JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-02-01
Den første Rigsdag blev bevæget til Eftergivenhed ved høitidelig Fornyelse af Løftet om, at alle de gamle polske Provindser skulde blive indlemmede i Kongeriget. Naar den omhyggeligen skjulte Behandling Polen har lidt, kommer til Europas Kundskab, da vil det endmeere undres over Polakkernes Taalmodighed end over det ulykkelige Folks Opstand mod Tyranniet. Den monstrøse Magt som var inddrømmet Storfyrst Constantin, var Kilden til de groveste, al menneskelig Værdighed og Følelse krænkende Misbrug. De ældre polske Provindser bleve ikke indlemmede i Kongeriget; hvo som der vovede at kalde sig Polakker, bleve forfulgte som Statsforbrydere; der indførtes den strængeste Censur, den offentlige Opdragelse blev nedværdiget, og et Formørkelsessystem bragt i regelmæssig Gang. Skoleungdommen blev især grusomt behandlet, og ansete Familiers Haab saae man ikke sieldent at blive bortslæbt til Siberien, eller stukket ind i Soldatesken; Rigsdagens Offentlighed blev forbudt, det polske Sprog forviist fra de offentlige Forhandlinger og Skoleunderviisningen; den personlige Frihed var aldrig noget Øieblik sikker, og civile Personer bleve stillede for nedsatte Krigsretter. Gemytternes oprørte Tilstand begyndte allerede at blive kjendelig da Nicolaus besteeg Thronen. Den Petersborgske Revolution foranledigede atter en Mængde Undersøgelser; Fængslerne fyldtes paany, og Qvaler, som Menneskenaturen maa gys tilbage for, bleve her anvendte. Der gjortes alt Muligt, for at aftvinge Bekjendelser og aldrig udøvede Forbrydelser, og da endelig efter halvandet Aars Forløb en Rigsdagsret nedsattes, og erklærede alle de Fængslede for uskyldige, maatte Dommerne deele Skjebne med de Anklagede, og bleve førte til Petersborg eller satte i Fæstningsfængslerne. Og saaledes vedblev det, intet Haal var der om noget Bedre. Da kom der befaling til at sætte de polske Armeer paa Krigsfod, i hvis Sted russiske Tropper skulde oversvømme Landet. Krigsomkostningerne skulde udredes ved Nationalgodsernes Salg. Nu var der intet Øieblik at spilde – den militaire og akademiske Ungdom gav Løsenet til Opstanden, og som en eletrisk Guist løb den gjennem Hæren, Hovedstaden og det hele Land. Det polske Folk har taget den faste Beslutning, aldrig mere at vende tilbage under det skjændige Aag som det har brudt, og først at nedlægge Vaabnene, naar det har forenet sig med sine øvrige af Rusland undertvungne Landsmænd. Politik og Menneskelighed tale til vor Fordeel, og i Tillid til vor retfærdige Sag, vort Mod og den Eviges Bistand, ville vi kæmpe for vor Frihed indtil sidste Aandedrag. Men er det Forsynets Plan, at Polens Frihed skal begraves under Stædernes Ruiner og Heltenes Liig, da skal vor Fjendes Herredømme dog kun udstrække sig over en Ørken meere, og vor Trøst skal det være, om end kun for en Stund, at have stillet vort Bryst til et Skytsværn i Dødskampen for de europæiske Nationers truede Rettigheder."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-02-01
Den russiske Armee kongentrerer sig paa et Rum af 16 Mile, imellem Bialpstok og Bresc. Den høire Fløi læner sig til Bralystok, hvor Diebitsch har sit Hovedqvarteer. Det Korps, under General Witt, som skal være den yderste venstre Fløi, var passeret igjennem Luck, og havde faaet Ordre til at marschere i Jilmarscher til Brzese. Ved Reisende erfares, at Russerne havde paa flere Steder slaaet Broer over Bug, for at passere over denne Flod. Det litthauiske Armeekorps er sendt langt tilbage ind i Landet, og alle dets Officeerposter besatte med Russer. J Litthauen maae Jndvaanerne aflevere alle deres Vaaben til Russerne. Storfyrst Constantin ventedes til Petersborg, men er bleven syg. Det i Berlin udspredte Rygte, at en polsk General var gaaer over til Russerne med den hele Avantgarde, har ikke stadfæstet sig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-02-01
