Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-12-22
Fædrelandet. Provindsialstænderne. Ved Stænderforsamlingen Roeskilde fremlagdes i Mødet den 8 d. ved Kammerherre Wegener og Sognefoged P. J. West Andragender fra hoverigjørende Bønder under Kjærup Gaard og Kirstineberg om Hoveriets Ophævelse. - Efterat Committeens Betænkning var forelæst om Grev Holsteins Forslag angaaende Oprettelsen af et Amts-Communeraad, tog Proponenten, med Forsamlingens Tilladelse, Forslaget tilbage, hvorhos han yttrede det Haab, at det muligen vilde bidrage til, at Forsamlingen i sin Tid bedre vilde være istand til at bedømme det Udkast til en Anordning om Communalvæsenet paa Landet, som af Regjeringen kunde ventes Stænderne forelagt. - Secretair Algreen-Ussing foredrog et Andragende fra 34 Bolværkseiere i Kjøbenhavn, hvori de anholde om, at Stænderne ville tage under Overveielse, hvorvidt den de private Eiendoms Bolværker eller Benyttelsen af samme ved Forordn. 12 Febr. 1834 og sammes Taxtbestemmelse uden Skadesløsholdelse, gjorte Jndskrænkning, efter almindelig Ret og den positive Lovgivning kan antages enten nødvendig eller billig eller retfærdig, og forsaavidt dette, som formenes, ikke maatte findes at være Tilfældet, at Provindsialstænderne da ville intercedere hos Hs. Majestæt Kongen om, at fornævnte indtil Videre" givne Anordning maatte aldeles hæves, eller i det mindste forandres derhen, at den, som alle tidligere Havneanordninger, med Hensyn til Bolværkspengene ikkun tillægges Jndflydelse paa de Communen eller Havnevæsenet tilhørende Bolværker, samt at fornævnte Bolværkseiere for den Tid, de, ved bemeldte Anordning have været skadelidende, tilstaaes af det Offentlige en passende Skadesløsholdelse, efter uvillige af Retten udvalgte Mænds Skjønnende. - hvilket Andragende AlgreenUssing understøttede, hvorimod den kongelige Commissarius i en udførlig Fremstilling af det omhandlede Retsforholds Beskaffenhed og en Udvikling af de Grunde, ved hvilke Anordningen er fremkaldt, søgte at godtgjøre, at der formeentlig ikke var nogen skjellig Grund til Klage over Jndgreb i Eiendomsretten. Med 42 Stemmer imod 26 henvistes Sagen til en Committee, bestaaende af Etatsraad Hvidt, Prokurator Haagen og Viinhandler Hansen. Prokurator Nye foredrog et Andragende om, at der i Storeheddinge, i Lighed med Ladepladserne Holnes, Vedbek og Dragøe, maa blive oprettet et Toldvæsen til Toldklarering for Storeheddinge og Stevns Herred, saaledes at samme Kyst udgjorde et eget Tolddistrict. J Mødet den 9de forelæste Farver Svane et Andragende fra Kjøbmændene i Roeskilde og Frederikssund om at disse Kjøbstæder for Fremtiden maae blive Toldsteder, istedetfor at de hidtil have maattet fortolde deres Varer i Nørvig. Disse tvende Andragender, tilligemed et lignende ved Capitainlieutenant Recke fra Slagelse, Ringsted og Sorøe, henvistes eenstemmigen til een Committee, bestaaende af Agent Bruun, Etatsr. Hvidt, Kammerjunker Scavenius, Farver Svane og Prokurator Haagen. - Agent Bruuns Andragende og tvende Fyrs Anlæg paa Hirsholm ved Frederikshavn og Faarenæs ved Grenaae, og et Udkast til en Petition af Capitainlieuten. Sandholt, om at der maatte tillægges Generaltoldkammeret Ordre til, at de Fyr og nis Vagere, som af Sokortarkivets Direction og en af Toldkammeret dertil udnævnt Committee ere foreslaaede til Veiledning paa Farterne igjennem Belterne, maatte blive opførte og udlagte, samt at de Søfarende maatte sættes i Kundskab om, hvad der er udført og videre paatænkt til denne Sags Fremme, - henvistes eenstemmigen til een Committee, Commandeur Wulff, Capitainlieut. Sandholt og Etatsr. Treschow. Agent Voigt tilkjendegav, at han havde modtaget tvende Andragender, det ene fra 45 Skibsrhedere i Svendborg, Rudkjøbing og Faaborg om Anlæg af Fyr paa Faarenæs og Hirsholm, og det andet fra 4 Handlende i Nyborg, saavel om disse to Fyr som om et Fyr paa Refsnæs, og om at Fyrene paa Sprogøe og Knudshoved maae brænde, saaledes som det er anført i Beltkorterne, samt om en Bøies Udlæg paa Skagens Rev, hvilke Andragender han begjærede overleverede til nysnævnte Committee. - Grosserer Knudtzon forelæste et Andragende fra 37 Skibsrhedere i Kbhavn om Forandring i Forordn. 19 Marts 1817 om Skibsjournaler og Logbøger, hvilket han ønskede henviist til den i samme Anledning allerede nedsatte Committee. J samme Øiemed anmeldte Agent Voigt et lignende Andragende fra 15 Skibsrhedere i Svendborg og Rudkjøbing, og Capt. Lieut. Recke et tilsvarende fra nogle Skibsrhedere i Corsøer. - Capt. Lieut. Recke forelæste et Andragende fra Consumtionsinspecteur Major Klaumann i Sorøe, hvori han anholdt om Forsamlingens Understøttelse til af det Offentlige at erholde Erstatning for det Tab, hans Hustru har lidt ved forrige Herredsfoged i Leire Herred, Schwarzens bedragelige Embedsforhold. Efterat Capt. Recke paa Opfordring havde afgivet en yderligere Erklæring, at det var hans Overbeviisning, at Petitionæren var bleven forurettet af det Offentlige og saaledes havde Krav paa Erstatning af samme, blev Spørgsmaalet, om Andragendet var fremkommet i en saadan Form, at Forsamlingen kunde antage sig samme, besvaret bekræftende. Den Kongel. Commissarius oplyste derpaa, hvorledes de Vedkommende i det ommeldte Tilfælde selv maatte tilskrive sig det Tab, de havde lidt, hvorpaa Spørgsmaalet, om en Committee skulde nedsættes, eenstemmig blev besvaret benegtende. - Præsidenten tilkjendegav, at han havde modtaget 10 forskellige til Stænderforsamlingen stillede Petitioner, hvoraf 7 fra Annonyme, og de øvrige fra 1) forrige Etatsraad Reitemeier, der besværer sig over den Uret, der ved ham overgaaede Domme skal være ham tilføiet; 2) Andreas Richter, som tilsender Forsamlingen tvende af ham udgivne Smaaskrifter, og 3) nu afdøde Cancellieraad, Jespersen, der fremsender et anonymt Forslag, Toldvæsenet betræffende. Da disse Andragender ikke vare indkomne, paa behørig Maade, ville de ikke blive Forsamlingen foredragne, men blot henlagte til Eftersyn i Læseværelset, om Nogen af de Deputerede maatte ønske at gjøre sig bekjendt med samme. - Proprietair Madsen frembragte en Petition fra Superficiærbønderne paa Samsøe, som afleveredes til Committeen for Udkastet og Retsforholdet imellem Jorddrotter og Fæstebønder.