JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-09-22
Krigs-Efterretninger. Over den sidste Deel af Engellændernes for det meste mislykkede Tog til Schelden læses nu Overanførerens, Lord Chatamle, officielle Jndberetninger. Jfølge samme vilde Hans Herlighed i Førstningen ingen Troe fæste til Efterretningerne om at Fjenden havde samlet 35,000 Mand i Antverpens Omegn. Vel troede han, at en Landgang kunde tiltvinges, men at beleire Antwerpen uden hvis Besiddelse de øvrige Gienstande for Expeditionen aldrig kunde sikres, fandt han ganske umueligt, saasom denne Stad var i fuldkommen Forsvarstand, (man sammenligne hermed Antwerpenernes egne Beretninger, Side 597), og kuns 25,000 Mand af hans Tropper kunde anvendes til Beleiringen. Under disse Omstændigheder var det vel krænkende at standse en saa tapper Armees Operationer, men altid vilde det blive Lorden en Fornøielse, at han ikke letsindig havde sat Armeens Sikkerhed og Vaabenhæder paa Spil. Ogsaa vare samtlige General=Lieutenanter af samme Mening. Med Sorg maae han tillige melde, at de Syges Tal formedelst den usunde Aarstid alt beløber sig til over 3000. Jmidlertid synes Engellænderne ikke almindeligen tilfredse med Lordens Forsigtighed. Nogle sammenligne hans frugtesløse Tog med et lignende imod Rochefort, som Lordens navnkundige Fader lod foranstalte, men som fik en Krigsret til følge, og spaae Sønnen samme Skjebne. Andre trøste sig med, at Besættelsen af Walcheren, en Øe, som ligger langt nok fra det faste Land til at kunne forsvares, er uden videre Landgangs-Forsøg, blot ved den truende Stilling, tilstrækkelig til at holde 40,000 Fjender hjemme, som ellers i Tydskland kunde bidrage til at afgjøre Krigens Skjebne; ikke at regne, at en Fransk Eskadre og Antverpens Skibsværfter ved VliestingensErobring gjøres saa unyttige, som vare de tilintetgjorte. Alligevel gives der og de, der troe, at Engellænderne ved dette Angreeb paa Frankerigs egen Grændse, just til beleilig Tid have skaffet Keiser Napoleon uden nye Konskriptioner over 100,0000 Soldater, som neppe ville indskrænke deres Virksomhed til allene at observere de 10,000 Engellændere, der under Sir Coote ligge i Garnison i Vlie tingen. De øvrige Landgangstropper ere næsten alle vendte tilbage, og mange alt udskibede i Ramsgate.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-09-22
Det lette Kavallerie ved den Tydske Legion, som var paa Sydbeveland, befinder sig allerede i Canterbury. En af de fornemste Vanskeligheder ved at udføre Angrebet paa Antverpen skal Oversvømmelserne have foraarsaget. Disse gjorde det nemlig umueligt at rykke frem, uden paa Digerne, som vare gjennemskaarne, og desuden besatte med et talrigt Artillerie. For at spærre Schelden hare Engellænderne nedsænkt en Deel Skibe, som ere ladte med Steen, og hvorpaa ere anbragte Spanske Ryttere af Jern. Det kommer nu an paa, hvad Nytte alle disse Anstalter ville gjøre, ifald, som der siges, de Franske lade Kanonbaade komme fra Boulogne, for at tilbagetage Walcheren.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-09-22
Franske Blade beklage i øvrigt, at Fjenden for tidligt rømte Sydbeveland, inden Prinds Pontecorvo kunde udføre sit forehavende Angreb, som skal have været bestemt til den 5te. For allevegne at passe paa Engellænderne, hedder det, at en Fransk Troppe-Kordon skal trækkes fra Antmerpen lige til Hamborg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-09-22
