JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Københavns Adresseavis, 1761-12-14
2 Hos Sr. Vanino er at bekomme, veritabte Franske Rainetter, nyelig directe fra Frankerig ankomne, Valnødder, store Hasselnødder, store Herz og Rohm=Oste, beste Sorter Zitroner saavelsom Adel siner med mere. Clece 3. Under776 Kiøbenh. Adresse=Contoirs 3 Under Haanden kand bekommes til Kiøbs, et Huus, beliggende i Adelgaden (Stadt Viborg kaldet) hvorom Liebhaberne behager at addressere sig til Muurmester Sr. Zimmerberg sammesteds. & NB. Got bleget Lysegarn for 2 Rdlr. Lispundet, og Krølhaar 14 Mark Lispundet, er hos Lind i Porcelains Boeden i Gottersgaden at bekomme. & J Prindsensgade bag Slottet, sidste Port paa venstre Haand ned til Volden, hvor Porcelain=Skiel tet staaer over Porten, ere alle Sorter Børne=Tøy af nyeste Facon og Mode at bekomme for meget billige Priser; Samme Sted er ogsaa Loyerter af Mohr, Atlas Kipper, og hvordan forlanges, som alle paa det Prægtigste ere udstaferede.
Københavns Adresseavis, 1761-12-14
2 Et temmelig stort og vel indrettet Reise=Apotheqve med 12 Flasker og 6 Salve=Bøsser af Tin, er her indlagt til Forhandling for 4 Rdlr. 2 Mk. & Oprigtig pyk Brunsviger Humble i heele og halve Baller, Danneberger, Harenberger og Gar leber løs i Sække, alt af 1761 Aars Vext, er hos Hørkræmmer Møller i Frederichsberggaden at bekomme for billige Priser. & NB. Hos Sr. Møller i Nyehavn i No. 13. er extra godt grønsaltet Flesk til Kiøbs for billig Priis.
Københavns Adresseavis, 1761-12-14
3 Diverse Slags Skilderier ere her indlagte til Forhandling. I Kielderen paa Hiørnet af store Færgestrædet og Stranden nest op til Sr. Kiøbke, er at bekomme gode Hummer, som i disse Dage ere ankomne. & Hos Sørensen & Fischer udi Jens Larsens, Gaard i Nyehavn, er Norsk Kommen til Kiøbs at bekomme.
Københavns Adresseavis, 1761-12-14
Beste Sort Oxe=Tælle, saa vel i heele som halve Tønder, saa og udi Fierdinger, er til Kiøbs for 14 Mark Lispundet, som herfra anvises. Hos Kock, i Sadelmager, boendes i Myntergaden, gives Anviisning, hvor en smuk Vogn er tilKiøbs til 2de Personer, med blaa Plys indvendigt, hele Glas, Berliner Bomme, Jern Arsel, Franske Gevinder og Fodtrin. Fadningen Mosaiqve Malning med mere, som nærmere kand sees, naar den tages i Øyesyn.
Københavns Adresseavis, 1761-12-14
Hos Lehmann, Jsenkræmmer paa Østergaden, er at bekomme extra fiint Londons Engelsk HvedeMeel a Lispd 5 Mark.
