JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1803-01-27
Angaaende Domingos egentlige Forfatning, har mannu faaet her at læse General Boyers derom aflagde Rapport. Den siger "Saasnart Toussaint i Maj var arresteret, forstyrrede man de øvrige Røver-Chefers Complotter, Roligheden indfandt sig og Øens borgerlige Indretning foretoges med en Fremgang, der spaaede de ulykkelige Kolonister Held og Eiendomsikkerhed: de kom tilbage til deres Plantasier og man afvæbnede Negerne. En vis Sans-Souci samlede vel nogle Jnsurgentere og begyndte at brænde nogle Plantaster af; men vore Tropper forhindrede det og dreve ham til de allernordligste Dele af Øen, hvor han forsvandt i Biergene, forfølge ham videre holdt man unødvendigt og Heden var desuden saa gruelig, at man ikke kunne bruge Tropperne. Ogsaa i de andre Dele af Øen reiste Røverne sig, opmuntrede af den Mængde Syge vi havde og den Smitte, der daglig fyldte vore Hospitaler med flere. Saaledes fandt man dem i fuld Arbeide i Marmelade, Dondon og Malpigne; men vore Troppers Mod dreve dem herfra; man straffede og afvæbnede dem Den 20 August giorde den afskyelige Afrikaner (Neger) Chr. Belair, der havde underkastet sig os forhen, Oprør paa Høiene af Artibonitehan trak nogle af os besolde de Negere til sig, vi fægtede adskillige Gange mod dem; han tabde og endelig fangede vi ham med hans afskyelige Kone og den 15de Octbr. blev han henrettet. J de sydlige Departementer maatte General Desbureaux adsprede Oprørerne. Overalt vandt vi fangede og henrettede deres Anførere. Saaledes er nu Syden rolig J den spanske Deel af Øen bortvise de i Masse bevæbnede Europæere alle de Negere, der nærme sig dem Men, desto skrækkeligere er Forfatningen nu i de nordre Dele af Domingo. De forrige benaadede Negergeneraler Dessaltnes Clervaux og Christoph anføre der alt Røverpakket og benytte sig af vore Folks Svaghed og vor udeblivende Forstærkning. Maurepas og endeel andre Neger Anførere have vi arresteret og sendt ombord paa Flaaden. Endskiønt den gule Feber havde bortrykket mangfoldige af vore Soldater, saa ville dog GeneralLeclere, da Veiret den 22de October blev noget kiølige re, ikke lade den paa Sletten ved Capstaden liggende Trop Negere trodse os længere; men befalede General Brunet, at støde til sig for at fordrive dem. Døden hindrede den brave Leclere fra at udføre Planen, og Oprørerne fornam ikke saasnart hans Død, førend de med et græsseligt Skrig rykkede bedre frem. General Clauzel bød dem modig Spidsen; men da Faren var forhaanden og Rochambeau endnu ikke var kommen, der efter Leelere skulde have Overkommanden, saa besluttede Generalerne den 6te Novbr. ikke at bieudre taaes : efter ham; men lod gjøre et almindeligt Angreb paa Negerne. Det lykkedes: de bleve overalt drevne tilbage og forfulgt til Morne. Med Længsel har man her siden den 23 Septbr. ventet 3000 Md. Undsætning fra Frankrig. Vi behøve dem for at holde Jnsurg, i Ave, og besætte de henrevnes Pladser, endskiønt dog Smitteen nu noget har standset." Negerne skrige under Angrebene "Hevn for Toussaint, og stundom have de, uden nogen Slags Vaaben, bestormet smaa franske Batterier med bare Hænder.
Viborger Samler, 1803-01-27
Fra Martiniqve haves gode Tidender. Man havde faaet nogle Ladninger Negere til dens Dyrkning.
Viborger Samler, 1803-01-27
Til Guadeloupe var kommen den afsendte Forstærkning af 800 Mand. Laffelot, udnævnt til Præfect i Louisiana, er afseilet fra Rocheford med en Deel Arbejdsfolk og Bønder, da Regieringen vil anvende alt, for at bringe denne Coloni istand. (Derimod ligger den Eskadre, der skal overbringe til Louisiana 6 Batallioner Jnfanteri 190 Dragoner og Husarer, Artillerister, Generalcapitain Victors skiønne Garde, samt 130 Koner og 200 Børn, indefrossen i Helvoetsluis i Holland.)J Sisteron, i Depart. Nederalpen havde man d. 31 Decbr. et stærkt Jordskielv.
