JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-01-23
Den 15de Januarii sidst behagede det Gud ved Døden at berikalde Sognepræsten til Ullitz og Foulum Renigheder i Gislum Herted, Viborg Stift, S. T. Hr. Jens Christian Schiellerup, der ingen LivsArvinger efterlod sig, og havde hensiddet, ifølge allernaadigst confirmeret Testamente, udi eenlig Stand og uskiftet Boe, siden sin Hustrue, Mad. Dorthea Sophie fød Begtrup, hendes dødelige Afgang i Aaret 1786. Begges respective Arvinger anmældes herved altsaa dette Dødfald, og tillige, at dette nu forseglede Stervboes Anbning foretages 30te Dagen den 14de Febr. næstkommende. Til hvilken Tid eller forinden udbedes og forventes mig, som Skifteforvalter, meddeelt nogen Efterretning og fornøden Oplysning fra de respective Arvinger selv; da ingen af de i Stervboet tilstædeværende kan afgive derom tilstrækkelig Forklaring. Duurup Præstegaard pr. Hobroe d. 18de Januarii 1805. Winther.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-01-23
En Pige som kan fremvise gode Skudsmaale, og vil paatage sig at tiene som Stuepige, paa en Herregaard, kan erholde en god Condition til førstkommende Maltag. Man melder sig derom hos Organist Ebeling i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-01-23
J allerunderdanigst Følge, et mig allernaadign meddeelt Kongelig Proclama af Dato 12te October 1803 læst inden Jyllands Landsting for Junii Maaned 1804 og publiceret for Gierlew Onsild Herreds Ting den 31te October 1803, bliver alle og enhver, som maatte kunde formeene, at have noget Krav eller Fordring, paa Underskrevne, eller forrige Trusholms Eier, i Henseende til Overformynderiet, eller Eiendommens øvrige Forbindelser, i navnlige Maader, med Aar og Dags Varsel, sub poena præclusi et perpetui silentii, i de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser den Altonaer Mercur, samt Aarhuus Stifts Tidender, indkaldede, til inden fornævnte Tids Forløb, saadant for mig, at anmelde og beviisliggiøre. Dronningborg ved Randers den 10de Januarii 1805. Tycho von Arenstorff, Major af Landeværnet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-01-23
Da endeel endnu ikke have affordret deres under min Collection her i Randers tilgode kommende Frie=Lodder, til 1ste Classe af det 52de Lotterie, saa maae jeg bede saadant at maatte skee med allerførste og i seeneste forinden den 27de Jan. imod 5te Classes Lodder. Tillige er Kiøbe Lodder at bekomme hos Stabel. Her paa Adresse=Contoiret faaes tilkiøbs: Blichers Visdoms og Døds Tabel . . 3 s. Lov, og Rets Tabel for Danske Bønder 3 s. . Heste og Qvæglæge Tabel . . 3 s. Den Uforklarlige, af Carl Rechlin, oversat ved Cancellist Terkild Mørch. 2 Mk. 4 s. heftet 6 s. mere. Linieret Papiir til Auctionsforretninger, a Bog 2 Mk. Hovedmantalslister, a Bog 2 Mk. og Arkviis i en halv s. Markedspasser, a Bog . . 3 Mk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-01-26
Indenlandsk. J Løverdags Morges Kl. 9 reiste Hs. K. H. Kronprindsen og Prinds Christian, samt Prindserne af Augustenborg, Holstenbech og Philipsdal med Svite til Helsingøer for der at complimentere Deres Svenske Majestæter, som i Søndags Morges agtede at tage over Sundet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-01-26
Et glædeligt Rygte bebuder at Hs. K. H. Kronprindsessen befinder sig i velsignede Omstændigheder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-01-26
Fra nu af maae der ved hvert Skrivt, der overterestil Salg i Kiøbh. Adresseavis, tillige anføres, hvor mange Ark det er stort, fordi adskillige Bogtrykkere skulle have forsømt at levere Politiemesteren det anordnede Exemplar af hvert udkommende Skrivt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-01-26
