JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1779-11-19
Litterarisk. Jeg har før i mine Blade indført fremmede Recensioner, over vigtige og nyttige Skrifter, særdeles de, som her i Bogtrykkeriet ere udkomne, hvilket jeg ikke har erfaret at være bleven misbilliget.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1779-11-19
Følgende Recension af de Kiøbenhavnske Nye Efterretninger om lærde Sager Nr. 44 for indeværende Aar, om Frimodige Tanker over Nadverens Sacramente til upartisk Eftertanke. Odense 1779. Trykt i det Kongel. Privil. Adresse=Contoirs Bogtrykkerie, indføres altsaa, siden Skriftet finder biefald og er til Kiøbs her paa Adresse=Contoiret for 2 Mk. 8 s. paa Tryk= og 3 Mk. paa Post=Papiir.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1779-11-19
Oeconomisk.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1779-11-19
Om Qvægsygens Jndpodning. Allerede i Aaret 1746 er efter den berømte Campers og Erledens Beretning bleven gjort Forsøg i det Brunsvigske med at indpode Qvægsygen. Af 19 indpodede beholdt man 9 gjennemsygede.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1779-11-19
J Frankerig gjorde Marqvis Courtivron Aar 1747 adskillige Forsøg med at bibringe Smitte paa forskiellig Maade til de sunde Kreature; hvoriblandt han ogsaa forsøgde den ordentlige Jndpodning, skiønt ei i den Hensigt at bruge det, som et Redningsmiddel. Hr. Dødsen i Engeland er ellers saavidt man veed, den første, som ordentlig har forsøgt Jndpodning paa Hornqvæget, som et Middel mod Qvægsygen. I Holland ere de første Forsøg gjorde 1755 af de Herrer, Nogemann Kool og Tak, som indpodede 17 Stykker Qvæg, af hvilke ikkun 3de gik Sygen igiennem, og endda døde 2de af disse siden efter i den naturlige Qvægsyge, efterat de i 14 Dage havde været i Bedring. Dette var altsaa kun lidet opmuntrende til flere Forsøg. Men Aarsagen til dette slette Udfald, har lagt i en feilagtig Omgang og urigtig Valg af Smitten. Doctor Layard indpodede 1757. 8 Stykker og beholdt deraf 3de. biskoppen af Dørk beholdt 4 af 5 indpodede, og en Vundlæge Bevley indpodede 3de, som han beholdt alle J samme Aar indpodede Doctor Schwenke i Haag 6 Stykker, som han og alle fik gjennemsygede.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1779-11-19
Den lærde Grashains i Holland satte 6 af sine indpodede Kreature, som alle havde havt Tegn til Sygen, endskiønt i en ringere Grad i en befængt Stald, men de bleve alle syge og 4 deraf døde. Hr. Eto Alta beretter, at efterat han havde indpodet 2de Høveder, og bemerket de betydeligste Sygdommens Tegn. hos dem, nemlig at de den 3die Dag efter Jndpodningen hostede, vare traurige og aad intet den 6te og 7de Dag, men vare den 9de Dag fuldkommen i Bedring, og saa got som sunde, satte han dem i en befængt Stald, hvor de atter fik Sygen paa nyt og noget strengere end den første Gang. Men alt dette bør ikke, og har ei heller afskrækket indsigtsfulde Mænd fra at drive denne vigtige Opfindelse videre og forskaffe sig Vished deri.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1779-11-19
De Forsøg, som i Engeland bleve gjorde med Børnekoppernes Jndpodning i Begyndelsen af dette Aarhundrede, faldt heller ikke i Almindelighed meget lykkeligt ud, fordi man endnu ei kiendte alle de Forsigtigheds Regler, som var at lagttage.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1779-11-19
Der er og, uagtet formældte mislykkede Prøver efter den Tid, særdeles i Friesland, Grønningen og Holland, blevne anstillede mange og vigtige Forsøg med Qvæg Indpodningen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1779-11-19
