JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1831-05-31
Blandinger. (Slutning af Brevet i Avisen for igaar.) Med megen Held og ualmindelig Kløgt forstod Ministeren, ved Optagelsen af 2procents Laanet i London at benytte sig af Conjuncturerne i Aaret 1825, og befriede derved Landet fra ældre Laan, der med langt sværere Renter hvilede tungt paa Finantserne. - Man kom dengang med de falske Yttringer, at Bestemmelsen at dette Laan var, at dække Finantsernes Under Balance. Nei, det forholdt sig ganske anderledes, thi de Summer, som Laanet bragte tilveie, bleve anvendte til at afbetale de tvende 5 og 6 procents Laan, der forhen vare gjorte i Hamburg og London, ligesom og den danske Gjæld, for hvilke Landet maatte give over 4 pCt. Renter. Naar disse Summer lægges sammen, vare vel ikke engang de ved disse Laan indkomne Summer tilstrækkelige, og sandsynligviis var det vel ogsaa af den Aarsag, at Ministeren i samme Aar realiserede paa en meget fordeelagtig Maade flere Millioner i Rigsbank-Obligationer. - Jkke mindre heldig var Ministeren ved Realisationen af den anden Afdeling af 3 pCt. Laanet. - Fordelen af dette Laan med Hensyn til de aarlige Afbetalinger, der danne den synkende Fond, er meget stor, fordi den af Finantserne faaede Gjennemsnits=Priis var langt høiere, end de Priser, de aarlige Afdrag kjøbtes for, hvorved naturligviis det synkende Fond har faaet en langt større Tilvært, og Laanet hurtigere afbetales. - Landets Gjæld er i de senere Aar ved disse Afbetalinger, ligesom og ved de i Frankfurt og andre, betydeligt bleven formindsket, og det maa fryde hver Dansk, at erfare af de offentlige Blade, at Ministeren v. Møsting har forbeholdt sig at aflægge Regnskab indtil Enden af Aaret 1830, hvorved det bedst vil komme til almindelig Kundskab, hvormeget der er virket under hans Forvaltning. Desuden har han uagtet alle financielle Vanskeligheder ei allene ikke lagt Hindringer iveien for Noget, hvorved Videnskab og Kunst kunde befordres, eller for nogensomhelst offentlig og for Staten gavnlig Jndretning, men har endog saalænge hans Forvaltning varede, gjort saare meget for disse Grene af Nationalæren; hvilket saameget mere fortjener taknemmelig Paaskjønnelse, som han maatte dække mange uforudseete og overordentlige Udgivter, hvoriblandt jeg kun vil nævne Slottets Bygning og den saakaldte Prindsessestyr for to Prindsesser. Han foreslog desuagtet ingen nye Skatter, men har under hele sin Bestyrelse viist et stort Maadehold med Hensyn til nye Paalæg, ligesom han overalt, hvor det kun paa nogen Maade lod sig giøre, skaanede og lettede; dette Vidnesbyrd maa Sandheden tilstaae ham. Maatte hans Efterfølgere, der forefinde en banet Vei, fortsætte Arbeidet med samme Held som han, og hylde de samme liberale Grundsætninger, der besiælede hans Bestyrelse.
Aalborg Stiftstidende, 1831-05-31
Deres Kongelige Høiheder Prinds Ferdinand og Prindsesse Caroline beærede i Søndags den Reeske have i Aarhuus med deres høie Nærværelse.
Aalborg Stiftstidende, 1831-05-31
Jstedetfor afgangne Directeur for Sorø=Academie Hr. Etatsraad Tauber, er til dette Embede beskikket Lector ved samme Academie Hr. Dr. philos. H. F. J. Estrup. Følgende Skibe ere fra Aalborg ankomne til Graresend. Den 12te Mai, Sk. Cagle, Capt. Davidsen. Den 19de, Sk. Columbus, Capt. Hansen og Sk. Sarah, Capt. M. Kenzie.