De tvende i Kiøbenhavn og Rendsborg etablerede Læreanstalter for unge Officerer og Friekorporaler skulle herefter føre Navn af: den i Kiøbenhavn, det danske Militair Jnstitut, og den i Rensborg, det holsteenske Militairinstitut.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-01-26
Hr. General Adjutant Ries har opfundet et Jnstrument (Topognomon), ved hvilket man i mørk Nat kan orientere sig og bestemt angive en lysende Gien stands Situation, f. Ex. et Huus, som brænder i Egnen. J store Stæder har man ofte Leilighed til at mærke Mangelen af et saadant Jnstrument; ved Jldebrand i Egnen omkring, i en Afstand af en Miil, og længere, maae denne Opfindelse være ønskelig. J militair Henseende kan dette Jmtrument marskee være vigtigere, naar man ved fiendtlig Landgang eller Overfald og givne Jldsignaler med største Nøiavrighed, kan angive Stedet, hvor Faren er. For og i beleirede Festninger kan Topognomon giøre vigtig Tieneste. Foruden denne nyttige Opfindelse have vi fra samme Opfinder et Jnstrument, som fra et Punct i Øieblikket og bestemt angiver, naar et Skib fierner sig fra en Havn. Mange Lærde, og deriblandt vor berømte Bugge, har undersøgt disse Jnstrumenter og givet dem deres fuldkomne Biefald. Da man veed at Opfinderen for lang Tid siden har havt disse Jnstrumenter færdige, saa kan man med billighed spørge, hvorfor de ikke meddeles det store Publikum? J det asiatiske Compagnies Forsamling den 18de Jan. vare Actiehaverne indbudne for 1) at underrettes om hvad fra Comp. Factorer, Capitainer og Correspondentere vare indløbet, 2) at bifalde to af den bestandige Commission samtykke Udredninger til China i Januar og Febr. d. A. med Skibene Lovisa Augusta og Arveprindsen, 3) at underrettes om de skedte Ansætninger af Negotie-Chef, Capitain, Præst og Overstyrmand paa Dannebrog og Lovisa Augusta 4) at erfare Regnskabsvæsenets Fremme, 5) qvittere for Handelsaaret 18031804. 6) at bifalde Lønforhøielse for Assistentere ved Secretair-Contoiret. 7) at resolvere over Procentstilbud af et Fallitboe. 8) at vælge en selvhandlende eller i Tilfælde en handels kyndig Directeur. (De til Valg foreslagne Selvhandlende vare Gross. Bech, Gross. Friis, Gross. Chr. Thomsen. De til Valg foreslagne Handelskyndige vare Konferentsr. Anker, Superk. Dresler, Statsraad Hauset) 9) at vælge Revisor i Gross. og Capit. Selmers Sted. 10) af de foreslagne Deelhavere at vælge 2 lovkyndige, 2 handelskyndige og 2 Sørkyndige Deciserer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-01-26
Onsdagen den 9de Januarii holdt det kongelige Landhuusholdnings Selskab sit sædvanlige Møde. Forsamlingen var talrig, og Hr. Etatsraad Graah blev valgt til Selskabets Præsident. Præsten i Brønbyevester, Hr. Hammon, indberettede til Selskabet hans Bestræbelser for at udbrede Havevæsenet hos den siellandske Bonde, ved sine Seminarister. De finde Leilighed hos ham at blive underviste i Havekunsten og de udøve den hos Bønderne i Brøndbyevester og i Omegnen, under hans Veiledning. Saaledes seer man i denne Bye flere skiønne, store og vel indhegnede Haver der, hvor tilforn var Gade og Gadekier. Hs. Velærværdighed troede at burde meddele Selskabet denne Efterretning, som hørtes med saa megen Deeltagelse af de tilstædeværende Medlemmer, da han vidste, at Selskabet for nærværende Tid, besynderligen skiænkede sin Opmærksomhed til at fremme Havedyrkningen hos Bønden. Den Maisiske Olieperse, forfærdiget