JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-11-15
Portugal. Don Miguel er bleven slaaet af sin Hest og maa holde Stuen. Dette forvinder, han vel; men det seer ellers slemt ud for ham. Fra Madeira ere ubehagelige Efterretninger indløbne, og Krigskibe ere afsendte didhen. Paa Azorerne var, efter de sidste Beretninger derfra, Begeistringen for Donna Maria overordentlig stor alle unge Mennesker indstillede sig, som Frivillige, og alle Mand fra 45 til 60 Aar lode sig indskrive under Militsen. Regentskabet paa Tercert a har erklæret de portugisiske Krigskibe og Handelskibe for god Prise, hvorved Portugals Handel har faaet det sidste Sted. Den sørgelige Stemning i Landet forøges end mere ved en herskende, ondartet Koldfeber, som da næsten alle gode Læger ere udvandrede, bortriver mange Mennesker. Vel underrettede Miguelister troe selv paa deres Sags Undergang og mene, at alle Forsvarsanstalter. ne ingen anden Hensigt have, end den, at erholde bedre Betingelser. Jmidlertid læser man i Hoftidenden, en Artikel, som fortæller, at der er een Følelse som besjæler alle Portugisere, nemlig Lysten at opofre sig for Kong Miguel den førstes uomtvistelige (?) Rettigheder. - Fra Paris mældes, at de fornemme portugisiske Flygtninger, som skulle tage Deel i Expeditionen mod D. Miguel, ville forlade Paris mellem d. 14de og 15de for at begive sig, deels til Terceira, deels til London, samt at D. Pedro nogle Dage i Forveien vil afgaae til sidste Sted.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-11-15
Cholera. Hamburg havde indtil 11te November 755 Syge, 229 Helbredede og 399 Døde; Altona: 23 Syge, 6 Helbredede og 15 Døde. J det Holsteenske har Sygdommen ikke udbredt sig videre.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-11-15
Blandinger. Uenigheden og Forvieringen i Grækenland skal være ubeskrivelig, saaat kun de franske Troppers Nærværelse, hindrer Borgerkrigen fra at bryde ud i lys Lue Det taels om at Conferentsen i London, som indseer Nødvendigheden af at gjøre en snar Ende paa denne sørgelige Tilstand og at sætte Grækenlands Saget paa en fast Fod, har aabnet nye Underhandlinger med Porten, forat bevæge samme til, imod Erstatning, at give Grækenland mere udvidede Grændser.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-11-15
Kongen af Spanien ligger endnu syg af sin Gigt. Et kongeligt Decret har forbudt alle Blade, Hoftidenden undtagen, at bekjendtgjøre politiske Efterretninger.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-11-15
Stænderne i Cassel aflagde d. 2den ds. Hyldingseden til Churprindsen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-11-15
J Paris vrimlet det af Fremmede, deels Polakker, som, efterat Fædrenelandet er lukket for dem, her i søge et Fristed; deels Engellændere, som frygte for en Revolution hjemme, og deels Folk fra forskjellige Steder, som ere bange for Cholera og derfor ere bortreiste fra deres Hjem.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-11-15
Udenlandske Efterretninger. Paa Klasselotteriets 5te Klasses anden og sidste Trækningsdag bleve følgende Bagtal udtrukne: jo 103120123150152-160169-170 -182. Da Mange staae i den Formening, at have faaet Gevinst, naar Fortallet paa deres Seddel er udkommet, vil det maaskee ikke være af Veien, kortelig at gientage Lotteriets nærværende Trætningsmaade: først udtrækkes hvergang et Bagtal og strax derpaa 10 af Tallene fra 1 til 100 samt med hver af disse saakaldte Fortal en Gevinst. Denne tilfalder da den Lodseddel, hvorpaa begge Tallene findes samlede. Ethvert enkelt Bagtal, som udkommer uden at have Fortallet i Følgeskab, faaer en af (Hemp. Av.)de laveste Gevinster i samme Klasse.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-11-15
