JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1814-05-19
Løvedagen den 21de Mai næstkommende om Formiddagen Kl. 10 bliver efter Begiæring af Hr. Christian Schmidt der i Byen, formedelst Forandelag af Bopæl, foretaget offentlig Auction i hans eiende Gaard ved Kirken her i Nibe, over bemelte hans Gaard sammesteds, som distaaer af følgende Bygninger: a) Et Vaaningshuus Muur og Bindingsværk, Teglhengt paa 18 Fag, og en Qvist=Bygning paa 2 Fag, indrettet til Bedottliefor en honet Familie, b) Et Sidehuus væsten i Gaarden 6 Fag, indrettet til Bryggers og Vogn=Remisse. e) Et Huus østen i Gaarden 19 Fag, indrettet til Lade, Stald og Sildesalteri. d) Et Sidehuus ligesaa østen i Gaarden paa 8 Fag, indrettet til Stalden Jldebrændesel. De 4re sidstnævnte Bygninger af Fyrre Bindingsværk, deels murede og deels klinede Vægge og Straaentække. Og endelige) Et lidet Halvtagshuus paa 2 Fag til Hønsehuus og Locum, Teglhengt. Detuden er til Gaarden en meget god Urthe og Frugthauge paa 5,700 L. Alen med over 50 Stkr. Frugttræer og en stor og rummelig Gaardsplads. Eiendommen ere betydelige fordet drede i sidste Aar, og ligger tillige meget bedem for denne Byes Hoved Næringsvei, Sildesalte i, tillige er Gaarden indrettet til Giæstgiver, Brændeviins Brænderiett. og om forlanges, kan 5 Stkr. Kakkelovne og 1 Kaaberkiedel i Grunde følge i Kiøbet, og endeel af Gaardens Bygninger tiltræde 14ten Dage efter Auctionen. Conditionerne rifares paa Auctionsstedet, og deriblandt at endeel af Kiøbesummen kan blive staaende mod 1ste Prioritet i Eiendommene. Gaarden er Brandførsikkret for hen ved 4000 Rbd. S. B. og det bør ej vaer nanmærket at Gaarden ligger paa een af Byens reeleste Gader tæt ved Kirken, og dens Bygningsmaade i Form af en liden Herregaard forskiønner tillige dens Beliggenhed og Værd. Nibe den 13de Mai 1814. Bassesen.
Jyske Efterretninger, 1814-05-19
Offentlig Kundgiørelse. Da det neppe kan betvivles, hvad et almindeligt Rygte siger, at nemlig en Mand eller Karl, fra Høgslev Mølle skulle i denne Tid, paa sin Reise til Nibe, være bleven voldsom overfaldet og mishandlet i Bislev Sogn af 3de Personer, der allerede forhen skal have brugt samme Stiemandsværk, saa er det vel ikke af Veien, at Almeenheden giøres opmærksom herpaa, ligesom det og var ønskeligt, at de Vedkommende vilde fremkomme med deres Klage herover, paa det den Uskyldige kan frikiendes, Sognets Ære reddes og Alfarvel sikres. Kierketorp den 14 Mai 1814. Zimmer, Sognepræst til Vislev.
Jyske Efterretninger, 1814-05-19
Paa Creditorers Begiering er Strandings-Commisgonair Rasmus Christian Schmiths Boe her i Byen, erklæret Concurs og taget under min Skiftebehandling.
Jyske Efterretninger, 1814-05-19
J Overeensstemmelse med denne Anledning er hoved allernaadigst Bevilling, som bliver at læse ved HøinsVenneberg Herreders Ret og den Kongelige Land Overret i Viborg, indkaldes bemeldte Schmiths Credtorer sub poena præclusi & perpetui silenti med Aar og Dags Varsel for mig undertegnede Skifteforvalter af anmelde deres Fordringer. Med samme Varsel indkesel indkaldes ligeledes bemeldte Rasmus Christi Schmith og alle Boets Debitorer, den første for at gl. ve Oplysninger og efter Omstændighederne Tiltale i i være undergiven, og de sidste for at anmelde og indbetsle deres Gield. Fladstrand den 8 Maj 1814. Hansen.
