JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-08-07
At den spanske Forfatter kan have Ret i den Paastand, at naar Amerika bliver afhængig, saa vil den med Tiden tage Herredømmet fra Europa, og at derfore de europæiske Magter handle politisk rigtig, ikke at understøtte Jnsurgenterne, kan ikke nægtes; men hvorledes vil Amerikas Uafhængighed og Overmagt kunde forhindres, naar blot Kongeriget Brasilien holder sig i det sydlige, og Friestaterne i det nordlige Amerika, saa vil dog denne Verdens Deel gaae uhindret frem til den store Rolle, som den er af Naturen bestemt til at spille, jo fleere Stater der opstaae i Amerika, jo lettere vil derimod dets Overmagt og Farlighed for Europa kunde forhindres ved disse Staters indbyrdes Jalousie mod hinanden. - Men naar den bekiendte Vicomte af Chateaubrand, i en nye Afhandling, som han har indrykket i Journal des Debats, yttrer den Frygt: at naar heele Amerika engang kommer til at bestaae af lutter republikanske Stater, saa maae de gamle Verdens Konger frygte sor, at Amerika vil engang stige i Land i Europa, med Sværdet i den ene Haand, og MenneskeRettighederne i den anden, og omstyrte dets nærværende Forfatning, saa kan man dristigt svare: at denne Frygt er aldeles ugrundet. Europa har gaaet sin Skole igiennem, og Friehedsværmeriet er forryget; det har lært at det største Despotie kan herske, i de saa kaldte Friestater, og at den største Friehed, ligesom det sandeste Borgerheld kan opnaaes og findes, under en liberal og oplyst Monark Regiering, Fra den republikanske Side er Amerika ikke frygtelig, men vel fra den politiske; man kan være vis paa, at de spanske Colonier om de endog blive uafhængige, ere aldeles uskikkede til at blive Republiker, selv de nordamerikanske Stater ville som de tiltage i Magt, nærme sig til Monarchiet; thi hvor paa Jorden har en Stat, af nogenlunde Størrelse, kunde længe holdet sig som Republik, Democratiet er et Phantom, som opbruser og forsvinder, det er Historiens Lære. Jnterresserer man sig derfore for Sydamerikas Uafhængighed, saa er det ikke fordi, at der skulle opstaae republikanske Statsforfatninger i denne Verdens Deel; thi disse ville dog ikke blive af Varighed, men netop af den Aarsag, hvorfor den spanske Forfatter ikke ønsker deres Friehed, for at denne af Naturen, fremfor alle de øvrige saa herligt begavede Verdens Deel, kan opnaae den Cultur, og i den Grad udvikle sine Rigdomme og sine naturlige Kræfter, hvortil de ere upaatvivlelig bestemte af Forsynet.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-08-07
Det er bekiendt, at det europæiske FastlandsMagter, ikke allene ikke understøtte Jnsurgenterne i de spanske Colonier, men at de ogsaa have erklæret sig imod dem ved forskiellige Anledninger, og at de have forbudt deres Undersaattere, at tilføre dem Vaaben eller nogen anden Understørtelse; begge Dele ligesaa overeensstemmende med en forsigtig Politik, som med Retfærdigheden; det første for ikke at biedrage til at skaffe Amerika Overvægten over Europa; det andet fordi Colonierne dog ere spansk Eiendom, og Spanien har fuldkommen EiendomsRet paa deres Besiddelser. Storbrittannien har derimod fattet den vise Beslutning, at holde sig gandske Neutral i denne Krig; hvad skal den ogsaa giøre andet? Hvorfor skulde den anvende nogen Bekostning paa at hielpe Spanien til at undertvinge sine Colonier, det er heri ikke Spanien noget skyldigt, ogsaa vilde det stride imod dets Jnterresse; thi nu fører det den saa fordeelagtigste Friehandel paa Colonierne, blive de derimod underkastede Spanien paa nye, saa vil dette Rige, som tilforn, giøre Handelen derpaa til et Monopol for sig selv. Og vilde England tage Coloniernes Partie, saa vilde