JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1794-05-19
Paa Vestergade No. 18, i Boutiken næst ved Skibet er Udsalg af alle raffinerede Sukkere til de nu værende Sukkerhuus Priser, nemlig: Candis i Potter 28 s., klar og hvid Dito 33 s., Lumpen i smaae Topper 29 s., Melis Dito 30 sk., extra fiint 31 s., sin Raffinade 35 s., i smaae Vægt Pd. 1 a 2 s. mere, NB. naar tages 25 Pd. og derover faaes 3 pr. Cento Rabat, og Kaffe=Bønner for Compagniets Priis m.v. hos Schoustrup. Hos Hofbogtrykker Møller i Frederichsberggaden Nr. 230 er trykt: Den almindelige, og af Herren Selv os givne Bøn, Fader vor a. betragtet i sin høie Værd; og findes sammesteds til Kiøbs, saavel som paa alle Børsens Boglader, hos Hr. Agent Gyldendal i Silkegaden og Hr. Boghandler Hegelund i Færgestræde, paa fiint Papiir for 1 Mk. 8 s. og Trykpapiir 1 Mk.
Berlingske Tidende, 1794-05-19
J Anledning af adskillige Bekiendtgjørelser fra Hr. Friderich Kiedel med flere, er den Mening udbredt, at Farverne tilvender dem en ubillig Fordeel paa den blaae Farve; saa til lades det mig at fremsætte nogle Anmærkninger over en Copie som findes i Avertissementet til de Berlingske Tidender No. 26 fra forrige Aar, hvor der skrives at Hr. Riedeels Maade er 1) Sparkommere paa Jngredienser. 2) Langt fordeelagtige re paa Ulden og især paa Linnet, da derved kan farves dobbelt saa meget som forhen (NB. ikke saa ægte.) 3) Og at Kyppenkan føres med mindre Haard, end efter den os hidindtil bekiendttebrugelige Maade. Meningen af den første Puncter, at Hr. Riedel skulde være første Opfinder af at beholde en Kyppe i Gang i flere Aar, med samme Lud som den første Gang blev hvorved kan spares Jngredienser; men enhver kyndig Farver veed at samme Maade har været brugt fra de ældre Tider, da den er beskreven af den franske Chemist Hellot for 1750. Jeg har fra mine første Læreaar seet samme Maade bruge, og selv ført en Kypp, som paa 6te Aar var næsten bestandig bleven brugt, uden at bortkaste Luden, men allene bleven forfrisket med at tilsætte Jndigo og andre Jngredienser, hvilket beviser at det er ingen nye Opfindelse. Vidnen anden Punct (nemlig at farve dobbelt saa meget som forhen) bemærkes; da Hr. Riedel gjorde sin første Prøve i Kiøbenhavn, lev det bekienet, at han farvede det linnede Garn med Bruunspaan (Blauholtz) af. Lign. Campechianum og derefter farvede det færdig paa Kyppen (hvormed han paastod Contracten opfyldt, hvor i han havde forbundet sig til at farve omtrent dobbelt saa meget med et Pd. Jndigo som forhen) men en lovlig Synsforretning beviiste det som Er at renhed har lært de fleeste Huusmødre, nemlig: at Bruunspaans=Farve er uægte, da den svinder endog for de svage Vextsyrer, saavelsom for Ludsattene og Sæben: at igientage Farvningen med nogle enkelte Pd. Garn paa Kyppen, saa længe til at den falske Grundfarve ikke bemærkes, det beviser ikke, at farve omtrent dobbelt saa meget ligesaa got og bestandig som forhen. - Ved den 3die Punct vil jeg blot anmærke, at for de som forstaae at føre en Kyppe er det ikke nogen Haard, derimod vil det altid blive Haard for Ukyndige. - For Farvekunstens Dyrkere anmærkes, at Hr. Riedel foregav at have opfundet et Middel paa en let og hastig Maade at bringe en saa kaldet forskierfet eller stiv Kyppe i Arbeide, hvilket Middel var en Klidpose, men at dette ikke er noget Nyt, troer jeg enhver vil tilstaae, for mange Aar siden har jeg fret den Maade bruge, og selv brugt den men efter at en beqvemmere og paalideligere Methode er bleven opfundet, har jeg aldrig anvendt, men ganske at skaffet Brugen, deraf, som usikker og ubeqvem. - Endelig indbyderjeg hermed mine Høistærede Herrer, Chemiens og Farvekunstens Eiskere, til offentlig at bekiendtgiøre deres Mening, for at sætte Sager, ifftrette Lys, som nu er indstævnet for Høyeste Ret, da den ellers vil for Vedkommende blive mørk og tvetydig. - Jmidlertid haaber jeg med dette at have overbeviist Publicum, at ægte blaat kan ikke tarves for den halve Priis uden at lide Tab. Paul Buch, Farver i Vordingborg.
