JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-02-01
J det sidstudkomne Numer af "Corsaren" fortælles, at der den 14de de, ankom til Odense en Avis Probenrenter, der strax lod Postfuldmægtigen tilsige til Cour og lod ham forelægge sig en Liste over alle loyale Undersaatter i Byen og Omegnen, der vare Abonnenter paa Berlingske Tidende, samt en dito over dem, der forventes at kunne taale at abonnere. Derefter gik han udi Byen og undersøgte Folks Stemning; de følgende Dage anvendte han til at bearbeide de bedste Borgere, der endnu ikke ere Abonnenter paa Berl. Tid.", og drog derefter til Jylland, hvor man af Corsaren seer, at han den 20de ds, var ankommen til Colding. (Redacteuren af Fyens Stiftsavis bekræfter, at der har været en Afsending fra Berl. Tid. i Odense, der havde det Hverv, over hele Landet at samle Subskribenter paa bemeldte Blad, men om han tillige skulde have til Øiemed at berøve Provindsaviserne deres Abonnenter betvivles. Dette maa dog blive en rimelig Følge, hvis det smukke Berlingske Probenreuteri og Styverfængeri lykkes. J det Circulaire, som han omsendte til forskjellige Personer, omtales den nylig foretagne Udvidelse af erl. Tid." og hedder det i den Anledning: "Da imidlertid dette Foretagende ikke vil kunne bestaae uden en betydelig Deeltagelse fra Publikums Side, og Avisen i Hovedstaden allerede er saa udbredt, som det er rimeligt den der vil blive det, have Udgiverne fundet det rigtigst, ved mig, der som Fuldmægtig har den Ære at arbeide i deres Establissement, paa selve Stedet at erfare, om Stemningen for Journalen i Provindserne er saaledes, at man kunde vedblive den begyndte Entreprise.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-02-01
Ved det den 29de f. M. i Kjøbenhavn afholdte Borgerrepræsentantvalg blev Udfaldet følgende: Til Borgerrepræsentanter valgtes: Jernstøber Lunde 400 St. Overauditeur Müller, 375 St. Brygger Jacobsen, 348 St. Grosserer C. A. Broberg, 276 St. Fabriqueur Fibiger, 237 St. Urtekræmmer J. C. Bondrop, 225 St. Til Suppleanter: Grosserer Oven, 177 St. Grosserer Sass, 177 St. Grosserer L. Holm, 160 St. Næst efter dem havde Muurmester Kornbech og Grosserer P. Halkiær de fleste Stemmer, nemlig respective 124 og 115 Stemmer. – Af 2129 Vælgere mødte kun 504. J Aaret 1844 mødte at 2015 Vælgere 627. J Aaret 1843 af 1966 Vælgere 662. J Aaret 1842 af 1959 Vælgere 884. Af Ovenstaaende vil man altsaa see, at de mødende stemmeberettigede Borgeres Antal er aftaget med hvert Aar, og at denne Gang kun omtrent 24 af hvert 100 have mødt, et Resultat, der desværre viser, hvor liden Jnteresse man skjænker Communalvæsenet. (Berl. Tid.)¬
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-02-01
J Anledning af en i det beslaglagte Nr. 1585 af Fædrelandet, for Fredagen d. 24de Mai f. A., indrykket Artikel med Overskrift, vi ligge nær ved den tydske Censur, blev der anlagt Sag imod Bladets ansvarhavende Redacteur, Hr. C. Ploug, for at have gjort sig skyldig i Overtrædelse af Trykkefrihedslovgivningen, og navnlig for i den nævnte Artikel at have paa en utilbørlig og usømmelig Maade omtalt det allerhøieste Rescript af 8de Ma forrige Aar, angaaende Udarbeidelse af en ny Trykkefrihedslov samt forskjellige af Hs. Majestæts Regjeringshandlinger." Lands-Over- samt Hof- og Stads=Retten skjønnede imidlertid ikke, at den Tiltalte ved den omhandlede Artikel kunde antages at have paadraget sig Ansvar, enten efter Placaten af 1ste November 1837 eller efter andre Forskrifter i den gieldende Trykkefrihedslovgivning, og den frifandt derfor Hr. Ploug, og paalagde det Offentlige Udredelsen af Actionens Omkostninger. Sagen blev dernæst af Cancelliet beordret indstævnet til Høiesteret, der i Torsdags har afsagt følgende Dom i samme: "Tiltalte bør bøde 500 Rbd. Sølv til Kjøbenhavns Fattigvæsens Hovedkasse, samt være den i Forordningen 27de Septbr. 