JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-05-11
Pariserbladet Moniteuren leverer nu en fortsat Fremstilling af de franske Armters Stilling i Norden den 5te April, hvori det hedder: "Det fiendtlige Korps som den 27de Marts var gaaet over Elben ved Werhen, og hvoraf Arriergarden sloges og kastedes ud i Floden, ved General Monibrun, havde taget sin Retning mod Lauenburg. Den 26de var General Morand agaaet fra Bremen og indtraf den 1ste April i Lüneborg. Jndvaanerne, understøttet af nogle af Fiendens lette Troper, vilde modsætte sig; men Porten bleve indskudte bed Kanoner, henved 30 af Oprørerne skudte, og Stads var underkaster. Den 2den viiste sig for Lüneborg er fiendtligt Korps, som man anslog til henved 4000 Md. af Jnfanterie, Kavallerie og Artillerie. General Mo rand gik det imøde med sin Kolonne, der bestod af 800 Sachsere og 200 Franskmænd, samt 30 Ryttere og 4 Kanoner. Kanonaden begyndte. Fienden havde allerede forladt flere af sine Stillinger, da General Morand blev dræbt ved en Kanonkugle. Kommanden kom til en sachsisk Oberst. Tropperne, bestyrtsede over deres Anførers Tob, veede tilbage til Staden, og efterat de sammesteds have forsvaret sig en halv Dag lang, kapitulerede de om Aftenen. Saaledes faldt 700 Sachsere og 200 Franskmænd i Fiendens Hænder. Endeel af Kan gerne er siden igien befriet. Næstfølgende Dag indtraf General Montbrun der anførte Fyrsten af Eckmühls Fortropper, i Lüneborg. Jkke saasnart etforede Russerne hans Nærmelse, før de i største Jil igien forlode Staden, og gik tilbage over Elben. Da Fyrsten af Eckmühl den 4de April ankom, tvang han Fienden til aldeles at trække ille sine Hobe tilbage fra den venstre Elbbredde, og lod brætte Stade.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-05-11
Blandede Efterretninger. (Af ovennævnte Blade.)J Journal de Paris lases følgende Artikel; er Marskalk Jourdaner paa en ham gandske uventet Maade bleven konfrønteret med en anden Marskalk, og denne Undersøgel, har ført til Opdagelser, over hvilke Klogskab og Forstattighed for Øieblikket nødsage os til at lagttage den dybeste Tinthed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-05-11
J Gera havn Preuserne faaet fat paa den berømte Spion Henty, der var Præst og Professor i Jena og Erfurt. Det var ham som ved Jena Slaget i forrige Krig havde ført Napoleon gjennem Huulveie, hvor han faldt Preuserne i Ryggen; han indbragtes til Hovedqvarteret i Altenburg, i Slobrok og Nathue, da han ved Nattetid var hentet ud af Sengen. Den 29de April skulde han hænges; allerede vare flere tusinde Mennesker forsamlede ved Galgen, hvoraf mange havde samlet Stene sammen, for ved Optridsningen at stene ham, de Efterretningen ankom, at General Blücher havde forandret Dommen til at han skulde føres til Leipzig og derfra bringes sin Bestemmelse videre imøde. Den hele forsamlede Menneskemasse satte sig nu i Marsch til Henrys Fængsel. Giennem hele Staden passerede hans Vogn under en vedholdende Steenregn, og udenfor Staden reves han ud af Vognen og giennemprygledes heel skrækkeligen. En fransk Officeer giør ham Selskab. Tyroleren Jacob Riedel der med sin i Berlin oprettede udvalgte Skare af saakaldte Tyrolerskarpskyttere, nu ogsaa er afgaaet til Armeen, er en eensformig Mand, hvis tvaarige Ophold i Berlin end ikke har kunnet bevæge ham til at aflægge sine sædrelandske Sæder. Enhver kalder han Du, men Maaden hvorledes han udtrykker sig over fine Hensigter, er dog ophøiet i sin Enfoldighed. "Jeg har engang, siger han, sat mit Hierte paa Preusen, efterat Gud havde gjort et saadant Fingertegn. Det vil og maae gaae godt, da Preusen, ikke allene har grebet til Vaaben for sig, men for hele Tydskland, for at giøre en Ende paa de Franskes Hudlerier. Min Keiser (han mener Keiseren af Østerrige) vil ikke blive tilbage. J ethvert Tilfælde kjemper jeg for ham, i det jeg kjemper for Kongen af Preusin; som tydske fyrster have de jo en og samme Sag." - Hans Korps tiltrækker sig alles Opmærksomhed for dets besynderlige Mondering, Holdning og Vaabenbrug.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-05-11
