JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-04-28
Portugal. Den 2den April har i Lissabon fundet Uroligheder Sted. Folket var bleven oprørt ved Placater, som vare opslag me paa Murene mod den saa særdeles lidet poulaire Hertug af Pamella. J Placaterne beskyldte man ham for Hertugen af Leuchtenbergs Død, for at undgaae at gjøre Regnskab for en Summa af 2 Millioner, og for at ville formæle sin Søn med Dronningen, samt for Overeenskomst med Hertugen af Wellington at ville styrte Constitutionen. Store Folkehobe trængte sig omkring Hertugens Pallads, og kun Hertugen af Terceiras og Grev Vilslareals Mod og Bestemthed ræddede hans Liv. Den Første stillede sig mod de indtrængende Tumultantere, holdt en Tale til dem, og blottede tilsidst sit Bryst og raabte: "Her er jeg dræb mig, jeg har fortjent det, fordi jeg har gjort et Folk, som J er, frit." Hoben drog sig endelig tilbage, og senere kom nogle Troppe=Afdelinger, som bragte Rolighed igjen tilveie, paa andre Steder i Staden bleve ogsaa Flere som man holdt for Pamellas Venner, anholdte og insulterede. For øvrigt var den hele Tumult rettet mod Premierministeren og ikke mod Dronningen.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-04-28
Engeland. Fra London har man under 19de April den officielle Efterretning om, at det nye Ministerium er officiel sammensat, og bestaaer af Følgende: Lord Meelbourne Premierminister og første Skatkammerlord, Lord Russel Statssecretair for de indenlandske Anliggender, Lord Palmerstone Minister for de udenlandske Anliggender, Hr. Charles Grant Statssecretair for Colonierne, Lord Harvick Statssecretair eller Minister for Krigsdepartementet, le Hr. Spring-Rice Skatkammerkantsler, Lord i Anckland første Admiralitetslord, Marquier af Landsdowne Præsident for Geheimeraadet, Hr. Ch. P. Thomsen Præsident for Haandelsdepartementet, Sir Hobhouse Præsident, for de ostindiske Anliggender, Lord Duncannon, Geheimeseiglbevarer, og Lord Holland Kantsler for Storhertugdømmet Lancaster. Blandt de mange andre Udnævnelser af Stats-Embedsmænd, der ikke have Sæde og Stemme i Cabinettet nævnes Lord Mulgrave, der er bleven Lord-Statholder i Jrland, og Lord Plunket irlandsk Kantsler. Efter at ovennævnte nye ministerielle Arrangements var bleven bekjendtgjort i begge Parlamentshuse, blev dette prorogeret til 12te Mai. Det er mærkeligt, at manikke finder Lord Broughams Navn blandt de nye Ministre, og man troer at LordkantslerEmbedet vil ikke blive besat, men afskaffet. Tydskland. J Cassel har der for nyligt hersket Tvistighed mellem Regjeringen og Stænderne, foranlediget af at Sidste havde nægtet at antage en Landdags Afskeed, som Aaret 1833 i Form af et kurfyrsteligt Rescript udstædtes, da samme i Følge Forfatningen og saa var underskreven af Stænderne. - Bladet "Organ für Handel und Gewerbe, omtaler i et af sine seneste Nummere, den i det engelske Underhuus for nylig fattede Beslutning, at Tolden paa europæisk Bygningstræe, selv da ingen Moderation erholder, naar det indføres fra brittiske Colonier til Storbrittanien, og meddeler derpaa en Efterretning, i Følge hvilken Lloyds Kaffee=Huus har fattet den Beslutning, at Skibe