1799 § 20 fastsatte Censur undergiven i 5 Aar. Saa bør han og udrede de af Actionen lovligt flydende Omkostninger og derunder i Salarium til Secretair Proc. Schønberg 5 Rbd. Sølv og til Etatsraad Salicath for Høiesteret 20 Rbd. Sølv. (Fædrel.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-02-01
En Qvæstion, som griber dybt ind i Landboforholdene, og hvorom der har været skarpt deelte Meninger, er i disse Dage afgjort i første Jnstants.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-02-01
Det var mellem Administrationen for Ringsted Klosters Gods og en af dettes Bønder, at denne i ikke ringe Grad opsigtvækkende Proces blev ført. Landsoverretsprocurator Balthazar Christensen førte Bondens Sag. Som Administrator havde Hr. Justitsraad Ridder Harhoff vege Dommersædet, der beklædtes af Hr. Cancelliraad Byfoged Leuning fra Sorø. Dommen, der aldeles faldt ud i Bondens Faveur, har vakt et stærkt Røre vidt omkring. (Aarh. Av.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-02-01
Prøvevalg i Nakskov. Den 30te Januar sidstleden mødte Størstedelen af de af Sogneforstanderskaberne i Lollands Nørreherred udnævnte Valgmænd i Nakskov, forat foretage et Prøvevalg paa Medlemmer af de mindre Eiendomsbesidderes Valgklasse til Amtsraadet, i Stedet for de til næstkommende 1ste Mai Udtrædende, nemlig: 2de Medlemmer og 1 Suppleant og blev, efter forudgaaet Discussion, Resultatet af dette Prøvevalg at
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-02-01
Provst Dreier paa Glostrup i Kjøbeløb Sogn og Kammerraad Frideriksen paa Fuglsang erholdt alle de Mødendes Stemmer til at være Medlemmer, samt at følgende erholdt Stemmer, til at indtage Suppleantens Plads. 1) Procurator Aagaard paa Binnitze, 2) Hansen paa Taagerudsgaarden, 3) Pastor O. D. Lütken i Karleby paa Falster og 4) Forpagter Holst paa Engestofte.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-02-01
Udenlandske Efterretninger. Tydskland. Vi have tidligere omtalt som et Rygte, der meere og meere udbreder sig, at Kongen af Preussen vil give sine Lande en Constitution. Det er for os Danske ret behageligt at lytte til disse Rygter, da vi i en Række af Aar have været vante til at see hen til Preussen som et Forbillede for vore Jnstitutioner. Af denne Grund og fordi Efterfølgende i flere Henseender kan finde Anvendelse paa vore Forhold, anføres her nogle bemærkninger, som dette Rygte har fremkaldt i Magdeborg.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-02-01
Magdeborg den 24de Januar. Her gaaer fra Mund til Mund den interessante Nyhed, at Kongen af Preussen vil forelægge en Rigsforfatning for de Landdagsdeputerede, som den 9de Februar forsamle sig i alle Provindser. Mange ere i glad Forventning spændte paa den endelige Løsning af dette Livspørgsmaal; Andre ville først see førend de troe, atter Andre vente ikke meget af denne Forfatning, især dersom Grundeiendom atter bliver gjort til betingelse for Valgbarhed, dersom man indrømmer Adelen for stor Jndflydelse, derimod ikke repræsenterer Aandens, Videnskabens og de næringsdrivende Classers Jnteresse. Denne Rigsforfatning er den almindelige Gjenstand for Samtalen i vor ByOm Grunden til