Viborger Samler, 1835-10-20
Udenlandske Efterretninger. Spanien. Det af Dronning-Regentinden, under 28de Septbr. udstædte Decret om Sammenkaldelsen af Cortes lyder saaledes: "Da jeg vil knytte de Baand fastere, der skal forene denne ædle, trofaste og høihjertede Nations Friheder med min høitelskede Datters Throne, saa har jeg, efterat have bortRegentskabs= og Ministerraadet, besluttet, at raadspørge Nationen gjennem dens sikkreste og retmæssigste Organ, nemlig Kongerigets Cortes, sammenkaldte efter et Valgsystem, der paa en mere omfattende Maade, end det nugjældende repræsenterer de selskabelige Jnteresser. Disse Cortes, der skulle samle sig saa snart muligt, skulle i Forening med Kronen revidere det kongelige Statut, for paa en fast og varig Maade at sikkre Fuldbyrdelsen af Monarchiets Grundlove, at udvikle de i min Conseilspræsidents og Finantsministers Don Alvare i Mendizabals Forestilling af 14de f. M. indeholdte Regjerings-Grundsætninger, hvilke jeg anseer det for ugtigt at billige, og definitivt at constituere det store spanske Statsselskab. Men de trængende Omstændigheder fordre Sammentrædelsen af de nærværende Cortes, ikke alene for at opstille det Valgsystem, efter hvilket de umiddelbart efter dem følgende Cortes skulle forsamle sig, men ogsaa for at raadslaae over andre Puncter af den høieste Vigtighed, navnligen over saadanne, der kunne tiene til at befæste den offentlige Credit. Jeg byder derfor, at Proceres og Procuradorerne skulle forsamle sig her i Hovedstaden som Cortes den 16de Octbr." – De nyeste Efterretninger fra Bayonne og Paris bekræfte Carlisternes Nederlag ved Villarcano (paa castiliansk Grund) Efter Sentinelle bleve de den 25de f. M. angrebne af Cordova, Espartero og Jriarte med 12000 Mand, 200 Heste og 4 Kanoner. Selv vare de 13 Batailloner stærke, og i Spidsen er dem befandt sig Prætendenten, General Moreno og Brigadererne Saraza og Sopelana. Efter 4 Timers Kamp maatte de trække sig tilbage med et Tab af 240 Døde og 800 Saarede: 300 af Deres skulle være sprængte fra hinanden. Christinernes Tab anslaaes til 160 Døde og 300 Saarede. Prætendenten, der ifølge de sidste Beretninger befandt sig i Estella, skal være meget nedslagen. Langt mindre gunstige for Dronningens Sag lyde Efterretningerne fra Catalonien. J Perpignan havde man den 3die ingen nyere Efterretninger fra Barcelona end til den 27de Septbr. Det hed, at Christinerne vare blevne slagne ved Seo d'Urgel, at den carlistiske Brigadeer Guerque havde trukket fire andre Bander til sig og besat flere Grændseflækker samt Staden Figueras (See nedenfor). J de sidste tvende Dage havde det ifølge Tidenden fra Perpignan vrimlet paa fransk Grund af spanske Flygtninger. Besætningen af Figueras (2), 300 Mand stærk, og et andet Detaschement paa 180 Mand vare trængte over Grændsen. En Carlistcolonne tog Retningen mod Rosas, som man meente, for at sikkre Udskibningen af Ammunition. Militsen barriciderede sig i Junquera. Posten fra Madrid til Barcelona var opfangen og brændt af Carlisterne, der blokerede Staden Cervera, for at befrie 500 derværende Fanger. De nyeste Efterretninger over Paris og London synes at være noget mere beroligende. Juntaen af Barcelona havde sendt tvende Deputerede til Madrid, Figueras holdt sig endnu; Carlisthøvdingen Roset var gjort til Fange med 71 af sine Undergivne og tilligemed disse henrettet. J Mahon har en Folkebevægelse fundet Sted, ved hvilken de derhen forviste Erkebisper af Sanjage, Saragossa og Taragona med Møie undgik at myrdes af Pøbelen. - Generalcapitainen af Valencia, Grev Almodovar, har den 22de Septbr. udstædt et strængt Decret mod Carlisterne og Urostiftere overhovedet; ethvert Mord paa værgeløse Jndivider skal straffes ved Henrettelsen af et dobbelt Antal fangne Rebeller; alle Personer, der ikke høre til Nationalgarden skulle afvæbnes; hvo der bringer Prætendenten et Vivat, Friheden eller Dronningen et Periat, skal straffes med Døden; ligesaa Udbrederne af oprørske Skrivter. Jkke over 3 Personer tør staae samlede paa Gaderne o. s. v. - Journ. des Deb paastaaer, at Decretet, om Jndkaldelse af Cortes var under den engelske Consuls Couvert sendt til Andalusien, for ikke at blive opfanget af Grev de las Navas, og melder fremdeles, at de Deputerede fra Cadix og Malaga vare ankomne til Contraljuntaen i Sevilla. – Juntaen i Cadix har under 27de f. M. udstædt en tordnende Adresse til Hr. Mendizabal, hvori de personligen tildele ham store Lovtaler, men derhos forekaste ham, at han allerede har indsuget Hoffets Athmosphære, og erklære ham i Staden Cadiz's Navn, at den hellere vil see Havet rulle med blodige Bølger end opgive sin Begjæring om constituerende Cortes. Da imidlertid næsten alle Juntaer have sluttet sig til Regjeringen, saa vil vel heller ikke Cadix alene blive tilbage, og en directe til London indløben Skrivelse skal allerede melde Juntaens Underkastelse. – Jfølge en Skrivelse fra General Mina fra Pau, agtede han den 7de eller 8de d. M. at afreise til Barcelona.