Aalborg Stiftstidende, 1831-05-31
Bekjendtgjorelser. Det har behaget det alvise Forsyn i Dag, ved en rolig og stille Død, at bortkalde min elskede Mand, Møllebygger og Møller Johan Ludvig Smedling, i sit Alders 50de Aar, efter i 8 Dage at have holdt Sygeleiet. Jeg og 9 tildeels uforsørgede Børn begræde Tabet af en god Ægtefælle og Fader. Dette bekjendtgjøres sørgeligst for fraværende Familie og Bekjendte. Hving Mølle, Astrup Sogn, den 28de Mai 1831. Kirsten sal. Smedlings, fød Christensen. Kyde Teglværks Priser. for Juni Maaned 1831. Heelbrændte Muursteen 10 Rbd. - Mk. S. Halvbrændte Dito. . . . . 8 - Tagsteen . . . . . . . . . 24 - . - 12 Steenkalk . . . . . . . . . . 2 - Meelkalk . . . . . . . . . - 4 - - Ovennævnte Materialier blive leverede frit ombord, uden videre Omkostninger. Kyse pr. Nibe.
Aalborg Stiftstidende, 1831-05-31
I Vintsemarkedstiden kan 1 a 2 Værelser erholdes til Leie hos Kobbersmed Winthers Enke paa Ny-Torv. Circa 100 Traver god Rørtag kan endnu faaes fra Kys Teglværk. Prisen er 2 Mk. pr. Trav.
Aalborg Stiftstidende, 1831-05-31
J anstundende Juni Termin, kan, imod anordnet Sikkerhed, erholdes tillaans 600 Rbd. Sølv og 625 Rbd. 42 s. Sedl. og Tegn, Umyndiges Midler. Aalborg i Overformynderiet, den 26de Mai 1831. S. Winkel. D. Simoni.
Aalborg Stiftstidende, 1831-05-31
At jeg har solgt min iboende Gaard og deriværende Tobaks fabrique til Hr. Kjøbmand Jacob Holm Herskind, og at jeg fra i Dag af ganske ophører med Udsalg af Tobak, undlader jeg ikke herved at bekjendtgjøre for de Venner og Bekjendte der i en lang Række af Aar har beæret mig med deres Handel.
Aalborg Stiftstidende, 1831-05-31
Endnu omtrent et Par Maaneder beholder jeg Bopæl i bemeldte Gaard, og jeg beder at de, der, for bekommet Tobak, staaer i Debit til mig, i den Tid behagelig ville afgiøre samme. J min mulige Fraværelse, kan Afgjørelse ogsaa skee med Hr. Jacob H. Herskind.
Aalborg Stiftstidende, 1831-05-31
Bogholder Hans Barsøe er nu ikke længer i min Tieneste, og som en Følge deraf ophører de Forretninger og den Befuldmægtigelse, denne Stilling medførte.
Aalborg Stiftstidende, 1831-05-31
Hr. Jacob Holm Herskind agter at fortsætte Fabriquens Drift og Tobakshandelen, og det glæder mig meget at samme overtages af en saadan dristig og retsindig ung Mand, om hvem jeg har den fulde Overbeviisning, at han vil fortjene særdeles Agtelse og Tillid i alle Forhold. Aalborg, den 17de Mai 1831. P. Bønnelycke.
Aalborg Stiftstidende, 1831-05-31
Ovenstaaende Anbefaling af min agtede Formand, Hr. P. Bønnelycke, haaber jeg vil sikkre mig de ærede Handelsvenner, der hidindtil have erholdt deres Tobakker fra Fabriken til fremdeles at vedblive, hvortil jeg, ligesom til mine øvrige ærede Venner, herved paa det bedste anbefaler mig; hvorhos jeg tillige giver mig Friheden at bekjendtgjøre, at jeg idag, i Forbindelse med Fabriken, har etableret aaben Boutik, forsynet med alle Sorter Urte- og Hørkræmmer=Varer, samt Farve Varer m. m. m., hvormed jeg ligeledes anbefaler mig, forsikkrende Enhver, der vil beære mig med deres Søgning, den redeligste Behandling. Aalborg, den 17de Mai 1831. Jacob H. Herskind.