Københavns Adresseavis, 1761-12-14
J J Gottesgaden hos Hans Jørgensen, UrteKræmmer og Conditor er at bekomme: Extra gode Citronert Dosinet 2 Mk. a 2 Mk. 8 s. Tydske Bodtfeldske Roer. Nye Flamske Sild. Citron-Saft. Gammel Rom. Nye Bruneller, Friske Krak=Mandler. Mannagryn. Trøfler og Pistagiers, Multebær, Brunsviger Pølse. Delicate Sveitzer Engelsk og Hollandske Oste. Hvide og gule Voxlys med flere Sortementer af Urtekramvahre og Conditorie, alt for billige Priser. 3 Extra god Zitron=Saft, Boutellien 2 mk. 12 s. er her indsat. & NB. Nye tydsk Peberod, Hamborger Spege pølser, Pommerantzer, Franske Renetter, Abelsiner, Leipziger Æbler, Broneller, Citroner, CitronSaft, gammel Rom, Trøfler, Pistagier, Spanske Nudler Soya, Championer, Agurker, Lemon Asia, Oliver, Capers, fiin Olie, Spanske Antiovis, Hyben, tørre Kirsebær, Pommerantz=Kager, Lentzer, hvid og gule Voxlys, dito Stabler, Confect=Figen, Væverrøhr Snyrrottinger, tydsk Hampe-Frøe, extra gode Coffe=Bønner sine Theer med flere Sorter, for billige Priser, er at bekomme hos Urtekræmmer og Conditor Kaalund udi Klædeboerne. 2 Et vel indrettet Huus 3 Etagier høyt i lille Kongensgade, er til Kiøbs, som herfra anvises. & Nye ankomne Engelske Oste, Engelsk Øl og Senep Chineisk Søyn, Sagogryn, Bambus og Lemon Agia, syltet Jngefær, saavelsom alle Sorter Thee, Porcelain Caffe Bønner, hvide og guule Voxlys, med flere Sortementer af Vare, for billigste Priser er at bekomme hos Kyhner paa Amager Torv. 3 Hos Møller, i Postmester Lassens Gaard paa Hiørnet af Fortun=Stræde og Admiralgaden, er at bekomme: God Norsk Commen, Theebohe, Congo, Pecco, grønne Theer, Caffe=Bønner, nogle Ostindiske Zirzer Tørklæder, Gingang, Callevapper, Thee og Caffe=Kopper, Spolkommer, blaa, hvide, dybe og flade Tallerkener. Norske Gieddemelkes eller saa kaldede Mysse=Smør=Oste, Westindinsk Allehaande, alt til billige Priser. Bøger og Skrifter.
Københavns Adresseavis, 1761-12-14
Historiske og Moralske Fabler, nylig udkomne ved Christian Gormsen Biering, er at faae i Kiøbenhavn paa Børsen i Rothes Boglade og hos Autor logerende hos Sr. Bech paa Nye Torv. Og med første i Ny Kiøbenh. Adresse=Contoirs Efterret. borg hos Sr. Riffenstal, og i Odense hos Milo Bogbinder for 16 s. paa Tryk= og 24 s. paa Post=Papiir. Kom Elskere af Nyt, Historier, Moraler, Man svarer vel: Man kan for intet Fabler faae Sandt nok, men har engang hvad Dyr og Træer taler Saavelsom Mennisker J Sproget kan forstaae. Velynder man nu Nyt, saa vil og Dyr herefter Paa nye Historier anvende fleere Kræfter. Jacobi Betænkninger over den herskende Mode, at døe høymodig, tillige med en Anledning imod Dødens Skræk, selges her for 26 sk. Danske Maanedtlige Skiald=Tidender," skrevne paa Vers ved N. Prahl, udgives maanedtlig paa Adresse=Contoiret til dem, som sig derfor har ladet eller vil lade indskrive. De koster 4 mk. om Aaret, naar de tages allene, og 3 mk. naar de tages tilligemed Adresse=Contoirs Efterretningerne. Forud betales intet; men allene ved hvert Aars Udgang. Til denne Tid er udkommet 2de Stykker, for October og November Maaneder. De bliver ikke solgte til nogen i Stykkeviis.
Københavns Adresseavis, 1761-12-14
