JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-10-25
Myheder fra Udlandet. Ludvig Philips Besøg hos Dronning Victoria er allerede endt og Hs. M. indtruffen igien til Frankrig. Dronningen og hendes Gemal havde fulgt Kongen til Portsmouth, hvor han, efter Bestemmelsen, skulde indskibe sig til Calais; men da det var et frygteligt Uveir (14de October) med Torden, Regnskyl og Storm, turde intet Skib vove sig ud. Dronningen, Prinds Albert, Wellington o. Fl. baade Kongen ret meget om, at tage tilbage til Windsor og oppebider et gunstigere Veir. Men Kongen var ikke at overtale dertil, da vigtige Forretninger kaldte ham uopholdeligen tilbage til Paris; han begav sig derfor, paa Jernbanen, til Dower, hvor han den 15de, under en stærk Storm, gik ombord paa et fransk Postdampskib, og seilede over til Calais, hvor Kongen steg i Land. De Franskes Dronning, der vidste, at Kongen vilde indskibe sig om Aftenen den 14de, havde under det haarde Veir tilbragt hele Natten i Bøn og Taarer, og var næste Morgen tidlig ilet sin Gemal imode. Giensynets Glæde var ubeskrivelig. Under sit Ophold i England havde de Franskes Konge udøvet en mærkværdig Naadeshandling. Som bekjendt opholde sig i England mange politiske Domfældte og Flygtninge; en stor Deel af disse havde begivet sig til Windsor, for at see Kongen paa en af hans Spadseretoure. Een af Adjutanterne yttrede sin Frygt derover for Kongen og gjorde ham opmærksom derpaa, hvorpaa Hs. M. sendte GeneralAthalin hen til Hoben og lod dem spørge, om der var Noget de ønskede. Nørt over denne Modtagelse af Kongen, som flere af dem havde tragtet efter Livet, traadte Een af dem frem og sagde: "at de kun vilde see Kongen, som de havde gjort stor Uret imod, og bede om hans Tilgivelse." Da Kongen hørte denne Yttring, vinkede han venligt Hoben hen til sig og sagde: "Vest bien, i saut arranger leurassaire." De bleve Alle benaadede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-10-25
Der forsikkres i Paris, at Dronning Victoria har lovet Ludvig Philip, at hun til næste Foraar vil besøge ham i hans Residentsstad. J visse Circler vil man endnu vide Mere, nemlig at der i Windsor skal være blevet aftalt et Formælingsproject mellem den lille Greve af Paris og Dronning Victorias ældste Datter, Prindsesse Adelaide Victoria.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-10-25
Ved Postens Afgang fra Madrid droge Patrouiller gjennem Gaderne, da man befrygtede en revolutionair Bevægelse. Ministrene havde været forsamlede seent ud paa Natten for at raadslaae om en Note, hvori den brittiske Regjering skulde underrettes om de energiske Forholdsregler, som den spanske Regjering vil see sig nødsaget til at tage mod de brittiske Agenter som Ophavsmænd til de sidste Uroligheder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-10-25
De kankasiske Bjergfolks Opstand udbreder sig meer og mere, og truer nu endogsaa med at bryde ind i Georgien.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-10-25
Den nordamerikanske Stad Matamoras er bleven næsten heelt ødelagt ved en Orkan, og over 2000 Mennesker ere omkomne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-10-25
Den bekjendte russiske General v. Essen er pludseligt død i St. Petersborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-10-25
Fædrelandet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-10-25
