JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Politivennen, 1808-01-01
Forestilling for Vedkommende i Helsingør. (Efter Jndsendt.) Nu denne Stad er Oplagssted for Korn og Foder Magasiner, hvor let for et eneste Skarns Menneske at kunne afstedkomme Ulykker. Muligt bliver det altid, at en saadan Ryggesløs kan findes blandt de mange af begge de Nationer, der ansees for Danmarks Fjender, hvilke tjene og opholde sig i Staden. Skulde det da ikke ansees nødvendigt til Stadens og Jndvaanernes desto større Sikkerhed, at en Afdeling af Brandvagten patrollerede om Nætterne i Byen, at fyldte Vandkar bleve Udsatte og Brandanstalterne nøje eftersete. Ubemærket bør det ikke være, at mange Vægtere ere af svensk Fødsel. For ikke lang Tid tilbage var det Vægtere og deres Slæng, som bleve dømte, for Jndbrud og Tyveri paa den Tid, de burde vaaget for Stadens Tryghed og Rolighed.
Politivennen, 1799-01-01
Svar paa Spørgsmaalet i Politivennen No. 39. Ved foretagne Opmaaling og Anviisning til den paa Vesterbro ved Eutin opførte nye Bygning, er Linien foran mod Broen bleven anviist og afstukket i Flugt med de øvrige Bygninger paa denne Side af Broen, i Overværelse af Overvejmesteren, StadsbygMesteren, Stadskæmneren og vedkommende Mestere; men ved en Feiltagelse i Anlægget er den anviste Linie bleven forfejlet, i det at der paa det ene Hjørne er rykket 3 Tommer for langt frem, og paa det andet 3 Tommer for langt tilbage, hvilket nu foraarsager den kjendelige Misviisning saalænge denne Bygning staaer saaledes ene. J. Ramert.
Politivennen, 1808-01-01
Anmodning til Udgiveren af Handelstidenden. (Efter Jndsendt). J Handelstidenden No. 26 for i Aar er anmældt de gjennem den Slesvigske Kanal i 1807 gangne Skibes Tal maanedsvis. For August Maaned er blot sat en Stræg, og Summen viser, at der ikke har gaaet Skibe igjennem Kanalen i bemældte Maaned. Da imidlertid slet ingen Aarsag er anført til dette Særsyn, enten f. Ex, at Gjennemgangen havde været spærret af os selv eller Fjenden, eller at Kanalen havde været under Udbedring o s. v. - saa have adskillige Blade deraf taget Anledning til at ansee den ved Maaneden Angust i omtalte Liste satte Stræg for et Tegn der vilde sige dito, og altsaa anført for August 350 Skibe gjennemgangne, ligesom i den næst ovenfor staaende Maaned Julii, hvorved en rent splittergal Sum udkommer. Man haaber, at Udgiverne ville meddele nogen Oplysning om det her anførte, da Gjenstanden for Statistikens Dyrkere ikke er uvigtig.
Politivennen, 1808-01-01
Uorden. J en meget høj Grad trænge de fleste Gadenavn. paa Nyboders Hjørnebygninger til at opfriskes. Nogle ere halv- men de fleste helulæselige, og det er nu aldeles umuligt at finde omkring iblandt disse mange hinanden saa lignende og med saa underlige Navne begavede Gader, uden at spørge sig for. Men netop i disse Gader er dette Middel ikke særdeles behageligt, da man, for eengang man faaer et rigtigt Svar, kan to Gange vente enten at faae intet, eller et grovt, eller et vilderedende Svar. Da Bygningerne ere Kongens, og den Anordning, at der skal være Gadenavne paa alle Gadehjørner ogsaa er Kongens, saa haabes, at vedkommende Opsyn over Nyboder, til Publikums Bekvemmelighed som snarest vil drage Omsorg for, at den her paaankede Uorden vorder hæmmet.
