Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-02-19
Vicenza, d. 18de Jan. Den østerrigske Charge d'Affaires Hr. v. Men i Neapel er i Dag ankommen til den N. K. Holler med den imellem Østerrige og Neapel undertegnede Alliancetractat. Kongen af Neapel vil tage virksom Deel i Krigen. De neapolit. Tropper have allerede rømmet Bologne, hvorhen Veien nu er aaben. D. 23de eller 24de skal foretages et almindeligt Angreb. Lord Bentinck agter at angribe Genua. Den Neap. Gener. Fyrst Pignatelli er reist til de Allieredes Hovedqvarteer. Kongen af Neapel vil snart solge efter, 7000 Neapolitanere have sluttet sig til den Østerr. Gen. Nugents Corps. Virekongen er endnu bestandig i Verona, og siden en Maaned er intet Skud skeet. Fyrst Cariati har til Basel bragt den Erklæring, at Kongen af Neapel vil stille 40,000 M. mod Frankrige. - Paris d. 21de Jan. Dags Moniteuren indeholder en Generalpversigt over alle de militaire Bevægelser, som have funde Sted siden de Allieredes Overgang over Rhinen. Maur, Soissons, Chalons, Troyes, og Arey sur=Aud formeres Reserveleir. 100 Escadroner Cavallerie forene sig som Reserve i Meaux og Melun, under Gener. Borde=Soult og Payol. Nationalgarden fra Normandie, Chalons, Troyes og Arcy sur-Aude ere paa Marschen, for at forstærke Hæren fra Meaux, Soissous og Trøyes, En Artill. Park paa 600. C., som commanderes af Div. Gen. Rut, befinder sig i Chalons. - Fra Jtaliens Armee. D. 12te havde Vicekongen sit Hovedqv. i Verona. Han stod i Forbindelse med Venedig, som har en talrig Garnison. Hans Armee, de forskjellige Garnisoner iberegnede, bestaaer af 60,000 M. Reservarmeen ved Alexandria, er 24,000 M. stærk. Jtaliens Armeer sætte sig i Bevægelse. - Langres d. 22de Jan. J Dag er Keiser Alexander rykket ind her. Langres hedte hidtil Jomfru, fordi aldrig nogen fiendtlig Souverain eller General havde været der. Førend Keiserens Ankomst, meldte en Coureer, at Hert. af Vicenza var ankommen i Chatillon for Hs. Majestæt. Fyrst. af Schwarzenberg har ladet ham vide, at hans Ankomst ikke kunde standse Operationerne. D. 24de ventedes Keiser Franz, L. Castlereagh og Fyrst Metternich i Langres. Østerrigerne, under Gener. Colloredo, ere rykkede d. 22de ind i Dion. Fyrst Schwarzenberg har ladet tilkjendegive alle Anførere for de Corps, den allierede Armee bestaaer af, at Jndbyggernes Afvæbnelse i de af den allierede Armee besatte franske Gebeter bliver, skjent stridende mod dens Grundsætninger, til Pligt, naar man allevegne seer Opraab til Folket, der opfordre til Snigmord, udstedes. - J Nærheden af Bar er der forefaldet en hidsig Fægtning, og de Franske maatte forlade Bar. Den 24de rykkede Kongen af Preussen, ind i Langres. Den 25de Keiser Franz; ogsaa Castlereagh befinder sig her. De Allierede modtages overalt med aabne Arme. Keiser Alexander rykkede, under Folkets Jubel, ind i Vesoul. Det 3die Armeecorps, under General Wrede, havde bestemt sit Hovedqvarteer, for den 22de i Bourmont. Veiene begyndte at blive meget slette, det regner strommeviis, men Troppernes Tapperhed trodser de bundløse Veie, og de over deres Bredder trædende Floder og Bække. Schweiz har faaet eftergivet sin Andeel i den Overthins Den paalagte Contribution. Frankriges atter gjorte Fredsforslag ere blevne forkastede, fordi det ikke vilde stille den begierte Garantie. J Følge Efterretninger fra Berlin af 8 Febr. rykkede de allerede Armeer bestandig videre frem i Frankrige. Blüchers Hovedqvarteer var den 24de f. M. i Vancouleur. Kongen var den 29de i Chaumont og agtede 1ste Febr. at være i Troyes. General Kleists Corps var den 16 og 17 Jan. gaaet ved Neuvied over Rhinen. - Commandanten i Glo gau har hjemsendt over nogle 1000 Mand af sin Garnison, nemlig Croater, Sachser, Spanier, og da hans af Nationalfranske bestaaende Garnison er derved hensmeltet til 1000 Mand, saa troer man Fæstningen snart vil overgive sig. Fæstningerne Cattaro har capituleret den 8de og Grado, i venct. Jstr., den 18de - General Bülow er den 30de brudt op fra Breda til Bryssel. J Gent er Opstand, og foreløbig indsat en midlertidig Regjering. Districterne Hulst og Axel cre rømmede af de Franske, der føres paa Vogne ilsomst til Paris, hvor det hedder, der formeres en stor forskandset Leir, og hvor alle franske Tropper sammentrækkes. Namur er bleven tagen af et Detachemens Cosakker. J Dorsten er igjen bestilt Qvarteer for 16,000 Mand russiske Tropper, under General Woronzow. Jmellem Paris og Chalons sammentrækker den franske Keiser sin hele Stridskraft, og her kan altsaa ventes et for Frankrige afgjørende Slag. - Catalonien har Suchet rømmet med sin hele Armee, om han vil vende sig til Lyon eller agere i Overeensstemmelse med Soult vides ikke. 1400 Heste og 6000 Mand Jnfanterie ere blevne indskibede i Portsmouth, som Forstærkning for Wellington. - Kronprindsen af Sverrig er den 2 Febr. ankommen til Hannover. Den svenske Armeecorps, som ventes her og faa Dage, marscherer videre til Holland. - J Wien er givet Befaling, at forfærdige en nøiagtig Fortegnelse over allede litterairiske saavelsom Konstværker, de Franske ved deres Nærværelse der 1805 og 1809 have medtaget, Efter Leipziger Tid, streife Cosakkerne allerede indtil Fontainebleau.