JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1829-11-27
Et engelsk Skib har nylig til Den Bourbeoverbragt 150 Hindus, der agtede, at lade sig leie, som Arbeidere. Plantage-Eierne, forekondette i Begyndelsen eventyrligt; men efter at have gjort et Forsøg med disse Folk, vare de meget ved tilfredse med dem, og beklagede blot, at der ikke var kommen fleere; thi de viste sig godmodige, agtpaagivne og fordragelige med Negerne. Man vi forskrive flere af dem, og muligt at Negerhandeler, i Tiden vil faae sit Banesaar ved disse frie Arbeideres Udvandring.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1829-11-27
J Fes er Pascha Muhamed, berømt for sin Tapperhed i det maroccanske Rige, død, og Keiseren, bivaanede selv hans Liigbegjængelse. Det var denne barmhiertige Tyrk, som nægtede at udlevere den spanske Regjering de constitutionelle Flygtninge, fordi de havde spiist Salt og Brød i hans Fødeland, Den 16de Octbr. blev i Madrid holdt en Tyrefægtning, hvorved 12 Heste og 19 Tyre omkom. En af Tyrene stødte Kæmperen Parra, der nylig havde kastet den 2 Sværmere i Nakken, sit ene Horn dybt ind i Hoften, svingede ham fler Gange om i Luften, og slængte ham derpaa overden 6 1/2 Fod høie Bariere. Der er dog endnu Haab om den Lemlæstedes Redning. Jndtægten af dette Skuespil beløb sig til 50,000 Realer. Et fransk Blad beretter: at en dansk Mechanicus har opfundet en Maskine, der hindrer i at gabe, naar den befæstes paa Hovedet. Det foreslaaer tillige, at sælge og udleie denne Maskine i Skuespilhusene, ligesom Kikkerter og Lorgnetter.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1829-11-27
Staden Madrids Municipalitet har i Paris ladet forfærdige en pragtfuld Gallavogn, og fra Engeland komme 6 skjønne Heste, som man vil forære Kongen til hans Formæling. J Alcala gaden arbeide paa en stor Triumphbue, og ved Solporten indrettes et Springvand, hvori formodentlig, istedetfor Vand, skal springe Viin.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1829-11-27
Grev d'espagna har befalet alle Catalonier, hvis Huse de neapolitanske Majestæter passere forbi, at lade Forsiden kalke. - Han kjender nok Ordsproget om kalkede Grave!
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1829-11-27
En Reisende, som fulgte med den franske Oberst Bory de St. Vincent paa den Tour, han gjorde omkring Morea, giver omtrent følgende Skildring af Landskabet Maina. Dette Lander ligesom besaaet med smaae, faste Bjergslotte, der beboes af ædelbaarne Capitani, hvis indbyrdes Tvistigheder endnu for faa Aar siden afgav et le inde Billede af Middelalderens Næveret. Revolutionen har dog noget forandret dette Forhold. Herredømmet befinder sig nu i 4 af de mægtigste Capitanis Hænder." Disse ere, foruden Petro Bey, Jatrako, der hersker i Mistra (det gamle Sparta); Murgine og Zanetaki. De sidste Tre ere alle retskafne Mænd, og ansees af Spartanerne som deres Friheds Grundpiller; de tvende Sidste danne især en afgjort Modvægt imod den mægtige og intriguante Famille Mauro-Micha lis, eller Petro-Bey, om hvem det almindelig hedder: at den har solgt sig til Engelænderne, og som nu derfor daglig taber mere af sin Jndflydelse.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1829-11-27