Aalborg Stiftstidende, 1831-05-31
Auctioner. Hovedgaarden Bjørnkiær, under Aalborg Amt, bliver, ifølge Vedkommendes Begjæring, opraabt til Bortsalg ved en eneste offentlig Auction, der afholdes paa Herredstingstedet i NørreSundbye, Løverdagen den 25de Juni førstkommende, Formiddag Kl. 11. Gaarden ligger omtrent 1 1/2 Miil norden for Kjøbstaden Aalborg, har en smuk Bopæl for en dannet Familie, og en vakker have med tilstødende liden Skov. Den Hartkorn er noget over 14 Tdr. J vedbørlig Drivt var dens Udsæd sædvanlig 12-16 Tdr. Rug, 2025 Tdr. Byg, 30 Tdr. Havre og 30240 Tdr. Kartofler; Høeavler 100 120 Læs, Besætningen var 40 gode Meierie-Køer, foruden 8 Heste og nogle Faar. Hvis Kjøberen ønsker det, kan der følge i Kjøbet 30 smaa Parceller, omtrent 3 Tdr. Hartkorn, som for Tiden ere bortfæstede. Kjøbesummen kan blive staaende i Eiendommen, der forevises af Hr. Justitsraad Rasmussen paa Wester gaard ved Bjørnkiær, hvor ogsaa nærmere Oplysninger med Kort over Eiendommen foreløbigen kunne erholdes. Kjær og Hvetboe Herreders Contoir i Nørre-Sundbye, den 28de Maj 1831. Lange,
Aalborg Stiftstidende, 1831-06-01
Belgien. Den 20de Mai forsamlede Congressen sig i Brüssel til en Generalcommittee og blev sammen i 4 1/2 Timer.
Aalborg Stiftstidende, 1831-06-01
J dette vigtige Møde, ved hvilket 170 Deputerede havde indfundet sig, og hvorved ingen Uvedkommende maatte være tilstæde, bleve de Betingelser forelagte Congressen, under hvilke Prinds Leopold vil modtage Kronen. Medlemmerne bleve erindrede om at iagttage stræng Tavshed, og det har de ogsaa hidtil gjort.
Aalborg Stiftstidende, 1831-06-01
Det synes virkelig ogsaa nødvendigt, at dette Land snarest muligt faaer sig en Konge, hvis det skal ræddes fra Anarchiets Ødelæggelser, som omsider sandsynligviis vilde ængste det til at kaste sig i Frankrigs Arme og derved giøre det til et Tvistens Æble i Europa. At Regjeringen mangler den fornødne Myndighed, sees især af hvad de frivillige Corps tillade sig. Saaledes skrev for nogen Tid siden Commandanten i Namur til den civile Øvrighed sammesteds, om at gjøre Anstalt til at cassernere nogle Tropper, som snart vilde ankomme, og deriblandt en Bataillon af frivillige Skarpskytter, vel bekiendte under det ominøse Navn: De Helvedes. Dette skeete ogsaa, men da Tropperne kom og saae Casernen, erklærede de, at de ikke vilde drage, derind og bleve til Kl. 5 om Aftenen staaende paa Pladsen ved Skuespilhuset. Jmidlertid forlangte Generalen skriftlig Jndqvarteeringsbilletter af Øvrigheden, og truede i manglende Fald at ville indlægge dem hos Borgerne, som om det var i et fjendtligt Land. Den civile Øvrighed svarede, at den allerede havde erklæret at Casernen var færdig, og at følgelig Jndqvartering hos Borgerne ikke kunde finde Sted, hvorpaa Generalen med Magt lod Soldaterne lægge sig ind i Husene. Lignende Nykker fik et andet Corps Frivillige nylig i Antverpen, men her strandede dog deres Plan paa deres Officerers Fasthed, samt paa Borgergardens, der gjorde sig færdig til at sætte Magt mod Magt.
