JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-08-11
Udi allerunderdanigst Følge Hans Kongelige Majest. allernaadigste Bevilling, saaledes lydende. Vi Christian den Syvende af Guds Naade Konge Æ til Dannemark og Norge, de Venders og Gothers" Hertug udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmærsken, og Oldenborg: Giøre alle vitterligt: At Vi efter Borgemester Michael Seidelin og Mads Lund, som constitueret Byefoged Embedet, i Vor Kiøbstæd Odense, udi Vor Land Fyen, Deres som Skifte Forvaltere, efter afgangne Kiøbmand Fobian Christian Adler, herom allerunderdanigst gjorte Ansøgning og Begiering allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at de, udi de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser, den Altonaiske Mercur, og de Odense Adresse=Contoirs Efterretninger, 3de Gange efter hinanden maae indkalde alle dem, som maatte formeene " sig, at have nogen Fordring til fornævnte afgangne Kiøbmand Fobian Christian Adler, eller hans Stervboe, dermed at fremkomme, og samme inden den i Loven foreskrevne Tid, for " forbemelte Skifte=Forvaltere at anmelde og beviisliggiøre; og skal saadan i Aviserne gjorte Jndkaldelse, ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven. Dog skal denne Vores allernaadigste Bevilling læses " for Vedkommende Værne Ting, samt den Ober=Ret, hvor" under samme sorterer. Forbydende alle og enhver herimod, efter som forreskrevet staaer, at hindre eller i nogen Maade Forfang at gjøre, under Vor Hyldest og Naade. Givet paa Vort Slot Christiansborg, udi Vores Kongelige Residentz Stad Kiøbenhavn, den 19de Maji 1780. Under Vort Signet. (L. S.) Efter Hans Kongelige Majest. allernaadigste Befaling. Luxdorph. P. Aagaard. Borgemester Michael Seidelin af Odense og den constituerede Byefoged sammestæds Mads Lund, som Skifte Forvaltere efter afgangne Kiøbmand Fobian Christian Adler Bevilling i Aviserne at indkalde Creditorerne i bemelte afgangne Adlers Stervboe. Bliver alle de, og enhver af Christian Fobian Adlers Creditorer, som endnu ikke maatte have meldt sig, herved 3de Gange efter hinanden indkaldede, inden den i Loven foreskrevne Tid, for os Skifte=Forvaltere, at melde dem, og deres Krav at beviisliggjøre, da enhver efter Stervboens Omstændigheder skal nyde, hvad Ret er. Odense den 24de Julii 1780. M. Seidelin. L. M. Bendz. Borgemester. Landsdommer og Byefoged.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-08-11
da Hans Ernst Lemche forrige Fæstere af Weyrup Mølle, nu D. som Inderste i Mardslef Bye, sidstleden 24de Julii ved Døden er afgangen, saa er hans ringe Efterladenskab, der efter Vurdering beløb sig til 12 Rdlr. 2 Mk., strax taget under lovlig Skifte=Behandling til Skiftets videre Fremme, som foretages 30te Dagen efter Dødsfaldet hos den Afdødes Enke, der er til Huuse. hos sin Moder i Mardslef Bye. Aarsag til Boens slette Tilstand, er, at der sidstafvigte 22de September efter Jndførsel blev holdt Auction i Weyrup Mølle paa den Afdødes Boe, til hans Sviger Moders Fordrings Afbetaling, der beløb sig til den Summa 84 Rdlr., og da Stervboens endnu behæftede Gield og Besværing, som allerede er bekiendt, ei formaaer nogen ordentlig Proclama at udstæde, og intet kan ventes at overskyde til Gields Afbetaling. saa bliver dog herved 3de Gange efter hinanden, i det Kongelige privilegerede Odense Adresse=Contoirs Efterretninger indkaldede alle dem, der have noget lovligen at fordre, eller gielde, til bemeldte Stervboe, at de anmelder sig her paa Weyrup hos mig som Skifteforvalter, de første deres Debet til Stervboen at betale, og de andre deres lovlige Fordringer at angive, alt inden 12te Ugers Dagen, fra Dato af at beregne, som er den 26de October førstkommende, da Skiftet samme Dag foretages til endelig Slutning. Weyrup den 3die August 1780. H. B. von Løwenhielm.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-08-11
