JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1795-06-19
Jndsendt.) Atter har den ublide Skjebne bragt Uhæld over de Dai skes Hovedstad. Jldsluee, meere rasende end Kir gen, meere fortærende end det vrede Hav og meere øe læggende end Tyve og Røverhaanden, have i 4 Da forvandlet Riige og ikke Riiges Boliger, HuusgeraHaab, Forraad og - Alt, til Askebierge. Behøvdisse Dages Rædsel at males for at sees at udvikles i at forstaaes, Vist nok ikke. Hver og een kiender J. dens Ødelæggelser, naar den er sig selv overladt. Be borgere. Den Ulykke er størst, hvori ingen kand og ingen vil lade sin Medynk tage Deel. Det ville vilikke, Skiønt Havet adskiller os; skiønt vi ei med egne Øine skue Gruset og saae Luerne, der slyngede sig igiennem Huusene; Saa forstaae vi jo dog grandt de Elendiges, Huusvildes, Forbrændtes og Modløse=Krav paa vor Deeltagen i deres Nød. Hvor mange af os taller ik og blandt disse ødelagte Familier, en Beslægtet, en Vinen god Borger, en snild Konstner, en ægte Fædrelands Ven, og maaskee en Velgiører, Men alle erkiende vil dem Vore ulykkelige dybt nedtrykkede Brødre. Lider os frievillig deele noget med dem af det vist nok lidet mange af os have lader os nægte os selv en Beqvenmelighed, for at give dem en Fornødenhed; Lader et tegne os (i det mindste, for nogle Rigsdaler; og siden raadslaae om Maaden at samle og uddeele dem paa Lider os bede Stædernes Stiftamtmænd, Stifternes Biskopper, Amternes Amtmænd, Landsbyernes Herredsforder og Retsbetiente om, at laane deres Stemme, Omhue og Opfordring til dette menneskelige Foretagende Disse Mænd ansee dette for vor Begiering - vor Begierinfor en Tiltroe til deres Ja! - og dens gode Villie den er Folkets. Hvo du er, kiere Medborger, da bestem dig til noget. Menneskelighedens Røst begierne det. Og du give nok saalidet; saa skal dog Ærligheden, og Godheden, Du gav det med, aldrig lade dit Hierte angre en god Gierning. Den jydske Borger.
Jyske Efterretninger, 1795-06-22
Aalborg, den 22 Junii. (J Fabers fyenske Aviser Nr. 48, læses følgende:)
Jyske Efterretninger, 1795-06-22
Af en Skrivelse fra Kiøbenhavn, dat. 13. Junii. De sidste Aviser meldte, hvad Gader og Stræder det ere blevne et Rov for Jlden. Man siger, at de afbrændte Gaardes og Huses Antal skal beløbe sig til 1000 hvoriblandt 3 Apotheker, 4 Sukkerraffinaderier, 5 Bogtrykkerier, 29 Bryggergaarde, 12 Bagergaarde, den latinske Skole, Adressecomtoiret &c., der i alt skal udgiøre lidet over en Femtepart af Kiøbenhavn. Der troes at Jlden kan være paasat, men Mængdens Formodning om Ophavsmændene tør jeg ikke anføre, og man frygter for meere Jld. J Onsdags Aftes var 2 Gange Jld løs i Borgergaden hos en Mand, som skal være bleven arresteret, da der fandtes 2 Læs Halm opstablet, hvor den udbrød. En Commission er nedsat, for at undersøge Oprindelsen. Paa Holmen skal være funden Rør med Jld anlagte, for paa eengang at antænde fra flere Kanter. Der ere og Lunter fundne, og det er for alle ubegribeligt, hvorledes Nicolai Taarn blev antændt. Land- og Søe Officererne og Studenterne have især udmærket sig ved Jldens Slukning. Nogle Mure ere nedfaldne og have dræbt nogle Mennesker, mange savnes, og en stor Deel ere blevne lemlæstede. Gaderne skal herefter være bredekre, og ingen Gaard bygges høiere end 3 Etager. De afbrændte Steder vare assurerede for mere end 40 Tønder, Guld, og Brandkassens Fond skal kun være 19, men man mener, at Landets Fader ved et Laan vil komme Cassen til Hielp, saa at al Assurancen kan blive betalt. Mere end 6000 Telte ere opslaaede paa adskillige Steder til Bolig for de Brandlidte. Mange Familier ere flyttede paa Landet og til de smaae Kiøbstæder. Det som brændte i Magazinet, var vel endeel, men i det Hele ubetydeligt, og den vigtigste Deel af Magazinet blev staaeende. J Søndags var ingen Gudstieneste i Stadens Kirker, da de staae fulde af reddet Gods. Classelotteriets Trækning er udsat til paa Mandag. Fangerne paa Raadstuen og i Stadens Arresthuus slag frie ved Branden, paa de groveste nær, som blev bragte i det blaae Taarn. Hofbogtrykker Schulz skal have kiøbt Hofbogtrykker Hopffners Gaard og Trykkerie i Skindergaden for 30,000 Rd. For de Fattige bygges Huse af Leer. Noget og England. (af Jris for Mai Maaned)
