JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-04-26
Kündigte die hohe Abkunst an, Götter die vom Himmel niederwallten, Sahen hier ihn wieder augethan. Schiller. Hvor ofte, min ædle Ven, har jeg ikke ønsket mig din lykkelige Lod, at leve i og for Naturen. Hvor ofte har jeg ikke i et mismodigt Øjeblik beklaget min Skjebne, at være for stedse fængslet til Hovedstaden, fjernet fra Mark og Skov, fra alle de landlige Gienstande, som endnu i denne Stund, da min Jsse begynder at glindse af Alderens Snee, opvække saa søde og rørende Tilbagerindringer, Jeg behøver kunat gjøre nogle hundrede Skridt udenfor een af Hovedstadens Porte, naar den dalende Aftensol kalder mig til Hvile fra mine mange og tørre Kaldspligter, – og jeg føler strax det store Held, J Landboer nyde fremfor os Kjøbstædsfolk. Men jeg forsoner mig dog igjen snart med Skjebnen, naar jeg betænker, at den sjeldent er saa partisk, som vi Dødelige ofte indbilde os, at den giver med den ene Haand, hvad den har taget med den anden. Det, vi Residentsbeboere saaledes savne i Naturens Nydelse, finde vi igjen nogen Erstatning for i Konsteens Studium og Beskuelse. Da jeg kjender din store og levende Konstsands, saa har jeg tusinde Gange beklaget, at denne skal, om just ikke hendøe, saa dog sløves, i en fjern Afkrog, hvor man af Konst næsten ikke finder noget andet Mindesmærke end den malede Altertavle og de plumpt udhugne Figurer paa Prækestolen i Landsbykirken. Da dine Forretninger nu i en Tid af femten Aar ikke have tilladt dig at komme til Hovedstaden, saa staaer du næsten i samme Forhold til den plastiske Konst, som jeg til den landlige Natur. Men maa jeg af Mangel paa Virkelighed, som oftest, tye til Phantasien, saa maa du af samme Grund søge din Trøst i Bøger, og, forat give dig Leilighed hertil, sender jeg her et høist læseværdigt Skrift, som i disse Dage er udkommet fra Pressen, Prof. Torkel Badens Bog: Et kort Begreb af det græske Maleries Historie for Konstnere. (Foruden Forord VIII S. 126 S. 8vo.) Det sidste Ord maa du ikke tage i strængeste Forstand. Uagtet Skriftet nærmest er forfattet for Konstnere, saa udelukker det dog aldeles ikke Konstelskere fra dets Læsning. Desuden har du jo bestemt din Friz til at være Maler. Naar du har læst Bogen, vil sikkert han ikke have Skade af at studere den. Du seer af "Forordet", som Forfatteren saa beskedent kalder sin Fortale, at han ved denne Lærrebog har søgt at afhielpe vore Konstneres Trang til at faae et Begreb om det græske Maleries Historie. At denne Trang, som du og ingen Saakyndig nogensinde vil drage i Tvivl, ei kunde afhielpes bedre ved nogen mig bekjendt dansk Forfatter end ved Prof. T. Baden, derom vil du ved Gjennemlæsningen snart blive overbevist, om du end aldrig i Forveien havde vidst, at han er en Mand, der forener en renset Smag med grundigt Studium af den classiske Literatur. Din oprigtige Ven Julius.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-04-26
Jndenlandske Efterretninger. Hs. Majestæt har i Aar, ligesom forhen, allernaadigst ladet udsætte 28 LandstutterieHingster i Jydland til Racernes Forbedring.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-04-26
