JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1811-01-04
Paris den 19de December. Siden den saakaldte Bonaparte Øes Erobring forsøgte de engelske Fregatter Sirius, Jphigenia, Magienne og Nereide, enhver paa 40 Kanoner, med forskjellige mindre Skibe, hyppige Angreb paa Jøle de France. Ved Hjelp at fugtigt Veir bemægtigede de sig Natten imellem den 13de og 14de August Jsle de la Posse, i en Afstand af 3 Mile fra Port-Jmperial. Herfra til gik de i Land paa forskjellige Puncter, for at erfare Virkningerne af deres udstrøede Proclamationer, men Divisions General Vandermasen fandt Stemningen saa fordeelagtig, at han holdt det ikke fornødent at forlange Linie-Tropper af General-Capitainen. Under disse Omstændigheder landede uformodentlig Capitain Duperres Afdeling, som kom med Fregatterne Bellona, Minerva og Victor tilbage fra et Krydstog, paa hvilket han den 3die Julii efter en hidsig Fægtning havde taget 2 eng. Comp.-Skibe, Ethvert af disse Skibe havde over 300 Mand om Bord. Compagne-Skibet l'Astelle undløb efterat det ogsaa havde været taget. Nu lod General-Capitainen Fregatterne la Venus, la Manche og l'Astree, samt Corvetten Entreprenant sætte i seilbar Stand, Skibet, Windham blev imidlertid taget tilbage af Engellænderne. Da det var let at forudsee et Angreb af Engellænderne, for at tilintetgjøre den tilbagekomne Duperres Afdeling, saa bleve de fornødne Furholdsregler meddeelte Capitain Hamelin. Den 23de August skeete Angrebet. De engelske Skibe havde ikke hidset Seil, de bleve bleve blot drevne frem af Vinden. Det var et forbavsende Skuespil. Fægtningen var mordisk. Saasnart de nærmede sig Bellona og Minerva bleve de bedækkede med Kugler og Skraae. Capitain Duperre blev saaret.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1811-01-04
Den engelske Fregat var i en ynkelig Tilstand. De 3 andre engelske Fregatter satte til; de franske havde en lignende Skjæbne. Da den engelske FregatMagicienne ikke længer kunde bestaae i Kampen blev Mandskabet bortfjærnet, Engellænderne stak selv Jld paa den og om Aftenen Kl. 11 sprang den Luften. Det samme skeete og med Fregatten Sirius. Den 27de ankom den saalænge forventede Hameling Afdeling. De Engelske Fregatter Nerede og Jphigenie overgave sig. Ved den Leilighed geraadede over 100 Søe og Landofficierer og 1600 Matroser eller Soldater i fransk Fangenskab, og endeel engelske Skibe bleve tagne i September Maaned. Den engelske Fregat l'Jphigenie har allerede under fransk Flag begivet sig paa et Krydstog.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1811-01-04
Den 30de August tog Corvetten l'Entreprenant Avisskibet la Loterie, Ligeledes blev Skibet la MoncheNo. 23, det var falden i Fiendens Hænder, tilbagetaget. Den 5 September tog Astræa Goeletten Alexander. Den 13de September tog ogsaa Corvetten Victor et fiendtligt Førselskib, der havde 350 Sedpoys, Krigsforraad, f. Ex. 40, 000 Pd. Krudt og omtrent 30,000 Pastre ombord,
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1811-01-04
Capitain Bouvet har taget en Corvette paa 16 Canoner og 100de Mand, som tilhørte det engelske Compagnie.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1811-01-04
Den 12de Septbr. havde han en glimrende Fægtning med den engelske Fregat Africaine, som maatte stryge sit Flag og overgive sig, men som igien blev taget tilbage.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1811-01-04
Den 1ste December ere i Oldenburg og i Rostock den 23de og 24de November, i Spalatte og i Uelzen opbrændte mange engelske Varer, paa det sidste Sted for 70000 Franker.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1811-01-04
