JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1813-09-02
Prædiken paa 12te Søndag efter Trinitatis. Høimestei Budolphi Kirke Hr. Brasch, i Frue Kirke Hr. Stiftsprørst Schierup, i Hospitalet Hr. Klauen Kl. 11. - Afensang i Budolphi Kirke Hr. Henneberg.
Jyske Efterretninger, 1813-09-02
Avertissements. Sidstafvigte Søndag Morgen, behagede det den gode End, ved Døden at bortkalde min kiære Kone Kirstine Pedersdatter i hendes Alders 68 Aar; hvilket herved førgeligst bekiendtgiøres for Slægt og Venner. Aalborg den 31 August 1818. Svend Peter Lindgreen, Sadelmagermester.
Jyske Efterretninger, 1813-09-02
Fredagen d. 3 Sept. Kl., gives paa det dramatiske Sal. skabs Theater, theatralske forestillinger, med Pantomine og Dands af Familien Veltim. Dilletter faaes Forestillings dagen a 1 Rbdlr. Stykket i Skolegaden hos Skipper Søren Welsen.
Jyske Efterretninger, 1813-09-02
Da Sandbestillingerne paa mit Contoir, for Tiden ere og i nogen Tid have været saa faae, at de ikke nær kan tilstrække til Vedligeholdelsen af den Kiørsel med 2de Vegne, som Sandhuusforpagteren holder til Byens Tieneste, og de saaledes er at befrygte, at Bestillinger til Efteraaret, nye Veiene blive besværligere at beføre vil være alt for have og og Byens Jndvaanere derved udfatter for Mangel paa Sand saa anmodes Enhver der herefter maatte attraae slige Bestillinger, det snareste mueligt herom at henvende dem To rea mit Contoir, siden jeg allere kandsenlig i Tiden til lat tre ud af Stand til, at og lægge Sandbyggerpagteren derforrettende Kiørsel i Forbere til Indvaanernes Trang. Aalborg d. 30te August 1818. Wølfferdt.
Jyske Efterretninger, 1813-09-02
Ved Auctionen hos Skrædermester Sterne førstk. Løve, dog d. 4de Statte, bortsælges en førte Dragkisten : ster jernbeslagen Kuffertkiste, tienlig til en Mørkedekiste.
Jyske Efterretninger, 1813-09-02
Skulle nogen, uretmæssig have mistet en liden Kobber i Kiedel, da kan Oplysning omkomme erholdes har TerminSantte Hansgade i Aalborg og tillige Personen som faldbyden samme. Kiedelens Størrelse og Mærke maae 2 Eieren opgives. ere røgede Aal er tilkiøbs for ling ene i PletLepandens bes Termin i Anters.
Jyske Efterretninger, 1813-09-02
Førstkommende Fredag den 3 September Kl. 1. middag, bliver paa Toldboden bortsolgt ved offentlig Auction, følgende confiskerede Vare. J Stk. contentre Combringes Tørklæder.
Jyske Efterretninger, 1813-09-02
16 Stkr. blaae og rødstribede Bomulds Tørklæder. 192 Alen grønstribet Manichiester, 2 Alen bruun Vadmel. Aalborg Toldkammer den 31te August 1818.
Jyske Efterretninger, 1813-09-02
Fra en ubenævnt Mennesteren er mig i Dag leveret . Rd. d. C. for at uddeles til de Fattige, vilket og der skeet til begge Fattighuusenes Lemmer med fl. a 1 Rd. til hver, for hvilke Saver paa de Fattiges Vegne skyltigst takkes. Aalborg d. 31 August 183. Amnichsen.
Jyske Efterretninger, 1813-09-02
Da Sophiendahls Gaards-Eler ikke allene aarlig Hianter nogle for Pile men og faaer et betydelig Qvantum Kløverfrøe; saa advares enhver herved til see Hegningsanordningerne at afholde sine Kreaturer. fra denne Gaardeiendom.
