JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1793-10-21
Promemoria. i Hr. Kammerherres og Deres Høiærværdigheds Skrivelse, under 8de Julii sidstleden, er man bleven underrettet om, at en Kapital stor 2000 Rdlr. af Viborg Stifts offentlige Midler skulle, i Følge Opsigelse, have været betalt til Stiftet sidste Snapsting, men at dens Betaling udeblev, hvorfor De have maattet laane en lige Kapital og anlægge Sogsmaal imod Debitor, hvilket har foraarsaget Omkostninger i Henseende til stemlet Papiir, Skriverløn og Prokurator H. larium m.v. Paa Grund af, at saadant oftere kunde indtreffe, have De til Udgifters Besparelse for Stiftet, bragt følgende i Forslag. 1) Om ikke, i de Tilfælde, naar publiqve opsagde eller udeblivende Penge (som ingensinde kunde henligge frugtesløse, altsaa ere udlovede) ikke til Betalings Tid erlægges, Stiftamtmanden og Biskoppen over Viborg Stift maatte tillades at skrive de udstædende Obligationer for det, i den udeblivende Sums Sted giørende Laan paa slet Papir, mod at det stemplede Papiirs Beløb igien søges hos den eller de Skyldige, som forvolde Laanet, og dette Beløb da, ved endelig Uddrag, at erlægges i vedkommende Amtstue, hvis det hos forbemeldte den Skyldige erholdes, men, i Mangel deraf, efter lovlig Omgang at bortfalde. 2) Om ikke Rettens Betientes Salarier og det stemplede Papiirs Brug under slige Sager maatte crediteres Stiftet saaledes, at samme efter rigtig Beregning og Dommerens Kiendelse derpaa under Hovedsagen, af den Skyldige skulle udredes, og naar det ikke, efter lovlig Omgang, kunde skee, da at bortfalde. 3. Om ikke i slige Sager med Varslers og Stevningers Forkyndelse, samt Prokurators fri Befordring og Belønning, Quanseet hvad enten Sagføreren boede i Stiftet eller i det Amt, hvorudi Jndstevnte boe, og uanseet hvad enten rum competens er i Stiftet eller endensteds i Nørre-Jylland) kunde forheldes i Overeensstemmelse med Forordningen af 24de Julii 1789,92, 3 og 4. Efterat have om denne Sag corresponderet med det Kongelige Rentekammer, skulle man, til behagelig Efterretnintienstligst melde: at imod den første Post haves der saa meget mindre noget at erindre, som den 25de Artikel i Forordningen af 27de Novbr. 1775 i Almindelighed frietager all offentlige Stiftelser, som af Kongen ere indrettede eller stadfæstede, for stemplet Papirs Brug, saavel ved Retterne, som og naar dertil laanes Penge, og hvad de 2de andre Poster angaaer, da kan dermed forholdes efter Deres Forslag, dog saaledes, at den Skyldige i sin Tid tilfindes at betale Befordringen. Det Kongelige Danske Concellie den 5te October 1793. Schow. Colbiørnsen. Reiersen. Til Stiftbefalingsmanden og Biskoppen over Viborg Stift.
Viborger Samler, 1793-10-21
Høieste Rets Anden Session 1793. Onsdagen den 2den October. No. 299. Procurator Haagen efter Kongelig Befaling, contre Delinqventerne Johan Caspar Rønne og Brorson. Stiftotter Maria Hansen. Landstingsdommen bør ved Magt at stande.
Viborger Samler, 1793-10-21
Viborg. Riberkiergaard er ved Auction solgt til Hr. Lydersen, for 6666 Rdlr.
Viborger Samler, 1793-10-21
Bekiendtgiørelse. J Kraft af Hans Kongelige Majestæts dertil forundte allernaadigste Bevilling, indkaldes herved med Aar og Dags Varsel, sub poena præclusi & perpetui silentii, af Madame Giertrud Hjorth, forhen afdøde Kiøbmand Mads Mathiesens Efterleverskes Creditorer for os som Skifteforvaltere at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer til Boet; ligesom Boets Debitorer ogsaa ombedes at vilde jo før jo kierere betale hvad de ere skyldige, og tiener til Vedkommendes Efterretning, at en Skiftesamling i Boet er bestemt at foretages paa Aalborg Raadstue Tirsdagen den 10de December førstkommende Klokken 10 Formiddag. Aalborg den 14de October 1793. P. M. Gleerup. J. Bøggild.