at den bliver skjænket os ere Meningerne deelte. Jmedens Nogle søge denne i Kongens Overbeviisning om Folkets Modenhed for en Constitution, ville Andre finde den i Nødvendigheden af en Constitution for Preussen i dets mislige Stilling til andre Stater. Maaskee have begge Grunde været samvirkende. Preussen behøver, naar det vil hævde sin Plads, et Baand, der kan forene dets forskjellige Landsdele. Ved Landdagen isoleredes Provindserne og Stats-Jnteressen splittedes i flere Separat-Jnteresser; Preussen maa derved nødvendig tabe i Eenhed og Kraft. Tronens Magt har intet stærkt og fast Underlag ved de 8 Landdage, som hvert andet Aar sammentræde. Naar Oppositionen her optræder, er det ikke, som i constitutionelle Stater imod Ministrene, men mod Monarkens Handlemaade, eftersom Regjeringens Handlinger udgaae fra ham. Har Preussen en Constitution, saa bære Ministrene Ansvaret for Regjeringshandlingerne Kongen derimod staaer over al Dadel, ham bliver kun Roes til Deel. Preussen behøver en Constitution; det maa løse den Opgave, som Tiden og dets Stilling til Tydskland har givet det. Denne Stilling har det hidindtil miskjendt. Derved er det blandt Tydskerne opstaaet Mistillid til Preussen, paa hvilken Stat man tidligere havde rettet sit Bil med Haab og Tillid. Det er derfor at ønske, at Preussen vil stille sig i Spidsen for Bevægelsen, at det atter vil erhverve sig Tydsklands Tillid derved, at det reiser Banneret for det tydske Folk, for Udviklingen af Tydsklands Forhold, for dets Erhverv dets Dannelse, dets Folkecharacteer, kort for den hele tydske Jnteresse. Maa blot en saadan Rigs forfatning ikke blive staaende ved halve Forholdsregler, Maa den blot ikke have enkelte Stænder, men hele Folket for Øie, og indføre en sand Folke repræsentation, saa at det ved den bliver muligt, at alle Jnteresser varetages, ikke blot Besiddelse, Fødsel og Værdigheder Fremfor Alt hører til en god Forfatning en fri Presse. Uden den er en Constitution en Skuffelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-02-01
Dresden den 15de Januar. En Begivenhed vækker her stor Opsigt. For nogle Uger siden kom den polske Guitarrist Stupanowsky hertil fra Berlin, hvor han havde givet Concerter, og anholdt om samme Begunstigelse her. Jstedetfor at erholde den, modtog han fra Politiet den Ordre, strax at forlade Dresden. Han er udvandret fra Polen førend 1830, har altsaa ikke taget Deel i de sidste polske Uroligheder, desuden kom han fra Berlin, hvor der ikke blev gjort ham nogen Hindring. Senere er der udkommen den befaling, at alle Polakker have at forlade Byen, ja endogsaa Børn, som her blive opdragne i flere Anstalter.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-02-01
Den frisindede By Elbing vil for Stænderforsamlingen andrage paa Ophævelsen af Sundtolden, Man kan ikke betvivle, at dette Andragende ved den Stemning, som ved Østersøen hersker mod Sundtolden, vil gaae igjennem.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-02-01
J Berlin er en Handelsmand, hvis Formue man anslaaer til en Qvart-Million preussiske Daler, bleven afsindig, efterat have lidt et forholdsmæssigt ubetydeligt Tab; han beherskes af den fir Jdee, at hans Midler ikke ville være tilstrækkelige til hans Underhold, saa at han maa døe af Hunger. Han var bekjendt som en talentfuld og skarp sindig Kjøbmand. Hans Exempel viser, hvorledes den concentrerede Egoisme, der tilsidesætter all Statens og Medborgeres Anliggender, er en saa unaturlig Tilstand, at den tilsidst forstyrrer al aandelig Bevidsthed.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-02-01
