JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1803-11-14
En af vore Journaler indeholder følgende Artikel angaaende Expeditionen mod Engelland: "Frankerig seer nu sin Landmagt i Bevægelse; men herved ere ikke store Vanskeligheder at overvinde. Søemagtens Forening er mindre let at udføre. Den udfordrer overtænkte Combinationer og stor Forsigtighed. Antager man, at Dunkirchen, Boulogne, og Calais ere Central-Samlingspladserne for Expeditioner mod Engelland, saa maae alle Troppeindskibninger, der skee fra Bayonne til Holland, efterhaanden nærme sig til en af disse Centralpunkter. Naar de i Søen støde paa engelske Flaader, maae de med List eller Magt undgaae Fiendens Virksomhed og Aarvaagenhed. Dette iværksætte de paa følgende Maade: En stor Deel af vore Kystpunkter er dækket ved Forter og Batterier. Saasnart en af vore Flotiller seer engelske Skibe, søger den, naar den er svagere end Fienden, at naar en af disse Kystpunkter. Under Beskyttelse af et sligt Batterie stiller den sig i Slagtorden og forsvarer sig imod Fienden, der snart bliver saa ilde tilreedt, at han maae trække sig tilbage, hvorpaa Flotillen fortsætter sin Reise og naaer sin anviste Havn. Dagen efter bringer et lignende Maneuver Flotiller, nærmere til sin anviste ny Central-Samlingsplads, den følgende Dag endnu nærmere, indtil den endelig naaer samme Paa denne Maade komme alle vore Fartøier og Troppelndskib, ninger, om ere blevne udrustede i de forrige Provindser Bretagne, Guyenne og Normandie, uagtet alle fiendtlige Anstrængelser til Boulogne, imedens alle Skibe, der ere blevne udrustede i de flanderske og belgiske Havne, ved samme Maneuver naae Ostende, Dunkirchen eller Calals. Naar alle disse Flotiller have naaet deres Samlingspladser og erhvervet sig den fornødne Nelagtighed og Orden i deres Bevægelser, saa kan man vente, at de nogle Gange sendes udi Søen, deels for at øve sig i de store Maneuvres og Bevægelser, deels ogsaa for at drille Fienden og snart lokke ham til disse, snart til hine Kystpunkter, borttag hans smaae Skibe, angribe de store, løbe ind, atter løbe ud og saaledes holde hele Engelland i Skræk, Uvished og Allarm, indtil det gunstige Øieblik kommer, da man i en Tid af 6 Timer kan bringe 50000 Mand til Themsens Bredder, Skrivelse fra Wien den 2den N. vbr. Efter Indberetning fra vort Gesandtskab i Paris ere de sidste russiske Mæglings Forsøg imellem Engelland og Frankerig nu gandske afbrudte og det vil nu altsaa blot beroe paa den franske Landgangs heldige eller uheldige Udfald, om disse Fredsunderhandlinger skal igien til Foraaret kunne begyndes.
Berlingske Tidende, 1803-11-14
De nyeste Breve fra Levante sætte det levantiske Handelselskab i Venedig i en ikke ringe Bestyrtelse, da deres Handelsvenner i Catro, Alexandrien og Rosette samtlig udvandre og sælge de af Vennetianerne dem betroede Vare. Herved liggenHandelen sammesteds gandske under, da Assurance=Compagniet nu hverken vil give Sikkerhed for Øvre, eller Nedre, Ægypten.
Berlingske Tidende, 1803-11-14
Efter den brünnske Tidende skal en stærk tyrkisk Arme samle sig ved Sophia. Man troer, den vil deele sig i to Kolonner, hvoraf den ene marscherer til Grækenland og den anden til Egnen af Belgrad.
Berlingske Tidende, 1803-11-14
Skrivelse fra Regensburg den 3die Novbr. Chur=Erkekanzleren har i Forgaars provisorisk taget det herværende Bispedømme i høitidelig Besiddelse. Rigsdagsserierne ere nu tilende. Baron Albin og alle nærværende Gesandtere vende tilbage og snart skal Berraadslagningerne over de ny Stemmer i Fyrsteraadet tage sin Begyndelse. Staderne Lindau og Jmmenstadt komme nu under østerrigsk Herredømmel; den første efter en Convention med Fyrsten af Brezenhelm.