Kjøbenhavn, den 22de October. Med Hensyn til Kongen af Preussens Besøger der nu atter indtraadt Forandring, idet Alt gjøres istand her til at modtage ham førstkommende Løverdag. Høistsamme skal nemlig have tilskrevet vor Konge, at nu var Jntet til Hinder for hans Reise, dersom man her vilde modtage ham, hvilket Tilbud, vor Konge med Glæde har modtaget, skjøndt med Bemærkning, at Landet vilde tage sig bedre ud ved Sommerstid; men da man nu ei kan faae Giensvar for Løverdag, forberedes Alt paa det Bedste. (Md.)– Man vil nu med Bestemthed vide, at Kongen af Preussen vil ankomme til Kjøbenhavn den 15de November, og opholde sig her 14 Dage, hvilke fordetmeste skulle tilbringes med Jagt. Dette Rygte vinder saameget mere Sandsynlighed, som man er i Begreb med at istandsætte Værelserne i den afdøde Konges Palais paa Amalienborg og udstyre dem saa elegant som muligt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-10-25
Den jydske Stænderforsamlings Præsident, Assessor Bruun, er igaar ankommen hertil og har idag havt en Audients hos Hs. Majestæt, for at overrække ham et ziirligt indbundet Exemplar af den jydske Stændertidende. Vil den roeskildske Stænderforsamling indgive en Adresse til Kongen eller ei. Vil den derved stille sig lige med den forudgaaede viborgske Forsamling og ligesom den uforbeholdent manifestere hvad der rører sig hos den tænkende Deel af Folket, hvilken Misstemning, hvilke Tvivl og hvilken Attraa, der endnu bestandig gjøre sig gjældende i det Samfund, som denne Forsamling skal have Udseende af at repræsentere? Saaledes spurgte man endnu for faa Dage siden, idet dog neppe Nogen for Alvor tvivlede om, at svaret maatte blive benægtende, som en nødvendig Følge af Forsamlingens aristokratiske og privilegerede Sammensætning. Nu behøver man ikke længer at spørge saaledes; nu kan der ikke være Tvivl, om, at Forsamlingen vil have ladet Adresse-Spørgsmaalet falde. De senere Ro af Stændertidenden indeholde vel endnu ikke Andet, end de bekjendte kgl. Lovforslag om den saakaldte almindelige Værnepligt for de Fattige, der ikke kunne frikiøbe sig, om Opkjøb af Landmandens Producter, om Forandringer i Arve=Lovgivningen, og de følgende No ville heller ikke saasnart komme til at indeholde Andet; men den første Opsættelse af Spørgsmaalet, med den næsten comiske Reservation af dets Forrang hos tilkommende Slægter, maa vel være Beviis nok, hvis man ikke veed det bedre, for at Forsamlingen senere vilde forkaste Forslaget. Hvorledes skulde vel ogsaa en Majoritet for Adressen kunne komme tilveie i en saadan Forsamling? Man behøver kun med et løseligt Kiendskab til de enkelte Medlemmer at gjennemgaae Fortegnelsen over alle disse betitlede kgl. Embedsmænd og Godsbesiddere, for at udfinde, at det høieste Antal Stemmer for et saa decideret Skridt som en uforbeholden Adresse liig den viborgske, der skulde kunne op drives i den roeskildske Stænderforsamling, vil være 26; saa at altsaa Modpartiet, det conservative, retrogradive, eller hvad man nu senere vil faae Anledning til at kalde det, tæller 39 Stemmer eller derover.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-10-25
Det vil være Udfaldet af Spørgsmaalet om en Adresses Jndgivelse, saaledes som man kan tælle sig det til; og hvorvel det vistnok kun lader meget mørke Udsigter tilbage, med Hensyn til ethvert andet Spørgsmaal i Frihedens og Udviklingens Jnteresse, saa kan man i dette Tilfælde dog endnu være Forsamlingens Majoritet Tal skyldig, for at den ikke, istedetfor at lade Adressespørgsmaalet falde, har formeret sig til Jndgivelsen af en Adresse i modsat Aand til den viborgske. Om nogle Dage vil man faae Stadfæstelsen af denne vor Forudsigelse at see. (Khvnsp.) Sidste Søndag bragte atter en Mordhistorie.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-10-25
