JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-03-23
Jfølge Beretninger fra Leipzig af 12te Marts, var det franske Hovedqvarteer endnu samm steds; efter samme var ligeledes saavel Wittenberg som Eben i Sachsen, endnu i de Franskes Maat. 4000 Mand franske Tropper laae i Omegnen af Leipzig; ved Wittenberg skulde de derimod være henved 20000 Mand stærkt. Dres den holdtes endnu besat af General Rig ner. J Maadeborg ere de Franske 30,000 Mand stærke. - Kongen af Sachsen havde endnu sin Residentse Ovenfor Zirke gik en russisk Kofak Brigade over Wartaflodens svage og allerede næsten brudte Jis, denne Overgang havde været umuelig, hvis man ikke havde ligt Bræder derover, hvorpaa Kosakkerne enkelte og med Livsfare førte deres Heste over. Men hele Brigaden kom lykkeligen over paa Flodens venstre Bredde, og besatte Veiene til Pinne, Posen og Meseritz, uden at de i disse Steder sig befindende Tropper anede det ringeste deraf. Ved Midnat gaves Angrebssignalet. En fiendtlig Piket af 50 Mand blev nedstødt af Kosikkerne, der som et Lyn banede sig en Vei midt igiennem de i Staden Meseritz sig fortvivlet værgende Tropper. En stor Ocel af de flygtende Soldater toge Veien til Pinne, men saldt her i Hænderne paa Fyrst Kantagurins der opstillede Kosakkorps. foruden Fyrst Gedroye; og hans Sønner, bleve nogle og 30 Officerer og 900 Md. fangne, og henved 1000 Heste gjorte til Bytte af Russerne. J flere offentlige Blade læses nu følgende, af den russiske Armees Overgeneral, allerede den 26de Novbr. udstædt Proclamation til Lithauens, Grodno's og Bialystocks Jndbyggere: Den kostiserede Armees Skjebne er afgjort. J have seet utallige Batailloners Defien. . . . Da nu den seierrige russiske Armee efter saa ærefulde Begivenheder, drager ind til eder, for igien at tilveiebringe Otten og Rolighed, for igjen at plante de triumstrende russiske Ørne i de Provindser som en Tidlang have lidt af Udlændigernes Jndbrud; saa erindrer Eder eders Pligter, eders Eed, eders Vel; betænker at en Angribet, der hverken har kunnet beskytte eder, eller opfylde sine eder gjorte Løfter, aldeles maae ødelægge eder, for at forsøge, at sikre sin og sine Tilhængeres Flugt. I have seet Skyggestorhedens Forsvindelse for den retfærdige Sag, eders troe Landsmænd kommer tilbage, kronede med Seierspelmer. Op! viser ogsaa eder samme være dige, thi ogsaa J kunne giøre noget for Fædreland og Æren, Hvilket skiønt Kald, Jler, at opfylde det."J Amsterdam opdagedes i de første Dage af forrige Maaned, en farlig Sammenrottelse, der havde til Hensigt at bevirke en Regieringsforandring og forstyrre den almindelige Rolighed. Den 12te Februat var den bestemte Dag til Oprørets Udbrud og Signalet, Laane husets Antændelse. Lykkeligviis blev den i Tide opdagt. Hovedmændene stillet for en Militatekommission, der den 22de dømte tvende deraf til Døden og de øvrige til Fængsels= og Pengestraf.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-03-23
Fra Spanien lyde Beretningerne vedvarende til de franske Troppers Hæder. J Provindsen Guldelaxara har General Vichety nyligen tilkiempet sig adskillige betyd lige Fordeele, først ved at forjage Kienden fra Stauenza og sammesteds at have gjort 3000 Flinter tilBytte; derefter ha han i en ved Meding-Coli forefalden. Fægtning tagen en heel Bataillon af omtrent 1000 Mo. fangen; og endeligen paa Veien derfra, eskorte rende bemeldte Antal Fanger, ved at blive angre den af Empecinados hele 4000 Mand stærke, det Franske langt overlegne Korps, forsvarede han med saadan Tapperhed sin Fremgang, at han ved sin Ankomst til Guadal para endnu havde fornyet sine Fangers Antal med 50 Md., samt gjort en fiendtlig Fane til Bytte. General Vicheri blev saaret af en Kugle i Armen i en af disse sidste Skiermydsler.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-03-23
