JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-09-12
En Maler i Mühlhelm kogte forleden Fernis i sin Stue. Den kogte over og stak Jld i Vuggen, hvori to Børn laae. Moderen vilde redde dem forgiæves. Hun blev opbrændt tilligemed begge Børnene. Et gandske eget Tilfælde er forekommet i Berlin. Skarpretteren er af sit Districts Beboere bleven valgt til Deputeret, men Forsamlingen vilikke erkjende ham som Collega.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-09-12
En ung Lærd fra Danmark, Hr. Reventlow, har i Elberfeld (saaledes meldes i den preuss. Statstidende) aflagt Prøver paa sin overordentlige Hukommelse og beviist, at han har tilegnet sig den hos de Gamle saameget roste Hukommelseskunst (Memonik). Han vandt den forhausede Mængdes bifald. Flere tydske Regjeringer have forbudt Udsalget af et Skrift, som fører Titel af: "Caspar Hauser, Badens Thronarving.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-09-12
Den franske Regjering har sluttet Accord med et Handelshuus i Strassborg om en Leverance af 25,000 Heste.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-09-12
Da som bekjendt den chinesiske Regjering har under Livsstraf forbudt sine Undersaatter at handle med Englænderne, saa drives nu den chinesiske Thee handel ved engelske Skibe under dansk Flag.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-09-12
J Darmstadts Omegn har en ung Mand, Peter Leunspach, som var kommen i Trætte med sin Svigerfader, overfaldt Denne med sin Hølee, der, med eet Hug, gjennemskjar Ribbeen, Lunge og Lever.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-09-12
J det nyeste Hefte af "Conversationslexikon der neuesten Litteratur, Volcker und Staatengeschichte, findes, under Artiklen Danmark, følgende Curiosa: De bedste politiske Aviser ere Archiater Schönbergs danske Statstidende, Overprocurator Ørsteds Collegialtidende, Etatsraad Thaarups "Dagen."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-09-12
Paa Jsland udkommer et Qvartalskrift for nordisk Oldkyndighed. Rafn har præsteret fortraffelige Ting som Philolog. Hertz er Een af de meest udmærkede nulevende Theologer."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-09-12
Den preussiske Regjering har ladet Handelstanden, i Stettin opfordre til at indgive en Fortegnelse over Beløbet af den i de sidste 20 Aar formeget betalte Øresunds Told.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-09-12
Da Studenterne i Christiania bragte den der tilstedeværende Professor Steffens, deres Landsmand et glimrende Fakkeltog, aflagde Steffens sin Tak i det danske Sprog, idet han tillige advarede de unge Mænd for at give sig formeget af med Dags politiken, og tilraadte dem, at vende deres Opmærksomhed og Studium mod den høiere, almeengyldige og ægte Politik, som støtter sig paa et fast System af Erfaring og Overbeviisning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-09-12
Hos Dr. Neuber, Physicus i Aabenraa (saaledes fortælles der i Dannevirke) indfandt der sig en Bonde, og søgte Raad for sin syge Kone. Doctoren (der er en ivrig Tydsker og har udgivet flere Flyveskrifter imod die enragierten Dänen") paalagde ham: at kogge en Pot Sup po en Huhn og give hende den at stirke sig po." Da Bonden ikke forstod, at Doctoren ved Huhn, havde meent en Høne gik han hjem i den Formening at det var en Hund der skulde koges Suppe paa. Hvilke underlige Midler (tænkte han) maa man ikke ofte gribe til for at redde et Mennesteliv." Hvorledes denne Ret bekom Konen, derom er det nu, at man i det nordslesvigske Publikums Navn beder den tydske Doctor om Oplysning i et af hans næste Flyveskrifter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-09-12
