JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1830-02-08
Hendes Kongelige Høihed Prindsesse Caroline har efter Kl. 12 sovet flere Gange, og har ogsaa i den Tid været mindre lidende. 1ste Febr.
Viborger Samler, 1830-02-08
Hs. Kongelige Høihed Prindsesse Caroline har efter Kl. 11 havt afvexlende Søvn og er mindre lidende. Hendes Kongelige Høiheds Tilstand er iøvrigt som i Gaar. 2den Febr.
Viborger Samler, 1830-02-08
Hendes Kongelige Høihed Prindsesse Caroline har havt en bedre Nat, været mindre lidende og sovet af og til.
Viborger Samler, 1830-02-08
(Af Kjøbenhavnsposten. Som man erfarer var det under Beskjæftigelsen, med et qvindeligt Haandarbeide, at Hs. Kongl. Høiled havde hiint høist sørgelige Vanheld, der end- og truede den elskede Kongedatters Liv. Det var Høisammes Gemaksjomfru, der ved at blive opmærksom paa en Tummel i Prindsessens Værelse, endnu medens Frelse var mulig, kom Hs. Kongl. Høihed, til Hjelp. Paa Grund af Hs. Majestæt Dronningens Sygdom og en Hs. Kongl. Høihed Prindsesse Caroline tilstødt Upasselighed, saae hverken Hs. Majestæt eller Hs. Kongl. Høihed Sig istand til at overvære Fest=Forestillingen iaftes (20de, i det Kongl. Skuespilhuus ligesom det ogsaa behagede Hs. Maj. Kongen igjen at tage bort fra Skuespilhuset strax efterat Velkomstsangen af Publicum var afsjungen.
Viborger Samler, 1830-02-08
Den levende Enthusiasme hvormed Folkets Velkomstjubel denne Aften lod for og efter Sangen, udtalte sig desuden paa en rørende og værdig Maade, idet Publicum efter Sangens andet Vers, gjorde den skjønneste Application af Versets trende Slutningslinier: Tynger o Fader, en Sorg paa Dit Hjerte, Folket, det trofaste, deeler Din Smerte Sender, med Dig, imod Himlen sin Bøn." ved at udbryde i et tre Gange gjentaget bifaldsraab.
Viborger Samler, 1830-02-08
Den 19de Jan. er fra Cancelliet afgaaet følgende Circulair-Skrivelse til samtlige Amtmænd i Danmark: "J Lighed med den i Forordningen af 10de April 1795 s. 1 og Cancelliets Circulaire af 20de August 1825 indeholdte Bestemmelse, at de for offentlige Stiftelsers og Umyndiges Midler udstedte Obligationer, de sidste forsaavidt de blive i Overformyndernes Forvaring, skulle af vedkommende Over øvrighed forsynes med Paategning om, ikke uden dens Samtykke at maatte overdrages eller afhændes m. m., finder Collegiet det tilraadeligt, at den samme Forholdsregel for Eftertiden følges med Hensyn til Obligationer, som tilhøre Communer, og man skulde derfor tjenstligst have (Tit.) anmodet om, forsaavidt Deres Embedsdistrict betræffer, at give saadanne Obligationer en Paategning, lig den i fornævnte Circulaire foreskrevne.
Viborger Samler, 1830-02-08
I det nylig udkomne Hefte af Bibliothek for Læger, Octbr. - Decbr. 1829, har Hr. Dr. og Prof. O. Bang meddeelt en tabellarisk Oversigt af de paa det Kongl. Frederiks Hospitals medicinske Afdeling i 1829 behandlede Syge. Af denne sees, at de Syges Antal ved Slutn. af 1828 var 162, i 1826. indkom 2, 154, og i Aarets Løb udgik som helbredede 1920 og som uhelbredede til andre Stiftelser o.s. v. 65, og døde 190. Antallet af de behandlede Syge var noget større end i 1828; Mortaliteten den samme og saaledes relativ ringere. Ved Sammenligning med de foregaaende Aar findes langt flere Febersyge, og de hidsige Febere meere ondartede; derimod var deelirium tremens (for hvilken Sygdom dog 63 vare indlagte, af hvilke 8 døde, sjeldnere og mildere. De russiske Dampbade benyttedes af 100 Personer, hvoraf 52 helbrededes, 21 endnu bruge dem og Resten deels ikke har kunnet taale, deels uden Virkning forsøgt dem. Kbhp.)
