JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1837-09-21
Reisende. f. Kallundb. t. Aarh. Capit. v. Buchwald, Klædehandler Hal kjær, Hr. Rønne; Lieutenant Schønheyder, Raffinadeur Ohlsen; Skibscapit. Kjolund; Mad. Jerndorff, Frøken Fischer; StudentGradmann, Mad. Lange; Tobaksfabrikmester Frandsen m. Kone og 2 Børn; Jnspecteur Knudsen m. Søn; Konen Thomsen. Til Sams: Hr. Andersen m. Kone, Gaardm. Krøyer. - Fra Aarh. t. Kallundb.: Kammerh., Major v. Juel; Pastor var Wyllich m. Kone og 5 Born; Jfrr. Thruelsen, Andersen og Mollerup; Fru Pastorinde Woldike m. Datter; Stud. art. Schougaard, Friis og Brandt; Fru Poulsen m. Søn; Kjunker, Lieutenant v. Banner; Skolel. Olsen, Raffinadeur Ohlsen, FruAmtsprovstinde Brøchner; Fuldm. Brøchner; Cand. philos. Lautrup; Urtekræmmerne Lund og Funck, Propr. Brix; Cand. chirurg. Kierkegaard; Kbmd. I. Cohen; Provst Sahle m. Søn; Enkefru Schlotfeldt; H. Krabbe. - Fra Aarhuus til Kbhvn. Student J. Ingerslew; Lieuten. Lange; Enkemad. Schmidt, Jfr. M. Schmidt; Hr. C. Sørensen, Rasmine Sørensen; Discipel H. Flindt. - Med Daqv. t. Aalb. d. 18de September. Fra Aarh. Kbd. Simoni, 2de Jfr. Sørensen, Fra Hobro: Jfr. Kehlet. - Med Samme f. Aalb. den 20de. Til Fredericia: Snedkermester Rosenbek. Til Aarh.: Fru Henckel; Jfr. Henckel og Kaarsberg; Hr. Bruun; Fru Amtsprovstinde Obel; Commerce=Secretair Friedlin. Til Rand. Toldbetjent Hansen, Tjenestekarl Erich Chr. Lassen; Hattefabrikeur Herz.
Aalborg Stiftstidende, 1837-09-21
Døde. A. K. Nyborg, 76 A.; Pr. Lieutn. H. F. Boeck, 40 A., begge i Kbhvn. P. Petersen, 50 A., i Kjøge.
Aalborg Stiftstidende, 1837-09-21
Frederikshavns Skibsliste. Jndk. D. 14de Septbr.: H. Hansen f. Aarh, best. t. Skagen m. Brænde og Smør. C. A. Davids f. Leith, best. t. Danzig m. Sild og Viin. D. 15de: T. Guthormsen f. Østerr. best. t. Aalborg m. Træl. D. 16de: D. C. Bærenz f. Aal. borg m. Stykgods - Udg. Den 14de: S. Jacobsen t. Norg, m. Kreaturer. D. 15de: N. P. Møller t. Aalb. m. Salt og Skibsinventarium. J. Hansen t. Guduml., ball. D. 16de: J. Ellingsen t. Kbhvn. m. Skibsinventarium. P. H. Nissen, t. Flensb. m. Skibsankere og Jernsom. F. Thiel t. Kbh. m. Uld.
Aalborg Stiftstidende, 1837-09-21
Hals Skibsliste. Jndk. D. 16de Septbr.: N. P. Møller f. St. Udes m. Søsalt. J. P. Winkler f. Newc. m. Steenkul. P. Christensen f. Altona m. Stykg. D. 17de: N. Nielsen f. Svendb. m. Frugt. H. Clemmensen og Th. Guthormsen f. Østerr. m. Træl. D. 18de: J. Hansen f. Odense m. Frugt. - Udg. D. 15de: L. Bahn m. levende Aal, T. Nielsen m. Kridt, P. Baadsgaard. m. Smør, J. Jansen m. Byg; Alle t. Kbhvn. H. K. Holm, t. Riga, ball. C. Davidsen t. Randers m. Salt. P. Dant. Liebau, ball. D. 16de. A. Gunnuldsen t. Østerr. m. Kornv. P. T. Jørgensen t. Læss m. Muurst. N. F. Larsen t. Nybball. B. Michelsen t. Veile m. Flytteg. C. Nielsen t. Nyb. ball. N. Jørgensen t. Kbhvn. m. saltede Sild. D. 18de, Hesckier t. Veile, ball. D. 19de R. Nielsen t. Kbh. m. Muursteen. J. Christensen t. Kbhvn. m. Byg og Havre.
