JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1787-01-29
De som maatte formene sig at have at fordre udi afg. JanScholt, som har fahret for Matros med den Kongel. Grønlandske, Jslandske, Finmarkske og Færøeske Handels Skib, Geheimeraad Schach Rathlou, hans Stervboe, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at møde udi Hof= og Stads=Rettens Skifte=Commission, for at anmelde og bevise deres Fordringer; ligeledes indkaldes bemeldte Afdødes Arvinger, at melde sig inden den i Loven foreskrevne Tid, med Beviis om deres Arve=Ret, og iagttage deres Tarv under Skiftet. Haver nogen noget at fordre udi afg. Knud Erichsen, som har fahret for Matros med den Kongel. Grønlandske, Jslandske, Finmarkske og Færøeske Handels Skib, Godhavn kaldet, hans Stervboe, indkaldes de herved med 12 Ugers Varsel, at møde udi Hof= og Stads=Rettens Skifte=Commission, for at anmelde og bevise deres Fordringer: ligesaa indkaldes og den Afdødes Arvinger, med lovlig Varsel, at melde sig og legitimere deres Arve=Ret, samt iagttage deres Tarv under Skiftet.
Berlingske Tidende, 1787-02-01
sen 17de November 1786 er Raadmand, samt Bye= og Raadstue=Skriver Hans Diechman af Colding forundt allernaadigst Bevilling at være Procurator ved alle Ober= og Under=Retter i Jylland.
Berlingske Tidende, 1787-02-01
Den 12te Januarii 1787 er Examinatus Juris, Peter Applebye, forundt allernaadigst Bevilling at være Procurator paa St. Croix, St. Thomas og St. Jean i America. Den 19 Jan. er Sognepræsten Hr. Jacob Christian Jersin allernaadigst beskikket til Sognepræst for Wosse Præstegield i Bergens Stift; og i hans Sted er den residerende Capellan, Hr. Jørgen Peter Meldall, beskikket til Sognepræst for Herøe Præstegield i samme Stift; Student Anthon Erasmus Schnabel ligeledes beskikket til residerende Capellan for Alstahougs Præstegield udi Tronhiems Stift.
Berlingske Tidende, 1787-02-01
Den 26de Januarii er Peder Holmer allernaadigst confirmeret at være Forstander ved Hospitalet og Communitetet i Odense. Ligeledes er Sognepræsten Hr. Ole Aagaard Arff confirmeret at være Sognepræst for Finnerup Menighed i Sielland; Student Laurentius Braag ligesaa at være Medtiener, og Capellan pro Persona for Nyekirkens Menighed i Bergen; Student Adam Jalles ligesaa for Størsens Præstegield i Bergens Stift; Vice=Raadmand Jørgen Müller i Roeskilde ligesaa at være tilligemed Birkeskriver ved Duebrødre Klosters Birk. Samme Dag er Høreren ved den Latinske Skole: Randers Ole Borch Søegaard allernaadigst beskikket at være Conrector sammesteds; Student Job Dischingthun Bødtker ligeledes beskikket til residerende Capellan for WandsøePræstegield i Christiansands Stift.
Berlingske Tidende, 1787-02-01
Den 2den Februarii er den personelle Capellan, Hr. Christopher de Besch, allernaadigst beskikket til Sognepræst for Gribs Pastorat, og residerende Capellan til Qværnæs Præstegield i Tronhiems Stift; Forvalter Ulrich Adolph Wærum confirmeret at være Birkedommer og Skriver ved Frisenvold og Calløe Birker i Aarhuus Stift. Ligeledes er den residerende Capellan i Viborg, Hr. Peder Schourup, confirmeret at være Sognepræst for Udbye Menighed i Sielland; Præsten Hr. Frederich Lorenzen beskikket at være Sognepræst for Rødding og Skraføe Menigheder i Riber Stift. Samme Dag er Premier=Lieutenant Siegward Ackeleye v. Giessing af Hans Kongelige Høihed Kronprindsens Regiment bestilt til virkelig Capitain og Compagnie=Chef udi det første Aggershusiske Jnfanterie=Regiment.