Politivennen, 1808-01-01
Svar paa Spørgsmaalet vor Frue Kirke angaaende. Hidtil har denne Kirkegaard ikke kunnet blive indhegnet, fordi Gaderne om samme skulle udvides, og den vedkommende Kom, mission har endnu ej opgivet, hvor eller hvormeget der skal indrykkes; der kunde ellers ingen Tvivl være om, at jo Jndhegningen forlængst var begyndt, naar ovenmældte Aarsag ej var indtruffen, og et Jnterims Lukke for saa stor en Plads vilde være af den Bekostning, at man ikke har kunnet gjøre Forestilling om samme, da baade Materialier og Arbejdslønnen er saa dyr, og intet Bidrag af nogen, til et saadant Foretagende, er indkommet. Kbhun den 30te Marts 1808. Friborg, borgerlig Værge for ovenmældte Kirke.
Politivennen, 1808-01-01
En liden Efterretning i Kbhvns Lærde Efterretninger Side 125. Det er ikke at sætte i mindste Tvivl, at jo Hr. Lektor Hornemann ej har været underrettet om, at en Del af Kønserentsraad Mullers Fodlogie er stukken i Kobber af mig, uden at have været bekymret om, at sætte mit Navn under de af mig til samme Værk udførte Arbejder. Kobberstikkeren Hr. Fridrich har ogsaa udført nogle Afbildninger til samme Værk; Forskjellen imellem mig og Hr. Fridrich overlader jeg til sande Kunstdommere at skjønne. - Hvad Hr. Mullers Gravstikke angaaer, vil den nok træffe en saadan Forening med min, at begge ikke kan vige langt fra hinanden; thi med den fortjente Kobberstikker Hr. Muller tør jeg vel sætte mig i Ligning, endnu at kunne udføre Noget hans yngere Arbejder lignende. Georg Fahrenholt;, boende i Adelgaden 216.
Politivennen, 1808-01-01
Ønske i Kristenbernikovstræde. (efter Jndsendt). Da det gamle Hus No. 64 paa Hjørnet af Østergade og Kristenbernikovstræde nu skal sælges ved Aurion, vil det vist ikke fejle, at Kommissionen til Gadernes Udvidelse jo herpaa vil være opmærksom, ved at købe dette Hus; og udlægges saameget af dets Grund, som Flugten med de andre Huse i samme Stræde har, til Gade, vil Jndkørselen fra Østergade i Kristenbernikovstræde, hvorigjennnem en stor Del af Byens Færsel gaaer, og som nu er saa forkrøblet og farlig for Gaaende, blive anstændig, god og rummelig, hvilket i alle Tilfælde er saameget at ønske.
Politivennen, 1808-01-01
Et Par i denne Tid højstvigtige Borgerpligters Jndskærvelse. (Efter Jndsendt) Vi have paa denne Tid to udvortes Fjender, dem Regent og Folk med forenede Kræfter have at bekæmpe. Men der er endnu to andre Fjender inde i Landet, midt imellem os, i vore Stæder og Landsbyer, i vore Huse, i vore Selskaber, hvis alvorlige Bekæmpelse er Pligt for den fornuftige, oplyste og velmenende Borgere, og en Pligt, som han vel kan efterlade, uden at indløbe offentlig Straf, men ikke uden at straffes med den skrækkelige Bevidsthed, at have forsømt, at gjøre sit til det anfægtede Fædrelands Redning. 1.) Den første af disse Fiender er hemmelige Spioner, hvad enten de ere indfødte eller fremmedfødte. Regiering og Politi kan gjøre alt hvad der staaer i deres Magt, for at opdage dem, og deg ikke fuldkommen naae deres Maal, hvis enhver redelig Mand ikke heri iler dem til Hielp. Højlig er det derfor at ønske, at enhver vil være yderlig opmærksom paa enhver Fremmeds Tale og Handlinger, efterspore deres Jd og Forbindelser, og ved endog den allermindste Mistænkelighed strax angive det for Politiet eller vedkommende Autoritet. Ogsaa paa Jndfødte, der ere i Slægtskab, Svogerskab eller anden Forbindelse med Fremmede, er slig Opmærksomhed højlig at anbefale, ligesom paa enhver anden, der gjør sig mistænkelig. Vi have en uhyre Mængde af Svenske og nogle Engelske iblandt os, som vi bør give nøje Agt paa, men ogsaa andre Fremmede, selv af fredelige Nationer, bør ikke lades af Øje. 2) Det andet Slags Fjender ere vore Allarmister. Dertil regner jeg ikke blot dem, som opdigte skrækkende Rygter, men ogsaa dem, der dadle os, dadle vor Nation, vor Regjering, vor Tapperhed, vore Statskræfter, vore Foranstaltninger. Højligen er det en Regiering til Ære, at den ikke imod dette Slags Stats-Utøj griber til det forslidte, og ikke allene uoverholdelige, men om det kunde overholdes skadelige Middel, at forbyde Politisering i Selskab. Sligt Forbud hindrer en Regiering fra at erfare mange gode Vink, det hindrer gode Borgere fra at opflamme til det Gode, og udbreder en skummel og styg Nedslagenhed og Ligegyldighed, medens de Jldesindede ville hviske, at sligt Forbud røber en maadelig Bevidsthed. Nej, her er det blot den gode Borger, der skal virke, naar hver saadan ikke tillader slig Tale at fremføres i hans Nærværelse, men gjendriver og straffer disse Sladdervæsener med den Varme, som Sagen udkræver, og tillige opfordrer de Nærværende til, at virke for Landet istedet for at føre unyttig eller skadelig Sladder eller anhøre den, da skulle slige Allarmister skamfulde stikke Piben ind, og en herlig Borgeraand besjæle vor Talle som vore Handlinger! Det skee!