Berlingske Tidende, 1794-05-19
En ved det Fyenske Dragon-Regiments 1ste Escadron staaende Dragon, navnlig Christian Hjort, der som Friemand paa Smedeprofession var permitteret til Snesløv Bye ved Førslevgaard udi Sielland, har efter skeedte Jndkaldelse ikke indfundet sig til nærværende Exerceer Tid, da nu umueligen har allene har overtraadt sit Passes Lydende ved at forandre Opholdsted, og derfor er har modtaget den ham tilsendte Jndkaldelsesordre, saa adverteres han herved ufortøvet at indfinde sig ved Escadronen; i anden Fald anmodes tienstlig alle og en hver at anhølse som som Deserteur, samt da at tilkiendegive Regimentet saadant, da de medgangne Omkostninger og sædvanlige Opbringerpenge strax skal vorde erlagt. Han er lys af Haar og blaae af Øine, 64 1/2 Tomme høi og 34 Aar gammel. Odense, den 12te Maji 1791. Schiern, Major Paa Bramstrupgaard under Odense Amt i Fyen, er ved Døden afgangen Skytten Damel Lindner; hans lidet Efterladenskab er strax paa lovlig Maade taget under Registering og Fersegling; den Afdødes Arvinger skal foruden en Broder som er Skovrider ved Thaasinge Slot være boende og opholdende sig i Holsteen, men videre ikke paa hvad Steder, eller hvor mange de ere; thi indkaldes da herved de Myndige i egen Person, og de Umyndige med Værge og Formyndere 3de Gange i Kiøbenhavns Berlings Aviser, Fyens Stifts almindelige Tidender og den Altonaiske Merur, alle at møde her paa Bramstrupgaards Skriverstue 12te Ugersdagen fra understaaende Dato, som bliver den 11te Julii førstkommende, da Skiftet til den Tid agtes for retaget og om muligt sluttet. Til samme Tid og Sted indkaldes og Stervboets Credi= og Debitorer om nogle af disse skulde være, de første for at beviisliggjøre deres Fordringer, og de sidste for at betale hvad de maatte være skyldig, da enhver skal vederfares Ret efter Lovens Medfør og Boets ringe Omstændigheder. Bramstrup, den 18de April 1794. Paa den høie Skifteforvalter Hans Excellence Hr. Generallieutenant Ahlefelds Vegne, N. A. Amentorp, Fuldmægtig.