Jyske Efterretninger, 1814-05-19
Mandagen næstkommende 23 Mai Formiddag Kl. 10 lader Hr. Søeliønlenant Petersen i Løkken ved offentligt Auction bortsælge sit der eiende og iboende Steder er indrettet til Beboelse for en Familie udenfor Bøndestanden og bestaaer af 14 Fag Bindingsværk med u mured et Bægge og Straaetag. Efter at Auctioneover Huuset er tilendebragt, bortsælges endeel Løsøre og Sengesteder, Stole, Kiøkkentøi &c., samt et lidet Bilardbord med Tilbehør ; alt efter de paa Auctionsstede. bekiendtgiørende Konditioner; hviket herved bekiendtgiøres til Lysthavendes behagelige Efterretning. Sæbye den 7 Maj 1814. Boeck.
Jyske Efterretninger, 1814-05-19
Løverdagen den 28 Maj førstkommende om Formiddagen Kl. 10 Slet, bliver efter forlangende af Captain Christopher Sundbye fra Drøback, offentlig Auctida foretaget over en ved ham hidbragt Tømmerladning bestaaende af : omtrent 26 Tylter gran Bielker fra 16 til 37 Fod. længe og 5 a 6 og 8 a 9 Tommer i 1,30 Tylter 12 a 18 Fods Tømmer, 15 Tylter 24 a 30 Fod Stæg, 2 Tylter 54 a 60 Fods Spirer, 36 Par 12, 16, 30 a 36 Fods Aarer, 350 a 400 Tylter 2, 2 1/2 a 3 Tom tykke suur og gran Planker af 10 til 16 Fods Længde, 13 Tylter 7 Fod. 3 Tom gran Planker, 18 Tylter 4 a 5 Fods dito Ender, og 23 Tylter utilgiørte Birke Haandspager. De 3 sidstbenævnte Dele, ere oplagte hos Hr. Jacob Kiellerup, men alt det øvrige paa den saakaldede NyHavns Plads, hvor Auctionen bemeldte Dag og Klokkeslet tager sin begyndelse, og hvor Liebhaverne daglig kan tage Varene i Øiesyn. Aalborg den 11 Maj 1814.
Jyske Efterretninger, 1814-05-19
Fredagen den 20 Mai førstk. om Formiddagen Kl. 10, bliver holdet offenligt Auction paa Graven i afgangne Skrædermæster Steiners Stervboe=Huus, bortsolgt en Deel Løsøre med videre. Aalborg den 10 Maj 1814. Kløcker.
Jyske Efterretninger, 1814-05-22
i Vand. trykkes og
Jyske Efterretninger, 1814-05-22
Udenlandske Efterretninger. England. Til de før ommeldte luteressante Parsammentsforhandlinger og Norge hører endnu følgende: Underhuuset forlangte Hr. Whitberad den 27 April at vide, om Øen Guadelonpes Afstaaelse til Sverrig var blen stadfæstet ved den sidste Overeenskomst med Frankrig, og om England eller dets Allierede under nærværende Omstændigheder burde med birkt til at tvinge Norge til at underkaste sig Sverrig, og især ved Sult at nøde Nordmændene til det, som ikke kunde udvirkes ved Vaaben; Statskammerkantsleren svarede blot, at der ikke var noget i Konventiosen angaaende Guadeloupee, og føiede til paa ny Opfordring: at denne Gienstand var liig den anden, der angik Norge, hvilken hervede paa almindelig Overstenskomster. Hr. W. Smith havde med Fornøielse. hørt, at Norge muligen kunde formaaes til at indvillige visse forestaane Arrangements. Frankrig havde sikres sig en egen Regiering og Konstitution, fordi det var stærk. Norge vilde ikke underkaste sig en fremmed Begiering, men foretrak sin egen. Burde det tvinges blot Fordi det var svag? Ret og og Uret vilde i dette Tilsælde allene afhænge af Magten. Skatkammerkantsleren holdt for, at saalænge disse Spørgsmaal laae under Forhandling og Overveielse, kunde Jntet være med ste ufornuftigt, end at indlade sig dermed i Parlamentet. Hr. C. Wynne gientog da, at Spørgsmaalet om hvad Engeland havde gjort, for at afskiære Norge Tilførsel, maatte opvække stor Sensation i Landet. Norges Stilling syntes ham fuldkommen at ligne Spaglens. J begge Tilfælde var der en tvungen Overtuvelse til en Rival og strudtlig Nation og Regiering, op i begge Tilfælde nægtede begge Landets Jndsaatter at underkaste sig. Ethvert tænkende og retfærdigt Menneske maatte ønske Held over Nationers Uafhængighed, som ikke, ved nogen Overeenskomst burde bortskiænkes i til en Fiende.