Viborger Samler, 1793-10-21
den 10de October sidstleden er af et Torsdagen i Borger og Vertshuusholder Hans Hansen Buskes Huus i Weile bleven bortstiaalet. 1) 10 Sølv Spiseskeer, merket paa Skafterne med H. H. B. og neden under disse Bogstaver A. B. M. M. og igien neden under 1789. a) Et Sølv Sukkerfad og en dito Sukkertang med samme Bogstaver paa. 3) Tvende Sølv Saltkare af Kiøbenhavns Prøve med 3 Raadstue Stempler paa, indvendig forgyldt og paa beste Maade udarbeidet, af Vægt 12 Lod i Qvintin. Thi ombedes alle, som dette Sølvtøi med de beskrevne Kiendemærker maatte bive falbudet, at anholde saavel Tolet som Sælgeren, og sligt at melde enten til S. T. Hr. Told- og Consumtions Jnspecteur Brøgger i Randers eller til bemeldte Hans Hansen Busk i Weile eller og hertil Viborg i Avis Expeditionen, da alle paagaaende Omkostninger foruden en raisonabel Douceur, skal blive betalte. Tyven formodes at være taget fra Weile Nør paa.
Viborger Samler, 1793-10-21
Ot en Skiftesamling efter afdøde Mathias Aarestrup og Hustrue i Alling Mølle er berammet at foretoges i Grøn boch Degnebolig den 12te November næstkommende Formiddagen Kl. 10 slet; det bliver herved til alle Vedkommendes Efterretning bekiendtgjort af mig, som committeret til at forrette Skiftet. Grauballegaard den 8de October 1793. C. Bach.
Viborger Samler, 1793-10-21
J Følge Hans Kongelige Majestæts allernaadigste Bevilling under 6te hujus, indkaldes herved sub poena præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel alle og enhver, som formene sig at have nogen Slags Fordring udi Kiøbmand Jens Møllers Opbudsboe her i Aarhuus, i hvorfra samme end maatte dirivere, intet i nogen Maade undtagen, dermed at melde sig inden saadan Tids Forløb hos os underskrevne, som udnævnte Opbudsmænd til dette Boes Behandling, og deres Fordringer beviisliggiøre. Aarhuus den 9 Septbr. 1793. C. Fellumb. N. Hviid. Raadmand Bye- og Herredsfogd Bye- og Herredsfoged.
Viborger Samler, 1793-10-21
Den 15de hujus ere 2de Hester deres Eiere frakomne, den ene var sort med hvide Bagfødder og den anden hvidgraae med røde Spetter, og den ene Fortand slaget tversover. Hvo der om disse kan give nogen Oplysning, bedes behagelig at melde det til Hr. Postmester Grøn i Holstebroe, da Anstalt skal blive gjort til deres Afhentelse og Betaling.
Viborger Samler, 1793-10-21
Et til To unge Mennesker af honet Familie, ønskes i Kost, Logis og Jnformation i Lovkyndigheden saavelsom Øvelse i det Praktiske af en Mand, der har anvendt endeel Aar paa, at manuducere til juridisk Exammen. Nærmere Oplysning faaes paa Bogtrykkeriets Contoir i Viborg.
Viborger Samler, 1793-10-21
Fra sin rette Eiere er in Medio September paa Veien imellem Estvad Closter og Aarhuus, en Myndesundaf engelsk Art, meget sin af Skabning, lyssegraae af Couleur, der havde nogle Skrammer over det høire Laar, bortkommen thi anmodes alle, som samme kunde forekomme, behagelig at optage den, og derom give Forvalter Laurberg paa Estvad Closter Efterretning derom, der haver i Commission at lade den affordre, og til Takke betaler de derpaa gaaende Omkostninger same en Douceur for Uleiligheden.