det ikke allene derved lægge en Grund til nye Krigs-Uroeligheder i det nu saa fredelige Europa; men tillige ogsaa biedrage til, at giøre Amerika mere mægtigt, end dets eget Vel kunde tillade. At det er den engelske Regierings Forsæt i dette Stykke, at vedligeholde Neutraliteten, sees bedst af det Svar, som Lord Castleragh skal have givet den spanske Minister, da han besværede sig over, at engelske Officeerer toge Tieneste hos Jnsurgenterne: at de ikke vare bemyndigede dertil af Regieringen, og at de spanske Tropper derfore kunne behandle dem som Krigsfanger, naar de have Held til at faae dem i deres Vold. Man har dog imidlertid formodet, at mange af disse Officerer ere udvandrede dertil, med en hemmelig Tilladelse af den engelske Regiering, hvortil man slutter sig deraf, at da de saa kaldte schveitser Regimenter i brittisk Sold, Vatteville og Rolle bleve opløste, saa havde mange af Officererne ingen Lyst til at begive sig til deres Fødeland; disse besluttede den engelske Regiering at anvise en Boepæl i Over-Canada, forat bruge dem som øvede Officerer i Spidsen for den canadiske Landmilice, imod de Angreb som kunde giøres paa dette Land, fra de forenede Stater af Hver Capitain skulde foruden den halve Sold, anvises 120 Tønder Land, og hver subalterne Officeer fra 50 til 80 Tønder Land; men de fleeste af dem toge Tieneste hos de spanske Jnsurgentere; da de derved ellers maatte miste deres halve Gage, hvorpaa de ere satte, saa slutter man sig til, at Regieringen har hemmelig givet sin Tilladelse til denne Udvandring.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-08-07
De engelske Blade yttrer ofte en stærk Misfornøielse over, at Regieringen ikke vil aabenbart understøtte Jnsurgenternes Partie, da Kiøbmandstanden frygter for, at Colonierne skulle komme tilbage under spansk Herredømme, og at den derved skulde tabe sin saa fordeelagtige Handel paa dem; de beskylde Ministeriet for, at det giør Sydamerikanerne til Fiender af Englænderne, ved at det formeget erklærer sig til Spaniens Fordeel, da det ved at have taget deres Partie, kunde have sat sig i fuldkommen Besiddelse af Handelen paa Colonierne. Andre engelske Politiker tilraade derimod Regieringen af al Magt, at hielpe Spanien til at undertvinge sine Colonier, thi sige de blive alle disse Colonier til selvstændige Stater, saa vil det i Tiden være ude med den engelske Handel paa Ost- og Vestindien, og med dets Magt i disse Egne; Englands Existenz beroer derfore paa, at skaffe Spanien sine Colonier tilbage. Spanien kunde derfore igien indrømme England den frie Handel paa sine Colonier, og imidlertid give det Buenos=Ayres i Pant. Man seer heraf hvor meget Hovedbrud dette uroelige Amerika forvolder. (Fortsættes)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-08-07
Jndenlandske Efterretninger. Fredagen den 1ste August, afreiste Deres Majestæter Kongen og Dronningen, samt D. K. H. Kronprinsesse Caroline og Prinsesse Wilhelmine, til Oldeslode. Hs. Majestæt Dronningen og begge Prinsesserne kjørte fra Frederiksberg Slot om Morgenen Kl. 9, og Hs. Majestæt Kongen fra det Kongelige Palais her i Staden samme Dags Eftermiddag Kl. 2. Allerhøistsamme mødte hinanden i Corsøer i bedste Velgaaende, henimod Kl. 8 1/2 om Aftenen. Overfarten over Beltet den paafølgende Dag, varede henved 8 Timer. Fra Løverdagen til Søndagen, overnattede det Høikongelige Herskab i Nyborg. J Odense, hvortil de ankom Søndag Morgen Kl. 7, behagede det Allerhøistsamme, at opholde sig en halv Time, og fortsatte derpaa Reisen over Middelfart i bedste Velgaaende, til Apenrade samme Dag. Efter Bestemmelsen reiseDe den 4de fra Apenrade til Louisenlund. Den 11te fra Louisenlund til Kiel, og den 13de fra Kiel til Oldeslode. Suiten bestaaer af: Damer: Kammerfrøken v. d. Maase, Hofdame Frøken Gall, Mademoiselle Jensen, Kavalierer; Overhofmarichal Hauch, Overhofmester Brochenhuus, Generalmajor v. Bülov, Kammerherre Staldmester v. d. Maase, Kammerherre Gøssel, Etatsraad Brandis, Major Trepka, Assessor Federsen, Assessor Müller.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-08-07