Blandede Efterretninger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-03-23
(Af ovennævnte Blade.) Ved det Hamborgske Skyttelaugs=Gilde skiød forleden en vis Tumler for Hs. Majestæt Kongen af Rom, og var saa heldig at faae den høieste Gevinst som med et Brevblev oversendt Hs. Majestæts Gouvernante. Hanhar nu for sit heldige Skud faaet fra Kongen af Rom er Gulddaase med Hs. Majestæts Navnetræk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-03-23
Den unge danske Lærde, Hr. Doctor Brøndsted, er endeligen lykkelig ankommen til Corfu, hvorfra han ufortøvet agter at begive sig til Jtalien og derfra vende tilbage til Dannemark, efterat have i 3 Aar giennem reist Grækenland og hele Lilleasien. Hans forventede lykkelige Tilbagekomst til sit Fædreland at opvække hes hans Venner fra meget større Glæde, som de, især siden hans Vins og Reisekompaanons Død, have ideligen følt Bekymringet for ham og hans Skjebne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-03-23
Den 28de Febr. døde den sterrigske Minister Spielmann, en Skomagers Søn, som ved eene Fortienester havde opsvinget sig til denne Værdighed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-03-23
I Ungarn har man i 104 Aar (siden den skrækkelige Vinter 1709, der er bekiendt i Historien ved de Ødelæggelser, den foraarsagede i den svenske Armee, som under Carl 12te rykkede ind i Rusland) ikke havt saa streng en Vintet som denne. Biørne og Ulv skræmmede ved forrige Aars gyselige Kanonader, strømt me ind i Landet, ongribe flokkeviis og ved lys Dag Folk paa Landeveie, ja i Husene, ligesom fordum ved Tartarernes Jndfald.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-03-23
Udenlandske Efterretninger. (af samtlige danske og norske Aviser, samt Udgiveren.)De fiendtlige Skibe have lagt sig nærmere ind mod Malmøe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-03-23
Præsteskabet i Odense Amt har ved et frivilligt Sammenskud tilveiebragt 1800 Rdlr. d. C til de Præste enker, der i de sidste besværlig Aar have giennemgaaet de flest Trængsler; hvilken Understøttelse den 12te t. blev fordeelt ved 4 dertil udvalgte Mænd til 12 Personer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-03-23
Aarsagen til de yppige Tyverier, som i senere Tiden begaaes i Hovedstaden, maa nok nærmest søges deels i mange simple Folks Lyst til Vellevnet og Ulyst til Arbeide, deels i de særdeles mange og lette Leiligh der til at blive af med Tyvekosterne. For ikke længe siden læstes saaledes i et offentligt Blad, hvorledes en iøvrigt ikke trængende Borgerkone, som holdt Værtehuus i Kiøbenhivn, havde et heelt Oplagssted for saadanne Koster, og hendes Huus var et Tilflugtsted for Tyve. Det aarvaagne Politie har atter nylig opdaget en Haandværksmand, der istedenfor at drive det Haandværk han havde pundet Borgerskab paa, drev et andet, nemlig Hæler Haandværket. Han havde et eget Værelse hvori eller Tyv koster giemtes. Saavel han som et Qvindfolk, han havde i Huset hos sig, og 6 Tyve, som han hælede med, side nu arresterede og vente deres Dom. De hidtil opdagede stiaalne Koster skulle beløbe sig til henved 4000 Rd. d. C.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-03-23
Kiøbenhavns Vexelkours, den 19de Marts. (R. B. Daler.) Hamborg 305 Procent lang Sigt. - 307 kort Sigt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-03-23
