Berlingske Tidende, 1769-05-08
Paris, den 10de April. Hertugen af Chartres, en Prints af det K. Blod, blev den 5te huj. ved det K. Hof her formælet med Mademoiselle de Penthievre, hvilken Fæst Printserne og Princesserne af Blodet samt de legitimerede Printser og Princesser vare indbudne at bivaane. Ved denne Leylighed have Hertugerne af Orleans og Penthievre besluttet, at undlade alle Høytideligheder i Anledning af denne Formæhling, men at uddeele iblant de Fattige de Penge, som dertil kunne have medgaaet. Enhver af dem har da til dette ædle Brug bestemt 75000 Livres; og de vorde derfor berømte af Publico og velsignede af de Nødlidende. - Den 30te Martii har General=Controlleuren for Fiancerne til skrevet de Deputerede Syndici og Directeurerne for det Jndiske Compagnie et Brev, indeholdende, at, efterat han havde indberettet til Kongen hvad som havde gaaet for sig i General Forsamlingerne den 14de og 29de, havde Hs. M. befalet han at tilkiendegive de Deputerede og Directeurerne sin Villie, til deres Efterretning ved den Exammen de endnu havde at anstille Hs. M. fandt Sig da billigen rørt over Jnteressenternes nærværende Tilstand, som hidindtil have intet andet høstet af deres Handel, end Tab, og deres Capitalers samt Udbyttes Aftagelse over Halvparten, hvorfore Hs. M. ønsker, at Jnteressenterne ikke sætte Resten af deres Formue i vove, uden forsat være fuldkommen og ganske nøye underrettede ikke alleene om deres nærværende Tilstand, men ogsaa om alt det Vovende og videre som de udsætte sig for ved at fortsætte Handelen: At altsaa Deputerede og Directeurer havde at angive for Jnteressenterne, alle deres nu værende Eiendomme, efter sammes rig tige og i Handelen gieldende Værdie; at forstille dem Profiter af Speculations=Handelen i Samfund med det Risico, som følger med Handelen: At vogte sig for at lokke Jnteressenterne ind noget Tab, som kunne fortære Resten af deres Formue, uden forud at have forestillet dem det: J øvrigt at lade dem fuldkommen Frihed i deres Beraadslagninger. Dersom de da fra falde den Handel, hvorpaa de have Privilegium, vil Hs. M. løskyndige dem derfra, men vil alligevel vedligeholde den nu værende Bestyrelses Form saavel i Frankrige som i Jndien, da den skal sørge for Contoirernes Vedligeholdelse i Jndien, og meddeele Frihed til enhver privat Handlende, som vil træde indi denne Handel. J dette Fal havde Compagniet ufortøvet at opfylde sine virkelige Forbindtligheder, besynderlig at tilfredsstille dets Gieldnere. - Dersom derimod Jnteressenterne beslutte at fortsætte Compagniet, have Deputer, og Direct. at gjøre allernøyagtigste Overslag over den Capital som udkræves deels til at afdrage nu værende Gield, deels til Compagniets Fortsættelse for Eftertiden, saa at det ikke skal oftere nedes til at gribe til saadanne Midler, som altid geraade til dets Ødelegelse og til Fare for dets Credit. Naar da Summen er bestemt, ønsker Hs. M. at den vorder fuldkommen tilveyebragt, for ikke siden at laane igien. Hs. M. forbyder derfor alle de Udveye, om ikkun hielpe for en Tid, og ere saaledes utilstrækkelige til at give Compagniet sin rette Standhaftighed. Ligeledes forbyder Hs. M. at optage Penge paa Liv=Renter eller formedelst Lotterie a." - J den General=Forsamling, som Compagniet derefter holdt den 3die huj., forefaldt atter stor Tvedragt, da nogle paastode at Compagniet ikke med nogen Fordeel kunne fortsætte Handelen, og at dets Trang, i Stedet for at være 20 Millioner, er i det mindste 1/2 Part høyere; andre paastode der tvert imod. General=Controlleuren afbrød denne Tvedragt, og sagde: "At i Betragtning af den trængende Nødvendighed at tilv yebringe Penge, maatte bringes under Berraadslagning, om Jnteressenterne ville frafalde den 13de Artikel i Forordningen af 1764, som forsikrer dem 80 Livres Renter af deres Actier, uden at de kunne nogensinde tvinges til at tage Deel i de Forbindelser, som Compagniet maatte slutte, Mange Vanskeligheder mødte dette Forslag, helst saasom Directionen ønskede at det ikke maatte komme under Om Votering; men Ministeren paa Kongens vegne drev paa Om=Votering, og da det kom dertil, blev Forslaget ved 164 imod 76 Stemmer