at et saadant Brev aldrig er kommet fra vor Statholders Pen. Hvo der kun halvt kjender denne Prinds, vil ikke have ham mistænkt for, at han paa en lige saa paafaldende som urimelig Maade, skulde have tilladt sig Ytringer, som vilde staae i den umiskjendeligste Modsigelse med hans Forpligtelser, vor Konges Hensigtet og vor hele Stilling. Om dette efter Foregivende fra Gothenborg til Engelland komne Brev er udtænkt i Sverrig eller er en Opfindelse af Engelske Avisskrivere, derom er jeg ikke i Stand til at give Dem nogen Vished. At en Nordmand af nedrig Egennytte eller af skadefroe Hensigter skulde have ladet sig forlede til at skrive et saadant Brev, troer jeg saa meget mere at torde kalde i Tvivl, da det her er noksom bekjendt, at ingen Dansk Konsul under Krigen har opholdt sig i Gothenborg, til at det skulde falde nogen ind, enten hons side at skrive til en saadan eller give et opdigtet Brev samme Adresse. Hvordan det endog er, saa vil De indsee at vi efter alle de, jeg tør velsige mageløse Lidelser og Mangler, som vi Nordmænd have maattet kjæmpe imod og endnu udholde, og ved den af os udviste vedvarende Taalmod og urokkelige Troeskab i Udøvelsen af de Pligter, som Konge- og Fædreneland paalægge os, hverken kunde taalmodigen bære en Bagvaskelse af denne Natur eller lade samme hengaae upaatalt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-11-23
En Unævnthar sendt Hr. B. Prahl i Christiania 400 Rd.,der skulle udsættes som Præmie for den beste Afhandling om et Universitets Oprettelse i Norge. Besynderligt nok, at medens man her i Danmark har største Mangel paa Norske Varer, falholdes daglig i Jønkoping i Sverrig Bergens Fisk og Norsk Sild.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-11-23
Ved den værdige Olding, Hr. Stubs Død, er nu Skiens Sognekald, et af Norges beste geistlige Embeder, blevet ledigt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-11-23
J forrige Maaned kom en Bonde til Nordbye Sogn, paa Folling med en Drivt Heste, som han der ønskede at sælge. Nogle slettænkende Mennesker i Sognet benyttede sig af hans Uerfarenhed og udstafferede en meget fattig Arbeidsmand med stadselige Klæder og Sølvsporer, og anbefalede ham hos Bonden som en Mand, han trygt kunde handle med. Bonden sælger ham endeel Heste og andre Ting, imod at faae et Beviis paa 660 Rd. Til Lykke er Bedrageriet blevet undersøgt og opdaget. Vedkommende have afgjort Sagen i Mindelighed. Den Bedragede er kommen til sine Penge og Aas Fattigkasse har vundet 300 Rd. derved. Vedkommende Øvrighed har ladet den hele Tildragelse offentlig bekjendtgjøre i Christiania Avis.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-11-23
Under 7de d. M. er udkommet en Plakat, betræffende Nyeords Lodsers utilladelige Bortførelse med de Skibe, som de lodse, samt et Fartøis Vedligeholdelse til Hielp ved Lods ning gjennem Ulfshale=Løbet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-11-23
J Søndags Aftes havde den Kjøbenhavnske reformeerte Geistlighed, bestaaende af Præsterne Mourier og Berkenhout, Audients hos Hs. Majestæt Dronningen, hvori de paa egne og Menighedens Vegne lykønskede hende til Tronbestigelsen. J Hr. Pastor Mouriers Tale yttrede han især den Franske Menigheds ved denne Leilighed fornyede Erindring af de Velgierninger, den skyldte Charlotte Amalie af Hessen, Christian den Femtes Dronning, der skaffede den Modtagelse i 1685 og bekostede dens Nedsættelse her. Hs. Majestæt behagede at svare dem i de naadigste Udtryk, og underholdt sig med hver af disse Præster i deres forskjellige Sprog.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-11-23
