JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-06-03
Man vil vide at Navnene paa de 6 Liniskibe, som ere beordrede at holdes i Reserve, skal være: Neptunus paa 84, Skiold, Justitia og Odin paa 74, Mars og et andet paa 64 Kanoner.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-06-03
Aarhuus. Da St. Hans Landemode dette Aar indfalder den 4de Junii, som er paa den Tid Wiborg Omslags Termin ikke endnu er til Ende, saa er samme des aarsag med det Kongel. Danske Cancellies Samtykke udsat til Onsdagen den 1ste Julii, som er 8te Da de sildigere.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-06-03
Torsdagen den 4de Junii reiser H. H. Biskoppen, Paa Visitatz i Sønderhald Herred.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-06-03
Skipper Peder Stephensen, agter og 8te Dage at afseile til Kiøbenhavn, hvorhen han medtager Fragtgods og Passagerer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-06-03
Den 2den Junii ankom Smakskipperne Jens Thurøe, Jes Jessen, Søren Michelsen, Lars Hansen og Peder Rasmussen. Samme Dato ankom Skipper Rasmus Schiellerup med Rug fra Næstved. Den 3die afseglede herfra til Norge Skipperne Hans Kryssing og Bendt Michelsen med Korn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-06-03
Prædikanterne paa Fredag. Domkirken-Candidat J. H. Weise. Frue=Kirke Hr. Selmer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-06-03
Prædikanterne paa 1ste Søndag efter Trinitatis.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-06-03
Froprædiken i Domkirken. Hr. Müller. Høimesse Aftensang. Domkirken-Hr. Stiftspr. Jansen. Stud. Svaneberg. Fruekirke. Hr. Selmer. Hr. Jahnsen. Hospitalskirken Hr. Jahnsen, Næstkommende Mandag skeer Jndlevering til agende Post a Aalborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-06-03
Udenlandsk. Frankrig. Uagtet alle Fortrøstninger om bedre Tider, vedvarer endnu en trykkende Mangel her.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-06-03
Ved det synkende Haab om at see Staden provianteret, hersker en almindelig Nedslaaenhed og Modløshed, mange Mennesker af Arbeidstanden forlader Staden og søger i Departementerne en bedre Skiebne og Brød. Faae Dage gaar forbie, hvori jo nogle af Hunger og Fortvivlelse styrter sig i Seinen. Ved St. Denis vil man have seet Ulykkelige som have opgravet vilde Rødder for dermed at stille det res Hunger, da de der i 4 Dage havde feilet Brød. Dyrhed tager saaledes til, at en Sæk Meel paa 325 Pund har kostet 50,000 Livres, et Pund Kiød 9 Livres, en Boisseau Kartofler 30 Livres og en Flaske drikkelig Viin 2 Livres. Et Riis Papiir betales med 150 Livres, hvorfor man og i en kort Tid har 4 gange maattet forhøie Prisen paa Aviserne. Mangel paa Heste, og Foder til dem, foraarsager Standsning i Landtransporterne, endog Deeligencen fra Havre til Rouen har desarsag maatte lagt stille. Reisende forsikkrer, at de, for at faae Postheste paa en Station, har maattet betale 200 Livres. Siden Borger Bourging den 13de Mai kom hiem fra Spanien, paastaaer mange at Fredsunderhandlingerne ere afbrudte, andre derimod at en spansk Negotiateur af stor Familie forventes. Efter en Officialberetning fra Østpyrenæer Armeen, som er forelæst i Conventen, giorde Spanierne den 5te Maji et Angreb, men blev tilbageslaaet, den 6te angrebes de af os, hvorved de mistede 800 i Døde 150 i Fanger, meget Munition og mange Heste, vort Tab derimod bestod kun i 18 Døde og 74 Saarede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-06-03
