JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1835-05-08
Ldsoppkt. Møller for Gaardmand Jens Boel i Smollerup, contra: Ldsoppkt. F. Lykke for Skifteretten i afgangne Justitsraad Wissings Boe. (Jndstævnte har sagsøgt Appellanten til at betale sig 700 Rbd. Sølv med Renter fra Snapsting 1808 som Rest Kjøbesum for den at afgangne Justitsraad Wissing til Appellantens Formand solgte Gaard, hvilken siden 1805 har været i Appellantens Besiddelse.) Dom: "Citanten Gaardmand Jens Christensen Boel bør for Tiltale af Jndstævnte, Skifteforvalteren i afgangne Justitsraad Wissings Boe i denne Sag fri at være. Processens Omkostninger for begge Retter ophæves." Ved den inden Fiends Nørlyng Herreders Ret, den 23de Septbr. f. A., afsagte Dom er, af Kammerjunker Herredsfoged v. Bülow, saaledes kjendt for Ret: "Jndstævnte Jens Christensen Boel bør imod at meddeles lovligt Skjøde paa hans i Besiddelse havende Gaard i Smollerup, af Hartkorn 5 Tønder, betale til Justitsraad Wissings Boe den Summa 700 Rbd. Sølv med Renter fra Snapsting 1808 til Betaling skeer. Processens Omkostninger ophæves. At efterkommes inden 15 Dage o. s. v."J Sagen No. 275.
Viborger Samler, 1835-05-08
Ldsoppkt. Otterstrom for Proprietair Poulsen, til Allinggaard, contraLdsoppkt. Møller for Forvalter Knudsen paa Silkeborg.
Viborger Samler, 1835-05-08
(Jndstævnte har i første Jnstants sagsøgt Appellanten til at betale til Silkeborg Jordebogskasse 432 Rbd. 56 1/2 Skill. Sedl. og Tegn, som han formeentlig skylder fra den Tid han var Forvalter ved Silkeborg Gaard og Gods.) Dom: "Herredstingsdommen bør ved Magt. stande. Processens Omkostninger for Overretten betaler Citanten til Jndstævnte med 25 Rbd. Sølv. At efterkommes inden 8te Uger efter denne Doms lovlige Forkyndelse under Adfærd efter Loven." Ved Lysgaard og Hids Herreders Ret, er, af Justitsr. Herredsfoged Holm, den 4de Juli 1834, saaledes dømt: "Jndstævnte Proprietair Poulsen til Allinggaard bor til Citanten Forvalter Knudsen ved Silkeborg i bemeldte hans Egenskab betale 432 Rbd. 56 1/2 s. Sedler og Tegn med Renter deraf, fra den 4de Marts 1834 af. Sagens Omkostninger hæves. At efterkommes inden 15 Dage efter denne Doms lovlige Forkyndelse under Adfærd efter Loven."¬
Viborger Samler, 1835-05-08
J Sagen No. 276.
Viborger Samler, 1835-05-08
Ldsoppkt. Møller for Overkrigscomm. Schulz til Woergaard, contra: Ldsoppkt. Otterstrom, befalet for Fæster Lars Christensen af Kjerschou.
Viborger Samler, 1835-05-08
(Hovedappellanten Overkrigscommissair Schulz har sagsøgt Contraappellanten til at have sit Fæste forbrudt samt til at betale sig 158 Rbd. 8 s. samt Renter og Omkostninger; ligesom han og har paastaaet en den 1ste Juni 1832 foretagen Arrest og Udkastelsesforretning stadfæstet). Dom: "Contracitanten Fæster Lars Christensen bør have det ham den 15de Septbr. 1830 paa Gaarden Kjerschou meddeelte Fæste forbrudt, hvorhos han bør betale til Hovedcitanten Overkrigskommissair Schulz 158 Rbd. 8 s. i Sedl. og Tegn med Renter 4 pCt. deraf fra Dato af Klagen til Forligelsescommissionen den 2den Juni 1832 indtil Betaling skeer. Processens Omkostninger for begge Retter hæves. Det Contracitantens befalede Sagfører for Underretten Prkt. Hassing ved Herredstingsdommen tilkjendte Salarium af 15 Rbd. Sølv udredes af det Offentlige. Det Jdømte udredes inden 6te Uger efter denne Doms lovlige Fork under Adfærd efter Loven."