J Aaret 1769 forenede sig i Grønningen et Selskab og et i Friesland, som for deres Regning loed af de berømte Professorer van Doevern, Camper og Dokter Munnik indpode en stor Mængde Qvæg, hvoraf omtrent Halvdeelen giennemgik Sygen, og blev solgt med Fordeel. Det var Efterretningen om disse Forsøg, som gav Anledning til, at det Kongelige Rente=Kammer foranstaltede de Jndpodnings Forsøg, som for Kongelig Regning blev foretagne paa Øen Aunøe i Sielland under da værende Professor Oeders Opsigt og Bestyrelse i Aarene 1770, 71 og 72, med saadant Udfald, at af 61 Høvder, som bleve i 9 Partier indpodede i Aaret 1770, døde 42. Af 329 Stykker, som bleve indpodede i 2de følgende Aar, døde ikkun 2de. Men hvorvidt disse Forsøg saavel de mindre lykkelige i det første Aar, som det meget lykkelige i de 2de paa følgende, stemme overeens med de sildigere Erfaringer om Jndpodningen, skal siden bedømmes. Ikke desto mindre, er det dog Historien om disse Forsøg, som vores lærde Hr. Professor Tode møisommeligen og med overlagt Valg har uddraget af de derover holdte vidtløftige Journaler, hvilken er trykt paa Dansk 1775 og derefter paa Tydsk, oversat; der har givet Anledning til de store og tilsidst lykkelige Forsøg, som ere gjorde i Mecklenborg fornemmelig at Hr. Kammerjunker Bylov og af Hr. Oberhauptmand von Oertzen, som begge have udgivet i Trykken en Anviisning til den rette Omgangsmaade med Jndpodningen, af hvilke den sidstes tryk i Qvart i Hamborg indeværende Aar, er skreven med megen Skiønsomhed og praktisk Kundskab, og indeholder mange gode Erfaringer i denne Sag. De første Forsøg vare ei heller lykkelige i Meckenborg, men opmuntret af de til Anseelse lykkelige Olderske Forsøg, bleve de ved, indtil de omsider fandt, at den sædvanligste Aarsag til det slette Udfald, var et urigtig Valg af Smitten til Jnd podning. Til samme Tid gjorde Hr. Kammerherre Buchwald til Fresenborg Jnoculationens Forsøg i Holsteen og indsendte derom, saavelsom om de Mecklenborgske de første Efterretninger hertil; hvilket gav Anledning til de Forsøg, som i indeværende Aar ere gjorde paa Langeland og fleere Steder i Danmark, deels ved 3de Skolarer fra den Kongelige Veterinair Skole, deels ved nogle Jndpodere, som bleve forskrevne fra Mecklenborg, og som medbragte derfra Smitte at indpode med, fordi man troede, at de første Forsøg, som her bleve gjorde paa Langeland og i Laaland, (hvor i alt var bleven udi 9 forskiellige Partier, indpodet 100 Stykker Qvæg, og deraf ikkun giennemsyget 48, og døde 52 Stykker) var saaledes mindre lykkelige, formedelst Smittens mindre Mildhed her til Lands, end i Mecklenborg. Men Erfarenhed lærde, at Jndpodningens lykkelige Udfald, ei beroede paa Smitten allene; thi af de 5 forskrevne Jndpodere, har ikkun den eene, navnlig Hesse, været ret lykkelig med sine Jndpodninger, som af de følgende Jndpodnings Lister vil sees. Efter den Liste, som Hr. von Dertzen giver i sin ovenmeldte Afhandling paa de i Mecklenborg foretagne sidste og lykkelige Indsodninger, er Antallet af de indpodede Kreature 3806 Høvder. deraf døde = = 344 endnu syge = = 290 - ei bleven syge = 65 gjennemsygede = 3107.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1779-11-19