Den Brester Fløde skal ved den ulykkelige Vinter Campagne have lidt meget mere end man hidtil har erfaret, der skal og kun være ringe Proviantforraadi Brest. Repræsentanten Barras, som er kommen tilbage fra Havnene ved Canalen, har meldt til Conventen, at blot fra Ostende vil om kort Tid ankomme 25000 Centner Korn. Paa Sikkerhedsudskuddets Forslag er decreteret, at den Bygning, hvori Jacobinerne før holdte deres Forsamling, skal nedrives, og derpaa anlægges et Torv, som skal kaldes den 27de Julii. Den arresterede Conventsdeputerte, Joseph leBon, som under Robbespierre udøvede mange Grusomheder i Arras, og over hvem Conventen har nedsadt en Commission af 21 Medlemmer til at undersøge hans Proces, har klaget for Conventen over Sikkerhedsudskuddets Efterladenhed, der lader ham vansmægte i sit Fængsel, imedens Commissionen af de 21 undersøger hans Proces. Moniteuren leverer en Skrivelse fra Lion, efter hvilken Roligheden der skal igien fuldkommen være tilveiebragt. J samme paastaaes endog, at Lion vil meget snarere komme sig efter sine lidte Uheld, end man kunde formode. Levnetsmidler har man der i Overflødighed, og lettere end i Paris. J alle Gader ligger Brød tilkiøbs. Naar der i Egenen ikke blev opkjøbt saa meget til Paris, kunne Prisen være meget lettere. Lanjuinais og Rulle er igien af Conventen sendt til Jnsurgentdepartementerne, for fuldkommen at bringe Freden i Stand. Fra Rennes meldes under 5te Mai, at uagtet Freden er sluttet med de Chouans, dog et frygtelig Partie Mennesker, med hvide Cocarder, udøve mange Røverier, afvæbner hele Egne, hæver Brandskat, og ud tager mange unge Folk. Derimod viser de Anførere som har underkastet sig, al Flid for at tilveiebringe den offentlige Rolighed, hvoriblant Caumartin udmærker sig især. Den 28de April har og Anførerne for Rebellerne i Sarthe- og Mayonne Departementerne undertegnet samme Tractat som de Chouans i Mabilais. De Katholske Geistlige skal have bidraget det meste hertil. To fornemme Krigsfanger, Prindsen af Salm i Hollandsk og Grev Colloredo i Keiserlig Tieneste, har i disse Dage duelleret i deres Arrest, hvor de tillige med Prindsen af Leiningen, General O-Hara o. fl. sidder. Prindsen er bleven let saaret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-06-03
Holland. De Franske Folkerepræsentantere Sieyes og Reubel logerede medens deres Ophold her, i den Arvestatholderske Palais i Haag. Den Hollandske Commandant Rittmer, holdt den 18de Maji om Aftenen følgende Tale til dem: "Det Franske Folks Borgerrepræsentantere. Den Haager Nationalgarde, kan ikke være ligegyldig mod den lykkelige Begivenhed, som i saa lang Tid har været deres Formaal og Ønske. Den er altsaa kommen, den lykkelige Dag, der har forjaget alle truende Skrækbilleder. Dette Øieblik lover os Nationalvelstandens Tilbagekomst. Borgere, Nationalgarden i Haag, vil vise sig værdige til at have de frie Franske til Brødre, i det de vil bestræbe sig at efterfølge deres Dyder, Sieyes besvarede kort og fyndig denne Tale. Reubel som talede med adskillige Borgerofficerer, sagde til een iblant dem. Jeg er Folkerepræsentant, men har den Ære at være Grenadeer ved et Compagnie. Siden den med Frankrig sluttede Tractat, viser vore nye Regentere mere Fasthed og Mod; J Besynderlighed uddeeler Militairudskuddet strax Afskeed til alle Officeerer, som forlanger den. J den hele Provinds trykker Dyrtid, Mangel og den Franske Jndqvartering den ringere Borgerstand overordentlig, man seer ei heller nu saa mange rede