En Arbeidsmand i Nyboder, Erik Jensen, der, saavelsom hans Kone, var temmelig drikfældig, har nemlig i en Ruus dræbt Sidstnævnte ved at tilføie hende 3 Øreslag i Hovedet. Han gik derpaa ud i Byen og fortalte sine Bekjendte, hvad han havde gjort. Senere her han bekjendt sin Gierning for Retten, med det Tillæg, at hans Kone havde længe fortjent sin Skjæbne. (Md.) Jo mere Arbeiderne paa det Thorvaldsenske Musæum rykke frem, desto meere viser sig Bygmesterens, Bygningsinspecteur Bindesbølls store Talent, og Flid, og man maa erkjende, at Musæet ikke alene bliver et værdigt Gjemmested for den forevigede Kunstners herlige Værker, men ogsaa en Prydelse for Hovedstaden, der vil skaffe sin Bygmester europæisk Berømmelse. Gaarden er nu aldeles færdig og yder et i Sandhed magisk og imposant Skue. Paa begge Sider er i Murene anbragt et romersk Væddeløb af indlagt Cement; imellem dets Afdelinger noe sig, ligeledes af indlagt Cement, Palme- og Laurbærtræer, og de tvende hver paa sin Side af Christussalen store indlagte Palmetræer synes at udbrede Kjoling og Fred over Thorvaldsens Grav, hvis ultramarinmalede Hvælving findes midt i Gaarden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-10-25
Her skulle Kunstnerens jordiske Levninger nedsænkes den 15de November paa hans Fødselsdag, og Graven skal kun smykkes med friske Roser, som han el stede saameget. Naar man kommer fra Hovedindgangen og naar Luften er klar og blaa, ligner Gaarden den smukkeste Høisal, som Pantasien kan skabe. Decorationerne af de fleste Lofter i Cellerne ere nu ogsaa færdige. De ere alle udførte afreseo i pompejiansk Smag af de dygtigste Kunstnere, der synes at kappes om at bringe den store billedhugger en værdig Tribut. Ogsaa Corridoren er fordetmeste fuldendt; dens hvælvede Loft er malet ultramarin med forgyldte Stjerner, afdeelte ved Guirlander af Ax og andre Ornamenter. – Skjøndt Bygningen saaledes allerede er vidt fremmet, saa menes den dog ikke at ville blive færdig for i Efteraaret 1846.*) Tivoli's Entrepreneur, Agent Carstensen, vil atter i Aar gjøre en Reise i sin Anstalts Jnteresse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-10-25
Efter Forlydende vil han til næste Aar oprette et Vinter-Tivoli, som skal opføres i Grønningen ved Toldboden. - Den forløbne Uge har været særdeles riig paa Selvmord; de Fleste have fundet Behag i at drukne sig. En stor, stærk Sømand, der vilde drukne sig i Canalen, blev optagen af Tililende, men var saa balstyrrig under Redningen, at denne neppe var lykkedes. (Md.)– En bekjendt riig Værtshuusholder har i disse Dage hængt sig. Aarsagen hertil er curieus nok, ifald den forresten er sand. Han skal nemlig have taget sig det meget nær over Salget af et ham tilhørende Huus, som han, nogle Dage efter at Kjøbet var afsluttet, havde kunne sælge med en Avance af flere tusinde .¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-10-25
J forrige Uge tog et offentligt Fruentimmer Livet af sig ved Gift. Flere af hendes Colleger sørgede imidlertid ved Sammenskud for en anstændig Begravelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-10-25
- Et stort Kunstberiderselskab, under Alexander Guerra fra Rom, vil i næste Maaned indtræffe hertil. Det bestaaer af ikke færre end 18 Damer, 25 Herrer, og 3 Børn, samt 8 Staldkarle og 56 Heste. (Md.) Politiderecteuren, Etatsraad Bræstrup, bekjendtgjør, at de i Stokholm af en offentlig Kasse bortstiaalne Obligationer nu ere opdagede og tilveiebragte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-10-25
Skibs-Efterretninger. Postdampskibet "Svenska Lejonet er den 9de de lykkeligt ankommet til Østad; det havde maattet udstaae en frygtelig Storm, indtil det fandt Beskyttelse under Christianso. Under Stormen havde det næsten bestandig ligget paa den ene Side og havt to Fod Vand i Rummet, hvorhos Pumperne vare i Uorden, saa Mandskabet allerede ganske havde opgivet Haabet og Redning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-10-25