i Engeland, der ere byggede af engelsk, africansk og americansk Egetræe, med Hensyn til Asseurancen rangere 12 Aar i første Classe, men dem, der ere byggede af østersøisk Træe, fremtidig kun skulle forblive deri i 7 Aar." Da østersøisk Træe skal være stærkere og af større Værd end det americanske, saa seer man deraf tydelig skriver Stettiner Correspondent - hvad Aand, der hersker i Engeland mod den preussiske Østersøe, og hvad denne fremtidig kan vente sig af dens Handel med Storbrittanien. - Den østerrigske Jagtager melder fra den serviske Grændse, at i de sidst Dage havde de christelige Jndvaanere meller Risch og Leskowatz gjort Opstand, og der va flydt Blod. De Sidste skulle have tilladt sig store Voldsomheder mod de Christne; men Tyrkerne have dog faaet Prygl.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-04-28
Blandinger. Den 23de April var der i Hamburg inge, Spørgsmaal efter Byg, dansk Byg betaltes med 4 Mk. 6 a 4 Mk. 8 s. Bco. pr. Tønde. Have holdes derimod paa Grund af de favorable engelsk Priser høiere. Dansk Havre noteredes til 34 a 3 Rdr. Cour. pr. Læst. Gule Ærter fra 60 a 7. Rdr. Cour. pr. Læst. (Neue Zeit
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-04-28
Om Nye-Grækenlands Størrelse og Folkemængde, giver Hofraad Tiersch følgende Oplysning Græsk Rumelien, eller Livadien, har kun 206,000 Jndbyggere, fordeelte i 30 Stæder og 811 Lands byer. Halvøen Morea - Peloponnesus - har 429 250 Sjælle og 86 Stæder og Flekker, og 1335. Landsbyer. De 33 Øer, som høre under Kongetiget Grækenland, have 176,000 Jndbyggere; det hele Folketal udgjør saaledes 811,250 Personer. Overfladen regnes for 1100 Qvadratmile, Statsindtægterne for henved 2 Mill. rhinske Gylden.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-04-28
(Omtrent Rigsdalere.) De hidtil endnu unyttede Producter ere: Guld, Sølv og Kobber i Artika, og paa Sefnesøerne; ved Forbjerget Tabucron og paa Øen Endog i Regropont, findes Jern; Marmor brudene paa Paros ere bekjendte. (Dagen.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-04-28
Efter Breve fra Belige af 13de Febr. havde den 23de Januar et frygteligt Udbrud fundet Sted af Vulkanen i San Vincente i Nærheden af Sam Salvador ved det stille Hav; 14 Stæder og Landsbyer skulle være gaaede under og mange Mennesker være omkomne. Eruptionen hørtes i lang Afstand og i Guatimala traadte Tropperne under Vaaben fordi de troede at høre Kanontorden. (H. Av.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-04-28
Udenlandsk. "Digteren Andersen skriver nu ikke mere saa godt som før; han er vist udtømt, ja, det har og saamænd længe ventet saaledes er Digteren bleven omtalt hist og her i nogle af Hovedstadens Cirkler, netop maaskee der, hvor han ved sin første Fremtræden allermeest forkjæledes og næsten forgudedes. Men at han ikke er udtømt, og at han tvertimod nu har svunget sig til en mærkelig for ukjendt Høide, har han ved sin "Jmprovisator nylig paa en glimrende Maade lagt for Dagen. Den gjengiver os hele Jtaliens rige, fremmede Natur. Bogen er en Roman, men den er for os tillige en Reisebeskrivelse. Digteren har øiensynligen udhævet det Mærkeligste af hvad