Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1676-06-04
Hans Høye Excellentz Friderich Herz Ulrich Gylden-Løwe hafver bemectiget sig den Bye Oddevald, saavelsom den Bye og Festning Wennerssborg sampt een Affridsning paa bemeldte Festning ordens Situation. Darerit Wennerssborg den 27. Junii Anno 1676. 1 IXV. sivendicher Brundri, Aa Stution von der Smaaleund Pasing VENUS Moer anus der Sa sam 1 En 6 Sag 4 Henne, Am Skand ne. Der N. Pur Rens Carl. Fry, N. Henne, med saa se Amste un, X. Af II. 7. XXXI. Annammel TracAllernaadigste Konge oc Herre. ders Kongl. Majest. vilde allernaadigst lade sig befalde, at fornemme, hvorledis jeg den 16. Junii er kommen til QvistrumBroe, och om endskiønt Fienden sammesteds hafde en Rivier och sterck Retrenchement for sig, vilde hand dog ey voris Tilkomst fortøfve, men begaf sig tou Mile tilbage, oc for mangel af Proviant kunde jeg samme Tid med den heele Armee ikke derfra opbryde, Fienden at forfølge. Men som jeg dog fant Forraad paa nogle Dagis Tid for ungefehr 1400. Mand, gick jeg dermed fort, Fienden at søge; kom oc samme Aften en Fierding Veys fra Odewald, oc fick der Kundskab, at Fienden vaar effective 2000. Mand sterck i bemelte Stad, dog at blant dennem vaar stoer Forskreckelse. Loed derfor 300. Mand til Hest oc Foeds i Leyren, hvor jeg Natten tilforn hafde staaet, oc drog saa anden Dagen med de øfrige 1100. Mand lige imod Byen, hvilken Fienden efter ringe Modstand forlod. Jeg forfulde hannem igiennem Byen oc nogle snefre Klipper, som vaare saa beskafne, at det hafde været mig umueligt, uden stoer Forliess paa Folck, at komme der igiennem, dersom Fienden der 80. Mand allerne hafde ladet blive staaendis; Men der jeg saae, at Fienden sammestæds gjorde mig inig ingen Modstand, drog jeg videre fort, indtil hand sig paa en Slætning stillede, oc hans Foed Folck alt bag hannem drog sig ofver en Broe, slagen ofver en dyb Aae. Jeg hafde alleeniste 300 Heste, af Ryttere og Dragoner hos mig, och vaar Fienden mig i saa Maade tre gange for sterck, hvorfor jeg ey torde angribe hannem, indtil mit Foed-Folck ankomb; Men saa snart Fienden dette formerckte, oc at jeg Biergene mig haffde bemectiget, betiente hand sig aff bemeldte Broe sine Musqveterer til Fordeel, oc satte der effter Jld paa dend. Jeg fordte i en hast nogle Stycker op paa een Klippe, oc logerede tillige der hos nogle Foed-Folck, med hvilcke hand ved en half Times Tid scharmyserede; Jmidlertid afbrendte Broen, saa mig umueligt vaar der ofver at komme, oc Fienden forfølge. Dend 24. Junii fick jeg Kundskab, at Fienden hafde sat sig ved Wennersborrig, hvorhen jeg og strax vilde fuldt hannem, men blef igien opholdt tou Dagis Tid formedelst Proviantet uddeelelse til Folcket. Hvorfor jeg dend 25. Junii toeg Avantguarden, oc gick dermed til bemeldte Wennersborrig. Hvor jeg befandt Stædettz Situation saaledis beskaffen, at jeg umueligen til Fienden kunde komme, men der hans Fortroupper vaare kommen ofver den første Broe, loed jeg dennem angribe och chargere: Hvilcket der Fienden fornam, oc i at Baddet ville blifve hannem for varme, da forloed hand den halfve Maane, oc satte Jld paa Broen, hvilken oc blef half ruineret, saa jeg maatte lade den under saveur af mine Stykker oc Musqveterer med Vand ideligen ofver gyde, Jlden derved at lædske, saa den nogenledis blef reddet och conserveret. Der paa loed jeg tvende Battallioner Foed-Folck gaae ofver, och sette sig ved et Gierde, oc imidlertid af ald Mact Broen forfærdige, saa jeg fick strax 