JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-01-19
Avertissements. aa Hs. K. H. Kronprindsens Fødselsdag Onsdagen den 28de i d. M., bliver holdt Assemblee og Soupee i Enigheds=Klubben i Odense; hvilket herved bekiendtgiøres til behagelig Efterretning for Selskabets respective inden og udenbyes Medlemmer. Odense d. 17 Jan. 1795. Directionen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-01-19
En god Kareth til 4 Personer, er at faae til Kiøbs for billig Priis, anvises fra Adressecomtoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-01-19
Skulde nogen have en Madspand til en eller to Personer at sælge, anvises dertil en Kiøber fra Adressecomtoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-01-19
At intet mere Vildt sælges fra Thorsing for tilkommende Efteraar, dette bekiendtgiøres herved af Lintner, Thorsing den 16 Jan. 1795. Skovrider sammesteds.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-01-19
di førstkommende 11 Junii Termin 1795 kan bekommes til i Laans 169 Rdlr. 1 Mk. 1s Umyndiges Midler under Elved gaards Overformynderie, imod Rente 4 pro Cento og anordnet Sikkerhed, naar Vedkommende derom melde sig paa Elvedgaard forinden den 20 Februar næstkommende. Elvedgaard den 15 Januarii 1795. Skulde nogen have en Vindovn at vilde udleie fra nu af indtil Paaske, vilde de strax behagelig melde dem paa Adressecomt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-01-19
Paa Arreschou under Grevskabet Muckadell i Fyen er Gartner, Jeppe Hansensund ved Døden afgaaet, og har efterladt sig 3de Børn og 5 Børnebørn; og da 2de af de sidste, nemlig Hans Christian Christiansen og Peter Christian Christiansen ere fraværende og hvis Opholdsted ei vides, saa bliver de med 6 og 12 Ugers Var del fra undertegnede Dato at regne, herved indkaldede at møde ved Skiftet, som om mueligt sluttes sidstmeldte Tid. Brobyegaard den 17de Jan. 1795. Paa den høie Skifteforvalters Vegne Hardt. Juusmand Anders Knudsen og Konen Karen Hansdatter i Weilbye, Sogn og Bye, under Billeshauge Skifte Jurisdiction er strax efter hmanden ved Døden afgaaet, og deres ringe Efterladenskab, der neppe vil være tilstrækkeligt at udrede deres Begravelses Bekostning med videre paa Boet hæftende Gield, er bleven registeret og forseglet til videre lovlig Behandling. Ved Registeringen blev anmeldt, at Konen Karen Hansdatter skal have avlet 2 Born førend hun indgik Ægteskab med fornævnte Anders Knudsen, nemlig en Søn navnlig Søren, som for omtrent 20 Aar skal være gaaet til Skibs og videre haves ingen Efterretning i bemeldte Tid fra ham, og en Datter, navnlig Marie, som skal have boet i Aarhuus men nu vides ikke hvor er. Meerbenævnte Anders Knudsen har efterladt sig 3 Børn af første Ægteskab, nemlig: a) En Søn ved Navn Søren Andersen, Huusmand, boendes i Svendstrup under Hindsgauls Gods. b) En Datter, navnlig Anna Andersdatter, opholdende sig i Weilbye, og c) En Datter Maren givt med Jørgen Hasbierg i Middelfart. Thi indkaldes disse fornævnte Arvinger at møde eller møde lade paa Billeshauge Skriverstue til de i Loven bestemte Tider for at erfare Boets ringe Tilstand, da enhver skal nyde sin lovlig Ret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-01-19
Ved Proclama, læst inden Odense Byetingsret den 22 Decbr. 1794 og ved Fyenboe Landsting den paa følgende 24 Dec., ere Creditorerne efter afg. Landvæsens Commissair Hans Dreyer, indkaldede med 12 Ugers Varsel til at melde sig hos Magistraten i Odense, der herved end videre til Vedkommendes Efterretning bekiendtgiøres. L. M. Bendz. A. Biørnsen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-01-19