Da Karen Jensdatter, Handskemagersvend Lars Danielsen Liebes Hustrue ved Døden er afgangen og deres felles Boe taget under lovlig Skiftebehandling til Creditorernes Betaling; men som Boets ringe Formue ikke kan taale at noget ordentlig Proclama udstædes, og der ikke heller efter Enkemandens Forregivende, er nogen Udenlands Gield, saa indkaldes Creditorerne herved 3de Gange efter hinanden at melde sig med deres Fordringer, inden 6 Uger fra den sidste Publications Dato, og for Skifte=Retten at møde paa Raadstuen heri Byen, Torsdagen den 21de Sept. førstkommende om Formiddagen Kl. 9 Slet, da forommelte Skifte der bliver forretaget. Odense den 28de Julii 1780. Seidelin. L. M. Bendz.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-08-11
Ved Proclama læst ved Odense Byeting den 7de August sidstleden, - og den 9de næstefter ved Raadstue Retten sammestæds er afgangne Anna Jens Datter Duelunds Arvinger og Creditorer, indkaldede med 6 og 12 Ugers Varsel at melde sig hos os som Skifte=Forvaltere, hvilket herved end videre bekiendtgiøres til Vedkommendes Efterretning. Odense den 9de August 1780. Seidelin. Bendz.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-08-11
NB. Foranlediget af den udi de Odense Adresse=Contoirs Efterretninger Nr. 29. indrykkede Avertissements og Engelsholms Bortsælgelse, maa jeg, i Henseende til den derudi anførte Udsæd, give denne Oplysning: At den af Bekiendtgiøreren indhentede Efterretning og hvad der kan saaes til Gaarderne, er aldeles urigtig; men skal vel betyde, hvad der, for nærværende Tid er saaet; og da kan Efterretningen have sin gode Rigtighed. Hvad der ellers, ved begge Gaarder udi Aaret 1776., som det sidste Aar jeg selv bestyrede Gaardernes Sæd og Avl, var saaet, samt hvad der Aaret efter, da man endnu kunde benytte sig af min Flid med Jordens Tilberedning og Giødskningens Formerelse, blev saaet, kan med paalidelig Attester godtgiøres, at være meere end dobbelt af Vinter Hvede, Rug, og Byg=Sæd, imod det nu anførte, og dette var endda ey alt hvad der til Gaarderne kunde saaes; at der og, efter denne Udsæd, paa fulgte en velsignet Ind avling, skulle jeg troe, naar jeg fandt Laderne fulde, og efterat henimod 300 Høveder og Vinteren var Overfoeret, Kreaturerne endda, det meste af den paa følgende Sommer, kunde stroes med Halm; men at der nu, efter den indhentede Efterretning, ikkun kan faaes saa saare liden en Udsæd til begge Gaarde, vilde de respective Herrer Liebhabere indhente Aarsagen til hos nærværende Bruger; thi Hovedgaards Markerne har intet mistet af deres Strækning og Størrelse. Engelsholm, den 2den August. 1780. M. v. Hielmerone.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-08-11
