JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1836-08-12
En Skomager ved Navn William Arnold i Littlehampton væddede nylig, at han vilde løbe sex (engelske) Mile i 35 Minutter, og udførte dette til en uhyre Mængde Tilskueres højeste Forundring, det han i 34 Minutter løb tre Gange omkring en Fælled, som netop holdt to Mile i Omkreds, Frankerig.
Berlingske Tidende, 1836-08-12
Paris, den 3die August. – Rekrutteringen i de franske Regimenter for Dronningen af Spaniens Tjeneste gaaer raskere fremad, end man havde ventet.
Berlingske Tidende, 1836-08-12
J det Hele skal der udskrives 10,000 Mand; man tager dog kun Soldater, der allerede have tjent to Aar, og som forpligte sig til tvende Aars Tjeneste i Spanien. Efter disse tvende Aars Forløb, skal det staae dem frit for at vende tilbage til Frankerig, og da ere de endog fritagne for fransk Militair Tjeneste. Officererne, der nu tælle fire Tjenesteaar, avancere een Grad.
Berlingske Tidende, 1836-08-12
Portugal. Jfølge Efterretninger fra Lissabon af 24de f. M. befandt Prinds Ferdinand sig i Combria, og var paa hele Reisen derfra overalt blevet modtaget paa det Bedste. – Den 21de havde Regjeringen ved en telegraphisk Depesche fra Oportos Gouverneur faaet den Efterretning, at den carlistiske Colonne under General Gome, havde den 18de naaet Logo og der deelt sig i trende Partier, af hvilke det ene var marscheret til Belanzos, det andet til Santiago og det tredie til Ørense. Som en Følge af denne Meddelelse havde Regjeringen sendt Oportos Gouverneur den Befaling, at sammendrage alle de, i de nordlige Provindser værende Tropper, og besætte de truede Grændsepunkter; tillige var en Krigsbrig afsendt til Vigo, for at yde Tropperne al mulig Bistand. Lissabon var man ikke uden Bekymring over de carlistiske Bevægelser, da man veed, at mange Miqueliter befinde sig ved Gomez's Colonne, Jfølge Privat-Efterretninger, skal der ved den nylig stedfundne Brand i Rocio-Gaden være brændt en stor Mængde Documenter, især saadanne, der angik Jnfanten Don Miguel, og man er endog af den Mening, at Branden ikke er opstaaet aldeles tilfældigt.
Berlingske Tidende, 1836-08-12
Sverrig. For nogen Tid siden er paa en liden Ø, kaldet Danmarksholmen, som ligger en knap halv Miil fra Stokholm, afdød en noget over 100 Aar gammel Kone. Hendes Navn var Grethe Jacobsdatter, og hvad der gjorde hende mærkværdig, var ikke blot, at hun opnaaede og overskred en ualmindelig Alder af et Sekel, men endnu mere, at hun i denne Alder levede aldeles som Exemit paa den lille Holm, der ikke har en Tønde Lands Udstrækning. Saavidt hun selv kunde mindes, var hun født i Aaret 1728, og skulde altsaa ved sin Død været 108 Aar gammel. Hun havde saaledes levet under otte Regenter, Formynder-Regjeringen iberegnet. Hun var født i Vestmanland, og Faderen, som var Postkarl, havde været en af Deeltagerne i Dal-Oprøret 1740. Tidlig blev hun forlovet, men hendes Slægtninger hindrede hendes Giftermaal, indtil hun var 36 Aar; siden levede hun med sin Mand i 32 Aar paa den lille Holm. Manden døde nu 74 Aar gammel, og fra den Tid levede hun alene paa Øen uden andet Selskab end en Gjed, en Griis og en Kat, samt sysselsat med at dyrke et lidet Kartoffelland og et Kaalstykke. Kun naar Nøden gik haardt paa, roede hun over til Fastlandet, men dette kunde ikkun skee om Sommeren; den øvrige Tid var hun afsondret fra alle Andre, og havde ej engang Lys i de lange Aftener. For fem Aar siden blev Fodertrangen saa stor, at hun maatte slagte sin kjære Gjed og drukne Katten, for ej at see dem sulte ihiel, men da dette blev bekjendt i Hovedstaden, roede et Selskab over, og overraskede hende med en Present af en anden Gjed og nogle Høns, hvorover hendes Glæde var ubeskrivelig stor, Denne Qvinde-Exemits Portrait er nu udkommet fra den lithographiske Presse, gjengivet med stor Lighed, og for Samlere udgjør det en Curiositet, som alene for sit Kunstværd vel fortjener og forsvarer sin Plads i Salonerne.