Ved Proclama, læst inden Odense Byetingsret den 24 Nov. 1794 og ved Fyenboe Landsting den paa følgende 26 Nov., ere Creditorerne udi Skiersliber Johan Daniel Severin og Hustrues fælleds Boe indkaldede med 12 Ugers Varsel, til at melde sig hos Magistraten i Odense, hvilket herved end videre bekjendtgiøres. L. M. Bendz. A. Biørnsen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-01-19
Ved Landmaaler Erich Biørnsens Dødsfald her i Oden O er hans Stervboe bleven taget under lovlig Behandling; men da samme ei taaler at udstæde Proclama, saa bliver herved alle og enhver, som maatte have noget at fordre at hvad Navn være maa udi bemeldte Stervboe, indkaldede med 12 Ugers Varsel til at at anmelde samme for mig som SkifteForvalter, da enhver skal vederfares hvad Ret er efter Loven; Ligesom og de, der maatte have af bemeldte Afdødes Tøi enten udi Pandt eller Bevaring, herved anmodes om, strax at anmelde samme for mig. Odense den 8 Januarii 1795. L. M. Bendz.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-01-19
Det bliver hermed bekiendtgjort, at Proustiegaarden ved Assens og Kierum Kirke, sal. Enke Frue Lessøes Stervboe tilhørende, bliver hver for sig ved offentlig Auction opraabt i bemeldte Proustiegaard 1ste Gang d. 21. Febr., 2den Gang den 26, næstefter og 3die Gang den næstpaafølgende 2. Martii, alt i dette Aar, da disse Eiendomme ved 3die og sidste Auction, bliver efter høieste giørende Bud enten hver for sig eller og samlet bortsolgt. Proustiegaarden er en behagelig og smuk Boepæl, beliggende i et Hiørne af Assens, med en overmaade stor og smuk samt nyttig Hauge til, dog alt uden for Byens Jurisdiction, som i Henseende til Consumtions Frihed, med videre, har sin betydelige Fordeel, foruden at Gaarden, som altid har været beboet af fornemme Folk, er saa vel indrettet og vedligeholdt, samt med mangfoldige Værelser i Hoved- og Sidebygningerne forsynet, at den kan beboes af en stor og talrig fornem Familie, paa Gaarden er og en stor Herregaards Tærskelade, hvori Kierum KirkeTiende aarlig har været indført tillgemed Avl af eiende og leiede Jorder paa Assens Mark, og der udtorsken. Kierum Kirkes Korntiende er stor og fortrinlig god, endog iblandt de bedste Fyenske Korntiender, og Kirken er vel vedligeholdt og i god Stand; saasnart disse Eiendomme ved 3die og sidste Auction den 2den Martii førstkommende er bortsolgt, begynder Auctionen over Stervboens Jnd og Udboe, bestaaende af Sølv, Kobber, Messing og Jerntøi, Sengeklæder, Sengesteder, Skabe, Chatoller, Borde og Stole, Jernkakkelovne, Porcellain og Steentøi, endeel utorske Korn, Bester, Kiør, 1 Chalse og en Arbeidsvogn, Hestetøi med videre; hvorfor de Lysthavende ville behage at indfinde dem i bemeldte Proustiegaard, hver Auctionsdags Formiddag Kl. 10, hvor da og Conditionerne, hvorefter de faste Eiendomme med videre bortsælges, blive oplæste og fremviiste. Bagger, Brahesholm den 10de Jan. 1795. Auctions-Directeur. Fra største Lodseiers Repræsentant for Ruggaards Amts 12. og 13 Lægder er hertil indmeldet: 1) At Reserven Zander Andreasen, født i Gadsbølle, og nu 18 Aar gl., som med Følgeseddel var ankommen fra bemeldte Amts 3die til 12te Lægde, og for Lægdsmanden opgav sit Opholdsted Duedals Huset i Wissenberg Sogn, ikke der er at finde, men, som et paa Sinds og Legems Kræfter svagt Menneske, formodes at gaae om i Landet og betler. 