JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1807-10-16
Indenlandske Efterretninger. J Politisk Journal læses en Artikel af en dansk Mand, belitlet: ædet europæiske Algier: Enhver gietter let, hvor dette maa søges. Efter Forfatterens Mening behøver man ikke at gaae saa langt tilbage i Fortiden, at sammenligne Engelland med Carthago, da Parallellen med Algier ligger saa nær forhaanden, og enhver maae ønske denne nye Rørerstats Ydmygelse. Medlemmerne i det nærværende engelske Ministerium synes oplærte i det Algierske Divan, og disse Barbarer miskiende ei engang saaledes Taknemmeligheds skiønne Dyd. England overfaldt den Stad i dybeste Fred, som det skyldte saa mange Forbindtligheder, som holdt det Kommunika tionen aaben med Fastlandet, medens næsten alle andre Havne lukkedes for de brittiske Handelsflaaders Poliparme. Denne græsselige, blodige Handlings Afskyelighed taler for sig selv. Annalisten kan afholde sig fra alle Betragtninger. Den simple Fortælling: at Engelland midt i Fredens Rog ved de venskabe: ligste Forhold, overfaldt det lykkelige, uforberedte Danmark, forvandlede dets Hovedstad, som ikke kun de holde sligt et Angreb for mueligt, til en Askehød, myrdede tusinde af denne almindelig agtede Stats fra delige Borgere, og ved Overmagt, Mordbran- og Helvedmaskiner endelig betvang den dansk Hervismes mageløs patriotiske Anstrængelser : - dito nogne Kiendsgierninger saare, oprøre hvert følende Menneskes Hierte, meere end de meest brændende Udtryk af den inderligste Deeltagelse. Disse samme Mennesker, der mødte som Mordbrændere for Danerigets Kongestad, ventedes altid forglædes af der skuffede Allierede. Det haarde ængstede Danzi udrakte grædende sine Armee om Hielp. England vide ikke høye. Hvor man regnede paa engelsk Bistand, der blev den borte. Ligesom Englænderne forlangte den danske Flaade udleveret, forlange ogsaa de algierske Søerøvere undertiden en Fregat eller enkel Krigskib, hvormed de siden gaae ud paa nye Rov Saaledes paatrænger sig overalt Lignelsen imellem det afrikanske og europæiske Algier - med den eneste Forskiel at Albion driver i det Store, hvad Afrikaneren, kuns langt frimodigere, begaaer det Smaae. Et russisk Orlogskib paa 74 Kanoner og 400 Mand Besætning er, efter kiøbenhavnske Beretninger strandet paa Saltholmen, formedelst at alle Bøierne som anvise de lave Grunde, ere borttagne. Skibet lo den engelske Admiral anmode om Hielp, men har afslog den reentud. En Sluppe kom iland om det samme; men de Danske havde ikke et eneste Fartøi, som de kunde desponere over. Jmidlertid havde Skibe. faaet en betydelig Lek og allerede kastet alle sine Kanoner overborde. Man troer ikke Skibet staaer til at reddes.
Jyske Efterretninger, 1807-10-16
Af de eng. Skibe paa Khavns Rhed skal allere de en Division være afseilet. Den øvrige Deel skulde snart følge efter. Det synes ogsaa uden for Tvivl, at alle i Siælland værende fiendtlige Tropper vil have forladt Øen inden den 15de October, og det hedder, at denne Expedition er bestemt til Portugal. - Brød leverandeurerne til den engelske Flaade skulle ogsaa være færdige med Leverancen den 14 Oct., da de 6. ger ere forløbne d. 18 Oct.
Jyske Efterretninger, 1807-10-16
Under 25de Sept. er fra det slesv. Holst. Cancellie udstedt en Patent, angaaende Angivelse til Ørrigheden af alt Forraad af Salpeter, Krudt og Bly til Brug for Staten, imod billig Erstatning for Verdien. Over Høiden af Kiøbenhavns Fruekirkes og N. colai Kirkes Taarne, findes følgende Udstat Fruekirkes Taarn, fra Jorden til Vægtergargen, ongefær, 69 Alen, derfra til Kørset paa den 3 verste Krone 186 Alen, hele Høyden altsaa 255 Alen Nicolai Taarn, fra Jorden til Vægtergangen 41 A. len, derfra til Korset over Fløien 140, altsaa hel Høyden 181 Alen. Frue Taarns Brede ved Jorde 21 Alen, Nicolai 20 Alen. - Naar, for at giøre Sammenligning, det største Orlogskib, fuldt tiltaklet, stod paa Jorden, var dets perpendikulære Høide fra Underkanten af Kiølen til Toppen omtrent 115 Alen.
