JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-09-17
J Østerrige arbeider man nu af alle Kræfter paa, at forekomme alle frie og skadelige Jdeers Udbredelse. Man har endog paalagt Forfattere, der lade deres Værker eller enkelte Afhandlinger trykke udenlands, at underkaste sig den Wienske Censur. Ved ethvert Dødsfald skulde vedkommende Øvrighedspersoner være ansvarlige for, at Bøgerne ikke slædes bort af Arvingerne, eller paa andre Maader skaffes til Side. Blandt de forbudne Værker regnes Voltaire, Rousseau, Helvetius &c. Alle de under Joseph II. tilladte Bøger skulle ligeledes være underkastede Censur. Sært nok er det, at, uagtet Gud ved Verdens Skabelse sagde: Det vorde Lys, man dog i adskillige Stater i vore Dage endnu ikke synes at ville opfylde dette Bud.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-09-17
Det Vigtigste, som de udenlandske Tidender denne Tid indeholde, ere Hæderstaler, Hædersbeviisninger og Hædersefterretninger angaaende den nye Franske Keiser. J Aachen sagde Præfecten til Keiseren: "Ti Aarhundreder har denne Stad glimret ved sin Stifter, Carl den Stores Hæder, og ti nye Aarhundreder vil den glimre, fra den Dag af, at Keiser Napoleon beærede den med sin Nærværelse. J Paris bereder man sig ivrigen til Keiserkronningen. Senatet vil give en Fest i Palaiet Luxemburg, som skal koste to Millioner; Staden, Paris vil foranstalte en Højtidelighed, som skal overgaae alle de foregaaende; de høie Statscollegier ville hver især give store Gjestebud paa denne Dag; Keiserinden lader foranstalte 500 Tafler, hvert paa 50 Couverts; til Fyrværkerierne skienker Keiseren af sin egen Casse - 600,000 Franker; paa enhver Bro skal der lægges Fade med Viin, paa det enhver Forbigaaende kan drikke Keiserens Skaal, ligeledes skal der paa hver af dem være Spillemænd, paa det Publicum kan danse (en Lykke for os, at Paris ligger saa langt herfra, thi ellers vilde der skee mange Udvandringer; af Skuepenge skal der myntes og uddeles i alle Departementer for 6 Mill. Fr., alle Fanger skulle frigives, og alle Emigranter - Bourbonerne og Tilbehør undtagne - skulle have fuldkommen Amnestie, Skuespillene skulle gives gratis fra den 9 til 19 Nov. kort, paa denne Dag vil Schillers Sang til Glæden blive realiseret i Frankrige, og man vil kunne raabe af fuld Hals: Auch die Todten sollen leben, und die Hölle nicht meyr seyn!
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-09-17
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-09-21
Nyeste. Fjøbenhavn. No. 85. Den 21 September, 1804. Udgivet og forlagt af J. Werfel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-09-21
Af Adresseavisen for i Gaar seer man, at den i nogle Aftryk af Avisen No. 379 stod 42670 istedet for 43670, som udkommen med 4000 Rdlr. Adresseavisen burde saa meget som mueligt vogte sig for saadanne Trykfeil. Følgerne deraf kunne blive vigtigere, end man ved første Øiekast skulde troe. Et eneste saadant urigtigt Tal skal engang have foraarsaget en Mand i en lille Kjøbstad store Ubehageligheder. Han læste i Avisen, at hans Numer var udkommet med en betydelig Gevinst. Henrykke derover, løb han strax ned til sin Kone, og aabenbarede hende denne store Lykke, men dog med den Betingelse, ikke at tale til nogen Dødelig derom. Uagtet det, som hver Mand veed, sjelden falder noget Fruentimmer vanskeligt at fortie en Hemmelighed, saa ryg ledes den dog meget snart, skjønt hun, efter hendes Forsikkring, ikke havde talet et Ord derom, men uden al Tvivl, fordi det er vanskeligere at skiule sin Glæde end sin Sorg. Venner og Frænder i tredivte Led indfandt sig nu hos det lykkelige Par, alle gratulerede af det opLigtigste Hierte. Rygtet om den vundne Summa havde i en Tid af 6 Timer skaffet Lykkens Kjeledægger en Credit og Agtelse, som de i sexten samfulde Aar forgjeves havde sukket efter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-09-21
