JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-12-09
Sverrig. Om Aftenen den 7de Novbr. havde omtrent 200 af Lunds Studerende, tilligemed flere yngre akademiske Lærere, forsamlet sig, for at modtage de fra Polen nys hjemkomne Kammerater, de medicinske Candidater Stille, Berg og Stenkula. Alle længtes efter at trykke de tre Brødres Haand, Alle vilde gjerne høre et Ord af dem, om de tapre, ulykkelige Polakker. Ved deres Ankomst sluttede sig derfor omkring hver af dem en Kreds af lyttende Venner, og de fortalt Hændelser electriserede Alles Hjerter, Med ungdommelig Enthusiasme proponeredes og tømtes en Skaal for de Hjemkomne, under Kanonskuds Løsning og Afsyngningen af 3 hjertelige Strofer; paa den aabne Plads ved Domkirken afbrændtes derefter et smukt Fyrværkerie, og med hver Raket fløi et Hurraraab for Frihed. Ære og Selvstændighed op mod den bunkle Aftenhimmel. De ungdom nelige Gemytter overgave sig saameget deshellere til Gjensynets Henrykkelse, som de af hvad der er hændet, ei fandt Grund til at troe, at Frihedens Træer uddødt, eller standset i Væxten: det er blot en Kapning, at det ikke maa reise sig for høit paa en altfor frodigt opløben Stamme. Efter tvende Timers Samvære adskildtes Selskabet under et levende Hurra for det gamle Sverrig, og i hvert Øie syntes man at læse, maatte Følelsen, for det Rette, Skjønne og Herlige altid sammenholde, Carolinas Ungdom.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-12-09
Cholera morbus. Den siges nu bestemt at være udbrudt i Holland, nemlig paa Øen Ameland, uden for Friesland, omtrent 20 Mile fra Amsterdam. J Sunderland vedbliver den at rykke Folk bort. Den 26 Novbr. angrebes 14, døde 5, den 27de angr. 10, døde 4; den 28de angr. 14, døde 8. Men alligevel tør Jngen, selv ikke engang Lægerne, omtale den som Cholera, under Fare forat blive mishandlet af Skibsrhederne og deres Søefolk, J Hamborg var det nu kommet saavidt, at der i de sidste 24 Timer, nemlig fra Søndag indtil Mandag Middag, ikke var død een Eneste af Cholera.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-12-09
Fædrelandet. Rhvn. den 6te Decbr. Efter Andragende af Gene toldkammeret, er det bleven besluttet, at en Commission, bestaaende af endeel Medlemmer af vedkommende Coll gier, vil vorde nedsat, for at udarbeide den nye Toldtatil for Kongeriget, saa overensstemmende med den for Hertugdømmene som muligt, paa det at samme tilligemed hiin paa eengang kan vorde Statsraadet forelagt til de finitiv Overveielse. Som Kommissionens Medlemmer nævnes Statsraaderne Thonning og Bech, Conferentsr. Schleyer, Etatsr Thomsen, Conferentsraaderne Collin og Holten samt Etatsr. Johnsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-12-09
(Børsenh.) Hs. M. Kongen har allernaadigst behaget at udnævne Pr. Lieutenant Jrminger af Søe-Etaten til Ridder af Dannebrogen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-12-09
Overkrigscommissair Stampe til Nebølle, gaard paa Falster er død i forrige Uge.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-12-09
Kunstberiderinden Mad. Marteau tilbyder at givtimeviis Underviisning i Ridning for Damer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-12-09
Jfølge Breve fra Christiania har man der allerede siden midt i f. M. havt Vinter med indtil 13 Gr. R.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-12-09
En ny Vaudeville af Prof. Heiberg: "KjøgHuuskors." gjør megen Lykke ved sine ægtekomiske Situationer og Vittigheder, særdeles heldige Valg af Melodier, og de komiske Caracterers fortrinlige Udførelse. Jsær udmærke sig Hr. Frydendal, Foersom og Rosen kilde (som Commerceraad Grønmeier, Krigsraad Perle kjær og Dyrlæge Blase) saavelsom og Hr. Phister (som Niels Gaardskarl.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-12-09