Jyske Efterretninger, 1814-05-22
Da i Mødet den 28 April Hr. Hørner ønskede at rede, om nogen Ordre var bleven udstædt eller skulde udstædes angaaende Tilbageholdelsen af Krigssanger, som vare danske Undersaatter, svarede Skatkammerkantsleren med sagte Stemme (saavidi Man kunde forstaae, at ingen saadan Ordre var bleven givet. Og paa Hr. Wynnes gientagne Spørgsmaal: og Engeland have de Fred eller Krig med Norge, bemærkede Kantsleren, at Regieringen kunde blot have betragtet Norge som en Deel enten af den danske eller af den svenske Regierings Eiendomme. Om der var bleven udstædt nogen Ordre for at forhindre Samqvem med Norge, før meente han burde giøres til Gienstand for en Møtion, som Hr. Wynne da ogsaa lovede at fremkomme med næste Dag.
Jyske Efterretninger, 1814-05-22
Frankrig. Napoleon har den 24de overnattet i Lyon. Da han lider af en Jnflammation, saa giør han kun korte Dagreiser. Paa hver Station venter der ham et Dag, og han behandles med al den Agtelse, som man skylder Ulykkelige; men som desværre, ikke i de sidst forløbne Aar har hørt til Dagens Orden!!
Jyske Efterretninger, 1814-05-22
En fra Bourdeaux ankommet Reisende saae Dagen før sin Afreise fra Staden en Flaade af 17 engelske Skibe, laddede med Kolonialvare, at indløbe Jndvaanerne modtage dem med Frydeskrig. Herin gen af Angouleme var selv nærværende og fornølede sig, ved dette Operin. Kolonialvarene ere strax faldne betydelig i Prisen.
Jyske Efterretninger, 1814-05-22
Kong Ludvig den 18de er den 21 April indtrufset i Compiegne, og vilde dre 5 Maj holde sit Jntog i Paris. Saavel Monsteur som Keiser Alexander og Deputationer af alle Autoriteter ere reiste ham imøde. Hele Armeen faaer Dagen for Kongens Ankomst paa nye en Manneds Sold udbetalt. Man forsikrer, at Kongen ved sit eret Exempel vil forjøge al Lurus fra Hoffet. Han vil blot have det ene Pallads Thule, lerierne, og der beboe Ludvig den 16des Værelser. -
Jyske Efterretninger, 1814-05-22
Til Kongens udtog i Paris giøres store Anstalter; Jndbyggerne ere indbudne til at smykke efter gammel Skik deres Huse med Guirlander og Tapeter, som dertil kunne faaes udleveret af Municivalitetet. Ved Bars riererne opreises en Triumfbue i de borttagne Palli faders Sted, besat med Orchester og prydet med det franske Vaaben. Ved Pontaruf oprettes 2 Templer, for Endrægtighed og Fresen, og mellem disse skal Henrik den fierdes Statuldprange. Om Aftenen afbrændes et Fyrværk paa Ludvig den 16des Broe og hele Staden illumineres. Hertugen af Beroy vil kommanere Æresgarden.
Jyske Efterretninger, 1814-05-22
Prindsen af Sckmühl har i Hamborg bekiendtgiert at Artillette General Foucher er ankommen dertil, for i Ludvig den 18des Navn at overlevere Hamborg og Haarborg. Jndtil Maanedens Udgang skal de franske Tropper enne forsynes med Viin a. af For raadene ; en Kommission nedsættes til at afgiøre de vigtigste Krav, som private have for Reqvisition og Arbeide. Grev Serard, en Mand af militær Berømmelse, er imidlertid udnævnt at Monsseur til Troppernes Anfører, og afløser Eckmühl, som vender tilbage til Frankrig, ligesom Governøren Hoerndorp til Holland. Efter Reisendes Udsigende skal det ikke endnu være ganske roligt i Frankrig i Hensyn til de udbrudt Bonde-Uroligheder. Hoved Landeveiene ere ved frie, men Sideveiene ere endnu hist og her usikre. -
Jyske Efterretninger, 1814-05-22
Det 3de preussiske Armekorps paa 30,000 Mand skal rykke ind i Norddepartementet i Kantoneringer. - J Engelland er man af den Mening, at den store Freds Kongres skal holdes i Brüssel.