Berlingske Tidende, 1787-02-01
Den 9de Februarii er Candidatus Juris, Friderich Stabel, allernaadigst beskikket som adjungeret og succederende Anditeur ved den combinerede Ret i Søe=Etaten. Samme Dag er Procurator Corfitz Bergman confirmeret at være Birkedommer og Skriver ved Holkenhavns Birk i Fyen. Ligeledes er den personelle Capellan, Hr. Erich Andreas Colban, beskikket til residerende Pastor for Bøe og Malnæs Menigheder i Trundhiems Stift; Studenterne Erich Olsen og Rasmus Fenger beskikket at være Catecheter ved Bremmerholms Menighed i Kiøbenhavn.
Berlingske Tidende, 1787-02-01
Den 14de Februarii er den i London etablerede Danske Kiøbmand, George Wolff, udnævnt til Consul over det Londonske og Falmouthske Consulat.
Berlingske Tidende, 1787-02-01
Den 16de Februarii er bemeldte Raadmand Müller tillige confirmeret at være Birkeskriver ved Bidstrup Birk. Samme Dag er Capitainen ved Brand=Compagniet, Johan Peder Bøye Junge, beskikket at være Directeur over Brandværket i Kiøbenhavn, og Lieutenant Henrich Brandeman ligesaa at være være første Vice-Branddirecteur sammesteds. Ligeledes er Sognepræsten Hr. Jens Sørensen beskikket til Sognepræsefor Stadagger og Nørre Kirkebye Menigheder paa Falster; Høreren ved den Latinske Skole i Colding, Paul Satterup, igjen beskikket til Sognepræst for Linnerup og Hammer Menigheder i Aarhuus Stift; Student Christian Riese Mechlenborg ligeledes beskikket til Sognepræst paa Øen Amrum under Riber Stift.
Berlingske Tidende, 1787-02-01
Den 21de Februarii er den constituerede Magazin Forvalter, Nicolai Schutly, allernaadigst beskikket til at være Magazin-Forvalter ved det Kongelige Oplags=Magazin i Drammen.
Berlingske Tidende, 1787-02-01
Den 28de Februarii er Lector Olav Olavsen beskikket at være Lector Juris ved Berg-Seminarium paa Kongsberg.
Berlingske Tidende, 1787-02-01
Samme Dag er Joachim Ebbell beskikket til General=Skibs maaler i Aggershuus Stift, Langesunds og Kragerøe Told stæder undtagne.
Berlingske Tidende, 1787-02-01
Fra den 27de Januarii til 3die Martii d. A. ere her i Staden copulerte 62 Par, fødte Drenge 129, Piger 143. tilsammen 272; døde Mand 85, Qvinder 75, Drenge 63, Piger 49, tilsammen 272; ere altsaa ingen flere fødte end døde. De Døde ere bortrykte af følgende Svagheder; Alderdom 19, Apoplexie 3, Barselseng 3, Beenbrud 1, Beenskade 1, Blodgang 2, Blodstyrtning 6, Brystsyge 18, Druknet 3, Durchløb 1, Dødfødt 2, Feber 2, Flød 1, Forraadnelses=Feber 23, Gicht 3, Halsyge 6, Hastig Død 2, Hidsig Feber 4, Jndvortes Svaghed 1, Jnflammation 1, Kopper 11, Kræft 2 Langvarig Sygdom 2, Mavekrampe 1, Mavesyge 2, Meslinger 1, Modersyge 2, Nærvesyge 2, Pleuris 1, Rosen 1, Rørelse 1, Skarlagens=Feber 3, Skudt sig selv 1, Slag 34, Sprinkler 2, Stikflod 2, Svindsot 9, Tænder 2, Tærende Syge 41, Uangivne Svagheder 32, Vattersot 16, Venerisk Syge 2. Udi det Kongelige Frederichs Hospital ere fra den 28de Januarii til 24de Februarii d. A. af Patienter indkomne 156, udgaaet 136, døde 24; af Barselqvinder indkomne 57, udgaaet 55, af Børn fødte 55. - Jblant de Jndkomne vare formedelst ulykkelig Hændelse: En Tiener faldet paa Gaden og forslaaet Hovedet; en Haandværksvend ligeledes faldet paa Gaden og brækket en Arm, en Arbeidskarnedfaldet af en Trappe og forslaaet sig; en Pige faldet og brækket Laaret; en Arbeidsmand nedfaldet og brækket Krave benet; en Dagleier faldet fra en Stige og forslaaet sig; en Mand veltet med en Vogn tvende Gange og slaget sig; en Arbeidsmand nedfaldet fra Masten paa et Skib og slaget Hul i Hovedet. Udtog af et Brev fra en Reisende i Jtalien til hans Ven i Hamborg. Hamb. Addr. Nachr. No. 3. 1787.