2) At Reserverne Hans Rasmussen Breed, 10 Aar gl., og Mads Rasmusen Breed, 7 Aar gl., begge anførte i bemeldte Amts 13 Lægd under ny Løbe No. 175 og 176, ikke i bemeldte Lægd ere at finde, ligesom deres eller Faderens Opholdsted ei heller har været at opspørge. Thi bliver formeldte 3de Reserver herved i begge de Fyenske Avertissements=Tidender offentlig efterlyste med Anmodning, at de af den eller de dennem forekommende maa vorde anholdte og bevarede, samt enten hertil indbragte, eller og deres Opholdsted hertil indmeldet, paa det deres Afhentelse, i saa Fald, kan blive foranstaltet; hvorimod de derved foraarsagende Omkostninger skal blive Vedkommende erstattede. Odense Slot den 11 Jan. 1795. Buchwald.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-01-19
Fra største Lodseier for Odense Amts 51 Lægd i Schambye Sogn, en er under 30te Passati hertil indmeldt, at den i bemeldte Læge under nye Løbe No. 19 anførte Reserve Hans Knudsen, født i Schielhuset, og nu 9 Aar gl., ved sidste Michelsdags Tider er bortgaaet fra Lægdet uden lovlig Ligitimation, og uden at Reservens Stedfader, indtil for kort Tid siden, har anmeldt Bortgangen for Lægdsmanden; Thi bliver fornævnte Reserve Hans Kund sen, som efter Formodning skal gaae omkring i Landet og bette, herved 3 Gange i begge de Fyenske Avertissements Tidender offentlig efterlyst med Anmodning, at han at den eller de hannem forekommende, maa vorde anholdt og bevaret, samt enten hertil indbragt eller og hans Opholdsted hertil indmeldet, paa det hans Afhentelse i saa Fald kan blive foranstaltet, hvorimod de derved foraarsagende Omkostninger skal blive Vedkommende erstattede. Odense Slot den 7 Januarii 1795. Buchwald.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-01-19
Efter Kongelig allernaadigst Rescript af Dato 3de October, 1794, er det allernaadigst bevilget, at Grevskabet Gyldensteens Birketings Ret i Fyen herefter maa holdes og Løverdagen istedet for at samme hidtil har været holdet hver Fredag; hvilket herved bekiendtgiøres. Hansen, Hamborggaard d. 29. Dec. 1794. Birkedommer og Skriveri bemeldte Grevskab.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-01-19
ved Paagribelsen af en for begangen Tyverie i Wibye paa Ø Grevskabet Wedelsborg anholdt og actioneret Person navnlig Johan Pedersen, er tillige hos hannem forefundet en gammel Blaarlærreds Sæk og en dito Tverpose, uden noget Merke, hvilke bemeldte Johan Pedersen under Sagen har foregivet at have fundet paa Landeveien imellem Assens og Middelfart, men da det er mere sandsynligt, at Johan Pedersen har stiaalet berørte Sæl og Tverpose, saa bliver samme herved oplyst, at rette Eier imod at legitimere sig og betale dette Avertissement kan hos mig som Actor imod Johan Pedersen blive udleveert baade Sæk og Tverpose. Hamborggaard den 26de Decbr. 1794. Hansen. eneralforsamlingen udi Petersens Klub for Januarii Maaned, er bestemt at holdes den 23de huj., da Votering foretages ved sædvanlig Tid. - Concerterne udi bemeldte Klub som holdes hver Tiirsdag, begynder herefter Kl. 6; hvilket til behagelig Efterretning for Selskabets respective Lemmer herved bekiendtgiøres. Odense den 14de Jan. 1795. Directionen. Værelserne i underste Etage af mit Huus i Paaskestræde ved Torvet, ere at faae til Leie til Paaske førstkommende. De Lysthavende ville behage at henvende dem til undertegnede Odense den 13de Jan. 1795. Jørgen Gorm.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-01-19