Jyske Efterretninger, 1813-09-02
Sophiendahls Gaardseier bekiendtgiør herved, at da nogle have tilladt sig at skede hans Duer m. v. paa berørte Gaardeiendomme, saa forbydes herefter al Jag og Skyden paa samme af Uvedkommende.
Jyske Efterretninger, 1813-09-02
10 a 12 Grøftkastere kan fra nu af og indtil Frostenegender, i Nærheden af Aalborg faae Arbeide, uden Herved at staae i Vand. Bogtrykkeriet giver Anviissing.
Jyske Efterretninger, 1813-09-02
Aunsberg Hovedgaard i Lotgaard Herred, Viberg Amt, agter Eieren Enkefrue Generalauditeur. finde Lindahl paa Vestervig Kloster, ved offentlig Auction, at bortis pagte i 10 paa hinanden følger de Aar, fra 1ste Mai 1814, nu i førstkommende October, Maaned, hvortil Auctionsdagen og Stadet nærmere skal blive bekiendtgjort i Viborg Samler. Og meldes forelødig til behagelig Efterretning for de med Eiendommene ukiendte Liebhabere, at Gaarden ligger 2 Mile, sønden Viborg, staaer for Hartkorn frie Hovedgaards kort Ager og Eng: 30 Tdr. 1 Skpr. 1 Fkr., og Skovskyld 2 Tdr. 1 Skp. 3 Fkr. 1 1 Alb., drives en Hoverie, og har et Areal af 4 til 500 Tønder Land tærstbar Jorder og gode Eiendomme; med Forpagtningen følger Korntiende af 193 Tdr. tierbeydende Hartkorn, hvoraf endeel er bestemt paa Korn og Resten haves i Klerven. Den aarlige Udsæd er 20 a 32 Tdr. Rug, 4 Nr. Byg, og 120 Tdr. Havre; af Enchør arles fra 100 til 20 Læs aarlig. Desætningen nu for Tiden paa Gaarden, et 90 Stude, 100 Faar, 10 Arbeidehedster og 12 Huusholdnings Kiør. Besætningen saavelsom Udfæden kan meget forøges, naar Gaardens Bedrift i det hee forbedres; til det er Eiendomme der kan modtage Forbedringer, og vist rigelig belønnes, da Gaarden af mange Aarsag, tildeels Eierens Fraværelse, ikke hidtil er Arven tilhørsig dyrket og breven. Conditionerne for Forpagtningen kan fra 1ste Octbr. bekommet til Efter son hos Enkefrue Lindahl paa Vesterrig Kloster pr. Thisted, og hos underskrevne som hendes Laugværge. Hindsels pr. Holstedede d. 20 August 1813. L. Dierup.
Jyske Efterretninger, 1813-09-02
Løverdagen d. 21 August førstk., Formiddag Kl. 10, bliver hos Skrædermester Sæup paa Vestergade her i Byen første Auktion holdt og forelaget over afgangne Peder Pedersen Møllert og senere afdøde Hustrue Anne Tomsdatters Høyers Stervboehuus No. 29, beliggende paa fornævnte Vestergade, indrettet til 2de Leiepaaning ger hver paa 4 Fag. Dernæst holdet samme Sted over fornævnte Huus anden Auktion Torsdagen d. 26 August, og tredie og sidste Auktion Løverdagen d. 4 Sept. næstk., hver Dags Formiddag Kl. 10, ved hvilken sidste Auktion tillige bortsælges Stervboets Løsøre, bestaaende af Sengeklæder, Linned, Boeskab og adskilligt Huusget raad. Conditionerne, som bekiendtgiøres paa Aft kons stedet, ere forinden at faae til Eftersyn hos Hr. Cancellitraad og Raadmand Sleerup. Aalborg d. 13 August 1813. Kløcker.
