JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-10-11
Efter Forlangende af Communalbestyrelsen foretages Licitation paa Raadstuen heri Staden Mandagen d. 14de dennes, om Formiddagen Kl. 11, over endeel Veiforbedringer, fornemmelig bestaaende af Gruuspaa fyldning, ved Landeveiene fra Aarhuus efter Hasle og fra Aarhuus efter Veilby, saavidt Aarhuus Mark strækker sig. Overslag og Conditioner ville vorde bekjendtgjorte ved Licitationen. Dette bekjendtgjøres herved. Aarhuus Byfogedcontoir, den 5te October 1844. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-10-11
Skov-Auction. Mandagen den 14de October førstkommende lader Proprietair Strange til "Julianelyst, i den ham tilhørende Kollerup Skov, ved Auction bortsælge omtr. 200 Numere af Bøge paa Roden, tildeels tjenlige til Gavntræe. Vederhæftige Kjøbere gives Credit til 11te December førstkommende. Auctionen begynder Kl. 10 Formiddag. Man samles ved Holedet, som fører ind til Skoven. Hvilket herved bekjendtgjøres. Woer og Nim Herreders Contoir i Horsens, den 3die Bernth. October 1844.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-10-11
Efter nu at være bleven arrangeret med mine Creditorer, saaledes at mit Bo er blevet mig extraderet til fri Raadighed, har jeg atter aabnet min Boutik paa Skolegade i min eiende Gaard N 36, hvor jeg fortsætter den af mig tilforn førte Handel med et velsorteret Lager af Vine, Brændeviin, Rom og andre Spirituosa, saavelsom Kaffe, Sukker og andre Colonial=Varer af alle Slags. Ligesom jeg haaber, at man fremdeles vil forunde mig en rask Søgning, saaledes forsikkrer jeg herved Vedkommende gode Varer og billige Priser. Aarhuus, den 10de October 1844. S. Lind.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-10-11
At jeg ved Hjælp af en duelig Mestersvend fortsætter min salig Mands Skræderprofession, undlader jeg ikke herved at bekjendtgjøre for dem, som forhen have og i Fremtiden godhedsfuldt ville forunde mig deres Søgning reel Behandling forsikkres. Min Bopæl er ved StudsgadsM. Knudsen, Enke. Port, Os 121, hos Friis. Vi tillade os herved at bekjendtgjøre, at vort hidtil førte Firma fra Dato ophæves, og at enhver af os, for egen Regning og under eget Navn, overtager en Deel af de hidtil for fælleds Regning drevne Forretninger Jngversen overtager Product & Colonial=Handelen, under Firma C. B. Jngversen, samt til Dato løbende Activa & Passiva; Hansted overtager Brænderiet og Sæbesyderiets Drift, under Firma L. E. Hansted. Horsens, den 1ste Octbr. 1844. ærbødigst Jnqversen & Hansted. Dampskibet "Loven afgaaer iaar for sidste Gang:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-10-11
fra Kiel til Snoghøi Tirsdagen den 15de Octbr., Snoghøi til Kiel Onsdagen den 16de Kiel til Kjøbenhavn Fredagen den 25de i Kjøbenhavn til Kiel Søndagen den 27de, hvilket herved bekjendtgjøres. Snoghøi, den 8de Octbr. 18 14. Hansen. Bord. i forskjellige Dimensioner sælges til billige Priser af S. Herskind.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-10-11
Færøisk Rødskjær, Svedsker, Rosiner, Congo Thee, med flere nye Colonialvarer, er nylig arriveret og sælges S. Herskind. billig af Stang Jern, svensk og norsk, samt engelsk, af god S. Herskind. Qualitet, sælges billig Dame-Galoscher. Et Parti heraf sælges under den sædvanlige Priis, C. B. Christensen jun.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-10-11
Hakkelse-Knive, fra Fabrikken Haraldskjær, haves i Oplag, og tages tilbage efter at de have været prøvede og ikke befundne gode, og sælges billige hos L. F. Brönnum. Colding.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-10-11