af Selskabets Medlem Hr. Jensen, blev af Medlemmerne taget i Øiesyn, og han anstillede under Selskabets Forsamling dermed en Prøve som havde de ønskeligste Udfald. Denne Maskine havde ved Præsidenten Hr. Generaladjutant Løvenørns kraftige Medvirkning for denne vigtige Sag faaet adskillige Forbedringer. Selskabets Medlem, Hr. Apotheker Blau, havde ogsaa, for at fremme dette Selskabs Foretagende, skienket en Maskine til at knuse Frørt paa, saa at Selskabet nu seer sig istand tillat lade anstille afgiørende Forsøg, hvorvidt hiin Olieverse kan bruges med Nytte. Hr. Jensen foreviste ogsaa en Maskine til at skiære Rødder, og Kartofler med, for at giøre dem behageligere og mere nærende for Huusdyrene.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-01-26
Skolelærer Schøler i Hammel, Aarhuus Stift, har anstillet endeel Jagttagelser over Sygdommene i Rugen de sidste Aaringer, som deels har bestaaer i Brand og deels i en Forraadnelse i Planten, og derved fundet: at alle Straae, som ere skudte fra et Sædekorn aldeles ligne hinanden. Om Aarsagen, hertil kan hæves og hvorledes vides ei. Men i al Fald taber Landet hvert Aar flere Tønder Guld, saalænge man ikke vil lægge Vindpaa den langt heldigere Hvidravl, uden at regne de mange kraftfulde Mænd, som maaskee blive Skrantninger ved det usunde Brød af fordærvet Rug.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-01-26
J Kotzebues Almanach dramatischer Spiele zur geselligen Unterhaltung af dem Lande 3tes Jahrgang 1305 bemærkes i Fortalen: at tvende af disse smaae, Lystspil, der Trunkenhold og der Gimpel auf der Messe, ere fri Efterligninger af "den vakkre Holbergs" Jeppe paa Bierget og den 11te Junii.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-01-26
Om Ostindiefareren Johanne, som førtes paa Agent Erichsens Regning, og som havde de ved den Ostindiske Ret ansatte Embedsmænd ombord, haves endnu følgende: Den strandede paa den saakaldte Trilling, en farlig der og drev sal. ses paa Lykke og Fromme henved en Time. Omsider drev det lykkeligviis ind under Læsøe. Da Capitainen, efter at havde været i Land, vilde gaae ombord igien, reiste der sig en Storm, som gjorde det umueligt, og han kunde altsaa ikke komme ombord førend den næste Dag. Alle Folkene og den hele Ladning ere biergede, og man haaber ogsaa at redde Skibet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-01-26
Efterretningen om de i Odense Graabrødre Kirke forefundne Kongelige Liig hvilken læstes i sidste Avis, og som var tagen af Jversens Fyenske Avertissements Tidende finder samme Avises Redacteur sig, efter Stiftsdirectionens Opfordring, foranlediget at erklære: som ikke meddeelt fra samme; men efter hans egen tilfældige bemærkelse, da endog, som nu erfares, Hospitalsforstanderen af bemeldte Direction er paalagt, ingen Uvedkommende, uden dens Vidende at tillade Indgang i Kirken, saalænge den af Hs. Majestæt befalede Undersøgelse vedvarer, af hvis Resultat til sin Tid vil erfares det mere Paalidelige. Begrædt. fine Underhavende, (et skiønt Minde, som et talrigt Thende og tre Godsers Bønder ydede 1) overgik i Evigheden, den 9de Januarii 1805, Velbyrdige Hr. Jean Arnold Fischer, ) Herre. til Allinggaard, Grauballegaard. og Windumovergaard. Han levede meere kiendt med Verden, end Virden med Ham, med Fliid ubemærkt i Virksomhed og Velgiørenhed, gavnrigere og ædlere end den, som enten Higen efter Samtidiges Hyldest, eller overfarende Drift, og løs Blødhed frembringer. Hans Liv var Arbeide, Hans Død Røe. Han er ophørt, at være til; men hans Daad lever. Fred over hans Gravl!!
