Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-02-16
Der skrives fra Nevafloden under 20de Januar: Hos os tales om en omstændelig Note, som vor Regiering skal have tilstillet den Brittiske Ambassadeur i Petersborg Lord Heytesbury, angaaende de Græske Anliggender. Vor Regiering, hedder det, paastaaer fast og standhaftig, at der for det første ikke skal foretages nogen Forandring med Grækenlands Regieringsform; men at Bestyrelsen, af dette Lands Anliggender skal endnu for det første blive overdraget til den fordringsløse og menneskekiærlige Præsidents utrættelige Jver. Valget af en Regent tilføier man, bør rettes efter der Graske Folks Ønsker, og overlades til dets fri Villie uden nogen af de store Magter skal blande sig deri. Man paastaaer endog at Sultanen skal selv have erklæret sig til Fordeel for denne Fremgangsmaade. Vel underrettede Personer ville vide, at denne og endnu flere andre Europæiske Qvæstioner skulle blive forhandlede til næste Foraar paa en almindelig Ministerialcongres, som skal forsamles i Berlin. Der bliver virksomt arbeidet paa at completere vor Armee i Orienten; Forstærknings-Detaschementerne og de nye ansatte Officere, maae saavidt den strenge Aarstid kan tillade det tile med deres Marscher, ogsaa forsikkrer man, at de commanderende Generaler give Officererne for nærværende Tid ingen Permission mere. - Det er holst mærkværdigt, at en meget vidtløftig Artikel er bleven i denne Tidspunkt indrykket i Algemeine Zeitung; men hvilken, som det forstaaer sig, ikke er af nogen diplomatisk og officiel Kilde, hvori det Forslag giøres at udvælge Prins Constantin Frederik Peter af Oldenborg, en Søstersøn af Hans Maj. Keiser Nicolaus, en Brodersøn af Hs. Kgl. Høihed Storhertugen af Oldenborg og en Stidsønaf Hs. Maj. Kongen af Vürtemberg til Konge i Grækenland. Han er født den 26de August 1812 og altsaa 18 Aar gammel. Han mistede tidlig sin Moder og sin Fader og for nyelig sin eneste Broder, nu staaer Prins Peter af Oldenborg allene; men hans Skjebne er endnu ikke opfyldt. Himmelen har sendt ham Sorg; men den har ogsaa Velsignelser at tildeele. Descendent af Catharine den 2den bestig Thronen, Navnet Peter den 1ste lyder vel! De Grunde som Forfatteren anfører ere følgende: at Grækenland ikke kan forsvares imod Porten uden ved Vaabenmagt, og at den Keiserlige Russiske Armee kan bedre giøre dette end nogle Regimenter paa de Joniske Øer, at Ophøielsen af Prins Leopold af Coburg til Konge er desuden Cannings Jdee og ikke Vellingtons; at hverken det Græske Folk eller den Græske Geistlighed vil blive en Prius af det Engelske Huus hengiven; at Frankerige ikke med Fornøielse kan see at den Engelske Magt bliver forstærket i Middelhavet. J en Skrivelse fra München er yttret som et Slags Misbilligelse mod denne paafaldende Artikel, især formedelst den Anmositet, som der giver sig tilkiende imod Storbrittannien. - Det Franske Blad Gazetten vil vide fra London at Sagen er afgjort til Fordeel for Prins Leopold; men de sidste Efterretninger fra London tale intet derom. Man maae nu oppebie, hvad den nær forestaaende Thron tale ved det Engelske Parlaments Aabning vil yttre derom. - Et Rygte, som cireuberer i de udenlandske Blade om at England skal paastaae at Porten bør have en Erstatning for Slaget ved Navarino, fortiener mindst Tillid. - Grev Orloff, som underhandler i Constantinopel, skal rigtignok ingen Vegne komme der for nærværende Tid, da denne først vil oppebie Udfaldet af Ambassaden til Petersborg. - Den Franske Ambassadeur i Constantinopel Greve Guilleminot har giort Porten nogle Forslag angaaende Udbetalingen af Contributionerne til Rusland, og derved yttret det Ønske at alle catholske Christne, som opholde sig i det Ottomanniske Rige skulde sættes under Frankeriges udelukkende Beskyttelse, og hvortil Frankerige vilde udnævne permanente Commissioner i Assen af Jtalienske og Franske Geistlige, men Reis-Effendi svarede: at alle Rajahs havde samme Rettigheder og at Porten ikke kunde være ligegyldig ved at der dannede sig en Stat i Staten. - Fra Bucharest roses Sultanen for at han endnu holder Amnesen, og yttrer sig paa en meget forsonende Maade om hans Undersaatters Opstand imod ham under Krigen; men det skal være vist, at den Tyrkisk Landarmee bliver i alle Dele af Riget organiseret med en overordentlig Energie, for at være beredt paa det Tilfælde, som man frygter for i Pera, at de store Magter ikke skulle blive aldeeles enige. Hr. Eynard har udviist den Ædelmodighed imod Grækerne at han har skiænket dem 200,000 Franker som han har vundet ved at speculere i de Græske Fonds. Nøden i Grækenland skal endnu være meget stor og Landets dybe Saar vanskelige at læge. Man har det Haab i Grækenland at Kreta dog vil blive forbundet med det Græske Rige. Deyen af Algier har ladet overbringe ved en Gesandt den Franske Admiral Labrettonniere sine Forslag til Udsoning, som bestaaer i at Frankerige skal betale Deyen 12 Mill. Franker i Godtgiørelse og udlevere den hurtigseilende Franske Brig Allerte, som har tilføiet det Algierske Flag megen Skade.