JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1826-02-02
No. 17 Fyens . Stifts. 55 Aargang. privilegerede. Kongelig allene Avertissementstidende. Adresse-Avis og overalt i de Danske Stater. Forsendes med Brevposten, Udgiveren Søren Hempel i Odense. Redigeres, trykkes og forlægges af Februar 1826. Torsdagen den Adskilligt
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1826-02-02
Foruden de fyrstelige Dødsfald, som indtraf i Europa i Løbet af 1825, ved Keiser Alexanders, Kongerne af Neapels og Bayerns, samt Hertugen af SachsenGothas Død, tabte Frankerig især i bemeldte Aar mange mærkelige Personer. Saaledes døde 9 Pairs, deri landt Grev Lacepede og Biskoppen af Troyes, Hr. v. Boulougne. Af flere Deputerede var General FoyGeistligheden tabte endnu 5 Biskopper, deriblandt Biskoppen af Cambery, Dessolles. Af høiere Embedsmænd kan nævnes den overordentlige Gesandt og befuldmægtigede Minister i Hamborg, Hr. v. Marandet. Af bekjendte Mænd fra Revolutionstiden, Cochon, Greve af Laparrent, Robert Lindet og David. Af Videnskabs. mænd: Astronomen Burkardt, Geographen Barbier Duboetage, Lægen Royard-Collard, Naturforskeren Lacepede, Akademikeren Denon, Senior for de dramatiske Forfattere, Dessontaines, Redakteuren, af flere Tidsskrivter, Urbain Gilbert, og den lærde Hellenist Couvier m. fl. Af Kunstnere: Carl Dupaty, Maleren Sicardi, desuden Sangeren Gaveaux. Af mærkelige Fruentimmer: Marskalk Cognys Enke, Hertuginden af Tarrent, Frue v. Krudener, Fyrstinde Borghese, fød Pauline Bonaparte, og endnu en Kone, som engang ved sine forviklede Hændelser opvakte hele Europas Opmærksomhed, Madame Manson Hr. de Richemont med flere franske Lærde blev paa deres Mission til Jndien modtaget med Orientens hele Glimmer hos Schaken af Persien. Før de traadte indi den pragtfulde Audientssal, raabte Stor-Ceremoniemeste, ren af alle Kræfter: "Vicomte Desbassayns de Richemont, Overbringer af en Skrivelse fra Kongen af Frankerig, beder at indlades!" Herpaa svarede Schaken: Han er velkommen!" Efter derpaa at være traadt frem med behørig Ceremonie, nedlagtes den medbragte Skrivelse tilligemed Foræringerne for den paa en af Guld og Ædelstene skinnende Trone siddende Schak, der selv bar Armbaand, hvorpaa funklede to af de største Diamanter Man kjender, Diademet, Sværdet, Skildtet og Scepteret blev baaret af Rigets Store. Omkring i Salen stode flere af hans Sønner, prægtigt klædte, men ubevægelige og stumme som Voxfigurer. Lige over for Schachen stode Mænd med Guldører paa Skuldrene, til Tegn paa deres afskyelige Forretning. Disse røbede ligesaalidet mindste Livstegn, men stirrede med ufravendte Blik paa Alles Herret. Denne dybe Stilhed, med den orientalske Pragt, opvakte en Blanding af Gysen og Frygt, og virkede saa heftigt paa den franske Tolk, at han blev ganske syg. Schaken spurgte til Kong Carl Xs og Prindsernes Befindende. Han er en Mand paa nogle og 60 Aar, har intet udmærket ved sig, undtagen sit uhyre Skjæg, som naaer ham ligetil Skjødet og bedækker hele Ansigtet, naar fraregnes en lille Aabning for Øinene. Derfor sige hans Undersaatter og, at han er den største Konge paa Jorden; thi han har det længste Skjæg, utallige Koner og en stor Mængde Heste.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1826-02-02