Politivennen, 1808-01-01
Tanker tilegnede Forstvæsenet. (Eftet Jndsendt). Det er ikke sjælden Tilfældet, at naar Kongens Brænde, enten skovet eller staaende paa Roden, bortsælges ved Auxion, bliver denne Aurion enten ikke eller dog saare kort forud for Auxionsdagen kundgjort i Aviserne eller ved Trommeslag i de nærmeste Købstæder. Man veed ikke Aarsagen hertil, men troer uforgribelig, at Kongens Kasse taber derved, da mange, endog nærboende Lysthavere, først faae Kundskab om Auxionen, naar Brændet alt er vækhamret. Nogle have tænkt sig som Aarsag, at slig Mangel paa betimelig Offentliggjørelse finder Sted, for at Bonden kan faae desbedre Køb og faae desto større Fordeel, ved at sælge det igjen til Købstadmanden. - Just som dette skrives, indløber et nyt Exempel, da i Helsingørsavis af 26de Marts er bekjendtgjort, at en offentlig Skovauxion holdes den 1ste April Formiddagen Kl. 9 Tikjøbs Kroe, Kronborg Ant, over 400 Bagetræer paa Roden i Teglstrups Jndhegning nær ved Helsingør, og over endel Brændeved, Egetoppe m. v. i Skoven paa det 2det Kronborgske Skovdistrikt. - J Sandhed saadan en Frist synes for kort.
Politivennen, 1808-01-01
Tanker om Skrivpapirets skrækkelige Priser. (Efter Jndsendt) Den betydelige Mangel paa Skrivpapir, som allerede nu begynder at kjendes, og de overdrevne høje Priser, hvortil samme daglig stige, troes at kunne paa nogen Maade afhielpes ved befalende: 1) Almindelig mere Husholderskhed, end forhen brugt, ved Kontorforretningers Forbrug, saa at ikke uden høj Nødvendighed til Skriveri og Regnskabsvæsen og sligt mere, ikke som til Tryk anvendes hele Ark, hvorved fulde Sider efterlades blankstaaende; 2) at alle gamle forældede Regnskabsbøger og Papirer blive kasserede, og hvad rent Papir saavelsom og allene paa een Side skreven Papir, derved maatte kunne vindes, at anvendes til Renskriverie og Concipering; men derimod alt forældet fuldskrevent saavelsom trykt Papir at afhændes til Landets Papirmøllers destobedre Drivt i Fremtiden.