Jyske Efterretninger, 1807-10-16
Aalborg, den 16 October. Jforgaars passerede herigiennem af Randers til, en Transport engelske Krigsfanger, bestaaende af en Søeofficeer, en Skipper, en Styrmand og 12 Matroser, som i disse Dage vare strandede paa Læssøe.
Jyske Efterretninger, 1807-10-16
Klareringer ved Aalborg Toldb. fra 5 til 10 October.
Jyske Efterretninger, 1807-10-16
Jndkomne: C. L. Holm, A. H. Madsen f. Kiøbenhavn m. Baglast. N. Baadsgaard, E. Nielsen, M. Friderichsen, E. Bendix, J. Lund, Chr. Wandrup, H. Sommer og S. Sørensen f. dito m. Kiøbmandsvare. J. Hansen f. Gottenborg m. Bræder, Tiære, Beeg, og Spiger. J. Holst f. Randers m. Fisk.
Jyske Efterretninger, 1807-10-16
Udgaaede. A. Olesen t. Marstrand m. Baglast. J. Meel green et dito m. fransk Brændeviin. C. K. Kroget. Kiøbenhavn m. saltede Sild. H. Jørgensen t. Fladstrand m. Rug. J. Hansen t. Drammen m. Korn og Fedevare. J. Holm t. Mariager m. Baglast. P. J. Møller t. Kiøbenhavn m. Korn og Fedevare. Aalborg Bynyt.
Jyske Efterretninger, 1807-10-16
Døbte. Den 9de October, Handelsgartner Henrich Bechs Datter Mette Kirstine, Fadd.; Barnets Forældre, Jomfr. Bolette Clemmensen, Klubvært N. Meller Skolelærer Hartmann, Skræder H. Brasted. S. D. Arbeidsmand Niels Jensen. Møllers Datter Ane Marie; Fadd.; Mad. Møller, Johanne Hansdatter, Muurmester Peder Jepsen, Podemester Houggaard, Skræder Winding, Malersvend P. Rodskou, Skrædersvend Helle J. Holm.
Jyske Efterretninger, 1807-10-16
Kopulerede. Den 16 Oct., Hr. Christian Asp, Kiøbmand i Ribe, og Jomfr. Hestriette Aagaard.
Jyske Efterretninger, 1807-10-16
Begravede. Paa Almeen Kirkegaarden. Den 3 October, Arbeidsmand Lars Nielsen, 35 Aar. Den 14 October, Kudsk Jens Larsen, 25 Aar. Den 15 October, Madame Else Marie Hoppe, fød Sanne, 38 Aar. an
Jyske Efterretninger, 1807-10-16
Paa 21 de Søndag efter Trinitatis prædiker til Høimesse i Budolphi Kirke Hr. Dr. Claudi og til Aftensang Hr. Jansen J Frue Kirke præditer til Høimesse Hr. Stiftsprovst Schierup og til Aftensang Hr. Asch. J Hospitalet er. Klauen Kl. 11. - .
Jyske Efterretninger, 1807-10-16
Avertissement: a laom S s. At det har behaget det alvise Forsyn at afjorde vores elstede Søn Ludvig Jepstim Cottuknes i sin Alders 1 Aar og 14 Dage efter noget Dages udstande ne Smerte af Tandsedet til strømmelske Rixt, dette give vilds Æren sørgeligst at bekiendtgiøre vere respettigt Slægt og Venner. Worgaard den 14 October 1801. Constance Rodenburg, Hans Rodebure. fød Moltke.
Jyske Efterretninger, 1807-10-16
Den 13 dennes behagede det Gud efter 3 Ugers smertelige Lidelser, ved Døbig at bortkalde min inderlig elskede og tøde Mand Jørgen Jensen Aarestrup i hans 54 Aar; hvilket smertelige Tab for mig og efterladte Søn herved sørgeligst bekiendtgiøres for Stægt og Venner. Aalborg den 15 Otober 1801. Maren Christensdatter, sal. Jørgen Aarestrups.
