JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1849-04-30
Man paastaaer endog, at de ved denne Leilighed ogsaa bortstial Kanonen, hvilket vi dog ikke kunne sige med Sikkerhed. – J de sidste Dage ere ingen videre Attaquer forefaldne. Derimod arbeider Fjenderne for Alvor paa at gjøre det til Virkelighed, hvorom de længe have fablet, nemlig at forsyne Dyppelbjerg med svære Forskandsninger. Det eene store Fortificationsanlæg voxer ligesom opaf Jorden efter det andet, og huushøie Volde, der saavidt man kan skjønne danne en fuldkommen Fiirkant, opkastes af en stor Mængde Arbeidere i meget kort Tid. Umiddelbart bag Ruinerne af Dyppelmølle arbeides Nat og Dag paa en saadan Forskandsning, lidt længere mod Nord findes en anden allerede færdig, og endnu mere nordlig, i Nærheden af Capt. Otzens afbrændte Gaard ligger en tredie, der er forsynet med et svært Blokhuus. Endnu har man hverken bemærket Kanoner eller Skydehuller paa dem; men de ville formodentlig nok komme tilsyne med det Første. - Her ere vi imidlertid belavede paa at modtage Fjenden, og vise ham en blodig Hjemvei, hvis han vover at gjøre Forsøg paa at trænge herover paa Øen. – Eftermiddags faae vi pludseligen en svær Røg stige op tæt hiinsides Dyppelbakke. Vi formode, at det har været fjendtlige Barakker, der ere komne i Brand, da Røgen ikkun vedvarede en kort Tid. (D. d. Sl.)¬
Viborger Samler, 1849-04-30
J en i "Børsenhalle indrykket Correspondentartikel fra Kolding af 24de April hedder det, at i den blodige Dyst i og ved Kolding udgjorde Tydskernes Tab ved 250 Døde og Saarede. Man ventede at Rigstropperne vilde rykke frem som Reserve. Gen. Bonin angiver Tabet paa begge Sider til c. 1000 Md. Døde og Saarede.
Viborger Samler, 1849-04-30
Der hersker Uenighed imellem Statholderskabet og Landsforsamlingen. Hvorvidt denne vil gaae, er endnu umuligt at bestemme. Det er ikke usandsynligt at den nuværende Forsamling vil komme til at vige Pladsen, for en ny. Der tales om Estableringen af et Tvangslaan, Fra Altona gjendrives under 25de April Rygtet om at Jndvaanerne i Kolding skulde have forgivet enkelte tydske Soldater med Viin, ligesom der og kun fra nogle enkelte Huse skal være gydet Olie og sydende Vand paa de tydske Tropper.
Viborger Samler, 1849-04-30
Reisende. Med Dampskibet "Lolland" fra Aarhuus til Kallundborg. den 26de April: Controlleur Grandjean med Kone og 7 Børn, Mad. Mazanti med 4 Børn, Fru Borch med 4 Børn, Kbm. Gylding med Familie, Cancelliraad Seest, Fru Regenburg med Barn, Fruerne Schultz og Sick, Kom. Voghimann med Kone og 3 Børn, Hr. Graff med Familie, Fru Jacobsen med Familie, Boghandler Holm med Familie, Pastor Nielsen med Kone og 4 Børn, Hr. Herz med Kone, Datter og Svigermoder, Hr. Hartmann, med Kone og 3 Børn, Fru Ørbeck med Datter, Fru Seidelin med Datter, Fru Funder med Datter, Mad. Ring med Datter, Mad. Laurberg med Datter, Mad. Muth Rasmussen, Fru Lindhardt med Datter, Mad. Bech med Datter, Frøken Holck, Jfr. Hastrup, Mad. Winther, Hr. Petersen med Familie, Hr. Marcussen med Familie, Dhrr. Ekelund og Marthensen, Jfr. Reddelien, Dhrr. Evens, Mai og Køster, Jfr. Christens, Mad. Mønsted, Jfr. Hahn, Hr. Kragballe med Kone, Majorerne Krossing og Arnesen, Dhrr. Ruben og Glud, Provst Zahle, Jfrne Myhre og Jensenius, Capt. Faber og Hasle, Studenterne Wulff og Holm, Jfr. Rasmussen, Dhrr. Madsen, Lohse og Laurids Skau.
