JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1758-04-14
Münster, vom 31. Martz. Die Vor-Truppen der Hannoverschen Armee kamen den 22. bis latbergen, von dannen sie durch den Kayserl. Postillion und ihre An kunst verkundigten, und dabey wissen liessen, das sie om Oster=Abend zu Münster einziehen würden. Sie hielten ihr Wort richtig. Es var kaum 9 Uhr des Morgens, als die Nachricht einlief, das sie sich bis Telgte, zwo Stunden von hier, genhert hatten, und das sie die von den Franzosen ruinirten steinernen undholtzernen Brücken wieder herstelleten. Die Franzosen machten sich den Aufenthalt zu Nutz, den die Hannoveraner dabey fanden. Tags vorher, am Charfretage, des Abends um 9 Uhr, wurde der franzosischen Garnison zu Münster, welche aus einer Escadron von Mestre de Camp, eine Theil von Dragonern und Schweitzern, desgleichen 4 der besten palischen Jnfanterie=Regimentern bestund, die das gantze Corps ihrer Grenadiers bey sich führten, das erst 8 Tage vorher von der grossen Armee zu ihnen geslossen war, die Ordre ertheilt, des andern Morgens fru um 2 Uhr, nach geschlagenem General-Marsch, sich auf dem Dom Platz zu versammlen, und daselbstiin Ordnung zu stellen, das die Pfaltzer den rechten Flugel und ihre Grenadiers den Nachtrab, die Franzosen aber den linken Flugel ausmachen solten. Mitlerweile nahm ing wahr, das die kleine franzosische Armee, unter Commando des Gra fen von Villemur, welche man ongefehr auf 14000 Mann schatte, und die seit einigen Tagen in dem Münsterschen Amt Wolbeck cantonirt hatte, in voller Bewegung ware, um sich zu retiriren. Jn der Nacht defilirten auch einige Regimenter mit ihren Feldstücken durch diese Stadt. Nachdem nun die hiesige franzssische Besatzung von 2 Uhr des Morgens an auf den Dom-Platz in Ordnung gestanden hatte, som fing sie gleich nach 5 Uhr an, aussumarschiren. Um 6 Uhr war die Stadt schonvollig ledig.
Berlingske Tidende, 1758-04-14
Wesel, vom 17. Martz. Ulhier werden solche Veranstaltungen gemacht, welche den Abrug der Franzosen gar zu dentlich ankundigen. Das Regiment von Mally ist nach Frankreich, und das von Aubigne nach Flandern angebrochen. Die besten Sachen werden in aller Eyl eingepackt, um nach Brabant abgefuhret zu werden; und man har alle Perde in der hiesigen Gegend zu Fuhren augebotten. Tag und Nacht langen unaufhørlich Vervundet, Kranke, nebst einer ungewohnlichen Bagage alhier an, welche uber den Rhein gehet; und das hiesige Land ist seit dreyen Tagen gleichsam damit uberstrømmet. Alle Stadschen, Flecken und Dorffer bis an die hollandischen Gräntzen sind damit angefüllet. Die Kriegs=Casse ist bereis nach Düsseldorfigebracht worden. Sie haben uber 10000 Pserde aus dem Hannoverschen, Hessischen und andern Districten zum Transport miteenommen, melche ste aber anf ihr Chren Wort wieder zurück senden werden. Man weis noch nicht, ob die Armee dies, oder jenseits des Rheins sich setzen, oder hoher anfrucken werde. Die Bagage ist soausserordentlich stark, das eine Armee von 300000 Mann sich damit behelffen komte. Jndessen følget die Alliirte Armee mit starken Schritteen. Die franzosische Haupt-Armee, welche langs der Lippe sich und nahert, wird ubermorgen alhier eintreffen. Das Corps, welches sich aus Ost-Friesland zurück gezogen har, ist bereits durch diese Stadt uber den Rhein gegangen.