Berlingske Tidende, 1794-05-19
Under Tranekjær Amt, Nørre Herred, Grevskabet Langeland, Bodstrup Sogn, Livbølle Bye, er den 26de Februarii d. A. ved Døden afgaaet Jndsidderske Sussanne Bergen, hvorefStervboet strax er forseglet og 30te Dagen aabnet, registeret og vurderet; under Skiftet er tilkiendegivet, at den Afdøde har været givt med en Skræder navnlig Hans Olsen, der for ungefær 10 Aar siden er bortreist, og hvis Opholdsted siden den Tid ikke vides; bemeldte Hans Olsen Skræder bliver altsaa herved: de Kiøbenhavnske Berlingske og Jversens Fyenske Aviser 3de Gange efter hinanden med 12 Ugers og Aars og Dags Varsen fra denne Publications Dato at regne, indkaldet at møde eller møde lade hos Sognefogden Jørgen Clausen i Leybølle, til hvilke Tider Skiftet igien vorder foretaget; til samme Tider og Sted indkaldes og de øvrige Arvinger og Stervboets Credi= og Debitorer, da enhver især skal ved riares hvad Ret Loven giver dem. Thranekiær, den 9de Maji 1794. N. Lassen. committeret Skifteforvalter. Paa Reeden for Fiskerleiet Aarsdal, i Jpsker Sogn paa Boenholm, er den 12te dennes opbierget et Skibsanker med en Stump Ankertoug, 9 Favne langt, 11 Tommer tykt, og en Tøndebøye med Træebaand og 16 Favne Bøgererb. Den enAnkerslig er mærket IIII og den anden III, og AnkerleggenC. C. S., hvilket Anker med fornævnte Tilbehør er vurderet for 16 Rdlr. Dette bekiendtgiøres herved i de Kiøbenhavnske Berlingske Tidender og Adresse=Contoirets Efterretninger, til den Ende, at vedkommende Eier sub pæne præclun perpetusilentii, kan vide at melde sig inden Aar og Dags Forløb hos mig Undertegnede med lovlig Beviislighed for sin Eiendoms Ret til samme, da det i mod lovlig Biergeløn og Erstatning af de udlagte Omkostninger, skal blive overleveret. Nexøe, den 22de April 1794. C. Heiberg, Amtmand. J Middelfart kan faaes til Leie eller til Kiøbs, en heel eller halv Gaard, brandmured Bygning af 2 Etager og 16 Værelser, til Beboelse foruden Kiøkken, Kielder, Bryggerhuus og Udbygninger, samt smuk Hauge, alt vel indrettet for en Familie, hvorom Leieren eller Kiøberen vilde henvende sig til Kammerherre Adeler paa Hinsgaul i Middelfart Sogn.
Berlingske Tidende, 1794-05-23
Genua, den 26de April. Fra Corsicaved man, at Staden og Fæstningen Bastiavel endnu stedse forsvarer sig, men dog ikke meer saa ivrig, som i Begyndelsen, og at den, dersom den ikke snart faaet Undsætning, ikke længe er i Stand til at holde sig. Til Oneglig skulle atter 6000 Franskmænd være ankomme fra Nizza, for at forstærke deres Armee sammesteds. Det heder ogsaa at Commissairen Salicetti er selv afreist til Toulon, for at skynde paa den der værende Escadres Afgang. Her er alt meget roeligt og man er beskiæftiget med Tilberedelser til vor Doges Kronningsfæst. Men derhos forsømmes dog ikke at sætte os i god Forsvarstand.
Berlingske Tidende, 1794-05-23
De nederlandske Grændser, den 10de Mai. Den 4de d. M. ganske tidlig, have Franskmændene, Rousselair i Flandern, overrumplet et hannoversk Cavallerie Detachement af 3 til 400 Mand, og taget sammes Commandeur fangen, men Hannoveranerne have igien samlet sig, angrebet Franskmændene, befriet deres Commandeur, og erobret 6 Kanoner. Staden Cortryck er indsluttet, og man haaber at giøre hele Besætningen til Fanger. Endnu den 7de har man i denne Egn hørt en stærk Kanonade.
Berlingske Tidende, 1794-05-23
Aachen, den 12te Maji. Den Keiserlige General, Grev Latour har den 7de den ne Maaned og Aftenen, nødt Franskmændene til, at forlade den vigtige med 5000 Mand besatte Post Maroilles, mellem Landrecy og Avesnet; og Prindsen af Coburg har trukket sig tæt til Fæstningen Cambray. Samme Dag om Eftermiddagen, er det kommet til en blodig Fegtning, mellem ovenmeldte Fæstning og Bouchain, hvilken er faldet udtil de Alliertes Fordeel, men de omstændelige Efterretninger derom ere endnu ikke bekiendte. Den franske Armee i Cæsareleren har meget forstærket sig, og to nye Conventscommissarier ere ankomne sammesteds. - J Flandern har GrevClairsait den 7de d. M., tilligemed Hertugen af York forandret sin Stilling, og er med den venstre Fløy gaaet over Lyk Den 8de har han staaet lige for General Pichegry, og man ventede den 9de eller i det seneste den 10de en blodig Trefning. Paris, den 12te Maji.