J et Brev til den preusiske Gesandt i Berlin siger Hertugen af Bassan blanet andet: Forsynets Finger i har ladet sig see i forrige Vinters Begivenheder, for i at deemaskere falske og udmærke troe Venner, men det har ogsaa givet Frankrigs Kriser tilstrækkelig Mage til et
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-05-11
Indenlandske Efterretninger. (Af samtlige danske og norske Aviser, samt Udgiveren.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-05-11
Den russiskekriserlige General=Lieutenant Fyrst Doltorucky, som for flere Uger siden blev hidsendt et overordentligt Ærende, er af Keiseren kaldet tilbage. Han beafskedigede sig den 5te d. M. hos Hs. Majestæt Kongen, som tilstillede Ham en med Allerhøistsammes Portralt prydet Daase. Fyrsten havde derefter den Naade at tage Afskeed fra Hs. Majestæt Dronningen og de Kongelige Prindser og Prindsesser. Han afreiste Dagen derpaa til Hamborg. - Kammerherre Grev Moltke. som efter Fyrstens Ankomst, blev af Hs. Majestæt Kon gin, afsendt til bet keiserlige Hovedqvarteer, forbliver der efter Hs. keiserlige Majestæts Ønske indtil videre. Statstidenden leverer endvidere følgende Beretning Der læses i et fremmed offentlig Blad, at de danske Sørfolk, som i flere Aar have tient paa den Keiserl. franske Flaade, ere ventende til Kiøbenhavn paa en Keiserl. fransk Eskadre og at der giøres Tilberedelser til Eskadrens Modtagelse. Paa samme Tid erfares ved sikre Efterretninger, at disse danske Søfolk, som at Kongen ere tilbagekaldte, ere underveis for at vende tilbage til Lands og at de inden saae Dage ville blive afhentede paa hin Side Elben.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-05-11
Den 1ste d. M. stødte en Syd fra kommende engelsk Koffardiebrig paa Grund paa Saltholmen. Dracslotinen hindredes fra at recognoscere den; men den 2den d. M. udgik Kapitain Hoppe med 4 Kanonslupper til den og biergede nogle Planker og 4 Kanoner, men maatte formedelst et nord fra kommende Linieskibs og en BrigsAnkomst, forlade den, uden at faae den af Grund, som han havde Haab om. Disse engelske Orlogsmænd ankrede i Flinterenden, men lettede igjen d. 3die f. M. og stode Syd efter, efter at have stukket Jld paa den paa Grund staaende Brig. Ligeledes er en svensk Galease ladet med Hvede, siunken og Formiddagen den 1ste Mai omtrent 2 1/2 Miil S. O. fra Stevns. Mandskabet har bierget sig og er kommet i Land ved Saltholms Skandsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-05-11
Prem. Lieutenant Lund har meldet, at den siunkne svenske Fregat ligger fra Højerup Kirke i S. S. O. 2 4/2 Miil. Af de faste Stænger ere tre Fierdedeel af oven Vandet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-05-11
En Baadfører, kommen fra Christiania beretter, at han den 1ste d. M. saae 4 engelske Fregattet og 5 Kutterbrigger, som i Kattegat holdt det krydsende. - To danske Matroser, som har faret med den danske Koflardiebrig Friheden ført af Skipper Nissen, der for omtrent 7 Uger siden herfra var afgaaet med en Ladning Kornvarer bestemt til Norge, kom d. 2den som Passagerer fra Malmøe. De berette, at være af den engelske Kutterbrig M. Kruser indbragte til Gothenborg, hvor Ladningen lossedes, og at der saaledes skulle være indbragte til dette Sted henved 100 danske Skibe, hvis Ladninger for det meste der lossedes, da disse ikke kunde conserveres.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-05-11