De 5 ere udmærkede engelske af Yorkshire Vogn Slags-Racen og en af Rideracen, alle brune af Lød, hvilke Hs. Maj. ved sin Stutmester afvigte Aar har ladet kjøbe i Engelland. De øvrige Hingster ere udsøgte af det Kongel. Stutterie, og bestaae af 10 sorte, 9 brune og 3 blaae af Lød. De blive hver med en kongelig Stutterie karl omsendte i forskjellige Egne af Landet og placeres i de Districter, som have de fleste Hopper, der ved Stutteriecommissairernes Undersøgelse ere antagne og mærkede som stutteriedygtige, og hvoraf Jydland nu har 2300 Stykker. Landmænd, som hensende Hopper til Bedækning, skulle endnu i Aar ingen Betaling erlægge, men blot levere 1 Skjeppe Havre for ethvert Spring til Hingstens Underholdning. Fra sikker Haand er Man tillige underrettet, at Kongen har befalet, at Hovedgaarden Moosgaard skal indrettes til Opstalling for de Kongel. Landstutterie-Hingster, som ere bestemte for Jydland, og snart tør Man vente flere gavnlige Indretninger iværksatte paa de Kongel. Godser, til Udvidelse og Forbedring, af Qvæg- og Faareavlen, hvilket Alt kan antages, som Virkninger af vor allernaadigste Konges Reise der i Landet afvigte Aar.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-04-26
Viborg, d. 20 April. Man seer i sidste Randers Avis et Stykke af et Brev herfra, angaaende et i Hr. Kjøbmand Guldbergs Gaard under et Gulv fundet Beenrad af et Menneske, hvoraf man seer: at det travle Rygte ventelig har fortalt meget derom, som Brevskriveren har villet stille i Sandhedens Lys. Vel er det tænkeligt og muligt, at dette Skelet af et Mandfolk, der laae paa Maven, med 2 Kampestene over Armene, omgivet med nogle Levninger af Sækkelærred, og hvorved fandtes en Flintekugle af Bly, er død voldsom og rimeligviis dræbt ved et Skud; men det bliver end mere rimeligt, da det laae kun en Alen dybt i Jorden. Jmidlertid er det umuligt at give Sagen Oplysning, da det forlængst, dog vist nok efter Jldebranden 1726, er skeet; thi ellers maatte man vel, da Gaarden efter Branden opbygtes, have truffet paa den saa overlig i Jorden Begravne. - Vi have her hver Nat streng Frost og nordvestlig Vind, der qvæler Plantelivets Frembryden - og især ængster de mange Landboere, hvis Kreature maae søge Føden i Marken. - 1ste Søndag efter Paaske bleve i Domkirken confirmerede af Hr. Pastor Friis: 21 Drenge og 20 Piger; i Søndresogn af Hr. Provst Zahrtmann, 14 Drenge og 5 Piger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-04-26
Skuepladsen. Tirsdag (26 April: Figaros Giftermaal, Syngest. i 4 Acter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-04-26
Onsdag (for Fredagen d. 29de, Viinhøsten. - Løverdag: Hildegard v. Hohen heim, nyt originalt Sørgespil i 3 Acter af Hr. Pastor Nicolai Søetoft.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-04-26
Kjøbenhavns Børs, den 26de April 1825. Hamburg 2 M.a vista 216. Species 218.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-04-26
Specier solgtes til 13 Rbmk. 1 ½ s. Bank-Disconto 5 pCt. Norske Speciessedler. pr. 10 Specier. Svenske Sedler. pr. Rdlr. Rigsgjeld. 4 pC. Kgl. Oblig. (u. R.) Dito Dito. . . . . . . . Nationalbank Obligationer. (af Laanet 4 Febr. 1820) 102 Dito Dito. . . . . . . .
