Corsaren, 1841-07-10
"Haandværkernes Fest", Optog i 6 Afdelinger. (opført Fredagen den 2den Juli.) O - om Forladelse! Vi havde nær anmeldt Haandværkernes Optog som en Commedie, og det var det dog itke. Der er blandt Andet den Forskiel mellem hiin Fest og en Commedie, at sidstnævnte i Almindelighed er meest morsom for Tilskuerne, hvorimod ved førstnævnte det Omvendte var Tilfældet. Festen lignede derimod en vellykket Commedie deri, at den endte med en glad Aften. Jstedetfor en saadan Anmeldelse levere vi en officiel Beretning om Toget: Det var Aar efter Guds Byrd Et Tusinde otte hundrede og een og fyrretyve, den 2den Dag i Maaneden Juli eller, som den paa Dansk kaldes, Ormemaaned, den 7de Time efter Middag, da Portene til den Plads, hvor mangen brav Soldat har faaet Prygl, og hvor Gouverneuren tidt har været glad, vi mene Exerceerpladsen, aabnede sig og udsendte et Tog, der itte vil blive glemt, idet mindste saalænge "Dagen" lever og aander, hvilket med Guds Hjælp ikke vil sige Stort. Nævnte Tog bestod af Svende og Mestre af næsten alle Haandværkslaug i den gode og troe Stad Kjøbenhavn, i Alt omtrent 4,000 Mænd, og havde til Hensigt at gaae til Christiansborg Slot og, staaende udenfor dette, gratulere det allerhøieste Kongepar og dettes allerhøieste Søn og Svigerdatter i Anledning af Allerhøistsidstnævntes allerhøieste Formæling.... Nei, nei! Det vil ikke lykkes os med den officielle Tone. J vort Ubekjendtskab til dennes Natur vilde vi sætte saa mange nallerhøiestelre, at Sproget vilde blive saa knuddret som Christianshavns Gader eller som Lieutenant og Snedkermester Kramps Optogs-Digt. Vi ophøre desaarsag med enhver Art Beretning - tilmed da Alle i Forveien kjende Toget - og fortælle istedetfor vor og andre brave Mænds Mening derom. Alle stemme overeens deri, at man maatte føle en vis Jnteresse ved at betragte Toget. Af hvilken Sort Andres Jnteresse var ved denne Leilighed, vide vi ikke, vor Jnteresse oplivedes kun ved den Tanke: "Hvad kunde man ikke udrette med saadanne 4,000 unge og kraftige Mænd, Hvor mægtigt vilde de ikke kunne udsende ethvert andet helligt Ønske ligesaa godt som det Hurra, der nu svæver dem paa Tungen!" Ak, ja! Derimod vare Meningerne deelte angaaende Grunden, hvorfor Skorsteensfeierne droge i Spidsen. De som ikke vidste, at dette var blevet bestemt ved Lodtrækning, troede, at hele Toget skulde ind i Slottet, og at saa de Første for Pladsens Skyld maatte gaae op i Skorstenene. - For det Tilfælde, at man senere skulde arrangere et lignende Tog (der blev bestemt til at komme ind paa Slottet), vilde denne Idee maaskee ikke være at foragte. Af Glarmestrene skal der kun have været Een med. Maaskee har dette sin Grund i, at Lauget har havt saa Lidet at bestille efter det sidste Balparé. Hvis saa er, har man Grund til at troe, at dersom Toget var blevet arrangeret i fjor, vilde alle Glarmestrene have deeltaget; men - saa vare maaskee de andre Laug ikke gaaede med. Ogsaa af Guldsmedene var der saa faa Deeltagende, at man ikke vilde begaae nogen stor Feil ved at regne Antallet - 0. Aarsagen hertil skal Guldsmeddenes Beskedenhed have været. Da de nemlig ved den Foranstaltning, som overdrog Guld- og Juveelarbeiderne til Kroningen til en Udlænding, vare komne til den Overbeviisning, at de ikke vare værdige til Hoffets Tillid, frygtede de, at de heller ikke skulde være værdige til den Ære at drage med i Lykønskningstoget. Pynteligst i det hele Optog var Tømmerlauget med sine Sabler og flagrende Baand. Dette skal Profesfor Sibbern have havt Æren for. Man vil have seet ham nogle Dage i Forveien staae imellem en Mængde af Lauget og sige: "Og hvad fortjente ikke Tømrerne (ved Slotsbroen)? o. s. v.," og dette skal meget have opflammet Patriotismen. Rebslagerlauget var nær ikke kommet med. En af de Mænd, som vare meest behjælpelige med at ordne Toget, foreslog nemlig, at dette Laug, istedetfor ved Emblemer skulde være kjendeligt ved at gaae baglænds, hvilket Forslag Lauget imidlertid tog meget ilde op. Proponenten tog det derfor i Hast tilbage. Men forresten er det at mærke ved Toget, at, skjøndt 42 Laug deeltoge deri, saae man dog ikke, eller saae idetmindste ikke tydeligt, det største af alle Laug: Plattenslagernes. Hovedmændene for Toget vare, saavidt vides: Professor Ursin, Tobaksfabrikør Bonnesen og Skræddermester Nielsen. Bonnesen, der holdt Talen til Kongen, antages i Almindelighed derved at have gavnet alle liberale Folk i Danmark, idet han maa have overbeviist Kongen om, at man godt kan henhøre til Oppositionen det ene Aar (nemlig ved at underskrive Tak-Adressen til Borgerrepræsentanterne) og det andet Aar holde en allerunderdanigst Lykønskningstale og altsaa henhøre til "de bedste Borgeren". - Vi vide ikke, om der existerer nogen Hof-Tobaksfabrikør; men i ethvert Tilfælde kan der jo blive oprettet en saadan Post. Skræddermester Nielsen agter "Corsarens" Redaction, for hans Fortjenester ved denne Leilighed, at gjøre til Redactions-Skrædder. Hr. Ursin, Professor i Astronomien, følger Socrates's Exempel: Han henter Viisdommen ned fra Himlen, for at anvende den paa Jorden. Jmidlertid - at dømme efter den Maade, hvorpaa han ifjor anvendte sin Viisdom i Jndustriforeningen, turde det være tilraadeligt, at Laugene berede sig paa, at der fra ham indløber en Fordring paa 200 Rbd. i Honorar for hans Deeltagelse i Festen. For dem, som ellers ikke kunne komme paa det Rene med sig selv om Grunden til, at Hr. Ursin spillede en Rolle ved denne Leilighed, vil maaskee efterfølgende Samtale, der, efter hvad fra paalidelig Kilde er os meddeelt, den Dag forefaldt mellem to Borgere, være ret kjærkommen. Første Borger sagde nemlig: Til hvilket Laug henhører Professor Ursin, siden han gaaer saa strunkt med? Anden Borger svarede: Han hører ikke til noget Laug. F. B. Hvorledes kommer han da til at være med ved Laugenes Fanetog? A. B. Han repræsenterer en af de frie Kunster? F. B. Saa? Hvilken? A. B. Regnekunsten. F. B. Nei, det kan ikke være den rette Grund. Saa falder der mig en bedre ind. A. B. Naa, da? F. B. Han er med i Egenskab af Lærd. A. B. Men hvad har Lærdommen iblandt Haandværkerne at bestille? F. B. Ja, seer Du - han driver den som Haandværk. Toget sluttedes af Possementmagerne. Possementmagerne lave Duske, Kvaster og Fryndser, der sættes forneden. Derfor sætte vi en Dusk i Slutningen af vor Beretning.