Viborger Samler, 1832-09-09
(Hermed følger Tillæg.)et Andenlandsh. Striden angaaende Fuldblods- og Jkkefuldblods-Heste vedbiver næsten i alle Provindsial blade. Den danske Race finder - og det vist ikke uden Grund - gode Forsvarere. Følgende Erklæring" læses i Aarhuus Avis No. 144, Alt flere Gange er Undertegnede i Maanedsskrift for Hesteavl og Hestehold bleven omtalt med Haan og liden Agtelse, fordi han har fraraadt Anvendelsen af Fuldblod til vore indenlandske Hesteracers Forædling. Saalidet jeg behøver at ændse en saadan Medfart, da Fleerheden af mine Medborgere sikkert ville give mig det Vidnesbyrd at alle mine Bestræbelser stedse gik ud paa at finde det Sande og Rigtige, saa troer, jeg dog ikke længere at kunne blive de Mænd, som have angrebet mig, Svar skyldig, uden at udsætte mig for at ansees som den, der frygter en Dyst med sine Modstandere. Jeg har erklæret mig imod Fuldblodets Jndførelse hos os 1) Fordi mange indsigtsfulde Hippologer, ja selv Engelændere og Mænd, som forresten hylde Fuldblodet, erkjende hvor vanslægtet Fuldblods racen er saa at gode Fuldblodsheste maae ansees som en Sjeldenhed og yderst vanskelige at overkomme. 2) Fordi jeg intet kjender til den Naturlov, efter hvilken Kilden til al Forædling skal findes nedlagt i Fuldblodet, og dette derved blive til Norm for alle andre Racer. Fuldblodsracen, er et Kunstproduct og intet videre. 3) Ford andre Racer, naar de svare til Hensigten, ligesaafuldt fortjene Prædicatet af ædle, og naar de ere constante, ligesaa godt kunne bevirke en Forædling. At tillægge en særegen Afstamning (f. Ex. fra Kong Salomons eller andre Stutterier, nogen Jndflydelse i saa Henseende, vilde være det samme som at indføre en arvelig Hesteavl, et Hestearistocratie. Selv Halvblodet kan afgive fortrinlige, constante Racer, istand af bestaae ved dem selv, og er man altsaa forst engang i Besiddelse af passende Halvblod, bliver Fuldblod overflødigt. 4) Fordi den eensidige Behandling, Fuldblodracen har været underkastet, har gjort den til en Løberace, men hvorved den er endnu langt fra at være den bedste til andet Brug, thi den høieste Grad af Hurtighed kan aldrig blive noget Beviis herfor. 5) Fordi Krydsning, naar den skal lykkes, ikke maa foretages med alt for heterogene Racer, og det altsaa er at befrygte, at Fuldblodshingster hos os ville give et maadeligt Afkom, idet mindste i de første Generationer. Dersom det er sandt, at Sagen lykkes paa Als, da glemme man for Alting ikke, at den alsingske Hest alt længe har været blandet med Halvblod, og at her altsaa har fundet en gradeviis Overgang Sted. 6 Fordi jeg ikke erkjender den absolut Nødvendighed at krydse vore danske Hesteracer, idet mindste de jydske, med fremmed Blod. Den jydske Hesteavl er ingenlunde i Tilbagegang, den er tvertimod skreden frem, og næsten overalt støder man paa udmærkede Jndivider. Enhver som med Opmærksomhed i de sidste 2 Aar har betragtet vore Stutteribesigtigelser, vil have overbeviist sig herom. Jsær er det glædeligt at see, med hvilken Jver Landmændene i de senere Aar have kappedes om at faae deres Hingster og Hopper bedømte af Stutteriecommissionerne. Jkke desmindre nægter jeg ikke at nogle passende Halvblodshingster endnu meere vilde fremme Værket. 7) Ford Hurtighed, Hovedmangelen ved vore Heste, ikke alene ligesaa godt, men vist ogsaa med langt mindre Bekostning og Risico kan opnaaes uden at tye til Krydsning med Fuldblod. Endelig 8, Fordi vi ikke noksom kunne vogte os for at give vor Hesteavl en feilagtig Retning. Frembringelsen af Luxusheste kan ikke være vort Hovedøiemed, dertil ere vi alt formeget Agerbrugere. Hvor skulde desuden vel 12 til 16000 saadanne Heste finde Afsætning, allerhelst paa en Tid hvor Concurrencen i dette Punkt daglig tiltager; og vilde vi ikke derved udsætte os for at miste den betydelige og sikkre Afsætning vi, hver Gang en Magt ruster sig, have paa simple Heste." Jo Flere der kaste sig paa en Speculation, des mindre er der ialmindelighed at vinde ved samme, og desbedre Held kan den vente sig som forstaaer at vælge andre passende Veie til Erhverp. En sluttet eller velproportioneret, muskelstærk Racmed Evne til at udføre de Tjenester hvorfor vi holde den og hvorfor den søges af vore Kunder, er derfor vist nok den meest passende for os. En saadan Race fremviser den bedre Deel af vore jydske Heste, og vil bringes til end mere Fuldkommenhed