Priserne paa Kornvare ere i disse Dage noge flauere, deels fordi her af Hvede og Rug er kommen temmelig Tilførsel, deels fordi de engelske Poster bringe lavere Priser. Paa Leverance til Foraaret gjøres endnu næsten intet. Priserne ere for Øieblikket at ansee for nominelle. Østersøisk Rug 6 Rbd. 4048 s., utørret, Rbd. Hvede, bedste Sort, her 8 1/4 8 1/2 Rbd, gaaer trangt. J Provindserne 8 Rbd., kan ikke sælges. Havre; her kommer kun ubetydeligt. Prisen 2 Rbd. 32-40 Byg, her 4 Rbd. -4 Rbd. 24 s. J Provindserne paa Leverance til Foraaret forlanger man 4 Rbd., men kan ikke vel faae solgt. (H. T.) Kiel. For saameget som muligt at hæve de Hindringer, som de mod Cholera trufne Sikkerheds Forholdsregler have lagt i Veien for Handel og Samfærsel mellem indenlandske Stæder, har Hs. Majestæt allernaadigst behaget betydeligen at modificere endeel paa Spærrings- og Contumats Væsenet Hensyn havende, hidtil gielden de, Bestemmelser. Og det siges for vist, at Regjeringen er sindet, ikke at lade Cordonnen ved Eideren, i det mindste ikke i sin nuværende Skikkelse, bestaae Vinteren, over. - De tvende Overretsmedlemmer, hvem Undersøgelsen angaaende de imellem Magistrat og Borgerne i Oldeslohe opkomne Stridigheder er overdraget, ere Greverne Reventlow og Moltke. (K. C.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-12-09
Khvns Børs Cours den 6te Decbr. 1831. Hmb. 2 M. a vista 212. Species 211. 12 Rbmk. 10 ½ s.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-12-09
Ved den 1356 Trækning i Kjøbenhavn udkom følgende Nummere: 18. 29. 69. 44. 8.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-12-09
Copulerede i Aarhuus den 8de December: Kbmd. R. Winding og Jfr. Anne Kathrine Jensen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-12-09
Afreiste fra Aarhuus til Callundborg: Kammerjunker von Berger, Regimentsqvarteermester Schønberg, Gjestgiver Rohde, Kbd. Ph. L. Cohen med Søn, Stud. jur. Winckel, Bogholder Acthon, Hr. C. F. Dæncker, Læderfabrikant Heilbuth.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-12-09
Ankomne fra Callundborg til Aarhuus: Strandbetjent Hoffgaard, Komd. Erichsen, Tømmerm. Revsgaard, Corporal Kocks Kone, Handelsmand Nolst. Jndsendr. Aløse saa gjan Aviser, men no blyve di saa hyvtrauen at te de at ka it oltier forstoe dem, saaen løst a i Guer i Veile Avis et er: Abderit, hva ska de vær, ælde it nøy ve Renovationsvæsenet eller nøy de hør dæte? – Vo Skuelmeister seier: at te de skal betye en Drukkenholt –men de trouer at erki, for saa var der it skrønen Dunne neien - Men at trouer, it de betyer Aant en nøy vi kaller Houmeister, hver og hver ædet?? Peder Gjanløser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-12-09
Bekjendtgjørelser. Sørgeligst bekjendtgjøres for Familie og Venner, at Døden den 2den Decbr. 1831 berøvede mig min elskede Mand, Henrich Møller, forhenværende Sognepræst for Hasle, Scheibe og Liisberg Menigheder i Aarhuus Stift, hvor han i 43 Aar forestod Embedet, nød Agtelse og Kjerlighed af sine Foresatte, og baade ved Lære og Vandel var sine Menigheders troe Sjelehyrde. Nu høster han sine Arbeiders Løn hos Gud. 10 levende Børn deele med mig hans Savn og begræde hans Bortgang. Al Condolence frabedes. Grenaae, den 4de Decbr. 1831. Anne Margrethe Møller, fød Wissing,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-12-09
