Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-12-21
Blandede Efterretninger. - Tobakkens Historie er et høisttræffende Beviis paa menneskelige Loves Uvirksomhed, til at hindre Menneskeslægtens Tilbøieligheder. Som bekjendt fandt Spamerne 1500. først denne Plante. Hernandes af Toledo indførte den fra Florida tilsit Fædreneland, og Nicot, der sendte Katharine af Medici den, som et Lægemiddel, havde den Ære at foranledige dens latinske Navn lige som hans høie Patronesse dens franske Navn: herbe a la reine. Ved Genua og Venedig kom den snart til Drienten. Allerede Cortes skal have gjort Karl 5 en Præsent dermed. Drake, hvis Rigdom og Foretagelses Aand holdt 30 Skibe paa Søen, bragte den fra Virginien til England, og det varede nu ikke længe førend baade der og ellers i Europa store Tobaksplantninger fandt Sted. Navnligen i Yorkshire blev den i England særdeles meget plantet, indtil et kongeligt Forbud gjorde Ende paa de store Fordele derved. Lysthaveriet for denne ny Luxus-Artikel blev saa stor, at selv Damerne ved Hoffet betjente sig af samme, og et Veddemaal som Dronning Elisabeth tabte til Raleig om denne Plante, viser hvorledes den ofte var Gjenstand for Samtaler. Dronningens Yttring, der maatte betale sit Væddemaal, er ikke uinteressant: "De har vel hørt, at En har forvandlet Guld til Røg, men aldrig at Nogen forvandlede Røg til Guld, bemærkede hun smilende. Jngen Under blev det altsaa, at man ved Afgivter vilde deraf gjøre en rig Indtægts Kilde. Elisabeths Efterfølger i Regjeringen forhøiede Afgivten fra 2 Pence for Pundet til 6 Sh. 8 Pence, og i sin Counterbladt to Tobacco gav han sine Undersaatter følgende belærende medicinske Meddelelse: Den er loathsome to the eye, hatefull to the sight, harmefull to the orgaine, dangerous to the lungs and in the black stinking fume thereof nearest resembling the horrible stygian smoke of the spit that is bottomtess. De stygiske Dunster bleve saaledes dragne i Spillet med, for at indgyde Tobaksrygerne en Skræk, og lære dem at afskye de djevelske Følger. Ja Camden beretter i Annal. Elisab. Anglorum corpora in barbarorum corpora degenerasse, quum idem at barbari delectentur. Efterhaanden udstædtes allevegne Anordninger, sigtende til at afværge den om sig gribende Misbrug. Kong Jacob befalede, at ingen Virginia-Planter maatte plante mere end 100 Pund. Christne og Mahommedaner sammensværgede sig mod den. Karl den første gjorte, som ogsaa Frankrig og Nederlandene skeete, dens Forhandling til et kongeligt Monopol, og overalt maatte Præster præke mod Folkets Udyd. Dog hvorledes have ikke Religionens Tienere maattet bruges til hvad man vilde have, Brændevin, Tobak have de maattet præke imod, Kartoffelavl have de maattet ved Præken befordre. En Præst talede over en bibelsk Text: Alt hvad der gaaer ind i Munden synder ikke, men hvad der gaaer ud af Munden er syndigt. J den første Afdeling af sin Præken viiste han, hvorledes det er ikke allene uskikkeligt og usundt at ryge Tobak, men at det endog er en slem Last, som Bibelen bestemt har forbudet. Nu kom han til den anden Deel, Anvendelsen, og forat tage sig en Styrkning, tog han sin Daase frem, fik sig en Priis, og var nu istand til paa ny at skiende dygtigt paa Tobak. Den høie Port, og Vatikanet, ellers naturlige Fjender, forenede sig nu i to Ting. J begges Lande vare Kastrationer tilladte; i Rom for Guds Skyld, in honorem det nemlig til Kirkesang; i Stambul til Bevogtning af Harem. Nu blev ogsaa Tobak paa begge Steder med lige Heftighed forfulgt. Urban satte 1624 hver Tobakssnuser i Ban, og Jnnocenz Al forbød, at man i det mindste ikke i St. Peters kirke maatte snuse. Amurath IV lod et Menneske, der blev truffen med Tobakspibe, prisgive til Spot for Pøblen, og lod hans Næse gjennembore.