Den fra St. Petersborg til Warschau tilbagekomne Oberstl. Wylezynski havde paa sin Reise frem og tilbage været eskorteret af en russisk Vagt, som aldrig forlod ham, hverken Nat eller Dag. Han maatte kun reise om Natten, om Dagen maatte han, strengt bevogtet, ligge stille. Samme Forsigtighed blev ogsaa anvendt i St. Petersborg, hvor han hele Dagen maatte være paa sit Værelse under streng Opsigt. Hans Reise var en Hemmelighed, og det blev ham ikke tilladt, at tale med nogen Polak.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-02-01
Rusland. Et betydeligt russisk Korps, hedder det endvidere i franske Aviser, har faaet Ordre til at bryde op mod de oprørske Esserkesser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-02-01
Portugal. J Paris har man i flere Dage havt det Rygte, at D. Miguel var omkommet af Gift Directe fra Portugal har man dog ikke noget officielt derom, kun meldes i private Breve fra Lissabon, at han Nytaarsaften maatte gaae tilsengs formedelst en heftig Brækning, som Nogle meente var en Følge af Gift, Andre af overdreven Drik. Jfølge samme Beretning er D. Pedro de Mello Breyner død i Fortet St. Julian, hvor han blev kastet ind strax efter D. Mi quels Hjemkomst. Den Afdøde, der var 80 Aar gammel, havde under Regentskabet været Justitsminister, og repræsenteret sin Monark ved adskillige europæiske Hoffer. Dagen førend hans Død havde hans Søn og hans Datter bedt D. Miguel om Tilladelse at maatte see og pleie deres gamle Fader, men det blev ubarmhiertigen afslaaet dem. En lignende Skjebne venter den bekjendte Barradas, forhenv. Rigsstorkantsler under Johann VI, som, 72 Aar gammel, ligger for Døden i det samme Fængsel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-02-01
Frankrige. I dette Riges vestlige Deel er der udbrudt nogle Uroligheder. J Vendeen har der samlet sig endeel Chouanshobe. Et Detaschement Linietropper og Nationalgarde er marscheret imod dem. Et andetsteds have Hobe af opsætsige Konskriberede sammenrottet, sig; ogsaa mod dem er der truffet energiske Forholdsregler. Ved Narbonne har der været tumultuariske Forsamlinger, hvor man har raabt: "Bort med Skatterne! Autoriteterne paa Lygtepælene!" General Vivot er kommanderet derhen med et Kavallerieregiment. Men alt dette, tilføie Aviserne: vækker slet ingen Bekymring i Frankrig, da den store Masse af Franskmændene er den nærværende Regjering oprigtig hengiven. - Ogsaa i Paris har der atter været nogle Smaauroligheder, som f. Ex. at et Par hundrede Mennesker som vare væbnede med Pistoler a. havde den 19 Januar samlet sig udenfor Deputeretkammeret og raabt: "Republiken leve!" og at Dagen efter halvandethundrede Skrædersvende havde med Vold brudt ind i Kunstskræder Gombers Huus for at ødelægge de til Monderingers Forfærdigelse opfundne Skrædermaskiner. Nogle Detaschementer Nationalgarde omringede Huset, og hvo som ikke i en Hast tog Flugten, blev indespærrede. 75 Skrædersvende bleve arresterede. – J de sidste Dage var der en gandske usædvanlig Bevægelse i det diplomatiske Korps, og der afsendtes Kourerer til Wien, Petersborg, Madrid, a.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-02-01