Jyske Efterretninger, 1807-10-16
Den 12 October behagede det den Almærlige Gud at bortkalde min kiere Mand Peder Lauritzen Mestet Skomager der i Aalborg, i hans Alders 32 Aar hvilket herved sørgeligst bekiendtgiøres for Paarørende til Venner saavel nærværende som fraværende. Aalborg den 15 October 1801. Ette Birgitte Sørensdatter.
Jyske Efterretninger, 1807-10-16
I Dag Formiddag behagede Forsynet at bortrykkemig min inderlig elskede paaste Søn i hans Alders 5 Aar og 10 Maaneder. Aalborg den 14 October Jens Land.¬
Jyske Efterretninger, 1807-10-16
Da forrige Chordegn, nu Klokker ved St. Budolphi Kirke Hr. Peder Ravnkilde er bemyndiget til, i bemelte Dennembedes, samt det ved forrig Cantor Møllers Død ledlablevne Cantorats Vacance al indkassere begge disse Embeders Jndtægter jo mod derfor siden ved Embedernes Besættelse at af lægte nøiagtige Regnskab, saa bliver saadant herved til Efterretning for alle Vedkommende bekiendtgjort. Aalborg den 15 October 1807. Schierup. Hornsyld. Claudi. Gleerup.
Jyske Efterretninger, 1807-10-16
Hos Præsten Meden bekommes Fortegnelse over en Deel af sal Biskop Studsgaards Bogsamling, som ved offendtlig Auction skal bortsælges i Aalborg. Auctionsdagen skal nærmere blive bekiendtgjort. Hos Klokker Milling ere følgende Bøger at bekomme, Baggesens Digtevandringer, Dito komiske Fortallinger 2den Deel, Giertens Reise i Jtalien, og Steilien. Lægdsruller med Tiller, Aft og Tilgangsliste med Dito, som fra Aalborg og Kiørring Amter ere forlanger hos Fuldmægtig Hr. Thustrup, kan om saa Dage faaes tilkiøbs i Aalborg hos Boghandler Co ren Borup.
Jyske Efterretninger, 1807-10-16
Til behagelig Efterretning for alle og enhver som hidindtil haver bræret mig med deres Arbeide eller for Fremtiden vil forunde mig samme, anmeldes herved: at jeg fra førstkommende Fredag af, bort uden for Østerport i St. Anning Fias Leiehuus; hvor hos mig ligesom forhen et at bekomme alle muligt Forter Lalvinster Altidt, alt til de billigste Priser. Aalborg den 13 October ito. Johan Henrich Reyer, Kurvemager.
Jyske Efterretninger, 1807-10-16
Da jeg fra Kiøbenh. dertil Aalborg er ankommen boendes paa Allgaden Nr. 37, ved Budolphi Kirke hvor jeg som forden forfærdiger alle Sorter Guldarebeide, og da jeg har haft Leilighed at see og vidde nyeste Kiøbenhavnske Moder, beder jeg mit recommanderet. L Nøller, Juveleer.
Jyske Efterretninger, 1807-10-16
Hos Chresten Svenninger i Aalborg kan saaes gode Kartofler for 1 Mk. Skp.
Jyske Efterretninger, 1807-10-16
En honet Jomfrue ønsker sit Condition da har forstaaer Sræder og Linnespning om der er Børn er hun ville at undervise i samme. Anviisning gives fra Bogtrykkeriet.
Jyske Efterretninger, 1807-10-16
Hvo der af Byen, eller fra Landet som ønsker at faa kammet eller Raschachet Uld saavel som ogsaa anden jydsk Uld, til Spinding, kan hos mig bekomme sligt. Dog maa jeg bede at de sidste, nemlig fra Landet, ville ved et Beviis fra en eller anden mig bekiendt Mand her i Byen, forsikre mig om deres Redelighed. Tillige kan hos mig bekommes Kokke til den kammede Ulds Spinding. J. M. Galster, Særmefabriqueut.
Jyske Efterretninger, 1807-10-16
Ansøgninger, Kløger til Forligelseskommission og Møder sammesteds, Jndformation i Regning Skrivning samt gode Strivepenne, er for billig Betaling at erholde paa Gravensgade i Madame Brinches, Sted af Peder Nøller, Handelsbetiendt. Erindring.