Berlingske Tidende, 1836-08-12
Norge. Christiania, den 3die August. - Af senere Jndberetninger og Ødelæggelsen af Krudtmøllen paa Kongsberg erfares, at Salpetermøllen - under Tag, med Jndretningen til Krudtets Melering i Tønder, Sigtehuset, Tørrehuset, en gammel, i denne Sommer repareret Stampemølle, Kogehuset og det Huus, hvori Veining og Jnpakning foregaaer, ere samtlige ødelagte, saa at Jntet staaer tilbage uden en ny Stampemølle, Zækenhuset og Reparations-Værkstedet. med Materialbod, hvilke dog alle ere meere eller mindre beskadigede. Af de fire Mænd, som ved Explosionen beskadigedes, ere de to døde, den ene samme og den anden næste Dags Aften; een svæver endnu mellem Liv og Død, men den fjerde er uden Fare, og, uagtet han blev kastet over tyve Alen fra det Sted, hvor han ved Explosionen stod, er han dog allerede saa meget kommet sig igjen, at han er flyttet fra Sygehuset til sit Hjem. Tabet af Krudt og Salpeter kan endnu ikke med Bestemthed opgives; men man anslaaer det omtrentlig til 170 Centner raat og 25 Centner raffineret Salpeter, samt 150 Centner deels præpareret og deels under Arbejde værende Krudt og 34 Centner Svovlblomme, tilsammen af henved 6000 Spdlrs. Værdi. Ved det optagne Brandforhør er aldeles Jntet fremkommet, hvoraf Aarsagen til denne Ulykke med nogen Sikkerhed kan sluttes.
Berlingske Tidende, 1836-08-12
Den 6te August. – For nogen Tid siden indeholdtes i Drammens Avis Tiden, en Jndbydelse til, ved Actie-Tegning at istandbringe en Diligence Fart imellem Drammen og Christiania. Dette Forsøg til at lette Communicationen imellem disse to Byer, der have en saa stor gjensidig Forbindelse med hinanden (maaskee den største i hele Landet), trænger ikke til Anbefaling; men i Forbindelse med den Kjendsgierning, at der for Tiden bygges Dampskibe til at befare et Par af vore større Jndsøer, synes det at vise, at Lysten til at drive Foretagender, af almeen Jnteresse igjennem, nu ogsaa her i Landet er vaagnet. Efter Forlydende skulle allerede endeel Actier være tegnede saavel her i Byen som i Drammen, og man har saaledes velgrundet Haab om, at denne Forbedring i Communicationen imellem Christiania og Drammen (to af Norges største Handelstæder) vil komme istand. Her i Byen ere Subscriptionsplaner nedlagte i Dahls Boghandling, i Athenæum og paa flere Steder.
Berlingske Tidende, 1836-08-12
Den 9de August. – Officiel Artikkel. Kongl. Kundgjørelse om Sammenkaldelse af et overordentligt Storthing, dateret Stokholms Slot, den 30te Juli 1836. Vi Carl Johan, af Guds Naade Konge til Sverrig og Norge, de Gothers og Venders, gjøre vitterligt: At da vi ansee det nødvendigt, at et overordentligt Storthing sammentræder, for at tage under Overveielse en Deel Gjenstande, hvis Afgjørelse er af høi Vigtighed, saa benytte Vi den Ret, som Grundlovens 69de § giver Os, idet Vi herved sammenkalde til et overordentligt Storthing de af Valg districterne for Aarene 1836, 1837 og 1838 udkaarede Medlemmer af sidstafholdte ordentlige Storthing. Thi er det Vor naadigste Villie og befaling, at fornævnte Repræsentanter indfinde sig i Christiania Løverdagen den 15de October førstkommende, for der at anhøre og modtage de Meddelelser, som Vi maatte finde det passende at forelægge det overordentlige Storthing. Givet paa Stokholms Slot, d. 30te Juli 1836. Under Vor Haand og Rigets Segl. Carl Johan (L. S.)