Nederlandene. Farten paa Scheldefloden skal og maa frigives, om det saa skal skee med Magt!" saalunde blev Resultatet af Konferentserne i London, og for at forekomme en større Ulykke, har Kongen af Holland nu ogsaa bevilget den. Ved samme Konferentser blev der besluttet, at Antwerpen skal herefter høre til Belgien, og Mastricht til Holland. Som Følge heraf er det bleven forkyndt den belgiske Regjering, at Tropperne skulle trækkes tilbage til de Stillinger som de holdt besatte den 21de Novbr. Alligevel førtes endnu den 17de Jan. en heftig Kamp ved Mastricht, som Hertugen af Sachsen Weimar forgiæves søgte at undsætte. - Nu synes det, som Hertugen af Leuchtenberg (Napoleons Stedsønnesøn, Broder til Keiserinden af Brasilien og Kronprindsessen af Sverrig) er nærved at blive valgt til Konge af Belgien.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-02-01
Handels=Efterretninger. London, den 18de Januar. Man venter sto Spørgsmaal efter Korn i dette Aar. Begjerligheden er allerede nu meget stor, og da vi under de nærværende Omstændigheder ei kunne vente nogen Hvede fra Polen, saa ville vore Kjøbmænd nødsages til at lade komme Korn fra Nordamerika hertil. Det er en Sandhed, skjøndt ikke endnu almindelig bekjendt, at den franske Regjering, frygtende for Kornmangel i Frankrig, har begyndt med at lade opkjøbe Hvede, og Riis i Engelland. For nogle Dage siden blev der her, for fransk Regning, kjøbt Hvede og Riis for over 100,000 Pd. St.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-02-01
Hamborg, den 28de Jan. J denne Uge er her bleven kjøbt 300 Læster Hvede at levere til Foraaret, fra 156 til 184 Rthlr. Rug er bleven betalt 3 a 4 Rth. høiere end i forrige Uge. Byg, især bedste Qvalitet, bliver meget søgt. Ogsaa af Havre, for det meste dansk, er der solgt betydelige Partier til Foraars-Leverance. Dennes Priis er fra 45 til 62 Rthlr.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-02-01
Blandinger. J den finlandske Stad Wilmanstrand har der viist sig en Sygdom, der skal have alle Choleras Kiendetegn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-02-01
Jfølge Breve fra Gernowitz i Bukowina har Cholera morbus begyndt at vise sig i Gallizien. J Landsbyen Wolycei vare allerede 25 Mennesker døde deraf.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-02-01
Det skal nu være afgjort, at Frankrige beholder Algier, imod at Engelland faaer Tunis og Tripolis.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-02-01
J Jrland har man nu ogsaa begyndt med at ødelægge Maskinerne. Ogsaa den preussiske Regjering har nu forbudt al Udforsel af Vaaben og Heste til Polen, I Hildesheim, en By i det Hannoverske, har der ogsaa været endeel Uroligheder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-02-01
Mosaiterne i Frankfurt have sammenskudt 200,000 Gl. til deres polske Troesbrødre; en Rothschild skal bringe Pengene til Warschau, tilligemed en af de Frankfurtske Jsralitinder broderet Fane.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-02-01
Efter Forlydende skal Huset Rothschild inden 2 Maaneder udbetale den Deel af Churfyrstendømmet Hessens Statsformue, som det har i Besiddelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-02-01
Huset Lafitte i Paris, hvis Chef maaskee over Landets Finantser har glemt sine egne, er kommet i nogen Forlegenhed og har behøvet Forskud af Banken, for at blive staaende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-02-01
Ved et stort Hoffelskab i Paris den 12te Januar gjorde Dronningen selv Honneurs (agerede Vertinde), og man saa ved Taflet Uniformer af alle Grader, fra Marskalkens af til en simpel Jæger af Borgervagten.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-02-01
J Leipzig fallere betydelige Handelshuse næsten hver Ugedag. Vexler som ere trukne fra Leipzig paa ellers solide Brabantske Huse, ere komne tilbage med den Paategning: "Vi betale ikke. Friheden leve!"To Kjøbenhavnsposter mangle.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-02-01
