JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1675-08-02
Jtalien. Den Frandske Skibs-Floede gjorde tæmelig Skade under Neapolis, i det den tog nogle Skibe och Tartaner bort med Silke-Tøy og Klæde, huis Værd skal beløbe sig 200000. Croner. Aff 150 Pilegrimer, som vare reyste i Walfahrt fra Vilna til Rom i Aar, ere kun 50. ankomne, och de andre omkomne. Ost-Jndien. Meka i China den 18. Decemb. 1674. Sinka som var i den sidste Chinesiske Kongis Tid en Øfverst och der effter gjort til Stadtholder ofver nogle Lande aff Tar terne, der de bemægtigede sig samme Rige, hafver opvagt et stort Oprør i China ofver den store Ubillighed, som Chineserne maatte lide af Tartarerne. Til dette at sætte i Verk, brugte hand dette Fund, at hand sagde sig at være rætte Arfving til Riget, och bevaret iblant de af Tartarerne ihielslagne Chineser, at hand ikke miste Lifvet, huilket hand med Brefve i alle Krædserne under de Chinesers gamle Indse gel udskikkede hafver ladet forkynde, hvorudofver 12. Landskaber ere faldne til hannem, saa hand er allerede gaaet i Marken med en Hær, som er ofver 1000000. Mænd stærk. Ofver dette hafve Chineserne optaget deris forrige Dragt och Haar igien, ligge for Nanking med 200000. Mænd, och bevise sig langt modigere och mandigere end nogen Tid tilforne. Denne Stad Nanking er den skiønniste och største paa Jorden, hafver 13. Porte, er befæsted med en Ring-Muur runden omkring, dends Omkræds er 20. Tydske Mile, er beboet aff meere end 1000000. Mennisker, och hafver derforuden en stærk Besætning i sig, næmlig 40000. Tartarer. Om denne och andre Chinesiske Stæders Beskaffenhed er at læse viitløffteligere i Jean Nienhoffs Chinesiske Beskrifvelse.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1675-09-01
Danmark.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1675-09-01
Kiøbenhafn. en 30. Augusti reyste Majestæten vor Allernaadigste ArveKonge och Herre fra Tritau och kom til Møuen imod Middag: Den 2. Septemb. fra Møllen ad Salem, och den 4 fra Salem ad Gadebusk, hvor højestbemældte Majestæt blef af Chur-Brandenburg imodtagen, indhændt och tracteret. Den 5. Septembr. blef sammestæds efter Guds Tienisten holt hæmelig Conference imellom Majestæten och Chur Brandenburg, hvortil Hans Høi-Græfvelige Naade, Rigens Num. 41.)
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1675-09-01
Store-Canceller, Her Peter Græfve af Griffenfeld, &c. &c. &c. blef indladt. Samme Conference varede i 3 Timer. Den 6. Septembr. brød den Kongelig Danske Hær op ved Gadebusk.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1675-09-01
Samme Dag døde den meget Hæderlige, Højlærde och Gudelige Mand M. Gerlach Sjassius, fordum øfverste Pastor til S. Peders Kircke her i Byen, da hans Hustru tu Dage tilforn, næmelig den 4. Septembr. var saligen hensofvet: Blefve begge tu begrafne den 9 Septembr. i saa Folkerig en Forsamling, som ingen Privat Stands Personer her paa Stæden tilforne, og prædickede hans HøjÆrværdighed, D. Hans Bagger, Facultatis Theolog. Decanus och SuperinJrFuperintendent i Siælands Stift, ofver dennem.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1675-09-01
Den 7. Septembr. blef Wismar berendt af 6. Regimenter Kongl. Danske Krigs-Folk under Her General Major Sandberg.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1675-09-01