Berlingske Tidende, 1758-04-14
Dresden, vom 31. Martz. Das zeither ans aller Activitat gesett gewesene Cammer-Collegium har nunmehro seine Verrichtungen wieder ubernommen, jedoch aufKönigl. Preussischen Befehl in kurtzem eine Million Thaler zu erlegen. Weil von den, auf dergleichen Kongl. Befehl ausgeschriebenen Fourage Geldern, ville Ritter-Güther ihre Contingente nicht abgeliefert haben, so sind von den Güthern hiesiger Gegend, burch die ausgeschiekten Commando, viele Wagen mit Getrayde, Hen und Stroh hieselbst eingebracht, worden. Es ist folches dem Ritter-Guth des Grafen von Brühl von Martins Kirchen wiederfaren, und seldiges villig aussouragiret. worden. Jn der Gegend Stolpe lassen sich die Desterreichischen Husaren stark sehen, wie denn von beyden Seiten ofters blutige Scharmützel vorfallen, auch daher nu kürslich etliche derselden von einem Commando Preussischer Husaren als Gefangene sind anherro gebracht worden. Jn der Neu- und Friedrichs=Stadt wird vor den Vorstadten mit Schantzen Tag und Nacht gearbeitet, und mussen sonderlich die Landlente uber 1000 Mann stark arbeitten, und die schon vor einem Jahr angelegte Wolf Gruben erweitern, worin auch Fus=Angeln ge leget werden. Wie alhier durchgangig die Rede ist, so soll das Keithische Corps mit denen Truppen verstarkt werden, welche in den Hannoverschen und Braunschweigischen Landen gestanden haben, und daher zurück kommen. Es sollen auch von denselden einige Regimenter hieselbsteinrücken. Bevorstehenden Mon tag wird, wie es heist, der lette Transport Desterreichischer Krieges-Gefangenen nach Peterswalda abgehen, um daselbst gegen Preussische ausgewechselt zu werden. Am 28. dieses trasen Se. Kongl. Hoheit, der Prinz Heinrich von Preussen, aus Leipzig hier ein, und befinden sich Dieselben bis ito noch alhier. Gestern sahe man von Sr. Kongl. Preussischen, Majestat 2 Couriers und 3 Feld-Jager aus Schlesien hintereinander bey gedachte Se. Konigl. Hoheit ankommen.
Berlingske Tidende, 1758-04-14
NOTIFICATION. Die Sichung der zweyten Classe von der 5ten Königl. allen privilegieten Copenhagener Lot torer, wird gewhulicher maasen Montags den 17. hujus um 8 Uhr Vormittags, auf dem Königl. Schlos, Charlottenburg prompte vorgenommen werden, in Gegenwart derienigen, welche dabey sich einzufinden be lieben. Copenhagen den 10. April 1758. Jonas Collin, Jhro Königl. Majest. Cantzeley=Rath und Lottere Jnspecteur.
Berlingske Tidende, 1758-04-14
AVERTISSEMENTS. Da man in Erfabrung gebracht, das unterschiedliche der allgemeinen Handlungs=Compagnien Actien Briefe, ven die ersten Eigner an andern abgestanden worden, chne das lettere, zusolge der 20te Artikel des Conventions, selbige anf ihre Nahmen transportiren lassen, dahers solche Veränderungen in der Compagnien Bücher gebührend zu notiren, ansgesest werden, und man in der Ungewisheit bleiben mussen, mer in besagter Compagnie dre eigentliche Participanten sin, denen man bey zuhaltenden General=Versammlungen over in andern Fallen, die udihige Jntimation zu thun schuldig, indem keiner, dessen Nahmen in der Compagnie Bücher nicht, befindlich, für Participant angesehen werden kan, so werden diesenigen, welche annoch entransportirte Actien=Brisse in Handen haben, hiedurch ganz dienstlich angemuthet, solche fordersamt durch der Compagnien Buchhalter, Conventionsmæssig transportiren zu lassen. Montags den 8. May um 9 Uhr des Vormittagswird im Hofe Sr. Excellence des Hr. Cammer-Herrn und General=Major Plessen in der Callebode durch offentliche Auction an dem Meisbiethenden verkauft etliche Jumelen, verarbeitet Gold, item Dännische Gold- und Silber=Medaillen, woruber die Catalogi um etliche Tage heym Gewürtz=Krammer Werner auf der Ecke der KlosterStrasse und Wimmelschaft, und beym Auctions Vervalter Christian Bagge in der Wigants=Strasse zu bekommen ind. Donnerstags den 27. April um 3 Uhr des Vormittagswird ein Theil Güther und Mobilien, als: Gold, Silber, Zinn, Kupser, Schildereyen, Wagen und PferdeZeng, Leinwand, Gang= und Bett Kleider, des abgegangenen Justitz=Rath Jacobi, Stordbude zugehørig, durch offentl. Auction an dem Meistbiethenden in der Ster bude Hof, auf der Oster=Strasse verkauft. Die Betalung geschiehet an Sr. Holders, logerend bey dem Stie vels=Fabriqueur Sr. Brink anf der Wester=Strasse, alwo die Catalogi und auf der Auction stelle zu bekommen sind.
