Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-04-27
Jblandt de øvrige 10 Afhandlinger have især de 5 første tildraget sig Consorernes Opmærksomhed. Forfatterne af disse 5 Afhandlinger (under ade) ere enige i, og have godtgjort, at Hestens Værd ikke bør bedømmes alene efter det blotte Skue, men bør afgiøres ved Dygtighedsprøver, at den hidtil skeete Præmie-Uddeling for Hingster ikke kan anbefales som noget Middel til Forædlingen af Landets Hesteavl, men at Jndførelsen af Væddeløb og Fuldblod maa dertil foretrækkes. - Der giøres tillige opmærksom paa Nytten af Dyrskue og Auctioner i Forening med Væddeløb, og paa Vigtigheden af Slægtregistre over de fortrinligste Heste, m.v. Jsærdeleshed har Forfatteren til den i det tydske Sprog, skrevne Afhandling c) paa en fuldkommen indlysende Maade beviist, at Præmie=Uddeelingen efter Skue ei svarer til Hensigten, men at Dygtighedsprøver ere nødvendige til Hestens Bedømmelse. Ved den Grundighed og Udførlighed, hvormed Materien om Væddeløb behandles, udmærker denne Afhandling sig fremfor alle de øvrige. Men saa aldeles fyldestgiørende den er i Undersøgelsen af disse Gienstande, saa lidet tilfredsstillende fandtes den i andre Dele, og det af Forfatteren gjorte Forslag om Anvendelsen af den til Hingst præmier hidtil udbetalte Sum kunde ikke bifaldes. Afhandlingen d) fremsætter flere paa Tænkning og Sagkundskab grundede Anskuelser, og giver mange særdeles nyttige Vink, men Censorerne fandt dog, at Forslagene manglede den Fuldstændighed, som kunde ønskes. Forfatteren til Afhandlingen e) gaaer frem efter de for rigtigt anerkiendte Principer, og giver mangt et Raad, som fortiener at tages til følge, men fremsætter paa den anden Side Forslag, som ikke kunne billiges; han har ei været ganske heldig i at ordne sine forresten gode Jdeer, hvorhos hans Jver for Sagen har ført ham udenfor Opgavens Grændser. paa Grund af det meget Gode og Brugbare, som indeholdes i disse tre Afhandlinger; have de billig Krav paa, her at nævnes med Roes. Afhandlingerne a) og b) have meest tilfredsstillet Censorerne, som i den Anledning have henstillet til Selskabet, om det enten vilde giøre Udslaget for en af disse Afhandlinger, eller tilkjende begge Forfattere en Præmie. Da, som i Censuren er bemærket, Forfatteren til Afhandlingen b) har i et sammentrængt Foredrag, men med megen Klarhed og Orden, udtalt sine Anskuelser, der ere saadanne, at Censorerne maatte for største Deelen tiltræde dem; men Forfatteren til det med Motto: Hestravlen maa være Erhver for at kunne gavne og bestaae, betegnede Afhandling paa en meere omfattende og fyldestgiørende Maade har besvaret Opgaven, i det han med stadig Hensyn paa Fædrenelandet angiver de fleste og tillige de bedste Midler, som ved Siden af Dygtighedsprøver kunne, ifølge mange Erfaringer, lede til Hesteavlens Forbedring, saa tilkjendtes denne Forfatter den udsatte Præmie af 200 Rbd. S. M., og Forfatteren til Afhandlingen med Motto: "Der Pferdezuchter mus etc. tilkiendes Accesit. Ved at aabne den forseglede, med Mottoet, Hesteavlen maa være Erhverv etc. paategnede Seddel, befandtes Forfatteren at være Gustav Michelsen, Jnspecteur paa Grevskabet Lerchenborg i Sjælland. Den anden Seddel, med Mottoet, Der Pferdeuchter etc., anseer man sig ei berettiget at aabne uden den ærede Forfatters Tilladelse. De Afhandlinger, som ovenfor ere anførte under f) g) b) 1) og b), fandtes vel, ved Siden af hine særskilt omtalte, at være mindre beldige Forsøg paa Opgavens Løsning, men dog have Censorerne ogsaa i dem fundet Jdeer fremsatte, hvilke meer eller mindre fortiene Opmærksomhed. Jfølge de Grundsætninger, hvorefter Censorerne eenstemmigen formene, at Foranstaltninger til Hesteavlens Fremme nuomstunder bør ledes, har ingen af de Afhandlinger, som anbefale Vedblivelse af Præmie=Uddeeling for Hingster eller Foler efter en blot besigtigelse, kunnet komme i Betragtning ihvorvel man ogsaa i disse Udarbeidelser har erkiendt Forfatternes velmeente Hensigt og gode Villie. - Jblandt disse Afhanglinger maa man særligen bemærke de tvende under g) og 1) anførte. Forfatteren til den første af disse har meddeelt en nøiagtig og interessant historisk Oversigt over de angaaende Hesteavlen i Danmark udkomne Anordninger, hvorhos han røber en ualmindelig Kundskab om de forskiellige Hesteslags i Landets samtlige Provindser og Egne Ogsaa giver han et Blik over Hestravlens Tilstand, i de fleste af Europas Stater, og kommer derved til at tale om Englands Hesteavl, hvis Natur og Væsen Forfatteren ei skiønne at have rigtigt opfattet og bedømt. - Hvad angaaer den velskrevne Afhandling i det tydske Sprog hy), da maa det inddrømmes, at Forfatteren har sagt til Fordeel for det hidtil fulgte Præmle=System, hvad herfor lader sig anføre.