Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-12-19
Nyligen er en Sammenstilling af alle de Efter tninger, som man hidindtil har havt fra Kongeriget Mexico, bleven meddeelt i dette Blad; dette bliver tilfældigviis nu saa meget bedre tilpas, som betydelige Nyheder ere pludseligen indløbne fra dette Land, hvilket formodentlig vil blive det vigtigste paa Jorden. Saaledes hedder det fra den store Handelstad Baltimore i Nordamerika i et Brev af 30te September: at den bekiendte Oberste Mina, som var en berømt Parthiegiænger i den sidste spanske Krig, havde været der i Byen med flere Officerer af sit Parthie, hvoriblandt en Adjudant hos den ulykkelige Porlier, for at støde til Republikanerne, og at Opstanden nu har udbrede sig meget vidt. Sagen er vel ikke afgjort, saalængt Spanierne have Hovedstaden og flere store Stædeei sin Magt; men falder hiin, saa er Alting tabe for dem. Erobringen af Hovedstaden er forbunden med store Vanskeligheder, formedelst dens uhyrStørrelse, og fordi den Ugger i en Søe, som kunved Broer staaer i Forbindelse med Omegnen, og som ere lette at forsvare; men den største Deel af Folkemængden bestaaer af Kreoler, eller af Folk af spansk Herkomst, men som ere fødte i Landet og som Regieringen ikke kan troe, saa det er at formode, at et Oprør kan let udbryde i den, naar Nepublikanerne kunne giøre større Fremskridt og forhindre Tilførslen; disse hverve mange Officere og alle de Udlændinger de kunne faae, uden Hensyn til Nation og Religion; de faae de fordeelagtigste Pladse og en høi Gage, dog gaae ikke saa mange franske Officerer dertil, da en stor Deel af disse, som ere komne til Nordamerika, have bragt en anseelig Formue med sig, anvende denne paa fredelige Foretagender og slaae sig fra Krigshaandværket. Det er Spaniens største Vanheld, at dets Marine er ødelagt, saa at den ikke engang har en brugbar Fregat i de mexicanske Farvande. De mexicanske Republikanere derimod have en anseelig Flotille, som for det meste er bemandet med amerikanske Matroser; disse Kapere tage ethvert Skib, som lader sig see i den mexicanske Bugt, og som de sælge i den nærmeste amerikanske Havn; de amerikanske Kiøbmænd, som have udrustet saadanne Kapere, profitere overordentlig derved. – Ligeledes hedder det fra Ny-Bork, at Stæderne Cordova og Orizava ere i Begreb med at overgive sig til Jndependenterne; at deres General Vittoria beleirer Veracruz; at Armeen fra Provinsen Pue bla rykker imod Guatacualeos, hvor Roalisterne kun ere svage; at General Bastamente har overalt slaget dem, at Regimentet Estramadura, et at de berømteste Korps i den kongel, spanske Armee, er bleven nødt til at rømme St. Antonio oc Buxer. Hovedstaden i Provinsen Teras, at den republikanske Armee i de nordlige Provinser bliver commanderet af General Peire, eftersom deres Chef General Toledo, er afreist i Staatsanliggender til Friestaterne. - Og det som er det vigtigste er, at der skrives fra London undergade November, at den vigtigste offentlige Tidende i Amerika, som en Præsidentens og Regieringens Taleorgan: National-Jntelligencer, som en lang Tid har tangt om Mexico, nu yttrer sig udførlig derom og giver en Beretning om Erobringen af Krigskibet Firebrand, som synes at være beregnet paa at exaltere Nationen, det hedder deri, at ifølge de sidste Efterretninger fra Mexico vare Republikanerne besiælede af den bedste Aand; at Repræsentanterne til Congressen vare udvalgte af Folket, og at dette Valg i den nærværende Tidspunkt vil udgiøre en af de stolteste Perioder i Mexicos Historie; at duelig Mænd skulle være valgte; at det næste Foldtog vilblive en Gienstand af den høieste Jnteresse for alle dem, som ere sande Venner af Vedligeholdelsen, af Menneskedens helligste Rettigheder; det vil fuldende dette herlige Lands Frihed, og Merita nerne ville da nyde de store Velsignelser, hvormed Naturen har begavet dem. (Saameget er vist, at bliver Mexico fri, saa aabnes en Vei for den indiske