Berlingske Tidende, 1787-02-01
Bologna, den 10 Dec. 1786. Saa vidt jeg erindrer mig, skrev jeg Dig sidste Gang til kort for min Reise igiennem Calabrien og Sicilien; altsaa følger nu i behørig Orden en lille Beskrivelse over dette Rige, dog kun en ufuldkommen Beskrivelse, thi mere kan et Brev ikke rumme. Det øvrige skal Du engang høre af mig selv, og dersom Du kan og vil, læse af mine vidtløftige Dagbøger, der indeholde en omstændelig Fortælling af alt hvad jeg hørte saae og gjorde.
Berlingske Tidende, 1787-02-01
Ved det hos de Gamle saa berømte Seylla gik jeg over Charybdis, nu Charilla kaldet, til Sicilien. Det var den smukkeste Morgen, Havet havde en stille og jævn Overflade, og jeg svømmede med en usigelig Glæde over til det høist interessente Land. Underveis saae jeg de saa kaldte Fata morgagna, eller Luftsynet, imellem Regio og Messina. Den ophidsede Phantasie seer der paa Himmelen hele Stæder med levende Creature o. s. v.; men jeg, hvis Blod ved en foregaaende Forberedelse var bleven koldere, saae intet uden opstigende Dunster imellem Calabriens og Siciliens Bierge, der af Vindene bleve drevne frem og tilbage i forskiellige Skikkelser, indtil Solen omsider gjorde en Ende paa det hele Spil.
Berlingske Tidende, 1787-02-01
Endnu en for os Tydske og for Kunstelskere interessartEfterretning om vor kiere Angelica i Rom, og hendes sidste Arbeide, som jeg ved min Nærværelse sammesteds næsten saae fuldendt. Dette fortreffelige billede, der er bestemt for Keiseren, forestiller en Scene af vor Klopstocks ypperlige Digt, nemlig: Hermans Slag, eller Heltens Tilbagekomst fra Slaget. Figurerne ere i halv Legemsstørrelse. Herman er en Ungdom i sin meest blomstrende Alder, ingen grask Jdeal. Jdeal, men med et sandt Tydsk Physiognomie. Magt, Storhed, Majestæt og ungdommelig Mildhed ere henrykkende sammenblandede deri. Hans Vext er som den vaticanske Apollos, og hans Stilling let, utvungen og ædel. Bag ham følge hans Krigsbrødre, som bære Seierstrophæer. Han uddeler endnu befalinger, da hans Thusnelda, et Fruentimmer fuld af Gratie, som kun en Angelica kan mahle hende, nedknæler for ham, og bekrandser hans Spyd; Herman Blod er endnu alt for meget i Bevægelse, til at han kan give Kierligheds milde Stemme Gehør, han synes ikke at agte paa hende, og farer sort med at give sit Krigsfølge Befalinger. Ved Thusnelda staae endeel Piger, og bag dem en gamme, ærværdig hvidkladt Præst, der opløfter Hænderne mod Himmelen, hvorhen hans taarefulde Øie med Tak er opløftet hans Mund aabnes til en sagte Bøn, og hans Bryst hæver sig. Hvad for en undsigelig Virkning dette giør, hvilken en herlig Contrast der er imellem Thusnelda med hendes Piger, Præsten, Herman og hans Soldatre, hvor fortreffeligt det store Hele er anlagt, grupperet og udført, det kan Du, som ikke har seet det, ligesaa lidet forestille Dig, som jeg formaaer at beskrive Dig det. - Var denne store Kunstnerinde ikke saalangt borte fra vort Tydske Fædreneland, og af den Aarsag ikke saa ubekiendt med den Tydske Historie i Almindelighed, for at kunne vælge flere saadanne Sujeter til Formaal for sin Pensel; eller havde nogle af vore gode Landsmænd i Rom, der saa gierne ville være Tydske Historiemahlere, Angelicas Kundskaber og Costume, og hendes Smag i at forestille en stor Gienstand, saa kunne vi i Fremtiden haabe, at vi ved de utallige Jgientagelser af Fabler og