Jyske Efterretninger, 1813-09-02
Fredagen den 3die September, om Eftermiddag Kl. 3, lader jeg om nogenlunde antagelig Bud giøres, bortsælge min Narkedsboe, bestaaende af: et Stykke Seildug, i Længden : en halv Al. og i Breden 5 1/4 Al. et Stk. dito, i Længden 3 3/4 Al. og i Breden 3 en halv Al. af Blaarlærred ; et Lagen, i Længden 5 Al. og i Breden 5 Alg i er halv Qvart. ; et Stk. dito, i Længden, enhalv Al. og i Breden 21 Al. ; et dito samme Længde og Brede, et Stke. fort Lærred, i Længden, Alen og Brede 3. Alen; et dito i Længden, Alen og i Breden 3 Al., Lærreder er alt saa godt som ner, Tømmeret er med Jern Skruer, for oven og Jern Trøge og Stadler for neden; Auctionen holdes uden for S. T. Hr. Diøbmand Jørgen Nør gaarde Trappe paa Tørvet, hvor den fra om formiddagen Kl. 10 staaer opreist til Liebhavernes behagelige Eftersen. Aalborg den 27 August 1813 meller.
Jyske Efterretninger, 1813-09-02
En Mand af udmærkede Kundskaber, ønsker sig nogle Timets Jvistuation i Fransk, Tysk, Dansk og Arg ning. Anviisning gives af Skolelærer Poulsen og Cantor Gregersen i Aalborg.
Jyske Efterretninger, 1813-09-02
Den ved Kongelig allernaadigst Reskript af 6 Juni 1806, bestemte Færgkraxt ved Færgesundet imellem Aalborg og Nørresundbye er, som forhen kundgjort, i Følge den Kongl. General=Postdirections Skrivelse af 30 Januar d. A. bevilget indtil videre at oppebæres i Rigsbankpenge Dale: for Daler, og da nu, i Følge høibemeldte Directions udgangne Bekiendtgiørelse af 3die dennes, enhver i bemeldte Taxt fastsat Rigsbankdaler herefter indtil vi dere skal hæves i Sølvværdie med 1 Rdlr. 84 s. Rigsbankpenge, saa have vi, for i den Anledning at forebygge mulige Misligheder og Misforstaaelser, udfærdiget efterstaaende Beregning saavel i Rigsbankpenge N. V., som i Dansk Courant, over den herefter ved berørte Færgested for Overførseler indtil videre erlæggende Betaling, hvorunder tillige de bestemte Drikkepenge, samt Ind- og Udskibningspenge ere indbefattede, nemlig: ans For en ledig Kaag, naar den begiere. eller to Personer, som ikke i fuld Fragt, i got Veir om Som J urolig Veir om Sommeren, For en Færge i godt Veir om Somme For en dito i ondt Veir om Somme For en Kaag i godt Veir om Vintere, For en dito i ondt Veir om Vinteren, For en Færge i godt Veir om Vinterer, For en dito i ondt Veir og Vinteren, Vaagkaagen ved Nattetider om Sommer Samme ved dito om Vinteren, Vaagfærgen ved Nattetider om SomCamme ved Nattetider om Vintere, For et Pottemager=Læs om Sommer For et dito Læs om Vinteren For en ledig Person, naar Færgefolger fuld Fragt For en Hest For et Fæeshøved, som Eiere. Færgen. Fort samme, naar Færgefolken eller binde dem For en Kalv eller et Sviin, For et Faar eller Lam For en Tønde Rug, Byg el For et Læs Skaftekorn, H. 40 Lpd. For et Læs dito fra 40 til 60 Lpd. og For et Læs Tørv eller Lyng For et Læs Træe til Dreier=Bri. For en Favn Brænde For et Læs Birk eller Baandste, For 100 Baandstager For en Tønde Tiære, Salt, Steenkr. Kiød, Sild, Smør, ulædsket Kalder eller Kasser a Tdn.
