Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-09-19
Jagttageren beretter først fra Constantinopel af 23de August; at Jbrahim Pascha vedbliver at være seierrig og har endnu bestandig sit Hovedqvarteer, i Tripolitz. Det bekræftes ikke at Ypsilanti er taget til Fange og saaret; derimod ere to andre Anførere Ghika og Polychroni faldne; tvertimod er han tilligemed en Søn af Kolokothron ankommen den 30te Juli som Flygtning til Napoli. Efterat Capudan Pascha havde fleere Gange forgiæves gjort Forsøg paa at trænge ind i Lagunerne ved Messolongi, har Fortet Anatoliko, som ligger paa en Øe norden for samme overgivet sig til ham; Garnisonen, som bestod af 300 Mand blev gjort til Krigsfanger; men de 1500 Jndvaanere paa Øen fik Lov til at begive sig ind paa det faste Land. ReschidPascha havde allerede afskaaret Vandet fra Fæstningen, og foretaget fleere Storme paa den, da den Græske Escadre viiste sig i de første Dage af August og indgiød Beleirerne, som efter deres Fienders egen Tilstaaelse havde tappert forsvaret sig imod alle Angreb, nyt Mod, og det saameget meere, som Capudan Pascha havde, da den Græske Flaade nærmede sig, forladt disse Farvande, og synes for det første at have ophævet Blokaden fra Søesiden (For ikke at fortale sig saa tier Jagttageren aldeles stille og hvorledes det er gaaet til at Cap. P. har saaledes ladet sig forjage af den Græske Flaade, ikke heller finder den det Umagen værd med et eneste Ord at berøre Grækernes Seier af 2den Aug.) Derpaa meddeeler Jagtt. et Brev af Spektateur Oriental af 17de August, fra Napoli af 4de, ifølge hvilket Kolokothrons Søn og Ypsilanti vare ankommen dertil den 30te Juli, efterat deres Corps vare blevne slagne og adspredte af Jbrahim ved Calavrita, og den gamle Colokothron havde med nogle Levninger af sin Armee kastet sig ind i Biergene. Den 22de Juli forsamlede sig den udøvende Magt i Napoli og gjorde et Forslag til at forlange Hielp fra de Joniske Øer, og den 24de besluttede den i Geistlighedens og Folkets Navn at tage sin Tilflugt til Englands Beskyttelse. Et Dokument til dette Formaal blev underskrevet af meere end 2000 Personer. Coletti og Justitsministeren Theotoki protesterede derimod, og dette samme skeete ogsaa den 28de af de Franske og Nordamerikanske Philheleneres Deputerede, General Roche og Hr. Townshend Vashingthon, som bleve fortørnede over den ringe Tillid som Grækerne satte til deres Nation. Man kan forestille sig hvilken Opsigt det maae giøre under disse Omstændigheder, at en Nordamerikansk Eskadre paa et Orlogskibsen Fregat og 2 Corvetter have viist sig i Archipelet. En Mængde Morcotiske Familier, som havde taget Flugten til de Joniske Øer, vare forviiste til Calamos, og 30,000 Flygtninge camperede i en jammerfuld Tilstand foran Portene af Napoli. Jagttageren forsikkrer, at alt dette bliver fuldkomment bekræftet ved Efterretninger, som den har faaet fra Napoli selv, og den tilføier derved følgende mærkværdige Betragtning: En nye Scene har aabnet sig i den Græske Jnsurektion. OmJndblandingen af saamange fremmede Deele omOverbringelsen til Grækenland af de Lidenskaber. og de Vildfarelser, som ledsage disse, og som Partieaanden i vor urolige Tidsalder har bragt tilveie i det christelige Europa, har gavnet Grækernes Sag, eller om den ikke meget meere vil have bevirket deres aldeeles Undergang, dette Spørgsmaal vil og kan ikke længe forblive ubesvaret. Saasnart vi selv skue tilstrækkeligt klart ind i Sagen for at kunne levere et sikkert Stof til Dagens Historie, saa ville vi træde op med Fasthed og uforfærdede, som vi uafladelig have gjort det siden Begivenhederne i Orienten have taget deres Begyndelse, og uden at tage Hensyn paa det almindelige udbredte System af Vildfarelser (Det vil ikke kunne lykkes Jagttageren at overbevise sin Tidsalder og Eftertiden om at Jnterressen for Grækernes Sag er en Vildfarelse.) Efterretningen om at Grækerne have kastet sig under Englands Protection bekræftes ogsaa ved de Franske Blade. Sagen giør i Paris en ualmindelig Opsigt; men mange tvivle om at Storbrittannien vil modtage Protektoratet for ikke at forstyrre Freden i Europa. Den Græske Regiering har afsendt Hr. Georg Spagnolaki over Malta til London for at anraabe Englands Bistand. Beslutningen var tagen af Grækerne førend Seieren den 2den August. Man siger at inden den blev taget skulle Conferencer have fundet Sted imellem de Græske Chefer og Commodore Hamilton. Det kommer ret beleiligt i dette Øieblik, at den bekiendte Hr. Benjamin Constant har ladet trykke en høist veltalende Opfordring til de christelige Nationer og at komme Grækerne til Hielp; men Porten skal i dette Øieblik være høist forbittret paa England. Klager skulle være indløbne til den fra Commandanterne paa de Algierske Skibe over Fiendtligheder, som Englænderne skulle have udviist imod dem; ogsaa flere Paschaer skulle have klaget over begaaede Voldsomheder af Engelske Krigskibe under det Paaskud at deres Koffardieskibe vare blevne plyndrede af Tyrkerne. Den og andre Beretninger skulle have i høi Grad opbragt Storsultanen og foranlediget ham til at fatte den Beslutning at lade alle Engelske Undersaattere i hans Stater arrestere. og at seqvestrere al Engelsk Eiendom i Tyrkiet; en Forholdsregel hvorfra hans Ministre kun med den største Møie havde formaaet at afholde ham. Den Engelske Legations=Sekretair Hr. Turner har besluttet at trække sig ganske tilbage og at afholde sig saameget som mueligt fra alle Forretninger. Man troede almindelig i Pera, at dersom det lykkes Grækerne paa en heldig Maade at tilendebringe dette Feldtog, saa vil England erkiende deres Uafhængighed.