Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-04-16
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Modstande. - Trettende Aargang. No. 31. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 16 April 1816. Om Konsten at bliverig. (Slutning; see No. 15.)Et tredie Berigelsesmiddel er den rigtige Maade at spille Bankerot paa. Jeg siger med Flid den rigerge, thi der gives ogsaa en urigtig Maade, der enten leder til Slutteriet eller til Bettelstaven. Om den kan Talen ligesaalidet være her, som om de Fallerende, der formedelst Handelsuheld og uforudseet Tab, see sig nødsagede til at opgive deres Bo. Justinianus, Carmer og andre store Retslærde have vel ikke anført Bankerot blandt modis acquirendi; men den, som seer mangen Bankerottør rulle i en engelsk lakeret Vogn med to Spænd Jsabellehingster, forbi sin lasede Creditor, eller skue ned paa denne i det staaende Parterre, fra en Loge i første Etage, overbevises snart om, at der er et Hul i hine Lærdes Lovbøger. Hvorledes vilde man ellers kunne forklare det, at den samme Mand, som endnu i Gaar gik i en lueslidt Kjole, og i hvis Huus man ikke fandt andet end et Par gamle stole uden Ryg, og en Halmmadrats, kan i Dag kjøre, i den prægtigste Paaklædning, ved Siden af sin med Brillanter behængte Donna, til sit Lyststed, for der at lade Champagner flyde i Strømme - undtagen ved en lykkelig Bankerot? Men vil man gjøre Brug af dette Berigelsesmiddel, saa maa man bære sig fornuftigt ad. Man maa i Forveien søge at faae saa mange Varer, som mueligt, paa Borg, holde sig en Tidlang redelig, for desto bedre at lokke Musene i Fælden, og naar Creditorerne begynde at præsse os, sørge i Tide for, at vort Vareforraad, naar det ikke allerede er gjort i Penge, samt øvrige Kostbarheder, under Morpheus's trygge Vinger, gives en god Ven i Forvaring. Nu gives der to Methoder at faae vore Sager bragte i Rigtighed, enten lader man Alting realisere, og overlader det til Creditorerne selv at deele Efterladenskabet, eller man søger, om mueligt, at faae to brave Mænd til Commissairer i sit By, hvilke enten skylde os Forbindtligheder eller ere af et let bevægeligt Gemyt, og i alt Fald lukke et Øie til, naar de see, at Pakhuset bliver Dag for Dag tommere. Creditorerne tabe tilsidst Taalmodigheden, og foretrække endog den magerste Accord for den fedeste Proces. Have vi først bragt det saa vidt, saa er Spiller vundet. Vi faae da vort Boe extraderet til fuld Raadighed, og dette bekjendtgjøres i alle Aviser; vi indfinde os attet paa Børsen, og man gratulerer os til Ankomsten. Men er det saakaldte gode Navn os ligegyldigt, og tænke vi som Diogenes De maa gjerne udskjælde og prygle mig, og sætte mig i Gabestokken, naar jeg ikke er tilstede derved saa handle vi endnu rigtigere, i at løbe vor Vet med hele Kramboden, og overlade vore Creditorer, den tomme Casse. Verden staaer overalt aaben for den, som har Penge, og ønske vi da, efter endeel Aars Forløb, igjen at see vort Fødeland, vore Slægtninger og vore Venner, saa kunne vi gjøre os saa meget større Regning paa en god Modtagelse, som vor Pung var dygtig spækket, da vi løb vor Vei. Et fjerde Berigelsesmiddel af dette Slags er Aager, eller den Konst, ved den maanetiske Kraft af en Daler, at lokke ti af Næstens Lomme. Der gives Øieblikke i det menneskelige Liv, da rede Penge yttre en saadan Tryllekraft, at vi, for at komme i Besiddelse deraf, fraskrive os Huus og Gaard, Kone og Børn, Liv, Ære og Salighed. Man vil rigtig nok bringe Aagrere, eller som det i det gemeene Sprog hedder, Aagerkarlene, i Miscredit, ved at henregne dem blandt Bedragere; men med hvilken Ret veed man ikke. Hvo kan gaae oprigtigere og aabenhiertigere til Værks end netop disse saa bagvaskede Folk, "Her - sige de ere 100 Rbdlr. For dem giver De os en Forskrivning paa 150 Rbdlr.!" Stikker herunder noget Bedragerie, – Nu omstunder er al skjøns Aagrerie kommet i saa stor Anseelse, at det er blevet til et meget indbringende og anstændigt Levebrød, endog for fornemme Folk, og det Udtryk: vores Folk passer nu næsten paa alle Confessioner.