Jyske Efterretninger, 1813-09-02
For en Tønde Kalk i Sække For et Orhoved Viin eller Brændeviin, For en Tønde dito dito For et Anker dito For et halv Anker dito = For 1 Skpd. Uld, Hør, Hamp, Blye, Jern, Kakkelovne, Tobak, Ost, Kiød, Flæsk, Tælle o. s. v. For et Læs Flyttegods = = For en Dragkiste, Chatol og anden heel Kiste, For en Halvkiste, Skriin eller Kuffert 9 14 For en paa eller saltet Hud For et Deger dito For et Deger Faar= eller 5 For 100 Stkr. dito For 100 Tagsteen. For 100 Muursteen.
Jyske Efterretninger, 1813-09-02
For 1000 tørre Flynder For et Læs smaa Torsk lille Kaag.
Jyske Efterretninger, 1813-09-02
For et Læs store Torsk eller For en Læst tomme Tønder. ler Fierdinger F. For en Tylt Steenlægter. For en Tylt Straalægt.
Jyske Efterretninger, 1813-09-02
en Tylt heel Bord, en Tylt halv Boren Tylt 7 Alinge. en Tylt 8 Alinge. en Tylt 10 Alin. en Tylt enkelt 1 Tylt dobbelt en Tylt 16 Alinger. en Tylt 18 Alinger. et stort Stykke Tøm Fiorden efter Færg. en Kiste Glas, ren 2 Fods Slibesteen. r en 4 Fods dito, er en Karet med 4 Heste. er en Chalse eller Postvogn med Kalesche 4 Heste. Aalborg Raadstue den 20 August 1813. Magistraten.
Jyske Efterretninger, 1813-09-02
Fredagen d. 3 Sept. om Efterm. Kl. 2 Slet afholdes offentlig ction i Politieadjutant Wølfferdts Gaard No. 345 Litr. B. i legaden over 400 Stkr. Giæs, som af Politiet ere anholdte Vognmand Jørgen Nysom her af Byen og ved Dom consisrede. Aalborg d. 1 Sept. 1813. Kløcker.
Jyske Efterretninger, 1813-09-02
En stor og god Skruestik, vog 3 Lispd., er at faae jøbs og anvises af Hr. Bogtrykker Wandall.
Jyske Efterretninger, 1813-09-02
En ung Pige, omtrent paa 20 Aars Alder, og af hos net Familie, ønsker sig Condition i et stille borgerligt Huus; og er villig at forrette hvad som forefalder. bogtrykker Wandall giver nærmere Anviisning.
Jyske Efterretninger, 1813-09-02
Ved en ulykkelig Jldebrand, som fortærede Hjortdals Præstegaard d. 31te f. M., mistede Forpagteren Hr. Peter Carstens størstedelen af sit meget gode Jndboe, foruden Avlsredskaber, Korn m.m. Denne saa stræbsomme Mand med Kone og 3 smaa Børn, ere ved dette sørgelige Tilfælde bleven næringsløse, huusvilde og maa aldeles ligge under forden ublide Skjæbne, hvis gode Mennesker ikke veldædigen ville bidrage til deres Opkomst. Undertegnede, som kiende Hr. Carstens Trang, og ansee ham at være værdig til Hielp, anmode herved vore ærede Medborgere i Kiøbstæderne og paa Landet, om at understøtte denne Lidende; med Taknemmelighed imodtage vi de Bidrag, som til ham blive os sendte, og forpligte vi os til for samme at aflægge offentlig Regnskab. Aalborg, Bratschou, og Kiætterup Præstegaard, d. 15 August 1813. Albert Borch. Lauriz Høyer. Hald, Sognepræst.
Jyske Efterretninger, 1813-09-05
Udenlandske Efterretninger.
