JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-11-28
J et Brev fra Skaane meldes, at den Fortælling, at en Ørn skulle ved Hviderup have taget og være fløien bort med et Barn, er aldeles urigtig. Maaske forholder det sig netop ligeledes med en anden ganske ny Historie sammesteds fra, at nemlig en Alligator er bleven skudt ved Palskop i Nærheden af Helsingborg af nogle Mennesker, som holdt den for en Drage, som rugede over en Skat. Sønnen af den bekjendte Grev Lascases (der var med Bonaparte paa St. Helena) er nylig i Passy, i Frankrig, ved Nattetid bleven overfaldet af Mordere, af hvilke den Ene forfeilede et Dolkestik mod hans Hjerte og en Anden saarede ham med en Dolk i Hoften; Morderne undkom Det er den samme Lascasses, som for et Par Aar siden i London begik det bekjendte Overfald paa General Sir Hudson Lowe med Pidskeslag, hvilken Lapsestreg Bonapartisterne gjerne ville bringe i Forbindelse med dette Snigmords-Attentat.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-11-28
Fra Nyaar indføres nyt Maal, og Vægt System over hele det Britiske Rige, faaledes at samme nu herefter bliver allevegne ens, hvilket ikke har været saaledes før.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-11-28
Engelske Aviser fortalte forleden, at Overadmiralitetsretten havde forsamlet sig som sædvanligt den 11te Dennes, men da der slet ingen Forretninger fandtes at ligge fore, var den strax gaaet fra hinanden igjen. En Sømand gjør i denne Anledning i Times den bemærkning, at den endelige Afgjørelse om Byttets Deling fra Erobringen af Colonierne Demerara og Berbice har man allerede ventet paa ligefra 1797. - Efter saadanne Personer, som vare berettigede til Andeel i disse Prisepenge, men som imidlertid ere bortdøde, maa der formodentlig staae en betydelig Mængde Skifter usluttede?
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-11-28
Handelstidenden beretter efter et Tysk Blad, at strikkede Jydske uldne Varer begynde at finde god Afsætning i Tyskland og at de Hamborgske Huse Pors og Housen have gjort gode Forretninger med samme. Til visse medicinske Øjemed ville de stedse beholde Fortrin fremfor vævede uldne Varer til samme Brug.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-11-28
En Kjøbmand Holtzschue i Rostock har udarbeidet en Plan til et Brandforsikkrings=Selskab grundet paa Gjensidighed. Planen skal have fundet den Meklenborg-Sverinske Storhertugs bifald og være overleveret Landstænderne til Prøvelse i et snevrere Udskud. Selskabets Aabning er bestemt til 1ste Januari 1826 med et Fond af 4 Millioner Rigsdaler. - Ogsaa hedder det at samme Holtzschue skal være ved at arbeide paa Planen til Forsikkring imod Søskade for Meklenborgske Skibe, ligeledes grundet paa Gjensidighed. - De nuværende Søforsikkringsanstalter ere vel i Almindelighed ikke saa feilfri, at der jo kunne ønskes Forandringer, som kunne tjene saavel til Assurandørernes som Skibsredernes og Godsejernes Fordeel, ved Afkortning af mange vidtløftige og bekostelige Formaliteter. Den Engelske Skik at oprette Assuranceklubber, hvor Skibsrederne i en enkelt By eller stundom i et Par mindre Nabobyer indbyrdes forsikkre hinandens Skibe overeensstemmende med Værdien og efter antagne Regler, forebygge maaskee ofte mange af de Fortrædeligheder, som den andensteds brugelige Assurance kan undertiden føre efter sig, saavel for Assurandører som Eiere. Muligt kunde det og for hele Assurancevæsenet være gavnligt, om ingen andre end retskafne, duelige og paalidelige Mænd maatte som Commissionærer befatte sig med Strandingers og Havariers Opgiørelse. Ligesom paa Kysten af Usedom, saaledes er og den 8de October paa Kysten af Wollin fanget en Sværdsisk (Kiphias gladius).¬
