JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-08-10
De Værelser i min iboende Gaard, hvortil Indgange er fra Porten, bliver næstkommende Flyttetid at erholtil Leie. J. Simmelkjer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-08-10
Torsdagen den 12te August næstkommende om Formiddagen Kl. 10 slet bliver udi=Schierring Bye, Egaae Svar foretagen offentlig Licitation over en nye Steenkistes Opførelse med 3 Løb paa Landeveien imellem Aarhuus og Edelioft, istedet for den sammestid værende, og i gandske ubrugelige gamle Træbroe. Randers, den 3die August 1813. Stadfeldt. For hvert Pund vel lofttorrede Kraptødder, som indeværende Aar leveres mig, betaler jeg 2 Rbmk. Aarhuus, den 7de August 1813. Asmussen,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-08-13
Udenlandske Efterretninger. (Af Altonaer Merkur og Hamborger Correspondent.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-08-13
Kongressen i Prog skal den 19de Juli have holdt sin første Forsamling. - J en Skrivelse fra den bøbmiske Grændse af 28de Juli hedder det derimod: "Den i Prag tilsagde Fredskongres synes endnu hidindtil at være adskillige Vanskeligheder i Veien. Fra Frankrigs Side er hidtil blot Grev Narbonne tilstæde; Hertugen af Vieenza forventes endnu. Fra russisk og preusisk Side ere adskillige deplomatiske Personer ankomne, men hverken Nesselrode eller Hardenberg. Ogsaa et engelsk Gesandtskab forventes endnu, før de egentlige Forhandlinger kunne begynde."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-08-13
Keiser Napoleon forlod Aftenen den 1ste August Staden Mainz for at drage tilbage til Dresden, og næste Dags Morgen forkyndte Artilleriesalver og Kiøkkeringning ligeledes Keiserinde Regentindens Afreise derfra. Høistsamme indskibede sig paa en Jagt, for med samme at seile ned af Rhinen til Colln, og over Bryssel at tage tilbage til hendes Hovedstad. - Kort før Keiserens Afreise lod Hs. Majestæt sig see paa Pallaiets Balkon i fortrolig Samtale med sin høie Gemalinde. Keiserinden syntes bevæget, og Taarer randt ned af hendes Kind da Keiseren kiørte forbi Balkonen hvorpaa hun befandt sig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-08-13
Da vedvarende Beskrivelser over de ubyre Rustninger og nye Kraftanstrængelser, hvoraf Tydsklands Blade gienlyde, vække ellers kun sørgelige Anelser, og lade befrygte, at Blod=Kampens Fornyelse, som Gud afvende, torde blive skrækkeligere end nogensinde. Paa alle Veiprimler det af alskens Krigerhære. Alle Fæstninger sættes i endnu frygteligere Forsvarsstand; ja i Egnen af Magdeborg nedbryder man endog Huse for at bruge Stenene til denne Fæstning, hvorpaa endog en stor Mængde Fruentimmer dagligen maa arbeide. Hamborg, faaer uhyre Fæstningsværker. Man er nu der i Begreb med at oprydde den anden Demolitionslinie, der omfatter et stort Antal Lyststeder; de under Navn af Reberbanen bekiendte, af 22 Rækker Elme-, Linde- og Kastanietræer dannede Aller, samt størstedelen af de i de sidste 20 Aar paa Hamborgerbierget opbyggede Huse. En tredie Linie vil, hvis det skulde findes fornødent umiddelbar række indtil Jndkiørselerne til den danske Stad Altona, da den hele Afstand fra Hamborg Volde og dertil, dog ikkun udgiøre omtrent 350 Toiser. -Der forsikres, at alle de sig i Holland befindende schweiziske Tropper skulle afgaa til Hamborg. Den sachsiske Armee forstærkes betydeligen, saavel med Jnfanterie, som med Husarer, Ulaner, Kyrasserere og Artillerie. Over Bernburg drage Skarer af Tropper for at forstærke Korpserne ved Halle og Leipzig, og 100 Kanoner vare allerede paa Vogne fulgt efter den. Alle de Levnetsmidler som kan opdrives føres paa Elben til