Viborger Samler, 1803-01-27
4 af vore skiønneste Kavalleriregimenter reduceres i denne Tid. De fordeles blant Konsulargarden og deres Fahner ophænges i Jnvaliderkirken.
Viborger Samler, 1803-01-27
En Tyveknegt, der dog var skikkelig klædt, har været saa uforskammet, at antaste Brigadechefen Oscheenetop som han bar en Pung hjem fra Zahlkammeret med 178 Rdl. i, Generalen maatte af med Pungen, da en Pistol med dobbelt Løb som Kieltringen satte ham for Brystet og en Dolk han desuden havde til hans Tieneste, gjorde stærkt Jndtryk paa ham.
Viborger Samler, 1803-01-27
Krigsministeren har befalet, at den Uskik, at lade en afskediget Soldat beholde en elendig pialtet Mundering skal være afskaffet; herefter skal den Afskedigede gives en god Uniform, hvormed han kan være bekiendt at vise sig i sit Hiem, og er han Grenadeer eller Underofficeer, beholder han og sin Sabel.
Viborger Samler, 1803-01-27
Det er Handelshuset Carrier Bezard et Compagni der har gjort Opbud paa 5 nogle paastaae 8 Millioner. De have havt store Leverancer for Søe-Etaten. (At de ej vente at blive rige derved slutter man af, at Carrier af Fortvilelse har skudt sig.)
Viborger Samler, 1803-01-27
Bonaparte har forsikret Præsidenterne for de til Paris beordrede Cantonsforsamlinger, at de selv skulle holde Orden i deres Forsamlinger og, at intet Militær, skulde beordres til eller i Nærheden af deres Forsamlingssteder.
Viborger Samler, 1803-01-27
Man venter at Rochambeau skal giøre megen Nytte paa Domingo som Overgeneral, da han baade er en duelig General og forhen har tient paa Øen og kiender nøje dens Forfatning.
Viborger Samler, 1803-01-27
Fra Port an Prince paa Domingo have de anseeligste Jndbyggere skrevet til Søeministeren her, og eftertrykkelig anbefalet ham at befrie Borger Børhella, der er bragt som Arrestant til Frankrig som Tous saints Tilhænger. Han er een af de rigeste Jndvaanere og Brevet siger, en forhen meget retskaffen Mand. London den 5te Januar. (5 Poster mangle.)
Viborger Samler, 1803-01-27
En fransk Brig bestemt fra Dunkirken til Louisiang er strandet ved Schoreham den 26 Decbr. Mandskabet og endeel Gevæhrer ere biergede, og man venter i at faae Skibet gjort flot.
Viborger Samler, 1803-01-27
Den bataviske Ambassadør Schimmelpennink spad, serede nylig en Formiddag paa Londons Gader med en trekantet Hat, dette forekom Englænderne saa betænkeligt, at en heel Skare fulgte ham og begloede ham. Han undgik dette ved at liste sig i en Hyrekareth, og kiørte bort. Aarsagen forstod han ikke, og man maae tilstaae heller ingen let forstaaer, hvad underligt der er af ved en trekantet Hat om Formiddagen, fremfor om Eftermiddagen.
Viborger Samler, 1803-01-27
Fra Ostindien sige vore sidste Efterretninger af v. 16de Juli f. A. at alt er roligt paa Madras, det ostindiske Compagni havde sluttet en fordeelagtig Tractat med Rajaen af Guicavar. Rajaen forbandt sig og til at afskedige sine Araber og stikke sine Soldater ind under de engelske Tropper.
Viborger Samler, 1803-01-27
Paa et af vore Krigskibe paa 48 Kanoner, der med 3 andre seilede fra Gibraltar til Maltha, giorde Matroserne i Decbr. Opstand, afsatte Officererne og toge det i Besiddelse. Da de andre Skibes Mandskab ej ville efter Opfordring giøre det samme, faldt det af sig selv. De andre Officerer og Matroser toge atter Skibet fra dem, og 3 af disse Krabater vare alt hængte, da Efterretningen afgik.