Til Livorno er opbragt den engelske Brig Mentor paa 8 Kanoner, til Normontier Cutteren Heros paa 6 Kanoner og til Toulon en engelsk Brig paa 6 Kanoner.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1811-01-04
Engelland.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1811-01-04
London den 13de December. Hs. M. har kun sovet lidet og befinder sig som i GaarDer tales om en nær forestaaende Forandring i Ministeriummet. Det hedder at Lord Holland skal staae i Spidsen, som Medlemmer nævnes L. Grenville, Grev Moria, Scheridan o. s. v.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1811-01-04
Søndags Hoftidenden er opfyldt med lutter Ulykstilfælde, der hidrøre fra Handelens Standsning. –
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1811-01-04
37 Bankerotter fremstille for Kiøbmændenes Øie et skrækkeligt Malerie.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1811-01-04
Tvende Begivenheder ere i denne Uge komne til vores Kundskab. Sverrig har erklæret Engelland Krig, confisquert engelsk Eiendom og Massena har forandret sin Stilling ved Taso. J Anledning af den første Begivenhed havde man ventet en Ordre fra vores Regiering om at anholde alle svenske Skibe, der laae i vore Havne. Nogle troe, at Forandringen i Massenas's Stilling vil gjøre det høist fornødent, at sende L. Wellington nye Forstærkninger. Hvor ere nu de Magthavende, der erklære Krig, udstæde Proclamationer og anordne Beslag paa Skibene, Første Gang er nu det Tilfælde indtruffet, at en Fiendes Skibe ere, uden at blive anholdte, afseilede fra de engelske Havne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1811-01-04
Den fiendtlige Flaade i Toulon bestaaer af 13 Linieskibe og 8 Fregatter, der alle ere seilfærdige. Desforuden ere i Toulon 2de russiske Linieskibe og 4 Linieskibe paa Werfterne. Admiral Allemand, der er en Søemand af første Rang, holder os bestandig i Varme.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1811-01-04
J de sachsiske Stæder ere brændt for omtrent 4 Millioner Franker.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1811-01-04
Tyrkiet. Efter Breve fra de tyrkiske Grændser skal Storvezieren afsættes fra sin Post, fordi han har stemt alt for meget for Freden.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1811-01-04
Efter Forlydende fra Wallachiet er Reis-Effendy der ankom til det russiske Hovedqvarteer for at slutte en Vaabenstilstand, reist tilbage til Constantinopel med uforrettet Sag.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1811-01-04
Jndenlandsk. Mariboe d. 3de Januari.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1811-01-04
(Af Udgiveren.) Nakskov den 1ste Januari. J Aaret 1810 ere her Sognet ægteviede 29 Par. Fødte 61 deraf 22 Drengebørn, 3, Pigegøin og 5 uægte Pigebørn. Jblandt de Fødtes Tal vare 2 Pigebørn dødfødte. Døde af Mandkiøn 27, af Qvindekiøn 28 - 55. Jblandt de Dødes Tal er een kommen pludselig ud af Verden, ved at falde ned fra et Tag, hvorpaa han arbeidede. Foruden anmeldte Døde er her endnu i Aaret 1810 begravet en Kone fra Landet, som døde af venerisk Sygdom. Af Landetaten ere her døde 41 og af Søetaten 3, hvoriblandt en Matros, som faldt over Bord fra Kononbaadene her i Havnen og druknede. Thunøe i Norge den 22de December. 1 Tde. Hvede koster nu 22 Rd., 1 Tde Byg 12 Rd., 1 Tde. Rug 18 Rdlr., 1 Tde. Havre 8 Rdlr., 1 Tde. Ær ter 16 Rd., 1 Skaalpund Smør 1 Rd. 8 s., Skaalpund Talg ligeledes, i Pd. Caffe 14 Mk., 1 Pd. Thee 9 Rd., 1 Pd. hvidt Puddersukker 9 Mk., 1 Potte fransk Brændeviin 3 Rd., 1 Potte dansk Brændeviin 1 1/2 Rd., 1 Oxehoved Viin 320 Rd., Koe 120 til 150 Rd., men dyrere naar den snart skal kaste Kalv. En maadelig Hest, der er 13 a 14 Aar gammel, betales med 150 Rd., en stærk Travere med henimod 1500 Rd. Alle Elvene ere tilfrosne, (Af Kjøbenhavns Skilderie.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1811-01-04