Jyske Efterretninger, 1814-05-22
J den mellem Østerrig og Rusland den 2 Marts til Chaumønt afslutt de Traktat er blandt andet bestemt at samme, da Hensigten er at opretholde Europas Ligevægt, skal bedvare i 20 Aar, og at den til 3 Aar før dens Udløb om fornødent kan atter fornyes
Jyske Efterretninger, 1814-05-22
Indenlandske Efterretninger. (Af samtlige Danske Aviser, samt Udg.) 9de. Høihed Prindsesse Louise. Charlotte til Danmark, Hr. Aarchl. Prinds Vilhelm til Hessens Gemalinde, er de 9de lykkelig forløst med en Prindsesse. Undr. 4 d. M. er det tilladt Gorbing Franck i JuMaaul d. A. fire Gange ugenligen at give tydste Sku spil paa Hoftheatret i Kjøbenhavn.
Jyske Efterretninger, 1814-05-22
Af Finantskolligiet erunder 12 d. M. udstædt følgende Bekiendtgiørelse angaaende Kommitteesedlerne: Hs. Majestet Kongen har under 11 d. M. allernaadig bemyndiget Finants Kollegium at kundgjøre Følgende: Tidsomstændighedene, hvis Besværlighed for Finantserne ikke kan være undgaaet Nogens Opmærksomhed, gjorde det i indeværende Aars Begyndelse umueligt at rudbetale Rigsbankpenge alle de forefaldende Statsudgifter, hvortil for en stor Deel henhørte Renter af den indenlandske Statsgield. For at undgaae den i andre Stater, under lignende Omstændigheder, brugte Fremgangsmaade, for en Tid af standse med Renters og andre Fordringers Betaling, bleKommitteesedlernes Udstædelse allernaadigst anordnet, hvor ved de, der ikke kunde eller ville oppebie den Tidspunkt, naar Betaling kunde skee i Rigsbankpenge, forsynedes med en Forskrivelse, der, uden at være noget egentligt almin ligt Betalingsmiddel, dog var mere brugelig i den daglig Omsætning, end de sædvanlige Kongelige Obligationer.
Jyske Efterretninger, 1814-05-22
Ribe. Fredagen den 13 Maj holdtes Ordmation i Domkirken. Ordinandi vare Hr. P. J. Sundorph, Sognepræst til Raur og Siir, Hr. E. Plesner, residerende Capellan i Colding og Sognepræst til Asminde, og Hr. J. Fr. Bierring, Vicepastor til Jernved. Biskoppens Ordinationstalvar over Joh. 9de Cap. 4 og H. V., og handlede om hvad der gav Jesus Kraft til at udføre sit tunge og vigtige Kald paa Jorden." Af de Ordinerede prædikede Hr. Sundorph over 2den Timoteum 2 Cap. 24 og 25 V. Hans veluarbeidede Tale handlede om at Sagtmodighed er en Væsentlig Egenskab hos en kristelig Religionslærer.
Jyske Efterretninger, 1814-05-22
Odense. Fredagen den 13 Maj holdt Bistoppen Præste Ordination i St. Kunds Kirke, hvorved Hr. Henrik Frederik Godsche, residerende Kapellan til Vissenberg Menighed og Skolelærer k Bred, og Hr. Huus Henrik Bonder Kapellaan pro persona til Gudme og Bradager, Menigheder, bleve indviede til deres Embeder. Kirkens resid. Kapellan. Hr. Orrmann intimerede over Textens Colkof. 1, 12 13, - Bistoppen talede over Rom. 8, 9 og Hr. Gösche prædikede over den ham forelagte Tert: 2 Timoth. 1, 7.