Omendskiønt den udgivne Plan, til den almindelige Reise=Beskrivelses Oversettelse og Udgivelse i det Danske Sprog, ikke lovede Prænumeranterne noget Register over samme, førend ved Bygens Slutning: saa har man dog siden merket, at et Register var høyst fornødent, naar man skulde med Nytte kunde betiene sig af Bogen, førend den blev alsammen udgiven, Til den Ende har jeg Undertegnede, som dens For legger, ladet et Register over de tvende Verden, Parter, Africa og Asia, der indeholdes i de til denne Tid udkomne 16ten Deele, saaledes forfærdige, at hvert til sit, eller og alle i eet Bind kan sammenføyes, hvilket jeg i Betragtning af de derpaa anvendte Bekostninger, ikke kan overlade de Herrer Prænumeranter ringere, end 8te Mark Danske; men til de følgende Dele skal altid Registeret følge gratis med hver Deel. Derhos maae jeg bekiendtgiøre, at dersom de Herrer Prænumeranter, der bekom de lotte første Dele for 2 Rdlr., paa Vilkaar, ved deres bestandige Prænumeration at befordre Verkets Udgave til Enden, men ikke har taget uden en eller to af følgende Dele siden, og altsaa ladet de øvrige ligge mig til Byrde, og Verkets Jncomplettering, endnu ville have de øvrige udkomne, og herefter udkommende Dele, intil Verket bliver sluttet, de da ville behage at melde mig det, og infinde sig hos mig, inden den 17de Deel, hvormed America begynder, bliver færdig fra Pressen, som kan ventes i allerseneste i Martii Maaned tilkommende 1762 Aar, efterdi jeg af de siden efterfølgende Deele ikke agter at lade trykke flere, end til de Herrer Prænumeranter, (hvis Navn har været anførte i de udkomne, som bestandig har imodtaget og ladet afhente deres Exemplarier, og til saa mange desuden, som inden ovenmeldte Termin ville søge at faae deres i Eie havende første Deele hos mig completterede, til den 17de Deels Prænumeration inclusive. Dette har jeg fundet fornødent at bekiendtgiøre, da mange som seer Prænumeranternes Tal i de sidst udkomne Deele skulle holde for, at jeg havde en anselig Profit. Men da ikke flere, end omtrent den halve Deel af dem har vedblevet fra den 9de og 10de Deel, saa skal, naar vi vil Gud, i den nu 6te følgende Deel kommer til at slutte America, et Register følge paa de Herrer Prænumeranters Navne, som har vedblevet, gunstigt at befordre disse Reysers Udgave over de tre Verdens Parter, og de andres Navne udelades. De forhen bekiendtgjorte Vilkaar, at faae de første 8te Dele for 2 Rdlr. imod at tage de følgende for 2 Rdlr. Stykket, skal endnu være til Tieneste for Liebhabere, saa længe jeg har nogle af de første Deele. J. C. Schmidt.
Københavns Adresseavis, 1761-12-14
Nogle Bøger af L. Holbergs Dannemarks Riges Historie, 3de Tommer, 4 Rdlr. 3 Mk. dito i 3 Engelske nye Bind og 3die Tome paa Skrivpapir 2 Rdlr. dito Helte=Historie paa Tydsk, 4 mk. dito Klims Underjordiske Reise med Kaabber paa Tydsk og Fransk fiint Papiir, 2 Mk. 8 s. dito 6te og 7de Tomme af hans Comoedier 24 s. dito hans Europæiske Historie med Anhang, de Kongelige Danske Forordninger fra 1670 til 1761 med tilhørende General=Alphabetiske Register over samme, i 10 a 11 Franske og Engelske Bind, Claussens Register over samme. En Samling af Paus gamle Norske Love; Forordninger og Privilegier for Norge. Den Jydske Lov=Bog af beste Oplag. Østersens Glossarium af 3die og beste Oplag 3 til 4 Rdlr. 3. Forordninger, en Dansk Juridisk Exammen, 9 mk. J nye smukt Bind, 10 mk. 8. En Dansk, Fransk og Latinsk Lexicon i nye Fransk Bind, 2 Rdlr.
Københavns Adresseavis, 1761-12-14
General Thuras Vitruvius paa Dansk, Tydsk og Fransk med mange Kaabber, i 2de Tommer, 16 Rdl. dito over Amager med Kaabber, 10 Mk. dito over Bornholm med mange Kaabber, 4 Rdlr. dito over Samsøe med Kaabber, 2 Rdlr. Den Svenske Kong Carls 11te Historie med mange prægtige Kaabber, i samme Cronborgs Erobring og Kiøbenhans Beleyring. 