Gudstjeneste. Imorgen begynder Gudstjenesten i Nykjøbing Kirke Kl. 10.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-02-01
AVERTISSEMENTS. Nylig er udkommen:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-02-01
Dansk homletisk Magazin, samlet J. L. Rohmann. 638 S. stor Octav. 3 Rbd. 4 Mk. heftet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-02-01
Dette Værk, som er det første i vor Literatur udkomne originale homiletiske Magazin, indeholder en Samling af henimod 2000 Dispositioner eller Udkast til Prædikener paa alle Aarets Søn- og Helligdage, saavel over Epistel- som Evangelietexterne, samt en Samling af Udkast til Høst= og Fasteprædikener, uddraget af de bedste danske Prædikanters Arbeider fra 1780 til 1842. Desuden indeholder det en betydelig Samling af bibelske Texter til alle Slags Leilighedstaler, ordnede efter de forskjellige Leiligheder, ved hvilke slige Taler pleie at holdes af den Geistlige i vor Kirke. Bogen anbefales derfor som en brugbar Haandbog for enhver geistlig Mand. Den faaes i de fleste Boglader, i Nykjøbing hos Berggreen og Madsen, i Nakskov hos Thierry og i Maribo hos Giegengack, i Odense hos Forlæggeren Den Hempelske Boghandel. Commissionair.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-02-01
Dersom Nogen her i Stiftet skulde ønske en paalidelig Commissionair i Kjöbenhavn, vilde man desangaaende behage at henvende sig til Adressecontoiret i Nykjøbing, som giver nærmere Underretning.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-02-01
At Hr. Forvalter Hansen paa Leerbjerggaard ved Vand holm, af mig har modtaget Constitution indtil videre som Taxationsmand for Fuglse Herred, i det Lollands-Falsterske Brandforsikkrings Selskabs Anliggender, i afdøde Møller Lassens Sted, bekjendtgjøres herved til fornøden Efterretning for Salskabets Medlemmer. Øllingsøegaard den 24de Januar 1845. Wilhelm, p. t. Vice-Formand.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-02-01
Capitelstaxt paa Kornafgrøden i Lollands-Falsters Stift, for 1844.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-02-01
Halsted Maribo og Nykjøbing. Amt. Aalholms Amter. Amt. Rbd. Mk. s. Rbd. Mk. s. Rbd. Mk. s., Hvede. pr. Td. 4 - Rug . . – 3 Byg. – 3 1 15 5 1 10 Havre, Hv. Ærter – 3 3 1 3 2 11 1 Gr. dito – 32 12 3 - 101 3 - 15 Nykjøbing den 1ste Februar 1845. R. v. Jessen Brammer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-02-01
Condition ønskes. En Jomfru, som forstaaer en herskabelig Huusholdning, ønsker sig en Condition til den 1ste Ma enten hos et Herskab eller en anden honnet Familie, Hun er villig til at deeltage i andet huusligt Arbeide naar forlanges. Hun anbefales fra de Steder, hvor hun har tjent og nu tjener, paa det bedste Paa Adressecontoiret i Nykjøbing kan nærmere Underretning erholdes.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-02-01
En Dreng, som har Lyst at lære Væverprofessionen, kan strax eller til Paaske komme i Lære, hos P. Hansen i Nykjøbing. Nykjøbing. Næve, Odder, Maar, sorte Katte- og Hare-Skind, kjøbes til høieste M. C. Mackeprang. Priser af 133 Rbd. 2 Mk. 14 s. rede Sølv Umyndiges Midler under Grevskabet Knuthenborgs Overformynderi, kan strax erholdes til Laans mod lovbefalet Sikkerhed. Knuthenborg d. 29de Jan. 1845. L. Petersen, com. Overformynder.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-02-01