Aalborg Stiftstidende, 1831-06-01
Under denne Categori hører ogsaa en Erklæring af Officererne ved Borgergarden i Viviers, som, da de skulde aflægge Eden for deres Borgermester, erklærede, at hvad det saakaldte Uafhængighedsdecret angik, vilde de ikke aflægge den efter den Udtolkning, som det saakaldte nationale Parti gav dette, hvori Borgermesteren, var ganske enig med dem og tilføjede, at den belgiske Uafhængighed ikke kunde betyde andet, end at Folket, havde Ret til at gjøre med sig selv, hvad det vilde. Altsaa, siger et belgisk Blad, har nu disse Herrer Jndependenter lovet, hvis Franskmændene komme i Landet, ikke at slaaes med dem, men at hielpe dem. Uagtet nu altsaa den største og fornuftigste Deel af Folker ønsker Prinds Leopold til Konge, om ikke for andet, saa for at Tingene kan faae en Fasthed, er det franske Partie vist heller ikke lidet, og dette finder naturligviis sin Regning ved af alle Kræfter at modsætte sig Prinds Leopolds Udvælgelse. Emancipation er det Blad, som fortrinlig er Organet for dette Partii, og Courier tiltaler det i denne Anledning træffende og vittigt saaledes: Jstedet for at spørge: Hvem vil J have til Konge, skal J hellere spørge reent ud Ønske J Belgiens Uafhængighed eller dets Forening med Frankrig? Ville J det Første, maa J hylde et upartisk europæisk System; Eders Beliggenhed mellem Frankrig og Tyskland bestemmer Eder til at være en Skranke saavel for det ene som det andet af disse Lande. Ønsker J derimod Forbindelsen med Frankrig, ønsker J, at Belgien skal være en Gebetstilvært for Frankrig, saaledes som før for Holland - nu saa forlæng den provisoriske Regjering, eller skaf en varig Tilstand, som ikke kan vare. Jndrøm, at J har begyndt Edets Revolution for tidlig, og hold Belgien færdig, indtil Frankrig ogsaa bliver færdig og faaer Courage igjen. Slides Regentskabet op, saa probeer engang en indfødt Konge, som kan gaae af igjen, naar Tiden kommer, vil han da ganske mageligt kunne glide nedfra den belgiske Trone i en fransk Pairslænestol og for en slig Konge er en saadan Exspectance jo ikke at foragte.
Aalborg Stiftstidende, 1831-06-01
Grækenland. Dette Lands Tilstand beskrives vedvarende meget sørgeligt. Den Uvished om Landets fremtidige Stats overhoved, opvækker almindelig Mishag og truer med et fuldkomment Anarkie, og da er Grækenland Flykke ligere end nogensinde forhen. Alt ere hele Districter i Bevægelse, og flere Øer, som Hydra og Jpsara, have plantet den trefarvede Fane. De ville derved tilkjendegive deres Attraae til fransk Beskyttelse; de ville hellere foretrække en europæisk Magts Herredømme end den nærværende uvisse Stilling. Disse Øer ville da aldeles løsrive sig fra Grækenland, naar ikke Magterne stræbe med at give denne af dem nyskabte Staten for samme passende Regent. Jntet har voldet Grækenland mere Skade end Prinds Leopold af Coburgs Vægring med at modtage dets Krone, hvilket man hertillands saa meget mindre forestillede sig, som man kjendte de Skridt han til denne Frasigelse havde gjort. Havde Prinds Leopold, istedetfor at tilbagetræde forde Vanskeligheder af hans eengang imodtagne Hersker stilling, grebet Regjeringens Tøiler med fast Haand, saa var det vistnok lykkedes for ham at grunde dette skjønne Lands Lykke. Men det synes, som der ved alle i dette vigtige Anliggende stedfundne Forhandlinger, paa begge Sider have hersket Misforstaaelser og falske Forudsætninger. Nu da Grækerne skjælve for Borgertvedragtens Rædsler og føle Savnet af en fast og af alle anerkjendt Regjering, kunne de ikkun vente deres Held af de mæglende Magters Foranstaltninger og fornemmelig af en snarlig Bestemmelse med Hensyn til en Souperain.
Aalborg Stiftstidende, 1831-06-01
Stockholm, den 19de Mai. Under 18de Dr. er udstædt en kongelig Kundgjørelse af følgende Jndhold: Da den indenrigske KornhandelsVirksomhed ikke saaledes som vi havde forventet har kunnet for Rigets vestre Landskab fylde Maugelen i forrige Aars Høst, og da Korntrang ogsaa har opstaaer i de nordre Egne, især i Vesterbotten, saa have vi, for at berede Jndvaanerne i de nødlidende Districter, hurtig Tilførsel af Kornvarer til taalelige Priser, fundet for godt, i det af Omstændighederne for Tilfældet fremkaldte Hensyn, at anordne: 1) At Byg og Havre maa indtil næstkommende 15de Juli fri for Told og andre Afgifter fra udenrigske Stæder indføres paa de nordlige Kyster til Havnene Sundsval, Hernsand, Umed, Pitea og Lule, samt paa de vestlige Kyster til Havnene Halmstad, Warburg, Göteborg, Uddevalla og Strømstad. 2) At Byg og Havre, som nu ligge paa Oplag i Rigets Havne maa i benævnte Tidsløb ligeledes fri for Told og andre Afgifter til ovenopregnede Havne indføres. 3) At Kornvarer af andre Slags, nu liggende paa Oplag, maa i de fem Havne paa Nordkysten fortoldes imod lige Afgifter som efter kongelig Kundgjørelse af 26de Marts sidst ere bestemte for sammes Jndførsel til de vestlige Kyster. 3.