Viborger Samler, 1849-04-30
Med Dampskibet "Jris" fra Kjøbenhavn til Aarhuus, den 28de April: Gouverneur Carstensen, Biskop Brammer med Frue, Frøken Tscherning, Jagtjunker Brun, Justitsraad Ræder, Dr. Richter, Fru Asmussen, Fruerne Bruun og Carlsen, Dhrr. Hertz og Tørsleff, Frøken Lützau, Jomfruerne M. Leviin, Göttsche, Amundsen, Clausen og S. Hassing, Kbm. Jessen, Dhrr. Stougaard og Borring, Handelscommis Fürst, Slagtermester Kyster, Jfrne Santer, Studenterne Neergaard og Nordberg, Fabr. Schacht med Kone, Veibetjent Straube, Maler Beck, Jfr. Bertram, Hr. Monberg.
Viborger Samler, 1849-04-30
Døde, Kjøbenhavn: Oldingen Ditlev Christian v. Rumohr, 82 Aar; Enkefrue Charlotte Amalie Hansen, 65 Aar; Urtekræmmer Michael J. Frisch, 32 Aar; Præsteenken Mad. Marie Marthe Winther, f. Braag; Chathrine Hermann, f. Bolmsted; Jnger Chathrina Schartau, f. Rittmeyer, 59 Aar; Enkemad. Hedevig Sophie Willumsen. – Strandskov. Forhenv. Eier af Strandskov, Jacob Møller, 71 Aar. - Skydebjerg: Johan Henrich, 20 Aar. - Børling Præstegaard: Anne Jacobine Elisabeth Dreyer, f. Faaborg, 37 Aar. - Nykjøbing paa Mors: Grethe Godschesen, 47 Aar.
Viborger Samler, 1849-04-30
AVERTISSEMENTS. Kosmorama forevises i Aften, i Morgen Aften, paa Onsdag og sidste Gang paa Torsdag. Berthelsen.
Viborger Samler, 1849-04-30
Tvende Fjerdinger, udmærket fiin ævret Herregaardssmør a 15 Rbd. pr. Fjerding, staaer til Salg. Gjæstgiver Preisler anviser. Kløver, & Thimothei-Høe samt nogle Traver Skaftehavre kan faaes tilkjøbs hos J. Samson. Et Parti Fløielsgræsfro. kan kjøbes hos A. W. Sandberg.
Viborger Samler, 1849-04-30
Handelslærling søges. En flin Dreng, som regner og skriver godt, kan anbringes i Handelslære hos A. W. Sandberg.
Viborger Samler, 1849-04-30
Placat. Mandagen den 7de Mai d. A., om Formiddagen Kl. 10, lader Gaardmand Jens Andersen Finderup i Wium ved Auction sammesteds bortsælge circa 3 a 400 Stkr. fældede, større og mindre Egetræer, tjenlige til Gavningsbrug. Lysgaard og Hids Herreders Contoir, den 27de April 1849. Orthausen.
Viborger Samler, 1849-04-30
Til de ved Frederiks Præstegaards Brand brandlidte Tienestefolk har jeg endvidere havt den Fornøielse at modtage Fra en Unævnt . . . . . . . . . . 3 Rbd. En dito . . . . . . tidligere indkommen 12. ialt 17 Rbd. Viborg, den 28de April 1849. H. Wissing. Dette Blads udenlandske Artikel redig af Adjunct Reis, den indenlandske af H. Wissing, og udgives 4 Gange ugentlig fra Sidstes Officin. Bladet meddeler Domme, afsagte ved Landsoverretten i Viborg,
Viborger Samler, 1849-05-01
Skiftetidende. Viborg. Forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdømmerne. Tirsdagen den 1ste Mai 1849. Nr. 72. 77 Aarg.
Viborger Samler, 1849-05-01
Udenlandske Efterretninger.
Viborger Samler, 1849-05-01
Kongeriget Preussen. Berlin, den 25de April. Hansemanns Skrift om den tydske Forfatning giør stor Opsigt i Preussens Hovedstad. Hvor mange Modstandere dette Skrift end har fundet, saa kan det dog ikke forties, at Skriftet indvirker i en ikke ringe Grad ugunstig for den tydske Nationalforsamling, og at det har forøget Antallet af den tydske Forfatnings Modstandere. En farligere Fjende end dette Skrift har Frankfurter-Forsamlingen hidtil ikke fundet.