Der blev strax kjøbt nye Meubler, Notabene, paa Credit, og alle de gamle bleve casserede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-09-21
En Møllersøn, som var forlovet med Datteren i Huset, fik endnu samme Dag en Kurv, Folk, som aldrig havde hilset Manden, toge nu ærbødigen Hatten af for ham, og Stadens Vice borgermester gjorde ufortøvet sin Opvartning hos Herren og Madamen; kort, en eneste Dag og fem Tal i Avisen havde givet det Hele en anden Vending. Men, et Brev fra den forbistrede Collecteur i Hovedstaden omstyrtede Haabets og Lykkens glimrende Tempel som et Korthuus. Det var en Trykfeil; man havde sat 2 istedet for 3. Venner og Frænder forsvandt nu igjen ligesom Crediten, Møllersønnen blev strax igien befriet fra sin Kurv og fik de hellige ste Forsikkringer om evig uforanderlig Kjerlighed; Folk, som før ikke havde hilset den af Lykken skuffede Mand, beholdt Hatten paa, og Stadens Viceborgermester gjorde aldrig mere sin Opvartning i dette Huus.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-09-21
Blandede Nyheder. Ved det Asiatiske Compagnies Generalforsamling d. 19 Sept. 1804, blev blandt andet besluttet: 1) At sende Skibet Kronprindsen, som under Capitain Brinks Commando daglig ventes hjem fra Ostindien, eller et andet dertil beqvemt Skib, om et saadant paa den Tid haves, i Efteraaret til China; 2) at Nathan Amsel Meyer, som har forlangt Eftergivelse af, eller partial Betaling for en Summa af 18588 Rdlr. 1 Mk. 13 s., som han skylder Compagniet, formedelst Tab paa uindløste og for hans Regning bortsolgte Varer, samt Renter, skal kun betale denne Gield med 20 pro Cent eller 3717 Rdlr. 4 Mk. Udbyttet for hver Actie er for dette Aar 500 Rdlr. Man erfarede ved denne Leilighed, at Compagniet har i London kjøbt et Skib, som ved denne Maaneds Udgang ventes hertil Staden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-09-21
J disse Dage er der blevet heftet en Comptoirbetjent, som formenes ganske imod Tidsal, derens Sædvane at have været givt med to Koner. For omtrent ti Aar siden reiste hans første Kone, som var bleven uenig med ham, til Norge, og for omtrent tre Aar siden blev han bekjendt med et ungt Fruentimmer, som han i Fjor traadte i Ægteskab med. Da nu hans første Kone nyligen er kommen til Kjøbenhavn, skal det Hele derved være blevet opdaget. 1
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-09-21
Trondhjemsavis lyses efter en Mand, ved Navn Hans Friis Taarvig, der havde etableret sig som Kjøbmand i Molde, men som i Slutningen af forrige Aar har gjort sig usynlig. Skifteretten ønsker, skjønt man troer forgjeves, at tale med ham, da han har efterladt sig en betydelig Gield og ingen Kjøbmands bøger, uden en Kladdebog over nogle saa ud borgede Varer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-09-21
Lolland faaer nu sit eget Bogtrykkerie, sit Adressecomptoir og sin Avis. En Bogtrykker fra Kjøbenhavn skal, efter Forlydende, allerede have faaet Bevilling derpaa.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-09-21
Et nyfødt Barn fandtes forleden henlagt i en Herskabsport.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-09-21
Paa Læsøe skal der nu oprettes to FyrMuurlauget i Aarhuus har atter taget til Gjenmæle i Aarhuusavisen, og kan Skorsteensseieren feie Skorstene, saa kan sandelige Puurlauget ogsaa føie Skorsteensfeiere. Dets Udtrykke ere just ikke urbane. Saaledes forsikkrer det offentlig, at dets gamle Brandassistent har kunne syne en Skorsteen længe førend Skorsteensfeieren har kunnet knappe sine Buxer, &c. hvor der gives saa mange J Randers, Mennesker med Hoved, har man nu opdaget et Menneske uden Hoved. Ved en Gravs Opkastning paa Byens Kirkegaard har man fundet et Liig uden Hoved, Arme og Been. Legemet laae ikke dybere i Jorden end henved et Qvarteer, nindsvøbt og uden Kiste. Det var endnu ikke fuldkommen forraadnet. Der laae vel et Hoved ligge derved, men det var vanske ligt at see, om det passede til Kroppen. Ved det Forhør, der i den Anledning blev holdt, er intet blevet opdaget. Af Byens Jndvaanere savnes ingen, og man formoder, at det er Liget af en myrdet Reisende. Vedkommende opfordre derfor alle og enhver, at underrette Amtet, om de i den senere Tid have savnet nogen af deres Paarørende eller Bekjendte, som have opholdt sig i Randers eller i Omegnen af denne By.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-09-21