Aalborg Stiftstidende, 1837-09-21
Bekjendtgjørelser. J 4de Classe af det 90de kgl. Classe=Lotteri er i min Collection udkommet følgende Gevinster: Ambe Nr. 27340 med 500 Rbd.; Ambe Nr. 30-125 med 100 Rbd., og 3 Rbd. for de Lodder, hvis Bagtal alene ere udkomne. Nye Lodsedler a 25 Rbd. kunne erholdes. Aalborg, den 21de Septbr. 1837. Bech. Flaskelak. Rød 24 s., guul 2 Mk., grøn 24 s., sort 20 sk. pr. Pd., samt Paklak a 16 og 24 sk. pr. Pd., faaes hos O. Chr. Green.
Aalborg Stiftstidende, 1837-09-21
Gode Mark=Kartofler faaes for 12 sk. Skjeppen hos Reebslager Gleerup.
Aalborg Stiftstidende, 1837-09-21
God Provsti=Rug til Sæd faaes hos Chr. H. Sødring.
Aalborg Stiftstidende, 1837-09-21
Da min Kone Bodil Jensdatter har uden mi Vidende forladt mig samt Huus og Hjem, saa advares Enhver ikke at betroe hende Varer eller Penge i mit Navn. Aalborg, den 19de Septbr. 1837. J. Walter, Muursvend.
Aalborg Stiftstidende, 1837-09-21
Et udmærket godt 6 Octavs Fortopiano, meget fiin, udarbeidet og med samme Mechamme som Marschalls er tilkjøbs for den bestemte Priis 80 Specier hos Rottbøll Sadolin.
Aalborg Stiftstidende, 1837-09-21
NB. Ved en Feiltagelse af Fabrikanten er det forhen averteret til 70 Specier.
Aalborg Stiftstidende, 1837-09-21
At den nu forestaaende Landmilice-Session afholdes i den forhen Fru Statsraadinde Kiellerup, nu Kjøbmand J. M. Cohen, tilhørende Gaard paa Hjørnet af Stranden og Maren=Turisgade, bekjendtgjøres herved. Aalborg Raadstue, den 21de Septbr. 1837. Efter Const. og paa egne Vegne Wølfferdt.
Aalborg Stiftstidende, 1837-09-21
Randers Lax kunne bekommes hos Baggesen i Ny=Gade.
Aalborg Stiftstidende, 1837-09-21
En Høvlebænk ønskes tilkjøbs. Adressecontoiret anviser. Den Kjælderleilighed Jens Nysom beboer er til Michaeli at faae tilleie. L. Nielsen. Barbeerknive aftrækkes hos M. M. Ruhen.
Aalborg Stiftstidende, 1837-09-21
Underskrevne erklærer herved, at de ærerrige Ord, som jeg den 2den Dennes skal have brugt mod Selveierhuusmand Niels Christensen Nørgaard af Hasseriis, ere brugte af mig i Overilelse og uden mindste Grund, samt skulle ikke være hans gode Navn og Rygte til Forkleinelse. Til Beviis for at jeg erkjender min mod ham viste Uret, har jeg erlagt, efter Overeenskomst mellem os, en Mulct af 10 Rbd. til Svenstrup og Hasseriis, Sognes Fattige, med 5 Rbd. til hvert, og betalt samtlige Omkostninger, som han har havt paa den Sag, som han i bemeldte Anledning har villet anlægge mod mig. Svenstrup, den 11te Septbr. 1837. Poul Pedersen.
Aalborg Stiftstidende, 1837-09-21
Alle De, som maatte have Noget at fordre efter afgangne Skibscapitain, Fører af Fyrskibet Trindelen herved Øen, Jens J. Heinn, ere, ifølge den Afdødes Enkes Begjæring, ved Proclama af Dags Dato, indkaldte, med 12 Ugers Varsel, til anmelde og bevise deres Fordringer for undertegnede Skifteforvalter. Læss Birkecontoir, den 30te August 1837. C. M. R. Ørum.