Penge som før, men desflere franske Assignater og Hollandske Recepisser, ved hvis Udgivelse og Modtagelse ofte forefalder heftige Optrin Fra flere Steder i Republiken indløber bedrøvelige Efterretninger om Mangel og Elendighed, som er foraarsaget ved de mange Giennemmarscher og Jndqvarteeringer, saa at der i Tventhe staaer mange Huse ledige, hvis Eiere med Familie ere udvandrede til Tydskland. Den russiske Gesandtskabsfører von Novikoff, har den 20de Maii pludselig, uden at tage Afskeed, forladt Haag, hvilket giver det Rygte mere Troeværdighed, der siger, at Rusland vil nu virkelig tage Deel i Coalitionen imod Frankrig og skikke 12 Linieskibe til den Engelske Flode.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-06-03
Engelænderne har paa en Tid bloqveret Texelen og andre vore Strømme og viser sig ofte nær ved vore Kyster. For Vlie har 2de Engelske Fregatter og 3de Cuttere viist sig, som har borttaget et 3 Master Skib. Rygtet, som at Postcursen var hemmet imellem os, Coln og de preussiske Lande, er ugrundet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-06-03
Tydskland. Natten imellen den 19 og 20de har en Batallion Maynzer og 150 Rothmantels indtaget den eneste Fletsche som Franskmændene endnu havde ved Gonsenheim, Franskmændene flygtede og efterlod sig deres Tornistere og Feldtkiedler, og bleve forfulgte lige til den Franske Leir, og derefter demoleredes Fleschen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-06-03
Fra Brüssel skrives: at de Keiserlige igien har gjort et nyt Udfald fra Luxemborg der ikke har været til nogen Fordeel for dem. Der har været en Opstand i Luxemborg, da Borgerne formedelst Mange paa Brænde og andre Fornødenheder har villet tvinge Feldtmarschal Bender til at overgive Festningen til Fienden, men den blev snart dempet, og de Borgere som har Mangel, faaer nu Soldaten Nation, hvorfore de maa giøre Soldatertieneste.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-06-03
J Cølv er alle Geistlige belagt med Hausarrest, fordi de har vegret sig ved at betale den dem paalagte Contribution af 8 Millioner.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-06-03
Fra Wesel skrives: At Handel og Skibsfart begynder nu igjen at leve op, efter den istandbragt lykkelige Fred. De fra Crefeldt flygtede Kiøbmænd vender nu igjen hiem til deres Huse, hvilket det von Leyenske Contoir og har gjort, der nu i 8 Maaneder har opholdt sig i Elberfeldt. Det Observations Corps som bliver tilbage i Westphalen, for at dække Neutralitetslinien, commanderes af General Romberg. Alle undværlige Pak= og Proviantheste, skal efter Kongel. befaling gratis uddeeles blandt de Undersaatter i det Cleviske som have lidt meest ved Krigen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-06-03
Stockholm. Den 19de Maii afreiste Kongen og Hertug-Regenten til Skaane. Deres Reisefølge er saa anseelig, at der paa hver Station er bestilt 226 Heste. Reisen gik den første Dag til Lystslottet Gripsholm. J Kongens Vogn sad Regenten, Greverne Mørner, de la Gardie, Rosen og Baron von Essen. J Fraværelsen bliver Regieringsforretningerne besørgede af Rigsdrosten Kurk og Rigscanz ler og Præsident Reuterholm. Hertugen af Ostgoth, land har Forsædet i denne Commission, da han har afslaaet at bivaane den vestlige Divisions Campement.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-06-03
Adskilligt. J Cadix er den 24de Martii offentlig bekiendtgjort at Deien af Algier har erklæret Spanien Krig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-06-03