han har seet i Landet og dette ligger da for vore Øine, opfattet med en sjelden poetisk Evne. (Søndasbid.)Hr. Radloff, Mechanicus i Ottensen ved Altona, havde anmeldt en af ham opfunden ny Maskin som uden Damp og Luftpresning, paa Dampskibe nes Maneer, skulde kunne drive et Skib frem imod Strømmen, og som en eneste Mands Kraft var istand til at sætte i Bevægelse En Prøvefart blev den 5te De foretaget fra Altona til Hamborg med Skibet "Agathe;" men Udfaldet svarede ikke til Kunstnerens Forventning. Strømmen fik Bugt med Maskineriet Beklageligt, om den brave Kunstner derved skulle lade sig afskrække. (Jh. Ugbl.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-04-28
Døde. Kjøbenhavn: Secondlieutenant i 2det Livregiment Andreas Carl Frederik v. Wentzel, 23 Aar. Stud. theol. P. A. Lorenzen, 21 Aar. Enkefru Sophie HedeviOlivarius, f. Mohr. 84 Aar. Jnstitutbestyrerinde C. Lassen. Ane Marg. Bærendt, f. Petersen, 56 Aar. Portnetens Kone paa Christiansborg Slot. Amalie Sophie Erlandine Kundbye, 6 Aar. - Laaland: Garvermester Peter Andreas Stahlfest, 56 Aar. - Aalborg: Enken Mette Catrine Sendels, f. Bay, 76 Aar.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-04-28
Hals Skibs-Liste. Den 16de April, P. Baadsgaard af Udg. Skive til Newcastle med Been.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-04-28
Klarerede ved Thisted Toldsted.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-04-28
Jndk. Den 22de April, N. T. Larsen af Rudkjøbing fra Aalborg med Ballast. 24de, Chr. B. Krogh af og til Klitmøller fra Mandal med Trælast. 25de, A. Christensen af og fra Nyekjøbing til Thisted med Ballast. 27de, Jens Nybroe, Ander Nielsen, Niels Salvesen og Pedersen af og fra Aalborg til Thisted med Stykgods; L. C. Andersen, af Klitmøller til Thisted fra Kbhvn. med Ditto; P. C. Krogh af Wixøe fra Aalborg med Oste og Østers Just Christensen af og til Thisted fra Dito med Stykgods.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-04-28
Udg. Den 23de, Niels Madsen og Chr. David, sen til Aalborg med Korn, Mads Neergaard med Ballast og N. T. Larsen med Bygfrøe. 27de, J C. Houmark af og til Aalborg fra Aggersund med Talg, og Jens Nybroe af og til Dito med Ballast. (Forlangt Jndrykkelse.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-04-28
Skjøndt Jndsenderen af Anmodningen i No. 45 af d. Bl ikke vil undlade herved at bevidne dHr. Bryggeiere sin Erkjendtlighed for Besvarelsen i sidste No. af Thisted Avis, saa nødes han dog til at erklære, at hans Medborgere ikke have fundet sig tilfredsstillet med det givne Svar, thi de antage, at om end Eiendomsretten til den ved Fjorden liggende store nedfaldne Brygge og Grund, ved en Raadstuesamling skulle kunne overdrages til Private, da har det blot kundet skee med den Betingelse, at de skulle holde Bryggen vedlige og i brugbar Stand, og saa bliver endnu Spørgsmaalet om de ikke ved i en Række af 15 Aar at have ladet Bryggen forfalde – have tabt deres formeentlige Ret til samme; thi det kan ikke tænkes mueligt, at Bryggen med Grund skulle overlades til Privare for at den skulle henligge ubrugbar, og ikke alene være til ingen Nytte for Byen, men endog til