Viborger Samler, 1830-02-08
Regnskab over Nationalbankens Jndtægter og Udgifter for Bankaaret fra 1ste August 1825 til 31te Juli 1829 tilligemed vedføiet Forklaring, som viser Bankens Status til bemeldte 31te Juli, er udkommet og faaes i det Poppske Ofsicin for 40 Rbs. Tegn. Overskudet fra Bankens Jndtægter imod Udgifter har været 8,757 Rbd. 17 s. Sølv, og 816,140 Rbd. 66 s. Sedl. og Tegn. Seddelmassen, som 1818 den 31te Juli var 81, 106, 18, Rbd. 9 s., er nu kun 19,115,202 Rbd. 22 s.
Viborger Samler, 1830-02-08
Den Slave som Torsdagen den 14de Jan. blev henrettet paa Amager, og hvis Fader, en svensk Baron, i sin Tid skal være bleven skudt for Subordinationsfeil, var kun 28 Aar gammel. Han skal ha pe været beleven, og ei uden Kundskaber. Den Medfange, han stak med en Kniv, havde engang, de han vilde desertere, røbet ham. Jstedetfor at angre sin Forbrydelse, beklagede han blot at han ei havde truffet bedre. (Kbhvns. Morgen.)
Viborger Samler, 1830-02-08
Capitelstaxt for Siellands Stift for 1829 Aars Afgrøde: Rug a Tdn. 4 Rbd. 34 s. Sølv. Byg - 2 - 28 - - Havre - 1 - 69 - -
Viborger Samler, 1830-02-08
Aarhuus den 4de Febr. I Gaar tildrog sig den Ulykke, at en Karl herfra Byen som kjørte Gjødning ud, blev, ved at Hestene løbe løbske, saa ilde tilredt, at han døde en Timestid efter.
Viborger Samler, 1830-02-08
Ledige Embeder. Flade og Gjærum Sognekald i Aalborg Stift 2500 Rbd. Det er iblandt de Kald som ere forundte særdeles Lettelse i Statter. - Det residerende Capellanie for Skovlænge Søllested og Gurrebye Menigheder i Lel land, 190 Rbd. Det er blandt de Kald, som ere forundte særdeles Lettelse i Skatter. - Told- og Consumtions-Overbetjent-Embedet i Ringkjøbing.
Viborger Samler, 1830-02-08
Befordringer og Afgang. Under det danske Cancellie: Den 2de Jan. er Birkedommer og Skriver ved Grevskabet Christians sædes Birk, C. G. Aggerup, bestiltet til tillige at være Birkedommer ved Grevskabet Hardenberg Reventlousvestre District, samt Birkedommer ved Baroniet Juellinge i Lolland; Birkedommer og Skriver ved Baroniet Guldborglands Birk, samt Birkeskriver ved Grevskabet Hardenberg Reventlous østre District, A. Trap til tillige at være Birkedommer ved bemeldte Grevskabet Hardenberg Reventlous østre District; Exam. juris J. A. M. Meyenberg til Birkeskriver ved Grevskabet Hardenberg Reventlous vestre District, samt Birkeskriver, ved Baroniet Juellinge; Sognepræst for Korsøer og Taarnborg Menigheder P. M. Thestrup, til tillige at være Provst for Slagelse Herred; Sognepræst for Marvede og Hyllinge Menigheder, A. Bryndum til tillige at være Provst for Østere og Vester=Flakkebjerg Herreder i Sorøe Amt; Sognepræst for Snedsted og Nør paa Menigheder under Aalborg Stift, samt Forstander for Seminariet i Snedsted, N. L. C. Benzon, Ridder, af Dannebrogen, til Sognepræst for Ringsted og Anneret Beculøse, samt til Provst for Ringsted og Alsted, Herreder under Sorøe Amt; residerende Capellan for Stovlænge Søllested og Gurrebye Menigheder i Lolland P. Aabye, til Sognepræst for Tæbring, Outrup, og Nattebye Menigheder i Aalborg Stift; Sognepræst for Flade og Gjærum Menigheder i samme Stift, M.C. Brorson til Sognepræst for Veggerbye og Bisler Menigheder i Viborg Stift; Lærer ved Søe-Etatens Drengestoler Cand. theol. A. D. Andresen til Sognepræst for Hoe og Orbye Menigheder i Ribe Stift;
Viborger Samler, 1830-02-08
Cand. theol. A. H. Stibolt til personel Capellan hos Sognepræsten for Jelling og Hover Menigheder i Ribe Stift; characteriseret Bataillonschirurg og Estadronschirurg ved Sjællandske Landseneer-Regiment, J. F. Jørgensen, til Districtschirurg paa Romøe.