(Skilderiet.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-08-07
Nyborg, den 3die August. Deres Majestæter Kongen og Dronningen tilligemed Deres Kongelige Høiheder Prinsesserne Caroline og Wilhelmine, afgik Løverdags Morges Kl. 6 3/4 fra Corsøer, paa Postjagten Ørnen, under Commando af Admiral Lindholm, og ankom hertil Byen om Eftermiddagen Kl. 2 1/4 i allerhøieste Velgaaende. Det behagede Deres Majestæter at tage ind hos Giæstgiver, J. H. Schalburg, paa den Kongelige Postgaard, hvor Allerhøistsamme forbleve Natten over, og derfra fortsatte Reisen næste Dags Morgen Kl. 5 1/2 over Odense til den videre allerhøieste Bestemmelse, saavel ved Ankomsten som Afreisen, hilsedes Deres Majestæter med 27 Skud fra Fæstningen, fra adskillige paa Rheden liggende Skibe, saavel som fra Holckenhavn, saluteredes det elskede Kongehuus under Forbieseillingen, ligeledes med 27 Skud, og om Aftenen var Nyborg Bye paa det smagfuldeste illumineret. (Stadt.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-08-07
Befordringer. Den 23de Juli er Cand. theol. F. V. Gamborg beskikket til residerende Capellan for Tikiøb, Hornbek og Hellebek Menigheder, i Siælland; Cand. theol. J. A. Riis til 3die Cathechet ved Bremerholms Menighed, i Kiøbenhavn; Exam. juris J. L. Grum til Copiist ved Brevskriver-Contoiret, under den kongelige Lands-Overret samt Hof= og Statsret.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-08-07
Kiøbenhavns Børs d. 5. August. Cours. Hamb. 2 M. 472, a vista 480. Amsterdam 2 M. - , a vista, London 2 M. - Rbd. Paris 2 M. - Spec. 485. (d. 5 August 1816 700) Specier solgtes til 29 Rbmk. - s. (J Fior 42, Toldspecier- Rbmk., for Committeesedler blev givet (med Rente) 105 (Jstor 92) pr. 100. Obligationer 85 (Jfior 79). Norske Rigsbanksedler 26 a 26 1/2 (Jfior 40 1/2. Norske Speciesedler 19. Svenske Sedler 7 Mk. 14 s. a 8 Mk. Disconto 10 Proc.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-08-07
AVERTISSEMENTS. Sidst i August eller først i September Maaned, bliver Bavelse Hovedgaard, hvortil er fuldt Hoverie, opraabt ved offentlig Auction til Bortforpagtning i 10 Aar fra 1ste Mai 1818, paa de Conditioner, som om 14 Dage vil være til Eftersyn i Kiøbenhavn hos Hr. Olsen i de 3 Hjorter, paa Postgaarden i Ringsted, paa Postgaarden i Odense, og hos Undertegnede paa Næsbyeholm. Foreløbigen meldes, at med Forpagtningen følger 200 Stkr. Kiør, samt Meierieredskaber, saa og 10 Arbeidsheste, endeel Arbeidsvogne og Avlingsredskaber. Saavel den behøvende Vintersæd, som og Foraarssæden leveres Forpagteren. Næsbyeholm pr. Ringsted den 3die August 1817. N. B. Nørregaard, Forvalter.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-08-07
Løverdagen den 9de August førstkommende, Kl. 3 Eftermiddag, bliver paa Tinghuset i Ringsted, Licitation afholdt over Beenløse Kirkes Jstandsættelse, efter de Conditioner, som ved Forretningens Afholdelse fremlægges, og foreløbigen ere til Eftersyn hos Hr. Byefoged Harhoff i Ringsted, og hos Undertegnede. Ringsted, den 1ste August 1817. Mønster, Amtsprovst.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-08-07