Hr. Kammerherre N. Rosenkrantz, lader ved offentlig Auction d. 27 Nov. bortsælge Baretskous Hovedgaard med Tilbehør i Aarhuus Stift.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-09-21
Aalborgavisen, der endog udenlands er bekjendt som den meest authentiske Avis i hele Aalborg Stift, fortæller, at i Aaret 1758 ved en Engelsk Dame af Stand 1000 Mile i tusinde Timer. Saadan en Tour maa kunne opvække Appetit. Samme Avis fortæller i en ganske alvorlig Tone, blandt de Aalborgske Nyheder, at en Mand i Aarhuus Stift har fanget en gammel Kone i sin Aaleruse, Konen havde nemlig ved Nattetider listet sig hen Rusen, for at tilfredsstille en paakommende Aalelyst, men Fødderne gled fra hende, og hun blev fangen. Hun maatte blive der til om Morgenen. Den Aalborgske Relateur maa ansee alle Aalborgerne for sande Aal, hvis han troer at kunne indbilde dem saadanne Aaleanecdoter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-09-21
J de Norske Jntelligenceblade findes følgende Vers, der for sin velmeente Hensigt og sin Anvendelighed paa vor Hovedstad fortjener her at anføres: Til de Rige og Glade. Nu Høstens Mørke alt frembryder, Og kolde Vinter nærmer sig. Mens Vinteraftnen nogle fryder, Saa mangen er ulykkelig! Naar muntre, raske Yngling svinger J glade Dans sin elskte Viv Hvor mangen en da Kummer tvinger At ønske Ende paa sit Liv Naar tidt i Spil man ødsler Penge, Ved kostbart Bord sig sætter ned; Otænk, hvor mange da som trænge, Som savne Brød, og Lys og Ved O giv en Skjærv til disse Armee, Og Gud skal rigt belønne dig, Du Rige, Glade dig forbarme, Gjør Armods Byrde taalelig! Kiøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-09-24
Nyeste. benhavn. No. 86. Den 24 September, 1804. Udgivet og forlagt af J. WerselSkrivelse fra et BogmølFoersat.)De, saavelsom mange flere, har uden Tvivl troet, at jeg allerede for længe siden var død og borte. Men jeg lever endnu ret vel, saa vel, at jeg ingensinde ønsker mig et bedre Liv Giet engang hvor jeg i denne Tid residerer? et Bind af en Beskrivelse over Fugle, som har kostet 400 Rdlr. Jeg befinder mig igjen paa mit Fodested det Kongelige Bibliothek. Hvorledes er Du atter kommen der, vil De maaskee sporge. De skal strax erfare det. Paa en Maade, som jeg næsten ikke kan forklare mig selv, var jeg kommen til at boe et af de Bibliotheker, hvor man udleier Bøger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-09-24
J dette Bibliothek førte jeg vel et meget uroligt Liv, og maatte næsten dagligen forandre mit Opholdsted, men jeg havde her ogsaa Leilighed til at lære at kjende Læsesmagen og Sæderne i Hovedstaden. Vel er jeg kun et simpelt Møl og en stor Sinke i lærde Sager, men besynderligt er det dog altid forekommet mig, at Apothekere ikke maae sælge Giftmidler til enhver, og at derimod Bogudleiere have Tilladelse til at udleie den skadeligste af alle Gifter - den moralske til alle og enhver, uden Forskjel. Jeg saae til min største Ærgrelse, hvorledes unge Mandfolk og Fruentimmere leiede her de meest obseene, de meest ukydske, de meest fordærvelige Skrivter. Jeg saae, hvorledes man endog gav Ungdommen, naar den ikke kjendte dem, Anviisning paa saadanne farlige Skrivter. O dersom Jordens Store altid kunde see, hvad et ubetydeligt Møl stundom har Leilighed til at see, saa vilde saadanne Misbrug vist blive afskaffede. Jeg havde opslaaet min Bopæl i en Tydsk Bog af dette Slags, uden at formode, at saadanne Bøger bleve søgte meest Neppe havde jeg boet deri en Dag, saa kom der et ungt Menneske paa omtrent fjorten