J Sicilien klager Jndvaanerne jammerlig over Forbudet mod Korns Udførsel, da Overflødigheden den er saa stor, at Kornet bedærves i Laderne, saa at man her finder Overflødigheden næsten ligesaa trykkende som Mangelen er paa andre Stæder. Et til London opbragt men strax frigiven Dansk Skib, Caroline, ført af Capitain Skinner, blev af en anden engelsk Kaper, som mødte det underveis igien optagen. Saasnart Admiralitets=Retten blev underrettet om denne Kaperens Egenraadighed, blev det ham meget ilde optagen og han vil efter al Anfeende komme dyrt til at betale denne Entreprise, da Retten strax blamerede hans Opførsel og Capit. Skinner, for den derved lidte Skade og Molest, prætenderer en Satisfaction af 5 a 600 L. Sterl.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-06-03
Bekiendtgiørelser. En Kone, nyelig ankommen fra Kiøbenhavn, paatager sig at vaske Floer og Silkestrømper samt fiint og grovt Linnedsyening, hun boer ved Aaen No. 57.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-06-03
Tirsdagen den 9de Junii førstkommende, Formiddagen Klokken 10 slet, bliver efter S. T. Hr. Landraad von Schleppegrels Forlangende og udi høibemeldtes iboende Gaard her i Byen, holdet offentlig Auction, over endeel ham tilhørende Ind- og Udboe, bestaaende af en Karet, et Messing beslaaet Hestetøi, et Skatol med Skab, Sengestæder, Speile, Borde, Stole, en Kanoper, et otte Dags Stue=Uhr, en Rulle, Bryggerkar og Ballier, adskillige Sorter Porcelain og Steentøi, Jerngryder, et Klaveer, 2de Jern=Kakkelovne med andet mere. Thi ville De Lysthavende til forbemeldte Tiid og Sted behagentlig indfinde Dem, da Conditionerne paa Auctionsstædet skal vorde bekiendtgjorde. Ebeltoft den 1ste Junii 1795. Hesselberg. Den 1ste Junii blev forglemt hos mig undertegnede 2de Nøgler med et Læderbaand i, hvem som hører samme til kan bekomme dem hos mig imod dette Avertissements Bekostning. Thøger Kiersgaard,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-06-03
Randers Veiermølle, som er indrettet til Grube og Meelmaling, kan underhaanden faaes tilkjøbs, paa Condition at den bortflyttes. J. Giesing.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-06-03
Under Aarhuus Amt, Westerliisberg Herred paa Schaarupgaards Gods udi Elen Sogn og Bye, er hos Huusindersten Mads Pedersen ved Døden afgaaet, hans Stifdatter Mette Nielsdatter i ugift Stand, hendes Efterladenskab er strax taget under lovbefalet Skifte=Behandling; af hendes efterlevende Moder blev angivet, at den Afdøde skal have følgende Sødskende, nemlig: a) en Søster Karen Nielsdatter, b) en dito Anne Nielsdatter, der begge skal boe i Kiøbenhavn og der være gift hver med en Skibstømmermand, c) en Broder Christen Nielsen der har været Smed i Tørslew paa Giessinggaards Gods, men er Dør og skal have efterladt sig 2de Børn, d) en Søster, Else Nielsdatter gift med Huusmand Mikkel Mikkelsen i Fløystrup paa Moesgaards Gods, e) en Broder Jens Kielsen tiener i Elen og f) en Søster Margrethe Nielsdatter tiener paa Hjortzhøilund; Thi bliver forbenævnte Arvinger herved (da Stervboen ei formaar at bekoste andet Proclama) 3de Gange efter hinanden i de Kiøbenhavnske Berlingske Tidender, samt Aarhuus Stifts AdresseAvis, indkaldet, de Myndige selv, samt de Umyndige med Værge og Formynder at møde ved Skifte=Samling i Stervboen til 6te og 12te Ugers Dagen fra Dato som er den 1ste Julii og 12te August førstkommende, for deres Ret under Skiftet at iagttage; til samme Tiid og Sted ville og Stervboets Credi= og Debitorer indfinde sig. Schaarupgaard pr. Aarhuus den 20de Maii 1795. P. Dahlsen, Fuldmægtig ved Godset.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-06-03