Viborger Samler, 1849-05-01
Kongeriget Würtemberg. Kongen af Würtemberg ankom den 23de April, tidlig om Morgenen til Slot tet Ludwigslust. Prinds Frederik ankom senere. Militairet skulle samme Dags Aften mønstres. J Kongens til Ministeriet udstedede Decret, der den 22de April oplæstes i de Deputeredes Kammer, hedder det: "Jeg maa aabenhiertig tilstaae Dem, at Nationalforsamlingen i Frankfurt har efter min inderligste Overbeviisning været uberettiget til at udstøde Østerrig af det hidtil bestaaende Statsforbund, og afslutte og forkynde det af denne fuldendt Forfatningsværk. Ligesaa uberettiget har den været tilat overhugge theoretisk og factisk Knuden i Overhovedsanliggendet; meget mere nærer jeg den faste Mening, at hiin Forsamling, for retsgyldig at løse dette Spørgsmaal, burde indsee, hvor bydende nødvendigt det var for den paa Grund af selve Lovens Nødvendighed – at raadføre sig med de enkelte Stater og erholde disses Samtykke. Men istedetfor at betræde en saadan ægte patriotisk og forsonende Vei, ved med Stivsind at afslaae Principet for en Ening og Overeenskomst med Regjeringerne og de forskjellige Folkestammer, har den udstrøet Tvedragts sæd og plantet tydsk Uenighed istedetfor tydsk Enighed og hvirvlet Dagens store Spørgsmaal fra de fælleds For handlingers og den lovlige Rets Gebeet ind paa Forpiklingernes og Kiendsgierningernes."¬
Viborger Samler, 1849-05-01
J Stuttgart herskede den 22de April stor Bevægelse. Den ene Folkeforsamling afløste den anden; Officiererne for Borgergarden raadsloge om Valget af en ny Anfører. J de Deputeredes Møde den 23de April vilde Præsidenten oplæse en Proclamation fra Kongen, men han maatte opgive dette paa Grund af den i Kammeret herskende Larm. mergers Andragende om at nedsætte en Comite af 15 Medlemmer, der skulle raadslaae om, og fremkomme med Forslag med Hensyn til Anliggendernes Tilstand, antoges. Comiteen valgtes, og det i nogle Timer udsatte Møde aabnedes atter Kl. 5 om Eftermiddagen.
Viborger Samler, 1849-05-01
J Ulm har Officiererne ved Borgervæbningen antaget en Erklæring, hvori det hedder: "Vi erkjende den tydske Retsforfatning som retsgyldig, og Enhver uden Forskjel forRebell imod Centralmagten og Nationalforsamlingen, som negter sammes ubetingede Anerkjendelse. Vi forpligte os herved ved vort skriftlige Æresord, at staae og falde med Nationalforsamlingen imod enhver Magt, om saa denne var en Fyrste. En Explosion er saaledes at imodesee. Frankfurt. J Nationalforsamlingens Møde den 24de April oplæstes en Adresse fra Præsidenten i det würtembergske andet Kammer om sammes nyeste Beslutninger. J denne Adresse erkjender det andet Kammer den tydske Rigsforfatning, saaledes som denne er afsluttet og publiceret af Rigsforsamlingen i Frankfurt, som Lov og forbinder med denne Anerkjendelse den tillidsfulde Forventning om at Nationalforsamlingen ubrødelig vil holde fast ved den besluttede Forfatning. (Stort bifald.) Umiddelbart derefter fremtraadte Vischer fra Tubingen og Fetzer med følgende indstændige Andragende: Nationalforsamlingen beslutter strax.: "Det würtembergiske andet Kammer, navnlig paa Grund af sammes Erklæring af 22de April 1849, ligesaavel som Würtembergs Folk overhovedet, svare ved deres i de sidste Dage for Dagen lagte Hengivenhed for den tydske Rigsforfatning til den tydske Nations Forventninger og Villie. 