Formedelst Salg af min Gaard i Laasbyegade, tillader jeg mig herved at bekjendtgjøre, at jeg fortsætter samme Handel i min Gaard paa Torvet, forhen Hr. Oberstlieutenant v. Vaupell tilhørende, og anbefaler mig paa det Bedste Colding, den 20de Septbr. 1844. H. C. Duer. Steenkalk. Ved Bygholms Teglværk sælges og udleveres nybrændt Steenkalk paa Løverdag den 19de October. Hos Kjøbmand C. C. Jensen i Callundborg, henstaaer til Salg en saa godt som ny Kobber=Brændeviinskjedel, stor circa 5 Tønder, til den bestemte Priis 4 pr. T.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-10-11
Gaasefjær kan bekommes hos B. Jespersen, i Skanderborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-10-11
Horfroe kjøbes til høieste gangbare Priser af B. Jespersen i Skanderborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-10-11
Huusleilighed. Tvende gibsede og malede Bærelser med eller uden Meubler, samt flere fornødne Beqvemmeligheder, ere strax S. Lind i Skolegaden. at faae hos
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-10-11
Et meubleret Værelse til Gaden er at faae tilleie førstkommende Flyttedag hos J. Guldager ved Mindet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-10-11
En Leilighed, der, formedelst sin fordeelagtige Beliggenhed, særdeles passer sig for en Handlende, kan erholdes tilleie til førstkommende October Flyttetid. AdresseContoiret anviser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-10-11
En stor een Etages Kakkelovn er at faae tilleie hos Bager P. Nielsen paa Vestergade.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-10-11
En brugt Kanon Kakkelovn, helst en mindre, ønskes tilkjøbs. Adressecontoiret anviser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-10-11
Formedelst Mangel paa Plads, anvises en Rulle tilkjøbs. Man behager at henvende sig til Kjøbmand C. J. Wulff paa Skolegade.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-10-11
Til forestaaende Michaeli Flyttetid ønskes tilleie en Beboelsesleilighed paa 5 a 6 større og mindre Værelser med Kjøkken og øvrige Beqvemmeligheder. Man henvender sig i den Anledning til A. Hansen, Commissionair.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-10-11
En Gartner søger en stor Have med Bolig til 1ste November i Forpagtning. Om forlanges kan Vedkommende erholde de nødvendige Havesager til Huusholdningen samt fri Adgang til Haven. Reflecterende bedes i frankerede Breve at opgive deres Adresse til A. Hansen, const. Fæstemand. 950 Rbd. Sølv.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-10-11
af Umyndiges Midler, her under Overformynderiet, kunne strax erholdes tillaans imod anordningsmæssig og betryggende Sikkerhed. Randers Overformynderi, den 17de Septbr. 1834.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-10-11
Paa Veien imellem Aarhuus og Randers er Torsdagen den 1ste October tabt en Sæk med 22 3 Fjær, som Finderen imod en passende Douceur bedes aflevere til Brændeviinsbrænder S. Thomsen i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-10-11
Bonden i Tivoli, en Fortælling af Bogtrykker Jørgensen, 1, Wegeners Kronike og Kong Frederik og den danske Bonde, 4 ; Meyers Fremmedordbog, anden forøgede Udg., 20 a 123, Andr. Chr. Wissing. faaes hos
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-10-11
Nye Bøger. Opbyggelsesbog for Christne, samlet af Tage Müller, Kalkar og Westeengaard, 12 s; Schemaer og Formularer til Udtog og Attester samt andre Efterretninger for Præsterne, 24; Kommentar til Evangelisten Johannes's Breve, af Lucke, 12 Forsynets Veie. J mange sandfærdige Exempler (ny Samling), 1ste Deel, 4 ; David, Klaus. En Sædelære, 28 Qvindens Liv, 2den Deel, 6 ; Det brændende Skib, Scener af Livet tilsøes, 12 s; Marquis de Letoriere, eller Kunsten at behage, 2den D., 5 ½, Otte Dage paa Slottet, 3die Deel, 5 - Min Vinterbestilling i 1842 a 43 af St. St. Blicher, 6 ½,S. Warberg. ere at faae hos