For Reval krydse bestandig en Engelsk Eskadre. Den har besat den lille Øe Narien, hvor den har oprettet et Lazaret. Ogsaa har den borttaget nogle med Proviant ladede Fartøier.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-09-22
Fra Tyrol haves denne Gang Efterretning om, at Jnsurgenterne paa nye true med et Jndfald i det Venetianske. Ogsaa fra Tyrkiet berettes, at Servierne den 14 f. M. ere af en overlegen Tyrkisk Hær blevne tvungne til at forlade deres Forskandsninger for Deligrad, og at trække sig tilbage med Tab af 26 Kanoner. Tyrkerne forfølge dem, og ville snartstaae for Belgrad, hvis Værker i en Hast istandsættes. Sem endria skal alt være i deres Hænder.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-09-22
Sverrig. Rigsdags=Tidenderne indeholde nu den interessante Protokol, som er holdt, angaaende Rigets Tronfølge, for Kongen i Nærværelse af Rigets Stænder paa Rigssalen den 28 August d. A. Først underrettede Hs. Majestæt ved en Tale Stænderne om, at han nu havde modtaget Svar af den udkaarede Fyrste, sin Frænde Prinds Christian August til Slesvig, Holsteen, Sønderborg- Augustenborg. Men - vedblev Kongen - førend jeg kundgjør Eder samme, førend dets Jndhold nærmere bestyrker Eders Overbeviisning om den Fyrstes Værd, som J nu med en mere retfærdiggjort Tillid have udseet til en Støtte for min Trone og en Borgen for Eders Fremtids Held, holder jeg for, at Emnets Vigtighed fordrer af Eder, gode Herrer og Mænd, paa en mere offentlig Maade at modtage Yttringen af Eders eenstemmige Valg til Sverrigs Riges Tronfølger, og opfordrer derfor nu Eder, Hr. Greve og Landmarskal at overgive mig Rigets her forsamlede Stænders Beslutning i denne Henseende."
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-09-22
Nu reiste Landmarskallen sig og holdt paa Stændernes Vegne en kort men fyndig Tale, hvorpaa han overgav Rigets Stænders Beslutning, angaaende Hs. Kongel. Høihed, Prindsen af Augustenborgs Udkaarelse til Sverrigs Riges Tronfølger, hvilken Beslutning oplæstes af Hofkantsleren, saaledes lydende: "Stormægtigste allernaadigste Konge!
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-09-22
Udi Eders Kongelige Majestæts under 14de afvigte Maaned til Rigets Stænder udstædte naadige Forslag angaaende Valget af en Efterfølger til Sverrigs Krone, hvortil Eders Kongelige Majestæt, paa de foranførte Grunde har behaget at foreslaae Prinds Christian August af SlesvigHolsteen=Sønderborg-Augustenborg, have Rigets Stænder modtaget et nyt Beviis paa Eders Kongelige Majestæts uskatteerlige Omsorg for at betrygge Rigets Vel og Fremtids Selvstændighed. Med den inderligste Følelse af Ærefrygt og Taknemmelighed, samt i den fuldkomneste Overbeviisning og Eders Kongelige Majestæts sikre Erkjendelse ikke allene af denne Fyrstes høie Egenskaber og Dyder, som ere nødvendige til at opretholde en Trone og forsikre et frit Folks Lykke, men og af Sverrigs Stilling i Forhold til Enropas Magter, hvorpaa ved dette nøie Overlæg burde tages, Hensyn, have Rigets Stænder eensstemmigen staaet fast ved den Beslutning, at udkaare høibemeldte Fyrste, Prinds Christian August af Slesvig=Holsteen=Sønderborg-Augustenborg, til det Svenske Riges Kronprinds.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-09-22
Skjønt Rigets Stænder saaledes herved have vundet et glædeligt Haab om en lykkelig Styrelse i Fremtiden, har dog dette Overlæg vakt en sørgelig Erindring om den Dag, Forsynet kan have bestemt til Sverrigs smerteligste Tab. Maatte den være bortfjernet til seneste Tider, og Sverrigs Riges Jndbyggere længe nyde den Lykke at regjeres af en Konge, som under alle Afvexlinger har givet de meest ærefulde Prøver paa en usvigelig og brændende Kjerlighed for Fædrenelandet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-09-22