(Flere indenlandske Efterretninger i Tillæget.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-05-11
Afgang og ledigt Emhed. i Archuus Stift Under 27de April et Justitsraad N. C. Carøe, efter i ansøgning, i Naade og med Pension entlediget fra sigt Embeder som Herredssøges og Skriver i Woer og Nim Herreder, samt Birkedommer og Skriver ved Steensballegaards Birk - Herredsfoged- og Skriver Embedet. i Boer og Nim Herreder, heraf svares i aarlig Pension af Eftermanden 14 Tdr. Rug, 28 Tdr. Byg og 500 Rigsbankdaler S. V.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-05-11
Telegraf Efterretninger. Den 9de Maj signaleredes fra Staunshoved: En fiendelig Brig krydser mellem Mariager Fiord og Stauns hoved, den saaes østlig om Morgenen Kl. 6, og var ude af Sigte om Eftermiddagen Kl. 4 3/4. Den 10de, fra Fyrbokken. En fiendtlig Flaade passerede Skagen gaaende ud af Kattegattet. En Brig sees nordlig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-05-11
Bekiendtgiørelser. Den som for en Maanedstid siden laante et Manuscript af mig til Læsning, ville behageligen snares muelig tilstille mig samme. Elmquist. Paa Grund af dertil erhvervet Kongl. allernaadigs Bevilling, dateret den 9de April d. A., som inden ved kommende Retter er publiceret, indkaldes herved suk poena præciusi et perpetui silentii, med Aar og Dage Varsel, 3de Gange efter hinanden, alle dem, som formene sig at have noget at fordre efter den i Toustrup Mølle, paa Aarhuus Amt, bortdøde Forpagter Erich Schelde og hans forhen afdøde Hustrue Ane Jens, datter Bødker, med deres Paastand at fremkomme og deres havende Krav, inden foreskrevne Tids Forløb, for mig at beviisliggiøre. Skanderborg, den 26de April 1817. A. N. Bagger. Skifteforvalter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-05-11
Siden vores sidste Anmeldelse have vi havt Fornøielsen, at modtage for de Brandlidte i Hobede, som denne Uge afsendes til Commissionen der. Fra Slagtermester Kleis . . . . 6 Rdlr. - Claus Kaus Uhrmager . . . 6 - Jndsamlet af et Selskab fra den lærde Skole 46 - Aarhuus, den 10de Mai 1813. Malling. Peder Lars Schmidt. 58 Rdlr.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-05-11
At jeg Undertegnede er flyttet fra Vestergade paa Broberg, i den saakaldede Hummelførergaarden, hvori jeg som forhen forfærdiger alle Sorter Blik-Arbeide, maa jeg ikke undlade at bekiendtgiøre for de ærede Venner og Velyndere, som tilforn haver forundt mig deres Arbeide, og ligeledes de som i Fremtiden maatte fortroe mig samme, da det stedse skal være min Pligt at behandle enhver paa den reelleste og billigste Maade. Peder Meier. Blikkenslagermester. Jasermator Plads ledig paa Lande, den som til sig Duelighed til at undervise 2 Drenge paa 9 a 10 Aar, samt rigtigen kan bidringe dem Begyndelsesgrundene til videnskabelig Underviisning i Fremtiden, og kan bevise den med paalidelige Vidnesbyrd, melde sig hos Hr. Kantor Rosenkilde som aftaler det nærme desangaaende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-05-11
En god Tiener Plads her i Byen arviser Adressekontoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-05-11
Formedelst indtrufne Omstændigheder er er fordeelagtig Tieneste ledig for en duelig Kokkepige. Nærmere Underretning faaes hos Undertegnede. Jens Ølsted.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-05-11