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-04-26
Hamborger Laan af 1819 Bmk. 3000 Dito Dito Bmk. 4000 6 pC. norsk Laan, ved Hambro & Søn. 4 pC. Dito nye . . . . . Asiatiske Actier . . . . . .- Rbd. Sedl. 52 1/4, 52 1 Rbs. Tegn. 94 1/2 Rbd. Sedl. 87 3/4 87 1/2 i Banco. 4 Rbd. r. S. 111 1/4 111 1/2 i Sedler. 99 1/2 99 3/2 Banco. 99 3/4 99 1/2 Banco. 106 1/4 106 1/2 i Banco. i Banco. 89 190 i Sedler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-04-30
Nyeste. Skilderie af Kjøbenhavn. 2000000 RoDoogtyvende Aargang. No. 35. Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 30 April 1826.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-04-30
Endnu Noget om den geistlige Stands Stilling. og Kaar, samt Midlerne til Forbedring for den.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-04-30
Jstedetfor den forrige Skik med Personelcapellaner, som nu ikke meere kunde vente sig nogen fordeelagtig Employ i de Huse, hvor de tjente som saadanne, anbefaledes aldeles Resignation fra Embedet, med Pension af samme. Den blev saa meget lettere tilstaaet, som Fordringerne i Begyndelsen syntes at være billige, i Forhold til Kaldets formodede Jndtægter, og gjerne bestod i Beboelsen af visse Fag Huus i Præstegaarden, og Selvoppebærelsen af visse Tønder Hartkorns Tiende. Men disse Resignationer bleve snart meget hyppige, ligesom og Fordringerne større og større, og da man stedse har staaet i den Formening, at Sognekaldene vare uudtømmelige Guldgruber, hvilket upaatvivlelig ogsaa baade Bisper og Provster have troet, da begge Parter ofte ikke tilstrækkeligen kjendte Præstekaldene, og man aldeles havde glemt, at de ikkun vare doterede for en eenlig Mand, og de bifaldt derfor let enhver Fordring, og nu bleve snart mange Kald og mange Familier ødelagte. Efterhaanden afkastede de resignerende Præster all Undseelse i deres Fordringer, og samtlige Kaldets visse Indtægter kunde nu ikke meere udrede Pensionen. Undertiden var der endnu foruden denne Pension Enkepension, Afgivt til residerende eller Personelcapellan, samt alle øvrige Paalæg. Ødelæggelsen derved maatte da blive fuldstændig. Hertil kom, at den resignerende Præst fandt det beqvemmere for sig, at tage visse Tønder Byg efter Capitelstaxten af Eftermanden, hvilket endnu mere forøgede Byrden, da det kun er saare faa Steder at Præsten kan faae de accorderede Tønder betalte efter Capitelstaxten, men oftest maa sælge dem 1 a 2 Mk. under samme, og desuagtet dog svare det fulde Antal Tønder Byg efter Capitelstaxten. Kommer hertil endvidere den Vanskelighed det har for Præsten, at faae sin Tiende accorderet nogenledes taaleligt, saa føles Byrden end mere, og bemærket man endvidere, at den resignerende Præst kan angive Kaldet saa høit han vil, uden at Eftermands Jndsigelser kan bevirke noget Afslag, saa indseer man let, hvor uheldig og for Geistligheden som dette traf, aldeles ødelæggende denne Operation maatte blive. Det maa derfor glæde Geistligheden, at disse Operationer nu skulle ophøre, men det Uheld, de have fremvirket, vil derfor ikke i nærværende Generation kunne standses. Man seer og heraf, at Skaden udsprang af den Kilde, at man forglemte, at vore Præsteembeder kun vare doterede for en ugivt Mand, og selv for ham tarveligt nok. Var der nu ikke engang til een Familie, der maatte da være meget mindre til tvende. (Fortsættes.) Mere om Hr. Professor Kruses Maneer, som Novelforfatter. (See No. 24.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-04-30