200. Heste, ofver, manseet Jlden endnu her och der lod sig tilsiune. Fienden, som frygtede, for mit ofverførdte Infanterie, at komme nermere, det jeg med Styckerne vel kunde secundere, blef icke før vaer, at jeg avancerede førend hand self begyndte sig at retirere; men jeg fuldte hannem strax i Hælene, oc dref hannem for mig indtil Broen, som gaaer ofver den strenge och store til Gottenburg needløbende Elb, hvor eg befandt at Fienden haffde paa huer Side aff samme Elbe forfærdiged en sterck Skandse, huor aff hand med nogle Salver aff Stycker oc Musqveter hilsede voris Folck; Da oc hans ArriereGuarde sig vendte, oc dreff voris For-Troupper noget tilbage, som dog strax igien ved mig blefve secunderede, oc igien anførdte. Jmidlertid komb Øfverst Wissborg oc en Deel Dragoner fremb, huilcke u-ophørligen med Fienden paa trey Tjiners Tid fectede, ind indtil endeligen tre Regiment-Stycker blefve førdte derfor, der aff jeg strax begyndte at lade canonere; Fienden paa sin Side forsømmede sig ey heller, men tillige med 1600. bevæbnede Wester-Gyllandske Bønder, aff et Bierg paa den anden Side Elben, giorde deris beste Jegvaar resolverit at lade Skandsen bestorme mens som den vaar af Træ heel steil bygget, oc besuærlig at komme paa. Saa oc at den vaar aaben paa den anden Side, enfileret, oc intet fandtes hvor under mand sig kunde skiule, saa vilde jeg icke forgiefvis ofve Folck der paa. J samme Øyeblick satte Fienden og Jld paa Broen, oc som hand frygtede at mand denne, ligesom den forrige, skulde kunde komme til at ledske, skiød hand uden Ophør, huilcket paa vor Side ey heller bleff sparet. Paa det sidste ginge de, som vaare til ofvers i Skandsen, oc saa fort, saa at vi icke fandt meere der udi end Fem Finner oc tuende Jern-Stycker, Mens Fienden kunde icke formedelst Røg oc Luesee voris Folck. Som det nu var umueligt paa samme Sted at ofverkomme, drog jeg Troupperne tilbage, oc lod allerne een Wact af 600. Mand blifve bestaaendis. Bemeldte Broe hafver, som berettis, kost ofver 6000. Rixdaler, oc vaar heelkonstig bygd. J Begyndelsen, der jeg bragte Fienden paa Fluct, saae jeg paa den venstre Haand, hvor Festningen Wennerssborg ligger, at Byen var sat i Brand. iii Brand. Der jeg nu om Natten komb tilbage, sendte jeg en Trompeter hen, den at anraabe oc opfordre; mens bleff ickun med nogle Canon-Skud suaret; som det nu vaar gandske mørckt, stillede jeg Regimenterne det beste skee kunde, oc befvel at alle skulde holde til Hest, oc være færdig til det bleff Dag, da jeg strax loed recognoscere, oc fandt icke eet Menniske i Byen huercken Soldat eller Borger, mens alle til Vands paa Venner-Søen henflyctede, Skandsen eller Citadel len vaar dog endnu besat, hvorfore jeg dend anden gang ved een Trompeter loed anraabe, oc tuende Bataillons, som stode næst hos, avancere, da fornam jeg at Øfverste Lilie commanderede der inde, som begierede med Sack oc Pack at udmarchere, maatte ellers fecte desperat oc forsuare sig til det yderste, i det hand heller vilde miste sit Liff for Fienden end for Bøddelen. Med denne hen oc Tilbage-Senden forløbveltou Timers Tid, oc imidler Tid avancerede endnu fire Bataillons til Foeds, saa vel som Dragonerne, oc der paa loed jeg sige hannem plat ud, hand fick at gifve sig paa Discretion, efftersom min allernaadigste Herres Respect ey tilloed nogen anden Capitulation at indgaa, oc dersom hand ickun et eeniste Canon-Skud endnu vilde forvarte eller mig der til obligere, vaar ey uarteer at forvente; huor paa Accorden da saaledis bleff