De Reisende havde ingensteds i Grækerland fundet saa gjæstfri Modtagelse, som blandt Mainotterne. Jsærdeleshed var Modtagelsen hos Zanatak, i Marathonnisi, kongelig, og ledsaget med Kanonfalver og det franske Flags Heisning paa hans Krigskibe. Medens de Reisende opholdt sig her indtraf fra Nauplia et Medlem af Familien MauroMichalis, som havde et Partie her, og agtede at lade sig vælge til Deputeret ved Nationalforsamlingen Zanetaki lod de Reisende sige: at de næste Morgen vilde blive Vidne til et spartansk Optrin da han agtede at modtage denne Person, ved hans Landing, med Kanonkugler; dog skulde de kun ikke frygte; dem vilde intet Ondt vederfares. Lykkeligviis indtraf om Natten en Ordre fra Præsidenten, som forbød den Ankomne at træde iland. Dette kan passere som en Prøve paa Valgene dertillands.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1829-11-27
De Reisende besøgte ogsaa i Maina en vis Athanasios Suli, som boede paa en Klippeborg, der kun var tilgængelig ved Hjælp af Reebstiger, Fald dørre og Vindebroer. Athanasios var en Mand af fiin Dannelse, og, som det lod til, ogsaa af blide Sæder; men de Reisende erfore siden, at han var en gammel Skolar af Aly Pascha, og det blodtørftigste Uhyre, der i flere Aar ei havde vovet at forlade sin Ørneborg. Ved Afskeden skjænkede han Oberst St. Vincent en ung Græker, hvis Moder Uhyret havde myrdet. Zanetaki drev Høfligheden saavidt, at han lod de Reisende befordre videre paa en af sine Krigs brigger, hvormed de da landede ved Porto=Kago, og fandt her tvende Partier i fuld indbyrdes Kamp. Overalt stødte paa afskrækkende, lig Banditter bevæbnede Figurer, og dette, sagde man dem, var fornemmelig Munke. Zanetakis Oncle, som var fulgt med, lykkedes det at tilveiebringe en Overeenskomst imellem de Stridende, hvorefter de skulle skaane Qvinder, Træer og Æsler; men Meere formaaede han ei heller at udrette.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1829-12-01
No. 96. Den Ao. 1829. Nord=Cimbriske Tilskuer. eller Amts Thisted, privilegerede. kgl. allernaadigst Tidende. Avertissements overalt i Danmark. Forsendes med Brevposten, den 1ste December. Tirsdagen.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1829-12-01
Udenlandsk.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1829-12-01
Rusland, Tyrkiet og Grækerland. Der skrives fra den tyrkiske Grændse, at det mellem General Geismars og Paschaen af Scutaris Tropper er kommen til en uventet Fægtning; Generalen som havde det Hverv at iagttage Paschaens Bevægelser, havde bragt i Erfaring at Sidste havde i Sinde at marschere løs paa Adrianopel, og besluttede derfor at rykke frem fra Wratza til Sophia. Den 3die Dag stødte han ved Arnauth Kales paa et Corps Albanesere 1700 Md. stærk, som havde indtaget en fast Stilling, og forskandset sig med 3 Kanoner. En Parlamentair, som Generalen afskikkede forat forlange fri Gjennemmarsch, blev modtaget med Gevæhrsalver; hvorpaa Albaneserne gjorde en angribende Bevægelse, som havde den Følge, at de selv maatte rømme Positionen og lade deres Skyts i Stikken. General Geismar tillod ikke hans Tropper at forfølge Fjenden; men lod meget af dens Bagage ubehindret følge Corpset.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1829-12-01