Berlingske Tidende, 1803-11-14
Skrivelse fra Haag den 5te Novbr. Statsdirectoriet har den 1ste d. M. i en hemmelig Forsamling af det lovgivende Corps fremlagt Financeplanen for Aaret 1804. Den indeholder Udgivtsetaten og angiver tillige de Midler og Veie, hvorved samme kan bestrides. Publikum veed endnu intet bestemt herom, dog kan man sikkere atter vente et Krigsaar, hvorved Statens Udgivter vil blive dobbelt saa store, som Jndtægterne, uden at man kan finde andre Midler til at dække en uhyre Deficit, end den sørgelige Hielpekilde af de tvungne Don Gratuits og Laan.
Berlingske Tidende, 1803-11-14
Det lovgivende Corps har den 1ste d. M., efter Statsdirectoriets Forslag, til Handelens Fremme og efter nognertrale Magters Forestillinger anordnet nogle for Handelen meget gunstige Modificationer og Forandringer i Publicationen af 5te Julii, der forbød Jndførselen af alle engelske Varer, og Udførselen af Levnetsmidler og Fourage til Engelland.
Berlingske Tidende, 1803-11-14
Ved dette vigtige Decret er det nu blevet bestemt: 1) At alle neutrale Skibe, som ere ladte med Egetømmer, nordiske Dæler og andre til Skibsbygning brugelige Materialier, der ikkun kunne tilføres os fra Norden, maae løbe ind i den bataviske Republiks Havne. Alle disse Skibe behøve ikke de Certificater, der anordnes i Publicationen af 5te Julii 2) Al. de neutrale Skibe, som omstændighederne have nødsaget til at løbe ind i de brittiske Havne, maae løbe ind i den bataviske Republiks Havne, naar de ikke have losset eller ladet i de brittiske Havne. 3) At den Forpligtelse for de neutrale Skibe, der bleve nødsagede til at løbe ind i den bataviske Republiks Havne uden det anordnede Certistcat, at tage en Retourlad ning af vore Produkter og Manufacturer af samme Værdi, som de Varer, Skibet havde indlosset i de bataviske Havne, kunde beløbe sig til, skal ophøre. 4) At alle Varer, der ikke kunne ansees som de, der oprindelig komme fra Storbrittannien eller sammes Colonier kunne uden al Formalitet, indføres i vore Havne.
Berlingske Tidende, 1803-11-14
Den franske Overgeneral Victor har nu sit Hovedqvarteer i Urecht. Vor General Dumonceau har forlagt sit Hovedqvarteer fra Harlem til Amsterdam. Den franske GeneralBouvin commanderer nu i Harlem. - Vor Ambassadeur i Paris, Vos van Steenwyk, er kommet tilbage hertil. Den Epidemie, der er udbrudt i Havnen ved Mallaga og Søfolkenes Quarteer i Staden selv, er en ondartet Feber, som har yttret sig efter et Skibs Ankomst dertil fra St. Domingo. Der er trukket en Cordon ved Mallaga. Vor Consul i Mallaga melder Marineraadet, at denne epidemiske Sygdom ogsaa har yttret sig paa et hollandsk Skib, der var ankommet til Mallaga fra Levanten. Over 40 Skibe have derfor maattet forlade Havnen og lægge ud paa Rheden. Alle rede skulle 16 danske og svenske Skibscapitainer og nogle og tredive Matroser være bleven et Offer for Sygdommen. -
Berlingske Tidende, 1803-11-14
En Skrivelse fra Cadix af 14de Octbr. melder følgende: Den Sygdom, der hersker i Mallaga, er desværre den samme, der rasede her i Aaret 1800; den bortrykker mange Mennesker og yttrer sig meest paa Skibene i Havnen. I Gaar kom et dansk Skib hertil, destineret fra Mallaga til Lübeck. Det havde været indløbet til Gibraltar, fordi Capitainen, Styrmanden og det halve Mandskab var død. J Gibraltar havde man sendt 6 franske Krigsfanger ombord og strax ladet Skibet. seile bort. Her fik det heller ikke Tilladelse at opholde sig længere end 4 Timer uden mindste Communication. J vor Stad har ingen Sygdom yttret sig, og vor Gouverneur har taget meget strenge Forholdsregler til at bevare den almindelige Sikkerhed.