Historier og Romerske og Græske Guder, ogsaa ville faae at see flere Sujeter af vor Tydske paa store Gienstande visselig rige Historie fortreffelig behandlede. Vor Ven, Wilhelm Tischhein, der endnu stedse opholder sig i Rom, giver meget Haab om Opfyldelsen, af dette Ønske, der er saa naturlig hos enhver tydsk Kunstel, sker. Hans berømte og Dig bekiendte Skilderie af ConradinsHistorie om Schvaben, som paa nærværende Tiid er i Gotha er allerede en god Begyndelse dertil, det mangler ham kun paa Sujeter, hvorfore han intet hierteligere ønsker, end at vorfortreffelige Klopstock vilde foreslaae ham nogle saadanne til Udførelse.
Berlingske Tidende, 1787-02-01
De, som ønske at lære kiende de forenede Amerikanske Regieringers nu værende Beskaffenhed, giøre best i at henvende deres Opmærksomhed paa de forskiellige Provindsers Statsforfatninger, og de Forbundsartikler, som de til det almindelige Beste have oprettet imellem sig under Direction af et vist Antal Befuldmægtigte, der kaldes Kongressen. Denne deres Statsforfatning er i Philladelphia efter Congressens befaling befordret til Trykken, og i London er den bleven gjort 2de Oplag af samme. J Paris er ligeledes en god Oversættelse deraf udkommet i Trykken.
Berlingske Tidende, 1787-02-01
Adskillige Regentere i Europa ere faldte paa de Tanker, at det vilde komme dem til Gavn, naar de i deres eget Gebe lode frembringe alle muelige Vahrer, Producter og Manu facturer, for at giøre sammes Jndførsel fra Fremmede mindre, ja aldeles unødvendig. J denne Hensigt have de ved Privilegier og store Belønninger søgt at trække fremmede Kunstnere og Arbeidere til sig fra andre Lande. Paa Grund heraf have mange Personer, der gave sig ud for duelige og erfarne i alle Slags Manufacturer, tilbudet sig, at ville komme over til Amerika, i den Tanke, at Amerika behøvede dem, og at Congressen vilde følge hine Fyrsters Exempel. Deres Betingelser vare: At man skulde godtgiøre dem deres Reiseomkostninger, give dem frit Land, god Betaling og udelukkende Privilegier paa mange Aar; men disse Folk kunne ved at igiennemlæse de Amerikanske Statsforfatninger see, at Kongressen har ingen Magt i Hænderne til saadanne Forretagender, ei heller nogen dertil henlagt Fond, og at naar en saadan Opmuntring og Understøttelse skal have Sted, maae man ikke henvende sig til Kongressen, men til een af dens Stater, for at faae Regieringens Tilladelse. Men denne er endnu kun sielden givet i Amerika, og naar den blev givet, var et lykkeligt Udfald endnu sieldnere; thi Landet er endnu ikke modent nok til saadanne Anlæg, for at kunne anspore enkelte private Personer til Oprettelsen af store Fabriker. Haandarbeidet er endnu der i Almindelighed alt for dyrt, og det falder meget vanskeligt, at holde Folk samlet. Enhver vil være sin egen Herre og Mester. Dette er ham og en let Sag, formedelst Jordbundens ringe Priis, han forlader sit Haandværk og bliver en Landmand. Vel er det gaaet nogle Manufacturister lykkeligt; men det er allene saadanne, der kun behøve saa Folk, og udrette det meste ved Machiner. Vahre, der indtage meget Rum, eller hvis ringe Værdie ikke kan taale Fragt¬Omkostninger, kunne som oftest langt lettere forarbeides paa Stædet i Amerika, end indføres udenlandsfra. En saadan Manufactur vil have en lykkelig Fremgang paa alle de Stæder, hvor dens Producter begierlig søges. (Fortsættelsen følger).