Viborger Samler, 1835-05-08
Ved Dronninglund Herreds Ret, er, af By- og Herredsfoged Heiberg, den 3die Juli 1834, saaledes dømt: "Naar Jndstævnte Lars Christensen Fæster af Kjerschou, betaler til Citanten, Overkrigscomm. Schulz til Woergaard 74 Rbd. 2 Mk. 8 s. Sedl. og Tegn samt alle af dette Søgsmaal og de afholdte Fogedforretninger efter lovlig Regning flydende Omkostninger, bør han for Citantens videre Tiltale i denne Sag fri at være. Den under 1ste Juni 1832 effectuerede Arrest og Fogedforretning stadfæstes. J Salair til den befalede Sagfører Prkt. Hassing betaler Jndstævnte eller det Offentlige 15 Rbd. Solv. Det Jdømte udredes inden 15 Dage efter denne Doms lovlige Forkyndelse under Lovens Tvang."J Sagen No. 220.
Viborger Samler, 1835-05-08
Ldsovpkr. Bastrup for Kammerraad og Birkedommer Christensen, contra: Ldsopptr. Otterstrom for Skifteretten i afg. Madame Bergmanns Boe i Odense.
Viborger Samler, 1835-05-08
(Spørgsmaal om hvorvidt Hovedappellanten Kammerraad Christensen er pligtig at tilsvare Contraappellanten 972 Rbd. 72 s. Sedler og Tegn med Renter, hidrørende fra hans Bestyrelse af afg. Mad. Bergmanns Formue, samt Omkostningerne ved en hos ham paabegyndt Arrestforretning.)
Viborger Samler, 1835-05-08
Dom- Hovedappellanten Kammerrad og Birkedommer Christensen bør til Contraappellanten Skifteretten i afgangne Enkemadame Bergmanns Boe betale 942 Rbd. 78 s. Repræsentativer og 51 Rbd. 5 Mk. 14 s. Sølv med Renter 4 pCt. af den førstnævnte Sum fra 11te Juni 1831 og af den sidstnævnte fra 1ste Mai 1832 indtil Betaling skeer. Jøvrigt bør Parterne for hinandens Tiltale i denne Sag fri at være. Processens Omkostninger for begge Retter, betaler Hovedappellanten til Contraappellanten med 50 Rbd. Sølv. Kongens Kasses Ret forbeholdes med Hensyn til, at de under Sagen fremlagte Opgjørelser af Parternes Mellemværende de dato 13de Decbr. 1831 og 4de Febr. 1832 ikke sees at være afskrevne paa behørigt stemplet Papiir. Det Jdømte udredes inden 8te Uger efter denne Doms lovlige Forkyndelse under Adfærd efter Loven."
Viborger Samler, 1835-05-08
Ved Bjerre Hatting Herreders Ret er, af Assessor Herredsfoged With, den 29de Juli 1833, saaledes dømt: "Jndstævnte Kammerraad og Birkedommer Christensen bor til Prokurator Anchersen som Mandatarius for Madame Bergmann. i Odense betale 772 Rbd. 4 Mk. 8 s. Sedler og Tegn med Renter fra 11te Juni 1831 indtil Betaling skeer, men iøvrigt for Citantindens Tiltale i denne Sag fri at være. Processens Omkostninger ophæves. Det Jdømte at efterkommes inden 15 Dage efter denne Doms lovlige Forkyndelse under Adfærd efter Loven."
Viborger Samler, 1835-05-10
63de Aargang. 1835. No. 59. Kongelig allernaadigst alene privilegerede Viborger Samler. Forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdømmene.
Viborger Samler, 1835-05-10
Søndagen den 10de Mai. Redigeret af E. Nerenst, trykt og forlagt af N. P. Dons.
Viborger Samler, 1835-05-10
Jndenlandske Efterretninger. Hamb. Corr, melder, at Etatsraad Lund i Rentekammeret er udnævnt til Deputeret og Kammersecretair Unsgaard til Committeret i samme Collegium. - Fremdeles beretter samme Blad, at Udenrigsministeren Grev Krabbe-Carisius er saa upasselig, at man tvivler om, at han atter vil overtage sine Forretninger. J dette Tilfælde troer Corr., at Minister v. Stemann vil erholde Udenrigsministeriet, og Conferenceraad Ørsted som Directeur for Cancelliet overtage Justitsministerens Functioner.