Viborger Samler, 1803-01-27
Kongen af Spanien har tilladt en Marqvis Colonello, til megen Ærgelse for de andre Slavehandlere, at indføre 6000 Negerslaver i ny Spanien paa fremmede Skibe. (amerikanske og engelske ere herfra undtagne.)
Viborger Samler, 1803-01-27
Den engelske Doctor Scott har indført Kockopperne i Grækenland paa sin Reise. De fandt megen bifald og mange Atheniensere indpodede sig dem selv. Private Selskabstheatre oprettes hyppigen her.
Viborger Samler, 1803-01-27
Den keiserl. Ambassadør Grev Stahrember har et hvorpaa spilles franske Stykker, som opføres af hans Familie og andre indbudne Standspersoner. Vore Journaler have meget imod denne Smag paa det franske. Bern den 12te Januar.
Viborger Samler, 1803-01-27
Den franske Overgeneral Ney er med sin Gemalinde reist herfra over Basel til Paris. Man mener han er kaldet tilbage. I det nordre Schweiz afvæbnes endnu Jndvaanerne og Vaabnene bringes hertil.
Viborger Samler, 1803-01-27
Schveitzer Emigranterne som hidtil opholdt sig i Costantz, søge det Würtembergske.
Viborger Samler, 1803-01-27
Vore Fabriker lide meget ved det franske Forbud mod fremmede Musseliners Jndførsel. Man kand vel indføre dem, men de koste 400 Procent.
Viborger Samler, 1803-01-27
En Koureer fra Petersborg, der skal bringe Bonaparte Forestillinger fra Keiseren angl. Parma, Schveitz og Piemont, giver her Anledning til megen Omtale. Vore Deputerede skal nu snart være færdige med deres Arbeide i Paris.
Viborger Samler, 1803-01-27
Canton Bern og Argau trues med militær Execution for den ubetalte Krigskat,
Viborger Samler, 1803-01-27
Wien den 12 Januar. En Coureer har fra Paris bragt den angl. Storhertugen af Toskaugs ny Erstatning sluttede Convention hertil. Vist nok opfylder den ikke Forventningen man her havde gjort sig; men Omstændighederne giøre, at man hellere tager Noget, end Jntet.
Viborger Samler, 1803-01-27
(Denne Convention haves nu udførlig fra Regensburg under den 14 Januar, dens Jndhold er udtogsviis følgende: 1) Kejseren afstaaer til Hertugen af Modena og Arvinger, Landskabet Ortenau i Schwaben med dets Tilhørende, det forenes da med det ham efter Lunevilletraktaten tilstaaede Breisgau. 2) Derimod erholder Keiseren til Erstatning for Ortenau Bispedømmene Trident og Brixen, der skulle verdsliggiøres, Fyrstbisperne faae en aarlig Pension af Keiseren. 3) Erkehertug Ferdinand faaer endvidere til Erstatning for Toskang: Bispedømmet Eichstadt med alt Tilhørende (undtagen Amterne Sandsee, Wernfels, Spalt, Oberberg, Hornburg, Warburg og Herrieden, samt hvad Fyrstbispen ejer i Anspach og Bayreuth, der alt afstaaes til Churfyrsten af Phaltzbayern, imod en Gotgiørelse han igien betaler derfor i Penge) 4) Keiseren ratificerer denne Erstatning snarest muligt og virker paa Rigsdagen til dens almindelige Antagelse. 5) Efter denne Conventions Udvexling tiltræde Vedkommende de dem herved afstaaede Besiddelser; deraf følger, at de keiserlige Tropper rømme Passau og Forstæderne Inn og Jlz, som Pfalzbayern tager i Besiddelse, dog maae Passaus Fæstningsværker ej forstørres og ingen nye anlægges i Forstæderne. Erkehertug Ferdinand maae heller ingen nye anlægge i Bispedømmet Eichstadt. 6) Førstekonsulen og den russiske Keiser ville begge virke til at Erkehertug Ferdinand og Efterkommere blive Churfyrster. 7) Contrahenterne begiære af den russiske Minister Grev Markoff, at han i Keiser Alexanders Navn undertegner denne Forening. 8) Den ratificeres i seneste 20 Dage efter 26 December.)