Franske Militaire, som for nylig ere ankomne til Marseille fra Grækerland, sige, at Efterretningen om Fredsslutningen mellem Rusland og Porten, endskjøndt samme afgjør Grækerlands Skjæbne, ingenlunde opvakte den taknemmelige Enthusigsme hos Grækerne, som man var berettiget til sit troe; de Lykønskninger man gjorde, selv de dannede Klasser af Grækerfolket, blev modtaget med synlig Kulde; det synes næsten som at det estimerer ikke den vigtige Tjeneste, Europa har viist dem; betragter man ogsaa Grækerne med aldeles partiskhed, man vil ogsaa finde en Tendents og Tænkemaade hos dem, hvorved de paafaldende adskille sig fra de andre Europæere: det selskabelige Livs Rolighed og Glæder have lidet eller intet Tiltrækkende for Nutidens Grækere. En ustadig og vild Aand, characteriserer den yngre Generation og en næsten uvenskabelig Ligegyldighed den Ældre. Præsidentens Forordninger, ja selv Nationalrepræsentationens Beslutninger blive ingenlunde modtaget med ubetinget Agtelse; men underkastes meget hyppig en stræng Dadel, som de ikke fortjene, da de udflyde af Jver for det almindelige Bedste, intet synes at gefalde disse Mennesker, fordi den egentlige Sands for Civilisation og Dannelse ikke endnu er vaagnet hos dem. Krig derimod ville være deres behageligste Beskjæftigelse. Det ville for hvilkensomhelst fremmed Prinds, der vælges til deres Regent, være høist vanskeligt at haandhæve sin Authoritet blandt dette Folk, naar det skulle ledes til Dyrkelsen af fredelige Konster; i Krig ville han derimod, hvis han selv er udrustet med militaire Egenskaber, maaskee kunne udføre store Ting i Spidsen for det.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1829-12-01
Frankerig. Fra Paris skrives under 18de September: Efterat et Conseil af samtlige Ministre vare sammenkaldte Søndagen før, forkynder i Dag en kongl. Ordonnants contrasigneret af Hr. Courvoister, at Fyrst Polignacer udnævnt til Premierminister, eller efter det ber brugelige Sprog er stegen til Præsident for Geheime-Conseilet, Hr. v. la Bourdonnaye er altsaa ikke længere Minister, og enten som et Blad melder, har taget sin Afskeed, eller faaet den.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1829-12-01
Den indenlandske Ministers Locale bliver allerede gjort ryddeligt. Officiel er endnu ingen Minister udnævnt, men man antager at Hr. v. Mont bel vil faae denne Post.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1829-12-01
Portugal. J Lissabon talte man den 31te October om Don Miguels forestaaende Kroning, det hedder at dette skal være en dobbelt Fest, da Jnfanten samme Dags Aften skal formæles med den laarige Prindsesse af Neapel, Marie Antoinette. Der fortælles om Aarsagen til Viscomten af Queluz (Barberens, Unaade, at Jnfantinden Maria Jsabella havde havt en Samtale med ham, hvori hun bittert beklagede sig overden Behandling hun nød, men fornemmelig over det Tyrannie, som hendes Broder udøvede mod tusinde agtværdige Borgere, og opfordrede denne hendes Broders Ven, til at anvende Alt for at før ham tilbage til et meere moderat og menneskeligere System, Vicomten gjorde et mislykket Forsøg derpaa, faldt i Ungade, og for at give en Grund derfor, udspredtes der, at Vicomten havde havt en Kierlighedsintrige med Infantinden; men denne er formeget elsket og agtet til at fornuftige Folk skulle troe en saadan Fabel. Hun er i Palladset, i visse Maader hendes Broders og Moders Fange og ethvert afhendes Skridt bliver bevogtet. Begge Jnfantinders befindende skal meget have forværret sig, Maria da Assum Loa skal være meget hoven, og Ex=Regentinden lider megen Smerte i en Arm. Den Miguel besøger ofte Munkene Mafra, synger og drikker dygtig med dem, blandt hans Ledsagere paa disse Udvandringer skal være en Politie-Sergeant Verissimo, som var en af de Snigmordere, der myrdede Marquien af Loule (den anden Morder skal have været en Person, hvis høie Fødsel sikkrede ham for Bøddelen).