Den 12te November, Kl. 12 om Middagen, høitideligholdt Khvns Universitet, som sædvanligt, Reformationens aarlige Mindefest. Hr. Professor Dr. W. C. Zeise yde via et ratione naturæ re holdt en latinsk Tale, rum indagande. Derefter gav Hr. Etatsraad og Professor Dr. C. C. Werlauff, Overbibliothekar ved det store Kongelige Bibliothek og Ridder af Dannebroge, Beretning om Udfaldet af Examen Artium i sidstafvigte October maaned; efter en kort latinsk Tale oplæste han de unge Studerendes Navne, som efter denne Examen ere optagne i de academiske Borgeres Tal, og berømte dem, der have udmærket sig. Disse ere 1) F. C. C. Dahlstrøm, dimitteret fra Roeskilde Cathedralskole; 2) D. J. Brix fra Aalborg Cathedralskole; 3) F. F. S. Krarup, privat dimitteret af Hr. Cand. Krarup i Kjøbenhavn. - Til denne Høitidelighed, der holdtes i Regents=Auditoriet, har Hr. Dr. og Prof. N. Fogtmann (nu Biskop over Ribe Stift) udstedt er Programm ude authentia pastoralium. que rocautur, Pauli Apostoli epistolarum, at præsertim de tempore, quo scriptæ tunt ille tres epistole, (33 Qvartsider.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-11-15
Mag. Lindberg har nu, i sit Maanedsskrivt for Christendom, ogsaa erklæret Dr. Johansen for en aabenbar falsk Lærer i Statskirken. "Forsaavidt, hedder det "at Dr. Johansen nu bestyrer Frederiks tydske Kirke, er Christianshavn, hvor Guds Ord for saa rigeligt forkyndtes, nu forergivet i falske Læreres (Johansens og Visbys, Vold, hvorimod naturligviis Provst Bregendahl, om han end ikke deeler deres Tro, ingen Modvægt kan danne, de en Mand, som overhovedet ingen Tilhørere har, vil for Menigheden blive ubetydelig, enten han er en Ven eller Fjende af Christendommen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-11-15
En unævnt Forfatter har i Dagen No. 260 opfordret det fædrelandske Publikum til at understøtte en uden sin Brøde af Næringssorger nedtrykt dansk Digter, der lever som Arvefæster af en halv Bondelod i Nærheden af Sorøe, hvor han maa trælle for det daglige Brød; men uagtet han ikke har afholdt sig fra selv at kjøre Ploven, have de to sidste, for Landmanden saa uheldige Aar gjort ham det umuligt at vinde Brødet til sig og en tilvoxende Familie. Mismod og Kummer trykke derfor hans Sind, hans ellers saa kraftige Legeme synker, og har maa ligge under for den onde Skjebne, hvis ikke en hielpende Haand rækkes ham. Men Hielpen maa søge ham. Han lider tans og vil uden Klage synke i sin Grav; derfor har en Anden gjort hvad han ikke lod sig overtale til. Af hans første Digte ere i sin Tid 3 B. udkomne; men Haabet svandt, da hans Forlægger erklærede, at han formedelst Afsætningens Ringhed ikke kunde modtage mere. Efter Aarene kunde endnu Meget, maaskee det Bedste ventes fra ham. Dem, der deeltagende og med hjelpsom Haand ønske at vide hans Navn, kunne erfare det hos Dagens Redaktør, Statsraad F. Thaarup. Som den, der har havt Leilighed til at kjende og kan gaae i Borgen for Sandheden af de i Dagen anførte Omstændigheder, har Redaktøren af Dansk Literaturtidende, Hr. Professor J. Møller store Fiolstræde No. 180) ligeledes erklæret sig villig at modtage Bidrag til denne værdige Familie. Horsens. Da Arrestantinden Ane Mette Meyer, og ugifte Datter, hvilken sidste desuden medbragte sit spæde Barn, forleden bleve deporterede herfra til Viborg, Tugthuus, forefandt Førstnævnte her sin Moder, saa at hele den syndefulde Familie fra Oldemoderen indtil Datterens Datterdatter her saae sig forenet. J Sandhed et ligesaa sieldent, som skrækkende Exempel paa, hvorledes Omgivelse af forforiske Exempler og demoraliserende Opdragelse bringe Synd og Fordærvelse selv over nødte Slægter.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-11-15