Rigets Stænder forblive med dybeste Ærefrygt og Troskab, Stormægtigste allernaadigste Konge, Eders Kongelige Majestæts underdanigste troe Tjenere og Undersaatter. M. Ankarsvard, J. Lindblom, p. t. Landmarskal.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-09-22
Præstestandens Taler. H. N. Schman, Lars Olsson, Borgerstandens Taler. Bondestandens Taler.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-09-22
Hamborg den 19 Septbr. Penge - Vexel 2 M. 370. Odense. J Gaar var Postdirectøren Hr. Etatsraad Rosenvinge Kolderup her, for at regulere Befordringsvæsenet, og afreiser i Dag videre til Kjerteminde.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-09-22
De frivillige Bidrag, som ædeltænkende og følende Menneskevenner ville yde vore fangne Brødre, maatte behageligen indsendes til Hr. S. Hempeli Odense, som har den Godhed at modtage dem, og offentligen i sin AdresseAvis anmelde Enhvers Navn og Gave. J samme Avis skal siden vorde fremlagt et offentligt Regnskab over det hele Jndsamledes Beløb. - At Bidragene skulle i sin Tid blive anvendte til deres egentlige Bestemmelse, hvo tør tvivle derom, som kiender vor gode, blide Fader Friderichs ømme Kiærlighed for sine Børn? Aale Præstegaard ved Horsens i September 1809. ærbødigst. Thomas Andreas Borup, Sognepræst til Aale og Tørring Menigheder, i Aarhuus Stift.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-09-22
Avertissements. Skulde nogen have en Kobbertrykkerpresse at ville sælge, anviser Adressekomtoiret en Kjøber.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-09-22
En ung Mand af god Opdragelse, der lever af Pension, ønsker sig Kost og Logis enten i en af Fyens Kjøbstæder eller og paa Landet i Fyen, ei alt for langt fra Kjøbstæd, mod passende Betaling hos en Embedsmand, Præst eller anden Familie hvor han kunne have en daglig venskabelig Omgang. De, som kunne modtage ham, ville desangaaende indsende deres Adresse til denne Avis=Expedition i en Billet til S. O.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-09-22
Hos Bager From er Lyneborg Salt, guule loge Ærter, Hollænder Ost, Perlegryn, tilligemed endeel andre Kjøbmands Vahrer at faae tilkiøbs.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-09-22
God reen Sæderug er strax at bekomme i Marslew Præstegaard. L.M. mes paa Teylfabriqven ved Skibhusene. Odense den 22de Septbr. 1809. L. Meyer, i No. 32 paa Overgade.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-09-22
Mandagen den 25 September førstkommende om Formiddagen Kl. 10 Slet, bliver paa Wends Herreds Tingstue i Middelfart holdt offentlig Licitation over Opførselsen af en Steenbroe, der skal sættes paa Landeveien mellem Odense og Middelfart ved Dybmoseløkken i Røirup Sogn. De Lysthavende ville indfinde sig Tid og Sted som anført. Middelfart den 13 Septbr. 1809. Hartmann Sommer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-09-22
Søebye Præstegaards Avling med de Præsten tilhørende Tiender af Søebye og Heden Sogne, bortforpagtes Løverdagen den 23 September ved offentlig Auction, som holdes i Præstegaarden Kl. 10 Formiddag. Conditionerne ere fra den 17 Septbr. til Eftersyn paa Søebyesøegaard. Fore lødig meldes, at Præstegaarden er ansat for 12 Tdr. Hartkorn, at det tiendeydende Hartkorn er 278 Tdr., samt at med Forpagtningen ingen Besætning følger. Lütken. Sognepræst.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-09-22