Viborger Samler, 1830-02-08
Ved Tallotteriets 1324de Trækning i Kjøbenhavn den 2den Febr. udkom følgende Nummere:
Viborger Samler, 1830-02-08
Bekjendtgjørelser. Stiftamtets Skrivelse til mig af 26de f. M., der lyder saaledes: Fra det kongl. danske Cancellie har ica modtaget Skrivelse af 16de dennes, blandt andet saalydende: Da Directionen for den Kongelige Fødsels og Pleiestiftelse her i Staden har til dette Collegium indberettet at der i de paa Stiftelsen værende Gratistrladser for oplarende Jordemødre kan til førstkommende Paaske modtages 6 Subjecter, naar de indfinde sig sammesteds imellem den 20de og 30te April d. A., saa skulde Man herved tienstligst anmode Hr. Stiftamtmand om, behagelig at ville til ommeldte Tid foranstalte, fra det dem anbetroede Amt indsendt til fri Oplærelse i Jordemoderviden. staben paa bemeldte Stiftelse et Sibiret, som i det Hele har de i Reglementet af 21de Novbr. 1810 befalede Egenskaber og at der blandt andet sees paa at det ei mangler veldannede Hænder og lige Fingre, ligesom og at Jngen antages der har Slagtilfælde, og bør den Jndsendende derhos underrettes om at skulle forblive paa Stiftelsen i et Aar. Hvilket Hr. Cancellieraaden behageligen ville bekjendtgjøre overalt i deres Jurisdiction med Tilføiende, at de som ønske Oplærelse og besidde de dertil fornødne Egenskabet have at melde sig her inden næstkommende Martii Maaneds Udgang og at medbringe de Beviisligheder som Reglementet 21de Rovbr. 1810 s. 30 befaler. bringes herved til offentlig Kundskab i Jurisdictionen. Magistraten i Viborg, den 4de Febr. 1830. Gundelach.
Viborger Samler, 1830-02-08
Foruden de Heste, som Remonte-Commissionen i Aar skal indliøbe til Cavalleriets Remontering er samme Commission tillige overdraget ved de nærmest forestaaende Hesten arkeder at besørge indkjøbt til Landmilitair Etatens Brug A. Stkr. gode og stærke Trældeste, der skulle være af 5 Aars 6 Aars og 7 Aars Alder, ikke under 10 Qvarteers Høide. Der attraaes helst røde, brune eller sorte Heste, dog antages ogsaa andre Couleurer med Undtagelse af graae og hvide.
Viborger Samler, 1830-02-08
Da der forresten ved disse Hestes Jndkjøb tages meere Hensyn paa Styrke end Skjønhed, saa vil der fornemmelig blive seet paa, at de have et forholdsmæssigt og nogenledes fiint Hoved, med gjennemsigtige, folsomme og tørre Dine traftfuld og temmelig velreist Hals, bred Bringe, hvælvede Ribbeen og sladt Bryst, bred og lige Ryg og Lænd, veldannet Bug og velsluttede Flanter, forholdsmæssigt og kraftfuldt Kryds samt baarig Hale. Benene maa være brede, stærke og velstillede, fri for alle Feil, som kunne gjøre Hesten halt; Hoven maa have en fast Hornmasse og være veldannede, fra for Ringe, Klofter, Sprætter og andre Feil, som gjøre Gangen besværlig. Fodskiftet maa være jevnt, frem skydende og saavidt mueligt lige. Det meget snevre flettede eller mejende Fodskifte bør ikke taales, da Hesten herved bliver uduelig til sin Bestemmelse.