76. Kiøbenh. Adresse=Contoirs og Bestormelse, i store tyk Folio, 8 Rdlr. Ram bachs Betragtning over Christi Lidelse, med Kaabber, 7 Mk. i nye Fransk Bind 9 Mk. Thestrups saliggiørende Kundskab med Kaabber, 3 Mk. En Poetisk Tids=Fordriv af Sange, Oder og Arier, og om den sidste Krig imellem Danmark og Sverrig med Autors Portrait, 2 Mk. tages 10 til 50 a 24 s. Wadskiers Portiske Skueplads, 24 s. Tids=Register over Bibelen 16 s. Aandelig Søe=Havn, 16 tz. Sehusens Amors Hytte, 4 a 8 s. En Dansk Styr= og LodsmandsBog med Paskort, 24 s. til 2 Mk. De Jngienføddes Underholdning, 8 s. Hoheschulen der Chestand, over 34 Art. 12 s. Tvende Sendebreve om Hoffærdighed, fiin Papir, 8 s. Schadens Spørsmaals Bog over 47 Ark, 2 Mk. 8 s. Om Guds Fred fiint Papip, 16 s. tages 10 a 12 s. Lære=Vækker for de, som staaer i Lære=Embede, og Tilhøreres Pligter, fiint Papiir, 8 s. Jngen uden Christus, 6 s. Hagerups Ordinations=Tale, 24 s. Nannestad over Hornemand 24 s. Rosenvinge over Hersleb, 28 sk. Jubel=Prædiken 16 Oct. 1760. af Simon Wuls, 1 Mk. 8 s. Bangs Tale ved en Slaves Daab, 4 sk. Den galante Ungdom, 6 s. Davids Harpe paa 10 Strenge, 5 sk. Falsters Sange over Evangelierne 10 sk. Mülenphorts Jubel=Tale over den Oldenborgske Stamme i 300 Aar 4 s. De Troendes saa lige Tilstand, 10 sk. Berhof over Top, 6 s. Prestorf over Stredken, 5 s. Wolf om Raad til Frelse, 12 s. Skiemt og Alvor, Genealogiske Tabeller, over de Danske og Nordske Kongel. Familier fra Rigernes første Begyndelse og til nu, og i Særdeleshed fra Kong Christian den Førstes Sæd er bleven er Stamme Fader ey allene for det Kongel. Danske Huus. men endog for alle nu florende Christne Keysell. Kongel. og Churfyrstel. Huse over gandske Europa, af Paus, et Ark 4 s. samt nogle Danske Kaabber af Konger og Adel og Jomfr. Thilo a 6 s. Er nu til Kiøbs at bekomme hos Sr. Albret Edelberg, boende i store Færgestrædet der handler med Thee og Porcelain. Capitaler. 1500 Rdlr. forlanges imod 1ste Prioritet og Pante=Rettighed. 1100 Rdlr. forlanges til 11 Dec. imod første Prioritet i Huuspant. Med dette No. følger den Kong. Disse Efterretninger udgives af Andersen og 5 3000 Rdlr. forlanges i 1ste Prioritet i en Fabrik qve paa Landet, som er af Værdie 10000 Rdlr. hvilken Eieren haver i Besiddelse uden nogen Jnteressent skab. Tienstsøgende. En Person i fine beste Aldrende Aar, som forstaaer det Tydske og Danske Sprog, samt at regne og skrive, tilbyder sin Tieneste som Jnformutor, eller og ved Kiøbmandskab samt andre verdslige Forretninger.
Københavns Adresseavis, 1761-12-14
Et Fruentimmer, som forstaaer at accommodere, søger Tieneste hos et Herskab, som Frue=Pige.
Københavns Adresseavis, 1761-12-14
Bortkommet. Paa Veyen fra Holmens=Kirke, til lille KongensGade er i Gaar tabt en Hertzfænger med Tombaks Beslag; Finderen loves herfra en billig Findeløn.
Københavns Adresseavis, 1761-12-14
Et oval Portrait, hvorpaa stoed skreven LOriginal aver la Sopir. et dito som en Krone stort med Kongens Portrait, et dito som en toe Skilling med en Vegt paa, et fiirkantet dito, som en Krone, er i Dag tabt paa Gaden; Hvo samme skulle forefinde vilde behage at levere dem til Juveleer Sr. Fistaine, som lover en billig Findeløn.
Københavns Adresseavis, 1761-12-14
Et hvidt Veder=Lam er fra sin Eier bortløben hvo samme skulde forefinde vilde behage at give det her paa Contoiret tilkiende.
Københavns Adresseavis, 1761-12-14
Paa Veyen fra Larsbjørnsstrædet igiennem Raadhuus=Strædet omkring Stranden, ned til Holmens Kirke er i Gaar tabt en Sølv=Kaarde; Eyeren som lover Finderen en Douceur, kan anvises af Sr. Seifert i Sr. P. Nygaards Gaard i Larsbiørn=Strædet.
Københavns Adresseavis, 1761-12-14
Fundne Sager. J Veysenhusets Kirke er funden get Stykke Papiir. hvorudi befandtes ongefær 2 Rdlr. Verdie, som En eren herfra kan anvises.