J S. T. Hr. Kammerherre Korbiz Gaard Odense, hos Hr. Strigler, ere gode Kaageærter at bekomme til Kiøbs for billig Priis. Tos Skipper Christian Hempel i Faaborg er en norsk En J svender Kane at faae til Kiøbs. Faaborg den 13 Jan. 1795.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-01-19
Et skikkeligt Fruentimmer af Bondestanden, søger om en AmSimeplads hos en honet Familie enten her i Byen eller paa Landet. Hun har gode Skudsmaale. Anvises fra Adressecomtoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-01-19
En Dreng, som er velvoxen, og har skikkelige Forældre, kan strax blive taget i Lære her i Bogtrykkerict.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-01-19
Hos Hauge-Jnspecteur Müller i Odense bekommes aller c.) bedste Slags Kogeærter a Skp. 3 Mk. 2 s.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-01-23
Odense, den 23 Jan. Skipper Lorenz Johan Frost af Norborg paa Als, der i Sept. 1793 seilede med Skibet Rosenbusk fra Randers til Malaga og Livorno med en Ladning Provision, er af Directeurerne for det Kongel. octroyerede Søe=Asseurance Compagnie i Kiøbenhavn under 20 Sept. 1794 med Kongel. allern. Tilladelse bleven tilstillet en Guldmedaille med Paaskrivt: Fortient, samt 200 Rd. i Penge som en opmuntrende Belønning for de Besværligheder, han har udstaaet, og den Umage han har gjort sig for at befrie Skibet og Ladningen fra Skade. Efter at denne Mand først af den franske Flaade blev frataget sit havende Mandskab og hans Skib igien blev besat med Franske, for at føre det til en fransk Havn, blev det underveis visiteert af den engelske Flaade, og det franske Mandskab ham frataget, saaledes maatte han nu paa ovenmeldte Skib omtrent i 5 Uger i Nov. og Dec. 1792. allene med Hielp af 2de Skibsdrenge, som de Franske lod ham beholde, kjempe imod Søens og Bølgernes Magt, for ikke, efter de Engelskes Raad, at overlade Skibet og Ladningen til Bølgerne. Han kom dog endelig til Cadix med Skibet d. 28. Dec., og hans Mandskab er igien frigivet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-01-23
Af de jydske Efterretninger, den 16 Januar. Skipper Poul Sand, førende Slupen Fortuna fra Aalborg, destineret til Frankerig med en Ladning Kiød, er forliist ved de hollandske Kyster.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-01-23
Den 14 Jan. bleve i Buldolphi Kirke i Aalborg til Præste-Embedet indviede. 1) Hr. Niels Sommer, allern. kaldet til Sognepræst for Frøslef og Mollerup Menigheder; 2) Hr. Otto Rafn, til Capellan pro Pers. for Wolstrup og Hørbye, Menigheder, og 3) Hr. Lauritz Møller Juul, til Capellan pro Persona for Sønderhaae og Hørsted Menigheder.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-01-23
Af udenlandske Aviser, fra Kiøbenhavn d. 13 Jan. J Forgaars døde her pludselig af et Slagflod, Statsminister, Ridder af Elephanten, første Deputered i General Toldkammeret, Geheimeraad v. Scheel, i sit 58de Aar; som han var særdeles ynder og elsket, saa beklages ogsaa hans Tab almindeligt. - Generallieut. v. Penz ved bliver sin Post som Deputeret i Generalitets Collegio, men efter Ansøgning er afgaaet som Chef for Hs. Maj. Kongens Regiment, som Prinds Friderich af Hessencassel, hidtil Chef for det slesvigske Jnf. Regiment, igien har faaet, og igaar beværtede Prindsen samtlige Officerer af Kongens Regiment med en prægtig Frokost i Giethuset. - Fra London meldes, at 68 Sager i Henseende til de opbragte danske Skibe allerede ere afgjorte af Admiralitetet, og 20 Skibe ere alt frikiendte; men de øvrige udsatte indtil videre af Mangel paa tilstrækkelige Beviis.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-01-23