Ledige Embeder. Vinding og Vind Sognekald i Ribe Stift, 180 Rd. - Kiøbe løv Sognekald paa Lolland, 350 Rd.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-11-15
Befordringer og Afgang. Den 2den November er Sognepræst for Troggeløv og Fodslette Menigheder paa Langeland, C. Graae, beskikket til Sognepræst for Tranckiær og Tullebølle Menigheder sammesteds; Sognepræst for Vinding og Vind Menigheder i Ribe Stift, H. S. Sørensen, til Sognepræst for Søebye og Hallerslev Menigheder i Sielland; personel Capellan for Jelling og Houer Menigheder i Ribe Stift, A. H. Stibolt, til personel Capellan for Søhl og Eising Menigheder i samme Stift; Cand. theol. R. M. Schmidt til personel Capellan for Zeuthen og Foelbye Menigheder i Aarhuus Stift; den 4de, Overlæge ved St. Hans Hospital paa Bidstrupgaard, J.H. Seidelin, i Naade entlediget fra bemeldte Embede med Vartpenge. - Under 27de October 1831 er Secondlieutenant a la suite i Livgarden til Fods, E. Falsen, udnævnt til Kammerjunker; Den 3die Novbr., hidtilværende Amannensis ved det store Kongelige Bibliothek, J. Riise, til Kammersecretair, og Studiosus S. Salomonsen til Amanuensis ved bemeldte Bibliothek.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-11-15
Kjøbenhavns Børs Cours d. 11 Novbr. Species 212 solgtes til 12 Rbmk. 11 enhalv s. BankDisconto 4 pCt. Norske Speciessedler pr. 100 Specier 152 a 152 enhalv Rbd.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-11-15
Ribe. Begravede: Paa Domkirkens Kirkegaard, den 14de Novbr., Poul Madsen Træskoemand, 52 Aar gl. D., Mads Tobølls Datter, Maren, 4 ethalv Aar gl. En SSEMETS. 17 Söndagen den 20de November: A. F. sk. Concert.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-11-15
Placat. Onsdagen den 23de Novbr. næstkommende Formiddag Kl. 11 bliver paa denne Byes Raadstue af: holdt 4de offentlige Auction over de Biskop Dr. Koefoeds Stervboe tilhørende faste Eiendomme nemlig: 1, Gaarden No. 170 paa Hjørnet af Skolegaden og Sønderportsgaden med Hauge og tilliggende Jorder, 2, en Østermaaskifte No. 81 med øster Damskifte No. 125, samt 3, Rettighed til Klyne- og Tørregrøft i en Mose skifte i Fæstedtofte. De tvende sidstnævnte Eiendomme, sælges separate. Conditionerne til denne Auction, hvorved absolut Bortsalg vil finde Sted, erfares paa Auctionsstedet. Ribe den 3de Novbr. 1831. Tranberg.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-11-15
Auction. Efter Overeenskomst med vedkommende Auctionsdirecteur og ifølge vedtagen Bestemmelse under Skiftet efter den her i Byen afdøde Strandingscommissionair, Kjøbmand Jens Thomsen, bliver Tirsdagen den 22de førstkommende Eftermiddag Kl. 2 paa Warde Byes Raadstue uden flere Auctioners Holdelse, bortsolgt en i Alslef Mærsk, Skads Herred, beliggende Eng, Taul Engtaldet, bestaaende af 4 Parceller, tilsammen af Hartkorn 7 Skpr. i enhalv Alb., nu tilhørende forbemeldte Stærvboe. Conditionerne for dette Salg ere fra Dato til Eftersyn paa Undertegnedes Contoir. Thi indbydes Lysthavende. Warde Byes Skiftecontoir, den 10de Novbr. 1831. Wedel Heinen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-11-15
