JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1848-06-01
I Anledning af en Forespørgsel fra Kreiberg Forstanderskab om en udenfor Sognet boende Hartkorns Eier i Sognet skal svare extraordinairt Bidrag til Skolevæsenet. i bemeldte Sogn, i Betragtning af at der paa hans Hartkorn i Sognet er opført flere Leiehuse, blev svaret, at Henhold til Placat 5te December 1815 kan der ikkun affordres bemeldte Hartkorns Eier Bidrag af det Hartkorn, som han i Sognet selv bruger, men intet efter Formue og Leilighed. Dersom Hartkornet er bortleiet, bortforpagtet eller bortfæstet til en Anden, da er det Brugeren, og ikke Eieren, der skal udrede, hvad der lignes paa Hartkornet. C. Veivæsens=Sager. Nr. 10 C. - 1844. Fremlagt blev Veicommitteens Betænkning over det fra det Kgl. Rentekammer modtagne Forslag fra Randers Amtsraad og Jngenieur-Corpset om at forlægge Viborg Hobro Veien sydlig om Thiele Søe over Sønder Onsild, istedetfor at den nu løber nordlig om bemeldte Søe forbeHornum=Vasehuus. Amtsraadet tiltraadte per plurima vota Jngenieur Corpsets Jndstilling, hvorimod Proprietair Jensen ikke deler denne Anskuelse, men indgav sit dissentierende Votum af særdeles Hensyn til Rinds og Nørlyng Herreders Jnteresse.
Viborger Samler, 1848-06-01
Da Sagen specielt interesserede Hofjægermester Lüttichau, saavel med Hensyn til den ældre Veis Beliggenhed gjennem hans Skov, som til den nye foreslaaede Linies eventuelle Beliggenhed over en stor Deel af hans Gods, saa deeltog han ikke i denne Sags Behandling. Nr. 21 C. - 1844. Formanden underrettede Amtsraadet om, at han ved at inspicere Arbeidet ved den nye opførende Landingsbro ved Sallingsund, havde befundet, at denne Broes Træværk i alle Henseender er forsvarligt, men at der ingen Jern-Ankere ere anbragte mellem Udsidderne og de gjennemløbende Afbindinger, hvilke blot ere befæstede til en kelte Pæle ved store Spiger. Denne Mangel havde allerede bevirket, at de ydre Pæle og Broehammere ere vegne noget ud af deres bestemte Stilling, og da hele Broens Soliditet beroer paa dens Sammenbinding, som ikke kan effectueres, naar først den Steenmasse, som fyldes i Broen, har presset Tømmerværket ud af dets Forbindelse og rette Stilling, saa havde han givet Conducteuren mundtlig Ordre om, strax at paasee, at det fornødne Antal Jern Ankere anbringes. Jligemaade havde han paalagt Conducteuren, at foranstalte Broehammerne, der nu ere blot befæstede til Pælene med Træe-Tolde, forbundne til disse med Jern-Dragebaand, hvilket heller ikke kan skee efter at Broen er bleven fyldt. Den sidstnævnte Foranstaltning er absolut fornøden for at hindre, at Skrue-Jis om Vinteren løfter Broehammerne af Pælene. Nr. 88 C. - 1844. Fremlagt blev en Regning fra Proprietair Christensen, til Aunsberg stor 40 Rbd., for efter Accord udført Arbeide paa Veien over Aunsberg Mark.
Viborger Samler, 1848-06-01
Et Forslag fra Politimesteren paa Grevskabet Frysenborg om Vedligeholdelsen af den grundforbedrede Strækning mindre Landevei fra Snorom til Bøstrup Mølle med tilhørende Overslag over Udgiften, til Beløb 81 Rbd. 8 s., blev bifaldt og Politimesteren anmodet om ved Forvalter Gotsche at foranstalte Arbeidet udført ved Accord underhaanden. Nr. 150 C. - 1847.