Viborger Samler, 1835-05-10
J samme Blad læses følgende Skrivelse fra Holsteen af 25de Apr., tagen af Hann. Zeit. Privatbreve fra Kjøbenhavn ville endnu drage den i offentlige Blade fremsatte Formodning i Tvivl, at der for Kongens Reise til Hertugdømmerne vil blive bekjendtgjort noget nærmere angaaende Jndkaldelsen, af Stændernes Forsamling. Man troer sig overbeviist om, at Kongen selv ønsker en saadan Sammenkaldelse endnu i Løbet af nærværende Aar; men man forsikkrer, at der skal staae andre Forhold i Veien for Opfyldelsen af det kongelige Ønske, hvilke man tvivler og at kunne rydde tilside. Denne Opsættelse er ikke de Liberale her i Landet ubetinget imod; man indseer efterhaanden, at der ved den forestaaende Stænderforsamling, hvis den skal have nogen Nytte og ved Forøgelse af Landets Velstand opveie de uundgaaelige Bekostninger, maa komme en Mængde Spørgsmaal paa Bane, og man troer ikke i Aaret 1835 at kunne vente disses Besvarelse. – Jfølge sikkre (?) Efterretninger er der nylig i Prof. Davids Sag stemt paa 4 Aars Fængselstraf. Dette er vel kun en enkelt Stemme, og selv om den fandt almindeligere bifald hos de andre Dommere, vilde den kun desto vissere blive appelleret til Høiesteret. Men at enhver Dom i denne Sag er vanskelig, er af sig selv indlysende for den Upartiske og Sagkyndige. Her opstaaer kun altfor let en Conflict mellem den strænge juridiske Pligtfølelse og billighedens almindelige Love. Ved at tage Hensyn herpaa, maa Professorens varmeste Tilhænger tilstaae, at han ifølge Bogstaven har forløbet sig mod ler regia; Billigheden vil derimod gjøre opmærksom paa, at han i denne Henseende har mange Medskyldige, der aldeles ikke ere tiltalte. Dette er atter en af de mange Conflicter mellem le scripta og le nate. J det frie Britannien, hvor man i Henseende til Tyveri befinder sig i et lignende Tilfælde, hjælpe de Eedsvorne sig, naar en Pære er stiaalet, med deres: "Jkke skyldig." Men Lovens Anseelse og den almindelige Moralitet lide naturligviis derunder." Selskabet for Trykkefrihedens rette Brug.
Viborger Samler, 1835-05-10
Pastor Faber har nylig udgivet et lidet Skrivt under Titel af: "Noget om Nationalaand og Trykkefrihed, for menige Statsborgere." Blandt de mange Ting som deri omhandles, er ogsaa følgende om Brændeviinsbrændingen.
Viborger Samler, 1835-05-10
Brændeviinsbrændingen har saaledes udbredt sig paa Landet i Nørrejylland, at der i adskillige Kjøbstæder, intet eller saare lidet brændes. Brændeviinssvierne kjøre omkring med Fandens Rectar og sælge den potteviis. Toldofficianterne kunne ikke udrydde denne Landeplage. Drage de vel imellem hjem med nogle Brændeviinspander, hvoraf adskillige ere med Træring og af sort Grydeleer, hvad kan det forslaae, naar der i Byer, der har 12 Gaardbeboere, findes 14 Brændeviinsredskaber, En Dragonofficeer og 25 Mand i hver Stift kunne allene udrydde denne egyptiske Plage.
Viborger Samler, 1835-05-10
Et mærkeligt historisk Actstykke er nylig ved et Tilfælde blevet udrevet af Glemsel. Blandt nogle hos en Privatmand i Kjøbenhavn fundne Optegnelser, der, efter Haandskriften og det gulnede Papiir at dømme, daterer sig fra forrige Sekulum, befinder sig ogsaa Afskrift af et Brev fra Dr. Morten Luther til Kong Frederik den Første, dateret "Wittenberg Tigilia Michaelis, 1532," ved hvilken Luther intercederer hos den danske Konge for hans fangne Fætter Kong Christiern." Om Tilværelsen af et saadant Brev har man vel tidligere hørt, ymte; men, saavidt vides, er det ikke nærmere offentligen berøt, saalidetsom det nogetsteds findes aftrykt. (Søndagsbl.)