Københavns Adresseavis, 1761-12-14
3de Assistentze=Sedler ere i Fredags funden paa Gaden, som imod dette Avertissements Bekostning herfra anvises. Stadens Porte lukkes, neml. Nørre. Wester, Øster. Chrhavns. Klokken 6 - 4 - 4 = 5 1/2 Aabnes alle Klokk. 7 3/4. lidende for November Maaned.
Københavns Adresseavis, 1761-12-18
Be Fortsettelse af Anonymi Tanker og FolkeMængden i Dannemark. Jeg meger man maatte bekræfte det sidste, i visse Tilfælde og under visse Betingelser, nemlig naar de beboede Grunde umuelig kunde give meere af sig, end hvad de allerede havde givet, lad være de end bleve dyrkede paa den allerbeste Maade. Eller ogsaa naar Jndbyggerne satte sig for, at lade alting blive ved det gamle, og ikke anvendte meere Flid end tilforn, paa at fore sig sine Agre, Enge, Skove, Fiskerier og deslige Nærings=Midler til Gavn og Nytte, end som tilforn var skeet. Sætter man dette, da tilstaaes strax, Jndbyggernes Forøgelse var en Formindskelse i deres Lyksalighed, ligesom den Gaardmand, der sidder paa 6 Tdr. Hart=Korn og knap kan nære sig deraf, bliver langt verre faren, om Hosbonden setter ved Siden af ham, en anden Bonde, og lader dem begge drive Jorden paa selvsamme Maade som tilforn, da man, i Steden for een maadelig velholden Mand. har tvende Tiggere, dobbelt mistrostige, og dobbelt elendige. Derimod faaer Sagen en gandske anden Anseelse, ifald jeg sætter dette som gandske mueligt, at Grundens Formindskelse bliver en Spore, som skynder og driver begge Beboerne til, at see sig nøyere om efter Nærings Midler, saa at de af den samme Grund, tager mere med, opsøger hver frugtbar Plet, handler den langt bedre, og anvender paa den halve Deel dobbelt Tid og Flid. J dette Fald tvivles ikke, at jo enhver af de tvende Gaard Brugende kan være ligesaa lykkelig og velhavende, ja maaskee langt meere, end tilforn den ene. Tilstaaes nu dette, da kan ikke heller nægtes, at jo Statens Styrke voxer, og det gandske Lands Velfærd merkelig befordres, naar en Nation voxer og formerer sig saaledes, at den ene Naboe er en Spore i den andens Side til Stræbsomhed, og til at benytte sig meere vindskibeligen af alle de Nærings Midler, som Land og Vand giver Leylighed til, NB. ifald bemeldte Næringsmidler ikke allerede ere medtagne, og anvendte saa yderligen, som mueligt være kan, men virkeligen taaler og tager imod kiendelige Forbedringer, ja trænger dertil, hvis de skulde give deres fulde Frugt af sig, efter den vise og gode Skabers Hensigt. At nu dette sidste virkeligen treffer ind hos os, saa velsom hos de fleste andre Europæiske Nationer, hvis Dydede, i denne i denne Tid, fremfor tilforn, begynder at aabne Øynene i occonomiske Ting, det mener jeg enhver maae tilstaae. Saavidt har M. Moleswort ikke Uret, naar han i sin Account af Demarck siger Cap. VIII p. m. 6. saaledes: "Endskiønt Landet synes villigt og beqvemt til at have mange Jndbyggere, hvilket noksom bevises med den store Sværm, som i forrige Tider kom ud fra Norden, og udbredde sig over gandske Europa, saa dog er det nu ikkuns maadelig folkerigt."