Jyske Efterretninger, 1813-09-05
(Af Hamb. og Alt. Aviser.) Sachsen. Haabet og Fred syntes ikke ganske at være forsvundet: Den østerrigske Gesandt, Gen. Bubra, var efter Forlydende afreist med Ultimatum og i 18 Tie mer kommen fra Dresden til Praa; men ganske uformodentlig ankom d. 15de den franske Gesandt og Befuldmægtiget fra Kongressen i Prag til Dresden, hvorpaa Keiser Rapoleon 3 Timer efter, tilligemed Fyrsten af Neuschatel og hele Hovedqvarteret forlod den sidste Stad; ikkun Kongen af Neapel blev tilbage, som ogsaa afreiser, til Pirna og Kønigstein til Keiser Napoleon, for, som der menes, at føre igjen øverste Commando over det hele Cavallerie. Kongen af Sachsen har nu taget den Beslutning at forblive i sin Residenz, efter de meest beroligende Forsikkringer af den franske Keiser. Gen. Vant damme formeenes med 40000 Mand at bedække Egnen, deromkring og de snævre Passer imod Bøhmen, og GeenGouvion St. Cyr staaer med et andet anseelige CorpsErtzgebürge. Staden selv giøres hver Dag fastere, en Deel af Forstæderne kan sættes under Vand. Fiendtlighederne skulde igien begyndte d. 17de, men Russerne og Preusserne gjorde allerede Angreb d. 16de; de troede at overraske de Franske, men bleve overalt tilbagedrevne. D. 16de Aar Brig. Gen. Zaccht med 3 italienske Regl menter i en Fægtning ved Labnfløden udmærket sig imod Russerne. D. 19de gik de Allierede ved Zoben over Boberfløden i Nedre=Schlesien, og angrebe den franske SenLaurision ved Siebeneichen; de 3 Compagnier Franske, som der var, trak sig tilbage indtil Goldberg, men Laukiston rykkede strax fremad, hvorpaa opstod en levende Fægtning, hvori Totrediele af Langerons russiske Corps toge Deel. Paa den samme Dag, d. 19de, blev Fyrsten af Moskau (den franske Sen. Rey) angreben af den russiske Sen. Sacken, som trængtes tilbage. D. 21de kom Keiser Napoleon til Armeen, og lod Fienden angribe. Fyrsten af Moskau angreb da Gen. Sacken ved Worms foran Buuslau i Schlesien, og bragte ham i Uorden. Gen. Sebastiani gjorde et lykkeligt Angreb med sit Cavallerie; Gen. Laurision satte over Boberfløden og Divisionen Maison drev Fienden af fine Stillinger, og forfulgte ham til hiin Side Goldberg; Eienden flygtede overalt.
Jyske Efterretninger, 1813-09-05
J Fægtningerne ved Lahn, Siebeneichen og Woltshavn angives de Allierede at have mistet 15 til 18000 Døde og Gaarde, 6 Kanoner og over 2000 Fangne ere dem fratagne.
Jyske Efterretninger, 1813-09-05
Ved Jerbst var d. 17de Fiendtlighederne der begyndt 600 Kosakker havde udsendt deres Patrouiller indtil Ros lan og Cosvig langs Elben, men Sen. Dombrowsky med de gamle polske Soldater angreb de russiske Forposter d. 18de, og trængte dem tilbage, saa at de Franske tog igjen Jüterbog, Belzig og Zerbst tilbage, og det fiendtlige Corps af flere tusende med 16 Kanoner under de russiske Gen. Winzengerode, Urok og Benkendorf trak sig over Luckenmalde og Brück tilbage.
Jyske Efterretninger, 1813-09-05
Hertugen af Tarent (Gen. Macdonald) blev ved den bøhiniske Grændse angreben af den russiske Gen. Kossaroff. men slog ham, saa de franske Forposter have trængt sig frem over Friedland og Rumberg i Bøhmen. D. 18de var den franske Keisers Hovedqvarteer i Gørlitz.
