JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1790-01-22
Proclama læst ved Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret den 4de Januarii 1790, og ved Siellands Landsting den 6t. nestefter, ere Creditorerne i afg. Skrædermester Christian Schnells Fallitboe, indkaldede med 12 Ugers Varsel fra bemelte deres Fordringer, for Hof= og Stads=Rettens Skifte=Commis Proclamatis lovlige Forkyndelse, at anmelde og beviisliggiøre sion. Ligeledes er og indkaldet bemelte Skrædermester Christian Schnell, for at paasee og give fornøden Oplysning ved hans Boes Behandling.
Berlingske Tidende, 1790-01-22
De som have noget at fordre i afdøde Matros Ole Amund sens, der haver faret med det Kongel. octroierede danske asiatiske Compagnies Skib, Prindsesse Charlotte Amalia, og efterlevende Enke Marie Helvig Jensdatters Fælledsboe, indkaldes Skifte=Commission, for at anmelde og bevise deres Fordringer, herved med 12 Ugers Varsel, at møde i Hof= og Stads=Retten ligeledes indkaldes og den Afdødes Arvinger, at melde dem inden den i Loven foreskrevne Tid, med Beviis om deres Arveret, og iagttage deres Tarv under Skiftet.
Berlingske Tidende, 1790-01-22
De som have noget at fordre i afdøde enroulleret MatroOle Hansen Holms Stervboe, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at møde i Hof= og Stads=Rettens Skifte=Commission. for at anmelde og bevise deres Fordringer; ligeledes indkaldes og den Afdødes Arvinger, at melde dem inden den i Loven foreskrevne Tid, med Beviis om deres Arve=Ret, og iagttage deres Tarv under Skiftet.
Berlingske Tidende, 1790-01-22
De som have noget at fordre i afdøde Skibstømmermand Henrich Nielsen Holms og efterlevende Enke Mette Cathrine Nielsdatters fælleds Boe, indkaldes herved med 12 Ugers Var sei, at møde i Hof og Stads=Rettens Skifte=Commission, for at anmelde og bevise deres Fordringer; ligeledes indkaldes og den Afdødes Arvinger, at melde dem inden den i Loven foreskrevne Tid, med Beviis om deres Arve=Ret, og iagttage deres Tar under Skiftet.
Berlingske Tidende, 1790-01-22
Ved Proclama, læst ved Siellands Landstings Ret den 6te og i Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret den 11te Januarii d. A. ere alle de, som have noget at fordre i Skibs=Capitain Laur, møde i Hof= og Stads=Rettens Skifte Commission, for at an Peter Lauritzens Fallitboe, indkaldede med 12 Ugers Varsel, at melde og beviisliggjøre deres Fordringer. De som have noget at fordre i Stervboet efter afdøde Matros Hans Hansen, der haver faret med particulair Skibet de sem Sødskende, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at møde i Hof= og Stads=Rettens Skifte=Commission, for at anmelde og bevise deres Fordringer; ligeledes indkaldes og den Afdødes An vinger, at melde dem inden den i Loven foreskrevne Tid med Beviis om deres Arve=Ret og iagttage deres Tarv under Skiftet. De som have noget at fordre i afdøde OpvartningsskonMaria Estabeth Grus og forhen afdøde Mand Skibsbødke12 Ugers Varsel, at møde i Hof= og Stads=Rettens Skifte Poul Thommesen Griis's fælleds Stervboe, indkaldes herved med ledes indkaldes og de Afdødes Arvinger, at melde dem inden Commission, for at anmelde og bevise deres Fordringer; lige den i Loven foreskrevne Tid, med Beviis om deres Arve=Ret, og lagttage deres Tarv under Skiftet. og i Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret den 11te Januarii d. A.
Berlingske Tidende, 1790-01-22
Ved Proclama, læst i Siellands Landstingsret den 6te ere alle de, som have noget at fordre i Stervboet efter afdøde Møllersvend Ole Nielsen med Tilnavn Mohe, indkaldede med 12 Ugers Varsel, at møde i Hof= og Stads Rettens Skifte Comere og den Afdødes Arvinger indkaldede, at melde dem inden den mission, for at anmelde og bevise deres Fordringer; ligeledes i Loven foreskrevne Tid med Beviis om deres Arveret og lagttagderes Tarv under Skiftet.