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-01-26
Udenlandsk. Spanien. Alle engelske Consuler i Havnene af Biscaya og Gallizien have erholdt Soldatervagt i deres Huse. Krigen mod Englang skal føres med største Eftertryk, kun bliver der ikke noget af Vigtighed foretagen førend til Foraaret. Admiral Gravina vil ved sin Ankomst til Cadix, oplive alt; han vil igien opvække det gamte Mod hos Spanierne og som en nye Navarro vise Engelænderne at de med Franskmændene foreende Spanier, vil kunne befrie det Middellandske Hav fra de Brittiske Flaader. Man angiver den spanske Søe magts Styrke til 65 Linieskibe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-01-26
J Cadix bliver der for nærværende Tid udrustet 6 Krigskibe og adskillige Kanonbaade med 48 pundige Kanoner, for at sikkre Jndløbet til vor Havn mod Engelændernes Kaperier.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-01-26
Man siger at Kongen af Spanien, har samme Dag, da Krigserklæringen mod England blev udstædet, undertegnet en Alliance med Portugel, i Kraft af hvilken det Lissabonner Hoff erklærer sig som en Allieret af Spanien, og en Fiende af England.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-01-26
Frankrig. Den 4de Januarii kom den Boulogner, Kaper, Vimmereur, ført af Capitain Paulet paa Rheden af St. Valery og lagde sig der for Anker. En engelsk Krigslugger borttog om Aftenen en Fiskerbaad. Om Midnat kom denne Baad, besadt med 20 Mand, som blev commanderet af Capitainen paa den fiendtlige Lugger, tilligemed 2 andre bevædnede Baade og ville entre Kaperen. Folkene paa den franske Kaper observerede deres Komme, og modtog dem. Efter 3 Qvarteers Forløb var Kaperens Dæk frie for alle Engelændere, som vare komne ombord. De vare enten dræbte eller druknede, paa 8 Mand nær, som bleve gjorte til Fanger, blant hvilke befandt sig Lieutenanten paa Corvetten the Rattier og Lieutenanten paa Kaperen Folkstont, som havde forenet sig med ham paa denne Expedition. Begge ere stærk saarede. Af Kaperen VimereusMandskab bleve 2 dræbte og 12 saarede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-01-26
England. Den 7de Januarii kom den kongelige Kanonbaad Fikler fra den franske Kyst til Dünerne, og havde en fransk Offictter ombord, som medbragte vigtige Papirer til den brittiske Regiering. Han blev bragt ombord til den der commanderende Officerer paa Skibet Uttrecht, som modtog ham med Agtelse og sendte hans Depescher i Land til General Dundas, som ved en Coureer, under Dragoner Eskorte, sendte dem til London, hvor de bleve overleverede til den nye Statssecretair for de udenlanske Affaires, Lord Mulgrave, som og derover har havt mange Conferencer med de andre Cabnetsministere. Den 9de Januarii blev den franske Depesche forelagt Statsraadet, og den 11te Januarii skulle Svaret fra vor Regiering affærdiges til den franske Officeer som ventede derpaa i Dünerne. Et Ministerialblad paastaaer, at denne franske Depesche har ikke ganske været vor Regiering uventet, og at Ministrene havde formodet, efter endt Keiserkronning, noget lignende Forslag. Depeschen, er fra Ministeren Talleyrand, men men siger og at der har fulgt med samme en Skrivelse fra Keiseren til vor Konge.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-01-26
Den 7de Januarii blev den over Lissabon hertil komLordmajøren.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-01-26
Siden den Tid har den spanske Ambassadeur saameget Hastet med sin Aftelse, at han den 14de havde besluttet at lade sig sætte over til Boulogne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-01-26