Stokholm, den 6 Jan. Man taler og store Forandringer i Ministerio her, og det ikke ganske uden Rimelighed, f. E. at nuværende Rigs kanzler skal afgaae, og Rigsraad Baron Reuterholm blive hans Eftermand, og hans Broder skal blive Præsident eftet ham, som Statssecretair Rosenblad igien skal succedere som Præsident ved den gothiske Hofret: med fleere betydelige Forandringer. - Man hører her endnu ikke til, at Landdagen i Curland i Mietau har taget sin Begyndelse, paa hvilken en vigtig Statsforandring skal foretages og bekiendtgiøres. Wisbaden, d. 9 Jan. Da man nu kan ride, kiøre og gaae over Rhinen, saa sætte de Tydske og Franske, hver paa sin Side, sig i Sikkerhed for Overfald. De Franske ise stærkt paa hiin Side Strandkanten, for at hindre de Tydskes Overgang, hvorved dog mange af dem skulle være frosne ihiel. De Tydske forstærke derimod deres Garnisoner i Rhinstæderne, og have besat Slottet i Biberich med 200 M. Fra de fyrstel. Skove leveres daglig Brænde for de tydske Posteringer og Vagter ved Rhinbredden lige indtil Kastell. Conventdeputered Frecine bereiser nu de franske Kantoneringer ved Rhinen. J Bonn erklærede han for de Militaire, ikke at troe de falske Fredsrygter, da den franske Republik ikke vilde antage Freden af dens Fiender, men dictere dem samme, naar den havde gjort dem det umuligt videre Frankfurt am Mayn, den 13 Jan.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-01-23
Den psalsiske General de Roy skal ved Capitulationens at bekrige dem. Undertegnelse i Hensigt til Manheims Rhinskandse, have sagt til Conventdeputered Merlin: Han ville heller undertegne Freden med ham; hvorpaa denne skal have svaret: "Freden er 12 Mile herfra; Jeg vil indtage Maynz, og give Tydskland Fred.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-01-23
J München har Churfyrsten af Pfalz paa Nyaarsdag foruden de der værende 600 Kammerherrer endnu udnævnt 17. - Den Keis. Besætning i Luxemborg har den 22 Dec. gjort et levende Udfald med 6000 M.; en blodig Trefning kostede mange Mennesker Livet paa begge Sider. De Keis. trak sig dog endelig tilbage. Siden den Tid er Luxemborg snævrere blokeret. - J Aachen have de Franske d. 20 Dec. meget høitidel indviet en Tempel for Fornuften.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-01-23
Haag, den 13 Jan. De Franske ere vel d. 8 i en blodig Fægtning tvungne til ved Buren at trække tilbage indtil Geldermalsem, men det er dog alt for vist, at de have bemagtiget sig Thiel at en af deres stærke Colonner, der ved Pandern ere gangne over Waal, har havt en meget alvorlig Action med de Keiserlige ved Heusden, hvilke sidste have maattet trække sig tilbage til Arnheim; at de Franske derpaa have viist sig ved Rhinen lige over for Wageningen, ere ankomne til Buuren og Cuylenburg, ja endog neden for Greb skulle have passeret Rhinen. Det er vist at den engelske Armees Bagage er passeret fra Cuylenburg, Wyk og Rheenen, forbi Utrecht til Zeyst og Amersford, hvilken Vei ogsaa et Korps Emigranter og det Hohenlohiske Korps have taget. Mange Fahrtøier med Flygtendes Gods vare og ankomne til Utrecht, saa at man seer meget vigtige Efterretninger i Møde. J og omkring Dordrecht er man den den 10. ved en stærk Kanonade tidlig om Morgenen bleven opvagt, og om Aftenen fik man at vide, at de Franske havde fattet Posto paa Werkendam, og vore Tropper vare bragte til at vige. J Forgaars have en Mængde Mennesker der været i Færd med at brække Jsen op. De hollandske Tropper ved Werkendam ere trukne tilbage over Meermerde. J Hardiuxveld giøres alle Anstalter at forsvare sig indtil det yderste. - Afvigte Nat skal en Coureer, være ankommet fra vore Commissarier i Paris; men man veed ikke, ja tvivler endog paa, at de have faaet nogen Vaabenstilstand i Stand.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-01-23