Berlingske Tidende, 1836-08-12
Jndenlandske Efterretninger. Odense, den 9de August. – Som en herlig Frugt af den Nidkjærhed, hvormed vor Byes hæderligste Borger, Farver Simon Hempel, i en Række af Aar har rygtet sit Kald som Værge for Vor Frue Kirke, fortjener at anføres, at denne Kirkes Orgel, som siden det blev bygget, i Aaret 1756, ikke har været nogen Hovedreparation underkastet, nu, ifølge Kirkeinspectionens priselige Foranstaltning, er blevet fuldstændigt restitueret ved Orgelbygger Demant, og vil næstkommende Søndag, efter sexten Ugers Taushed, første Gang atter tone i Templet. Vi tvivle ikke paa, at ogsaa dette Arbejde vil svare til den Forventning, som Hr. Demants erkjendte udmærkede Duelighed i sit Fag giver Grund til at nære.
Berlingske Tidende, 1836-08-12
Svendborg, den 5te August. - Concerten, som afvigte Onsdag Aften den 3die opførtes i St. Nicolai Kirke, skjænkede os atter en herlig Nydelse. Baron Holsteen-Lehn til Hvidkilde, der her i Samfundet har virket meget for Musikkens Udbredelse, havde atter med opoffrende Omhu foranstaltet denne Concert, hvortil ikke alene flere Medlemmer, af det kongelige Kapel: Dhrr. Concertmestere Bredahl og Werschall, o. A., men ogsaa en stor Deel Damer og Herrer saavel fra Byen som Omegnen velvilligen ydede deres Bistand. Weyses dejlige Compositioner og disses saare heldige Udførelse, den smagfuldt oplyste og decorerede Kirke, Alt bidrog til at skjænke ikke alene Byens Jndvaanere, men ogsaa mange Fremmede, selv fra Fyens fjernere Egne, en behagelig Aften. Naar nu dertil kommer, at Jndtægten er bestemt for de Huusarme, have vi saameget mere Grund til med Erkjendtlighed, at mindes alle dem, der anvendte deres Talent til at glæde de Tilstedeværende og trøste dem, som føle Livets Tryk i Stilhed. Med denne vor erkjendtlige Tak forene vi tillige det Haab og Ønske, at en lignende Nydelse oftere maatte blive os til Deel.
Berlingske Tidende, 1836-08-12
Foruden foranstaaende Skrivelse fra en svendborgsk Jndvaaner, have vi tillige om samme Gjenstand modtaget følgende fra en musikkyndig Reisende, som i denne Tid har besøgt Svendborg: "Udførelsen. af denne Kirkeconcert svarede til, ja overtraf endog i enhver Henseende Alles Forventninger. Under Anførsel af Baron Holsten, som næsten udelukkende med Dillettanter havde indstuderet de overmaade svære Solostemmer og de endnu vanskeligere Chor og Fugaer, udfoldede Weyses Mesterværker, (Hymne af Guldberg og Nytaars-Cantate af Thaarup) sine herlige Harmonier med sædvanlig Kraft og Virkning paa alle Tilstedeværende. Det maa vistnok glæde Enhver, at Sands for Tonekunsten - dette herlige Dannelses- og Forædlingsmiddel – i en af vore mindre Byer er vakt i den Grad, at Enhver, som kan yde nogensomhelst Bistand til at danne det store Hele, villig underkaster sig de Vanskeligheder og Gjentagelser, der uundgaaelig følge med Jndstuderingen af en saa svær Musik. Heller ikke maa den kraftige Bistand glemmes, som Orchesteret lode Sangerne blive til Deel, hvori rigtignok flere af det kongelige Kapels Medlemmer, saasom Concertmesterne Bredahl og Werschall, vare deelagtige, men som dog ikke havde kunne finde Sted, uden en kraftig Villie og en særdeles Flid hos de Dillettanter, hvoraf Orchesteret for største Delen bestaaer. De, som kjende Overturen af "Joseph og hans Brødre, og Spohrs store vanskelige Symphonie i Es Dur, ville bedst kunne bedømme, hvad der hører til, at bringe disse tvende Compositioner til at gaae med den Sikkerhed og Præcision, som fandt Sted ved denne Concert.
