JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-31
De nyeste Breve fra Basel bringe den høistvigtige Efterretning, at Bymændene ved et Udfald den 15de have tilføjet Bønderne et meget stort Nederlag og efter meget Mandfald aldeles adspredt dem og tvunget dem til et Forlig, hvorved da Urolighederne ere ophørte, eller i alle Fald dog indstillede. (Efterretningen er stadfæstet fra flere Sider.) - Basel, beliggende ved Rhinstrømmen, lige paa Grændsen af Frankrig og at Storhertugdømmet Baden, er den vigtigste Handelsstad i Sveits og har vigtige Manufacturer, Papir møller, betydelig Transithandel og over 13000 Jndbyggere.
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-31
Rusland. Hvordan Stemning, der tildeels yttrer sig i Ruslands Krigshær, sees af en Dagsbefaling fra den Kejserlige Generalstabs Dirigent af 19de (31te) December, som formelder, at Underlieutenant ved Samogiternes Grenadeer Regiment Piszczatovski og Fændrikkerne Su sin, Poprocki og Pordzki kom den 11te (23de) Decbr. ind i Stuen til Captain Calov, som commanderer samme Regiments 4de Musketteer-Compagni, der tilligemed det 6te Compagni holder Grændseposten i Flækken Suraza besat, og fordrede, at han forskudsviis skulde udbetale Soldaternes Lønninger, hvorved de ledsagede deres Fordringer med Trusler. En Lieutenant Jeremenko, som just var nærværende hos Captainen, forudsaae Følgerne af dette lovstridige Skridt og bortfjernede sig strax for at give Commanderen for 6te Compagni, Stabscaptain Kostevski Beretning om det Passerede. Denne lod øjeblikkelig slaae Generalmars og samlede sit Compagni, og da Commandeersergeanten ved 4de Compagni hørte Trommen, lod han paa samme Maade kalde sine Folk sammen. Men imidlertid havde de Jldefindede havt Held til at udføre deres udædiske Plan. De skjøde Captain Calov, ophævede Vagten og under Paaskud af at maatte værge imod den sig visende Fiende, førte de den hen til et paa Grændsen opført Dige. Ved dette Bedrageri forledede de Vagten ved Slagdommen til at følge med, og i det at de blandede sig imellem Soldaterne, søgte de at komme over Diget ind paa Kongeriget Polens Side. Da de vare komne tæt ved Enden af Vasen, og der paa den anden Side ingen Fiende var at øine, spurgte den til Commandoet hørende Underofficeer Jaitschnikov, som mærkede Officerernes Anslag, Underlieutenant Pissezatovski, hvor han førte dem hen. Denne satte, ham Pistolen for Brystet og bød ham adlyde og søgte tillige at lokke ham ved alleslags Løfter. Men Jaitsch, nikov skreg til Grenadererne, at de skulde fælde Gevær og med Bayonetterne strække Forræderne til Jorden. De usle Mordere grebe strax til Flugten, da de hørte dette, og uagtet Grenadererne fulgte dem i Hælene, lykkedes det dem dog ved at vade igjennem den sumpige Aa, at slippe over Grændsen og der at komme i Sikkerhed. Men Underoffiteren førte Commandoet tilbage, som var opfyldt af Harme over dette skjændige Forræderi. Hans Majestæt har med færdeles Velbehag hørt Beretningen om Jaitschnikovs og de hos ham værende Soldaters Uforsagthed og urokkelige Troskab, og har behaget Allerhøiest at befale, at Underofficeer Jaitschikov forfremmes til Fændrik, Underofficererne Lobarev og Kostenka skjænkes hver 30, og Soldaterne hver 10 Rubler, samt at deres Adfærd kundgjøres for hele Armeen.
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-31
Tyskland. J en liden Prøisisk Stad, Burg, i det Magdeborgske er det kommet til hæslige Optrin ved et Slagsmaal med Klædevævere, som vilde sætte en fangen Kammerat i Frihed, ved hvilken Lejlighed Magistraten fik morderiske prygl, Raadhuset blev i Bund og Grund nedbrudt, alle Acter og Protokoller brændte og Byens Borgmester stærkt saaret. - Fra Magdeborg er allerede sendt en Batallion Soldater med to Kanoner til Burg for at gjenoprette Orden.
