JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1822-04-15
Petersborg. Det blev Hs. Maj. Keiseren berettet, at Gouvernøren over Siberien, Hr. v. Pestel, ofte var fraværende og saae gjennem Fingrene med, at Underøvrighederne misbrugte deres Magt. Keiseren lod Klagerne undersøge, og da de befandtes grundede, blev Gouvernør Pestel strax afsat fra alle sine Betieninger, over 100 Embedsmænd, hvoriblant 2 Civilgeuvernører, bleve afsatte og tiltalte, nogle endog ved Criminalretten.
Viborger Samler, 1822-04-15
Frue v. Krudener opholder sig bestandig i Petersborg; i hendes Huus holdes daglig Gudstjeneste om Morgenen, der besøges meget af Andægtige. De Fattige, som komme der, faae Spise og Foræringer af hende - Superintendent Børcher fra Odessa er og her og holder daglig Aftenandagter i den tydske Skolegaard.
Viborger Samler, 1822-04-15
Jisen gik allerede af Neva den 18de Marts som vel aldrig før har været Tilfældet, da den pleie at ligge til 3die April - Men den milde Vinter og den liden Udførsel til Østen har derimod trykket Handelen meget, saa at Keiseren har maattet forstrække adskillige Fabriker med Penge.
Viborger Samler, 1822-04-15
Persiens Monark har givet Portens Underhandlere og Fred det endelige Svar: at Armeniens Afstaaelse var Prisen for Freden. (Det synes overalt, som Perserne ikke ville forhaste sig med at gjøre Fred.)
Viborger Samler, 1822-04-15
Berlin. Vor Statstidende af 4de April indeholder en sær vigtig som og uventet Erklæring over det meget man i 2 Postdage har fortalt, om Divanets Beslutninger og derpaafølgende Udsigt til Krig mellem Rusland og Porten, af saadant Jndhold "Endskjøndt Underhandlingerne, saavel i Konstantinopel som Wien, holdes hemmelige, saa ere vi dog berettigede til, at erklære: at der endnu Jntet et forefalden, der kunne bekræfte det omløbende Rygte om Krig - Fra intet Hof er noget besluttet, der kan ansees som Krigserklæring. Det er Hs. Maj. Keiser Alexanders oprigtige Ønske, at undgaae Krig; Han overholder sin Krones Ære og forlanger Traktaterne opfyldte - Divanet har vedvarende lovet, at tilsidesætte alt, der kunde give denne mægtige Nabo Aarsag til Misnøie; baade den Østerrigske, Engelske, Franske og Preussiske Gesandt i Konstantinopel, anvende deres ivrige Stræben for at overtyde Divanet om, at de kun i de reeneste Hensigtet søge at tilraade Fred og Eftergivenhed - saa at man har det meest grundede Haab til, at der endnu kan mægles Fred.
Viborger Samler, 1822-04-15
Østerrig. Saavel herfra som andre Stæder fylder man Post dagens Aviser med de gjentagne Fortællinger om det tyrkiske Ministeriums uartige Note til de mæglende Europæiske Hoffer, der fortælles at have været i saa massive Udtrykke, at den østerrigske Gesandt Grev Lützow lod den falde sig af Haanden af Forundring og troede neppe sine egne Øine - Et Brev fra Odessa af 7de Marts siger om denne Note, at den blandt andet indeholder den Beskyldning, at Østerrig ikke meente det oprigtigt med sin Mægling) - Nu hedder det i Publikum at den Russiske Hr. v. Tatischeff oppebier Svar fra Rusland og da formodentlig ender sin Sendelse til Wien. Endelig forsikkres og, at de mæglende Magter, i Tilfælde af Krig, have lovet hverandre at være neutrale - At alt dette tilsammentaget bliver man endnu ikke klogere, men snart vil vel Sløret falde fra Frue Politikas Ansigt.
Viborger Samler, 1822-04-15
Spanien. Kongen vises i Aranjue; meget hengivenhed at Folket, naar han viser sig for dem. Man raaber endog: leve Kongen, væk med Constitutionen. Det er iøvrigt ikke got at bestemme, hvad dette Folk egentlig vil; thi et Parti vil eet, et andet det Modsatte. Præsident General Riego anmelte nye lig i Cortes: at han havde gjort en Tour til Hest til Porten Atocha og der fundet en 5 til 600 Mennesker samlede for at gjøre Spektakler. Han formanede dem til at gaae hjem og de adløde. Men af en Garder hørte han noget saa Grueligt, at han undsaae sig ved at sige det i Cortesmødet. Frankrig.