Berlingske Tidende, 1836-08-12
J Nr. 64 af den vestsjellandske Avis findes følgende Udtog af en meteorologisk Dagbog for Juli Maaned. Denne Maaned udmærkede sig ved sin overordentlige Kulde. Det vil ikke sige, at den var berøvet al Varme, eller at enkelte Dage ikke vare endog trykkende hede; men at der herskede i den, i det Hele taget, meget Kjølighed, hvilken imellem gik over til en saadan Kulde, at man endog den 17de, 24de og 31te fros i Stuerne naar man sad stille, og at det selv kunde være koldt midt paa Dagen og i Solens Skin, hvilket er noget ganske Usædvanligt, paa denne Aarstid. Denne udmærkede Kjelighed i Luften maa have havt en særdeles Aarsag, og kan ikke blot forklares af Vindenes Beskaffenhed; thi det blæste ligesaa mange Gange (nemlig sytten) fra Sønden som fra Norden, og selv med Sydvest var det undertiden meget koldt. Derimod kan det forklares af Østenvindens Sjeldenhed, hvilken blæste kun i tre Dage, at man havde saa sjeldent Tordenvejr, der indtraf kun to Tordenvejr, men disse vare ogsaa stærkere og meere vedholdende, end det havde været Tilfældet i de sidste Sommere; saaledes om Aftenen den 12te med Sydost, og om Eftermiddagen den 29de med Sydvest, med en stor og qvælende Lummerhed i Luften. Begge Gange blev Luften stærkt afkjølet og megen Kulde fulgte ovenpaa. De herskende Vestenvinde vare ofte heftige og gik over til vilde Storme, saaledes fra den 17de til den 20de og den 30te og 31te, Natten imellem den 18de og 19de var det et frygteligt Veir. Disse Vinde medbragte megen og velgjørende Regn; men gjorde Høhøsten, besværlig; det knappe Hørleed meget af Regnen, og Kulden standsede Græssets Væxt. Men, Vaarsæden kom sig overordentligt, dog vil den komme til at lide noget af en ujevn Modning. Hveden bliver formodentlig den maadeligste Sæd i Aar. Rugen, var ved Maanedens Udgang næsten tjenlig til Høsten. Kartoffelavlen bliver rimeligviis god; thi Regnen kom i rette Tid, og Kulden over Jorden vil befordre Værten under den. Sollys og bedækket Luft afvexlede saa temmeligt. Barometrets Stand udviste bedste hvorledes Vejrliget var beskaffent i denne Maaned; thi det naaede aldrig op til smukt Vejr. – J de sydlige Lande var Heden stor, og Torden og Hagel meget ødelæggende. – Juli Maaned i Fjor havde en ganske anden Beskaffenhed; der herskede i den megen Østenvind; Luften var idelig fuld af Torden, og blev aldrig renset, da denne ikke kom til svære Udbrud; den første Halvdeel var temmelig heed og den anden Halvdeel temmelig kjølig. Vindene vare svage, men i Enden af Maaneden indtraf Stormvejr, som altid er saa skadeligt naar Høsten nærmer sig.
Berlingske Tidende, 1836-08-12
Kjøbenhavn, den 11te August. Af de med Posten i Morges Kl. 3 1/4 ankomne Tidender meddele vi vore Læsere de faa Nyheder, de indeholde. Frankerig. – De sidste til Paris indløbne Breve fra Algier ere af 26de Julii. De beklage sig - siger le Temps" – over at Marschal Clauzel nøler med at vende tilbage. Vi vente ham – hedder det der – med Utaalmodighed, skulde det endog kun være for at tilintetgjøre de Rygter, som her ere i Omløb og allerede finde saamegen Tiltro, at Araberne drage Fordeel deraf, nemlig om hans Tilbagekaldelse.
Berlingske Tidende, 1836-08-12
General Gourgand er den 31te Juli om Aftenen afreist fra Paris, for at modtage Kongen af Neapel.