Prædikanterne paa Fredag. Domkirken: Hr. Provst Bechmann. Fruekirke. Hr. Melbye.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-03-23
Bekiendtgiørelser. Onsdagen den 24de og Fredagen den 26de Marts, om Aftenen Kl. 7, gives Transparent Fyrværkerie, paa Raadigen, hvor Billetter, til 1ste Plads a 2 Mk., til 2den Plads a 1 Mk. Rigsbankpenge, bekommes. s. C. Matthiessen. Portratimaler Leo anbefalet sig det ærede Publikum i Migniatur og Olie Malerie. De som behage at ville lade sig male og forinden ville see Prøver af hars nebeide, ville behagentligen mellige sig i hans Loget paa Vestergade hos Hr. Jørgen Hansen, Da jeg, som allerede for i denne Avis bekiendtgjort, er den eneste her i Byen privilegerede Giestgiver, skylder jeg mig selv, herved at advare Vedkommende, at de ikke i Fremtiden, som dertil uberettigede, herbergere fremmede Reisende for Betaling, uden min Tilladelse dertil, da jeg ellers, skiøndt ugierne, seer mig nødsaget til, ved Retten, at fordre Saadanne, som giør Jndgreb i min lovlige Næringsvei, afstraffede efter den Hiemmel, som Lovene og mit Privilegium give mig Tillige anmodes de Herrer Giestgivere i de omliggende Kiøbstæder herved forbindtligst om, at bekiendtgiøre for de respective Reisende, der agte sig til Horsens, at ingen i denne Bye er privilegeret Giestgiver uden Undertegnede. Horsens, den 22de Marts 1813. Friedrich Müller.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-03-23
En nalst Person, ovet i londlige Forretninger, søger Empløi som Avling eller Material=Forvalter til førstkommende Maidag paa en Herregaard ud en af de jydske Provindser. Anviisningen gives af Pinger i Odense.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-03-23
En fordeelagtig Plads for en duelig, ædruelig og ugift Gartner, med gode Vidnesbyrd forsynet, til 1ste Maj er ledig paa en Gaard 3 Fierding Vei fra Horsens. Man melder sig desangaaende hos Hr. Bogtrykker Elmquist i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-03-23
For en frie og ugivt Karl, som tillige kan regne og skrive taal lig, anviser Adressekontoiret en god Tienere Plads til 1ste Mai d. A., naar han om sin Opførsel, hvor han for har været, kan fremvise paalideligt Skudsmaal, og jo før jo hellere melder sig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-03-23
Tirsdagen den 30te d. M. om Formiddagen Kl. 11 slet, bliver i Galthen Bye Framlev Herred, foretaget offentlig Auktion, over afdøde Huusmand Jakob Andersen og efterlevende Enkes fælleds Stervboested i bemeldte Galthen, der bestaaer af 11 Fag Huus med tilhørende Ager og Engs Hartkorn, 4 Skpr. Saasnart Huset er solgt, bliver samme Tid bortsolgt, Jnd og Udboe, af Borde, Stole, Kister Skabe, Sengesteder og Sengeklæder, Kaaber og Messing, noget Sølv, 4 Stkr. gode Kiør, Faar, Sviin, nogle Biestader m.v. Konditionerne erfares paa Auktionsstedet. Aarhuus, den 23de Marts 1813. Schumacher.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-03-23
Auktion. Efter Foranstaltning af det franskekeiserl. og kongl. Consulat i Kiøbenhavn bliver Onsdagen den 31te dennes Kl. 4 Eftermiddag, ved offentlig Auktion bortsolgt Smakskibet Die 3 ey Gebruder, forhen ført af Capitain Johan Clasen, opbragt af den franske Caper Activ, Capit. J. H. Münde, og indbragt her til Ebeltoft, hvor Skibet er beliggende, og hvor det tillige med dets Jnventarium forevises af Undertegnede. Edeltof, den 20de Marts 1813. Palle Munch, Auktion. Mandagen den 12te Artil førstkommende, om Eftermiddagen Kl. 3, lader Eieren af den mellem Hr. Apotheker Redelins Gaard paa den ene og Hr. Lichys paa den anden paa søndre Side af det store Torv heri Byen beliggende Gaard, ved offentlige Auktion, om antageligt Bud skeer, bortsælge: 1) Til Nedbrydelse, 9 Fag Soehuus og 5 Fag Baghuus, begge 2 Etager, hvori er en stor Deel godt Tømmer, og især Birke af beydelig Fori hed og Længde. 