Løverdagen den 9de August førstkommende, bliver paa Sorøe Tinghuus Kl. 10 Formiddag, Licitation afholdet over Pedersborg Kirkes indvendige og udvendige Afpudsning, Tagets Jstandsættelse og nogle mindre Reparationers Udførelse efter de Conditioner, som ved Forretningens Afholdelse fremlægges, og foreløbigen ere til Eftersyn saavel hos Hr. Kammerraad og Byefoged Møller i Soroe, som hos Sognepræsten Hr. Edsberg i Pedersborg, og hos Undertegnede i Ringsted. Ringsted den 1ste August 1817. Mønster. Amtsprovst.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-08-07
Et Boelsted paa Slots Biergbye Mark, bestaaende af 11 Fag Huus, og har et Tillæg af 15 Tønder Land, Ager, Eng, og Tørvejord, som staaer for Hartkorn 2 Tdr., 1 Skiep., 2 Fdk., 1 Alb., agter Eieren Hans Jensen underhaanden at bortsælge. Med Stedet kan følge 2 Heste, 1 Vogn, 1 Jernploug, og en Jernharve. Ligeledes følger i Kiøbet, Afgrøden efter Udsæd af circa 9 Tønder Vaarsæd. Lysthavende ville snarest muelig henvende sig til Eieren, som paaviser Eiendommen, og afhandler det videre fornødne.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-08-07
Et lille godt Sted, beliggende til Kiøbmands Handelen. enten i Holbeck, Restved eller i Nyekiøbing i Orsherred, ønskes til Micheli Flyttetid, enten til Leie eller til Kiøbs, om der skulde være nogen Avling til, ønskes det helst. Hvo som haver saadant et Sted, bedes at aflægge en Billet i Avis-Expeditionen i Slagelse, med Udskrift: til Handelen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-08-07
En Karl som kan forestaae en Avling paa en Herregaard, kan faae Condition til 1ste November, naar han melder sig hos Meelhandler Bøgvad i Slagelse, uden god Recommendation kan det ikke nytte, nogen melder sig.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-08-07
Hos Undertegnede er at faae til Leie, en Stue med Kammer, Kiøkken og Spisekammer samt Brændehuus, til S. N. Møller, Micheli Flyttetid. Bødkermester.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-08-07
Paa Søndag Kl. 9 bliver Gudstienesten holdet i St. Michels Kirke for St. Michels Sogn.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-08-09
Den Vest-Siællandske Avis, eller. Ugeblad. Slagelse. den de landske Historie. uden- og inden vigtigste Nyeheder. Dagens Redigeret af Pastor og Ridder Bastholm. - Trykt og forlagt af Peter Magnus. 3die Aarg.) Løverdagen, den 9 August 1817. No. 95. Med Kongl. allernaadigst Tilladelse, at forsendes med Brevposten til Dannemark og Hertugdømmene.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-08-09
Nyeste Post=Efterretninger. Jmedens franske Blade (hedder det i den politiske Journal) stese indeholde nye Skildringer og Forsikkringer om Frankerigs Rolighed og Sikkerhed, som endog ere paafaldende ved deres hyppige Gientagelse, saa give mange private Efterretninger en ganske anden Forestilling om Tilstanden i dette Land. Neppe er de Ultras Partie blevet undertrykket, saa reise deres Modstandere de Revolutionaires sig paa nye, især efter det sidste, endskiøndt forulykkede Forsøg ved Forestillingen af ArnauldsGermanikus og de offentlig Blade antage paa nye den gamle fordringsfulde og erobringsyge Tone. Den første Forsamlig af Militair-Committeen; Efterretningen og Troppernes Bevægelse i det indre af Riget; Lovtalen over den forrige Loire-Armee og især en Artikel i Journal General, som bliver skreven af en af Ministernes Tilhængere, udtaler tydeligt nok disse Grundsætninger; det hedder deri: Efterat Frankerige har en Tid lang været Europas Skræk, synes det snart at ville tiene til dets Mønster. England er oprørt; i Norden, ere Sammenrottelser udbrudte; i de øvrige Landeytttrer sig alle Slags Ondt, blot Frankerige vedligeholder sin roelige og værdighedsfulde Stilling. Men hvorledes seer det ud med denne Rolighed, naar man betænker hvormange Repræsentantere fra Maimarken (under Bonaparte i 1815).