Berlingske Tidende, 1836-08-12
Processen mod Krudt-Fabrikkanterne fra Gaden, de l'Oursine har hidtil ikke været af nogen synderlig Jnteresse. Da Anklagen især grundes paa Overtrædelse af Loven mod Foreninger, og Jurisdictionen over slige Forbrydelser er betaget Juryen ved Loven af 1834 mod Associationerne, forhandles Sagen ved Tugtpoliti=Retten, hvilken dog, formedelst den store Mængde af Anklagede og Vidner, er blevet nødt til at holde sine Møder i Civil-Rettens rummelige Locale. Af de 45 Anklagede ere kun nogle og tredive fængslede og stillede for Retten. Ved Udviklingen af den hele Sag meddeelte den offentlige Anklager Retten, at Regjeringen, ved et i Fængslet St. Pelagie opfanget Brev, var underrettet om Tilværelsen af flere hemmelige Foreninger, der ved Loven af 10de April 1834 ere erklærede for ulovlige, havde skaffet sig nøiere Kundskab herom; Foreningerne havde nemlig forpligtet sig til gjensidig Understøttelse, og havt til Formaal at styrte den nuværende Regjering. En af disse Foreninger, til hvilken den Anklagede Hubin de Guer, som modtog hiint Brev, og den Anklagede Sperat, som afleverede samme, hørte, førte Navnet: "Lassociation parisiennes, en anden heed: Societe des samilles. Af disse tvende Foreningers opsnappede Statuter seer man, at de agtede at styrte Regjeringen. J Marts Maaned d. Aar fik Regjeringen Underretning om, at flere, til hine Foreninger hørende Jndivider vare i en afliggende Deel af Staden, i Gaden l'Oursine Nr. 113, beskjæftiget med Krudt Fabrikkation, og anordnede derfor en Huusundersøgelse, ved hvilken Leilighed de fem Anklagede: Beaufour, Robier, Canard, Daviot og Robert bleve grebne. Ved fjernere Efterforskning opdagede man de øvrige, nu anklagede Medvidere og Deeltagere; hos de fleste af disse fandt man Vaaben og Munition. Politi-Embedsmændenes, Vidnernes og de Anklagedes Forhør, der foretoges den 2den d. M., frembyder iøvrigt intet Mærkeligt.
Berlingske Tidende, 1836-08-12
Det Rygte har udbredt sig, at en fransk Militair-Jntendant skal afgaae til Pamplona, for at overtage Jntendantsen for den franske Legion i Spanien, og for en Division franske Tropper, der danner sig ved Grændserne. Dette, saavelsom et andet Rygte, om et Nederlag, Gome, skulde have lidt, har havt en god Jndflydelse paa Fonds.
Berlingske Tidende, 1836-08-12
Hr. Boisele-Comte er med en Mission afgaaet til Madrid, og man venter Hr. de Ravne val med det Første tilbage til Paris.
Berlingske Tidende, 1836-08-12
J Toulon er der den 29de f. M. indskibet en Afdeling paa 300 Mand af det 66de Linie-Regiment til Ancona, for at afløse et lignende Antal af de der stationerede Tropper. Lidt efter lidt blive de fleste af de talrige Fanger, der i de sidste Dage af forrige Maaned fængsledes, satte paa fri Fod igjen. Restaurateuren i Politi=Præfecturens Fængsel skal have vundet meest ved det Hele, han har endnu aldrig havt en saa stor Masse Kostgjængere.