Aar, der, som jeg siden erfarede, gik i et berømt Jnstitut, og leiede Bogen. Da han kom hjem, betragtede han først de scandalense Kobbere, som den var prydet med, og derpaa begyndte han at læse den med en Opmærksomhed og Henrykkelse, som jeg aldrig har seet Mage til Han kunde ikke falde i Søvn, førend han var færdig med denne Lecturen Dagen derpaa laante han sin Søster, en Pige paa femten Aar, Bogen. Ogsaa hun læste den med inderlig Henrykkelse. Men førend den endnu blev tilbageleveret, oplevede jeg i dette Huus et gyseligt Optrin. Det unge Menneske blev farlig syg. Man lod Huus doctoren kalde. Han erklærede, at det var en heftig Forkjølelse. Hele Flasker med China bleve ordinerede, men, at alting var forgjeves, Efter otte Dages Forløb døde Mennesket af Nerbesvaghed. Han er vel forvaret, sagde den gamle Bedstemoder. - Døden skal have en Aarsag, sagde den superfine Tante, som kunde Rinaldo Rinaldini udenad. Det skulde saa være, sagde en Cousine, og dermed vare de beroligede. Men Faderen, en svag, skiønt øvrigt ganske god Mand, eftersporede Aarsagen, til sin Søns Sygdom, og fandt nu, at Drengen i sit tiende Aar havde lært den lastværdigste blandt Lasterne af Salzmanns offentlige Bog om hemmelige Synder, at hans med ukydske Billeder opfyldte Jndbildningskraft var bleven endnu mere opflammet ved de scandaleuse Bøger, han leiede i Leiebibliotheket, og at disse Bøger vare Hovedaarsagen til denne haabefulde Ynglings tidlige Død. Havde jeg været i Faderens Sted, saa havde jeg brændt den obseene Bog, som den Afdøde sidst havde leiet. Mit Liv vilde rigtig nok blevet et Offer for Luen, dersom Faderen havde været af samme Tænkemaade som jeg. Men mangen en har jo ladet sig brænde af blind Hengivenhed for sin Religion, og de Efterlevende kaldte ham en Helgen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-09-24
Skulde jeg, som et ubetydeligt Møl, hvis jordiske Løbebane maaskee snart er endt, ikke kunne giøre det samme for Sædeligheden, Faderen var derimod eet af de Hverdagsmennesker, som naar der ikke er mere at vinde eller tabe ved en Misbrug for dem, kun bryde sig lidet om Resten af hele Menneskeslægten. Han tilbageleverede uden Omstændigheder den Bog, der med sine Brødre havde bidraget til at dræbe hans Søn, og betalte endog Bogudleieren 2 Mk. fæcte, derfor. Det forekom mig, som om nogen trækker en giftig Piil ud af sin egen Søns Barm, og kaster den efter det første det bedste Menneske, der møder ham. Fortsættes. i gerie Der gives mange Slags Tiggerie i Verden. Ligesom man ikke straffer Tyven, fordi han skjæler, men fordi han ikke forstaaer sin Konst, saaledes straffer man heller ikke altid Tiggeren, fordi han tigger, men fordi han ikke forstaaer sin Konst. At det, til Trods for Latiniteten, ikke er forbudet at tigge paa Latin, det har man havt levende Exempler paa. Den, der forstaaer at tigge rigtig, maa kunne tigge saaledes, at man bukker sig meget dybt for ham, i det man putter ham en Daler eller to i Haanden. At tigge med Douceur og comme il samt er ikke nogen Skam. En Mand, der er erfaren i Konsten, maa endog kunne kjøre i Karet, naar han vil gjøre en Tiggerexpedition. At fremsætte her alle de Maader, hvorpaa det skeer, vilde være at røde Hemmelighederne i en Konst, som fødder mangen en Familie. Enhver tigger desuden paa sin Viis. En fornem Dame kommer kjørende i sin prægtige Equipage, en Klubvært beretter, at hans elskede Ægtemage er kommen i Barselseng med en velsignet lille Klubvært, og at han ikke har villet forbigaae Hr. A. som Medlem af Selskabet, Trommeslagere og Spillemænd døve Folks Øren med deres Musik, en Forfatter præsenterer eller lader præsentere et Skrivt paa tre eller fire Ark og faaer en Ducat for sin Høflighed, og saaledes kunde man opregne tusinde Slags verdslige og geistlige, adelige og uadelige Tiggere, hvis Børn og Børnebørn tigge, uden at nogen Stodderkonge derfor vover at tage dem op. De tigge for hele Verdens Aasyn, og ingen kalder dem endda Tiggere, - de bære Tiggerposen allevegne til Skue, kunne aldrig faae den fuld nok, og gjøre sig endog tykke af, at de ere meget nyttige Lemmer af Staten. Strøtanker, foranledigede af det forestaaende Brandforsikkrings casse=Directeurvalg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-09-24