Politivennen, 1799-01-01
Halvnøgne Børn paa Tiggerindernes Arme i den stærke Kulde. Er Nøden virkelig saa stor, og er Hielpen saa ringe, at Koner med spæde Børn nødes til at gaae om paa Gaderne i denne stærke Frost for at betle; eller gjør en skændig Kvinde det ikke meget mere af Dovenskab, og slæber disse usle halvnøgne Børn om med sig, for at opække destomere til Medlidenhed, agtende ikke paa at de opklække derved Krøblinger og Uslinger. Burde ikke Fattigvæsenet og Politiet række hinanden Haanden til at forebygge sligt
Politivennen, 1808-01-01
Exempel paa Villighed og paa Uvillighed til at redde Medmenneskers Velfærd. Da vi Underskrevne, alle Fiskehandlere af Kbhavn, toge ud Løverdagen d. 2 April for om muligt at berge noget af de Fartøjer som i den stærke Storm vare komne tvers paa Stakaten ved Nye-Løb kaldet, hvoriblandt der var en Jagt ladet med Kaffe og Sukker, - men da vi ikke havde saa svært et Anker og Toug, som dertil behøvedes, saa besluttede vi at roe hen til en Skipper, navnlig Peder Jensen af Olskov som var vor gode Ven, for at laane hans Anker og Toug, da han laae i sikker Havn og begge Dele laae ubrugte paa Dækket; men vort Haab slog Fejl, da han reent ud nægtede os det, hvilket dog ikke anstaaer en dansk Søemand. Vi tilbøde ham ydermere at sætte 1000 Rdlr. i Caution og en Andel af det vi kunde fortjene, men han blev ved at nægte det. J det samme kom en Skipper, Jens Nielsen af Horubek, til os og tilbød sig selv at følge med og tage Anker og Toug med, naar vi vilde roe til hans Jagt, som laae i Nyehavn. Vi roede efter det, men da vi kom ud og skulde ombord paa den, sank Jagten for vore Øjne. En Smak: som laae paa Siden af den, fik vi lykkelig og vel ud; men begge skulde været bergede, dersom ovennævnte P. Jensen ikke havde været saa ubillig og nægtet os det berørte Anker og Toug. Kbhavn, d. 2 April 1806. Jens Petersen, Ole Nielsen, al. Strand No. 5. 3. Strand No. 3. Anders Hansen, al Strand No. 16.
Politivennen, 1808-01-01
Spørgsmaal til dem, der kunne besvare det (Efter Jndsendt.) Jgaar noteredes ingen Kurs paa Børsen. Man ønsker, at Aarsagen til dette underlige Særsyn, der paa ingen Maade er til Fordel for vort Handelsvæsen, maatte fremsættes, af dem, der besidde Nøglen til Hemmeligheden.
Politivennen, 1808-01-01
Ærbodig Begjæring til Kjøbenhavns Kommandantskab. (Efter Jndsendt). Da det for Ridende paa Kjøbenhavns Volde, som dertil have ved Voldtegn fra Kommandantskabet gjort sig berettigede, er en højst ubehagelig Jndskrænkning i den saaledes erholdne Tilladelse, ved enhver Skildvagt at standses med Forlangende af ham om Tegnets Fremvisning, og da Hensigten synes fuldeligen at kunne opnaaes, naar det paalagdes Skildvagterne allene ved det Opridningssted, som den Ridende betjente sig af, at forvisse sig om Ens Berettigelse hertil, hvorimod de øvrige Skilvagter under denne Forudsætning, maatte kunne lade ham ubehindret passere forbi; saa vover man ærbødigst at gjøre Kommandantskabet opmærksomt herpaa, forvisset om, at denne Ulejlighed, hvis det er muligt, vil ved dets Omhu for et skjønsomt Publikums Bekvemmelighed, paa den ovenanførte eller anden Maade vorde afhjulpen.
Politivennen, 1808-01-01
Bekjendtgjørelse. Det fatale Skildt, der forhen bedækkede Gadenavnene paa Hjørnebygningen af Sværtegaden og Gammelmynt, er for nogen Tid siden borttaget.
Politivennen, 1808-01-01
Uordener. 1) Uden for 262 i Antonistræde er et Rendebret, som ikke allene ved sin Brostfældighed, men ogsaa ved et ganske forkert Leje, der har vedvaret næsten hele den forløbne Uge, har forvoldet Fald for mange Gaaende. Man haaber, at Ejeren afhielper denne Uorden. 2) Uden for No. 236 i Gothersgaden ligge nogle af Fortogsfliserne saa skragt, at man ikke uden stor Fare for at glide ned kan benytte sig af dem. At mange falde der om Aftenen er der ingen Tvivl om. 3) Uden for det næste Hus op til 119 i Gothersgaden sidder en Frugthandlerske, som med sit Kram og Stillads optager Fortoget saaledes, at der ikke lævnes Plads for de Gaaende. 4) Næsten i kortere Tid end 8te Dage er i Pilestræde og Kronprindsensgade af Nattefarerne spildt ikke mindre end 3 Ladninger af deres ækle Førsel. Saa ønskeligt som det var, at en bedre Maade i det Hele, end den nærværende, til Natterenovationens Udførelse, kunde bringes tilveje, saa meget maatte man, indtil sligt skeer, ønske, at Ejerne af disse Vogne indrette den saaledes, at saadan Uorden ikke kan have Sted.