Om den i Paragnay fangne Franskmand, Hr. Bonpland, haves nu nærmere Efterretninger. Han lever meget kummerligt i Landsbyen St. Maria, da han aldrig tør gaae over en Miil fra sin Bopæl. Han eier en lille Plantage og lever af at destillere Rom og lade nogle Jndianerinder spinde Bomuld for sig. Han havde anlagt en Plantage af Paraguay=Thee paa den venstre Bred, af Parama, hvorover den despotiske Diktator blev saa misundelig, at han lod ham med Magt bortføre. 10 Jndianere, som vare i hans Følge, bleve skudte i Assumtion, hvor flere Franskmænd endnu holdes fangne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1826-02-02
En Gavtyv i Paris forsøgde nylig sin Lykke paa følgende originale Maade. Under Foregivende at være en Politie Kommissair, kom han nemlig i Vagten og forlangte 4 Mand, hvormed han gik hen til en Uhrmager, og medens han forkyndte denne Arrest, fordi han skulde besidde stiaalne Uhre, stak han selv 14 Guld=Repeteeruhre i Lommen, og transporterede derpaa sin Fange. Men da Sagen nærmere oplystes, maatte Hr. Urian selv vandre i Fængsel. Kolonien Ny-Sydwallis, der endnu for 37 Aar sig den var øde og ubeboet, er hurtig forvandlet til et yndigt og behageligt Opholdsted, og de forhen kun af Vilde beboede Strækninger bebyggede med folkerige Stæder, skjønne Landsbyer og Meierier. Hovedstaden Sidney med 7000 Jndbyggere har, foruden flere lærde Selskaber, en Friskole for Børn, en Bank og 3 Aviser. Jmidlertid har Kulturen paa Kolonien Van Diemens Land, der anlagdes 15 Aar senere, dog gjort hurtigere Fremskridt. Allene i Aarene 1818, 1819 og 1820 vorede Folkemængden til det Dobbelte. Staden Habart-Town med 3560 Jndvaanere har en Balsal, flere Brygger= og Brændeviins brænderier, en Bank, flere Klædefabriker &c. Lauencester, har 1200 og George=Town 600 Jndbyggere. Her er Klimaet ogsaa mildere, end i de andre Kolomer. Jorden frembærer alleslags Frugter og Korn. Fra 1788 til 1821 har Engelland sendt 33,000 Forbrydere til Syd=Wallis, hvis Underholdning, Opsyn a. har kostet imellem 5 og 6 Millioner. J Fængslerne hjemme vilde de have kostet Landet det Treedobbelte, uden at tale om den Glæde: at see saamange Mennesker, der hørte til Selskabets Udskud, forvandlede til nyttige Borgere. Scheiken Bechir, som holdtes fangen i Arre, er stranguleret, paa Paschaen af Ægyptens befaling. Han viste til sidste Øieblik største Mod, og lagde selv Strikken om Halsen. Da den brast 2 Gange, spurgte han de Udsendte om deres Herre ingen bedre havde at sende? Emir Bekirer, lod af Hævngierrighed Øinene udstikke og Tungen udrive paa Prindserne af sin egen Familie, fordi de havde taget deres Tilflugt til Scheiken. Lærred skades meget ved at bleges med Kalk. For ikke dermed at bedrages, behøves blot at afklippe en Prøve af det nye Lærred, hvorom Man vil forvisse sig, lægge det i et Glas og paahælde nogle Theeskeerfulde god Viinædike. Jndeholder Lærredet Kalk, vil Syren frembringe betydelig Gjæring, ledsaget af nogen Brusen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1826-02-02
En overordentlig Afsætning har Henriette Wilsonsbekjendte memoirs havt, hvori hun ligefrem fortæller sit Levnet, og hvorledes mange af Engellands berømte Mænd, Hertugen af Wellington o. fl. skulde have besøgt hende, Jkkun den høiere Klasse havde Adgang til hendes Gunstbeviisninger. Der gives forskjellige Udgaver af Skrivtet, ei at tale om Eftertrykkene. En af Udgaverne har illuminerede Kobbere, hvoriblandt et, som forestiller Henriettes lille Kammer, ogsaa en Scene med den nævnte Hertug. - Det er dog ikke det første i sit Slags i England. 