Nysforgangne 7de Søndag efter Trinitatis prædikede en Landsbypræst over Evangeliet, men fortalte sig i sin Varme og raabte: "Ja, saaledes haver Herren med 4000 Brød bespiist fem Mænd foruden deres Qvinder og Børn; hvad sige J dertil, mine Elskelige?" Det kunde jeg ogsaa gjøre, Hr. Pastor svarte Kromanden, som sad lige under Prædikestolen, og en almindelig Latter endte Prædikenen. Næste Søndag vilde Præsten straffe Krommanden, gik ud fra den samme Text, talte med stor Salvelse, og vendte sig omsider til Kromanden med de Ord: "Saaledes haver Herren, med fem Brød, bespiist 4000 Mænd foruden Qvinder og Børn - kan Han ogsaa der – "Oja, med det, vi have levnet i Søndags, Deres Velærværdighed!" svarte Manden. (Md.) Blik mod Syden. (Af Bladet Dannevirke 5te Septbr.) Det er ikke godt at vide, hvad den eidoriske – (trans og cis) Propaganda da egentlig vil, for den veed det ikke selv. Den vil nu for det første tydske os dumme Dänen for at gjøre fornuftige Skabninger af os, og – ja hvad saa Skulle vi saa være Meklenborgere eller Brandenborgere, Oldenborrer eller Hannoveraner, Lutheraner eller Græker, Aa neil vi skulle blot være tydske: i Haab om at utallige Konger og Cousiner kunne regiere over os til Verdens Ende – og endda noget derefter (som Præsten Rodenborg sagde i sin Liigpræken over Frederik den Femte) - i Haab om, vi kunne nyde den Glæde, Ære og Lyksalighed, at de store Potentater ville bruge os som Jettons, som Dambrikker, som Marqver i det store Dominospil, maae vi jo med Glæde smide vort gamle Sprog, vor gamle Historie, vore Sæder og Skikke – kort vor gamle Nationalitet i Pullien. Den gamle Mand bliver os altid vis. Det er sært af Jer, J forstokkede, forblindede Sønderjyder (om Forladelse: Nordholsteenere, at J ei kunne føle Lyksaligheden af at høre til Tydskland. J maae slet ingen Sands have for det Dramatiske.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-09-12
J Tydskland har nu i en Række af Aarhundreder været opført Commedier, Ridderspil, men især Tragedier – af hvilke een varede i fulde 30 Aar - det er Noget. – Og saa kommer der saamange fremmede Skuespillere fra allede europæiske Theatre, og give et Charivari, der gjør Nar ad Alverdens Kattemusik - det kalder jeg ogsaa Noget. Naa lad mig nu see, at J viser Jer fra en fornuftig Side, ikke laaner Øre til Dannevirkesnak, men snak ter Tydsk - om det ogsaa er Galtydsk, det er dog altid bedre end Godtdansk. Hillemænd, hvilken Sallighed, naar J faaer Allesammen, tydsk Religion." Kahænsæ, J faaer ogsaa Nørrejyder omvendt, og lad saa tage Øboerne, Hvo som vil Gute Nacht, Dannemarck, schlaf wohl, angenehme Rube." St. St. Blicher.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-09-12
Bekjendtgjørelser. Ved en blid og rolig Død har det behaget det alvise Forsyn, i Dag Formiddag Kl. 103. at bortkalde min gode og elskede Mand, Kjøbmand Ulrik Bræmmer Frederik Fischer, efter 3 Ugers Sygeleie, kun 41 Aargammel. Dette Sorgens Budskab maa jeg, paa mine Börns og egne Vegne, herved meddele den salig Afdødes og min fraværende Slægt og Venner. Aalborg, den 6te September 1840. Ane Schmidt Fischer, födt Herskind. En Smertens Dag oprandt for os den 10de d. M., da vor haabefulde eneste Søn, Søren Carl Christian Schmidt, efter et halvt Aars Svaghed, i sit 20de Aar, ved en stille Død bortkaldtes fra det Jordiske. Han kjendte kun Livet fra den lyse Side, som hans Tilværelse udgjorde vort Livs Glæde. Med blødende Hjerter modtoge vi Sorgens bittre Kalk. Han forlod os, som saa høit elskede ham, men fra Fremtids Sorger er han bortgaaet til en uforgængelig Fred. Herrens Villie skee, Vi skulle see ham igien; med denne Trøst vil Gud give os Kraft til at bære vor tunge Skjæbne. Grenaae, den 11te September 1840. Schmidt. Mariane Schmidt, fød Schou.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-09-12