Besendtgjørelser. Den berygtede Niels Galten arriverede hertil d. 26de Januar, efter to Aars Ophold paa Tugthuset, og gjorde sig usynlig Dagen derpaa. Ved Sporup Kirke modtog jeg i Formiddags et Brev, som lod mig vide, at Mennesket, til min store Forundring, var bleven forsynet med et Pas. Men da N. Galten som Almisselem staaer under Opsigt af mig som Fattigcommissionens Formand, og det desuden er paalagt mig af den forrige Amtmand i Skanderborg, at forebygge hans for det Offentlige farlige Omstreifen, saa beder jeg, at Passet, der sandsynligviis er erhvervet ved Løgn og Opdigtelser, maa blive betragtet som Nul, og at Personen, naar han anholdes, maae blive hidbragt. Røgen Præstegaard, den 30te Jan. 1831. Jessen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-02-01
Auction paa Bygholm. Tirsdagen den 15de Marts, Formiddag Kl. 9 og følgende Dage, bliver paa Hovedgaarden Bygholm foretaget offentlig Auction over en betydelig Deel Løsøre, bestaaende af alle Slags fine Mahognie og Birketræes Meubler, Malerier, Speile, Taffeluhre, Sengeklæder, Linned, circa 100 Sær Dækketøi, omtrent 700 Lod forarbeidet Sølv, pletterede Sager, en betydelig Deel Bøger i forskjellige Sprog og Videnskaber, Kakkelovne, Kobbertøi, Porcellain, Glas, Kjøkkentøi og Huusgeraad, endeel Udboe, Vogne, Hestetøi, Gaards- og Avlsredskaber m. m. m. Cataloger vil vorde henlagte til Eftersyn hos Gjestgiverne Lassen i Odense, Petersen i Haderslev, Schucany i Aarhuus og Kjeldsen i Horsens, og bemærkes, at alle Hindringer ere hævede, saa at Auctionen i ethvert Tilfælde vil vorde afholdt. Herredscontoiret, Daugaarden, den 28de Jan. 1831. With.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-02-01
Efter Vedkommendes Begjæring foretages: Løverdagen den 12te Febr. 1831) Løverdagen den 19de ) Middag Kl. 12. Løverdagen den 26de f. M. Auction paa Aarhuus Raadstue over Kongetienden, af Albrecht Jensens ifæstehavende Gaard i Wibye, der staaer for Hartkorn, Ager og Eng 5 Tdr. 3 Skpr. Lysthavende indbydes. Hads, Ring Herreders Contoir, den 25de Jan. Lanng.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-02-01
Fjerde Klasse, til Documenter efter Stemplet papirs=Forordningens §. S. litt. b. No. 2.10 Rigsbankskilling Sølv. Schifter. 1831. Falkenskjold. Nicolai Ditlev Amund Ræder, Overauditeur, Borgmester og Byfoged samt Bye- og Raadstueskriver i Horsens. Gjør vitterligt: at efter Begjæring af afdøde Bager Jørgen Raarups Enke, Karen Hielm Horsens, bliver, paa Grund af dertil under 1ste October 1830 erhvervet kongelig allernaadigst Bevilling Alle og Enhver, som formene sig at have nogen Al komst til følgende hende tilhørende Eiendomme, nemlig: Huset No. 355 i Smedegaden, Gaarden No. 356 paa Hjørnet af Smede= og Kildegaden, og Huset No. 357 i Kildegaden, Alle her i Horsens, herved med Aar og Dags Varsel, indstævnede til Møde for Hersens Bytingsret, der holdes paa Raadhuset der første Tirsdag i Mai Maaned 1832, om Formiddagen Kl. 10, for der og da med deres formeentlige Adkomster at fremkomme og samme at beviisliggjøre, samt for i Mangel heraf, efter foregaaende Demonstration og Paastand, at høre bemeldte Jørgen Raarups Enke, Karen Hielm, ved Dom kjendet eiendoms berettiget til fornævnte Steder med Tilliggende, Alt i Medfør af berørte allerhøieste Bevilling. Forlæggelse og Lavdag kan efter Forordningen af 3die Juni 1796 ikke ventes. Til Bekræftelse under mit Navn og Segl. Horsens, d. 25de Jan. 1831. Ræder. (L. S.)¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-02-01