J en tydsk Musenalmanak for Damer har Hr. Prof. Kruse leveret en Fortælling under Titel af Skjebnen (Das Verhangnitz. Herom dømmes saaledes i Litterarisches Conversationsblatt. 1824. No. 294. At heri er meget Fatum, det lærer Firmaet, et Commissionsoplag af det store Huus: Werner, Müller, & Comp. Skal jeg kortelig karakterisere Fortællingen, da er det en Skarpretterhistorie, for ikke at sige Rehistorie, græsselig og crass indtil Ækelhed. Visselig, at lade en saadan Fortælling aftrykke i en Lommebog for Damer, er ligesaa galt, som om Nogen opfordrede det smukke Kjøn at reise til en Execution, en Radbrækning eller Halshuggelse, og lovede de skjønne Tilskuerinder Plads paa Skaffottet, for at de ret kunde see Henrettelsen nærved.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-04-30
Jndenlandske Efterretninger. Viborg. Beensamlingen er nu bleven en Slags rasende Jndustriegreen her i Jylland. - For at faae 5 a 6 s. for Lispundet af friske og halvforsulede Been, overløbe Børn og Andre Marker, Haver og Jndhegninger og rode efter Been. - Vor Politiemester har derom udstædt Advarsel, og baade i Aalborg og andetsteds har man omtalt den for Agerbruget ulovlige og skadelige Nedtræden af Sæden og Roden i Markerne. Det synes, da Fordelen ikke er større, at være rimeligt, deels at disse Beensnusere foretoge sig anden nyttig Haandgierning, deels og at Benene bleve i Landet, og, som Jversens Avis yttrer, at det Kgl. Landhuusholdningsselskab vilde goddædigen forskaffe en Beenknusemaskine til Model for Andre, og kundgjøre det i England Bekiendte om dette Beenpulvers Benyttelse til Gjødske paa gamle og sure Jorder og Mosebund. Endelig kan man og da haabe, at man i enhver Huusholdning ligesom Brug er med gamle Klude, vilde samle Benene i en Krog for at afhænde dem, isteden for de nu slænges i Møddingen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-04-30
(Viborg Samler.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-04-30
Blandede Efterretninger. (Meddeelte.)Et Beviis paa, hvor megen Høiagtelse den tydske Nation end i levende Liv viser den store Digter Göthe er det, at den aandrige Konstner Prof. Rosel fra Berlin, paa Digterens 75de Fødselsdag, d. 28 Aug. 1824 tegnede i sammes Fødeby, Frankfurt am Mayn, Gaardspladsen ved hans Faders Bolig, efter Naturen. Kort førend d. 28 Aug. 1824 udkom dette Blad, som et taknemmeligt Erindringstegn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-04-30
Jndbyggerne i Ukraine ere bekjendte forden Færdighed, hvormed de vide at bruge Øxen. Dette simple Redskab er tilstrækkeligt for disse Naturbørn ikke allene til at udføre alle Slags Bygnings- og Vognarbeider, men tillige til at forfærdige dermed de konstigste Sager, f. Ex. smaae nydelige Æsker, Tobaksdaaser med udskaarne Zirater &c. Ogsaa skulle de besidde den beundringsværdigste Færdighed i at slynge dermed. Norges Kyst, siger Prof. Dittmar, er næsten overalt høi og steil, og Havet ved samme uhyre dybt. Ligesaa er det 9 danske Mile lange og 1/2 Miil brede Øresund 1331 Favne dybt. Overhoved ere næsten alle Kyster paa hiin Side Østersøen, ligesom i Middelhavet paa europæisk Side, betydeligt høiere og Vandet dybere end paa tydsk, preussisk og russisk, og, med Hensyn til Middelhavet, paa den africanske Side. Det atlantiske Havs Vand tager sin Gang mod Norden i Middelhavet, og det sidstes Vand gaaer ad Sydsiden. Skulde dette, spørger han derpaa, ikke være en Følge af Jordkugle-Fladhedens Skakhed mod Norden, Vandets Tilbagetryk og dets Ophøielse maatte følgeligen lade sig mere iagttage paa hiin end paa denne Side Østersøen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-04-30
(Dette er skrevet d. 22 Dec. 1824. Hvad der siden er indtruffet paa Vestkysten af Holsteen er noksom bekjendt.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-04-30