Berlingske Tidende, 1790-01-25
Af di
Berlingske Tidende, 1790-01-25
Constantinopel, den 19de November. Krigsudrustningerne, som for nogle Dage siden bleve gjorte med al mulige Jver, have nu igien ophørt, og Sulstanen, som strax vilde begive sig til Adrianopel, har atter opsaldenne Reise. Som Aarsage til det sidste troer man, at kun hans Nærværelse her er i Stand til at afholde Folkets Vrede over den bestandig voxende Mangel paa Levnetsmidler og de ubehagelige Efterretninger, som indløbe. Jmidlertid søger Regieringen, paa den best muelige Maade at afhielpe Manligelen og at skiule, hvad de ankommende nye Depecher indeholde. Den lader og uddeele Gaver og Levnetsmidler iblant Folket.
Berlingske Tidende, 1790-01-25
Gibraltar, den 20de December. Spanierne arbeide uafladeligen paa deres Skibsverfter i Middelhavet, ved Barcellona, Mallaga og Cartagena. J Mahon bygge de nye Krigskibe. Dette Arbeide har udenTvivl en Hensigt; men man har dog tillige sikre Efterretninger om, at af de 68 Linieskibe, som Spanien ved Slutningen af sidste Krig havde paa sin Liste, ere mange ikke i Stand, til at holde Søen.
Berlingske Tidende, 1790-01-25
Altgradiska, den 26de December. Efter en Hofkrigsraads-Forordning nyde de gemene deres Saar gjorte uduelige til Tienesten, deres Livstid den Grændsesoldater, som ere blevne saarede ved Berbir, og at hele Sold, som de fik i Tienesten. Da Grændsesoldaterne ellers, naar de ikke meere kunde tiene, slet ingen Lønning fik saa er dette en særdeles Velgiærning for disse Folk, og en stor eget roelige paa vore Grændsestrækninger, men paa de CroaOpmuntring for de øvrige. - Bosnierne opføre sig endnu ikke Grændser ville de ikke være saa roelige Tilskuere af, at man eller Forhugninger og Tschardacker for dem.
Berlingske Tidende, 1790-01-25
Jtalien, den 6te Januarii. Cagtiostro arresteret i Rom. 12 Grenaderer bragte ham i en Den 7de i forrige Maaned og Aar blev den berygtede Grev erling. Vogn til Engelsborg; alle hans Papirer og Skrivter bleve igiennemsøgte og Dørrene til hans Værelser forseilede. Det samme skede og med Grevens Frue og hans saa kaldte Secretair, der er en Geistlig. Hende har man ført til Klosteret, St. Appolona, og den sidste til Minoritiostret i Araceli. Aarsagerne til denne Heftelse angives forskiellig.
Berlingske Tidende, 1790-01-25
Fra Turin har man faaet at vide, at hvert Infanterie Compagnie skal forøges med 15 Mand, og Cavalleriet med 10; at der fra Plemont skaffes en Mængde Krigsforraad til Savoyen; at de fleste af Armeens Granaderer ere allerede ankomne, og synes kun at vente Resten af deres Regimenter; at 3000 Telte ere i Arbeide, at der er givet Ordre til at opkiøbe et stort Kornforraad; og at følgelig ogsaa alting der synes at bebude en Krig til næstkommende Foraar.
Berlingske Tidende, 1790-01-25
London, den 8de Januarii. Der tales nu med Vished om, at en Defensivtractat imellem Engeland og Pohlen er paa Tapetet, og at samme skal have til Gienstand ikke allene begge Nationers Handels-Jnteresse, men endog adskillige politiske Hensigter. Man forsikrer, at Kongen vil, naar Parlementet begynder igien, give Underretning baade om denne nye og om nogle andre Alliancer, som ere sluttede med adskillige Magter, samt bekiendtgiøre det Partie, som han i Henseende til den Revolution, der er gaaet for sig i de Østerrigske Nederlande, har taget. Fra Vestindien vil man have den Efterretning, at Friehedsaanden ogsaa udbreder sig over de Franske Øer, og har bragt dem til at antage en Republikansk Regieringsform, med hvilken de dog vel ville underkaste sig Nationalforsamlingen, som og vist giærne ville imodtage dem.