Viborger Samler, 1848-06-01
En Jndstilling fra vedkommende Herredsfoged om at 9 Rbd. 5 Mk. for en Steenkiste paa Veien imellem Demstrup og Rindsholm over Thostrup Mark maa udredes af Repartitionsfonden, blev samtykket, imod at Sognet forsyner Steenkisten med Opkjørselsdæmninger til begge Sider med ikke større Stigninger end 4 Tommer pr. Favn. Nr. 155 C. - 1847. Fremlagt blev et fra vedkommende Herredsfoged modtaget Overslag over Opførselsen af en Træbroe paa Veien mellem Dommerbye og Staarup Mølle, til Beløb 113 Rbd. 3 Mk. 4 Sk., hvilket blev afgivet til Veiinspecteurens Undersøgelse og Bedømmelse. Nr. 156 C. - 1847. Fremlagt blev det af den constituerede Veiinspecteur, Foss forfattede Project til Grundforbedringen af den mindre Landevei mellem Viborg og Randers, nemlig fra Aalum Sogns østre Skjæl indtil hvor Veien løber sammen med Hovedlandeveien ved Hornbek. Ligeledes fremlagdes de Veieligeredes Betænkning over dette Project. Med Hensyn til dette Overslag blev det bestemt at Afgravningen og Opdæmningen i Station Nr. 18 og 19 paa Længdeprofilen, samt Nr. 1 i Station Nr. 24, Nr. 4 i Station Nr. 26 og Nr. 8 i Station Nr. 28 og 29. bifaldes til Udførelse; ligeledes at nye Grøfter anlægges paa de flade Strækninger paa Hornbek og Taanum Sogns Grund, at Veibanen i Reglen ikke belægges med Leer, men ikkun med 3 Tommer skarp Gruus, hvorfra dog bliver at undtage de Steder, hvor Veidæmningen enten afgraves eller paafyldes, paa hvilke Steder 6 Tommer Gruus paaføres, hvorimod Leerpaalægningen i Reglen formenes unødvendig, da hele Terrainet ansees for tilstrækkelig leerholdigt. I Henhold hertil blev Projectet tilbageleveret Veiinsprecteuren til Omarbeidelse og nye Conference med de Veieligerede, hvorhos Formanden blev anmodet om, naar Projectet saaledes paanye indkommer, at foranstalte Arbeidet stillet til Licitation. Nr. 157 C. - 1847. Ligeledes fremlagdes Projectet til Grundforbedringen, af Viborg-Løgstøer Veien over Laastrup Bakke. Da de Veieligeredes Betænkning endnu ikke derover er modtaget, blev Formanden anmodet om, saa snart samme indløber, da at foranstalte Arbeidet stillet til Licitation, saafremt ingen væsentlige bemærkninger ved Projectet skulde fremkomme, og blev det tillige overdraget Formanden at approbere Licitationsbudet. Nr. 159 C. - 1847. Betræffende Ansættelse af Opsynsmænd ved Veiarbeiderne pro 1848 under Veiinspecteuren, besluttede Raadet at overdrage ham Antagelsen af disse, efter Conference med Formanden imod en Dagbetaling af 4 Mk. og paa samme Maade at afskedige dem. Nr. 161 C. - 1847. Fremlagt blev Overslag m.v. over Vedligeholdelsesarbeiderne paa den grundforbedrede Strækning af Viborg Løgstøer Veien fra Langeveile Broe til Lilleveile Broe, hvilket approberedes til Udførelse. Nr. 162 C. - 1847. Et gjentaget Andragende fra Veimand Jæger og Gratiale blev fremlagt og blev der tilstaaet ham 10 Rbd. Nr. 163 C. - 1847. Veiinspecteuren blev opfordret til at paabegynde Projecteringsarbeidet pro 1849, hvortil Fortsættelsen af Veien indtil Skive og af Viborg=Løgstøer Veien henimod Viborg, foreløbig blive udseete. Nr. 164 C. - 1847.
Viborger Samler, 1848-06-01
Paa indkommen Ansøgning fra den const. Veiinspecteur Foss, besluttede Raadet at tilstaae ham 100 Rbd. Tillæg for Halvaaret fra 1 Mai til 1 Novbr. d. A. og at ansætte ham som fast Veiinspecteur med 800 Rbd. Gage fra 1 Novbr. d. A. at regne, dog med nærmere meddelende Jnstruction.
Viborger Samler, 1848-06-01
D. Blandede Sager. Nr. 15 D. - 1847. Fremlagt blev det Kongl. Rentekammers Approbation, af 9de Octbr. d. A. paa Amtsraadets Jndstilling om, hvilke Vandløb der bliver at henføre til de større i Amtet. Med Hensyn til Reguleringen af disse større Vandløb besluttede Raadet indtil videre at lade de under 7de Septbr. f. A. og følgende Dage samt under 18de August d. A. og følgende Dage afholdte Landvæsenscommissions=Forretninger, resp. for Nørreaae og Konsted eller Skaltz Aae være gieldende som Regulativer for disse 2de Aaer, dog med fornøden Reservation med Hensyn til de Fordringer, som i Henhold til Fogn, 29de Juli 1846, maatte fremkomme med Hensyn til disse Vandløbs Afbenyttelse til Pramfart, i hvilken Henseende det ved disse Landvæsenscommissions=Forretninger Bestemte skal være de fornødne Forandringer undergivet.
