Viborger Samler, 1832-05-15
Le Sömaphore de Marseille giver under 1ste Mai temmelig omstændelig Efterretning om den foregaaende Dags Tildragelser. Til Slutning siger den: "Den hele Hob bestod af 50 Mand under Anførsel af Oberst Lachaud. Stadens Jndvaanere have lagt deres Tænkemaade for Dagen, og Øvrig beden veed nu, at der findes Carlister i Marseille, skjøndt kun i ringe Antal. Jfølge sikkre Efterretninger har en høi Person, der hørte til det gamle Hof, (Hertugen af Escars) forladt Livorno og begivet sig til Barcellona, for der at tage Anførselen over den gamle Garde og nogle Deserteurer og andre for de ældre Bourboners Sag hvervede Soldater. Det samme Dampskib, der har bragt disse Sammensvorne til Barcelona, skulde bringe ham og hans Tropper til Marseille, hvor Landgangen efter Forlydende skal være gaaen for sig i Aftes mellem la Major og Arene. Carlistiske Proclamationer ere udspredte i Mængde. I Nimes talede man allerede den 28de om den Allarm der den 30te fandt Sted i Marseille. J Toulon har ligeledes været et lidet Oprør Garnisonen, Gensdarmeriet og Nationalgarden have opført sig fortræffeligt." - Regjeringen har - ifølge lie Moniteur - erholdt telegraphiske Depescher fra Marseille af 1ste Mai; dengang var Alt roligt der; andre Depescher fra forskjellige Puncter af Kongeriget vare ligeledes tilfredsstillende. - Under Urolighederne i Mar stille krydsede Dampskibet Carlo Alberto med Grev Bourmont og, som Nogle mene, ogsaa Hertuginden af Berti ombord i Nærheden af Havnen: men da den trefarvede Fane anden Gang plantedes paa St. Laurent-Kirken, søgte bemeldte Skib Søen. Vel hersker endnu nogen Gjæring i Staden; men Øvrigheden er aarvaagen og er bleven Herre over Bevægelsen. En Proclamation fra den saakaldte Regentinde var uddeelt mellem Soldaterne, imidlertid giøre disse sig lystige herover. - To lette Fartøier ere afsendte, for at forfølge Carlo Alberto. ved Efterretningens Afgang vare disse endnu ikke vendte tilbage til Havnen. Ogsaa til Toulon var sendt Befaling, nøie at undersøge alle Skibe, der vilde ankre udenfor Havnen. - Jfølge Courier underholdt Hertuginden af Berri Forstaaelse i Fortet la Camargue, for at bemægtige sig dette. De Fartøier, der ere sendte efter Hertuginden, skulle have befaling til, hvis de indhente hendes Skib, at bringe hende til Neapel eller England, men at bemægtige sig hendes hele Følge. - Le Temps og Le National forsikkre, at den Kgl. Adjutant, Hr. Houdetot, var sendt Hertuginden af Berri imode, for, i Tilfælde af hendes Landing, at forestille hende det Uforsigtige i et saadant Skridt, og at bevæge hende til at forlade et Gebeet, hvorfra hun ved en Lov er forviist. - Breve fra Nismes af 27de April lyde høist sørgeligt. Den 22de, 23de og 24de kom det i Staden og Omegnen til blodigt Haandmænge. Paa Esplanaden bleve de rolige Borgere angrebne under Raabet: Carl X leve, Henrich 7 leve, Man rev de trefarvede Cocarder af deres Hatte og traad dem under Fødder. Politiebetjenterne bleve ilde tilredte; ogsaa Linietropperne havde flere Saarede. Ved Kirke dørrene saae man hvide Faner, og Carlisterne havde forskandset sig der. - Før de sidste Optrin i Marseille blev Hr. Thiers gjentagne Gange forhaanet sammesteds. Om Aftenen nedregnede Charivaris for hans Dør. Man antændte Jld, for at brænde ham a efigie, og tilsidst hilstes han ved sin Bortreise den 27de April med et uharmonisk Hurra af en tal los Folkemængde, som maatte holdes i Ave af den bevæbnede Magt. Underpræfecten i Toulon har bedet ham, ikke at berøre denne Stad, da han ikke kunde indestaae for hans Sikkerhed. Jmidlertid skal han være kommen incognito gjennem denne Stad, hvorhen der den 28de April var indløbet befaling med Telegraphen, at holde Corvetten Lamproie i Bered stab for ham og hans Secretair, og ganske stille den til hans befaling. Den skal, som det hedder, bringe ham til Jtalien og derfra senere til Alexandria og Constantinopel. - J Paris traf Politiet de fornødne Forholdsregler til Aftenen den 4de Mai, da flere Personer havde foretaget sig at feire Napoleons Dødsdag, ved at smykke Vendamestøttens Piedestal med Krandse af Jmmorteller og strøe Blomster omkring den. Da disse Demonstrationer vare ubehagelige for Regjeringen, saa blev Militair opstillet, for at forhindre Folket fra, at flokke sig sammen paa Vendsmepladsen. Man udsprængte de urimeligste Rygter om en carlistisk-republicansk Sammensværgelse, der var i Værk, Carlisterne vilde op plante hvide Faner og Republikanerne bringe Republiken og Napoleon II et Vivat. Man betegnede endog Stedet, hvor de Sammensvorne skulde holde deres Sammenkomster. Den 3die om Aftenen udbredte man det Rygte, at den hvide Fane var plantet i Villejuis, 2 Lieues fra Paris. Da imidlertid Efterretninger fra Paris af 5te Mai ikke indeholde Beretning om Uroligheder, synes de Velsindedes Haab at være gaaet i Opfyldelse, at Patrioterne vilde holde sig rolige hjemme den 4de om Aftenen, for ikke at give Anledning til Bagtalelse. Blandt det carlistiske Publicum vilde man vide, at Alt endnu ikke var forbi i Syden. Siden Tildragelserne i Marseille holder det diplomatiske Corps, med Undtagelse af den engelske chargd affaires bestandig Conferencer. Uagtet dette Forsøg slog feil lægger man dog stor Vægt paa det, som et Beviis for Carlisternes voxende Dristighed. En Coureer er afsendt til St. Petersburg til den derværende franske Ambassadeur, for at forekomme Jndtrykket af Efterretningen om Marseille. Som et Beviis for den Vægt, man lægger paa det derværende Hofs Mening anføres den Omstændighed at man nylig har tilbudet Hertugen af Mortemart Præsidentskabet i Conseilet hvilket han imidlertid i en lang Privatandients hos Kongen afslog. Det hedder at der skal udnævnes en Overgeneral for det sydlige Frankrig ligesom for Vende; i Montpellier har der ogsaa været Uroligheder, og et uhjemlet Rygte talede om Opstand af et Regiment i Lyon. - Cholera er stærkt i Aftagende. Den 5te døde i Paris kun 60 Personer af denne Sygdom. Angaaende Conseilspræsidentens Befindende tie de sidste Blade ganske stille, i Publicum hedder det, at hans Aandsforvirrelse er i Tiltagende; han synger bestandigt.