Aalborg Stiftstidende, 1831-06-01
Blandinger. Don Miguel har nu følet sig efter Englands Ønsker, da han mærkede, at man havde ifinde at bruge Alvor Den 25de April overleverede den engelske Generalconsul Regjeringen i Lissabon en Note indeholdende 10 da han i modsat Fald havde Ordre til at reise, hvorpaa de brittiske Krigskibe i Tajo havde befaling at bringe alle Skibe under portugisisk Flag til England Don Miguel gav, som sagt, efter og opfyldte dem alle.
Aalborg Stiftstidende, 1831-06-01
Det Rygte, at den engelske Generalgouverneur i Ostindien skulde have ladet Armeens Overanfører arrestere, erklæres nu af et engelsk Blad for ugrundet. Det Sande er, at der en Tidlang var nogle Misforstaaelser imellem dem.
Aalborg Stiftstidende, 1831-06-01
De i forrige Nummer omtalte Træfninger mellem Storviziren og Jnsurgenterne have ikke været afgiørende. Efter det sidste Slag med Paschaen af Scutari har rigtignok Storviziren trukket sig tilbage, men Jnsurgenternes Tab i Døde og Saarede var dobbelt saa stort. Paschaen af Scutari anvender nu sin Kunst for at nøde ham til Træfning i en Egn, hvor han ikke ret kan gjøre Brug af sit Artillerie og Cavallerie, i hvilke tvende Stykker han har en betydelig Overvægover Jnsurgenterne.
Aalborg Stiftstidende, 1831-06-01
En af Gottingens Professorer, Dr. Planck, har celebreret sit 50 Aars Professor Jubelæum. Han blev ved denne høitidelige Leilighed af Kongen udnævnt til Commandeur af Guelse Ordenen.
Aalborg Stiftstidende, 1831-06-01
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1831-06-01
Veile, den 2de Mai. Det er den 30te Juni, at Hs. Kongl. H. Prinds Christian Frederik agter at beære vor By med sin høie Nærværelse, for under denne og den paafølgende Dags Ophold at tage Byens offentlige Foranstaltninger og de interessanteste Punkter i Omegnen i naadigst Øiesyn, hvorefter Hs. Kongl. H. efter Forlydende fortsætter Reisen til de nord paa liggende Byer.
Aalborg Stiftstidende, 1831-06-01
Til Hr. Buschmanns Concert i Onsdags havde uagtet det skjønne Veir, ikke faa faa Tilhørere indfundet sig. Af Vennehaand er følgende desangaaende Udgiveren meddeelt: "En sjelden fyldighed og Kraft i Bassen udmærker isærdeleshed Terpodion, ligesom en blid Fløite eller Clarinettone i Mellemoctaverne. Paa intet Jnstrument lader sig crescendo og deerescen, do i fulde Accorder saa herligen udføre som paa dette, hvorfor ogsaa smeltende Adagiver og langsomme harmonisse Satser under en duelig Spillers Haand kunne paa Terpodion gives med et henrivende Foredrag. Min dre skikket er derimod Jnstrumentet til Allegroer og hurtige Passager, da intet tydeligt afrundet staccatlader sig udføre og de hurtigt hinanden følgende Toner, faae en noget slæbende Gang.
Aalborg Stiftstidende, 1831-06-01
Ved vor Havn har det i nogen Tid været temmelig muntert, da foruden anden Commerce, flere Ladningen Østersøisk Rug ere ankomne.