1750 udgav nemlig en Constantia Philips en lignende Bog; men hun fandt ikke, hvad Henriette Wilson har fundet i Boghandler Stockdale, en Forlægger, der tager til Takke med en Fordeel, der neppe kan ansees værdig. Man anmærket om denne Stockdale, at han er cirdovant Medlem af et Selskab til Lasternes Undertrykkelse. - Om en af Fortidens Personer af Henriette Wilsons Klasse, en Sophie Baddeley, som havde megen Liighed med Henr. W., men var dog skjønnere, og mindre sunken, udkom for endeel Aar siden et Skrivt, der ogsaa sætter Læseren ind i de Adeliges Kredse. Den blev udgivet af en af Heltindens Veninder, og havde paa nogen Maade en moralsk Tendents, ved at skildre saadanne Ulykkeliges Skjebne, naar Alderen kommer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1826-02-02
Mærkeligt er det, at i denne Bog forekommer Faderen til en Stormand, der i Jettes memoirs spiller en vigtig Rolle. Men hvor paafaldende en Forskjel. Han kunde knap bogstavere. Sønnen derimod forelæste Jette Shakespear. Amtmand Ochs havde under Frederik den Andens Regjering, som kongelig Domaineforpagter, erhvervet sig en anseelig Formue, hvilket naturligviis skaffede ham Misundere, og Flere søgde ved høiere Bud at fortrænge ham fra Forpagtningen. Dette gjaldt især om en Mand, ved Navn Krebs, der saagar tilbød at svare 6000 Rd. i Forpagtningsafgivt mere om Aaret. Man overlod Ochs Valget, om han vilde fratræde eller betale ligesaameget; og da alle Forestillinger fra hans Side vare frugtesløse, skrev han direkte til Kongen. Deres Majestæts Bønders, saa lød hans Ord, befinde sig vel ved den nuværende Forpagtning, og jeg nyder den Lykke at være som Fader iblandt dem; men skulde jeg svare 6000 Rd. meere om Aaret, maatte jeg blive deres Blodsuer, og i saa Fald fratræder jeg hellere. Frederik skrev paa Randen af Forestillingen: Es bleibt der Ochs, der feste steht, Und nicht der Krebs, der rückwarts geht. En Officeer, der har bivaanet Krigen imod Birman nerne, skildrer denne Nation saaledes: "Saavidt jeg har havt Anledning til at bedømme Birmannerne, har jeg i den fundet drivtige og forstandige Mennesker, langt overgaaende alle andre Østerlændinger, Araberne maaskee allene undtagne, og skulde de end besidde et eller andet mindre elskværdigt Karakteertræk, saa kommer samme i Afregning tilgode en Deel fortræffelige Egenskaber, der vilde pryde de meest civiliserede Folkeslag. At de ere grumme mod deres Fiender er vel i Almindelighed Tilfældet, men at de derhos ikke ere barbariske mod Værgeløse, bevises blandt andet af deres Forhold ved at gjennemstrøife Assam. De medtoge vel under dette Tog de vakkreste Piger i Landet, og først, da Rungpore var erobret, fik de Skjønne deres Frihed tilbage, og modtoge den Erklæring, at Man vilde sende dem tilbage til deres Familier; men de fleste af det vakkre Fanger gave da den Erklæring, i sin Orden, at de hellere vilde følge Birmannerne, hvorsomhelst disse toge hen, end vende tilbage til sine egne Stamforvandte, hvilket beviser, at de vare vel behandlede. Birmannerne ere iøvrigt aldeles fremmede for Snedighed og Rovgierrighed, og de have i deres Væsen en Mandighed, som paa den bestemteste Maade kontrasterer mod Jndiens øvrige Jndfødtes Karakteer. Der ere Faa iblandt dem, som ikke kunne læse og skrive; deres Hukommelse er saa sikker, og deres Undersøgelsesevne saa vis, at en Birmanner i Almindelig hed kan give de meest bestemte og detaillerede Underretninger om enhver Bye og Egn i de Lande, han har besøgt. flere af den lavere Klasse, i de Landstrækninger vi have erobret, har antaget Tjeneste hos vore Officerer, og allerede erhvervet sig megen Agt ved Duelighed og skikkeligt Forhold. De af dem medtagne Assanske Piger ere udmærket skjønne, deres Væxt den smukkeste jeg har seet, Spaniernes ei engang undtagen. De have et ædelt dannet Ansigt, og lokket, sort, glindsende Haar.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1826-02-02