Jyske Efterretninger, 1795-06-22
England er nu i en kritisk Forfatning. Men den er dog ikke meere kritisk, end den var i den amerikanske Krig, da det maatte stride med Amerika, Frankerige, Spanien, og Holland. Nu har det, (forudsat at Ministeren ikke tildrager det flere Fiender) ikkun med Frankerige allene at bestille, og denne Magt er det unægteligen voxen til Søes. Republiken er desuden udmattet af en Krig paa fierde Aar, den har endnu ikke kunnet samle Kræfter nok, til at byde den første Søemagt med vist Haab om Fremgang Spidsen i Europa. Til at vove en Landgang hører meget, især en Flaade, som har Overvægten, og kan holde de Udskibede frie i Ryggen.
Jyske Efterretninger, 1795-06-22
J de forrige Tider har Udfaldet af et saadant Foretagende hver Gang været ugunstigt. J Vestindien seer det mørkere ud for England. Den Uroelighed, som man der er kommen i med Negerne, vil have følger; den Magt, som skal bruges til at holde Slaverne i Ave, kan ikke bruges imod de udvortes Fiender. Penge kan England nok opbringe; der ere rige Jndbyggere i Overflødighed, og de ere glade ved at laane til Kronen paa gode Vilkaar. Nationen er ogsaa i godt Lune, saa længe Handelen kun ikke taber for meget. Den Misfornøielse, der siges at være, gaaer vist ikke til Oprør, meget overdrives ved slige Leiligheder. Den irlandske Tummel er intet mindre end afgiørende. Dyrtid er der, men langt fra ingen Hungersnød. Det er ogsaa en stor Fordeel at Landet er i Fred og god Handels forstaaelse med Nordamerika, og hidtil har frie Handel til Norge og Østersøen.
Jyske Efterretninger, 1795-06-22
Men lad Pitt begynde med at forøge Englands Fienders Tal; lad ham lukke det baltiske Hav for de brittiske Skibe, og nøde Fredens Venner til at bruge deres Magt, for at haandthæve deres Ret; lad ham sige, han veed ikke meere, hvem han skal giøre Fred med i Paris, efter at Kongen af Preussen selv har gjort Forlig med Conventet; lad ham vedblive at dynge Skatter paa Skatter; saa vil han falde for Oppositionen, og for almindelig Misfornøielse. Faaer Frankerige snart Roe, og beholder det kun nogle faa Aar den velgiørende Fred, at det kan nytte de uendelige, undtømmelige Hielpekilder, som Revolutionen, uagtet alle sine Onder har aabnet i Klosteres Odelæggelse, i de fra Geistligheden og Adelen tilbagetagne Skatte, ja hele smaa Provindser, i talløse Kronbetienteres Aftakkelse, i trykkende Privilegiers bliver det ufeilbarligen Englands Overmand, i det mind Ophævelse, i Generaltoldiglers Forlagning o. s. v. saa en alt for længe vedvarende Krig tager for meget paa Sta ste i Tidens Længede. Men Fred maa det have, inden tens Livskræfter. Den har nu mistet meget Blod; men endnu kan den taale det; dog spildes der endnu mere, saa vil dette Tab blive alt mere og meere føleligt. Den samme Nødvendighed at giøre Fred, føler England, kun ikke dets Minister. Han vil nok; men han ikke see, at Frankerige, som kan fordre, og som fra alle vil vinde ved Udfaldet, han vil beholde Øer. Han vil vil opoffre sine Vaabens Lykke til en Fiendes Stolthed, Kanter tilstaaes, Fordele i sine Fredsslutninger, aldrig og just til den Fiende, som den nu mindre end nogensinde før vil give efter for, som den i det mindste maae blive Mage til i Magt og Velstand, eller Revolutionen er for en heel Deel til Unytte. Skal Republiken blive Re kunne staae sig imod hvem det skal være, og især imod publik, saa maae den have Selvstændighed, den maae den Naboe, hvis Fordeel det er, og hvis Stolthed det fordrer, at den beholder Overvægten over alle sine Medbeilere til Rigdom og Handelsvælde.