Til Kiøbs faldbydes. 2 ligefor Flakhaugen i Odense, er foruden alle hos Hende sæd Hos Madame Dorothea Sl. Sigvart Møllers paa Wester=Gade vanlig at bekomme Røg= og Snuftobakker, fine og ordinaire Theer, fine vellugtende Vande, Porcelainer og andre Vahre til kiøbs, og gode Kaffebønner til billige Priiser; men i Lispundviis gives bedre kiøb og i sær Extra sin Congo Thee i Pundeviis. Trisk nylig ankommen Selver Vand for sædvanlig Priis, er at c) bekomme hos Apoteqver Bøving i Faaborg. Skulle nogen behøve gandske nye i Aar indaulet Commen, da kan herfra Adresse=Contoiret samme anvises, at 1 Rdlr. Skieppen, og faaes baade Skieppe og Tønde viis, ligesom Prøven deraf og kan forevises Liebhaberne herpaa Contoiret. Capital som faldbydes. af . Sos Procurator Lund i Odense, er førstkommende 11te December Termin, imod sufficant Pant og lovlig Forskrivning, at bekomme til Laans en Capital af 3000 Rdlr., som han har i Commission at udsætte paa Interesse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-08-11
Fundne Sager. Giirsdagen den 8de August har en fattig Kone paa Hjul 2, bye Mark ved Mile=Pælen fundet en Guldring, som Eyeren, naar de kan legitimere sig, og angive Ringens Mærker, igien, kan bekomme hos Sogne Præsten i Nyborg mod dette Avertissements Betaling og en billig Findeløn til den fattige Kone.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-08-11
Bortkomne Sager. Tra en vis Mand, er bortkommet et Par store Sølv Spænder, ) med de Bogstaver K. L. D. og med Preben Guldsmeds Navn, som har forfærdiget dem. Maatte samme forekomme nogen, enten Guldsmed eller andre, saa ombedes de imod en billig Douceur, at indlevere Samme paa Odense Adresse=Contoir, ligesom den eller de blive vedbørlig anseete, som maatte enten fortie samme eller siden befunden hos Jmellem Nyborg og Langesschovs Kroe er et lidet Gulduhr, - tabt med emaileret Tegning paa med Cupido i et forgyldt Uhr Foutteral tilligemed en derved hængende udgraveret GuldKiæde, hvori hænger adskillige saakalte Breloquer, nemlig 2 Guld=Signeter, hvoraf det ene var udstukket med et Hoved udi, og det andet gandske glat, samt 2 Guld Hoved=Vands Eg og 2 smaae Guld Nøgler. Finderen heraf ombedes altsaa imod en resonabel Douceur at aflevere samme til Sr. Lausen paa den Kongelige Postgaard i Odense, ligesom samme og loves af ham til dem eller den, som derom kan give no nogen Oplysning.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-08-18
gen Den 18 Tisse,
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-08-18
London. Paa mange Maader kan et Legeme begraves: I Viin, i Spiritus, i Jord, og Jld, og Søe, Men der, saa vidt jeg veed Exempel ikke haves, At En i Peberkorn har lagt sig til at døe.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-08-18
Saaledes der fra London mældes, At En, som med et Skib paa Coromandel foer, Mens Peber=Ladningen i Lugerne nedhældes, Der neden skusted om, og tog maaskee en Taar. Man lukte Rummet til, imens Matrosen sov, Han med den lange Søvn i Peber sig begrov; Man savner ham, og troer, han reent er escaperet, Mens han i Lasten laae saa prægtig balsammeret. O! bedre Grav, end den, at sluges af en Fisk, At blive syltet ind i vare Specerier, Man aabned Lugerne, der stod Matrosen frisk, Trods selv den beste af Ægyptiske Mumier Da Folk saaledes kan i Peber lægges ned, Saa har jeg et Project, som hver Mand ikke veed De Peber=Kierlinger, hvis Munde gaae som Qværne Dem undte jeg en Grav i Peber ganske gjerne. Juridisk Det er maaskee ikke ubehageligt at læse en kort Fortælling om Forholden i Domhuuset Old=Baily i London. - Jntet Kongerige kan berømme sig af, udi Criminal=Sager, at see Menneskeligheden stærkere befæstet paa den straffende Retfærdigheds Stol, end Engeland. - Jngen be frygtelig Raslen af Lenker. - Jngen Slag af en ubarme hiertig Dommer. - Jngen uendelige Formalitæter af sportelsyg Inqvisitor. - Jngen Empfindtlighed af Helvede. – Jngen Tortur, eller andre Skræk=Billeder, bruges til at udforske Sandheden af en Delinqvent. - Midlerne ere enfoldige. - Criminal=Processerne korte, og saaledes indrettede, at den Fangnes Uskyldighed, og ikke hans Henrettelse, er Dommerens første Gienstand. - Retten bliver aarlig holdt 8te Gange i Old=Balley. -