naar de fortrinligste Jndivider stedse udsøges til Avl. Den vil desuden, ved omhyggelig Pleie og Behandling, kunne afgive mange skjønne Heste skikkede til Parade og Stads(Nøiere Udvikling af alt dette i mit nyligen hos Hempel i Odense udkomne Skrift om Huusdyrene.) - Derimod har jeg aldrig nægtet Veddeløbs Gavnlighed, men ingenlunde paa den Maade dette for Tiden iværksættes i Hertugdømmene, da saadanne Veddeløb ikke kunne have anden Hensigt end Fuldblodets Udbredelse hos os. Kunde passende Dygtighedsprøver bringes i Forbindelse med Stutteribesigtigelserne, vilde dette bevirke den solideste Forbedring af vore Hesteracer, da kun paa denne Maade den Eensidighed og den Yderlighed hvortil Veddelobene i Engeland have ført, kunne undgaaes. Bedømmelsen efter det Udvortes er ligesaa nødvendig som Dygtighedsprover fortjene Anbefaling, the velproportionerede Heste ville altid foretrækkes de mindre velbyggede, og Legemsmeen lade sig alene paa denne Maade udrydde. Overhoved kræver vist nok Forsigtighed at man i en Sag der er saa ny her tillands fjeg mener Fuldblodets og Veddeløbs Jndførelse) og som Jngen hos os endnu kan have tilstrækkelig Erfaring i, ikke overiler sig, men gaaer forsøgsvus tilværks. Hvor mange lovpriste Foranstaltninger ere ikke mislykkede, og hvor ofte ere ikke de Forandringer man iværksatte, befundne intet at have forud for det Bestaaende. Jalmindelighed er det dog nok en vis Middelvei som bringer det bedste Held ved al Jndustrie. Vil man gaae for vidt, fordybet man sig let i Vidtløftigheder. De Mænd, som med saamegen Varme anbefale Fuldblodet, maae derfor ikke forundre dem over, at man ikke blindt hen har fæstet Tro til deres Lofter, og fordi man er noget betænksom ved at give Slip paa gamle Indretninger, er man sandelig ikke en fordomsfuld, kortsynet Jgnorant, eller hænger ved gammel Slendrian. De Overdrivelser, Modsigelser, Stiklerier, ja jeg tør nok sige Absurditeter hine Mænd have gjort sig skyldig i, ligesom de Stridigheder de have havt indbyrdes, vare vist ikke heller af den Natur, at de kunde befæste Tilliden til deres Forslag. Apartiskhed og Sandhedsskjærlighed ere de eneste Ledere som kunne føre os paa det rette Spor. Veeg man aldrig herfra, saae det ganske anderledes ud i denne Verden. Ville vi altsaa med Held arbeide til vore Hesteracers Forædling - den gode Sag, men ilke nogle Jndividers Anskuelse, - saa lad os med Rolighed betragte Tingen fra alle Sider. prøve os frem, og tilsidesætte enhver forudfatte. Mening. Men ingen brammende Opfordringer, Hvilken fornuftig Mand vil vel sætte flere Tu finde paa Spil i en Sag, hvor en ubetydelig Tilfældighed kan afgjøre Tab eller Vinding. Jngen nægter desuden Fuldblodets Fortrin i Henseende til Hurtighed. Hvorvidt det kan maale sig i andre Egenskaber vil nok vise sig. Altsaa, lad os ikke forhaste os, men ufortrodent arbeide til vort Fælledsmaal, og overlade til Tiden Sagens Afgjørelse." Aldebertsminde, den 29de August 1832. C. Dalgas J Cancellieraad Hempels Avis No. 148 læses følgende Jndbydelse: "Ved de paa flere Steder afholdte Hesteveddeløb finder man det endnu langt fra at være afgjort, at de saakaldte Fuldblods=Heste besidde meere Kraft og Udholdenhed end almindelige danske Heste. Undertegnede finde sig derfor foranledigede til herved at indbyde til en Kjørsel paa Veien mellem Odense og Svendborg, saaledes at en Vogn paalæsset 200 Tønder Hvede forspændt med 2 almindelige af os stillede, fyenske Heste, ikke ældre end i det 5te Aar, og en ligeledes belæsset Vogn, forspændt med 2 Fuldblods=Heste af samme Alder, stillet af den som maatte behage at modtage Indbydelsen, paa samme Tid kjøres fra Odense, og de Heste, som først naae til Skibsbroen ved Svendborg, ansees at have viist meest Kraft, uden at dog nogen Præmie udsættes da dette findes upassende, saasom Øiemedet kuns er, saavidt muligt at udfinde hvilken Hesterace der er den fortrinligste, og Penge-Erhverv ved Kjørselen aldeles ikke bør være Formaalet. Den, som modtager Jndbydelsen, vilde behage at bekjendtgjøre saadant inden 14 Dage fra Dato igjennem dette Blad, og vil da Kjørselen finde Sted den 1ste October dette Aar. De nærmere i sig selv uvæsentlige Vilkaar kunne bestemmes Dagen forinden Kjørselen begynder i Odense." Pilegaard og Christiansdal den 4de Sept. 1832. Lemming, C. H. Hansen, Eier af Pilegaard. Eier af Kragsberggaard, Forpagten raa Christiansdal.