Fallitter, Kjøbmand Søren Peter Holstebroe, i Helsingøer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-10-25
Befordringer og Afgang. Hs. Maj. har allern. udnævnt: afsk. Capt. F. Storm til Postmester i Middelfart; Sognepræst for Jydstrup og Walsoelille M. i Sjælland, E. Holst, til Sognepræst for Borup og Kimmerslev M. i f. Stift; og Adjunct ved Randers lærde Skole, Cand. theol. J. Holbek til Adjunct ved Metropolitanskolen i Khvn. Under 18de de har Hs. M. i Naade og med Bartpenge entlediget Adjunct ved Sorøe, Academies Skole C. H. Lorenzen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-10-25
Dødsfald. Pr. Lieutn. i Sø-Etaten A. Schjerbeck (paa sin 35te Aars Fødselsdag), Miniaturmalet Camradt, Overstinde Bie, Betty Thaulow; Alle i Khvn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-10-25
Copulerede. J Skanderborg den 18de October, Malermester Theodor Rosenstand og Jfr. Frederikke Andersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-10-25
Ved Tallotteriets 1397 Trækning i Wandsbeck udkom: No. 6. 42. 88. 39. 37.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-10-25
Reisende. Med Dampskibet "Chr. Vill." til Kallundborg: Forstander Møller, Kjøbmand Chr. Schou, Landvæsens Elev Nielsen, Skræder Lund, Garver Flach, Styrmand Thomsen. Til Thund, Pastor Sevel. Forlangte Jndrykkelser. Skolelærerne med Posttaske paa Nakken. Motto: Es ist schlechterdings zu mu billigen und verdiente eine Weifung von hoherm Orte, wenn man dem Schulmeister Dinge aufburdet, die ihn entwurdigen. Dies erniedrigt ihn in den Augen der Gemeinde, und har die Følge, das die Bauern sich bensalls unhoflich gegen ihn betragen. Kindervarer, Generalsuperintendent.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-10-25
Naar jeg i Slutningen af min Artikel opfordrede Skolelærerne i Woer og Rim Herreder til med beskedent Alvor at opponere imod den meget omtalte Foranstaltning, da var det, hvilket Ordene klart bevise, langtfra min Hensigt at prædike Trods og Opsætsighed; jeg vilde kun antyde Vedkommende det Ønskelige i, at de paa egne og Standens Vegne, indgave en Besværing til det kongelige danske Cancelli, som neppe vil have Skolens Embedsmænd stillet i Classe med Huusmænd og Sjouere, der løbe omkring paa Gader og Veie med Posttaske paa Nakken. Denne Opfordring tager jeg ikke i Betænkning herved at fornye. *) J sin oprindelige Form var Artiklen forsynet med mit Navns Underskrift; det var altsaa ikke min Hensigt at kryde i et Smuthul, og derfra udspye Gift og Galde. Der gives nutildags Mange, der hylde dette Princip; jeg har bestandig havet det, og ved flere Leiligheder draget tilfelts imod samme. ) En Skolelærer spurgte engang sin Provst, hvem der skulde være ansvarlig for Brevene, naar et Kirkebud var antaget: Budet eller Læreren, "Læreren!" lød Svaret. Dersom denne Provst har Ret, saa bliver det dog næsten nødvendigt for Læreren, selv hvor et Bud er engageret, at følge med, for at paasee, at Circulairerne ikke skee Overlast, og virkelig naae deres Bestemmelsested. Erkjendelsen af, at Skolelærernes Stilling i flere Henseender er af den Natur, at den hindrer ham i en heldig Udførelse af hans vigtige Gierning, har jævnlig bevæget mig til, offentlig at tage Ordet desangaaende; og, om end nok saa mange Strømme af grove, ufortjente Skjeldsord bryde løs over mig, skal jeg dog ikke lade mig afskrække fra at paaanke Alt, hvad der efter min Mening krænker Lærekaldets Værdighed. Medrette foragter Provsten en