Amsterdam, den 13 Decbr. Den 10. har været en meget virksom Dag. De Franske ere ved Pandern gangne over Rhinen, ved Nymmegen over Waalen, og ved Wagningen over Lick. Endnu veed man ikke med Vished, hvorledes det forholder sig ved Pandern, men ved Nymwegen og Wageningen ere deres Angreb fuldkommen lykkedes; de have indtaget Østerrigernes Batterier No. 4, 5 og 6, og tvunget Østerrigerne til at trække sig til Arnheim. Herpaa ere de Franske faldne ind i Flankerne paa Engellænderne og Hollænderne, der have liidt anseeligt Tab paa Mandskabet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-01-23
De Franske ere nu Mestere af begge Strandbredderne ved Waal og Wagningen. General Pichegru synes at være fremtrængt indtil Vianen og Cuylenburg, hvor hans Hovedqvarteer skal være. De Keiserl. have trukken sig langs op med Rhinen; men Hesserne, Hannoveranerne og Emigranterne have trukken sig over Amersford og Deventer i største Hast af Tydskland til. Man siger vel, at Ysselen endnu skulle forsvares, men andre paastaae, at de retirerede Tropper skulle trække sig bag Ems eller Weser, eller vende tilbage til det Hannoverske. Det hollandske Hovedqvarteer er endnu i Gorinchem, men man tvivler paa, at det vil blive der længe, da de Franske let kunde omringe denne Stad fra Norsiden af, som staae ogsaa ved den venstre Strandbred af Waalen lige over for Sleewyk, og nu ogsaa have indtaget Werkendam. Da man nu og frygter for, at Fienden har erobret Heneden, saa vil Workums og Fortet LøwensteinsJndtagelse vist følge derpaa. Bergen op Zooms Linier skulle være overvældede af de Franske, og Steerbergen og Tholen trues. - De Franske skulle være i Grep, 2 og en halv Miil fra Urrecht, hvilken Stad de Allierede have rømmet. Om 8 Dage vil vor Skjebne være afgjort.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-01-23
Skrivelse fra Doormvaard, en Miil fra Wageningen, den 11 Jan.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-01-23
Jgaar mod Aften kom en heel Colonne, under Oberst von Diepenbrook hertil, idag kom en anden hertil, og er her i Huset. Hver Bonde har 2 til 300 Md. til Huse. Resten ligger ved Jld under aaben Himmel. Klæderne komme ikke af min Krop. Gud veed hvor længe jeg kan udholde det. Alle have forladt mig. Der er intet Fruentimmer mere i Huset.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-01-23
Dordrecht, den 11te Jan. Jdag er en Mængde Folk i Arbeide med at sauge og hugge Jsen i Stykker imellem Færgen og Kirken i Papendrecht lige indtil Biesbos; man sætter og en Maskine i Bevægelse, hvorved Jsen i kort Tid kan brækkes i Stykker.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-01-23
Skrivelse fra Bremen, d. 17 Jan. J Holland seer det meget slet ud. Utrecht skal efter Forlydende have sendt de Franske Noglerne to Mile bort i Møde. De Allierede trække sig tildage over Deventer- og Provindsen Overyssel, og rimeligviis til BentheimDe Franske følge dem i Hælene.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-01-23