Jyske Efterretninger, 1807-10-16
At jeg Undertegnede er flyttet fra Engelsborg og boer nu paa Nye Torv i C. T. Hr. Brochmands Sted det vil jeg herved skyldigst bekiendtgiøre for mine Velyndere og alle dem som vil unde mig no ørt at fortiene da enhver kan være forsikret om dørabelt Arbeide og den redeligste og billigste Behandling. Aalborg den 16 October 1807. J. S. Neyer, Rester Mandskrædder.
Jyske Efterretninger, 1807-10-16
Credi og Debitorerne efter Præsteenke Madame Anne Kletstrup Ford fød Bordøel som den 11 April, d. A. døde i Nyekiøbing paa Morsøe, indkaldes herved i Overensstemmelse med Plakaten af 26 October, 1792 med 6 og i Ugers Varsel at mælde sig hos Andertegnede, de første for at bevise deres Fordringer. og de sidste for at betale hvad de til Boet maatte være skyldige. Karbye Præstegaard den 30 Sept. Obel, Herredsprovst.
Jyske Efterretninger, 1807-10-16
Auction Da Stervboestedet efter afg. Jens Simonsen i Løgstøer el blev bordtsolgt den 3 October. sidstleden; saa bliver 2 og 3 Auction igien foretaget over bemelte Sted og Markjord den 30 og 31 October førstkommende om Formiddagen Kl. 11 Slet thi ville de Lysthavende sig til bemelte Tid og Sted behagelig indfinde, da Conditionerne paa AuctionsStedet nærmere skal blive bekiendtgjorte. Løgstøer, den 4 October 1801. Scharting.
Jyske Efterretninger, 1807-10-16
For enhver som maatte behøve det kan Foder erholdes til 30 a 40 Stkr. Stude paa Linderumgaard. denne Vinter; Vedkommende ville derom melde sig inden denne Maaneds Udgang. Flade den 6 October 1801. Schiern. Da er efterat have averteret i denne Stifts Avis, No. 13 om 2 mig frakomas brune Hopper haver saadet den ene hos Kivermanden 1 Langbroetroe i Vensyssel, men da jeg endan ikke har faaet adrer Spørgsmaal paa den anden og der af Færgefolkene i Sundbye er seet 2 Bæstet svømme over Fiorden saa formoder jeg ogsaa den anden maae være paa denne Side. Den som endnu er borte er mørkebra7 a 3 Aar, to Qvarteer høi en liden Stierne i Paaden og 2 hvide Bøeføddet; hvem som maatte kunne give Oplysning om denne Hoppe loves en passende Douceur og en billig Findeløn. Nibe den 6 October 1825. P. M. Schibbye.
Jyske Efterretninger, 1807-10-16
Jfølge Dom og derefter passeret Udlæg, bliver Selveiergaaeden Kastenschon deliggende i Hellum Soen (4 Miil norden Aalborg) Hiørring Amt i den bedste En i Wensyssel, Mandagen den førstkommende 9 November Kl. 10 Formiddag stillet til offendtlig Auction paa selve Gaarden og bortsolgt tilligemed et Fæstehuus paa Gaardens Eiendomme, hvoraf den svares aarlig 5 Rd. i Assift foruden nogle Arbeidsdage. Det holdes ufornøden at beskrive Eiendommennes Godhed, kuns meldes at Gaardens Bygninger er affareret i Brandkassen for 100 Rd. og at enhver honet Familie kan være tiendt med samme til Boepæl ; at dens Hartkorn er 4 Tdr. 2 Skp. og at dens Agerland, Enebund og Heedejord er beliggende uden Fælledskab med andre, tæt ved Gaarden, videre end den aparte Fælledsret der haves i Hellum. Bakker, samt at der haves overflødig god Jldingsdraad og Mørgel paa Eiendommene; at dens aarlige Udsæd har almindelig været 3 a 9 Tdr. Vinterrug, 3 a 4 Tdr. Byg, 16 a 18 Tdr. Haure og Høranlet 16 a 30 Læs, men Egerland og Udsæd kunne, endnu betydelie forstørres ved nye Opbrud og bemærgling ; og efter Udsæd samt Høeavl skiønner enhver kyndig Rand let hvad Creature der kan gras sees og fødes. Strax efter Gaardens Sal, agter samme Dag paa Auctionsstedet bortsolgt nogle Crenature og adskillige Effecter. Til hvilket alt Libhaver, re indbydes ; og hvorhos endnu meldes at Gaarden strax efter Hammerslag kan tiltrædes, og dette AarsVinterruesæd besørges forinden nedlagt. Sæbye den 1 October 1817. C. C. Boeth. Cancellieraad og Auctionsforvalter.