Berlingske Tidende, 1803-11-14
Skrivelse fra Hannover den 8de Novbr. J Forgaars gik atter en Transport af 48 gamle og ny Kanoner paa Blokvogne herfra til Holland. Endeel store Transporter af Telte, Feldtkledler o. s. v. kommende fra Ratzeburg. ere ved Artlenburg gaaet over Elben til Laneburg. Det fran ske Hospital skal, som det hedder, forlægges herfra til Ognabrück. Et Rygte siger, at Halvdelen af de franske Tropper skal trække sig tilbage fra det hannoverske. J Nærheden af Harburg har en hannoversk Officeer, som skulde arresteres formedelst engelsk Hverving, gjort Modstand og har derved tilsat Livet. Af hans Recrutter skal 10 vare arresterte; de øvrige henimod 40 i Tallet undkom gal.
Berlingske Tidende, 1803-11-14
Blandede Efterretninger. Frankerig. Den langvarige Tørke, der har været til sten i hele Franerig, har allerede gjort stor Skade og synes endnu ikke at være forbi. J nogle Departements give Brøndene, Kilderne og Bækkene nesten intet Vand. Seinener overmaade lav, hvorved Tilførselen til Parls giøres vanskelig.
Berlingske Tidende, 1803-11-14
J Rom forfærdiges nu 3 colossalske Marmorstatuer af Benaparte. Den ene er af den berømte Canova, og forestillet Helten nøgen, holdende i den ene Haand en Jordkugle, hvorpaa en bevinget Seiersgadinde staaer. Den anden Statue der forfærdiges af en Eleve ved det franske Academie i Rom ved Navn Callamare, forestiller Bonaparte som Achilles Han er næsten nøgen, blot over Skuldrene og Hofterne løbet et Draperie, og hans Hoved er bedækket med en græsk Hielm. Den tredie Statue forfærdiges af en Jtaliener og forestillet Bonaparte i Consular=Costumet.
Berlingske Tidende, 1803-11-14
En prægtig offentlig Plads i Sedan faaer Navn af Bon parte den Stores Plads. Et Monument af Helten skal opreises paa denne Plads.
Berlingske Tidende, 1803-11-14
Lucian Bonaparte har formælet sig med Madame Jauberthon.
Berlingske Tidende, 1803-11-14
Den franske Ambassadesecretair i Rom, Chareaubriant er bleven tilbagekaldet, formodenlig efter Pavens Forlangende, Han har villet give et Pigebarn, som han holdt over Daaben, det Navn Attala, og vilde aldeles ikke afstaae derfra, uagtet den romerske Præst, der skulde døbe Barnet forestillede ham. at den hellige Attala ikke stod i den gregorianske Calender. Nylig er et Huus i Paris styrtet ind, hvorved 3 Mennesker i Huset bleve dræbte og 6 saarede. En Forbigaaende der knuset.
Berlingske Tidende, 1803-11-14
J Lüttich grasserer en saa heftig Smaakoppe-Epidemie, at der i 20 Dage er død 60 Børn deraf.
Berlingske Tidende, 1803-11-14
Frue von Stael opholder sig for nærværende Tid i Med Skuespillerinden Raucour, som hun har hos sig, er bleven udpebet sammesteds.
Berlingske Tidende, 1803-11-14
Røveren Schinderhannes forsvarer sig med usædvanlig Veltalenhed imod enhver beskyldning, at han skulde være Morder. Tyverier tilstaaer han frit selv, dog uden at vise Frækhed. Hans hele Væsen er overraskende. Hans Bli og Dømmekraft ere rigtige, og dem af hans Bande, som vil redde sig med Logn, behandler han med Foragt. Mærkelige er det, at han selv holder sig for en Mand af Ære. J Forhøret gav han endeel af hans Medskyldige det Vidnesbyrd, at han klendte dem som retskafne Folk. Da man sagde ham, at en Maler i Salen afskildrede ham, svarede han : jeg har er ærligt Ansigt og skiuler mig aldrig. Hans Hukommelse er overordentlig og han kan fortælle de ubetydeligste Begiven, heder med alle Blomstændigheder.