Den 11te Dec. blev der givet Befaling til at udstædet Kaperbreve imod Spanien. Som en Følge af denne nye Krig, er der alt siden den 20de Dec. afsendt en Eskadre af 6 Linieskibe til den Jrlandske Kyst.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-01-26
Den 20de Dec. er indløben nye Depescher fra Admiral Duckworth paa Jamaica Stationen. Man har der taget mange fiendtlige Skibe, men der hersker saavel paa Øen som paa Skibene paa denne Station en ondartet Feber.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-01-26
Portugal. Man paastaaer her i Almindelighed, at det vil blive umuelig for os at vedligeholde Neutraliteten, under den nye udbrudte Krig mellem Spanien og England, og at vor Regiering maae nødvendig tage Deel deri. Dette foraarsager mange Conferencer mellem den herværende spanske Ambassadeur og vor Minister for de udenlandske Affaires. De nyeste Beretninger fra England taler om en frygtelig hemmelig Expedition, som bliver udrustet i Plymouth og de andre engelske Havne, hvilken man troer er stillet imod vore Americanske Besiddelser, især mod Brasilien. Vor Regiering har af Forsigtighed, alt i Slutningen af Nov. Maaned, sendt nye Forholdsbefalinger til Gouverneuren i Brasilien, i Hensyn til, hvis fremmede Magter skulle prøve paa Landgangsforsøg i hine Egne. Man haaber at disse befalinger vil i ret Tid indtreffe dertil.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-01-26
Tyrkiet. Den franske Ambassadeur Brune var endnu den 6te Decbr. i Constantinopel. Paa hans sidste til Porten indleverede Nett, har han ingen Svar erholdt. Han har derfor i en Skrivelse til Storvistren. beklaget sig over denne Krænkelse af det tyrkiske Ministerium, samt tillige besværet sig over at Porten har tilladt at fremmede Tropper ere skibede giennem Kanalen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-01-26
Den til Constantinopel indtrufne anden Deputation fra de Serviske Christne, har erindret Potten om Storherrens Løfte til den første Serviske Deputation, nemlig, at give dem en Statholder af Græsk Religion, og har formelig anholdt om, at ophøie Provindsen Seer vien til et Fyrstendom, som Moldau og Wallachiet, og at indsætte en Græsk Fyrste som Hospodar derover. Der menes at Storherren vil bevilge dem det. Fyrsten af Welachiet Prinds Jpstanti har faaet Befaling at indhente Kundskaber om Provindsen Serviens Tilstand, dens Afgivter og Jndtægter, samt hans Meening om Ansøgningen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-01-26
Blandede Efterretninger. Efterretninger fra Rhindalene, indeholder en skrækkelig beskrivelse over dens Jndvaaneres Forfatning. Overalt har den ud traadde Strøm anrettet stor Skade, og de fleste Byer, fra Asmanshausen til Kand staaer under Vand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-01-26
de nyeste : nericanske Blade indeholder Program tillie de Høitideligheder, hvormed Dessaline Keiserkronning skulde gaae for sig paa St. Domingo den 8de October, Efter Forlydende vilde han antage Navn af Jacob 1. J England gaaer det nu saavidt med Damernes ætheriske Klædebragt, at de bruge at fugte en saadan Spindeværdragt med Vand, for at faae den til at slutte om Legemet. De bøde ogsaa som oftest derfor, med Tæring og andre dræbende Sygdomme.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-01-26
Ved et vidtløftig Decret af den franske Keiser er nu og foreskrevet, hvilke Æresbeviisninger der skal giøres Keiseren i Krigshavnene. Ethvert Krigskib, som den kelserlige Baad kommer forbi eller som Keiseren bestiger skal solutere med at raabt 7 Gange: Keiseren leve! for Prindserne raabes kuns 5 Gang.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-01-26