Jyske Efterretninger, 1814-05-22
Aalborg, den 22 Maj. ga Afvigte Fredag den 20 d. M. blev Cand. theol. Hr. Gerhard Toldorph ordinerret til Sognepræst for Hvi berg, Ørum og Lodberg Menigheder, i Hassing Herred. -
Jyske Efterretninger, 1814-05-22
Ved denne Høitidelighed forestillede H. H. Hr. Biskoppen udi sin Ordinations Tale i Anledning af 2 Timoth. 4, 25 Nogle vigtige Regler, den christelige Religiøns Lærer har at iagttage til Embedets strugtfulde Førelse, nemlig: 1) Prædike Ordet. Det Sanheds Ord, Jesu Evangelium, saaledes, som det indeholdes i Evangelisternes og Apostlernes Skrifter. - 2 holde ved i Tide og Utide, det er, uden Magelighed eller Hensyn paa egen Beqvemmelighed. - Ordinatus prædikede over Johannes Evangel. 18 Cap. 37. V., og tog deraf Anledning til at vise: At redelig Sanheds Kierlighedinirker en villig Antagelse og Efterfølgelse af Jesu Lære. Ved denne Hørtidesighed intimerede den residerende Kapellan Hr. Henneberg, over Marti 16, 20. Paa Tarsdatik, i Capitalet Hr. Koner po Fredag i Frue Kirke Hr. Meden. paa Torsdag præciter i Poppuaret Hr. Kluørn, paa Fredag i Frue Kirke Hr. Meden.
Jyske Efterretninger, 1814-05-22
Avertissemener. De af disse Avisers, Almentere, som med Viposterne fra mig har faaet deres Aviser tilsendt; men som endnu efter de dem tilsendte Regninger, ei har betalt samme; bedes snarest mueligt at sende Betalingen til Undertegnede. Aalborg Stifts=Bogtrykkerie den 22 Mai 1814. . P. F. Vandal.
Jyske Efterretninger, 1814-05-22
Hvor et smuk Værelse med behøvende Senge og et Kammer er at faae til Leie i Piindsemarked og Snabsting, og Spiisning i Fald samme ønskes, derom giver Hr. Bogtrykker Wandall Underrettning. Aalborg den 19 Mai 1814. sat saadan Copie at af Kanal. høieste Rets Don i Sagen mas, No. 36.
Jyske Efterretninger, 1814-05-22
Ornement Billedhugger Claus Peter Gram Contra 2 Stats=Raad og Overbygnings=Sirecteur Hansen. Ridder af Dannebrogen. ta landet er. afsagt Torsdagen den 28 April 1814.
Jyske Efterretninger, 1814-05-22
De af Dlaus Peter Gram i det af ham ved Trykken udgivne Blad, Min Hiemkomst, imod OverbygningsDirecteur fore Friderik Christian Hansen fomførte grove og fornærmelige Sigtelser og Udeladelser bør døde og magtesløse at være, saa at de ikke kommer bemeldte Daer, bygnings Directeur Hansen til Fornærmelse paa Ære, Embede eller gode Ravn og Rygte i nogen Maade, hvorimod Olaus Peter Gram for sit herved udviste skammelig og lovstridige Forhold bør bøde til Kiøbenhavns Fattigvædsens Hovedcasse 500 Rbdlr. Sølv Værdie. J Henseende til Processens Omkostninger og det Høieste Rets Avodcat Justitsraad Klinborg tilkiendte Salarium bør Giræste Rettens Dom ved Magt at stande. J Salare til Justitsraad Klingberg for Høiesteret betaler Citanten 60 Rbdlr. og til Justitscassen, som tavende 5 Rbdlr., alt Sølv. Værdie. dende sig.
Jyske Efterretninger, 1814-05-22
Undertegnede, som ere flyttet fra Avere Sundbye her er Aalborg, og har vundet Borgerskab, anbefaler sig til det ærede Publikum med alle Sorter Beendreierarbeide saavel sit som grovt ; lovende en reel og billig Behandling. Aalborg den 15 Maj 1814. C. Schulz, Beendreie, boende i Tændeladen Nr. 4 Litr. B.