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1829-12-01
Blandt Oportes Befolkning, som i en Tid af 16 Maaneder har aftaget 11,000 Sjæle, skal nu igjen 11 Personer henrettes, nemlig: 2 Doctor juris 2 Studenter, 4 Grundeiere, 2 Kjøbmænd og 1 Postmester. Den spanske Gesandt, som Dom Miguel nu har ophøiet til Grand af Portugal og givet Christusordenens store Baand, blev ved Tiltrædelses-Audientsen kun maadelig modtaget (fordi han skulle have yttret at havde bevirket Anerkjendelsen Infanten sagde ham: "det Creditiv De overleverer mig, har jeg kjendt for længe siden, De er kun den Automat, som overleverer det." – Den ædle Grev VillaflorsEiendomme, som den mignellistiske Regjering ville sælge, har ingen villet byde paa, saa at den har greforv.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1829-12-01
Udtog af et Brev fra Havanna 1829. (Sluttet.) Vask, er meget dyrt i Havanna, og for een Person en Udgift af over 120 spanske Dalere om Aaret, thi man skifter nemlig reent Linned hver Dag 2 Gange i det mindste i meget varme Dage endog oftere. - Forstæderne ere meget store, og Vinduerne stedse der, saavelsom i Staden, fyldte med Damer, der ere saa brillante klædte, som man nogensinde seer dem i Europa; de have bestandig en Vifte i Haanden, for dermed at bortjage Musqvitterne, og med den hilse de ogsaa ganske gratiensk; de ere hele Dagen til Skue. Da man ingen Ruder har i disse saakaldte Vinduer, kan man derfor fra Gaden see lige ind i Huset. Udenfor Byen er næsten hver Aften Bal (i den koldere Tid) som intet koster; tæt ved Balsalen ere Værelser hvor der spilles Kort, og de Personer, som holde Banqve, maae betale Gildet, saavel Musikken som Værelserne. Vil man nyde Noget, maae man gaae paa Restaurationerne, nogle Huse derfra, hvor naturligviis Enhver betaler for sig. Damerne dandse her i Almindelighed ikke godt, hvilket heller intet Underer, da Climatet ikke er indrettet for Baller, eller slige varme Bevægelser.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1829-12-01
- Her ere ypperlige Heste, som man i Europa vel ikke drømmer om, nemlig saadanne, som stamme fra den bekjendte Andalusiske Race; man har blaae Heste, smukkere end man nogensinde seer dem i Europa, og som staae 3 a 4 Knik paa den lange udhængende store Halle, og i det hele ere som Løver. Man kan ingen Jdee gjøre sig om, hvorledes de løbe og hvor let de bære, alt en Pas men et Pas som agterud feiler de danske og de fleste europæiske Hestes Trav. Man forrer hermed grøn Mais, som vistnok er et godt Foder - thi de fleste Heste ere dog i god Stand. Mu lerne, de stakkels Muler, ere at ynke, thi de haarde Sorte overlæffe dem, og behandle dem paa det meest grusomme; at see de stakkels Dyr saaledes anstrænge dem og den Sorte desuden at stikke og prygle dem, hvorunder han tillige raaber af fuld Hals, er ret hjerterørende. - Derimod er det meget morende, at see Landmændene komme til Byen med Appelsiner, Cocos Rodder, Høns, Duer a., hvilket alt fores paa Hesten, paa følgende Maade: Sadelen er nemlig en stor Pude, paa hvilken der paa begge Sider ere nedhængende store Lommer, hvori alt det ovenanførte pakkes og hænger, der, hvor Been eller rettere, Laar og Knæe sidde. Bonden selv, sidder ovenpaa Puden, paa kryds og tværs, bage og forlænds, alt som det synes ham, smøger sin Zigar og styrer, Hesten i et Toug, eller et Slags Grime, thi Bidsel bruger han ikke, saameget stoler han paa Dyrets sikkre Gang. Dette seer ganske kunstigt ud, selv er han kuns klædt i en blaae eller hvid Skjorte, et Par hvide Beenklæder, en guul Straahat og sædvanlig gule Skoe; det er hans hele Dragt. Processioner ere her meget almindelige, og den Helligaands Procession gaaer