Berlingske Tidende, 1787-02-01
AVERTISSEMENTS. Jos Brødrene Bering i Pilestrædet Nr. 73 er trykt og tilKiøbs at bekomme: Admiral John Bings og Arthur Her berts, Græve af Torrington, Lovnetsbeskrivelser, med en tilforladelig Efterretning om det Storbrittanniske Admiralitet, Admiralerne, Søevæsenet, og de tolv Dommere i Engeland, og faaes sammesteds til Kiøbs for 2 Mk. paa Tryk= og 2 Mk. 8 s. paa Skrivpapiir. - Sammestæds faaes: Hr. Biskop Ramus's Tale ved Hr. Biskop Balles Jndvielse til Bisperembedet i Siellands Stift, holden i Frue Kirke i Kiøbenhavn den 21de April, for 9 s.
Berlingske Tidende, 1787-02-01
Fra Pressen er udkommet: Christendommens Dyde=Lære. 4) Af Peder Hansen, Professor Theologi og Sognepræst ved Ringsted og Beenløse Meenigheder. Første Deel. Trykt og forlagt ved Hofbogtrykker Møller, boende i Frederichsberggaden Nr. 230. De Herrer Subscribentere vilde sammesteds enten selv eller ved Commissionair behagelig afhente deres Exemplarer, der endog overlades dem ringere end Subscriptions=Planen tilholder, nemlig paa fiint Papiir for 1 Rdlr. 2 Mk. og Trykpapiir 1 Rdlr. Ligesom og de, der nu kiøbe denne første Deel, ansees for Subscribentere til den 2den, og derfor overlades Verket for samme Priis, men naar begge Deele ere færdige, bliver Prisen, 2 Mk. høiere for hver Deel.
Berlingske Tidende, 1787-02-01
Et af Hr. Professor Johann Gottlieb Tøller forsattet Skrift, S under Titel: Mine Overbeviisninger, er paa Dansk at bekomme hos Brødrene Berling, saavelsom hos Boghandlerne Pelt og Mumme paa Børsen, for 24 s.
Berlingske Tidende, 1787-02-01
Følgende Bøger har jeg Undertegnede tilkiøbt mig efter min i sal. Moder, afg. Mad. Godiche, med Forlags=Rettighed, som findes til Kiøbs i det Berlingske Contoir i Pilestrædet for hossatte Priser: Kong Christian den III. Historie 1ste og 2den Deel, samt Supplementet til samme, paa Trykp. for 5 Rdlr. 5 Mk. 8 Sk., Skriv=Papiir 7 Rdlr. 4 Mk. Møllers Huus=Postill 7 Mk. Collegium Pastorale 1 Rdlr. Udvaldes Krone 2 Mk. 4 s. Statii aandelige Skatkammer 2 Mk. 8 s. Borchs bibelske Synge=Chor 1 Mk. 8 s. Michael Saxens gudelige Spørsmaals Bog eller Præste=Pinne1 Mk. 4 s. And. Hoffs Laas for Munden og Tomme paa Tungen 1 Mk. 2s. Dørthe Engelbrets Datters Sielens Sangoffer 1 Mk. 4 s.D. Johan Lassen bibelske Kierne 1 Mk. 4 s. Peder Dasses Catechismi=Sange 14 s. Peder Dasses Epistel= og Evangeli=Sange 14 s.