Viborger Samler, 1822-04-15
Man har debatteret meget om, at Armeen skulle forøges og de gamle Officerer atter ansættes. Jmidlertid viser de mange urolige Optrin hist og her i Riget, at man meest behøver Militæren for at styre de stridige Partier - der endog i Paris selv reise Hovedet.
Viborger Samler, 1822-04-15
London.
Viborger Samler, 1822-04-15
Paa Øen Madera have Soldaterne bemægtiget sig hele Øen og rettet Fortets Kanoner mod Staden.
Viborger Samler, 1822-04-15
Anledningen var, at en Præst i et trykt Skrivt lastede Portugismilitærens Forhold ved sidste Revolution; Soldaterne greb Præsten og pidskede ham gjennem Gaderne; halvdød tøge nogle Borgere han op og bragte ham til Gouvernøren. Denne udgarstrenge Mandater; men derpaa agtede Soldaterne ikke, men gjorde Opstand.
Viborger Samler, 1822-04-15
Rio Janeiro. Prindsregenten har berettet til Lissabon, at man var misfornøiet med, at han var hjemkaldet - 1200 Md. fra Provindsen St Paul ere komne hertil, som have besluttet at hindre Prindsens Afreise saa at Han, dersom han vil, kan vorde Brasiliens Regent
Viborger Samler, 1822-04-15
Blandede Efterretninger. Tiendevæsen i Tyrkiet. De Kristne, som eie Jorder i de tyrkiske Provindser, maae yde de syv Tiendedele af Afgrøden til de tyrkiske Herrer, kunne de Kristne af de levnede tre Tiendedele sælge noget, da maae dette kun skee til Tyrkerne og disse have endda Lov til, selv at bestemme hvad de derfor ville betale.
Viborger Samler, 1822-04-15
Frankfurt. Fyrst Alexander af Hohenlohe finder sig endnu saa plaget med Anmodninger om at helbrede Fraværende, endog i Brabant, at han nu udstæder trykte Helbredelsesbreve med Navn og Helbredelsestimmen in Blanco, som de da faae udfyldte, der hente dem.
Viborger Samler, 1822-04-15
Den 25de f. M. afgik den af Medicinen høifortjente Professor, Hofraad Osiandet, ved Døden i Göttingen, 63 Aar gl. Decates Svigerfader, Marqvis v. St. Aulaire, er død i Paris.
Viborger Samler, 1822-04-15
Jndenlandske Tidender. Blandt de Ulykker, som de sidste orkanagtige Storme allevegne have anrettet, er en af de sørgeligste, at omtrent 500 Mennesker skulle have tilsat Livet paa Fiskerie allene mellem Bergen og Stavanger.
Viborger Samler, 1822-04-15
Efterat den Kongel. Paquet Støren, Kapt. H.J. Møller bestemt fra Kjøbenhavn til Kiel, var af Stormen den 11te f. M. forslaaet fra sin Kourelige til Christiansøe, hvorhen den atter maatte vende tilbage i det haarde Veir den 19de f. M. ankom den endelig den 2den dennes lykkelig til sit Bestemmelsested.
Viborger Samler, 1822-04-15
Dr. J. K. Høst tager i Statsvennen til Gjenmæle mod nogle Udtryk i den danske Litteraturtidende om den afdøde Hædersmand, Statsraad Pram, saasom: at han tilbragte Livet med at fornærme sine Venner og bede dem om Forladelse" og Na han den ene Dag var saa intolerant, at han kunde ønske at forfølge Folk som havde en anden Mening end han, og faa Dage efter være villig til at dele Brødet med dem." I mere end tredive Aar forsikkrer Doctoren at have kjendt Pram, men aldrig hos ham fundet Ønske om at forfølge Nogen; han veed derfor ikke hvorledes Udgiveren vil forsvare Optagelsen af slige Uværdigheder i et hans Forsorg betroet Blad af en saa vigtig Bestemmelse, Hr. Pastor Thisted i Aalborg samler nu mil de Gaver til at fremme Evangeliets Udbredelse blandt Hedningerne og har modtaget omtrent en 26 Rbd., hvorhos han har den kjække Fortrøstning til Gud, at der kommer nok Flere.