J en 756de Trækning i Altona er udtrukken føl 2de Nummere : 4. 58. 37. 70. 65.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-01-26
Bekiendtgiørelser. Söndagen den 3die Februarii Kl. 5 Eftermiddag opfores det foreenede dramatiske Selskab, her i Byen: Indianerne i England, Comoedie i 3 Acter af Kotzebue. Directionen. Jsaack David har Oplag af alle Slags Jydske couleurte, glatte og stribede uldne Strømper, saavel til Børn som halvvoxne og fuldvoxne Personer, samt Sokker. God Liverpoel Tobak, og færdig syede Mands- og Dame=Cheniller, til halvoxne og fuldvoxne personer, kan ligeledes erholdes hos ham. Alt til bilaste Priser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-01-26
Dersom nogen har sidstafvigte Onsdags Aften i Klubben ved Feiltagelse faaet en fremmed blaae klædes Overkiole eller saakaldet Cavai, underforret med grønt Flos, bedes han at sende den til Klubverten Hr. Møller som har lovet at lade den bringe til Eieren. Aarhuus, den 26de Jan. 1805.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-01-26
3 a 4 Unge Fruentimmer fra Landet som ønsker at lere Fruentimmer Netheder, saasom: Syening, adskillige Slags Strikning, Kniple, Bryderie, Tegning og Skrædersyening efter Maal, kan lære samme hos mig Undertegnede samt Kost og Logie a. kan erholdes til villigste Priser mueligt. Aarhuus, den 26de Januarii 1805. B. C. Enke efter salig : Provst Bruun, boendes ved. Fruekirke Nr. 210.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-01-26
God hvid Sædehavre kan naar det betimelig benilles bekommes hos Secher paa Hovedgaard pr. Horsens. og Tølt beliggende strax norden for Randers, vorder stillet til offentlig Auction den 25de Februarii førstkommende og da om nogenlunde antagelig Bud skeer absolut bortsolgt; thi ville de Lysthavende foreløbig henvende sig til mig Undertegnede, hvor Conditionerne, saa favorable som mueligt og de videre Oplysninger, bebageligst kan erfares. Skulle Møllen imidlertid blive solgt underhaanden, skal saadant betimelig vorde bekiendtgjort. Randers, den 25de Jan. 1805. N. Bruun, boende i Gaarden Nr. 110 i Rosensgade ved Torvet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-01-26
Den 16de Januarii sidst behagede det Gud ved Døden at bortkalde Sognepræsten til Ullitz og Foulum Menigheder i Gislum Herred, Viborg Stift, S. T. Hr. Jens Christian Schiellerup, der ingen LivsArvinger efterlod sig, og havde hensiddet, ifølge allernaadigst confirmeret Testamente, udi eenlig Stand og uskiftet Boe, siden sin Hustrue, Mad. Dorthea Sopril fød Begtrup, hendes dødelige Afgang i Aaret 1786. Begges respective Arvinger anmældes herved altsaa dette Dødsfald, og tillige, at dette nu forseglede Stervboes Aabning foretages 30te Dagen den 14de Febr. næstkommende. Til hvilken Tid eller forinden udbedes og forventes mig, som Skifteforvalter, meddeelt nogen Efterretning og fornøden Oplysning fra de respective Arvinger selv; da ingen af de i Stervboet tilstædeværende kan afgive derom tilstrækkelig Forklaring. Duurup Præstegaard pr. Hobroe d. 19de Januarii 1805. Winther
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-01-26