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-31
Grevinde Reichenbach, som nylig vilde paatrængKurhesen sin forhadte Nærværelse, ankom til Kukførstens Slot just den Nat, da Casselerne jublede overden dem stiænkede Constitution og hele Staden var illumineret og følgelig alle Mennesker paa Benene. Hun indtraf i en Reisevogn til Slottet Vilhelmshøi Klokken 12 om Natten under det foregivne Navn Fru von Rothichildt; men det varede ikke en halv Timefriend hendes Ankomst var kundbar over hele Staden, en urax afløstes Jublen af Raabet: "Til Vaaben alleMand, Reichenbach er paa Vilhelmshøj," Med utrolig Hastighed var Folket ude ved Slottet, og hvor nødig Kurførsten vilde undvære hendes Pleie, maatte han dog bide i det sure Æble og føje Folkets Kraft fordring ved at vise hende bort. Hun flygtede over Grændsen til Waldeck, som er det nærmeste Naboland, og naaede omsider paa Omveje og uden at komme over Hessisk Grund igjen Frankfurt, hvor hun indtraf den 15de Januar. - Kurførsten opholder sig nu paa bemeldte Slot Vilhelmehø, uden den forønskede Røgt og Pleie, men Kurførstinden er igjen reist fra ham og boer tilligemed Kurprindsen inde i Staden. - Hun er en Søster til Kongen af Prøisen. - Bankør huset Rothschild i Frankfurt, som havde sin første Opkomst ved at omsætte den forrige Kurførstes store Capitaler, har indtil denne Tid havt store Summer imellem Hænder fra den nuværende Kurførste til at nego cere med, men disse ere nu opsagte og skulle anbringes i hans eget Land.
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-31
Et Hamborgsk Skib Rezia, Capt. Kruse, er fra Bergen afseilet til Marseille, hvilket er det første Skib under Hamborgsk Flag, som seiler til Middelhavet, og Assurandørerne i Triest have anmeldt, at de ville tegne paa Hamborgere til ligesaa billig Præmie, som paa andre Middelhavsfarere. - Maaske dog Marokkanerne endnu kunne holde Middelhavet røddeligt for det Slags Skibe, som ingen Adkomst have til at deeltage i saadan Fart.
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-31
Blandinger. Ligesom den frygtelige Cholera griber mere og meere om sig i det østlige Europa, plages den vestlige Deel med en anden ligesaameget omsiggribende Landfarsot, nemlig: Kjephøihed iblandt skjægløse Herrer. Saaledes har den Spanske Regering opdaget en Sammensværgelse af Studenterne i Toledo, Alcala, San Jsidro og Madrid. Over 40 af dem ere satte i Forvaring. Garnisonen i Madrid maatte i Anledning af denne Sammensværgelse staae under Gevær i to hele Ærmaal. - At Salamancas Studenter forleden gjorde sig utilbeens, er forhen ommeldt, og de have faaet Ferier paa et heelt Aar, i hvilken Tid alle Universitetets Høresale ere lukkede. - Studenterne i Cenf have udstedt en Omgangsskrivelse til de øvrige Studenter i Sveits, hvori de opfordre dem til at gribe til Vaaben, men dette skeete for sildigt, thi da Brevene indløbe til de andre Stæder i Sveits, stode allerede Studenterne i Harnisk og Plade, og Studenterne i Genf bleve paa en underlig Maade overraskede ved selv at modtage lignende Opfordring omtrentlig af samme Datum fra Studenterne i Basel og i Cuar i Graabyndten, hvilke Skrivelser saaledes underveis have krydset hinanden. Man seer altsaa heraf, at den kjære studerende Ungdom i Sveits allevegne besjæles af een og samme Aand. - Mærkeligt nok, at Grækerne i Oldtiden dyrkede Videnskabernes Gudinde Athene (Minerva) tillige som Gudinde for Krigen under Navnet Pallas.