Jyske Efterretninger, 1814-05-22
Fortegnelse over en Deel Bøger, som bortsælges ved offenslig Auction udi Hr. Cancelliraad og Raadmand Gleerups Gaard i Aalborg den 26 Mai 1814, kan set hos Bogtrykker Van dall, Dedi og Creditorerne i Sterboet efter afgangne Tienestekart Peder Jinsen Lindholm, som døde hos Hr. Stad hauptmand Kruse her i Byen, indkaldes herved med 6 Uger, Varsel, de første for at betale hvad de naatte være skyldig til Boet, og de sidste for at anmetde at beviisliggjøre deres formeentlige tilgodehavende Fordringer. Ligeledes indkaldes med lovlig Varsel den Afdødes her, bekiendte Arvinger, for at anmelde og ligitimere deres Arveret for undertegnede Skifteforvaltere. Aalborg den 19 Maj 1814. Hornsyld Kløcker.
Jyske Efterretninger, 1814-05-22
De som maatte have noget at fordre efter her i Byen afgangne Muurmester Johan Gotstied Møller, indkaldes herød med 6 Ugers Varsel for at anmelde og beviisliggjøre deres formeen lige tilbødehavende Fordringer før undertegnede Skifteforvaliere. Aalborg den 19 Mai 1814. Hornsyld. Kløcker.
Jyske Efterretninger, 1814-05-22
Fredagen den 27 Maj førstkommende biver holdet offentlig Auction Kl. 10 Formiddag i Peder Barmers forhen i Fæste havde Gaard i Sophiendahld Bye over Vegne, Plove, Harver og videre Gaards=Redskaber, Øltønder, Borde og Bænke m.v., et nyt halvtøi til 2 Bæster, 3de gode Malkekiør, en sort Hoppe 7 Aar, og en sort Sukkelbøret 3 Aars Hest 10 Qvarteer høi, som vil Liebhaberes Efterretning herved bekiendtgiøres. Aborg den 18 Maj 1814. Kløcker. den Offentlig Kundgiørelse. Da det neppe kan betvivles, hvad et almindeligt Rygte siger, at nemlig en Mand eller Karl, fra Høgslev Mølle, skulle i denne Tid, paa sin Reise til Nibe, være bleven voldsom overfaldet og mishandlet i Bislev Sogn af 3de Personer, der allerede forhen skal have brugt samme Stiemandsværk, saa er det vel ikke afVeien, at Almeenheden giøres opmærksom herpaa, ligesom det og var ønskeligt, at de Vedkommende vilde fremkomme med deres Klage herover, paa det den Uskyldige kan frikiendes, Sognets Ære reddes og Alfarvei sikres. Kierketorp den 14 Mai 1814. Zimmer, And af Sognepræst til Visler. Hen Fræstegaard paa Landet önskes til næste R. Hansdag en Student eller Simmarist, der kunde give Underviisning i Religion, Historie, Seegraphi, Tydsk, Regning og Skrivning. Man henvender sig desangaaende til Hr. Bogtrykker Wandall, der anviser Præstegaarder.
Jyske Efterretninger, 1814-05-22
Undertegnede er flyttet fra Allgaden til Mad. Jepsens Leiested ved Østeraae Frodsover for Apotheket. C. M. Bruun. . Aegne= og Malermester,
Jyske Efterretninger, 1814-05-22
David Jacobsen anbefaler sig med alle Sore nye Var, som ere hidkomne fra Kiøbenhavn, saasom moderne Komoder, Taffeluhre og flere moderne Meubler, engeske Gulvnepper, fine Glasvare, Silke= og mange Slags moderne Alenvare, alt til billigste Priiser og reel Behandling. Aalborg den 10 Mai 1814.
Jyske Efterretninger, 1814-05-22
Onsdagen den 1 Juni om Formiddagen Kl. 9, blive efter Begjæring holdet Auction hos Hr. Lars Gaarn i Ur bands Gade over en Deel Møbler bestaaende af Borde, Stole, Speile, Sængestæder, en Ege Dragkiste, samt Kobber, Mæssing, Tin og Steentøi, et complet Kobber, Brændeviinstøi, et Støbekar paa 24 Tdr. Rum, og endeel Brygger=Kar, en Rulle med Tilbehør, en Jern Balanmed Skaaler og 22 Lpds. Lodder m. m. Exta godt Kornbrændeviin paa Grehoveder, Tønder, Ankere og mindre Maal, kan for billig Priis faaes hos Heibroch.