Jyske Efterretninger, 1813-09-05
I den nordvestlige Deel af Elben er Prindsen af Eckmühl (Davoust) d. 23de rykket ind i Schwerin, efterat have afskaarel de Svenske fra de russiske Gen. Dønberg. og Walmoden; de sidste trak sig tilbage til Neustadt, efter Fægtningen d. 21de foran Marsow, og de Svenske til Vismar under Gen. Vigesan, som havde villet fra Gadshusch trænge ind til Lübek, men fordreves af den franske Sen. Loison, der selv d. 25de rykkede ind med sin hele Division i Wismar, og d. 26de brækkede strax opfor at sætte efter Gen. Vegesaak, der trak sig tilbage til Rostok og var i Færd med at retirere til Pommern. Jmellem de franske og danske Tropper hersker den fuld der. adskilkomneste Harmonie. Allerede ere der forhand lige Fægtninger mellem det danske Corps muligelenden, hvorved det har fortient deres Bandsforvamende 11telse: Prindsen af Hessen har personlig havt en Hsk Cling ved Schwerin, og med megen Tapperhed slaaet det fiendtlige Caralleries Angreb tilbage. Oberst Wildeck vilde ikke forlade sit Corps, skiøndt han var bleven saaret.
Jyske Efterretninger, 1813-09-05
Preussen. Kongen har overdraget Gen. L. GreTanenzien Overkommando over det 4de Armeekorps, og Gen. L. Stutterheim i hans Sted til Militair=Gouvern. neur i Districtet imellem Oder og Weichsel.
Jyske Efterretninger, 1813-09-05
Bøhmen. Den østerrigske Keiser ankom d. 15de til Prag, hvorhen ogsaa Erkehertug Ferdinand, Stør fyrstinden af Rusland, Arveprindsessen af Weymar og Hertuginden af Oldenburg ligeledes have begivet sig. Den russiske Keiser ankom dertil samme Dags Aften; Keiseren af Østerrig modtog ham i Stadsporten, og begge Monarker omsavnede hinanden under Jubelskrig, af en uhyre Folkemængde; Gaderne, som de droge igiennem, vare illuminerte. Om Aftenen spiste samtlige høie Personer i den østerrigske Keisers Gemak. D. 16de om Morgenen afreiste begge Monarcher for at mynstre Tropperne der i Egnen, og den Dag forventedes ogsaa Kongen af Preussen og den svenske Kronprinds til Prag.
Jyske Efterretninger, 1813-09-05
De Tropper, som længe stod i Troppau, har maattet trukken sig nærmere til Prag. Den Wiener Hoftidende, af 19de bekiendtgiør Østerrigs Manifest.
Jyske Efterretninger, 1813-09-05
Blandede Efterretninger. Om Diamant=Bergværkerne i Brasilien giver de lort donske Tidender følgende Oplysning: De fleste befinde sig i Omeanen af Sero=Opfrio; disse Ædelstene ere sædpaalig in hyllede i en Mineral=Substanz, som blandet med Jern og Smergel er sammensat at fugtig Sand ogsaa finder man deraf i Flonsandet. For at undtage Bedragerie, har det portugisiske Hof forpagtet disse Bergminere Frembringelser. Flere 1000 Regre bruges til at opgrave Diamanterne; den, der finder en Diumari al 8 til 10 Karat, faaer en skiøn fuldkommen Klædning, eller en anden Slags Gave af den Art, naar Diaman, tens Vægt hæver sig til 17 Karat eller mere, saa skiænker man ham Friheden. Antallet af Diamanterne, som man aarlig faaer af Bergværkerne, er anmeligt; de sine det alle til Hovedstaden Ris Janeiro til en Kongl. Hospectør, som forvarer de skiønneste for Souverginen efter den Priis, man bliver enig om. Den poringisiske Prinds=Regents nærværende Samling af Diamanter og Ædelstene er den rigeste og skiønneste, som er til, og vurderes for 1 Mill. Pr. St.; deriblant er Dronningens Diamant al Partugal, den største i Verden, ikke iberegnet; den veier 1680 Karat og er 224 Millioner PiSt. værd. For Resten kan man ikke tænke sig noget uslere, end Beboerne af disse Egne, der slet ikke ha nogen Brug af disse Rigdomme; Veiene, der føre i disse Miner, ere næsten utilgiængelige, allesteds ere Militairposter, som anholder de Reisende og nøie under søger dem.