til om i Gaderne; ved en saadan Leilighed seer man hvem der ikke er Catholik, thi hine tage Hatten af og knæle, medens den passerer forbi. Jkke altid gjøre Europæerne det Sidste, men kunde let, naar de ikke gjøre det, udsætte dem for at faae nogle slemme Stik. For3 Aar siden bleve de i saadant Fald uden Barmhiertighed myrdede. J Pindsedagene er Alt stille og Spanierne gjøre ei Andet end at løbe fra og til Kirke Nat og Dag, hvorfor der aldeles ikke tænkes paa Forretninger, som gandske hvile. Man trækker omkring i Procession med Christus Billeder, a., ledsaget af fuld Musik; og Skjærtorsdag er stort Optog paa Placa de arma, hvortil er Musik af alle Regimenterne. Tæt udenfor Byen er Circus, en uhyre stor Træbygning, egentlig for Tyrefægtningerne, der rummer over 10,000 Mennesker.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1829-12-01
De herværende Damer ere smukke nok, men alle jappegale og have aldeles ingen Jdee om Huuslighed. Penge have de ikke, vel Plantager, hvoraf endeel jo aarlig afgive betydelige Summer, men dette foraarsager at de maae blive paa Stedet, og vilde en saadan Dame ei være at overtale til at gaae til Europa, deels herfor, og deels fordi de ere meget bange for Kulden. - Hvad man her plages allermest af, ere de fordømte Musqvitter, et Slags store Myg, hvilke stikke ganske afskyeligt og efterlade Svulst, isærdeleshed incommodere de hæsligt om Natten, thi de surre idelig om Sengen og stikke, man er derfor nødt til at anskaffe sig et Musqvit-Ræt, hvilket koster i Havanna 10 Paster Myrderiet om Natten vedvarer, og man seer stundom 3 Mennesker ligge om Morgenen ved Gouvernementsboligen, hvor de Ubekjendte blive henslængte; et afskyelige Syn. Her ere skjændige Søerøverier begaaede i Nærheden, nemlig Skibe angrebne og hele Besætningen myrdet; imidlertid har Gouverneuren ved denne Leilighed viist sig virksom, og ikke alene udsendt flere Krigskibe for, om muligt at fange Sørøverne, men endogsaa udlovet en Belønning af 5000 Piaster til den, som kunde opbringe Piraten, med Skib og fuld Besætning, i Mangel af dette, 250 Piaster for hvert Hoved, hvilket har foraarsaget at mange Krigskibe, hvoriblandt franske, engelske, nordamerikanske og spanske krydse omkring i Farvandene, for at fortjene, om mueligt, ovennævnte just ikke lille Belønning. Har denne Krydsning af de mange Krigskibe just nu ikke Øiemedets Opnaaelse til Følge, saa foraarsager den dog, at de vestindiske Vande i lang Tid ville være sikker for Pirater, som man for 1/2 Aar siden her næsten ansaae for udryddede, men langtfra ikke ere det. For nylig er en af Sørøverne bleven tagen af en engelsk Orlogsmand og bragt ind til Kingston paa Jamaica, imidlertid ere her dog flere i Vandene, trods de mange krydsende Krigskibe, da adskillige Coffardieskibe, som ere ankomne her og i Matanras, ere blevne forfulgte.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1829-12-01
Blandinger. Man har den vigtige halvofficielle Efterretning over London, at den spanske Expedition under General Barrades i Tamp co er total slagen og har mistet Penge, Bagage og Skyts. Den mexicanske General St. Annas Angreb skal have været meget hæftigt, og Kampen varede uafbrudt i 9. Timer, paa begge Sider blev der fægtet med megen Tapperhed, men den spanske General maatte slutteligen sænke sine Faner. Santa Anna skal have givet General Barradas Tid til den 28de August at indskibe sig og seile hjem, dog var dette denne Dag endnu ikke skeet af Spanierne, skjøndt 400 af dem laae syge af Climatseberen. Den mexikanske Krigsmagt er meget anseeligt paa dette Punct, og ikke en eeneste Mexicaner ville, uagtet de belovede Haandpenge, træde i spansk Tjeneste. Præsidenten i Mexico Guerero er meddelt en dietatorisk Magt, til at Landet er rømmet af Spanierne, et tvungent Laan paa omtrent 1/2 Million Pd. St. er udskrevet. At ikke flere Tropper ere stillede mod Barradas, kommer sig af de i August Maaned herskende giftige Dunster, som selv ikke forskaane de paa Høiderne boende Mexikanere, derfor har Guerere af de 18,000 Md. han har forsamlet om sig, ikke ladet En stige ned; det samme er vel Tilfældet med General Garcia.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1829-12-01