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-08-18
Udi samme sidder Lordmajoren, Byeskriveren, et Par Dommere, Scheriff fra London, tilligemed 12 Sedforne. - Domhuuset er bygget i Form af en liden Kirke, er 30 Skridt langt, og 10 bredt. - Udi den ene Ende sidde Dommerne, Scheriffen og saa videre, udi lange røde med Frisurer indbefattede Ceremonie Klæder, bag ved en Art Pult, paa en Ophøyning inden for disse, dog for ved dem, sidder Byeskriveren ved et a parte Bord; udi den anden Ende lige over for Dommerne, er en liden Skranke, hvis Dør gaaer til Fængsels=Gaarden, der tager Inqvisiten sit Plads, paa det han kan sees af alle Tilstædeværende; Paa venstre Haand ere de 12 Eedsorne udi adskillige Skranker, og lige over for dem paa samme Maade, Anklagerne tilligemed Vidnerne. - Anklageren, bliver som oftest beskikket af Staten, og forebringer beskyldningerne; Dommerne udspørger nu den ene, nu den anden, Vidnerne svare høit og tydelig, saa ofte de blive tilspurgte. - Alleting bliver nøie optegnet, samt paa Stedet Dommen fordret af de Eedsorne, som strax af Dommerne efter Omstændighederne bliver confirmeret, og med faa Ord (Guilty eller No Guilt, skyldig eller uskyldig) Jnqvisiten bekiendtgjort. Paa denne Maade bliver paa en Dag mange Undersøgninger til endebragte. - Man vil kanskee indvende, at formedelst Beviser ved Vidner, bliver mange uskyldige opofrede. - Men kan ikke dette skee langt oftere, naar et eneste Menneske er at til efter eget Gottbefindende, at undersøge en Sag, og som trækker Profit deraf, samt haaber at opleve en prægtig Æres=Dag, naar han udi sin røde Kiole kan føre et sukkende Slagt=Offer til Retter=Stedet? – De mange Arter af Døds=Straf, ere ikke brugelige udi Engeland. - En Delinqvent maae stiæle et par Guineer, eller røve med eller uden Mord, saa bliver han hængt. - Kort, man søger hverken at piine Menneskeer eller at forvandle deres Henrettelse til et Skuespil. - Misdæderen, bliver ført enten udi en Kareth, eller paa en med sort overtrukken Karre, uden de udi Tydskland sædvanlige Ceremonier, til Tiburn, hvor han maa udstaae sin Straf, hænger 1 Time i Galgen, og bliver siden overladt til hans Venner, for at begraves. - Alleneste de, som ere blevne straffede for Mord, ere med Lænkerne ophængte i de mangfoldige Galger paa den store Heed imellem London og Frickenham Hounslow Hyth, for at indsage de, sig paa bemeldte Heed opholdende mangfoldige Stratenrøverie en Forskrækkelse. Jn Sum maa det synes, naar man betragter den Engelske Lov, at dens Rettesnoer for længe siden har været det, som Beccaria siger: Lovene maa staae, som en Klippe, og de, der skal fuldføre dem, maa ikke være med Bønner, at bevæge, men Lovgiveren ved Lovenes Forfærdigelse, maae være lemfældig, Godhiertig, og Menneskelig. -
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-08-18
Ædle=Handlinger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-08-18
Følgende Fortælling fra Hanover under 15de Maji., er meere værd, end et heelt Ark fuldt af politiske og andre Efterretninger. -
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-08-18