Paris, den 3 Jan. Vor Nordarmee har indtaget Grave, Den Bomme og Fortet St. Andries, og slaget Fienden for Breda vore Soldater have, uden at have havt en eeneste Kanorhos sig, med opplantet Bajonet gaaet løs paa de fiendtlige Batterier paa hiin Side Waalen, borttaget 60 Kan og jaget Fienden paa Flugt. Overhovedet ere 150 Kan., 1600 Krigsfanger, 300 Heste, med Bagage Munition og en Regimentskasse bleven Seiervinderne til Deel. - 18 med Korn ladte Skibe er ankomne fra Tunis til Toulon. - Fra Philladelphia har man i Nantes faaet Efterretning, at Engellænderne ere blevne nødte til at forlade St. Mare paa St. Domingo, og at Port an Prince holdes blokeret af en Negerarmee. - Ve vor Armee i Jtalien skulle der grassere mange Sygdom me, og mange Mennesker døe deraf. - Præsidenten for det ganske ny oprettede Revolutionstribunal hedder Mouricault. - Officialdepesche, som melder de nye Fordeele i Holland, begynder med følgende Ord: "Elementerne synes at ville sætte Grændserne for Nordarmeens Erobringer. Da vore brave Forsvarere saae deres Fiender forskandsede bag Waal og Maatz, sukkede de over deres Virksomhed; de bleve fortrydelig over, at Naturen lagde uovervindelige hindringer i Veien for deres Mod; endelig hævede Naturen selv, overeensstemmende med deres Ønsker, disse Vanskeligheder, som forsinkede dem i deres seierrige Løb, og Jsen, som den bedækkede Floderne med, svarede os Umagen at bygge Broer, som vi feilede Materialier til.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-01-23
London, den 6 og 9 Jan. Commodore Payne, som skulle hente Princessen af Brunsvig fra Texelen, er med sin Escadre kommet til bage til Scheernesse da Touren til Holland formedelst Jisgangen ved de Hollandske Kyster holdtes for farlig. Greffier Fagel og 2 andre anseelige Hollandske Betiente have været i Conference med Minister Pitt, efter en Erpresses Ankomst fra Holland. Prinds Wilhelm af Gloucester er kommet tilbage fra Armeen fra Holland. -
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-01-23
Vor store Flaade under Grev Howe skulle den 6te gaae i Søen, for at escortere den store til Vestindien bestemte Koffardieflaade; men endnu veed man ikke, om den virkelig er udløbet. Commodore Peyton, der er bestemt til Ostindien, ligger ligeledes seilfærdig med sin Flaade.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-01-23
De forhen i fransk Tieneste standne 4 Regimenter Jrlandske Brigade, blive ganske nye indrettede i Jrland og oprettede til 6 Regimenter, de forrige Officerer, der have været derved, blive igien ansatte dertil, og Brigaden faaer samme Uniform, som de havde i Frankerige, ligeledes Katholske Feldtpræster, da lutter Katholiker ere hvervede dertil. Her i London ere Munderinger for 60000 Emigranter i Arbeide. Der indpakkes og 40000 Par Hesteskoe, for at sendes udenlands, men hvorhen veed man ikke. De ere bestemte for et Korps af 5000 Heste, da paa hver Hest regnes 2 Par eller 8 Stkr. - J 14 Dage er der faldet saa stærk Snee hele Engelland igiennem, saa at der er vanskelig Vei igiennem Gaderne her i London. - 600 Artillerister og 2 i Holland værende Engelske Regimenter skulle sendes til Vestindien. - Den Efterretning bekræftes, at Kompagnieskibet Princesse Royal, er igjen borttaget fra de Franske ved Fregatten Eurydite, og man har i Madras den 26de Juli gjort store Anstalter til en Expedition mod Øen Mauritius.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-01-23
J de sidste 8 Uger ere gyselige Summer i rede Penge udgangne fra Engelland for de Amsterdamer Kiøbmænd til Holland. Af 16 Paketbaade vare nogle befragtede med 100000 indtil 140000 Pd. Sterl. i Guineer, Piaster og andre Sølvmynter. - Keiseren skal have lovet vort Hof at stille 200000 Mand i Marken.