JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1815-12-11
Priser paa Kornvarer i nogle af de vigtigste Handels= og Kiøbstæder i Kongeriget Danmark, samt i Hertugdommene Slesvig og Holsteen, saaledes som de vare i Slutningen af October Maaned 1813, ifølge de derom til det Kongelige Rentekammer indkomne Efterretninger. Hvede. Rug. Byg. Havre. pr. Tønde. pr. Tønde. pr. Tønde. pr. Tønde. Danmark. 4 Rbd. s. 1 Rbd. s. 1 Rbd. s. 1 Rbd. 3. N. V. N. V. N. V. N. V. Kiøbenhavn. Caa i cis 4 Os alles 143. betingøer . . . . dette . . . . 18. 14 a 4 Fallundborg. . . cass, stilles i las ces en 4 Kiøge . . . . . . . 1. 8 6 4 4 Corsøer . . . . 19 19 Vordingborg . 2 1 8 Restved . . . . 1. . 1. . Stege . . . . 1 13 - Aarskov . . . . 10 a 15 a 6 Nynd . . . . Nykiøbing paa Falster 18 . 12 Stubbekiøbing sang alle o.
Berlingske Tidende, 1815-12-11
Odense . . . . . . 14 Assens . . . . - 4 - . Nyeborg 2 18 - alles 4 Svendborg i det = 4 a Faaber . . 14 4 s. Rudkiøbing. . . 20. = 1. = 4 Aalborg . . . . . Aarhuus = 30. = = Horsens = 4 a 6 Randers . 3. - 1 ders. . . . . Juisted . . . . Veile . . . Kalving . . . . Frederite 26 16 16 8 -J S. H. C. J S. H. C. S. H. C. S. H. C. Hertugdommene. Rbd. s. Rbd. 83. Rbd. 1 L. Rbd. 11 s. assees 3 a Flensborg . . . es las Casse fas 24 da 134. sair. Tönder . . . .= 24 26 1 Ga 1 32. Aar . . . . . . . Energiorde . . . saal 2. alle 3 14. 2 s. . . 6 og 332 4 ligt, Rendsborg . . .at besøgel 3 a 2 s. Sønderborg . . = = 3 218. 18 Altora. Hvede. 133 a 140 Rbd. pr. Læst. Rug, 92 a 94 Rbd. pr. Læst. Byg, 58 a 12 Rbd. pr. Læst. Havre, 38 a 400 Rbd. pr. Læst.
Berlingske Tidende, 1815-12-15
Udenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1815-12-15
Paris, den 30te November. Hs. Majestæt har ved en Forordning befalet, at en Commission for under Indenrigsministerens Forsæde skal udnævnes, for inden 1ste 2 Januar 1816 at aflægge Regnskab over Underviisningens nærværende Tilstand i de medicinske og chirurgiske Skoler, og forestaae Hs. Majestæt hvad Forandring derved kunde være at foretage For at sørge for de mange Fattige i Hovedstaden, er der, foruden de stedfindende Velgiørenhedssanstalter, i alle Mairier bleven opretteVelgiørenhedscommissioner, som skulle sørge for at tilveiebring tigeligere Understøttelser, og at anvende disse efter Trangens Beskaffenhed. Disse Commissioner, hvori Mairerne præsidere, bestaa af de Herrer Geistlige, tie af Qvarterets fornemste Jndvaanere, og Velgiørenhedsburauernes Præsidenter. - Med de allittede Magters Tractat til fremtidig Betryggelse af Europas Fred lede deres Ministre følge en Note til Hertugen af Richelien, hvori blandt Andet forekommer Følgende: Den første Borgen for dette Haab at Fredens ulykkelige Forstyrrelser ikke mere skulle blive fornyede) finde de allierede Cabinette i Hs. allerchristeligste Majestæts oplyste Grundsætninger, høimodig Sindelag og personlige Dyder. Hs. Majestæt har, som De, er kiendt, at i en Stat, som i som og tyve Aar er bleven rystet af revolutionaire Storme, er Magten alene ikke tilstrækkelig til at bringe alle Hoveder til Rolighed, indgive Gemytterne Tillid, og igjen tilveiebringe Ligevægt i det selskabelige Legems forskiellige Deele, at Viisdom maa gaae Haand i Haand med Kraft, Maadehold med Fasthed, for at frembringe disse lykkelige Forandringer. Langt fra at troe, at Hs. allerchristeligste Majestæt nogensinde skulde laane Dret til uoverlagte og lidenskabelige Raadslagninger, som gik ud paa at nære Utilfredshed, fornye Urolighederne, eller paa ny opflamme Had og Tvedragt, føle de allierede Cabinetter