2) Nationalforsamlingen paaligger det igjennem det andet Kammers Præsidium at bringe foranstaaende Erklæring til det ærede Kammers Kundskab. – Andragendet antoges uden Discussion næsten eenstemmig. – Derefter aabnedes Debatten om 30 Mænds=Comiteens Betænkning. Majoritetens Referent, aabnede Discussionen og udviklede, at Kongen af Preussen hverken havde afslaaet eller antaget Keiserværdigheden. Først da, naar Kongerne havde talt, og ikke antaget Forfatningen, var det paa Tiden at henvende sig til Folket og vise det, hvem der vare dets Fiender. Heckscher talte for Nedsættelsen af et Directorium. Schmidt fra Løwenberg, androg paa at optage Spørgsmaalet om et Overhoved paa ny, da Kongen af Preussen havde af slaaet Valget. Welcker raabte: "At Paulskirken maatte give Folket et Exempel; det maatte forglemme alt Partihad, naar det gjaldt Fædrelandets Ære. Forsamlingen, maatte staae og falde med Forfatningen." Mødet udsattes til den følgende Dag. Man bør ikke lade ubemærket, at Galleriet i Paulskirken var mindre besøgt end man havde antaget; ogsaa de Deputeredes Bænke vare sparsomt besatte, da Mange vare permitterede og Mange (næsten alle de østerrigske Deputerede) vare udtraadte. Under Mødet indløb til Ministerpræsident v. Gagern et Brev fra - Kossuth – saa siges i Frankfurt. - Radowitz skal før sin Afreise fra Frankfurt have forsikkret v. Gagern, at han vilde tilraade Kongen den ubetingede Antagelse af Rigsforfatningen.
Viborger Samler, 1849-05-01
Det har hos Vedkommende vakt Glæde, at Huset Rothschild er bemyndiget til at udbetale de baierske Deputerede deres Diæter for Mai Maaned. – J Frankfurt vilde man den 24de April vide, at Kongen af Würtemberg har erholdt det Svar af Liniemilitairet: "Vi ere ikke blot Soldater, men ogsaa Statsborgere og ville have Rigsforfatningen." – Fremdeles meldes under samme Dat. fra Frankfurt, at Kongen ikke er afreist fra sin Hovedstad, men flygtet fra denne til Ludvigsburg. Man befrygter Alt af Kongens Stivsind. (Da hans 25de Regjeringsaar feiredes, rostes hans retskafne og faste Characteer.) – J det tilgrændsende Hanau er Gjæringen frygtelig. Den curhessiske Regjering kan man nu ikke komme tillive, da denne pligtskyldigst hurtig udtalte sit Ja til Forfatningen, men nu ville Hanauerne danne et Friskaretog imod Würtemberg, og lignende Friskarer skulle danne sig i Mainz, Heidelberg og Mannheim. Ogsaa i Hessen=Darmstad vil et stærkt Parti drive Regjeringen til at udvise i Handlinger Anerkjendelsen af Frankfurter Nationalforsamlingen. Man vil nemlig, at Regjeringen ufortøvet skal lade Embedsmændene og Militairet sværge paa Rigsforfatningen og tilstille Contralmagten og Nationalforsamlingen den udtrykkelige Erklæring, at de hessiske Tropper staae til Centralmagtens ubegrændsede Disposition, for saaledes hurtigen at kunne gjennemføre Forfatningen.