Afvigte Tirsdag Aften hjemkaldte Gud, efter flere Aars Svaghed og omtrent 8 Dages Sygeleie, vor elskede Fader, Brygger og Dannebrogsmand Lars Jensen, i hans Alders 63de Aar. Hans tidligere Dage henrandt i blidere Kaar, end hans Livs Aften, der desværre var riig paa Kummer og Gjenvordigheder. Fred nu med den trætte Vandrer! Dette for os saa tunge Dødsfald, hvorved vi, netop et Aar efter vor forudgangne Moders Død, see os berøvede en om og kjærlig Fader, bekjendtgjøres herved, dybtsørgende, for fraværende Slægt og Venner, afRanders, den 10de September 1840. hans efterladte sex Børn. Paa Spidsen af Bulberg, omtrent 3) Miil ogen for Hanstholmen, er opført en Bygning hvis Mure ere hvide, staaer i Øster og Vester, har bruunt Tag, er 6 Alen høi og 16 Alen lang, hvilket herved bekjendtgjøres, til Efterretning for de Søfarende. Aarhuus, den 8de September 1040. Paludan,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-09-12
Commandeurcapitain og Overlods i Jylland.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-09-12
Briggen Majaden af Kiel er sjunken paa 9 Favne Vand omtrent 1 Miil udenfor Frederikshavn. Endeel af Reisningen staaer endnu over Vandet. Følgende Perlinger ere tagne derfra: Frederikshavns eller Fladstrands Castel i N. W. t. N. Sæbye Kirke i S. W. t. W. ; W. Frederikshavns Havne=Fyr i N. W. 3/4 N. Hirtsholmens Fyr i N. O. 1/20. De 2de første Peilinger at benytte om Dagen, og de 2de sidste om Natten. Hvilket herved bekjendtgjøres til Efterretning for de Søefarende. Aarhuus, den 8de September 1840. Paludan,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-09-12
At Skiftet efter Pastor Hegelund af Virring vilblive foretaget her paa Contoiret Mandagen den 28de dennes, om Eftermiddagen Kl. 2, og at det den Dag forventes sluttet, bekjendtgjøres herved. Rougs &c. Herredscontoir i Randers, den 1ste September 1840. A. L. Reiersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-09-12
Efter Overeenskomst med Auctionsdirecteuren agter Undertegnede, saafremt antageligt Bud skeer, ved en eneste Auction, som holdes paa denne Byes Raadhuus Fredagen den 18de September førstkommende om Middagen Kl. 12, at bortsælge min iboende Kjøbmandsgaard Matr. No. 275 paa Kjøge Byes Torv.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-09-12
Trykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkerie. J denne vel vedligeholdte, for endeel nybyggede, for Handel særdeles fordeelagtigt beliggende Gaard, har i flere Aar af min afdøde Mand, Kjøbmand J. W. Egeriis, været drevet en meget betydelig Kjøbmands- og Kornhandel, hvortil Eiendommens særdeles gode Boutik, rummelige Magasiner, velindrettede luftige Kornlofter, samt store Gaardsrum og udstrakte Tømmerplads, tilbyde fortrinlig Leilighed. I Gaarden er desuden et meget godt Brænderie, og til Eiendommen hører en stor smuk Hauge. Conditioner, der ville blive meget favorable for Kjøberen, saavelsom en over Eiendommen for et Aar siden optaget Taxationsforretning, hvorefter denne er ansat til sand Værdie 24000 Rd. Sølv, kunne 8 Dage førend Auctionen erfares paa selve Eiendommen, der tillige forevises for Lysthavende. Kjøge, den 2den September 1840. I W. Egeriis Enke.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-09-12