Paa de Grevelige Baudissinske Godser i Holsteen ere, efter indkommen Beretning, under Hr. Kammerherre Buchwalds Opsyn indpadet: 1) Ungt Qvæg og 7 Kiør = 50 deraf døde 5.2) Ungt Qvæg og 5 Kiør = 331. 3) Til største Kiør, som havde kalvet. 4) Ung Qvægg Kiør = 5) Dito; Summa indpodede 466 døde 56. Fire af de under første Jndpodning bortdøde 5 Stykker, døde af Tilfælde efter Sygen, og alle disse bleve, saasnart de havde begyndt lidet at komme sig efter Sygen, henført i en Stald, hvor den naturlige Qvægsyge herskede, og kom sig der til fulde Kræfter. Paa Godset Rantzau, hvor Sygen herskede, blev og et stort Partie indpodet, nemlig alt det som imellem de Syge syntes endnu at være sunde; men heraf blev ikkun en Fierdedeel i Behold.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1779-11-19
Paa Øen Langeland er i alt fra 5te December 1778 indtil 4de Julii dette Aar indvodet følgende Antal Høvder: 1) Ved Hr. Grev Ahlefeldts Smed Tallet af af Veterinær=Skolen og for Hr. Jndp. Døde, ei Grevens Regning indpodet i 4 ad, dede Syge skillige Partier. 2) Ved Fahnsmed Lange af Veterinær=Skolen i 7 Jndpodninger. 3) Ved Fahnsmed Bøttern af Veterinær=Skolen. 4) Ved de 2de Jndpodere fra Meeklenborg Johan og Ditlev 5) Ved Jndpoderen Weidner fra Mecklenborg 6) Ved Jndpoderen Hesse fra Meklenborg Altsaa er omtrent en Trediedeel af de her paa Landet indpodede døde. Man seer og heraf, at Forskiellen af den Lykke disse Jndpodere har havt, ikke har været betydelig. I Laaland ere og nogle Jndpodninger skeete ved Fahnsmed, Rottger af Veterinær=Skolen, neml. Jndpo Døde ei 7) Den 29de Dec. 1778 indvodet dede i Syge, 8) Den 2den Febr. 1779 indvodet 11 1 9) Den 22de Febr. indpodet 10) Ligeledes blev den 8de April sammesteds indpodet i Sandbye Bondebye, hvor allerede den naturlige Syge havde indfundet sig, og derfore meest i den Hensigt at faae Ende paa Sygen alt i Byen værende Qvæg, nemlig: 1) Kiør, de fleste nær ved at kalve 2) Ung Qvæg og Kalve paa 1 Aar. 11) Paa Knapstrup i Sielland blev af Fahnsmed Rottger, efterat Qvægsygen havde der angrebet en Besætning af 108 Høvder, hvoraf ikkun 11 gik Sygen igiennem, den 31te Mai indpodet ungt Qvæg, hvoriblandt 4 Stude. 12) Ved Hesse fra Mecklenborg blev i samme Maaned paa Vognstrup. indpodet ungt Qvæg og 7 Kiør, i alt = = Altsaa er i alle disse Jndpodninger, Antallet af de Jndpodede og Døde 940, 295, En Franskmand af Hugonotterne, som nylig var flygtet til Tydskland, og havde sat sig der ned, mistede sin Griis; Han gik altsaa omkring paa alle Gaderne for at lede den op samt spurgte enhver, der mødte ham, aben fik nik Lesehn. die kleine Persohn, aben vier Bein, schreyen immer ou, oui, neuf, neuf
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1779-11-19
Befordringer. Den 29de Sept. a. c. er Cancellie=Raad Hinrich Lorenz i Rendsborg allern beskikket til Justice=Raad. Den 3die Nov. er den hidtil værende Byeskriver i Hadersløb Herred Johann Christian von Jessen allern. beskikket til Herredsfoged i Gram Herred, Hadersleb Amt. Den 8de Nov. er Henrich Moe allern. beskikket til 1ste Cancellist i Søe=Etatens Bogholder Contoir.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1779-11-19
Under 30te Septbr. 1779 har det allernaadigst behaget Hs. Kongel. Majest., i Anledning af den ledige Tolder=Tieneste i Christiania i Norge, at forflytte Tolderen i Kragerøe, Kammerraad Christopher Rensch til at være Tolder i Christiania, Ober=Toldbetienten i Bergen, Johan Herman Knopper til Tolder i Kragerøe, Ober=Toldbetienten i Christiania Peter Schmidt til Ober=Toldbetient i Bergen, Taxadeuren, og Ober Toldbetienten i Langesunds Toldstæd, Nicolai Ale rander Borch til Ober=Toldbetient i Christiania, Toldbetienten ved bemeldte Toldstæd Rasmus Malling til Taxadeur og Oberbetient sammestæds, Toldrog Kryds=Betienten i Drammens Told=District og ved Drammens Fiord, Reinholt Peter Suurland til Toldbetient ved Langesunds Toldstæd og Lars Müller til Told og Kryds=Betient i Drammens Told=District og ved Drammens Fiord. Nyeheder.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1779-11-19