Jyske Efterretninger, 1795-06-22
London, den 2 Junii. Det Ostindiske Compagnie har gjort Directeurerne det Forslag at gotgiøre Hr. Hassting hans Processes Omkostninger med den Summa 71,080 L. Str. og bevilge ham en Pension paa 5000 L. J Dag skal Directeurerne raadslaae derom.
Jyske Efterretninger, 1795-06-22
Holland, den 9 Junii. Generalmajor v. Ryssel er af General=Staterne udmævnt til Generallieutenant af Jnfanteriet, og Borgeren Kempenaar til Republikens General=Myndtmester. Repræsentanterne have befriet alle de Kirker og Guds Huuse hvilke hidindtil have betalt de Bygningerne paalagte Afgifter, fra at svare samme, dog under den Betingelse, at de skal betale hvad der endnu staaer Ulykfor indeværende Aar. Planen til Confoederations Udskuddet, efter hvilket Republikens Jndvaanere skulle sammenkaldes til en af mindelig Forsamling, bestaaer af 8 Hovedposter og no le forskiellige Underpunkter.
Jyske Efterretninger, 1795-06-22
Bryssel, den 4 Junii. Paa begge Sider af Oberthinen ere de talrigste An meer nu forsamlede; i Følge en almindelig Angivelse har de Franske fra Colutil ligeover for Philipsborg 300,000 Mand staaende, og Østerrigerne med de foreenede Rig tropper udgjør en Armee af 240,000 Tropper.
Jyske Efterretninger, 1795-06-22
J et ved denne Stad liggende Frue Kloster har m. opdaget en Nonne som var sluttet i Lænker og havde i bragt sine Dage i et forskrækkeligt underjordisk Fængsel, Dene Ulykkelige begræder sin Forbrydelse, som for 2 Aar sid har været en Elskovs=Handel. Abbedisinden og først Kloster Frue er under skarp Opsyn og hendes barbarisk Handlingsmaade bliver paa det strengeste undersøgt.
Jyske Efterretninger, 1795-06-22
Paris, den 2 Junii. I Dag har Louvet holdt en Liigtale oner den medde Folke=Repræsentant Ferand. Samme Talle sig Følge Conventets Decret oversættes og deraf uddeles Exemplarer til enhver af Medlemmerne.
Jyske Efterretninger, 1795-06-22
Berlin, den 12 Junii. J den Tid da adskillige Franske Officerer have her befundet sig, have de været meget vel tilfreds med deres og de Begegnelse. Et par Officerer, der vare fødte i Ste burg, have endog giftet sig her.
Jyske Efterretninger, 1795-06-22
Kronprindsen og Prinds Ludvig er med deres Gemainder efter Kongelig Jndbydelse afreiste til Potsdam den 10de Junii, og vare nærværende ved Gardebataillionen; Jndtog. - Kongen selv tilligemed Prindserne vare de 11te udredne for at imodtage dette smukke Troppe Korn Officererne bleve trakterede paa Slottet; og denne Høitidelighed endtes med en italiensk Opera paa samme Slot Over Wesel har man den Efterretning, at Luxemborghovergivet sig til de Franske ved Capitulation.
Jyske Efterretninger, 1795-06-22
London, den 5 Junii. J Forgaars blev i det Ostindiske Huus med 508 Sten mer imod 220 Hr. Hasting tilstaaet en aarlig Pensioraf 5000 Pund Sterling, men der blev slet intet talt om at godtgiøre ham hans Processes Omkostninger. - Fra Spanien er i kort Tid ankommet hertil 34 Skibe, som have medbragt til Engeland 7,389 Sække Spansk Uld.