Berlingske Tidende, 1803-11-14
Jtalien. Luftskipperen Zambeccari, som paa sin bekiendte Luftreise fra Bologna fik Frost i begge Hænder ved at giennemfare de høiere Luftregioner, er med sin Compagnon kommen tilbage til Bologna. Mange Jndvaanere tog ham i Møde med Nationalgardens Houtbolster. Østerrig. Samtlige Statsudgivter ere nu fuldkommen dækkede, saa at ingen flere Skatteforhøielser vil finde Sted. Stempelskatten paa Sølvtøi vil endog falde reent bort.
Berlingske Tidende, 1803-11-14
Man regner at den forhøiede Brevporte vil aarligen indbringe halvanden Million Gylden.
Berlingske Tidende, 1803-11-14
Grev von Bissingen bereiser nu Provindsen Friaul, for at lagtage, hvad local Forbedringer der sammesteds kan foretages.
Berlingske Tidende, 1803-11-14
Kiøbenhavn den 14de November. Ved allernaadigst Resolution af 11te d. M. er den hidtil værende Skatkammer=Direction aldeles ophævet, og derimod anordnet en Administration til at overtage Bestyrelsen af den ved Forordningen af 21de f. M. oprettede nye Skatkammer Fond. Til Medlemmer af denne Administration ere udnævnte: Justitsraad P. Grønland, Kammerraad og Committeret i General-Toldkammeret, J. P. Rosenstand Goische, og Kammerraad M. C. Classen.
Berlingske Tidende, 1803-11-14
J Anledning af en Skrivelse fra Chesen for det borgerlige Artillerie i Kiøbenhavn, Major Boje Junge, angaaende Bestemmelsen af den Kiendelse, hvilken de Personer, som tage Borgerskab paa visse i den kongelige Resolution af 29de April d. A benævnte Næringsveie, og som skulle henvises til det borgerlige Artillerie, have at erlægge, har det danske Cancellie, under 5te d. M., tilskrevet Kiøbenhavns Magistrat, at ovenmældte Kiendelse, i Analogie af Forordningen af 21de Marts 1800, 5 19, og Søe Enroullerings=Forordningen. af 8de Januar 1802, bliver at bestemme til det Halve af den hele Udgift, som en anden i lige Tilfælde havde at erlægge for Borgerskab, det stemplede Papir allene undtagen.
Berlingske Tidende, 1803-11-14
Fredagen den 4de November forelæste Justitsraad og Professor Bugge, i Videnskabernes Selskab i Kiøbenhavn, der første Deel af en Afhandling om de geographiskiastronomiske Opmaalinger over Nørge ved Major Rick, Krigs=Commissairerne Ditlef og Niels Wibe, samt Lieutenant Aubert, indeholdende en historisk Beretning om disse Opmaalinger, fra deres Begyndelse 1779 til deres Slutning 1800.
Berlingske Tidende, 1803-11-14
Med allerhøieste Tilladelse lader et 12aarigt ungt Menneske, M. Dam fra Svendborg i Fyen, sig offentlig høre paa Violin i en Concert paa Theatret i denne Uge. Han er en Elev af Stadsmusikant Hr. G. Simonsen sammesteds, der med Held har uddannet denne Ynglings sieldne musikalske Talent. Med Færdighed forener han et godt Foredrag og kan altsaa smigre sig med Haab om det danske Publikums opmunrende Bifald. Ved den aflagte Prøve har han vundet vore første Konstneres Yndest. Concertens Indretning bliver følgende: Første Deel: Ouverture af Mozart.
Berlingske Tidende, 1803-11-14
Violin=Concert af Glornowichi, spilles af den unge DamEn Arla af Concerimester du PuiEn Oboe=Concert af den unge Barth. Anden Deel: Overture af Cherubini. . Duet, synges af Madam Frydendal og Hr. du Pul Violin=Concert af Frenzel, spilles af den unge Dam.