Handelen med Blodigler fra det Posenske over Hamborg paa London er saa anseelig, af siden Paaske f. A. til Begyndelsen af dette allene i Bomsterkredsen i Omegnen af Rakwitz henimod 1 Mill. Jgler ere blevne opkjøbte for 3 til 4000 Thaler. J Førstningen betaltes hvert 100 kun med 20 Sgr., men siden med 3 Thal.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-04-30
J London ankom nyligen den første Ladning columbisk Tobak, men som blev sendt til Hamborg, da i Engelland maa betales 5 Sh. Forbrugsskat. Nordamerika kan allene forsyne Engelland med denne Artikel mod 4 Sh. Afgivt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-04-30
Den columbiske Tobak ligner den bedste Cigar tobak fra Cuba.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-04-30
En Skomager i Berlin skal have opfundet nigjennemtrængelige og uopslidelige Skoe, der have sex Saaler, tre af Metal, to af Læder og en af Kork. Jnden en saadan Forsaaling gaaer itu, kan den, der bærer dem, spadsere treGange omkring Verden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-04-30
Af et Brev fra London. (Fortsat, see No. 32.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-04-30
Den saakaldte Jllustreren af poetiske Værker, ved at anbringe Kobberstik, tiltager bestandig mere. Jkke tilfreds med, at forskjønne Romaner, Fortællinger, episke og dramatiske Digte ved slige Jllustrationer, kommer Touren nu ogsaa til lyriske Digte, og den flittige Vestall har nylig leveret slige til Burns og Moores Nationalsange. Den maleriske Jllustreren bringer mig til at tale om ældre Skribenteres kritiske og hermeneutiske Jllustreren, og jeg bemærker her først den af den berømte Historiker Villiam Roscoe besørgede Udgave af Popes Værker: The work of Alexander Pope. With notes and illustrations by himself and others. To which are added a new lise of the author, an estimate of his poetical character and writtings, and occasional remark &c. Ti splendide Octavbind med to Portraiter af Digteren, trykt paa de betydeligste londonske, edingburgske og cambringske Konsthandleres Forlag, f. Ex. Rivington, Longman, Baldvin, Whittaker og Flere. Roscoehar i mange Aar med videnskabelig Flid beskjeftiget sig med at samle og revidere Digterens Værker, og den Maade, hvorpaa hans Udgave, nu er kommet frem, viser tydelig, at Tidens Modekritik dog ikke har betaget Nationalsmagen Følelse for Nydelsen af Klassiker fra de foregaaende Perioder. Jøvrigt maa bemærkes, at Roscoe's, Pope i mange Henseender optræder som Rival med denne Digters Udgave af Hr. Bovles, og det hedder derfor, at denne har et eget Stridsskrift, imod Roscoe under Arbeide. Det er bekjendt, at Bovles, hvis Udgave af Pope for flere Aar siden blev trykt for et lignende Boghandler-Compagnie, den Gang formedelst sin Biographi og Charakteristik af Digteren maatte udstaae mange Bebreidelser, og navnlig angreb Lord Byron i sin English bards and scotch reviewers Udgiveren meget haardt. Den Bebreidelse, som man især gjorde ham, var, at han ikke havde behørig værdiget Pope's poetiske Genie og ved uvæsentlige Detailler, som ikke vedkom Publikum, sat Digterens Liv i et ugunstigt Lys. Disse Bebreidelser er Hr. Roscoes Udgave sikkerlig ikke udsat for, men Medium tenent besti.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-04-30
Den siden nogen Tid i London naturaliserede berømte Digter Ugo Foscolo arbeider paa en stor Samlings-Udgave, bestaaende i en Samling af de bedste italienske Digtere fra Fortiden, med Anmærkninger, Jndledninger, Biographier og Karakteristiker. Hele Værket skal bestaae af 20 Bind, af hvilke Dante vil indtage 4, Petrarca 2, Bojardo 5, Ariosto 6 og Tasso 3 Bind. Hver tredie Maaned skal udkomme et Bind, saa at altsaa det Hele maa ligge færdig til Trykning. Miltons latinske Manuskript er nu ogsaa under Pressen og vil i Begyndelsen af næste Aar komme for Lyset. Kongen lader dette Værk trykke paa sin Bekostning, paa latinsk og engelsk, begge i Cambringe University Press. Den anmeldte Titel er: Joannis Miltoni Angli de doctrina christiana libri duo posthumi, nunc primum typis mandati, edente C. R. Summer M. A.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-04-30