Politivennen, 1808-01-01
Spørgsmaal til vore gode Mekanikkyndige. (Efter Jndsendt). Man seer idelig, og ikke uden den billigste Harme, at uforstandige Mennesker drive Heste til at trække store Læs i Trapeller stærkt Skridt. Dette er den største Uretfærdighed mod Dyrene, og til største Skade for Hestenes Ejere, eller for den, der skal have Godset ført. Forunderlig nok er den Modsigelse, der hos vor Almuesmand findes om hans egne og hans Dyrs Pligter. Den dovneste Lømmel af Kudsk eller Vognmandskarl er ikke saasnart kommen op paa et svingende Læs med sin Pidsk, førend han med denne uophørlig minder Hestene om, at de ikke have Lov til at være dovne, fordi han er det. Men her ligger Dumhed tillige til Grund for hans Handlemaade. Tillader man et Par Heste at gaae næsten krybende, eller i det allerlangsomste Skridt, vil et 4 Gange saa stort Læs af dem kunne fremtrækkes som naar man med Pidsken jager dem i et stærkt Skridt, end sige i Trav. Alt uden at tale om, at ved denne gode Fremgangsmaade lider Vogntøjet ubeskrivelig mindre og Vejen fordærves mindre. For at nu en saadan Slyngel ikke skal fordærve Heste og Vogn, ønskede man, at vore Mekanikere vilde besvare det Spørgsmaal, om man ikke kunde, ved en paa Vognen anbragt Maskine, der var under Laas og Nøgle, efter Tykke hindre Vognen fra at bevæges fremad med større Fart, end den, der svarede til Hestens langsomste Skridt.
Politivennen, 1808-01-01
En Tanke angaaende altfor unge Kreaturers Slagtning som skadelig. (Efter Jndsendt). De lækre Ganer have altid den Skik at spise vort Lands Haveprodukter paa den unaturlige Aarstid. F. Ex. Asparges om Vinteren, grønne Ærter, naar Bælgene nylig ere satte, o. s. fl. J mine unge Dage vægrede Jyderne, i det mindste i visse af Landets Egne, sig ved at spise Kalvekjød; men Sjællænderne spiste allerede da hyppigen Kalvekjød; dog var dettes Brugda ej saa almindeligt, som det siden er blevet. Nu omstunder, og dette allerede i nogle Aar, er det og har det været meget brugeligt ogsaa at spise Lammekjødet Foraaret nærmer sig, og med det følger fædvanlig slettere Veje. Pløje, og Saatiden kommer, hvor Jndbyggernes Vel beroer paa, at Sæden nedlægges efterat Jorden er vedbørlig behandlet, saa at forønsket Høst kan følge; hvor vigtigt at bevare Hestene, der ere højstnødvendige, dyre at underholde og blive maaskee vanskelige at bekomme. Der bør vist gjøres alt, for for at spare unødvendig Kørsel for Landog Købstadmand, der nu og maa afgive Heste til offentlig Brug. Anmælderen troer blandt andet, megen Kørsel kunde spares ved Returvogne. Ulejligheden derved for vedkommende Betjentere maatte for Sagens Vigtighed ej kom, me i Betragtning. Landboen kunde da, naar han i offentlig Rejse transporterer Kornvarer eller andet til Staden, faae med sig tilbage til Kjøge, Fare, Ringsted, Roeskilde, Helsingør, Hirsholm o. s. v. et passende Læs, og omvendt, de Vogne, som gaae ud i Landet, et Læs ind. Hvad herved sparedes, var den halve Kørsel, og det var betydeligt i alle Henseender; thi Heste og Vognslid undgaaes, Vej- og Rejsepenge, Madpose og Hestefoder spares og endnu det Vigtigste: Ejeren kunde bruge sine Folk og Kreaturer til Jordens Dyrkning. At det lader sig gjøre paatvivles ej, da man fra det Sted, hvor Vognene afgaae eller paatage deres Læs, kan anmælde paa det Sted, hvor de afgaaende Varer skulle modtages til Transport, at det Antal Vogne returnere og kan tage Læs tilbage. Naar de afsendende Varer staae færdige, kan de, uden at gjøre Ophold, strax afsendes. Maatte dette ubetydelige Forslag værdiges Opmærksomhed af Vedkommende, vil det være Anmælderen behageligt og Landet nyttigt.