En sortbroget Kor er for nogle Dage siden bortkommet fra Byens Hiord; for dens Opdagelse loves en Douceur af Philip Hartvig Ree.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-05-11
Den nye opbygte Gaard, No. 45 Littra C. paa Middelgade, er til Salg, og gandske kan blive Kiøberen indrømmet næste Michaeli Flyttetid. I Hovedbygningen er mange smukke gibsede Værelser, Gade Kieldere med videre, og i Gaarden haves godt Vand. Staldrum til 4 Heste, og flere Beqvemmeligheder, som og en anseelig Frugt og Kiøkkenhauge til Gaarden. Man henvender sig til Eieren som beboer underste Etage i Gaarden. Aarhuus, den 10de Mai 1813.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-05-11
En Pille Steen af god Bonitet, 9 Qvarteer 5 Tommer, samt en rinsk Møllesteen 8 Qvart. 1 Tom., at bedste Sort, tienlig til Liger, er underhaanden at faae tilkiøbs, og anvises fra Adresicontoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-05-11
En stor Jern En Etaae Kakkelovn med Kobberrør, anvises tilkjøbs fra Adressekontoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-05-11
Smyrna Rosiner og Boutellie Propper, samt fiin Klæde, bekommes hos Erk. Chr. Krofe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-05-11
En Deel Boghvedegryn og et Ovenium Boghvede, fortrinlig god til Sæden, kan bekommes paa Broberg, No. 318 hos Larsen. Godt Hvedemeel er at faae tilkiøbs hos Hendrich, Levin paa Guldsmedgade. Femten 4 sexten Kar, godt Sæde Karloster er at faae tilkjøbs paa Moergaard. Andet med adskillige nye Udregninger forenede Oplag af den af Skolelærer Bache udgivne Arithmetiske Lommebog har i disse Dage forladt Pressen, og faaes indbunden et for 24 Rbs. paa Adressekontoiret i Aarhuus saavelsom og hos alle andre Stæders Boghandlere.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-05-11
(Hermed et Tillæg.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-05-11
Indenlandske Efterretninger. (af samtlige danske og norske Aviser samt Udgiveren.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-05-11
Blandt flere til Kancelliet i Anledning af Forordningen af 5te Januar d. A. indløbne Forespørgseller ha bemeldte Kollegii besvaret følgende saaledes: 1) Naar et Kiøb gaaer tilbage, fordi Sælgeren ei kan forskaffe Obligationerne omskrivne efter Kiøberens Ønske, kan Tilbagebetalingen af den allerede udbetalte Kiøbesum, uanseet hvad Mynt eller Valuta Kiøberen har udredet den i, ikke skee paa anden Maade, end som om den var erlagt i danske Bankosedler. 2) En Mand som har solgt sin Gaard i afvigte Decbr. og strax derpaa opsagt tvende i samme indestaaende Kapitaler til Udbetaling i næste Juni Termin, maa, naar han vil betale efter Opsigelsen, være pligtig til at udbetale Gielden i Rigsbankpenge efter dens Ælde; men hvis han ikke vil betale, skulle Kopi talerne blive staaende i Eiendommen, imod at omskrive til Rigsbankpenge. 3) At Forordningens §. 37 maa være uanvendelig paa Afgifter bestemte i Kornværdiehvorimod en slig Forening, naar den har fastsat Betaling efter hvert Aars Kapitelstaxt, bør bogstaveligen følges. 4) At den ved Separationsbevilling af 13de Mai 1797 en Kone af hendes Mand fastsatte Underholdnings hielp bør tilsvares i Rigsbankpenge Smmes Dale for Daler. 5) At Reverser, naar de ere virkelige Reverser og ikke Anfordringssedler, høre til de i Forordningen §. 23 omhandlede Gieldsbreve. 