Berlingske Tidende, 1803-11-14
Fra det Kongelige danske Cancellie er os under 1ste dennes tilskrevet saaledes :¬
Berlingske Tidende, 1803-11-14
J en hertil indkommen og Kiøbenhavns Magistrat bekiendt Ansøgning have det her værende Skomager=Laugs Oldermand og Oldgeseller anholdt og Approbation paa følgende imellem dem indgaaede Vedtægter: 1) At enhver Svend, hvad enten han staaer i Arbeide hos en Laugsmester, eller er ledig, maatte paalægges at betale 1 Rdlr. Qvartaliter til Sygekassen, og naar en forhen ledig værende Svend kom i Arbeide hos en Laugsmester, skuldthan være pligtig at betale hvad han til Sygekasseermaatte være skyldig. 2) At det maatte fastsættes, at Sygepengene, for de hos Laugsmesterne i Arbeide staaende Svende, til Forfalds tiderne promte blive betalte. 3) At det maae paalægges enhvor Svend, som gaaer udfra en Mesters Arbeide, for enten at givte sig, indgaae i det borgerlige Artillerie, i Brandvæsenets Tieneste, eller for at søge Frihed, at melde sit Opholdsted til Oldgesellerne, for at disse kunde affordre dem hvad de have at erlægge til Sygekassen; i Mangel af saadan Anmeldelse skulde de Skyldige betale en vis fastsættende Mulet; og 4) At Sygekassen maatte fritages at betale for de Svende, som for venerisk Sygdom indlægges paa St. Hans Hospital, saa at disse der blive curerede uden Betaling.
Berlingske Tidende, 1803-11-14
J Anledning heraf skulle man, til behagelig Efterretning og Bekiendtgiørelse for Verkommende, herved tienstligst melde, at Cancelliet approberer fornævnte Vedtægter, dog med følgende Forandringer og bemærkninger: J Henseende til 1ste Post, da bør Jndkrævelsen af de Sygepenge, hvilke de i samme Postanmeldte ledige Svende, som ei ere udgaaede af Lauget, skal betale, overtages af Oldgesellerne, som, ved hvert Qvartals Udgang, derfor have at aflægge Rigtighed til Oldermanden, og skulde Oldgesellerne ikke kunne erholde Tide pengene til fastsatte Tider, da have de at forholde dem efter Placaten af 8de December 1785. Hvad 2den Post angaaer, da ere de deri ommeldte Bestemmelser unødvendige, efterdi fornævnte Placat indeholder de, i saa Henseende fornødne Forskrivter. Den i 3die Post ommeldte Mulct bliver at fastsætte til det dobbelte af hvad der ellers i Tidepenge for en Uge skulde svares. Hvad endelig 4de Post af Vedtægterne angaaer, da bør Svendene være ligesaa berettigede til Understøttelse af Sygekassen, naar de ere beladte med venerisk Syg, dom, som de, i Følge Vedtægterne, ere det i Sygdoms Tilfælde af anden Art. Hvilket herved til alle Vedkommendes Efterretning bekiendtgiøres. Kiøbenhavns Raadstue den 8de November 1803.
Berlingske Tidende, 1803-11-14
Befordring og Afgang. Under det danske Cancellie: Den 4de Novbr. er Landsdommeren paa St. Croix i Vestindien, N. Hoftred, allernaadigst entlediget fra sit Embed med Pension.
Berlingske Tidende, 1803-11-14
Under Generalitetet: Den 28de October er Se Lieut. v. Lous af det oplandske Dragon=Regiment ansat al suite ved Regimentet; Sec. Lieut. v. Arrøe udnævnt til virkelig Prem. Lieut.; Sec. Lieut. a la suite Halsten v. Stud. og Cornetterne a la suite v. Bolchmann og v. Hoel, til virkelige Sec. Lieutenanter i bemeldte Regiment. Den 4de Novbr. Capitainerne a la suite v. Lüttichau og v. Gersdorff af det 1ste østre jydske Landværn-Regiment, udnævne til Compagniecheler, og Major Greve v. Scheel til Batallions=Commandeur i Regimentet; Capt. v. Osning af det nordre jydske Landværn=Regiment, benaadet med Major Characteer af Landeværnet, og Batallions=Commandeurer, af det søndre siellandske Landværn-Regiment, Major vor Wichfeldt, efter Ansøgning, i Naade afskediget fra Landværnet
Berlingske Tidende, 1803-11-14
Under Admiralitetet: Den 7de Novbr. er Jndskreven L. C. Thomsen, efter Ansøgning, afskediget fra Søecadet, Corpset. Den 10de er H. G. Snedorff antegnet som Jndskreven ved bemeldte Corps Under General=Postamtet. Den 4de Novbr. er Post mister Jespersen, i Schanderborg, i Naade entlediget, og Christian Schandorff udnævnt til hans Eftermand; Postfører P. Q. Harboe entlediget i Naade og med Vartpenge, og J Erichsen igien beskikket til Postfører ved Pakkeposten imelsom Kiøbenhavn og Colding; Told- og Consumtions=Casserer Wolters beskikket at være tillige Postmester i Fladstrand; Johan H. B. Daentzer beskikket til Postmester i Svendborg; Voldmester H. Olsen udnævnt til Postmester paa Kongvinger.