En Konditor i Paris falholder en Liqveur under Navn af Esprit du General Foyt. Paa Devisen staaer, franske Taarere.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1826-02-02
Jngen Stegevender i Verden er vel kunstigere indrettet end den, som tilhører Greven af Castel=Marlig i Treviso. Den spiller nemlig 24 Arier, og hver Arie bestemmer det Tidspunkt, naar dette eller hiint er bleven stegt nok. Et Stykke Fuglevildt a la siamande er f. Ex. færdigt ved den 18de Arie, Bedekjød i Panglaise ved den 12te o. s. v. Kokken har kun nodigt at have Tabellen ved Haanden og tælle Arierne, saa er hans Steeg musikalsk-mør, Ved Wien er nu en Fabrik, hvori der bruges Læder, som frembringes af anmalske Stoffe. Produktet angives at være en paa hidtil ubekjendt chemisk Maade frembragt dyrisk Hud, som ogsaa forholder sig i Garvningen, for hvilken det udsættes, som en naturlig Hud. Ved dette Kunstprodukt fortjener at bemærkes, at det, i Begyndelsen i flydende Tilstand, kan bruges til Forfærdigelsen af alle Slags Gienstande, som Skoe, Støvler &c. og af disse derved kunne gjøres aldeles uden Syening. Først efterat den bløde Masse er størknet, underkastes den Garvning, hvorved den forandres til fuldkomment Læder. Det siges at være Tilfældet, at mange af de Gienstande, som heraf kunne dannes, ikke ville koste meere end den Arbeidsløn, som ellers dertil medgik. Dette Kunstprodukts elastiske Egenskab gjør det især behageligt som Fodtøi, og udtrykker Anmelderen sig i Geselschafter: spøgende kan nu siges, at dette Produkt fremkalder den gyldne Tid, da Jngen meere veed, hvor Skoen trykker, fordi Jngen mer kan føle, at den trykker.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1826-02-02
Befordringer og Afgang. Under det danske Kancellie: Den 50 Decbr. f. A. er i Anledning af Kancellie Deputeret Kammerherre Løwen skjolds dødelige Afgang, Kancellie Deputeret, PolitiedirekteuA. C. Kjerulff, Ridder af Dannebrogen og Dannebrogsmand udnævnt til bie Deputeret, og Høiesterets=Assessor, samt surnumerair Kancellie Deputeret M. Lange, til 6te Deputeret i Kancelliet; Kand. juris H. A. Mollerup beskikket til Kancellisk i Kancelliet. Den 4 Jan., Kand. juris C. F. Mourier til Kancellist ved General=Prokureur=Forretningerne. Den 15de Exam juris R. Blichfeldt til Kopiist ved Underfogdens Kotoir i Kjøbenhavn. - Under Rentekammeret: Den 12 Octbr. f. A. er J. H. Sternhagen i Hørup, under Flensborg, Amt, meddeelt Bestalling som Landmaaler. Den 30 Novbr., lige Bestalling meddeelt Skovfoged C. F. Kiene i Kattenberg, under Cismar Amt. Den 14 Decbr., Kammerraad og hidtil værende Herredsfoged F. H. W. Sarauw meddeelt Bestalling som Amtsforvalter i Amtet Hütten. Den 24de, Justitsraad og Huusfoged H. Riegels i Naade entlediget fra sit Embede som Huusfoged i Amterne Sønderborg og Nørborg, samt Tingskriver i Sønderherred i Amtet Sønderborg; og hidtil værende Premierlieutenant ved Hs. Maj. Kongens