Calumniant; med samme Ret føler jeg Foragt for hver den, han være nu Provst eller hvad han vil, der nedværdiger og tilsidesætter den allerede nok nedtrykte Lærerstand. Paa hvilket Trin vi end ere stillede i Samfundet, skylde vi dog Folkeskolen, hvis Virksomhed griber ind i alle Forhold, uendelig meget. Denne Gjæld kunne vi bedst afbetale ved at opmuntre og understøtte Læreren i Opfyldelsen af hans møisommelige Pligter, samt ved at bortfjerne Alt, hvad der kan fortrædige ham og skade hans Anseelse. Meget staaer her tilbage at gjøre; at det Forsømte snart maa vorde oprettet, er mit og upaatvivlelig enhver sand Fædrelandsvens inderlige Ønske. Aarhuus, den 20de Octbr. 1844. Kraiberg, Jnstitutbestyrer. Erklæring.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-10-25
Foranlediget ved Cancelliraad Anchersens Opfordring til mig i Aarhuus Avis N 191 at oplyse, om jeg har betalt eller lovet at ville bidrage til Udredelsen af Snedkerenkens, Madame Sørensens Mulct, erklærer jeg herved, at jeg aldrig har lovet at ville gjøre Sligt, ja at jeg endog ikke engang er bleven opfordret dertil, ligesom jeg aldeles Jntet har havt med hele Sagen at gjøre, uden da jeg tilligemed flere andre Borgerrepræsentanter var stevnet til at aflægge et Vidnesbyrd. Skulde derfor Nogen enten til Madame Sørensen eller andetsteds have lovet Noget paa mine Vegne, da er Sligt skeet uden mit Vidende ved et Misbrug af mit Navn. Veile, den 23de October 1844. A. Linnemann.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-10-25
Af et Jnserat i Aarhuus Stiftstidende A 191, hvori Hr. Cancelliraad Anchersen meddeler Udfaldet af den Jnjuriesag, han i sin Tid har anlagt imod nuafdøde Snedker Sørensen, har jeg med ikke liden Forundring seet, at han beretter, at jeg har forsikkret Madame Sørensen, at hun kunde være ganske rolig i Henseende til de med Sagen forbundne Udgifter, da jeg godt kjendte Sammenhængen, og at hun nok kunde lide paa, at de Paagjældende vilde holde Ord. Da jeg ikke blander mig i mig uvedkommende Ting, og ganske er udenfor Sagen, hvori en Sættedommer var beskikket, har jeg ikke villet undlade at berigtige hiin aldeles urigtige Beretning. Bel henvendte Madame Sørensen sig til mig kort efter sin Mands Død, men det var ikke i nogen saadan Anledning, som Cancelliraad Anchersen omtaler, men for at spørge mig til Raads, om hun skulde, som hun kaldte det, hæve Sagen, eller fortsætte den. Da jeg ikke kjendte meer til den end enhver Anden, der har læst det Jnserat, der har givet Anledning til Sagen, henviste jeg hende til hendes Sagfører, idet jeg gjorde hende opmærksom paa, at det ikke stod til hende at hæve Sagen, da hendes Mand var den Sagsøgte. Her bestod mit Svar, og da hun omtalte, at hendes Mand havde sagt hende, at en Mand havde lovet ham at betale Omkostningerne, erklærede jeg udtrykkeligt, at jeg, som sandt er, intet kjendte hertil.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-10-25
Det vil heraf sees, hvor urigtig Cancelliraad Anchersens Beretning er, og jeg har kun at tilføie, at det har været uden mit Forevidende, at en af Politibetjentene er gaaet om med den af Cancelliraad Anchersen ommeldte Subscriptionsplan. Veile, den 23de October 1844. O. M. Hersleb.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-10-25
I Anledning af Hr. Cancelliraad Procurator Anchersens Jnserat i Aarhuus Avis No 191, finder jeg mig forpligtet herved at erklære: at hverken Hr. Kammerherre, Stiftamtmand Hoppe eller Hr. Agent Linnemann have givet mig Jndskydelse om at oprette den nye Klub her i Byen; eiheller have disse Herrer foranlediget mig til at forbigaae Hr. Cancelliraad Anchersen med Jndbydelsen til Deeltagelse i samme. Veile, den 23de October 1844. C. A. Jørgensen, Guldsmed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-10-25