Samme Dag kom vor Allernaadigste Dronning Charlottæ Amaliæ Moder, Hendis Høj-Førstelig Naade den regierende Land-Græfinde af Hessen Cassell, med Hendis Daatter Princesse Henriette til Glyckstad, Hendis Majestæt, (som sammestæds holder Hof i Kongens Fraværelse,) at besøge, och den 20. Septemb. tilbage igien til Altona, hvor Hendis Majestæt, som hafde saa langt paa Veye ledsaget deris Høi-Førstelige Naader, tog Afskeed med dennem og vendte sig ad Glyckstad igien, och deris Høj Førstelige Naader hiem ad.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1675-09-01
Den 9. September kom Majestæten self for Wismar, da hans Hofvet-Quarteer hafde i tu Dage været til Meckelnburg: Gik den 10. dito med nogle 100. til Hest och Foed ofver den Wismarske Dam och besaae Leylighegen.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1675-09-01
Den 12. Septembr. brød Hæren op for Wismar och gick Majestæten ad Doberan, hvor den 16. Septemb. blef holt Krigs-Raad imellem Majestæten, Chur-Brandenburg och den Kæyserlige General Cop. Paa denne Tid var Beleyringen for Wiss mar ophæfvet i 8. Dage. Den 13. Septemb. blef paa Raadhuuset her i Kiøbenhafn Kongl. Majestæts allernaadigste Forordning, (udgifven af Høyestbemeldte Majestæts Hofvet-Quarteer til Barchteheil den 28. Augustii,) forkyndet om Biug och Hurede, at samme maa igien udføris: med andre Slags Korn och Vare skal indtil videre Anordning forholdis effter Kongl. Majestæts Forordning aff 5. Februarii i dette Aar.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1675-09-01
Den 18 Sept var Majestæten til Rostok, Byen tog Kongl. Dansk Besætning ind.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1675-09-01
Den 20. Sept. døde den Velædle och Høy-Vise Mand Balthasar Seckmand, som var Borgmester her i Byen. Samme Dag gik General Major Sandberg effter Kongl. Ordre fra Bylau, huor hand i otte Dage haffde staaet, for Wismar igien med 7. Regimenter Folk, och skal, den stund Majestæten er borte med Hæren, holde den berendt, skrifvis der aff Bylau samme Dag.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1675-09-01
Som fra Hamborrig berættis, var aff Majestæten besluttet at angribe Damgarten den 21. Septembr. Denne Sted Damgarten er en aff Passerne ind ad Pommeren, hvor 3000. Mænd Svenske Krigs-Folk ligge i Besætning och hafve 23. Stykker hos sig, som der skrifvis af Lübek den 16. Septembr. Den 21. Septembr. blef Hæderlige och Højlærde Mand M. JacobusFossius indsat at være Rector Scholæ her i Byen.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1675-09-01
Den 27. Septembr. kom nogle 100 Mænd Jydske Soldater hid til Byen och nogle Dage tilforn den Kongl. ny Garde til Hest, som er et got, fridsk och meget vel munderet, Folck. Floden anlangendis fornæmmer mand, at den i Øster Søen, 14. Danske och 7. Hollandske KrigsSkibe stærk, krydser til och fra imellom Hidense, Jasmund och Bornholm; Den paa Weser, som er gaaet op ad Elben, 7. Krigs-Skibe stærk foruden anden Fartøy, Danske och Hollandske tilhobe, hafver belæret Carlsstad i Bremen; och at endnu 12. Danske och Hollandske Krigs-Skibe hafve sat sig for Gottenburg i Categat, och befrygte de Svenske sig, at de sammestæds skulde kaste Folk i Land. Om de Norske af Fredrichs-Hald och Fridrichs-Stad (som der skrifvis af Hamborgerne) hafve afbrændt den, i Bahuus-Ambt liggende Svenske By, Strømstad, och ført de Svenske Dragoner, som der stode, bort med sig, faar mand med Tiden bedre Kundskab om. Som af Altenau berættis, skal Majestæten endnu hafve udgifvet Patenter paa 8. Regimenter nyt Folk at oprætte. Det Folk, som Majestæten tog ud med sig i Lei ding, var 16000. stærk til Hest och 14000 til Foed. Derforuden gik General Major Bauditz Kongl. Guberneur i Oldenburg den 15. Septemb. med 3000. Mænd ofver Weser af Bühren och hafde et herligt Artillerie med sig, som en Tidlang hafde staaet i Delmenhørst och var, som der siges 50. Stykker stærke.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1675-09-01