Regiment, Krigsraad F. W. Riegels, igjen udnævnt til Huusfoged i forbenævnte Amt. Den 21de, Amtssekretair J. J. Agt, meddeelt Bestalling som Landskriver paa Pellworm. Den 30te, Overanditeur A. R. C. Brockenhuus meddeelt Bestalling som Herredsfoged i Strurdorf Herred i Gottorff Amt. - Under Landmilitair-Etaten. Den 2 Januar, Kommandeurer, for den holstenske Artillerie=Brigade, Oberst H. A. v. Friboe, afskediget efter Ansøgning og formedelst Svagelighed i Naade, af Krigstjenesten som Generalmajor og med Pension. J Anledning heraf udnævnes tjenstgjørende Major ved den danske Brigade, Oberstlieutenant W. v. Bille, til Kommandeur for den holstenske Artillerie-Brigade og tildeeles sammes 13de Kompagnie. Den 14de, Land= og Søe=Krigskommissairen i det 3die jydske Distrikt, Kammerherre og Oberstlieutenant A. G. v. Moltke, meddeelt Generalkrigskommissairs Karakteer, med Tilladelse at bære den for de karakteriserede Generalkrigskommissairer reglementerede Uniform. Den 15de, den ved Artilleriekorpset staaende tarakteeriserede Major G. v. Blicher, indtil videre ansat at fungere som tjenstgjørende Major ved den danske Artillerie=Brigade. Den 17de, Garnisonsauditeur i Rendsborg, og Auditeur ved Borgervæbningen sammesteds, Overauditeur A. A. C. Brockenhuus, som paa anden Maade er ansat, afskediget i Naade af Krigstjenesteen; og Kand. juris F. F. Tillisch udnævnt til Garnisonsauditeur i Rendsborg og Auditeur ved den derværende Borgervæbning; Kand. juris A. L. Drewsen udnævnt til Auditeur ved det fyenske Jnfanterie-Regiment, Over=Told- og Konsumtionsbetjent F. C. Jacobsen i Kolding meddeelt Krigsassessors Karakteer. Den 21de, Oberstlieutenant og Over=Adjutant J. H. C. du Plat, Ridder, undnævnt til Generalqvarteermesterlieutenant, men vedbliver at gjøre Tjeneste ved Generaladjutantstaben, og Oberstlieutenant og Overqvarteermester a la sulte J. G. v. Lesser, Ridder, indtræder i Overadjutants Nummer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1826-02-02
Vacancer. Under det danske Kancellie. Torrild og Vedsted Sognekald i Aarhuus Stift, 581 Rbd. - Sognekaldet paa Øen Anholt, 250 Rbd.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1826-02-02
Dødsfal d. Geheimekonferentsraad og Storkors af Dannebrogen og Dannebrogsmand, C. M. T. Cold, 73 Aar; Madame S. D. Manthey, fød Hermes, 81 Aar; Kammerherre, Oberst og Generalqvarteermesterlieutenant J. F. Blix v. Oppen, Kommandeur af Dannebr. og Dannebrogsmand, samt Ridder af den keiserl. russiske St. Annæ Ordens 2den Klasse, næsten 60 Aar; Bogtrykker Rangel; Grosserer, A. Hoffmann, 60 Aar; forhenv. Faktor ved det asiatiskrostindiske Komp. P. Kall, næsten 70 Aar. Alle i Kjøbenhavn. - Slotsgarmer Petersen paa Frederisberg; Sognepræst forØsløs, Vesløs og Arup Sogne i Vesterhan Herred, Thisted, Amt, Hr. Türch; Madame H. S. Seidelin, fød Høyer, (Enke efter Sognepræst Ch. Seidelin) i Riimsøe Præstegaard, ved Greenaae, 70 Aar; Provst P. Berthelsen, Sognepræst for Torrild og Vedsleth Menigheder, 62 Aar, Etatsraad Bye- og Raadstueskriver L. Ch. Estrup i Helsingøer, 73 Aar; Frue Kammerraadinde R. C. Just, fød Lerche, i Viborg, 78 Aar.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1826-02-02