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-10-11
Prøvehefter af Cometens tre første Numere ere i Aarhuus henlagte i Selskaberne Polyhymnia", Harmonien", "Læseforeningen, samt hos Gjæstgiver Larsen og Conditor Bæhr.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-10-11
Med dette Numer af Avisen følger til Abonnenterne i Aarhuus og Omegn, fra min Boglade, Subskriptionsplaner paa en Oversættelse af "Burckarts: Geschichte der neuesten Zeit. Andr. Chr. Wissing.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-10-12
No 188. Loverdagen. den 12te October.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-10-12
Den til Forsendelse med Brevposterne. Kongelig allernaadigst alene privilegerede Stifts-Tidende. Aarhuus Udgaaer 4 Gange ugentlig fra Overkrigscommissair A. F. Elmquist's Officin i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-10-12
Blandinger. Dampfregatten "Grønland, et til Prindsen af Jonville's Eskadre hørende Skib, er strandet i det Øieblik, Staben og Commandanten sadde ved Frokostbordet. Skibet laa, med sin Fordeel og med Hjulene, i Sandet. Strax viste Araberne sig ved Kysten; de begyndte at fyre, og det varede ikke længe, for deres Tal var voxet til over 2000. Commandanten paa Grønland, Besson, lod begge Forma sterne kappe og en Deel af Artilleriet kaste i Havet. Men de faldende Master havde bygget en Bro til Skibet for de fremstyrtende Fiender. Alt Haab om Redning var tabt; det gjaldt at sælge sit Liv dyrt, thi Araberne klattrede allerede over paa Skibet. Da viste sig et fransk Skib, la Vedette, som fyrede paa Fjenden med Kartætscher. Beskyttet af denne Kanonade satte man Baadene ud, for at redde Besætningen paa Grønland; men fra Bagholdet bag Klipperne sendte Araberne deres sikkre Kugler, hvorved syv Mennesker i Baadene bleve saarede. Commandanten indsaae, hvor vanskeligt det var, at sikkre det strandede Skib mod Arabernes Jndtrængen, og greb nu til det Yderste. "Grønland havde tre Galeislaver ombord; man tog Lænkerne af dem, og disse tre Ulykkelige viste et beundringsværdigt Forhold. Midt i den morderske Jld trak de, de alene, en Kanon frem fra Skibets Agterdeel, gjorde den klar til at fyre, og fuldbragte, trods deres artilleristiske Improvisation, Vidundere af Tapperhed. Gjennem Jlddaaben gjenvandt de deres borgerlige Agtelse. Men ogsaa deres Modstand blev tilsidst forgiæves. Natten nærmede sig. Da forkyndte, i det Fjerne, en Røgsky to Skibe, det var Prindsen af Jonville paa Pluto" og "Cu rier, som kom hid til denne skrækkelige Scene. Admiralen gik strax ombord paa Grønland, for at overbevise sig om Skibets Stilling; den var fortvivlelsesfuld, – der var ikke mindste Haab og Redning. Under Prindsens Commando bortførte nu alle Baadene, beskyttede af Natten, Resten af Mandskabet. Commandanten og en Matros bleve ombord; de havde et sørgeligt Hverv. Med en saakaldet Brandskjorte stak de Jld paa Skibet, nogle Timer efter havde Flammerne ødelagt den smukke Seiler, hvis Redning var umulig. Man vilde hellere overgive Skibet til Luerne, end overlade Fienderne dets Skrog, dets Artilleri, dets Vaaben og Metal. Skibet var nyt, det var en Fregat af 450 Hestes Kraft, som vurderedes til henved to Millioner Fres. Katastrophen er uforklarlig; Skibets Compasser vare i Orden; Strømmens Retning paa dette Sted er alle Sofa rende velbekjendt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-10-12