Wittenberg, Torgau, Dresden, og fl. St. -J det Østerrigske er Rustningerne ikke mindre levende. Alt tager Veien til Bøhmen, hvor der opstilles to Armeer; en i Norden, hvis Hovedqvarteer for Tiden er i Prag, og en i Vesten, hvis Hovedqvarteer kommer til at staae i Pilsen. Over hele Riget skeer stærke Udskrivninger. Landeværnet staaer paa Feldtsod. Rundtom Bøhmens Hovedstad istandbringes igien eller Forskandsninger. Ved Willretz, nogle Mile fra Prag anlægges Brohoveder. Omkring Leitmaritz saavelsom ved Elden, fra Aussig indtil Meinick, opkastes stærke Forskandsninger. Kort alle krigerske Anstalter drives overalt med den største Kralt og Jver.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-08-13
Fra den spanske Fæstning St. Sebastians Kommandønt General Rey har Krigsministeren erholdes Jndberetning om en nye bæderlig Vaabenband. Efter at en fra den engelske General til Fæstningen afsendt Parlementair var bleven afvist, aabnedes de fiindtlige Brescher, snart kom Staden paa flere Steder i Brand; Stadens Vandledning sprængtes, og de fiindtlige Kolonner stormede frem. Kompen blev morderisk, alt hvad der nærmede sig Fæstningens Brescher tilintetgjorres og Fienden fordreves med sikkert 14 til 1500 Mos. Tab. De Dræbte begravedes af de Franske, hvortil Kommandanten havde bevilget den engelske General en Time; paa samme Tid indbragtes og 581 Saarede, som fandtes ved Brescherne samt 237 Fanger. Jfølge de Saaredes Udsagn havde Fienden 50 dræbte Officerer, hvoriblandt en Generalmajor.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-08-13
Den engelske Admiral Warren har erklæret hele Kysten af Nordamerika i Blokadestand. - Den barbaciske Maade hvorpaa denne Admiral fører Krigen den paa Kysterne, i det han opbrænder Bønderhusene og Høsten paa Markerne, ja ihielslaaer endog de ubevæbnede Landboere, oprører de amerikanske Borgere saaledes, at de nære fælleds Ønske at giøre Giengield paa Engelands Kyster. Havre de Grace, en liden aaben Stad i Maryland, blev saaledes nyeligen bombarderet, og derefter givet til Priis for de engelske Matrosers Plyndring. -
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-08-13
Engelske Blade anmelder en nye Korespondence der nyeligen skulle være bleven ført mellem Danmark og Sverrig, angaaende Kommunicationens Forbud mellem Helsingborg og Helsingøer, og befalingen, at Posten til Norge ikke længere skulde gaae igiennem Sverrig. Det synes (siger bemeldte Blade endvidere) som om Sverrig ved denne Leilighed paa nye havde tilbuden sig, at udsætte sine særdeles Prætensioner; men Danmark skal ikke have svaret herpaa. Da der den 14de Juli i en liden Fagtning mellem de engelske Kanoneerskaloupper og de franske Kapere var falden en Kanonkugle fra de engelske Skibe ind i Glückstadt, saa sendte de Danske en Parlementair, for at erføre, om Engellænderne havde begyndt Fiendtlighederne, hvorpaa Svaret skal have været benægtende. Nordamerikanske Tropper have overrumplet Fortet Mobile paa Lonisianes Grændser, og uden Blodsudgydelse taget den i Besiddelse. - Derimod blev et andet Angreb paa Engellænderne ved Mianier, slaget tilbage med Tab. Ogsaa ved Otatio-Søen havde Engellænderne havt en fordeelagtig Affaire. Tyrkerne samle menge Tropper i Dalmatien, Cron tien og Bosnien. Den serviske Magt har i 4 Kolonne, sat sig i Marsch mod Nissa og Dring-Floden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-08-13
Blandede Efterretninger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-08-13
(af ovennævnte Blade.) Hertugen af Abrantes (Junot) er død.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-08-13