2) et Bygningen til Gaden, de østre 7 Fag Huus fra Porten af, og deri in byggede 8 Fra Sidehuus, begge 2 Etant, med Gaardsrum, fra Husets vestre Hjørne Stolpe i skraa Linie og Grunden, hvorpaa de under No. i anførte By naaer staae, samt af Haven i samme Bredde gyden, saa at Kiøberen af Eiendommen derfra kan faae Jndkiørsel til Gaarden. Under Bygningerne, saavel til Gaden som Gaarden, ere gode og tørre Kieldere. Huset kan lettelig blive bevem Boepæl for 2de Familier, og har en særdeles behagelig Beliggenhed. Konditionerne kan fra den 1ste April af, faaes til Eftersyn paa Byefogdens Contoir, og ellers erfares paa Auktionsstedet. Aarhuus, den 23de Marts 1813.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-03-23
Auktions-Direktionen. Postgaarden kaldet, beliggende 3/4 Miil østen for Aalborg, agter Eieren ved offentlig Auktion paa Stedet, Onsdagen den 21de April førstkommende, at lade opraabe, og om antagelig Bud skeer, til den Høistbydende bortsælge, efter de Conditioner, som paa Auktionsstedet blive fremlagte. Til fraværende og ubekiendte Liebhaberes behagelige Efterretning finder Anmeldern iøvrigt nedvinde: at nedskrive følgende Anmærkninger: Gaardens Beliggenhed, dens 4re nye solide velindrettede Bygninger, hvoraf Vaaningshuset med Kielder Etage af Grundmuue, samt den derved liggende Frugt og Urtehave m.v., giver denne, skiøndt liden Eiendom, en fortrinlig Rang mellem Landboestæder, og qvalificerer den til en behagelig og passende Boepæl, endog for et Herskab. Jordmonnet er af fortrinlig god Bonnitet, og bestaar af sort muldet og leerblandet Jord. Arealet er circa 170 Tønder Land geometrisk Maal, hvoraf 104 Tønder Agerland, omtrent 25 Tønder Engeland eller Tørrjord, og Resten Græsningkjord; den aarlige Udsæd fra 50 til 80 Tønder Korn; af Kløver og Gaarhør er i de sidste 3 Aar indhøstet 35 til 40 Læs; af 2 Enge i østre Kiær kan aarlig bierges 18 til 20 Læs Høe. Det meste af Marken er indhegnet med Diger og Grøvter. Om Vinteren kan fødes 6 til 8 Heste, 24 til 25 Køer og 24 til 30 Faar. Græsningen er udmærket god, og kan i Sommertiden græsses 8 til 10 deste, 30 til 42 stor og 500 til 100 Faar og Lam. Køer og Faar græsse løse om hinanden, under Berogtning, og udvikle sig paa den Maade til en sielden Grad af Fuldkommenhed og Fedme. Foruden en ny opkastet Brønd midt i Gaarden ere to store Damme, som aldrig mangte Vand. Paa Marken et lidet godt og nyt Huus med beqvemme Indretninger til Bopal for en Haandværker eller anden liden Familie. Da de Enge eller Tørvjord, som Gaarden tilhører, er af saa vid Udstrækning, at de efter al Sandsynlighed aldrig kan opgraves, saa ka der foruden Gaardens Behov aarlig produceres og sælges 2 til 300 Læs Tørv, og som, ved Henson paa Nut dens Brændepriser, bliver stedse en ligesaa kourant Artikel, som Korn. Gaardens skattepligtige Hartkorn er 12 Tdr. 3 Fkr. 1 3/5 Alb. Konge- og Kirketienden, er for bestandig akkorderes til en aarlig Afgivt af 30 Rd. Præstens Tiende afkorderes i Korn, nemlig: Rug 1 Tde. 1 Skp., 2 1/2 3die., Dyg 4 Tdr. 6 Skpr. 4 30te., og Havre 4 Tdr. 6 Skpr. 1/2 Fdkr., som betales med Penge efter hvert Aars Kapitelstaxt. Degne og Skoleholder Kontingenten, bestemt i Korn, Halm og Tørv, betales ligeledes efter billig Overeenskomst med Penge. Til Søndertrander, Fattige gives aarlig 2 Tdr. Byg og 4 Rdlr. Naar Gaarden, som formodes bortsolgt, foretages Løbet af Mai Maaned eller naar Bygsæden er lagt endvidere Auktion over Besætningen, Gaards og Avisredskaber, Folkesenge, m. m., ligesom Gaarden til den Tid kan af Kiøberen tages i Besiddelse. Den eller de, som forinden Auktionen maatte attraae nærmere Oplysning om denne Eiendoms Lokale, ville behage at tage samme i Øiesyn, da Enhver ved mundtlig Samtale skal blive meddeelt hvad Sandhed og Retskaffenhed fordrer. Postgaarden ved Aalborg, den 18de Marts 1813.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-03-23