Københavns Adresseavis, 1761-12-18
En anden udenlandsk nye Skribent, ul. Mr. de Mirabeau, som holdes for Antor af det sindrige SkrifAmi des bommes on de la population, naar han paa tager sig at bevise, eller egentlig at besmykke den underlige Sætning, at Ægteskabs Forbud hos de Geistlige, og de mange Klostere i de Roman=Catholske Lande, ikke skulle hindre Folke=Mængdens Forøgelse, da tager han just vor Nation til et Exempel, og spørger, hvorfor Dannemark ikke er bleven folkerigere siden Reformationens Tid, og nu ligesom fordum udsender saamange Krigshelte. Hans egne Ord ere Tom. L. P. 44. følgende: "Disse fordum saa berømmelige Danske, som har kommet hele Europa til at skielve, ere døde Men siden de for to hundrede Aar siden har jaget Munkene fra sig, da var det Tid, at see hiin Forpraad af Helte at blive lige talrig igien udenlands. Man kunde svare Mr. Mirabeau, at Danmark vist nok tabte en stor Deel af sin gamle Folkerighed derved, at ikke reen Christendom, men tillige en ster Blanding af Papisterie blev der indført i det 9de og 10de Seculo, saa og at Reformationens store Nytte, i denne og flere Hensigter til Statens Fordeel, er unægtelig. Men at samme Nytte ikke er saa stor og kiendelig, som den vel kunde og burde have været, og at vi ikke nu, som i de hedenske Tider, tør ved at sende saa mange Krigs= og Søe-Folk ud af Landet; (nogle, ja nogle tusinde af de sidste, udgaaer virkeligen hvert Aar) dertil findes adskillige andre Aarsager, som Tidernes og Levemaadens Forandring fører med sig Nogle af disse Aarsager, saa vidt de kunde siges, at hindre eller svekke Folke=Mængden hos os, er det, man saa korteligen vil berøre, og tillige yttre sine uforgribelige Tanker, om Middel til en muelig Forbedring.
Københavns Adresseavis, 1761-12-18
(J denne Henseende er det nye Frederichs Hospital i Kiøbenhavn en saadan Stiftelse, som bør regnes med rette iblant vores allermildeste Konges største og priseligste Gierninger. Derved forekommes mange tusinde Menneskers Død, og atter hos mange tusinde dette, at de ikke i deres øvrige Lives Dage bliver vanføre eller alt for sygelige til at fortiene deres Brød. Sandelig, en Velgierning, som indtil Verdens Ende vil blive skiønnet paa af alle dem, som ikke ere gandske skiønsomme; Og da det Kongelige Livs Frelse af en yderlig Døds Fare gav Anledning til saadan Taknemmelighed, saa sees heraf et nyt og stort Exempel paa, hvorledes det Onde selv, efter Guds vise Styrelse, kan ofte give nærmest Anledning til meget got. Desto længer ville Gud spare den Konges Liv, som ved dette Middel sparer aarligen mange Undersaatters Liv, og blant flere Ærestøtter, fortiener en med den Overskrift: Ob cives Verdator.) Til hine onde Ting, som hindrer Landenes Forøgel, se i Folkemængden, ved at afkorte mange tusinde Menneskers Liv, vil jeg endnu henføre noget saadant som forekommer Frugtbarheden, og setter sig imod Ægte, skabets Hovedøyemerke.
Københavns Adresseavis, 1761-12-18
Fremdeles, da alt det der befordrer Ægteskabs ordentlige Antrædelse, tillige befordrer Landets Population, saa burde den lovlige og ordentlige Adgang hertil paa alle muelige Maader lettes, det er, fritages fra unødvendige Forhindringer og Omkostninger, af det Slags, som et Bryllup fører med sig. Her i har ogsaa Moden gjort, hvad den ellers ikke altid giør, nemlig en Forandring til Forbedring. J steden for de store og kostbare Brylluper, uden hvilke Ægteskab ikke fordum kunde begyndes, afgiør man det nu omstunder i Kiøbstæderne med et lidet Aftens Maaltid, og oftest allene med en Caffe=Collation. At sette Præmier for de Forældre, som har et stort Antal af Børn, synes ikke rimeligt. Den unævnte Autor af ler Intereste de la France mal entendes, siger Tom. L. pag. 309. at den Pension, som Kong Ludvig RIV. ved Forordning af Anno 1666. fastsatte for de Forældre, der har tolv Børn, er det eneste Middel, man i Frankerig har brugt til Populationens Befordring, men tillige, at samme er det aller unyttigste, efterdi den Omkostning, som tolv Børns Opdragelse udkræver, langt overgaaer den tilsagte Pension, hvilken man ikke foresetter sig at fortiene, endogsaa naar den fortienes, saa at, naar mange virkeligen nyder den, kan man dog ikke formode, at de har havt den i Sigte. Men dersom et særdeles frugtbart Ægteskab ikke just fortiener nogen Belønning af Staten, da kunde det dog synes billigt, at samme i usædvanlige Paalegfandt nogen Skaansel, og at de personelle Skatter, som indrettes efter Personernes Tal, mindre maatte gravere de Forældre, som allerede har større Byrder, men snarere faldte paa de Børnløse Forældre. Bemeldte Franske Anonymus foreslaaer paa samme Sted, nogle andre Midler til Populationens Befordring ved frugtbare Ægteskaber; men dem gaaer jeg forbi, saasom de findes lidet overeensstemmende med min Smag, og i det mindste blant os urimelige. Nogen mere bifald kunde jeg give ham deri, at giftede Personer beholdt et Slags Fortrin og Skaansel frem for de ugiftede af Mandkiønnet. Dette gaaer langt videre, end hvad jeg nyeligen meldte om en billig Afgift af deres Midler efter Døden.