Aalborg Stiftstidende, 1831-06-01
Maribo, den 23de Mai. Den 218. lunde, under Baroniet Sønderkarle. Beboerne havde den Dag Bryllup. Som disse og Gjæsterne sadde tilbord, blev der, til Ære for Brudeparret, udenfor affyret et Gevær, og strax efter stod Gaarden i lys Lue. Jlden greb saa hurtig om sig, at der ikke blev reddet meget Boskab. Om endog Gaarden ikke er antændt af Geværet, saa ansporer dog Mistanken Enhver til, at gjøre Anmeldelse om slig ulovlig Skyden. Selv i mangen Kjøbstad hører man ofte det ene Bøsseknald efter det andet i Nærheden af Bygninger og hvor Folk passere. I Gaar Nat tordnede det temmelig stærkt, og saavel her som andre Steder i Landet faldt store Hagel. Nætterne have endnu stedse været kolde. Aalborg
Aalborg Stiftstidende, 1831-06-01
J Søndags glædede sig endeel af vort Publicum til det behagelige Skue, at see en særdeles smuk og fortrinlig construeret Galease, paa 1500 Tønder, løbe af Stabelen, bygget for Regning Hr. Consul Sechet og Medrhedre i Horsens, af Hr. Skibstømmermester Hansen heri Byen, der forhen her har bygget tvende Slupper paa 1000 og 1400 Tønder, hvilke Fartøiet ere fortrinlige Seilere. Hr. Hansen bosætter sig med det første i Frederikshavn.
Aalborg Stiftstidende, 1831-06-01
Blandinger. Fra det flesvig holsten lauenborgske Cancellie er den 30te April sidstleden udkommet et Patent for Hertugdommene Slesvig og Holsteen, angaaende de i en almindelig Cartel-Convention for samtlige tydske Forbunds Stater og Udlevering af Deserteurer og undvigte Værnepligtige indeholdte Bestemmelser. Dette Patent er aldeles overeensstemmende med den for Danmark under 12te April udkomne Placat, der findes i Coll. Tid. for dette Aar No. 16.
Aalborg Stiftstidende, 1831-06-01
Jgjennem Rentekammeret er den 11te Mai udkommet følgende allerhøieste Placat for Hertugdømmene Slesvig og Holsteen. Vi Frederik den Sjette, &c. &c. Gjøre vitterligt: Ligesom i forrige Aar tilstodes Grundeierne i Vore Hertugdømmer Slesvig og Holsten er Lettelse ved Eftergivelse i Skatten af Besiddelse, Nytte og Brug, saaledes ville Vi ogsaa for dette Aar, i den ved Forordningen af 9de Juli 1813 consoliderede Skat af Besiddelse, Nytte og Brug, allernaadigst have bevilget den samme Eftergivelse af 25 pCt. eller 10 Rbs. af hvert 100 Rbdlr. af Jordernes Taxationsværdie. Og forbliver det i Henseende til Oppebørselen ganske ved de nærmere Bestemmelser, som Placaten af 24de April 1817 indeholder. J begge fyenske Aviser læses følgende Avertissement: Erklæring. Da forhenværende Eskadronschirurg M. Winther deels har dediceret sit i disse Dage udgivne Skrivt: "Forpostfægtning med Oberst Christian Høegh Guldberg o. s. v."" til enhver brav Officeer i det Fyenske Regiment lette Dragoner, deels i samme Skrivt har omtalt den Deeltagelse, som ikke faa brave Officerer af Regimentet baade directe og inddirecte skulle have viig ham; saa skylde vi baade vor Regimentscommandeur Oberst von Guldberg, for hvem vi bære al mulig Høiagtelse og Kjærlighed, og os selv høitideligen at erklære, at vi med den største Uvillie have erfaret denne Winthers Dedication, som vi ogsaa paa det bestemteste maae fralægge os enhver anden Deeltagelse end den, som selvforskyldt Ulykke fremkalder. - Odense, den 25de Mai 1831. Officeercorpset ved det Fyenske Regiment lette Dragoner.
Aalborg Stiftstidende, 1831-06-01
Hr. Apotheker Arnzen i Skive, der havde solgt sit Apothek i nævnte By og siden tilbagekjøbt det, bort sælger det nu igjen ved en eneste Auction idag den 1ste Junii.
Aalborg Stiftstidende, 1831-06-01
Skuespiller Huusherr er nu engageret ved Theatret i Christiania. Man ynder overalt paa alle Theatre i Norge langt bedre den danske Dialect end den norske.
Aalborg Stiftstidende, 1831-06-01
Hr. Prof. R. Rask i Kbhvn, holder nu offentlige Forelæsninger over Arabisk. Paa Farligheden af den blandt Landalmuen saa gænge Skik, at standse Koldfeberen med Peber og Brændeviin, er atter i disse Dage paa Mors givet tvende utvetydige Beviser, idet en Kone i VesterJøldby og en Karl fra Veierslev øieblikkeligen, efterat have indtaget en Dosis heraf, tabte Mælet og kort efter døde. I Hovedstaden er et nyt kritisk Tidsskrift paabegyndt: Prøvestenen, redig. af Prof. Baden. Det første Nummer, der koster 20 sk., indeholder Recensioner 1) over Prof. Henrichsens Udgave af Ciceros de oratore. 2) over Prof. Molbechs Evalds Levnet. 3) To Smaaskrifter af Dr. Burman Becher om hans Slægtregister ved Stamtavler.