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-11-28
De imellem Marokko og Neapel opkomne Misforstaaelser ere venskabeligen bilagte.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-11-28
Det Tyske saakaldte Turnwesen begynder at faae stærkt Jndpas i London.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-11-28
Prof. C. Bernoullii i Sveits har udgivet et Skrift om Latins Undværlighed for Ustuderede - et i vore Dage vigtigt Vink for alle dem, der troe, at alle Embeder uden Forskel ikkun bør besættes med Studerende. Han mener, at en Mand, der ikke skal tilhøre Videnskaberne, Lærdommen, kort Lærestanden, maa undervises i ganske andre Ting end Latin og Græsk, nemlig i Mathematik, Fysik Geografi, Historie og Modersmaalet. De gamle Sprog tjene til lærd Dannelse, de nyere til Uddannelse for Livet, Handel og Jndustri. Fremmede Sprog bidrage vel ualmindelig meget til bedre at forstaae Modersmaalet, men de fremmede Sprog behøve just ikke nødvendigen at være Latin og Græsk, hvori Lærlingerne selv dog aldrig bringe det til nogen Fuldkommenhed, fordi disse Sprog ere døde, med mindre at de blive Philologer. Hvad i Skolerne læres af fremmede Sprog er kun det Almindelige, og dette findes i hvert dannet Sprog. Er det blot Aanden i Classikerne, som det gielder og at lære, saa komme latinske Discipler vel neppe til større Kundskab derom, end man kan faae at gode Oversættelser, hvorpaa der ikke er nogen Mangel.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-11-28
Den berømte Lancaster opholder sig nu i Sydamerika, hvor han har begivet sig hen, for at udbrede sin Underviisningsmaade. Efter et Brev fra ham, dat. Carracasden 2den Februari d. A., er han i denne Tid i Færd med at oprette en Mesterskole. Han anlægger der ogsaa et Maleriegallerie, der skal tjene til at foranledige mange Spørgsmaale og til Forklaring i Læsetimerne. Han haabede at stifte en Skole af første Rang, hvori der skulde gives Underviisning i Spansk, Engelsk og andre Sprog. Der gives, siger han i sit Brev, nu ingen Englænder, som, udenfor sit Fædreland, har saa mange Midler i Hænderne til at være sit Fædreland nyttig som jeg, og det derved, at jeg giør Forkjærligheden til dets Literatur almeenherskende, udbreder en viis Oplysning og stiller Fordelene af en Forbindelse med samme i det klareste Lys. - Han anlægger ogsaa en Tegneskole, et mineralsk og naturhistorisk Cabinet og en liden Samling af fysicalske Jnstrumenter. Jveren for Videnskaberne forøges med hver Dag, men dette Lands Genius har saalænge sukket under Despotismen, at dens Opsving endnu er svagt og ufuldkomment. Drondi, Doctor og Professor i Medicinen og Chirurgien, indbyder til Subscription paa et Værk, der, naar det virkeligen svarer til hvad det lover, maa gjøre Epokke i Lægevidenskabens Historie. Det er nemligen en ny, tilforladelig Lægemaade af den veneriske Syge i alle dens Former. - J Jndbydelsen siger han, at der endnu ikke gives nogen tilforladelig Lægemaade af Syfilis, uagtet samme i flere end 300 Aar behandles med Qvægsølv. Naar de ydre Tegn ere forsvundne, hører man op med Brugen af dette Middel, uden at have nogen vis Overbeviisning om, at Helbredelsen er skeet fra Grunden af Jkke sieldent bryder, efter kort Tids Forløb, Sygdommen frem igjen i samme eller en anden Skikkelse, f. Ex. Smerter i forskjellige Dele af Legemet, Hovedgigt, Sli den i Lemmerne &c., som falskeligen tilskrives ganske andre