Nogle 100 Rd. Umyndiges Penge er strax eller N. E. til 11 December d. A. at erholde til Laans imod anordnet Sikkerhed, naar Vedkommende deromhenvende sig til Forvalter Kastrup ved Nedergaard paa Langeland.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-09-25
Freds-Underhandlingerne fortsættes vel endnu i Altenburg, men Udsigterne blive stedse meere krigerske, og næsten alle tydske Tidender have opgivet Haabet og Fredens lykkelige Tilveiebringelse, hvilket Haab dog i seneste Tider ved Grev Czernischevs Ankomst og de Depescher, han medbragte for begge krigførende Keisere, igjen noget begyndte at oplives. Den Münchner Hoftidende leverer Keiser Franz's i disse Aviser Side 613 omtalte Dagbefaling med den Bemærkning, at samme desværre er forfattet i den Aand, som karakteriserede Østerrigs Publikationer ved Krigens Begyndelse."Fjenden, siger Keiseren iblant andet i denne Proklamation, trængte ind i det Jndre af mine Stater, og oversvømmede dem med alle Krigens og Forbittrelsens Ødelæggelser: Men han lærte tillige at kjende og agte mi Folks Almeenaand og mine Armeers Tapperhed. Denne blodige Erfaring, og min Omhu for mine Staters Lykke fremkaldte den nuværende Nærmelse til fredelige Underhandlinger. Mit Ønske er en ærefuld Fred. Men, skulde Fjenden endnu miskjende os, er den høie Aand, der opliver min Armee, mig Borgen for, at vi sikkert engang skulle erholdStandhaftighedens Løn." Ogsaa anføres det som et Beviis paa Østerrigs lidet alvorlige Tilbøielighed til Forsonning, at de Bauerske Embedsmænd, der ved Krigens Begyndelse mod al Folkeret bortførtes til Ungarn, og efter Vaabenstilstanden, ofte forgiæves vare reklammerede, ikke bleve løsgivne, før man skreed til Represailler, og deporterede den Østerrigske Minister i Rom og flere anseete Østerrigske Embedsmænd til Bayern. Endvidere have alle Østerrigske Armeekorps nu faaet Ordre at kampere, fordi, som det hedder, Keiseren vil lade dem passere Revise.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-09-25
En stor Deel af den Franske Armee er ligeledes i fuld Bevægelse, og Tropperne i Leiren ved Spiz have sat sig i Marsch til Mæhren, for, som den Franske Rigsjournal siger, at være bereedt paa, hvad der mueligen kunde møde. Meget Fransk Artillerie afgaaer til Ungarn, og store Forstærkninger saavel af Franske, som af Rhinforbundstropper komme til Armeen. Keiser Napoleon reiste den 31te f. M. til Demarkationslinien, hvor Hs. Majestæt mønstrede sine Tropper og tog Fæstningsværkerne ved Raab, og især Egenen ved Marchfloden i Øiesyn, hvilken Reise, ligesom den paa den ene Side foranledigede den ugrundede Frygt for Fjendtlighedernes øieblikkelige Begyndelse, ogsaa paa den anden Side gav Anledning til det ligesaa ugrundede Haab om en Sammenkomst mellem begge Keisere i Raab, der vilde have Freden til følge. Det ansees ogsaa med Rette for et ugunstigt Forvarsel, at en Fransk Telegrafiinie menes at skulle anlægges over Augsburg til Frankerig. Ogsaa mener Monitøren, at, om Spanien tidligere skulde vende tilbagetil Rolighed, og Østerrig snarere undertegne Freden, maae Europa denne Gang takke Engellænderne derfor, der ved Toget til Schelden have givet Frankerig Leilighed til at vise sin Magt imod uforudseete Angreeb.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-09-25
En Reisende har i Erlangen fortalt, at Vaabenstilstanden var forlænget paa 1 Maaned, og, om Freden ikke inden den Tid kom i Stand, skulde Fjendtlighederne efter nok 1 Maaneds Forløb igjen begynde.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-09-25