Aalborg Stiftstidende, 1837-09-21
Ved Proclama af Dags Dato ere alle De, som maatte have nogen Fordring paa afdøde Matros Peder Gaiher af Øen indkaldte, med 12 Ugers Varsel, til at anmelde og legitimere deres Tilgodehavende; ligesom og den Afdødes Arvinger, med Aar og Dags Varsel, ere indkaldte til at anmelde og iagttage deres Arveret i Boet. Læss Birkecontoir, den 30te August 1837. C. M. R. Ørum.
Aalborg Stiftstidende, 1837-09-21
Jordegods=Salg. Da den kongelige Direction for Statsgjælden og den synkende Fond har forkastet det ved Auctionen over Hovedgaarden Buderupholm med Underliggende, sidste afvigte 8de August, gjorte høieste Bud og da senere er skeet Overbud og indkommen Begjæring om ny Auction, saa bliver fornævnte Eiendom atter saaledes forsøgt bortsolgt.
Aalborg Stiftstidende, 1837-09-21
Efter Overeenskomst med vedkommende Auctionsdirecteur afholdes denne Auction hos Gjæstgiver Brünes i Aalborg, Løverdagen den 7de October førstk., om Form. Kl. 100; hvilket saaledes til Lysthavendes Efterretning bekjendtgjøres, med Tilføiende, at Conditionerne blive de samme som ved forrige Auction, og at det, i et af Stats gjælds=Directionen til Godsinspecteuren, Justitsraad Vindesbøll udfærdiget Brev, som først aabnes efter at Hammerslaget er skeet, er opgivet, om det gjorte høieste Bud er approberet eller ei. Godsforvalter Wegener paa Villestrup pr. Hobro foreviser Eiendommene og Jordebogen, og meddeler hvad Oplysninger Vedkommende ellers maatte ønske dem.
Aalborg Stiftstidende, 1837-09-21
Fredagen den 29de September førstkommende og følgende Dag bliver, efter Begjæring af Strandingscommissionair Jbsen af Thisted, som Commissionair for Capt. Russell, førende den paa Lild Strand indstrandede Brig, Welcomel af Plymouth, afholdt offentlig Auction, der begynder hver Dags Formiddag Klokken 9, ved JenRotbolls Pakhuus paa Lild Strand, over circa 5000 Bundter meer eller mindre af Søvand bestadiget Hamp, som fra Skibet er ilandbjerget, samt over Briggens ligeledes ilandbjergede, særdeles gode Jnventarium af staaende, og løbende Redskaber, Seil, 4 Ankere, Master, 2 Skibsbaade m. m., saavelsom det kobberforhudede og kobberfornaglede Skibsskrog. Han-Herredernes Contoir paa Skjerpinggaard, den 19de Septbr. 1837. C. W. Qvistgaard.
Aalborg Stiftstidende, 1837-09-23
Udgivet af 2. Chr. Borch & R. Ph. Lies Enke. Redigeret af Captain v. Bodtberg, N. af Dø
Aalborg Stiftstidende, 1837-09-23
Gudstieneste. Attende Søndag efter Trinitatis prædiker til Høimesse i FrueKirke Hs. H. Hr. Provst Hertel; til Aftensang Hr. Pastor Boesen. - J Nørre-Tranders Kirke Kl. 1 Hs. H. Hr. Provst Hertel. - J Sønder-Tranders Kirke Kl. 9 Hs. H. Hr. Stiftsprovst, Dr. Hald. - J Hospitalet Kl. 9 Hr. Pastor Boesen, Spanien.
Aalborg Stiftstidende, 1837-09-23
Carlisterne synes nu paany at ville forsøge et Anløb mod Madrid, og det med forenede Kræfter. Den franske Ambassadeur i Madrid meddeler nemlig Udenrigsministeren under 9de September Følgende, der i Telegraphdepesche expederedes fra Bayonne under 13de.