Aalborg Stiftstidende, 1831-06-01
End et nyt Tidsskrift er bebudet, Helsingøersposter af Fr. Schaldemoese, indeholdende Fortællinger, Digte m. m. (1 Rbd. Kvartallet.)
Aalborg Stiftstidende, 1831-06-01
Literatur i Danmark. J Kbhvn. er udk., Bidrag til Kundskab om de danske Olie møllers Forfatning i 1831, af J. Ch. Drevsen. 24 s. - Dyrlægebog for Landmænd, af Rohlwes, overs. af Klein. 10 Mk. 8 s. - Nyeste Huus- og Land=Apothek, overs, fra Engelsk ved Klein. 15 Mk. - Nye Fortællinger, af Zschokke. 8 Mk. 8 s. - Prøvestenen, Nr. 1, Tidsskrift, redig. af Prof. Baden.
Aalborg Stiftstidende, 1831-06-01
Døde. J. L. Zehmann, f. Petersen, 40 Aar; J. Aschengreen; N. L. M. Beck, 39 1/2 Aar; Enken M. Høvinghoff, f. Lange, 72 Aar; Restaurateur P. Fousand; A. K. Jersild, f. Møller, 52 Aar; Grosserer M. C. Bloch, 46 Aar; Snedkerm. J. C. Holm, 41 Aar; Silke= og Klæde=Kræmmer A. Philipsen, 63 Aar; Capt. og Skibsbygm. J. L. Humble; K. M. Dinesen, f. Lorentzen, 28 Aar; Enken B. Jensen f. Andersdatter, 70 Aar; Fru Ch. E. Grømvold, 80 Aar; D. S. Bojesen, f. Bruun, 87 Aar; alle i Kjøbenhavn. Vognmand C. J. Hornwein, 53 Aar, i Helsingøer. Jfr. C. M. Lemming, 79 Aar, i Waaelse. R. Jeade. Degnemer. A. Petersen, 79 Aar, til Søndersøe. - Pastor emer. C. A. Posselt, 59 Aar, i Apenrade. Enkefru Jacobsen, i Rendsborg.
Aalborg Stiftstidende, 1831-06-01
Hals Skibsliste. Den 27de Mai indkom: A. Larsen, H. Petersen og O. Andersen af og fra Østerriisøer med Trælast. O. Sørensen af og fra Kragers med Trælast. N. Eduardsen af og fra Drammen med Trælast. C. Olsen af og fra Arendahl med Trælast. Den 28de indkom: J. Christensen af Aalborg fra Kbh. med Stykgods. N. C. Koefoed af og fra Kbh. med Stykgods. P. Robbertsen af Rønne fra Kbh. med Stykgods. P. Christensen, af og fra Kragers med Trælast. Den 29de indkom: J. Olsen af og fra Holmestrand med Stave og Stangjern. N. Asp af Aalborg fra Bremen med Kaffe og Tobaksblade. - Afseilet. J. Hansen af og til Svendborg med Havre. P. Larsen af Hou til Skjelskjør med f. Sild. Den 30te afseilet. J. Thomsen af Thisted til Kbh. med Byg frøe. J. Christensen af Aalborg til London med Havre. N. Nissen af Aalborg til Kbh. med s. Sild og Uld. N. B. Ewald sen af og til Randers med Havre.
Aalborg Stiftstidende, 1831-06-01
Captain Hemme som den 26de Mai afseilede herfra, gik den Dag til Huurup, er igaar Eftermiddag den 29de Mai passeret, herforbi nordefter med Vinden af O.
Aalborg Stiftstidende, 1831-06-01
Vinden. Den 27de og 28de Mai, NNO.; den 29de, Nr., Eftmd., O.; den 30te, Formd., S., mod Middag, O. Sundbye Kirke.
Aalborg Stiftstidende, 1831-06-01
Ægteviede. Den 26de Mai, Hr. Landskabsmaler F. V. Otte og Jfr. C. M. Møller.