Berlingske Tidende, 1794-05-23
Den 8de d. M. blev Prindsesse Elisabeth, Ludvig 16de Søster, uformodentlig ført fra Templetaarnet til Concier, geriet, og strax derefter fremstillet for Revolutionstribunalet, som den 10de i Frihedssalen afsagde Dødsdommen over hende, og ved sammes Fuldbyrdelse er da gjort en Ende paa denne beklagelseværdige Prindsesses Lidelser. Hun var født den 3die Maji 1764, og bragte sit Liv, hvis sidste Epochvar for hende Rikke af undsigelig Jammer og Ydmygelse, til en Alder af 30 Aar og 7 Dage. Hendes Dødsdom lød paa at hun var overbeviist om at være Stifter eller Deeltager i den Sammensværgelse, hvori Capet, hans Kone, hans Familie og Agenter havde giørt sig skyldige, ved at opfordre til udvortes og indvortes Krig, give Fienderne Understøttelse af Folk og Penge, underholde hemmelige Forstaaelser, lade Tropper forsamle sig og giøre Anstalter til Folkets Ødeleggelse Friehedens Tilintetgiørelse og Despotismens Jndførelse. Nu har ogsaa Mairen Pache udspilsin Rolle. Velfærdscommissionen har afsat ham, ladet ham arrestere, og allerede udnævnt Borgeren Fleuriot til Maire i Paris i hans Sted, hvilken ogsaa allerede har i Borgerraadet aflagt sin Eed, og faaet Borderkysset af Præsidenten.
Berlingske Tidende, 1794-05-23
London, den 13de Maji. Admiral Macbride har i Plymeuth, da han vilde stige til Hest, brækket et Laar ved det at Foden gleed ud af Stighøilen.
Berlingske Tidende, 1794-05-23
J Løverdags er en Estadre af 2 Linieskibe, til hvilke det tredie skal støde, og 5 Fregatter, under Admiral Murrans Commando, gaaet under Seil til Hallifax i Nyeskotland, J Søndags ankom til Admiralitetet Capitain Murray, som længe har krydset med en Skaluppe paa de franske Kyster, og har, som det heder bragt den Efterretning, at den af 30 Linieskibe bestaaende franske Flaade er i Tirsdags Aftes udløbet fra Brest, formodentlig for at gaae den længe fra America ventede Convoy i Møde. Admiral Howe har allerede Efterretning derom, og man kan nu ogsaa til Søes vente en vigtig Træfning.
Berlingske Tidende, 1794-05-23
Aachen, den 15de Maji. Allerede den 9de d. M. ere de tydske og franske Forposter komne tet ved hverandre, og den 10de er det kommet til en almindelig Trefning, da en fra Ryssel fremrykt fransk Magt angreb paa alle Steder, fra Leers til Elsbing, den combinerte engelskekeiserlige Armee, under Hertugen af York, og Begyndelsen drev de allierte Forposter tilbage og havde allerede bemægtiget sig nogle Landsbyer. Men General Otto overvandt med Cavalleriet Franskmændene saaledes, at de at Døde og Saarede have mistet henved 2000 Mand, samt 12 Kanoner, nogle Haubitser og 20 Munitionsvogne. De Keiserliges og Engelændernes Forliis af Døde, Saarede og Savnede har bestaaet i 2 til 300 Mand. De Alliertes Jnfanterie er aldeles ikke kommet til at fegte. - General Clair sat har den 11te om Morgenen, sat sig i Bevægelse fra af Sider, for at indslatte Fæstningen Cortryck, hvilket ogsaa er skeet. Den siendelige Besætning i denne Fæstning har endnu samme Dag giort 5 til 6 mordiske Udfald, hvilke mundter tid dog ikke have ophævet Beleiringen. Jlden fra begge Sider har varet til om Aftenen Kl. 8. Men den 12te, ganske tidlig, har General Pichegryn angrebet Grev Clairfait med mange Colonner, og det Slag har været et af de blodigste, og saa mordiskt, som man i dette Aar endnu ikke har haft noget Den keiserlige venstre Fløi har maattet trække sig tilbage. Det brave Dragon Regiment Latour, er dreven tilbage, og har mistet Mange. General Venthem er bleven paa Pladsen, Derefter har General Clairfalt forenet sig med Hertugen af Yorks Armee, og de vilde med det første samlede gaae løs paa Fienden. Egnene ved Niewport ere paa nye satte under Vand. Til Ostende er Resten af de hessiske Tropper ankomne med mange Krigsfornødenheder fra Engeland. - Den 12te d. M. have Generalerne, Kaunitz og Kintke, overfaldet en fiendtlig Colonne af Ardenne Armeen, som var rykt frem til Abbediet Bonne-Esperance, med saadan Heftighed, at den ne Colonne er ganske kastet tilbage, og de Flygtende deels nedsablede, deels drevne i Sambre, hvor en stor Mængde ere druknede, da de Keiserlige havde studt Pontonerne og Skibene i Grund. Nogle 100 Mand ere gjorte til Fanger.