Berlingske Tidende, 1758-04-17
AVERTISSEMENTS. No. 31. Kiøbenhavnske Danske sk. vender. Hos Mandagen den 17 April. Af Saxiske Breve af 1 April.
Berlingske Tidende, 1758-04-17
Det nyeste, man her opholder sig over, er dette, at et sterk Corps Østerrigske Tropper trækker sig sammen ved de Saxiske Grendser ved Petersvalde, og har i Sindeat udføre noget vigtigt imod dette Churfyrstendom, i sær mod Staden Dresden.
Berlingske Tidende, 1758-04-17
Fra Gaterslod i Vestphalen den 2 April.
Berlingske Tidende, 1758-04-17
Det i det Münsterske beliggende meget prægtige Kloster, Marienfeld, blev den 23 og 24 gandske udplyndret af de Preussiske sorte Husarer, samt Preussiske og Hessiske Dragoner. De kostbareste Ting bleve deels adspredte, deels paa Husar=Viis solgte. Viin, Victualier, Sølv, Kobber og Tin gav man til Priis. Til denne sørgelige Tildragelse har de der alt for frie Talemaader i det Munsterske givet Anledning. Paterne med deres Prælater maatte sidde paa deres Knæer, og uddrikke nogle Glas Viin paa Hs. Preussiske Majestets Sundhed, og hans Vaabens lykkelige Fremgang. Foruden dette skal Klosteret endda betale 30000 Rdlrs. Brand=Skat. En Husar tog et kostbart Crucifix, paa 700 Rdlrs. Værdie, og bragte det til en Guldsmed, for at giøre det beqvem for hans Børs.
Berlingske Tidende, 1758-04-17
Af de Svenske Breve af 31 Martii. J Egnen af Gothenburg yttrer sig stor Mangel paa Korn, og, som man fornemmer, saa har Regieringen opkiøbt alt den i Skaane forefindende Forraad af Meel, forat sende samme til Pommern til Armeen. Engellænderne have taget os et Skib bort, som skulde gaae fra Frankrige til St. Domingo, og var ladet for Svensk Regning.
Berlingske Tidende, 1758-04-17
Hamborg den 11 April. J Forgaars ankom her den til det Kongel. Danske Hof bestemte Chur-Hannoverske Gesandt Hr. Geheimeraad von Steinberg, og i Gaar Morges tilig er han afreist til Kiøbenhavn.
Berlingske Tidende, 1758-04-17
Petersborg d. 8 Mart. Hs. Majestet Keiserinden har udnævnet sin forhen værende Vice-Canzeler, Græve af Voronzoff, til Stor-Rigs Cantzler i Rusland, ligesom og sat en Commission over AVES den forhen anklagede Stor-Cantzler, Græve af Bestucheff, ved hvilken Feltmarchal Trubetzkon og Baturlin præsiderer. Der ere allerede 15 Personer ved Bestuchefs Fald blevne arretterede, og bragte i Fæstningen. Den Storbrittanniske Minister, Ridder Keith, er her fra London, ankommen med en vigtig Commission; men den Forandring, som er skeet i vort Ministerio, giver Anledning til at troe, at han uden nærmere Ordre fra hans Hof ikke aabenbarer samme. Han har indlagt sig hos den Engelske General-Consul, Baron von Wolf.