Viborger Samler, 1835-05-10
Vor Landsmandinde Jfr. Østergaard, der, som bekjendt, ifjor tilligemed Jfr. Jda Fonseca, reiste med Prof. Siboni til Holland og England, men ikke fulgte tilbage med Professoren, har i selve London tildraget sig Opmærksomhed ved sit Talent. Hendes Udførelse af Solopartier i flere musikalske Soireer er bleven omtalt med megen Roes i de engelske Journaler. Ved en af disse Soirer sang hun Variationer over Caraffas 50 cara memorig." En Ref. i Athenæum tillægger hende stor Færdighed, men han mener, at hun endnu mangler Smag og den høiere Fuldendelse. (S. Bl.)
Viborger Samler, 1835-05-10
Siden vor sidste Beretning er der ikke foregaaet noget mærkeligt i Kornhandelen, som vedbliver, med faa Undtagelser, at indskrænke sig til at forsyne det daglige Forbrug. (Holst.)Der skal for Øieblikket være de bedste Udsigter til, at den af de Herrer Puggaard og Hage i Nakskov først projecterede nye Damppaketfart imellem Kiel og de danske Øer nu vil komme istand, i det mindste til næste Foraar.
Viborger Samler, 1835-05-10
Af den nordiske Kirketiende No. 17 erfares, at to fyenske Bønder, den ene af Skaarup, den Anden af Høirup Sogn, have i denne Tid været sendt til Hovedstaden for at overrække Hs. M. Kongen en af en stor Deel fyenske Bønder underskrevet allerunderdanigst Ansøgning om, at det allernaadigst maatte tillades dem at lade deres Børn confirmere efter den gamle Pontoppidans Forklaring. – Ogsaa fortælles deri, at der fra en By i Jylland, Gamle Sole i Øster-Snede Sogn, Nørvangs Herred, Veile Amt, har været indgivet en Ansøgning til Cancelliet om det samme, men som var bleven afslaaet. "De Christne paa denne Egn og flere Steder i Jylland – hedder det fremdeles: ere nu betænkte paa at lade flere af deres unge Troende danne til Seminarister hos en duelig Skolelærer, og naar de have taget Examen paa et Seminarium, at bruge dem som private Lærere for deres Born."
Viborger Samler, 1835-05-10
Odense, den 5te Mai. Efter den temmeligen kolde April har Mai debuteret som en Sommer-Maaned. Den kjolige Østenvind maatte den 1 d. henimod Aften vige for et Uveir, som med Torden og Lynild trak og fra Sydvest. Efter en meget varm Formiddag i Søndags, den 3die, fulgte atter om Eftermiddagen et stærkt Uveir, med heftig Lynild, og Torden, blandet med Hagel og Regnskyl. Vegetationen har derved faaet nyt Liv. Bøgeskoven staaer halvt iført sin skjønne Vaardragt, og vildvoxende Jordbærbuske bære Blomster. Den milde Luft har end- og allerede bragt Nattergalen til at synge Sommerens Priis. Atter er et Brandforsøg her i Egnen blevet anstillet; men lykkeligviis uden Virkning. Steisted Bye, Paarup Sogn, opdagedes nemlig i Fredags paasat Jld under et Tag paa en Gaard saa tidligt, at den blev slukket uden at komme til Udbrud. Maatte det lykkes at komme paa Spor efter Ugierningsmanden. (Hemp. Av.)