Løverdagen den 19de d. M., Middagen Kl. 12, afholdes paa Herredernes Thingsted i Aarhuus Raadhuus Licitation over Opførelsen af endeel Steenkister paa de større og mindre Landeveie i Hads og Ning Herreder, samt over Jstandsættelsen af et Veistykke paa 30 Favne, sønden for Tranberg Kirke, paa Horsens Landevei. Lysthavende indbydes. Hads og Ring Herreders Contoir, den 12te Septem ver 1826. Canna
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-09-12
Forpagtning. Hvor en Eiendom med frit Hartkorn af omtrent 140 Tdr. Lands Størrelse, beliggende paa Jyllands Østkyst i en fortrinlig Egn, kan erholdes i Forpagtning, anviser Hospitalsforstander Hjerrild i Horsens.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-09-12
Jslandsk Klipfisk er igjen at faae hos R. C. Lemmich.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-09-12
Svenske Jernplader faaes billige hos R. C. Lemmich.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-09-12
En rask Dreng af skikkelig Familie, som regner og skriver godt, kan strax blive anbragt ved Handelen. Adressecontoiret i Aarhuus anviser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-09-12
Fra 1ste November kan nogle Tønder Værme daglig bekommes, naar Bestilling skeer snarest hos Th. Sabroe, ved Studsgadesport.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-09-12
Af Mangel paa Huusplads ere 40 Traver Havre at faae tilkjøbs hos Brændeviinsbrænder S. Thomsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-09-12
Nogle hundrede Grønkaal ere tilkjøbs hos Brændeviinsbrænder. S. Thomsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-09-12
En confirmeret Dreng ønsker sig i Bagerlære, helst i Aarhuus. Adressecontoiret anviser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-09-12
Nogle komme store Foustager kan bekommes meget billige tilkjøbs hos Tarliong i Aarhuus. Stedet No. 331 paa Mindegade, bestaaende af 3 Fag til Gaden og dobbelt Qvist, er underhaanden at faae tilkjøbs af Eieren som beboer Stedet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-09-12
Nogle gode røgede Randers Lax sælges hastigt, senest til Søndag Middag, i hele Lax, hos Skomagermester J. Scholdan.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-09-12
Cataloget over Boquuctionen paa Friiskolt, den 17de dennes, faaes for 8 Sk. paa Adressecontoiret i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-09-12
Trende solide Kakkelovne ere tilkjøbs i Stedet No. 662. paa Vestergade. Da jeg nu igjen er kommen paa Benene som min svære Sygdom havde bragt mig fra, er jeg grundet paa Modsigelse raget i Dispyt angaaende Vinteren 1814 da vi sluttede Freden til Kiel, som efter min Formening havde en Kulde af 30 Karat, hvorfor Enhver der har Jndsigt i Kulden fra den Tid af, anmodes om at sige, omjeg ikke har Ret, 30 Karat nemlig. Anders Nothen, kgl. Frimurer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-09-12
Jfølge Generalpostdirectionens Circulaire af 27de Juni sidstl. koster Aarhuus Stiftstidende paa de kongl. Postcontoirer i Stiftet 1 Rbd. 30 s., og udenfor Stiftet, 1 Rbd. 37 1/2 s. qvartaliter. Paa Udgivelsestedet koster den 1 Rbd. 24 s.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-09-14
Mandagen den 14de September. Den til Forsendelse med Brevposterne Kongelig allernaadigst allene privilegerede Aarhuus Stifts-Tidende. Redigeres og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmanist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-09-14