Skade for dens Jndvaanere, da man har Beviis paa, at svære ladte Baade med Sild, ere seilede forbi, og have solgt deres Ladning i Wilsund for det Halve af hvad mindre Baade paa samme Tid have udsolgt deres Sild for, her paa Stedet, og det fordi de ikke torde lægge til den forfaldne Brygge i Thisted. Hertil kommer et Onde, som Bryggens forfaldne Tilstand har anrettet, at nemlig Bølgebrudet, ved stormende Veir og høi Vande bestandig gaaer over den, og har i en Række af Aar skyllet en saadan Mængde af Jord, Gruus og Snavs ind i den egentlige Havn eller Bassin, saa at snart ikke en Kaag eller Baad kan lægge til de nedfaldne Rudera af Bryggen, og da nu de Kudske, der maae kjøre ud i Vandet for at hente de i Kaagen fra Fartøierne indlagte Vahre sige, at der begynder at danne sig en saadan Klægbund eller Hængebynd, at Hestene ofte synke ned, og det et vanskeligt at faae Vognene i Land, saa vil enhver Fornuftig indsee, at det et paa Tide, at der foretages noget ved Sagen! Vel er det Jndsenderen fremdeles bekjendt at nogle af Bryggens nærværende formeentlige Eiere for faa Aar siden have havt i Sinde at ville anlægge en Havn, men ingenlunde at De alene have havt til Hensigt at istandsætte den omtalte Brygge. Jndsenderen kan ogsaa erindre, at man talte om at en Taxt til et intenderet Havne-Anlæg var nægtet Approbation af vedkommende Collegium, fordi at man fordrede, at selv det Fartøi, der det kastede Anker her paa Rheden og ikke afdenyttede Havnen, alligevel skulle svare Havnepenge, og det førend at nogen Havn var kommen i Stand.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-04-28
Da den største Deel af Byens Jndvaanere ere utilfredse, yttre hørt deres Uvillie mod Bryggens nærværende ubrugbare Tilstand, og enkelte have yttret sig villige til ved Pengebidrag at bidtage til sammes Jstandsættelse, naar De vare forvissede om at det var Byens Eiendom, men derimod intet kunne foretage, saalænge det hedder at det er Privates; saa nærer Jndsenderen den Overbeviisning, at de respective Herrer, der have opgivet dem selv som Eiere af Bryggen, ved ifølge lovlig Hjemmel at legitimere dem, som saadanne, ikke længere ville tøve med at sætte den 1 forsvarlig Stand, mod derfor at nyde en for Baade fastsat Taxt, eller ogsaa overlade Eiendommen igien til Byen, da den Forpligtelse hvormed samme er overdraget, ikke er bleven opfyldt. Byens Jndvaanere er saameget mere forvissede om at dette vil skee, som den Ene af Bryggens Eiere, er en af Byens eligerede Mænd, hvis Pligt det jo ikke alene er, at paasee at den størst muelige Sparsomhed iagttages med Hensyn til Byens Udgifter, men ogsaa at dens Rettigheder hændes, og at offentlige Jndretninger afbenyttes overeensstemmende med deres Bestemmelse og Øiemed. Amtet har i Følge en skriflig Anmodning fra Bryggens daværende formeentlige Eiere af 25de Fede. 1822. sammenkaldt en Raadstue Forsamling, muligens ville et saadant Møde være det Rigtige for derved snart at faa den hele omhan lede Qvæstion paa det Rene, da endver vist nok hylder den Anskuelse at den nærværende Generation har et ligesaa lovligt Krav paa Afbenyttelse af en forsvarlig Brygge, som den Foregaaende!
