Ribe Stifts Adresseaviser, 1836-04-02
Spanien. J Valencia er forefaldet Uroligheder, af en temmelig alvorlig Natur. J Valencia udbredte sig nemlig den ogsaa grundede Efterretning, at Jnsurgent-Chefen Cabrera nærmede sig Staden. Den egne hævner den Grusomhed, hvormed hans Moder behandledes i Saragossa, ved overalt, hvor han kommer frem, under Pinsler at dræbe alle anseete Christi neres Koner og Børn, som falde ham i Hænderne. en Ved denne Efterretning forlangte strax en Mængde nu National Gaardister, at General-Capitainen, Caratala, skulde sætte sig i Spidsen for dem og rykke mod Cabrera. Desuden forlangte de, at de af deres Kammerater skulde løslades, som endnu sad i Fængsel siden September=Urolighederne, og udstødte Trusler mod Carlisterne og det forrige Ministeriums Tilhængere. Generalen indesluttede sig nu i Citadellet og udstedte en Proclamation, efter hvilken Krigslovene skulde træde i Kraft, og at alle Borgere, som lode sig see paa Gaderne, efter at et Signal af 2 Kanonskud var givet fra Citadellet, skulde nedskydes af de patrolerende Tropper. Denne befaling forbittrede NationalGarden i høieste Grad, og saasnart det anden SignalSkud var faldet, lod Gardens Anførere Allarm-Trommen gaae, og øjeblikkelig var hele National-Garden, Cavalleri. Jnfanteri og Artilleri under Vaaben. Det almindelige Udraab var: ned med General-Capitainen. Gardens Officeer-Corps traadte nu i Underhandlinger med Byens Civil Gouverneur, hvorpaa denne tiltalte National-Garden og udbad sig dens Tillid. Men Gardisterne forlangte Gen. Caratalas Hoved og foreslog til midlertidig Commandant General Mendez=Vigo, en af Patrioterne fra 1823, som holdtes fangen i Fortet St. Philip, fordi han var vendt tilbage skjøndt han ikke havde faaet Amnesti Civil Gouverneuren begav sig nu til Citadellet, hvorpaa General Caratala nedlagde Commandantskabet og ved en hurtig Flugt unddrog sig Borgernes Forbittre se. Da Gardisterne erfarede dette, og deres fangne Kammerater bleve løsgivne, vendte Roligheden tilbage. En Stafet sendtes strax til General Palarea, forat formaa ham til at komme til Valentia saasnart som muligt. Fra Madrid skrives at Palarea er udnævnt til General Capitain i Caratalas Sted, og bliver atter afløst som Øverst, Commanderende i Neder=Arragonien af General Rotten, der er bekjendt for sit tappre Forsvar af Barcellona 1823. Den bekjendte Gen. van Halem var udnævnt til Gouverneur i Mo ling i Arragonien. - Regjeringen har nu udstede et Decret ved hvilket alle Munkeklostere og alle geistlige Ordener i Spanien ophæves. Herfra undtages allene nogle Seminarier, Foreninger til Missioners Udsendelse og Hospitals-Stiftelser. Antallet af NonneKlostrene skulle reduceres meget betydeligt. Munkene og Nonnerne i de ophævede Klostre erholde daglig 5 Realer i Tærepenge. - Man antager almindelig, at Flerheden i det ny Procuradores Kammer høre til det ultra liberale Parti og ville forlange Gjenindførelsen af Constitutionen af 1812 med nogle Modificationer. Efterretninger fra Krigs Skuepladsen stadfæste de tidligere Beretninger om de af Christinerne tillægtede Fordeele. Men de komme ikke fra de paalideligste Kilden. Efter dem skal Espartero have tilføjet Carlisterne et fuldstændigt Nederlag d. 9de Marts, foranlediget især ved Desertion af en Deel Tropper, Carlisterne med Magt havde tvunget til at tage Tjeneste. J en anden Træfning d. 10de ved Artaban skulle Carlisterne ogsaa være blevne slagne og allene have slæbt over 1500 Saarede til Guernica, hvorhen Espartero nu forfulgte dem. Endelig skal Cordova selv ved Salvatierra have vundet et Hovedslag. Men alle disse Beretninger ere, somsagt, ingenlunde officielle. Meddelelserne fra Regjeringen tale kun om et Angreb af Carlisterne paa Berga, der blev afslaaet med Tab, og fortælle, at Mina den 11te var i Tarragona og den 12te i Cervera. - Krigsministeren har erkjendt den brittiske Hielpe=Legions Klager over Mangel paa Magaziner og Soldens uordentlige Betaling for grundede og lovet at afhjælpe dem. General MDougall, som i denne Anledning var sendt til Madrid, er nu vendt tilbage til Vittoria og medbringer et Document fra Finants Ministeren, hvori alle den Legionen kommanderende Generals Fordringer bevilges. - J Vittoria laa 1500 af Jndvaanerne syge af Typhus, som ogsaa havde hjemsøgt den der garnisonerende Legion. Dennes Tjenestgiørende Mandskab beløb sig til 5763. Mand foruden 300 i Depot i Santander. I Hospitalerne vare 1420 Mand, hvoriblandt 64 Officerer.