En stor Deel af det vestlige Nordamerika er i denne Tid i stor Bevægelse paa Grund af et Mord, der er fuldbragt paa Propheten Joe Smith. Fra en lad, ofte straffet Skattegraver og Bedrager svang den raae, uopdragne, men ligesaa energiske som conseqvente Mand sig op til Prophet; han foregav, at have opdaget nye Spaadomme i en gylden Bog. J Tusindtal fulgte hans Tilhængere ham, og i kort Tid byggede de en blomstrende Stad. Hans Herredømme var absolut; han regierede ved Jnspiration, og snart forøgedes hans Disciples Tal paa en utrolig Maade; selv fra England strømte de til ham skareviis. Der byggedes et pragtfuldt Tempel; Raadhuus og Arsenal reiste sig som ved Trolddom; Hoteller, Fabriker, Dampskibe fulgte hastigt efter, og snart saae Jo Smith sig som Hoved for en riig, blomstrende Befolkning, med en Generals Rang, i Spidsen for en veldisciplineret Hær og med alle Udsigter til, at vorde en anden Muhamed. Hans umoralske Livsvandel, det Tyranni, han udøvede over Nabostaterne, og den Skinsyge, han vakte, bragte Omegnen i Harnisk mod ham. Han blev anklaget, men mødte ikke. Loven var afmægtig mod ham og hans Tilhængere. Forbittrelsen steg med hver Dag, og en Borgerkrig var sit Udbrud nær. Da gav Gouverneuren af Jllindis sit Æresord, at Jngen skulde forgribe sig paa Propheten, naar han vilde fremstille sig frivillig. Dette skete; men om Natten omringedes hans Fængsel, det vagthavende Compagni forjoges, og Smith blev gjennemboret af utallige Kugler. Gouverneuren er i den største Forlegenhed; Forbryderne ere ikke at opdage; hele Egnen er i Oprør. Sekten vil uden Tvivl udbrede sig endnu videre efter denne Prophetens Martyrdød. Hans Enke modtager foreløbigen alle Æresbeviisninger franeden og alle Jnspirationer fraoven.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-10-12
To Svenske, Kjellberg og Tønnes, have i f. M., i Leipzig, givet en Prøve, paa deres Kunst: at gaae paa Vandet. De gik, Skridt for Skridt, hen over Dammen, snart hver for sig, snart Haand i Haand, stode derpaa, uden at vakle, retop paa Vandet, udførte adskillige Exercitier, ja, En af dem trak endogsaa en Gondol, hvori sex Musikere befandt sig, midt hen i Dammen. Deres Skoe bestode af fem Fodlange og nogle Tommer brede Blikkasser, der bleve bundne til Fødderne som Skøiter, og paa hvilke de, ligesom Skøiteløbere, kun noget langsommere, glede hen over Vandet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-10-12
J mange Lande sysselsætter man sig for Tiden med Forsøg paa, at gjøre Luftjernbane-Principet practisk. Jnteressant er det i denne Henseende, at Grev v. Berchthold i Wien har faaet Patent paa Forbedringen af den pueumatiske Jernbane med comprimeret Luft. En af de Fordeele, han tilsigter, bestaaer deri, at en Luftballon i ringe Høide kan sættes i Forbindelse med Banen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-10-12
En Mand i Berlin, 47 Aar gammel, har forleden Aften, dreven af et paa Jalousi grundet Had, dræbt sin aarige Søn, medens denne sov trygt i sin Seng, med et Pistolskud.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-10-12
New-Yorker Blade indeholde en Notits om den uhyre Søslange, der allerede nogle Gange er bleven seet af Sofarere paa Nordamerikas Østkyst. "Dette Uhyre, hedder det, er voxet betydeligt, siden det sidst blev seet; det har nu en Længde af 200 Fod (?) og et Omfang af et Oxehoved. Capitainen og Mandskabet paa "Temperance-Mary have nys iagttaget det. Man affyrede en dobbelt Ladning Musketkugler mod Slangens Hoved, strax efter reiste den sig omtrent tyve Fod op af Vandet, saa det ikke kunde omtvivles, at den var truffen. Den bevægede sig derpaa mod Skibet, hvis Mandskab allerede imødesaae en fordærvelig Kamp. Slangen forsvandt imidlertid, og blev ikke seet mere. Alle Skibsfolkene have eenstemmigt givet denne Forklaring, og med Eed bekræftet den for Fredsdommeren."¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-10-12