sig beroligede ved det ligesaa vise som ædelmodige Sindelag, Kongen i alle sine Regierings Epocher, navnlig ved sin Tilbagekomst efter de sidste forbryderske Foretagender, har lagt for Dagen. De vide, at Hs. Majestæt imod alle Fiender af det offentlige Vel og hans Kongeriges Rolighed, de vise sig under hvilken Skikkelse de ville, vil tye til de under hans egne Auspicier promulgerede constitutionelle Love, hans tydelig udtalte Beslutning, som Fader for sine Undersaatter, uden Hensyn til Stand og Tro, at udslette, endog indtil Mindet, den Ulykke de have liidt, og intet at ville beholde fra Fortiden uden det Gode, som Forsynet har udviklet af disse offentlige Ulykker, Kun paa denne Maade ville de allierede Cabinetters Ønsker for Vedligeholdelsen af Hs. allerchristeligste Majestæts constitutionelle Autoritet, for hans Lands Lykke og Vedligeholdelsen af Verdens Fred, fuldkommen gaae i Opfyldelse, og Frankrig, paa ny grundfæstet paa sin forrige Basis, igien indtage den høie Plads i det europæiske Statsystem, hvortil det er kaldet.
Berlingske Tidende, 1815-12-15
- Jfølge en venskabelig Overeenskomst med Lord Wellington ere i dette Øieblik kun nogle Yderposter i Staden besatte af engelske Tropper. Man troer, at alle fremmede Tropper ville have forladt Staden midt i December Maaned. Kongen har skiænket Hertugen af Wellington Helligaandsordenen. Man troer ogsaa, at Grosbois er bestemt for Hs. Excellence. - J Pairernes Møde den 28de de raadsloges over det den 9de gjorte Forslag, at en Pair i sin Fraværelse ogsaa skulde kunne give en Anden Fuldmagt til at stemme for sig. Forslaget var iforveien bleven overveiet i de om Middagen aabnede Bureauer, og Kammeret udsatte det.
Berlingske Tidende, 1815-12-15
Man troer at Pairernes Kammer vil afgiøre Marschal Reys Pro tes i eet Møde, og uden at gaae fra hverandre. Saasnart Neys Sag er endt skal General Drouots begyndes. De Actstykker, som angaae Hr. Lavalettes Appellation til den høiere Jnstants, ere af Hs. Excellence Justitsministeren blevne oversendte til Cassationsretten. Den refererende Dommer beskieftiger sig med at undersøge dem, og dette Anliggende skal derpaa uden Forhaling endes.
Berlingske Tidende, 1815-12-15
- Jgaar afreiste Fyrst Metternich med et talrigt Følge til Gen. - Gazette officielle indeholder uafladelig Fortegnelser over de Summer, som Embedsmænd og Officerer frivillig nedlægge paa Fædrenelandets Alter. De sidstes Gave beløber sig til 19,966 Franker.
Berlingske Tidende, 1815-12-15
Vore Tidender ere bestandig opfyldte med Domme over Petsorner, som have brugt oprørske Taler eller sunget oprørske Sange. - Den 18de d., Klokken 3 om Eftermiddagen, afseilede vor Gesandt ved den høie Port, Marqvis de Rivisre, paa Nereiden fra Touion til Corsica.
Berlingske Tidende, 1815-12-15
- Jfølge Breve fra Lissabon skal den engelske Gesandt, Hr. Canning, vende tilbage til London, og Hr. J. Groft træde i hans Sted.
Berlingske Tidende, 1815-12-15
Den 1ste December. Under Bonaparte var det Adelsmænd, der opfyldte Fængslerne, nu bestaaer den største Deel af Fangerne af Haandværkere, Soldater og andre Personer, som ere enfoldige nok til at længes efter Bonaparte, og blinde nok til at beskylde Kongen for alle de Ulykker, som ere komne over Frankrig, og hvorunder det endnu sukker. Aarsagen, hvorfor ti til tolv Generaler for nogle Dage siden bleve arresterede, skal blot have været deres ubesindige Tale, som lod befrygte et Forsøg paa at redde Marschal Ney. En af disse Officerer, General Colbert, er neppe helbredet for de Saar, han fik i Slaget ved Waterloo.