Aalborg Stiftstidende, 1837-09-23
6000 Carlister staae i Omegnen af Quintano de la Orden og synes at have den Hensigt, at nærme sig Madrid, Don Carlos er brudt op fra sin hidtil havte Position og tog Retningen mod Cuenca. - Espartero, forstærket med 4 Batailloner af Oroas Hær og med Levningerne af Bue rens Division, vilde forlade sin Stilling ved Beteta for at dække Cuenca eller Madrid imod Prætendentens truende Bevægelser. Man venter Efterretning om en Træfning (12).
Aalborg Stiftstidende, 1837-09-23
Madrid er aldeles roligt. - Saavidt Telegraph-Depeschen. - Medens det saaledes herefter lader som at Zariateguratter vil rykke frem mod Madrid, har man i Paris fra en anden Kilde den, som det hedder, sikkre Efterretning, at den tidligere omtalte General Guergue, der allerede var gaaet over Chroen for at forene sig med Zariateguy, er kastet tilbage af Christiner-Chefen Carandalet. Det er, for at sige Alt i Korthed, en idelig Contramarscheren paa Krigstheatret, der meest udmærket Felttoget for nærværende Tid, og, ligesom den fuldkomne Mangel paa afgiørende Resultater er kjedende for Læserne, saaledes maa man tage i Betænkninat lede dem omkring i den Labyrinth, hvori Tropperne synes at bevæge sig.
Aalborg Stiftstidende, 1837-09-23
En Skrivelse fra Saragossa har den paafaldende Nyhed at der i Esparteros Hær gaaer det Rygte, at han af Dronningen er bemyndiget til at tilbyde Prætendenten et Forsonings=Middel, nemlig en ægteskabelig Forbindelse med lem hans ældste Søn og Dronning Jsabelle, i hvilket Tilfælde Esparteros Hær da skulde forene sig med Prætendentens, for at understøtte Tractaten. Denne Jdee skal have forbittret Gemytterne baade mod Espartero og Regentinden i en Grad, hvis Følger ere uberegnelige. I den ne samme Skrivelse indeholdes ogsaa den, med ovenomtalte Telegraph=Depesche i det hele overeensstemmende Efterretning: at Carlisterne med 10,000 Mand i Jilmarscher nærmer sig Siguenca (i Provindsen Guadalaxara) for at true Madrid. Nu kommer til al denne Forviering endnu det frygtelige i Rygte, at den gule Feber er udbrudt paa Cataloniens Kyst og at Barcellona allerede lider meget. Journalerne paa den franske Grændse og Pariser-Journalernes Correspondenter iagttage herom endnu Taushed; kun fra Rosas melder man under 5te Septbr., at i Cadaques, fra om Morgenen Kl. 9 til Eftermiddag Kl. 4, 12 Personer vare blevne Offre for omtalte Sygdom, som havde indsneget sig med et Fartøi fra Malta. Talen er imidlertid allerede om en Sundheds-Cordon, som den franske Regjering vil oprette paa Øst grændsen af Pyrenæerne, og Nogle føie ganske hemmelighedsfuldt til, at den Occupations=Armee, som Ludvig den Attende i sin Tid lod rykke ind i Spanien, ogsaa i Begyndelsen benævnedes Sundheds-Cordon.