Handel, der, naar Frem- og Tilbagereisen, slaaes sammen, bliver omtrent 1200 Mile kortere end den sædvanlige). De øvrige amerikanske Blade, hedder det videre fra London, tale ganske offentligt om Hs. Excellence Don Jose Manuel de Herrera, som den befuldmægtigede Minister for den mexicanske Republik hos Friestaterne, og ingen dadler dette Udtryk. Paa denne Ministers Autoritet blive de gunstigste Efterretninger og Republikanernes Fremskridt udbredede. Englænderne tage sig dog den Frihed at tvivle om disse Efterretningers Paalidelighed, uagtet de tilstaae, at de engelske Speculantere, som ugierne see, at de i deres Handelsfordeele blive reducerede paa Fredsfod, nok ønske, at der bliver lidt Røre over i den anden Verdensdeel, men de driste sig dog ikke til at vove endnu derpaa nogen Handelspeculation. (Det eneste man kan sige, er, at den spanske Hoftidende tier, og at ingen Depescher indløbe fra Vicekongen i Mexico.) – J Staden Ny=Orleans er den 21de October holdet en Forsamling, under Forfæde af en Hr. Gruhmes, hvori sov Beslutninger ere tagne i Anledning af Fægtningen med Skibet Firebrand, i hvilke man har besluttet at ville tage Hævn over Spanien, og til den Ende at sende en Addresse til Præsidenten for de foreenede Stater. Den Officier, som commanderer i disse Farvande skal allerede være afseilet, for, som det heddet, at tugte Spaniernes Overmod. Ogsaa hører man, at de mexicanske Jndependentere have befæstet Øen Matagorda, under Herreras Veiledning, som nu er afreist til Washington, og har oprettet der en Admiralitets=Ret, ved hvilken de allerede har kondemmeret mange spanske Priser. En Erklæring er ogsaa nu bekiendtgjort, som den høie mexicanske Congres har udstedet i sit Palais i Puruaran den 28de Juni 1815, i det slette Aar af den mexicanske Uafhængighed, undertegnet af tretten Deputerede, som benævne sig efter de forskiellige Provinser, endog efter de, som endnu staae under Spanierne, og som er undertegnet af Jose Pagola, som Præsident; den er addresseret til alle Nationer, og ender med de Ord: "Oplyst Nationer, J som ere værdige til at beboe Jorden, fordi J ved Eders menneskekiærlige Dyder opnaaede Maalet for det borgerlige Selskab og for Regieringen, maatte det forundes Eders bifald, at det mexicanske Amerika drister sig til at indtage den sidste Plads blandt Eder, og at det bestræber sig for, under Eders Veiledning og ved at følge Eders Exempel at fortiene den Ære og Værdigded at være et frit Folk." Denne Addresse giør os bekiendt med Gangen i den mexicanske Revolution, og lærer os, at Sammenhænget dermed er følgende: At dengang Napoleon havde overfaldet Spanien og fængslet Kong Ferdinand den 7de, saa besluttede Mexicanerne at efterligne Spaniernes Exempel, dog uden at have ifinde at løsrive sig fra deres Forbindelse med Spanien; men at Gesandtere fra Juntaen traadte op i Mexico og forlangte, at Riget skulde forblive i samme Afhængigheds Tilstand af Spanien. Den daværende Vicekonge Jturigaray erklærede sig med den største Ædelmodighed for Mexicanernes Ønske, og tilbød fuldt Ret til at oprette Juntaer som Spanierne; men den spanske Faction overfaldt ham og behandlede ham som en Forræder; desuagiet reve Mexicanerne sig ikke løs fra Spanien førend de erfarede, at den Tillid, som de satte til den ny almindelige Junta i Spanien og det oprettede Regentskabsraad, blev skuffet; da først, da de indsaae, at man aldrig vilde tilstaae dem et frit Folks Rettigheder, grebe de til Vaaben og erklærede sig for uafhængige; dog ikke i nogen anden Hensigt, end for endnu bestandigen at staae under Ferdinand VII. Overherredømme; men da de bemærkede, at deres Deputerede bleve behandlede med Spot og Haan; da de spanske Afsendinger tillode sig de største Undertrykkelser, og da der bleve sendte talrige Skarer af har de først besluttet at løsrive sig fra Spanien for Krigsfolk for at bringe dem til Underkastelse, saa bestandigt; og de ere sikkre paa at de skulle opnaae deres Formaal.