Uagtet man i Hovedstaden og dens Omegn ikke har sporet noget dertil, saa har der dog Natten, imellem den 31 Augusti og 1 September hersket stærke Orcaner med voldsomme Søbrændinger, især i Nordsøen, og en rig beladt Vestindiefarer under Capt. Brinks Commando, har, som før er meldt, sat til i Kattegattet. Et andet Skib, bestemt til Christiania, ført af Capt. Holm, forliste paa samme Tid. Nok et andet Skib, som førtes af Capt. Jacobsen, bestemt fra Kjøbenhavn til Laurvig, forliste denne Nat 14 Mile Norden for Gothenborg. Skibsfolkene og Passagererne paa dette Skib have udstaaet noget forskrækkeligt. Hele Natten rasede Stormen. Kl. 9 gik et Søbraad over Skibet og medtog begge Baade og Rehlingen af det. Vandet gik over Skibet og ned i Cahytten. Kl. 2 brak Formasten og gik over Bord, og Skibet kantrede. Bølgerne strømmede ind i Cahytten, og i Øieblikket var den fuld af Vand. Fem Passagerer vare i Cahytten, deriblandt et ungt Menneske fra Kjøbenhavn, ved Navn Bødt cher *), som i dette Øieblik greb et ungt Fruentimmer paa 16 Aar, en Datter af Regiments feldtskjær Krag i Laurvig, og var saa heldig Dette unge Menneske er en Søn af Hr. Juspecteur Bødtcher her i Staden. At han tænkte paa eet af sine Medmenneskers Redning i det Øieblik, han tænkte paa sin egen, gjør hans Hjerte mere Ære, end Anmelderen her føler sig istand til at yde ham, selv tilligemed hende, at komme igjennem Vand strømmen op af Cahytten og reddede deres Liv. Men til de andres Redning var der intet Middel, de vare i Øieblikket druknede. Jomfrue Paludan, Jomfrue Matthissen og en gammel Matros, vare disse Ulykkelige. De to Passagerer kravlede om paa Siden af Skibet og holdt sig fast i Vanterne. Det samme gjorde Skipperen og Skibsfolkene. Saaledes var deres Tilstand over to Timer, i hvilken Tid een Søefter en anden gik over dem, som de ventede hver Øieblik skulle tage dem bort med sig. Kl. 4 reiste Skibet sig noget ved Bølgernes Magt. De krøb nu ind paa Dækket, Skibet. drev mod nogle Klipper, og kom paa Grund Kl. 4 1/2 ved et Sted, kaldet Hestrand, hvor Lodserne kom og bjergede dem. - Det er mærkeligt, at Capitain Jacobsen, som gjorde sig al muelig Flid for at redde Skib og Folk, er en meget god Sømand, men har været ligesaa uhældig to Gange tilforn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-09-24
Blandede Nyheder. J Løverdags Eftermiddag rykkede to Afdelinger af det bevæbnede Borgerskab i Kjøbenhavn ud, for med militaire Honeurs at modtage H. K. H. Kronprindsen. Men da Borgerskabet var kommen til Vesterport, fik det Efterretning om, at H. K. H. allerede var ankommen ved Damhuset, hvor Høistsamme var saa naadig at oppebie det. Borgerskabet fordobblede nu sine Skridt og naaede meget snart Frederiksberg Slot, hvor H. K. H. kom kjørende i en Karet. Det var et skjønt Syn, at see Tronfølgeren omgiven af en stor Deel Generaler og Adjutanter. Han yttrede sin største Tilfredshed, med det Kjøbenhavnske Borgerskab, og derpaa marcherede dette under fuld Musik hjem igjen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-09-24