At Skiftet efter afdøde Gaardmand Jens Nielsen Moesgaard af Aldershvile i Hierm Sogn vil blive foretaget til Slutning paa undertegnede Skifteforvalters Contoir Onsdagen den 14de December næstkommende Formiddag Kl. 9, det bliver herved overeensstemmende med Placaten af 21de April 1824 til alle Vedkommendes Efterretning bekjendtgjort. Hierm Ginding Herreders Contoir i Holstebroe den 10de November 1831. Nellemann.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-11-15
Proclama. Jfølge Proclama, som den 22de September d. A. er tinglæst ved Lemvigs Byetingsret, og den 10de f. M. ved den Kongelige Landsoverret i Viborg, bliver Enhver, som maatte have Noget at fordre i Stervboet, efter Enkefrue, Justitsraadinde Christiane Sophie Petrine Schønau, fød Schaumburg, Enke efter forden afdøde Justitsraad Bye og Herredsfoged Schønau, herved med 12 Ugers Varsel indkaldet til, inden forbemeldte Tids Forløb, for mig, som Skifteforvalter, at anmelde og beviisliggjøre sit formeentlige Krav. Saa indkaldes og den Afdødes Arvinger med lovligt Varsel for at legitimere og paasee deres Arveret. Skifteretten i Lemvig, den 8de November 1831. Gundelach.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-11-15
Dritte und letten Bekantmachung. Extract, des in Nr. 80 d. Z. inserirten Proclams.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-11-15
Die Glaubiger und Jnhaber von Plandern der Verkassenschaft des Veil. Sandmanns Christian Hockerup Carstensen in Seth haben ihre Forderungen, Ansprüche und Verbindlichtetten binnen 12 Wochen von dieser letten Bekantmachung angerechnet, beim Herrne Gerichtschreiver Wieding in Tøndern unter Beobachtung der gesetzlichen Erfordernisse und bei Vermeidung der gedrohten Folgen, zu profitiren. Tonderhardesvogte zu Tøndern, d. 31 Octbr. 1831. Drobse.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-11-15
Placat. Paa Grund af Reqvisition fra Procurator Seidelin i Fredericia, paa vedkommende Udlægshavers Vegne, bliver det Peder Thomsen tihørende Sted, beliggende paa Folderup Byes Mark i Herslef Sogn, staaende for Ager og Engs Hartkorn 5 Skp. 1 Fdkr. 2 enfjerdedeel Alb., stillet til 3de offentlige Auctioner, der afholdes: Tirsdagen den 6te December d. A. 20de f. M. og 3die Januar 1832. hver Dags Formiddag Kl. 10, de tvende første paa Fredericin Raadstue og den tredie paa det sælgende Sted. Hvilket herved bekjendtgjøres overeensstemmende med Pl. 22de April 1817. Liebhaverne indbydes. Boeck. Fredericia den 8de November 1831.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-11-15
Ved Proclama som vil blive læst ved Hierm Ginding Herreders Ret og den Kongelige Landsoverret i Viborg, ere Alle og Enhver som maatte have noget at fordre i Boet efter afdøde Sognepræst til Sevel Menighed Rasmus Hørning og forhen afdøde Hustru Maria Sophie fød Mehl indkaldede med 12 Ugers Varsel, til, for undertegnede Skifteforvalter i Boet, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer; Hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Hierm Ginding Herreders Contoir i Holstebroe den Nellemann. 7de November 1831.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-11-15