Keiser Napoleons Fødselssest høitideligholdtes allerede i Hamborg sidstleden 10de August med de sædvanlige Festiviteter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-08-13
Pesten er kommet til Malta ved en Skoflikker, fra Øen, som sneeg sig ud paa et i Havnen liggende Quaranteineskib fra Levanten, og indsmuglede derfra en Balle Hude. Sammes Aabning frembragte Peststoffet og Skoflikkeren blev første Offer for sin Forbrydelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-08-13
J Staden Roses (i Katalonien) sporedes den 18de Juli en forundringsværdig Naturbegivenhed. Om Morgenen var det en skrækkelig Storm, om Middagen en brændende Hede og Kl. 2 en paafaldende Kulde ledsaget af stærk Sneefog. Ti Minuter efter 5 hørtes et huult Drøn der syntes at komme af Jordens Jnd volde; et heftigt Jordskielv paafulgte; Havet bevægedes frem og tilbage, og kastede endeligen en betydelig Mængde ukiendte Materier samt Knoklerne af en uhyre stor Havfisk, op paa Strandbredden. Hvorpaa alt igien blev roligt som forhen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-08-13
Udenlandske Efterretninger. (Af samtlige danske og norske Aviser samt Udgiveren.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-08-13
Hs. Majestæt Kongen har under 31te Juli udstædt en Forordning for Danmark og Norge, angaaende Udstædelsen af Rigsbanksedler, lydende paa 1, 5, 10, 50 og 100 Rigsbankdalere. Disse Sedler skulle være at følgende Jndhold: Paa Valuta, som Banken eier, er denne Rigsbankseddel udstædt for - Rigsbankdaler i Overeensstemmelse med Fundationen. Rigsbanken i Kiøbenhavn, - Disse Rigsbanksedler skulle være gangbare i alle, saavel offentlige som private Betalinger, i begge Kongeriger, og uvægerligen modtages som Rigsbankpenge N. V. efter deres paalydende Sum, og som Rbd. S. V., i Forhold til bankbestemte Kours, som til enhver Tid finder Sted. Skulle nogen understaae sig at eftergiøre bemeldte Sedler, da skal han straffes som for falsk Myntning. og have forbrudt Ære, Liv og Gods. Paa Grund af allerhøieste Resolution af 26de April d. A., tillades det samtlige Apothekere i Danmark, indtil en nye Medicinal-Taxt bliver publiceert, for den Medicin, de udlevere fra deres Officiner, at beregne og lade sig betale en Avance af 128 3/5 pro Cinto paa Varernes nuværende Jndkiøbspriser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-08-13
En russisk Koureer kom den 2den d. M. over fra Sverrig til Helsingøer og reiste til Kiøbenhavn. Han et kommen fra Berlin og reist hid over Stralsund og Østad.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-08-13
J indeværende Aar er ved Søe-Etaten udfærdiget Priispenge, eller Udlægs=Beregninger for 38 Priis skibe, for største Dilen tagne 1810 og 11 af de forskiellige Roeflotiller, som Vedkommende nu kunne modtage, for saavidt samme endnu ikke allerede er skeet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-08-13
Paa de kongl Postkontoirer i Danmark, udenfor Kiøbenhavn, koster Altona Merkur for indeværende Juli Qvartal 5 Rbdlr. 36 s.; Hamborg Korrespondent 8 Rbdlr. 91 s.; og Moniteuren 60 Rbdlr. 28 s.; foruden det Efterskud mueligen i Løbet af Qvartalet kan falde. - (Altona Merkur, der udgives i de danske Stater, hvor Rigsbankpenge, (bliver nu nok Sl. H. Kourant, og altsaa endnu kostbarere) ifølge Forord af 5 Jon. d. A., allene skal gaa og gielde, kommer altsaa, foruden det mulige Efterskud, til at koste i indeværende Qvartal 32 Rdlr. 24 s. d. C., eller omtrent tre Gange saameget som en af Danmarks Provindsial Aviser koster at holde hele Aaret igiennem.)J Khavn have i denne Tid saamange Herrer, efter tydsk Handelsprog, gjort i Caffee, at de have gan skee forgjort sig, ved at sælge paa Slutsedler det de ikke eiede, men ventede at kunde faae. Nu derimod, da ved de forandrede Conjuncturer Priserne siden ere stegne mere end det dobbelte, kunne de ikke uden betydelig Opofting og Tab tilveiebringe det Solgte, og da vedkommende Kiøbere ikke længere kunne udholde Speculationen, sættes disse Slutsedler til Auction, ventelig paa Forlisets Erstatning af Sælgerne. Gaabense Færgested skal, efter Reisendes Fortalling, være afbrændt i disse Dage.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-08-13