Rom, den 23de October. En Eremit, som var meget ussel klædt, vilde nyelig i Jødegaden sælge et vist Klenodie af en anseelig Værdie. Jøderne dristede sig ikke til at kiøbe det, i hvor ugierne de end vilde miste denne Gevinst, efterdi man kunde formode, at det var stiaalne Vare, som man, naar det blev opdaget, igien maatte udlevere. De gav det altsaa an for Øvrigheden, som lod ham, da han just stod i Handel, tage og arrestere. Mistanken tog stedste til, helst da man hos ham endnu fandt fleere kostbare Sager og mange Penge. Da han blev kaldt til Forhør, og spurgt om sit Navn og Stand, svarede han med uforfærdet Mod, at han var en ærlig Mand, men hans Navn vilde han ikke aabenbare for nogen, uden for Hs. Pavelige Hellighed, og det endda kun i den største Fortrolighed og i Skriftemaal, de maatte saa foretage med ham, hvad de vilde. Da man derpaa fremdeles spurgte ham, om ingen i Rom kiendte ham, angav han Pater Timenes, General over Carmeliterne, og endnu en anden anseelig Mand, som kiendte ham. Disse tilstod dette, og lagde til, at de forhen havde seet ham ved det Kongel. Hof i Neapolis, hvor han stod i Anseelse, uagtet man aldrig havde erfaret, hvem har egentlig var. Paa dette gode Vidnesbyrd blev han igien ladet løs, og fik alle sine Kostbarheder igien. J hvor mange Formodninger her end blive gjorte om denne rige EremitsStand og Herkomst, kan man med Grund derom intet sige, uden dette, at han af sit Sprog synes at være en Portugiser af Fødsel.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1779-11-19
Paven begiver sig nu hver Søndag til det nye Sacristies Bygning. Denne efter den nye Smag anlagte Bygning maatte ikke staae ved den Majestætiske i Romersk Bygningsmaade prangende Peters Kirke, om den skulde falde størt i Øinene; imidlertid bliver overordentlige Summer andvendte til dette Sacristies indvortes Prydelse. Man har sendt Konstnere til Lissabon, for at kiøbe det smukkeste og kostbareste Brasilientræe, saa skal og en egen Alabastgrube, som for nogen Tid siden er bleven opdaget paa Bierget Circco, anskaffes til Plader og de til Piller i bemeldte Sacristie. Denne Alabast skal være af saa fortreffelig en Beskaffenhed, at de Romerske Konsnere agte den lige saa god som den orientalske.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1779-11-19
De i det Østerrigske Lombardie værende Exjesuiter have faaet Tilladelse, at høre Skriftemaal og at prædike. - Jkke langt fra Civitavechia, hvor der efter Pavelig befaling graves efter Oldsager, har man allerede fundet adskillige meget vare Stykker.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1779-11-19
Paris, den 24de Oct. Hr. Sartine har til Brudegave sendt Hr. Lee Noirs eneste Datter, paa hendes Formæhlingsdag, en lille Hund, som var overmaade smuk, og havde et Halsbaand med Diamanter, af 12000 Livres Værdie.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1779-11-19