Viborger Samler, 1830-02-08
Kjøbenhavn i det Kongl. General Commissariats Collegii 1ste Departements Contoir, den 30te Januar Tirsdagen den 9de dennes Aften Kl. 7 præcise afholdes Generalforsamling i det dramatiske Selskab, hvor Sager af Vigtighed blive at forhandle. Directionen.
Viborger Samler, 1830-02-08
Hvor et Kobber Destileer-Tøy, med Tilbehør paa 24 Potter, kan kjøbes, anviser Bogtrykkeriet. 2 Favne godt Bøge Klovbrænde og nogle Favne Træskotræe alt slaaet i Decbr. Maaned f. A., er til Salg for 6 Rbd. Sedler pr. Favn af det Første og 12 Rbd. pr. Favn af det Sidste i Aunsberg Skov. Liebhabere ville behage at henvende sig enten til Hr. Forvalter Stilling paa Aunsberg eller til Undertegnede. Donsborg den 5te Febr. 1830. Stylsvig.
Viborger Samler, 1830-02-08
Hos en i Rinds Herred, for Jndbrud og Tyverie anholdt Person, er følgende Koster forefundne: i nyt rødt silke Klæde 1 rød hvidprikket Ditto, 12 blaa hvidstjernet Ditto, 1 sort silke Tørklæde med blaa trykket Bort 1 blaargarns Skjorte i stort blaa Bomulds Tørklæde, en Tælletniv, 1 Sølv Lommeuhr med 2de Kasser og Sølvkjæde, i stort Signet med Agat steen i og Messing Kjæderved, 2 Sølv Spiseskeer med Bogstaverne A. MR. S. D., 1 Træepibehoved med Sølvbeslag og Rør, 1 gl. Tobakspung, en bruun Tegnebog, 1 Par store og 1 Par mindre sorte Uldvanter 1 rød Benulds Tornade 1 stort bruunt silke Tørklæde, 1 Ditto Bomulds Tørklæde alle 3 hele Tørklæde, i liden Messing Uhrnøgle 1 Lærreds Pund med 7 3/4 Specier i bestaaende af 1 heel Specie 2 Stkr. 3/3 Dele, 1 dansk Chr. 5tes Krone, og forøvrigt smaat Courant 2 Sølvbager med Bogstaverne L. I. D. H. L. 1 Lof flettet lyst Haar, 1 Lærreds Pung hvori var 5 Mk. 15 s. i Kobberenge 1 Sølv 15 Stilling og 1 Stke. Lak, 12 Rbd. i Sedler nemlig 1 Fem Rigsbankdalerseddel og 7 Enkelte, 2 bele Specier 1 halv Kardus Tobak, 4 hele Specier, en morteblaa Fralie uden Dræt med en Sidelemme af stribet Hvergarn, 1 hvid strittet Nattrøie, 1 blaarlærreds Skjorte, 1 Par store Støvler med Jern finter svede hver til sin Fod 1 Par sorte Uldstrømrer 1/2 Par Strømpebaand, det ene Par sort- og hvid stammet, det Andet hvid med grønne Striber 2 Par Bureseler, det ene Par sort, hvid og rødstribet det Andet sort med røde Striber. Stulle nogen være disse Deele frastiaalne, da ere de til Eftersyn paa Politiekammeret beri Byen, hvorhos det, til Oplysning, bemærkes: at den Anholdte, som tvende Gange er undvegen fra Viborg Tugthuus, første Gang undveeg den 12te October f. A. og sidste Gang den 20de Decbr. næstefter, samt at de foranførte Deele ere forefundne hos ham, deels da han, efter sin første Undvigelse, frivillig indfandt sig i Straffeanstalten den 18de Novbr. sidstleden og deels ved hans Paagribelse i min Jurisdiction den 6te f. M. Han har angivet, at han efter sin første Undvigelse har været i Tønderne og navnlig paa et Marted der, og efter hans sidste Undvigelse, indtil hans Paagribelse, skal han have opholdt sig i og ved Varde, Ringkjøbing og Holstebroe, samt i Salling. Hobroe den 1ste Febr. 1830. Jansen.