Kjøbenhavn den 29de December. Den 25de d. M. solgtes ved Auction i store Kongensgade den af Kaperbaaden Hold fast opbragte Ladning Virginia Tobaksblade Varerne vare i det Hele betragtede temmelig ordinaire. Priserne gik høiere end mange havde ventet, nemlig fra 2 Nik 1/2 s. til 3 Mk. 9 1/2 s. Pundet. Samme Dag solgtes paa Børsen et Partie Vine. Opraabt, men ikke blev solgt, gammel Margeaux, St. Julien, fiin Medoe; 410 Rd. for Oxehovedet var det høieste Bud. Cahors første Sort af 1807 gik i 400 Rd. til 420 Rd. Oxehovedet, rødt Cotes 400 til 406 Rd., god Medor af 1808 blev ikke solgt. Det høieste Bud var 300 Rd. Madera blev ikke solgt. Det høieste Bud var 1100 Rd. for Piben. Rød Viin solgtes til 350 Rd. gammel Viinæddike 52 Rd. 3 Mk. 8 s. til 60 Rd. Oxehovedet. Propper 25 Rd. 5 Mk. til 26 Rd. 3 Mk. pr. 1000. (Af Dagen.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1811-01-04
Nestved den 25de Oct. Som noget for Almenheden saare velgiørende fortiener det at bekiendtgiøres, at der den 7de October af blev aabnet en Søndagsskole her i Byen af Skolelæreren ved St. Mortens Skole, Hr. F. H. Striboldt, under Bestyrelse af de Herrer Assessor Schønheider, Borgemester Kammerraad Bugge, Toldinspecteur Krigsraad Arendrup, Toldkasserer og Pastor Holst. - Underviisningen vedvarer uafbrudt hver Søndag Eftermiddag fra Kl. - til henimod 6, og der meddeles i Regning og Skrivning allene af bemeldte Hr. Stribolt uden Betaling, den halve Tid for Drenge og den halve for Mestere og Svende. De antegnede til Søndagsskolen ere 9 Mestere, 11 Svende og 16 Drenge. Efterat denne Underviisning er til Ende holder Pastor Holst en Times Forelæsning for Borger, og Haandværks standen over Anthropologien, og meddeler tillige Underretning om de fortiente Mænd, som Fædrenelandet har eiet og de fortrinligste Værker vi eie i vort Sprog til Uddannelsens og Smagens Befordring, hvilke af en hæderværdig Forsamling bivaanes med Deeltagelse. Denne Jndretning giver allerede de blideste Udsigter til Haandværkstandens større Kultur, og Forædling. Hædrende er det for disse brave Kirke- og Skolelærere, hvis uegennyttige og utrættelige Virksomhed vedbliver at gavne til Sagens Fremme og som bør erindres med Taknemmelighed af enhver; der bivaaner saavel Underviisningen, som den skjønne Stund hvori Hr. Pastor Holst skjænker os saamegen Velbehagelighed ved sit lærerige Foredrag. Jgaar fandtes ved Tømmerpladsen en druknet Mandsperson i en brun Frakke, grøn Kiole, 2 graa Veste, en dito gul, blaa og hvid Nattrøie, Skjorten mærket J. A., to Par Manskjesters Buxer og Støv Helsingøer den 26de Decbr.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1811-01-04
J Morges forkyndte Kanonernes Lyd os fra Sverrig, at Kronprindsessen afreiste fra Helsingborg. Her uddeelte Kronprindsessen mange kostbare Foræringer. –J nogle Nætter have o havt meget stormende Veir. Nordbaaden, som stødte paa Grund, fik man ved gode Menneskers Hjelp af igien igaar, men saasnart den blev bragt i Havn skiltes den ad.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1811-01-04
Hlesingør den 27de December. Efterretninger fra Sverrig mælde, at de Engelske have udskaaret 8 svenske Skibe af en Havn i Nærheden af Marstrand. Korsøer den 28de Decbr. Endeel Skud ere i Formiddags hørte, saavidt man kunde skjønne, Nord paa Taaget Luft forhindrer Opdagelsen af Skudenes Aarsag, som muelig hidrøre fra en kommende Convoy.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1811-01-04