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-31
J Bayerns Hovedstad München er lagt Beslag paa nogle offentlige Blade, Presserne forseglede og fire Redactører ere landsforviste. - Sligt kan finde Sted i et Land, hvis Konge er en særdeles oplyst og ædel Mand! Anføreren for den lille Hær som man ellers tør bruge Ordet Hær om en Flok sammenløbet Skrabsammen), hvormed han vilde gjøre en Jnvasion i Hertugdømmet Brunsvig, var en Skrædder ved Navn Grote, som blev fængslet i Blankenborg, men hvis Forstandsevner befandtes at kvalificere ham til Daarekisten, hvor vel Oprørerførere i Almindelighed kunne findes at være paa deres rigtige Hylde. Gottingerne overgave sig først paa en Opfordring fra Militærets Side, hvorved gaves dem 12 Timers Betænknings Tid. De sendte da en Deputation ud, som forlangte fuldkommen Amnesti og den Betingelse, at Gottingen ikke skulde faae mere Militær, end den sædvanlige Batallion til Garnison. Generalmajor von dem Russche, afslog dette, men gav Forlængelse i Betænkningstiden, hvilket Oprørets Hovedmænd benyttede sig af til at smutte bort, hvorpaa Magistraten den 16de tidligt om Morgenen meldte, at Portene nu vare aabnede og Staden rolig, hvorpaa Krigsfolket rykkede ind. - Samtlige Studenters midlertidige Forviisning fra Gottingen har frembragt en hidtil der ukjendt Stilhed og al Ting er øde og tomt.
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-31
Fra Frankfurt ved Mainstrømmen forsikkres, at to store Magter i Europa have tilbudt den faldne Franske Monark, Kong Carl den 10de, en anseelig aarlig Tærepenning, som endog angives til omtrent 10 Millioner Franker. Det skal være af den højmodige Grund, at han derved spares for den Ydmygelse at modtage Pension af sine fordums Undersaatter. - Det er ellers underligt nok, at det skal ansees mere ydmyggende at leve som Aftægtsmand, end at faae Naadsensbrøaf Fremmede. - Kong Carl gaaer i sit 74de Aar saa der vel ikke er stor Sandsynlighed for, at hans Underhold vil vare ret mange Aar.
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-31
Til den belgiske Krone ere komne to nye Candidater, nemlig den Neapolitanske Konges Broder Prinds Car af Capua, 19 Aar, og den Spanske Konges Broder Jnfanten Don Frands de Paula, 37 Aar gammel. At den Græske Præsident Capodistrias ikke længe vilde kunne regere til de oprørske nu uafhængige Grækers Tilfredshed, var let at indsee, da de fleste at Oprørets Høvdinger dog ene vare Røvercaptainer, som vel paa en Maade kunde holde sammen, saalænge de havde en fælleds Fiende at bekæmpe, men som ikke finde sig i at staae under nogensomhelst Jnd ham betroet, ei lader sig forene med Rigets Undersaatters Selvraadighed, saa har Præsidenten seet sig nødsaget til at anvende Lovenes Strenghed imod mange af de i Revolutionstiden virksomste Anførere, og saaledes har han nylig seet sig beføiet til at arrestere Kanello Deliaunis under Anklage af politiske Forbrydelser, og at fængsle ham med Flere, men nu maa han ogsaa i mange Aviser, og navnligen i Smyrnas Journal høre yderst ilde, som om han var den største Despot, der blot ansaae Grækenland og dets Jndbyggere, som et Arvegods, der var ham tilfaldet, og som han kunde skalte med efter Velbehag ligesaa frit, som de Sarmatiske Herremænd skalte med deres livegne Bønder og Ukrænske Ørne.
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-31
Den Tyske Forbundshærs tiende Corps skal nu efter nylig ved Bundsforsamlingen skeet Forandring ved Bunds Contingent-Matriklen bestaae af 28038 Mand, hvoraf 22217 Jnfanteri, 3572 Cavalleri og 2249 Mand Artilleri og Pionerer. De Forbundsstater, som til dette Corps have at stille Tropper ere: Hannover, Holsten, med Lauenborg, Brunsvig, begge Meklenborgske Stater, Oldenborg, samt Fristæderne Lybek, Hamborg og Bremen.