Viborger Samler, 1830-02-08
Licitation. Onsdagen den 17de dennes, Eftermiddag Kl. 3, bliver paa Viborgs Raadhuus afholdt Licitation over Opførselsen af en ny Consumptionsbod ved denne Byes St. Mogensport, efter de Conditioner som ved Licitationen bekjendtgjøres, og forinden ere til Eftersyn hos Consumptionsforvalteren, Hr. Major v. Bentzen. Auctions-Contoiret i Viborg, den 7de Februar 1830. Gundelach.
Viborger Samler, 1830-02-08
Efter Begjering af Procurator Jensen i Randers, bliver ved Auction i Nybroe Kro Torsdagen den 18de Febr. næsttl. Kl. 10 Formiddag, paany opraabt til Bortsalg, 12 Stkr., afgangne Capitain Müller Bo tilhørende, Panteobligationer, hvorover Auction, bekjendtgjort i Viborg og Aarhuus Stiftsaviser, sam Randers Amtstidende den 12te Jan. d. A., har været prøvet og ved hvilke Bekjendtgjørelser Obligationerne findes specificerede. Fiends- og Nørlyng Herreders Comptoir i Viborg, 2den Febr. 1830. F. v. Bulow.
Viborger Samler, 1830-02-08
Fra Pressen er udkommen: Anviisning for ulærde Christne til Vished om to væsentlige Hovedsandheder i Christendommen, den første, at Biblen indeholder en af Gud overnaturligen aaben. baret Religion; den anden: at Forsyningslæren er Biblens væsentlige Hovedindhold. Af N. B., en ældgammel Christendomslærer. Heftet 1 Mk.; faaes hos Roedsted & Dous.
Viborger Samler, 1830-02-10
Udenlandsk. J en Skrivelse fra Frankrig af 15de Jan. giver Allg. Zeit. følgende Oversigt over Partiernes Stilling, i dette Land: "Store Ting forberedes nu J Paris, hvor de Deputerede allerede indfinde sig, har der ligeledes forsamlet sig en stor Mængde anseelige Congregationister; det er dem, som hver Aften danne de lange Rækker af Vogne foran de betydeligere Ministres Hoteller. Disse ere ikke lige betydelige den Vigtigste er maaskee den, om hvem der bliver talt mindst, nemlig Indenrigsministeren. - Man har gjort sig megen Umage for at forklare sig Hemmeligheden i den pludselige Bortreise af Understatssecretairen for de udenrigske Anliggender, Hr. de Marcellus, en Son af den bekjendte i redelig Fromhed levende Greve og Pair af dette Navn; de bedste Underrettede mene, at Talen er om en Underhandling til Gunst for Jesuiterordenen. Andr. Navne, der for Øieblikket hyppigst blive nævnede, ere: Hr. Beugnot den ældre der skal være bestemt til Ministeriets Hovedtaler, hvilket dog synes tvivlsomt, da han allerede for nogle Aar siden er udnævnt til Paiaf Frankrig, skjøndt han endnu ikke er stædet til EedsAflæggelse i den høie Forsamling; der vilde da, ifølge hans Egenskab som Statsraad tilkomme ham den Rolle, som kongelig Commissair at forvare Lov udkastene; dernæst Hr. Berryer (den yngre, Advocat og Forretningsmand i Ordets fulde Forstand, Medeier af Quaticienne, bekjendt for den Duelighed og Lethed, hvormed han fører vigtige Processer, en Yndling af Jesuiterne, som overlæsse ham med rige Gaver, Congregationens meest hengivne Tjener or Domstolene, de apostoliske Blades wrigste Forsvarer mod Generalprocureurerne og deres øvrige Modstandere, og desuden yndet af sine Colleger, men mistænkt blandt de Liberale. Han er nyligen bleven udnævnt til Præsident for en Valgforsamling, fordi Hoffet og det herskende Partie ønsker ham som Deputeret i Kammeret. Endeligen nævner man General Hulot, der er kommen tilbage fra Constantinopel, fordi Storherren ikke meere behøvede hans Tjeneste, da han indtraf dertil.