Berlingske Tidende, 1794-05-23
Brussel, den 15de Maji. Det er vel sandt, at Hertugen af York har den 10de d. M. tilbagedrevet en fransk Colonne, som vilde marchere til Cor tryck, men det er ugrundet, at Vestflanden er forladt at Franskmændene. - Hertugen af York har den 12te mellem Doornick og Ryssel forenet sig med General Clairfat, og den ne forenede Armee er den 13de igien rykt frem. Nogle Skiermydsler ere ogsaa allerede igien forefaldne. - Den forenede franske Ardenne og Nordarmeen, under General Charbommer, er den 11te d. M., i tre Colonner, gaaet over Sambre. De Alliertes svage Cordon er paa forskiellige Stæder bleven brækket, hvorpaa Fienden er rykket et got Stykke frem paa vort Gebet. Paa denne Efterretning ere 20000 Mand af den store Armee blevne detacherte, ved hvis Fremmarch Fienden, som sandsynlig havde den Hensigt, at fordeele vor Magt, have gjort Mine til at trække sig tilbage. Dette Tilfælde har bragt Planen til vort Felttog meget i Uorden. - Formedelst de Flygtendes overdrevne Beretninger har i Forgaars og i Gaar været en stor Bestyrtelse her i Staden, saasom man frygtede, at Franskmandene skulde foretage noget mod samme. Alle Ministeriets Effecter, Archivet a. er indpakket, de keiserlige Vaaben aftagne, og i Gaar endog uddeelt Gevæhrer.
Berlingske Tidende, 1794-05-23
Berlin, den 17de Maji. Deres Kongel. Høyheder Kronprindsen af Preussen og Prinds Ludvig af Preussen, ere i Tirsdags Morgen afreiste til Pohlen, og Kongen i Onsdags til Posen. - J Følge Efterretninger fra Warschau, er nu ogsaa Oprøret og den borgerlige Krig kommet til Udbrud i Wiina, i Litthauen, og man har den 19de April, ganske uformodentlig, angrebet den russiske General Arseniew, og Storfeltherre, Raskekowsky, og gjort bage til Fanger, hvilket ogsaa formeder den saage russiske Besætning er skeet ved et meget overlegent Mandskab. Den ommeldte Størsel herre Koffakkerorkoreherpaa den 21de, af en nyeoprettet Revolutionsret, ligesom i Paris, kun formedelst hans Forbindelse med Russerne, bleven dømt til Døden, og henge.
Berlingske Tidende, 1794-05-23
Rotterdam, den 17de Maji. J den nordamerikanske Congres er den 12te Martii, efter indløben Beretning om de Undertrykkelser, som Handelen siden Krigens Begyndelse i Europa, har lidt af Engelanderne, Franskmændene, Spanierne og Hollænderne, gjort det Forslag, at oprette og bevæbne 15000 Mand Tropper tillige med Officerer, og i 40 Dage legge Beslag paa alle til fremmede Havne bestemte Skibe. Et ved Slutningen af bemeldte Maaned fra Nyepork afseilet Skib har medbragt Breve, som melde: at dette Beslag er bestemt til 30 Dage, og at man havde sendt Toldbaaden med 20 bevæbnede Soldater efter tvende engelske Skibe, som uagtet dette forbud vare løbne ud fra den derværende Havn, for at indhente og bringe dem tilbage.
Berlingske Tidende, 1794-05-23
Helsingøer, den 23de Maji. Fra den 19de hujus til i Dag ere 197 Skibe passerede Sundet. Den 19de seilede den engelske Fregat Shirtil, commandert af Capit. Pellew, til Nordsøen, og blev convoyeret af et armert Skib.