Onsdagen den 28de Decbr. førstkommende Kl. 10. Formiddag bliver det Stervboet efter Niels Pedersen og Dennes Enke Anne Jacobsdatter tilhørende Huus i Sønder=Galthen bortsolgt ved offentlig Auction, der afholdes i bemeldte Huus, hvore ter samme Dag forauctioneres det bemeldte Boe tilhørende Løsøre, bestaaende af Borde, Stole, Sengeklæder, Mands- og Fruentimmer Gangklæder, Kister, en Kakkelovn, Kjøkkentøi, 2 Køer, m.m. Ved samme Auction bortsælges endeel Snedker-Værktøi. Lysthavende indbydes. Hasle &c. Herredscontoir, den 6te Decbr. 1831. Seidelin.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-12-09
Efter Forlangende af Hr. Justitsraad OverførsteWiinholdt som Udlægshaver bliver det Niels Hæst tilhørende Huus i Zeuthen, bestaaende af 6 Fag, bortsolgt ved offentlig Auction, der afholdes i bemeldte Huus, Fredagen den 23de Decbr. førstkommende om Formiddagen Kl. 10, hvorefter bortsælges endeel Jndboe, bestaaende af et Ege-Chatol med Opsats, nog Sengeklæder, m. m. Lysthavende indbydes. Hasle &c. Herredscontoir, d. 2den Decbr. 1831 Seidelin.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-12-09
J Følge tagen beslutning under Skiftet efter Hr. Theil af Jngerslev, bliver et Forliig, som berettiger til at oppebære 4 Tdr. Rug aarlig i 15 Aar fra 1825 at regne, stillet til offentlig Auction her paa Contoire. Mandagen den 15de n. M., om Formiddagen Kl. 11 sk. Rougsøe, &c. Herredscontoir i Randers, den 30te Novbr. 1831. A. L. Reiersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-12-09
J Følge tagen Beslutning under Skiftet efter Proprietair Jørgensen af Følle, blive nogle uvisse Fordringer, dette Boe tilhørende, bortsolgt ved offentlig Auction, som afholdes her paa Contoiret Manda dagen den 13de n. M., om Formiddagen Kl. 11 slet. Rougsøe, a. Herredscontoir i Randers, den 30te Novbr. 1831. A. L. Reiersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-12-09
Paa Hovedgaarden Løvenholm, der, som bekjendt, ligger i en skjøn Egn omtrent midt imellem Randers og Grenaae, kan strax, eller til næstkommende Paaske Flyttetid, faaes overmaade smuk og kummelig Bopæl for en honet Familie. - J Leiemaalet følger adskillige Agramenter, saasom: Haugen, fri Brænde samt fri Foder og Græs til 2 Heste og 4 Køer. Det nærmere erfares hos Forvalter Müller paa Gaarden, og Politieassistent Procurator Nielsen i Aarhuus, hvilken Sidste afslutter Leiecontracten. Saavel fra Landet af, som fra her, Dren Boende modtager Undertegnede Byg for at gjøre det i Malt, for en efter Tiderne saa billig Betaling som mueligt. Med mine mange Aars Erfaring om, og Kjendskab til Maltgjørerie vil jeg see mig istand til at kunne behandle det Korn, som mig leveres, saaledes, at Enhver, der under mig denne Næring, vist dermed skal finde sig tilfreds. Aarhuus, den 6te December 1831. Johan Jordan.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-12-09
Til Leie. Den underste Etage i Gaarden No. 878 paa Guldsmedgaden kan erholdes tilleie til næstkommende Paaske Flyttetid, hvorom kan accorderes med Eierinden som beboer Gaarden, eller mig undertegnede. Aarhuus, den 8de December 1831. J. Røgind.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-12-09
De Værelser i min Gaard paa Vestergade No. 653. som Hr. Kjøbmand Blach fortiden beboer, er at faae tilleie til Paaske Flyttetid. C. Høg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-12-09
J Madame Geertsens forrige Gaard paa Middelgaden har jeg i Dag aabnet min Boutique, jeg anbefaler derfor met daglige Vare Udsalg, som fornemmelig bestaaer af Urtekram, Maler og Farver Vare, alle Slags Skrivpapirer, Rom, Aqvavit, Brændeviin, Viin- og Øiædike samt grove Jernvare, Hør og Hampeblaar, heglet & uheglet Hør, med meget mere, som kan erholdes saavel i større som mindre Partier. Billige Priser, fortrinlig gode Varer og i enhver Henseende reel Behandling skal være Maalet for mine Bestræbelser. Aarhuus, den 6te December 1831. F. N. Therchildsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-12-09