Til Qvarteercommiterede ved Kjøbenhavns Brandforsikkringsvæsen er det ved sidste Valg: Jstedet for Herr Mægler Hovitz valgt Herr Rodemester N. Boelsmand i Strandqvarteer, istedet for Herr Kammerraad Porth, som har solgt, og Brygger Rindum, som er død. Herr Casserer og Brygger Hr. Lange og Herr Silke, og Klædekræmmer H. Lund, begge i Snarens Qvarteer, istedet for Herr Justitsraad Wilkens, som har solgt: Herr Rodemester og Brændeviinsbrænder P. C. Hammelaff i Nørre Qvarteer, istedet for afgangne Viinhandler Hofgaard, Herr Silke= og Klædekræmmer J. Lund i Kjøbmager Qvarteer, istedet for afgangne Conferenceraad Ryberg: Herr Viinhandler H. Hagen i St. Anne Vester Qvarteer, istedet for Herr Kjøbmand L. Wilder, som har solgt sin Plads og Eiendom, Herr Viinhandler J. P. Kaarsberg, i Christianshavns Qvarteer. Troen paa Hexerie synes nu paa visse Steder gesom Jesuiterordenen at leve op igien. J Haderslev Amt blev der nylig anholdt et Fruentimmer, der var bekiendt der i Egnen under Navn af den kloge Kone. Hun havde fortjent en Deel Penge og Korn ved at helbrede saavel Mennesker som Qvæg, der efter hendes Foregivende vare forherede. Hendes Lægemidler vare temmelig simple; de bestode i at opramse visse Bønner, male nogle Tegn paa de forherede Personers Døre, nedgrave Staal derunder &c. Hun er bleven dømt til at arbeide i Tugthuset et Aar, og hendes Tilhængere have nu begyndt at tabe Troen, da de see, at hun ved Aandernes Hjelp ikke har formaaet at afværge denne Straf.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-09-24
Havnen paa de Jydske Kyster til en Paquet baads Fart imellem Norge og Jylland, som vilde være af saa udbredt Nytte, troer man at kunne anlægges for en halv Tønde Guld.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-09-24
Commerceintendant Haye medvirker meget til det attraaede Havneanlæg ved Fladstrand, som af mange ønskes fremmet til Fædrenelandets Ære og Fordeel. - Paa Hesselsen skal den patriotiske Eier have i Sinde at anlægge en Havn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-09-24
Elevernes Antal i det Schouboeske Jnstitut i Kjøbenhavn er nu 310, og deriblandt er der 13 fra Vestindien, som betale hver 300 Rdlr. aarligen. Hr. Justitsraad Rosenvinge Kollerup og Hr. Schandorff have ladet bekjendtgjøre i Aarhuus avisen: at der i dette Efteraar og i tilstundende, Vinter er i Meilgaards Skove Arbeide for duelige Karle, som ere vante til Skovarbeide. J Skoven, hvor Arbeidet skal forrettes, er der bygt et Huus til Arbeidernes Beqvemmelighed, hvori disse tillige kunne holde Natteqvarteer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-09-24
Kjøbenhavn koster nu en Favn Brænde 10 Rdlr. 1 Mk. Der er aldrig blevet speculeret mere paa at lade komme Brænde end i dette Efteraar.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-09-24
I det Aarhuusske Drammatiske Selskab bliver en Generalforsamling, hvor der, efter Directionens Forsikkring, skal afhandles Ting af Vigtighed. Den 18 d. M. har H. K. H. Arveprindsen, tiltraadt sin Tilbagereise fra Ludvigslust til Kiøbenhavn, og Prinds Christian er paa samme Tid reist til Berlin. 1
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-09-24
Efter det Classenske Fideicommiss Jndberetning til Kongen for 1803, kan der nu disponeres over 30,000 Rdlr. aarligen, som er Renterne af en Capital paa 7 til 800,000 Rdlr. Godserne, som kun ere beregnede til 300,000 Rdlr., skulle efter nærværende Priser være 7 til 800,000 Rdlr. værd. Skovene allene ere taxerede til mere end 70,000 Favne Brænde, altsaa af Værdie henved 300,000 Rdlr. Commissionen har laant nyfødte Børns Pleieanstalt 25,000 Rdlr., til 2 pro Cent Renter, paa et Gaardkjøb, H. K. H. Arveprindsen har i sidst afvigte Sommer, efter Lyngby Fattigcommissions Forestilling, befalet, at to Ledde paa Sorgenfri Grund skulde nedlægges, fordi disse fremmede et Slags privilegeret Tiggerie. Den Reisende, som derved befries fra Ophold og unødvendig Udgivt, offver nu med Velvillie en Skjærv i de opreiste Fattig bøsser, og den sande Trængende vinder derved. Maatte man dog paa ret mange andre Steder følge dette efterlignelsesværdige Exempel Fattigvæsenets Commission i Lyngby og især Stedets Præst, Hr. Rønne, giør sig meget fortiente ved at forbedre de Fattiges Kaar der i Egnen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-09-24
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-09-28
Nyeste Kjøbenhavn. No. 87. Den 28 September, 1804. Udgivet og forlagt af J. Werfel. Bigamie eller dobbelt Ægteskab.