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-31
Jblandt de rige Engelske Adelsmænd, som især have stor Jndflydelse paa Parliamentsvælgene, er Hertugen af Newcastle den som kan skalte over de fleste Ansættelser, da han nemlig ejer adskillige saadanne forfaldne Byer (rottenboroughs), som fra Arilds Tid have Ret til at vælge Medlemmer af Parliamentet, men han har som Eier den Magt, at han ved sine Forvaltere kan gjøre enhver af Jndbyggerne huusvild, som ikke vælger efter Hertugens Sind, og han har ikke forsømt at benytte sig af denne Magt i den største Udstrækning, sigende at "Enhver har Ret til at gjøre med Sit, som ham lyster; men da han nylig passerede igjennem en af disse ham tilhørende Byer, Newark upon Trent, fik han af Folket, som ikke hylder hans Grundsætning, saa mange Prygl, som kunde dænges paa ham, hvilket han da kan sige ere holdne Varer.
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-31
Fædrenelandet. Kjøbenhavns Posten var ved Avisens Slutning Kl. 4 1/2 endnu ikke ankommen.
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-31
Blandinger. Paa Torvet her i Aalborg findes i Dag Sild tilfals for 24 s. Snesen. Det synderlige derved er at disse ere kjøbte paa Randers Torv, hvor de vare førte fra Salling Sund. Der falholdtes omtrent 160 Ohl, fiskede i Vaad under Jsen.
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-31
Af de forhen omtalte, i Tydskland opfundne, Vaske maskiner, har Kond, Kjørby i Christiansfeld forskreven et Exemplar, der fuldkommen skal have svaret til sine Forventninger. En Dreier Petersen i Christians Døde. A. Rauhange, f. Vest, 82 Aar, i Odense. Jfr. A. M. L. Berg, i Middelfart. Feltskjær Østerrild, i Mariager. Forhenv. Amtmand J. H. Selmer R. af D., 75 Aar, i Veile. Forhenv. Amtsprovst R. Fog, 67 Aar, i Viborg. - Enkefru v. Bentzen, f. Waltersdorff, i Slesvig. K. Ellessen, f. Gregorius, i Oldenswort. (Meddeelt.)¬
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-31
J Anledning af Mans Majestæt Kongens Fødselsdag, den 28de Januar 1831. Velkommen til vort Norden, Du Danmarks Høitidsdag. Du over hele Jorden Er seet med Velbehag. - Thi ingen Fyrste nyder. Saa høi en Kjærlighed, Som den der Fredrik fryder. J Thronens Herlighed! Og ingen Throne styttes Ved saadan Kjærlighed, Thi Folkets Hjerter knyttes Til den ved - Kjærlighed. - Og sjeldent Fyrster nyder, Paa hele Jordens Rand, En Agt, som den der pryder, Vor Fredrik Dannismand. Erobrerkrands er slynger Sig om Dit Sølverhaar, En skjønnere det tynger, En Krands som ei forgaaer: Dig Borgerkronen vinde Dit Folk til sidste Stund, Thi alle Dyder finde Hos Dig et sandt Paulun. Ei Oprørsluen raser, Ved Danmarks frie Strand; Ei Jesuiters Phraser Faae Jndpas i vort Land. Fornufts og Retfærds Stemme. Kun ene høres her, Og ingen Dansk kan glemme Hvad Du for Danmark er. Mens Jordens Throner hæve Og styrtes om i Blod, Til Gud vor Bøn sig hæve For Fredrik Ejegod. Velsign den ædle Konning. Som kun vil Folkets Vel. Beskjærm den elskte Dronning. Som Hans og Folkets Held. Lad blomstre, Gud, det Rige, Hvor Fredrik styrer i; Din Fred derfra ei vige, Derom Dig bede vil Lad høje Borgerdyder. Boe i hver Danskes Bryst, For Kongen da udgyder, Hver Dansk sit Blod med 8 Hed en god Samvittigheds stille Fred, herslamrede til et bedre Liv, i Gaar Aftes Kl. 6 1/2.