Jyske Efterretninger, 1807-10-16
En velvoxen sort Aarings Mærplag er bortløbes, fra Sindahl Præstegaard, desaarsag beder jeg at der som nogen skalle træffe den han da vil opdage den og lade den bringe dertil hvorfor han skal blive betale til Fornøyelse Af mine Embeds Brødre i Ven fessel udbeder jeg mig den Godhed at de behageligst ville lade dette bekiendtgjøre ved deres Kirker, hvor det ikke allerede er anmeldt. Sindahl Præstegaard den 7 Octbr. Lars Holm.
Jyske Efterretninger, 1807-10-20
Udenlandske Efterretninger. Paris, 3 October. (Af Journal de Empire.)
Jyske Efterretninger, 1807-10-20
Altona, den 22 Sept. a Man forsikrer, at Underhandlingerne mellem Frankrig og Danmark ere tilendes tagte, og at den Offensive og Defensiv=Alliants, som var Resultatet, heraf, vil blive ratificeret af de respective Souveraiher. Man troer at vide, at 40000 Franskmænd, finder Marskallen, Prindsen af Pontecorros Kommanbo, skulle rykke ind i Danmarks Fastlandsprovindser og at disse Tropper skulde, i Forening med den danske Armee under Kronprindsens Kommando, forsøge en stor Expedition, hvis Øiemed skulde være ei alene at fordrive Englænderne fra Kiøbenhavn, og at frarive dem deres Bytte, om der endnu er Tid dertil, men endog, i et vist Tilfælde, at trænge lige indtil de u derste Ender af Skandinapien, for at fradriste Englænderne den eneste Bundsforvant, de endnu have til lovers paa Fastlandet, og for at forene disse krigerske Nationer, som til deres egen Ulykke ere adskilte, og som, uagtet Tabet af nogle Skibe, stedse ville blive den bedste Planteskole for en Fastlands=Marine. Man troer ogsaa at vide, at en af Artiklerne i denne Fraktat giør Kongen af Danmark sikker paa de Franskes Keisers mægtige Garantie for alle hans Stater. - blerede indrettes i Rendsborg Boliger for Prindsen, Pontecorpo og for hans hele Følge. Den Roes, lenne Prinds har erhvervet sig ved sin Opførsel i Han lover, gaaer foran ham, og bidrager ikke lidet til at høste de Danske over de fra en Krig uadskillelige Vansteld. Jøvrigt hersker blant alle Klasser kun een Fø lille af Had mod Englænderne og af Beundring mod skapoleon den Store o. s. v. 2.
Jyske Efterretninger, 1807-10-20
J London ere de offentlige Fonds siunkne blot ved Rygtet om at den amerikanske Gesandt lavede sig til at forlade England. Ministerialbladene, paastaae, at Gesandten vil skynde sig hiem, alene for at heile til Præsidentspladsen, som Jeffersen er i Begreb med at forlade. Jmidlertid har denne Udtolke ning dog ikke kunne hindre de stemme Virkninger, ik sær paa Børsen, som Frygten for en Krig med Nordamerika har frembragt. - J Jrland sees nu hele Hode af bevæbnede Jnsurgenter igien, hvorved den offentlige Sikkerhed er sat i Fare. - Kanalflaaden har atter, formedelst Stormene, maattet løbe ind til Torbep. - Til Lissabon afgaaer en Eskadre, for derfra at afhente de engelske Kiøbmænd med deres Eiendele, som finde det tienligt at begive sig til England.
Jyske Efterretninger, 1807-10-20
- General Beresford er ankommen til Cork i Jrland, hvorfra han med snareste skal afgaae paa et Tøg. -Med Regieringen i Algier har det engelske Ministerium sluttet en udelukkende Handelstraktat. -
Jyske Efterretninger, 1807-10-20
Paa Ceylon have Englænderne faaet Keiserens Premierminister afsat og arresteret, fordi han var en Fiende af dem.