Jyske Efterretninger, 1795-06-22
- En fransk Emigrant, af anseelig Familie, der forhen har staaet ved den Franske Garde, ville da hans Omstændigheder vare foringede til nogle Guineer, ikke være nogen til Byrde, begyndte derfor at venne sig til at flekke og sye Skoe. J Begyndelsen arbeidede han allene for Emigranterne, men nu er han i saa god Forfatning, at han baade holder Svende og af sin lovlige Næringsvei ved sin Vindskibelighed rigelig kan have sit Udkomme.
Jyske Efterretninger, 1795-06-22
Nederelden, den 15 Junii. Efter adskillige Breve over Amsterdam, meldes at den vigtige Fæstning Luxemborg skal være overgaaet til de Franske, men der meldes aldeles intet om Dagen og Omstændighederne.
Jyske Efterretninger, 1795-06-22
Kiøbenhavn, den 15 Junii. Den 22de Maj er Nicolai Nissen udnævnt til Copiist ved det tydske Cancellie, og den deputerte Borger Hans Peter Gregsen confirmeret som Raadmand i Hadersleb.
Jyske Efterretninger, 1795-06-22
Den 5te Junii er Conferentsraad Vice- og Landcantsler von Boye i Slesvig efter Ansøgning i Naade entlediget med Prædikat af Cantsler, den hidtil værende Administrator af Grevskabet Ranzau, Kammerherre og Landraad von Bardenfleth, udnævnt til Cantsler; Kammerherre og Oberretsraad von Schmieden, til Vice- og Landcantsler og Over- og Landrets Advocat, Christian Nielsen i Flensborg, til Overrets=Raad ved det gottorf ske Consistorium. I Dag hissede Vice-Admiral Kaas sit Flag paa Orlogskibet Prindsesse Maria, som Høistcommanderende, over Eskadren denne Sommer. - En Deel af Eskadren har faaet Soldater om Bord.
Jyske Efterretninger, 1795-06-22
Den 9de hujus kom en engelsk Logger her paa Reden fra Nordsøen, som igien er afgaaet til Sundet. Vacanter. Det residerende Capellanie for Schov længe, Gurrebye og Søllested Menighed i Lolland, 80 Rdlr.; Sognedegnekaldet sammesteds er forenet med dette Capellanie. Politiemesterembedet i Bergen, 500 Rdlr.
Jyske Efterretninger, 1795-06-22
Ved Tallotteriets 589 Trækning i Altona den 6de Junii udkom: No. 57, 76, 52, 69, 43.
Jyske Efterretninger, 1795-06-22
Til den forestaaende 590 Trækning i Altona kan faaes Sedler til den 29de Junii.
Jyske Efterretninger, 1795-06-22
Avertillements. En Dreng af skikkelige Forældre, og som har Lyst til at lære Bogtrykkerkunsten, kan strax blive antaget paa Bogtrykkeriet i Aalborg. P. F. Wandall.
Jyske Efterretninger, 1795-06-22
Ja Hans Kongelige Majestæt allernaadigst har tilladt, at Ageposten maa fra den 1ste Julii næstkommende og for det første til et Forsøg paa 2de Aar gaae ugentligen isteden for at den hidintil ikkkun har gaaet hver 14 Dag imellem Colding og Aalborg; saa har Generalpostsamtet i Anledning heraf fastsadt, at ovenmeldte Post skal i Sommermaanederne afgaae fra Aalborg hver Onsdag Morgen, samt at Jndleveringstiden for det Gods som sendes med den Post der gaaer fra Aalborg til Col bing, skal for bemeldte Maaneder indtil den 1ste October være følgende: Paa Aalborg Postcomtoir, Tirsdag Eftermiddag nemlig fra Kl. 12 bemeldte Dags Middag indtil Kl. 8 om Aftenen. Hobroe Postcomtoir, Onsdag Formiddag til Kl. 12.
Jyske Efterretninger, 1795-06-22
Randers Postcomtoir, Onsdag Formiddag og indtil Eftermiddagen Kl. 3.
Jyske Efterretninger, 1795-06-22
Aarhuus Postcomtoir, Onsdag Eftermiddag til Kl. 9 om Aftenen. Horsens Postcomtoir, ligesaa. Weile Postcomtoir, Torsdag Eftermiddag og indtil Fredag Formiddag Kl. 10.