Aarsager og forgjeves behandles med en Mængde Midler, Badecurer &c. Først efter i en lang Række af Aar at have prøvet sin Methode, selv i de meest indgroede Former, og, efter at til Aar ere henrundne, siden han opdagede den, vover han at bekjendtgjøre den offentligen. Han har i den Tid radical helbredet derved 8000 Syge, og deriblandt saadanne, som deels i 15 og flere Aar have lidt af dette Onde, deels af Andre ere blevne opgivne og han selv førend denne Merhodes Opdagelse, ikke kunde helbrede. Hos Jngen af alle disse Helbredte er Sygdommen i denne lange Tid igjen udbrudt. Curen varede ikke længer end fire Uger. Man tager kun eengang hver anden Dag nogen Medicin. Der fremkommer ingen Salivation. Ved at bortrydde en Hjørnesten i Nismes i Frankrig, har man opgravet en gammel gallisk Hjelm, fyldt med rommerske Sølv- og Kobbermønter, samt en 6 Tommer, lang Kniv med Guldblad og Elfenbeenskaft.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-11-28
Fædrelandet.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-11-28
Kjøbenhavn. Torsdagen den 17de Novbr. var Hs. Majestæt Kongen med Følge første Gang paa Jagt i denne Vinter.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-11-28
Efter Forlydende har det behaget Hs. Maj. under 7de f. M. allernaadigst at udnævne Vinhandler Vaage Petersen til kgl. Hofagent.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-11-28
Ved Cancellieplacat af 17de d. M. er den ved Forordningen af 22de October 1794, §. 1, givne Tilladelse for Alle og Enhver i Kjøbstæderne og paa Landet, med Maskiner, saavelsom ved Haandarbeide, at tilvirke og forfærdige Leer og Skjæreknive, samt forhandle Samme i store og smaa Partier, saavel i deres egne Huse, som ved offentlige Markeder, udvidet til alle til Agerdyrkningen henhørende Redskaber. Doctor Heibergs Vaudeville, Kong Salomon og Jørgen Hattemager, som skulde have været opført i Løverdags, gaaer for det første ikke. Nogle Forandringer har man fundet fornødne, som det er uvist om Forfatteren beqvemmer sig til. Saavel Kammermusicus Lemmings som Madame St. Brice Quagliarinis Concerter i Kjøbenhavn have kun halv tomt Huus. Saavel han, som hun, havde fortjent bedre Opmuntring, han med sit færdige Spil, hun med sin behagelige og kraftfulde Sang. Hr. Lemming vil dog igjen forsøge sin Lykke. Fra Kjøbenhavn agter han sig til Drammen.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-11-28
Jblant de nyeste til den kgl. Theaterdirection indleverede Stykker ere følgende tvende originale: Portraitet og Busten, Syngespil af Hr. Prof. Øhlenschlager, og Villiam Shakespeare, Drama med Chor af Hr. Seminarilærer, Boye.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-11-28
Børnekopperne have igjen begyndt at grassere her i Staden, og omtrent 30 deraf angrebne Patienter skulle ligge i det for denne smitsomme Sygdom indrettede Hospital paa Christianshavn. Aalborg
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-11-28
Jgaar, den 27de, med den foregaaende Nat rasede her igjen et rædsomt Stormveir med heftige Orkanbyger, tildels med Torden og Lynild, Haal og Regn, først af S.V., siden af V. og af V. N. V. Uveiret aftog mod Aften. Her skeete vel egentlig ingen stor Skade, men det er meget at befrygte, at de mange Skibe, som forleden gik Sundet ud, have havt en meget haard Dyst, og vist nok nogle ere komne til Skade paa Jyllands farlige Vestkyst. Vandet voxte derefter iaftes til en Høide paa 1 1/2 Tommer nærVandhøiden den 4 Februar. Bulværker og Plankværker, mod Fjorden bleve noget beskadigede.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-11-28