Nyheder fra Udlandet. Haandværkeropstanden i Paris har taget en frygtelig Overhaand. Halvtredsindstyvetusinde Haandværksvende og andre Arbeidsfolk gjennemstreife Gaderne og synes at have Ondt i Sinde. Den 7de Septbr. om Efterm. Kl. 4, da Posten gik fra Paris, blev Allarmtrommen rørt i Gaderne for at kalde Nationalgarden sammen. Paa alle offentlige Pladser var der opstillet Linietropper, baade tilhest og tilfods, og i de meest besøgte Gader vare Boutikerne lukkede, af Frygt for Spectakler. Man hørte Geværild fra Rue St. Martin og Place des Victoire. Paa begge Steder vare Oprørerne komne i Haandgemæng med Soldaterne og Politiet. Tre af dettes Sergeanter vare nedtrampede og stukne med Knive. Lige fra St. Paulskirken i Gaden St. Antoine indtil Barrieren l'Etoile stode Haandværksfolkene saa tæt sammenstuvede, at man anslog deres Antal til 50 a 60000. J Faubourg St. Antoine sloges man med en rasende Forbittrelse og opkastede stærke Barricader. Linietroppernes Kavallerie og Artillerie havde Ordre at besætte alle Stadens Hovedpunkter. En Hob af 20,000 Haandværkere og Fabrikarbeidere var med en rød Fane marscheret til det store Torv, nogle Esqvadroner Rytteri bagefter dem. Til Natten befrygtedes alvorlige Excesser. Samtlige Ministre befandt sig en permanence hos Kongen i Thuillerierne. Statspapirerne vare faldne stærkt og Børsen befandt sig i stor Bevægelse, deels over det Passerede i Paris, og deels fordi der skulde være kommet høist foruroligende Efterretninger fra Syrien og Ægypten, hvorved det Rygte var sat i Omløb, at den kgl. Ordonants til Kamrenes Sammenkaldelse var under Pressen. Tillige vilde man af Politiets Undersøgelser være kommet til Kundskab om, at Haandværkeropstanden bevirkes ved fremmede Penge.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-09-14
En engelsk østerrigsk Eskadre under Admiral Stopfords Kommando havde viist sig udenfor Alexandrien. Mehemed Ali har sendt Ordre til Jbrahim Paska, at han skal begive sig over Taurus og marschere til Constantinopel. En tyrkisk Flaade, bestaaende af 5 Krigskibe, var kommen til Metelino, hvor den vilde forene sig med den engelske Flaade og stille sig under Admiral Stopfords Kommando. Den brittiske Commodore Napier, der kommanderer 4 Linieskibe, har opfordret de ægyptiske Øvrigheder til at rømme Syrien, hvilket de ikke har villet efterkomme. Perserne ere rykkede ind i Bagdad. Man troer, de staae i Forbindelse med Mehemed Ali. J Constantinopel havde man paa et italiensk Dampskib fundet Papirer af største Vigtighed, ang. Mehemeds store Anhang og deres Planer. Reis Effend havde strax sendt et Dampskib med Depescher til Odessa, hvorved der meentes, at Russernes Jntervention paaskyndtes. Fra Malta var der sendt til den britiske Flaade i Levanten 37,000 Jordsække, hvoraf der sluttes, at man har i Sinde at angribe St. Jean d'Acre. Den franske Admiral Rosamelhavde faaet Ordre: at afseile med sin Flaade til Levanten. Fra Algier var kommet den ubehagelige Efterretning til Paris, at Abdel Kader var med sine Tropper trængt ind i Provindsen Oran. - J alle brittiske Havne hverves der Matroser til Krigsskibene. - Den franske Gesandt Grev Pontois har forladt Constantinopel. – Albaniens Befolkning skal være parat til Opstand mod Porten. Ogsaa de sætte alt deres Haab til Mehemed. Paa alle Kanter af Tyrkiet skal der være en farlig Gjæring mod de Christne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-09-14