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-31
vor ömme, gode og retskafne Moder, Euphemia Jacobi Møller, föd Hansen, i det 79de Aar. 5 Ugers Stedse tiltagende Skröbelighed og de sidste 6 Dages Sygeleie, tilkjendegav det Sorgens Budskab, vi herved med Veemod bringe Vamilie og deeltagende Venner, paa fraværende 8 Södskendes og egne Vegne. Condolence frabedes. Tranumstrandgaard, den 25de Januar 1831. Osine C. Møller, Jörgen Møller. föd Hviid.
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-31
Efterat vi for 6 Maaneder siden maatte friste den haarde Skjæbne, ved Böden at see og berövet en kjærlig Moder, maa vi nu af Kummer og Smerte nedböiet bekjendtgjöre, at vor saa höitelskede Fader, Kjöbmand Aron Jacobsen, ved et apoplectisk Tilfælde, den 21de Dennes om Morgenen Kl. 1, hensank i vort og og Dödens Favn, i sit 69de Aar. - Tolv fader og moderlöse Börn omringe det kjære Liig hvoraf det Yngste ikkun er noget over 3 Aar gammelt. Denne yngre Börneflok, der neppe aner hvad den har tabt, foröger ikke lidet den Sorgens Byrde, der nu hviler paa de fældre Södskende. I nogle og Fyrgetyve Aar har han uafbrudt med Hæder fortsat sine Handelsforretninger; saare agtet var derfor hans Navn. Mange vare hans Velgierninger; Paarørende og Trængende ville derfor beklage hans Död, og med vaade sine skue paa hans Jordiske Levninger. Dit Navn være os en Trøst, Dito Minde være os helligt! Paa egne og Södskendes Vegne. S. A. Jacobsen. J. A. Jacobsen. Aalborg, den 21de Januar 1831. vidste Forestilling.
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-31
Tirsdagen den 2den Februar opføres: i Anledning af Mans Majestæt Kongens høie Fødselsdag Christian den Fjerdes Dom, Fædrelandsk Ridderskuespil i 4 Acter, af Søtoft.
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-31
Formedelst Dagens Høitidelighed fremsiges en Epilog, efterat en Sang, der uddeles gratis ved Indgangen, er afsjungen af det hele ærede Publikum. Werligh & Müller.
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-31
J Furrebye pr. Løkken er et lidet Sted underhaanden at faae tilkjøbs, hvis Hartkorn er 5 Skpr., og kan føde og græsse 2 Heste, 6 Køer og 8 a 10 Faar. Jordernes Godhed kan bedste overbevises ved at Liebhaberne selv tage dem i Øiesyn, det fornødne Tørvejord haves til Gaarden, den der attaaer samme kan henvende sig til O. Christensen i Furrebye Skole.
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-31
Et Birketræes Hjørneskab er at faae tilkjøbs hos SnedkerVontillius.
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-31
En herskabelig Bopæl, samt stor Gjestgivergaard, anvises tilkjøbs eller Leie fra Stiftsbogtrykkeriet. Fourholt, i Horsens Sogn, Dronninglund Herred, med tilliggende 3de Jordeiendomme af Hartkorn 6 Tdr. 1 Skpr. 1 Fdkr.; og en underliggende Engparcel af Hartkorn 3 Skpr. 1/2 Alb., kan underhaanden faaes tilkjøbs, paa favorable Vilkaar, og i Mangel af Salg, kan samme erholdes i Forpagtning. J begge Henseender kan Tiltrædelsen skee enten til næste 1ste April eller 1ste Mai. For ubekjendte Liebhabere bemærkes det: at Gaarden, er beliggende 2 Miil fra Sundbye, ved Landeveien til Sæbye, dens Bygninger ere af nyt opførte for 3 a 4 Aar siden, og af giver Bopæl for en Familie uden for Bondestanden; Eiendommene ligge tæt omkring samme; i Gaardens Mark er nedlagt 12 Tønder Vinterrug-Sæd; og paa Engene kan aarligen avles over 100 Læs godt Høe; ligesom der om Sommeren, foruden Gaardens nødvendige Besætnings-Kreaturer, kan græsses omtrent 100 Fæhøveder. Ved Opbrækning kan Marken betydelig udvides, og til hvis Forbedring haves Mærgel i Overflødighed paa Eiendommen. Ligeledes ere en Deel større og mindre, af 3de Gaarde i Lemb, Hellevad Sogn, nu udstykkede Parceller, fra 3 ti, 10 Skpr. Hartkorn, med eller uden Bygninger, strax at faae til Kjøbs paa billige Vilkaar. Liebhaberne til Gaarden Fourholt, som og til sidstmeldte Parceller, ville behageligen snarest muligt, henvende sig, enten til Procurator Dannis øe i Aalborg, som kan afhandle det Fornødne, eller og til undertegnede Eier. Fourholt, den 25de Januar 1831. Lars Jensen.