I dette Foraar gik 2 Drengebørn, omtrent 10 til 12 Aar gamle, og et Drengebarn paa 6 Aar ud paa Jsen paa en Dam i N. En i 4de paa 5 Aar blev efter sine Forældres Formaning staaende ved Bredden, og saae paa de andres farlige Spøg. I det samme faldt det Barn paa 6 Aar i et Hul, som Fiskerne havde gjort. De 2 Ældste løbe ganske stille og i en Hast derfra; men den liden Dreng, som stod ved Bredden, løb, uden at blive tilbage og uden Frygt ud paa Jsen, og da Vandet kastede den nedfaldne Dreng nogle Gange op i Veiret, saa greb han fat paa ham med den ene Haand, og styttede sig med den anden Haand paa Jsen, og saaledes holdt han, at han ikke kom under Jsen. Han raabte tillige af fuld Hals paa en Mand, som boede i det nærmest liggende Huus, men han hørte ikke dette Barns svage Røst. Men Folk paa den anden Side af Dammen saae denne Ulykke, og kom til Hielp. Langt fra raabte de til dette gode Barn, Carl, har du ham, saa holdt fast ved ham, og nu lagde Carl sig ned paa Jsen, tog den anden Haand til Hielp, og holdt ham saa længe af alle Kræfter, indtil Folkene kom ham til Hielp. Saaledes blev et Barn, der næsten var fortabt, reddet af et andet. Den ene af de store bortløbne Drenge, da man spurgte ham, hvorfore han løb bort, uden at tænke paa at hielpe, fore vendte den forsigtige Undskyldning. Det var bedre, at en druknede, end to. - Om Tyrkernes Svine=Handel.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-08-18
Den Handel med Sviin, hvilken de Tyrkiske NaboeProvintser drive med de Kongelige Keyserlige Lande, er betydelig. - J Følge en ved Grændserne gjort Fortegnelse ere kun allene her ved Semlin over Savestrømmen fra Egnen af Ostrosniza og Bolleve i et Aar fra 1 Januarii til December Maaneds Udgang 1779 blevne indbragte fra de Tyrkiske Lande til Salg i de Keiserl. Kongel. Lande 74682. Stykker Sviin. Det er vel meget; imidlertid er Driften af Sviin fra Tyrkiet over Clenak næst Mitrowitz, og saa over Brood, men i Særdeleshed over Mehadia, endnu meget større. Paa denne Ver bringe Tyrkerne henved 150000 Sviin til os, og naar man regner denne Mængde sammen, beløber Prisen sig for disse Creaturer vel ikke mindre end til 1 Million Rhinske Gylden. Jmidlertid maae man ogsaa vilde, at fra denne Summa en god Deel, som et Afdrag, for de Keiserl. Kongel. Jntrader forbliver i Landet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-08-18
Udsadte Præmier. i det Smaalehnske Amt i Norge den 29de Januarii.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-08-18
Da det er en til Skade for Landhuusholdningen endnu paa nogle Steder iblandt Almuen herskende Eenfoldighed, at det skulle være en vanærende Forretning, at drage Huden af en død Hest, uanseet de mange Kongel. allernaadigste Forordninger, som derom ere udgangne, hvilket forvolder, at mangen god og nyttig Hud maae forraadne tilligemed Hesten, eller og at løst og omstreiffende Pak maae taales iblandt Almuen, som til saadan Forretning lader sig bruge. Saa har en Patriot i dette Amt, i hvis Zirkel denne vankundige Formening hersker i høieste Grad, udsat i dette Aar til Præmier 20 Rdlr. for de boesiddende Bønder og Huusmænd i dette Amt, som selv med Tienestefolk afdrager Huden af sin Hest: Saaledes at den, som først melder sig, skal nyde 4 Rdlr. De tvende, som dernæst angiver sig, bekommer hver 3 Rdlr., og fem derefter hver 2 Rdlr. Hvilket skeer med det Ønske, at de mange berømmelige og nyttige Landhuusholdnings=Selskaber ville overalt, paa de Stæder, hvor det findes fornødent, ligeledes ved Belønninger opmuntre Bønderne til en saa occonomisk Forretning: da den lærvillige Almue ved en saadan almindelig Agtsomhed paa denne Sag snart vil skiønne, at den ei er, saa uærlig, som han nu forestiller sig den. Ved Amtet kan disse Præmier imod vidnesfaste Attester imodtages.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-08-18