Berlingske Tidende, 1790-01-25
Warschau, den 9de Januarii. Præliminair=Artiklerne til den imellem Hs. Kongel Preussiske Majestæt og Republiken Pohlen sluttende Defensivtractat, som Deputationen for de udenlandske Anliggender har forfattet efter Rigsdagens Ordre, og som den 6te hujus bleve sendte til Berlin, ere vel endnu ikke bekiendte, men man veed dog, at deri tales om en vexelsidig Garantie for de contraherende Magters Stater og om en formelig Garantie af Hs. Preussiske Majestæt for Republikens Uafhængenhed og Regeringsform, hvortil man paa Rigsdagen har lagt en forfatningsmessig Grund i 8 Artikler. Bemeldte Præliminair=Artikler skulle og tale om en Plan til en frie Handel, som til en Alliance=Tractaten bestemt Tid skal reguleres ved en særskildt Convention.
Berlingske Tidende, 1790-01-25
Den nyeste og meest interessante Efterretning, som vi her have, er den Preussiske Ministers, Marquis Lucchesinis Afreise herfra, der skede i Gaar Morges gandske tidlig, efter Kongen hans Herres Jndbydelsesskrivelse, men kun for en kort Tid; thi han ventes her tilbage sidst i denne Maaned. Gienstanden for hans Reise skal være nogle fra Hofferne i Wien og Petersborg, til det Berlinske gjorte Erklæringer, der vedkomme Porten, Sverrig og i visse Maader Pohlen. -
Berlingske Tidende, 1790-01-25
For 3 Dage siden gav den Russiske Gesandt, efter sin Keiserindes Ordre, Rigsdagsmarskallen den muntlige Forsikring. at hans Monarkinde aldrig havde tænkt paa at lade Tropper rykke ind i Pohlen, hvorom Stænderne, misledede ved vrange Beretninger, havde for nogle Uger siden yttret deres Bekymring for den Russiske Gesandt.
Berlingske Tidende, 1790-01-25
Breve fra Constantinopel af 27de Novbr. indeholde den tilforladelige Efterretning, at Porten har afsendt Reis Effendi tilligemed hans hele Cancellie, der bestaaer af mere end 60 Personer, til Storviziren ved Donau. De, som ønske Fred, paastaae, at dette er et sikkert Tegn paa, at man vil indlade sig i alvorlige Fredsunderhandlinger med de tvende Keisermagter. Derimod melde Breve fra Constantinopel af 22de Novbr. at Krigen skal blive fortsat. Jnden 6 Ugers Forløb vil man formodentlig kunne melde noget tilforladeligere herom.
Berlingske Tidende, 1790-01-25
Brussel, den 12te Januarii. Den 7de hujus holdte de Nederlandske Provindsers Generalstænder deres første Forsamling, i hvilken og de fra Flandern, Hennegau, Namur, Geldern, Mecheln og Limburg afsendte Deputerte mødte. Denne Forsamling endtes med blotte Formaliteterog nogle foreløbende Jndretninger, hvis Fastsættelse man for alting troede nødvendig. Førend Stænderne forsamlede sig, holdte Cardinalen Erbebiskopenaf Mecheln, understøttet af de tvende Abbeder, von Wil lers og von Vlierbeck, en høitidelig Messe i St. Gudula=Kirken, under hvilken Storpoenitentiaren ved Cathedral=Kirker, i Antverpen, Hr. van Eupen, holdte en paa nærværende Tidsomstændigheder passende Tale. Høist besynderligt var det, at Cardinal-Erkebiskoppen ikke blev ved denne høitidelige Leilighed imodtaget ved Kirkedøren enten af det samtlige Capitul eller ved nogen af sammes Medlemmer, som ellers er stedsebrugeligt. Da Gudstienesten var til Ende, ledsagede en Commando Dragoner Nationens Repræsentantere igjennem en paa begge Sider af Gaden opstillet Rakke af Nationalmilitie til Raadhuset, hvor Forsamlingen blev aabnet. Resten af denne mærkværdige Dag blev tilendebragt med alle Slag Forlystelser og festlig Glæde. Først den 8de begyndte man at beskjæftige sig med Statssager. Uashangenheden af Østerrige er bleven besluttet og Forbindelsen imellem samtlige Provindser fastsat, saa at Hertugdommene Geldern, Brabant, Limburg og Luxemborg, Grevskaberne Flandern, Hennegau og Namur, Marquisatet Antverpen, samt Herskaberne Mecheln og Dornick udgiøre nu en forenet Fristat, ved