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-31
Auctioner. Onsdagen den 9de Februar førstkommende, Formiddag Kl. 10, bliver afholdt offentlig Auction i Gaardfæster Anders Nielsen Møldrups Gaard i Dollerup, over hans og fraskildte Hustrues fælleds Eiendele, bestaaende af: Borde, Stole, Sengeklæder og andet Bohave, Bryggers- og KjøkkenRedskaber, en betydelige Deel Avlings=Redskaber, nogle Fæekreature og Faar, Korn af Rug, Byg og Havre, m. m.; hvilket herved bekjendtgjøres til Lysthavendes Efterretning. Lindenborg, den 29de Januar 1831. Kirstein, comitt. Skifteforvalter.
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-31
Fredagen den 11te Februar næstkommende om Formiddagen Kl. 10, bliver ved offentlig Auction paa Aalborg Raadstue bortsolgt, de Kjøbmand Mathias Hofmanns Stervboetilhørende Obligationer og Boggjeldsfordringer, hvorover en Fortegnelse forinden Auctionen er til Eftersyn paa Cancellieraad, Raadmand Wølfferdts Contoir, - thi ville de Lysthavende behage at indfinde sig ovenmeldte Tid og Sted. Aalborg, den 26de Januar 1831. Schmidt.
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-31
Fredagen den 11te Februar næstkommende om Formiddagen Kl. 10 1/2, bliver paa Aalborg Raadstue ved offentlig Auction bortsolgt, en Deel uvisse Boggjeldsfordringer Kjøbmand Peter Julius Møllers Fallitboe tilhørende, hvortil Liebhabere saaledes herved indbydes. Aalborg, den 26de Januar 1831. Schmidt.
Aalborg Stiftstidende, 1831-02-02
Polen. Dictatorens Fratrædelse fra hans høje Post gjør ikke noget særdeles stort Jndtryk, da han paa Sidstningen ikke var synderlig yndet, og, som det synes, ikke tilbøielig til Krig, men vilde hellere, at man, ved at gaae paa Accord med Ruslands mægtige Monark, skulde forebygge Blodsudgydelse. Han var og paa nogen Tid af mislig Helbredstilstand. Han var dog ikke aldeles uvillig til at have beholdt sin Dictatur, dog kun under den Betingelse, at han maatte have regeret aldeles uden nogensomhelst Jndskrænkning, hvilket Polakkerne ikke vilde bevilge ham. J hans Sted er Først Mikkel Radzivil bleven Overgeneral over samtlige Polske Tropper og Først Adam Cartoriski er Formand for Civil Bestyrelsen.