Viborger Samler, 1849-05-01
Jndenlandske Efterretninger. Under 28de og 30te Marts d. A. er der constitueret 2 nye Feltpræster til at besørge Tjenesten ved den danske Armee, i Forbindelse med 2 af de i f. A. constituerede Feltgeistlige, der have vedblevet at fungere i Vinterens Løb. Antallet af Feltpræster udgjør nu saaledes 4, nemlig: den tillige som Feltpræst constitue ede Sognepræst C.E. Boisen fra Vonsbek i Slesvig, forhenværende personel Capellan F. Helweg, Sognepræst K. Karstensen fra Dybbel i Sundeved, samt forhenværende Skibspræst B. C. Bøggild. (Dep. Tid.)¬
Viborger Samler, 1849-05-01
J Kjøbenhavn har 4 s.,'s Subskriptionen i Ugen til den 14de April indbragt c. 1150 Rbd.; der skeete 4 Jnd betalinger fra Provindserne til et Beløb af c. 1660 Rbd.; i extraord. Gaver indkom c. 1000 og i Renter 1435 Rbd.; efter Fradrag af 2400 Rbd. til de ugentlige Udgifter var den af Centralcomiteen opsamlede Capital forøget til 117,100 Rbd. Forskjellige Summer, som tid ligere have været indestaaende i Banken til 4 pCt., ere senere successivt indsatte i Statskassen mod en aarlig Rente af 5 pCt. (ialt 74,300 Rbd.). Patrie, af 15de April har følgende Artikel om vore Forhold: "Demoeratie pacisique," glæder sig over Tydskernes Seier i Slesvig. Vi agte dets Mening, men tillade os at spørge, med hvilken Grund det vil retfærdiggjøre en Krig, vi betragte som uretfærdig og skjændig; kunde det belære os i saa Henseende, Vi bemærke i dets Artikler følgende Ord: Tydskerne, der af Naturen ere et ædelmodigt Folk, vilde vise mindre Fiendskab mod den svage Modstander, dersom de ikke saae den mægtige Czar bag den danske Smaakonge, Nordens Fyrsters naturlige Beskytter." Vi troe, at "Dem. pac." tager Feil, den danske Smaakonge, for at bruge dette Blads egne Ord, trænger ingenlunde til tydsk Ædelmod, han har paa sin Side den gode Ret og Retfærdighed, som ikke vil forgaae, selv om den Fyrste, der forsvarer den, ligger under i Kampen.
Viborger Samler, 1849-05-01
J Øieblikket er det ikke af stor Betydning for Menneskeheden, paa hvilken Side Seiren er. Over den brutale Vaabenmagt throner Retfærdighedens Ret; det er den som afgjør i sidste Jnstants. "Dem, paa maa derfor tillade os, at vi ikke i Danmarks Understøttelse af Rusland see Andet end den af Magten opretholdte retfærdige og legitime Sag. Denne Sag vil uden Tvivl seire, og vi ville glæde os derover, thi af denne Seier kan den europæiske Fred afhænge, som er den eneste Garanti for Nationernes Fremgang og Lykke. Jfølge vor Mening vilde Tydskland, dersom der herskede en bedre Mand, først og fremmest beskæftige sig med sine egne Sager, der allerede kun ere altfor forviklede, og det vilde overlade Andre Omsorgen for at gjenoprette Orden der hvor det ikke har gjort Andet, end nære Uorden og indbringe Forvirringens og Krigens Elementer. Kamp mellem de Danske og Tydske i Finland. J en Skrivelse fra Helsingfors af 6te April meddeles Følgende. Jnden jeg slutter, vil jeg fortælle nogle Ord omen her nylig hændet tragikomisk Begivenhed. Den lyder saaledes: Mandagsaften den 26de Marts, samme Dag som Vaabenstilstanden mellem Danmark og Tydskland var udløben, sad fire Tydskere om et Bord paa et af Værtshusene og drak deres Toddy. Ved et andet Bord sad en her boende Dansk, Reebslageren Eichinger, og nippede i Stilhed af sit Glas. Da Tydskerne bleve den velbekjendte Danske vaer, som er en usædvanlig stærk og behændig, men i høieste Grad rolig, stille og fredelig Mand, begyndte de at udbryde i grove Sigtelser og plumpe Skjældsord, saavel mod Kongen af Danmark som mod hele det danske Folk, medens de bestandig slyngede vrede Blikke hen paa den rolige Danske, som ikke med et eneste Ord besvarede deres Skjældsord, men blot af og til tog sit Uhr frem og saae paa det. Pludselig reiste sig den kraftige Skikkelse og under et tordnende Udraab: "Nu er Kl. 12, og nu er ogsaa Vaabenstilstanden mellem Danmark og Tydskland forbi, foer med sin knyttede Næve med et saadant Eftertryk løs paa den af Tydskerne, som især havde ført Ordet, at han strax tumlede under Bordet. Da ogsaa de andre Tydskere bleve tracterede med nogle dygtige Øresigen, foer alle paa eengang mod den Danske, som ganske roligt stillede sig med Ryggen mod den ved Døren staaende Kakkelovn, samt greb den ene efter den anden af Tydskerne med den ene Haand i Brystet og med den anden i Ryggen, og paa denne Maade i Ordets strengeste Forstand kastede alle Tydskerne ned ad Trappen. Sagen er gjort anhængig for Kammerretten, og formodentlig maa Manden betale en Mulct; men imidlertid har Begivenheden vakt en sand Begeistring og enthusiastisk Deeltagelse for den rolige Danske, da man her nærer stor Sympathi for Danmark. (Flyst.)