Politivennen, 1808-01-01
Om Værge for Kystmilitsen. (Efter Jndsendt.) Højlig var det vist nok at ønske, at Kystværnet overalt var forsynet med gode Geværer, eller endnu bedre med Muskedonnere, hvoraf paa ugang kunde udsendes en Snes store Rendekugler, hvilket vist nok vilde vise sig meget kraftigt i Tilfælde, at man havde med en Fjende at bestille, der vilde gjøre Landgang. Men da man i Mangel af saadan Forsynelse i det Hele, ogsaa har tænkt paa at væbne Kystværnet med Piker o. s. v.; saa troer Anmælderen, at hans Forslag ikke vil være uvelkomment eller unyttigt, dette nemlig, at man øvede dem i at kaste med Stene af 1 til 2 Punds Vægt, og at hver, som havde erhvervet Øvelse heri, naar han tilsagdes til Vagt, havde en Snes Stene med i sin Pose. Anmælderen har selv seet Vilde Folk ved Stenkast dræbe maadelig store Fugle paa Toppen af Træer, og ellers at ramme med saadan Kraft med en Haandsten at et Bøsseskud i 200 Alens Afstand neppe vilde gjort større Virkning. Øvelsen er her det vigtigste.
Politivennen, 1799-01-01
Om afstraffede Tyveriers Bekjendtgjørelse. Alle Bekjendtgjørelser i Aviserne om Tyverier, ere virkelige Opfordringer til at stjæle, saalænge der ikke tillige bekjendtgjøres naar Tyvene ere paagrebne og straffede. Paagribes Tyven ikke, er Bekjendtgjørelsen ikke til nogen Nytte; faaer man ham fat, hvi gjøres da ikke saadant bekjendt. Disse Avertissemen- ter sige ellers saameget: Seer J vel hvorledes man stjæler ustraffet; thi endnu har man aldrig hørt nogen straffet for sligt Tyvstjal, eller om nogen har faaet stjaalet Gods ogtabte Sager igjen. At det lykkes Vedkommende ret got at øve deres Hændighed, sees af Aviserne, og saavidt man veed voves heller ikke stort derved, de ansee Haandværket høit for et Hasardspil.
Politivennen, 1808-01-01
Uordener. 1) Paa Børstrappen, som vender ud til Kristianshavn, findes øverst skraas for Udgangen af Børsen, paa Jerngelenderet at mangle en af de mellemste Tværstænger, hvilket gjør en betydelig Aabning, som i Særdeleshed for Børn kunde være, yderst farlig; og er Højden derfra saaledes, at et ulykkelig Fald med Dødsfare er forbunden. 2) Den røde Gaard paa Hjørnet af Hyskenstræde og Vimmelskaftet mangler til begge Sider Gadenavne; det samme er Tilfældet med Hjørnegaarden af Østergade og Højbroplads, og Frederitis paa samme Plads. 3) J den Gade, hvori Kongens Bryghus ligger, er aldeles ingen Gadenavne at see, hvad enten man kommer fra Frederiksholmskanal eller man søger ind i den fra Filosofgangen af. Denne Mangel er forhen paaanket. 4) Uden for Guldsmed Lindbaks Dør i Boldhusgaden, ligger et Stykke af en Jernlænke, som lader formode, at der engang maa have været et Fodbræt, da dette er borte, turde man vel haabe Husets Ejer ædelmodig nok til og at borttage dette Fodangeltøj, ligesom og at lade Huset paamale Gadenavne, hvortil det saameget mere trænger, som det vender ud baade til Gammelstrand og Boldhusgaden.