Aalborg Stiftstidende, 1837-09-23
Portugal. Af de forvierede Efterretninger, som de engelske Blad meddele og som nu gaae til 6te Septbr., seer man kun saameget med Bestemthed, at begge Partier synes med lige Omhyggelighed at undvige en Træfnings raske Afgjørelse og hver Dag af den næstpaafølgende Dag vente Begivenheder, som kunne svække Modpartiet, og saaledes formindske det Farlige i at binde an med det. Saaledes vente Chartisterne den portugisiske Legions Ankomst fra Spanien, om hvis Overgang til deres Parti de allerede ville have Vished; de stole paa, at Borgergarden i Lissabon tilsidst skal blive kjed af den besværlige Vagttjeneste i Linierne og derved tabe noget af sin patriotiske Begeistring; derved turde da Saldanhas Tilhængere, der hemmeligt understøttes af Hoffet, fremmede Diplomater og fremmede Penge, faae Mod til at vove et nyt Anløb mod Hovedstaden. Endelig styrker dette Parti sit Mod derved, at Chartet efterhaanden proclammeres i flere og flere af de mindre Stæder, i hvilke der ligge Detaschementer af den forførte Hær. Vel betragte Jndvaanerne i disse mindre Stæder Sagen med en Art Ligegyldighed, men Chartisterne adsplitte dog derved deres Modstanderes Kræfter og forøge deres egen moralske Overlegenhed. - Det demokratiske Parti gjør Alt for at trække Sagen i Langdrag, hvorved de Pengekræfter, der have bevirket Militair=Opstanden, efterhaanden udtømmes ; herved vilde Regentskabet gaae sin Oplysning imøde; thi enten maatte det demoralisere Hæren, ved at standse med Udbetaling af dens Sold, eller opbringe Folket imod sig, ved at lade Soldaterne inddrive nye Contributioner. Dette Parti har ellers upaatvivlelig begaaet en stor Feil ved ikke at antage det Slag, som Chartisterne gave det Leilighed til at levere udenfor Linierne af Hovedstaden. Det havde en ophidset, taltig og bevæbnet Befolkning for sig og var Fienden aldeles overlegen i Antal; denne Feil lader sig vel kun forklare af den Mistroiskhed, Modloshed og Svaghed, som deels udspringe af Nationalcaracteren, deels af Øieblikkets særegne Omstændigheder, da den Ene ikke vover at troe den Anden. - Om Fægtninger mellem de fjendtlige Hære have baade de franske og engelske Journaler Efterretninger, der imidlertid ere saa forvierede, at de for Øieblikket endnu ikke bør ændses. Saaledes saae man jo nylig i franske Blade en Efterretning om Saldanhas Jndrykning i Lissabon og Dronningens Nedkomst der var aldeles falsk. Den var dog meddeelt i en Telegraph Depesche fra Bayonne og redigeret af Underpræfecten sammesteds, som for denne Upaalidelighed har maattet nedlægge sin Post.
Aalborg Stiftstidende, 1837-09-23
Blandede Efterretninger. Sicilianerne, hedder det i et Brev fra Messina af 23de Aug., have overalt, hvor Cholergen er trængt frem, behandlet Regjeringsautoriteterne med den største Grusomhed, navnlig i Syracus, hvor 60 Personer ere blevne martrede tildøde. Gouverneuren, der var flygtet ud imellem Bjergene, opledte man ved Sporhunde og slæbte ham, bunden til en Hestehale, til Retterstedet, hvor han blev korsfæstet. Paa andre Steder sønderskar man Menneskekjød paa Slagterbænkene og kastede det for Hundene; kort sagt, Folket begik og begaaer endnu i det Indre af Sicilien de største Afskyeligheder. Nu ere nogle Tusinde, fra Neapel didsendte Gensdarmer beskjæftigede me med at arrestere, skyde og hænge disse Umennesker. J Palermo antager man, at Cholergen i en Maaned har bortrykket 25,000 Offere. Denne Landeplage nærmer sig nu os alt mee og meer, og det er ikke sandsynligt, at vi undgaae den. Vi trøste os imidlertid ved, at den stærkeste Hede er forbi, at Messina har en sund og luftig Beliggenhed, og at der forholdsviis hersker større Reenlighed her end i de andre ficilianske Kjøbstæder. At her under saadanne Omstændigheder hverken er Talen om Forretninger eller Betalinger er en Selvfølge.
