Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1820-06-23
J de Deputeredes Møde den 6 gjorde Hr. Lafitte denne træffende bemærkning: "De, som ifjor indgave Ansøgning om at beholde den gamle Valglov, kaldtes dengang gode, Borgere, nu hedde de Faktionister. "Ja, tog Hr. Manuel Ordet, disse hundrede tusinde Ansøgende fik jo endog Navn af Frankerigs første Borgere. Seglbevareren, troede dengang, at den ringeste Forandring i Valgloven; vilde omstyrte hele Frankerig. Hvad er det da vel, som nu er saa forandret? Jntet andet end nogle Ministres Aand, som ikke kunne redde Frankerig. De forklædte Militære fra sidste Tumulter kaldte han Mordere; men B. Constant sagde: det vil kun lidet gavne, at forklædte Soldater lure paa os ved Dørrene, for at myrde os Naar vi ei mere ere til, komme Andre i vort Sted; thi den Lov, Man foreslaaer os, kan ikke blive af lang Varighed; tidlig eller seent vil Frankerig igjen hævde sine Rettigheder. Naar vi derfor ere børte, ville vi no faae Efterfølgere af lignende Mod. Da et Medlem paa den høire Side hertil raabte: "Skjønt, herligt!" giensvarede Constant: "Men hvad der ikke er skjønt og herligter, at Man insulterer Os, truer Os paa Livet og søger at gjøre Os latterlige. Den 7de erklærede Liberalerne igjen, at i Raadslagningen ikke var frie og beklagede sig over Regjeringens Partiskhed med at forfølge og arrestere dem, som raabte Chartet leve!" De androge derfor paa, at Nationalgarden ogsaa skulde hielpe til at vaage over Roligheden i Paris og vægrede sig ved at tage Deel i Forhandlingerne. Næste Møde gik dog af i Rolighed. Den blev debatteret over et nyt Amendement af Hr. Boin, hvilket fandt levende Understøttelse af Courvoisier, som derved haabede at styrte den nærværende Majoritet i Kammeret. Ogsaa bevidnede Seglbevareren omsider Ministrenes Tilfredshed med at der blev diskuteret derover, da en Kongelig Befaling desangaaende var kommet dem tilhænde. Han tilføiede, at Regjeringen vel vedblev at forfægte Lovforslaget, men vilde dog ingenlunde modsætte sig noget nyt Forslag, naar det var forbundet med flere Fordele, eller maaskee endog kunde bevirke en fuldkommen Overeensstemmelse mellem Partierne. Det fremlagte Amendement, hvorved Man har givet noget efter for Libergierne, blev derfor ogsaa antaget med 185 mod 69 Stemmer. Jkke destomindre var Mødet den 10de endnu meere stormende end noget af alle de foregaaende, og Lasitte gav endog sin Frygt tilkjende for at den følgende Dag vilde blive det endmere. Seglbevareren paastod med Hensyn til de forefaldne Uroligheder, at Tumultuanterne fra een eller anden Side vare blevne opmuntrede til at omstyrte Kongedømmet og Man kunde bevise, at de ordentlig havde havt deres Chefer og Paroler. Hvad vilde der, udbrød han, ovenikjøbet skee, naar ikke et Censuren var Efter at derpaa Diskussionerne over Valglovens sidste Artikler samme Dag vare foretagne, blev med dem, hele Forslaget den 12 antaget med 154 mod 95 Stemmer. Med Hensyn til de forefaldne Uroligheder vedbliver Man at tage de strængeste Forholdsregler. Saaledes er en betydelig Militærmagt opstillet ved de Deputeredes Palais ved Thuillerierne maa Jngen staae stille, og Hertuginden af Berrys Vaaning er bleven omgivet med Pallisader. De Arresteredes Antal beløber sig til over hundrede, og Man anstiller nu de alvorligste Undersøgelser over Optrinene den 3die, til hvilken Ende selv flere Deputerede ere indstævnede for Jnstruktionsdommeren. Den 9de begyndte Urolighederne atter paa Parises Gader, i det flere Grupper af ganske unge Mennesker marscherede frem og tilbage under Raabet: "Leve Chartet!" jaendog leve Republiken, og først adsplittedes ved en Kuirasseer-Eskadron, som kom ansættende i fuld Gallop. Hertugen af Reggio, som herved førte Kommanden, blev af Oprørerne revet ned af Hesten og saa ilde tilredt under en anden Hest, at han maa holde Sengen og er flere Gange bleven aareladt. Man grev i dette Opløb en Rytter midt paa Ludvig den 15des Plads, som syntes at føre en Art af Kommando over Tumultuanterne, og overhovedet lader det som denne Dags Uroligheder ere af større Betydenhed, end Man vil være bekjendt. Endnu stimle hver Aften urolige Hoveder sammen paa Gaa derne, men adsplittes lykkeligviis strax af Tropperne, som stedse ere paa rede Haand. Natten til den 12te sloge nogle Spitsbuber et Vindue ind i Madames Stalde og kastede derpaa en tændt Brand derind, hvorved flere Heste bleve meget beskadigede, og Bygningen selv kun reddet de i, at nogle Forbigaaende endnu itide bleve Luen vaer. Den 9de blev en Person arresteret i Thuillerierne, som udstrøede oprørske Proklamationer. Man undersøgde strax hans Bolig, og fandt der meget vigtige Efterretninger og Ophavsmærdenne til de sidste Uroligheder.