Ogsaa paa Theatrene er mere af det Gamle bleven forfrisket og alt Nyt indført. Paa Hay market saa vi den ellers saa populaire Comedie The Hypocritee, igjen med Deeltagelse, skjønt den nu ikke længer griber ret med ind i Livet. Paa samme Sted er ogsaa Poole's letfodede, men aandrige Skilse, The Intrigue, efter flere Aars Henliggen, igien kommet frem. J Operaen dominerer endnu stedse Friskytten og lader intet Nyt komme til Omtale eller Ære. Conventgarden har glimrende og værdigen begyndt sine Vinterforestillinger. Romeo and Juliet var det første Jndvielsesstykke. Anmeldte ere: As 7ou like it, with additional music - og Friskytten. That's all the worlds as you like it Reise-Litteraturen har i England aldrig Ferier eller Pauser. Den engelske Consul i Ny fork, Hr. Buchhanan, har i sit Værk angaaende de nordamericanske Jndianere, hvis Titel jeg maaskee allerede har meldt dem, ikke allene leveret Frugterne af sine egne Jagttagelser, men tillige med stor Flid og god Dømmekraft sammendraget Alt, hvad Heskevelder, Clinton, Hun ter og Andre allerede har leveret angaaende disse vilde Stammers Historie, Sæder og Skikke. Men hvad der især gjør Bogen interessant, er den varme Kierlighed for de Vildes simple Natur i dens Kraft og Reenhed, som Forfatteren i sin Fremstilling ligger for Dagen. Letters from North America, written during a tour in the United States and Canada, af Adam Hodason, handle derimod mere om det civiliserede Nordamerika. Der gives to Classer af engelske Reisebeskrivelser i de forenede Stater, det ene Slags finder der blot Honning, det andet overalt Anledning til Misnøie. De førstnævnte gielde for fordomsfrie, liberale, ædle, de andre udskriges almindeligen som eensidige, egoistiske og smaalige. Hr. Hodgson hører til den første mere yndede Klasse og fremstiller Alt, hvad han i Amerika seer og hører, i det skjønneste Lys, maaskee blot undtagen Jndvaanernes sorte Slaverie og deres Fordærvelse ved de Hvides hidsige Drikke. Men desværre er Bogen noget for vidtløftig, til at blive ret populair, og den Reisende lader os med sig tilbagelægge tusinde Mile og paa denne Vei hver Aften indtage, i Dag hos Hr. A., Morgen hos Hr. B., Overmorgen hos Hr. C. Fremdeles erfare vi hver Dag, om det var koldt eller varmt, om Folkene vare høflige eller grove. Hvor han ellers behandler en Gjenstand, værdig Opmærksomhed og Beskrivelse, er hans Fortællingsmaade for det meste meget tiltrækkende og ofte glimrende. (Slutningen i næste No.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-04-30
Skuepladsen. Mandag (2den Maj.: Sovedrikken. - Tirsdag: Skuespiller selskabet, og et Divertissement. - Onsdag (istedetfor Torsdag d. 12te), Hildegard v. Hohenheim. - Torsdag: Meden, nye Opera i 3 Acter, Musiken af Cherubini. Fredag: Den pantsatte Bondedreng, og Vexelen. Mellem Stykkerne en Entree. Løverdag: Medea.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-04-30
Spørgsmaal til Handelskyndige. Skulde det ikke være hensigtsmæssigt, om det ny østersøiske Handelselskab forenede sig med det nu ud af Virksomhed værende asiatiske Compagnie, hvis Pakhuse, Pladser, Fartøier &c., i Forening med dets Fond, strax kunde benyttes til Øjemedets Opnaaelse:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-04-30