Berlingske Tidende, 1758-04-17
Altona den 12 April. Preusserne have lagt 16 Skibe i Farvandet for de Svenske nær ved Penamunder=Skandsen. Fra Stralsund har man ingen anden Efterretning, end denne, at Preusserne daglig erholde en stor Deel Krigs Ammunition og Bagage.
Berlingske Tidende, 1758-04-17
Korte Efterretinger. J Følge Breve fra Berlin, har man nu paa nogle Dage hver Time ventet Efterretning om, at Staden Scheidnitz var overgaaen, eftersom Commandanten der har forlangt at capitulere mod et frit Udtog; men man paastod paa Preussisk Side, at Besætningen skulde give sig som Krigsfanger.
Berlingske Tidende, 1758-04-17
Af en Skrivelse fra Haag af 4 April. Republiqven befinder sig paa nye i critiske omstændigheder. Den Frygt, som har afholdt samme fra at tage Deel i de nærværende Europæiske Affaires, har reist sig deraf, at man var bange for, at de Franske skulde giøre et Jndfald i de Hollandske Stater.
Berlingske Tidende, 1758-04-17
Fra Pommern den 8 April. J Onsdags søgte de Svenske at overrumple Penam inder-Skandsen, for hvilken de ankom med ungefær 800 Mand i mange Baade, og steeg uformerkt i Land. Den første Skildvagt blev strax dræbt, men den anden giorte Allarm, hvorpaa Besætningen, som bestod af 150 Mand, kom paa Benene. Der havde alt 60 Mand Svenske indtrængt sig i Skandsen, men deres commanderende Chefen Capitain, blev tilligemed 7 Manddræbt, og 60 giorte til Fanger. De øvrige af Fienderne begave sig derpaa tilbage i Baadene, og man fyrede sterk paa dem med Cartetsker. Vi have ved denne Leilighed faaet 1 Død og 16 Forvundede. De Svenske have foruden forommeldte Capitain, da de gik i Baaden, efterladt sig 16 Mand Døde, og paa Baaden giorde vi en Fændrik, 4 UnderOfficierer, 37 friske Mand, 14 blesserede Gemeene og 6 Lodser til Krigsfanger, samt en Artillerist, som var sprungen i Vandet, og havde retireret sig ind paa Landet, hvorhan blev greben og anholdt. Da de flygtede paa Vandet, blev bestandigen skudt paa dem, uagtet at de Svenske paa Baadene ideligen raabte Pardon, Pardon.
Berlingske Tidende, 1758-04-17
Turin den 13 Mart. Efterat vores Hoff i saa lang Tid har siddet gandske stille, i Henseende til Urolighederne i Europa, for at sætte sig i saadanne Omstændigheder, som Fremtiden udfordrer; saa synes nu den rette Tids Punct at være for Haanden, Alle Oberster har faaet befaling at complettere deres Regimenter, og skal samme formeres med 10 Mand ved hvert Compagnie. Man veed, at disse Anstalter giøre ikke liden Opsigt ved det Kongl. Franske Hof. Hs. Majestet Kongen har udnævnt Græven af Tana til Gouverneur af Sardinien og Græven af Nangis til Gouverneur i Hovedstaden Cagliari.
Berlingske Tidende, 1758-04-17
Paris den 3 April. Eftersom man her har ladet bekiendtgiøre, har Hs. M. Kongen af Preussen ved vores Hof ladet giøre Freds Horestillinger, som i visse Maader vare temmelig fordeelagtige; men da Hs. Preussiske Majestet derudi har vildet forbeholde sig, at heele Schlesien maatte ham indrømmes, saa har Hoffet forkastet dette Forslag, og vores Ministerium fortfarer med at tage tienlige Messurer til Krigens Fortsættelse. For nærværende Tid taler man alde les intet om vore Troppers Afmarch til Bøhmen.
Berlingske Tidende, 1758-04-17
Rom den 18 Mart. J Onsdags Aften indtraf her Græven af Schafgotsch, Biskoppen til Breslau, og Hr. Abbed Ruggia gik ham i Møde noget uden for Staden. Biskoppen har taget sit Qvarteer i et Theatiner Kloster.