Alle og Enhver som maatte have Noget at fordre efter afdøde Skovfoged ved Rasch, Peder Lassen i Skyggerslund, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel fra Dato, til at anmelde og beviisliggjøre deres Krav for Undertegnede, som er committeret af hans myndige Arvinger til at modtage og afgjøre samme. Kalhauge, den 31te Jan. 1831. Møller.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-02-01
Af Hads og Ring Herreders Overformynderie kan 200 Rbd. rede Sølv og 1141 Rbd. 2 Mk. 3 ½ s. Sedler og Tegn strax erholdes tillaans imod lovbefalet Sikkerhed. Hads og Ning Herreders Contoir, den 22de Januar 1801. Lanng.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-02-01
Lotteriesedler til forestaaende 84de Kongl. Kjøbenhavnske Klasse Lotteries 1ste Klasse a 2 Rbd. Stykket. kan indtil 21de Februar erholdes hos M. B. Giern.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-02-01
Gode Koge-Erter faaes hos Chr. Alb. Bünger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-02-01
Tørt Brænde faaes hos Chr. Alb. Bünger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-02-01
Præparerede russiske Pennesser faaes hos R. C. Lemmich, paa Vestergade.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-02-01
Jndvalkede Støvleskafter og Resefter faaes hos R. C. Lemmich. Byg til Formaltning. modtages paa billige Vilkaat hos J Krog, paa Studsgade.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-02-01
Prisen paa det i Kjøbmand Bentzens Gaard paa det store Torv til Salg opsatte og forhen overterede Brænde er nedsat til 7 1/2 Rbd. pr. Favn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-02-01
Fiin raffineret Uhrmager-Olie, directe fra Jtalien, er at bekomme hos Tarliong i Aarhuus. Er Glas paa omtrent 1 Lod koster 2 Mk. 8 s.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-02-01
Til næstkommende Paaske Flyttetid er et Sted af faae tilleie, beliggende i Dynkarken, bestaaende af 5. Fag: 2 Stuer og et Sovekammer, Kjøkken, Gaardsplads og Pompe. Om Leien accorderes med Toldbetjent Kjersgaards Enke.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-02-01
Paa Veien fra Kannike-Gaden over Svinetorvet, vestenom Domkirken til Stiftsprovsteboligen, er Søndagen den 30te Januar tabt en Guld Brystnaal med en Topas og en lille Granat. Den retsindige Finder bedes at aflevere den paa Adressecontoiret imod en passende Findeløn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-02-01
Redigeres, trykkes og udgives 4 Gange ugentlig af A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-02-03
No. 19. Torsdagen. den 3de Februar. Den til Forsendelse. med Brevposterne Kongelig allernaadigst alene privilegerede Aarhuus Filts-Tidende. BLIOT. Tid.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-02-03
Fædrelandet. Hs. Majestæt har allernaadigst behaget under 13de Januar at udnævne Commandeersergeanterne Fr. Chr. Vogel, G. Fr. Baumbach og J. G. Fricke i Kronens Regiment til Dannebrogsmænd.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-02-03
Jgjennem det kgl. danske Cancellie er den 7de Januar d. A. udkommet en allerhøieste Placat angaaende Ophævelse af Afdrags- og Bortflytningsretten (jus dedractus, census emigrationis) imellem Danmark og den fri Hansestad Lübeck.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-02-03
