Den Vest-Sjællandske Avis, 1818-01-17
Vi komme nu til Stændernes Forsamling i Frankerig. Pairernes Kammer har med 105 mod 52 Stemmer antaget Lovudkastet angaaende Journalerne, saaledes, som det blev det tilsendt for de Deputeredes Kammer, nemlig at de blot skulle staae under Censur indtil Kammerne kunne i dette Aar ved en særskilt Lov nærmere bestemme Trykkefrihedens Grændser med Hensyn til disse. Grev LallyTolendal rapporterde over dette Lovudkast. Den 24de December gik den øvrige Deel af Loven om Trykkefriheden igiennem i de Deputeredes Kammer med 122 mod 112 Stemmer og Forslaget om at lade Skrifternes Jndhold bedømmes af Cedsvorne, naar de bleve anklagede for at indeholde noget lovstridigt, hvilket Forslag fandt saa meget Biefald, blev dog ikke antaget; man seer saaledes heraf, at Ministeriet vel seirede, men med en temmelig ringe Overvægt af Stemmer. Udfaldet af denne vigtige Forhandling udviser hvilket ægte constitutionelt Sving at den nærværende Statsforfatning antager i Frankerig, og hvor frit og uafhængigt enhver af Folkets Repræsentantere siger sin Mening; Partieaanden, synes ofte at tabe sig i Følelsen af den individuelle Overbeviisning, saaledes som det bør være; og Ministeriet seirede blot denne Gang (og det dog ikke engang tilfulde) ved den porsonlige Agtelse dets Medlemmer nyde, og ved Sagens egen Rigtighed, Politieministeren Decazes, Hertugen af Richelicus, fortrolige Ven, havde til Forsvar for Lovudkastet, inden det kom til Stemmesamling, holdet en mærkværdig Tale, som varede i to Timer. (Det er Skade at Rummet forbyder at levere et Udtog af denne i en frimodig og fri Aand holdte Tale, den udbreder et skiønt Lys over de Mænd, som i nærværende Tidspunkt omringe Frankerigs Throne.) Ultraroialisterne, som han havde taget haardt paa især fordi Ministeren havde dadlet en af deres Partie, en Hr. Billele, paa Grund af at han havde talt i sit eget og sine Venners Navn, og hvorved Ministeren bemærkede, at en Deputeret blot kunde tale i Folkets Navn; angrebe ham fornemmelig, og beskyldte ham for, at han blot betiente sig af sin Magt til at undertrykke Skrifter af deres Partie, og ikke til at forbyde dem, som vare fornærmelige for Kongedømmet. Decazes har imidlertid tildraget sig en almindelig Agtelse ved denne sin Tale, han holdt den uforberedet, og fremsagde den med en Fasthed og Værdighed, som opvakte Beundring. En Skrivelse fra Paris giør ogsaa opmærksom paa hvilken fortreffelig Aand der udvikler i de Deputeredes Kammer, hvorledes man ikke seer længere der, som i visse andre repræsentative Stater, at nogle altid tale til Ministeriets Forsvar, og nogle altid imod det, saa at man skulde troe, at de talte imod deres Overbeviisning; men hvorledes An taller stedse forøges af Mænd, som udvise en uafhængig Aand, som ere Constitutionen fuldkommen hengivne; men forresten sætte sig imod enhver Tingi Lovforslagene, som de ikke holde for rigtigt, mange af disse Mænd staae i Statsembeder, og leve forresten i den bedste Forstaaelse med Ministeriet. Dertil hører Camille-Jordan, Røi, Beugnot, Faget de Baure (er nu død) Bøie, Duvergier de Hauranne og flere. Man læser i en Preussers Skrivelse af 11te December f. A., et Vidnesbyro om, hvor meget Ludvig den 18de vinder i Folkets Agtelse; det er saa meget mere upartisk, som han tilstaaer, at Preusserne ere i en høi Grad forhadte af de Franske, og at Kongens Besøg i Paris, og hans Uddeeling af Hæderstegn, har slet ikke forandret noget i denne Tænkemaade; man hører stedse Almuen slaae paa, at man skulde kjøre de Fremmede tilbage over Rhinen; der danner sig en nye Nationalaand hos de Franske, som kan blive farlig nok. Prindserne føie sig i Folkets Stemning, og vise Agtelse for Constitutonen. Det mødte Hertugen af Berry ved et Besøg i en Caserne, som han giorde for nogen Tid siden, at han gav sig i Sna med en gammel Grenadeer, og at denne i Fortællingens Høede om alle de Batterier han havde bestormet, kom til nogle Gange at udraabe: leve Keiseren, leve Napoleon, men Hertugen tog sig godt deri, klappede ham paa Skuldren, og sagde til ham: Du er en brav Franskmand. Hertugen af Vellington er kommen til Paris. – De Franske som ere i Frankfurt, besøge flittigt las Casas, for at høre Nyt fra St. Helena.