Viborger Samler, 1822-04-15
Da Professor L. Kruses Fortælling "Den hvide Pige, var udkommen, blev den strax anmeldte baade i Athene og i Litteraturtidenden, og begge Steder yttredes den Formodning, at Æmnet til denne Fortælling var et gammelt Sagn. - J Aaret 1802 gjorde Jndsenderen heraf en Reise med Kruse omkring paa Smaanerne. Vi lande ogsaa paa Bogøe ved Møen; og i det vi her gaae op igjennem Bondebyen, for at aflægge et Besøg hos Stedets Præst, see vi et høit, aldeles hvidklædt Fruentimmer komme ud fra Kirkegaarden, og skride langsomt og stille hen over Veien foran os og, uden at ændse os, fortsætte sin Gang, indtil hun forsvandt længere henne i Gaden bag et Havegjerde. Naturligvis søgte vi strax Oplysning om dette Syn, og fik at vide, at det var en stakkels Vanvittig, det almindeligen kaldtes den hvide Pige. Kruse samlede nu alle de Efterretninger om hende, som han ved vort korte Ophold kunde overkomme. Disse vare vel kun faa i Henseende til hendes Liv, førend hun blev vanvittig, men dog tilstrækkelige, for at give Kruse Stof til, med sit dybe Blik og sin lette konst vante Haand at fremstille et saa indtagende Malerie, som hans hvide Pige. Fortællingen selv en altsaa naturligviis for det meste Digterens Fiction; dog er Alt det, der fortælles om Pigens Særheder, efterat hun blev vanvittig, overeensstemmende med hvad der dengang fortaltes af Øens Beboere. Prof Smidth paa Falster har nu givet en mere historisk, nøiagtig Beskrivelse af denne Pige, der lever endnu, og af hendes flere personlige Mærkværdigheder, og Særheder, saasom : "Hun er 84 Aar gammel, har været vanvittig i henved 60 Aar, og yttret et høist poetisk Sværmerie, ved at afsondre sig fra al Omgang, sove i et Udhuus og bære en særegen af hende selv forfærdiget Dragt af opsamlet Uld i Skoven. Hendes egentlige Navn er Anne Rasmusdatter Kehling, og hun skal have mistet Forstanden over en ulykkelig Kjerlighedsforstaaelse. Til hendes mange Særheder hører at hun nu i 60 Aar ikke har rakt noget Menneske sin Haand, thi hun rakte den engang til et Løfte, som blev brudt; ligeledes at hun i det sidste Sekulum ikke har brugt noget Linned. Hun er meget gudfrygtig og bivaanede stedse Gudstjenesten med megen Andagt, indtil hun engang fik at høre en uforsigtig Yttring om, at det var betænkeligt at antage hende til Herrens Bord; thi fra den Tid satte hun aldrig mere sin Fod i Kirken Det hjelper aldeles ikke at ville udfritte noget om hendes Historie af hende selv, da hun aldrig talet med Fremmede, og selv hendes Bekjendte forstaae kun enkelte Ord af hvad hun siger. Hun ligner, tildeels formedelst sin sære Dragt, mere et Mandfolk end et Fruentimmer og Man troer i hende at see en Person, der har overlevet nogle Tidsaldere og som taler et Sprog, der er forsvundet herfra Jorden." - Hvor ofte har ikke Jndsenderen, naar Talen i Selskaber faldt paa "den hvide Pige, vendt Alles halv mistroiske, halv forventningsfulde Opmærksomhed paa sig, ved den Forsikkring: "Denne hvide Pige har jeg seet; hun lever maaskee endnu.
Viborger Samler, 1822-04-15
Odense. Vel kan det ikke nægtes, at vi i Aar have et tidligt Foraar især i Væxtriget; thi sielden hændes det vist, at Man den 17de Marts kan plukke almindelig Lungestyrke, Eng=Kabbeleie, guulFuglemel. Videved Anemone, Katøie Tvetand, som i Aar var Tilfældet; men saavidt som Trækfuglenes Komme skal bebude Foraaret, staaer det meget tilbage. Saaledes hørte Man Skovduen den 23de Februar 1820, hvorimod den iaar lod sig hør, den 1 April, og Storken, som pleier at komme til den 24de Marts, er endnu til Dato ikke ankommen, og dersom den ikke er varslet af Naturen om sin Skjebne er det muligt, at den, som saa mange Søfarende, er strandet.