Om Fredsværket her i Norden melder en Skrivelse fra Petersborg, at Underhandlingerne i Frederiks ham vedvare mellem Grev Romanzow og Baron Stedingk; at den sidste er bleven syg, og har ladet en Læge hente fra Petersborg, samt at den Danske Gesandt i Rusland, Hr. v. Blome, den 6te d. M. vilde reise til Underhandlingsstedet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-09-25
Krigs-Efterretninger. J Tydskland indtager den store allierede Armee følgende Stilling: De Jtalienske Tropper under Vicekongen og Hertugen af Tarent (Macdonal d) staae paa høire Donau bred i Ungarn og i Steyermark, deres Reserver under Baraguayd Hilliers kantonnere i det sydlige Østerrig; Sachserne under Reyni er staae ved Presburg, hvorhen ogsaa Armee-Korpset under Hertugen af Regio (Oudinot) er paa Marschen fra Vien; Fyrsten af Eckmüh(Davoust, Hertugen af Auerstadt) holder det østlige, og Fyrsten af Eslingen (Massena, Hertugen af Rivoli) det vestlige Mæhren besat; Hertugen af Ragusa (Mar mønt) har Ordre at marschere til March-Floden. Det svære Kavallerie forlader ligeledes sine Kantonneringer, og gaaer til Ungarn. Den Keiserlige Garde venter daglig Ordre til Opbrud. Hertugen af Danzig (Lefebure, staaer i Øvre=Østerrig og Salzburg. Observations=Armeen under Hertugen af Abrantes (Junot) skal, ifald Krigen bryder løs, angribe Bøhmens vestlige Grændser.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-09-25
Jmod denne frygtelige Stridsmagt staae Østerrigerne opstillede i følgende Positioner: General Kienmayers Korps dækker Bøhmen; Erkehertug Ferdinand det nordlige Mæhren, fornemmelig Olmütz; 3 Armeekorps som udgjøre Hovedarmeens høire Fløi, kampere i en Linifra Comorn over Kremniz indtil Karpatherne; det 4de staaer ved Gran, og det 5te langs Donauen til Ofen. General Giulay er detascheret til Croatien.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-09-25
Tyrolerne begynde igjen at lade høre fra sig. Den 30 f. M. have de med overlegen Magt angrebet et lille Fransk Detaschement ved Pludenz, men bleve med Tab tilbage. slagne. J nogle tidligere Fægtninger har det lykkedes dem, at gjøre et Par hundrede Bayrer og 120 Würtemberger til Fanger. De have været saa artige, at tillade en Vogn med Pomeranzer og Citroner fra Bozen, hvilken Stad siges slet ingen Andeel at have taget i Opstanden, at passere frit til München. Deres velbekjendte Over-Kommandant, Hr. Hofer, er en meget andægtig Person. Den lange Skjæg, han har, bærer han alt i rum Tid til Poenitenze for sine Synder. Under 25de f. M. har han udstedt en Proklamation, hvori han takker Gud for hans overordentlige Bistand til Fædrelandets Befrielse, og opmutter til at vise Taknemmelighed ved Kjærlighed til Gud og Næsten, og især ved at undgaae al Forargelse. Mange af mine Vaabenbrødre, siger denne høviske Revolutionsmand, have forarget sig over, at Fruentimmerne saa lidet bedække deres Bryst og Arme, hvorved de give Anledning til syndige Begjærligheder. Man haaber, at de, for at undgaae Guds Straf, bedre sig; i andet Fald maae de tilskrive sig selv det, om de blive til dækkede paa en dem mindre behagelig Maneer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-09-25