Jyske Efterretninger, 1807-10-20
J Lissabon arbeides Dag og Nat paa at udruste Krigskibe, den portugisiske Eskadre i Middelhavet er kaldet tilbage, og det hedder, at Prindsen af Brasilien vil med den hele kongel. Familie forlade Portugal. og begive sig til Brasilien. I Harannah og alle øvrige spanske Colonier skal alle engelske Varer anholdes.
Jyske Efterretninger, 1807-10-20
Paa St. Dommen er atter forsøgt paa en ny Revolution. Christoph vilde udrydde Petion; men denne undkom fra Faren og har ladet mange Personer hentene.
Jyske Efterretninger, 1807-10-20
J Fontaineblean skulde den 14 Artober, holdes en stor Fest i Aalepuni af Slaaet ifier ved Jena.
Jyske Efterretninger, 1807-10-20
J Petersborg blev den 18 September holdt en høitidelig Sielemesse i Isakskirken for de Tappre som bleve paa Valpladsen ved Friedland. Hele Hoffet drog til Kirken i dyb Sørgedragt, og alle Tropperne pare opstalter Sørgeparade.
Jyske Efterretninger, 1807-10-20
Det sidste Limeskib, Pultusk, som løb af Stablen i Antverpen, er det 8de af dette Slags, der i en Tid af 5 Magneder er bygget tiltakket og bevæbnet i den nyanlagte Marinehavn. Disse 8 nye Linieskibe ligge nu alle ved Vliessingen. Mange af de rige Kiøbmrud i Antverpent ere nu interesserede om at udruste Kapere, hvorved nogle allerede have vundet anseelige Summer.
Jyske Efterretninger, 1807-10-20
Wien havde man den 1 October en mageløs øyselig Orkan, ledsaget med smaae Jordskielp. Den skeete Skade derved er uberegnelig. Det meget høie Taarn paa Augustiner Hoffirken blev kastet ned og beskadigede i Faldet et prægtigt Palais. Andre Taarne have liidt saa meget, at de maae brydes ned. Hele Taae bleve med Spærer og Lægter førte langt bort de største Huusdørre indtrykte eller løftede af Hængsler, Mure sammenstyrtede, store og stærke Træer brækkede over. Alle Gader vare skiulte med nedkaste de Teglstene og sønderbrudte Vinduesruder. Nogle Klokker ringede af og selv. Ogsaa i Omegnen er skeet stor Skade, især paa Taarnene. Physikerne ansee denne Orkan som en Følge af den usædvanlig varme Sommer.
Jyske Efterretninger, 1807-10-20
Erkehertug Johan skal være bestemt til Gouverneur over hele Indressterrige, Karathen, Krann o.s. v. og residere i Gratz. Erkehertugen har afgiøbt Professor Jaquien i Wien sit udsøgte mineralogiske Kabinet for 24000 Gylden, og lagt det til sin egen Naturaliesamling, som snart vil blive en af de anseeligste i Europa. Han samler ogsaa paa et kostbart hotanisk Verk af sieldne indenlandske Planter. I det mienske Kniplingsmanufaktun, hvor nogle 100de Piger ere satte til at arbeide, forfærdiges nu for en høi Person en Fruentimmerklædning, hvis Værdie beløber 38,000 Gylden.
Jyske Efterretninger, 1807-10-20
I det franske Slot Louvre istandsættes Sale til deri at opstille de mange af Storarmeen erobrede, Konstmementer og andre Trophæer.
Jyske Efterretninger, 1807-10-20
I Paris skal, efter et Keiserl. Decret, holdes et Generalkapitel for Barmhiertigheds Søstrenes og andre til de Fattiges Tieneste helligede qvindelige Stiftelser, hvori Storalmisseuddeleren skal præsidere Dette Kapitels Formaaler, at udvide disse Stiftelsen, i den Grad, at de tilstrækkeligen kunne forsørge alle Syge= og Fattighuse.
Jyske Efterretninger, 1807-10-20
Den berømte Franskmand Cadet de Vang, har ladet trykke et Forslag, om at bruge Sirup af Druer, Æblerie Pærer, istedet for Sukker, for derved at bringe Sukkerpriserne paa Englandtøen til endnu at falde dybere, ligesom Nordamerikanerne har dem at med Theen, medens de laae i Strid med England. Sirupen giør, siger han, samme Tieneste som Sukkeret, kun med den Forskel, at Pundet af det første koster 4 Skill., men Pundet af det sidste 46 Sk., Den 6 October passerede igiennem Frankfurt er Vogn med 8 Heste for, med Foræringer af kostbare Porcelain a. fra Leiser Napoleon i Keiser Alerauder.