Viborger Samler, 1822-04-15
Viborg. Den Nordenvinds Kulde og Frost som April bragte, forandrede sig endelig i Nat til mildere Luft og en tet Regn. J Aftes lynede det stærk i Øster - De fleste Storke kom først hertil i Lørdags.
Viborger Samler, 1822-04-15
Døde. Kiøbenhavn: Student H. P. Haubroe, 18 Aar; Premierlieutenant ved Raketkorpset. A. Fr. Soelberg, 38 Aar; Cand. Theol. J. HøegyMad. Christensen, f. Ravn, 24 Aar; Vognmand C. Salling, 63 Aar; Jomfrue S. F. Høhle 26 Aar. St. Thomas i Vestindien, Mægler I. Levp. Fredensborg; O. Steenberg, forden Byskriver og Branddirektør, 84 Aar. Storeheddinge: Enken efter China-Captain Hans From Mad. Karen Dorthea Emerenze From, fød Wellejus, 63 Aar. Roeskilde: Agent og Forligelsescommissair J. Brønniche 61 Aar. Slagelse: Rector Thomas Christ. Vitthusen, 47 Aar. Aalborg : Snedkermester Ludvig Christian Nicolai Ellerbrock, 73 Aar. Randers: Jørgen Wiingaard, 16 Aar. Grønbek Præstegaard: Jytte Aaboe, 30 Aar. Bekjendtgjøretser.
Viborger Samler, 1822-04-15
Søndagen den 21de April 1822 Kl. 6 opføres paa Viborg Privattheater til Bedste for en trængende Familie Comoedien. "Hjemmet. eller: Faderkjærlighed seiret." Billetter til 2 Mk. Stykket faaes paa Løverdag den 20de og paa Forestillingsdagen fra Kl. 10 til 12 om Formiddagen hos Hr. Pastor Friis. Jndgangen aabnes Kl. 5.
Viborger Samler, 1822-04-15
God hvid Thylands Sædehavre, bekommes Woergaard.
Viborger Samler, 1822-04-15
God Bøgeaske er nu atter at faae paa Bogtrykkeriet i Viborg.
Viborger Samler, 1822-04-15
Auction. Fredagen den 26de dennes, Formiddag Kl. 9, bortsælges ved Auction i Skive Bye circa 170 Td. Rug. circa 90 Tdr. Byg og circa 30 Tdr. Havre af Viberg. Cathedralskoles Tiendekorn af 1820 og 1821 Aars Afgrøde, mod Betaling ved Hammerslaget. Forstanderskabet for Viborg Cathedralskole, den 15de April 1822. Gundelach. For. Hasselbals.
Viborger Samler, 1822-04-15
Auction. Efter Begjæring af Skiftecommissionen i KammerherScheltedts Stervboe, foretages Fredagen den 26de April d. A., Eftermiddag Kl. 2, paa NørreteglgaardAuction over denne Gaards Besætning og Inventarium, bestaaende af Heste, Køer, Faar, Vogne og Avlsredskaber, Borde, Stole, Sengeklæder, m. m. Conditionerne erfares ved Auctionen, hvortil de Lysthavende indbydes. Viborgs Auctions-Contoir, den 15de April 1822. Gundelach.
Viborger Samler, 1822-04-15
Fredagen den 26de d. M. Kl. 10 Formiddag bliver efter Begjæring af Skiftecommissionen i Hr. Kammerherre Sehestedts Boe, paa Herredernes Tingsted, Viborg Raadhuus foretaget Licitation over en Reparation paa Ørum Kirke i Fjents Herred, efter Overslag og Conditioner, hvis Jndhold kan erfares ved Licitationen og derforinden saavel hos Hr. Pastor Jørgensen i Ørum og paa Rydhauge Skriverstue som paa Herredscontoiret. Fjends Nørlyng Herredsfogderie i Viborg, den 13de April 1822. Rod.
Viborger Samler, 1822-04-15
Fredagen den 26de d. M. Kl. 11 Formiddag bliver efter Panthaverens Begjæring, paa Herredernes Tingsted, Viborg Raadhuus, foretaget sidste Auction over den Proprietair Hr. Morten Sommers opgivne Boe, tilhørende 1/2 Deel i Ørum Sogns Kirke med Korn- og og Qvægtiende. hele Sognets tiendeydende Hartkorn er 73 Tdr. 1 Fdkr. 1 Alb. Fiends, Nørlyng Herredsfogderie i Viborg den 13de April 1822. Rod.