Jyske Efterretninger, 1795-06-22
For den agende Post som gaaer fra Calding til Aalborg, kan formedelst dens ubestemte Afgangstid fra det første af disse Stæder, ingen vis Jndleveringstid fast settes men det forbliver som hidtil, at Godset dertil imodtages indtil imod den Tiid at Posten paa ethvert Sted kan forventes; hvilket saaledes herved til Publict, Efterretning bekiendtgiøres. Generalpostamtet den 16 Junii 1795.
Jyske Efterretninger, 1795-06-22
Jomkirken i Wiborg behøver en betydelig Reparation, saavel af Blytækkere som Tømmer= og Muurmesterarbeide, som for een Deel strax i Sommer maae foretages. Over dette Arbeide bliver holden offentlig Licitation i Wiborg latinske Skole Onsdagen den 15de Julii førstkommende Kl. 2 Eftermiddag; til hvilken Tid indbydes alle, som efter nøiagtigt Syn kunde have Lyst at paatage sig Arbeidet enten i visse Deele, eller i det Heele, efter de paa Stedet bekiendtgjorte Vilkaar. Hvilket alt herved efter den Høie Øvrigheds Ordre bekiendtgiøres af Cai Ditl. Kruse, Conrector scholæ og Domkirk=Værge.
Jyske Efterretninger, 1795-06-22
Procurator Ravnkilde vil underhaanden sælge sin ibohende, vel vedligeholdte og til Deels for faa Aar siden af nye opbygte Gaard paa Søndergade i Aalborg, med tilliggende Leiehuse. Formedelst sin Beliggenhed, rummelige og gode Bygninger, Frugthauge samt den bag ved gaaende Østergravens Aae, vil kyndige Liebhabere finde denne Eiendom beqvem for en Brændeviinsbrænder, Fabrikant, Kiøbmand, ja plaisant og indbringende for en honet Familie, da Haven og Udsigten derfra til Marken er meget behagelig, og Revenuerne af blot Leiehuusene omtrent dobbelt kan forrente hele Eiendommens Kiøbesumma, hvilken om forlanges for 3/4 kan blive henstaaende i Eiendommen prioriteret.
Jyske Efterretninger, 1795-06-22
J mendskiønt Tilstanden efter afdøde Gaardmand Christen Nielsen Bentzon, i Bonnerup Bye, Østerhanherred, Haverslef Præstekalds Mensalgods, er saa gandske fattig at slet intet kan arves, maatte dog dette Dødsfalds Anmeldelse skee i de Aalborgske Efterretninger, og Kiøbenhavnske Tidender for de under 12 Junii som 30te Dagen anmeldte fraværende Arvingers Skyld, nemlig: Stifsønnen Peder Christensen boende i Kiøbenhavn, efter Sigende Spækhøker og Mads Christensen, Bondrup Hospitalslem i Aalborg, at disse og andre som maatte have noget at fordre og erindre ved Skiftet vilde møde 6te Ugersdagen den 24de Julii Formiddag Kl. 10. Slet i Servboestedet, da Skiftet om muligt bliver sluttet. Haverelef Præstegaard, den 19de Junii. Kaalund. 3di Stadet Langbroekroe i Hammer Sogn KiærherUred, bliver Onsdagen den 1ste Julii førstkommende Formiddag Kl. 9 Slet foretaget Auction over Jndboe og Kreature som tilhører Boen der af Mad. Todberg er opgivet til sine Creditorers Betaling; saadant er Kakkellovne, Skabe, Borde, Kister, Stole, Kobber, Messing, Tin, Jern og Træfang, Kiør, Bester, Gaardsredskaber, og videre.
Jyske Efterretninger, 1795-06-22
Paa Starbech i Østerhassing Sogn i Wensyssel, er ved Døden afgaaet Jndsidder Anne Katrine Pedersdatter, hvis efterlevende Mand haver angivet, at denne Afdøde skal have en Halvsøster af Navn Anne Pedersdatter, som er gift og Bosiddende i Egnen ved Mariager, men Mandens Navn og paa hvad Sted hun er boende vides ikke, thi bliver saavel denne Arving, som dette meget fattige Stærvboes Creditorer om nogen maatte være, herved kundgjort, at Skiftet efter meernevnte Afdøde foretages og formodenlig tiendebringes i Store, Starbech førstkommende 9de Julii, at de samme Dag Kl. 10 Slet Formiddag kan tage Møde om de fornødne eragter. Østeraaegaard, den 14de Junii 1795. J. Christensen.