Berlingske Tidende, 1815-12-15
Den 2den December. Den rhinske Mercur, de belgiske og andre Blade ere her blevne forbudne. Det samme kunde maaskee og saa blive Tilfældet med de engelske Tidender, - J Lyon har en Jldløs, som brød ud i Fængselet St. Joseph, anrettet stor Skade.
Berlingske Tidende, 1815-12-15
Bourges, den 28de November. Jforgaars fuldbyrdedes den af den 21de Divisions 2det Krigsraad afsagte Dom over Capitainlieutenant Rosen ved den forrige gamle Gardes 2det Jægerregiment. Han har gjort Testamente, og der testamenteret de 9 Jægere og Tambourer, som han havde forledes til Oprør, og som ere blevne dømte til 10 Aars Arbeide i Jern hver en Pension af 300 Franker aarlig saalænge de leve. Da han blev afhentet til Execution, havde han givet sig et dødeligt Saar med et Søm.
Berlingske Tidende, 1815-12-15
Madrid, den 16de November. Den gode Forstaaelse mellem vor Regiering og Engelland er igien fuldkommen tilveiebragt, og vil vorde af Varighed. Vor ophøiede Monark vil altsaa uforstyrret kunne hellige sig til Kongerigets Bestyrelse, som i alle sine Grene har liidt saa betydelig. Spanien har ikke glemt de væsentlige Tienester, Engelland har viist det; det vil leve i god Forstaaelse med denne Magt, kun skal dets Uafhængighed ikke synes at lide derunder.
Berlingske Tidende, 1815-12-15
Venedig, den 1ste December. Staden Rovigo, som ved flere Leiligheder har udmærket sig ved sin Hengivenhed, er af Hs. Majestæt Keiseren bleven oppliet til Kongelig Stad (regia citta)
Berlingske Tidende, 1815-12-15
- Ved den den 21de f. M. foretagne høitidelige Procession til Salutakirken styrtede Skibsbroen over den store Kanal ned, og fem Mennesker tilsatte Livet.
Berlingske Tidende, 1815-12-15
- Efter Forlydende vil Cardinal Gabrielis Neven formæle sig med Lucian Bonapartes ældste Datter.
Berlingske Tidende, 1815-12-15
- Fra Rom erfarer man, at Cardinal Statssecretair Gonsalvsskal have søgt og erholdet sin Afsked.
Berlingske Tidende, 1815-12-15
Palermo, den 1ste Rovember: Barbarestflottillen er igien løben ind til Tunis. Den 11te f. M. satte den omtrent 100 sardinske Slaver i Land. Den 22de blev Artilleriet udskibet. Paa Værftet ligge en Fregat og en Brig, som blive byggede ved Hielp af europæiske Bygmestere.
Berlingske Tidende, 1815-12-15
London, den 1ste December. derefter begav Undersecretairen, Hr. Hamilton, sig til Hs. Herlig Jgaar, henved Klokken 11, ankom Lord Castlereagh hertil. Strax n hed, og blev hos ham til Klokken 6. Den preussiske Gesandt har ogsaa havt en lang Samtale med bemeldte Minister, og iaftes gjorde sig adskillige Cabinetsmedlemmer og andre fornemme Personer ham deres Opvartning.
Berlingske Tidende, 1815-12-15
- Hoftidenden for i Tirsdags indeholder en Proclamation fra Prindstegenten, hvori der befales, at Parlementets Prorogation skal det skal komme sammen for at foretage meget vigtige Anliggender. forlænges fra 17de Januar til 1ste Februar n. A., til hvilken Tid . - Jforgaars begav Prindsregenten sig paa nogle Dage til Brighton. - Jfølge nogle af vore Tidender skal ogsaa Den Martiniqve besættes af engelske Tropper, som Pant for Engellands Fordringer paa Frankrig.
Berlingske Tidende, 1815-12-15
- Jfølge dublinske Tidender af 21de November har Lordlieutenanten ved en under 24de f. M. udstædt Proclamation erklæret adskillige Baronier og Sogne i de Kongelige Grevskaber og i Westmeath for at være i urolig Tilstand.