Det kgl. danske Cancellie har, efter Brevvexling med det kgl. Sundheds=Collegium, tilkjendegivet Overøvrigheden paa Langeland, at den som formeentlig Hjemmel for Aareladninger ved Andre end Lægekyndige paaberaabte Resol. af 23 Juni 1792 ingenlunde hjemler nogen almindelig Berettigelse til paa egen Haand at foretage slige Operationer, og da Aareladning kan medføre skadelige Følger, samt i Særdeleshed er farlig under de Febersygdomme der i de senere Aar have hersket paa Langeland, saa indskjærpes Landalmuen til at afholde sig fra det omhandlede Middels Anvendelse uden Lægen Raad, og at de, som uden at være til Praxis berettigede befatte sig med Aareladning uden efter en Læges Ordination (hvilket dog ikke udfordres for Jordemødre i Barseltilfælde) maa vente uden Skaansel at vorde tiltalte og straffede efter Anordningen for Qvaksalverie.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-02-03
Hs. Majestæt Kongen har allernaadigst formilder en af den slesvigske Over-Criminalret afsagt Dom over Fruentimmeret Margrethe Hansen, der eenstemmig var bleven tilkjendt at radbrækkes, til almindelig Halshugning med Øxe. Bemeldte Fruentimmer havde for en 7 a 8 Aar siden myrdet sin Madmoder, ved bagfra at skjære Halsen over paa hende med en Kniv. Hun var, som en Pige paa 22 Aar, kommet til at tjene hos Trer en Landmand Jnversen i Addebül. Kort efter døde Dennes første Kone, og nu opstod der et fortroligt Forhold mellem ham og Pigen. Hun nærede Haab om, at Jnqversen vilde ægte hende, men istedet herfor ægtede han sin afdøde Kones Søster. Hun blev afskediget, men kom 2 Aar efter igjen i samme Tjeneste, og det ældre fortrolige Forhold med Jnversen opstod paany. Hun var, ifølge sin Forklaring, meget forelsket i ham, og opgav aldrig Haabet om, alligevel at blive hans Kone. Da fandt Denne for godt at opsige Pigen sin Tjeneste, og nu blev Mordet besluttet i hendes Siel. En Dag havde Konen sat sig ned foran en Kiste, for at søge om noget deri. Da anfaldt Pigen hende bagfra, og skjar hende med en Bordkniv flere dybe Snit i Halsen, saa alle Muskler og Aarer vare overskaarne. Manden arbeidede udenfor, og saae pludseligt sin Kone, dryppende af Blod, komme ud af Huset, og gaae ham 30 Skridt, imøde, hvorpaa hun sank i Armene paa sin Mand, og strax efter opgav sin Mand, uden at kunne frembringe eet eneste Ord. Pigens gode Rygte, hendes rolige Beskjeftigelse strax efter Gierningen paa et afsides Sted, hendes Jlen til den Døende samt Beredvillighed til at bevogte Liget, og hendes hele Forhold, skuffede Øvrigheden saaledes, at ingen videre Mistanke faldt paa hende, og den almindelige Troe var, at Konen, som man tillagte en hypocondrisk Sindstemning, havde taget sig selv af Dage. Alt dette skeete i Efteraaret 1823. Pigen blev endnu et Aarstid hos Jnqversen, men da hun ikke kunde bevæge ham til at ægte sig, tog hun hjem igien til sin Familie. Syv Aar efter blev hun arresteret, Hun havde bekjendt Forbrydelsen for sin Fader, og Denne havde paa sin Dødsseng aabenbaret den for en af hendes Søstre, med Bøn om Taushed. Den 18de April f. A. fremstod en vis Jørgen Jørgensen uopfordret for Landfogden og meldte, at hans Forlovede, Margrethe Hansen, havde for endeel Aar siden myrdet ovenmeldte Kone. J Begyndelsen nægtede hun med megen Bestemthed den mod hende gjorte Beskyldning, men da hun konfronteredes med Søsteren, og Denne, under en heftig Scene, faldt i Afmagt, da indviklede hun sig i Modsigelse, og tilstod endelig sin Misgierning under Graad og Hulken, og søgte kun at undskylde sig med hendes grændseløs store Kjærlighed til Jngversen, og at hun havde anseet det for den største Lykke paa Jorden at eie ham. Alle de som kjende hende, have ellers givet hende et godt Rygte; Hendes Moder lever endnu, og hun har 3 Søstre. Den 4de Januar afgik det allerhøieste Rescript om Dommens Fuldbyrdelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-02-03