Mehemed Ali har givet Bisaat Bey følgende Svar paa hans Ultimatum fra Porten: "MedSværdet har jeg erobret de Lande, jeg behersker, og kun med Sværdet skal man igjen berøve mig dem. Allah forbande alle de af Portens Raadgivere som i deres Forblindelse arbeide paa Islamismens Undergang. Men jeg har svoret, med Muselmændenes tredobbelte Eed, at seire eller døe for Jslams Forsvar. Falder jeg, da være man overbeviist om, at mit Fald skal blive dyrt betalt." - Og til Grev Walewski sagde han: "Jeg takker Frankrig fordi det ikke har underskrevet Londonnertractaten; der ligger Trøst og Styrke for mig. Jeg er dybt rørt over Frankrigs Venskab, at det vil forsvare min Ret, og jeg skal aldrig glemme det. Hvis Frankrig skulde finde det passende, fremdeles at modsætte sig de allierede Magters Planer, da vil jeg være stolt af, at kæmpe ved dets Side; jeg vil da stille min Flaade, min Armee og min Søn under dets Befaling. Giør Frankrige det ikke, saa begriber jeg ret vel dets Tilbageholdenhed. Maaskee det er nødvendigt, at vi maae handle hver især. Man har sluttet en ubillig og voldsom Tractat imod mig. Jeg vil ikke angribe dem som have underskrevet den, jeg vil være taalmodig og maadeholden; men jeg vil udgyde mit Blod indtil den sidste Draabe, for at opretholde det Rige, jeg har grundlagt. Men angriber man mig, eller prøver man paa, igjen at bringe Libanon til Oprør, da har min Søn Ordre til, strax at rykke over Taurus. Jeg veed det, man vil i Ryggen af min Hær bringe Syrien i Opstand; da skal jeg i Lilleasien fremkalde en, hvis Virkninger man ikke ahner. Jeg er Islams Repræsentant, Naar jeg vil, da udbryder den hellige Krig, og hver god Muselmand er beredt til at følge mit Banner. Man troer at ville skrække mig ved en truende Coalition, men jeg skal vide at opløse den, ved at marschere mod Constantinopel. Jeg skal antænde en saadan Brand, at Europa vil faae nok med sig selv at gjøre, og det ottomanniske Rige vorde frelst. Skee hvad der vil, jeg har gjort min Pligt! Jeg underkaster mig Guds Villie!" (Paschaens Krigsmagt i Syrien og Ægypten anslaaes til 300,000 Md. Paa det Sted hvor Buonaparte gjorde sin mærkv. Landgang har Mehemed ladet bygge tre nye Forter, hvert besat med 100 Kanoner.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-09-14
Østerrig har sluttet en Alliance med Kongen af Sardinien. Den piemontesiske Armee, som man ikke kan stole paa formedelst dens Sympathi for Frankrig og den trefarvede Fane, skal, hvis det kommer til Krig, marschere til det Jndre af Jtalien, ja muligt endog til Østerrig, medens en østerrigsk Armee umiddelbart besætter Piemont.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-09-14
Kongen af Hannover ankom den 16de August om Aftenen til Celle og overraskedes ikke lidet ved at see det derværende Militair endnu klædt i Nødt. Da Kongen gav sin Misfornøielse herover til kjende og spurgte, om Militairet endnu ikke var forsynet med de nye (blaae Uniformer, svarede den kommanderende General, at den for den røde Uniform indrømmede Frist endnu ikke var udløben. Hermed var Kongen imidlertid ikke tilfreds, og Soldaterne maatte derfor begive sig til deres Qvarterer og iføre sig de nye Farver. Saaledes uniformerede bragte de Kongen om Aftenen den nye preussiske Tappenstre som Serenade. Den russiske Flaade i Sortehavet havde faaet Ordre, at bryde op til Middelhavet, for at tage Deel i den engelsk østerrigske Flaades Operationer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-09-14