Viborger Samler, 1793-10-21
He Klokker Randrup kan anviise hvor 3de Fierdinger bedste ævret Smør kan faaes, nor Kiøberen melder sig forinden den 29 October d. M.
Viborger Samler, 1793-10-28
(Jndsendt) Sententser, i Anledning af det første Stykke i Samlerens Nr. 39, d. A. Scusatemi Signore, se jo vi fo aspettare. Chirchmair. Som Kirkens Vadmel blev i Oldtid vævet ilde, Saa væves til endnu med Daarens Mund og Pen Gid den, som ikke kan, dog ikke digte vilde, Og ikke gjøre sig til Nar for Læseren, Man siger: ligesom man raaber i en Skov, Saa faaes Svar igien, – det gjøres og behov For en forvildet Mand, ved Raab at give Tegn, At han bemærkes kan af Folket i den Egn - Den Dyd Sagtmodighed skal ellers være best: Den klæder alle vel; men allermeest en - Præst. Held hver retskaffen Præst, Held denne brave Orden, Som blev, for Syndens Skyld, indstiftet her paa Jorden!
Viborger Samler, 1793-10-28
En Skriver ogsaa kan dog bruges her i Landet - Enhver ej være bør - ei være kan - en Præst, Men, for sin Jndkomst kun at leve, er ej andet, End hvad Kaligula forønskede sin Hest. At jevne Danske Folk med Danske Selskab søge, Den Sag er gammel; men - er og den ny saa god At Tydsk Omløber skal i Præste-Stue spøge Med laddet Bøsse og - afskyde Bondens Fod, Skal Selskab være got med usel Tydsk Omløber, Mon sligt Stalbroderskab ej lige Sinde røber En geistlig Mand, som vil en Smaadreng overhøre, Maa vogte sig og ei saa dumt et Spørgsmaal gjøre, Og ikke svare selv saa dumt, at han maa finde En bedre oplyst Kudsk, som ham kan Munden binde, Held være hver, som kan, og som vil tænke bedre, End den, som Trældoms Frygt og Klædningen skal hædre! Vort ædle Danske Sprog, jeg mærket ilde skrives - Hvad er vel Markened, jeg kiender ei det Ord. Maaskee det Marken er, hvor Fraadseren vil kives, Naar han har mæsket sig ved Hr. Patronens Bord? J Samleren jeg seer et Ord, som kaldes: merske -Men bør en Stymper saa vort ædle Sprog beherske, Men - nok for denne Gang - jeg vidner, at jeg ei Beskæmmer nogen; men kun viser rette Vei - Og Publikum kan best bedømme vort Arbejde, Med Hensyn, fra i Fjor, paa Almenakkens Feide.
Viborger Samler, 1793-10-28
Høieste Rets Anden Session 1795. Tirsdagen den 1 October. No. 309, Procurator Lange efter Kongl. Befaling, cer.
Viborger Samler, 1793-10-28
Arrestanterne Andreas Christian Høhling og Haagen. Jacob Hansen Jæger. Hof og Stads Rettens Død bør ved Magt at flande. No. 312. Procurator Klingberg efter Kongelig befaling, contra Haagen. Arrestantinden Marithe Larsdatter Mouseth. Merith, Larsdatter Mouseth bør hensættes til Arbeide i Trundhiems Tugthuus i et Aar.
Viborger Samler, 1793-10-28
Onsdagen den 2 October.
Viborger Samler, 1793-10-28
No. 308. Secretoir Hoftved efter Kongelig befaling, contra Wivet, Arrestantinden Synneve Findsdatter. Synnede Findsdatter bør hensættes til Arbeide i Trundhiems Tugthuus i to Aar. J Henseende til Erstatningen bør de ergangne Domme ved Magt at stande.
Viborger Samler, 1793-10-28
No. 297. Procurator Wivet efter Kongelig Befaling, contra Hoftved. Arrestantinden Giertrud Aslachsdatter. Giertrud Aslachsdatter bør hensættes til Arbeide i Kristianis Tugthuus i 6 Aar og 2 Maaneder.
Viborger Samler, 1793-10-28
Torsdagen den 3 October No. 310, Procurator Rottbøll efter Kongelig Befaling, contra Klingberg. Arrestantinden Ulrice Maria Pettersen. Politie Rettens Dom bør, for saavit Ulrica Maria Pettersen angaaer, ved Magt at stande.