Sverrig. Iblant Herrerne er indbyrdis Ueenighed, och sigis for vist, at en aff de Fornæmmeste skal hafve hæmeligen forslukken sig. Hvor Floden er, samt anden dens Tilstand, fornæmmer mand intet til. Ved Gottenburg och der omkring skulle staae 13000. Mænd. J Frankerige lader Majestæten kaastelige Kongl. Klæder til Cronning och Bilager forfærRr ii. forfærdige. Den Svenske Magt i Bremen er til Hest 3000. stærk, hvor stærk den er til Foeds vides ikke.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1675-09-01
J Stade skal Besætningen være 2500 Mænd stærk. Tilstanden i Pommeren er lidet bekiendt, alleeniste veed mand, at de tre Passer, Damgarten, Demin och Tribesee, ere i beste Maader besatte, och Fældt Marskal Mardenfæld staar ved Damgarten och Græfve Königsmark ved Tribesee. Fældtherren Vrangel skal være paa Rügen och sammestæds 2000. Mænd til Landværn.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1675-09-01
Tydskland. Østerige och Arfvelandene. De Evangeliske och Protesterende i Ungeren hafve faaet deris Kirker igien och Frihed aff Kæyseren til at holde deris offentlige Guds Tieniste. Uanseet de Oprørske hug deris beste Øfverst och Partiegænger Mayseck ihiel, for hand vilde annammet Kæyserlig Benaading och forladt dennem, saa vil det adligevel forlyde, at den Siebenburgiske Første hafver gjort Forbøn for dennem och de der paa hafve faaet och annammet Kæyserlig Benaading. Hvad der er om, at Chur-Bæyrn hafver til Wien ved tu fornemme Herrer ladet Kæyseren hans Hær och Folck tilbiude, saa Kæyseren ofver samme skulde hafve at befale och imod hans Fiender at bruge, faar mand med Tiden at vide, imidlertid forsamlis 15000. Kæyserlige ved Eger, ubevist til hvad ende: Men at det skulde være den Hær i Schlesten under General Cop, som mand før vilde sige, at være beordret did, da befindis det ikke saa, thi det er Folk som en deel er forlættet af Fæstningerne, en deel ny hverfvet, och nogle Regimenter af Ungern, hvilket Folk General Souches skal, som der siges anføre. Kæjseren lader skarp Eftersøgning skee under Krigs-Folket, hvor fulde Officererne holde deris Regimenter, och hvorledis Folket faar deris Sold. Riget.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1675-09-01
Den Spanske Sølff-Flode er hiemkommen til Pamana med 6. Millioner. Til Alicanten udrustis otte Skibe, som skulle undsætte den aff Tyrckerne i Africa belagde Spanske Stad Oran. Til Madrid er sat Skat paa Carrosserne.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1675-09-01
Polen. Kongen hafver opsat det almindelige Opbud, och begierer der imod Penge-Hielp. Den Tyrkiske Magt, mod Polen er 100000. Mænd stærk och den Tartariske 12000. Den Littauiske Under-Feldt-Herre stødte til Majestæten den 11. Augusti med 1000. Mænd. Polen hafver faaet en Seyer imod Tyrckerne, der imod hafve disse erobret och affbrændt et Slot och en Stad och ihielslaget 12000. Mennisker.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1675-09-01
Engelland.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1675-09-01
Parlamentet kommer snart sammen igien. Fældt-Marskall Horns Søn hafver været til Forhør hos Majestæten och begieret Frihed til at huerfve Folck for Suerig. J Canalen hafve været Tyrckiske SøeRøfvere och nogen Tid krydset, men ere bortgangne igien. De 8. Engelske Krigs-Skibe, som ligge for Tripoli kundne ingen Endelighed komme til med Barbarerne, efftersom disse ville ey suare paa hines Fordringer, som beløber sig 239000. Realer von Achten, men tilbinde sig alleeniste at igiengifve nogle Træller, hvor ofver de Engelske hafve brændt adskillige Skibe for dennem aff Tripoli och sendt 240. Morianer op til Maltha Holland.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1675-09-01