Berlingske Tidende, 1803-11-14
Ledigt Embede. Under det danske Cancellie: Asserg og Faarup Sognekald i Aarhuus Stift, 280 Rdlr.; Sognekaldet i Nach skov og dets Anner Branderslef i Lolland, 510 Rdlr. Kiøbenhavn den 14de Novbr. 1803. Cours af danske Banksedler imod Species 46 1/2 Procento. som udgjør : For 80 Rdlr. Species, dansk Cour. Rdlr. - 111 58. og for 1 - - Disconto 5 Procento.
Berlingske Tidende, 1803-11-14
Directionen for den danske og norske Species=Bank Mandagen den 14de Novbr. er det 50de Klasselotteries 5te Klasses Trækning bleven sidste Dag trukken og følgende Nummere med høie Gevinster udkommen: No. 38379. 100 Rd. hos Hr. Lieutenant Gleiss her i Staden; 15872, 400 Rd. hos Hr. Jnspecteur Bie ibidem; 17970, 800 Rd. hos Hr. Poulsen i Bragnæs; 9036. 100 Rd. hos Hr. Controlleur Hansen her i Staden ; 37702, 100 Rd. hos Hr. Jnspecteur Bie ibidem; 1932, 100 Rd. hos Hr. Paasche i Bergen; 41985, 800 Rd. hos Hr. Moses i Segeberg; 16821, 300 Rd. hos Hr. Paasche i Bergen; 38581, 100 Rd. hos Hr. Jnspecteur Bie her i Staden; 28003, Frilod og Premie for sidste Lod 500 Rd. hos Hr. Cancellieraad Wulff i Nestved.
Berlingske Tidende, 1803-11-14
Ved Professorinde Lysholms Død er Adgang aabnet til en Portion af den ubekiendte Stifters Legati aarlige Revenster.
Berlingske Tidende, 1803-11-14
Da Descendenterne af sal. Dr. og Biskop Math. Fesses Døttrebørn, i Følge Fundatsens 7de 5., under visse Betingelser, skulle antages frem for andre til at nyde en klækkelig Deel af dette Legats Renter, ombedes de af denne respective Familie, som maatte attraae at deeltagel samme, at ville derom skrivtligen melde sig hos mig, som Legatets Bestyrer. Kiøbenhavn den 12te Novbr. 1803. Nie Edinger Balle.
Berlingske Tidende, 1803-11-14
AVERTIISENTS. Nores yngste Søn, Nicolai Conrad Sophus Edinger, 12 Uger gammel, løde, efter nogle Dages Svaghed, i Gaar Aftes den 9de November Kl. 10. Veemodige bekiendtgjøre vi dette for fraværende Familie og Venner. Jydstrup Præstegaard den 10de Novbr. 1803. O. Grundtvig. M. M. Grundig, født Topp. Matten imellem den 9de og 10de Novbr. sidstleden berøvede . Døden mine Sødskende og mig vores Fader, Generalmajor Christian Ditlev von Michaelsen, i en Alder af 75 Aar og 8 Maaneder. Overbeviiste om, at enhver, der kiendte den Afdøde, deeltager i vores grundede Sorg over vores uoprettelige Tab, frabeder jeg, paa egne og Sødskendes Vegne, al Bevidnelse derom. Gustow Emanuel Michaelsen, Capitain i Hs. Majestæt Kongens Regiment. Ved en Trykseil staaer i Hr. Bogtrykker Popps Avertissement angaaende Hr. Assessor Rasus Afhandling om Suppe og Gelee af Been 30 Exemplarer istedet for 500 Exemplarer for 1 Rd. 3 Mk.