(Af Hempels Avis.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1811-01-04
Odense den 28de December. Geistlighedens Overste i Fyens Stift - den som skarpsindig Theolog, Religionslærer og Taler hæder lig bekiendte, men især for Ungdommens Oplysning og Skolevæsenets Forbedring nidkiære Embedsmand, Biskop Dr. Hansen, Ridder af Dannebrog, døde efter en langvarig Sygdom den 26de Decbr. (Af Jversens Avis.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1811-01-04
Den Landstrækning af Nordtyskland, som bliver at indlemme i det franske Rige, udgiøre omtrent 850 tyske Mile, og har i det allerringeste 1 1/4 Million Jndbyggere.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1811-01-04
J det urolige Veir, Natten for den korteste Dag mellem sidste Fredag og Løverdag, da det snart frøs, snart regnede, lynede det adskillige Gange, hvilket, ligesom de flere Kendemærket, der vistes ved Efteraarets Jndtrædelse, pleier at bebude en stræng Vinter, og Vintertidens Jndtrædelse regnes da ogsaa først efter den korteste Dag, saa den kan gjerne samt me endnu.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1811-01-04
Udi Kirkeaaret 1810 ere i Fyens og Langelands Stift, med Als og Ærøe, copulerede 1112 Par, fødte: af Mandkiøn 2054, af Qvindekiøn 1960, hertil uægte 489, ialt 4523, hvoriblandt 50 Par Tvillinget. Døde: af Mandkiøn 1555, af Qvindekiøn 1491, ialt 3046; altsaa 1477 flere Fødte end Døde. – Jblandt de Døde ere 208 dødfødte, og 108 ere døde i en Alder under 10 Aar. – Usædvanlig høi Alder have opnaaet: 426 en Alder fra 70 til 80 Aar; 217 en Alder fra 80 til 90 Aar; 36 en Alder fra 90 til 100 Aar, og 5 en Alder over 100 Aar. – Pludselige Dødsfald, 4 Mennesker ere døde pludselig; 5 ere fundne døde paa Marken. Ved ulykkelige Hændelser omkomne: 25 Mennesker ere druknede, deels paa Søen, deels i Aaer, deels i Brønde, deels i Vandsteder og Tørvegrave; et Barn druknet i et Kar Vand; 3 Mennesker ihielslagne ved at fælde Træer i Skoven; en Møller reven ind i et Mølleværk og Dagen efter død; en Dreng ihielfrossen paa Marken; en Konstabel dræbt ved at lade en Kanon, som brændte for, 2 Drenge og et Barn dræbte ved løbske Heste; en Mand brækket sin Hals ved at falde af en Vogn. Dræbte: 4 Mennesker have druknet sig, hvoraf de 2 i Vildelse; 13 have deels skudt og deels hængt sig selv; en 13 Aars Pige dræbt af en Qvaksalver; en Officier dræbt i en Duel, en Moder dræbt sit Barn, efterat have født i Dølgsmaal; et Par Ægtefolk dræbte paa en voldsom Maade; en Pige skudt ved en Drengs uforsigtige Omgang med en Bøsse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1811-01-04
Odense Kiøbstæd ere copulerede 61 Par, fødte af Mandkiøn 95, af Qvindekiøn 76, hertil uægte, 58, ialt 249. Døde af Mandkiøn 94 af Qvindekiøn 147, ialt 241. Altsaa 12 flere døde end fødte,
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1811-01-04
Bekjendtgjørelser. Da jeg underskrevne Jens Andersen etablerer mig som Skræder i Saxkiøbing bekiendtgjør jeg samme for de i Omegnen Beboende som mig deres Arbeide vil forunde. Snareste Expedition og billigste Priis lover jeg. Saxkiøbing den 2den Januari 1811. J. Andersen. Et sort og et hvidt Faar, samt et Dito med en rød Klud omkring Halsen er optaget her i Mariboe, men forefindes for Tiden hos Hans Smed i Udflyttergaardene, hvorfra de kan afhentes imod Opbringer-Løn og andre paagaaende Omkostninger.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1811-01-04