Viborger Samler, 1803-01-27
Blandede Efterretninger. Vicepræsident Melzi har tilladt, at den italienske Republiks 2det Aar maae begynde med den 1ste Januat 1803.
Viborger Samler, 1803-01-27
J Maynz er det tydske Ordenshuus afbrændt.
Viborger Samler, 1803-01-27
J Warstein ved Aucrsberg, afbrændte den 31te Decbr. 100 Huse.
Viborger Samler, 1803-01-27
Domkapitlet i Colnn faaer nu sine Guldapostle- og Hellig Trekonger igjen.
Viborger Samler, 1803-01-27
J Holland har man foreslaaet den Straf for Eftertrykkere, at de den første Gang skulde betale hvad 250 Expl. af Bogen koste, anden Gang hvad 500 koste og tredie Gang desuden forvises Landet; J Petersborg har man alt havt 22 Graders Kulde. Man taler om fra Holland, at Førstekonsulen snart skulde blive kaldet Hans consulariske Majestæt og at Ære=Legionen skulle faae Udmærkelsestegn, nemlig første Klasse en Stjerne paa Brystet og et rødt Baand over Vesten, anden Klasse Baand uden Stjerne og tredie Klasse et trefarvet Baand med et Kors i, at bære i Knaphullet (skeer det, saa opstaae da Titler og Ridderordener formelig igjen i Frankrig.)
Viborger Samler, 1803-01-27
Den 30te Decbr. var og Jld løs i Videnskabernes Akademi i Petersborg, hvorved dog kuns øverste Etage blev beskadiget. Den russiske Keiser vil lade forsatte en ny Lovbog, og tage især den preussiske til Mønster.
Viborger Samler, 1803-01-27
Hvor stor en Menneskemasse der maae være i Rusland, kan man slutte sig til af Følgende: J Aaret 1801 bleve i Rusland vide 298,158 Par. Fødte 1,179476, døde 726,271, altsaa bleve 453,205 flere fødte, end døde. Af de døde opnaaede 258 - 91 Aar. 1 blev 112 Aar. Altsaa er Rusland nok Stedet i hele Verden, hvor de ældste Mennesker findes, og hvor enhver kan reise hen, der ret ønsker at leve sin Tid ud.
Viborger Samler, 1803-01-27
Elben er saa stærk tilfrossen, at læssede Vogne med 8 Heste for, kiøre over den. De sidste engelske Poster er befordrede med Koureer til Helvoetsluis i Holland, da Farten ved Curhaven er stoppet med Jis.
Viborger Samler, 1803-01-27
Jndenlandske Efterretninger. (Af tydske Aviser) Under 31 Decbr. f. A. er udkommet en Forordning hvorved Hs. Majestæt tilkiendegiver, at de udenlandske Hværvinger herefter skulle ophøre og Rigerne allene forsvares af Landets Jndfødte. Da heraf følger, at alle Landsoldater de første 2 Aar af deres Tienestetid skulle ligge i de Garnisoner hvortil de henhøre, saa har Hs. Majestæt gjort denne Tieneste saa lidet besværlig som mulig, ved at anordne en kortere Tienestetid for alle Nationale. De skulle herefter kun tiene i 6 Aar, og da der altsaa afskediges den 6te Deel aarlig, og altsaa aarlig udskrives fleere, skal Krigs Tjenesten lettes paa enhver mulig Maade. De i Garnison liggende Nationale nyde aarlig 2 Rdl. Douceur af Regimentet og desuden deres aarlige 5 Rd. Belønningspenge, som før. De sidste 4 Aar giøre de Nationale kuns deres sædvanlige Mønstringer, og paa det destoflere kan antages, er Soldatermaalet nedsat til 61 sjællandske Tommer. Naar Landsoldaten har tjent sine 6 Aar, faaer han Afskeed og gaaer da ind i Landeværnet. Hs. Majestæt lover at holde og, efter Mulighed at forøge de Nationales og Landeværnsmændenes Friheder og Rettigheder. Under Landeværnet skal være 3 Hovedafdelinger i Henseende til Alderen, da de ældste ikke uden i Nødsfald skulle udkommanderes til Landets Forsvar.
Viborger Samler, 1803-01-27
J Egnen ved Aarhuus, har een paa en Klapjagt af Vanvare skudt en anden i Lænden og Armeen.
