Jyske Efterretninger, 1788-02-08
Kiøbenhavn den 1. Februar. Hans Majestæt har under 2 Januarii d. A. allernaadigst udgivet Forordning angaaende Repartitionen af den Deel, af de af den Kongelig Kasse forskudte Udgivter til Qvægsygens Hæmmelse i Kongeriget Danmark for Aaret 1781, som ved Forordningen af 10. November 1784, har været dilateret. (Samme vorder indført i de Maanedlig Tillæg.)Er det nyttigt eller skadeligt at indføre en National=Dragt? dette Spørgsmaal er ikke af liden Vigtighed og fortiener vist en tænkende Mands Opmærksomhed. Det bliver paa denne Tid saa ofte opkastet og saa forskiellig besvaret; visse Omstændigheder har opvakt det Ønske, at det maatte nøiere Undersøges. Det bliver derfor forelagt Publikum som et Priis Spørsmaal af en Fædrenelandets Ven, der hermed tillige vil anføre fra hvad Synspunkt han ønskede det maatte besvares. Svaret paa dette Spørgsmaal maae falde forskielligt ud, eftersom Producternes, Culturens og Næringsveienes Beskaffenhed er forskjellig i et Land fra et andet. En Stat hvis Riigdom, og Størrelse for en Deel beroer paa Fabrikernes Mængde, som arbeide for Luxus, Moden, og foruden den indenlandske Handel ved Udenrigs Afsætning, bringer anseelige Summer ind i Landet, vilde tabe uendelig, hvis ikke Modernes Afvexlinger holdt Fabrikanten i stedsevarende Beskieftigelse, og ved nye Opfindelser i hans Kunst opmuntrede ham til at søge nye Midler til at erhverve; men for en Stat, i hvilken disse Fabriker aldeles mangle, eller om der ere nogle, saa ere de dog kun komne til en middelmaadig Grad af Fuldkommenhed, over hvilken de ikke vil stige af mange Aarsager, og fornemmelig af den, fordi de ikke ere Nationale og deres Existen er tvungen. Hvor Fabrikerne altsaa ikke ere tilstrækkelige til at forsørge Staten med alle Nødvendigheder, og hvor altsaa fremmede Vares Jndførsel bliver nødvendig; i en saadan Stat synes en Nationaldragt for begge Kiøn, som maatte være simpel og uforanderlig, at Februarii. være mere fordeelagtig end skadelig, thi i begge Fald bliver ved nye Moders Efterligning, og deres utallige Afvexlinger, store Pengesummer slæbte ud af Landet, og de indenlandske Fabriker, kan ved den uforbinderlige Contrabande ikke længe, eller dog kun kummerlig bestaae. Dette bestyrker Erfarenhed noksom i vores Fædreneland. - Jngen kan negte, at jo vores Regiering har arbeidet meget paa Fabrikernes Opkomst; men det synes som disse, ligesom mange Planter ikke vil lykkes paa enhver Grund, og at det maasker vilde være bedre at ophielpe og understøtte dem, som passe sig til vor Grund og Himmelegn. -De Fabriker fortiene vel egentlig kun Statens Understøttelse, der ere opstaaede uden Tilstød af Regieringen, der ved Velstand, hos Undersaatterne, og ved et omhyggeligt Politie kan levere saadanne Vare, som kan holde Coneurrenz med andre europæiske Nationers. Til disse høre vel kun de Fabriker der forarbeide en raa Materie, som findes hos os selv, eller vi kan have fra en anden Verdens Deel for samme Kiøb som andre Nationer. Anvende vi disse Sætninger paa os og nærværende Fald, saa fortiene vel kun de Fabriker Understøttelse hos os, som forarbeide Uld, Hør og Bomuld, vort Land og vor Handel forskaffe os disse Ting in Natura; - men Silke, et Product, som vi har fra andre europæiske Lande, der selv have store Silkefabriker, og det i en høi Grad af Fuldkommenhed, vil vel aldrig kunde forarbeides hos os med Nytte og Fordeel for Staten - og skulde altsaa kun bruges meget sparsomt i vores Klædedragt. Sætter man det Fald, som en Patriot tør tænke sig, at en National-Dragt skulde blive indført for begge Kiøn, og denne (saafremt man ikke vilde udsættes for den Bebreidelse af en petil Esprit, der elsker Spilleværk og Smaating) maae være simpel og uforanderlig, saa synes følgende Fordele at være de vigtigste: 1) Man maatte indføre en beqvemmere, med Clima meere passende og sundere Klædedragt, og tillige indrettet med meere Smag og for bedre Kiøb end den nu værende. 