Det mislykkede Tog til Schelden giver nu, som man kan formode, Franske Journaler og Engelske Oppositions Blade riig Materie til de bittreste Spotterier. Den Engelske Morgentidende fortæller, hvorlunde den største Ex. pedition, Engelland nogensinde har udrustet, nu kommer hjem igjen, uden at have forsøgt paa at udføre Hovedgjenstanden for sin Sendelse, og uden at Halvparten af Trop verne har gjort et eneste Skud; at Walcherens Erobring, ikke er en 20de Deel værd af det, Toget har kostet, og Engelland herved kuns har nedværdiget sig i hele Europas Øine. "Man siger, saaledes slutter ovennævnte Tidse, at en Deel af Armeen ikke vender tilbage, men har faaet en anden Bestemmelse. Men vi skjælve ved den blotte Tanke, at vort Ministerum skulde faae i Sinde at gjøre denne Ulykke god igjen ved et andet fortvivlet Vovestykke. Ogsaa Admiral Strachans Beretning til Admire litetet er fuld af Bitterheder mod Lord Charam. F. C. Efterat alle Anstalter til Landgangen ved Sandvliet vare trufne, blev jeg kjed af at vente paa Lordens videre Hensigter. Jeg skrev ham til og fik Dagen efter at vide, at han endnu ingen Beslutning havde taget. Jeg begav mig da selv til ham, men Alle vare af den Mening, at Forsøget ikke burde voves, og, da jeg saae, at Generalernes Deliberationer vare ganske militærske (?), drog jeg mig tilbage &c.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-09-25
Efter nogle Beretninger befæste Engellænderne Vliessingen end mere, og agte at blive der; efter andre ødelægge de Bassinet og Værkerne, og ville med det første ogsaa rømme Walcheren. Keiser Napoleon har under 7de d. M. befalet at undersøge General Monnets Forhold, saasom han er anklaget for, ikke ved Engellændernes Landing at have gjennemstukket Walcherens Diger, og at have overgivet Viessingen efter det første Bombardement, uden at udholde en Storm, ja selv før Fjenden havde gjort sig en Vei over Gravene, eller skudt Bresche a. Hvis saa er, siger Hs. Majestæt i sin Ordre til Krigsministeren, er Kommandanten strafskyldig, og det staaer kuns til at undersøge, om Vi skulle tilskrive hans Opførsel Feighed, eller Forræderie.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-09-25
Om Operationerne i Vesterbottn haves Svenske officielle Efterretninger indtil den 27de f. M. Jfølge samme have Russerne under Generallieutenant, Grev Kamenskoy, der har modtaget Kommanden, som General Schumalow formedelst Sygdom har nedlagt, og hvis Fader, Feldtmarskal Kamenskoy, fornylig af en af sine Livegne er bleven myrdet paa sit Gods, efter flere blodige Forsøg paa at tvinge den Svenske Kystarmee til igjen at indskibe sig, omsider maattet rømme Umea, Diekneboda &c., og trække sig nordlig tilbage. En saadan Mangel paa Levnetsmidler skal herske ved den Russiske Armee, at den har maattet tage sin Tilflugt til at spise Græs kaagt i Vand. Den Svenske Nordarmee forfølger Fjenden. Dens Avantgarde var den 27de paa Marschen til Safmar. Om Russernes Operationer mod Tyrkerne haves Følgende: Donauens Stigen opholdt ogsaa her Moldauarmeen. Saasnart Vandets Falden tillod det, sloges en Broe overFloden ved Galaz, til hvis Beskyttelse Broehoveder og Batterier anlagtes. Den 27de Juli gik Armeen over uden nogen Modstand. Den 30te f. M. indtoges Jsaktschi, den 2den August Tultscha og Babad. Ved Tultschas Besiddelse blev det mueligt, at de Russiske Flotillere saavel fra Donau=Mundingen, som fra Galaz kunde forene sig, for samlede at agere imod Jsmail, Den 5te f. M. blev Hovedqvarteret forlagt til hiin Side Donau, men 4 Dage derefter døde den Russiske Feldtmarskal Prosorowsky, og Fyrst Bagration paatog sig Overkommandoen. Keiser Alexander har befalet, at hele Armeen skal anlægge 3 Dages Sorg over denne fortjente Feldtherres Død. De Russiske Tropper i Galizien rømme dette Land, og marschere til Tyrkiet. Man er overbeviist om, siger den Franske Rigsjournal, at dette er Resultatet af et nyt Arrangement mellem Hofferne i Paris og Petersborg, Den Russiske Flotille, der laae for Anker ved Venedig, bliver efter en Skrivelse sammesteds fra, desarme, ret, og Besætningen fordeelt paa de 7 i Triest liggende Russiske Krigskibe.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-09-25