Om Hvalsiske Fangsten ved Chr. Midt i Julii Maaned have to smaa Hvalsiske, som formodentlig havde taget Flugten for Hvalfangerne ved Grønland og Spitzbergen, ladet sig see ved Øen Fohr, imellem Wicker Havn paa Føhr og Byen Dagebull paa det faste Land i det Slesvigske, hvor Vandet ikkun er en Miil bred, De vare af den Art som kaldes Nebbehvale, paa tydsk Schaabelfische, Butzkopfe, Hollænderne kalde dem Snedvisch, kort at sige, det var balæna tripennis rostrata eller boops Linnæi. Da mange Søefolk findes paa Føhr, som vide meget vel beskeed med Hvalfangsten, saa begave 13 af disse sig i 3 Baade med saa mange gamle Redskaber der bruges ved Hvalfiskefangsten, som de i en Hast kunde faae, strax paa Veyen for at giøre Jagt paa disse fremmede Giæster. De dreve dem paa Sandbanker og saadanne Stæder, hvor der var lavt Vand, paa det at de ved Ebbetiden maatte blive siddende og strande. Dette lykkedes dem ogsaa, begge Nebbehvaler blev ved Ebben sidden. de paa en Sandbanke, som der kaldes Præstesanden, og udmattedes saa meget ved deres hæftige Bevægelser, at det var de 13 Hvalfangere, iblandt hvilke især den forstandige Styrmand Riewert Jappen udmærkede sig, let snart at dræbe dem. Med Springtiden kom de til at flyde igien, og bleve trakte ind i Wicker Havn, hvor i en utrolig Mængde nysgierrige Tilskueres Nærværelse Spækket blev afskaaren. De fik 7 Quardeler Spæk til Tran, og 1 Quardeel Kreng, (en flettere Art af Spæk, hvorved ofte meget af Kiødet, Huden og deslige pleier at sidde) foruden megen Spermaceti=Olie, som fandtes i Hovederne, og kan bruges til det bekiendte Slags Lys. Deres hele Gevinst i Spæk og Olie regne de paa 300 Rdlr. Hvor meget var det at ønske, at flere Hvaldfiske ville faae det Jndfald at komme til os, saa behøvede man ey med Møie at opsøge dem ved Nordpolen. Jndfald. En Kone saade engang til sin Mand, som nesten hel Dagen, og som oftest en Deel af Natten, saa og læste i sine Bøger; jeg vilde ønske, min lille Mand, at jeg var en Bog, saa elskede du mig meere, end du giør - Ja, min Engel, sagde Manden, men en Kalender maatte det da vel være, thi da fik jeg hver Aar nok en nye. Forespørsel. Hvorvidt et Konge Flag skal ansees, enten for Told eller Consumstions Betienterne i Odense=Fiord, det er ved godt hver har sit, men til Misbrug for Creti og Pleti en æl forbuden, og det bliver allene Qvesstionen af Schmidt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-08-18
Kongelig Placat. Anlangende hvorledes med Mandskabet paa Jordløse og Gade=Huuse i Danmark skal forholdes, saavidt Land=Militien angaaer, med videre. Fredensborg den 5te Julii 1780. Vi Christian den Syvende, af Guds Naade, Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug udi Slesvig, Holsteen, Stormarn Dytmersken og Oldenborg. Giøre alle vitterligt; At, som der paa adskillige Steder har været Spørsmaal, om jordløse Huuse skal afgive Mandskab til Vores Tieneste, og hvem Mandskabet i slige Huuse, saavelsom Gade=Huuse, bør tilhøre, med videre; Saa ville Vi, til at forekomme al Tvivl herudi, allernaadigst have anordnet og befalet, ligesom Vi og hermed anordne og befale: 1.) Paa de Huuse, som Beboerne selv eye, uden tillige at eye Grunden, bør det opvorende Mandskab gaae Soldat for det Gods, der har Herligheden til Grunden. 