ertissements. Efter faa Dages Sygeleie af en heftig Forkjølelsesfeber, bortkaldte Døden den 26 dennes Andreas Sophus Borch, som i de sidste 7 Aar levede paa mit Kontoir. Han tog det Vidnesbyrd med sig i Graven, at han var en tro Arbeider i sine Forretninger, ligesom han for sin godmodige Karakteer var afholdt af de, der kjendte ham. Dette Dødsfald bringes herved hans Slægt og Venner til Kundskab. Veile den 28 Januar 1826. Hersleb.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1826-02-02
Smukke Heel= og Halv Masquer faaes for billig Priis hos Kjøbmand Schmidt paa Vestergade. Græsning til nogle Dragonheste til anstundende Sommer ønskes af Major Bardensleth i Odense.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1826-02-02
Nyt og godt Hauge- og Blomsterfrøe, saavelsom Erter og Bønnet, er nu at bekomme hos J. J. sal. Nissen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1826-02-02
Gaardskarls-Tjenesten paa Postgaarden i Nyborg, med Overdragelse af Hestestalde, Skjænkestuen for Postillioner, i Kudske og Tjenere, samt Rettigheden at levere Fodring til de Fremmedes Heste &c., kan fra 1 Mai d. A. erholdes i Forpagtning paa 1 eller flere Aar. Lysthavende behage at henvende sig til J. H. Schalburg. Underste Etages Værelser ved Komedichuset, bestaaende af tvende store Stuer, et Sovekammer, Kjøkken og Spisekammer, et mindre Kammer, Baghuus, Hauge og Gaardsrum med Jndkjørsel, er at faae til Leie førstkommende Paaske Flyttetid. De, som kunde benytte denne Leilighed, vilde behage at henvende dem til Konditorinde Bang paa Nørregade. Værelserne blive ledige til 1 April, og kunde da afbenyttes fra den Tid.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1826-02-02
For en anstændig Familie bliver til nækommende 1 Mai, eller om ønskes før, et Huus med rummelig Haugeplads ledigt. Det har 4 Værelser ved Siden af hinanden med Spise Pulter= og Pigekammer, samt Kjøkken og Bryggers, foruden Brændehuus og andre Beqvemmeligheder. Det ligger omtrent midt paa Thorseng i en ganske selskabelig Egn. Melk kan daglig erholdes for billig Betaling. Man henvender sig til Fred. Krist. Lund, Sognepræst for Landet Menighed.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1826-02-02
Tirsdagen den 7 Februar førstkommende, om Formiddagen Kl. 9, bliver afholdt offentlig Auction paa Fattiggaarden over endeel sorteret Hørgarn. Suffisante Kjøbere gives 6 Ugers Kredit og betale intet Salarium. Reimuth. Odense den 51 Januar 1826.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1826-02-02
Jfølge det Kongelige Rentekammers Ordre skal ved offentlig Auction bortsælges endeel paa Roden staaende Elle, samt nogle Ege= og Bøgetræer af Hellerup Godses Skove, Langengers Mose, Kohaugen og Plantagen. Auctionen er berammet til Torsdagen den 9 Febr. og den paafølgende Dag. De Lysthavende ville derfor behage at møde førstnævnte Dag, om Formiddagen Kl. 10, hos Skovfoged Hans Jacobsen ved Risperdamshuset. Ved samme Leilighed bortsælges endeel sauget Ege=Vragtømmer og nogle Læs Egetoppe. Windinge Herredskontoir i Nyborg den 27 Januar 1826. D. C. Lawætz, konstitueret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1826-02-02
Ifølge indgaaet Retsforlig og derefter passeret Jndførsel, bliver det Boelsmand Hans Pedersen i Gummerup tilhørende Huus med tilliggende Jorder, ialt af Hartkorn 5 Skpr. 2 Fdkr. 1/2 Alb., stillet til offentlig Auction, som, efter Overeenskomst med Auctionsdirekteuren, afholdes Onsdagen den 15 Februar, den 1ste samt den 15 Marts førstkommende, hver Dags Formiddag Kl. 10. De 2 første Auctioner foretages paa Assens Raadstue, men 3die Auction paa Stedet selv i Gummerup. Bygningerne bestaae af 24 Fag Vaanings= og Udhuus, og ere solide. De øvrige Oplysninger, samt Konditionerne for Salget, kunne 8 Dage førend første Auction erfares hos undertegnede Mandatarius for Udlægshaveren. Assens den 28 Januar 1826. W. Marckmann.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1826-02-02