hvilken Cardinal Erkebiskoppen af Micheln er bleven udnævnet til øverste Præsident, Advocat von der Noot til første Statsminister, og Storpoenitentiaren af Antwerpen, Hr. En pen, til Statssecretair. Paa samme Tiid have og Stænderne af Namuur aflagt Nationen deres Eed og høitidelig erklæret deres Uafhængenhed. Provindsen Hennegan har offentlig bevidnet sin Glæde over Hertugen af Arembergs Tilbagekomst, og nogle Patrioter fra Tournesis have i en Forsamling under Grev Duchastels Bestyrelse vedtaget adskillige Punkter, der skulle tiene til Grundvold og til den i nærværende Tidsomstændigheder høistnødvendige i Enigheds Vedligeholdelse. Kun Provindserne Limburg og Luxemborg have endnu ikke Luft nok den første, fordi den er for svag, og den sidste, fordiat alle de Keiserlige Tropper have der trukket sig sammen. Ved de Brabantske Patrioters forestaaende Jndmarch, fører allerede den første et frimodigere Sprog, og den sidste skal hielpes ud af sin Trængsel, saasnart Armeen under Generallieutenant van der Mersch's Anførsel har faaet den behøvende Forstærkning.
Berlingske Tidende, 1790-01-25
Stockholm, den 12te Januarii. Uagtet de paa en kort Tid igien fornyede Fredsrygter sort sættes dog Krigsrustningerne hos os af alle Kræfter, og fra Prædikestolene er bleven oplæst, at alle Regimenter maae til Midten af Februarii Maaned være fuldtallige. Galeiflaaden skal i dette Aar blive dobbelt saa stærk som i forrige, og Landmagten anseelig forøges. Bugten ved Porkala saavelsom den hele Finnske Kyst skal saaledes blive forsynet med Fæstningsværker og Batterier, at man fuldkommen kan beskytte alle Svenske Magaziner og den i forrige Sommer afskaarne directe Skibsfart over Barssund. Det Rygte, at Over kammerjunkeren, Hr. Baron Armfeld, vilde tiltræde en udenlandsk Reise og gaae i Pohlsk Tieneste, er endnu upaalideligt, ligesom det ei heller er bleven bekræftet, at GeneralSteding, som staaer i Nærheden af Nyeslott med det Savelaxiske Corps, er af Russerne bleven tvungen til Rettrade.
Berlingske Tidende, 1790-01-25
Wien, den 13de Januarii. Laudon begiver sig endnu meget ofte til Keiseren. Skulde der opkomme nok en nye Krig, som man dog vel paa nærværende Tid uden Grund frygter, skal han føre Commandoen i Bøhmen. Der er paa nye givet Ordre til, at alle Regimenter skulle inden Slutningen af Februarii Maaned være completerte, for at bringe en Armee af 300000 Mand paa Benene. Rekrytteringen gaaer for sig med største Hurtighed.
Berlingske Tidende, 1790-01-25
Den nye forstørrede Krigstyr er nu bleven udskrevet. Den som har 100 Gyldens Jndkomster, maae give 2 Gylden; enhver imellem 100 og 150 Gylden betaler 4 Gylden; imellem 150 til 200, 6 Gylden; imellem 200 til 3008 Gylden, og enhver, som haver over 300 Gylden i J. komster, maae i 2 Terminer betale 12 Procent. Til Jndkomsterne regnes ikke blot rede Penge, men Kost, Logie a. bliver anflaget, saasom ved Tienere og Tienestepiger. - Grev Cobenzl forbliver endnu nogen Tiid i Bonn for at lagttage de Nederlandske Anliggender. - Fire Ungerske Regimenter ere virkelig paa Marchen til Gallicien. Alle af det store Vognmands lang, som komme tilbage fra Armeen, skulle saasnart Veien blive noget bedre, bringe Artillerie til Gallicien og ChotzimSkulde det blive nødvendigt, at forstærke Observationscorpset i Gallicien, saa rykker den herværende Besætning af 6 Fuselierbatailloner tilligemed nogle Regimenter af Hovedarmeen efter. - De i Bøhmen, Schlesien og Mæhren staaende Regimenter forblive der undskillelig. Skulde det virkelig komme til en nye Krig; saa kommer Landon til at commandere, som sagt, i Bøhmen, Prindsen af Coburg i Gallicien, Prindsen af Hohenlohe i Wallachiet og Siebenbürgen, Spleny i Croatien, Mittrowsky i Slavonien, Wartens leben i Bannatet, og Grev Wallis faaer Overcommanden i Ungarn.