Fra Burgund, den 25de Oct. En Præst paa Landet reed for kort Tid siden til en nær vedliggende Bye, for der at betalen Summe af 600 Livres. Han havde allerede brugt den Forsigtighed, at lade giøre et hemmeligt Giemme i sin Saddel, hvor Penge kunde forstikkes. Denne Forsigtighed var i sær fornøden paa denne Reise. Han blev underveis anfalden af en Røver, til hvem han leverede alt hvad han havde i sine Lommer, og som beløb sig til 10 Rdlr. Røveren forlod ham, men kom snart tilbage, og forlangte at bytte Heste med hinanden, saasom Præstens Hest var langt bedre end hans Herved blev denne geistlige Mand forlegen, thi Saddelen var og bedre, og blev altsaa byttet med. Nu behøvede Præsten ikke meere at fortsætte sin Vey til Byen, men han vendte bedrøvet hiem igien. Saasnart han var kommen hiem, og eftertænkte sin Ulykke, kom hans Hest strax i fuld Galop løbendes ind i Gaarden. Den var rendt bort fra Røveren. Han saae strax efter sin Saddel Giemme, og han fandt, at denne Hemmelighed var vel opdaget af Røveren, men at det, som laae deri, var af ham blevet formeeret med 3000 Livres. Nu havde han foruden den forøgede Penge Sum og tillige faaet en Hest meere.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1779-11-19
Constantinopel, den 25de Oct. Den Jldebrand, som man den 29de i forrige Maaned her havde, var saa forskrækkelig, at man i 25 Aar ikke har havt dens Lige. Den opkom om Morgenen Klokken 2 i Sultan Bajagets Qvarteer. Derfra udbredte Luen sig i en Hast indtil heel dybt ind i det store Magazin ved Børsen. Til al Lykke var det allerede Dag, da Luenangrebeidette Magazin, saa at man deraf fik endnu mange Effecter reddede. Der ere i altsaa afbrændte 5000 Huuse og ligesaa mange Kramboder og Magaziner. Storherren selv og alle andre Ministre af 1 og 2 Rang vare tilstede, og sørgede for, at alle muelige Redningsmidler bleve anvendte. Sultanen gik ogsaa ei heller bort, førend og Aftenen Klokken 8 tilbage til Lystslottet Bechtiktah, og Klokken 9 var Ilden overalt dæmpet. Heden var ved denne forskrækkelige Jld saa ulidelig, at Arbeiderne næsten havde tabt Modet til at dæmpe den. Dreden, den 25te Oct. I disse Dage har man her havt Exempel paa, at omgaaes forsigtig med Gift. J Onsdags Aften havde en Mand, som boer uden for Wilsdruffer Port, havt en stor Fortred i sit Huus. J Alerationen løb han op paa Overstuen, for at tage sig et Fordeelingspulver, men greb i dets Sted en Dosis Rottekrud, som tilligemed det andet af en gandske ubegribelig Skiødesløshed var lagt i samme Æske, hvori det andet laae, og slukte det ned. Jkke længe derefter følte han de sørgelige Virkninger af sin Vildfarelse; han løb nok engang op paa Stuen, for at erfare, hvad det var, og befandt alt for tydelig, hvad han frygtede for. Den heftige Forskrækkelse herov er var maaskee Aarsag til, at Giften des hastigere gik i Blodet; thi alle Redningsmidler vare forgieves. Man lod ham lidt efter lidt nedsluge nogle og 20 Kande, Melk, men desuagtet maatte han i en Tid af 12 Timer dog døe en smertefuld Død.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1779-11-19
Reisende. Odense. Fra den 12 til den 19 Nov. Hr. Kammerjunker, Hauch fra Tydskland til Kiøbenhavn; Kammerjunker Bi low fra Jylland til Kiøbenhavn; begge Greverne de Lon fra Kiøbenhavn til Frankrige; Capitain Orang fra Kiøbenhavn til Frankrige; Kammerherre Dewed fra Amsterdam til Kiøbenhavn; Kiøbmanden Oluf Weche fra Holsteen til Helsingøer; Hr. President Paron von Løwenhaupt fra Stockholm til Hamborg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1779-11-19
Copulerede. Odense, den 17de Novbr. Jacob Larsen, Avlsmand, og Enken Karen Hansdatter.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1779-11-19
Dødsfald. Odense, den 13de Nov. Knud Povelsen, Urtemand 36 Aar.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1779-11-19
Fyen, den 9de Nov. Nicolai Gormsen Biering i Strandbye, 63 Aar.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1779-11-19