Aalborg Stiftstidende, 1837-09-23
Billedhuggeren Davids Mesterværk paa Pantheons Frontispice har nu Regjeringen endelig maattet beqvemme sig til at afdække, hvor meget end den republikanske Form strider mod Ministrenes Principer. Kunstneren har, trods alle Anmodninger, ikke villet gjøre nogen Forandring, og nu stromme Alle hen, for at see det revolutionaire billede, paa hvilket ikke engang Voltaires og Rousseaus Afbildninger mangle Meest Scandal har dette Stykke vakt hos den legitimistiske Ærkebiskop i Paris, Hr. v. Qvelen, som i et Circulaire dybt beklager, at disse profane Sindbilleder ere traadte istedetfor Jesu Christi straalende Kors og at gudsforgaaede forføriske og udsvævende Skribenters kronede Hoveder have afløst den ydmyge og kydske Hyrdinde (St. Genoveva), som har beskyttet Hovedstaden mod de største Landeplager: ved dette Syn udstøder Chlodovigs, Carl den Stores og Ludvig den Helliges Tro et Smertensskrig, of Den 17de Dennes vil den berømte Høiskole i Göttinger rimeligviis, ifølge Bestemmelsen, have feiret sit hundredaarige Jubilæum. Universitetet blev nemlig stiftet af Kon Georg d. 2den, August 1734, og den 17de Septbr. 173. indviet. Det er altsaa, med Undtagelse af Erlangens, Berlins og Bonns, Tysklands yngste Universitet; men i Berømthed og Frequents har det allerede længe overgaaet mange at sine ældre Søstre. (Fra Kiels Universitet ere Professorerne Hegewisch, Burchardt, Michelsen og Dr. Bale mann, Præsident i den holstenske Stænderforsamling, reiste did, for at bivaane Høitideligheden.) Tysklands øvrige fortiden bestaaende Universiteter ere stiftede: Prag 1348 Wien 1356, Heidelberg 1386, Leipzig 1409, Rostock 1419. Greifswalde 1456, Freiburg 1457, Ingalstadt (nu München, 1472, Tilbingen 1477, Marburg 1527, Jena 1568, Würzburg 1582, Giesen 1607, Kiel 1665, Inspruck 1672, Halle 1694, Breslau 1702, Erlangen 1743, Berlin 1810 og Bonn 1818.
Aalborg Stiftstidende, 1837-09-23
Kong Carl Johann foretager i denne Tid en Reise i den sydlige Deel af Sverrig.
Aalborg Stiftstidende, 1837-09-23
J Siberien opholdt sig i Aaret 1833 i det Hele 92,058 Forviste, blandt hvilke 15,000 Fruentimmer, i 1834 alen forøgedes Antallet med 10,957, og dog var ved Aarets Slutning kun 97, 121 tilbage; thi Dødeligheden er sædvanlig større der end andetsteds, ligesom circa 2000 aarlig finde den tabte Frihed i de 2de Stepper, hvor det er umuligt at eftersporede Flygtende.
Aalborg Stiftstidende, 1837-09-23
Den engelske Jngenieur Stephenson, Opfinderen af de bedste Jernbane=Dampvogne, har opfundet et nyt Apparat der kan fordoble Locomotivernes Drivekraft. Man vil dermed kunne gjennemfare en Strækning af 12-14 Miil i Timen.
Aalborg Stiftstidende, 1837-09-23
Den islandske Stokfiskefangst er i Aar falden meget rig ud, og intet Skib er derved forulykket.
Aalborg Stiftstidende, 1837-09-23
Hvad der i Sommer har bestemt Moden i Paris har især været Kostbarheden. Dyr maatte Pynten være, ellers var der ikke noget Smagfuldt ved den, og da den ikke, hvormeget Modehandlerinderne endogsaa studerede derpaa, kunde alene ved Stoffernes Bonitet naae en saa høi Grad af denne Slags Skjønhed, som Damerne ønskede, fandt man en Udvei ved at gjøre Alt saa fiint og skrøbeligt, at det neppe kunde hænge sammen et Par Dage. Hvad der meest vandt Damernes Yndest var Hatte a la Elstler, af Straa silke - en halv Times Solskin var nok til at brænde denne Spindelvæds=Hovedbedækning op, den var ødelagt ved at bruges 2 Gange i Theatret, kostede 500 Franes, og 2 eller 3 af disse zarte Hatte, en hvid, en canarieguul og en blegrød, vare den høieste Nødvendighed for enhver ret elegant Dame - lutter Egenskaber, der bevise, at Mad. Bon sange, den genialeste Hatteskaberinde i Verden, ved denne Opfindelse havde havt en Jnspiration, som viser at hun er trængt ind i Modens Poesik.