Berlingske Tidende, 1790-01-25
Den 24de December blev den store Tyrkiske Moske, paa Pladsen næst Hovedvagten, høitideligen indviet af Feldtsuperioren, Hr. Millassin, til en Romerskkatholsk Kirke. -
Berlingske Tidende, 1790-01-25
Ved Breve fra Montenegro af 8de December har man faae at vide, at Pachaen af Scutari var paa sin Tilbagereise fra Bosnien kun faa Dage tilforn ankommen med Resten af sin Armee i Provindsen Nibscizka. Denne Provinds, som udgiør en Deel af Herzegovina, grændser til Montenegriner, nes Gebet. Jgiennem dette maatte nu Pechaen marcherre, for at komme til Scutarii, men Montenegrinerne og deres Bundtsforvandtere havde aftalet med hverandre, at ikke lade ham komme tilbage til Albanien, og holdte til den Ende alle Passer stærkt besatte. Pachaen har allerede budet dem 20 Punge Ducater, dersom de vilde lade ham i Roe trække igiennem deres Land, men de have trodsig afslaaet hans Forlangende. Der er vel endnu en Veiigiennem det Tyrkiske og en anden igiennem Ragusas Gebeet; men paa den første luret Mahmud Begowich med sit Mandskab, og vil hævne det Mord, som Pachaen af Scutari har begaaet paa hans Fader; og paa Veien fra Ragusa staae de med Montenegrinerne forbundne Boecheser. Pachaen af Scutari befinder sig herover i største Forlegenhed, i Besynderlighed, da Nibscizka er et alt for lidet Land til at kunne ernære ham og hans Mandskab længe, og der tillige slet ingen Hielp kan komme til ham fra Albanien, saasom den imod ham forenede Fiende, der er henimod 25000 Mand stærk, holder alle Tilgange spærrede.
Berlingske Tidende, 1790-01-25
Leipzig, den 16de Januarii. Vor Tidende for i Dag indeholder efterstaaende Artikel fra det Brandenborgske af 12te hujus: "Det er nu tvivlsomt, om der bliver Krig. En Coureer, som den 8de hujus ankom fra Petersborg, har medbragt vigtige Depecher, i hvilke Hendes Majestæt den Russiske Keiserinde anmoder Hs. Majestæt Kongen af Preussen og at paatage sig Mæglerrarket i Hendes Krige med Porten og Sverrig, da Hun vilde være fornøiet med Hs. Majestæts Bestræbelser heri, og ønskede kun, at beholde Oczakow. Udfaldet vil best lære alt. Den 11te hujus havde Hs. Majestæt en halv Times Samtale med den Russiske Gesandt, Baron von Nesselrode. J øvrigt fortsættes endnu hos os Anstalterne til Krig, og man antage nu og Feldtchirurger.
Berlingske Tidende, 1790-01-25
Nederelben, den 21de Januarii. Man maae virkelig undres over den Dristighed med hvilken der paastaaes i Tidenden fra Gent, at Tildragelsen den 1ste hujus, da et Corps Jnsurgentere af 8000 Mand flygtede for 1500 Østerrigere, har været ganske ubetydelig, at van der Mersch, som man veed er rykket ind i Namur, endnu staaer i det Luxemborgske; at de Keiserlige Tropper imellem Marche en Famene og Luxemborg ere i beklagelige Omstændigheder, og afskaaren fra Luxemborg, da man dog veed, at der ikke gives en eneste Jnsurgentisk Soldat paa denne Side af bemelte Sted og at Veien til Luxemborg er aaben for de Keiserl.; at Garnisonen i Luxemborg var kun 2000 Mand stærk, da den dog er 6000. Man anfører dette blot for at vise, hvormeget Partiskheden forringer alt hvad der er fordeelagtigt for Østerrigerne og derimod betragter den mindste Fordeel paa Jnsurgenternes Side med Forstørrelsesglas.