Berlingske Tidende, 1787-02-01
Kiøbenhavns Jldebrands aarlige Erindring 4 s.
Berlingske Tidende, 1787-02-01
Holbergs Heltinde Historie 1 Rdlr. Coldings blodige Brudgom 18 s. Voglvartz Sielens Luth eller aandelige Sange 12 s. Zions Sukke ved Babylons Floder 1 Mk. En Christens Tanke=Tøyle eller aandelige Sange 5 sk. Peder Dasses bibelske Vise=Bog 5 s. Rachløws Taare=Perse 5 s. Brunsyngende Tidsfordriv 5 s.D. Erik Poutoppidans Troens=Speyl 1 Mk. 8 s. Thomas Kingos aandelige Siunge=Kors 1 Mk. 4 s. C. Christ. Godiche, sal. Berlings.
Berlingske Tidende, 1787-02-01
Hos Hofbogtrykker Møller i Friderichsberggaden Nr. 230 trykt: Den almindelige, og af Herren Selv os givne Bør Fader vor a. betragtet i sin høie Værd, og findes sammesteds til Kiøbs, saavel som paa alle Børsens Boglader, hos Hr. Agen Gyldendal i Silkegaden og Hr. Boghandler Hegelund i Færgestræde, paa fiint Papiir for 1 Mk. 8 s. og Trykpapiir 1 Mk.
Berlingske Tidende, 1787-02-01
Fra Pressen er udkommet: Forsøg til en Opdagelse af nærværen e) de Træ= og Brændemangels Aarsager, samt nogle Midler imod de onde Følger af disse Artiklers Mangel og overmaade høie Priser i Danmark, og besynderlig i Kiøbenhavn; af C. F. Schmidt. Trykt hos Hofbogtrykker Møller i Frederichsberg. gaden, Nr. 230, og findes sammesteds til Kiøbs, saavelsom hos Hr. Agent Gyldendal i Silkegaden og Hr. Boghandler Pelt paa Børsen, paa fiint Papiir for 16 s. og Trykpapir 12 s.
Berlingske Tidende, 1787-02-01
Korn. Rug, Holsteensk, Td. - Rd. - Mk. - s. Dansk, Td. = 4 Rd. 3 a 4 Mk. - s. Hvede, Holsteensk, Td. - Rd. - Mk. - s. Lollandsk, Td. - 4 Rd. 4 a 5 Mk. - s. Siellandsk, Td. . 5 Rd. 2 Mk. - s. Byg Td. . 2 Rd. 5 Mk. - s. Byg=Gryn Td. = = 8 Rd. - Mk. - s. Malt Td., 3 Rd. 5 Mk. - s. Havre Td., 2 Rd. - Mk. 4 s. Havre=Gryn Td. = 9 Rd. 2 Mk. - s. Boghvede=Gryn Td. = 9 Rd. 2 Mk. - s. Erter Td., 5 Rd. 4 Mk. - s.