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-04-28
AVERTISSEMENTS. Til Efterretning bekjendtgjøres, at Remonte-Commissionen i Mai og Juni d. A., vi indkjøbe Remonteheste af det større og mindre Maal, og til den Ende være tilstæde: i Hjøring den 30te Mai, udenfor Markedstiden, paa Dronninglund den 1ste og 2den Juni, i Thisted den 5te Ditto, i Horsens den 10de, 11te og 12te Ditto, i Middelfart den 15de Ditto, udenfor Markedstiden, i Faaborg den 17de Ditto, i Friedericia den 19de Dieto, i Assens den 21de, 22de og 23de Ditto, paa Thorseng den 25de) Ditto udenfor i Svendborg den 26de) Markedstiden.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-04-28
Det tilkjendegives, at formeldte Remonteheste, for at de kunne ventes antagne, maae være af en smuk Skabning, maale: Curasseerheste 10 Qvarteer 2 Tommer, Dragon= og Landseneerheste, 9 Qvarteer 4 a 5 Tommer, sjællandsk Anlægsmaal, være ikke under 4 og ikke over 6 Aar gamle, have et forholdsmæssigt Hoved, der er godt forenet med en ved reist Hals, en høi og skarp Manke, en ved sluttet Krop, flade, fastliggende og kraftfuld Bove, lige Ryg og Lend, samt et tilrund- og nogenlunde lige Kryds, velstillede og stærke Been, et let, lige og kraftfuld Fodskifte. For alle usynlige eller skjulte Feil, saasor Krybbebider, Kuller, Engbrystighed m.m. maae Sælgeren indestaae. Haderslev i Remonte-Commissionen. den 23de April 1835. C. W. v. Düring. Nobel v. Nørager. F. W. v. Rosenkrantz.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-04-28
Tirsdagen den 19de Mai 1835 om Formiddagen Klokken 9 slet bliver hos Hr. Pasto Søe i Hurup Præstegaard, Refs Herred Thisted Amt, holdet Skiftesamling i Stervboet efter den i Hurup afgangne Præsteenke Madame Magdalene Overgaard. Ved denne Samling vil Skifte Repartision blive fremlagt, og Skiftet derefter tilendebragt, hvilket til Efterretning for Arvinger og andre Vedkommende herved offentlig meddeles. Teglgaarden, den 21de April 1835. Fischer.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-04-28
Undertegnede har herved den Ære foreløbig at bekjendtgjøre: at jeg omtrent medio Mai de A., agter at indtræffe i Thisted, i det Øiemed at meddele Underviisning i det, saa fordeelag tig bekjendte, orientalske Malerie, som, Følge den anvendende Læremethode, kan læres i 8 Timer. Aalborg, den 20de April 1835. C. Bruun, Maler, Portrait, og Tegnelærer.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-04-28
Pastor Balslev i Veierslev paa Mors tilbyder sig at modtage 2 a 3 Drengebørn til Opdragelse og Underviisning, helst saadanne der ere bestemte til Studeringerne.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-04-28
Rettelse. Den Sidsel Michelsdatter i Flade tilstaaede Belønning for et Barns Redning (see No. 43 a d. Bl.) var 16 Rbd. r. S.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-04-28
Paa Torsdag udkommer en Extra-Avis.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-04-30
No. 49. Ao. 1835. THISTED. Kongelig allernaadigst privilegerede. Amtvavis og Avertissemenividende, eller: Den nordimbrilke Tiltkuer. Forsendes med Brevposten overalt i Danmark og Hertugdømmene. Torsdagen den 30 April. Redigeres, trykkes og udgives i Thisted af J. G. Lund.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-04-30
Fædrelandet. Til Riddere af Dannebrogen har Hs. Majst. udnævnt: den 4de April, Generalconsul i Am serdam A. Dull, Consul i Bayonne W. H. Jde, og Consul paa Cap H. Hancke; den 5te, PremierLieutenant i Søe-Etaten H. Schierbeck, og den te, Kammerherre C. F. L. F. Rumohr af Huset (Coll. Td.) Trenthorst.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-04-30