Paa Veien fra Marselisborg til Wibye er funden en Uhrkasse af Sølv, som hertil er indleveret. Den retmæssige Eier kan erholde samme herfra udleveret mod at betale Findeløn og denne Bekjendtgjørelses Bekostning. Hads, Ring Herreds-Contoir, den 7de December Lanng.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-12-09
Prædikener ved Bispe-Jndvielsen den 23de October af Stiftsprovst Clausen, Biskop P. C. Müller og Biskop R. Møller; samt de tvende indviede Biskoppers Levnetsløb, sælges for 24 s. hos J. Jessen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-12-09
Nordisk Tidsskrift, for Oldkyndighed. Paategnede Planer eller Anmeldelser og Subserige tion paa dette Tidsskrift, som udgives af det Kgl. Nordiske Oldskrift-Selskab, bedes snarest mueligt indsendte til Selskabets Secretair, Professor Rafn, i Kjøbenhavn, Kronprindsensgade No. 40.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-12-09
Redigeres, trykkes og udgives 4 Gange ugentlig af A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-12-10
den 10de December. Løverdagen. med Brevposterne Den til Forsendelse. alene privilegerede. Kongelig allernaadigst Aarhuus Stifts-Tidende. DANDON
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-12-10
AVERTODANDO
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-12-10
Blandinger. Lyon, som nu er i Opstand mod Regjeringen, er næst Paris den vigtigste Stad i Frankrig. Det er en stor, gammel, smuk og meget berømt Bye, Hovedstaben i Rhonedepartementet, 66 Mile fra Paris. Den har henved 200,000 Jndp. og er berømt for sine Fabriker, og Manufacturer, blandt hvilke især udmærke sig dens Silkefabriker, der holde 12000 Væverstole i Gang og ernære over 80,000 Mennesker. Da den franske Revolutions Rædsler bleve drevne til det Høieste, opsatte Lyoneserne sig mod Nationalkonventet og udholdt med megen Kjækhed en 2 Maaneders Beleiring, da den, efter at have lidt meget ved Bombardement og Mangel, maatte overgive sig til dens barbariske Seierherrer, som, efter at have paa den grusomste Maade dræbt næsten 70,000 værgeløse Jndbyggere, besluttede at nedrive Byen og udslette dens Navn af Frankrigs Stæder. Men til Lykke hindrede Robespierres Fald denne Beslutning Udførelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-12-10
Den egentlige Aarsag til Opstanden er Nøden iblandt Arbeiderne. Siden Restaurationen ere nemlig fremme de Fabrikater tiltagne, saa at Silketøierne fra Lyon ikke mere kunne holdes i den Priis som forhen. Arbeidslønnen maatte altsaa nedsættes, hvilke skete ved en af Øvrigheden fastsat Tarif, men dette erklærede Casimir Perrier, selv for lovstridigt, som noget der ikke vedkommer Øvrig heden. For Den, som intet mere har at tabe, blive selve Livet ligegyldigt, og i den Stilling befinde 30,000 Mænd, tildeels med Koner og Børn, sig i Lyon. Det var især Væverne som vare forbittrede, fordi de nu ikke mere kunne sysselsættes med at forarbeide Tøier til Messeklæder. Carlisternes hemmelige Agenter have ikke glemt at puste til Jlden, og muligt sættes det Forefaldne ikke uden Grund i Forbindelse med Hertuginden af Berrys Reise. Gaaer den engelske Reformbill igjennem, det vil sige: vinder Folkets Partie, da vil det have gandske uberegnelige Følger, blandt hvilke den første vil blive: at den saa mægtige engelske Adel vil gaae tilgrunde. Gaaer den ikke igjennem : forkastes den anden Gang, da vil Adel og Stormænd see deres Undergang alligevel i den almindelige Revolution, som da efter al Tilsyneladende vil blive uundgaaelig. Saa at hvordan det end gaaer, vil der forestaae Engelland meget vigtige Begivenheder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-12-10