Berlingske Tidende, 1815-12-15
Amsterdam, den 5te December. J Anledning af den Tilladelse, Engelland har givet Hollænderne endnu i som Aar at maatte handle paa de forrige hollandske, men ved Krigen i Engellændernes Magt geraadede Besiddelser i Vestindien, skulle Uenigheder være opstaaede.
Berlingske Tidende, 1815-12-15
Brussel, den 4de December. Det franske Ministerium vedbliver at haandhæve de engang begyndte strænge Forholdsregler. Jfølge en nylig udkommen befaling fra Politieministeren skulle Drouet d'Erlon, Lefebre=Desnouettes, Amehl, Gilly, Brever, Duvernet, Grouchy, Clausel, H. F. La borde opsøges, og heftes hvor de træffes.
Berlingske Tidende, 1815-12-15
Hamburg, den 8de December. Vore frivillige Jægere have i en offentlig kundgjort Skrivelse takket Jndvaanerne i Staden Almelo for den giestfrie Modtagelse, de toGange have nydt hos dem.
Berlingske Tidende, 1815-12-15
Lübeck, den 7de December. Idag ankom vore frivillige Jægere tilbage hertil fra Frankrig, Hannover, den 10de December. Vort under Grev v. Altens Befaling i Frankrig tilbageblivende Armeecorps skal være 5000 Mand stærkt, og bestaae af et Batterie Artillerie, Husarregimentet Prindsregenten og Felthataillonerne Bremen, Lauenburg, Calenberg, Osnabrück, Grubenhagen, og Ber dun. De øvrige Tropper ventes tilbage med det første - Efterhaanden faae de, som under den fiendtlige Besiddelsestagelse og Usurpation have viist slet Opførsel, deres fortiente StrafEn Kronvasal, som førte Vaaben mod Fædrenelandet, er dømt til Fængsel paa Livstid; en Advocat og en Capitain, der agerede Spioner, ere dømte til ti Aars Tugthuusstraf.
Berlingske Tidende, 1815-12-15
Aachen, den 4de December. Efter fjorten Dages Ophold afreiste Fyrst Blücher idag herfra til Julich. J i Dage maatte han, formedelst Upasselighed, holde sig inde. Førend sin Afreise udstædte han en for denne Stads Borger meget smigrende Skrivelse til Overborgmesteren.
Berlingske Tidende, 1815-12-15
Augsburg, den 30te November. Imorges Klokken 8 døde vor Commandant, den Kongel. bayerske Generallieutenant Grev Serigo d'Aligheri, Kongelig Kæmmereer, Ridder af Georgsordenen og Maltheserordenen, i en Alder af 62 Aar, Gens, den 30te November:
Berlingske Tidende, 1815-12-15
Jforgaars ankom Hs. Durchl. Fyrst Metternich paa sin Reise til Mayland hertil, og complimenteredes af Landaman Monod fra Lausanne, i Cantonets Navn. - Vort Fædreneland, Schweiz, kan, som sees af nedenstaaende Declaration, glæde sig ved en udmærket Grad af de allierede Magters Velvillie.
Berlingske Tidende, 1815-12-15
Declaration. Efterat Schweizes Tiltrædelse til den den 20de Marts 1815 i Wien udstædte Erklæring af de Magter, der havde undertegnet Pariserfreden, ved den helvetiske Landdags Beslutning af 27de Marts tilbørlig var kommen til de Keiserlige og Kongelige Hoffers Ministres Kundskab, var der intet mere i Veien for Udfærdigelsen af Documenteangaaende Erkiendelsen og Stadfæstelsen af Schweizes vedvarende Neutralitet i dets nye Grændser, som disse ved ovenmeldte Erklæring. vare blevne fastsatte. Jmidlertid have Magterne fundet det raadeligt, hidindtil at opsætte Undertegnelsen af hiin Act, for at kunne tage Hensyn til de Forandringer, som Krigstildragelserne og de deraf følgende Foreninger endnu kunde giøre i Schweizes Grændser, samt til de Modificationer, som deraf kunde opstaae med Hensyn til det District, der er bestemt til at deeltage i den schweizerske Neutralitets Fordeele.