Tallotteriet. J den 856 Trækning i Wandsbeck er udtrukken følgende Nummere: 66. 59. 36. 71. 20.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-08-13
Telegraf Efterretninger. Den 2den August signaleredes fra Skagen: en fiendtlig Brig og 32 Koffardieskibe er passeret Skagen ind af Kattegattet; fra Somsøe: et fiindtlig Rongskib og en Fregat haver ankret i Nærheden af Romsøe, sees sydlig. Den 5te: fra Fladstrand: et fiendtlig Rangskib fres østlig mellem Fladstrand og Skagen. Den 6te: fra Skagen: en fiendtlig Brig er passeret Skagen af Kattegattet, og en Brig sees sydlig mellem Fladstrand og Skagen. Den 7de: et fiendtlig Rangskib sees nortlig, 2de Brigger gaae ud af Kattegattet; fra Rytterhøien: en en fiendtlig Flaade sees østlig, styrende syd efter af store Belt, bestaaende af 3 Rangskibe, 5 Fregatter, 4 Brig, ger og 115 Koffardieskibe, et Rangskib sees nordlig: fra Refsnæs: den nord fra kommende fiendtlig Flaade har ankret mellem Byenshoved og Refsnæs.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-08-13
(Jndsendt.)Et Par Ord om Berberisserne. J Anledning af Hs. Opfordring i Aarhuus Avis No. 91, indstilles til nærmere Overveielse: Om en saa delikat Sag, som Angrebet paa Berberisserne er skikket til Drøftelse i en Avle? Bør umodne Jdeer enten mundtlig eller skrivtlig bibringes den Lettroende, og opbringe Naboe imod Nøboe, Mon ikke Troen paa Hexerie har havt saadan Oprindelle, saadan følge Børen lovlig Handling, den at opilske Berberisser, og den Lov samt den Øvrighed som tillader og beskytter den. giøres forhadt, Kan en god Borger tillade sig dette, Eller mon han ikke hellere bør opgive sine Observationer i og sine Betænkeligheder til det Kollegium Overopsynet i over Lando konomien er betroet, og som med saa megen Velvillie hører er hver gevnlig bemærkning. Dithenindgive da Enhver, som tiltroer sig Sagkyndighed nok, sin Formening for at blive prøvet, forinden han publicirer den som en uforgribelig Lære! Hidtil har dog nok vore første Botaniker, og vore første Autoriteter for Landsekonomien, fundet hiin Beskyldning mod Berberisserne fordumsfuld. Vil man overbevise hine Autoriteter, og virke lovmæssigen til Berberissernes Udryddelse, da henvende man sig til dem med Grunde, og ikke søge at forstærke sin Stemme ved at opvække den foriumsfulde Hobs Skrig. Kort: man søge først igiennem de Kongelige Kollegier at dedutere Sagen for den kompletente Dommer. Kongen, og afvarte Dommen eller en Lov der bandlyser Berberissen, førend man enten i Ord eller Gierning forgriber sig paa denne nyttige Plantes Eier. At føde Fordomme ved Eftergivenhed priser jeg ikke. Uden forskillige, ja uomstødelige Beviser, bør Jngen fordømme sine Berberisser. Saalange man kan tænke sig anden Aarsag, bør denne fornuftstridige ikke antages, at Berberissen som Betbetis (ei som Hæk, der hindrede Vindens Strøg paa de Steder hvor en skadelig Uddunstning var opstaaet af suur Jord og Sump, thi dette lod sig begribe) skulde fordærve Rugen, ei allene nær ved men langt borte. Nogle, som beskylde Berberisserne, opgov for faa Aar siden en anden Aarsag til Rugens Fordærvelse, og hvo indestaaer for, at om nogle Aar, Kleveren, Hampen, Humlen, Gronen, eller andre ikke almindelige Vexter, faaer Skylden for det som allene Aarets Beskaffenhed, Rugens Udsæd i upassende Jord og paa upassende Sted burde tilskrives. For 1800 Aar siden skal man have offret til Gudinden for Rust, for at forekomme Kornrusten, hvilken altsaa ikke er noget Nyt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-08-13