Viborger Samler, 1822-04-15
Auction. Onsdagen den 17de dennes, Eftermiddag Kl. 3, for retages paa Raadhuset her i Byen Auction til Bortleielse paa 10 Aar af følgende Fattigvæsenets Jorder, nemlig : 1) 3 Agre ved Langdam, som C. O. Gjørup forhen har havt i Leie. 2) 2 Agre ved Storsteen, som J. C. Rebel forhen har havt i Leie. 3) 4 Agre i Vesterriis, som Kjøbmand Andersen, forhen har havt i Leie. 4) 3 Agre i Mellemmarken, som Søren Bolderup, forhen har havt i Leie. Conditionerne erfares ved Auctionen, hvortil de Lysthavende indbydes. Viborgs Auctions-Contoir, den 12te April 1822. Gundelach.
Viborger Samler, 1822-04-15
Auction Onsdagen den 17de dennes, Eftermiddag Kl. 2, foretages paa Raadhuset her i Byen Auction til Bortleielse paa 10 Aar over følgende Byens Jorder, nemlig: 1) 2 Agre i Middagsfald, der forhen have været leiede af Jesper Kølsen, og 2) et Stykke Jord ved Nørreteglgaard, som Simon Pedersen forhen har havt i Leie. Conditionerne erfares ved Auctionen, hvortil de Lysthavende indbydes. Viborgs Auctions-Contoir, den 12te April 1822. Gundelach.
Viborger Samler, 1822-04-15
Auction. Da intet af de ved 3die Auction, den 29de f. M. paa Enkemadame Gjørups Boes Jord Eiendomme gjorte høieste Bud er approberet, bliver, efter vedkommende Reqvirents Begjæring 4de Auction over bemeldte Eiendomme, som ere : 1) Parcellerne No. 1 og 5 i Vesterriis forhen besid dede af Kiøbmand Dragheim hver 28,830 -Alen. 2) Parcellerne No. 2 og 3 i Vesterriis forhen besid dede af Kiøbmand Andersen hver 28,830 -Alen. 3) Parcellerne No. 1 og 2 i Knebels Tolt forhen besiddede af Procurator Thistedt hver 33050 Alen. 4) Parcellen No. 4 i Poulsens Toft forhen besiddet af Peder Randers af 34,150 - Alen. 5) Parcellen No. 5 i Poulsens Toft forhen besiddet af Kiøbmand Aaboe 34, 150 Alen. 6) Parcellerne No. 9 og 10 i Poulsens Toft, forhen besiddede af Kiøbmand Andersen, hver 27,720 Alen. afholdt paa Raadhuset her i Byen Mandagen den 6te Mai førstkommende Eftermiddag Kl. 2. Conditionerne erfares ved Auctionen. Thi ville de Lysthavende indfinde sig til Tid og Sted. Viborgs Auctions Contoir den 11te April 1822. Gundelach.
Viborger Samler, 1822-04-15
Efter vedkommende Skifteforvalters Begjæring, bliver den Kiøbmand Mathias Møllers Opbudsboe i Skive, tilhørende halve Mose af Estvadgaards Eiendom i Estvad Sogn, Ginding Herred, Ringkjøbing Amt, Foldummose kaldet, bestaaende af Parcellerne No. 1, 2,4, 17 og 18, som i Alt udgjør 2 Skp. 2 Fkr. 3/4 Alb. Hartkorn og er ansat til Arealskabssvarelse i oprindelig Beløb 33 1/2 s. N. V., med paastaaende Bygninger, saa og et Stykke Eng, bemeldte Opbudsboe tilhørende, beliggende sønden for Lundbroe, ansat for 1 Skep 1/2 Alb. Hartkorn, og er Parcellen No. 2 af Jens Madsens Gaard i Rønberg, benævnte Herred, stillet til 3de offentlige Auctioner, der afholdes saaledes: 1ste Gang Onsdag den 24de April ) 2den Gang Torsdagen den 2den Mai ) næstkommende 3die Gang Torsdagen den 9de May) hver Dags Formiddag Kl. 11 Slet. De 2de første Auctioner afholdes paa Hierm Ginding. Herreders Tingstæd i Holstebroe, tredie og sidste Auction derimod paa Estvadgaard. Conditionerne erfares nærmere paa Auctionsstedet ovennævnte Tider. De Lysthavende indbydes at give Møde. Hierm Ginding Herreders Contoir i Holstebroe den 3die April 1822. J Auctionsdirecteurens Fraværelse. N. Mebl. constitueret.