Auctioner. Løverdagen den 12te Januari 1811, bliver ved den eneste Auction her i Byen bortsolgt, den ved Kaperfører Røger med Kaperen Prøven hertil indbragte, og ved Over-Admiralitets=Retten priisdømte Slup Fortuna, forhen ført af Skipper Person, drægtig circa 26 Commerce Læster med dens Jnventarium. Til samme Tid og Sted bortsælges tillige bemeldte Skibs indehavte Ladning. Paa 2 Maaneders Credit. 1275 Stkr. trykkede Sirtzer, med kgl. Tilladelse at forblive i Lundet. 86 Baller Bomuld circa Brutto 26000 Pund. 50 Sække fiin Caffe, circa Brutto 5000 Pund. 50 Kister Havannah Sukker, Brutto 20000 Pd. Circa 16000 Pund Campesche-Træe. Hvorover de trykte Fortegnelser, Jnventarii-Listen over Skibet, samt Prøver af Varene forinden er til Eftersyn hos Undertegnede. Vordingborg den 31de December 1810. C. Bastland.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1811-01-04
Mandagen den 14de Januarii bliver ved offentlig Auction, 3die og sidste Gang, her i Byen bortsolgt. den ved Caperførerne Jessen og Zimmelhag hertil indbragte og ved Priseretten priisdømte Galease, den ringende Jacob kaldet, forhen ført af Skipper Bendtz, drægtig omtrent 28 Commercelæster med dens Jnventarium. Til samme Tid og Sted, alt om Formiddagen Kl. 10, bortsælges tillige bemeldte Skibs indehavde Ladning bestaarnde af: Cacao Bønner . 27587 Pd.) Caffe Bønner. 24632 Pd.) Brutto Vægt. Raff. Cop-Sukkere 37301 Pd.) og 447 Stkr. tørre raae Bøffel-Huder. Hvorover de trykte Fortegnelser, Jnventarii-Listen over Skibet, samt Prøver af Varene er til Eftersyn hos Undertegnede. Vordingborg den 31de December 1810. C. Bastland.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1811-01-04
Fredagen den 4de Januarii 1811 om Formiddagen Klokken 11, bliver ved offentlig Auction første Gang opraabt en Hans Jørgen Haslings Opbudsboe, tilhørende Gaard, beliggende i denne Byes Vestergade bestaaende af 14 Fag Forhuus Muur og Bindingsværk samt Tegltag, 3 Fag Halvbaghuus, 8 Fag Træehuus samt et Sidehuus paa 8 Fag; anden Auction holdes Løverdagen den 12te Januarii og tredie og sidste Auction Løverdag den 19de Januarii. Et til Gaarden hørende complet Brændeviinstøi bliver strax efter at Gaarden er bleven den Høistbydende tilslagen for sig opraabt og bortsolgt. Saxkiøbing den 28 Decbr. 1810. Hartmann.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1811-01-04
Løverdagen den 5te Januarii om Formiddagen Kl. 11, bliver et Hans Jørgen Haslings Opbudsboe tilhørende Huus beliggende i denne Byes Bredgade ved offentlig Auction første Gang opraabt. Huset bestaaer af 6 Fag Forhuus Muur og Bindingsværk, anden Auction holdes Mandagen den 14de Januarii og tredie og sidste Auction Mandagen den 21 Januarii. Saxkiøbing den 28de Decbr. 1810. Hartmann, Tilkjøbs.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1811-01-04
Paa Addresse-Contoiret kan bekommes Tilkjøbs: Jndtægt og Udgivets Lommebog for Aaret 1811, 3 Mk. 8 s. Lister i lovbefalet Form over General Mandtallet paa Extraskat svarende for Aaret 1811. Arket koster
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1811-01-08
No. 3. 5te Aargang. Lollands Falsters Stifts privilegerede Kongelig Efterretninger, Addresse=Contoirs med Ride-Posten. som forsendes. den 8de Januar, 1811. Tirsdagen. meere Saaler,
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1811-01-08
Udenlandsk. Frankrig.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1811-01-08
(Af Alt. Merk. og Hamb. Corresp.) Hamborg den 31de December. Efter General Com pans Foranstaltning ere nu alle offentlige Casser forseglede.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1811-01-08