Mandagen den 26de April næstkommende, Formiddag Kl. 10 slet, bliver her i Hobroe foretaget og holdet offentlig Auktion over: 108 Stykker her den 1ste Decbr. sidst anholdte Kambrigds, som af det Høi Kongelige General=Toldkammer er kiendt konsiskabel. Til Liebhaveres behagelige Efterretning tiener, at Varene betales kontant ved Modtagelsen. De være mere Konditioner erfares for Auktionen paa Auktionsstedet. Hobroe Consumtions Hoved Kontoir, den 16de Marts N. Nyegaard, Comsumtions=Forvalter. Torrild Præstegaard er underhaanden at faae til Bortforpagtning paa 4 Aar, naar Liebhaverne inden 14 Dage ville behage at melde sig hos Sognepræsten R. C. Zimmermann. Torrild, den 16de Marts 1813.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-03-23
Stedet No. 184 udi Møllenten, et 4 Fag Huus med Gaardsrum og Vand i Gaarden, er tilkiøbs; - sammesteds er et nyt Elmetræes Chatol tilkiøbs.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-03-23
For Liebhavere er at bekomme 2 Stkr. melert Klæde og et Stk. godt Mullum hos C. Kriel, Fabrikmester.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-03-23
Paa Brøvteg under No. 333 kan bekommes meget gode Kartofler, saavel til Sæd som til Spiisning som 4 Rbmark pr. Skieppe; i store Qvantiteter bedre Kiøb, Ligesom og Perlegryn og Risengryn til billige Priser hos Larsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-03-23
Godt Hvedemeel og Perlegryn faaes hos Josep Levin paa Graven.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-03-23
Hos Kiøbmand Hansen paa Søndergade i Horsens e extra god Kløverfrøe at bekomme. atter er jeg forsynet med Sennop i Boutellier af samme Godhed som sidst hafte. Aarhuus, den 16de Marts 1813. Th. Chr. Krofe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-03-26
Udenlandske Krigsefterretninger. (af Alton. Merkur og Hamb. Correspondent.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-03-26
Den Hamborger Korrespondent, der nu siden Russernes Ankomst til Hamborg, aldeles har aflagt sin franske Dragt, og i dets Sted igien antagen sin gamle Form og Titel: Staats, und Gelehrte Zeitung, leverer os denne Postdag adskillige meget mærkelige Efterretninger, hvoraf de, med Hensyn til de nyeste Begivenheder fortrinligste, herved meddeles; de øvrige følge i det i Morgen udkommende Blad: Den store russiske Armee, der strækker sig fra Kastrinindtil Glogau, er i Begreb med at gaae over Oderen. 55,000 Mk. Jnfanterie og 22,000 Md. Kavallerie, som endnu skulle støde til bemeldte Armee, vare den 6te Marts ankomne til Weichselen, hvorfra de efter nogle faa Dages Hvile fortsatte Marschen videre fremad. -
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-03-26
