Aalborg Stiftstidende, 1837-06-10
Blandede Efterretninger. Under Overskrift: "Ja eller Nei, er i Jtzehoer Avis opkastet følgende Spørgsmaal: 1) Kalder Kongen af Danmark Sig Selv Hertug af Holsteen eller ikke, 2) Af hvilke Dele er Kongen af Danmarks Vaaben sammensat, 3) Hvad er Hjerteskjoldet i Kongen af Danmark Vaabens 4) Hvilke Vaaben ere at see i Christiansborg Slots Tronsal. i Kbhvn. 5) Gjælder den danske Kongelov i Holsteen eller likke: 6) Har Landet Holsten over tusinde Aar udgjort en integrerende Deel af det tyske Rige, eller ikke, 7) Er Hertugdømmet Holsten nu et integterende Lem af det tyske Forbund, eller ikke 8) Hvem repræsenterer den holstenske Forbundsdags Gesandt i Frankfurt, Kongen af Danmark eller Hertugen af Holsten, 9) Kan det tyske Forbund, Hertugdommet Holsten inclusive, ikke have Krig, uden at af Kongeriget Danmark deeltager i Krigen, 10) Den Holsteiginer, som reiser til Frankfurt, til de tyske Forbundsdagsgepesandtskabers Sæde, mon han kalder sig Holstener eller Dansk a 11) Er den regjerende Families Successionsfølge eens i Dangtsmark og i Holstens Den bekjendte Retssag, hvorunder der. Justitsraader Harhoff i Ringsted og Foss i Skielskjør have sigtet forhenværende Sognefoged Niels Mortensen af Beenløse til Undgjældelse for, at Denne, i nogle, deels til Sorg Amt mandskab, deels til det kgl. danske Cancelli, deels endog til Hs. Maj. Kongen indgivne skriftlige Andragender og Besværinger, har fremført krænkende beskyldninger og Udladelser mod dem, er nu paadømt i første Jnstants af den constituerede Dommer, Hr. Justitsr. og Stænderdeputeret Povelsen. Ligesaalidet som Niels Mortensen selv har vidst at fremføre nogetsomhelst Beviis for sine Beskyldninger, ligesaalidet have de af ham fremstillede Vidner kunne, fremføre Noget, der kunde være graverende for Citanterne, endskjøndt Hr. Justitsr. Harhoff har tilstedet, at der, under et Tingsvidne, er bleven anstillet en næsten almindelige inqvisitorisk Undersøgelse om hans Forhold. Efter at Sagens Tilendebringelse var, ved 17, siger og skriver sytten Jndst. bevilgede Anstande, bleven forhalet i 10 Maaneder, afsagdes den 24de Mai sidstl. følgende Dom: "De af indstævnte, Niels Mortensen af Beenløse i Andragender og Besværinger til Sorø Amt af 13de Jan. f. A., til det kgl., danske Cancelli af 27de Jan. og 21de Febr. s. A., og til Hs. M. Kongen af 29de Febr. og 2den Marts f. A., mod Citanterne, By- og Herredsfogderne, Justitsraad Harhoff i Ringsted og Justitsraad Foss i Skjelskøer, fremførte krænkende Udladelser og beskyldninger, bør døde og magtesløse, at være og ikke komme dem til Skade paa gode Navn og Rygte, og bør Niels Mortensen, for sit i saa Henseende udviste skammelige Forhold, at bøde sine tre Mark og desforuden trende fyrgetyve Lod Sølv, &c. &c. Natteforsamlingerne paa Morsø ere endnu stedse et Stridsæmne i Randers og Thisted Avis, af hvilke den Første meddeler en lille Tildragelse, der maaske ikke ugjernet vil blive læst: Da en Bonde i ..... paa Mors) en Dag befordrede en vis Geistlig, der reiste paa Embedsvegne, beklagede hiin sig meget over de trykkende Tider og den Gjæld, han imod sin Villie havde paadraget sig, hvortil den Geistlige svarede Bonden: "Du maa bede, bede uafladeligen og troe, saa vil Gud hjælpe Dig og bevæge Dine Skyldneres haarde Hjerter til at eftergive Dig noget af Din Gjæld" a. Jak, sagde Bonden, dette vil jeg gjerne gjøre, dersom det blot kunde hjælpe. Paa Deres Ord, Fader, viljeg da altsaa gjøre en Begyndelse med Dem, og bede Dem, eftergive mig Lidet af Tienden, jeg skylder Dem fra ifjor Men nu skulde man bare have seet, hvor høitideligt Hs. Velærværdigheds Ansigt foldede sig. Nei, skreeg han, tænk aldrig at jeg giør dette. Tienden er jo mit EmbedsIndtægter, og altsaa en ganske anden Sag!" Da Bonden, hørte dette, svor han høit, at han slet ikke vilde bede, da han nu vidste hvad Bønnen udrettede.