Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1770-08-24
Oprindelse til Vexlers faldende. og stigende Cours. Betragtning af at det Ord Vexel betyder og saa meget som Gevinst og Jnteresse; hvilken man enten faaer eller giver i Tratter og Remisser, for Omvexling; saa maae mærkes, at Omværlingen er ikke eens paa alle Stæder; thi snart stiger og snart falder den; ofte taber man, og ofte kan ogsaa vindes derpaa, eller det er Pari, det er: Vexelererne hverken taber eller vinder paa begge Sider; altsaa er denne Omvexling uophørlig, som skeer med Vexel-Breve i Handelen. Men det, som foraarsager Vexelens Forskiel, at den snart stiger og snart falder, er Pengenes forskiellige Priis fra et Sted til andet; for Exempel: en Kiøbmand vil sende en Fransk Rigsdaler af 3 Livres til Amsterdam, han skulde sammestæds ikke faae meere end 96 Deniers de gros, som udgiør 48 Sols efterdi samme, som forbemældt er altid foranderlig, og bliver forlangt 120 Gros for en Fransk Daler af 3 Livres, saa han altsaa taber 12 Sols paa en Daler, som er 20 pro Cento; Aarsagen er fordi Penge-Sortene i Holland ere lavere end i Frankerig. Saaledes forholder det sig ogsaa med Trasseren og Remitteren, som skeer fra Frankerig til udenlandske Stæder, hvor Penge-Sortene ikke ere saa høye som som i Frankerig, thi dersom Mynt og Penge-Sorterne i alle Stæder, i Christenheden lignede dem i Franterig, saa skulde Vexlerne være pari, det er, dersom en udgad en Lovis d'or i en Stad i Frankerig, paa det at han paa en fremmet Plads skulde faae saa meget igien, saa skulde der paa ingen af Siderne være nogen Nytte eller Skade derved, men Forskiellen allene bestaae i Pengenes Overflødighed eller Mangel, som befandtes paa det Sted, hvorhen blev trasseret og remitteret. For Exempel i Frankerig, hvor Penge ere af en Værd, naar Paris ikkun behøvede at betale en Million i Betalings-Terminen, August i Lion, og Lion behøvede ogsaa ikkun en Million, som skulde betales i Paris, saa var Pengene pari i Betragtning af Ligheden, derimod naar Paris behøvede 1500000 Livres til Betaling paa bemældte Tiid i Lion, men Lion en Million at betale i Paris, saa bleve Vexel-Brebene vare og Pengene, som man gav for Vexel-Breve til Lion, skulde tabe, og Brevene vinde; Var derimod Overflødigheden i Paris og Mangelen i Lion, skulde Brevene tade og Pengene vinde. - Vexel Coursen kommer altsaa deraf, eftersom et Land har mange eller faa Penge i Betragtning af det andet Land. - Formedelst Vexel-Coursen bliver Pengenes virkelige og foranderlige Værd fastsadt. - Sølvet har som myntede Penge en Værdie, som en Regent i visse Stykker kan fastsætte, men i andet ikke: 1) sætter han en Proportion imellem en Deel Sølv, som Metal, og samme som Mynt. 2) Sætter han Proportion imellem de forskiellige Metaller, som man bruger til Mynt og Penge. 3) Forordner han Vægten og Ravnet paa hver Slags Mynt og Penge, og giver dem en indbildet Værdie, om hvilken forhen er talet. Deraf kommer Pengenes egentlige Værdie, som ved en Lod kan fastsættes. - Desunden har Penge endda i hvert Land en relative Værdie, som kommer af deres Sammenligning. med Penge i andre Lande; og denne Værdie, som de har i Hensigt til andre bestemmer Vexel-Coursen. -at fastsætte denne, retter de øvrige Folk sig meget efter det Folk, som har det meste Sølv. Dette Fortrin har for nærværende Tiid Hollænderne, og de fastsætter Vexel-Coursen i heele Europa. - Man maae her forstaae Banco, det er Handelen med Vexel Breve, og ansee Holland, som den fornemste Vexelerer i Europa, og som det Land, der af alle andre imodtager og igien utæller de fleeste Penge, dette er den naturlige Virkning af den vidt drevne Handel, som det driver midt i Europa. - En Hollandsk Gylden giælder 20 Styver eller 400 halve Styver (Skillinger) som man kalder Groots, saa at den, som i Holland eyer 1000 Gylden, har 40000 Groot. Vexel=Coursen med Holland, beroer derpaa, at man veed, hvormange Groots ethvert Slags Mynt og Penge i andre Lande holder; og da man i Frankerig, som sagt er, almindelig regner Daleren til 3 Livres, saa spørger man i Coursen, hvor mange Groot en saadan Daler holder, naar Coursen er paa 54, saa giælder Daleren 54 Groot, naar den er paa 60, da 60 Groot, naar der er faa Penge i Frankerig, saa giælder den fleere, og naar naar der er mange Penge sammestæds giælder den færre Groot. Slutningen heraf skal følge.