Paris den 23de Decembr. J Moniteuren læses en Beretning om de krigerske Optrin i Spanien, der have funden Sted i October og Novbr.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1811-01-08
Cadix's Beleiring. Natten imellem den 3de October og 1ste November blev Flotillen i S. Lucar de Barameda lykkelig forenet med den i St. Maria Havnen. Kun een Canonbaad stødte paa Grund, som blev forladt. Engellænderne gjorde et forgiæves Forsøg paa at adsprede den ved Rota forenede Afdeling, men maatte i største Uorden og med et betydeligt Tab fortrække. Tvende af deres Canonbaade bleve borede i Grund. Vore Canonbaades og Pinkers Antal, der ere udrustede i forskiellige Havne, er allerede betydelig. Selve Cadixe's Beleiring gaaer rask frem. Snart vil den falde i vore Hænder. Murcia. Den bekiendte Blakke har sammenskrabet nye Oprørshorder, for at forurolige det 9de Armeecorps, Generalerne Mildhand og Ney have, uden at oppebie den fra General Sebastiani forventede Hielp angrebet, adspredt og nedsablet dem, giort 1000 Fanger, erobret 4 Kanoner med Tilbehør. Leon. Oberst Pateville har med 250 Ryttere, og 300 Mand Jnfanterie af den parisiske Garde udspredt 1500 Oprørere. Ligeledes har Esqvadronschefen Perrussel tilintetgjort Don Julians Bande, der var 600 Mand stærk. Gammel-Castilien. General Roquet fandt endelig efter lang forgiæves Søgen med 1500 Mand Jnfanterie og 500 Ryttere, en fordreven Røverhorde 2000 Mand stærk, det havde Stilling ved Belorado. Tusinde bleve paa Pladsen. Salamanka. Den 23de Nov. vilde Don Juan tilintetgjøre den liden Besætning i Fuental-Santo. der var besat med 50 Schweitzere af det 2det Regiment under Hr. v. Salis's Befaling. Først opfordrede Don Juan med 4 til 800 Mand Besætningen til at overgive sig. Hr. v. Salis forkastede alle Forslag og gjorde en levende Jld. Fjenden antændte nu Jld i de nær ved liggende Huse, for at sætte Casernerne i Brand. Men ved lykkelige Udfald lykkedes det ham at slukke den. Den 23de og 24de kunde Fienden ingen nye Fordeel erholde. Hr. v. Salis havde ladet et Klokketaarn besætte med 5 Mand Da de ikke vilde overgive sig, stak de Trappen til Taarnet i Brand. Besætningen reddede sig paa Muren og gav i 66 Timer end bestandig Jld paa Fienden. Endelig lykkedes det befalingsmanden i Tora, de Rigs, at hæve Beleiringen, Arragonien. Juntaen i Valencia vilde benytte det Øjeblik, da General Suchet var beskjæftiget med Tortosas Erobring, og tænkte til den Ende at giøre en Diversion imod Sarragossa. Dette Foretagende kostede Fienden et uhyre Tab. De Franske havde blot 20 Døde og 80 Saarede
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1811-01-08
Jndenlandsk. Mariboe d. 8de Januari.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1811-01-08
(Af Udgiveren.) Fredagen den 4 d. blev ved Hs. H. Hr. Biskop og Ridder Boisen Hr. Cand. og Adj. O. Lund indviet til Cathechet ved Borgerskolen i Nyekiøking paa Falster. Den residerende Kapellan intimerede. Hans Text var 2 Tim. 3die Cap. 17de V. Texten til Hs. Høiærværdigheds Jndvielsestale var taget af Ordspr. 22 Cap. 6 V. Hr. Lund prædikede over Præd. 12 Capitel 1 Hr. Pastor Schavland Bye i Stokkemarke er i forrige Uge ved Døden afgaaet. Dette nu ledige Præstekald har tilforn været et af de betydeligste i Lolland.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1811-01-08
Afvigte Nat blev i Revsale en Tyv paagrebet, der var i Færd med at stiæle Gjerdebrænde.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1811-01-08
De i No. 1 af Maribo Avis paaankede brøstsældige Fjællebroer imellem Maribo og Rødbye, ere, saavidt Fuglseherred strækker sig, alle satte i behørig Stand.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1811-01-08