For over 30 Aar siden blev i Fyen et Fald Rug, som var omringet af stillestaaende Vand og Skov, gandske bedærvet af Kornrust, saa at Rugen blev høstet før Tiden og kiørt lige i Koefolden for at giøres i Giødning, da der ikke fandtes nogen Kierne deri, og Straaet var raadent. For omtrent 30 Aar siden befandtes paa en Byemark en stor Torvemose med bedærvet stillestaaende Vand, hvorved blev saaet Rug, men Rugen blev bestandig meere eller mindre beskadiget af Korneust, saa man gandske lod være at saae Rug der. Byen blev udskiftet, og Tørvemangel nødte Beboerne til at grave Mosen ud; den blev tør, og man observerede at den ikke som forhen røgede eller dompede, man prøvede derfor atter at saae Rug omkring ved Mosen, og Rugen lykkedes der som andre Steder i Sognet. Men paa ingen af disse Steder var Berberisser. Dette har en fornuftig Landmand fortalt mig. Hvor mange slige Exempler kunde ikke opgives af Landmænd, som i Fortiden har lagt Mærke til Afgrøden, og ikke allerede ere indtagne imod Berberisserne?
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-08-13
Bekiendtgiørelser. Det blev min sørgelige Lod efter 18 Aars kierligt Ægteskab, efter det alvise Forsyns urant sigelige Raa at bortfalde fra mig og eeneste Søn, til et bedre Lyden 25de Juli om Morgenen Kl. 2 1/2 slet, min inderlig elskede eiegede retskalne Mand Knud Christian Wemenhøi, Skoveidet ved Grevskabet Scheel hvor han har opholdt sig i 39 Aar. J sit Alders 66 Aar mindre 2 Maaneder. Dette Bekiendtgiøres for vores fælleds langt bortfraværende Familie. Charlotte Lovise, sal. Wemenhøi, fød Aagaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-08-13
Da jeg og min Kone har Separeret og fra hinanden og deelt vores Boe imellem os, saa advares Vedkommende, ikke at betro hende noget i mit Navn, men hvad hende betroes er for hendes egen Regning. Horsens, den 12te August 1813. Esmann.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-08-13
Paa Veien til Randers, omtrent 200 Skridt fra Aarhuus, er igaar tabt en Kiøbenhavns Hat med Silke Foder, og et Papies Fouteral. Finderen heraf vil behagelig aflevere samme til Kiøbmand Jens Røgind i Aarhuus, som derfor betaler en raisonabel Douceur. Aarhuus den 11te August 1813. En halv Tønde Kobberkiedel og en stor Haand Messingkiedel, er mig Natten mellem den 6te og 7de Aug bortstiaalen. For Opdagelsen af dette Tyverie loves en god Douceur af Peder Kroemand i Skiering. En sort 3 Aars Qvir med tvende hvide Bogbeen, og en hvid Plet bag over Lænden, er optaget, og kan af sin Eier imod Omkostningernes Erlæggelse erholdet i Jægergaarden ved Aarhuus, hos Flentje. Fem til sex Værelser, med Kiøkken, Bryggers, Lofter, Staldrum og Vognremise, kan til næste Flyttetid faaes til Leie, naar man derom henvender sig til Udgiveren, af dette Blad.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-08-13
En meget smuk og beqvem Leilighed for en rolig og anstændig Familie, anviser Adressekontoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-08-13
En Familie ønsker en Leilighed af Stue, Kammer og Kiøkken, jo før jo hellere, addresseres til Fisker Ba rent Baltzer. Sex Gaards Avlinger. paa Aarhuus Mark, Fattigvæsenet tilhørende, blive paa Aarhuus Raadstue, førstkommende Mandag den 16de August om Formidd. Kl. 10 slet, efterat Auktionen over Magistratsjorderne er tilende, ved offentlig Auktion bortforpagtede paa 8 Aar. Fortegnelsen over Jorderne, samt Konditionerne hvorefter de bortleies, ere strax til Efterson hos Fattigvæsens-Casserer Røhr paa Bispekontoiret. Aarhuus, den 12te August 1813. Fattigvasenskommissioner.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-08-13