Viborger Samler, 1835-05-10
Aarhuus. Ogsaa her er nu gjort en glædelig Begyndelse med offentlige Regnskaber. Fra Magistraten og de eligerede Borgere er i disse Dage fra Pressen udkommet en for Byens Jndvaanere særdeles interessant Udsigt over Aarhuus Kjøbstads occonomiske Tilstand ved Slutningen af Aaret 1833 med Undtagelse af hvad der vedkommer Fattigvæsenet, hvorom der udkommer en særskilt Beretning. Og dobbelt glædeligt er det at see, med hvilken Velvillie og Redebonhed vor Magistrat dermed har imodekommet Borgernes Ønske. "Ligesom man først da – hedder der i sammes Jndledning til hiint offentligt aflagte Regnskab, kan dømme og Nødvendigheden og Gavnligheden af hvad der anvendes, saaledes vil og først, ved Overbeviisningen herom, kunne vindes den Sindsroe og Tilfredshed, som vil kunne gjøre de for Mange vistnok følelige Bidrag mindre trykkende. Og da for Fremtiden Jndvaanerne kunne vente, at blive kaldte til at give Raad i Statens Anliggender, er en sikker og nøiagtig Kundskab om Anvendelsen af de Skatter og Bidrag, som opkræves, end mere nødvendig, ja en Pligt for Enhver; thi hvorledes skal han kunne raade, eller fremføre nogen grundet Formening om disse Anliggender, naar han aldeles mangler Kundskab om de enkelte Deele, naar han er ukjendt med de særskilte Jndretninger i Staten, og saaledes med det hele Bestaaende, Og bliver det, som vi tør haabe, en Følge af disse Raad, at Communerne, efter en friere Communal-Lov, ved deres valgte Repræsentanter, mere end hidtil, vorde deelagtige i Administrationen, da vil Kundskab om Communens samtlige Anliggender være aldeles uundværlig for ethvert af dets Medlemmer. Overbeviste om, at idet mindste en stor Deel af Byens Jndvaanere deele disse Anskuelser med os, føle vi os derved forpligtede til, at bidrage hvad vi formaae, for at lette dem Erhvervelsen af disse Kundskaber og Byens occonomiske Tilstand, og opfylde saaledes et hos dem muligen længe næret Ønske, dette nemlig: at see Byens Regnskaber ved Trykken kundgjorte." Af disse erfares, at Stadens Jndvaanere have i Aaret 1833 været paalignet: 1) Vægter- og Sprøiteskat 4007 Rbd. 5 s.; 2) Jndqvarteringsskat 7063. Rbd. 90 s.; 3) Skoleskat 4343 Rbd. 10 1/2 s.; 4) Fattigskat 7468 Rbd. 30 s.; 5) Præstepenge 123, Rbd. 48 s.; 6) Til Frue Kirkes Vedligeh. 206 Rbd. 24 s.; Commune-Skatterne have saaledes været 24,326 Rbd. 15 1/2 s. Alt i Rps. Naar nu hertil lægges: 7) Bygningsskatten 8052 Rbd. 91 s.; 8) Brandpenge af den Summa 1,163,620 Rbd. Sølv, hvorfor Stadens 945 offentlige og private Bygninger vare assurerede, 1818 Rbd. 15 s.; 9) Bank renterne af 211 Huse og Gaarde, hvoraf Hæftelserne ei ere indfriede 658 Rbd. 86 s.; 10) Bankrenter, af Jorderne 889 Rbd. 54 s.; 11) Landskat, efter Fradag af Godtg. 381 Rbd. 79 s.; saa bliver det Hele som er udredet af Stadens Jndvaanere 36, 127 Rbd. 52 1/2 s. – Efter den sidst stedfundne Tælling beløber Stadens Folkemængde sig til 6,765 Jndivider; men efter Skatteligningerne ere deraf ikke meere end omtrent 1000, der betale Skatter. Fordeles nu disse paa hele Folkemængden, kommer der omtrent paa hvert Jndivid 5 1/2 Rbd. og paa hver contribuerende Jndvaaner 36 1/2 Rbd. (Aarh. Av.)¬
Viborger Samler, 1835-05-10
(Jndsendt.) Adskillige Medlemmer af hiin liden fri Nation i NørreJylland (Natmændsfolk) have i den senere Tid maattet ombytte Friheden med forskjellige Kjøbstæders Fængsler, og da Antallet af Fangerne paa flere Steder derved ikke staaer i Forhold til Fangehullernes Størrelse, kan man maaskee sige, at disse Medlemmer faae en practisk Anskuelse af Homopatien, anvendt paa frisk Luft, thi, at de fleste Fængsler ere saaledes beskafne, som Forordningen af 5te April 1793 byder, vil neppe kunne bevises. Jmidlertid har ethvert Onde sit Gode, og disse Anholdte blive derved tildeels forsynede med gode Klæder; og muligen kan den betydelige Udgivt, flere Amters Repartitionsfond have ved denne Anholdelse, lede til en gjennemgribende Foranstaltning til at ophæve denne Stat i Staten, der kun bestaaer ved en forkeert Medlidenhed af Landboerne og ved Lunkenhed af flere Autoriteter.