Viborger Samler, 1822-04-15
Plakat Formedelst Bortforpagtning lader Hr. Pastor Blid, i Uldberg Præstegaard ved offentlig Auction bortsælge sin Besætning, bestaaende især af Heste, Kjør, Ungqvæg, Faar, Vogne, Plouge og alt andet Slags Avls redskab, endeel Sengeklæder m. v. Auctionen fremmes Onsdagen den 24de April førstkommende, Formiddag Kl. 10 Slet, efter Conditioner som for resp. Liebhavere paa Aastedet bekjendtgjøres. Laastrup Præstegaard, den 11 April 1822. Worsøe.
Viborger Samler, 1822-04-17
Udenlandske Efterretninger.
Viborger Samler, 1822-04-17
Constantinopel (6te Marts. Den Note som Ambassadøren fra England (Strongford) og den østerrigske Internuntius (Lützow. blev tilstillet fra Ministeren for det Udenlandske disse Dage, indeholdt blant andet Følgende: "Med Fornøielse bemærkede Porten disse fine to Venner Bestræbelser for at mægle Fred mellem den høie Por og den Moskovitiske Cat; men Porten betragtet enhver Beraadslagning over det Russiske Ultimatum som unyttig, fordi de stride mod Hs. Høiheds Souveræntet - Man ønskede de mæglende Hoffers Ministre ville kundgjøre deres Hoffer Portens Besværinger mod Moskoviterne, f. Ex., at de Grækere som vare ansatte som Russiske Consuler, baade Smyrna og paa de græske Øer, havde taget virksom Deel i Opstanden mod Storherren; at Kiøbmændens i Odessa havde sendt Grækerne baade Korn og Penge, at Forræderen M. Suzzo var flygtet til Rusland og der beskyttet med flere Hetærist-Chefer; hvorimod Hs. Maj. Keiseren af Østerrig tro havde opfyld Traktaterne og lade dem fængsle, som flygtede der til, som og ladet Fyrst Aprillanti attester som Statsfange - England og Østerrig maae selv dømme, om Porten eller Rusland have søgt Krig. Porten har aldeles ingen Erstatning forlangt af Rusland for dets Forhold, der kun for et Øieblik for styrrede det Ottomanniske Riges Rolighed; men Porten nægter ikke, at et fremmed Hof, der som bekjendt er Støtten for alle Rebellioner mod Hs. Høiheds Authoritet, blander sig i Rigets vindre Anliggender. Hs. Høihed vil tilstaae sine Græske Undersaatter paa Morea og Øerne Tilgivelse, saasnart de nedlægge deres Vaaben - Wallakiet og Moldau blive besatte af Tropper, saalænge Divaner, formener dem at trues af Kosakker og Hetærister, der ere samlede hiinside Pruth. Porten vil indsætte nye Hospodarer; men da Rusland har brudi Traktaten af Bukarest, har den ingen Ret til at paastaae det - Hs. Høihed har Ret til, at forund disse Poster til værdige Mænd; han vil dertil udnævne enten Tyrker eller Wallaker; men ingen Græker kan blive valgt dertil, da det er beviisligt at de i de sidste 100 Aar til disse Poster udnævnte græske Fyrster have staaet i Ruslands Sold og vel det Opstand, istædet for at være Storherren troe - Endelig tilkommer det ikke Porten at sende Kommissarer til Grændsen for at mægle Fred; thi trods alle Udfordringer, er den ikke i Krig med Rusland og skulle de Moskovitiske Hære begynde Fjendtlighederne, da har man sørget for at de behørig begegnes Journal des Debais anfører: Potten ladet ideliTropper marschere til Leien ved Nizi. Hæren vi derfra, om der bliver Krig, gaae over Donau vil Widdin og besætte Vallakiet. Storvisitens Hær tykker frem i 2 Colonner, den ene gaaer over Sophi til Rutschuk, den anden over Schumela til Brailov.
Viborger Samler, 1822-04-17
Om Tyrker og Græker Livorno 16de Marts. Den 3die Marts vil blive evig mærkelig i Grækenlands Aarbøger th.