Berlingske Tidende, 1815-12-15
Da disse Forandringer nu ere fastsatte ved Pariserfreden af Dags Datum, saa meddele de Magter, som have underskrevet Wienerettlæringen af 20de Marts, ved nærværende Actstykke en formelig og authentisk Erkiendelse af Schweizes bestandige Neutralitet, og forvisse det om at dets Gebet skal blive ufornærmet efter de nye Grændser, saaledes som disse saavel ved Wienercongressen og til Pariser tractaten af Dags Datum ere blevne fastsatte, som ifølge den i Udtohosføiede Protocol af 3die Novereder, (der tilstaaer Eedsforbundet en ny Udvidelse, der skal tages fra det savoviske Gebet, for at afrunde Canton Gens og de af samme indsluttede Landstykker) endnu nærmere ville blive bestemte. Magterne erkiende ligeledes de Dele af Saveien neutrale, der Wienercongressens Act af 20de Marts og i Parisertractaten af Dags Datum ere betegnede som saadanne, der skulle tage Deel i Schweizes Neutralitet, som om de hørte til samme De Magter, som have undertegnet Erklæringen af 20de Marts, give ved nærværende Decument paa en authentisk Maade tilkiende, at Schweizes Neutralitet og Ufornærmelighed, samt dets Uafhængighed af al fremmed Indflydelse stemmer overeens med den europæiske Politiks sande Jnteresse. De erklære endvidere, at der af de Tildragelser, som have foraarsaget allierede Troppers Giennemmarsch giennem en Deel af Eedsforbundets Gebet, hverken kan eller skal drages nogen for Schweizes a Neutralitet og Ufornærmelighed skadelig Slutning. Den af Cantonerne i Conventionen af 20de Marts frivillig tilstaaede Giennemmarsch har været en nødvendig Følge af Schweizes frie Tiltrædelse til de Grundsætninger, som de Alliancetractaten af 20de Marts undertegnende Magter have lagt for Dagen. Magterne erkiende med Velbehag, at Schweizes Jndvaanere i ethvert Prøvens Dieblik have viist, at de vide at bringe store Offre for det almindelige Bedste og for den af alle Europas Magter forsvarede Sag, at de have viist sig værdige til de store Fordeele, som ere blevne dem tilstaaede saavel ved Wienercongressens Beslutninger og ved Freden til Paris af Dags Datum, som, ved nærværende Declaration, hvilken alle europæiske Magter skulle anmodes om at tiltrædet Til Bekræftelse heraf er nærværende Erklæring givet og underskrevet i Paris den 20de November 1815.
Berlingske Tidende, 1815-12-15
Fyrsten af Metternich. Friherre v. Wessenberg. Richelien. Castlereagh. Wellingthon. Fyrsten af Hardenberg.
Berlingske Tidende, 1815-12-15
Friherre v. Humholdt. Fyrsten af Rasoumowsky.
Berlingske Tidende, 1815-12-15
Grev Capo d' Jstria. Den i ovenstaaende Actstykke omtalte Protocol af 3die November indeholder den i 3die Artikel af Fredsinstrumentet meddeelte Betegnelse af Neutralitetslinien i Savoyen, bestemmer den nu af Frank tig aftraadte Deel af dette Land, med Undtagelse af Sognet St. Julien, som skal tilhøre Gens, for Kongen af Sardinien, og indeholder tillige Magternes Forsikkring om at ville for sidstnævnte bevirke afstaaede til Gens Cherne, Thoney, og nogle andre Steder, efterdi dette Gebet adskilles ved disse Landstykker. Gen skal derimod tilbagegive til Sardinien det Stykke Land mellem Estonvein og Søen, der blev afstaaet til det den 29de Marts 1819. Ogsaa skal Kongen af Sardinier, anmodes om, at trække sin Douanlinie tilbage i det mindste en Lieu fra Schweizes Grændse, hvilket fra Frankrigs Side ligeledes skal skee henad Jura til.
Berlingske Tidende, 1815-12-15
Berlin, den 9de December. Jgaar Morges Klokken 5 ankom Hs. Kongel. Høihed Prindsen af Oranien, og om Middagen mellem Klokken 12 og 1 Hs. Durchl, Statscantsleren Fyrst Hardenberg hertil.
Berlingske Tidende, 1815-12-15
Warschau, den 4de December. Idag afreiste vor elskede Monark, Reiser Alexander, ledsaget at vore bedste Ønsker, herfra til Petersburg.