forkastet. - Spørsmaalet blev dernest, hvad Udvenskal gribes til for at forskaffe sig de erforderlige Summer, som saa meget dessnarere behøves, da her vare Poster som den 15de huj. forfaldt til Betaling? Her blev med temmelig Bitterhed forekastet Directionen, at den ikke førend den 14de Martii havde tilkiendegivet Jnteressenterne saadant trængende Behøv, og saaledes ladet et alt for kort Rum imellem Tilkiendegivelsen og Forfalds Tiden. Jblant adskillige Forslag som til denne Absigbleve oplæste, blev man enig om et Lotterie, hvilket kunne hielpe for en Tid, og give Jnteressenterne Raadrum til at overlegge videre hvorledes Compagniets Forbindtligheder maa kunne opfyldes. Gevinsterne i dette Lotterie skulle betales af indkommende Penge ved Compagniets nestforestaaende Auction. - Da dette Forslag blev Kongen forestillet, har Hs. M. i Sit Raadden 6te erklæret, at da Hs. M. ønsker at sætte Compagniet i Stand til at opfylde sine Forbindelser, saa bemægtiges Syndici og Directeurer til, paa Compagniets General=Casserers Comtoir, at aabne et Lotterie paa 11100000 Livres Capital." Dette Lotterie vorder da paa 37000 Lodder, hvert paa 300 Livres Jndskud: Gevinsterne vorde 3700, og skal udbetales fra 14de Jan. 1770 af, da Trækningen gaaer for sig den 1ste Aug, dette Aar i det seeneste; Gevinsterne skal og antages som rede Penge i Betaling for kiøbende Vahre ved nestkommende Compagniets Arction. - Regieringen har tilladt, at Corficanernes Generals, den brave Pasea Paolis Skilderie, som er skildret udi Jtalien, maa her stikkes i Kobber. Generalen forestilles derved indtil Beltet, med en Eege Green og en Commando Stav, samt disse Ord: Pro Patii. - J en Forsamlig som det K. Videnskabernes Academie holdt den 5te hujus, blev kundgjort, at den dobbelte Præmie, som var udsat for, at bestemme den beste Maade, paa hvilken man til Soes kan maale Tiden, er tilkiendt et Skrift af den K. Uhrmager, Hrgle Rol, og et af ham forfærdiget Uhr. Dette er det Uhr, som Aar 1766 blev viist Kongen, som Marquis de Courtenvaur har provet Aar 1767 paa en Søe Reyse til Holland, og som atter i sidste Sommer er provet paa en Reyse fra de Franske Kyster, til Terr Neune, derfra til Cadix, o. v. Den 14d April. Det er 2 en halv Millioner Livres, som den Jndiske Compagnie i Morgen har at betale til det Engelske Compagnie. Som det hedder, var det meget forlegent for denne Summen da det nu har aabnet Subscriptionen til sit Lotterie, sættes det derved i Stand til at betale: Publicum stimler saa stærk til Cas saa=Comtoiret at kjode Lodder, saa at nogle slages om at komme først frem til Casseren. - Man erfarer, at Græven af Vaux, som skal gaae til Corfica at anføre som Chef de K. Tropper der, havde ikke endnu den 2den hujus kunnet gaae under Seyl, formedelst Modvind. Det hedder, at man har anbefalet denne General, med største Ømhed at omgaaes de Corficanere, som maatte vorde hans Krigsfanger, for at give den Corsiske Nation et rigtigt Begreb om vores Nations Menneskelighed. - Her vanker Platil et Sælskab, at oprettes til at bearbeyde Minerne i Elsatz. J Kirke Sognet Giromagen falder en Mængde Miner, hvilke man ønsker at bringe i Deift igien, henseende til det riige Udbytte, som de i fordum Tider gave af sig, hvilket udgjorte en vigtig Deel af Erke=Hertugernes Jndkomster. J disse Tider har bemeldte Miners Undersøgning og Rensning geraadet saavel, at paa 3 Aars Tid en virket af Sølv, Kobber og Bly henved 40000 Livres. Sælskabe, skal bestaae af 20 Actier, hver paa 15000 Livres, de heele Actier atter deelte og overlades i halve og Quart Actier. Capitalen vorder ikke heel indskudt for det første, men kuns saa meget for hver Actie, som i en General Forsamling vorder fastsat, naar skal Cassen indskydes og hvortil bruges. Anlægget er paa 25 Aar, at hvilke de 3 ere allerede forløbne. - Fra Caen i Normandiet erfares, at i en Kost=Skole der bleve 75 Discipler heftig syge af den dem givne Mad, som var tillavet i Kobber=Kar, som man havde forfømt at lade fortinne op, saa at de 25 af dem ere allerede døde, og de øvrige staae endnu i Livs Fare. - Breve fra Rochefort melde, at en stærk Svaghed og Død grasserer iblant Galley Slaverne sammesteds.