Viborger Samler, 1793-10-28
No. 313. Secreterer Hoftved efter Kongelig Besling, contra Rottbøll. Arrestantinden Regine Lund. Politie Rettens Dom bør ved Magt at stande.
Viborger Samler, 1793-10-28
No. 290. Raadmand Schmidt, efter Kongelig befaling, contra Rottbøll. Arrestantinden Apelone Jsaachsdatter. De ergangne Domme bør ved Magt at stande. Glutningerne.
Viborger Samler, 1793-10-28
af de ved Nørre-Jyllands Landsting udi October Maa¬
Viborger Samler, 1793-10-28
neds Session afsagde Domme. No. 1. Selveier Jens Jensen Lægaard cum Beneficio paupertets, contra Christen Linde Frieden reichs Sterbboe. Hverfore dermed kiendes for Rett at de Jndstevnte bør for Citantens Tiltale i denne Sag frie at være. Processens Omkostning ophæves; hvorved Hiemtings Dommen saaledes stadfæstes. No. 2. Selveser Jens Jensen Øster-Dellerup cum Beneficio paupertaris, contra bemeldte Stervboe. Saa bliver efter saadan Sagens Beskaffenhed hermed kiendt for Ret: at de Jndstevnte bør for Citontens Tiltale i denne Sag frie at være. Processens Omkostninger ophæves; hvorved Hiemtings Dommen saaledes stadfæstes. No. 3. Henrich Sørensen af Steenild, cum Beneficiopaupertatis, contra Hr. Qvistgaard til Wolstrup. J Betragning heraf og da den mod Hr. Qvistgaard for Hug og Slag anlagde Sag, som, skiøndt denne Sag uvedkommende, dog er inddraget herunder, findes ved Forlig afgjort, saa kiendes for Ret: at Appellanten Henrich Sørensen bør have sit Fæste forbrudt, men i øvrigt bør Parterne for hinandens videre Tiltale frie at være. Processens Omkostninger ophæves.
Viborger Samler, 1793-10-28
Kiøbenhavn, 14 October. Løverdag morgen, den 12 October, Kl. 3 og en halv Slet behagede det den Allerhøieste, ved Tændersudbrud, fra dette, Timelige at bortkalde paa Fredrichsberg Slot, Hendes Kongelige Høihed Princesse Marie Louise, i en Alder af næsten 11 Maaneder.
Viborger Samler, 1793-10-28
Dødsfald. J Kiøbenhavn den 5te October, Hr. Doct. Balthasar Münter, ældste Sognepræst til den Tydske Petri Menighed. Han var fød i Lübek 1735, blev valgt og kaldet dertil 1765, og Doctor Theologiæ 1767, bekiendt af fine mange lærde og opbyggelige Skrivter.
Viborger Samler, 1793-10-28
Bekiendtgiørelse. 1 Krafe af Kongel. allernaadigst meddeelt Bevilling af 12te Julii d. A., læst ved Nørre=Jyllands Landsting den 21de Aug. og ved Hillerslef Hundborg Herreders Ret den 24de Septbr. d. A., indkaldes herved med Aar og Dags Varsel, alle dem, som formeene at have noget at fordre efter afg. Jens Poulsen Tøfting til Tøftinggaard i Ørum Amt i Thye, hvoraf samme end maatte reise sig, dermed inden bemeldte Tids Forløb, sub poena præclusi & perpetui silentii, at fremkomme og saadan deres havende Krav anmelde og beviisliggiøre for os underskrevne, da enhver kan vente at vederfares hvad Ret er. Schibstedgaard i Westervig Amt og Diernes i Ørum Amt den 6te October 1793. A. Tøfting. P. Schibsted. 1 Farstrup Degneboelig, døde sidste 5te Septbr. Deenen, 2 Stud. Christian Lobberg. Boet blev strax taget under lovlig Behandling, og paa 30te Dagen blev af Enken Antonette Christensdatter anmeldt den Afdødes Børn at være: første Ægteskab, a) en Søn Christian besiddende i Christiania, b) en Søn Peder, boede i Kiøbenhavn, er død, har efterladt sig 2de Børn, Jens Peter og Elisabeth Christiane værende hos deres Moder i Kiøbenhavn, c) en Søn Hans kacke hos Hans Majestæt Kongen. J sidste Ægteskab: a) en Søn Christen, i Lære hos Mester Snedker Gröner i Kiøbenhavn, b) en Datter Christiane Elisabeth, hiemme. Og endskiønt intet vorder at arve, da den anmeldte Gield overstiger Boets Jndtægt, indkaldes dog disse Arvinger at møde eller møde lade til 6te og 12te Ugedagen den 18de Novbr. d. A. og 10 Febr. t. A. Saa indvarses og til benævnte Dage, de som endnu maatte have i Stervboet enten at fordre eller gielde. Kornum Præstegaard den 18 October 1793. C. W. Claudi, Provst i Sleth Herred.