Kjerde Klasse. No. 2 Til Documenter efter Stempelpapirs Forordningens FR6. 5 L. Litt. b. Schifter 1831. Falkenskjold. John Finsen. 10 Rigsbankskilling Kongelig Majestæts CancelSølv. lie=Secretair Byefoged for Ringkjøbing og Herredsforged for Uliborg Hind Herreder giør vitterligt: At for mig haver andraget Landvæsens Kommissair Procurator Lütten af Ringkiøbing hvorledes han som Mandatarius for afdøde Enke Frue Ammidsbøls Boe paa Søegaard paa Holmsland Nye Sogn Ringkjøbing Amt, skal finde sig befølet at udtage denne Stevning, hvorved Boet agter at erhverve Mortifications-Dom paa en under 13de Marts 1806 af Mads Pedersen til afgang: ne Cancellie-Assessor Ammidsbøl udstædt Panteobligation for 96 Rdr. 3 Mk. D. C. med 2den Prioritets Panteret i Gaarden Abisgade i Thorsted Sogn Hind Herred Ringkjøbing Amt af Hartk. 3 Tdr., tinglæst under 19de Marts 1806. Og er afdøde Frue Ammidsbel, Enke efter ovenanførte Assessor Ammidsbøll, under 10de August f. A. forundt allernaadigst Bevilling, til saadan Doms Erhvervelse paa Grund af Obligationens Bortkommen. Thi som denne Sag foretages inden Uliborg Hind Herreders Ret den 4de Onsdag i Januar 1833 Formiddag Kl. 10 saa indstevnes herved, overeensstemmende med cit. allernaadigste Bevillings Jndhold, med Aar og Dags Varsel den eller de som maatte være i Besiddelse af foranførte Obligation, der og da at møde, for deres lovlige Adkomst dertil at bevise, da den, saafremt ingen melder sig, vil ved Dom blive mortificeret og som ugjeldende for Fremtiden udslettet af Pantebogen. Forelæggelse og Laugdag er afskaffet ved Ford. af 3die Juni 1796. Uliborg Hind Herreders Contoir d. 6te Novbr. 1831. John Finsen. (L. S.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-11-15
Jfølge vedkommende Forligs- og Udlægshavers Reqvis sition bliver et Christen Sørensen i Skjerbek, Rebel Sogn Slads Herred tilhørende Sted med sammes paastaaende, af 13 Fag grundmuur bestaaende Bygninger, samt tilliggende Jordeiendomme af Hartkorn 5 Skp. stillet til 3de offentlige Auctioner der afholdes: 1ste Auction Tirsdagen den 6te December 1831. 2den - Tirsdagen den 20de f. M. og 3die - Tirsdagen den 3die Januari 1832. Auctionerne afholdes hver Dags Formiddag Kl. 11, de tvende første paa Warde Raadstue men tredie og sidste Auction derimod i Stedet selv, hvilket herved bekjendtgjøres saavel til Lysthaveres som Panthaveres Ejterretning ifølge Pl. 22de April 1817. Herredscontoiret paa Giellerupholm d. 4de Novbr. Bruun.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-11-15
Tydsk Peberrod, Fransk Viinædike a 8 s. pr. Kande, faaes hos Daniel Hjort. Ribe d. 4de Novbr. 1831.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-11-18
aller Kongelig. naadigst. privilegerede. StiftsAider. og AdresseAviv, som forsendes. med Brevposten. overalt i Danmark. og Hertugdommene. No. 92. Fredagen den 18de November.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-11-18
Redigeres, trykkes og udgives ved N. S. Hyphoff i Ribe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-11-18
Udenlandske Efterretninger.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-11-18
Belgisk hollandske Anliggender. Pariser Blade indeholde nu Kong Wilhelms Svar til Conferentsen paa sammes sidste Meddelelser. Høistsamme erklærer deri, at han har besluttet ikke at foretage nogen fiendtlig Handling; men forholde sig defensiv; at han, uden at indlade sig paa, hvorvidt de foreslagne 24 Artikler ere antagelige eller ikke, maa protestere mod den Form og Character, Underhandlingerne i den senere Tid have taget; at de holland ste Befuldmægtigede vare bemyndigede til at underhandle med Conferentsen om en Adskillelses-Traktat mellem Holland og Belgien (men ikke lade sig nogen paatvinge), og at de derfor skulde være beredte til at handle med Conferentsen om de 24 Artikler og, som Resultat af disse Forhandlinger, at afslutte og undertegne en Tractat; at en Revision af de 8 Artikler af 1814 nødvendig maa lægges til Grund for denne nye Overeenskomst; samt, at naar Grundlaget til en Adskillelses=Tractat i Overeensstemmelse