General Blücher kommanderer den preusiske Armee i Schlesien og hans Avantgarde var den 16de Marts rykket ind i Sachsen. General York er af H. M. Kongen af Preusen, i Henseende til den af ham i Tauroggen med den russisk keiserl. General Diebitsch af sluttede Konvention, ikke allene erklæret for aldeles bebreidelsesfrie, men endog til Beviis paa Høistsammes særdeles Tilfredshed, bleven overdraget Overkommanden, af hiint under General Bülow staaende Korps, saa at General York nu har over 40,000 Md. under sin Befaling. Den 17de d. rykkede han med sit Korps ind i Berlin. Fra denne Hovedstad allene har over 10000 unge Mennesker stillet sig som Frivillige og størstedelen, selv eqviperede. General Wittgensteins Armee, der allerede har betydelige Korpser staaende hernede ved Elben, vilde med det allerførste sætte sig i Bevægelse mod denne Flod. Adskillige Kosak-Ditaschementer skulde allerede paa flere Stæder i Egnen af Wittenberg, og Magdeborg være gaaede over Elben.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-03-26
Af en af den russisk keiserl. General Wittgenstein, udstædt Dagsbefaling til det under General Yorks Kom mand staaende Kongl. preusiske Armeekorps, dateret Hovedqvarteret i Berlin, den 18de Marts, erfares at ovenmeldte preusiske Korps endnu senere er ifølge Kongen af Preusens Jndvilligelse, bleven forenet med det Wittgensteinske Amerkorps. Blandt andet hedder det i bemeldte Dagsbefaling desangaaende: "Den mig at Hs. preuss. Majest. overdragne Kommando over saa udmærkede Krigere er mig i enhver Henseende smig, rende, ærefuld, og et Borgen for Følgerne af den gode Sag, for hvilken jeg fører Sværdet. Over et halvt Aarhundrede vare begge vore Nationer Venner; et Mellemtum af faae Maaneder, frembragt ved Omstændighedernes Magt, har ikkun meere opflammet begge vore høihiertede Souveræners Sindelang, og endnu fastere knyttet Baandet mellem deres Folk. Der er ikkun en Jnteresse som forener os. Forenede ville vi tilkiempe os Laurbærrene, af hvilke de reddede Folks Taknemmelighed, efter fuldbragt Arbeide ville flætte os Krandse."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-03-26
Den 19de Marts rykkede 300 Mand Russer ind i Lübeck under Folkets Fryderaab. Dagen efter udstædtes sammesteds følgende Proklamation. Jndvaanere af Staden Lübeck! J ere fulgte Staden Hamborgs Exempel og have afsat de franske Autoritæter, en nu før de russiske Tropper betraadte Eders Gebeer; modtager derfore Forsikringen og min høie Monarks Tilfredshed og Eders tydske Brødres Tak. Nu J brave Lübekkere gielder det, at forsvare Edtes Frihed og hielpe at til kiempe Tydsklands Uafhængighed. Sværdet i Haanden, viser Eder eders tapre Forfædre værdige, og erindrer den Berømmelse, som Lübek engang nød som hansestisk Forbundstad. Der bliver oprettet et hansentisk Korps, hvori ikkun Frivillige vorde optagne; desaarsag frem enhver som føler sig vaabendetig, hvem Kierligheden til Fædrelandet og Undertrykkelsens Skiendsel ikke ere somme Ord. Hamborg, den 20de Marts 1813. Tettenborn, Keiserl. russiske Oberst og Kommandant af et Korps af General Wittenstrins Armee.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-03-26
J Hamborg, Lübeck og Bramen samles alleridi det i foronstaaende Proklamation ommeldte frivillige Korps. Det skal føre Navn af: den hanseatiske Legion, og vi udgiøre en Deel af den nordtydske Armen. Det som oplet i Hamborg, skal bestaae af Jøgere til hen og til nyt, og lønnes af Staden. lindet den 19ded har den russisk keiserlige Oberst Tettenborn udstedt tvende Bekiendtgiørelser til Hamborgerne, den ene angaaende at Stidsfarten med Engelland fra denne Dag igien er frie, og at enhver dertil berettiget Hombergsk Borger uforhindtet ken drive Handel og Vand med de Nationer, som ikke befinde sig i Krig med Rusland. - Ved den anden opfordres enhver af det Hamborgske Gebeets Jndvaanere, som maatte vide nogen Fransk Stats- og Gouvernements Eiendom skiult eller opd varet, ufortøvet at anmelde saadant. Hvo som efter 24 Timers Forløb fra Bekiendtgiørelsen at, har tilbageholdt saadanne Angivelser, selv om han end ikke var Besidder, men kun Medvider, der af, straffes som Forræder mod Fædrenelandet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-03-26