Viborger Samler, 1803-01-27
Et tremastet Skib er i denne Tid seet at drive omi Jsen for Jyllands vestre Kyst.
Viborger Samler, 1803-01-27
Kiøbenhavns Posten for i Gaar udeblev her i Viborg; altsaa mangle nu 2.
Viborger Samler, 1803-01-27
Døde. Aarhuus: Enkemad. Kirstine Marie Fritz, fød Wellejus, 83 Aar. Odense. Mad. Magdelena Susanna Nørager fød Kallager, 65 A. Portner Rasmussens Kone Karen Jensen, 52 A. Sønderbroby Præsterd. i Fyen: Mad. Birgitte Nicoline Strøyberg, fød Brechling, 34 A. Aalborg. Didriche Christine Møller. Folkets Röst Hinds Kongelige Høihed.
Viborger Samler, 1803-01-27
Cron=Prints Fananix den 28de Januar 1803. Hvert Aar, Gud legger til Din Alder, Nye Tilvext for Din Hæder seer: Kun Landets Vel Du Hæder kalder, Det er Din Daad alt meer og meer. Til Efterslægters Held og Fryd, Din Idræts Frugt, som Olding, nyt Tetens.
Viborger Samler, 1803-01-27
Bekiendtgiørelser. Paa Schiern Gods under Grevskabet Scheel i Viborg, Amt, Tinbech Bye, er Jndsidder Søren Pedersen, Kræmmer hos Johannes Jacobsen sidste 12 Januar ved Døden afgangen, og hans fra Efterladenskaber taget under behørig Registering og Forsegling. 30te Dagen, næste 11te Febr. om Formiddagen Kl. 10, bliver Boet aabnet, og Skiftet da lovlig befordret, saavelsom 6te ugersdagen den 23de Febr. og 12te Ugersdagen den 6te April næstkommende; den afdødes Arvinger indkaldes herved til Møde, anførte og de ved Lovene bestemte Tider, for under Skiftet at legitimere og beopagte deres Arveret. Schiern den 22de Jan. 1803. Paa den høie Stifteforvalters Vegne. A. Svendsen.
Viborger Samler, 1803-01-27
Herved bekiendtgiøres, at efter Vedkommendes Ve giering, vorder Onsdagen den 2den Marts førstkommende, om Formiddagen Kl. 9 Slet, foretaget offentlig Auction her paa Morsøe, i Stervboet efter afdøde Friderich Juul og Hustrue Hellene Sahl her i Nyekiøbing til at bortselge Stervboets Gaard i Byens Vestergade, samt Markjorder ved Byen og i dens Mark, dernæst alt Løsøret som hører til et Complet Boe, bestaaende af Mands og Qvinde Gangklæder, Sengeklæder og Sølv a. tillige med inden og uden Dørs Løsøre hvoriblandt ogsaa er Gaardsredskab, 2 Bæster, Kiør, &c. saa og eendeel Korn og Foder med videre; thi ville Liebhaberne behage sig til bemeldte Tid og Sted at indfinde, hvor Auctions-Conditionerne skal vorde bekiendtgjorte. Nyekiøbing paa Morsøe den 22de Januar 1823. Som Auctions-Directeur. Spliid.
Viborger Samler, 1803-01-27
Jfølge Ordre bliver Mandagen den 28 Februar næstkommende om Formiddagen Kl. 10 udi Skive Byes Tingstue foretaget offentlig Auction, hvorved paa 10 Aar bortforpagtes Jagtrettigheden paa Skive Byes Marker ef tet de Conditioner, som paa Auctionsstædet skal ende bekiendtgjort. Skive den 18de Januar 1803. O. Selmer.