Den valgte Plan for Carolineklostrer er underdanigst refereret Hds. Kgl. Høihed, Stiftelsens høie Protectrice, og derefter indsendt til det kgl. danske Cancellie. Hvis ikke uforudseelige Hindringer indtræffe, er det Bestyrelsens Hensigt, at Stiftelsens Virken, i Overeensstemmelse med Planen, for en Deel skal begynde inden dette Aars Udgang.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-02-03
J Beltet mellem Fyen og Sielland er der samlet megen Jis. Paa Sprogøe havde der i flere Dage lagt baade Poster og Reisende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-02-03
Jsen paa Liimfjorden er allerede saa stærk, at man kan gaae over fra Hals Skibsbroe til Egense Batterie.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-02-03
J Skagen har der en Tidlang grasseret en Sygdom blandt Børnene, hvorved de meget heftigt ere blev ne angrebne, og i de seneste Dage ere pludseligt mange Voxne blevne meget heftige syge, tildeels ligesom Børnene, af Hovedpine, Halsmerter, Halsen indvendig og Tungen opsvolmet, og af ilde Udseende. Vildelse og aldeles Udmattelse har meest været forbundet med Sygdommen, der allerede har bragt flere Døden nær, dog ere endnu Jngen døde. Saare uheldigt træffer det sig, at Lægen nogle Dage har været forreist, og de Syge ere saaledes uden Hjelp, da ei engang et Apothek haves (Aalb. Av.)der. Bödsfald. Mad. Hagen født Hersleb, Mad. Engel mann, Skrædermester Wiberg, Theehandler Holbek, Alle Khvn. Thomas Schmidt i Helsingøer. Oberstlieutn. Rützow i Wordingborg. Kammerraad Busch, Eier af Snerlingegaarden ved Wordingborg. Juliane Henningsen i Roeskilde. Sognepræst Randrup til Taagerup og Thorslunde M. paa Lolland. Mad. Møller født Sørensen i Nyborg, Madame Raahauge og Mad. Milo i Odense. Anne Berg i Middelfart. Enkefrue v. Bentzon født Walterstorff i Slesvig. Senator Simonsen i Haderslev. Sognepræst Mohr til Reisbye M. i Ribe Stift. Lars Hall i Aalborg. Proprietair Nyssum paa Kjeldgaard. Margrethe Kruuse født Hjerrild i Horsens.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-02-03
Befordringer og Afgang. Toldkasserer i Svendborg, Justitsraad Møller, beskikket til Consumtionskasserer i Roeskilde. Ritmester og Kammerjunker S. v. Krogh. R. af D., til Told- og Consumtionskasserer i Svendborg, Toldkontrolleur i Holnis, Krigsassessor Hansen, til Toldforvalter i Burg paa Fehmern. Krigsassessor Kjeld skov til Grændsekontrolleur mellem Slesvig og Nørrejylland. Kjøbmand Laurentius i Ringsted udnævnt til Agent. Toldkontrolleur Matthiesen til Toldforvalter i Preetz. Krigsassessor Riccardi til Toldkontrolleur sammesteds. Fuldm. Petersen til Secretair ved Raadet paa St. Thomas og St. Jan. – Sognepræsten for Hvornum og Snæbum M. i Aarhuus Stift, J. Olsen, beskikket til Sognepræst for Thiele og Winge M. i Viborg Stift.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-02-03
Cand. theol. C. Qvistgaard til Sognepræst for Boeslunde M. i Sielland.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-02-03
Ledige Embeder. Toldforvalter-Embedet i Neustadt. Caution 4400 Rbd. r. Sølv. - Sjelle, Skjørringe og Laasbye Sognekald i Aarhuus Stift. – Sønderbye Sognekald i Fyens Stift. - Hvornum og Snæbum Sognekald i Aarhuus Stift.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-02-03
Ved den 1341 Trækning i Kjøbenhavn udkom følgende Nummere: 4. 38. 10. 5. 28.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-02-03
huus. Børs-Cours, d. 25de og 28de Januar. Hamb. 2 M. - a vista 216. 4 pCt. uopsigelige Rigsb. Species 214. Oblig. 100 1/2 a 101. Spe. solgt. t. 12 Mk. 13412 s. 6 PC. n. Laan 100 1/2 a 101 B. Bank=Disc. 4 pCt. 4 pCt. norsk Obl. 98. Norske Sp. S. Dito Dito 97 Rdr. B. 4 pCt. kgl. Obl. 86 1/2 a 87. 4 pCt. norske StatsobligaDito i Bco. 80 a 80 1/2. tioner – Rdr. B. Rulb. Obl. 1011 a 102 r. S. 3 pCt. nye danske ObligaDito Dito 109 Sdl. tioner 58 a 581/2 L. St.