sluttet, at Officererne icke. ikke skulde udplyndres, mens beholde deris Bagage oc Heste. Dermed marcherede bemeldte Commendant, sampt een Capitain, tvende Lieutenanter, oc 190 Gemeene, som alle vaare Finer og vell klædde, udaf Skantzen, som jeg strax igien med 200. Mand loed besette. Jmidlertid capitulationen varede, sendte jeg 150. Mand i Byen, Jlden at udslucke, saa at om endskiønt Branden varede een half Dag og een gandske Nat, der dog ickesynderlig ofver 10 Huse blefve lagde i Aske, eftersom Gaderne ere heel brede oc reguliere. General Lieut. Mønner hafde, som der berettes, befalet sine Officerer at sticke Jld i Magazin Huset, eftersom der fandtis en stoer Forraad aff Proviant oc Ammunition, hvilcket er des lettere at troe, eftersom Kongen self i Person hafver vaaret der den gandske Vinter oc et General Magazin ladet oprette: Oc hafver mand endnu funden udi Jlden en stoer deel Stycker, Kugler, oc andre Jern-vahre, som ikke kunde opbrendes. Mand finder faa Platzer, af saa beleilig situation som denne, thi af dend store Wenner Søe, som skal være 24. Mile lang oc 13. Mile bred, gaar tvende heel strenge og dybe Elfver igiennem Biergene, som paa een fierding Veys nær igien sammenstøder. Paa samme Odde eller derste Ende ligger Byen Wennersborg oc Castelet eller Skantzen, som Eders Kongl. Majest. af hosføyede Af Afridsning videre felf allernaadigst kand fornemme. Fornefnde Skantze oc Bye er med Mastesiubber palisaderet, som ere satte udi et dobbelt Brustvehr, oc med en Graf, 10. Fød dyb, forsiunet. Byen er heel vitløftig, saa at een gandske Armee kand staa der inde, den hafver brede reguliere Gader, ligger paa et plat Land, oc er, som sagt er, med tvende Rivierer omringet. Paa voris Side er ved dene action alleeniste blefven en Lieutenant, oc henved 10. Gemeene, oc nogle Officerer blefven qvettet. Mens paa Fiendens Side, som der berettis, skal Gen. Major Sperling hafve faaet Skade i Foden, 150. skal være blefven, oc vi hafve faaet 300. til fange. Mand faar endnu hver Time sat paa fleere, som hafde forstucket sig i Buskene. Deris Folck ere saa vel bevebnede oc kledde, som skee kand, og er fast troligt hvor fordeelig den Post er, af hvilken Fienden er uddrefven, naar mand den ikke self for Øyne seer. Hvad Forraad udi Skantzen er funden, sendes her hos, derforuden nedlegger jeg paa det allerunderdanigste for E Kongl. Maj. Fødder 9. Fahner af det Wester-Jydske Regiment, som nest Guds Hielp med det første skal sendes til Kiøbenhafn. Jeg hafde mueligt, kundet gjort Fienden større Afbreck, dersom jeg icke undertiden udi saadan hast self hafde maat commendere Fortropperne oc føre dennem an, undertiden være Constabel, og med saa Ord, self være ofver alt. Oc hafver Herr Baron Juel, som synderligen tracter efter Eders Kongl. Majest. Tieniste at befordre, ladet sig see meere tapper og modig end af hans profession vel vaar at formode. Fienden lader sig forlyde at hafve faaet 2. Regimenter oc 3000. Bønder til Undsætning, hvor med hand vil gaae os paa Lifvet, mens jeg faar oc vil forvente dennem. Hvad videre forefalder skal Eders Kongl. Majest. allerunderdanigst aviseris. Beder imidlertid Eders Kongl. Maj. ville med Naade meere ansee min underdanigste Villie, end denne liden effect, oc troe, at all min ambition bestaar allerne der udi at kunde udvise, at jeg af inderste Hierte og underdanigste Skyldighed er, oc min Lifs Tid forblifver E. Kongl. Majest. allerunderdanigste, tro allerhersombste Wennersborrig den 27. Tiener. Junii 1676. Gylden-Løve.