Berlingske Tidende, 1794-05-23
Kiøbenhavn, den 23de Maji. Da adskillige af Subscribenterne til det i Følge Kongelig allernaadigst Resolution af 16de f. M. aabnede Laan, have yttret det Ønske, at erholde Obligationerne for deres Jnd skudde udstædte paa større Summer end 1000 Rdlr., og at disse tillige maatte fordeeles med en lige Summe i hvert Ta finde af det hele Antal Obligationer, som for Laanet udstædes, for at ikke deres hele Capital i eet Aar skulde forfalde til Betaling: saa bliver herved bekiendtgjort, at Obligationer for sterre Summer end 1000 Rdlr. kunne vorde udstædte, dog saaledes, at Summen med 100 Rdlr. maae kunne deeles, da disse Obligationer blive forsynede med de Nummere, som de enkelte Obligationer ellers havde faaet, hvorved altsaa Laanets Jndretning i det væsentlige ikke bliver forandret, men Tilbagebetalingen paa den forhen bekiendtgjorte Maade ved Trækning bliver bestemt. Ligeledes kunne Jnteressen, terne naar det forlanges og Summens Beskaffenhed tillader det, erholde Obligationer under forskiellige Nummere, saaledes at en lige Summe falder i hvert Tusinde af de for Lannets hele Beløb udstædende 4000 Obligationer. Vedkommende vilde altsaa, ved Jndbetalingen af deres Jndskud til næste 11te Junii, tillige behage i Zahl Kammeret at afgive deres skriftlige Erklæring, paa hvilke Summer de ønske Obligationer udstædte, og om de forlange samme paa forbemeldte Maade fordeelte. Finants=Collegium, den 23de Maji J No. 38, staaer ved en Feiltagelse, iblant de ved den Kongelige Flaade beskikkede Skibspræster, personel Capellan Hr. Ove Christian Dage, i Stedet for Hr. Andreas Gerhadsen Dage.
Berlingske Tidende, 1794-05-23
Onsdagen den 14de Maji fortsatte det Kongelige Kiøbenhavnske Skydeselskab og Danske Broderskab sine ugentlige Skyde=Øvelser, da Hr. Kiøbmand Casparsen gav Skive og Sølv=Premier, som for beste Skud tilsaldt: Hr. Etatsraad Falbe den første Premie, en Theepotte; Hr. Krudt=Fabriqueur Hom den anden, en Chalotskee, og Hr. Bogholder Borch den tredie, en Medaille.
Berlingske Tidende, 1794-05-23
Løverdagen den 10de Maji var Johan Ludevig Hartmann, til Examen pharmacevticum, og erholdt Characteren Laudabilem.
Berlingske Tidende, 1794-05-23
Den 21de hujus lagde Orlogskibene Neptunus og Holsteen ud paa Reden; det første fører 84 Kanoner og commanderes af Command urcapitain Fischer; det sidste fører 60 Kanoner og commanderes af Commandeurcapitain Christian Lykken. Den 20de og 23de hujus ere udgaaede: Capit. T. H. Tofte og A. J. Simonsen til Grønland med Cargaison og Provisioner.
Berlingske Tidende, 1794-05-23
Ved Tal=Lotteriets 703 Trækning i Kiøbenhavn udkom: No. 41, 23. 55. 18. 53.
Berlingske Tidende, 1794-05-23
Vacance, Stifts=Phystratet i Viborg Stift, 200 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1794-05-23
AVIIIISk. At det behagede Alviisheden den 9de d. M. ved Døden at henkalde min Tante Dorothea Maria, Enke efter forhen værende Kiøbmand udi Friderikshald, Peter Svendsen, Bux, 74 Aar gl. Det bekiendtgiøres herved paa nu brugelig Maade for fraværende Slægt og Venner; hvorhos tillige kundgiøres hendes Arvinger efter Loven, at hun ved 2de confirmerede Testamenter af 4de Martii 1788 og 3die Octbr. 1792 har bortskienket det hele Boe, deels til nogle af hendes nærmeste Arvinger, der har det originale Testamente i Hænder, og deels til mig. Østehede ved Friderikshald, den 17de Maji 1794. A. J Blix.