Efter de sidste Efterretninger fra Buenos Ayres af 13de Septbr. var Tilstanden bedre, og det lader som at det føderalistiske Parti gaaer af med Seieren; Regjeringen under General Viamont handler meget forsonlig, og siden 500 Md. af den føderalistisksindede General Rosas Tropper vare indrykkede i Staden, var alting, der roligt. Hovedsagen er, igjen at kunne oprette den gode Forstaaelse med de øvrige argentinske Provindser, som man de facto kan ansee som fuldkommen opløst, da de indre Provindsers Krigsmagt endnu omgive Staden; ligesom ogsaa igjen at oprette den gode Forstaaelse med Peru og Chilli, med hvem al Postgang siden 17de Decbr. ganske har været standset.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1829-12-01
J hvilke Hænder den offentlige Mening desværre ofte betroes, har man i Brussel nylig faaet et haandgribeligt Beviis paa. En vis Grev Bagano, dervar ansat som Redacteur for det nye Blad National (!), havde saalænge væltet sig ind paa de andre Udgivere, med sine grove Stiklerier, at nederlandske Coureer endelig har taget Bladet fra Munden og documenterer, at den foregivne Greve hele to Gange er bleven brændemærket i Lyon, for at have gjort falske Vexler, og den første Gang dømt til Tvangsarbeide paa 10 Aar, og den sidste Gang paa Livstid, hvilken Straf dog, paa Storhertugen af Toskanas Forbøn (han er nemlig fød i Florenz) blev formildet til Jndspærring paa Livstid, og siden af Kongen til evig Forviisning fra Frankerig, Den 3die Dennes havde en stor Deputation af Rigstænderne den Ære at overlevere hans svenske Majestæt en Lykønsknings-Adresse i Anledning af hans Helbredelse. J Svaret derpaa forekommer følgende skjønne Betragtning. "Forsynet har sat vor Tilværelse et Maal; en Christen venter det med Hengivenhed, uden at ønske eller at frygte det. Men naar man føler Døden nærme sig, veed man bedre at vurdere den menneskelige Skrøbelighed. Tilbagegivet Sundheden, skulle de Dage, den Almægtige vil forunde mig, vedvarende være ofrede mit Folks Velfærd.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1829-12-01
J Sudbury, i Engeland, havde en Dame forleden det Uheld at komme Lyset for nær med hendes, efter nuværende Mode, uhyre vide Poseærmer, som strax stode i fuld Flamme. Hun havde imidlertid Aandsnærværelse nok til at kaste sig ned paa Gulvet, og en tillende Herre lykkedes det ganske at slukke Branden; men Armen blev dog slemt forbrændt.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1829-12-01
J de engelske Blade føres i denne Tid en Feide imellem Lord Mounteasel og Biskoppen af Ferus Med megen practisk Jndsigt søger Første at bevise Nødvendigheden af at nedsætte den høiere engelske Geistligheds umaadelige Jndkomster, og indføre en ligeligere Fordeling af Kirkens Godser; derimod udtømmer Bispen sig med theologiske Controverser og Skingrunde, for at fremstille enhver ny Forandring, som fordærvelig og revolutionair. Det synes imidlertid vist, at der i Engeland er et alvorligt Angreb paa Kirkens umaadelige Rigdomme i Værk, og at Sammes endelige Udfald næppe kan være tvivlsomt. Saarlouis, Marschal Neys Fødested, har nu opreist Helten et Mindemærke, hvortil den preussiske Regjering strax gav sit Samtykke, og Øvrighed, og Borgere gjorde Sammenskud. En Marmortavle, med en passende Jndskrivt, er nemlig bleven indmuret i det Huus, hvori den Braveste blandt de Brave" er født.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1829-12-01
