Berlingske Tidende, 1793-09-09
Franskmændenes Forliis bliver angivet for 2000 Mand af Døde og Saarede og 1100 Fangne. Efter nogle Beretninger skalde sidstes Antal endog beløbe sig til 3000 Mand. idelig gjorte Beskyldninger, at han hverken drev paa DronTribunalers offentlige Anklager sig i et Brev mod de ham J Conventens Forsamling i Gaar forsvarte Revolutions Paris, den 26de August. ningens, eller Brissors, Veranlands er. Sag, og beklagede sig, at Opsyns Commissionen havde, uagtet Conventensners Proces hørende Document. Amar anmerkede at Com givne Decret, endnu ikke tilstillet ham noget til disse Persorfordi den endnu behøvede dem til den almindelige Beretning missionen beholdt endnu bemeldte Documenter hos sig, allene troer, gaae en raskere Gang. Man har merket at adskillige om Brisset. - General Castines Proces vil nu, som man agere tillige Anklagere og besvare igjen Lastines Forsvars Vidner ikke lade sig nøye med at angive Tildragelser, men grænde for hans Krigs Operationer. Det har for Exempel Prindsen af Hessen Rbeinsels, den Deputerte Mallin og andre gjort. Men Castinelader sig ved alt dette de forvilde. Han besvarer alt med den største Sindsfarning erindrer sig de mindste Omstændigheder, fremviser ikke alle de Papirer, hvilke han angiver som Beviser for an Udsigender, men ogsaa de Landkorter, hvori disse Papirer ligge. Hans Sørterdatter, en ung smuk Kone, har blevaanet alle hans Forhører, og Jacobinerne have optaget ham dette meget ilde: til de beskylde ham for, at han derved har villet forbunde fine Dommer, og det er ikke gand de mislykkedes ham. Da ment, den første Berdigede af Revolutions=Tribuaalet, har i Gaar ladet opslaae et Skrift, hvis Jndhold er merkværdigt. Han forundrer sig over, et Lovgivere vore at forlange, at man skal staae Hovedet af Chalde. Alt hvad de kunne og maatte fordre, var, at man skulde anlægge Protes imod ham. Han laster derpaa, at man behandler Castin som Forbryder, førend han er overbeviist. Endelig besværer han sig stærk over, at man itte vil have Processen anlagt mod Castine formedelst hans Krige Operationer, men formedelst hans Royalismus og Rolandssmus. Jntet Tilbunal, siger han, ogsaa ille Revolutione Trilnaalet, endskiønt man ved dette har afskaffet de øvrige Tribunalers gormer, maae fordømme et Menneske formedeln Meeninger kun virkelige Forbrydelser ere Dom underkastede. Han under det ogsa meget urigtigt, at man besværer sig over, at Tridanalet tøver saa længe med at fordømme et Menneske som de almindelige Meninger allerede for længe siden have fordømt, de Bredigede, siger han, maae ikke ledre at disse almindelige Meninger, men allene af deres Samvittighed og deres Overbeviisning om en virkelig Forbrydelse. Efter et Brev fra Havnen Eette, i Landvide, er den 5te paa Høyden af Agde stet en Klande af 13 Siendtlige Stide. - En Skrivelse. fra Marseille af 16de August melder, at man der har paa en Staluppe indskibet Phillig Clandsynligen meener man den forrige Hering af Orleane). Da man forkyndte ham, at kan skulde overleveres til Commandanten paa den spanske Flaade er han bleven gandskarasende. Siden efter er denne Staluppe kommen tilbage til Marseille med en Deparation fra Commandanten paa den spanske Flaade, at Paul virkelig var bleven ham overlevert. Efter dette Brev har i Paris udbredt sig det Rygte, at Marseillerne havde overlevert Phils Egalve, som synes saave alle Partier mod sig til Spanierne. Jmidlertid haver Tildragelsen dog uvisaasom den kun meldes i dette eneste Brev, endskiønt vi varigt erholde kun faa Breve fra Marseille. Ved vor Armee i Egnen af Perpignan ere nu 2500 Syge. Den so stærkning, som Armeen erholder, er for saa til at den kunde indlade sig et Slag med Spanierne. Jmidlertild bliver dette Departement meget hiemsøgt af Fienden. Saasom de nordamerikanske fornede Stater have ved en Proclamation forbuden alle Jndvaarre, at tiene ved nogen at de nu i Krig let ikled Magter Armeer, har GeneralEunach, en Amerikaner, som hidtil har varet i ver Tieneste, taget sin Afskeed. - Efter Breve fra Schweiz har den der værende østerrigske Gesandt i Keiserens Navn falle at Schmelterne vilde lade rømme Brantruft, og et lede saa maaske Fare for igien at maae dette nye Depesin Monterie. - Den bekjøndte Jourdan, som ved grumme Udmartalter i Avignog har erhvervet sig det 2 navn Høy danskiærer, er afreist til Vender, hvor han og faaet en Commande. Da han kom giennem Oleant, og ban til de Personer, som viste med ham : Vur paa Aristoerat og jeg vil strax bringe dem hans Hoved til Deber, Som det beder, skal den Forestilling være giørt, at i 6 man forgreb sig med Dronningen, skulde Semonier. øvrige franske Statsfanger, som nu ere i det Østerier bøde derier med deres Liv. Priman Forsammen. Commissarier, som ere i Daared med at reise hun kom den 25de for at tage Afskeed fra Conventen. Den Taler saade: "Vi nedlegge vore Forsamlings Proter. hos eder : de ville overbevise der om, at atte en eneste i er opkommen i vor Stal, som ikke var Bierapartier a. Folkets Repræsentanter, bliver paa edere Paner, i befæste Constitutionen og give vise Løve. Eders Land. treste Forderalisterne Unddrager den Lovens Beskou. Renter Republiken fra disse Uderer i - Prandensen og Siger Franskmandene, at deres Repræsentantere skun forlade deres Plads førend Friheden er i at Satterhed. . . sidenten kan under ladelig bifaldstlappen andet denne Raab: Republiken leve! Taleren Brodersynet, med Befaling, igien at give det til Commissarierne, og ved til deres samtlige Committentere.