Berlingske Tidende, 1794-05-23
At det har behaget den Almægtige den 6t dennes, at bortkalde ved en salig Død min i Liver elskelige Moder, Clisa beth Maria sal. C. Wintere fød Moss, i sit 81de Aar; det vil jeg ikke efter Skyldighed forsømme paa denne nu brugelige Maade at indberette Slægt og Venner, forsikret om deres Deeltagelse i min Sorg uden skriftlig at bevidne samme. Øster Risøer, den 13de Maji 1794. Niels Simonsen.
Berlingske Tidende, 1794-05-23
- 3 V. i Anledning af Christiansborgs Opbrændelse den 26de Febr. 1794, ved Severin Toxværd, Candidat i Theologien, for 4 s. Trykp. og 6 s. Skrivp. - Samme Prædiken kan og faaet hos Hr. Jansen i Nykiøbing paa Falster. Oplysninger og Kornhandel, Arbeids- og Kunstflid, samt Handelsbalancen, et Priisskrivt efter Landhuusholdings Selskabets høit delige Orgare, er at faae for 9 Mk. paa Tryk og 12 Mk. paa Skrivp. hos de Herrer Agent Gyldendal, Proft os Liunge paa Børsen, og hos Gæde i Nybrogade Nr. 27.
Berlingske Tidende, 1794-05-23
J Følge Hans Kongel. Majests, allernaadigste Bevilling af 11te April sidstleden, som den 5te Maj næstefter er læst ved Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret, indkaldes herved sub pæna præclusi & perpetui ulentii, med Aar og Dags Varsel, alle de som formene sig at have noget at fordre, efter afg. Hof=Tommermester og Capitain ved Brand=Compagniet Andreas Plut ner, og ud hans og efterlevende Enke Marthe Cathrine Conradi deres fælleds Boe, dermed at fremkomme, og saadanne deres havende Krav inden fornævnte Tids Forløb for os at anmelde og beviisliggiøre. Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret Skifte=Commission, den 15de Maji 1794. Falde. Bærens.
Berlingske Tidende, 1794-05-23
Da det ved et fra det Kongel. høystpriselige Rentekammer, udstædt Rescript af 1ste Febr. d. A. er bleven foranstaltet, at der over Bortforpagtningen af Østersfiskeriet paa de under Ribe Stif i Jylland og Hertugdommet Slesvig beliggende Østersbanker, som med Septembr. Maaneds Udgang d. A. gaae ud af Forpagtning, skal anstilles en alternati Licitation, nemlig paa 12 Aar og paa Forpagterens Livstid, og Terminen dertil af mig er bleven bestemt til den 28de Junii d. A., saa bliver saadant herved bekiendtgjort for enhver, og kunne de Lysthavende indfinde sig bemeldte Dag, om Formiddagen Kl. 10, paa Raadhuset her, erfare Conditionerne, gjøre Bud og Overbud, og vente at den efter forhen stillet tilstrækkelig Sikkerhed, bliver indtil Kammer Approbation tilslaget den Høystbydende; hvorhos tillige meldes til Efterretning, at Conditionerne før Terminen kunne tages i Øyesyn her paa Amtstuen. Amtstuen i Tøndern, den 24de April 1794. Deres Majestæts til Dannemark og Norge allernaadigst bestalter Kammerherre og Amtmand i Tøndern, Ridder v. Bertouch. Frovera Copia S. T. Bentzen.
Berlingske Tidende, 1794-05-23
NB. Denne Østers Forpagning udløber først med Slutningen af September tilkommende Aar 1795, hvilket herved offentlig bliver bekiendtgjort, saasom i den derom i disse Tiden der den 24de April 1794 indrykte Publiction, denne Termin var urigtig ansat til Udgangen af September i indeværende Aar J Overeensstemmelse med Placaten af 26de October 179. indkaldes med 12 Ugers Varsel Creditorerne i den her i Byen af døde Feldberederenke Boldborg Marie Pedersdatter Hassings Stervboe. Foruden de tilstædeværende Børn skal den Afdøde og have efterladt sig en Datter Anne Marie, gift med Mads Peder, sen Flynder, der efter indhentet Oplysning, fra Rendsborg under 27de April f. A skal være afgiven til Garnisonen i Helsingøer. ogsaa til hans og Arvingers Efterretning tiene derfor denne Publication fra undertegnede Skifteforvalter. Lemvig, den 26de April 1794. Dr. Gustav Ludvig Baden.