Viborger Samler, 1848-06-01
Med Hensyn til Karup, Giedsted og Simmested Aaer, blev det overdraget Formanden at træde i Correspondence med Naboe Amternes Amtsraad, for nærmere at bestemme. Tiderne til disse Vandløbs Regulering ved combinerede Landvæsenscommissioner, ligeledes under al fornøden Reservation med Hensyn til en eventuel Seilads. Nr. 33 D. - 1847. Formanden fremlagde en fra Amtsforvalteren indhentet Erklæring om, hvorvidt noget af Repartitionsfondens Beholdning kan gjøres frugtbringende. Raadet bestemte, at udsætte Sagen indtil Extracten for Octbr. Qvartal d. A. indkommer. Nr. 38 D. - 1847. Amtsraadet besluttede, efterat have gjennemgaaet Udkastene til Regulativ for Retsvidne=Indretningen ved Fiends Nørlyng Herreder, Salling dito, Middelsom Sønderlyng dito, Lysgaard=Hids dito, samt Frysenborg Birk, og efterat have bestemt de deri fornødne Rettelser, at overdrage Redactionen af de specielle Regulativer til Etatsraad Holm. De indkomne Ansøgninger om Ansættelse som Rets vidne bleve remitterede vedkommende Herredsfogder, med Anmodning om at conferere med de Deelegerede for Forstanderskaberne om Forslag til Besættelserne og derefter tilskikke Amtet disse Forslag senest ved Novbr. Maaneds Udgang. Med Hensyn til Oprettelsen af Retsbudde, da maatte Raadet ansee denne Foranstaltning for ufornøden, men besluttede at bevilge hver Jurisdiction en passende Sum for Budsendelse, som det iøvrigt blev overladt vedkommende Retsbetjent selv at arrangere. Bekjendtgjørelse bestemtes at skulle udgaae om Lønningernes Størrelse og at Lysthavende have at melde sig hos vedkommende Retsbetjent snarest muligt. vedkommende Retsbetjent snarest muligt.
Viborger Samler, 1848-06-01
Fredagen den 5te Novbr. continuerede Amtsraadets Forhandlinger. Samtlige Medlemmer vare tilstæde.
Viborger Samler, 1848-06-01
Følgende Sager foretoges: Nr. 44 D. - 1847.
Viborger Samler, 1848-06-01
Efter derom indkommen Klage fra Møller F. Møller, i Granslev om en for ham skadelig Afbenyttelse af MølleAaen til Vandings=Anlæg over Overførster Gotsches Jorder, besluttede Raadet ved Birkedommer Kampmann at søge mindelig Afgjørelse af Sagen, mulig ved Vandsynsmændenes Mægling for at større Udgifter derved kunde undgaaes. Skulde en saadan Afgjørelse ikke opnaaes da udbedes Oplysning om Aaløbet quæstionis ligger i flere Amter. Nr. 45 D. - 1847.
Viborger Samler, 1848-06-01
Et Andragende fra Arrestforvareren i Hørup om at forundes Tillæg for indeværende Aar i hans Løn eller et Gratiale, formeente Raadet sig ikke beføiet til at kunne bevilge. Nr. 50 D. - 1847.