Viborger Samler, 1793-10-28
Da jeg haver Oplaget af alle Sorter Raffinerede Sukkere fra Aarhuus Stifts Raffinaderie i Randers, og har nedsadt mig her i Byen, for at drive Handel med ommeldte, saa haver jeg herved den Ære, at bede mig paa det beste recommenderet, da jeg ikke alceneste forvisser de gode respective Herrer (der vil beære mig deres Handel) gode Vahre, men endogsaa billigste Priiser. Schanderborg den 25 October 1793. D. Simesen.
Viborger Samler, 1793-10-28
Det bekiendtgiøres herved, at Aalborg Raffinaderies Sukkere er forhøiet 2 s. Pdet. og bliver altsaa fra nu af til følgende Priser at bekomme: Fiin 39 s. Candis - 35 s.f. R. = 38 s. dito = 34 s. ord. dito 36 s. dito = 33 s. Melis = 34 s. H. Puddersukker 31 s. Candis 37 s. Brun dito = 21 s. Sirupper 12 1/2 Rdlr. pr. 100 Pd. Viborg den 27 October 1793. N. Gierup. Kraft af Hans Kongelige Majestæts dertil forundte allernaadigste Bevilling, indkaldes herved med Aar og Dags Varsel, sub poena præclusi & perpetui silentii, af Madame Giertrud Hjorth, forhen afdøde Kiøbmand Mads Mathiesens Efterleverskes Creditorer for os som Skifteforvaltere at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer til Boet; ligesom Boets Debitorer ogsaa ombedes at vilde jo før jo kierere betøie hvad de ere skyldige, og tiener til Vedkommendes Efterretning, at en Skiftesamling i Boet er bestemt at foretages paa Aalborg Raadstue Tirsdagen den 10de December førstkommende Kiøkken 10 Formiddag. Aalborg den 14de October 1793. J. Bøggild. P. M. Gleerup. Hst en Skiftesamling efter afdøde Mathias Aarestrup og Te Hustrue i Alling Mølle er berammet at foretages i Grønbech Degnebolig den 12te November næstkommende Formiddagen Kl. 10 slet; det bliver herved til alle Vedkommendes Efterretning bekiendtgjort af mig, som committeret til at forrette Skiftet. Grauballegaard den 8de October 1793. C. Bach. erved bekiendtgiøres, at Skiftet efter forrige Klokker og Cherdegn her i Ringkiøbing, Niels Buchholtz bliver til endelig Slutning foretaget i Degneboeligen her i Byen den 18de Decbr. førstkommende Klokken 10 slet Formiddag, i Anledning deraf, indkaldes alle Vedkommende, som i navnlige Maader kan have noget med dette Boe at bestille og i Særdeleshed Arvingerne, for at modtage de liden Arveparter, som dem muelig kon tilfalde, og derfor at meddeele Skifteretten vedbørlig Affald. Ringkiøbing den 24 September 1793. H. J. Jordhøi, Provst i Hind Herred og Sognepræst for Ringkiøbing og Rindom Meenigheder.
Viborger Samler, 1793-10-28
Onsdagen den 23 October er fra Lanqvejle=Broe og til Schaltz Bye tabt et Gehæng med Krudthorn og 2de Haglepunge. Hvem samme har fundet, vilde behagelig levere det til Bay paa Bogtrykkeriet i Viborg, som derfor betale en raisonabel Findeløn.