2) Man vilde, ved at bestemme en egen National-Dragt, som strækkede sig ikke alene til Snittet, men fornemmelig til Tøiet, hvoraf den skulde bestaae, formeere Afsætningen fra Landets nyttige Fabriker, og derved erholde et kraftigt Middel til at lede National-Jndustrie hen til Statens Jnteresse. 3) J denne samme Grad, som Afsætningen af indenlandske Producter og Fabrikeved en saadan Indretning vilde tiltage, i samme Grad vilde Salget af udenlandske Fabrikvare, og altsaa Overvægten i vor res Jndførsel formindskes. 4) Skulde af Lyst til at efterligne vore Naboe Nationers Sæder, hos hvilke Luxus og Mode=Fabriker ere indenlandske - Puds og Pragt i Klædedragt er alt og Modegeist imellem de høiere Stænder, og derved indført en saa nyttig, om ikke nodvendig, have udbredt sig en vis Pragt og i alle Deele for begge Kiøn nøie bestemt National=Dragt være for Staten fordærvelig Luxus, saa kunde vel en uforanderlig et af de sikkerste og hurtigste Midler at føre Nationen tilbage til dens gamle Simplicitæt, og derved at virke paa deres Character, paa deres udvortes Velstand, og følgelig paa hele Statens Lyksalighed. Luxus i og for sig selv er skadelig, kun den Maade, hvorpaa den yttrer sig, gjør den skadelig efter enhver enkelt Stats Beskaffenhed. Jntet borgerligt Selskab kan tænkes uden den. Saasnart der hersker kun den mindste Ulighed imellem Mennesker, saa lader den sig strax see. Den er en Føl fattigste Nation er den ei ubekiendt, men den Gestalt, den vige af vores Grunddrivt til Fuldkommenhed, og selv hos den ser sig under, er utallig; den, som den hidindtil har antaget hos os, er upaatvivlelig Staten til Skade. Dette beviser vor res Handels=Balance, vores Vexelcours: Dette beviser saa mange andre Tilfælde i det daglige Liv, hvilket der vilde være baad for ubehageligt og for vidtløftigt her at anføre. 5) Skulde Klædedragt meere afskildte, end de endnu ere det hos os, Et det være nyttigt, at de forskiellige Stænder i en Stat vare ved kun en skarpsindig, dybseende Mand er i Stand til rigtig at be Sporgsmaal, som der var meget at anføre for og imod; som dømme, saa kunde en National-Dragt, som tillod mange smaa til at betegne Forskiel imellem Stænderne. Men hvorledes skul Forandringer og Modeficationer, være et af de bedste Midler de man indføre denne Dragt, Klædedragt, Levemaade og alt i Øinene, aldrig være Gienstand for nogen Lov. Erfarenhed hvad der hører til Luxus, skulde vel af Aarsager som falde let adlyder kun Sæde=Regimentet. Forslag over denne Gienstand, er heri den beste Læremester. Klædedragt, Levemaade og Luxus ere saa sieldne, saa vanskelige; - men et phildsophisk Hoved kan her have den bedste Leilighed til at vise sig. Alt hvad herer sagt, indeholder kun flygtige Tanker, som anbefales til en for der udsættes en tredobbelt Priis: 400 Rigsdaler for den vidtløftigere og grundigere Provelse i en egen Afhandling. Hvor beste, 150 Rdlr. for den næstbeste, og 50 Rdlr. for den derpaa følgende. Da denne Gienstand fornemmelig maae udarbeides i Hensigt til vort Fædreneland, saasom den har den vigtigste saa maae Forfatteren til den indsendte Afhandling besidde nøie Jndflydelse paa Jndustrie, Fabrikernes og Handelens Fremgang; Kundskab i disse Fag, for at kunde indlade sig i dette Detail, Afhandlingerne, der saa meget meere vil erholde den beste Priis, Forslag og Tegninger til en National-Dragt maae følge med jo meere den er skrevet med philosophisk Geist og Smag og Menneske Kundskab. Den kan skrives paa Dansk, Tydsk eller Fransk - ikke længere end til Udgangen af Decembr. i dette Aar blive Afhandlinger antagne. Derefter finder ingen Concuren meere Sted. Forfatteren vil behage at sende sit Skrivt med et Motto nede Afhandlinger skal trykkes og offentlig bekiendtgiøres. For- og forseglet Navn til Hr. Kammerherre Suhm. De tre krofatterne af de Skrivter, hvilke ikke have vundet Prisen, kan lade dem afhente igien ved St. Hans Dag næste Aar, da de skal blive leverede tilbage tilligemed Navnene iaabnede. Aarhuus den 4 Februar.