Aalborg Stiftstidende, 1837-09-23
I den finske Landsby Biclocie skal leve et 12aarigt Tvillingvar, to med Ryggen saaledes sammenvoxne Drenge, at naar den Ene staaer opret, vender den Anden Hovedet ned og strækker Benene i Veiret. Da den Ene maa bære den Anden, skifte de om hvert Qvarteer. (?) Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1837-09-23
Blandede Efterretninger. Kieler Correspondentsblad har følgende Artikel af 15de Sptbr. Vor virksomme Gesandt ved Forbundsdagen i Frankfurt har hos den frankfurtske Stads=Øvrighed bevirket, at Cenfor har erholdt en Jrettesættelse, fordi han havde ladet en Artikel under Titel Danmarks Fremtid, der foregives at være indsendt fra Holsten, passere Censuren. Artiklen er imidlertid gaaet over 5 Allgem. Zeitung og har derved erholdt en meget udbredt Publicitet. Det maae derfor være os tilladt at bemærke, at den offentlige Mening her i Holsten ingenlunde udtaler sig i Overeensstemmelse med hiin Correspondents, navnligen ingenlunde Hvad der siges om den danske Nation. At udlede de Danske Handlemaade af Forfængeligheds smaalige Drivefjedre, som Hovedmotiv, er sikkert en uhyre Miskjendelse af det nye Liv, som begynder at røre sig hos vort Nabofolk. Forfængelighed kan vel fremavle Ordsqualder, men neppe saadanne grundige Maningsyttringer, som dem, der i de sidste Aar have været hørte fornemmelig i de danske Provindsial=Stænderforsamlinger. Deer kun Fædrenelands- og Frihedsskjærlighed, der kan føre en saadant Sprog, som det, der er ført af den ligesaa varme som besindige Allgreen-Ussing, den af Gemyt og Forstand li dybsindige Ørsted og den gamle hæderværdige Oberst Brock Og det er disse og mange andre udmærkede Mænd, der ere langt ophøiede over al Forfængelighed, der lede den danske Nation. Holstenerne have ofte med Bestemthed erklæret sig imod een og anden dansk Anskuelse; saameget mere føle vi os forpligtede til at bevidne det danske Folk, saaledes som det repræsenteres af de Mænd, det har betegnet som sine Udvalgte, den Høiagtelse, det saa aldeles fortjener. Hvilke Forandringer ere ikke foregaaede i de Danskes Menings=yttringer i de sidste i Aar; om ogsaa Forbedring i een og anden offentlig Forvaltningsgreen ikke kommer strax, saa er den dog uudeblivelig: et Folk der har været afvant fra et politisk Liv, kan i rolige Tide umulig strax naae det samme Trin med Hensyn til dets politiske Cultur, paa hvilket gamle constitutionelle Stater befinde sig Men, hvor Banen for det Nye engang er betraadt, uden Tvang udenfra, men af egen indre Bevidsthed om den moralske Nødvendighed i at betræde den, der ere Tilbageskridt umulige, men Fremskriden derimod sikker.
Aalborg Stiftstidende, 1837-09-23
Om Oprettelsen af et Entrepot for Transithandelen i Kjøbenhavn, læses i Fædrelandet Nr. 155 en Artikel med Motto: Man maae smedde om end Jernet er koldt. Artiklen slutter saaledes: Vil man gjøre noget for Kjøbenhavns Handel, da er det paa høi Tid. Jngen vil tvivle herom, der blot hører, at Kjøbenhavns Urtekræmmere forskrive store Qvantiteter Kaffe fra Hamborg over Kiel og Lübeck, at Kjøbenhavns Raffinadeurer ikke sjeldent lade raae Sukkere komme fra Hamborg, at de svenske Kystbyer ofte lade Colonialvarer komme fra Hamborg over Kiel og Kjøbenhavn, at der paa Kjøbenhavns Børs kun sjeldent udbydes store Partier af vore egne Kornvarer. - En Patienlider af en Kræftknude, der bestandig tager til og fortærer hans Livssafter. En Operation kan redde hans Liv; Lægen vægret sig for at foretage den; Patienten døer; er det Sygdommens eller Lægens Skyld? – Man tillade Oprettelsen af et Entrepoi Kjøbenhavn; man give en Udførselspræmie for de vigtigste Transitvarer; man frigive den ostindiske, chinesiske og grønlandske Handel; man forandre Loven om Manufacturvarer og nogle andre Artiklers Fortoldning; man lette Fremmedes Nedsættelse i Kjøbenhavn; og naar man har gjort dette, da have man Taalmodighed en halv Snees Aar. Er Kjøbenhavns Handel da ikke i en god Forfatning, da - men heller ikke for da ville vi inddrømme, at den ei staaer til at hjælpe.