Jyske Efterretninger, 1807-10-20
Nylig blev i Paris en Boghandlers Kokkepige, pludselig overfaldet paa Gaben ved høi lys Dag af - Fødselsveer, og forløstes i Øieblikket med et Barn, i Overværelse af en stor Mængde Tilskuere, som stimlede til for at feeldette Miraket J det Preussiske har man den 4 October ogsaa opdaget en Comet af første Størrelse i Vester. Halen var 3- 4 Grader lang. I Basel rives de gamle høie Taarne ned, Stads gravene opfyldes og Voldene forvandles til skiønne Spadseergange.
Jyske Efterretninger, 1807-10-20
Greven af Lille med Hertugen af Angouleme ven res fra Carlscrona til Gothenborg, hvorfra de begive sig til England.
Jyske Efterretninger, 1807-10-20
Indenlandske Efterretninger. Efter tydske Aviser, bliver det danske Hovedqvarteer forlagt fra Kiel til Odense.¬
Jyske Efterretninger, 1807-10-20
Det danske Arsenal, hedder det i et Brev fra en engelsk Officeer paa Rheden for Kiøbenhavn, er et af de skiønneste i Verden. Man vurderer den hele Forraad der til en Værd af 2 Millioner PunSterling. Skibene i den danske Flaade ere meget skiønne. De vare næsten alle aftaklede. Ethvert af dem ligger ved et Forraadshuus og kan nu med vinge Umag eviperes. Den eng. Liste paa de danske Krigskibe, som følge Capitulationen skulde overleveres til Kongen af England, lyder paa og Linieskibe fra 96 til 64 Kanoner, 15 Fregatter fra 44 til 20 Kanoner, 6 Brigger paa 18 og 14 Kanoner, 25 Kanonbaad, med 2 Kanoner hver.
Jyske Efterretninger, 1807-10-20
Bladet Aurora siger, at Englænderne fandt efter en nøie Undersøgelse, den danske Krigskibe giennembarede neden i Rummet, og det saa net, at Hullet var maskeret, og at, dersom man havde lade Flaaden afgaae, uden at blive det vaer, skulde Al have gaaet tilgrunde, uden at kunde have naaet de eng, Havne.
Jyske Efterretninger, 1807-10-20
Kongen af England har i en Skrivelse bevidne, Admiral Gambier og General Catchart sin Tilfredshed over Staden Kiøbenhavns Behandling, og udnævnt den første til Baron og den sidste til Vi count.
Jyske Efterretninger, 1807-10-20
J de engelske Officielberetninger siges: at de regulaire Tropper i Kiøbenhavn vare ikke talrige; men Antallet af Batterierne, som fyrede paa een Tid samt de svømmende Batterier, bevise, at en stort Antal af Milits og Borgere maa have været forenede med den regulaire Magt. Det danske Artillerie blev godt betient.
Jyske Efterretninger, 1807-10-20
Man melder fra Kiøbenhavn den 3die October a Posterne fra det faste Land vente vi endnu stedse forgieves paa; eiheller kommer der nogen Reisende hinsides fra over Beltet. Derimod ere de senere Dage nogle Skibe ankomne fra Rostok og Memel, og med disse ogsaa Reisende derfra. Parsagen over Belterne herfra finder nu ingen Hindring. - Paa vore Gaader vrimler det daglig af ong. Officerer. Over deres Opførsel kan intet klages. Blant de Ting, som her tildtage sig deres Opmærksomhed, er især Kunstkammeret, som i nogle Dage har været aabnet gratis. A.
Jyske Efterretninger, 1807-10-20
Jngen dansk Patriot kan tale heftigere imod hvad der i den sidste Tid er mødt hans Fædreland, ind der i de engelske Oppositionsblade selv er skrevet mod Toget til Danmark. Ved de deri forekommende heftige Udfald paa Percival, Skatkammerkanske tin, synes det som om Oppositionspartiet egentlig anseer ham for Ophavsmanden til dette Tog. De engelske Transportskibet Antal synes i den sidste Tid meget at være formindsket. Det hedder, en temmelig Deel er afgaaet med Levnedsmidler til den i Østersøen krydsende engelske Flaade.