Viborger Samler, 1848-06-01
En indkommen Forespørgsel fra et Forstanderskab om, hvorvidt 60 Aars Alderen, opnaaet efterat en Forstander er traadt i Function, kan berettige ham til at udtræde førend Udløbet af 6 Aar fra hans Tiltrædelse, blev af Amtsraadet besvaret derhen, at man ikke skjønner at 60 Aars Alder er en lovlig Grund til Udtrædelse. Nr. 51 D. - 1847. Fremlagt blev det kgl. danske Cancellies Skrivelse af 30te Septbr. sidstl. betræffende Politie-Assistenters Ansættelse i Aarhuus Amt, og hvori foreslaaes eventuel Myndighed for dem til at fungere ogsaa i de Dele af Frysenborg Birk, som henhøre under Viborg Amt, samt Deeltagelse fra hele sidstnævnte Jurisdiction i den Deel af Udgifterne til deres Lønning, som bliver at afholde af Jurisdictionerne, over hvilke 2de Puncter derhos forlanges Amtsraadets Betænkning. Da Politiemesteren, efter hvad der af Sagen fremgaaer, ønsker at Politieassistenternes Virksomhed udstrækkes til hans Jurisdiction, fandt Raadet ingen Anledning til at modsætte sig det dermed forbundne Bidrag af Jurisdictionens Beboere. Nr. 52 D. - 1847. Aaeinspecteur Schoubyes Lønning pro 1847 for Opsyn med Nørreaaen blev approberet, anviist med 50 Rbd. Nr. 54 D. - 1847. Formanden fremlagde Raadet til Betænkning en Udskrift af Middelsom Sønderlyng Herreders Politieprotocol til Oplysning om den Afsindige Poul Jørgensens Farlighed for den offentlige Sikkerhed, med Hensyn til hvorvidt denne Persons Varetægt efter allerhøieste Resolution af 20de Octbr. 1830 kan være at bekoste af Repartitionsfondet. Dette fandt Raadet utvivlsomt, efter det i Forhøret Oplyste. Nr. 55 D. - 1847.
Viborger Samler, 1848-06-01
I Anledning af et indkommet Forslag om for Repartitionsfondens Regning forskudsviis at lade trykke Blanqvetter til schematisk indrettede Kjørsels-Protocoller til Sognefogdernes Brug, besluttede Raadet at tilkjendegive Vedkommende, at man vel finder slige Schemata meget hensigtsmæssige, men at den med en Refusion af Amtsrepartitionsfondens Udlæg for Trykningen m.v. forbundne Vidtløftighed ikke vil staae i Forhold til den tilsigtede Nytte, hvorfor Raadet ikke kan indlade sig paa Forslaget. Raadet formeente derhos, at en Bogtrykker lettelig vil være at formaae til for egen Regning at have Oplag og Udsalg af slige Schemata. Nr. 56 D. - 1847. I Anledning af et indkommet Forslag om at af combinerede Sogne hvert Sogns Beboere for sig maa vælge Medlemmer til Forstanderskaberne af deres eget Sogn, besluttede Raadet at tilmelde Spørgeren, at Forslaget, som ikke hjemlet i Anordningen af 13de Aug. 1841, ikke kan bifaldes, hvorimod man dog maa ønske Vælgerne gjorte opmærksomme paa at Districtets Tarv kræver, at Mænd, fra de forskjellige Sogne vælges til Forstandere. Nr. 57 D. - 1847. Formanden udbad sig Raadets Betænkning i et givet Tilfælde om, hvorvidt en ved kgl. Naade mod Erlæggelse af en betydelig Mulct hævet Arvesvig=Sag kan ansees at burde have den Virkning som i § 4 i Anordn. 13de Aug. 1841 ommeldes. Raadet formeente det betænkeligt at fravige det i Anordningen etablerede Princip om Sogne forstanderes Jntegritet. Nr. 58 D. - 1847.
Viborger Samler, 1848-06-01
En Klage fra Skolelærer Mortensen i Uldberg over for lidet Offer af en Deel Beboere blev fremlagt til Amtsraadets Afgjørelse i Henhold til Pl. 9de Juni 1847. Klagen blev remitteret Sogneforstanderskabet til afgivende Erklæring. Nr. 1638 L. - 1841. Formanden forelagde Raadet en mellem Entrepreneuren for Opførselsen af Ting- og Arresthuset i Skive og Communalbestyrelsen ibid, opstaaet Dissents om, hvorvidt Entrepreneuren tilkommer Betaling for præsteret Over arbeide, hvilket han paastaaer, eller om han skal taale De court for bevilgede Lettelser i det bestemte Arbeide, hvilket Communalbestyrelsen formener. Amtsraadet fandt, at disse Krav kunde gaae op imod hinanden, saafremt Sagen dermed i Mindelighed kan afgjøres.