En gammelagtig Tysker, som flikkede paa og stundom solgte Nyrnberger-Træ-Ure, arresteredes forleden Aften for i en Værtshuusstrætte at have jaget sin Modstander en Kniv i Brystet. Den Saarede skal dog være i god Bedring.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-11-28
Blandinger. Den 7de Dennes, om Morgenen, ere 10 Mand af Skibet "Apparancen, fra Torrevinia, bestemt til Gothenborg med Salt, i Skibsbaaden indkomne til Fanøe. De havde 10 Mile Vesten for Øen maattet forlade Skibet, som vilde synke. 2 Mand vare druknede.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-11-28
Skibe, ind- og udclarerede ved Aalborg Toldkammer. Den 26de Novbr. Jndclarerede, C. Nielsen og H. Bertelsen fra Callundborg, ballastede. - Udclarerede, F. G. Krohn til Altona med Huder, Skind, Uld, saltede Aal og Sild m.m. H. Kaarup til Callundborg, C. H. Panck til Corsøer og H. Bertelsen til Nyekjøbing i Sielland, med saltede Sild. J. Christensen til Aarhuus med tomme Foustager, Kasser, saltede Sild m.m.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-11-28
Bekjendtgjørelser. Den 18de Novbr. sidstleden tilsendte den Alvise mig mit Livs haardeste Prøvelse, da han, efter 11 Dages Sygdom, bortkaldte til det evige Liv min elskede Mand og mine Børns trofaste Fader, Johan Peter Hald, Sognepræst til vor Frue Kirke her i Byen, i hans Alders 49 Aar og efter 20 1/2 Aars kjærligt Ægteskab. Med syn, nu faderløse, Børn har jeg lidt et Tab, som ei mere paa Jorden kan oprettes. Kun Evighedens Haab og Troen paa den Lære, hvis redelige og værdige Forkynder han var, vil kunne skjænke os Lindring i vor dybe Sorg. Aarhuus, den 19de Novbr. 1825. Cathrine Elisabeth Hald, fød Schmidt.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-11-28
Fredagen den 2den Decbr. om Aftenen Kl. 6, er Generalforsamling i det dramatiske Selskab, hvilket herved bekjendt Directionen. gjøres. Hvor et godt Claveer er at faae tilkjøbs, anvises fra Addresse-Contoiret.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-11-28
At Kjøbmand Sem Philipsons Fallitboe i Dag er blevet ham til frie Raadighed extraderet, bekjendtgjøres herved. Aalborg den 24de November 1825. Magistraten.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-11-28
Kjøbenhavns hvidkaal faaes hos Skipper Jacob Christensen.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-11-28
Under 11te dennes har det behaget Hans Majestæt allernaadigst at resolvere, at Jhændehaverne af Obligationer til Laanet, i Hamborg af 1819, som enten allerede have ladet deres Obligationer paategne til Rente=Nedsættelse ved den dertil indrettede Protocol i Statsgields-Contoiret, eller foranstalte saadant inden den forskrevne Tids Forløb, nemlig 15de December dette Aar, kunne forvente at faae deres Renter a 4 pCt., og i sin Tid Kapitalerne, udbetalte i Kjøbenhavn i rede Sølv, efter Coursen mod Banco, til hver Forfaldstid.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-11-28
Denne allerhøieste Resolution bringes herved til offentlig Kundskab i Forbindelse med Directionens foregaaende Bekjendtgjørelser af 19de og 24de September dette Aar.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-11-28
Directionen for Statsgielden og den synkende Fond den 14de November 1825.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-11-28