Staterne hafve været tilsammen och sat en vis Skat paa Huusene effter deres Værd och Formue, som kand dagligen beløbe sig en tæmme lig Sum. Der imod ere otte Slags smaa Acciser affskaffede. Prindsen aff Oranien med den Spanske och Hollandske Hær og Duede Luxenburg med den Frandske staae kun tu eller tre Mile fra huer andre, om de skulle komme i Slag med huer andre faar mand her effter at vide. J midler Tid hafve de Frandske brudt deris med Holland oprættede Tractat, at Fiskendet aff Caperne ubehindret och u-antastet paa begge Sider maatte forrættes.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1675-10-01
Danmark.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1675-10-01
Kiøbenhafn. en 19. Octobr. kom den Hollandsk Kiøbmands Floede 40. Seigle stærk, med 3. Convoyer hid, som ville af Øster-Søen. Och den 22. Octobr. nogle och tredive iligemaade Hollandske Skibe fra adskillige Svenske Hafne, hvor i Sommer ofver hafve været der i Arrest, och vilde nu hiem ad.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1675-10-01
Den 27. Octobr. hafver Vinteren i dette Aar indstilt sig med Snee och Frost, som her hos os er fast u-sædvaanlig tiligt.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1675-10-01
Den 28. Octobr. gik Admiral Rodsteen, ud med en Orlogs Num. 42. Flode 8. Skibe stærk, med hvilken hand skal støde til den anden Flode under General Admiral Adelger, saa Floden blifver samtlig ofver 30. Skibe stærk.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1675-10-01
Her fra Landet hafver mand, at de Svenske ere den 7. Octobr. med 5. Skier boede indfaldne i Kiøge-Vig, at de sammestæds vilde røfve, men ere formedelst en Kongl. Galey, som Anders Carlssøn Undetøymester commenderede, och da var kommen fra Rostok, forjagede. Jligemaade at den Landsby Steenløs her i Siæland er den 13. Octobr. mestendeel af u-lykkelig Vaade-Jld affbrændt.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1675-10-01
Den 20. Septemb. kom Majestæten til Ribnitz, som ligger i Me SiMekelburger Land tvert ofver for Damgarten i Pommeren, saa der imellom dennem begge ligger en stoer Morads, igiennem hvilcken Rechenitz Floed needfalder. Och var Majestætens Hofvet-Qvarteer sammestæds indtil den 6. Octobr.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1675-10-01
Fra forbemældte 20. Septembris da mand imidlertid forsiunede sig med hvis, til Stædens Vanskelighed at ofvervinde, gjordis fornøden, er fornæfnte Sted Damgarten, som er en af Passerne ind i Pommeren, fast jdeligen med Skiuden af store Stykker beængstiget. Den 26. Septembr. imod Aften loed Majestæten forsøge med 11. store Boede at sætte Folk ofver Vandet ind paa Pommeren ved Stein-Ort och var Øf verst Cicignon med det Folk udcommenderet. Men de Svenske skøde 20. Stykke-Skud efter samme Boede och Folk, och der de ikke kunde ramme dennem, skikkede de deris Rytterie did, som de Danske vilde lande, saa de med u-forrættet Ærinde, dog uden ald Skade, maate afvige.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1675-10-01
Den 27. Septemb. fyldte de Danske om klar lius Dag 500. Skrid ud i Moradsen paa denne Side Rechenitz Floed med Fachiner, hafde och for at slaa en Skibbroe ofver Floeden, men det lykkedis ikke samme Tid, eftersom de baade hafde med Fienden, som teede sig meget kiæk denne Dag og Floeden, som er meget stærk, at bestille. De Svenske gjorde denne Dag 300. Stykke-Skud paa de danske af 6. Batterier, adskillige Løbgrafve och Udskaar, som de om Natten imellom den 26. och 27. Sept. hafde forfærdiget, dog blefve af de Danske kun 30. Mænd saarede och dræbte, hvilket er næst Guds naadige Beskiærmelse, Majestætens gode och meget berømmelige Conouit i dette Anfald at tilskrifve. Paa denne Tid begyndte mand atter at beængstige de Svenske med u-ophørlig Skiuden, den stund mand forfærdigede hvis, til et allmindeligt Anfald och Storm, kunde giøris behof, och som dette Anfald var berammet at skulde skee den 6. Octobr. ere de Svenske (som hafde faaet et Nyes heraf, och tillige Tidinger om Chur-Brandenburg, at hand hafde aabnet sig trende Passer paa en Dag) u-formodeligen bortflyde och hafve forladt denne fast u-ofvervindelige Pass och i en af Skandserne 4. Jernstykker, &c. Men enten saadant skeede, som mand siger, fordi de frygtede for, at Chur Brandenburg skulde komme bag paa dennem, hvilket ey er troligt, eftersom de Chur-Brandenburgiske enda stoede ved Payne Floed, och de Svenske hafde sig saa liden Fare af dennem, som de Danske Hielp at formode, eller det som er troligere, de ey vilde tøfve den Danske Hærs Anfald, eftersom de 8. Dage tilforn hafde forsøgt det paa 2000. alleeniste, hvor onde de vare at drages med, saa er det dog at prise for Guds Gierning, thi Stædens Beskaffenhed er saaledis, at 30000. Mænd kunde før blefne slagne for den, end den indtagen. (See dens Beskaffenhed i de Danske Adviser Num. 6.) Saa snart Majestæten fik denne de Svenskis hastige Fluct, at vide formedelst en Trompeter, som var ofverskikket at opfodre Stæden, loed Majestæten Broen, som af de Svenske vare afkast, forfærdige, Skandserne besætte och gik ind i Pommeren med Folket. Samme Dag blef General Major Duncam udskikket ad Tribesee, Skandsen sammestæds i Majestætens Nafn at opfodre, hvilken Commendanten och til hannem oplod med hvad der udi fandtis den 9. Octobris.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1675-10-01
Den 7. Octobr. var Majestætens Hofvet-Qvarteer til Barth 3. Mile fra Straalsund, hvor hand i nogle Dage fortøfvede Chur-Brandenburg.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1675-10-01
Den 13. Octobr. stødte Majestæten til Chur-Brandenburg med alt det Danske Rytterie och 500. til Foeds, och hafde Chur-Brandendenburg 21. Sqvadroner med sig. hvor iblant 1000 Dragoner. Med dette Folk ginge de samme Dag paa en Fierdings Vey nær Straal sund.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1675-10-01
Den 14. Octobr angræbe Majestæten och Chur-Brandenburg det Svenske Ryteerie, som var 6. Regimenter stærk, och hafde sat sig under Stykkerne for Straalsund, jagede det ofver Hals och Hofvet af deris Post ind i Forstaden, dette uactet blef ikke et Stykke løssnet udaf Byen paa det Danske och CaurBrandenburgiske Folk, saa blef och af disse intet meere forsøgt, men Majestæten er opbrudt med Folket och gaaet tilbage igien af Wismar Stii. och Chur-Førsten hafver vendt sig ad Anklam.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1675-10-01
Den 15. Octobr. om Morgenen tilig begyndte de Danske af fire store Stykker at beskiude Wismar med gloende Kugler. Folket hafde same Tid arbeydet sig saa nær ind under Byen, at de Danske och Svenske kunde naae hver andre med Rører.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1675-10-01
Den 19. Octobris kom Majestæten tilbage til Rostok, laae sammestæds paa Raadhuset om Natten, gik den 20 Octobr. der fra ad ny Bukau och fremdeelis ad Wismar. Samme Dag och den efterfølgende, som var den 21. Octobr. kom den Kongl. Danske Hær och Artillerie tilbage igiennem Rostok fra Damgarten i Pommeren, hvilken Sted Majestæten hafde ladet needbryde, saa nær som et gammel Taarn, hvilket mand lod blifve staaendis til en Jhukommelse. Om Tribesee mældis intet, ey eller om Majestæten loed en deel af Folket, næmelig 10. Mænd af hver Compagnie og nogle store Stykker hos Chur-Brandenburg, som der skrifvis af Homborig. Men det er vist at Hæren ey længer kunde blefven staaendis i Pommeren, eftersom der intet var til Underholding at bekomme.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1675-10-01
Den 21 Octobr. skulde den største Part af den Danske Hær staae for Witzmar. J den Kongelig Leyr sammestæds vare for Majestætens Tilbagekompst 4. Mørser och 10. store Stykker ofver Søen ankomne.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1675-10-01
Fra Hamborig berættes, at den Kongl. Danske Resident til Lybeck, hafver paa det Chur-Førstelige Saxiske Hof til Dressden i Majestætens Nafn af Danmark med Hans Chur-Førstelige Naade fornyet det gamle Forbaand och faaet Frihed til at hverfve 2000. Mænd.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1675-10-01
Tydskland. Østerige och Arfve-Landene. Som de fleeste och fornæmmeste af de Oprørske i Ofver-Ungeren vare reede til at annamme Kæiserlig Benaading, satte de øfrige sig der imod, saa det kom til ingen ende med dennem. Den Chur-Cølniske och den Førstenbergiske Secreterer ere endeligen gifne løse, eftersom mand intet hos dennem kunde befinde. Derimod bekiende de, som mand af de Oprørske Ungerer hafve faaet fangne, at de hafve faaet store PengeSummer af Frankerige och forvendte sig endnu en dygtig General der fra. Den Kæiserlige Ofver Tolk, Mininsky er 30. Personer, stærk afreyst til Offen med adskillige Foræringer til den ny Tyrkkiske Vezier. Græfven af WindischGræt skal som Kæiserlig Gesandt gaae af Mühlhausen til det beramte Herremode, Kæiserinden blef forløst den 1. Octobr. med en Princes, som om Dagen næst efter blef døbt, døbt och kaldet: Maria, Josepha, Clementia, Anna, Gabriela, Antonia, Francisca, Dominica, Teresia, Eva, Placida. Kæjseren hafver skikket tre Vogne need i Riget med Penge til at betale Krigs-Folket med. Riget. Den Kæiserlige Hær under Montecuculi hafver staaet i Elsas, imellom Cron-Weisenburg och Cauterburg, siden den gik fra Ja bern, hafver befæstet Lauterburg, och slaget en Broe ofver Rhinen, hvilken den hafver forvaret med Skandser for begge Ender. Dends Hofvet-Qvarteer var den 12. Octob. til Offenbach, hvor Due de Bourneville samme Tid blef af Dronningen i Spanien begafvet med den gyldene Flos. De Lothringiske stode samme Tid ved Kæjsers-Cautern, och hafde de Würtzburgiske sat sig til Bruchsal och de Saxiske til Staffurth, paa det de kunde indsperre de Frandske i Philipsburg, som nyligen hafde afbrændt den Marggræfvelige Durlachiske Stad Graben.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1675-10-01
Chur-Saxen hafver til Kæjseren ofverofverladt 2000. Soldater och 500. Ryttere. Chur-Brandenburg hafver skikket Hamborgerne et Undsigelsis Bref til for en imod Hans Chur Førstelige Naadis Lifgarde-Leute nant begangen Ofvervold, i det de samme af den Chur-Førstelige Residentis Gaard i Hamborig hafve formedelst Broefogen och Vagten ladet med Magt udtage, ilde medhandle och i Arrest sætte. Chur Pfaltz och Hannover skulle hafve sluttet et Upartiiskheds Forbaand med Frankerige, dog saa at hin skal hafve 4 Millioner til Vederleg for den Skade hand hafde lidt.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1675-10-01
Frankerige. Majestæten er svag, Kongen af Spanien skal hafve begieret Hertugens af Orleans, som er Majestætens Broder, Daatter til ægte. Ved Hoffet tviler mand intet paa Fred.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1675-10-01
Hæren i Catalonien skal været gaaet i Vinterqvarteer; J Nederlandene och Elsas tøfves alleeniste, indtil de Alliirte ville qvitere Marken: Af de i det Creqviske Slag fangne ere mange indløste, saa ere och mange Frandske och Kæiserlige imod hver andre udvexlede. De Suitzerske Stæder hafve haft deris Fuldmægtige hos Conde, dissligest Strassborig; hine blefve vel tracterede, disse maatte ey komme til Forhør, men Conde loed dennem svare: Strassborig hafde nogle gange narret Frankerige med dens Upartiiskhed, hvorfor den nu eengang for altid skulde forklare sig, om den vilde med gode inddrømme Prindsen af Conde den Landsby Kahl med Broe och Skandse, som den tvende gange, under Upartiisk. heds Skin, hafde gjort mod de Kæjserlige, hvis ey, vilde hand inden kort Tid lære Strassborrig til at vide de Kongl. Frandske Vaaben, større Respect och Ære, end hid indtil skeed var. J Sicilien hafve de Frandske bemægtiget sig Augusta, men der meenis meere med Guld end med Mact, hvorfor Commendanten, som loed Castellet op, skal efter den Kongl. Spanske Statholders Befaling være rættet.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1675-10-01
Polen. Saa snart Kongen brød op med Hæren och kom imod Tremboula Slot, som af Tyrkerne var belagt, forlode Tyrkerne Beleyringen med Skamme och stødte til Tartarerne.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1675-11-01
Kiøbenhafn. om Majestæten vor Allernaadigste Arf de Herre kom tilbage fra Straalsund. til Damgarten den 16. Octobris och hafde sammesteds spiset til Middag, begaf hand sig derfra til Ribnitz om Eftermiddagen: Damgarten blef som forberørt er Num. 42. pag. 320. sluffet saavelsom och Tribesee, efterdi de laa saa langt af hænde, at Majestæten kunde ingen Nytte, hafve af dennem, och Chur(Num. 43.) Brandenburg ey vilde ligge Besætning i dennem: J de tu fornæmmeste Skandser ved Damgarten hafde de Svenske, førend de forlode Stæden, gjort tu Miner och lagt i 7. Tønder Krud i hver af dennem, men en Bonde, som hafde været med at graf ve Minerne, røbte det, saa Kruden blef udtagen, at Folket fik ingen Skade.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1675-11-01
Den 18. Octobris brøed Majestæten op med Hæren ved Ribnitz, och kom paa half vey nær Rostok samme Dag. Den 19. kom hand til Rostok, Te gik gik der fra den 20. och kom i Leyren for Wismar den 23. Octobr. Ved denne Tid blef Wismar opfodret i Majestætens Nafn, men Commendanten loed svare, at hand vilde holde Stæden saa længe, som det var hannem mueligt. Hvor paa Posterne blefve uddeelte imellom de høye Officerer saaledis, at Hans Høy-Førstelige Naade, af Pløen satte sig for den Lübske Port, General Lieutenant Rosenkrantz for Galiebierget, General Lieutenant Schak næst hannem, och Øfverst Degenfeld paa den eene och Øfverst Harlof paa den anden Side Hafnen, och arbeydede mand saa flittig, at Batterierne blefve i saa Dage færdige, Løbgrafvene aabnede, Hafnen for Wiss mar saaledis tilsluttet med Bielker och Lænker, at intet kunde enten komme ud eller ind i Byen.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1675-11-01
Den 31. Octob. kom Hendis Majestæt vor Allernaadigste Arfve-Dronning Charlotta Amalia igiennem Lübek, som hafde fast indtil den Tid i Majestætens Fraværelse holt Hof i Glükstad, och blefve Hendis Majestæt til Ære, der hun kom ind och udaf Byen hver gang 9. Stykker løssnede. Gik der fra til Hans Kongl. Majestæt i Leyren for Wismar.