Viborger Samler, 1848-06-01
Aar 1847 Mandagen den 20de Decbr. blev holdt et extraordinairt Møde i Stiftamtmandens Gaard i Viborg, efter foregaaende Jndkaldelse af Amtsraadets Medlemmer. Formanden Provst Møller, Kammerraad Bloch og Etatsraad Holm vare tilstede. Kammerraad Grønbek, som er frareist, mødte ikke. Fra Hofjægermester v. Lüttichau indløb skriftlig Anmeldelse om at han formedelst Upasselighed ikke kunde møde og ligeledes havde Proprietairerne Jensen og Møller anmeldt Forfald. Der foretoges: A. Fattigvæsens Sager. Nr. 56 A. - 1847.
Viborger Samler, 1848-06-01
I Anledning af Thestrup Sogneforstanderskabs Anmodning i Skrivelse af 8de Decbr. om at Amtsraadet vilde foranstalte 50 Rbd., bemeldte Sogns Fattigkasse tilhørende, som forhen vare udlaante til Huusmand Jacob Jørgensen, gjort frugtbringende, bestemte Raadet at tilstille Amtsforvalteren fornævnte Beløb med Anmodning om at udsætte samme blandt Amtsfattigkassens øvrige Midler paa sædvanlig Maade. Nr. 82 A. - 1847. Proprietair Schmidts til den store Fischerske Stiftelse udstædte Panteobligation for 5840 Rbd. med Pant i Skierringmunkgaard, blev givet den ved Amtsraadets Resolution af 3die Novbr. d. A. bestemte Paategning om at 15 Huse med tilhørende gl. Hartkorn 6 Skp. 2 Fdkr. 2 Alb. relaxeres for Panteforhæftelsen til forbemeldte Stiftelse, hvorefter Obligationen remitteres Ephorus for Stiftelsen. Nr. 99 A. - 1847. Forinden Amtsraadet kan tage Bestemmelse med Hensyn til Confirmation paa Fundats for et Legat, stort 300 Rbd. til Hinge Sogns Fattige, stiftet af afdøde Jacobine Dreyer, samt om Capitalens Anvendelse, maatte man udbede sig meddeelt enten det Document hvorved Legatet er stiftet eller i Mangel af et saadant opgivet bemeldte Jacobine Dreyers sidste Villies Erklæring, med Hensyn til Legatets Bestemmelse. B. Skolevæsens Sager. Nr. 18 B. - 1847. Et til Amtsraadet rettet Andragende fra Haurum og Sall Forstanderskab, betræffende Anskaffelsen af en Brønd ved Skolen i Haurum m. m., blev afgivet til Skoledirectionen som sammes Ressort underhørende. C. Veivæsens Sager. Nr. 10 C. - 1844. Fremlagt blev det Kongl. Rentekammers Skrivelse af 11te Decbr. 1847, hvorefter a) den mindre Landevei imellem Viborg og Hobroe i Fremtiden forlægges fra et passende Sted paa Hovedlandeveien mellem Viborg og Randers forbi Vinge, Siørring og Sønder Onsild til Hobroe. b) den nuværende mindre Landevei mellem Viborg, og Hobroe over Hornum Vasehuus, udgaaer af de mindre Landeveies Klasse, men gaaer over i de offentlige Biveies Klasse. c) den mindre Landevei fra Lilleveile Broe over Bierregrav og Kleitrup til Hobroe, ligeledes overgaaer til Biveienes Klasse. Nr. 44 C. - 1847.
Viborger Samler, 1848-06-01
En Jndstilling fra Kammerjunker Haxthausen om at Diæterne til Veiopsynsmænd i hans Jurisdiction for indeværende Aar maatte anvises med 72 Rbd, istedetfor de bevilgede 20 Rbd., blev bifaldt. Nr. 181 C. - 1847. Fremlagt og approberet blev Veiinspecteurens Forslag til Vedligeholdelses Arbeider paa de grundforbedrede Strækninger af mindre Landeveie, hvorhos han blev bemyndiget til at foranstalte Accorder trufne om disse uopsættelige Arbeiders Udførelse i Vinterens Løb, in Specie Gruus kjørselen, for at Gruset kan foranstaltes betimeligen spredet til Foraaret.