Viborger Samler, 1793-10-28
Den 6te Deel af Fleischers Naturhistorie er nu udkommen, og ligesaa 9de og 10de Deel af nyeste Samling af Reisebeskrivelser; Subskribentere, som have faaet de foregaaende Deele ombedes at lade disse afhente hos Randrup.
Viborger Samler, 1793-11-04
Tar laDEN Kongelige privilegerede. VIBORGER SAMLER No. 44. mi paa tilsalg i 18. Nog TIVINDE AARGAN.
Viborger Samler, 1793-11-04
Mandagen den 4de November. paa Fortsættelsen af No. 40.
Viborger Samler, 1793-11-04
Engelsk Memoire, Det Kongel. Danske Hoff er finder ingen af alle disse Svar. Omstændigheder Sted. Pan kan aldeles ikke tanke Danmark, som i Hensyn til ne sig en Underhandling Engeland beholder alle neutrale imellem en neutral Maat og Handelsprivilegier, som sikreren af de krigførende Parter, det Nationernes almindelige som havde til Gienstand, at Ret og deres besynderlige Tracdenne skulde ikke misbruge Neu tater for alle sædvanlige Tilfæltraliteten til Skade for den ande, kan paa ingen Maade holden. En neutral Magt har op de sig forsikret om sammes Jagt fyldt alle sine Pligter, naar den tagelse i Frankerig, hvor denne aldrig er afveget fra den strenNeutralitet allerede er bleven geste Apartiskhed eller fra den fornærmet og endnu daglig blideeltagne Forstand i sine Tracver fornærmet, hvor Hs. Dan tater. Det Tilfælde, da Neu ske Majestæt ingen Minister har, traliteten er fordeelagtigere for der kunde giøre Hans og Hans den ene af de krigførende Ma Undersaatters Rettigheder gielefter, end for den anden, bliver dende, hvor De erkiende ingen. fremmed for den, og vedkom Autoritet, af hvilken De kunde mer den ganske og aldeles ikke, fordre Retfærdighed, hvor der det hænger af Stædernes Fori Virkelighed gives ingen andre fatning og Tidsomstændigheder, Love eller Domstole, end en tøi. og kommer heller ikke i Betragtning. Tabene og Fordeelene. lelse Pøbels Villie. compensere sig og opveies med hinanden i et ængere Tidsrum. Alt hvad der aldeles ikke hanger af neutrale Magter, bør og ingen Jndflydelse have paa deres Neutralitet. Ellers vilde en eensidig og ofte kun øiebliklig Jnteresse blive staaende Tractaters Fortolkere og Dommere.
Viborger Samler, 1793-11-04
Hs. Danske Majestæt er Forskiellen imellem Privat det ligeledes ikke mueligt, paa Speculationer og saadanne, som en venskabelig Maade og som blive gjorte af Regieringen og neutral Magt at underhandle Municipaliteterne, synes og limed Frankerig over de Midler. gesaa ny, som den er og ganske hvorledes hine Forsigtigheds ubekiendt. Da det Tilsæ de finMaaderegler skulle indføres, der her aldeles ikke Sted, saa hvis Jagttagelse de andre krig, vilde det være overflødigt, at førende Magter ere saa meget undersøge det Spørgsmaal, om berettigede til at fordre, paa det Contract imellem en neutral man ikke skal misbruge den og en krigførende Magts Regienentrales, helst Kornhandelens ring over Leverancer af Mund Forrettighed paa en Tid, da forraad for Armeer, Besætninder i Henseende til denne Gienger i Stæderne eller paa Krigsstand ere indtraadte saa mange skibene kunde være imod en Tracganske fuldkommen nye Omstæn tet, som slet ikke melder om di heder. Det er hele Verden, denne Undtagelse? Her handles bekiendt, at Frankerigs Korn kun om Speculationer, som handel med Fremmede er likke giøres alene af Privatfolk, om meere en blot privat Handel, ganske uskyldige Produkters men at den, tvertimod alminde Salg, hvis Afsættelse er ikke lig Skik, befinder sig næsten mindre vigtig for Sælgerne, ganske i det formeent udøvende end deres Besiddelse for KiøRaads og de forskiellige Muni, derne, om Benyttelsen af en cipaliteters Hænder. Man kan Nations Skibe, som fornem altsaa ikke meere betragte den melig maa søge sin Underhold som en Combination af Privatning i Skibsfarten og Kornhandelen. Heller ikke tales Speculationer, hvori andre Nationers Jndivibuer tage Deel, her om Krigs men om Handels Havne, og, er det tilladt at men som en Handling, der drives umiddelbar af hin sig saa udhungre bloqveerte Havne, saa kaldende Regiering, som har maatte det dog vel ikke være just saa retfærdig, endnu at opdynge. erklæret os Krigen. denne Elendighed paa saa mange andre, naar det falder paa Askyldige, og det endog kan række til Provindser i Frankerig, som ikke have fortient denne Forøgelse af deres Lidelser enten fra Engelands eller dets Allieredes Side.