Auction. Tirsdagen den 4de Februar førstkommende om Formiddagen Kl. 10, afholdes offentlig Auction i Skovene Øverup Kalvenænge og Flattehauge under Kirstineberg Gods, over endeel Egetop og Udhug, samt nogle Aunbog- og Egetræer paa Roden. Mødet er ved Leedstedet fra Landeveien til Skoven Flattehaugen. Falsters Birk, Nykjøbing den 24de Januar 1845. Pontoppidan. Adressecontoirets Commissionairer ne. Hrr. Bogsamler Thierry i Aasson, Bogsamler Giegengaa, ManbeKjøbmand Wulff i Stubbekjøbing, const. Postmester Suhr i Rødby, Apotheker Grundtvig i Saxkøbing, Postmester v. Staffeldt i Nysted og Færgeforpagter Arnkiel i Gaabense.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-02-03
Jndenlandske Efterretninger. Netop for tyve Aar siden fandt den mindeværdige Dissents Sted imellem Professor Clausen og Pastor Grundtvig. Ved sidste Forsamling i det skandinaviske Selskab var Clausen den, der udbragte Grundtvigs Skaal. Det er trykkende at see, hvorledes to geniale og sandtfølende Gemytter i 20 Aar kunne vanke frem og tilbage, uden at finde noget Punkt, der forener dem under samme Harmoni, men saare trøstende, ja opløftende er det, naar man seer, at der dog gives een Magt, der er vældig nok til at føre stærke og de meest divergerende Aander broderligt ind under den samme Jn(Aarh. Av.) teresse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-02-03
J Danne." af 29. Jan. læses Følgende: Af den i Anledning af den slesvigske Forenings Generalforsamling af 12. Juni f. A. allerhøist anordnede Undersøgelsescommission er os idag meddeelt en Kongelig Resolution af 10de f. M., ifølge hvilken Hs. Majestæt, næst at udtale Sin Misbilligelse af de i bemeldte Generalforsamling tagne Beslutninger, dog har fundet Sig foranlediget til, af Kongelig Myndighed at lade Naade gaae for Ret, og allerhøist anordnet, at intet Videre skal foretages i denne Sag, samt at Forbudet imod Foreningens Møder skal være hævet. – Som Følge af denne Kongelige Refolution er da ogsaa Forhandlings-Protocollen under Dags Dato tilbageleveret Foreningens Secretair, og der staaer saaledes Jntet til Hinder for at Foreningen atter kan begynde sin Virksomhed. Den kongelige Resolution lyder saaledes: "Uagtet det fremgaaer af den commissariske Undersøgelse, som er anstillet i Anledning af de i den saakaldte Slesvigske Forenings Generalforsamling den 12te Juni f. A. tagne og dernæst offentliggjorte Beslutninger, at Deeltagerne i disse Beslutninger have gjort sig skyldige i en strafværdig Forseelse, saa have Visdog, i den Forventning, at Foreningens Medlemmer fremtidigen ville afholde sig fra lignende Uvæsen, af Allerhøieste landsherlig Myndighed fundet Os foranlediget til at lade Naade gaae for Ret. Det er derfor Vor allerhøieste Villie, at bemeldte Undersøgelse ikke skal forfølges videre, og at den i Overeensstemmelse med vor allerhøieste Resolution af 3die Juli f. A. foranstaltede Suspension af Foreningens Forsamlinger atter hæves. Derhos ville Vi dog tillige, at ved kommende Autoriteter paalægges, nøie at vaage over, at Foreningen i sin Virksomhed holder sig indenfor Lovlighedens Grændser, hvilket bør tilkjendegives de Paagjældende med den betydning, at dersom Foreningens Medlemmer i deres Forsamlinger paany skulde gjøre sig skyldige i utilbørlige Forhandlinger eller Beslutninger, foruden den Straf, som de Skyldige efter Omstændighederne maatte paadrage sig, Foreningens ufortøvede Opløsning maa imødesees.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-02-03