J No. 66 af Aarhuus Avis læses under Jnd endt Følgende: J et dansk Blad har det været apeget som et Curiosum, at det vel kunde indtræffe her i Landet, at Fader og Søn kunde være Lieutenanter paa eengang. Saa curiøs er Tingen imidlertid ikke. At Sønnen ikke blot staaer, paa samme Embeds= eller Værdighedstrin som Faderen, men endogsaa springer ham forbi, har han jevnligt Leilighed til at bemærke. At En har æret Lieutenant for 25 Aar siden, og er Lieuteant endnu den Dag idag, er ikke saa besynderet, som at f. Ex. en udmærket lærd og fortjenstfuld Geistlig har været Cappellan ved een og samme Kirke i samfulde 50 Aar. Her kunde gjerne baade Fader og Søn og Sønneson være Cappellaner paa eengang. Vi kjende en udmærket Geistlig, som tog Attestats for to og fyrretyve Aar siden, og endnu ikke er Andet end Cappellan, medens hans Søn, som tog Embedsexamen for 13 Aar siden, allerede en Tidlang har været Provst. Sligt hører til de Ting, hvorover Jngen skal forundre sig En Fuldblodshest, som nogle Actionairer havde tilforhandlet sig fra Hertugen af Augustenborgs Stutterie, passerede nylig gjennem den lille Landstad, hvor dens Ankomst gjorde saadan Furore, at adskillige Honoratiores indfandt sig i Gjæstgivergaarden hvor Fuldblodet var taget ind, ligesom for at gjøre Samme deres Opvartning og yde det deres Beundring. Men de bleve meget lange i Ansigtet, da man lod dem vide: "Dyret, sov just til Middag, og tog desaarsag ikke mod Besøg." - Efter slig en berømmelig Ahnherre tør man nok love sig en Afkom, som vi Danske kunne være tjent med. Smiths Bog om Dyrene har hidtil, selv af fremmede Literatorer, været anseet for et chef d'oeuvre: men een af vore Pligter mod Dyrene har Forf. ikke havt nogen Ahnelse om, den nemlig: at vi ikke maae forstyrre Hestene i deres Middagssovn. (Ah. Av.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-04-30
Til Svar paa det af Hr. Major Jngwersen til Wiuffgaard i No. 57 af Aarh. Av. (see No. 2 af d. Bl.) indrykkede Stykke, have flere der kalde sig "Mehrere Pferdezüchter ans dem Amte Hadersleben" taget Anledning til at indsende en Jndrykkelse til No. 65 af Aarh. Av.,der er affattet i en temmelig oxemessig eller hestemessig Maneer, og hvoriblandt andet forekommer følgende Linier: "En blindes Hun findet auch zuweilen ein Korn. Soglandt auch der Ochsenhandler, Major Jngversen auf Wiuffgaard, in einem Aufsatze in No. 57 des diesjahrigen Jahr ganges der Aarhuser Zeitung uber edle Pferdezucht, den Stein der Weisen gefunden zu haben, indem er uns eine abenthenerliche Geschichte von der veredelten Perdezucht eines Landmannes imAmte Hadersleben mittheilt und dich diese Anck dote, aller bisherigen Erfabrungen zum Trotze, beweisen zu konnen glaubt, das die Kreusung unserer alten Perderace mit Vollblut eine höchst unglückliche Speculation sei. Ueber edle Pferdezucht mit dem schriftstellerischen Ochsenhandler sich zu unterhalten, möchte eine vergebliche Mühe sein, und daher wollen wir nur uber die angebliche Thatsache selber hier einige Worte sagen. Diese, ist hier durchans nicht bekannt, ja kaum glaublich, senn man nicht den fraglichen Landmann für einen Einfaltspinsel und kummerlichen Tropf halten soll." o. s. v. o. s. v.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-04-30
Blandt de usædvanligen mange Brylluper, deri disse Dage ere holdte i Aarhuus, er neppe noget mærkeligere end et den 22de De, om Eftermiddagen, hvorved Brudeparrets Alder var en Sum af 110 Aar. J 10 Aar havde de Rygifte været forlovede; men i de sidste 30 Aar fortvivlede de om nogensinde at faae Bryllup.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-04-30