J Paris døde forleden en udmærket Advocat, Larnelle, som havde trukket sig tilbage fra alle Forretninger. Man hørte ham ofte sige: Hvis Nogen truede mig med en Proces, ifald jeg ikke vilde give ham min Kjole, saa vilde jeg give ham den, af Frygt for, ved Processen at miste Vesten med."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-10-12
Den nye franske Mode, at lade hele Skjæget staae, skylder Operasangeren Saintfoy sin Oprindelse. Han var nemlig en Jøde mange Penge skyldig, og Denne overløb ham uafladeligt. En Morgen kom Jøden til Saintfoy, just som han var indsæbet af en Barbeer. Høfligt spurgte Sangeren, om hans Creditor ikke vilde have den Godhed at tøve, til han var barberet, saa skulde han strax tilfredsstille ham. Glad ved Udsigten til at faae sine Penge, tilstod Jøden ham meget gjerne den forlangte Frist. "Velan, min Herre, jeg kræver Dem til Vidne - sagde Sangeren til Barberen: Herren vil vente efter sine Penge, til jeg bliver barberet." Hermed stod han op og vaskede Sæden af sig. Skjæget klædte den unge Mand saa vel at det snart blev Mode over hele Frankrig at bære det.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-10-12
Man fortæller, at den Berliner-Jødemeenighed vil udsætte en Pension for Exborgmesteren Ludvig Tscheck, fordi han har den Artighed, ikke at være nogen Jøde; thi havde Tscheck tilfældigviis været en Jøde, saa vilde den christne Kjærlighed ufeilbarlig have stenet hele den jødiske Nation.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-10-12
Af den hellige Kjortel i Trier er der blevet stiaalet en Knap, En navnløs Bestyrtelse har grebet de Troende. Baalet er beredt for Tyven – naar man faaer ham fat.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-10-12
Et pragtfuldt Schachspil, som befinder sig i den Berliner-Jndustrindstilling, har den danske Gesandt kjøbt til sin Monark for en Priis af 2000 Daler. Sjørring Borg er en af de mærkeligste Ruiner Danmark. Efter 12 a 1400 Aars Forløb seer man endnu Vikingernes Jndløb til Borgen fra Havet, og Borgen, selv med dens vældige Grave. Det Hele har engang været et Kæmpeværk. Her boede engang Kong Hjalgrak, ved hvis Hof den berømte Sigurd Fofnisbane blev opfostret, og herfra fik Regner Lodbrok sin Fæstem Krakaeller Asling. Af den berømte Viking Half, Kong Hjalgraks Søn, der indtog Hønsingov og ægtede Dronningen Hjordes, har Halfs Bakker, der i Nærheden udentvivl Navn, og de mangfoldige Høie rundt omkring vidne om blodige Seire. Kæmpehøiene i Heltborg og Sjørring, Borg ere Thylands stolteste Oldtidsminder; men nu skal, saa fortalte man, den Sidste under Ploven, og om faa Aar er den ødelagt – dersom man turde pløie Kirkegaardenne, bleve de ei skaanede. (Uddrag af P. Henrichsens Thylandsreise, i Thisted Avis.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-10-12
Da det synes, at det iaar ikke vil lykkes synderligt med Agurkerne, saa ville vi ikke undlade at gjøre vore Læsere bekjendte med følgende, os af en dygtig Landmand, meddeelt, Anviisning til at bruge Kartoffelæblerne istedetfor Agurker, Kartoffelplantens Æbler afplukkes medens de endnu ere haarde og grønne, afskylles godt med Vand, og lægges i 48 Timer i reent siet og stærk Saltlage Derefter tager man dem op og lægger dem 1/2 Dag hen, for at Lagen kan løbe af. Naar dette er skeet, tager man Viinædike, og koger dem der ved svag Jld, indtil de blive noget klare, dog uden at blive bløde. I den Ædike, hvori de blive kogte, kan man iforveien lægge, noget Gevyrts, Dragonædike, kogt med lidt Muskatblomster, giver dem en særdeles god Smag. Saalænge Ædiken endnu er varm, bliver den afklaret, og Æblerne siden opbevarede i et Sylteglas, der bliver godt tilbundet. (Rk. A.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-10-12