Viborger Samler, 1848-06-01
D. Sager af blandet Jndhold. Nr. 38 D. - 1847. Fremlagt blev de fra vedkommende Retsbetjente efter forudgaaet Conference med Forstanderskabernes Delegerede indkomne Forslag til Besættelsen af Retsvidne Posterne i Landjurisdictionerne og bleve derefter i Henhold til Regulativerne udnævnt efterfølgende Vidner: a) i Fjends og Nørlyng Herreder: til faste Vidner: Spekhøker N. Clausen, Hattemager N. Astrup; til Suppleanter: Skoemager H. C. Jepsen, Handelsmand C. P. Aabye; b) i Salling Herreder: til faste Vidner: Huusmand Mads Peder Rasmussen i Vinde, Gaardmand Peder Sinding af Hvidberg; til Suppleanter:
Viborger Samler, 1848-06-01
Huusmand Simon Frederiksen i Vinde, Skoemager Andreas Knoth i Skive; c) i Middelsom Sønderlyng Herreder: til faste Vidner i Viborg: Saddelmager C. Lund, Contoirist Sørensen; i Løvskal: Gaardeier Schoubye, Gaardmand Sognefoged Christen Braad; til Suppleanter i Viborg: Saddelmager Schierning, Gartner C. Andersen; d) i Lysgaard Hids Herreder: til faste Vidner: Gaardeier Stylsvig i Siørslev Sogn, Huusmand Rasmus Moesholdt i Kiellerup; til Suppleanter: Gaardeier Denker i Levring, Gaardeier Jens Møller af Kiellerup; e) ved Grevskabet Frysenborgs Birk: til faste Vidner: Gaardmand Rasmus Pedersen af Hammel; Gaardmand Schuler sammesteds; til Suppleanter: Gaardmand Søren Rytter i Hammel, Gaardmand Niels Nielsen i Vasted; og bleve samtlige Retsbetjente anmodede om at give Vidnerne og Suppleanterne fornøden Jnstrux i Henhold tilde approberede Regulativer, hvorhos man bifaldt det af Herredsfogden for Middelsom Sønderlyng Herreder i Forbindelse med de Delegerede gjorte Forslag om, at det paalægges saavel de faste Vidner som Suppleanterne i Viborg for den nævnte Jurisdiction at følge Herredsfogden som Vidner indtil 1/2 Miil fra Viborg. Nr. 181 F. - 1847. Efter det Kongl. Rentekammers Forlangende i Skrivelse af 20de Novbr. 1847, udbad Formanden Amtsraadets Formening om, hvorvidt en høiere Godtgjørelse end 30 Rbd. maatte være at tilstaae en Sandflugtscommissair for Salling og Fuur for hans Function som saadan, Befordring derunder iberegnet. Raadet maatte med Formanden være enig i, at der er saameget mindre Anledning til at forøge Gagen, som en til Posten formeentlig qvalificeret Mand har erklæret sig villig til at overtage den for hiin Betaling. Til at assistere Amtmanden ved Bestyrelsen af det forestaaende Amtsraadsvalg blev udnævnt Hofjægermester Lüttichau og Statsraad Holm.
Viborger Samler, 1848-06-01
Trykt i Viborg Stiftsbogtrykkerie.
Viborger Samler, 1848-06-02
Stifte Tidende.
Viborger Samler, 1848-06-02
Viborg. Forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdømmerne. Juni 1848. Nr. 94. Fredagen den 76 Aarg.
Viborger Samler, 1848-06-02
Udenlandske Efterretninger Fredagen d. 2den Junii. Ogsaa igaar og idag udebleve de tydske Aviser. Af Børsenhalle mangle 4 Numere; vort sidste og nyeste Numer af Hamb. Correspondent er af 5te Mai, og af Allg. Zeit. af 30te April d. A. Vi have derhos ikke erholdt nogensomhelst Meddelelse eller Oplysning om Aarsagen til denne Standsning; for den Uindviede synes det, at de to sidstnævnte Tidender maatte kunne befordres af samme Vei som "Børsenhalle". Af de hertil med Posten igaar ankomne Numere af den Berlingske Tidende erfares, at man endnu ikke var i Kjøbenhavn i Besiddelse af tydske Tidender af nyere Datum end de, af hvilke vi i Stiftstidendens sidste Numere have meddeelt Udtog. J Journ, des Debats af 21de Mai er indrykket en ledende Artikel, hvoraf erfares, at Forspillet af Begivenhederne den 15de Mai eene skyldes Mangel paa Virksomhed og det Medhold, som Revolutionen af 15de Mai fandt hos Jhændehaverne af den offentlige Myndighed. Efterat Oprørerne havde stormet og indtaget Nationalforsamlingens Locale, ilede de til Raadhuuset. Paa Marschen derhen erklærede de høit og lydeligt, at de nylig havde sprængt Nationalforsamlingen; men flere befalingsmænd for Nationalgarden modsatte sig ikke Oprørernes Marsch. En Bataillonschef befalede sit Mandskab at vende Bøssepiberne imod Jorden. At det frække Oprør dæmpedes, skyldes især den 6te og 7de Legion. 