Berlingske Tidende, 1836-08-12
Spanien. – Breve fra Bayonne af 30te f. M. melde Følgende: Villareal viste sig den 28de for Vittoria med tolv Batailloner Jnfanteri, nogle Escadroner Cavalleri og en betydelig Artilleri-Park. Han havde opfordret Staden til Overgivelse, og efter lang Parlamenteren var der samme Dags Aften blevet truffet en Overeenskomst, at hvis Garnisonen indtil næste Dags Middag ikke fik Hjelp fra Cordova, skulde Staden ufortøvet ved Capitulation overgives Carlisterne. Flere Correspondenter forsikkre iøvrigt eenstemmigt, at Vittoria allerede i længere Tid næsten ganske var forladt af Christinerne. Det svære Skyts, Hospitalerne, Munitionen, selv Meelforraadene ere skaffede bort. Pennacerrada er i lignende Forfatning, og Villareal har bortført alt det svære Skyts fra Castellet Guerara, for ved Hjelp af samme at forsikkre sig hine tvende Stæders Jndtagelse. Det hedder, at Villareal tildeels ved nogle opsnappede vigtige Breve er blevet foranlediget til en saa kraftig Optræden. Blandt disse skal der nemlig ogsaa være en Depesche fra Cordova til General Bernelle, hvori hiin melder denne, at Christinernes Stridskræfter ere i den sidste Maaned smeltede sammen til det Halve, deels ved Tab i Fægtninger, deels ved Desertion og Sygdom. Det anbefales derfor Bernelle, at gaae til Værk med den største Forsigtighed, og at undgaae enhver alvorlig Fægtning, da under Tingenes nuværende Stilling Alt derved kunde sættes paa Spil.
Berlingske Tidende, 1836-08-12
Spillehusene i Paris. Vel have vi oftere i denne Tidende havt Leilighed til at tale om disse, de sorteste Lasters glimrende Huler; vi troe imidlertid at Følgende ikke vil være vore Læsere uvelkommen.
Berlingske Tidende, 1836-08-12
Man har beregnet, at de aabne Spillehuse i Paris i et sædvanligt Aar bringe Kongerigets forskjellige Tvangsarbejdsanstalter, Fængsler og Galeierne 2630 Forbrydere. Tallet paa de Selvmord, som Spillet er Aarsag i, anslaaes aarlig til 229. Blandt de Forbrydere, der udgik fra Spillehusene, for at gribe den Levevandel, som førte dem paa Skafottet, tæller man i de sidste Aar Asselineau, Lacenaire, Lhuissier og David. Den største Skade, der viser sig som en Følge af disse Spillehuse, og som maa være enhver Veltænkende paafaldende, ligger langt mindre i selve deres Bestaaen, end meget meer deri, at de ere aabne paa den meest levende Forretningstid, en Omstændighed, som maa fylde enhver Handlende, enhver Forretningsmand og overhovedet Enhver, der har Pengeansvar, med Skræk, Hvis de i Deputeredekamret meddeelte Oplysninger ere rigtige, hvilket jo aldeles ikke kan betvivles, saa gaaer Spillehusets Forvaltning saagar saavidt, villig at føje sig i alle Spillerens Luner, hvorpaa følgende tvende Kjendsgierninger af en i Deputeredekamret af et Medlem uddeelt Opsats kunne tjene som Beviis. Lord Thorne ønskede at spille ganske alene, hvilket strax blev ham bevilliget. Han forblev hele Natten indelukket med Banquiererne, og den følgende Morgen havde disse vundet 1,250,000 Franker. De engelske Journaler have derfor bittert dadlet Spillehusets Kasserer og hans Agenter.
Berlingske Tidende, 1836-08-12
Paschaen af Ægyptens Adjutant vilde ligeledes spille alene; man bevilligede ham samme Fortrin som Lord Thorne. Han spillede hele Natten, og Ægypteren havde samme Skjæbne som Lorden. Er man ikke gaaet for vidt, da man tillod Spillehusene endnu at blive aabne til Aaret 1838. Jnden disse to Aars Forløb overleverer man fremdeles 3260 Jndivider til Fængslerne og Skam, og driver 458 til Fortvivlelse; ikke at tale om, at Spilleraseriet tager Overhaand, hvilket ufeilbarligt vil føre et dobbelt Antal Offere i hine Ulykkens Huler, som man havde skullet tillukke strax, uden at give et saa fordærveligt Onde, der truer den selskabelige Orden, Familierne, Borgernes Liv, Ære, og Lykke, længere Frist.
Berlingske Tidende, 1836-08-12
Reisende. Ankomne med Dampskibet "Frederik den Sjette" fra Trave munde den 10de August: Generalconsul Brandstrøm, Premier lieutn. v. Jess, Dhrr. v. Nicolai, Viston, Liguis, Schrumpmed Kone, Fabritius de Tengnagel, Schmidt, Lichtfield, Weiller, v. Moltke, Schilling. Lottner, Wordinger, Lindboe, Hennissen, Gerikke, Bentheim, Alexander og Worm, Md. Henckel.