Norges Statholder, Johan Caspar Hermann Greve af Wedel-Jarlsberg, er ved Døden afgaaet den 27de August i Wiesbaden, hvorhan havde opholdt sig et Par Maaneder ved Sundhedsbrønden. Han var født den 21de Septbr. 1779 i Montpellier. Sin første Opdragelse havde han nydt i England, hvor hans Fader var kgl. Gesandt. Senere studerede han ved Khvns Universitet, og i en Alder af 21 Aar blev han Secretair hos den daværende Finantsminister Grev Schimmelmann. 1806 blev han Amtmand i Budskeruds Amt. Aaret efter giftede han sig med Karen Anker, eneste Datter afJernværkseier P. Anker, senere norsk Statsminister. 1814 var han Medlem af den const. Rigsf. paa Eidsvold og senere i Norges første overordentlige Storthing. Strax efter Rigernes Forening blev han Statsraad, Finantsminister, osv. Han var Ridder, og Commandeur af alle svenske Ordener og C. af af D. J Fjor forærede Kongen af Sverrig ham Seraphinerkorset i Diamanter. Den Afd. roses almindeligt for sit uplettede private Liv og rastløse Virksomhed, saavelsom og for hans Elskværdighed i det selsk. Liv og for hans sjeldne Velgiørenhed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-09-14
Fædrelandet. Kjøbenhavn, den 12te Septbr. Under 28de f. M. er udkommet et kgl. Patent angaaende Valg af nye Deputerede til de næste Stænderforsamlinger. Blive Stænderne saalænge samlede, at saadant ikke kan skee inden Aarets Slutning, da skulle Valgene være tilendebragte inden Slutningen af Januar Maaned næste Aar. (C. T.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-09-14
Ifølge kongeligt Rescript af 1ste Septbr. er det befalet, at de af Collegierne, som ikke ere færdige med deres Reductionsforslag og Normalreglementer, skulle have dem fuldendte inden den 1ste Octbr. d. A. (Fædrel.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-09-14
I Anledning af Kongens Gienkomst her til Byen, der efter Forlydende vil finde Sted den 3die October, er det paatænkt – hvis denne Plan imidlertid kan realiseres -, at bringe Paludan Müllers delige Digtning Amor og Psyche, paa Scenen. Hr. Kapelmusikus og Syngemester Rung er efter Sigende blevet overdraget at componere Musiken til samme, og dHrr. Dandsedirecteur Bournonville og Theatermaler Troels Lund at arrangere Dandsene, og male Decorationer dertil. (Aalb. Av.)J Slutningen af denne Maaned agter Thorvaldsen at tiltræde sin Reise til Jtalien, ledsaget af sin Elev, Billedhuggeren Matthæt, der, siden hans Ankomst hertil Byen, uafbrudt har været om ham. Man mener imidlertid dog, at Kunstneren vil vende tilbage til os i næste Sommer for at blive her for bestandigt. (S. Bl.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-09-14
Tre Damer af god Familie ere, næsten til samme Tid hver for sig, indkomne med Klage til Kjøbenhavns Politi over et velklædt Menneske, som paa den meest uforskammede Maade har insulteret dem ved høilys Dag paa Gaden. Saaledes maatte den Ene af dem, for at undgaae hans mageløse og gemene Paatrængenhed, tye ind i en Boutik, udenfor hvilken han endog havde den Dristighed at spadsere op og ned. Efter Beskrivelsen af Klædedragten er det den samme Person som har insulteret dem alle Tre, og Politiet bestræber sig nu for at faae ham opdaget. (Aalb. Av.) Porteseuillen, vil fra 1ste Oct, skifte Redacteur, idet Cand. F. C. Hillerup overdrager Red. til Cand. Carl Borgaard, der for nylig er hjemkommen fra en tvaarig Udenlandsreise med den unge bekiendte Componist Baron Løvenskjold og som i den æsthetiske Verden er bekjendt af endeel Smaadigte og sine smagfulde Oversættelser for Theatret. Md.)¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-09-14
- De 40 franske Bjergsangere agte at give tre store Concerter i Forening med det Lumbyeske Selskab, der bestaaer af 30 Musici.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-09-14
Den næste Nyhed man kan vente opført paa det kgl. Theater er Maurerpigen", orig. Tragedie af H. C. Andersen, i hvilken Mad. Holst skal udføre Hovedrollen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-09-14
- Den bekjendte Sangerinde Frevse Sessier engageret for flere Soireer ved Deres Majestæters Ophold i Pløen.