J allerunderdanigst Følge, et mig allernaadigst meddeelt Kongelig Proclama af Dato 12te October 1803 læst inden Jyllands Landsting for Junii Maaned 1804 og publiceret for Gierlew Onsild Herreds Ting den 31te October 1803, bliver alle og enhver, som maatte kunde formeene, at have noget Krav eller Fordring, paa Underskrevne, eller forrige Trusholms Eier, i Henseende til Overformynderiet, eller Eiendommens øvrige Forbindelser, i navnlige Maader, med Aar og Dags Varsel, sub poena præclusi et perpetui silentii, i de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser den Altonaer Mercur, samt Aarhuus Stifts Tidender, indkaldede, til inden fornævnte Tids Forløb, saadant for mig, at anmelde og beviisliggiøre. Dronningborg ved Randers den 10de Januarii 1805. Tycho von Arenstorff, Major af Landeværnet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-01-26
Da endeel endnu ikke have affordret deres under min Collection her i Randers tilgode kommende Frie Lodder, til 1ste Classe af det 52de Lotterie, saa maae jeg bede saadant at maatte skee med allerførste og i seeneste forinden den 27de Jan. imod 5te Classes Lodder. Tillige er Kiøbe Lodder at bekomme hos Stabell. havnske Post endnu ikke ankommen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-01-26
Bekiendtgiørelser. Efter høi Ordre underrettes Publicum om: at Følge allerhøieste Befaling privat Jnscriptionen ved Universitetet ophører indtil videre, og at næste Examen Artium udsættes til October Maaned dette Aar. Kiøbenhavn den 14de Januarii 1805. N. C. Kall, p. t. Universitetets Rector.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-01-26
Onsdagen den 30te d. M. om Eftermiddagen Kl. 5 holdes Generalforsamling og Qvartal-Möde i Kronprindsens Klub. Aarhuus, den 23de Januarii 1805. Directionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-01-26
Gaarden paa Vestergade her 1 Aarhuus, som Hans Excellence Hr. Geheimeraad og Stiftsbefalingsmand Ove Høegh Guldberg forhen eiede og beboede, bliver ved offentlig Auction Onsdagen den 13de Martii førstkommende opraabt til Bortsalg. Den kan strax til 1ste Man imodtages, og bestaaer af 4 Længder Huus 2 Etager, som omgiver en stor og reel Gaardsplads, hvorhos er en betydelig og med en Mængde gode Frugttræer vel forsynet Hauge. a) Udi Hovedbygningen til Gaden, er neden til: 3 rummelige gibsede og tapetserede Værelser; oven til: 1) stor Sahl og et mindre Værelse ligeledes giblet og taretseret; samt 3 mindre malede og gibsede Værelb) Udi Sidehuset er neden til 1 gibset og betrukken Værelse med et lidet Sidekammer; 1 stort Kiøkken og i Skorsteenen en Bagerovn; 1 Værelse for Folkene, med smaae Kamre inden for, 1 Spisekammer; 2 Fadeborde, og 1 Røgkammer. Oven til: 5 Værelser, hvoraf det ene er betrukken: 2 Pigekamme; 1 Garderobekammer; og i Qvisten endnu 1 Kammer. c) Udi den bagerste Bygning som vender til Haugen, er neden til: 1 stort Bryggers og 2 Kamre til Betiente, oven til: i gibset Sahl, hvor Hans Excellence Hr. Geheimeraaden havde sit store Bibliothek, og derhos i andet gibset Værelse, hvor denne Herre daglig opholdt sig og havde sit Haandbibliothek m. m. Disse 3de Længder ere sammenbyggede; de 10 Fag deraf ere for omtrent 20 Aar siden opførte at nyt og got Bindingsværk, den øvrige Deel er altsammen solid Bygning vel vedligeholdt, og Forhuset. til Gaarden Grundmuur, under For= og Sidebygningen gode og rummelige Kieldere. d) Udi den anden Sidebygning er Stald til 6 Heste, og derhos 2 Kamre; Koestald til 8 Køer, foruden andre Aflukker til Beder, Kalve og Fourage, 2de rummelige Vognremiser; Leilighed til Brænde; 2 Hønsehuse og andre smaae Afdeelinger; Lecum a. Saa er og en Spinestie og en Hønsegaard for un selv afdeelt, uden at være til Skue i Gaarden, deruden er en nye Karethvert paa et andet Sted og bygt, saa og et Duehuus.