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-08-09
Flygtninger fra Waterloo og andre Mænd, som vexle Farver ligesom Opalen, og spille i det Blaae og det Hvide, eftersom Lyset falder paa dem, endnu staae i Spidsen for Armeen og Departementerne. J nogle Departementer, som netop roses for den gode Tænkemaade, som bestæller dem, blev Kongens Buste nedrevet og kastet i Loiren, i et andet forkyndte revolutionaire Proclamationer Bonapartes Tilbagekomst; i et tredie hørte man paa et offentligt Korntorv de heftigste beskyldninger mod Kongen og Englænderne, hvilke man beskyldte for at have opkiøbt alt Korn for at udhungre de franske. J Bonapartes Tid, sagde man, kunde man kiøbe et Pund Brød for en Sou; dog forglemte disse Folketalere, at Bonaparte lod i 1812 skyde paa Folket i Caen, fordi det tillod sig at føre ligesaadanne Klager. J St. Jean Pied de Port blev den trefarvede Fahne for kort Tid siden udstillet. Randons Sammenrottelse viser hvorledes den offentlige Stemning er i Bourdeaux. Præfecten Fievre skildrer paa følgende Maade Tilstanden i sit Departement. Bøndernes Sæder grændse næsten til Barbarie; heele Menigheder paa 12 til 1300 Personer have i 27 Aar næsten været uden al Gudstieneste, og dertil hersker den største Overtroe blandt dem. Hver Landsbye har sin Oprørsmand. Da Planeten Venus nyelig viiste sig i sin glimrende Skiønhed imellem Pleiaderne, saa gjorde Landsbye=Astronomerne den strax til et Forbud paa Keiserens Tilbagekomst. Planeten skulde betyde Keiseren og de øvrige smaae Stierner hans Armee. Madam Regnault de St.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-08-09
Jean Angelys bekiendte Brev indog mange Personer Angest, hvilke hun havde roest som Napoleons Tilhængere (hun har nu faaet Tilladelse at reise til Amerika til hendes Mand, som skal være bleven afsindig) blandt disse hører den nærværende General-Directeur for Museet Grev Forbin, som formodentlig snart vil faae Denons Skjebne (han vil nu giøre en Reise til Grækenland, thi hun fortæller om ham, at han skal have overleveret hende det bekiendte Manuskript fra St. Helena med de Ord: "det er Tacitus Veltalenhed fra Cæsars Haand" (udentvivl en sandfærdig Yttring; men han kunde gierne sige den, uden derfore at være en Modstander af det nærværende Kongehuus). Administratoren for Levnetsmidlerne Doumare, er bleven fængslet af politiske Aarsager; men siden den Tid ere fleere af disse Embedsmænd ansatte ved Armeen, hvis Troeskab er meget mistænkelig, blandt andre et bekiendt Medlem af Velfærds-Commissionen, som førte Guillotinen, i sit Signet.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-08-09
Kongen af Brasilien vil lade sig krone i Rio Janeiro den 21de Mai. – J Ostindien staaer en nye Krig for Døren, General-Gouvernøren Lord Moire, lader udruste en frygtelig Armee, der især skal blive vel forsynet med Artillerie og Congreviske Raketter, for at angribe den bekiendte MaratteChef Scindigh, som har viist sig fiendtlig findet mod Engellænderne, og tilladt de Pindarees en frie Giennemmarsch igiennem sine Stater. Altsaa skal Blodet atter strømme i de øvrige Verdens Deele, kun det lykkelige Europa har Fred, og grundfæster dagligen mere dens Varighed. Staden Hamborg, har nu ogsaa paa den russiske Keisers Jndbydelse, tiltraadt den hellige Alliance Naar Hungersnøden, og Standsninger i Næringsveiene først er overvundet, saa kan Europa lægge sig til Hvile paa sine Laurbær, thi af Oprør og Folketumulter, har det intet betydeligt at befrygte.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-08-09
Den spanske Colonial-Krigs nyeste Historie.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-08-09
(Fortsat). Det samme Neutralitets System, som Storbrittannien har antaget, i Henseende til Krigen i de spanske Colonier, er ogsaa antaget af de nordamerikanske Friestater, den sidste Præsident Maddison, paadrev det med Kraft førend sin Afgang, og en Akt gik igiennem i Congressen, den 3die Marts d. A., inden den nye Præsidents Tiltrædelse, hvorved det blev Friestaternes Borgere forbudt, at foretage sig i Nordamerikaldrustninger til Jnsurgenternes Fordeele. Straffen for Overtrædelsen af dette Forbud, er fastsat til en Mulct paa 10,000 Dollars, foruden Fængselstraf, Kongressens Præsident lod Akten meddeele til den spanske Minister i Wafhington, Ridder Onis. Jnden Aften blev publiceret, havde den portugisiske