Jyske Efterretninger, 1814-05-22
En stor Gaard i Nibe, liggende ved Fjorden, hvori er Leilighed til Bopæl for en stor Familie, med omtrent 30 Tdr. Land særdeles god Agerjord til paa Nibe Mark hvorpaa holdes aarlig 4 Hæste og 10 Kiør, er under ha anden til Kiøbs. Gaarden ligger særdeles beqvem til at etablere et stort Sildesalterie derved, herom handles med Cancellieraad Bassesen i Nibe.
Jyske Efterretninger, 1814-05-22
Hos Bogtrykker Wandall faaes: 1) Om Ungdommens religiøse Bestemmelse, i nogle Prædisk kener af K. C. von Gehren, oversat af Tydsk ved Hr. Pastor A. P. Meden, indb. 1 Mk. Rigsbp. 2) Morgen og Aftenbønner, et Bidrag til at fremme huuslig Andagt af V. K. Veilodter, oversat ved Hr. Pastor A. P. Meden, indb. 1 Mk. Rigsbp. 3) Anviisning til Vibelens opbyggelige Læsning, af Drik Johan G. Rosenmüller, oversat ved Hr. Posto A. P. Meden, indb. 1 Mk. Rigsp. 4) Skibbrudet paa Vestkysten af Jylland, den 24 Decemsber 1811. Et historisk Mallerie af Hr. Pastor et Møller, heftet 4 s. Rigsbp. 5) Høst-Gang, efter Tidernes Leilighed til Efteraare1813, af Hr. Pastor S. Møller, heftet 4 sk. Rigsbp. 6) Ode over Frederiks Kilde ved Aalborg, af Hr. Pastor S. Møller, heftet 4 s. Rigsbp. 2) Interims=Instruction for Felttienesten, som skal læres Underofficererne og de Gemene af Infanteriet, ind 8 s. Rigsbp. ) Commando Ordene ved Infanterie=Exercitien, heftet J. Rigsby.
Jyske Efterretninger, 1814-05-26
L. Wandal. trykker og udgive
Jyske Efterretninger, 1814-05-26
Udenlandske Efterretninger. Frankrig. Den 1 Maj reiste Kronprindsen af Sverrig fra Paris, for over Kompieane at begive sig til Norden; den 6te kom han igiennem Brüssel. J Komplenne have Marskallerne af Frankrig opvartet Kons Ludvig den 18dt: Fyrsten af Neuscatel, (Bertier) holdt Talen, som begyndte saaledes: Efter 25 af Uvished og Storme opryldte Aar legger det franske Folk paany Omsorgen for sin Lykke i Hænderne. paa et Dynastie, som regierede 8 Aarhundreder igiennem og er et af de ældste Verdensh storien har at opvise.
Jyske Efterretninger, 1814-05-26
Dette Nationalvilliens Udbrud følte Frankrigs Marskaller sig pligtige at understøtte o. s. v. Kongen lod sig derpaa nævne alle Marskallernes Navne, forsikre dem sin Glæde ved at see dem; og da han derpaa vilde staae op, men for Gigt ikke kunde reise sig, hvorfor 2 af hans Officerer ilede til at understøtte ham, greb han to af Marskallernes Arme, og sagde: "Paa Dem vil jeg i Fremtiden altid støtte mig; vel haaber, jeg, at Frankrig ikke oftere skal behøve deres Sværd, men skulde det være Guds Villie, at de atter maatte drage dem, da vil jeg gaae med dem, om end min Sigt aldrig saameget skulde plage mig." Samtlige Marskaller spiste derpaa ved Kongens Taffel. - Der skal dog kun have været disse 8 Marskaller: Montey, Rey, Marmont, Mortier, Lefevre, Jourdag, Bruue og Setrutier.
Jyske Efterretninger, 1814-05-26
Keiser Alexander aflaade den 2 Mai Kongen et Besøg i Komplegne. De faldt hinanden med Inderlighed om Halsen. Ved Taffelet sad Keiseren mellem Kongen os Hertuginden af Angouleme; tilligemed styrst Lichtenstein og de 3 Marskaller Manten, Rey og Mar mødt.