J afvigte Aar har Roeflotillen ved Nakskov gjort 18 Priser. Et Skib med en meget riig Ladning, som løb paa Grund, stak Engellænderne selv i Brand.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1811-01-08
Det lader som den saalænge savnede Vinter vil blive alvorlig. Det fryser af alle Kræfter med klar Luft og stille Veir. Begge Jndsøerne her ere tilfrosne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1811-01-08
(Af Dagen.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1811-01-08
Kjøbenhavn den 1ste Januari. Jylland har nu ogsaa en Capet, som hedder Biskop Absalon.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1811-01-08
Hos Brummer kan nu faaes det saa vigtige Værk "Moral for Folk og Stat af Dr. Treschow, Profesfor og Ridder", to Deele. Af alle Videnskaber var Filosofien vel den, hvori vi hidtil vare fattigst paa Skrivter. Saa meget meere kunne vi lykønskes til at see denne Aabning i vor Skrivtrige lukket, naar det skeer ved en Haand som denne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1811-01-08
Den for sin Kjækhed velbekiendte Capt. Caspar H. Wulfsen, Ridder af Dannebroge, har havt det Uhæld, at miste sin førende Caper Danneskjold. Den laae for Anker paa Rønne Rhed, da en saa ryggende Storm af N. V. Natten mellem den 19de og 20de Decbr. reiste sig, at Kongene sprang og Caperen drev agterlænds ind paa det Søndre Rev. Ved at sætte Seil til fik Mandskabet Skibet af og styrede det paa Strand længere ind i Bugten, hvor det strax hug Bunden om Styrbord ind og kastede sig over paa den Side, saa at alle Vrændingerne uophørlig brusede over Skroget og over det i Bagbord Side sig holdende Mandskab (Baaden var itu) paa hvem Vandet strax frøs til Jlis, en Tilstand hvori de troede at see den visse Død for sig. Capt. Wulfsen, som Dagen forud var gaaet i Land, blev aldrig saasnart vakt af Søvne ved dem, der havde hørt de Strandedes Skrig, for han fik Folk til Hielp, og har tilligemed dem en Baad over Land hen til den i Læ af Vraget nærmest modsatte Strandbred, arbeidede sig derfra ud til Vraget og bergede alle sine Folk. Da disses Antal var 58 og kun 3 af Gangen kunde indtages i Baaden, viser dette hvor stor Anstrængelse her udfordredes, men for den ægte danske Søemand, er sligt en Lystfærd, og hvis Glæde kunde lignes med Wulssens da han endelig havde alt sit Mandskab i Land, De bleve strax besørgede indlagte i de nærmeste Huse, hvortil Beboerne vare overmaade villige, og endskjøndt Nogle, da de førtes fra Borde, vare i en tvivlsom farlig Tilstand, befandt de sig dog alle ved god Pleie efter faa Dage igjen fuldkommen vel Landsdommer Baden har skrevet imod vore Bispe stoles Vedblivelse. Han vilde at de efterhaanden skulde aflægges, og Jndkomsterne (som han for alle Danmarks Bispestole anslaaer til omtrent 1 Lønde Guld) mueligt at kunne bruges blant andet til Amtsprovsternes Lønninger, saa at disse kunne opnaaes, uden Præstekaldenes Jndkomsters Beklippelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1811-01-08
Kiøbenhavns Børs den 3die Januari. J Løverdags var Spestesbankens Cours af danske Bankosedler mod Spestes 562 3/4 Procent. J Dag ogsaa 562 3/4 Procent, som udgiør for 80 Rd. Spestes 450 19 D. C. B. S. og for 1 Rd. Spestes 560 D. C. B. S. Disconto i Dag ogsaa 6 Procent. J Løverdags 8te Dage solgtes Hamborg Banko til 580. J Fredags ogsaa til 580 tre Maaneder. I Gaar intet gjort.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1811-01-08
(Af Statstidenden.)¬ J Statstidenden No. 1og læses følgende Bekiendtgjørelse: