JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1811-02-26
Tyrkiet. De serviske Overhoveder have forestillet Grev Kammenskov, kort for hans Afreise til Petersborg, at deres Stilling var mislig, og at, dersom der ikke blev Fred inden næste Foraar, de ikke formaaede, at gjøre nogen Modstand længere. Raadet i Belgrad havde og berammet en Nationalforsamling til den 18 Ja var, i hvilken der skulde raadslaaes om Serviens Vel og Bedste. Venedig. For at forhindre Soldaterne og Matroserne fra at desertere, er enhver Skipper forbudet at overføre nogen Deserteur fra Staden (der liggenpaa Øer) til Fastlandet, under en Mulct af 600 Lirer, i det mindste.
Jyske Efterretninger, 1811-02-26
Adskilligt. Den forrige Konge af Holland lever nu i stille Jndgetogenhed i et smukt Haugehuus ved Gratz.
Jyske Efterretninger, 1811-02-26
J sidste Efteraar opdagede en Hyrde hændelsesviis nogle Qveksolv=Aarer ved Klagensurth. Ved at undersøge disse nøiere, kom man paa saa righoldige Aarer, at man haaber at vinde 2000 Centner Qviksølv aarlig J Petersborg har en vis Arvebetient, Badajew tilkiendegivet Regieringen, at han vidste et Middel til at forfærdige Staal af overordentlig Godhed. For denne nyttige Opfindelse, og for hans Tilbud at aabenbare Hemmeligheden for Regieringen, har Keiseren befalet, at denne Badajew skal udbetales 1800 Rubler af Skatkammeret og gives en Guldmedaille til Wladimirhaandet, foruden 500 Rubel, som eengang for alle skunsted er udbetales ham, og Løfte om endnu flere Opmuntringere, de J Hamborg ere alle fremmede Lotterie=Collectionen daner ophævede, og ved at borttage deres Kasser har man Kiøb tildeels indbragt betydelige Summer.
Jyske Efterretninger, 1811-02-26
I Staden Riga vare i afvigte Aar fødte 1504 og Løv døde 1629 Mennesker.
Jyske Efterretninger, 1811-02-26
De adelige Damers Selskab i Wien til at fremme det Gode og Nyttige har af deres Midte valgt 12 UdskudsDamer, til at besørge Selskabets Forretninger i Staden og Forstæderne districtviis. Af disse 12 Damer ere de 6 Fyrstinder, de 5 Grevinder og den 12te Baronesse, Selskabets Forstanderinde er fornærværende Fyrstinde Caroline Loblowitz. Frappant er Udsigten nu over de mange Nationer og Folkeslag, som høre under det store franske Rige. Franskmænd ere nu beboerne ved Seinen, Loiren, Garonnen, Rhonen, Schelden, Maasen, Rhinen, Emsen, Weseren, Elben, Tiberen, Poen, Eschen a. De forrige Belgier, Hollændere, Westphalere, Piemontesere, May lændere, Genuesere, Venetianere, Dalmatiere, Jllyrier, Florentinere, Romere, Bremere, Lybekkere og Hamborgere - alle ere nu Landsmænd, alle Undersaatter af den største Souverain, som nogensinde har været til i Verden.
Jyske Efterretninger, 1811-02-26
J forrige Aar beløb Fallissementerne sig i Altona 6 Mill. 62,372 Mark Courant, i Lybek 5 Mill. 210,522. Mk. og i Hamborg 11 Mill. 466603 Mk. Banco, Allerede i Barbariets mørke Tidsalder frembrød de første Straaler af Brittisk Stolthed. Edgalod sig kalde Kongernes Konge og Enehersker af det brittiske Ocean. Han tvang 8 Fyrster, som vare ham skatskyldige, til at roe med ham i en Baad, medens han selv sad ved Roeret.
Jyske Efterretninger, 1811-02-26
(Alt af Hamb. og Alt. Aviser.)
Jyske Efterretninger, 1811-02-26
Indenlandske Efterretninger. Hos Restaurateurerne i Kiøbenhavn koster nu et Glas Punsch 2 Mk. 3 s. og en Kop Chocolade ligesaameget; men desuagtet har Søgningen snarere tiltaget end aftaget. Mærkeligt nok er det, at der nu paa de fleste Luxusartikler, uagtet de ere saa dyre, haves langt større Afsætning end førend Krigen. Snedkerne for Ex. kunne i denne Tid ikke faae saa mange Mahonietræes Meubler færdige, som de kunne afsætte, endskiønt de ere stegne over 100 til 200 Pret, siden i Fior. En Fod Mahonietræ koster nu 5 Rd.. Et Mahonietræes Chatol, som i Fredstider kun kostede 120 Rd., koster nu 400 Rdlr.,et Divanbord, som kun kostede 30 Rd., 135 Rd., er simpel Bøgestræes Stoel, som ellers kostede 11 Mk., koster nu 32 Mk. Den overordentlige Mængde Arbeide, Snedkerne for Øieblikket have, har havt den Virkning, at over 50 Snedkersvende ere blevne Mestere i forrige Aar, og at Kiøbenhavn nu ialt tæller 220 Sned kermæstere. Hovedaarsagen til Snedkerarbeidets Dyr der deels de bestandig sinende Priser paa Matrolter, deels paa Arbeidslønnen. En Snedkersvend faaer men daglig 8 Mk. istedet for at han ellers kun fik 3 Mk.
Jyske Efterretninger, 1811-02-26
Kiøbh. Skilderie.)¬ (Ved Avisens Slutning var Kiøbenhavns Posten fori Løverdags er ankommet.)
Jyske Efterretninger, 1811-02-26
Aalborg, den 26 Februari. I Dag reiser H. H. Hr. Biskoppen for at foretage Erker og Skole=Vistats udi følgende Sogne: den : Martii i Hjardemaal, den 4de og 5te i Ræhr; den 6te log 7de i Nors, den 8de og 9de i Vestervandet; den 10de i Vang; den 11te og 12te i Hundborg; den 13de i Nørhaae; den 14de og 15de i Sønderhaae; den 16de sog 17de i Hassing; den 18de og 19de i Bedsted; den gode og 21de i Hvidberg Vesten Aar; den 22de og 23de paa en Reise; den 24de og 25de i Vibbye; den 26de og 27de i Schyum; den 28de og 29de i Harring; den 30te og 31te i Snedsted; den 1ste og 2 April i Skjold, borg; den 3de og 4de i Siøring, og derfra tilbage til Aalborg.
Jyske Efterretninger, 1811-02-26
Aalborg Byenyt. Døbte. Den 20 Febr., Snedker Ole Mørchs Datter Anne; Fadderne: Mad. N. Holm, Jomfr. C. Garden, Podemester P. Didrichsen, Vertshuusholder J. Christensen, Reebslager M. Garden, Sned kerne J. Bøgsted og S. Holm, Lods C. Fomsgaard. Den 22 Febr., Snedker Rasmus Friises Søn Christen Hermann; Fadderne: Barnets Forældre, Gjordemoder Mad. Silkeborg, Toldbetient P. Peder, sen, C. C. Winter. S. D. Seilmager Christen Ørsmesses Datter Johanne Marie; Fadd.: Barnets Forældre: Gjordemoder Mad. Møller, Bager J. Holm, Mads Hansen fra Restrup Broehuus. S. D. Mousat. Christen Gieldestrups Søn Hans Christran; Fadd. Mad. P. Sødring, Jomfr. Hübert; Kiøbmændene J. Borreschmidt og J. Rau, Handels betientene: A. Lassen, E. Curtins og F. Hoppe. Kopulerede. D. 19 Febr., Enkemand Christen Nielsen Drastrup og Pigen Zidsel Thomasdatter.
Jyske Efterretninger, 1811-02-26
Begravet. Den 21 Febr., Mads Thøgersens Enke, 90 Aar. Fosteprædikener. Onsdag i Budolphi Kirke Hr. Henneberg. Torsdag i Hospitalet Hr. Klauen. Fredag i Frue Kirke Hr. Meden.
Jyske Efterretninger, 1811-02-26
Tallotterie. Ved 814 Trækning i Wandsbek udkom følgende Rumre: Til 815 Trækning sammesteds faaes Lotteriesedler til førstk. 4 Marti Kl. 10 Formiddag hos Sveistrup.
Jyske Efterretninger, 1811-02-26
Avertisse. Min gode Kone, Maria Chatrine født Peter mann, vandt ved en stille Død i Aftes Seier over dette Livs Møisommeligheder. Efter fom Aars Egteskab al hun bort fra mig og fire Børn, i sit 41 Aar. Dybe føle vi vort Tab, uagtet vi ved hendes langvarige Brystsvaghed, som fængslede hende til Sygeleiet i de sidste tre Maaneder, vare beredte paa Skilsmissens tunge Øieblik. Sæbye den 16 Febr. 1811. C. C. Limkilde.
Jyske Efterretninger, 1811-02-26
Sidstleden 16 d. M. er paa Gaden uden for Hr. Christian Thygesens Gaard ved Østeraae funden 2 smaae Bundter Hør. Den retmæssige Eier, som kan opgive den rigtige Vægt, eller andet Særkiende, kan imod dette Avertissements Betaling bekomme samme udleveret. Aalborg den 23 Febr. 1811. Bøggild.
Jyske Efterretninger, 1811-02-26
Nylig hiemkommen frisk og godt Hauge= og NB. Blomsterfrøe, kan nu som sædvanlig bekommes hos sal. Bruusgaards Enke og Søn i Aalborg. Nylig hiemkommen Haugefrøe, er nu at bekomme for mueligt billigste Priser; men de fleste Sorter fra Tydskland, er formedelst Vexel=Coursen, og dobbelt Transport pr. Axelen, dobbelt saa dyre som forrige Aar; men fuldkommen friske og ægte Sorter, forsikrer jeg enhver til Fornøielse. Aalborg den 24 Febr. 1811. Henrich Beck. Da jeg har havt det Uheld, i disse Dage at mist min bedste Hest, og tillige som fattig Mand syg og sengeliggende med en skrøbelig Datter og aldrende Kone, ikke seer mig istand til at erhverve Udkomme, men maae aldeles gaae til Grunde, naar ikke medlidende Menneskevenner i denne min haarde Nød vil række mig en hielpe som Haand; saa er det jeg vover at fremkomme for mine høistærede Medborgere og Velyndere om en liden Understøttelse eller Hielp, til igien i disse dyre og besværii ge Tider at faae kiøbt en Hest til min Næringsbrug, da i Mangel deraf jeg ellers reent maae gaae til Grunde. Hvad enhver behager at skiænke, ville de behagentlig aflevere enten til mig selv, eller til Hr. Bogtrykker Wandall, da jeg derfor skal aflægge, om forlanges, offentlig Taksigelse. Hviædle og ædle Medborgere, jeg beder, og er forventende Deres Hielp, thi at redde en Familie fra Undergang vil være en Glæde for enhver Giver, og i dette Haab bærer jeg mit og mines Kaar med Taalmodighed. Aalborg den 24 Febr. 1811. Jens Hvidberg, Vognmand, boende paa Vestergade.
Jyske Efterretninger, 1811-02-26
Da jeg Undertegnede har vundet Borgerskab paa Stolemager=Professionen her i Byen, saa vil jeg paa bedste Maade have mig rekommanderet, forsikrende enhver og god Behandling og mueligst billige Priser. Min Boepæl er for nærværende Tid hos Trykker Berg paa Nørregade. Aalborg den 23 Febr. 1811. Jens Bonken. L. S. i Vensyssel behager uden Henstand at tilbagesende den laante Arie=Bog til sin Eiermand i Aalborg.
Jyske Efterretninger, 1811-02-26
En mahognimalet ege Topseng, en indlagt Dragkiste med Opsats, en nye graae Klædes Kavai, en god nye Vest og et Stk. Sirts, kan faaes tilkjøbs hos Christen Nielsens Kone paa Reberbanen.
Jyske Efterretninger, 1811-02-26
En Barnevogn, forlanges tilkiøbs; Bogtrykker Vandall anviser Kiøberen.
Jyske Efterretninger, 1811-02-26
Af Hiøring Kiøbsteds Umyndiges Penge er 48 Rdlr. 1 Mk. 14 s., at bekomme til Laans næste 11te Juni Termin, imod lovbefalet Sikkerhed og gangbar Rente Hiøring d. 13 Febr. 1811. P. Søltoft.
Jyske Efterretninger, 1811-02-26
Fredagen den 1ste Marti bliver Ungkarls Bal paa Kiøbmændenes Compagniehuus, som tager sin Begyndelse Kl. 6 om Aftenen, og vedvarer saa langt ud paa Natten som Selskabet behager. De respective Herr. og Damer, saavel inden som udenbyes, der maatte finde Behag i, at deeltage i Fornøielserne, vilde behageligst lade deres Entre=Billetter afhente hos Undertegnede, som koster for hver Person 3 Rdlr. 2 Mk.. Og ønskede jeg gjerne Selskabets Antal i sildigste til Onsdag Middag den 27 Febr. Aalborg den 21 Febr. 1811. N. Meller, Klubvært Torsdagen den 28 Februar om Eftermiddagen Kl. 3. slet, lader jeg ved Auction paa Raadstuen i Randers bortsælge Sluppen Stiernen, beliggende ved Randers Byes Brygge, drægtig 14 Commercelæster 5 a 6 Aar. stemmel, Egebygning med ald dens staaende og løbende Ledskaber, alt i Stand og kan saavel Sluppen som dens Jnventarium tages i Øiesyn, Dagen før Auctionen naar Liebhabere melde sig hos Hr. Niels Trap, der paaviser samme. Mellerup ved Randers d. 15 Febr. 1811. Jeppe Christiansen.
Jyske Efterretninger, 1811-02-26
Auction. Torsdagen den 28 Februar næstk. Kl. 10 Formiddag, bliver hos Told=Betient Christen Pedersen i Høyer, eller gammel Skagen, foretaget offentlig Auction over: 2de Ankertouge, Pert- og Jagerliner, Vandter og Stage, samt andet staaende og løbende Tougværk med Blokke, 11 Stkr. Seil, Vandfade, Rundholter m. m. Der er ilandbierget fra Briggen Lovise, hiemmehørende i Norkiøbing i Sverrig, før af Capitain G. Grunder, forlist vesten ovennævnte gl. Skagen den 20 Decbr. f. A. Skagen d. 13 Febr. 1811. D. C. Ferslev, Commissionær.
Jyske Efterretninger, 1811-02-26
Løverdagen den 9 Marti om Formiddagen Kl. 10, bliver paa Fridericia Raadstue afholdt offentlig Auction over det dertil af Roeflotillen ved Nyborg opbragt te og priisdømte Galeaseskib, die Wohlfart kaldet, med sammes Jnventarium, tillige over dette Skibs indehave te Ladning: 809 Tdr. Hvede. 837 Kornsække, og en Slump gamle Bastmatter. Skibet og Vahrene ere til Lysthavernes Eftersyn naar de derom melde sig til mig Cancellieraad Bruun - ligesom og Conditionerne kan erfares hos Undertegnede Priiskommissairer. B. Bruun. Top, Kammerraad og Postmæster, i Helsingøer.
Jyske Efterretninger, 1811-02-26
Da Madame Harhorn har som Enke bestemt til at nedlægge hendes Bagerie, og desaarsag vil bo sælge hendes eiende og iboende Gaard, som i en lan Række af Aar har været beboet og indrettet til det Brug, saa bliver efter hendes Forlangende, foretage og holdet 3de Auctioner over bemeldte Gaard, beliggende paa søndre Side af Algaden her i Aalbarg. - Først Auction over samme holdes i Gaarden, Torsdagen det 28 Februar, 2den Torsdagen den 5te Martii, og 3die og sidste Auction Fredagen den 8 Martii, hver Dag Formiddag Kl. 10 slet. Fornævnte Tider og Stad, lader Mad. Harhorn tillige bortsælge en hende tilhørende Eiendom, beliggende tet østen for Aalborg Byes Fa drist, hvortil er lagt circa 12 a 14 Tdr. Sædeland, med samme, nedlagde Vinter Rugsad a 4 Tdr., og det paa Eiendommen for faa Aar siden af nye opbygte Huus Muur og Bindingsværk, samt Straae Tække, bestaaende af 10 Fag, deels indrettet til Beboelse for en liden Familie, og deels til Ladehuus, med den paa Jorden, liggende Gjødning. - Endvidere bortsælges 5 Gade, huule, beliggende i Øster Sundbye, med dertil hørende Jorder. Ved sidste Auction den 8 Martii, bortsælges tillige en stor Deel Ind- og Udboe, bestaaende af Sølv, Kobber, Tin og Messing, en Skippunds Bidmer, Borde, Stole, Speile, Skabe, Dragkister og Skrine, Linnet og Sængeklæder, Kiøkken og Brygger Tøi, et Par Vognhopper og et Par Arbeidsheste, 3 Mal kekiør, en holstensk Stadsvogn og 3de Arbeidsvogne, en Kane, m. m.; hvilket alt bortsælges efter de paa Auctionsstædet fremlæggende Conditioners nærmere Bestemmelse. Aalborg d. 4de Febr. 1811. Bøggild.
Jyske Efterretninger, 1811-02-26
Auction over afg. Madame Sinned Kirstine sal. Thornings forhen iboende Huus, beliggende paa Hiørnet af Bispensgade og Klosterjordet, og bestaaende af et Forhuus til Bispensgade 3 Fag 2 Loft høi og et Hjørnehuus 11 Fag 2 Loft høi, samt en Tilbygning til Gaarden 3 Fag et Loft høi, alt af Muur og Bindingsværk, med dets tilliggende Gaardsrum, er berammet at foretages til følgende Tider: 1ste Auction Løverdagen den 2den Martii, 2den Auction Mandagen den 4de og 3die Auction Onsdagen den 6 Martii (hver Dags Formiddag Kl. 10), da Eiendommen absolut skal bortsælges, og naar dette er skeet, continuerer samme og følgende Dage Auctionen over Boets Løsøre, bestaaende af Guld, Sølv, Kobber, Messing, Tin, Glas- og Steentøi, Træe, og Jernfang, Stole, Borde, Chatoller og Dragkister, Sengestæder og Sengeklæder, Linnet og Dækketøi, Fruentimmer Gangklæder m.m. Alt efter de paa Auctionsstædet, nærmere bekiendtgiørende Conditioner. Aalborg den 6te Febr. 1811. Schierup.
Jyske Efterretninger, 1811-02-26
En næsten nye Kiølle med alt Tilbehør, er at faae tilkiøbs hos Joch. Jørgensen.
Jyske Efterretninger, 1811-03-01
kom de i et Baghold og lede betydeligt. Dette Stød vil dog ikke sige meget; thi, uagtet deres Nidlag, løste
Jyske Efterretninger, 1811-03-01
Udenlandske Efterretninger. Portugal lover Hamborg. Fra Lissabon d. 26. Jan. La Romana er for to Dage siden død i Hovedqvarteret. Nogle sige, han er død af Gift, andre, af et Brud i et af Blodkarrene. De Franske have indtaget Olivenza. De spanske Tropper ere gaaet over paa Venstrebredden af Tagus, deels for at forstærke Garnisonen i Elvas, og deels for at støde til Marskal Beresford.
Jyske Efterretninger, 1811-03-01
Marskal Mortier har, troer man, ifinde at begynde sine Operationer med Abrantes Beleiring. De Franske ville saa lettere kunne besætte Alentejo, end fra Badajos af.
Jyske Efterretninger, 1811-03-01
J Affairen ved Palammos havde Englænderne 130 Døde og henimod 300 Saarede, og ligesaamange Fangne, som kom af, skrives der, at Folkene havde drukket sig fulde. Jndvaanerne i Alentejo ere opfordrede til, naar de Franske nærme sig, at forlade Landet, tage deres Løsøre med og ødelægge det øvrige.
Jyske Efterretninger, 1811-03-01
De Franske ere, 8 a 10,000 Mand stærke, indrykte i Lammego. Silveira trak sig tilbage, for at forene sig med Backlar, Miller og Wilson. Disse 4 Generaler havde, som man troer, 22,000 Mand Milits og 2000 regulaire portug. Tropper under deres Commando. Jndvaanerne flygtede.
Jyske Efterretninger, 1811-03-01
Spanien. Fra Cadix meldes, at man af alle Kræfter ruster sig til et Tog mod Den Leon, hvis Jndtagelse maa drage Cadix's Fald efter sig. Men dette Tog kan ikkun iværksættes ved en heldig Landgang, og til dette Behov forsamles nu sandsynligt den hele disponible Florille ved Puerta Real - en anseelig befæstet Stad, nordlig for Halven Trocadero ved Cadix=Bayen. Sydamerica. Efter hvad der berettes fra Mexico, ere de Jndfødte Europæerne meget overlegne. De vare trængte frem indtil for Mexicos Porte; men her de Hovedet høiere, end nogensinde forhen.
Jyske Efterretninger, 1811-03-01
J en Depesche fra Døn Felix Calleja til Vicekongen, indført i en Mexico's overordenlig Tidende, fortælles, at disse Rebeller mistede i Slaget 120 Krudtvogne, 21 Brødvogne, endeel Vaaben, mange Døde og nogle Fangne. Spanierne havde derimod kun een Død og to Saarede. Der tilføies, at de Jndfødte betienede sig af Slynger til deres Vaaben. Som Rebel=Che ser nævnes en Hydalgo, en Allendi, en Aldamo og en Abasto.
Jyske Efterretninger, 1811-03-01
England. Den 6 Febr. aflagde Prinds=Regenten den ham foreskrevne Eed i Carleton House. Han sad i en Lænestol, der stod under en Tronhimmel, og var omringet af alle Prindserne og Storofficianterne. - Prindsen havde allerede anbefalet Lorderne Grenville og Grey, at føie Anstalter til at indsætte et nyt Ministerium, som besad hans fulde Tillid. Men de gave ham det Raad, først at forespørge sig hos Lægerne om Konens Tilstand, førend han besluttede at forandre Ministeriet. Og da Lægerne herpaa erklærede, at der var grundet Haab om Kongens fuldkomne Helbredelse, skal Prindsen straxen have sendt ovennævnte Lorder det Budskab, at han havde besluttet, ingen Forandringer, at giøre i Ministeriet for det første.
Jyske Efterretninger, 1811-03-01
Flaaden under Sir Yorke, som endnu ikke har kunnet afseile fra Torbay til Portugal, har ombord 5970 Md. Jnfanterie, 11118 Artillerie= og Cavallerie=Heste, og 1100 Recruter. Dette udgjør en Forstærkning af en 8000 Mand for L. Wellingtons Armee. Dog maa fraregnes de Syge, som have maattet sættes iland igjen.
Jyske Efterretninger, 1811-03-01
Holland. J Amsterdam ere adskillige dramatiske Selskaber, efter allerhøieste befaling, ophævede, fordi man har indseet, at de havde Speculationer til Grund.
Jyske Efterretninger, 1811-03-01
Jtalien. Biskopperne i Udine og Navarra og de res Capitler have indsendt Adresser til Vicekongen, i hvilke de yttre de samme Grundsætninger, som Domkapitlet i Paris nedlagde for Keiserens Trone, at nemlig Biskopperne hidtil stedse havde forestillet den katholske Kirke, efter dens guddommelige Stifters, Jesu Christi Anordning, og at de ogsaa herefter vilde forestille denI dette Hierarke kunne ingen menneskelig Authoritet forandre noget. J den christelige Kirkes de første Aarhundreder havde man intet vidst af den Troskabs-Eed, som romerske Paver fordrede af Biskopperne i de følgende mørkere Tider.
Jyske Efterretninger, 1811-03-01
Hamborg. Den 16 Febr. aflagde saavel de verdslige, som de geige Embedsmænd deres Troskabs og Lydigheds Eed til Regieringscommissionen paa Hs. Keiserlige Franske Majestæts Vegne. Hr. Tarber, Jngenieur en Chef over Broerne og Landeveiene, som af Keiseren er anbefalet, at bestyre de Arbeide, der skal gaae for sig til at aabne Samqvemmet tillands og tilvands fra Rhinen til Hamborg, og tilCanalanlægget, der skal forene Østersøen med Elben over Lybek, - er ankommen hertil. Med Arbeider troer man der skal begyndes i næste Maaned og det med saadan Kraft, at man har Grund til at haabe, en stor Deel deraf vil være færdigt inden Vinteren, saa at Hamborgerne om kort Tid ville indhøste de første Vil gierninger af deres Jndlemmelse i Napoleon den Sta res Rige.
Jyske Efterretninger, 1811-03-01
Her er endvidere udkommen en Formular, hvorefter alle Notarial=Acter skulle indrettet. Disse skulle beggade saaledes: Vi Napoleon, af Guds Naade og formedelst Rigets Constitutioner, de Franskes Keiser, Konge til Jtalien, Beskytter af Rhinforbundet, Mægler af Schweitzerforbundet, Alle, som faae Nærværende af see Vor Hilsen. Giøre hermed vitterligt, at for Notarius N. N. fremstillede sig." (Documentets Jndhold) hvorefter Udstedelsen sluttes saaledes: Vi befale og byde alle dertil beskikkede Embedsmænd, at bringe nærværende Act til Fuldbyrdelse naar de opfordres dertil, alle den offentlige Magts Befalings- og Embedsmænd, efter den til dem skeete Opfordring, at vise virksom bistand dertil, og Vore Generalprocuratorer ved Retterne og Keiserlige Procupratorer ved Tribunalerne, at vaage strængt derover. Dets til Bekræftelse have Vi ladet nærværende Document, som er oprettet og optaget i . . . den . . . . forsyne med Seglet.
Jyske Efterretninger, 1811-03-01
Adskilligt. Til Petersborg er ankommen en Grusinisk Fyrste, som lader sig kalde Zarewitsch Julon Jrakitjewitsch.
Jyske Efterretninger, 1811-03-01
J Simbirsk i Rusland blev en Major og hans Frue, begge ellers friske og sunde, syne paa een Dag, døre paa een Dag og begravne i een Grav.
Jyske Efterretninger, 1811-03-01
Paa Helgoland koster nu et Pund Tobak 3 1/2 a 4 Pen ci, smukt Sukker fra London 5 a 6 Pence, og god Kaffe 5 1/2 Pence. Kun Folkene paa Øen kiøbe deraf.
Jyske Efterretninger, 1811-03-01
Paa Eyderen og Weiseren ere, efter Beretning over Hamborg, en Mængde Kanonbaade, Brigger a. forsamlede, der, som man troer, ere bestemte til at øden legge Englændernes paa Heleoland opførte Pakhuse, naar Krigskibene ere seilede bort.
Jyske Efterretninger, 1811-03-01
J Frankfurt er udkommet en storhertugel. Forordning angaaende en fastsat Lighed i samtlige Undersaatternes Rettigheder.
Jyske Efterretninger, 1811-03-01
En svensk Coureer passerede d. 9 Febr. igiennem Disseldorf til Paris.
Jyske Efterretninger, 1811-03-01
Erkehertug Frands, Broder til den østerrigske Keiserinde, har uformodet tiltraadt en Reise til Rigets østlige Grændse.
Jyske Efterretninger, 1811-03-01
J Strasborg er en Mand fundet liggende i sit Blod, Man siger, at hans Kone havde, i en hidsig Strid, hiertestukken ham med en Kniv.
Jyske Efterretninger, 1811-03-01
Den hele Folkemængde i Kongeriget Ungarn beløbe sig nuomstunder 7 498, 104 Siele hvoriblant 4647, 832. Katholiker og 2,627. 272 Procestanter.
Jyske Efterretninger, 1811-03-01
Journal d'Empire siger blant andet: "Hvad vil Følgen af denne Kamp mellem Frankrig og England være Keiser Napoleon vil bygge en Flaade, som snart vil hamle op med den Engelske. Men vil man sige, har Frankrig ogsaa Matroser nok, til at bemande sine Krigsskibe med? Tilvisse. Det har Kysterne fra Østersøen, lige til Grækenland og endnu videre til sin Raadighed.
Jyske Efterretninger, 1811-03-01
Paa denne uhyre Søekyst findes en Mængde duelige Matroser og Søefolk. Desuden holde Hollænderne og Kystbeboerne i de tre nye tydske Departementer langt meere af Søetienesten, end af Landtienesten. De ville lade sig indrollere i Tusindeviis, for at tiene paa de keiserlige Skibe. De franske Flaader ville da ikke længere blive liggende stille i Havnene, men de ville opsøge Fienden, for at slaaes med ham.
Jyske Efterretninger, 1811-03-01
(Alt af Hamb. og Alt. Aviser.)