6) Paa forespørgselen: Naar Kiøb om en Eiendom er sluttet i sidste afvigte 11te Decbr. Termin, med Forpligt at udbetale Kiøbesummen til 11te Juni Termin d. A., om da denne Betaling nu skal skre Contant eller med Forskrivning, og om i sidste Fald Forskrivningen skal udstedes fra den Dag Betalingen skulde skee, eller fra den Tid Kiøbet skede. Kollegii har derpaa svaret: At Forordningen §. 43 aabenbar forudsætter, at Sælgerne er berettiget til ot faae den akkorderede Kiøbesum omskrevet til Rigsbankpenge, i Forhold til Kiøbekontraktens Datum, saafremt han vil underkaste sig de i Forordningen 525 og 26 fastsatte Jndskrænkninger. J øvrigt er i alle forbemeldte Tilfælde Vedkommende forbeholdt Ret til at lade Spørgsmaalene afgiøre ved Domstolene.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-05-11
J Lollands Avis læses følgende mærkværdige Criminelsag: J Aaret 1800 blev der skudt ind iginnem Vinduerne paa Ødegaarden; 1806 blev et Menneske skult i Nærheden af Berritzgaard af en tæt bag ved gaaende lumsk Morder; i samme Aar blev den skiønne grundmurede Kollade paa Berritzgaard et Rov for Luerne; og efterat Rasmus Hemmingsen, som Udflyttergaardmand fra Rørbech, adskillige Aar havde udmærket sig ved Modt villighed i at istandsætte sine Veiporter, og derfor ved to Politieretsdomme var mulkteret, men uden at Sognefogden, af Frygt for Havn, turde fuldbyrde dem, saa at vedkommende Birkedommer selv maatte inddrive den første Mulkt, endelig fik han Sognefogden til at efterkomme sin Pligt med den anden Dom, men strax derefter bleve Benene overskudte i Marken om Natten paa 2 gode Heste, som tilhørte Sognefogden og den ene ved Udvantningen nærværende Gaardmand. Uden at det, efter anvendt yderste Flid, har været mueligt, under de optagne Forhører, at faae Gierninesmændene opdagede, er endelig ovenmeldte Rasmus Hemmingsen, næste Nabo til Berritzgaard, den 17de d. M. sunden liggende næsegruus død omtrent 200 Skridt fra Berritzgaard med en Hasselkiep i Haanden, paa hvis øverste Ende var fastsom met smaa beggede Reeb og Snorer, der tillige vare indsmurte med Talg og Svovl; der fandtes ogsaa hos ham et lidet Krudthorn med Krudt og 2 Kugler. Skuddet er skeet bag fra igiennem Ryggen i en skraae Direktion og gaaet ud igiennem Halsen tæt under Adame=Æbler. Deraf sluttes, at det blot maa være skeet al Vanvare af en bag ved ham gaaende Assistent, i det at denne mueligen i saa nær Afstand fra Gaarden har havt Hanen optrukket, i Fald nogen af Gaardens Folk imidlertid skulde komme og røbe den attraaede Mordbrand, at denne da strax kunde skydes.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-05-11
Efter de nøieste Undersøgelser og optagne vidtløftige Forhøre og slet intet videre oplyst, end at begge Rasmus Hemmingsens Bøsser ikke ere fundne hverken den 17 April eller siden efter; at han ikke har været til Sennes Natten forud, at han har været berygtet for et meget ondt og farligt Menneske som alle Egnens Folk skiælvede for, at han har en Kammerat, der er Jndsidder, som var der i Huset, spiste og drak Brændeviin, med ham den 16 April til langt ud paa Aftenen, efter at alle de øvrige Husets Folk var gaaede til Sengs. Om denne Jndsidder, som boer i Nærheden, enten er gaaet hiem, eller han har været i Følgeskab med Rasmus Hemmingsen til Berritzgaard, det er aldeles uvist, da kun hans Kones Vidnesbyrd om det første haves. Denne Jndsidder siges at være en saa øvet Skytte, at han i en lang Afstand kan sætte sin Kugle paa en liden Prik.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-05-11