J Conseilet i Madrid er man sysselsat med Beraadslaaninger over Klosternes Reduction, og Nedsættelsen af deres Jndkomster; men Geistligheden har for stor Jndflydelse, der kommer aldrig noget Resultat ud deraf, det samme er Tilfældet med det saalænge belovede Amnestie-Dekret, det er endnu ikke kommen for Dagens Lys.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1829-12-01
Natten til den 30te October blev i Postmunster, i Over-Donau-Kredsen, født et Pigebarn, paa hvis Bryst et andet mindre Barn med 2 Arme, og 2 Fødder var sammenvoxet; det døde 1/2 Time efter Fødselen.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1829-12-01
Keiseren af Rusland skal have tilbudet den engelske Admiral Codrington Overbefalingen over sin hele Søemagt.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1829-12-01
Den bekjendte spanske Generalcapsain i Galicien N. Egua erholdt nylig et Brev fra Leon, ved hvis Aabning en Explosion af Knald pulver fulgte, som beskadigede saaledes hans høire Arm, at den maattes afsættes. Kongen har skjænket ham en stor Pension.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1829-12-01
J London har en Datter anklaget sine Forældre, for falsk Mynterie; Redskaberne dertil bleve fundne. Anledningen til at Hr. v. Cram paa Samleben. saa pludselig faldt i Ungade, var følgende: Han havde været Adjutant hos den høisalige Hertug Friederich Wilhelm og var af den brunsvigske Landskabs Committee bleven sendt til Frankfurt, for at reclamere den nye Landskabs-Ordens Overholdelse. Endskjøndt for 6 Aar siden udnævnt til Titulatur Kammerherre, blev Hoftjeneste-Eeden nylig af ordret ham. Dette ønskede han sig fritaget for; men tilbød i en underdanig Skrivelse til Hertugen, at ville, som troe Undersaat, med alle sine Medstænder aflægge Hans Durchlauchtighed den sædvanlige Hyldings-Eed, saasnart det behagede Høistsamme at foretage den længe ønskede Hyldings=Act.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1829-12-01
Jstedetfor andet Svar blev han for sidste Gang af Overceremoniemesten opfordret til, at aflægge den forlangte Eed inden 24 Timer. Han sendte da Kammerherrenøglen tilbage med en ærbødig Undskyldningsskrivelse til Hans Durchlauchtighed, som dog ikke blev antaget, men derimod fulgte den sidstmeldte Beslutning. Jøvrigt er Hr. v. Crammen af de anseeteste Godseiere og nyder, som en Mand af uplettet og retskaffen Caracteer, almeen Agtelse.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1829-12-01
Det Mindemærke over Pave Pius VII., som Thorvaldsen har i Arbeide for Peterskirken, er nu snart færdigt. Det bestaar af 3 colossalske Figurer: Paven i fuld Ornat med den tredobbelte Krone paa Hovedet, siddende imellem Viisdommen og Kraften paa Peters Stoel og uddelende sin Velsignelse.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1829-12-01
Jndenlandsk. J Anledning af Deres kgl. Høiheders Prindsesse Wilhelmine Maries og Prindsesse Carolines Formælinger, som blev bekjendt blandt Grønlænderne paa Øen Disco under de kgl. grønlandske Handels-Skibes Ophold samme Sted iaar, besluttede disse Naturens Børn at sende Hs. Majestæt Kongen et Lykønskningsbrev. Brevet, der er skrevet i det grønlandske Sprog, men her oversat, røber en Hjertelighed og Hengivenhed for Kongehuset, der, ligesom den ukunstlede Skrivemaade, fortjener at opbevares. Derfor meddeler Statstidenden følgende Udtog af dets væsentligste Jndhold: Godhavn (raa Dises) den 28de Aug. 1829.