Berlingske Tidende, 1758-04-17
Vien den 1 April. J Følge de sidste Efterretninger fra Kønigsgatz, er Vandet der faldt i saadan Overflødighed, at det har me ger incommoderet Armeen. Samme Uleilighed har og foraarsaget, at den i forrige Uge afreiste General Nadasti næsten var bleven ulykkelig, først havde man den Efterretning, at Postillionen havde forseet sig, og kastet ham tilligemed hans Vogn i Vandet; men nu hører man, at han er endnu i Live, men skal være saa farlig blesseret, at man tvivler paa, at han nogen Tid kommer sig igien.
Berlingske Tidende, 1758-04-17
De i Ungarn forsamlede Saxiske Tropper, som bestaae af 10000 Mand, skal gaae i Fransk Sold til Nederlandenne, for at besætte Fæstningerne der.
Berlingske Tidende, 1758-04-17
Dresden den 4 April. J det Hollandske Pallais i Neustad, hvor endnu 14000 Saxiske Telter have ligget forborgne, har man borttaget samme, og ført dem til den Preussiske Armee. Hs. Kongel. Høyhed Prinz Henrich skal virkeligen herefter commandere den Keithiske Armee, som for nærværende Tid ligger i Freiburg, men skal herefter staaae i Erzbiergene.
Berlingske Tidende, 1758-04-17
Antverpen den 6 April. Til Dynkirken har man i nogle Dage ikke været lidet forskrækket, saasom 4re Engelske Krigskibe der uden for have ladet sig tilsyne. Man troer, at samme henhøre til Admiral Havkes Eskadre.
Berlingske Tidende, 1758-04-17
Cassel den 6 April. I Dag forventer man det Hannoverske Jæger=Corps tilligemed nogle Husarer her til Staden.
Berlingske Tidende, 1758-04-17
Haag den 8 April. Med de 3 sidste Poster fra London har man intet merkværdigt, undtagen dette, at Hr. Mitcheel, den Storbittanniske Minister ved det Preussiske Hof, er kaldet tilbage, uden at nogen igien er beskikket i hans Sted, hvortil man endnu ikke veed Aarsagen. Man har og her Efterretning, at Hertugen af Belisle har udgivet Ordre, at 30000 M. skal ufortøvet begive sig til Armeen under Græven at Clermont.
Berlingske Tidende, 1758-04-17
Fra det Franske Hoved-Qvarteer til Vesel af 4 April.
Berlingske Tidende, 1758-04-17
Græven af Clermont har i nogle Dage været syg, men kommer sig dog, efter Formødende, igien. Armeen har paa nogle Dages Tid forfrisket sig i Qvartererne, saasom man troer ikke, at Fienden skal paa denne Side af Rhinstrømmen vove at opsøge os, han faaer forud en haard Nød at knekke med denne Fæstning, som er af en gandske anden Beskaffenhed, end Fæstningen Minden var.
Berlingske Tidende, 1758-04-17
Paris den 3 April. J disse Dage ere 2 arresterede Officierer indbragte, hvilke beskyldes for at have holdt en forbuden Breve=Vexling ved Prinzens Arme af Clermont. Man taler her foruden om en Undersøgelse, i Henseende til visse commanderende Officierers Forhold, hvilke ikke skal have efterlevet deres Plig London den 31 Mart.
Berlingske Tidende, 1758-04-17
Man fornemmer nu, at Chef d'Eskadre Moore, efter, at hans Eskadre var forstærket næsten med alle Kapere, som fandtes ved de Americanske Øer og Vande, haver derpaa indsluttet de Franske Øer, Martiniqve og Guadaloupe, saa at intet Skib kan enten komme ind eller ud.