Vi have tidligere omtalt, at et Skib fra Eckernforde havde ved Nestved brugt et Flag, som ikke var det danske; herom læses nu Følgende i Kiel Corr. af 29de f. M.: Der er for nogen Tid siden af danske Blade gjort megen Larm af, at et Skib fra Eckernforde var seet ved Nestved med et schleswig-holsteinsk Flag. Dette famøse Skib, ført af Capitain Schau, er nu løbet ind i vor Havn. Capitainen erklærer, at da han ved Karrebeksmindevilde have en Lods, heisede han et forterødt hvidt Flag, og paa Spørgsmaal, hvad det var for et Flag, han der førte, svarede han, om de ikke kjende Flaget, det var jo trefarvet, det schleswig-holsteenske Flag, hvilket vakte megen Forhauselse. Men Flaget var et belgisk. – Det er neppe troligt, at Magistraten i Eckernførde skal have faaet Ordre til at anstille Undersøgelser og optage Forhør over slige Lapperier (?). (Vi mene dog, at Skipperen, fortjener Straf for denne hans Adfærd.) (B. T.) Paa Als skal efter Privatmeddelelse være forefaldet følgende Tildragelse: J Aaret 1822 blev en Skovfogeds Kone der paa Øen en Aften, som hun sad ved sin Spinderok, dræbt ved et Skud, der fra uden af gjennem Vinduet blev fyret ind i Stuen. Hendes Mand, der stod et Par Skridt fra hende og var afklædt for at gaae i Seng, ilede ud af Huset, gjennemsøgte den nærmeste Omgivelse, og da han Jntet opdagede, satte han sig, endnu næsten i det blotte Linned paa sin Hest og gjennemstreifede hele Omegnen. Men alle Efterforskninger vare forgiæves, Morderen blev ikke opdaget. Efter godt et Aars Forløb giftede Skovfogden sig igjen med en Tjenestepige, der conditionerede i Huset, da Mordet blev udøvet, og Alting gik sin sædvanlige Gang, indtil Konen forleden blev dødsens syg. Paa sit Dødsleie skal hun have bekjendt, at hun i Forstaaelse med Manden for rigelig 22 Aar siden har affyret det Skud, der dræbte hans første Kone. Som Følge af dette Udsagn blev Skovfogden sat fast. (Ap. U.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-02-03
Det hedder i Lollands=Posten af 30. f. M.:Der er atter for kort Tid siden fyret skarpt paa Rudbjerggaard, som eies af Hofjægermester, Baron Knuth. Denne Gang var det Baronessens Værelse, i hvilket der, ved Nattetid, fra Haven blev gjennem Vinduerne indskudt flere Rendekugler. Derefter observeredes i eller ved et Træ et Brev, som indeholdt Undsigelse mod Hofjægermesteren. Vi begribe ikke, hvorfor Hr. Baronen saa ofte skrækkes; thi han har dog aldrig gjort sig skyldig i at forfølge enten den ene eller den anden af hans Bønder, som ere i betydelig Skyld til ham. En aldrende Mand, som forhen har været Forvalter, bruger Hr. Baronen nu af og til, da han ikke for Tiden holder Forvalter, og denne aldrende Mand er en Aften, da han gik fra Rudbjerggaard til sit Hjem, bleven overfalden og slaaet saa voldsomt, at han en kort Tid laae uden Bevidsthed paa Veien. Actionairerne i den Kjøbenhavn-Roeskilde Jernbane have nu betalt deres bestemte Jndskud, og Planen er bleven indsendt til den kgl. Commissarius for Jernbanen. Contracten om Leveringen af Skinnerne er nu afsluttet i England, og man kan saaledes vente, at Arbeidet paa Banen vil begynde (Berl. Tid.) til Foraaret.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-02-03
(Corresp.) Kjøbenhavn den 1ste Februar. At der undertiden tages Notice af de nu saa hyppige Frier-Avertissementer i Aviserne, synes dog at være Tilfældet. For nylig averterede en Mand fra Skaane om en Kone, hvis vi huske ret, med 45000 Rbd., og Lysthavende skulde aflægge billet i det kullanderske Hotel i Dronningens Tvergade. Nu finder man et Avertissement, sandsynligviis fra samme Forfatter, hvori Forfatterinden af en indsendt betegnet billet bedes undskylde, at han ikke har kunne indfinde sig, da han ikke dengang var i Danmark.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-02-03