Berlingske Tidende, 1815-12-15
Christiania, den 2den December. Hs. Majestæt har under 18de November naadigst tilladt, at den nu forsamlede Storthing maa vedvare indtil den 16de Januar 1816. - Den Cours, hvorefter de i rede Sølv bestemte Lønninger bliver at udbetale for Januar, Februar og Marts Maaneder 1816, er, overeensstemmende med den Kongel. Resolution af 16de Marts, under 30te November bestemt til 4 1/4 Rbdlr. N. V. for hver Rigsbankdalet rede Sølv.
Berlingske Tidende, 1815-12-15
Handelsefterretninger. Neapel, den 27de October. Her er skeet en Forandring, ved Toldvæsenet; men den har dog ikke endnu foraarsaget nogen Formindskning i Toldafgivter og Havnepenge; ikke heller vil dette kunne opnaaes, forend en under Arbeide værende Handelslov udkommer. Da dette Aars Høst har været mindre fordeelagtig, en Udførselen af Korn, Olie og Viin forbuden indtil videre, og en Præmie af 2 Carliner p. Tomolen er udsat for det Korn, som udenlands fra indføres til Neapel. - J Skrivelse af 14de d. M. har H. C. Ministeren for det Jndre tilkiendegivet General-Jntendanter, angaaende Rigets Sundhedsvæsen: "at Kongen har antaget de at Sundhedsvæsenet gjorte Forslag, at fastsætte Qvanrantainen til Dage for de Skibe, som komme fra Engelland, indtil man har erholdt sikker Underretning om den Behandling, som disse Skibe undergaae i Livorno, Genna og Marseille, samt at samme Forskrive bør gielde for de Skibe, som ankomme fra Holland, Sverrig, Danmark, Rusland og Østersøekysterne." En Følge af denne Jndretning er, at Godset ikke behøver at losses i Quarantainetiden, men kan blive uforstyrret i Skibet indtil det har erholdt Practica. Denne Fremgangsmaades Fordeel og den formindskede Quarantaine er til Gavn saavel for denne Stads Handel som for Seilladsen. Denne vinder derved, at Skibet besvarer flere Dages Quarantaine=Omkostninger, at løsningsdagene afregnes for de Skipperen i Cettepartier bevilgede Liggedage og saaledes komme Skibet tilgode, at lysninger derved kan skee hurtigere, at Besætningen kan efter Skibets Ankomst til Havnen efter en lang Reise nyde nogle Dages Hvile, og at Skipperen bedre end for kan paasee Skibets Fordeel. Den Fordeel, som Handlen herved erholder, er endnu større, og istedetfor, at en dertil ankommen Ladning for maatte paa det hurtigste sælges, eller overleveres til Commissionairer, kan nu Skipperen, eller en med følgende Supercargo, efter erholdt Practica, selv paa Stedet underrette sig om den fordeelagtigste Maade at sælge Ladningen, samt med egne Folk besørge den i Land.
Berlingske Tidende, 1815-12-15
Abo, den 24de November. Et stort Handelskib, Venskab kaldet, er afseilet herfra til Middelhavet. Dette er det første finske Skib som siden Finlands Forening med Rusland er seilet forbi Gibraltar, - Helsingfors nybygges nu efter en stor Plan, som udføres med utrolige Omkostninger. Klippemasser bortsprænges, og store Svælge fyldes, for at erholde en jevn Plads til Anlægget. Disse Bekostninger bestrides af det Offentlige. Endog til private Huse erholde Byg herrerne rentefter Laan og andre Fordeele. Allerede er opført et stort si Antal varte saavel Træe som Steenbygninger, og snart vil Helsing, for fors blive en af de smukkeste Stæder. - Udførselen af Bræder til at fremmede Steder har været levende i denne Sommer, saa at Oplags. S. pladserne, som i flere Aar have været opfyldte med Bræder, nu ere til tomme. - De store Banqverotter, som have fundet Sted i Stockholm, synes ikke at have havt nogen Jndflydelse paa vore Handels, i huse, hvis Affairer have en ganske anden Retning og Grund, end af deres, som i Stockholm have falleret. - Paa de Steder, hvor Hør= 1 navlingen især drives, har Aarsværten været riig, saa at man troer, S.