med Revisionen af bemældte Artikler er antaget, hans Majest. vil forbeholde sig den definitive Afgjørelse af, hvorvidt samme, efter hans Anskuelse, stemmer overeens med de af Conferentsen selv i Protocollerne, No. 1, 11, 12 og 19 antagne Principer. Hs. Majestæt erklærer tillige, at Jntet vil være ham kjærere, end at møde Magternes Ønske om at opretholde den almindelige Fred; men at denne Fred ikke tør kjøbes med Tabet. af Hollands Ære og Velfærd; at han føler sig forpligtet til at beskytte en Nations uforkrænkelige Rettigheder, der fordum ved en 80 aarig Kamp for Frihed og Uafhængighed har erhvervet sig en Rang iblandt Folkene, og der nu har udgydt sit Blod og opofret sine Hjælpemidler til Fædrelandets Vel. Dersom Conferentsen, ikke vil indrømme hans Majestæts Forlangende, da bliver Jntet tilbage, uden at forlade sig paa sin retfærdige Sag og paa Guds Bistand, at vedblive Rustningerne og være beredt paa at modtage Enhver, der vil tillade sig at gjøre Jndgreb i hans Rettigheder. Disse Anliggender kunne maaskee da endnu tage en meget alvorlig Vending. - Jfølge Londonner Blade, troer man, at den engelske Flaades Tilbagekomst til Dunerne ikke saameget er en følge af Efteraarsstorme, som af politiske Uveirskyer; ligesom disse Blade ogsaa mælde, at Ankomsten af en Coureer fra Grev Pozzo di Borg i Paris til Fyrst Liewen har vakt store Bevægelser blandt Diplomaterne. - Fra Brussel forsikkrer man at Kong Leopold ikke vil underskrive de 24 Artikler, førend han erholder fuld Vished om, at Antagelsen af samme vil medføre Erkiendelsen af Belgiens Uafhængighed. - Hollænderne have gjennemstukket Dæmningerne ved Zwyndrecht, og derved foranlediget ny Oversvømmelse.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-11-18
Engelland. J Bristol er Alting nu roligt. Rigtig nok forsøgte 20000 Kularbeidere fra Bilton, Natten imellem d. 1ste og 2den at trænge ind i Staden, men bleve efter et heftigt Haandemæng med Constablerne kastede tilbage af disse. 30 Urostiftere, ere arresterede, og deriblandt en kjæmpestor Jrlænder, som stod i Spidsen for dem, der ødelagte Raadhuset. 70 store Huse ere ganske afbrændte. Det er forfærdeligt, hvis det er sandt, at der iblandt Brandstifterne fandtes mange Drenge paa 10 a 11 Aar. Forresten er det ganske interessant, at under hele Tumulten sang den drukne Pøbel uafladelig Visen: God save the Ring! J Exeter ere ogsaa alvorlige Uroligheder forefaldne, og fra flere Steder af Riget indløbe Efterretninger om idelige Brandstiftelser. J London, selv frygtede man meget for en til d. 7de tilsagt Forsamling af den arbeidende Klasse, for at behattere om Reformen. Times forsikkrer, at en uhyre Mængde Stokke og Knipler blive anskaffede, for at bevæbne Deeltagerne i denne hæderlige Forsamling, og at Mange vilde bære Skydegeværer under deres Klæder. Den opfordret derfor alle gode Borgere til at forene sig om at tilintetgjøre Urostifternes afsindige Planer. Ogsaa i andre Blade læser man lignende Opfordringer, ja et af dem yttrer Frygt for, at der turde blive forsøgt paa at vække en almindelig Jnsurtection. - J London, har man havt Efterretninger fra Lissabon indtil d. 22de f. M. D. Miguels Forsvarsanstalter vare, efter disse, betydelige; men han begyndte dog at blive noget forknyt. Henrettelsen af 37 Soldater var indtil videre bleven opsat, fordi Grev Barbacenahavde erklæret, at han ikke kunde indestaae for sine Troppers Lydighed, dersom Henrettelsen fandt Sted. Man talede endog om en Amnesti, som skulde proclameres paa D. Miguels Fødselsdag. Det kom bestandig mange spanske Soldatet, under Navn af Desetteuret til Portugal; hvilke strax bleve indlemmede i Regimenterne. De tvende for Donna Marias Regning kjøbte Fregatter, Kongresso og Asia, ere udløbne af Themsen, da Forberedelserne til Expeditionen ny ere endte. 