Toldvæsenet i Randers har i disse Dage, efter skeet Angivelse, ved Huusundersøgelse hos en derværende Kjøbmand confisceret Manufacturvarer til et Beløb af 14 a 1600 Rbd. Ønskeligt vilde det vistnok være, om den med Grund forhadte Huusinqvisition og det for Moraliteten saa fordærvelige og, formedelst sit som oftest smudsige Motiv, foragtelige Angiverie, der desværre mere og meere synes at tiltage, engang kunde afskaffes.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-04-30
Børnekopperne udbrede sig alt meer og meer paa Falster, hvor endog flere ældre Folk lide deraf. (Hp. Av.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-04-30
Kjøbenhavns Havnepriser den 18de April 1835. Holsteensk Hvede 4 Rbd. 2 Mk. - s. a 4 Rbd. 2 Mk. 12 s.; Siellandsk dito 3 Rbd. 5 Mk. - s. 3 4 Rbd. 1 Mk. - s.; Lollandsk dito 3 Rbd. 4 Mk. 8 s. a 3 Rbd. 5 Mk. - s.; Langelandsk dito Rbd. Mk. - s. A - Rbd. - Mk. - s.; Dansk Rug 3 Rbd. 3 Mk. 8 s. a 4 Rbd. - Mk. - s.; Byg ito radet) 3 Rbd. - Mk. 8 s. a 3 Rbd. 1 Mk. - s. Dito (sexradet) 2 Rbd. 3 Mk. - s. a 2 Rbd. ; Mk. 2 s.; Havre 2 Rbd. 2 Mk. - s. a 2 Rbd. 4 Mk. - s.; Ærter 4 Rbd., Mk. - s. a 4 Rbd. 2 Mk. 8 s.; Alt pr. Tønde.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-04-30
Ledige Embeder. Under det danske Cankellie: Ringgive, Gadberg og Linneballe Sognekald i Ribe Stift, 156 Rd. - Ordineret, Catechet og første Lærer ved Bayernes Borgerskole i Randers. Lon: 400 Rbd. Sølv, fri Bolig og 6 Favne Brede, foruden Høitidsoffer af Menigheden.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-04-30
AVERTISSEMENTS. Efter at jeg, for en rum Tid siden, m. thodisk har lært det nye orientalske Marie, og nu har anskaffet Aparaterne deri har jeg herved den Ære at tilbyde Underviining deri, til næste Pintseferier og paafølge de Hostferier, saavelsom ogsaa hver Tid m. dens Dagen er lang nok fra Kl. 6 Eftermiddag af, og lover jeg paa 6 Timer at brinenhver Voxen (hvad enten den i Forveien h Færdighed i Tegning eller ikke) til at me Blomster, Planter og Frugter. Aparater Methodens Udførelse vil siden blive at erhede hos mig. Et Slags Prøve af den, see paa Hanckes Gravstøtte paa Thisted Kirkegaard Thisted, den 29de April 1835. Bech, Skolelærer.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-04-30
4 a 6 Børn, af den dannede Classe kun til 1ste Mai erholde Adgang til Underviisnini min Privat-Skole her i Byen, naar ved kommende Børns Forældre derom henvende sig i Thisted, den 28de April 1835. C. Christensen, Privat=Lærer. Dersom saameget fast bestilles at det nogen lunde betaler sig, lader jeg indbringe til beqvem Sted i Byen, Melk og Fløde daglig efter Kunders Ønske. Man vilde behagelig lade sig tegne, og for Bestilling paa halv eller heel Aar nedsættes Prisen. Gode, reenlig behandlede og uforfalsked Vahre maae man stole paa, og til bestemmenmende Klokkeslet. Jeg udbeder Bestilling sna rest mueligt. Christianslyst, den 29de April 1835. Schønau.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-04-30
Gode og friske Østers faaes for Tide tilkjøbs hos Hr. Kjøbmand Galthen for Rbd. pr. 100 Stkr. Samme indkjøber og saa gamle Glasskaar.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-05-02
No. 50. No. 1835. THISTED. og Kongelig allernaadigst privilegerede Amthaviv og Avertissemevidende, eller: Den nordtimbrilke Tiltaner. Forsendes med Brevposten overalt i Danmark og Hertugdømmene. Løverdagen den 2de Mai. Redigeres, trykkes og udgives i Thisted af J. S. Lund.