Efter at de franske Tropper den 16de Marts havde forladt Ritzebuttels Slot og Betterier, der beherske Curhavens Havn, fornaglet Kanonerne, brændt Lavetterne og deels opbrændt, deels boret 20 der i Havnen staaende Kanonterschalupper i Grund, løde sig strax see tvende engelske Brigger, som satte noget Menand af Marmuen i Land; man forventede samme stede flere ankommende Tropper. - Generalerne St. Cyre og Marands forenede Korpser vare ankomne i Rothenburg og fortsatte deres Marschad Bremen. Udenfor Danzig trydser der en engelsk Flaade.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-03-26
Svenskerne ere lentede i Svensk Pommern og hav besat Stralsund; man forventede sammesteds og faa Dage et betydeligt Korps, som allerede var bleven indskibet i Carlskrona. - Ogsaa paa Øen Rügen skal et svensk Korps være landet under Generalerne Engilbrecht og Stendals.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-03-26
Virkningen af Oprøret i Pommern, hedder det i de Kønigsbergske Aviser, et lilg det i Østpreusen; alt strømmer til Sneral Bülows og Borstells Faner. Enthusiasmen er almindelig; saaledes stillet f. Ex. allene Rugenwalde (en liden Bye) 11 be redne Jægere, altsaa næsten halv saa meget, som en meget betydelig god Stad i Frankerige. Strax efter at Russerne havde taget den preusiske Hovedstad Berlin i Besiddelse, ilede General Tichetnisch ffefter de franske Tropper, indhentede og angreb dem udenfor Staden Belitzog drev dem indtil Treuenbritzen. Kanonaden vedvarede fra Kl. 7 om Morgenen, til Middag. Berlins forhenværende Besætning, 14000 Mand stærk, stod her ikkun mod General Tichernischiffs Avantkorps, og desuagtet blev den saa hurtig og voldsomt tilbagekastet, at de ikke engang fik Tid til at afbryde de mindste Broer, og blev endnu selvsamme Dag drevet indtil Treuenbrieten med et betydeligt Tab af Dræbte og Fangne. De Franske vare marscherede omkring Potsdam og havde tilbragt Natten i Skoven, medens det russiske Korps havde taget Veien over Saarmund. Forfølgelsen bliver nu af Russerne uopholdeligen fortsat.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-03-26
Keiser Alerander holdt den 15de Marts sit Jndtog i Staden Breslau, under Kiøkkernes Ringning, Kanonernes Torden og Jndvaanernes Jubel. Hs. M. Kongen af Preusen, samt Kronprindsen og de øvrige Kongel. Prindser vare tagne Høistsamme imøde indtil Ols (4 Mile derfra. En halv Miil derfra streg Keiseren med sit følge til Hest, og rede giennem det derfra indtil det Kongel. Palais opstilte Militair, nedensor hvilket General-Feldtmarschal Kalkreuth modtog den høie Giest og ledsagede ham op paa Palalet, hvor den hele tilstædeværende Adel og samtlige Autoriteter vare forsamlede til Kour.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-03-26
Jfølge de nyeste Efterretninger fra Dresden, holder Prindsen af Eckmühl (Davoust) vedvarende Altstad(hinsides Elben) besat med sine Tropper, medens Neustadt (dennesides Floden) ligeledes forsvares af Russerne. Paa bemeldte Generals befaling er den skiønne Elb broe bleven undermineret, saaledes at den paa første Vink kan blive sprængt i Luften. Efter Forlydende skal Russern ogsaa ved Schandau være gaaede over Elben man formodede at de Franske derved vilde blive bragt til at forlade Drøden. Saavel i Østerrige som i Ungarn ere de til Observations=Armen bestemte Tropper i fuld Marsck.