Københavns Adresseavis, 1761-12-18
Det rette Middel til Folkemængdens Formerelse i alle Lande, er uden Tvivl, at forøge de Veye og Midler ved hvilke flere Familier kunde finde deres Underholdning, uden at trykke og trænge hverandre, være sig Agerdyrkning, Haandverk, Fabriqve, Fiskerie Seylads eller deslige. Gaaer disse Tings fordeelagtige Drift frem eller tilbage, da for man ey tvivle paa, at Populationen ufeylbarligen følger efter paa samme Vey, thi hvor der er noget at giøre, og ved Gierningen noget at vinde, der drages Menneskene hen af en naturlig Selv=Kierligheds Drift; der gifter de sig, slaaer Rødder, og befordrer den almindelige Velfærd. (Fortsettelsen følger.)
Københavns Adresseavis, 1761-12-18
Adskillige gamle Efterretninger. Kirketaarne vare i gamle Dage Pyramider, men siden efter ere Klokkerne derudi blevne ophengte. Samme ere opfundne i Staden Nola i Campanien hvorfor man kalder de store Klokker Campanas, og de smaa kaldes Nolæ. Disse haver Pave Sabinus først forordnet i Kirkerne, for dermed at kalde Almuen til Kirke, som og at ringe for Liig, for at paaminde de Levende, om Dødens Vilkor, og at betænke Hodie mili, eras tibi (i Dag mig, i Morgen dig). Kirkegaarder ere forordnede til de Dødes Begravelser af Pave Dionysio I. Anno 220, altsaa 1541 Aar. siden. Tilforn havde Hedningerne deres Begravelser, paa Marken, paa de Steder, som vil kalder Kiempe grave og Høye. Han haver og afdeelt alle Sogne som paa de Tider fandtes i Christenheden. Litaniet, som vi bruger i vore Kirker, er Anno 580, først componeret af Pelagio, i Anledning af en gruelig Pestilentz som var i Rom. Han befalede, at naar nogen prustede eller nyste, (thi saa døde han, skulde man sige: Gud hielpe dig, eller som vi endnu siger naar nogen nyser: Hielp Gud. Dette Ord har altsaa været brugt i 1181 Aar. Messeklæder begyndtes at bruges udi Carl Magni Tider Anno 800. Denne Opfindelse er altsaa 961. Aar gammel.
Københavns Adresseavis, 1761-12-18
Orgelverker har Pave Vitalianus forordnet at bruge i Kirkerne Anna 657., som er 1104 Aar siden. Man læser i M. B. Hederichs Antiqvitæten Lexicon, p. 1359. at Cresibius en Barbeer og Mathematicus af Alexandrien, skal have opfunden et Orgelverk, som ved Hielp af Vand har givet samme Lyd som ved Blæsebælger. Messen for Alteret er indstiftet Anno 141., saa dette Brug er 1620 Aar gammelt.
Københavns Adresseavis, 1761-12-18
J Stadens Kirker prædiker formodentl. D. 4 Adv. Aftensang.
Københavns Adresseavis, 1761-12-18
Høymesse. Frue K., Hr. Medelboe. Hr. Hvistendahl. Holm. K., M. Borcksenius. Mr. Falck. Nicolai K., Hr. Brasch. Hr. Østrup. H. G. K., Hr. Hegelund. Hr. Wulff. Trinit. K., Hr. Juel. Mag. Veileby. Petri K. C. R. Rohne. Doct. Hauber. Chr. H. K., Mr. Hvidberg. Hr. Troyel. Frider. K., Mr. Thomsen. Garnis. K., Tydsk. Hr. Justesen. Weis. K., Provst Lindegaard. Mr. Holst. Ref. K., Tydsk, Pastor Wilhelmi. Pastor Stubenrauch. Fransk, Pastor Eyrand.