Jyske Efterretninger, 1795-06-22
Je physicalske, occonomiske, medicinske og chirurgiske Videnskaber forandres og forbedres dagligen ved nye Theorier og Opdagelser; disse vil et Selskab samle i et Maanedsskrivt, hvoraf det første Hefte, om et tilstrækkeligt Antal Subskribenter melder sig, skal udkomme paa mit Forlag i Januarii Maaned 1795. Dette Maanedsskrivt, hvoraf hvert Hefte vil blive 6 til 8 Ark stort, kommer til at indeholde 4 Afdelinger: 1) Originale Afhandlinger; 2) Udførlige Udtog af større Verker, som er enten endnu ubekiendte her, eller for kostbare for private Folk i Almindelighed; 3) Korte Efterretninger om nye Jnstrumenter, Opfindelser, Curer, Stridigheder o. fl. 4) Recensioner, g) originale, over indenlandske, b) uddragne af de bedste fremmede Journaler, over udenlandske Skrifter i disse Videnskabsfag. Hvor Kobbere ere nødvendige til Materiens Oplysning, skulle de heller ikke savnes. Titelen bliver: Physicalsk, Deconomisk og Medicochirurgisk Bibliothek for Danmark og Norge. Hefterne overlades for 24 s. til dem, som behage herpaa at subskribere. - J Aalborg imodtages Subskriptionen hos Bogtrykker Wandall. Kiøbenhavn 1794. H. Tikiøb, Boghandler.
Jyske Efterretninger, 1795-06-22
Af ovenmeldte Maanedsskrivt kan de 3 første Hefter, for Januarii Februarii og Martii d. A., nu hos mig bekommes for 24 s. hvert Hefte. Enkelte Hefter overlades ikke, da Subskriptionen gielder for heele Aargangen; og hvert Maaneds Hefte, bliver ved Modtagelsen betalt. Aalborg den 1ste Junii 1795. P. F. Wandall.
Jyske Efterretninger, 1795-06-22
Licitation, lader Directionen for Arbeidsanstalten Aalborg holde i dens Gaard i Skolegaden Tiirsdagen den 30te Junii førstkommende om Formiddagen Kl. 10 Slet, over af 5 Skpd. uheglet Tolvkops Hør, og, 5 Skpd. dito Niekops Hør. Samme Tiid og Sta bliver og holdet Auction over et Qvantum spundet Hø. garn af forskiellig Finhed, Blaargarn, Lysegarn, Tran, sin og grov Uldgarn, Bomulds Gramasker, uldenne Mand Fruentimmer= og Børnestrømper, item endeel fine og grove Blaar samt plukket Værk eller Drift, nogle gamle Vinduer med Rammer og Carmer, saa og nogle afdøde Fattiges Efterladenskaber bestaaende af Dragkister, andre Kister, Skabe, Borde, Stole, Sængere Gangklæder med videre, alt efter de Conditioner som paa Licitations- og Auctionsstedet bliver bekiendtgion. Aalborg, den 13de Junii 1795. C. Schmidt.
Jyske Efterretninger, 1795-06-22
Haa Aalborg Raadstue bliver Fredagen den 26de 4 nii om Formiddagen Kl. 10 Slet foretaget og Licitation over den fornødne Reparation af Byens D. er og Bolværker med videre, samt Veiennes Jstandsætte se og for endeel Broelegning uden Byens Porte. efter de Conditioner som paa Auctionsstedet bliver bekiendtgjort, og et Par Dage førend Auctionen kan bleve foreviist paa Raadstueskriver-Comtoiret.
Jyske Efterretninger, 1795-06-22
For et skikkelig Fruentimmer som er ugift kan faaes :J Overværelse med Kakkelovn samt Kost og Toet i Huuset, naar forlanges kan samme erholdes. Anviisning derom gives fra Bogtrykkeriet i Aalborg.