Ved en Vandring gjennem London kunde man i denne Tid troe sig hensat i det gamle Rom eller og i Middelalderens Feidetid. J Wellingtons, Barings, og Fl. Hoteller ere alle Vinduer tilnaglede med Brædder, Hertugen af Gloucesters Hotel er forvandlet til en formelig Borg, som paa den ene Side, der vender mod Picadilln, endog er dækket ved spanske Ryttere og 4 Kanoner: paa samme Maade har Lord Wharelisse forskandset sig i Curzonstreet; og Erkebispen af Canterbury holder i sit Palais en formelig Livvagt paa hundrede Mand. Man kan tænke sig hvilken Stemning Alt maa være i, thi det gielder Alles Jnteresse, og med hvilken Længsel man ventede paa Parlamentets Aabning, den 6te Decbr.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-12-10
Ved at læse en, som der forsikres, troværdig Beretning om Foranledningen til Mordet paa Grækenlands Præsident Capod Jstrias, kan man vel ikke undskylde det, men heller ikke nægte Morderne og deres Familie en Medlidenhedstaare. Beyen Mauromichal i havde for 6 Aar siden som Grækenlands Overhoved selv beklædt den Post som Capo d'Jstrias nu besad. Hans Familivar den meest anseete formedelst dens Størrelse, dens Hielpemidler, og det personlige Mod den havde viist under Revolutionen. Derfor var heller ingen farligere for Præsidenten. Han holdt desaarsag hele Familien fangen paa forskjellige Steder, og behandlede dem saa grusomt, at de stundom neppe fik det tørre Brød, saa man ei kunde undres over at de bragtes til Fortvivlelse. Den russiske Admiral Riccord var deres eneste Haab. Slægtens Moder, en Matrone paa 90 Aar, begav sig en Dag ombord til ham, skildrede ham sin Nød, forestilte ham, at det var kun hendes eneste Ønske at vorde samlet med sine tilbageblevne Børn, Børnebørn og Børnebørnsbørn, og at hun da i Fred vilde oppebie Døden. Admiralen, der havde modtaget hende med den Agtelse, hendes Stand og Alder fortjente, lovede at interessere sig for hende, og lod den russiske Agent Baron Rückmann ledsage Slæg, tens Høvding (der sad fangen i Jsskala) hen til Præstdenten, for at bede Denne om en Audients, med Tilføiende: at Beyen var villig til at modtage sin og sine Slægtninges Frihed som en Gave af ham, og henleve sit Livi stille Rolighed. Det var allerede mørkt da de kom til Præsidentens Bolig, hvor Oldingen ikke engang maatte komme ind i Forgemakket, men over en halv Time staae nede i Porten mellem Vagten. Agentens Bøn var forgjæves, Præsidenten havde været ubevægelig, Oldingen skulde føres tilbage i sit Fængsel. Da blottede han i høieste Fortvivlelse sine graae Haar, kaldte Gud til Vidne paa sin Uskyld, sin Forhaanelse og Forfølgelse, og raabte om Hævn over Grækenlands Tyran og sin Stammes Forfølger. Dette skeete Onsdagen den 6te October om Aftenen Kl. 9. Søndagen efter blev Præsidenten myrdet af den Fangnes Broder og Søn, der havde Tilladelse at være i Nauplia, men aldrig torde gaae ud af Byen uden at være ledsaget af Soldater. Morderne havde stillet sig ved begge Siderne af Kirkedøren, med Vaabnene skjult under deres albanesiske Kapper. J det Øieblik Præsidenten vilde træde ind, spærrede Beyens Søn, Georgius, ham Veien med den fremstrakte Fod og Constantinos (Beyens Broder) affyrede i det samme sin Pistol paa ham, men feilede. Da og Georgius ham to Kugler gjennem Hovedet, og i samme Øieblik stødte den Anden ham sin Dolk i Underlivet. En af Præsidentens Følge hug Constantin til Jorden, hvorpaa han under skrækkelige Mishandlinger blev stæbt omkring paa Gaderne, og endelig efter 2 Timers Dødskamp under gruelige Qvaler opgav sin Aand. Den Anden er bleven dømt til at miste sin høire Haand og derefter skydes. To Medskyldige skulde, paa godt Tyrkisk, levende indmures til Halsen, og i denne Tilstand gives Livets nødtørftig Ophold intil de krevere.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-12-10