Prædikanter paa 21de Søndag efter Trinitatis.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-10-25
Høimesse. Domkirken Hr. Pastor Jespersen; Frue Kirke Hr. Consistorialraad Brix; Hospitalskirken Kl. 10 1/2 Hr. Pastor Jahnsen. Aftensang i Domkirken: Hr. Pastor Fonss.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-10-25
Bekjendtgjørelser. Søndagen den 13de October behagede det alvise Forsyn ved Døden at bortkalde min elskede Mand J. Jensen, 65 Aar gammel, efter omtrent et Aars tiltagende Svagelighed og 6 Ugers Sygeleie. J 39 Aar have vi deelt Livets Sorger og Glæder, og af Gud blevne velsignede med 3 Sønner og 5 Døttre, hvoraf een Søn modtager ham i Evigheden. Hvilket herved sørgeligst meddeles Familie og Venner. Barritschous=Mølle, den 14de October 1844. Paa egne og Børns Vegne M. Jensen fød Sørensen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-10-25
At Cancelliet under Gaars Dato har beordret Redacteuren af Bladet Kjøbenhavnsposten, J. Davidsen tiltalt for Overtrædelse af Trykkefrihedslovgivningen, in specie Pl. 1ste Novbr. 1837 med Hensyn til Jndholdet af en i bemeldte Blads Nr. 237 for Fredagen den 11te dennes indrykket Skrivelse, det bekjendtgjøres herved i Overeensstemmelse med Fdg. 27de Sept. 1799 § 18. Det Kongl. Danske Cancellie, d. 16de Octbr. 1844.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-10-25
Theatret i Aarhuus. Søndagen d. 27de Octbr.: Efter Solens Nedgang, Lystspil i 1 Act af Dumesnil; derefter (for første Gang: Møllen i Marty, nyt Lystspil i 1 Act af Melesville og Deveyrier; til Slutning: En Commedie i det Grønne, Vaudeville i 1 Act ved H. C. Andersen. Mandagen d. 28de (for første Gang); Don Juan, eller: Steengjæstebudet, Comedie i 5 Acter af Moliere, overs, af Th. Overskou.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-10-25
NB. Paa Onsdag gives den sidste Forestilling. Müller & Orlamundt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-10-25
De Forældre, som ønske at lade deres Børn under vise af mig i denne Vinter, for derved at forberedes til Confirmation, ville behage at anmelde dem hos mig fra Dato af dagligt. Aarhuus, den 24de Oct. 1841. Lindhard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-10-25
Dampskibet Christian den Ottende, mellem Kallundborg og Aarhus, afgaaer i November og December Maaneder kun engang ugentlig, nemlig: fra Kallundborg til Aarhus hvor Söndag Morgen, Kl. 8, og fra Aarhus til Kallundborg hvor MandagMorgen ligeledes Kl. 8, hvilket herved bekjendtgjöres. Aarhus Færgecontoir, den 24de Octbr. 1844. Richardt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-10-25
At jeg, efter at Overauditeur Bye og Herredsfoged Petersen havde begjært sig entlediget fra Administrationen, er bleven beskikket til Administrator for Stamhuset Ausumgaard, bringes herved til Kundskab for Vedkommende. Rindum Kiærgaard pr. Ringkjøbing, d. 21de Oct. 1844. S. Bagge, Søkrigscommissair og Procurator. 3de Qvartals Auction for 1843. vil begynde Onsdagen den 20de Novbr. Anmeldelser paa Vare og Bohave m.v., som ønskes forauctioneret, modtages indtil den 16de Novbr. hos P. Rosenstand. Horsens, den 22de October 1844. Efter Begjæring af Skifteretten bliver den Viinhandler Krebs's Bo tilhørende Gaard Nr. 466 & 467 paa Nytorv her i Staden opraabt til Bortsalg ved 3de Auctioner, der afholdes: 1ste Auction den 28de October, 2den Auction den 11te November og 3die Auction den 25de November, hver Dags Formiddag Kl. 11. De to første Auctioner holdes paa Raadhuuset, men den sidste