Viborger Samler, 1835-05-10
J Viborg Tugthuus var i Aaret 1831 af disse fornævnte Natmændsfolk ikke færre end 48 Jndivider blandt 188 Fanger, og i de senere Aar er dette Antal snarere tiltaget end formindsket. Samme medføre for det Offentlige nu ikke liden Udgivt, og tør man anslaae de frie Medlemmer af hiin Stat til 800 a 1000, saa besværes Jylland i Anledning af Natmændsclassen med en aarlig Udgivt af circa 30,000 Rbd. Det synes ubilligt, at enkelte Sogne skulle bebyrdes med Underholdningen af disse under en almindelig Forsømmelse opvoxne Mennesker, især da der ei mangler Exempler paa, at hele Familier ere blevne anviste Forsørgelse i eet Sogn, og at derved er opstaaet et urimeligt Forhold mellem Antallet af Yderne af Almissen og Nyderne; men hele Jylland synes at burde bidrage til Forsørgelsen af denne Classe, ligesom ogsaa til at bevirke dens Ophør. Som Midler til at samme Classe kunde ophøre kunne maaskee anføres: at man uden at paasee de befalede Legitimationer tilstæderlige Natmændsfolk Adgang til at erholde faste Bopæle, hvor de troe at kunne forskaffe sig lovlig Erhverv, uden at derved det enkelte Sted eller Sogn skulde efter 3 Aars Forløb bebyrdes med deres Forsørgelse; at de af disse Folk, der forstaae Glarmester=Professionen, erholde Tilladelse til at udøve sammei temmeligt store Districter, hvorved maatte komme Betragtning, at man paa Landet ei kan undvære Glar mestere: at lignende maatte vorde Tilfældet med dem, som forstaae andre Haandteninger, saa som Blikkenslagere, Kjedelflikkere, Naalemagere, m. m.; at de burde opmuntres til at indgaae lovlige Ægteskaber med de Personer, med hvilke de hidtil have levet i naturligt Ægteskab, og at man derved maatte følge friere Regler, end ellers ere foreskrevne; at Landboere og Haandværkere i Kjøbstæderne ved Præmier bleve opmuntrede til at tage denne Classes Ungdom i Tjeneste; at der oprettedes tvende Arbeidshuse i Nørre-Jylland, hvor de Gjenstridige, eller de, som ei kunde finde faste Bopæle, bleve optagne og holdte til Arbeid, indtil de uden Fare for det Offentlige kunde løslades, at der tillige oprettedes tvende Jnstituter efter den fellenbergske Methode, hvori Ungdommen af Natmandsclassen blev opdragen.
Viborger Samler, 1835-05-10
Da Tatere og Zigennere ere forsvundne i den danske Stat, synes ogsaa Tilintetgjørelsen af Natmændsfolket at kunne iværksættes, og at samme var ønskelig, derom kan ingen Tvivl være.
Viborger Samler, 1835-05-10
(Jndsendt fra Slesvig.)¬ J Anledning af de i Randers Amts Avis, No. 65, forekommende Yttringer, med Hensyn til den i Randers nylig gjorte Anholdelse, kan man ikke tilbageholde sin Forundring over, hvorlunde Farfatteren til hine Yttringer, kan finde en Huusundersøgelse, foretaget at Toldembedsmænd og ifølge Anordningerne, for forhadtAngiveriet for moralsk fordærveligt og Motivet til samme smudsigt.
Viborger Samler, 1835-05-10
Jndsenderen af nærværende Linier, kan ikke noksom, og i Almindelighed bifalde, saavel sligt Angiverie, som Toldvæsenets Notice deraf. Er det Synd og Skam og forbryderisk, at beskjæle sit Herskab, sin Naboe, eller hvilken somhelst Privatstand, hvorpaa Straffe ere fastsatte, er det da ikke at ansee som end større Forbrydelse, naar en Borger (en Eedsvoren) begaaer Toldsvig? Dersom Forfatteren af ovennævnte Annonce blev frastiaalet noget, og man for ham angav Tyven, mon han da saaledes vilde fare løs mod Angiveren? – Hvorfor skal Kongen mindre have sit, end enhver Anden, Man beder dog virkelig at betænke, om Smugleriet, med dets Handlangere, ikke for fortjener benævnelsen moralsk fordærveligt end "Angiveriet, hvilket sidste ikke allene er tilladeligt, men belønnes endogsaa, og endelig benævne man ikke lovlig Jnteresse – med smudsigt Motiv for Angiverie. Kortsagt: Loven har sat Straf paa Smuglerie, og Belønning for Angiverie.