Licitation. Efternævnte Steenkister stilles til Opførelse ved Licitation paa Thine Ledet i Fjellerad næstkommende 1ste December Kl. 9.11 Formiddag, nemlig: 1 Steenkiste ved Haels Brohus, paa Veien til Flamsted. 1 dito paa Veien imellem Storebrøndum og Siem. 1 dito paa Veien imellem Tustrup og Seilstrup. Conditionerne og Overslag fremlægges ved Licitationen og kunne forinden erfares hos mig. Clarupgaard den 25de November 1825. Christensen, constitueret.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-11-28
Auctioner. Mit tilhørende Galease=Skib Hans Jacob, drægtig 15 1/2 Læst, fortømret 1820 og godt udhalet med Seil, Ankertouge og Redskab, bliver om 14 Dage bortsolgt ved offentlig Auction i Aalborg, hvor det forinden er at see. Lemvig den 21de November 1825. Helene sal. Smith.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-11-28
Da der ved den over Slagtermester Andreas Cornelius's Sted, No. 552 Litr. 8 i St. Hansgade, afholdte 3die Auction intet antageligt Bud skeete, saa bliver bemeldte Sted, Fredagen den 2den December næstkommende om Formiddagen Kl. 10 slet opraabt til Salg ved en 4de Auction, der afholdes i Stedet selv, efter de ved de foregaaende Auctioner fremlagte Conditioner, og vil, saafremt det gjorte høieste Bud ei fyldestgiør Panthaverne, Ind- og Udboe ved samme Auction blive bortsolgt. Aalborg den 28de November 1825. Schmidt.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-11-28
Fredagen den 2den December førstkommende Formiddag Kl. 10, bliver efter Begjæring af Executorerne i afg. PræsteEnke Madame Helverschous Dødsboe, afholdt offentlig Auction hos Vinhandler Nørgaard, over tvende bemeldte Dødsboe tilhørende Obligationer, hvilket herved til Liebhaveres Efterretning bekjendtgjøres. Aalborg den 21de November 1825. Schjerup.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-11-28
J Følge Dom og Udlæg og efter Vedkommendes Begjering, bliver Thomas Andersens Gaard i Vestermark i Jngstrup Sogn, med tilliggende Eiendomme af Hartkorn 3 Tdr. 3 Skp. 3 Fdkr. tilligemed den i Eiendommen nedlagte Vintersæd og det indavlede Korn, Høe og Straae, ved een eneste Auction, som holdes i Gaarden den 12te December førstkommende, Formiddag Kl. 9, bortsolgt efter de Conditioner, som paa Auctionsstedet vil vorde bekjendtgjorte, og bliver samme Tid bortsolgt Gaardens Besætning, Ind- og Udboe, hvilket herved til Lysthavendes Efterretning bekjendtgjøres. N. Sundbye den 21de November 1825. Spies.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-11-30
Sverrig. Stockholm, den 7de November. - Fra ElfvedalsPorfyr=Verk, hvilket tilhører H. M. Kongen og drives for Høistsammes Regning, er afgaaen og forventes i disse Dage til Stokholm en Vase af en usædvanlig collossalsk Størrelse, som i Form og Politur skal være af Sverrigs første Frembringelser i de senere Aar.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-11-30
Capitain Hjelm, som fører Skibet Calcutta, har ført hjem med sig fra Ostindien og overlereret til H. M. Kongen en fuld Rustning af en Birmanisk Krigsmand.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-11-30
En Subscription er bleven aabnet her i Staden til at lade bygge et Dampfartøj, ene og allene bestemt til imod Strøm og contrair Vind at bogsere hid op fra Udhavnene og herfra ned til Udhavnene Skibe og Fartøjer bestemte til og fra Stockholm. Denne Entreprise er fra Publicums Side, som af en almindelig erkjendt Nytte, bleven modtagen med særdeles Velvillie og Deeltagelse.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-11-30