Berlingske Tidende, 1787-02-01
Fede=Vahre. Jsl. salted Lammekjød Td. Rd. - Mk. - s. Flesk, røget, Lispd. - 1 Rd. 4 Mk. - s. grønsalted, Lpd. 1 Rd. 2 a 3 Mk. - s. Oste, Fyenske, Skpd. Rd. - Mk. - s. = Holsteenske, . - Rd. - Mk. - s. Smør, Fyensk, Td. - Rd. Mk. - s. . Siellandsk, Td. = =Rd. - Mk. - s. Holsteensk, Td. - . Rd. - Mk. - s. Tælle, Lispd. = 2 Rd. 4 Mk. - s. Grøn Sæbe, en Otting, 2 Rd. 3 Mk. - s. Fisk. Bergens Fisk, Skpd. 18 a 20 Rd. - Mk. - s. Braasen, salted, Td. 3 Rd. a 3 Rd. 3 Mk. - s. = = tor, Skpd. 8 a 9 Rd. - Mk. - s. Klipfisk Skpd. = = 16 Rd. - Mk. - s. Norsk Torsk, salted, Td. 4 Rd. 3 Mk. - s. Jslandsk dito, Td. 8 a 9 Rd. - Mk. - s. dito tør Fisk Skpd. = 22 Rd. - Mk. - s. Klipsisk, Skpd. = 18 a 20 Rd. - Mk. - s. Kliplanger Skpd. 20 a 21 Rd. - Mk. - s. Dansk Vaar=Sild Td. - - Rd. - Mk. - s. . Høst=Sild Td. - 8 Rd. - Mk. - s. Norsk Vaar=Sild Td. Rd. - Mk. - s. = Høst=Sild Td. . - Rd. - Mk. - s. Tran Td. = = 17 a 18 Rd. - Mk. - s. Salt. Norsk Td. = = 3 Rd. a 3 Rd. 2 Mk. Lyneborsk Td. - 6 Rd. a 6 Rd. 3 Mk. Spansk Td. 2 Rd. 3 Mk. a 3 Rd. - Mk.
Berlingske Tidende, 1787-02-01
Engelsk Td. 2 Rd. -Mk. Fransk Td., Rd. - Mk. Vine. En Ahme Rhinsk Viin, 60 a 65 Rd. Kul Td. . . Rd. 2 Mk. 3. Udenrigs = 40 a 45 Rd. Et Oxehoved rød Viin = 56 a 70 Rd. Udenrigs = 38 a 50 Rd. Et Oxehoved Fransk Viin = 43 a 45 Rd. udenrigs = 23 a 24 Rd. Et Oxeh. Fransk Brændeviin 76 a 78 Rd. Udenrigs = 36 a 400 Rd. Humle. Brunsviger = = 1100 Rd. - Mk. - s. Garleber ) Skpd. - -Rd. - Mk. - s. Brabandsk ) . = 96 Rd. - Mk. - s. Norsk Jern Skpd. = 12 a 13 Rd. - Mk. Tiære Td. = = 4 Rd. a 4 Rd. 3 Mk. Hør Skpd. = 38 a 44 Rd.) efter dens Brænde. Favnen. Pommersk Fyr, 4 Rd. 4 Mk. - Pommersk Ell, Rd. - Mk. - s. Pommersk Bøg = = 6 Rd. - Mk. - s. Holsteensk Bøg = =Rd. - Mk. - s. Jydskenkelt, 6 Rd. - Mk. - s. Fyensk Rd. - Mk. - s. Birk, Rd. - Mk. - s.
Berlingske Tidende, 1787-02-01
Kiøbenhavns Torve=Kiøb for Jndvaanerne. Brænde. Et Bonde=Læs = 1 Rd. 1 a 2 Mk. - s. Et Læs Tørv = = 1 Rd. 2 a 5 Mk. - s. Forring. Høe et stort Læs, 5 Rd. - Mk. - s. et mindre dito = = 3 Rd. - Mk. - s. Halmet Læs, 2 Rd. 4 a 5 Mk. - s. Høns og Fiederværk. Calkunske gamle Parret 3 Rd. 2 Mk. - s. = = unge Parret 2 Rd. 4 Mk. - s. Capuner fede et Par 2 Rd. 2 Mk. - s. . . mavre et Par Rd. - Mk. - s. Høns gamle Parret 4 Mk. 83. - unge Parret = = 3 Mk. - Kyllinger et Par Mk. - s. Giæs levende Stk., Rd. - Mk. - s. Slagtede Stk. .. - Mk. - s. Ænder et Par, Rd. - Mk. - s. Duer et Par Mk. - s. Reen Hamp Skpd. 26 a 28 Rd.) Bonitet. Æg en Snees = 1 Mk. - .