Aalborg Stiftstidende, 1831-02-02
Den Russiske Armee under Feltmarskal Grev Diebitsch-Sabalkanski skal bringes til 400000 Mand med 400 Kanoner; men Stemningen i en stor Deel af den, navnlig iblandt de Tropper som have hjemme i Litthauen og de øvrige forhenværende Polske Provindser, er af den Beskaffenhed, at de maae bringes ind i det Jndre af Rusland og forsynes med Russiske Officerer. Den Russiske Hær concentrerer sig i en Strækning af 16 Mile og har taget sine Stillinger imellem Bialystok og Briese, saaledes at høire Fløi støtter sig til førstnævnte Stad, hvor Feltmarskal Diebitsch har sit Hovedkvarteer, og til denne Fløi støder igjen Centret, hverpaa følger en stor Aabning imellem dette og venstre Fløi. Reserverne ere endnu i Vente. General Witts Corps, som skal danne den yderste venstre Fløi var indtruffet i Luck og havde Ordre til i Jlmars at rykke frem til Briese. De allerede samlede Russiske Troppers Styrke angives til 80000 Mand, men Reservernes Antal er endnu ikke bekjendt. Man havde sær meget travlt med at tilveiebringe talrige Bro Equipager, hvilket giver Anledning til at formode, at Hensigten er kuns at stille et Corps imod Polens Armee, men med Krigshærens Styrke at rykke frem ligetil Vexelen, passere over denne Flod og angribe Varskov fra Vestsiden, hvorved det eneste befæstede Punkt, Forstaden Praga, omgaaes. Russerne have Mangel paa Hestefoder. Det er da en underlig Ting, at de bringe saa store Cavallerimasser i Felten, da dog Polakkerne høist kunne have 6000 Mand brugbart Cavalleri. Man paastaaer at der ved den Russiske Hær allerede befinde sig 14000 Mand regulært Cavalleri og 12000 Kosakker, og dette Tal vil om stakket Tid være fordoblet. Heraf slutter man, at Rusland har et større, Øjemed i Sigte, end blot Polens Underkastelse, og at der efter det Polske Felttogs Tilendebringelse vil løses de vigtigste Spørgmaale.
Aalborg Stiftstidende, 1831-02-02
Den russiske Armee skal rigtignok have havt Ordre, at rykke over Grændsen den 25de Januar, dog saaledes, at dersom samme Ordre ikke gjentoges, skulde At meen blive staaende til Marts, hvor den er. Jreland.
Aalborg Stiftstidende, 1831-02-02
Bevægelserne vedvare endnu stedse; OConnel søger ethvert Middel til at frembringe Bevægelser iblandt Folket og at faae Gjæringen bragt moden til Udbrud, men næppe har han gjort et Skridt, saa er samme drevet tilbage af Markis af Angleseas aarvaagne Regering, saa at denne nu er Oprørstalsmændene og Folkeforlederne ligesaa forhadt, som de fordum gave sig Mine af, at han var yndet iblandt dem. O Con nel har derfor faaet foranstaltet en Ansøgning om at forvise fornævnte Markis fra Jreland. Forleden var anmeldt en offentlig Frokost; men Markisen har anvendt den gieldende Lov til Undertrykkelse af farlige Forsamlinger, for at forbyde den. Saa talte man om Aftensgilder, Theeselskaber, Forelæsninger - Altsammen kuns Midler til at kunne samle sig imod Lovens Forbud og saaledes iludere dens Bydende. OConnel drager i et Opraab af 10de Januar det Jrelandske Folk tilfelt imod denne, som han kaldet den, lovmæssige Despotisme", men han anbefaler al Taalmodighed, ihvorvel det, efter hans Udtryk, vilde falde ham svært at tilbageholde sin Harme over Nationens slaviske Underkuelse. Desværre forfeiler dette Sprog ikke sin Virkning; og hvormeget Folkeforføreren staaer, i Anseelse hos sine Landsmænd - eller en vis Classe, af dem - kan skjønnes af de saakaldte "O ConneFonds (et Sammenskud af Bidtage til hans Skadesløsholdelse for hans ved patriotiske Opoffringer mistede Advokat-Praxis), der nu beløbe sig til 50000 Lstrl. J Dublin har saavel Corporationen, det er Stadens Magistrat og hele øvrige Forstanderskab, som og det derværende Universitet, ladet overrække bemeldte Markis en Addresse til Forsikkring om deres Loyalitet, det er Troskab mod Konge, Love og den bestaaende Forfatning. J Svaret erkjender Markisen det Vanskelige i sin Stilling, men erklærer derhos, at det er hans faste Beslutning at vilde prøve en Dyst med dennem.