Mandagen den 16de August førstkommende vorder paa Raadstuen, om Formiddagen Kl. 10 slet, ved offentlig Auction opraabt til Bortforpagtning, Magistrats og Raadmands Lodderne i Skovvangen. Alt efter de Conditioner som paa Auctionsstedet nærmere vorde bekiendtgjorte. Aarhuus, den 7de August 1813. Auctions-Directionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-08-13
Mandagen den 23de August nækkommende, om Formiddagen Kl. 11, bliver, i Følge den Kongelige Generalpostdirections Skrivelse af 24de f. M., paa denne Byes Raadstue foretaget Licitation over Postbefordringen imellem Dette og Ebeltoft fra næstkommende 1ste October, efter de Conditioner som kundgiøres ovenmeldte Tid og Sted hvor de Lysthavende behagelig til give Møde. Grenaae, den 2den August 1813. J Harboe, const. Byefoged.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-08-13
Tirsdagen den 24de August næstkommende, Formiddag Kl. 11 slet, bliver efter Vedkommendes Begiering, paa Aarhuus Raadstue foretaget offentlig Auktion over Bortforpagtningen paa 6 Aar, fra 1ste Mai 1814, af Vestereng, med en til Gaarden indkiøbt Jord Bilberg kaldet, alt beliggende tæt ved Aarhuus Mark, paa de Konditioner som forinden kan faaes til Eftersyn hos Justitsraad Hvid, Kiøbmand Hr. Lars Jørgensen i Aarhuus og hos Hr. M. Kaae i Graa mølle, ligesaa kan om 8te Dage Kartet over Eiendom mene forevises af Justitsraad Hvid. Aarhuus, den 5te August 1813. 3. L. Schumacher. Auktionsforvalter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-08-13
Hos Poul Frausing er tilkiøbs, Birke-Limer a 9 Mk. Traven.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-08-13
Hos Mad. Jørgensen ved Mindet faaes Hvide u meel til billig Priis.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-08-13
Nye Skrifter. Prof. Th. Bruuns, Jkke om Jøderne, men deres Gienløser, Justitsraaden. Til Fædrelandet om dets Tarv og Fare. Et Ord ved Grundtvig. Kronnikens Gienmæle af samme.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-08-13
En i Norge indsendt svensk Proklamation med norske Anmærkninger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-08-13
Jødernes Synderegister. En Samtale mellem en Christen og Jøden Smuel. Moses der Jan. Ein Schwank, Berberissernes skadelige Jndflydelse, isat paa Rugen, udgivet af Schler.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-08-13
Skildringer af Nutids Feldtherrer, 4de Hefte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-08-13
Dansk Haand Ordbog af Malbech. Foersoms Læsebog for Døttreskoler. Moses. Et satitisk Kobber. faaes paa Adressekontoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-08-14
Udenlandske Efterretninger. (Af Altonaer Merkur og Hamborger Correspondent."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-08-14
Udenlandske Efterretninger. (Af samtlige danske og norske Aviser samt Udgiveren. Ogsaa Drammen har den utrættelige Patriot, Skuespiller og Dannebrogsmand Knudsen, at takkefor tvende Nationalfeste. Paa det derværende private Theater opførtes den 11te Juli Skuespillet: de tvende Brødre af Kotzebue, hvori Hr. Knudsen udførte den brave Hans Blochs Rolle. Skuespilhuset kunde ikke rumme saa mange Mennesker, og derfor besluttede Hr. Knudsen at give en lignende Fest den 13de Juli. Foruden en Tale og patriotiske Sange af Hr. Knudsen, holdt Stedets Sognepræst, Hr. Tybring, ogsaa en til Tid og Sted passende Tale. Uanmodede gik alle tilstædeværende Krigsmænd og Borgere, Mænd og Qvinder, Unge og Gamle hen til et udenfor Skuespilhuset, paa en Forhøining anbragt Velgiørenheds Alter, og oftede sin Gave. Jndtægten, der af Hr. Knudsen var bestemt til Understøttelse for feldne norske Krigeres Enker og Børn, var saare betydelig. Norges Statholder, Hans Høihed Prinds Christian Frederik, sørger for Gavens Uddeeling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-08-14