Berlingske Tidende, 1758-04-17
London den 4 April. J Henseende til Hr. Yorks Commission ved det Kongel. Preussiske Hof, har adskillige Uleiligheder yttret sig. Jblant andet er ham forelagt at besvare, hvorfor det var saa besværligt at lade en Flode gaae i Østersøen. Besværlighederne i den Henseende bestaaer deri, at adskillige Hoffer, som Engeland har Aarsag at skaane, ikke vil vide af nogen Engelsk Flode i Østersøen. 2) At denne Flode vilde være unyttig, dersom den kun bestod af 6 a 10 Skibe af Linien, da den har baade den Svenske og Russiske Søemagt imod sig, hvorfor den Engelske Eskadre burde i det mindste at bestaae af 20 Krigskibe, hvilket ikke kan skee formedelst mangfoldige deraf følgende Uleiligheder. Man vil ikke tale om Rusland &c. Man har heller adskillige vigtige Ting paa Tapetet imod de Franske Kyster, og troer man, at samme, i Fald de, som man haaber, blive satte i Verk, vil giøre saadan Forandring i den nærværende Krigs Skueplads, som man ikke før havde ventet. Colding den 15 April.
Berlingske Tidende, 1758-04-17
J Gaar Morges Kl. 7. fortsatte Deres Kongl. Høyhed Princessen af Hessen-Caffel, med sine Hof=Dames og Hof=Cavaliers, Retour=Reysen herfra til Holsteen; og i Dag Formiddag Kl. 8. fortsatte Høystbem. Deres Kongelige Høyheds 3de Durchl. Printzer af Hessen-Cassel og Suite, Retour=Reysen herfra til Kiøbenhavn.
Berlingske Tidende, 1758-04-17
Helsingøer den 16 April. Her i Sundet ere følgende Skippere ankomne: Den 13 hujus, Mathias Ibsen og Michel Meyer af Bergen fra ibid. til Østersøen med Fisk og Sild. Jens Rogge af St. Croix fra Kiøbenhavn til Amsterdam med Sukker. Den 14 dito, Rørich Reimers af Bergen fra ibid. til Riga med Sild. David Carstens af Føhr fra Amsterdam til Kiøbh. med Stykgods. Den 15 dito; Ole Erichsen af Kbh. fra St. Croix til Kiøbenhavn med Sukker. Palm Palmsen af Dragøe fra Kiøbenhavn til Engeland med Provision.
Berlingske Tidende, 1758-04-17
Kiøbenhavn den 17 April. Den 3 Octbr. 1757, haver Hs. Kongl. Majestet allernaadigst beskikket Christian Gotlob og Frederich August Carl, Baroner von Beust, til at være Cammer-Junkere. Den 4 Febr. 1758, er Cammer-Junker og Capitain Christian Ulrich, Græve af Brochdorf, allernaadigst beskikket til at være Cammerherre, og den 28 Mart. Jonas Blix til at være Told=Betient ved Brevig under Lange sunds Toldstæd.
Berlingske Tidende, 1758-04-17
J Løverdags Aften behagede det Hs. Majestet Kongen at soupere hos Hs. Excellence Hr. Cammerherre og General=Major von Plessen, og ankom Allerhøystsamme om Aftenen Kl. halv 8 og tog tilbage til Slottet Christiansborg igjen Kl. halv 12.
Berlingske Tidende, 1758-04-17
J Morgen forlader Deres Majesteter Kongen og den regierende Dronning, samt Princesse Charlotta Amalia denne Kongl. Residence-Stad, for Sommeren over, som sædvanligt, at sejournere paa det Kongelige Slot Fredensborg.
Berlingske Tidende, 1758-04-17
J Dag er Trækningen af det 5te Kongl. allene priviligerede Lotteries 2den Classe bleven begyndt udi mange Tilskueres Overværelse. Af de høye Gevinster er udkommen 2000 Rdlr. paa No. 11069, af Hr. Post=Skriver Brandts Collection her i Staden; 600 Rdlr. paa Hr. Postmester Brorsons i Hadersleb; og 600 Rdlr. paa No. 15844, af Sr. Poul Haslef i Christiania; videre faldt 200 Rdlr. paa No. 1379. af bemeldte Hr. Postmester Brorsons; 200 Rdlr. paa No. 2519. af Hr. Ober Conducteur Meyers her i Staden; endnu 200 Rdr. paa No. 6106. af dito Collection, og 200 Rdlr. paa No. 12594, af Hr. Bogholder Zedlers ibid. Det første Lod, med Præmie 150 Rdlr. er No. 21519, af Hr. Lunds Collection her i Staden. J Morgen bliver Resten af denne Classes Gevinster udtrokken.