J Aabye Sogn og Bye under Westerliisberg Herred, ud et Huus paa Aarhuus Conrectorats Gods er den 23de Mai sidst ved Døden afgaaet Niels Jeppesen, hvis ringe Boe(som formodentlig ikke vil kunde betale Begravelsens Omkostninger) strax efter Dødsfaldets Anmeldelse taget under lovlig Skifte=Behandling; Thi bliver herved saavel de Umyndiges Formynder, Enke med Laugværge, som Credi og Debitores, herved indkaldet at møde i Stervboehuuset 30de Dagen den 23de Junii førstkommende, da Boets videre Behandling fortsættes samt 6te og 12te Uges Dagen fra Dato, nemlig den 10de Julii og 21de August førstkommende; enhver for lovlig at iagttage det fornødne, og de som maatte skylde noget til Boen, at betale samme, da Skiftet bemeldte 21de August bliver sluttet. Aarhuus den 28de Maji 1795. C. Westergaard, paa Hr. Conrector Stougaards Vegne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-06-03
Bekiendtgiørelse. Formedelst Forandring af Boepæl, er endnu mine faste Eiendomme her i Byen, (som i dette Aars Avertissement Nr. 6 er bekiendt giordt) underhaanden at faae til Kiøbs paa billige Vilkaar. Christian Raae. Copie af den Kongelige Bevilling, til Jndkaldelse for sal. Hr. Provst Jordhøi og Hustrues Stervboe, lyder saaledes:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-06-03
No. 1708. 7 Fire Rigsdaler. Proclama efter afgangne Sognepræst 1795. Hr. Lauriz Jordhøi og Hustrue. Vi Christian den Syvende af Guds Naade Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers Hertug udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Ditmarsken og Oldenborg, gjøre alle vitterligt: at Vi, efter Hr. Hans Juul Jordhøj, Provst udi Rind Herred samt Sognepræst for Ringkiøbing og Rindum Meenigheder i Riber Stift, og Hr. Frederich Gram Jordhøj, Sognepræst for Gangsted og Søvend Meenigheder i Aarhuus Stift udi Vor Land Jylland, deres derom paa egne og Medarvingers Vegne efter afgangne Hr. Lauriz Jordhøj, Sognepræst for Gangsted og Søvend Meenigheder og Provst i Voer Herred udi Aarhuus Stift, allerunderdanigst giordte Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at de ved Proclama sub poena præclusi et perpetui silentii med Aar og Dags Varsel maae i Berlingske Aviser, Viborger Samle, og den Altonaiske Mercur samt den Aarhuusiske Avis 3de Gange efter hinanden indkalde alle dem som formeene sig at have noget at fordre i bemelte Hr. Lauriz Jordhøis og ligeledes afgangne Hustrues Stervboe, dermed at fremkomme og saadant deres havende Krav inden foreskrevne Tiids Forløb hos bemeldte Hr. Frederick Gram Jordhøi at anmelde og beviisliggiøre, og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vores allernaadigste Bevilling læses for vedkommende Værneting, samt den Overret hvorunder samme henhører, hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Givet udi Vor Kongelig Residenstad Kiøbenhavn den 19de Mai 1795. Under Vort Signet. (L. S.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-06-03
Efter Hans Kongelige Majestets allernaadigste Befaling C. v. Brandt. Colbiørnsen. Rejersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-06-03