Jyske Efterretninger, 1813-09-05
Indenlandske Efterretninger. (Af samtlige Danske Aviser, samt Udg.)
Jyske Efterretninger, 1813-09-05
Løverdag den 28de August blev otte Elever af det Kongelige Døvstumme-Jnstitut konfirmerede i Trinitatis Kirk ved Stiftelsens Catechet Hr. Schram. Da H. H. Viskov, pen over Siællands Stift og Superintendenten over Schlevig, de fleste af Stadens Geistlige, og endeel udmærked verdslige Embedsmænd bivaanede denne Festlighed, og ytrede deres Tilfredshed saavel over den Værdighed og Anstand, hvormed den udførtes, som over de Prøver, Eleven ne gave paa sand Aands annelse, og det Held, hvormed Stiltelsen i de sex Aar den tæller, siden den fremstod som Af for Ulykkelige, allerede har givet 12 Døvstumme tilbage til Selskabet, dannede ved den til sædelige Mennesker, til nyt tige Medlemmer af Borgersamfundet.
Jyske Efterretninger, 1813-09-05
Den aarlige Udstilling af Selskabet for indenlandsk Kunstflid blev i Aar aabnet Søndagen den 22de August paa de sædvanlige Sted i Kongens Klubs Værelser i Gaarden No. 14 paa Østergade og vedvarer til Søndagen den 5te September. Skiønt ikke saa rig paa Nummere, som den i at vigte Aar, indeholder den dog adskillige nye og her Patri oten velkomne Artikler. Møbler og Jnstrumenter synes af være bragt til den høieste Grad af Fuldkommenhed, saavei Henseende til indre Værd som ydre Glands. Et Orgel tienligt til en Landsbyekirke, af Snedkermester Glas, Vaverspoler af Kunstdreiermester Lystrup, en Skammel af 11 forskiellige indenlandske Træsorter, forfærdiget paa Skjold, næsholm, den unge talentrige Schlicks smagfulde og fuld endte Arbeider af udsøgte Toiler-Artikler, mangfoldige Seger fra Døvstumme=Instituttet, fra Frederiksværk, Raadvade Maglekildes og andre Fadbrike, al Slags Fruentimmertøiet fra det simpelste frembragt ved Huusflid til det fineste i uforbederlige af det qvindelige Jndustrimagasin; de vigtig Bidrag fra Kartefabrikør Benzen og Farver Colding, saare gavnlige Stenrør af Overdreier Chrane, de vakre Tra skeer af Degnen Beck i Restelsøe, Cantor malede Rullegadiner, Freunds Staal=Arbeider, Hammers Skriver Apparter, Carlhoffs Spinde- og Garnvindemaskine, Hamme i Henriqvis Tapetpapirer, de lakerede Arbeider af Blikkenske gerne Rames og den yngre Irgens og Dohlmann, der for ener høi Skiønhed med sielden billighed i Prisen; Uhrmger Krumsøes ingenløse Krusemaskine, Hans Jensens bekiente Klædebørster, mangfoldige nye Artikler i Caldatisk Enaf Gyesen, forskiellige Modeller af Buchmann, Marstrand, Wohlgemuuth, Krarup og Koch, nye Prøver af File, hugede paa tvende af Hr. Brygger og Tracteur Steens opfundne Maskiner; Thorbrøggers Redningsmaskine, fretdeles mange flere skiønne og letkiøbs Artikler af Mekakus Plohn og Hustrue, fra forskiellige Tøi og Klædesaker, fra den danske Manufacturhandel og Schorns bekienVoxdugsfabrik &c. &c., fortiene vist nok en eller flere Time Betragtning. Indgangsprisen er saare lav, saavelsom talogets; endda betale Jkkevoxne kun det halve, neml. Rigsbp. Det behagede i Dag den 30te Deres Ma stæter Kongen og Denningen, med Deres Kl. gelige Høiheder Prindsesserne at bære Udstillingen med Deres allerhøieste Nærværelse, og at skiænke samme et opmuntrende bifald, ligesom alt tilforn Deres Høiheder Prindsesserne Juliane og Charlotte, samt D. D. Durchlauchtigheder Prindserne Wilhelm og Philipstahl, naadigst har behaget at bivaane sammme.