Viborger Samler, 1835-05-10
AVERTISSEMENTS. Vores inderlig elskede Fader, Justitsraad. og forhenværende Amtsforvalter Michael Rodevald Gjörup i Viborg er i Dag efter 3 Ugers Sygeleie ved Døden afgaaer, 78 Aar gammel. Sand Retskaffenhed og Faderomhue prydede stedse hans Vandel. Iviil derfor i Fred Du Forklarede og stedse vil Bil Minde være os dyrebart. Viborg, den 2den Mai 1835. Den Afdødes efterladte Børn. De Damer og Herrer, som ville beære mig ved at benytte min Veiledning i Francaiserne og andre Ture, ville behageligst, snarest mulig, give mig Underretning.
Viborger Samler, 1835-05-10
For Uconfirmerede, der forhen have erholdt Underviisning i Dands, vil – naar et tilstrækkeligt Antal anmeldes – en lignende Ovelse, der medtager 3 Uger, arangeres. De nærmere Bestemmelser kan ved personlig Sammenkomst aftales. A. Scavenius.
Viborger Samler, 1835-05-10
J Overeensstemmelse med Generalpostdirectionens Skrivelse af 25de April bekjendtgjøres herved: at derer oprettet en Dagvogn mellem dette og Randers, som første Gang vil afgaae herfra Torsdagen den 14de Mai, om Formiddagen Kl. 9, og tilbage fra Randers.
Viborger Samler, 1835-05-10
Fredag Eftermiddag Kl. 1, hvormed i Overeensstemmelse med Reglementet af 12te April 1834 befordres Reisende med Gods indtil 30 Fes Vægt for en Betaling af 22 Skilling pr. Miil i det Hele. Afgangen skeer præcise Kl. 9 fra Giestgiverstedet hos Madame Brøndum og Jndskrivningen foregaaer hos mig Viborg, den 5te Mai 1835. F. C. Lykke, Opsynsmand.
Viborger Samler, 1835-05-10
At Generalpostdirectionen fra 2den Dennes har overdraget Vognmand Lars Jørgensen her i Byen at afgive de Befordringer med Reisende, som maatte forlanges over 2 Mile fra Byen, og at enhver, som for Fremtiden uberettiget indlader sig paa at befordre, vil blive draget til Ansvar efter Fr. 27de Januar 1801, bekjendtgjøres herved. Viborg, den 5te Mai 1835. F. C. Lykke. Opsynsmand.
Viborger Samler, 1835-05-10
Gammel batavia Arrak 6 Mk. Flasken, god Cognac 3 Mk. Flasken, faaes paa Apotheket, i Skive.
Viborger Samler, 1835-05-10
Den kloge sigennerpiges Spaakunst, samt et Udvalg af smukke muntre Kunststykker m. m. faaes atter P. Kabell.
Viborger Samler, 1835-05-10
Løverdagen den 16de d. M. om Eftermiddagen Kl. 3. Slet bliver paa Raadhuset foretaget Licitation over Udførelsen af endeel Forandringer ved Byens Arrester, og det derved forefaldende, saavel Muur, som Tømmer-, Smede, Snedker- &c. Arbeide, samt de dertil hørende Materialiers Anskaffelse. Overslagene ere til Eftersyn paa mit Contoir og blive Conditionerne bekjendtgjorte paa Auctionsstedet. Viborg den 9de Mai 1835. F. D. Bett.
Viborger Samler, 1835-05-10
Torsdagen den 14de Mai, Formiddag Kl. 9 slet, afholdes paa Kjersholm Auction over et QvantumElletræe i Kævler, tjenlig til Boeskab, især til Stole, m. m. til Sal. No. 59.
Viborger Samler, 1835-05-10
Søndagen den 10de Mai 1835.
Viborger Samler, 1835-05-10
Jndenlandske Efterretninger.