Som bekjendt heisede en Capitain Schau, der fører et Skib for Kjøbmand Lange i Eckernførde, fornylig det slesvig-holsteenske Flag ved Karrebeksminde.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-02-03
Generaltoldkammeret skal i denne Anledning have paalagt Magistraten i Eckernførde at affordre Schaus Erklæring om hvad det skulde betyde, at han heisede et stribet Flag.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-02-03
Der har her tildraget sig en Begivenhed paa den Guerraske Ridebane, som har vakt megen Harme, og givet megen Anledning til Omtale. En af Berider skerne faldt under en Forestilling af Hesten, Noget som under slige halsbrækkende Experimenter er undskyldelig; men Directeuren, Hr. Alexander Guerra, var af en anden Mening og troede at burde revse hende paa Stedet med et Par Slag af sin Pidsk. Hr. Guerra blev naturligviis paa Stedet udpebet. Man siger ellers, at sligt Tractement skal jevnligt forefalde ved Prøverne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-02-03
Kjøbenhavns Børscours den 31te Januar 1845. Hamborg 2 Maaneder. – a vista 200. - Species 200. – pCt. Kongelige Obligationer (uden Rente) 102 1/2 a 102 1/4 Rbd. - Nationalbank Actier 144 1/2 Rbd. rede Sølv. Kjøbenhavns Torvepriser den 1ste Februar 1845. - Rug, 3 Rbd. 16 s. a 3 Rbd. 80 s.; Hvede, 4 Rbd. 16 s. a 5 Rbd. - s.; Byg, 2-radet, 3 Rbd. 8 s. a 3 Rbd. 32 s.; dito Geradet, 2 Rbd. 72 s. a 3 Rbd. - s.; Havre, 2 Rbd. 40 s. a 2 Rbd. 88 s.; Erter, 4 Rbd. 24 s. a 5 Rbd. - s.; røget Flæsk Lpd., 2 Rbd. 16 s. a 2 Rbd. 32 s.; dito grønsaltet, 1 Rbd. 72 s. a 1 Rbd. 80 s.; Smer, Pd. 20 s. a 24 s.; Æg, Snesen, 24 s. a 27 s.; Sjællandsk Smør, Fjerdingen, 12 Rbd. a 13 Rbd.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-02-03
Ved Tallotteriets 1441 Trækning i Altona udkom: 2
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-02-03
Blandinger. Næsten hele London, den uhyre Verdenstad, staaer paa et Leer-Fundament. Dette Leer besidder en stærk absorberende Kraft, og holder kun sammen saalænge, som det gjennemtrænges af tilstrækkelig Vædske. Fattedes denne, saa vilde det sammenfalde, eller slaae Revner, og ikke være istand til, at bære de uhyre Huusmasser, som nu hvile derpaa. Det er heller ikke sjeldent, at Husene synke Man har foreslaaet at bore et stort Antal artesiske Brønde skeer det, vil Grunden tildeels udtørres, og Ulykken være uberegnelig.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-02-03
J en Kulgrube i Bromby brast for kort siden Touget, hvorved en Kurv med 8 Personer hidsedes ned i Dybet. De Ulykkelige nedstyrtede i en Dybde af 400 Fod og fandt Alle en ynkelig Død. Paa den venstre Rhinbred, indeklemt mellem Floden og det mægtige Galanda, ligger Landsbyen Felsberg, paa en solrig, frugtbar Plet, beboet af 500 arbeidsomme, hidtil lykkelige Mennesker. En skrækkelig Opdagelse har tilintetgjort denne Lykke. Ovenfor Byen hæver sig Galanda i en Skraaning, 2,000 Fod høit, derpaa reiser det sig pludseligt i en lodret Klippevæg af 500 Fods Høide. Fra denne Væg truer nu en Steenmasse af over 30 Millioner Cubikfod at løse sig, Enkelte Blokke af Smaahuses Omfang ere allerede nedstyrtede. Angsten er ubeskrivelig; Befolkningen har maattet forlade Byen og har bygget sig Træhytter paa en Skrænt, høiere oppe ved Floden. Her maae de ulykkelige Mennesker tilbringe Vinteren.