Berlingske Tidende, 1787-02-02
Philladelphia, den 1ste November. Uagtet der fra os i forrige Aar er bleven udført 90000 Oxehoveder Tobak, som ere 800000 Pd. Sterl. værd, og af Landets øvrige Producter for 1 Million 200000 Pd., altsaa for 2 Millioner, saa blive vi dog øiensynlig fattige, hvilket maae tilskrives den overmaade store Mængde af indførte Vahre, hvis Jndførsel endnu vedvarer. J de sidste 8 Aar have 30 til 40000 Mennesker begivet sig til de vestligste Egne ved Ohio, for der at boesætte sig. Dette synes Jndianerne aldeles ikke om, og have derfore ofte overfaldt dem, men ikke kundet udrydde dem, da de vare for talrige. Disse Folk tiene til at bedække de gamle Provindser og Grændserne. - J Nye Engeland, besynderlig i Neuhampshire, herske vel nogle Uroeligheder ihenseende til Provincial= eller Local Anliggender og Papirpengene, men dette gaaer os ikke an, som boe i de sydlige Stater, og man har føiet Anstalter til at bilægge samme. Alle vore rede Penge gaae til Europa, for sammesteds at betale de indkiøbte Vahre og vor Gield, saa at der ikke bliver meget mere tilbage end Papirpengene, som derover snart tabe meget af deres courante Værd, og foraarsager Uleiligheder og Murren, der skulle blive afhiulpne ved Paalæg paa de udenlandske Vahre, for nogenledes at formindske deres Jndførsel.
Berlingske Tidende, 1787-02-02
Constantionpel, den 15de December. Den gamle Storadmiral tager daglig af i Anseelse, og det skal falde ham svært, at bestaae sig imod sine Fiender, som dagligen bliver mægtigere. J Cairo har han opført sig som en Tyran, og ved sin barbariske Opførsel imod de flygtende Beyers Hustruer paadraget sig Storherrens Unaade. Han har ikke allene berøvet disse Ulykkelige, hvad de eiede, men endog solgt dem til Slavinder, tvertimod Musselmænds Skik. Ved hans slette Direction ere Sagerne i Egypten, blevne saa forvirrede, og ved hans Grumhed Gemytterne saa opbragte, at dersom Storherren ikke ufortøvet kalder ham tilbage, vil det blive en Umuelighed at bringe denne skiønne Provinds til Lydighed igien. Jkke engang hans egne Tropper ville adlyde ham, og de af deres Seier modige Araber have paa Nilstrømmen optaget alle Levnetsmidler, som vare bestemte til Cairo, hvor Storadmiralen er ligesom indsluttet, og staaer i Fare for at blive udhungret. Man forsikrer, at Storsultanen egenhændig skal have skrevet ham til, at han skulde give de flygtige Deyers Gemahlinder deres Diamanter tilbage, og paa alle muelige Maader godtgiøre den Fornærmelse, som han har tilføiet dem, ved offentlig at lade dem sælge til Slavinder. - Endskiøndt man havde udspredet, at Tvistigheden imellem Rusland og Porten var ved Fransk Megling bleven bilagt, saa imodsiger dog Porten dette selv, og Storherren har sendt til Leshiernes Beskytter, Pachaen af Aghiska, en Ærepels og en prægtig Sabel, for at bevidne ham sin Tilfredshed med hans Opførsel. Den forrige Tartarkan, Sahin Gueray, har efter Ansøgning faaet Tilladelse at komme til Constantinopel. Man undrer ikke saa meget over, at han har søgt derom, som at Porten har givet ham denne Tilladelse. - Hospordaren af Moldau, Mauroccordato, er den 15de hujus bleven afsadt, og Prinds Ypzilanti udnævnt i hans Sted.