De i Calabrien landede Engellændere skulle allerede være forjagne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-09-25
Den Amerikanske Regjering skal have besluttet, atter at afbryde al Forbindelse med Engelland, og fra den 12te f.M. igjen at sætte Nonintercourse=Acten (der forbyder af Handelsforbindelse) i Kraft.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-09-25
Blandede Efterretninger. Tydskland. Den 7 d. M. kom en Østerrigsk Major med en Skrivelse fra General Kienmayer til Kommandanten i Dres den. Samme Dag skikkede den Franske Minister en Koureer til Vien. Den 14 og 15d. M. gik i mindre end 21 Timer 5 Kourerer fra Schoubrunn gjennem Augsburg til Paris.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-09-25
Fra Triest udvandre mange Familier, hvoraf nogle nedsætte sig i Venedig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-09-25
J Vien har man opdaget en Mængde Vaaben og flere Millioner i Penge og Bankosedler, som vare nedgravede. Da endnu Mere formodes at være skjult, er der efter Keiser Napoleons befaling lovet Angiveren 1/4 Deel af dets Værdie, der saaledes kan opdages.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-09-25
Da General Chasteller forlod Tyrol, overtalede han Jnsurgenterne til at lade sig beholde 1500 Franske og Bayerske Krigsfanger under Paaskud at ville udvexle dem mod fangne Tyroler. Da han kom til Karnthen, tillod han dem, at gaae hvorhen de vilde, med den Erklæring, at det fornøiede ham, at have befriet dem fra denne Røver- og Morder=Hule.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-09-25
J Lindan hvor de fangne Jnsurgentere nu vente paa deres Dom, sidder ogsaa en geistlig Herres Kokkepige, som har fyret paa Franzoserne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-09-25
Spanien. Jnsurgenterne skulle behandle de fangne Schweizere med største Grusomhed, for at nøde dem til at tage Tjeneste. Deres Regjering skal, efter Privatbreve, forestaae en stor Forandring, hvorved Central-Juntaen opløses paa 5 eller 6 Medlemmer nær, og Erkebispen i Toledo ertiæres for Rigets Regent. Denne Forandring skeer, som man troer, efter Engellands Raad 1057 Krigskibe, hvoriblant 265 af Linien.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-09-25
Engelland. Den Brittiske Marine bestaaer nu af J Jrland er Sukkeret saa got Kjøb, at man fodrer Stude Korn til Brændeviinsbrænderierne. dermed. Ogsaa bruges Sukkeret sammesteds i Stedet for høitideligholdes af Staden London, Kongens forestaaende 50aarige Regierings-Jubilæum skal fornemste Generaler der have fægtet ved Talavera.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-09-25
J Leeds til man oprette Monumenter til Ære for de Franske Blade paastaae, at Congreve under Rædsels regjeringen var ansat i Frankerig, og tilbød Velfærds=Udskuddet sine Brandraketter, men at disse blodtørstige Mennesker afviiste hans Opdagelse med Gysen. Fægtning kunde dæmpes. en Opstand paa Anieskibet York, som først efter en mordisk Af samme Kilde erfares, at der for Walcheren har været Borch sin Afskeedsprædiken i Frue Kirke.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-09-25
Paa 18 Søndag efter Trinitatis til Aftensang holder Hr.