Berlingske Tidende, 1815-12-15
at Hørren vil sælges til billig Priis. Den Miisvært paa Sæd, som de man befrygtede, er indtruffen. Af Vinterkorn har man her avler nemtrent 3 Fold. Den har vel været bedre i Nyland, Tavastland og Savolaar, men ingenlunde god. Vaarsæden, som dog lovede noget, har ligeledes skuffet. Derimod have alle Sædearter afgivet mere i Østerbotten, end man der i lang Tid har erholdt. Stockhulm, den 8de December. Af Concourser ere paa ny udbrudte: Den 1ste December. Handlende R. J. Oppenheimber. Har tilgode . . . Rd. Bco. 26,282. 36. Skylder . . . . - - 36,357. 1 Desuden caveret paa Reverser for . . . - 5. 880. Den 4de December. Silkefabriqveur C. Antonson. Har tilgode . . Rd. Bco. 2,934. 12. Skylder . . . - 7,757. 30.
Berlingske Tidende, 1815-12-15
Indenlandske Efterretninger. Kiøbenhavns Vexelcours, den 15de December. Hamburg, 639 Procent. 2 Md. Dato. 64. - a vista Amsterdam, 596 - 2 Md. Dato. Lundon, 26 1/2 R. f. 2 Md. Sigt. Species 645.
Berlingske Tidende, 1815-12-15
Kiøbenhavn, den 15de December. Grosserer Societetets Committe bekiendtgiør herved: at Onsdagen den 13de December blev i Følge 1, forhen skeete Bekiendtgiørelse af 24de November, offentlig foretaget et Trækning af et af Hovednummerne af de efter Autorisation af 8de Januarii 1811 udstædte Committee=Sedler, hvor da blev udtrukket Hovednummeret No. 4, hver Seddeel lydende paa 1000 Rbdlr. Stykket. Ihændehaverne af de med dette Hovednummer betegnede Committee=Sedler, kunne med næste Uges Begyndelse hver Formiddag fra i Klokken 10 til 1, melde sig i Species=Bankens Værelse paa Børsen, 5 forat modtage sammes paalydende Sum med paaløbne Renter, i Rigsbanksedler Navne Værdie.
Berlingske Tidende, 1815-12-15
Grosserer, Bocietetets Committee i Kiøbenhavn, den 13de December 1819. J. Præterius. J. Schartau. J. Agier, J. F. Zinn. J. F. de Conin. P. Friis.
Berlingske Tidende, 1815-12-15
Fra den 121, til den 15de December 1815 ere indkomne: Capt. F. Bistrup af Kiøbenhavn, fra Kønigsberg med Hvede, Hør og Talg; Capt. H. A. R. Dølner af dito, fra Altona med Rom, Caffe og hvid Sæbe; Capt. N. H. Mahler af dito, fra Kiel, Capt. H. S. Schau af dito, fra dito, Capt. H. Habelin af dito, fra I Lübeck, alle med Stykgods; Capt. H. Vagge af Drøback, fra Strømstad med Jern og Baandstager. - Udgaaede: Capt. A. P. Sølling, 1 Capt. H. P. Bødker, begge af Kiøbenhavn, til St. Croix i Vestindien med Arovision og Cargaison; Capt. P. Ottesen af Kiøbenhavn, til Messina med Hamp, Tiære og Beeg; Capt. M. Halvorsen af og til Portsgrund med Kornvare og Stykgods; Capt. O. Gundersen af og til Christiania, Capt. M. P. Schmidt af Kiøbenhavn i til Kiel, begge med Stykgods.
Berlingske Tidende, 1815-12-15
Skuespil. Søndagen den 17de Decbr., Kl. 6., bliver paa det Kongel. Hoftheater, 1 opført: Skilsmissen, eller: Ægteskabsdievelen, nyt Skuespil i 2 Acter af Demoustier, frit oversat ved Hr. N. T. Bruun; og Den lille Ugispil og Syvsoveren, eller: Giengangeren paa Brausolgaard, Comoedie i 3 Acter, efter Kogebue og Dumaniant, ved Hr. Prosessor, Theaterdirecteur og Ridder Rabbek.
Berlingske Tidende, 1815-12-15
Ved Tallotteriets 1078 Trætning i Kiøbenhavn udkom No. 76. 41. 15. 62. 12