J Kiøbenhavn den 6te Nov. Bogtrykkersvend Sr. N.P. Holm, 58 Aar; den 7de f. Madame B. Knudsen, Enke efter afg. Brygger Knudsen, 78 Aar; den 9de ei. Hr. Professor C. F. Wadskiær, 67 Aar; den 11te f. Mad. C. M. Thomsen, fød Christensen, 36 Aar; Justice=Raad Ole Horneman, Told=Jnspecteur, 59 Aar; den 7de November afg Capelbuds G. Lohmans Enke, B. Lohmans, 45, Aar; den 8de gjusd. Hr. J Bonfils, 18 Aar; Hr. Lieutenant Børgesen ved Søe=Artilleriet, 60 Aar; den 10de c. Hosekræmmer Sr. L. C. Arenborg, 48 Aar; den 12te c. Mad. A. S. W., fød Holst, Bader Sr. Reinhardts Kiæreste, 40 Aar; den 13de jusd. Theehandler Sr. J. A. Sødering, 50 Aar; Sr. Niels Læssæe, Fuldmægtig ved Stadens Kæmner=Contoir, 39 Aar.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1779-11-19
Bekiendtgiørelser. Herfra Adresse=Contoirets Bogtrykkerie er udkommen: S. Prædiken over Philipp. 3, 7110. om Jesu Religions Apperlighed, i Anledning af en Jødes Daab, tilligemed en kort Tale over Tit. 3, 577. begge holdne den 11te Junii 1779 i St. Knuds Kirke. Som den Høiærværdige Forfatter kiendes, efter den forhen udgangne Subscriptions Plan derpaa, saa ville de Lysthavende ogsaa finde deres Forventning fuldkommen fyldestgjort. De Herrer Subscribentere, som den ikke saa hastig kan blive tilsendt, ville behage ved første given Leilighed at lade den afhente her paa Contoiret imod Subscriptions=Prisens Erleggelse. Foruden Subscribenternes Exemplarer ere nogle faa tilovers herpaa Contoiret at bekomme for 20 sk. paa Tryk= og 24 s. paa Postpapiir.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1779-11-19
Jerved andsøges et Høistærede Publici Gunst og Bevaagenhed mod mig undertegnede, der nu beboer den Gaard paa Overgade, som tilforn var beboet af Sr. Valentiin Bruun, hvor ieg handler og faldholder alle Sorter Gevürtz=Vahre, samt alt hvad der rettelig og egentlig henhører til denne Handel. Jeg tilsiger alle, som maatte bære mig med deres Søgning og Handel, ikke allene al oprigtig og reedelig Behandling; men endog de billigste og taaleligste Priiser.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1779-11-19
Auction. Carsten Gloyer. Den for sin betydelige Malning bekiendte og meget fordeelagtige Piente Mølle, beliggende i Odense Bye, med dens Huuse. og Bygninger, nemlig Vand=Mølle=Huuset 6 Fag 1 Etagie, dernæst 5 Fag 2 Etagier med Kielder under. Det store Huus 11 Fag 2 Etagier og Kielder under. 4 Fag Huus til Vogn Remisse. 16 Fag Huus som det store Heste Værk er udi, 11 Fag næst ved som er Korn, og Pak Huus, 9 Fag Bag Huus til Brygger=Huus og Stalderum, samt Gaards=Rum og Hauge=Plads, saavelsom 5 Maale= og Qværne Værker, med Vandløb, Sluser og hvad videre ligger til Møllen, der alt er i god Stand; bliver stillet til Auction førstkommende den 23de November om Formiddagen Kl. 10 Slet i bemeldte Piente=Mølle, og absolut bortsolgt uden flere Auctioner, efter de Conditioner som paa Auctions=Stædet bliver bekiendtgjort, og forinden kan faaes til Eftersyn hos Procurator Uldall i Odense. Tørstkommende 23de November om Eftermiddagen Kl. 2 Slet, 4 bliver udi Odense saa kaldet Piente=Mølle, ved offentlig Auction bortsolgt, en rød anstrøgen Færrets=Vogn, Møller=Vogne med Tilbehør, Heste og Heste=Tøi, Senge og Senge=Klæder, samt andre Effecter, item et Dreie=Laug med andet Redskab, der tiener de Lysthavende til behagelig Efterretning. Til Leie faldbydes.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1779-11-19
J Frue von Havens nye opbygte Huus paa Hiørnet af ClaræGade bag Skolen ere Værelser for Familer indrettede, som til neste Paaske Fløttetid kan tiltrædes. Liebhaberne behage derom at tale med Eieren selv.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1779-11-19