Berlingske Tidende, 1790-01-25
Helsingøer, den 25de Januarii. Fra den 19de hujus til i Dag ere i alt 31 Skibe passerede Sundet.
Berlingske Tidende, 1790-01-25
Kiøbenhavn den 25de Januarii. Under 7de October f. A. har Hs. Kongelige Majestæt allernaadigst beskikket Copiist Carl Christian Dons til at være Foged for Ørche og Guldals Fogderie i Norge. Under 11te December ere efterfølgende Premierlieutenanter af Cavalleriet udnævnte til Ritmestere, nemlig: v. Orning af det Siellandske Rytter=Regiment; v. Funck af det Siellandske og v. Klenow af det Fyenske Dragon-Regiment. Ligeledes ere under samme Dato efterfølgende Premierlieutenanter af Jnfanteriet udnævnte til Capitainer, saasom: v. Gyldenfeldt af Norske Livregiment; v. Stubenrauch af Kongens Regiment; v. Roepstorff og v. Focken af Dronningens Livregiment; v. Høyer, v. Müller og v. Hindenburg af det Jydske; v. Nissen, og v. Ahrens af det Aarhusiske; v. Scheelen og v. Sommer af det Riberske; v. Sommerschield af det Søndenfieldske; v. Krefting af det Nordenfieldske; v. Jackilln af det Aalborgske; v. Linar af det Oldenborgske; v. Kreber af det Fyenske, v. Abercron af det Slesvigske; v. Franck, v. Kragstedt og de la Porte af det Holsteenske Jnfanterie=Regiment.
Berlingske Tidende, 1790-01-25
Ligesom det i forrige Aaringer er skeet, bliver Jnteressen, terne udi Livrente=Societeterne de Anno 1747 og 1757 herved endog for dette Aar erindrede, at de, i Følge Forordningen, anordnede Leve=Attester betimelig og i det længste inden Martii Maaneds Udgang indkommer, og om Dødsfald er indtruffen, da ligeledes til samme Tid derom Efterretning indsende, paa det at ingen Ophold ved de udstædende Beregninger skal foraarsages, samt at Livrenterne ikke uaffordrede skal blive henstaaende. Og for at lette de udenfor Kiøbehavn sig opholdende Jnteressentere, som forlange deres Livrenter paa Post Contoirerne i Hs. Majestæts Riger og Lande udbetalte, ville de saadanne Leve=Attester paa det Post Contoir hvor de forlange Betalingen, ligeledes inden Martii Maaneds Udgang levere, da ethvert Steds Post-Contoir er beordret disse Attester samlede og paa engang til General=Post Gange i Aviserne, ville enhver Vedkommende lade sig være amtet at indsende. Denne Bekiendtgiørelse, som skeer 3de efterretlig, saasom, om herudi skulle skee nogen Forsømmelse, have de sig selv det deraf flydende Ophold at tilskrive, især maae de udenfor Kiøbenhavn boende Jnteressentere, som ikke melde sig inden Martii Maaneds Udgang med deres Leve=Atte. ster paa det Post-Contoir, hvorfra de Betaling forlange, forvente, at deres i saa Maade tilkommende Livrenter ikke det blive betalte, men maae her udi General=Postamtet ved Commissionairer affordre dem, eftersom slige Livrenter allene engang om Aaret, og ikke oftere, paa Post-Contoirerne til Betaling blive anviiste. General-Postamtet, den 25de Januarii 1790.
Berlingske Tidende, 1790-01-25
Barom. Therm. Vinden. 18 Januarii. 128 9. 1. 1 Kulde. N. O. 2 1/4 Varme. N. 21 - - 28. 9. o. 6 1/4 Kulde. Uvis. 2 Varme. N. V. 23 - - 28. 5. 1. 6 1/4 Kulde. N. V. 24 - - 28. 3. 8. 2 Varme. Uvis.