Foruden de allerede forhen ommeldte Jndbrud i Kirker, som man formoder at være gjorte af de i Carlscrona for nylig afmønstrede Søfolk, berettes fra Calmar, at Natten limellem den 18de og 19de October sidstleden ere Omegnens Jndvaanere blevne satte i Forskrækkelse derved, at 7 ukjendte Mandspersoner, deels klædte i blaae deels i graae Sø mandsklæder, have gjort Jndbrud i en Bygning paa Stjernetorp i Wissefjerdas Sogn, væbnede med Øxer, Geværer og store Prygle. Efter at have mishandlet Eierne, borttoge de i disses Nærværelse adskillige Sager og Effecter af betydelig Værdie.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-11-30
Glæden over den hertil saa lykkeligen hjemkomne Ostindie Farer Calcutta er ligesaa almindelig som stor. Den hilsede, ved sin Ankomst paa Rheden, Stadens Batterier, med 28 Skud, og fik 8 tilbage. Dens ualmindelig hurtige Reise har i England selv opvakt Opmærksomhed, ikke at regne den Tilfredshed, med hvilken man sammesteds modtog de behagelige Efterretninger, som den var den Første at bringe fra Krigs-Theatret i Ostindien. Skibet føres at Capt. Hjelm af den Kongelige Sø-Etat, som i længere Tid førte en af Hr. Owens Dampfartøier. Efter Forlydende skal dette Fartøis Retour=Ladning, hvilken iblandt Andet bestaaer af et stort Partie udvalgt Madeira Viin, (hvorpaa der i dette Øjeblik er her en total Mangel), love en Fordeel, man neppe havde regnet paa. Er samme Rederie, nemlig Dherrer Kantzow & Biel og Grosserer Hejdenstrauch tilhørende Skib, kaldet Preciosa og bygget i Carlscrona, hvilket ligeledes er bestemt til Ostindie-Farer, ankom i Forgaars fra sidstnævnte Stad til Dalarden, og ventes i Dag her paa Rheden.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-11-30
J Stenstorpe-Sogn i Vester Göthland tildrog sig for Kort siden følgende usædvanlige Hendelse: En ikke gammel Pige fik en usædvanlig heftig Nysen, hvorved almindelige Hestefluer i største Mængde kom ud af hendes Næse. Denne Sygdom skal derhos have været ledsaget af Convulsioner og andre lignende Symptoner. Tilsidst døde hun under de frygteligste Lidelser, og det var maaske intet ringe Tab for den Medicinske Videnskab, at Lægen ikke strax paa Stedet aabnede Liget.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-11-30
Norge. Snee-Aasen (i Nordre-Trondhjems Amt), den 2den November. - Ogsaa i denne Egn har Nattekulden den 1/2 og flere September=Nætter gjort betydelig Skade, paa Manges Kornavl; men i Fieldlierne er det Allermeste affrosset, saa at her trænges til meget Korn. - Agerdyrkningen er eller her i sin Barndom. Potatos Liin- og Hampe-Avl ere næsten ubekjendte. Jkke desto mindre udføres baade meget og ret god Humle. Sommeren her er kort men drivende. Den 2den Juli begyndte først Rogn blomsterne at aabne sig nede i Bygden, og den 16de September var det Meste af Kornet nede i Bygden modnet, og dog var i Mellemtiden de fleste Dage saakslige, at Ovnene maatte varmes; men vi havde og nogle ret varme Dage nu og da, hvilke skyldes det Korn, vi fik. Græs værten her var ypperlig, men Løv, som udgjør Meget af Foderet, var næsten ej at see paa især Birketræerne, saaledes vare de angrebne af en Larve af smaagraae Sommerfugle. Disses Mængde i September var saa stor, især i Lierne, at de store Vande ofte vare som overstrøede af druknede, og det var besværligt at see sig om i Skovene for dem. Disse synes at ville give Skovene i Høiden den sidste Rest, og gid de ej trængte for langt ned i Bygden! - Fjeldene her ere alle skaldede, mindre for deres Høide end fordi der ingen Jord er paa Klipperne. Kuns Urbjerge og Tørvesenge findes, naar man kommer lidt ovenfor Dalene. En stor Hinder for Agerdyrkningen ere disse Myre; thi de give en Art Stor, og for at slaae og høste den spildes Tiden fra Jordens Dyrkning, og i Vintertiden sættes Menneskers og Hestes Liv og Helbred i Fare for at hente det. Jmidlertid blive dog Folk her i Bygden sædvanlig meget gamle; men Qvinderne, som i Sommertiden maae ligge til Fields, abortere dog hyppig, og deres Sæterboliger ere ogsaa tildeels yderst ellendige Huller, hvis Vægge ikke ere meget tættere end en god Gjærdesgaard, og hvis øvrige Beqvemmeligheder ikke ere meget flere end Lappernes.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-11-30
