Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1774-03-18
Kongelig Landmaaler. 2det Oeconomiske Brev. Min Herre! Sidste Gang besaae vi Bondens Kiøkken=Haver, og befandt dem i maadelig Stand, gaaer vi fra dem til hans Avl=Haver, finde vi de fleeste Steder samme ikke bedre. J mange findes næsten ingen Frugttræer, eller nogle store gamle forvoxede Træer, der enten kun bære faa Frugter, eller og af slette Arter, foruden at intet andet kan voxe underdem, men al den Jord er spildt. Vel sandt: der kan findes hist og her hos Bønderne temmelig gode Avl= og FrugtHaver, alt ligesom Gaardene have havt fornuftige Beboere; men disse Haver ere ikke almindelige nok, ei heller gode nok. Det er beklageligt, kun saa faa vil plante, fordi de ei strax kan plukke Frugterne. - Min Herre, veed ieg, har udvalgte gode Frugter i sin Have; jeg veed og De besidder Ædelmodighed nok til med Lyst at ville udbrede, alt det, som got og nyttigter; men det er Dem maaske endnu aldrig kommet i Sinde, hvilken Nytte det ville have, om De lod Deres Gærtner undervise Deres Landsbye=Skoleholdere i Pode= og Plante=Videnskaben; disse, som ellers har et saa suurt og smalt Levebrød, ville giøre sig Bønderne forbundne, om der igien kunne lære dem og deres Sønner at plante og pode; de unge ville snart plukke Frugterne, og selv indsee Fordeelen, naar de saaledes ret fik Smag herpaa og saae Fordeelen Aar fra Aar, ville Kundskaben og Nytten snart blive almindelig. Min Herre meddeelede den gjerne nogle Skud af Deres gode Frugttræer at indpode. - Foruden Æble= og Pære Træer alle af gode Sorter, kunne Bonden meget vel have Apricos=Kirsebær og andre Træer opbundne til deres Vægge, foruden de almindeligere Kirsebær=Træer i Haverne. Man veed de Bønder, som af deres Kirsebær=Haver, i lykkelige Aar, kan indløse meere end deres Gaarders Afgifter. Hvor mange tu finde det lille Land, Als, indløser Aar om Aar for Frugter, kan de best sige, som er Landet bekiendt; mig er sagt: at det indløser over 10000 Rdlr. Hvad kunne da ikke de større Provinzer vinde Bonden skulle og lære at plante og pode de skiønne Svedske=Blommer, Morbær=Træer, Qvæder, Barbarisser, Carnioler, Ribs a. a. som til Deels kunne tørres og sælges, deels sælges til Conditere og andre, for at sylte. Hvo veed, om vi ikke med Tiden kunne sælge vore Syltetøier til Fremmede, i sær tør Frugt til Sverrig, og Rusland. - Af gode Æble og Pærer kunne Bonden, tillave sig en god velsmagende Must, der kunde forlyste ham, i Steden for det skadelige Brændeviin. Hvad han heraf havde til over, kunde sælges, og af Kyndige om behandles. Jeg har kiendt den Kiøbmand, som præparerede Must, der gaa ung Viin intet efter, men endog var meere velsmagende. - Er det ikke beklageligt, at saa mange Penge Aar fra Aar skal udgaae af Rigerne for Franske, Spanske, Jtalieenske a. a. Confiturer, for Franske a. Æble, og RostockerKirsebær, ret ligesom vor Danske Jord var Flindt og Staal, og intet kunne bære, da den dog kan give os alle vore ikke alene Nødvendigheder, men og Lækkerheder, om vore Ganer ikke vare alt for begierlige efter det Fremmede, og intet kan smage uden det Fremmede. Kun Fremmed! - - Men mig tykkes alt at høre, hvorledes min Herre, efter sin sædvanlige Ædelmodighed, overtaler Bonden til aarlig at plante og pode et vist Tall Frugttræer. Mig tykkes at see Deres Gærtner i min Herres Have at afskiære Pode=Skud for at indplante dem i Bøndernes Stammer, og at undervise dem i denne Kunst. Mig tykkes at see Deres Godses 9 a 10 Aars Drenge at kappes om, hvem der kan plante og pode de fleeste Træer i beste Orden, og vinde de for dem i dette Fald udlovede Smaa=Præmier. Ja, mig tykkes alt at spadsere i Bøndernes Haver paa min Herres Godser udi lutter Alleer af allehaande gode nye plantede og podede Træer; og derimod ikke at finde en eneste Skov=Abil i Skovene, som kan være nyttige at pode udi. - Ak, min Herre, hvilke Frugter vilde der ikke plukkes i Manddommen og Alderdommen, naar der blev podet og plantet i Ungdommen: Jeg er a. Jndfald.