J allerunderdanigst Følge af forestaaende Hans Kongelige Majestets allernaadigste Bevilling, bliver herved indkaldet alle og enhver som maatte formeene sig at have nogenslags Fordring eller Prætension udi sal. Hr. Lauriz Jordhøi og Hustrue Mette Juuls Stervboe dermed at fremkomme og saadant deres havende Krav inden foreskrevne Tids Forløb hos Sognepræsten Hr. Frederich GramJordhøi i Elbeck Præstegaard at anmelde og beviisliggiøre, hvor enhver efter lovlige Beviser skal nyde Ret. Elbeck Præstegaard, den 25de Maii 1795. Paa egen og Medarvingers Vegne Frederich Gram JordhøiSognepræst for Gangsted og Søvend Meenigheder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-06-03
J Følge den Kongelige Anordning af 8de denne Maaned om Hesteavlens Opmuntring i Dannemark bekientgiøres herved til Vedkommendes Efterretning, at Hengste Besigtelserne og Præmiers Tilkiendelse blive af Amtmanden paa et hvert Besigtelsessted og de tvende dertil udnævnte Stutteriekyndige foretagne paa følgende Dage. J Weile den 16de Junii, i Skanderborg den 17de, i Randers den 19de, i Rold den 20de, i Hiørring den 22de, i Thisted, den 29de Junii, i Skive den 1ste Julii, i Holstebroe den 3die, i Varde den 6te i Odense den 9de, i Svenborg den 10de, i Holbeck den 14de, i Hillerød den 16de, i Kiøge den 17de, i Nestved den 18de og i Nyekiøbing den 20de Julii.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-06-03
Kiøbenhavn, Directionen for Stuttekievæsenet den 22de Maii 1795. Reventlov, Hauch, Adeler, Abildgaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-06-03
Her paa Adresse=Contoiret faaes tilkiøbs: Hoved=Mandtals Lister a Bog, 1 Mk. 8 Sk. Af= og Tilgangs dito a Bog 1 Mk. 8 Sk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-06-06
Udenlandsk. Kiøbenhavn. Efter Forlydende, skal med det første General Audjutant Fischer af Søe-Etaten og Capitain Zernichov af Jngenieur Corpset, reise til Sielland, Jydland og Holsteen, for at undersøge i hvad Tilstand Kysterne befindes, og paa hvad Maade de lettest kan blive befæstede og gjort sikkre.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-06-06
Fra den Kongel. Consul Wolff i London er indløben den Efterretning, at Admiralitets=Retten der, har igien frigiven 16 af de i forrige Sommer der opbragte Danske Skibe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-06-06
Den til Vestindien bestemte Fregat, Freyn, under Generaladjutant Koefods Commando, er gaaet under Seil til sin Bestemmelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-06-06
Aarhuus. Den 4de Junii afgik herfra til Kallundborg Smakskipperne: Jens Thurøe med Stude for C. Faurschou og Lars Dalsgaard, og Christen Soede med Kiør for Niels Poulsen. Den 5te Jes Jessen med Passagerer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-06-06
Udenlandsk. Frankrig. Ved den daglig tiltagende trykkende Mangel, steeg ligeledes Aagerkarlenes Uforskammenhed saavidt at de begyndte paa at sælge Kartofferne i Stykkeviis, og forlangte 25 Sous for en kogt Kartoflel. Agioteurerne i Palais-Royal, gaaer næsten alle klædt som Tiggere, men har Lommerne fulde af Guld, Sølv og Assignater og man kan faae hvad Slags Vahre hos dem man vil. Foruden disse afskyelige Mennesker, der benytter sig af den nuværende offentlige Elendighed, gives endnu en foragteligere Slags, der viser sig under Navn af Laugust seurs: de forstiller sig, som halv Døde, der hvert Øieblik ere færdige at falde om paa Gaden af Hunger og Elendighed; skiønt man kan see paa disse Menneskers fordrukne og blussende Ansigter, at det er Forstillelse, da de fortærer hvad man af Medlidenhed giver dem i stærke Drikke. De Pariser Borgerinder viser sig overmaade Velgiørende, og det er