Viborger Samler, 1793-11-04
Kornmangelen, som en Følge, Ligesaa kundbar for Verden. er det, at i dette Øieblik bestaaer af manglende Forraad i Landet, et af de fornemste Midler, til at er ikke noget usædvanligt, som tvinge dem, der have erklæret alene i nærværende Øieblik kun os Krigen, til billige Fredsberne finde Sted, eller være bleven tingelser, derudi, at man for foraarsaget ved de samme Grunhindrer dem i, ved Jndførsel de, som udgjøre den saa ofte an at afhielpe den Mangel, som er førte Forskiel imellem denne og en naturlig Følge af det, de have andre Krige, Frankerig er næ giort, for at bevæbne den hele sten altid i den Forfatning, at maa have Tilførsel fra Frem arbeidsomme Klasse af det fran mede. Africa, Jtalien, Ame ske Folk imod de andre Regieringer og den almindelige Rorica levere det endnu mere Korn, lighed i Europa. Det er en end Østersøen. J Aaret 1709 Grundsætning, som erkiendes var Frankerig langt nærmere af alle, som have skreven over Hungernøden end nu, og dog den offentlige Ret, at Jndfør betiente Engeland sig den Gang selen bør forhindres, saavel naar ikke af de samme Grunde. man derved kan haabe, at de Tvertimod da strax herefter tvinge sin Fiende, som og naar Kongen af Dannemark, Fre Mangelen hos denne Fiendeseridericht, i Anledning af hans bleven foraarsaget blot ved de Krig med Sverrig, der, ligesom Midler, hvoraf han har betimt Frankerig, stedste behøver fremsig, til at skade os, og det er med Tilførsel, troede at kunne uimodsigeligt, at dette i sin Art antage den Grundsætning, at genske ny Tilfælde kan ikke be, Tilførselen kan retmæssigen fød dømmes efter Grundsætninger Andres, naar man hander der og Regler, som vare gjorte kun ved at betvinge sin Fiende, og for saadanne Krige, der hiin dan vilde anvende dan Satning. førte overeensstemmende med paa et heelt Land, hvilken kun den han Europos Souverainer, i Hensigt til bloqverede Pladser indførte Brug. erkiendes for gyldig, rectamerede alle Magter og just selv. Storbrittanien derimod, og erklærede eenstemmig den Sætning for ny og upassende, som at Kongen, overbeviist om sin Feiltagelse, ganske afstod derfra. En Krig kan vist nok være forskiellig fra en anden Krig formedelst dens Anledning, dens Øie mærke, dens Nødvendighed, dens Retfærdighed eller Uretfærdighed. Det kan være af største Vigtighed for de krigførende Magter. Der kan og maa have Jndflydelse paa Freden, paa Skadesløsholdelserne og paa alle tilstødende Omstændigheder. Man det angaaer aldeles ikke de neutrale Magter. De ville i Almindelighed helde meest til dem, som have Retfærdigheden paa sin Side, men de have ikke Ret til, at følge denne Tilbøielighed. Neutraliten ophører at være Neutralitet, naar den ikke er genske fuldkommen.