Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1813-12-10
Hr. Assessor og Ridder Krarup giver i Statstidenden dem, som skrive for eller imod Becherisserne, der ikke overflødige Raad : at sky personlig Bitterhed og Spot, der ved slige Materiers Behandling er saa ilde anbragt, og derimod holde sig til Tingen med den Apartiskhed og Sandhedskjærlighed, som sømmer sig ved ulige Meningers Droftning. - Og just i denne ægte Oplysnings og Sindigheds Aand har Tænkeren Troyel meddeelt de Jagttagelser, hav, som Forpagter og siden som Eier af Anneberggaardi Odsherred, har have Leilighed at gjøre, hvilke alle bekræfte, at Berberisserne virkelig tilføie Rugen stor Skade. Maaden, hvorpaa dette skeet, forklarer denne erfarne Mand sig ti af nogen Antipathie imellem disse tvende Planter; men deraf at Berberisserne, netop blomstre paa samme Tid, som Rugen dræer, og bære mange Blomster, som ere forsynede med en stor Mængde Sædstøv, der af Vinden drives ind imellem Rugen, og da det er forbunden med en klæbrig fød Materie, dreis opfylder Rugaxens tomme Hylser og deels klæber sig fast paa Stilken eller Halmen, hvorved Pori eller Luft hullerne tilstoppes og gjøres uduelige til at føre mere Næring til Axen, der altsaa bliver gold og ligesom Straaet strax hvidere. Dette holder han ikke for mere ubegribe, ligt, end at Støvet fra en stærk befaret Vei i tørt Vei og Drætiben ligeledes kan aarsage Rugens Goldhed, hvorvel af mindre Følger, da sammes større Tyngsel ikke tillader Vinden at føre det saa langt bort, som Berberissernes meget lettere Sædstøv. Foruden mange sildigere Erfaringer har han endnu i Sommer havt et umodsigeligt Exempel herpaa med en Rugmark, der grændsede til en Skov indhegning, hvorpaa 20 til 30 Favne vare beviantede med Berberisser, der sidde i fuld Blomsterfor tilligemed Rugen, hvilket havde til følge, at Rugen, lige ud for og i samme Strækning, som Berberisserne stød, og netop i samme Retning, som Støvet efter Vinden i de Dage nyd vendig maatte følge, strax blev hvid og gold i Straa og Ax, imedens den øvrige Rug var grøn og uskabt. Lige Erfaring findes og stadfæstet i adskillige Landmænds og Naturkyndiges Skrivter, og troeværdige Søefarende have forsikret, at saadant er en almindelig erkjendt Sandhed, i Nordamerika, hvor denne Buskvæxt findes almindelig og hyppig vild. Da det saaledes kun er Berberissernes Blomsterstøv, der aarsage dette Uheld, saa kan det meget ler forklares, ot der ved Siden af slige Plantager kan findes ud skadiget Rug, naar samme enten endnu ikke have havt den Alder at de bare Blomster, eller Vinden i Blomstringstiden tilfældigviis har haaret fra Kugen. Saaledes har Forfatteren iagttaget, at naar han lod Berberisserne, aftugge, hver Gang Markerne falde til Rugsæd, og dermed hindrede Blomstringen for nogle Aar, tilføiede de aldeles ingen Skade. Ved at lagttage denne Forsigtighed, behøver Man følgelig ikke at oprydde denne Buskvært, hvor den ellers staaer til Nytte, og da det allene er dens Blomsterstøv som forvolder Skaden, saa er dens Nabolag aldeles uskadeligt for alle vore øvrige Korn=Arter, derpaa dens tidlige Blomstertid i Juni Maaned endnu ikke et saavidt fremskudte, at Støvet kan fordærve, sammes Stængler eller Halm, mindre deres Ax.