Hvorledes den Khvnske Pøbel i denne Tid iblandt tillader sig at forfølge Jøderne, sees af Dagen No. 189. hvor det anmeldes, hvorledes en Christin sidste Søndag, paa sin Spadseretour i Frederiksborg Have, vol deligen overfaldtes af 3 vilklædte Personer, der antog ham for en Jøde, og uagtet alle den arme Skielm Forsikringer at han ingen Jøde var, og Opfordringer til de Spadserende, maatte udholde mange drøie Skieldsord, og Nævestød. Han opfordrer nu i ovenmeldte Blad er lovkyndig Patriot til at bekiendtgiøre, hvorledes en uskyldig Spadserende for Fremtiden bedst skal sikre sig Hr. slige pøbelagtige Anfald.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-08-14
Til Beroligelse for de som ikke ere Kornhandlere og Opkiøbere, have troværdige Mænd forsikkret, at den udbredte foruroligende Efterretning om Rugens tagne Skade, er Gud være lovet lange fra ikke almindelig heri Jylland; men kan vel i Aar, som i ethvert andet, findes enkelte Agere hist og her som ere mislykkedes; og paa Jyllands vestlige Side, som især er Ruglandet, haves Udsigt til en god Rughøst De Menn skevenner, som altsaa for at komme af med deres gamle Beholdninger til uhørte Priser, og for at berige sig paa deres Medmenneskers Bekostning, have faaet dette skiændige Rygte udbredet, fortiente dog virkelig at nævnes offentlig, som de, der af nedrig Vindesyge belyve baade Gud og Naturen. J Randers havde Rygtet strax den Virkning, at fra en Torvedag til anden, sterg 1 Skp. Rug fra 13 til 23 Rdlr. d. K. Er det christelig handlet? Fra Randers Politiekammer er under 13de udstædt følgende Politieplakat: Da det er bragt i Erfating at mange af Byens Jndvaanere beskieftige sig med Handel, uden dertil at være berettigede, hvorved Handelstenden præjudiceres og Varepriserne betydelig forhøies, saa indskiærdes herved Anordningerne mod saakan utilladelig Handel, med tilføiende, at Konttaveenterne maae vente paa det strengeste at vorde ansett.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-08-14
Aarhuus. Døbte. Den 1ste August lod Skoemagermester Peder Therkildsen Holst døbe en Søn Andreas; Fadd.; Mad. Woetmann og Jfr. K. Kaar, Jægerkapitain Albrecht, Kongl. Fuldmægtig A. Woetmann og Kontoristerne hviid og Woetmann. S. D.: Skipper Jakob Brøchner en Søn Hans Dinetz; Fadd. Jfr. A. M. Lund og Jfr. C. Brøchner, Kiøbmand H. Bierring, Skibe kapitain H. C. Sørensen og J. B. Lund. Den 8de: Søren Christensen Ustrup en Datter Cicilia; Fadd. : Maren Allingsdatter og Greths Madsdatter, Rasmus Lyngbye, Peder Monberg og Jakob Christensen. S. D.: Kiersten Frandsdatter en Søn Chresten; Fadd.: Ane Jversdatter og Maren Jensdatter, SørenLoursen, Anders Jensen og Niels Haugaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-08-14
Copulerede. Den 2den August: Niels Andersen Wormstrup og Pigen Dorthea Marie Wandahl. Den 11te: Skoemagersvend Søren Nielsen og Pigen Mette Martinsdatter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-08-14
Begravne. Den 2den August, Kiøbmand Kresten L. Schmidts Tvillingsøn Niels, 8 Maaneder gl. Den 3die Knapmager Chr. Bais Tvillingdatter An Mette, 1 Aar gl. Den 13de: Hr. Klokker og Boghandler Schyttes mindste Datter Anette Optata, 9 Aar.