at haabe, at den forrige Franske Galanterie, igien med Freden vil vise sig i sin forrige Glans. Omendskiønt Parisernes Sæder endnu er noget revolutionel, saa fornærmer de dog nu ikke meer, enten Natur eller Menneskelighed. For en Sol Kaabermyndt blev i Gaar buden 10 Sous i Assignater. En Soldat, som i Vendekrigen havde faaet 17 Saar, og tog Tieneste igien, endnu da han knap var ret lægt, hvori han mistede det ene Been, viiste sig den 17de Mai i Conventen paa sit Træbeen, for at bede om Forsørgelse, fik 1700 Livres af Nationalskatten og skal bestemmes en Pension. Rygtet og Fred med Keiseren bliver mere almindelig, og man taler om en Keiserlig Negotiateurs Ankomst. Efter en SkipperEfterretning fra Havre, skal Spanien og England indtil videre befaling, have erklært Øen St. Domingo for uafhægig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-06-06
Fra Altona under 1ste Junii, haves Efterretning om en nye meget betydelig og farlig Folke=Opstand i Paris imod Conventen, som den 26de Maji ved en Courier fra Velfærdsudskuddet var bekiendtgjort Folkerepræsentanterne i Amsterdam. J Breve fra Paris af 25de Mai, som den 2den Julii over Hol tid er ankommen til Altona, sees at Oprøret er stil slet og Roligheden igien tilveiebragt, samt at de til St. Antons Forstad flygtede Oprørere, har ved den bevæbnede Magts Nærmelse, udleveret deres Anførere, (hvorunder vare Cambon og Thuriot) samt deres Skyts. Denne den 20de opkomne Tumult, har været betydelig. Midt i Conventsalen, hvori Oprørerne indtrængte sig, skeede Pistolskud, man gik løs paa Præsidenten og Secretairerne med Sabler og et almindelig Mordskrig gienlydede i hele Sahlen. Convent deputeret Ferrand blev dræbt og hans Hoved blev om baaren paa en Piqve. Den Svenske og Americanske Gesandt, som vare nærværende, erklærede, at de vilde blive og deele Conventens Skjebne. Jmidlertid maatte dog næsten alle Deputerede af det herskende Partie flygte. 25 af Biergpartiet blev i Sahlen og udnævnede et nyt Jacobinsk Sikkerhedsudskud. Over hele Paris blev stormet med Klokkerne, indtil Legendre med 4 troe Batailloner af Nationalgadere frem rykkede og bemægtigede sig Conventsahlen, i hvilken 20 Compagnier indtrak gjennem 4 Tilgange og forjagede Oprørerne. Om Natten kom endnu 2 Regimenter Ryttere til. Borgerne staaer endnu under Gevæhr og alle Klokkerne bliver nedtaget af Taarnene. Anførerne for Oprøret ere erklærede fredløse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-06-06
Holland. De til den 15de Artikel i Aliance Tractaten mellem Frankrig og Holland tilføiede Puucter, ere følgende: 1) Begge Nationer kan betiene sig med lige Rettighed af Havnen og Doqven i Vlietingen, 2) Enhver Nation skal have deres egne Magasiner, Verfter &c. 3) Den Bataviske Republik afstaaer det Vestindiske Huus med dets Territorium, og for det første et af Verfternes Brug, til den Franske Nation. 4, Jndkiøb af Skibsnødvendigheder, Huse og s. v. bliver for enhver Nations Regning. 5) Doqvens og Voldens Reparation deles mellem begge Nationer, dog skal den Bataviske Republik have Direction over Udgifterne. 6) Jngen af begge Nationer skal have enten Admiral eller Vagtskib i Havnen Vliesingen, 7) Jfald der i Anledning af dette Reglement skulle opstaae Vanskeligheder, som ikke med det Gode kunde afgiøres, saa skal det ved, Voldgiftsmænd, 2 Franske og 2 Hollændere, og en 5te som af begge Nationer, skal vælges ved Lodkastning, afgiøres. 8) Dette Reglement skal træde i Kraft strax efter Tractatens Ratification.