Viborger Samler, 1830-02-10
Hamborger Correspondent meddeler i aldeles Modsigelse med den preussiske Statstidende følgende Skrivelse fra det Brandenborgske af 26de Jan.: Angaaende de ubehagelige Tildragelser ved Erkehertug Carls Gemalindes Liigbegjængelse i Wienere officielle Beretninger her indløbne, hvoraf følgende er bleven bekjendt blandt Publicum. Den keiserlige Begravelse befinder sig, som bekjendt, i Capuzinerfædrenes Kirke, og Hierterne blive ifølge gammel Skik i gyldne Kapseler givne Augustinernes Kloster i Forvaring. Keiseren havde, for at forebygge enhver Ubehagelighed, bedet den pavelige Nuntius, om, at give hine Klostre Fuldmagt til at modtage den høisalige Erkehertugindes Liig og Hjerte, endskjøndt hun hørte til den evangeliske Kirke. Da Nun tius erklærede, at dette laae uden for hans Autoritet, henvendte Keiseren sig umiddelbart til de tvende Klostre, og erholdt ogsaa af Capuzinerne Erklæring om deres Beredvillighed; derimod vægrede Augustinerne sig ved at modtage en Kjætterskes Hjerte. Paa Bisættelsesdagen havde Biskoppens Vicarius og den catholske Geistlighed bemægtiget sig Anordningen af Liigtoget og de tvende evangeliske Præster fulgte i lang Afstand efter Liigvognen. Allerede herover yttrede Publicum lydeligen sit Mishag, og endnu mere over, at man havde lukket Kirkens store Portal, og bar Liget ind igjennem en liden Sideport. Men da den catholske Geistlighed ogsaa lukkede denne Port og formeente de evangeliske Præster Indgangen i Kirken, blev Folket saa forbittret over Biskoppens Jntolerance og Anmasselse, at det i store Hobe trængte imod Dørrene, for at sprænge dem. Den vagthavende Officier meldte strax dette til Keiseren, og denne gan øieblikkeligen befaling til en Capitain af den keiserlige Hartschier=Vagt, med 24 Mand at rykke indi Kirken og betyde den vicarierende Biskop, at det var hans udtrykkelige Villie, at Kirken skulde aabnes og de evangeliske Geistlige indlades. Da Hartschiererne fandt Dørrene lukkede, saae de sig nodsagede til at opbryde dem med Magt hvorved de bleve understøttede af Folket, som nu førte de evangeliske Geistlige ind i Kirken. Keiseren har ladet Nuntius, vide, at han har anholdt om hans Tilbagekaldelse, hvorfor denne strax har forladt Wien. Den vicarierende Biskop skal ligeledes forlade Wien, og man taleom, at Keiseren vil gjøre Brug af den Ret som allerede Joseph den 2den udovede til sine Staters Bedste, og ophæve Augustinerklosteret.
Viborger Samler, 1830-02-10
Det hedder i en Skrivelse fra Berlin af 30te Jan. at man der i nogle Dage har havt vedholdende Kulde næsten bestandigt 200 under Frysepunctet. Hospitalerne og Arbeidshusene ere opfyldte med Nødlidende.
Viborger Samler, 1830-02-10
Skovene i Berlins Omegn blive næsten ganske raserede af Skovtyve. Det er bleven en Nødvendighed, at udsende Militairdetaschements imod dem. Saaledes har Kulden ogsaa bragt en Mængde Landboere i Frankrig til at rotte sig sammen for at plyndre Grev Royls Skove ved Cosne i Nærhederaf Loire. Forstbetjenterne saae sig ikke i Stand til at modsætte sig dem, og man har fra Bourges maattet sende 50 Soldater derhen.
Viborger Samler, 1830-02-10
J Anledning af den i Moniteuren skeete Anmeldelse, at Kongen vilde bivaane Forestillingen i Operahuset til Fordeel for de Fattige, omtalte Jourades Debats og Journal du Commerce den Glæde, som det troe Folk vilde føle ved at see sin Konge at tage Deel i en offentlig Velgiørenhedshandling, og meente, at det saavel i sin Hylding som i sine Klager vilde vide at skjelne mellem den elskede Monarch og den forhadte Administration, saameget man end bestræbte sig for at forvirre dets Forestillinger. Hertil svarede Gaaette: "Saaledes skeede det ogsaa i Aaret 1789; det var under Raabet: "Kongen leve "" at man angreb de kongelige Prærogativer, og offentligen omstyrtede Monarchiet.