J Lithauen findes et mærkeligt Sted, hvor Jnsurgenterne i den sidste Krig holdt sig længst, beskyttede ved Stedets Naturbeskaffenhed. Dette Sted kaldes Bialovieserheden, og er en af de største europæiske Naturskove (Urwalder). Den har en Længde af 31, og en Brede af 27 Mile, samt 112 Mile i Omkreds. Det eneste betydelige Sted i dette af Urørne, Elsdyr, Vildsviin, Bjørne, Losser og Ulve beboede Vildnis er Landsbyen Bialovies. Man finder i denne uhyre Skov Ege af 600 Aars Alder og Lindestammer med 815 Aarringe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-12-10
J Neapel har man en overdreven Frygt for Cholera. Nylig fangedes i Nærheden af Byen en Fisk af usædvanlig Størrelse; den var drevet op paa Stranden og slaget ihiel med allehaande Vaaben. Den var 50 neap. Palmer lang og 250 Centner svær. Paa Sundhedskommissionens Befaling blev den slæbt 4 Miglier ud i Havet og nedsænket i Dybet, af Frygt for at den skulde være inficeret af Cholera.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-12-10
Fra Paris fortælles, at der var gjort et Mordforsøg, paa Donna Maria da Gloria, men at Skuddet, var mislyktes, og Morderen endnu ikke opdaget.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-12-10
Da Hof=Lægen i London har anbefalet at anskafffor 20 a 24 Pd. St. Præservativer og Lægemidler i enhver god Huusholdning, saa er blandt Andet Kam heren, som en Følge heraf stegen fra 4 til 17 Pd. St. og Kajeput=Olie fra 9 Pence til 15 Shilling for Unzen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-12-10
For nogle Uger siden gik det Rygte i Wien, at et i Nærheden af Slottet Schønbruun paa en Mark staalende Mariabillede græd sine modige Taarer. Almuen flokkedes til fra alle Kanter, og er endnu ikke kjed af at beundre dette extraordinaire Mirakel. At en eller anden hellig Patron rører i denne mudrede Taarekilde, er uden al Tvivl; heller ikke tvivler man om, at Operationen kaster godt i Skjeppen. Endnu har Regjeringen ikke søgt at raade Bod paa dette Overtro vækkende KlærkeEnke Churfyrstinden af Hessen vil endnu ikke modtage sin Svigerdatter anderledes end som Fru v. Schaumburg. Prinds-Regenten har et Par Gange villet gjøre Visit med hende, men er ikke bleven modtagen, og af samme Grund holder ogsaa Moderen sig fra Skuespillet, ja søger endog en anden Kirke.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-12-10
J Berlin har en Skrædersvend drevet en gandske særegen Jndustri. Han anstillede sig nemlig - altid i Nærheden af et Cholerahospital – som om han pludseligt blev angreben af Sygdommen, og lod sig bringe derind.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-12-10
Her blev han nu som Syg pleiet paa det bedste i nogle Dage, og derpaa som Helbredet bragt til Contumaz=Anstalten, hvor han atter levede ret godt i nogle Dage, og derpaa udskreves for at begynde den samme List ved et andet Hospital. Saaledes prøvede han alle offentlige Hospitaler, og optoges endog i et privat Sygehuus. Men her gik Naturen over Optugtelsen; han gjorde lange Fingre, blev greben, og hans ryggesløse Misbrug af den offentlige Velgiørenhed opdagedes. Nu kan han anstille Sammenligninger mellem Forpleiningen i Hospitalerne og et vist andet Lokale.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-12-10