Den saakaldte Steensgaards Mølle ved Stoense, under Steensgaards Gods paa Langeland, med tilhørende Huus og Jordlod af omtrent 6 Tdr. Land, samt de til Møllen henhørende Redskaber og Jnventarium, bliver ved offentlig Auction paa Stedet selv, Fredagen den 10 Februar d. A., om Formiddagen Kl. 11, opbuden, først til Eiendom og dernæst til Fæste, efter de Konditioner, som paa Auctionsstedet blive bekjendtgjorte og hvorom forinden kan erholdes Kundskab hos Undertegnede, og hvoriblandt er, at hvis Møllen m.v. overdrages til Eiendom, betales det halve af Kjøbesummen til 11 Juni og det øvrige halve til 11 Decbr. indeværende Aar; men hvis samme derimod bortfæstes, betales hele Jndfæstningen til 11 Juni førstkommende. Egeløkke paa Langeland den 23 Januar 1826.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1826-02-02
Paa Eierens Vegne Schurmann, Forvalter. Wilff Kroe beliggende imellem Kolding og Weile, ved Hovedlandeveien fra Holsten til Jylland, med dens betydelige Bygninger og LandEiendomme af Marker og Skov, tilligemed dens Privilegier &c. meget vel indrettet til Gjæstgiverie, er et af de nærsomste og indbringende Eiendomme paa Landet her i Jylland, som undertegnede Eier agter at bortsælge underhaanden paa billigste Vilkaar, da endeel af Kjøbesummen kan for det første der, blive indestaaende. J Kjøbet kan ogsaa følge endeel Besætning af Ind= og Udboe, som og at Kroen kan tiltrædes strax. Mangel af Salg agter Undertegnede at bortforpagte samme paa flere Aar, naar den behørige Sikkerhed derfor kan stilles. Wiuffgaard pr. Kolding den 11 Januar 1826. Jngmersen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1826-02-02
At det af Kjøbmand Henrich Lund i Faaborg til Skifteretten sammesteds under 25 Novbr. 1823 opgivne Opbudsboe, under Dags Dato er bemeldte Kjøbmand Henrich Lund extraderet til frie Raadighed og Disposition, bliver herved offentlig bekjendtgjort. Faaborg Byefogedkontoir den 6 Januar 1826. Flindt, konstit.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1826-02-02
De, som maatte have noget at fordre i Boet efter afdøde Vævermester Jacob Ditlev Fich i Aasum, anmodes, inden 6 Ugers Forløb, at anmelde saadant hos undertegnede Skifteforvalter i Boet. Odense Herredskontoir den 11 Januar 1826. C. A. Falbe.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1826-02-02
Samtlige Kredi= og Debitorer i Stervboet efter afdøde Huusfæster under Baroniet Lehn, Fabriqveur Søren West Passop, indkaldes herved med 6 og 12 Ugers Varsel at møde hos Undertegnede, de Første for at ligitimere deres Fordringer paa Boet og de Sidste for at betale deres Skyld til samme. J. W. Tornøe, kommitt. Skifteforvalter.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1826-02-02
Da Gaardmand Christen Pedersen af Holmdrup under Baroniet Lehn ved Døden er afgaaet og hans Boe taget under Skiftebehandling, saa indkaldes herved samtlige Kredi og Debitorer i Stervboet efter bemeldte Afdøde med 6 Ugers Varsel at møde hos Undertegnede, de Første for at ligitimere deres Fordringer paa Boet og de sidste for at betale deres Skyld til samme. J. W. Tornøe, kommitt. Skifteforvalter.