Minister i Washington, J. Correiae de Serra, ligeledes paadrevet dette Forbud, og i den Anledning vexlet fleere Noter med den da værende Statssecretair James Monroe, hvilke Noter findes aftrykte i den Hoftidende, som udkommer i Rio-Janeiro. Uagtet dette strænge Forbud fra den amerikanske Regiering, mod Udrustninger i Friestaternes Havne til Jnsurgenternes Fordeel, paastaaer man dog, at de hemmeligen finde Sted, saaledes skrives fra Madrid under 3die April d. A., at en Jnsurgent-Caper Patrioten fra Mexico, havde kort tilforn borttaget et spansk Skib, som seilede fra Havanna og til Mallaga; Capitainen udsagde derved, at Skibet var udrustet i Baltimore, og at alle Matroserne vare Nordamerikanere. Det er forresten bekiendt, at de fleeste Jnsurgent-Ca pere udrustes paa Domingo i Pethions Havne, hvorhen alle Krigsfornødenheder, som udfordres dertil bringes af Nordamerikanerne. Disse Capere tilføie den spanske Handel en saa stor Skade, og udvise en saa mageløs Dristighed, at Spaniens Velfærd lider paa det føleligste derunder. Saaledes toge de ved de canariske Øer i Marts, en meget riigtbeladt spansk Gallione; i samme Maaned erobrede de det spanske Skib Emaunelle, fra Guatimala, bestemt til Cadix, som havde 800 Suroner Jndigo, og 26,700 Piastre ombord. De blokerede især tæt de canariske Øer, og hentede ofte Skibene ud af Havnene. J Enden af April toge de et andet spansk Skib, som kom fra Lima, og bragde, to Millioner Piaster med sig. J Juni krydsede 4 Jnsurgent-Capere, som førte fra 10 til 20 Kanoner, udenfor Cadix selv, som i et kort Tidsrum havde bemægtiget sig blandt andre Skibe, ogsaa Skibet Esperanza, som af det phillippinske Compagnie var bestemt til Manilla, og Skibet Charlotte, som skulde afgaae til la Guyra. Jkke heller de portugisiske Skibe, bleve skaanede, og ganske nyelig have Jnsurgenterne opbragt to portugisiske Ostindiefarere; da disse Capere blive daglig mere forvovne, og Handelen i Cadix næsten ligger reent stille, saa har man endelig bragt det saavidt, at Fregaten Diana er fra denne Stad udløben i Begyndelsen af Juli, deels for at forfølge Caperne, og tillige for at Convoiere nogle spanske CoffardieSkibe til Amerika. Den bekiendte Frieheds Mand i England, Søeofficeren Lord Cochrane, havde ogsaa i Sinde at udruste et Krigskib, for dermed at komme Jnsurgenterne til Hielp; men der blev intet af dermed, enten vilde Pungen ikke strække til, eller Sindet forandredes. (Forts.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-08-09
AVERTISSEMENTS. Jfølge Forliig, og derefter given Udlæg, afholdes Onsdagen den 20de og 27de August, samt den 3die September dette Aar, offentlig Auction over Brændeviinsbrænder Baastrups eiende, og paa Slagelse Kiøbstæds Biergbyegade, under Matr. No. 117 og 118, beliggende Huus og Gaard, med tilliggende Eiendoms-Jorder, omtrent 30 Tdr. Land. Gaarden, som for faa Aar siden, er opbygget af Grundmuur, og hvis Bygninger er Assureret for 7320 Rbd. S. V., er forsynet med et stort og godt Brændeviinsværk, og den har en meget behagelig, og for al Næringsbrug beqvem Beliggenhed, ligesom den og har alle, for en anstændig Familie ønskende Beqvemmeligheder, hvoriblandt en smuk Hauge, og overflødigt Vand. Huset er indrettet til Leie-Vaaninger, og indbringer aarlig omtrent 600 Rbd. N. V. Conditionerne hvorefter Eiendommene enten samlede eller separate, absolut bortsælges ved den 3die Auction, som afholdes i oftmeldte Gaard, bliver til Eftersyn paa Undertegnedes Contoir, 8te Dage forinden den 1ste Auction afholdes. Slagelse, den 7de August 1817. Stabell.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-08-09
Onsdagen den 13de August førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, lader Hr. Farver Petersen, paa sin i Fæstehavende Vognmands=Lod, samt paa hans Communelod i Mellemmarken med fleere Steder, ved offentlig Auction bortsælge, endeel Sæd paa Roden, af alle Kornsorter, hvoriblandt Afgrøden af circa 7 Tdr. Toradet Byg. Auctionen afholdes paa Lodderne, og begynder paa Vognmands-Lodden. Stabell.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-08-09
Torsdagen den 14de denne Maaned, om Formiddagen Kl. 9, bliver hos Sognefoged Femmer, i lille Wald bye, ved offentlig Auction bortsolgt, endeel Byg og Havresæd paa Roden, samt Høe i Stakke, paa Conditioner, som ved Auctionen bekiendtgiøres. Slagelse, den 7de August 1817. Birch.