Nørre-Sundbyes Beboere udtale i Aalborg Avis det beskedne Ønske, at Skolen nu snart igien maa begynde, efter flere Maaneders Ferie."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-10-12
Fallit. Viinh. Carl Frederik Krebs i Aalborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-10-12
Aarhuus Torvepriser den 11te Octbr.: Rug 18 ; Byg, 2d., 18 ; Do., 6d., 15 ; Havre. 10 ½, Kartofler 6 ; Alt pr. Tønde. Æg 22 a 24 s. Snesen. Oxekjød 6 a 7 1 Pd. Smør 20 a 22 8 Pd. Flæsk 12 a 14 s. Pd.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-10-12
Ved Avisens Slutning, Aften Kl. 9, var Dampskibet "Jris endnu ikke indtruffet hertil.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-10-12
Forlangt Jndrykkelse. I en Tid, hvor endog de ubetydeligste Ting gjøres til Gjenstand for hadefulde Angreb, kan det ikke stort undre, at en stakkels Circulairtaske har samme Skjæbne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-10-12
J Aarhuus Stiftstidende At 182 er optaget et i "Tidende for almindelig dansk Skolelærerforening" indført Stykke, betitlet: "Skolelærerne med Posttaske paa Nakken; et Product, hvis Besvarelse jeg rolig kunde overlade til Woer og Rim Herreders Skolelærere, og hvorpaa jeg visselig ikke skulde spilde et Øieblik, om jeg ikke ved min Taushed maatte befrygte, at drive den for Alle saa nødvendige og høit anpriste Dyd, Taalmodighed for vidt. Jmidlertid skal jeg vel vogte mig for haanende Udtryk og fornærmende Domme, og i muligste Korthed kun berøre Hovedpuncterne. Hvad corpus deligt angaaer, da behøves her ingen videre Forklaring, Circulairtasken er paa det nøieste signaliseret, kun maa jeg bemærke, at den ikke for nylig er anskaffet; den har saamænd gaaet sin jævne rolig Gang siden 9de Marts 1843. Skjøndt jeg ingenlunde troer at det blandt Almuen vilde geraade en Skolelærer, til Haan eller Ringeagt, fordi han i en Lædertaske befordrede Embedsbreve, maa jeg dog oplyse Forfatteren til hiint Stykke om, at denne, efter hans Mening, for hele Standen haanende Posttaske, (Circulairtaske) slet ikke bør transporteres af Skolelærerne selv. Skoleanordningen for Landet Bil. 4 6 31 vil sige ham, at der i ethvert Sogn skal antages en Huusmand der, under Navn af Kirkebud, skal befordre Embedsbreve imellem Præsterne, og saaledes mener jeg, at det er ham, og ikke mig, der har lagt Circulairtasken paa Skolelærernes Nakke, og at disse kun vilde vide ham liden Tak for denne Tienstagtighed. - Kan det iøvrigt geraade ham til nogen Trøst, da vil jeg betroe ham, at Circulairtaskens Størrelse, skjøndt denne paa flere Tommer nær ikke naaer den angivne Dimension, er en Følge af Sadelmagerens Uefterrettelighed, og at jeg, for at den ikke ved enhver Leilighed skal passere, for længere Tid siden har bestilt en mindre; men jeg vil heller ikke undlade at meddele til behagelig Efterretning, at jeg vedbliver at lade Embedsbreve befordre ved en saadan Lædertaske, indtil vedkommende Autoritet maatte fælde Fordømmelsesdom over samme, og tillig skjænke mig Frihed for Provsteembedet. Naar han yttrer, at det er langt fra hans Hensigt at prædike Trods og Opsætsighed, da maa jeg oprigtig tilstaae, at jeg er enfoldig nok til at mene, at der ikke findes stort Andet i den hele Hjerteudgydelse. Jmidlertid vil jeg med temmelig Vished kunne forudsige ham, at hans kjærlige Opraab neppe vil føre til det ønskede Maal; dertil kjender jeg Woer og Nim Herreders Skolelærere, og