Aalborgs Stifts Adresseavis, 1818-09-19
Den Britiske Søetat indbefattede den 30te Juni sidstleden følgende Officerer, nemlig: 1 Stor-Admiral, 18 Admiraler af Rødt, 17 af Hvidt, 18 (2) af Blaat, 23 Vice-Admiraler af Rødt, 18 af Hvidt, 19 (2) af Blaat, 25 (1) Contra-Admiraler af Rødt, 23 (2) af Blaat, 24 (6) af Hvidt, tilsammen 186 (13) Admiraler. De i Parenthes tilsatte Tal udvise hvormange der ere udcommanderede. Desuden Contra=Admiraler, som for Alderdom ere gangne ud af virkelig Tieneste, 25 Captainer af samme Slags 29; tienstgiørende Captainer 858 (65); Commanderer 789 (54); Lieutenantet gaaet ud med Commanders Rang 98; Lieutenanter i Tienesten 3923 (385); Masters c: Skippere 64 1/2 (142); Medici 16; Chirurger 934 (104); Under chirurger 367 (155), Disaansere. d. A. at til. rede Lægemidler, 19; Sygevartere 6, Forvaltere 885 (122); Skibspræster 51 (20). (Bells v. Mess.), Paa Sanda, en af Ørkenerne, er Sandet nyligen blæst bort til en Dybde af næsten 20 Fod og har blottet Levningerne af meget ældgamle Bygninger, indgiærdede med Stenmure næsten en halv Miil i Udstrækning; nogle af Husene ere meget store og tækkede med Stene af uhyre, Størrelse. De ere forskiellige runde Gravhøie, indeholdende hver tre Grave, af hvilke ingen er mere end fire Fod sex Tommer lang. Der er ikke mindste Kiende til Folkesagn som kan kaste noget Lys paa disse meget interessante og mærkelige Alderdomslevninger, som endnu kuns meget løseligen ere undersøgte". (Bells weeklyMessenger No. 1165, paa. 236.) Fra Aar 1299, da Edward den Første sad paa Englands Throne til Georg den Tredies Thronbestigelse 1760, som udgiør et Tidsløb af 461 Aar, har England havt 202 Parlamenter, hvis Varighed har i Giennemsniværet 2 1/4 Aar for hvert, men tager man de første 210 Aar af bemeldte Tidsløb, nemlig til Henrik den Ottendes Regierings Tiltrædelse, da var Parlamenternes Antal 143, og altsaa efter et Middeltal ikke fuldt halvandet Aar for hvert Parlament. J Edvard den Tredies Regeringstid, som varede 50 Aar, vare der 37 Parlamenter, og i Richards den Andens, som varede 22 Aar, endog 26 Parlamenter. Længere end 7 Aar maa ikke noget Parlament vare ved, efter den nu gjældende Lovgivning. (ne publig Ledger.).Man har ofte gjort den bemærkning, at de mest udmærkede Hoveder ofte kuns have gjort en meget maadelig Lykke. Den ældste Digtet af Navnkundighed, Homerus, var blind og sang sine Digte paa Gaderne, ved Markeder og Folkeforsamlinger, for Brød; Plautus malede paa en Qværn; Terents var Tiæl; Boethius døde i Fængsel; Paulo Borghese, en af Jtalinsmeget gode Digtere, kunde 14ten Haandteringer, og leed dog Nød, Tasso var tidt i Forlegenhed for en Specie at betale for en Maaneds Kost og Kammer, og man har en Sonat af ham til hans Kat, hvori han yttrer det Ønske, at have Kattens Øine at see med, da han ei havde Penge til at kjøbe Lys for, den fortræffelige Bentivoglio nægtedes paa sin gamle Alder, at optages i et Fattighuus, som han selv forhen havde stiftet; Cervantes sultede ihiel, og Portugals store Camoens døde i et Almissehuus; Vaugelas anordnede, at hans Lig skulde sælges til Feldtskiærerne, for dermed dog at betale Noget af sin Giæld; Englands udmærkede Bacon levede i usle og nødlidende Omstændigheder; Sir Walter Raleighendte sit Liv paa Skaffottet; Spenser døde forladt og i Mange; Collins mistede først Forstanden, saa Livet, formedelst Tilsidesættelse; Milton udbragte 15 Listel, i tre Terminer for sin Forlagsret til Paradise lost, og endte sine Dage ubemærket; Dryden levede i Armod og døde i Trang; Otway døde i en tidlig Alder af Hunger; Lee døde paa Gaden; Stele laae i en be med Fogdens Folk; Goldsmith's Landsbepræsten af Wakenteld blev solgt for en Smaaling for ut klare ham fra Rettens Ram; Fielding ligger paa det Engelske Factoriers Kirkegaard i Lissabon og har ikke engang en Sten til at betegne Stedet; Savage døde i Fængsel i Bristol, hvor han sad for en Giæld af 8 Lstrl.; Butler levede i Armod og døde i Usselher; Chatterton, Genniets og Ulykkens Søn, aflivede sig selv. - Det vilde være let at forøge denne Fortegnelse med Navne endogsaa her oppefra det fierne Norden, men det Anførte er nok til at bevise, at hiin Kiærling ikke havde aldeles Urer, da hun formanede sin Søn: O, kiære Søn, o, bliv et Drog, En Dumrian, et Fæ, et Flog, Saa gaaer Dig Lykken bedst i Hænder, Følgende Tildragelse fortælles i et Shrewsbury BladEn alvorlig Affære fandt nyligen Sted i en liden Kirke i Wales. Præsten havde en tam Gedebuk, som fulgte ham til Kirke og sad under Prækestolen. Ligeoverfor sadt en søvnig Cambrier og nikkede saalænge, at Bukken blev opmærksom derpaa og troede det var en Jndbydelse til Kamp. Den springer derfor til og giver ham et vældigt Puf, men da han nu ikke vidste hvor dette kom fra, gav han sig til at prygle paa sin næste Sidemand. Præsten lod indkalde den søvnige Staadder for sig næste Dag, og vilde have ham sat i Hullet, især saasom han blev overbeviist om at have læst og forklaret Aviserne for sine Sognemænd, men saasom det blev oplyst ved mange Vidners tenstemmige Udsagn, at Præstens Giedebuk var den først Angribende, lod han Synderen gaae med den Besked, at dersom Folket foragtede Gudstienesten, var det intet Under - "om a Dyr og Mark skuld tau fat o aldre Jakobiner i æ Land". Governøren over de Flippinske Øer, (Spanien til hørende, østen for Asien, under den udenlandske skiønn Literatur og deriblandt ogsaa Kotzebues Skrifter, hvilket han har givet Kotzebue et Beviis paa ved at sende ham en Sækfuld af den bedste Kaffe, som bemeldte Øer frembringe og en Kiste med de fineste Cigarrer.