Viborger Samler, 1849-05-01
Odense, 28de April. En Skibscapitain, som i Mandags. forlod London, beretter, at den Efterretning var almindelig udbredt og at den bekræftedes ved Placater, opslaaede paa Gadehjørnerne, at Lord Palmerston efter et heftigt Angreb i Parlamentet, fornemmelig i Anledning af den danske Sag og den Gene han har paaført den engelske Handel ved sin tvetydige og slette Holdning i dette Anliggende, er bleven nødt til at nedlægge sin Porteseuille. – Efterskrift. Af en officiel Meddelelse og Ødelæggelsen, i Kolding, der er tilstillet os i dette Øieblik, maa vi idag indskrænke os til at optage Slutningen: "Saavidt vides, ere ingen af Byens Jndvaanere blevne dræbte, hvorimod Vognmand Niels Bruun og Skomager Wolframsdorff ere blevne saarede i Armen og Dagleier Peder Slotts Enke har faaet et Skudsaar i Benet, uden at dog nogle af disse Læsioner kunne ansees for dødelige. 17 Mænds Eiendomme ere enten ganske, eller tildeels afbrændte." (Hp. A.) Middelfart, den 27de April. Om Krigen er idag ikke at fortælle Andet, end at Fienden vel har trukket sig tilbage til Kolding, men derimod ikke forladt denne By, som han meget stærkt befæster og barricaderer. Stillingen er saaledes ganske den samme som for vort Angreb og det er kun de Troppemasser, der i Anledning af dette ilede til Hjelp, som nu atter ere marscherede fra Kolding sydpaa. Fjendens Forposter skulle iøvrigt strække sig til Hvidsminde og i Kolding skal ialt ligge 45000 Mand. Bonin er selv i Kolding. Schleswig=Holsteinerne husere med frygtelig Vandalisme i den arme By; de Handlendes Varelagere og Jndvaanernes Bohave demoleres og herom at henvende sig til Bonin er uden Nytte. (Hp. Av.) Fra Assens skrives under 26de April i Fyens AvisJaftes Kl. 10 bragtes os fra Kanonbaadene den høist mærkelige Nyhed, at Tydskerne skulde have transporteret 150 Stykker store Elbbaade ved Hjælp af c. 1000 Heste til Christiansfeld. Det er altsaa den grossartige Jdee, der har været saa hemmelighedsfuldt hentydet til i de hamborgske Blade, der talte om, at Tydskerne snart vilde dictere Freden i Odense. Det er aabenbart, at man vil bruge dem, efterat Fredericia er indtagen, til Landgang i Fyen. Det er altsaa de store Baade, der for nogle Dage siden var skrevet om fra Flensborg. At Tydskerne kjende Koldingaaen og Kongeaaen saa godt, at de vide, at simple Pontonner her vare tilstrækkelige, kan man ikke betvivle. Derimod kan det godt ligne Tydskerne, at de troe, at de paa denne Maade kunne tage Fyen; thi skulde det være en blot Demonstration, for at lede Opmærksomheden destomere bort fra Als, da var den næsten altfor grossartig".
Viborger Samler, 1849-05-01
Vore Kanonbaade i Lille Belt sendte igaar ved Aarssundet halvt Dousin Kugler op i nogle Klynger, og Pokker, tog ved dem tilvogns ind af Landet.
Viborger Samler, 1849-05-01
Naar man vil antage, at for Søhandelen et Aar i Gjennemsnit er otte Maaneder, saa koster Blokaden Hamborg alene maanedlig 2 1/2 Millioner Rbd. eller daglig 83,333 Rbd. J samme Forhold vil Blokaden virke i hele det øvrige Tydskland. Antager man hvad der vil komme Sandheden meget nær, at den hele nord- og østersøiske tydske Flaade udgjør 2800 Skibe, altsaa næsten tolv Gange saa mange som Hamborg eier, saa vilde TydsklandTotaltab efter dette Forhold være maanedlig 30 Mill. Rbd. eller daglig 1 Mill. Rbd.