Viborger Samler, 1822-04-17
paa den har den græske Flaade vundet en glimrende Seit over Tyrkernes Flaade og næsten ødelagt den. Tyrkerne mistede 25 Krigsskibe, hvoraf endeel sprang i Luften. De paa Morea landsatte tyrkiske Tropper bleve næsten alle enten dræbte eller indebrændte. Grækerne tabde 16 Skibe - Resten af Tyrkeflaaden flygtede til Lepanto og vil formodentlig have samme Skjebne.
Viborger Samler, 1822-04-17
Ovenmeldte Seirstidende stadfæstes og fra Triesaf 25de Marts. En fransk Fregat, en engelsk Goelette, 2 østerrigske Kofardieskibe med flere have feet Slaget. Begge Flaader vare omtrent 70 Skibe, hver. Slaget begyndte den 3die Marts ved Patras; Grækerne begyndte Angrebet, de større tyrkiske Skibe med mange flere Kanoner værgede sig tappert; man sloges til Mørket faldt paa, med Morgenstunden attakerede Grækerne igjen med Brandette; efter 28 Timers haard Træfning flygtede Levningen af Tyrkerne efterat have tabt 25 Skibe, som bleve tagne, 5 strandede og 2 store Algierske Skebekker fløi i Luften, Grækerne tabte 8 Skibe, der bleve borede i Grund og sprængte i Luften - Den brave græske Admital Botage fandt sin Død - Han angreb de 2 Algierer, skiød Jld i den enes Krudtkammer; han og de 2 Algierer sprang i Luften paa eengang. Ogsaa den Ægyptiske Vicekonges Eskadre fik slemme Tøraf.
Viborger Samler, 1822-04-17
Over 16000 Mand tyrkiske Tropper ere indskibede til Candia - Armeen, som samles ved Konstantinopel, regnes for 150,000 Mand. Alys Død har dog ikke bragt Storherren de ventede søde Frugter i Henseende til Albaneserne, Denne Stammes Chefer ere (formodentlig over Delingen af Alys Skatte) ragede uklar mod ChurschiPaska og have forladt det tyrkiske Parti - Churschids Hær der meest bestod af Albanesere, er derved smeltet hen til 2000 Mand. Man troer de neppe slippe heelskindede fra Janina.
Viborger Samler, 1822-04-17
Grækernes Armee paa Morea regnes for 70,000 Mand.
Viborger Samler, 1822-04-17
2 franske Skibe, som kom fra Donau, ere anholdte i Dardanellerne, fordi deres Captainer beskyldes for at have Deel i Massakren ved Galatz; Som Rygter anføres: At Resten af den Tyrkiske Flaade har kapituleret - og, at Keiser Alexanden har beordret sine Hære at rykke over Grændsen - De russiske Hære regnes for 280000 Mand hvoraf er stor Deel ere Kavalleri, hvoriblandt 26000 Mand Dra gener, hvilke sidste især ere befundne farlige for Tyrkerne.
Viborger Samler, 1822-04-17
De sidste Efterretninger fra Konstantinopel af 12te Marts sige, at Alt der aander Krig og at alle Kristne skjælve. 3 Russiske Skibe ere forfulgte og 2 konfiskerede paa Grund af, at de havde græsk Eiendom inde.
Viborger Samler, 1822-04-17
Blandede Efterretninger. I Amsterdam og flere nederlandske Stæder subscriberes der til Understøttelse for Grækerne.
Viborger Samler, 1822-04-17
Den 29de Marts indtraf den græske Fyrst Cantacuzeno fra Dresden til Leipzig. Han havde endnu intet Pas kunne faae til Rusland.
Viborger Samler, 1822-04-17
J Aaret 1819 levede endnu i Schiechich, i Montenegro, en 117 aarig Olding, hvis Afkom bestokaf : 1) en 100 aarig Søn, 2) en 82, aarig Sønnesøn; 3) en 60, aarig Sønnesøns Søn; 4) er 43aarig Sønnesøns Sønnesøn; 5) en 21 aarig Sønnesens Sønnesøns Søn og 6, en 2, aarig Sønnesøns Sønnesøns Sønnesøn.
Viborger Samler, 1822-04-17
J Fahrsund blæste i Orkanen den 11te f. M. 60 smaae Bygninger og Kornpakhuse om.
Viborger Samler, 1822-04-17
Den svenske Regjering har anviist 10,000 Rbd., til Havnens Forbedring ved Helsingborg.