Berlingske Tidende, 1790-01-25
Ved Tal=Lotteriets 467 Trækning i Altona udkom: No. 15, 75, 55, 74, 19.
Berlingske Tidende, 1790-01-25
Fra den 16de til 23de Januarii ere her i Staden copulerte 18 Par, fødte Drenge 38, Piger 28, tilsammer66; døde Mænd 17, Qvinder 11, Drenge 7, Piger 9. tilsammen 44; ere altsaa 22 flere fødte end døde. De Døde ere bortrykte af følgende Svagheder: Alderdom 2, Barselseng 1, Beenbrud 1, Brystsyge 5, Dødfødt 2, Falden, til Døde 2, Forraadnelsesfeber 3, Halssyge 1, Hastig Død 1, Koldbrand 1, Kopper 3, Rørelse 1, Slag 9, Tærende Syge 6, Uangivne Svagheder 6.
Berlingske Tidende, 1790-01-25
AVERIISSEMENTS. En opmærksom Eftertanke for alle Gaard og Huuseiere i Kiøbenhavn bliver forkommende Torsdag at bekomme paa det Berlingske Contoir i Pilestrædet Nr. 93 for 4 s. paa Tryk= og 6 s. paa Skrivpapiir. Jammerherre Suhms Tredie Tome af den Danske Historie fra Aar 941 til 1035, indeholdende de Konger Harald Blaatand, Svend Tveskieg og Knud den Store, er at faae paa Børsen hos Faber og Nitschke i Mummens Boglade Nr. 5. for 3 Rdlr. paa Skrivpapiir og 14 Mk. paa Trykp.
Berlingske Tidende, 1790-01-25
Fra Pressen er nu udkommet Fierde Deels første Hefte af og sælges for 40 sk. paa Tryk= og 52 s. paa Skrivpapiir. Samling; dette Hefte bestaaer af 17 Ark med et Kobber, i det Kongel. danske Videnskabers Selskabs Skrifters nye indheftet og planeret 10 sk. mere, hos Agent Gyldendal ber til S. T. Hr. Justitsraad og Professor Saxtorphs Af Klareboderne No. 9. Med samme Hefte følger og et Kobhandling om en Vugge=Maskine, indført i foregaaende 3die Deel. Sammesteds sælges og tvende af Selskabet nyelig udgivne Priisskrifter, nemlig: 1) Nr. Cagnoli Nouvelle Eclipses du Soleil, for 12 s. paa Tryk= og 16 s. paa Skriv Methode de calculer les Longitudes Geographiques d'apres les papiir. 2) Vergleichung der Nachrichten von danischen Begebenheiten v. 118211209. welche bey Arnold von Lübeck. anzutreffen sind mit andern Schriftstellern desselben Zeitalters &c., von d. Herrn Justitsrath Wilh. Ernst Christiani, for 32 s. paa Tryk= og 4 s. paa Skrivpapiir. 1 Da jeg til 11te Martii skal betale en betydelig Summe for min Kirkeforfatnings Trykning, og lidet eller inte bemelte Tid at sende mig alt indkomne, samt Subskribenterne endnu er indløbet, saa beder jeg mine Herrer Commissionærer til allersnarest at afhente deres Exemplarer, da jeg umuelig kan udden 18de Januarii 1790. holde ene at staae længere i Forskud for saa mange. Ringsted, Ussing.
Berlingske Tidende, 1790-01-25
1 tydske Literatur, er at bekomme for 4 s. hos Boghandler Plan til et aldeles fordeelagtigt Læse=Selskab af den nyeste Wilberg Schulze i Knabrostræde No. 124. Buch paa Nørregade No. 245, og hos Studiosus Th. Erns Al følgende Stykker: Gode Børn Forældres største Rigdom, Nye Samling af Skuespil for Børn af Weise, indeholdende Kanekiørselen; det unge Fruentimmer paa Moden; har nyelig Stykke kan og faaes særskilt, det første heftet 20 sk., de andre to forladt Pressen og koster 40 sk., heftet 44 s., indb. 52 s. Hvert hver 16 s.S. Poulsen, Antonistræde Nr. 324 og 325.