Det Kongelige Danske Kancellie har ved Beslutning af 11te d. M. tilladt, at den ved Forordningen af 4 Sept. d. A. allernaadigst paabudne 2 pr. Ct. Afgivt maae udredes af de Umyndiges i Kjøbenhavns Overformynderie værende Kapitaler og føres til Afgang paa samme, naar det ei udtrykkelig af vedkommende Forældre eller Værger maatte forlanges at Afgivten skal udredes af Renten.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-11-23
Følgende Tyverier, forøvede i denne Tid paa Kjøbenhavns Amt, synes at opfordre ikke blot Politiets Opmærksomhed (dette har sikkert allerede været sysselsat med Opdagelsen, ja vel mueligen allerede gjort den) men Almeenhedens, for at Enhver med Aarvaagenhed griber selv den mindste Omstændighed, der maatte lede til at udfinde saa farlige Rolighedsforstyrrere. Natten imellem Løverdagen den 21 Oct. og næste Søndag den 22de skeete Jndbrud hos Præsteenken Madame Benzon i Herstedester Præstegaard, hvor en Deel Linned m. v. borttoges. - Natten imellem Løverdagen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-11-23
den 28 Octbr. og Søndagen den 29de skeete Jndbrud hos Præsten Hr. Bindesbølle i Ledøie Præstegaard, men da Hr. Bindesbølle, som var i et Værelse der stødte til det hvori Jndbrudet skeete, strax gjorde Anskrig, pakkede de sig som snarest; man saae 4 Karle løbe derfra af alle Kræfter. Under denne tilsomme Flugt tabtes en Hat og Stok, som begge endnu ere i Ledøie Præstegaard. Hatten er en høi pullet rund Hat, der ligner en af de forhen brugte Soldater. hatte. Natten efter Løverdagen den 4 Novbr. og den paafølgende Søndag den 5 November skeete Jndbrud i Brøndhyevester Præstegaard hos Hr. Amtsprovst Hammond. Tyvene stege gjennem Vinduet ind i et Spisekammer, og søgte derfra ind i Kjøkkenet, hvor en Dækkekurv med en Sølv Kalotskee og 6 Theeskeer m. m. udede dem et let Bytte. Natten mellem Løverdagen den 11 Novbr. og den paafølgende Søndag den 12te skeete Jndbrud hos Hr. ProvsBentzon i Gladsaxe Præstegaard. Tyvene brøde fra Kirkegaarden ind gjennem en muret Væg, og bortstial 11 Duge med 47 Servietter, 11 Blaargarns og 3 Hørgarns Lagener, et stort Kommunionbæger af Sølv med Fad, tilhørende Gladsaxe Kirke, et Oblat-Sølvtallerken, en Sølvdaase, en mindre dito, et lidet Kommunionbæger med dertil pas sende Flaske og Oblat-Tallerken, Alt af Sølv og i Fouteral. Tyvene, 4 i Tallet, havde paa Kirkegaarden enten tabt eller afkastet en Bylde med Linned, som om Morgenen blev fundet, og skulle da af en Karl være seete paa Veien imellem Gladsaxe og Mørkøie. - Man kan ikke andet end strax bemærke den Omstændighed, at alle disse 4 Jndbrud ere skeete paa Nætter mellem Løverdage og Søndage, hvoraf man ledes til den Slutning, at denne Bande (thi rimeligen ere disse Tyverier alle forøvede af samme 4 Gierningsmænd) ikke for faste Forretninger kunne finde anden Tid til deres Udaad.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-11-23
J Monitøren læses følgende af Engelske Blade: "Kaper skibene Margarethe og Sally, der tilhører en riig Sæbe syder i London, afseilede i Mai Maaned fra Themsen til Jsland. En vis Jürgensen, en i London boesat Dansk, tog med, for at tjene som Tolk, og for at lette Jndkjøbet og Jnd samlingen af Tran og andre Jslandske Frembringelser.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-11-23
Efter 16 Dages Seilads ankom begge Skibene til Reikavik. Grev Trampe var nylig ankommen som Øens Gouverner. Man sluttede en Overeenskomst, at Handelen paa begge Siden skulde taales. Men nogle Folk fra begge de Engelske Skibe forlangte Overgivelsen, og bemægtigede sig Greven, Skibet. som havde ført ham derover og Regjerings=Forraadet. Jürgensen var Anfører for dette Foretagende. Han tog sit Qvarteer i Gouvernørens Gaard, og gjorde nogle Engelske Matroser og nogle af Øens Jndbyggere til sin Garde. Da nogle Danske forsamlede sig, for at angribe ham, gjorde han Matroserne til Ryttere. Deres store Knive tjente dem til Sabler og det lille Partie Danske blev adspredt af dem.