Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-07-02
Det skandinaviske Selskabs Skovtour i Anledning af de norske og svenske Studenters Ophold i Kjøbenhavn fandt Sted den 25. Junii. Bønderne i Omegnen have efter den skete Opfordring, tilligemed mange Private i Kjøbenhavn, afgivet Befordringer ne, baade smukke og velbespændte. Fra Frueplads kjørte man i en lang Vognrække (c. 250) gjennem Byens Hovedgader ud af Østerport af Østerallee til Frederiksdal, hvor man indtog en lille Dejenner paa Frederiksdalslot, derfra kjørte man til Sorgenfri, hvor man spadserede i Haven, og hvor den svenske Sang forening sang flere smukke svenske Sange. Derfra gik Touren over Fortunen til Eremitagen, hvor man samlede sig, for senere i Procession at drage med alle Sangerne i Spidsen til den i selve Skoven arrangerede Diner. Til Venstre for Eremitagen ved Jndkjørselen til Skoven var der paa en stor Platne mellem Træerne opslaaet et stort Telt, som kunde rumme de 1200 Deeltagere, og hvor de tre Nationers Flag vaiede. Da Processionen nærmede sig modtoges den med Kanonsalut, og efter hver Skaal affyredes der ligeledes Kanonskud. Da Selskabet var kommet til Sæde spillede Orchestret Frolichs Festmarsch, og senere holdt Professor Clausen fra Talerstolen et Foredrag, hvori han med megen Varme, og under meget bifald, udviklede det Glædelige i denne de Studerendes Sammenkomst, og endte med at udbringe en Skaal for den skandinaviske Nationalitets Eenhed og fri Udvikling. - Pastor Grundtvig besteg derpaa med bifald Talerstolen, og i et længere Foredrag ud villede han paa den ham egne charatteristiske Maade, under idelige bifaldsyttringer, Betydningen af den skandinaviske Nationalitet. Raadmand H. P. Hansen havde derpaa Ordet og udbragte under meget bifald en Skaal for Sverrigs Land. Mag. Monrad, der efter ham besteg Talerstolen, hilsedes med Acclamation og udbragte en Skaal for gamle Norge. Derpaa istemmede man et Leve for Grundtvig. Cand. M. Nissen fra Christiania erklærede derpaa, at alle de hadefulde Jnsinuationer i de norske Blade mod Danmark og det danske Folk udgik ikke fra det norske Folk, og opfordrede de tilstedeværende Nordmænd til at stadfæste hans Ord, hvilket de ogsaa høit og lydeligt gjorde. Han endte med det Ønske, at ingen hadefulde Jnsinuationer fra nogensomhelst Side maatte forstyrre den Broderaand, som burde herske mellem det danske og norske Folk. - Docent Tham fra Udsalg udbragte derpaa en Skaal for, at Sverrig maatte kaldes Danmark og Danmark Sverrig, og Dr. Sturzenbecker efter ham en for Kjøbenhavns Borgere. Provst Aftelius besteg nu Talerstolen og talte i et smukt, billedrigt Foredrag, idelig afbrudt af bifald, om det nedlagte skandinaviske Frø, hvorover han nedbad Himlens Velsignelse. Ved sin Bortgang hilsede Forsamlingen ham med et Leve. Capitain Tscherning udbragte derpaa en Skaal for Troens og Haabets Skandinavien. Hilset af Mængdens Bifald besteg derpaa L. Skau Talerstolen, og bragte paa sin djerve og ligefremme Maade de Fremmede en Hilsen fra Slesvigs Bønder. Ogsaa for ham udbragtes et Hurra. Endnu engang besteg Pastor Grundtvig Talerstolen og holdt et Foredrag, hvori han bad de Unge og ikke at ringeagte de Gamle. Efter Jndbydelse fra Bestyrelsen for Vandeuuranstalten paa Klampenborg begav man sig nu i Proces sion under Sang til denne Anstalt, og blev ved Jndgangen til Concertsalen, som denne Aften første Gang toges i Brug, modtaget af Dr. Hjaltelin med nogle faa Velkomstord, hvori han udtalte det Haab, at det maatte være under gunstige Auspicier, at Concert salen indviedes i Overværelse af saa talrige Repræsentanter fra de tre nordiske Riger. Derfra tog en Deel til Bellevue og hjem med Dampskibene, men mange toge først til Charlottenlund og derfra hjem En talrig Menneskemasse havde indfundet sig i Dyrehaven trods det mindre gunstige Veir. Ligefra Byen til Frederiksdal, og under Opholdet der, regnede det, men dette havde ingen Jndflydelse paa Stemningen; Glæde og Munterhed herskede og steg især, da man i Frederiksdal fik fat paa et lille Musikkorps. (Berl. T.)¬