Til Kiøbs eller Leie faldbydes. En udi Svendborg beliggende Gaard, Herregaarden kaldet, S. T. Hr. Kammerherre Scheel tilhørende, med gibsede Værelser, indrettet til beqvem Beboelse med fornødne Baghuuse til Heste, Koestalde og Vognremisse, hvorved en anseelig stor Frugt samt Kiøkken Hauge, grændsende til en tet forbiløbende Aar, med den til Gaarden udi Byens Marker hørende 12 Rdlrs. Grund hvorpaa foruden den aarlige Udsæd kan græsses 6 Høveder; er under Haanden at faae til Kiøbs eller Leie til førstkommende Paaske Flyttetid, hvorom behagelig kan accorderes enten med S. T. Hr. Kammerherren selv, som for nærværende Tiid opholder sig i Kiøbenhavn, eller med Fogden Maar paa Mullerup, inden Februarii Maaneds Udgang 1780, da samme ellers til den Tild bliver stillet til offentlig Auction, og nærmere i Aviserne bliver adverteret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1779-11-19
Til Kiøbs faldbydes. Triske og gode Holsteenske Østers er nu at bekomme hos mig for H. 8 Mk. 100 Stykker. For at de Herrer Liebhabere ikke skulle af Uvidenhed bedømme mig eller Forhandlerne i Almindelighed her for ubillige, saa bekiendtgiøres at i Aar maa betales for hver Transport eller Læs 5 Rdlr. 2 Mk. meere end sædvanlig hos den alene i Danmark og Holsteen Kongelige Forpagter. Skulle nogen formeene at treffe billigere Accort ved selv at committere, er jeg villig at meddeele Adresse og al videre fornøden Underretning. Odense den 12te November 1779. Capitaler som faldbydes. C. Nissen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1779-11-19
Hos Forvalteren ved Baroniet Brahetrolleborg, kan til førstkommende 11te December Termin 1779, bekommes en Capital Børne=Penge paa 400 Rdlr. imod antagelig Pandt, hvoraf 128 Rdlr. 2 Mk. 5 og en trediedeel Skilling, er Myndlingen, Anne Rasmusdatter, tienende i Lolland, tilhørende, og hende, efter afdøde unge Karl Niels Hansen i Haugerup herunder Baroniet tilfalden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1779-11-19
Jos Provsten i Vends=Herred kan til førstkommende 11te December Termin bekommes 400 Rdlr. Børne=Penge imod tilstrækkelig Sikkerhed og gangbar Rente. os Hospitals Præsten Hr. Mag. Gottschalck er omtrent 600 af Rdlr. Børnepenge mod tilstrækkelig Pandt for gangbar Rente at bekomme til Laans førstkommende 11te December. Da min Sviger Søster Jomfrue Christiana Weyrup er tilfalden en Arv circa 150 Rdlr., efter hendes salig Fader, saa bekiendtgiøres det hermed trende Gange efter hinanden i Oden Adresse=Contoirs Efterretninger, for om nogen strax, eller til førstkommende 11te Decbr. skulle kunde behøve bemeldte Capital, imod forsvarlig Pandt og gangbar Rente, de da ville behage at melde sig hos S. T. Hr. Kammer=Raad Orten i Odense eller og hos mig undertegnede hendes Formynder. Kiertinge den 5te Nov. 1779. J. Engberg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1779-11-19
Af Fyens Stifts publiqve Midler kan til 11te DecemNB. ber førstkommende blive at udsætte en Capital af 6 til 2000 Rdlr. imod gangbar Rente og antagelig Sikkerhed, enten under et eller separat, hvorom nærmere kan addresseres til Hr. Hospitals Forstander Holmer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1779-11-19
Bøger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1779-11-19
Følgende Bøger faaes her paa Contoiret. Hr. Justes grundige og fuldstændige Anviisning til Have c. væsenet 1ste Deel og en Frugt=Have, 2den Deel omen Blomster=Have, og 3die Deel om en Kiøkken=Have, kan nu igien bekommes for 9 Mk. 8 s.v. Aphelens Franske og Danske Grammatica Rd. 4 Mk. 8 s.