Berlingske Tidende, 1758-04-17
Hs. Excellence Hr. Geheimeraad Rappe, er i disse Dage her til Staden ankommen fra Norge, og agter her at forblive nogen Tid.
Berlingske Tidende, 1758-04-17
J forrige Uge fra den 8 April til den 15 dito ere her i Staden copulerede: 13 Par, føde 21 Drenge, 20 Piger, tilsammen 41; døde 19 Mænd, 22 Qvinder, 14 Drenge, 9 Piger, tilsammen 64, ere altsaa 23 flere døde end føde. De Døde ere henrykkede af følgende Svagheder: Alderdom 7, Barselseng 2, Brystsyge 14, Durchløb 2, Druknet 2, Dødfød 1, falden til Døde 1, Feber 5, Flod=Feber 1, hidsig Feber 5, Hoste 3, Kold fyr 1, Kræbs 1, Pleuris 1, Slag 12, Stikflød 1, Svindsoet 3, Trødske 1, Tærende Syge 1. Paa Amalienborg er endnu 2de byggepladser ledige, som kan overlades dem som derpaa vil bygge, den ene er beliggende udi Norges gade, imellem Hr. Generalmajor de Thurachs gaar paa den ene og Sr. Niels Titchens gaard paa den anden side, og bestaaer ud til gaden omtrent af 50 og en halv alens brede, og i dybden 70 alen. Den anden plads er beliggende paa det yderste hiørne af Amaliegadens Nordre side, bred 30 alen. De som til disse pladser maatte have lyst, og derpaa vil lade opsætte bygning efter placaten af 15 Sept. 1749, kan derom melde sig hos Magistraten.
Berlingske Tidende, 1758-04-17
Vexel=Cours. London 4 Rdlr. 88 s. et Pd. Sterl. Amsterdam 14, pro Cento. Hamborger banco 12 a 12 pro Cento.
Berlingske Tidende, 1758-04-17
Da sal. Hr. biskop Herslev ikke alleneste stod i stor anseelses men endog var meget elsket af alle retsindige, saa har jeg ikke tvivlet paa, at jo publicum skulde være fornøyet med at læse i det danske sprog, de berømmelige Lov=Taler som over ham ere holdte i det latinske, den første af Hr. Justitsraad Anchersen, den anden af Hr. Biskop Harboe; hvilke jeg har faaet meget nøye og vel oversatte, tilligemed det academiske Jndbydelsen Skrift, og de fleeste udkomne Sørge-Vers; bogen er 26 ar stor i 4to, sælges paa trykpapiir, indbunden for 24 s., og indbunden for 30 s. i bispegaarden hos Niels Rønning.
Berlingske Tidende, 1758-04-17
Hos Nicolaus Møller er fra trykken udkommet: Forsøg til Forbedringer i den gamle Danske og Norske Historie, ved Peter Frederich Suhm og Gerhard Schøning, indholdende de 3de danske Kongers, Knud den Stores, Erik Eiegods, Erik Emuns, den norske Konges, Harald Haardraades, og den Trondhiemske Ærkebiskors Augustini historie og levnets beskrivelse, med udførlige anmerkninger til visse materiers nærmere oplysning og behørigt register. Verket bestaaer af 60 ark i 4to, og som forfatterne, paa hvis bekostning det er trykt, ey derved i mindste maade søge nogen fordeel, men allene ønske at kunne blive, om mueligt er, nogenledes skadesløse, saa have de kun ladet giøre et oplag paa 300 exemplarier, og tryk og skrift saaledes indrette at den kiøbende ey skal nyde det blotte papir eller næsten tomme sider for sine penge, samt til den ende ordineret, at exemplaret paa trykpapir, imod disse tiders sædvanlige priis, skal sælges for 4 mk., som beløber omtrent til en skilling for arket, haabende saaledes, at de lysthavende i det mindste er skal have aarsag at klage over skriftets fastsatte værdie, for hvilken det er tilkiøbs at bekomme hos Hr. Marcus Volqvarpræst for siæleboderne, boende i Myntergaden tvert over for Hamborger siæleboder, og hos Mag. Dass, logerende hos Hr. Peter Volqvartz, øverste Capellan ved Holmens menighed.