deres Retsind for nøie, og dertil troer jeg noksom at være kjendt af dem. Naar han i Slutningen af sin Pasquil (Forfatteren undskylde at jeg her nævner Barnet ved sit rette Navn) debiterer, at skaansellos hierarchisk Myndighed har bragt dette Monstrum til Verden, da tør jeg paastaae, at han ikke kjender Forholdene imellem Provsten for Woer og Nim Herreder og disse Herreders Skolelærere; og mit Svar er den Foragt der skyldes en Calumniant. Kjørup Præstegaard d. 7de October 1844. Basse,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-10-12
Provst for Woer og Rim Herreder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-10-12
Bekjendtgjørelser. Söndagen den 20de October afholdes Bal i Selskabet "Polykymnia", Fremmede, som ønske at deeltage, kunne afhente Billetter hos een af Undertegnede. Aarhus, den 12te October 1844. J. C. Gerdes. E. C. Beck. Harmonien, Onsdagen den 16de Octbr. 1844, om Aftenen Kl. 7, afholdes Generalforsamling i Selskabet, hvortil de ærede Medlemmer ville behage at give Directionen. Møde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-10-12
Det 6te Jordemoderdistrict i Aalborg Amt, bestaaende af Aardestrup, Buderup og Gravlev Sogne, er fortiden vacant. Ansøgninger og denne Bestilling kunne i Løbet af 6 Uger indleveres til Undertegnede. Aalborg Stiftamthuus, den 27de September 1844. Hove, const.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-10-12
Jfølge en fra vedkommende Herredsfoged her indgaaet Anmeldelse er den 1ste d. M., paa Høirup Mark i Hvidding Herred, Liget af en Person, ved Navn Krossing, Kjøbmand fra Norge, bleven fundet, der sandsynligviis af en Anden er bleven skudt og dernæst berøvet adskillige Effecter, hvoriblandt, foruden en mørkeviolet Tegnebog med Creditiver, Vexler, Bankosedler og en grøn Pengepung med nogle Sølvpenge, 1) en Halskjede af Guld med rundtformede Leed, hvori et simpelt Sølv Lommeuhr, og 2) en Brystnaal af Guld, hvori der var indfattet en Steen eller et Stykke Glas, omtrent af Facon som et S. i hvilke Gjenstandes Besiddelse han endnu Aftenen iforveien er bleven seet. Ved at bringe dette til offentlig Kundskab, anmodes navnlig vedkommende Øvrigheder om at vaage over, om Gjenstande som de beskrevne der skulde blive faldbudte, og i saa Fald at træffe de fornødne Forholdsregler samt derover at meddele Amthuset Underretning. Haderslev Amthuus, den 6te October 1844. Johannien.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-10-12
Ved Markedet heri Byen, i Gaar, blev af et middelaldrende Fruentimmer, der angav sig at være fra Øster Alling, falbuden 2de Faar, det ene 3, det andet 4 Aar, mod hvis lovlige Erhvervelse af Paagieldende Tvivl opstod. Forinden Politiet imidlertid herom erholdt Kundskab, havde Fruentimmeret fundet Anledning til at absentere sig, idet hun efterlod Faarene bundne udenfor Middel gades Port. Saavel Eieren af disse, der af Politiet ere tagne i Bevaring, som enhver Anden, der troer at kunne meddele Oplysninger, der muligen kunde lede til Kundskab om, hvorvidt et Crimen her er begaaet, anmodes om, snarest skee kan, at melde sig hos mig. Aarhuus Politikammer, den 12te October 1844. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-10-12
Efter Forlangende af Communalbestyrelsen foretages Licitation paa Raadstuen heri Staden Mandagen d. 13de dennes, om Formiddagen Kl. 11, over endeel Veiforbedringer, fornemmelig bestaaende af Gruuspaa fyldning, ved Landeveiene fra Aarhuus efter Hasle og fra Aarhuus efter Veilby, saavidt Aarhuus Mark strækker sig. Overslag og Conditioner ville vorde bekjendtgjorte ved Licitationen. Dette bekjendtgjøres herved. Aarhuus Byfogedcontoir, den 5te October 1844. Fleischer.