Jyske Efterretninger, 1813-09-05
Den 30te August døde i Kiøbenhavn Hofraad D. A. Meyer, i sit 62 Aar. Han var ikke allene en Mand af Betydenhed som Medlem af et iblant Danmarks største Handelshuse, men tillige udmærket ved almeen Velvillighed, ved Virksomhed og Tarvelighed, ved Hengivenhed til Konge og Fødeland. Vore i Snak og Proclamationer uudtømmelige Naboer, have atter indsendt Proclamationer i Norge, hvoraf een er aftrykt i Kristiania Aviser af 9 Juli, ledsaget med raske norske Anmærkninger, hvoraf følgende Passus fortiener at afskrives: "Er det da adelmodigt, i Ledtog med vor Fiende Engelland, at berøve Norge (som De ønsker, at indslutte i Deres Kongelige Kierligheds Arme) i Mangelens Periode sin Proviant, Vistnok havde ikke Kong Carl den 12te, da han ønskede at vinde Norge, valgt at vinde det paa saa nedrig Maade; men det er sandt: Kong Carl den 12te og Gustav Adolph, hvis Slægt Sverrig har proscriberet, vare og andre Mænd end du Carl! og din Adopterede. Og paa det Tilsagn i Proclamationen, at Rigets indvortes Velstand, skal vorde Formaal for Hs. svenske Majestæts Omsorg, svaren Normændene: "Tusind Tak for alle disse herlige Gaver, som bydes os af en uvedkommende Fyrste: Fristeren kiendte vist ikke Messias, da han viste ham al Verdens Herligheder og sagde: "Alt dette vil jeg give dig, om du falder ned og tilbeder mig." Sverrigs Fyrste kiender og lidet til Normanden, naar han ved listige Løvter tænker at lokke Norges Søn til Ugudelighed.
Jyske Efterretninger, 1813-09-05
I Kiøbenhavns Skilderie ønskes, at alt det Forraad af Salt og Talg, som findes i Kiøbenhavn, maatte blive optegnet, paa det man kunde vorde overbeviist om, hvorvidt det er virkelig Mangel, som har frembragt den pludselige og umaadelige Stigen paa begge disse vigtige Fornødenheds Artikler. - Jsær maa man, hvad Talg, Smør og slige Varer, der nu saavel som tilforn frembringes i vort eget Land, idelig være fristet til det Spørgsmaal: hvor de dog blive af: da de ligesom reent forsvinde af Syne fra vore Torve og neppe kan opspørges eller giøres fal mere til HuusforbrugOm den ubegribelige Handelsmanie, som i senere Aar har bemægtiget sig Folk af de fleste Stænder, læstes nylig nogle velskrevne Betragtninger i Kbhavns Skilderie, hvor da blant andet forekommer denne træffende Yttring: "Naar det er kommet saavidt, at man seer Folk, der have et ganske andet Kald at røgte, staae med et Stykke Sukker Kandis i Haanden paa Børsen, og bedømme dets Klarhed istedetfor de menneskelige Ideers Klarhed, saa er det virkelig et Beviis paa, at denne Manie maa have grebet stærkt om sig.