Berlingske Tidende, 1803-11-14
Bøger.
Berlingske Tidende, 1803-11-14
Subskriptionsplan. J Følge det kongelige Landhuusholdnings Selskabs Jndbydelse, forfattede jeg i Aaret 1787 et Skrift, under Navn af Have=Katekismus, eller Grundregler for nyttige Have vexters Dyrkning i Danmark. Det blev hædret med Selskabets anden Guldmedaille, samt trykt og uddeelt paa dets Bekostning. Da dette Skrift udkom paa en Tid, da Haveviden, skaben endnu stod temmelig tilbage i Danmark, fandt Selskabet det passende til fine Hensigter, med Opofrelse af egne Midler at sælge det til den ringe Priis af 10 sk., som neppe er Halvdelen af, hvad Tryk og Jndhæftning have kostet. Efter at have hidtil paa denne Maade virket til Skriftets større Udbredelse, og da de 2de første Oplag ere udsolgte, har det kongelige Landhuusholdnings Selskab havt den Bevaagenhed at tillade mig, at foranstalte et 3die Oplag deraf med den Forpligtelse, at forsyne det med de Tillæg og Forbedringer, som mine egne Erfaringer og Havevidenskabens Fremskridt i de senere Tider maatte tilbyde. Det vil omtrent komme til at udgiøre 14 Ark. Prisen vil omtrent blive 3 s. for Arket, som jeg tør haabe, man ei vil finde ubillig. Paa denne forbedre de Udgave af min Have=Katekismus giver jeg mig altsaa herved den Ære at indbyde mine Landsmænd til Subskription De kongelige Postkontorer i begge Rigerne, De Herrer Amanuenses hos Biskopperne, og overhovedet enhver Havevidenskabens Under anbefaler jeg Subskriptionens Fremme, den modtages og i den Gyldendalske Boghandling i Kiøbenhavn og hos dens Commissionairer i Norge og Provindserne hvorved med Erkiendtlighed tilstaaes de sædvanlige Fordeele Subskriptions=Planerne skal jeg udbede mig tilsendte saa snart mueligt. Fredensborg i August 1803. I. L. Mansa, Kongelig Slotsforvalter og Gartner ved Fredensborg Slot.
Berlingske Tidende, 1803-11-14
Fra Pressen er udkommen: Karl og Emilie. Et Bidrag til Skildring over det sidste Aarhundredes Filosofiske og politiske Sværmerier. 2 Dele. Oversat af det Tydske. Bogen indeholder en historisk og satirisk Skildring af politiske og Filosofiske Sværmerier, som blot spekulative Hoveder, berusede af den franske Revolution, uden sand Kundskab om Mennesketsønde at overføre fra deres Studerestuer til den virkelige Verden. Det hele er indklædt og paa en underholdende Maade udført et Fruentimmers Historie, der i Begyndelsen blev fundet paa Gaden, som en Person der var tilfals, og de uretfærdige og for gelige Følger af denne Situation, i Henseende til hende selv og hendes Venner, gjøre Axelen, hvorom Lykkens Hjul i denne Fortælling dreier sig. Prisen er 1 Rdlr. 32 s. paa Trykp. og 1 Rdlr. 64 s. paa Skrivp., heftet 8 s. og indb. 20 s. mere. J. H. Schubothe, paa Børsen Nr. 5. Haroline v. Lichtfeld. En Fortælling i to Dele, over i sat af Skuespiller Heger, sælges hos undertegnede for 64 s., heftet 8 og indb. 16 s. mere. Forlæggeren veed paa ingen bedre Maade at anbefale denne Fortælling, end ved at anføre en af vore smagfuldeste og i den tydske æsthetiske Litteratur meest bekiendte Mænds Dom. Hr. Professor Sander giver Karoline v. Lichtfeld det fordeelagtige Vidnesbyrd, at han ikke kiender mange Romaner, som han sætter over denne, i Henseende til Planen Fortræffelighed og Udførelsens simple Skiønhed. J. H. Schubothe, paa Børsen Nr. 5.