Berlingske Tidende, 1836-11-14
London, den 6te November. – Quebecker-Aviser, af 6te f. M. melde, at Lord Gorsfords Anstrengelser for at vinde den nedrecanadiske Colonial Forsamlings andet Kammer for Regjeringens Forholdsregler, vare slaaede feil. En af House af Assembly antaget Adresse til General-Gouverneuren har nemlig paa en saa afgjort Maade overtydet denne om Husets Haardnakkethed, at han i en Adresse til samme, af 4de October, udtaler Forsamlingens Prorogation. Jfølge et Ny-Yorker-Blad af 10de f. M. var Forsamlingen strax efter blevet opløst. NedreCanadas Aviser ere naturligviis fyldte med Raisonnements over denne Begivenhed, og Oppositionen erklærer reent ud, at Crisen staaer for Dørren, og at det ene og allene er afhængigt af Regjeringens Forholdsregler, om den skal udvikle sig til en Borgerkrig og til Coloniens Adskillelse fra Moderlandet, eller til en varig Fred. - Partikampen i denne Coloni har iøvrigt taget samme Vending som i Moderlandet; paa begge Steder forener Folkepartiets Utilfredshed, sig især i Uvillie over Legislaturens første Huus, der systematiske modsætter sig enhver Reform, man troer, at den befrygtede Crise i Landes Forhold alene vil kunne undgaaes ved en betimelig Forandring i Forfatningen af hiin den lovgivende Magts gjenstridige Green. Medens Forsøgene paa at bevirke en saadan Forandring, i England for det meste indkrænkede sig til uparlamentariske Trudsler, er det i Canada allerede kommet til Handling; Legislaturens andet Kammer har gjentagne Gange foreslaaet Regjeringen en Reform af den lovgivende Magts første Green, og dette Forslag har Regjeringen søgt at undvige ved en afgjort fjendtlig Forholdsregel mod det andet Kammer, ved at prorogere og dernæst opløse samme. Spiren til disse Stridigheder i Canada lagdes allerede 1767, fire Aar efterat Frankerig havde aftraadt Colonien, til England, da den hidtil endnu bestandig gieldende franske Lov, saavelsom Sprog og Skikke formeligt afskaffedes ved en kongelig Proclamation, og de engelske Love o. s. v. indførtes, medens tilligemed den nye Ret alle Embedsmænd, civile og militaire, der hidrørte fra det franske Herredømme, det vil sige, vare Kongens nye Undersaatter, bleve erstattede med Jndvandrere fra England eller fra de ældre engelske Colonier. Hiint egoistiske, sneverhjertede System, der indgav denne Forholdsregel, er endnu det fremherskende i Canada, og kun i enkelte Tilfælde er det i Tidens Løb lykkedes Canadenserne at faae deres Besværinger afhjulpne. Da saaledes Revolutionen i de nuværende forenede Stater vakte Frygt for Canada, blev der forsaavidt taget Hensyn til denne Colonies Forestillinger, at den gamle franske Civil-Ret gjenoprettedes, hvorimod man dog bibeholdt den engelske Criminal-Ret. Først i Aaret 1791 fik Colonien i den saakaldte Canadiske Forfatnings=Lov en bedre Organisation. Ved denne Lov deeltes Provindsen Queber i de tvende Provindser "Over- og Neder-Canada, og hver af dem fik en egen Forvaltning og Lovgivning. Pitt, som foreslog denne Forholdsregel, tænkte ved Landets Deeling at gjøre en Ende paa Stridighederne og Misundelsen mellem Coloniens oprindeligt franske Jndvaanere, der især vare bosatte i Neder-Canada, og de nye, især til Over-Canada indvandrede Colonister, idet Majoriteten tilsikkredes hvert Parti i dets District. Den nye Forfatning, der var eens for hver af de adskilte Colonier, var et tro billede af Moderlandets Forfatning; men kun med Hensyn til den ydre Form finder endnu nogen Overeenstemmelse Sted. Gouverneuren forestiller egentlig en Konge; Legislaturens første Kammer (Legislative Council) forestiller Overhuset, og det andet Kammer(House of Assembly) Underhuset. Desuden er der ogsaa et Executive Countil, der svarer til det kongelige Geheimeraad. Ligesom i den brittiske Forfatning skulde den behørige Ligevægt mellem MonarkiAristorati og Democrati udgjøre Colonial-Forfatningens Væsen. Men med Hensyn til den lovgivende Magts aristoratiske Deel, da kunde man ved Forfatnings-Lovens Udkastelse ikke i Colonien finde de nødvendige Elementer til sammes Dannelse, Den franske Adel, der under det franske Herredømme, havde talrige Repræsentanter blandt Colonisterne, var ved den engelske Erobring næsten fordrevet, og de faa Tilbageblevne san lidt efter lidt tilbage til en ubetydelig stilling, medens de indvandrede Englændere vorede i Anseelse og Riigdom. For at faae et Slags Overhuus sat sammen, drog man de Jndivider frem, der ifølge Proclamationen af 1769 havde indtaget de tidligere franske Embedsmænds Pladse, hvilke Jndivider dog for det meste vare maadelige Subjecter. Ved Revolutionen i de forenede Stater fik de dog en stor Tilvært af de fra disse Stater udvandrende Embedsmænd. Det andet Kammer, House of Assembly, staaer fjendtlig ligeoverfor hiint, dets Medlemmer vælges af de enkelte Grev skabers Selveiere, og da næsten ethvert myndigt Jndivid i Canada er Selveier, bliver Folket paa det fuldstændigste repræsenteret af dette Underhuus. Men Folkers Jnteresser stride lige imod hiint Oligarchies; Colonial-Forsamlingens tvende Kamre ere derfor aldrig enige, og følgelig forfeiler den canadiske Forfatning aldeles sit Øjemeed.