Viborger Samler, 1803-01-27
Fredagen den 28de Januar om Formiddagen Kl. 10 bliver paa nye Skivehuus, foretaget offentlig Auction, hvorved bortselges Engeberggaard, beliggende en halv Miil fra Skive, bestaaende af Hovedgaards Taxt 3 Tdr. 7 Skpr. og matrikuleret Hartkorn 3 Tdr. 2 Skpr. Engeberggaard er indrettet til en honet Familie, hvortil kan græsses og forres 36 Køer, 6 Heste, 16 Faar, og saaes omtrent 16 Tønder Bog, 12 Tdr. Rug og 50 Tdr. Havre aarlig. Til Stedet haves god Tørveskier. Tvende Selveiergaarde af Dahlsgaard, omtr Tdr. Hartkorn, beliggende i Hørup Sogn, mellem Palstrup og Aunsberg, 2 1/4 Miile fra Viborg, begge med Mark, Eng, Skov og Tørveskier i Overflødighed, begge forsynede med Rentekammerets Tilladelse til videre Udparcellering, den ene med en nye og smuk Boepæl, ere enten strax at faae tilkjøbs eller fra næstkommende Majdag i Forpagtning. Liebhaberne vilde desangaaende henvende sig til Eieren, Rector Hansen i Viborg.
Viborger Samler, 1803-01-27
God Boghvede faaes tilkjøbs paa Bogtrykkeriet i Viborg.
Viborger Samler, 1803-01-31
No. 9.
Viborger Samler, 1803-01-31
Paris den 14de Januar. Korvetten Festin har medbragt en officiel Beretning fra Generalkapitain Lacrosse paa Guadeloupe til Søeministeren. Den siger: den Røverbande der, her paa Øen Natten til den 7de October paa forskiellige Steder myrdede 23 Europæere, er nu for det meste opdaget og i det mindste de vigtigste paagrebne og afstraffede. De saa der ikke have været at finde, ere flygtede til Skovene, hvor de omkomme af Sult og Mangel. Anførerne og Ophavsmændene for denne Bande vare Europæerne Millet la Girardiere, Jean Bar be, og Pierre Barse, der alle forhen vare besudlede med alle Slags Skurkestræger. Girardiere havde allerede i 50 Aar gjort sin Uniform og Familie Skam og blev for et halvt Aar siden jaget bort fra Martiniqve. Han og Barbe aflivede sig selv i Fængslet, efterat de havde faaet Dødsdom. Barse blev, med flere af Røverne henrettede; men ingen af dem kunne man under Forhørerne bringe til at bekjende, hvor de Penge og Kostbarheder vare forvarte, som de havde røvet fra de 23 dræbte Borgere, endskiønt dets Værd beløb sig til 230,000 Franker. Over 60 Negere var re med i Komplottet, hvoraf mange bleve henrettede paa deres Plantasier. Han melder endelig: at han for at opdage de Skyldige, havde afsendt Fregatten Dido til Øerne St. Thomas og Barthlemy, for derfra at reclammere de derover flygtede Jnsurgentere fra Guadeloupe, der bestandig vedbleve at føje oprørske Foranstaltninger ved Hielp af de dem Medforbundne paa Guadeloupe. Da Fregatten kom, fandt den nogle dem tilhørende Fartøjer, hvorpaa der endnu var noget Krigsammuniton, som de for endeel kastede i Havet; men selv flygtede de ind paa Øerne. Paa den danske Øe St. Thomas var Gouvernør Waltersdorff ganske beredvillig til at foranstalte disse Jnsurgentere opsøgte, paagrebne og udleverede; men paa Barthlem troede den svenske Gouvernør ikke, at kunne giøre ham denne Tjeneste.
Viborger Samler, 1803-01-31
Contreadmiral Willeneuve paa Martiniqves Rhed. melder derfra den 21 Novbr., at han i 6 Dage har været der og fundet Øens Forfatning bedre, end man i Frankrig skildrede den. Kuns i Cabesseterre, hvor Negerne havde stukket endeel Plantasier i Brand, var Ødelæggelsen kiendelig. De nu overbragte Tropper ere ganske tilstrækkelige til, at holde Øen i Rolighed og opdage de saare saa endnu adspredte oprørske Negere. Han melder tillige: at Øen er fuld af Produkter, som kuns mangle Fragtskibe, for at bringes til Europa. Jsær ere der avlet saadan Mængde Sukker, at Magasinerne ere propfulde og mange Fade maae ligge paa Gaden.
Viborger Samler, 1803-01-31
Den franske Regjering har tilladt de Skibe som gaae til Jsland paa Torskefangst, at forsyne sig med 20000 Centner spansk og portugisisk Salt, der skal indføres i Dunkirchen. Nogle, af den sardiniske Konge Pension givne Schveitzer Officerer, der forhen have tient ham, faae herefter disse Pensioner af Frankrig.