3 pCt. sluttedes den 22de Mai til 47, 30, og 5 pCt. til 69, 75. Keiseren af Østerrigs Afreise (egl. Flugt), siger Deutsche Allg. Zeit., er ikke at tilskrive Frygten, men en vel overtænkt Plan af Aristocrat-Embeds- og Penge-Cliquen, i den faste Bevidsthed om, at man vil drive det igjennem at bringe ham tilbage. Som betingelser for Keiserens Tilbagekomst opstilles Lukningen af Aula, de fremmede Studenters Afreise i Ferietiden, Antagelse af ToKammer-Systemet med et Senat, provisorisk Antagelse af den allerede udgivne Presselov og af den ligeledes bekjendtgjorte Valgmodus. Endnu vides ikke, hvilket Jndtryk Keiserens Afreise har havt paa Forhandlingerne i Frankfurt, der for Tiden er Arnen for alle de uværksættelige Jdeer, som theoretiserende Statsmænd have opstillet med Hensyn til Tydsklands Fremtid. – Stort Ansvar hviler paa Forbundsdagen, Forparlementet, de 50 Mænds Co mite og Tillidsmændene. De have, som de vilde Fanatikere i Paris, præket Oprør, og villet sætte et lovligt Stempel, paa Statsforræderi, de have anerkjendt den oprørske provisoriske Regjering i Slesvig=Holsteen; de have tilladt, at det samme kgl. Vaaben, der i længere Tid tjente som Ægide for Nordtydskland, da de keiserlige og sydtydske catholske Hære truede med Nordtydsklands Undertvingelse, er blevet nedrevet paa frække Oprøreres Befaling; de have svinget Borgerkrigens Fakkel i Egne, der i Aarhundreder have nydt Fredens Goder: – ja, tilvisse hviler der paa saadanne Mænd, et frygteligt Ansvar, og tilvisse er den Fyrste, der har lidt en saa uretfærdig Behandling, berettiget til ei alene at æske en Fyldestgiørelse, svarende til de Krænkelser, der ere tilføiede hans Land og ham, men til endog for stedse at udtræde af et Forbund, som sætter Retten i Spydstagen.
Viborger Samler, 1848-06-02
Jndenlandske Efterretninger. Upsala-Studenternes Concerter i Stockholm have indbragt den betydelige Sum af 9000 Rdlr. Rigsgjæld (4,500 Rbd.). Ved en den 18de i Upsala afholdt Forsamling, besluttedes det, at en Sum af 300 Rdlr. Rigsg, skulde gives hver Student, der som Frivillig vilde deeltage i Krigen for Danmark, og Resten skulde anvendes til Opkjøb af Geværer for Danskerne. Bestyrelsen havde erholdt Tilbud af Geværer til 24 Rdlr. Rigsg. Stykket. (Flvp.)
Viborger Samler, 1848-06-02
Nationalbank=Actier falbødes paa Kbhavns Børs i Tirsdags for 139 Rbd. og fandt Kjøbere til 138 Rbd.
Viborger Samler, 1848-06-02
Blandt de slesvigholsteenske Fanger paa Fangeskibet "Dronning Marie hersker der indbyrdes en meget streng Justits. De ere inddeelte i Sectioner og Overbestyrelsen, er ved Valg overdraget nogle Medlemmer, som føre et Slags Regimente. For kort Tid siden havde en af Fangerne gjort sig skyldig i Tyveri, det opdagedes, og til Sagernes Paadømmelse blev der nedsat en Ret, bestaaende af 5 juridiske Studerende fra Kiels Universitet. Sagens Forhandling gik til paa den ordentligste Maade. Der var baade Actor og Defensor, som med stor Alvor røgtede deres Kald; Forhandlingerne bleve protocollerede, og da Sagen var udprocederet dømtes Fyren til tre Gange 24 Timers eensomme Fængsel paa Vand og Brød. Denne Dom blev overgivet Skibets Commandeur, Hr. Oberstlieutenant v. Lønborg til Stadfæstelse, og da han havde givet sit Minde dertil, blev Straffen uden videre Appel(Flvp.) exeqveret til Advarsel for Ligesindede.