Viborger Samler, 1849-05-01
Under 22de April har Centralmagten forbudt Udførselen, Gjennemførselen eller Salget af Vaaben, Krudt, Munition, Heste (!) og Skibstømmer til Danmark.
Viborger Samler, 1849-05-01
Kongen af Preussen har feiret Aarsdagen for Slaget ved Slesvig den 23de, ved et stort Gjæstebud i Charlottenborg for Officiererne og Beværtning i Kasernerne forde Menige, som have deeltaget i Slaget.
Viborger Samler, 1849-05-01
Man anfører i Bladene saa meget om Blokhuse, som man hist og her bygger eller tømrer sammen, for at benytte dem ved Angrebet paa Als. Et saadant færdigt Huus transporterede man fornylig fra Gravensteen paa 150 Vogne til Dyppel. (Berl. Td.)
Viborger Samler, 1849-05-01
Fra Aabenraa skrives under 22de April, at Byens respectable Borgerforening har under Seirherren ved Hop trup, Oberstl. v. der Tanns korte Ophold i denne By ladet ham overrække ved en Deputation to med konstfærdig Haand forfærdigede Pistoler, som en Gave. J sin med jævne, men hjertelige Ord udtalte Taksigelse udtalte han det Haab, snart at kunne opholde sig længere Tid iblandt os, nemlig efter Fuldendelsen af et foreløbigt lille Arbeide. Den inderlige Anerkjendelse af denne Hædersmand fandt Sted i en heldig Tiltale fra Borgermester Schouw til den dyrebare Gjæst i Jndvaanernes Navn, – en Tolk, der med Sanddruhed skildrede hans Fortjenester. Efterat man endnu til Slutning havde bragt ham som den for længst af os udvalgte Æresborger af vor By flere Hochs, adskiltes Mængden og Oberstlieutenanten begav sig derefter umiddelbart til sit lille Arbeide" i Sundeved. Horsens, den 28de April. Fjendens Stilling skal ifølge Reisendes Udsagn igaar have været den samme som i Tirsdags, Kolding er besat og Forposterne staae norden for Byen. - Bønder, der ere komne ind til Veile, fortælle, at Fjenden paa en temmelig ubarmhiertig Maade, borttager i Koldings Omegn Alt, Heste, Qvæg, Fedemidler og værdifuldt, let forligt Huusgeraad uden at spørge Nogen derom. (Horf. Av.)
Viborger Samler, 1849-05-01
Jblandt til Aarhuus ankomne Flygtninge er ogsaa Redacteuren af "Veile Av., eftersom hans Typographer vare flygtede. (Flp.)
Viborger Samler, 1849-05-01
Aalborg, den 28de April. J Mandags Aftes Kl. lidt over 11 skeete den Ulykke at en Kaag, der kom fra Nibe Marked, kantrede midt imellem Attrup og Hovedgaarden Vaar. J Kaagen var foruden endeel Gods 6 Mennesker, hvoraf de 5 druknede, nemlig: Huusmændene, Mikkel Lambrechtsen og Geert Jørgensen af Aattrup, Gaardmand Hans Knudsen og Huusmand Niels Christensen af Torslev, samt Ungkarl Laust Christian af Lorsted; Thomas Smed fra Torslev reddede sig ved at komme op paa Rælingen af Kaagen, men maatte hele Natten forblive i denne Stilling, da han først om Morgenen opdagedes af En fra Stavn og blev bragt iland. Niels Christensen fandtes om Morgenen død i Kaagen, da han var bleven indviklet imellem Træskoene, hvoraf Kaagens Ladning tildeels bestod, endnu henad Natten havde han talt med Thomas, saa det er rimeligt, at han først er død om Morgenen. Ulykken er formodentlig fremkommen af Uforsigtighed, da Eieren af Kaagen, Geert Jørgensen, havde gjort Storseillet fast, saa at et Vindstød har kantret Kaagen. Fire af de Druknede vare gifte; Geert Jørgensen efterlader sig 8 og Niels Christensen 5 uforsørgede Børn, og Familierne ere i stor Fattigdom. (Ab. Av.)