J det norske Blad Budstikken meldes følgende: Søndagen den 14de Septbr. 1812 stod den i Drongedet værende Klokker Knud Jensen Bruddom, iført selv som og hans Brud blot hiemmevirkede Tøier. Bruden brugte et heller den vanlige gothiske Prydelse paa Hovedet, men en simpel Blomsterkrands. Beværtningen ved Brylluppet bestod i et tarveligt Middagsmaaltid for nogle faa Personer, som toge hjem om Aftenen. Dette følgeværdige Exempel paa Tarvelighed og Konstflid offentliggiøres til fortient Ros for ovennævnte Brudepar; thi unægteligen bidrager Enhver til Landets Vel, der ved sit Exempel kan virke til Afskaffelse af unyttig Overdaad og skadelig Ødsilhed, ligesom det og stedse vinder i Uafhængighed af Udlandene, saasnart een eller flere af dets Beboert lære at indsee Mueligheden af og Hæderen i at være høitidsklædt i hjemmevirkede Tøier, og, i det de selv udføre Saadant, tillige derved giver Andre et opmuntrende Exempel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-05-11
Det kongelige Selskab for Norges Vil talte i Aaret 1812 i dets 31 Afdelinger 2150 Medlemmer; i 1813 har det havt den Lykke, at omtrent 500 Medlemmer ere komne til. Saaledes vinder dette store Selskab stedse mangfoldige Tænkendes bifald og erholder flere virksomme og kraftfulde Medlemmers Understøttelse til efterhaanden at virke med større Kraft og Held for Opnaaelsen, af Selskabets ædle og høie Formaal: Norriges Vel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-05-11
J Aalborg maa Enhver som indtager udenbyes Personer i Logie, ufortøvet, og uden at huse dem nogen Nat, anmelde deres Ankomst for Politie=Adjutanten, samt derhos tillige fremstille den fremmede Reisende til personlig Examination og Konfrontation med Passet, under Mulkeaf 4 Rbdlr. første Gang og fremdeles dobbelt for hver Forsømmelse deri skeer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-05-11
Bekiendtgiørelser. De som i forrige Aaringer i Aarhuus have modtaget Hør, eller Hampefrøe tillaand, ville med allerførste tilbagelevere samme, Skieppe for Skieppe, til Hr. B. Lihme i Aarhuus, som imodtager samme. Frøet bør være sundt og godt, og leveres med godt Maal. Skulle enkelte, som ikke selv have godt Frøe at levere, heller ønske at betale Penge derfor, kan det og blive disse overladt for billig Betaling; men af andre, som have Frøe at kan levere, fordres Frøe i Natura. Wivild, den 10de April 1813. Krarup.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-05-11
J Sielle Bye, Framlev Herred, er ved Døden afgaaet Aftægtsfolkene Jens Rasmussen og Maren Nielsdatter, og deres fælleds Boe taget under Skifterettens Behandling. Begges Arvinger, saavelsom Credi= og Debitorer, bliver i Overeensstemmelse med Plakaten af 26de Octbr. 1792, herved med 6 og 12 Ugers Varsel indvarslede til at melde sig hos undertegnede Skifteforvalter. Halle, Vester-Lisberg, Framlev og Sabroe Herreders Contoir i Aarhuus, den 30te April 1813. Schumacher.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-05-11
Løverdagen den 15de Maj, foretages offentlig Auction paa Greenaar Raadhuus, over det af Roeslotillen hertil f. A. indbragte Priisskib Forsigtigheden, med sammes staaende og løbende Redskaber samt Inventarium, tilligemed dets indehavende Ladning, bestaaende af: 14912 Pund Kaffe. 33 Tønder Tran. 17 Tdr. 2 Fierdinger saltet Fisk. samt endeel tomme Foustager. Alt efter de paa Auctionsstedet bekiendtgiørende Conditioner, hvoriblandt denne, at Kiøberen gives Henstand, med Betalingen til førstkommende 11te Juni Termig, Eretnaae, den 3die Maj 1813. s. Hansen, Barer, Realisations=Commissairer. Mandagen den 17de Maj nækkommende, Eftermiddag Kl. 2, lader afgangne Skoemagermester Jens HøegheEnke, udi hendes iboende Sted paa Broberg, stille til offentlig Auktion, og uden flere Auktioners Holdelse, bortsælge, om antagelig Bud skeer, en næstved liggende Leieboed, bestaaende af 2 1/2 Fag Huus til Gaden, med Haugeplads og fælleds Brønd. Strax derpaa bliver samme Dag og Sted ligeledes bortsolgt endeel barkede Huder, Kalveskind og Faareskind, nogle bereed og sværtet Faareskind, endeel Meubler og Effekter, Mands Gangklæder m. m. Aarhuus, den 7de Mai 1813. Auktionsdirektionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-05-11