2 Divisioner, hver paa 3000 Mk., anførte af Gren Villaflor og Gen. Saldanha, under Don Pedtos Ledning, skulle tilligemed en Flotille under Oberst Pacheco afgaae til de portugisiske Kyster. - Marquis Parmell at ligger syg i London.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-11-18
Frankerig. Præsidenten i det engelske Handelscollegium, Hr. Poulett Thompson er ankommen til Paris, for, som det hedder, at underhandle med den franske Regjering om Lettelse af Handelsforholdene imellem Engelland og Frankerig. Hans Sendelse skal ogsaa angaae de algierske Anliggender.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-11-18
Den engelske Regjering skal nemlig anholde om Privilegium paa Koralfiskeriet for den engelske Handelsstand, imod Erlæggelse af en aarlig Afgift. - Fra Genua har man havt Efterretning om, at Oeien af Algier er ankommen til denne Stad, og at det seet udtil, som om han vil vende tilbage til sit Hjem, for at forsøge en Restautation. Han har leiet et sardinsk Skib og bragt nogle Kanoner og anden Krigsforraad ombord paa samme. Man mener, at han har sat sig i Forbindelse med Keiseren af Marokke, og at denne vil være ham behjælpelig. Skulde en saadan Plan virkelig lykkes, da har det været Frankerig en dyr Fornøielse, at suspendere hans Barbariske Høihed; thi man regner, at Algier koster maanedlig 1 1/2 Mill. Fr. 2 paa Rheden ved Toulon liggende Linieskibe, have faaet befaling til at tage to Regimenter ombord til Algier; ogsaa er der givet Ordre til, at en anseelig Flaade skal afgaae til Bona, for i fornødent Fald at bombardere denne Stad. - J Lyon seet det atter uroligt ud, og i Marseille har der dannet sig en carlistisk Forening, som har uddeelt i Staden flere end 2000 Exemplarer af sine Statuter. Selv i Paris circulerer Medailler med Carl den 10des og Henrich d. 5tes Billeder. Til Vende ere i Slutningen af October friske Tropper afsendte, som have iværksat flere betydelige Fængslinger og, som det lader, jaget stor Skræk i Carlisterne.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-11-18
Polen. Det er ikke uden Grund, at Polakkerne ikke have stolet paa den meget omtalte Mildhed, og Skaansel fra Seierherrens Side; thi fra den polske Grændse skrives under 26de October, at Forfølgelserne imod de i Revolutionen indviklede Personer drives med stor Strænghed, og at overhovedet alle Polakker af de høiere Stænder betragtes af Russerne med mistroiske Øine og enten stilles under Politiets Opsyn eller forvises til det Jndre af Rusland. Det Sidste, træffer især de Officerer, der under Jnjurrectionen forskaffede sig et Navn, saasom Ludochowski, Krukowieski og Andre. Fra Wilna haves ogsaa Efterretning om betydelige Confiskationer, som paa allerhøieste Befaling ere foretagne. Paa den venstre Memelbredde flakker endnu en Jnsurgenterop af omtrent 560 Mand omkring og eftersøges af Russerne i Skovene. Anføreren, Fyrst Mirski, har ogsaa villet flygte til Preussen; men blev af sine Folk ved Trusler tvungen til at lade dette Forsæt fare. Denne Jnsurgent-Afdeling har forsmaaet den af General v. Fricken tilbudne Amnesti. Overhovedet er Stemningen blandt Landforket betænkelig, hvorfor Over feldtherren har agtet det fornødent, at tage Stilling. som i Fjendeland, og desaarsag ladet ophøre med Slofningen af Fæstningsværkerne ved Warschau.