Spørgsmaalet er ikke fra Udgiveren, som anseer det Asiatiske Compagnies Gjen-Oplivelse ønskelig og muelig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-04-30
Anecdot. Den catholske Provst Bastiani var falden i Unaade hos Kong Friedrich 11. af Preussen. Da Kongen engang kom til Breslau, for at holde Mønstring, havde Bastiani ogsaa stillet sig paa Trappen af den Kongelige Bolig blandt de andre Honoratiores, for at modtage Monarken. Da Kongen blev ham vaer, spurgte han Provsten, der siden nogen Tid var bleven tunghørig: "ErDe endnu døv, Bastiani trak paa Skuldrene, og svarede: "Deres Majestæt! For Deres Ord har jeg aldrig været det." Friedrich sagde derpaa: "De spiser hos mig til Middag."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-04-30
Fra den Tid af spiste Bastian igjen ved Kongens Taffel, hver Gang han kom til Breslau.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-05-03
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Toogtyvende Aargang. No. 36. Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 3 Mai 1825.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-05-03
J Anledning af Gienmælet (Skilderiets No. 23) fra Deodats Recensent, af Deodats Forfatter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-05-03
Hvad Dommen over nogle af mine Arbeider i Revue encyclopedique angaaer - hvilke jeg blot kiender af Skilderiet - anseer jeg dem forsaavidt som aandelige Mord, som de bryde Staven over Arbeider, der ubekiendte i Frankrig, ikke kan føre sin egen Sag, og ikke betydeligere. end enhver umotiveret Paastand, den være rosende eller dadlende, der blot grunder sig paa Anmelderens Aandsdannelse, Fornuft, Smag og Convenientser, og som følgelig blot troer, der kan blive noget af den, der giøre sig hans Begreber om disse egne. Anmelderen er iøvrigt ikke den eneste (thi det er ogsaa paastaaet i Tydskland, som finder i mine Fortællinger Usandsynligheder, men Beviset derfor er man mig endnu skyldig. Der gives indvortes og udvortes Usandsynlighed; udvortes, naar Begivenhederne i deres Gang, efter den almindelige Maalestok, overskride, eller synes at overskride Muelighedens Grændser; indvortes, og det er den vigtigste, naar Personerne, uden tilstrækkeligt Motiv, handle mod den dem tillagte Charakteer; dette er en Modsigelse, som en Digter aldrig bør giøre sig skyldig i; med det andet Alternativ af det første, regner jeg det med Flid ikke saa nøie, vel erindrende mig Voltaires: le vrai n'est paa toujours vraisemblable. Jmidlertid vil den Rec. give mig en Lære, hvorfor jeg vil være ham forpligtet, som - vidende at skille Poesie fra Prosa - viser mig et eneste Sted, hvor jeg virkeligen har overskredet Muelighedens Grændse, selv neppe i Badene ved Lukka, der dog, som et blot Phantasiespil, ikke gjør Paastand paa at være mere. Jmidlertid er jeg Ref. forbunden for Tillægget af Anmelderens Navn, der istedet for at være mig og enhver Myndig i sine egne Domme, en slaaende Autoritet, giør mig hans Anskuelser, begribelige og giver mig Anledning til at excipere mod dem, skjøndt udkomne paa fransk, som udenlandske: da Anmelderen i alle sine Skrivter, har yttret sig som Antagonist af Fantasie, og hvad vist flere end jeg forstaaer ved Poesie, og han desuden paa en Maade er min Landsmand. J Øvrigt kan vist ingen mere end jeg være overbevist om Omne nimium noget, vel vidende, at selv blot varm yttret Forkierlighed, uden at tænke derpaa, aabner en velkommen Dør for Malvolencen; men naar Brevskriveren paastaaer: at mine litteraire Bestræbelser mødes med mindre Fornemhed og mere offentlig Paaskiønnelse uden for end i mit Fædreneland, saa driste mine mere end tyveaarige Erfaringer, sig i Sandhed ikke til at modsige ham. L. Kruse.