Bolivar i Kingston i 1816.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-11-30
Da Bolivar i Aaret 1816 flygtede for Morillos Overmagt, forlod Chartagen og de Sydamerikanske Kyster, og reddede sig til den Brittiske Øe Jamaica, bar han sin Generals-Uniform og et uhyre Knebelsbart, dog havde han neppe været nogle Timer paa Søen, førend han lod Skjæg og Hovedhaar afklippe, og tog en simpel Borgerklædning paa, sandsynlig for at gjøre sig ukjendelig. Da han nu steeg i Land i Kingston, Jamaicas Hovedstad, spurgte Enaf Jndvaanerne der en Jrlænder, som ledsagede Generalen, hvorledes han saae ud? Hiin, som var ærgerlig over at deres krigerske Stemning var svækket, svarede: Jhl det er vanskeligt at sige; da han gik ombord saae han saa skjægget ud som en Storsultan; men nu kunde man holde ham foren Barbeer, eller Skræddersvend. Saalænge Bolivar levede i Kingston, opoffrede han sig med stor Jver til Krigs videnskabens Studium; han benyttede desuden hver Lejlighed til at see de Brittiske Tropper mandeuvrere ved Kingston; han forglemte sig derved i den Grad, at han ikke sjelden stod foran Fronten og efterlignede Fløimandens Bevægelser. Han udeblev aldrig fra Exerceerpladsen, og da han naturligviis havde paadraget sig den commanderende Officeers Opmærksomhed, og denne snart lærte at agte den dengang allerede berømte Helt, saa lod han ofte de Manoeuvrer gjentage, som meest havde tildraget sig Bolivars Opmærksomhed. Kort sagt, Opholdet i Kingston var en Skole for ham, og da han snart derpaa igjen traadte i Feldten imod Morillo, fandt denne i ham en langt farligere Fiende, end under det første Feldtog i 1816. Ogsaa var Bolivar saa oprigtig, at han ofte yttrede for de Brittiske Officerer, som tjente under ham, at hans tilfældige Ophold i Kingston kunde han tilskrive den Lykke, som ledsagede hans Vaaben. Endskiønt han vilde være ganske ukjendt, saa bragte ham dog alle de Personer, som bare Agtelse for Ret og Frihed, og som saae ham paa Jamaica, de meest smigrende Hyldinger, og understøttede ham paa det kraftigste, og sandsynlig ganske imod Øvrigheds-Personernes Villie, som i hiin Tid saa meget som muligt arbeidede imod de Amerikanske Staters Stræben efter Uafhængighed. - Bolivar er en meget liden, mager Mand, som man strax kan see paa at han besidder en stor personlig Duelighed; hans Ansigt er veldannet; men rynket af Strabadser og Sorger. Det forrige Blik i hans mørke Øie trænger ind til Hjertet. Han bærer et stor Knebelsbart, og et mørkt krøllet Haar. Jeg havde ofte Leilighed til at see ham, og tør sige, at der aldrig er forekommet mig et Ansigt, som er et saa rigtigt Speil paa et Menneskes Characteer. Dristighed, Entreprenations Aand, Energie, Klogskab, stolt Utaalmodighed, og en gjennemtrængende stedse fattet Aandskraft, afmaler sig i hans Træk og i enhver af hans Legems Bevægelser.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-11-30
Blandinger. Fra Porto udførtes i Aaret 1822 følgende Qvantum Vine, nemlig til England og underliggende Steder og Lande 27535 Piber, Hamborg 111, Holland 37, Sydamerika 20, Danmark 19, Sverrig 16, Livorno 6, Triest 3, Genua 2, Rusland 1 og Frankrig 1.