Berlingske Tidende, 1836-08-12
Ved Tallotteriets 1257 Trækning i Wandsbeck udkom: Væddeløbene ved Odense. i indeværende Aar, ere bestemte at afholdes saaledes: Den 22de August, Formiddag Kl. 10.1. Løb for Zaarige Heste, 3000 Alen. Fuldblod udelukket. Præmie for 1ste Hest 550 Rbd. r. S. 2den – 150 2. Løb for 3, 4- og Haarige Heste, tilhørende Bønder i Fyens Stift, uden Vægtbestemmelse. Præmie for 1ste Hest 120 Rbd. r. S. 2den 3die 50 3. Løb, om af Hans Majestæt Kongen allernaadigst skjænkede 1000 Rbd., for 3 og Haarige Fuldblodsheste. 3000 Alen. Vægt efter Alderen. 20 Spec. Jndsats. 1/2 forf. Præmie for 1ste Hest 800 Rbd. r. S. og 2/3 af Jndsatsen. Præmie for 2den Hest 200 Rbd. r. S. og af Jndsatsen. Prinds Christian Frederik-Stakes for Heste af enhver Alder, fødte inden det danske Riges Grændser. Fuldblod udelukket. 10 Spec. Jndsats. 1/2 forf. 4000 Alen. Vægt efter Alderen. 15 Underskrifter. Committeen tilføier 200 Rbd. r. S. Løb for 4 og Haarige Heste. Fuldblod udelukket. 4000 Alen. Vægt efter Alderen. Præmie for 1ste Hest 550 Rbd. r. S. 2den – 150 Den 23de August, Formiddag Kl. 10.1. Sweepstakes for Laarige Heste. 2000 Alen. 30 Spec. Jndsats. 1/2 forf. 100 Pund. Fuldblod udelukket. En Andens Hest kan nævnes, 14 Underskrifter. Committeen tilføier 100 Rbd. for 1ste og 20 Rbd. r. S. for 2den Hest. Løb, om en af Hans Kongelige Høihed Prinds Christian Frederik til Danmark udsat SølvPocal, for Heste af enhver Alder. Fuldblod udelukket. Vægt efter Alderen, 3000 Alen. Heats. Løb for Heste af enhver Alder. Fuldblod udelukket. 4000 Alen. Vægt efter Alderen. Præmie for 1ste Hest 600 Rbd. r. S. 2den – 150 4. Løb for Heste, tilhørende Bønder i Fyens Stift, med Udelukkelse af de Heste som Dagen forud vinde Præmie. Uden Vægtbestemmelse. Præmie for 1ste Hest 50 Rbd. r. S. 2den – 30 3die 20 5. Produce Stakes for Halvblodsheste fødte 1833 efter Palaemon eller Gaberlunzi. 10 Spec. Jndsats. 1/2 forf. 4000 Alen. 120 Pund. Hopper og Vallaker 3 Pund mindre. 10 Underskrifter nemlig: Hans Durchlaucht, Hertugen, af Augustenborg, Baron Holsten, Grev Holck, Krigsraad Lasson, Jnspecteur Lorenzen, Kammerjunker Sehestedt-Juel, Proprietair Dons, Kammerh. Baron A. Holsten, Grev Petersdorff, Forpagter Lacoppidan. 6. Dyrskue og Auction over Heste. Enhver Hest som agtes stillet til de ommeldte Løb, skal med bestemte sædvanlige Angivelser, forinden den 20de August, Middag Kl. 12, være anmeldt til Banens Secretariat. Forresten ere de samme Bestemmelser som forhen ere vedtagne for de Odenseer Væddeløb, ligeledes gjeldende for d. A.
Berlingske Tidende, 1836-08-12
De endnu ikke indbetalte aarlige Subskriptions-Bidrag, bedes gjentagen det snareste portofrit indsendte i rede Sølv. Committeen for Væddeløbene i Fyens Stift, Odense, den 15de Juli 1836.