Dr. Eschelmann i Würtzburg har opfordret alle Læger i de af Cholera angrebne Egne, at opgive, om ikke Sygen, der forekommer ham at være en Art Fries ler, kunde helbredes ved Anmonium, Svar har han kun faaet fra Dr. Steffens i Stettin; men det bekræfter, at han med Held har anvendt dette Middel, efter at Mange vare døde efter Brugen af Opium, Kampher, &c.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-12-10
Den tydske Improvisator Dr. Langenschwartz har i denne Tid holdt humoristiske Forelæsninger: "ber den mannlichen u. weiblichen Credit," og "ber die Möglichket der Unmöglicheit."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-12-10
Det store og vidtberømte Cockerillske Fabrik i Berliner afbrændt ved Jldsvaade.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-12-10
J Hamborg er død i denne Tid en elskværdig ung Kone i sit 18de Aar, Mariane Mainzer fød Ree, af Skarlagensfeber, efter nogle Dage iforveien at have født en Søn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-12-10
Det store Hamborgske Lotteri faaer nu en anden Gevinst-Jnddeeling: en paa 200,000, en paa 100,000, og en paa 50,000, samt 10 paa 30,000 Mark, o. s. v.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-12-10
Et af Aftenbladet offentlig omtalt Rygte angaaende Forsøg paa med Arsenik at forgifte Brøndene i Stockholm, har i denne Tid foranlediget vidtløftige Politie Undersøgelser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-12-10
Et i over 14 Dage vedvarende Regnveir - meldes der endvidere fra Stockholm - truer os med en partiel Oversvømmelse, da Vandet i Havnen og paa flere Steder gaaer 2 til 3 Alen over den sædvanlige Høide.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-12-10
Sluppen Concordia af Randers, Poul Berg, bestemt fra Libau til Randers, er indkommet under svært Havarie til Bolderaae, efter at have holdt Søen i 14 Dage. Skibet er bragt ind til Riga, og Ladningen: Rug og Brædder, begyndt at losses.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-12-10
Bekjendtgjørelser. Med dyb Vemod bekjendtgjøres for fraværende Familie og Venner, at min ædle og blide Ledsager heri Livet, Kjøbmand og Brændeviinsbrænder Søren Henrich Lam, blev af Gud til det Uforgængelige bortkaldet i sit 65 Aar den 30te November. Han hensov gudhengiven, blid og rolig, og er nu hos Gud, som bedste kjender ham. Han led af Brystsvaghed i 7 Uger. Vi levede et lykkeligt Ægteskab i 31 Aar og 5 Uger, og i denne Tid deelte vi Livets Glæder og Sorger. Een Søn modtager ham i Himmelen. Hvad jeg med 2de efterlevende Døttre føler ved Tabet af den hedenfarne Mand og Fader, kan kun de bedømme der kjendte ham. Horsens, den 2den December 1831. Catharine sl. Lam. Sørgeligst bekjendtgjøres for Familie og Venner, at Døden den 2den Decbr. 1831 berøvede mig min elskede Mand, Henrich Møller, forhenværende Sognepræst for Hasse, Scheibye og Liisberg Menigheder i Aarhuus Stift, hvor han i 43 Aar forestod Embedet, nod Agtelse og Kjerlighed af sine Foresatte, og baade ved Lære og Vandel var sine Menigheders troe Sjelehyrde. Nu høster han sine Arbeiders Løn hos Gud, 10 levende Børn dele med mig hans Savn og begræde hans Bortgang. Al Condolence frabedes. Grenaae, den 4de Decbr. 1831. Anne Margrethe Møller, fød Wissing. For den Ære man beviste os ved at illuminere i Anledning af vort Bryllup, modtage Enhver især vor hjerteligste Tak. A. K. Winding, Niels S. Winding. født Jensen.