2) Paa samme Maade skal og forholdes med de Huuse, som tilligemed Grundene eyes af Beboerne, naar en anden haver Herligheden over Grunden; Men hvor ingen anden haver Herligheden, der bør Mandskabet indføres i Reserva=Roullen, og efter Lodkastning gaae Soldat for det Lægd, til hvis Hartkorn Huusets Grund er henhørende, dog at den svarende Refusion i saa Tilfælde tilhører Eyeren af Huuset, og at Mandskabet efter fuldendt Land=Milice=Tieneste, for videre Forbindelse til Lægdet bliver frietagen. 3) I Henseende til Huuse, som i en Bye, hvor der maatte være adskillige Lods=Eyere, ere opbygte paa Byens Gade, og ikke paa nogen Gaards Fortog i sær, saa at ingen særdeles Eiere til Grunden kan bestemmes, der bør sammes Mandskab indføres i største Lods=Eyeres ReservaRoulle, hvorimod bemeldte største Lods=Eyer ikke af de orrige Lods=Eyere i Byen, naar Mandskabet bliver enrolleret, bør gotgiøres den af Hartkornet ellers fastsatte Betaling.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-08-18
Som det ved Forordningen af 30te Januarii 1777, dens 23 Art. er befalet, at Degnes og Skoleholderes Sønner skal fra den Tiid af, de komme i Bønders Tieneste eller til Bonde=Arbeyde, indføres i Herligheds=Eierens Reserva=Roulle; saa ville Vi nu for Fremtiden have denne Forordnings Bydende saaledes forandret, at Degnes og Skoleholderes Sønner først i Reserva Roullen skal indføres, et Aar efterat de have været til Confirmation, og de efter den Tiid blive i Bønders Tieneste; Hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst haver at rette; Thi byde og befale Vi hermed Vore Grever, Stiftbefalingsmænd, Friherrer, biskopper, Amtmænd, Landsdommere, Præsidenter, Borgemester og Raad, Amtskrivere, Fogder og alle andre Vedkommende, som denne Vores Placat under vores Cancellie=Segl tilskikket vorder, at de den paa behørige Steder, til alles Efterretning, strax lader læse og forkynde Givet paa Vort Slot Fredensborg den 5te Julii 1780. Under Vor Kongelige Haand Signet. Christian R. C. Thaft. Turdorph. P. Aagaard.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-08-18
Trettende Søndag efter Trinitatis prædiker: Høymesse. Aftensang. St. Knuds K. Hr. Ancher. Hr. Prof. Nannestad. Frue K. Hr. Seidelin. Hr. Clementin, St. Hans K. Hr. Achen. Hr. Gruner. Hospitals K. Hr. Gottschalck. Nyeheder.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-08-18
Winchester, den 23de Julii. J Dag Morges Klokken mellem 6 og 7, da de Franske Fanger bleve udladte af Fængselet, forsøgte de at tage deres Flugt over Pallisaderne, som ere satte omkring Pladsen, hvor man har tilladt dem at tage frisk Luft, og desuden rundt omkring er besat med Skildvagter. Nogle af de sterkeste iblandt Fangerne søgte at bemægtige sig Vagten, som var posteret paa den yderste Ende af Pladsen, men de bleve drevne tilbage, og de førreste af dem saarede. Jmidlertid forsøgte de endnu det andet Angreb, der ikke løb bedre af, i det at Vagten, som blev forsterket, maatte give Jld, og dræbte to af dem paa Stedet. Det var lykkeligt, at det saaledes løb af thi dersom Fangerne, hvis Antal beløber sig til 4000 vare komne løse, saa havde der kunnet skee stor Ulykke.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-08-18
Fra Portugal, den 24de Julii. Først i denne Maaned var vort Hofs første Statsminister, Marquis de Anyeja ved et glubsk Mord nær bleven skilt ved sit Liv. Han stoed en Aften med Finant Ministeren, da Crug, i Vinduet hvor da et Flintskud men 2 Kugler skeede efter ham; en blot Hændelse, da han i samme Øieblik gjorde en liden Bevægelse med Hovedet, foraarsagede, at dette velsigtede Skud gik ham forbi.