Jyske Efterretninger, 1795-06-22
Hos mig Glarmester Abraham Libe i Christiania, er ) tilkjøbs alle sorter Glasvahre, baade skaarne Rudet saa og nogle sorter Drikkeglas og Boutellier slebne og uslebne, item Lysekroner moderne og slebne med Lyseatmer, forskiellige Speilglasser, alt for billigste Priser, Hvilket herved til alle og enhvers behagelige Efterretning bekiendtgiøres, og vil have mig paa bedste Maade recommanderet; Hvorhos forsikes at Liebhaberne deraf hos mi kiøbende Glasvahre skal blive forsynet med fornøden Jndpakning.
Jyske Efterretninger, 1795-06-22
Bøger, som faaes paa Bogtrykkeriet. 101) Poetiske Forsøg 1ste Deel, af Prof. Rahbek, heftet 3 Mk. 12 s. 102) Begyndelsesgrunde til Naturlæren ved Hr. Kammerherre og Hofmarskal Hauch, 2de Deele, 2 Rdlr. indbunden 2 Rdlr. 3 Mk. 103, Rists Anviisning for Skolemestere i de lavere Skoler til deres Embeds rette Førelse, oversat af Magister L. Hasse, 4 Mk.; indb. 5 Mk. 104) Marmontels nyeste Fortællinger, 1ste Bind, oversat af Prof. Rahbek, 5 Mk.; indb. 1 Rdlr. 105 Langebekiang, eller Bidrag til den danske Literair historie, ved Secretær Nyrup, 5 Mk., indb. 1 Rd.
Jyske Efterretninger, 1795-06-26
Aalborg, den 26 Junii. Den 19 Junii har Hans Majestæt allernaadigst conFrueret Candidatus Juris Hr. Thomas Christian Krog at være Hospitalg: Forstander i Aalborg.
Jyske Efterretninger, 1795-06-26
(J Føbers fyenske Aviser No. 47, læses følgende:)
Jyske Efterretninger, 1795-06-26
Warskou, den 10 Junii. Til Grodno skal for nyelig være ankommen en Preussisk Stabsofficeer som meldte sig hos Fyrsten Repnin og forlangte Tilladelse til at maatte giøre sin Opvartning hos Kongen. Fyrsten lod ham ved en Russisk Officledsage til Kongen, og da denne var igien tilbagesend, talede Kongen længe allene med den Fremmede.
Jyske Efterretninger, 1795-06-26
Efter et andet Rygte skal en preussisk Kammerherre, ligeledes i en vigtig Forretning have været hos Konge hvorom man med første forventer nærmere Vished.
Jyske Efterretninger, 1795-06-26
Den Russiske Keiserinde har udnævnt Generalmajer, Grev Panin til Gouverneur i Grodno med Sæde og Stemme i den Litthanske Regiering. - Fra Curland meldes, at Afgifterne af Landet skal herefter være en an lig Kopskat; en Bønde skal svare 60 Kopiker, og din ringeste Borger 2 Rubler og derefter forholdsmæssiet stige. Om Adelen, som forhen, derfra skal være de friet, er endnu ikke bekiendt. - Hertugen af Curland, skal have i Petersborg hos Hendes Keiserlige Majester udladt sig med at ville giøre en Reise til Baderne i Pist men høisamme har paa det venskabeligste raadet han derfra.
Jyske Efterretninger, 1795-06-26
Madrit, den 14 Maj. Fredsrygterne ere nu ganske forsvundne og det set meget meere ud til en blodig Krig. J hele Spanien fortsættes Hværvingen paa det ivrigste og Admiral Lan gara og Gravina krydser med 26 Linieskibe, imellem Collioure og Rosas. Til Cadix er fra Vera=Krux tvende Krigskibe ankomne med henved 10 Millioner Piastrer og en endnu rigere Flaade forventes.
Jyske Efterretninger, 1795-06-26
Frankfurt am Mayn, den 13 Junii. Allene Mangel paa Levnetsmidler har været Aarsag til at Luxenbourg ikke kunde holde sig længere, men har den 18de været nødsaget til at capitulere med frie Udmarschering af Garnisonen.
Jyske Efterretninger, 1795-06-26
Holland, den 13 Junii. Generalstaterne have offentlig bekiendtgjort den 5 den imellem Frankrig og Republiken sluttende Freds= og Alliantz=Tractat og der hos betydet alle Jndvaanere, at holde sig samme efterrettelig, under Straf af at vorde anseete som den offentlige Roligheds Forstyrrere i Fald nogen befandtes at handle imod samme.