i selve Gaarden. Denne Eiendom, der for endeel fra Nyt af er opført af Grundmuur og beliggende paa et af de fordeelagtigste Steder i Byen, egner sig fortrinlig til Kjøbmandshandel og Gjæstgiveri, paa hvilket sidste der tilmed spores Mangel her i Staden, saa det er at vente, at denne Entreprise vil blive meget lønnende. Conditionerne for Salget ligge til Eftersyn hos Boets Curator, Procurator Møller, 8 Dage før første Auction. Hvilket herved bekjendtgjøres overeensstemmende med Placaten 22de April 1817. Aalborg, den 10de October 1844. A. Mørch.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-10-25
Mandagen den 4de November førstkommende, Kl. 11 Formiddag, bliver det Stervboet efter Maren Sørensdatter og forhen afdøde Mand Hans Christian Jensen, tilhørende, i Honum Skov, Hvirring Sogn beliggende Huus, formedelst Udeblivelse med Betaling, stillet til absolut Bortsalg for første Kjøbers og hans Cautionists Regning, ved een Auction, som afholdes paa Stedet. Stedet staaer for Hartkorn fri Hovedgaardstaxt, Skovskyld 2 Fdkr. 1 1/2 Alb. Naar Stedet er solgt, bliver derefter samme Dag der afholdt Auction over Kreaturer, Ind- og Udbo, første Kjøber tilhørende, deriblandt i Hest, 2 Køer, 3 Faar, en Comfur=Indretning, et Stueuhr, et SmedeVærktøi, en Eenspænder=Vogn, en Harve m.m. Lysthavende indbydes. Woer og Nim Herreders Contoir i Horsens, den 16de October 181. Beruth. 750 Rbd. Sedler, tilhørende Thyrsting Wrads Herreders Skolelærer-Hielpe Kasse, kunne i anstundende December Termin erholdes til Laan imod anordningsmæssig Sikkerhed, naar man derom med behørige Beviisligheder henvender sig til Amtmand, Ridder v. Lindholm i Skanderborg, eller til undertegnede Provst. - Nørre-Snede Præstegaard, d. 22de Octbr. 1844. Volf.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-10-25
Stedet Nr. 866 paa Guldsmedgade, der tilforn har tilhørt Bødker Rasmussen, kan endnu erholdes tilkjøbs paa billige Pengevilkaar, naar man derom accorderer med Politiassistent Procurator Nielsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-10-25
Stedet Nr. 110 paa Middelgade, der tilhører Muursvend Jørgensen, kan, formedelst dennes Bortreise fra Byen, faaes tilkjøbs, naar man derom henvender sig til Politiassistent Procurator Nielsen. S. Levins Jndustri- og Mode-Magazin er blevet forsynet med smukke moderne Vinterhatte, opstukne Kapper, Slører, Handsker, Kapper & Hattebaand og Blomster, hvide og couleurte Broderier, Fløielsbaand, et godt Assortiment Bindler, Traad, Rullegarn, Rasmagergarn til Strikning. – Aarhuus, d. 24 Oct. 1844.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-10-25
Fiin og ordinair hvid Sæbe, Soda og Soda-Sæbe til Vadsk samt Cocus-Sæbe, faaes meget billig hos Röse & Gerdes.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-10-25
Christiansfeldter Formelys af bedste Qualitet faaes hos Röse & Gerdes.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-10-25
Udsalg af Stobegods til Fabrikpriser. Smukke nye 1 og 2 Etages Ovne H. V., med og uden Kogeindretning, Bilæggere, Grubekjedler, fr. og holl. Gryder i alle Nummere, Pander, Muldfield, samt gamle Ovne, faaes særdeles H. v. Essen i Skanderborg. billige hos Fiint svensk Stangern, Do. Staal, 3 a 4 Toms SomSmaasom, bedste Sort Tørfisk, stort og smaat Salt Steenkul, hollandske Aldkarter, bedste Sort svenske Jernplader, engl. Do., svensk og engelsk Jern, Tran og Tjære, udmærket godt 3 og 4 Bands Hør, samt fiin heglet Hør og Hamp, faaes billigst muligt hos S. V. Essen. Stolzer- og Eidammer-Oste, samt fortrinlig gode Meieri Oste, faaes meget billige hos H. v. Essen. Fiin Vanille Chocolade faaes meget billigt hos S. V. Essen.