Viborger Samler, 1830-02-10
Da Ludvig den 16de paasatte den trefarvede Cocarde, havde Glæden i Paris naaet den høieste Grad. I qvæle jo mig med Eders Kjerlighed, sagde den ulykkelige Fyrste ved denne Leilighed paa Raadhuset, og dette fandt Sted efter den 5te og 6te October, kort Tid før Flugten til Varennes, to Aar for den 21de Januar." Samme Blad havde end- og den Uforskammenhed paa selve Forestillingsdagen at bringe i Erindring, at det var udenfor Operaghuset, at Hertugen af Berry blev myrdet.
Viborger Samler, 1830-02-10
Jndenlandske Tidender. I "Kjøbenhavnsposten" af 1ste Febr. læses Følgende: Den honette Ambition. Moderen. paa Dødsleiet: Det gaaer alt meer mod Hældingen med mig; Kun Øieblitte har jeg end tilbage. Læg Mærke, Søn, til hvad jeg siger Dig, At Du kan min Velsignelse modtage! Søg fremfor Alt . . . . Sønnen. Jeg indseer, hvad De vil, Og derfor skaan Dem, De bør tille tale. Gud vil De sige, jeg skal søge til Det gjør jeg. Lad mit Udsagn Dem husvale: Moderen. Godt nok, men Verden har og Stemme, Søn, Thi var det ikke Det, jeg vilde sige, Nei, søg . . . . Sønnen: Jeg fatter Dem, O, hør min Bøn, Tal ikke, Moder! Deres Kræfter vige; Hvert Ord gjør Vold. De mener noget nær : Jeg søge stal at vorde nyttig Borger, Mit Land, Medborgerne, min KongetjærJeg skal det! Døe De derfor uden Sorger, Moderen. Men, kjære Søn, saa lad mig komme fremMed Moderhjertets Ønsker, Du skal søge Sønnen: Ti, Dyrebareste, Jeg beder Dem Anstrængelser, De føler det, forøge, Den sidste Times Afmagt. Frygt kun ei Jeg sætter intet Værd i Guld og Grunker, Men søger Lykken helst paa Pligtens Vei. Moderen, i det hun døer: Kall. søg, al - søg... at blive Kammerjunker. Constant
Viborger Samler, 1830-02-10
J Thisted Amt ere i Aaret 1829 copulerede 190 Par, fødte af Mandkjøn 411 af Qvindekjøn 390; døde af Mandkjøn 245, af Qvindekjøn 245. Deraf ere i Thisted Sogn copulerede 8 Par, født 65 Mennesker døde 36. Sognets Folkemængde er fortiden 1777, Siæle. Hele Amtets Folkemængde er 40,260 Sjæle.
Viborger Samler, 1830-02-10
Randers den 4de Febr. Søndagen den 31te Januar feirede vor Søndagsskole sin Haarige Jubelfest; og er nu maaskee saaledes her i Provindserne en af de ældste Stiftelser af det Slags. Efterat Lærlingerne vare overhørte i Retskrivning, Læsning og Hovedregning, og Prøver paa deres Regning, Skrivning og Regningsskrivning (?) fremlagte, tog Festen sin Begyndelse. Talen, som holdtes af Skolens fratrædende Bestyrer, Hr. Catechet Gruner, omhandlede i Korthed: "Søndagsskolernes Værd, og den Glæde, enhver Menneskeven maatte føle vedat see en Anstalt, der ene fandt sin Tilværelse i ædle Medborgeres velvillige Bidtag og frivillige Læreres, Medvirken, have bestaaet i saa lang en Tid. Bestyreren uddeelte derefter Præmierne, og gjorde sluttelig Forsamlingen bekjendt med Skolens occonomiske Forfatning, saavelsom med Forandringerne i det henrunde Aar. Baade for og efter Talen blev en af Hr. Pastor St. St. Blicher forfattet Sang afsjungen, under Ledsagelse af JnstrumentalmusikFesten forhøiedes ved et meget talrigt Besøg af Skolens ædle Velgjørere og Velyndere, hvoriblandt Byens første Embedsmænd, Kjøbmænd og HaandværViborg den 10de Februar.