Viborger Samler, 1803-01-31
Ved den sidste store Sørgeandients bleve Confectyrer og Likører ombaarne af 40 Lakejer.
Viborger Samler, 1803-01-31
Et skikkeligt Værelse koster her maanedlig i Leie 25 Rdlr. og paa de bedste Trakteursteder, hvor man spiser til Middag Kl. 7 om Aftenen, koster slig en Middags=Aftensmad 3 Rdlr.
Viborger Samler, 1803-01-31
London d. 8 Januar. Ved en den 5te holdet Cour havde den russiske Gesandt Grev Woronzov en Privatandients hos Hs. Majestæt, hvorefter der strax blev holdet Cabinetsraad. De sidste Efterretninger fra Domingo skal og der have været omtalte.
Viborger Samler, 1803-01-31
Nylig ville Matroserne paa den franske Paketbaad, Bonaparte holde sig en glad Dag og spise i Land ved Brighton; de lode til den Ende hente fra Paketbaaden 2 Flasker Likør og 1 Pinte Brændeviin, hvormed de ville forhøje Fornøielsen; men de engelske Toldbetiente vare saa uartige, at konfiskere denne Spiritus for dem da den kom til Land og, da de franske Matroser, ikke følte mindste Lyst til Glæde efter denne Bortkapren af Brændevinen, gik de strax fra Maden, og søgte Paketbaaden, hvormed de ville gaae til Calais. Capitainen ændrede dog dette Forsæt og styrede til Neuhaven. Men gjerne kan engelske Matroser maaskee komme til at betale denne Uartighed af vore Toldbetiente i Franske Havne.
Viborger Samler, 1803-01-31
Holland den 18 Januar. Privatbreve fra Paris kunne ikke noksom skildre den almene Bedrøvelse Efterretningen om Lecieres Død har voldet. (Men at Bonaparte, som man i Holland og har sagt, skulle strax have givet de til Domingo bestemte forskellige Tropper Contraordre og derimod afsendt 3 Adjutanter til de vestindiske Øer, ansees for ugrundet.) De fra Domingo komne Privatbreve skal og indeholde gruelige Efterretninger om den megen Elendighed, Mord og Ødelæggelse Negerne afstedkomme, især de, der kommanderes af Dessalines og Christoph. Da man nu snart venter den fangne Maure pas Ankomst til Brest, stilles han under Forhør med Toussaint, som man beskylder for umenneskelige Grusomheder.
Viborger Samler, 1803-01-31
Carriers og Bezards Bankerot har især slemme Følger for den til Louisiana bestemte Expedition, hvis Leverandører de vare. Nogle mene det standser dens Afseiling; den angives nu for 8 1/2 Million og treffer mere Kapitalister og nogle udenlandske Handelshuse, end Bankererne.
Viborger Samler, 1803-01-31
Vort Statsbevind er nu forelagt Beregning over vore Udgifter for 1803. Da Udgivterne deri ere 15 Millioner større end de sædvanlige Jndtægter, saa skal der nu aabnes et frivilligt Laan, der betales med Obligationer til 3 Procent Renter. For at tilveiebringe Renterne til dette Laan, skal der i 2 Aar paalægges i hele Republiken en Tiendedeel mere i Skat af adskillige meest nødvendige Fødevahre, hvoriblant er og regnet Brænde, Malt, Thee, Caffe og Plaiseer Penge. Herrer, Tienere, Heste og Vogne give den og Man venter saaledes at udbringe 1 Million 4000,000 Gylden til disse Renter.
Viborger Samler, 1803-01-31
Blandede Efterretninger. Man læser nu Grundridsningen til den ny, af Stadsraad Røderer i Paris, udkastede Plan for den helvetiske Republik, men da man saa ofte har indført Constitutioner, der aldrig ere blevne gamle, er det bedst at bie til Consultaen antager denne (efter denne skulle Bern have et stort Raad af 294 og et lidet af 27 Lemmer, Zrich et stort af 212 og et lidet af 50 Lemmer.
Viborger Samler, 1803-01-31
J Bern er paalagt en foreløbig Krigskat af Formue paa 2 Millioner, der efterløbig bliver maaske endnu drøjere.