Politivennen, 1808-01-01
Om den af Englænderne hemmeligholdte Komposition til Natsignaler (white-fire). (efter Jndsendt). Englænderne bruge til Natsignaler paa deres Krigsskibe en vis Komposition, som de kalde hite fire, hvis Bestanddele de gjøre en stor Hemmelighed af. Jndsenderen har i et tydsk Maanedsskrivt opdaget Opskrivten hertil, og troer, at det, under nærværende Omstændigheder, da Natsignaler kunne bruges med Nytte, vil være hensigtsmæssigt at opvække Opmærksomhed for dette Brændstof. Udførlig Underretning om Tilberedelsen, Brugen og Virkningen af denne saakaldede hite fire, findes i Jachs monathlige Correspondens jur Beforderung der Erd, und Himmelkunde, Juli 1807 Pag. 13. Bestanddelene ere: 24 Dele Salpeter (itrum depurat)., 7 Dele Spovelblomster (or. Sulphuris), 2 Dele rød Arsenik (Arsenicum rubrum. Den tilberedte Sats pakkes i en Kasse eller Æske og antændes. Denne Komposition har den fortrinlige Egenskab, at Flammen deraf er overordentlig stærk og skinnende, hvorfor den kan sees i en meget lang Afstand, op hverken Regn eller Vind kan udslukke den. Dens Skin er saa stærkt, at de, som ere nær derved, formedelst Jntensiteten af dette Lys, blændes deraf og fornemme en Følelse i Øjnene, som naar man seer paa Solen. Satsen antændes med samme Hastighed som Krud, dog uden alt Smæld. Varigheden af Flammen, og Afstanden, paa hvilken den kan sees, beroer paa Kvantiteten af Satsen og Størrelsen af Kassen, hvori den indeholdes. 9) forsikrer ved anstillede Forsøg at have befundet, at en Kasse af 6 Tommers Gjennemsnit og 3 Tommers Højde, kan med den antændte Sats, strax efter Solens Nedgang, sees i en Afstand af 36,000 Favne eller 9 Mile. De sædvanlige Jldsignaler, brændende Halmkripper og Tjæretønder, ville, i ovenmældte Tilfælde, neppe kunne sees i en Frastand af 2 Mile. Dette Brændstof er ikke kostbarere end det almindelige Krud. Det Nøjere findes udførlig i det ovenmældte Maanedsskrivt. - Anmælderen indstiller til høje Vedkommende, om det ikke skulde kunne lønne Omkostningerne at anstille Forsøg med denne Sammensætning, da man dermed vist nok meget godt kunde signalere over Beltet om Natten.
Politivennen, 1808-01-01
Advarsel mod en Bedragerinde. Sidstleden anden Paaskedag om Eftermiddagen Kl. imellem 4 og 5 kom et velklædt Fruentimmer ned til mig i min Bod og forlangte en Skinke til Formand, hvilken hun ogsaa bekom, men bad mig om hun maatte lade sin Madame see den først; hun gik derpaa bort, men kom strax igjen og sagde, at hendes Madame var godt fornøjet med den og vilde akkordere nøjere om Prisen, tillige sagde hun, at hun skulde komme strax igjen og betale den, da hendes Madame nu for Tiden havde noget at bestille. Næste Dag lod jeg et Bud gaae hen, for at erfare om Formanns Kone havde faaet denne Skinke, men hun forsikrede mig, at hun ingen Skinke havde købt paa den Tid eller hendes Pige været ude paa den Tid, og da jeg saae denne Tjenestepige erfarede jeg strax, at jeg var bleven bedragen. Skinken vejede 11 Pd. 3 1/2 Fjerd. Fruentimmeret havde Kappe paa Hovedet, blaae klædt, som en Tjenestepige, og havde et lidet Ar paa den venstre Kind lige som om hun i sin Ungdom kunde været reven med en Kniv, men saae ellers godt ud, talede godt for sig og var middelmaadig af Højde. Dette vorder indført til Advarsel, at dette slette Fruentimmer skal ikke gaae omkring og bedrage flere. Andreas Thyberg, boende i Borgergaden No. 166 i Kælderen.