Mandagen den 24de Maj førstkommende, Eftermiddag Kl. 2 slet, lader Hr. Kartun-Fabriker Schleisner formedelst Afreise til Kiøbenhavn, ved en eneste offentlig Auktion bortsælge: 1) Hans iboende Sted i Slotsgaarden her i Byen, bestaaende af 19 Fag Stuehuus og 11 Fag Udhuus, tilstrækkelig Gaardsplads, og en smuk Hauge med forskellige Slags Frugttræer. (Hermed følger 5 Kakkelovne, og Gaarden, som er godt indrettet, kan modtages 14 Dage efter Auktionen.) 180 Rbdlr. af Kiøbesummen, bliver henstaaende til efter Freden, 1/2 Deel af det øvrige betales næste 11te December, og Resten i Juni Termin 1814. 2) Et Farvehuus 10 Fag i Qvadrat til Nedbrydelse. 3) Nogle hundrede gode Tryk-Former, deels Mes ling deels stukken i Træe, og tienlige saavel til Farverier som Trykkerier, 5 komplette Trykdiske, en Presse, en Glie-Maschine, en stor Kyppe, en Morter, 2 store Kaaberkiedler, med alt hvad videre der hører til et komplet Trykkerie. 4) En betydelig Deel Ind- og Udboe, saasom Sølv, Kaaber, Messing, Tin, Glas, Porcellain, Jern og Træfang, endeel Mahognie Meubler, Borde, Stole, Sophaer Speile, et Taffeluhr, Sengesteder nogle Sengeklæder og Linger m. m. Conditionerne kan 14 Dage før Auctionen faaes til Eftersyn hos Eieren og hos Undertegnede, ligesom de bekiendtgiøres paa Auktionsstedet i Slotsgaarden, hvor Liebhaberne anførte Tid behagelig ville møde. Randers, den 29de April 1813. Brønnum.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-05-11
Mandagen den 31te Maj førstkommende, om Eftermiddagen Kl. 2 slet, bliver paa Randers Raadstue, efter Vedkommendes Forlangende, de Aarhuus Bispe Embede tillagte Kongetiender, af Søebye, Lihme og Wivild Sogne, og ligesaa den den Hørningske Stiftning tilhørende Kirke Tiende af sidstmeldte Wivild Sogn, ved offentlig Auktion bortforpagtede paa et, to, trefire eller fem Aar, imod en aarligen Afgift pr. Tønde. Sognets Hartkorn, der betalet efter Kapitels Taxten, og de flere Konditioner, bekiendtgiøres ved Fine Randers, den 23de April 1813. J Sadeldt, Auktionsdiretter. 3 Auktien.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-05-14
Udenlandske Krigsefterretninger. (Af Alton. Merkur og Hamb. Correspondent.)¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-05-14
Nu blev ogsaa den hidtil endnu ei i Kampen værende russiske Reservemagt ført med i Jlden, og den meest rasende Komp vedvarede saaledes indtil den indbrydende, Nat. Næste Dags Morgen var bestemt til Slagets Fortsættelse, men da de Franske medens det sidste Slag, havde bemægtiget sig Leipzig, nødsagedes Preuserne blot til at manøvrere mod dem. Senere erfarede man, at de ved Slaget vare blevne tvungne til igjen at forlade samme; ligeledes havde de ogsaa derved tabt Halle, henved 15000 Md. af deres bedste Tropper, mange af deres Kanoner ere demonterede, en Mængde Krudt karrer ere sprungne i Luften. Den russ. preus. Hær har forsvaret Valpladsen, tilkiempet sig Seieren og opnaaet sit foresatte Maal. - Saaledes var Kampen hiin 2den Mai i Nærheden af Lützens Marker, hvor allerede engang forhen Tydsklands Frihed er bleven tilkiempet. Det preus. russ. Tab anslaaes til omtrent 10,000 Mk.