Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1811-04-04
(Af Statstidenden.) Kjøbenhavn den 31 Marts. Allerede for lang Tid siden har man havt i Sinde at angribe den af Fjenden besatte Øe Anholt, for at borttage det der anlagte Fort og Establissement. J forrige Efteraar vilde man have udført dette Forsæt, men da fjendtlige Krigskibe holdt Station ved Den indtil Vinteren indtraf, saa forbød Frost og Iis Udførelsen af denne Plan. - J Begyndelsen af dette Foraar blev Angrebet atter besluttet, men Kanonschaloupperne, som skulde bruges til Expeditionen, havde deres Vinterleie i Fjordene som i Aar længe vare opfyldte med Iis, hvilket forhindrede at Fartøierne kund sættes i Activitet, førend i Begyndelsen af d. M. - Ordre til Angreeb blev givet, og den 23d. M. blev Flotillen og Transportflaaden samlet i Gjerrild Bugt. Man lod Øen rekognoscere og kun en Skonnert laae ved den paa Station. - Man vidste at kun Fyrtaarnet var befæstet, men Øen forresten ikke. Det besluttedes derfor at Tropperne skulde debarqveres om Natten, om Morgenen gaae mod Fyrtaarnets Fort og storme dette, medens Kanonschalup, perne beskjød det i Ryggen; thi en formelig Beleiring var umuelig Den 26 afseilede fra Gjerrild Bugt 12 Kanonbaade og 12 Transportskibe samt de til Expeditionen bestemte Tropper. Den 27 Kl. 4 om Morgenen debarqveredes Troppernmed megen Orden. Prem. Lieutn. Carl Holsten af Søeetaten marscherede da strax med 200 Matroser lange Stranden; men til Uheld opdagedes han af en Kavallerie=Patrouille. Nu ilede Fjenden ind i Fæstningen, og man hindredes i at afskjære ham; den kjekke Søe Lieutn. Holsten fulgte, stormede, men blev afslaaet. Major Melsted satte sig i Spidsen for de af ham kommanderede 650 Mand, og i Forening med Kapitain Pryd; med 150 Mand og Lieutn. Holsten med Søefolkene foretoges en Generalstorm, men den blev afslaaet. - Man havde imidlertid ladet Flotillen lægge om Fortet, og denne begyndte at beskyde det, medens Tropperne lavede sig til en nye Storm. Det Tab, disse kjække Stridende havde lidt, opflammede dem. Medens en levende Jld fra Kanonbaadene beskjøFortet i Ryggen, begyndte Major Melsted paa den en Side, og Lieut. Holsten paa den anden Side, Stormen. Alt vare de ydere Forskandsninger vundne og Tropperne lavede sig til Bestigning af de høie Volde, da Kardætsker af over 40 Piecer haglede ned paa dem. J Spidsen for Tropperne endte Major v. Melsted sin ærefulde Bane. Ufortøvet tog Kapitain v. Pryds Kommandoen, satte nye Liv i de brave Tropper, der standhaftigen udholdt den skrækkelige Jld, og i Forening med den kjække Lieut Holsten oplivedes atter Angrebet. - En Kanonkugle tog begge Benene af Kapit. v. Prydz og en anden dræbte Lieut. Holsten i Spidsen for de brave Søekrigere. Mandskabet, som endnu havde den indre meget dybe Grav for sig at passere, maatte vige for Kardætskerne, hvilket imidlertid skeete med den størst muelige Orden. Et Engelsk ridende Batterie forfulgte de Vigende og Retraiten skeete under Fjendens vedholdende Jld. Jmidlertid saaes uventet en Fregat Nord fra at holde Øster om Øen, en Brig styrede Vester om og en Skonnert kom Sønder fra. Vinden blæste op og Kanonbaadene kunde ei længere holde sig; man søgte da at faae embarqveret hvad mueligt var af Tropperne og at redde hvad der var undgaaet Fjenden. Transport-Fartøierne lignede noget Kanonbaadene derfor lod man dem styre af Jsefjorden, for at lokke Fregatten til at jage dem, og derved frelse Kanonbaadene og de paa disse embarqverede Tropper; men Vinden vedvarede, og Stormen blev saa voldsom, at Kanonbaaden, neppe kunde holde sig paa Vandet. At indlade sig i Træfning med Fjenden var da ikke at tænke paa, og unyttig Tidspilde vilde det i dette Øieblik have været at vente, for at samle Baaden. - Man holdt det derfor rigtigst at lade Flottillen sprede sig; Signal blev givet at Baaden, skulde søge nærmeste Land, og Flottillen adspredte sig derpaa efter den givne Ordre. Denne Bevægelse kunde af Fregatten, som laae Østen for Landet, ikke sees formedelst det udgaaende Rev. 8 af Kanonbaadene, som vare meest samlede, styrede nu af Jydland, medens de 4 med udmærket Bravour indlode sig med Briggen og Skonnerten. De opholdt Fjenden, og lokkede ham om i flere Streger af Kompasset; den ene af disse 4 Baade er reddet, de 3 andres Skjebne er uafgjort, maaskee ere de faldne i Fjendens Hænder. Endskiønt denne Expedition ei lykkedes, skal Fjenden dog sikkert ikke rose sig af sin letkjøbte Seir, endnu i Retraiten ramponeredes Skonnerten saaledes, at den maatte lægge ind under Øen, og søge Hjelp. Foruden alle 3 Anførere af det stormende Troppe=Korps. ere flere af Officererne faldne paa Ærens Bane. J hele Affairen stredes med det meest udmærkede Mod; og noksom vil det betydelige Tab af Dræbte og Saarede, i Forhold til Troppe-Korpset, vise den ophøiede Standhaftighed, med hvilken disse Kjække vedbleve Kampen i den græsse, ligste Jldregn; og atter har ved denne Leilighed den gamle Tapperhed viist sig uadskillelig fra det Danske og Norske Folk, stedse beredt at opofre Liv og Blod for Konge og Fædreland.