JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-09-28
Den 15de September. De Franske trænge alt nærmere frem mod Floden Lahn. Deres Forposter ere kun 6 Mile fra Wezlar, og de synes med deres Hovedstyrke at have Hensigt paa det Hannoverske. Midlertid vil Østerrigerne under General Beaulien tage en stærk Stilling bag Lahnfloden, ikke svække sig i Smaatræfninger, men forberede alt til et afgiørende Hovedslag. Grev Clairfait lader Havnen ved Lahn befæste, for at giøre de Franske de derværende snævre Passer utilgiængelige. Det hedder, at Freden med Pfalz, Würtemberg, og Hessen Darmstadt er nær ved at sluttes.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-09-28
Nederelven, den 22de September. Det hedder, de Franske ogsaa ere indrykkede i det paa den bergiske Grændse liggende Grevskab Gimborn.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-09-28
Jtalien, den 5te September. Fra Øen Sardinien blive Efterretningerne alt betænkeligere, da det er kommet saavidt, at Kongen, hvis han ikke griber til hastige Redningsmidler, er paa Veye at miste hele Øen. De Misfornøyede have med væbnet Haand hæftet Præster, Adelige, Munke og Nonner, og true at afsætte og forvise alt, hvad der modsætter sig dem. Vicekongen, som man i Begyndelsen endnu hædrede, er den 24de August arresteret med sin første Minister og Ærkebispen af Cagliari, og Ministeren maatte befale Landstænderne at bifalde alle de Misnøyedes Skridt.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-09-28
London. Her fortælle Reisende om et farligt Oprør i Madrid, hvor Almuen skal forlange en Constitution som den Franske, og Kongen og Dronningen have maattet skiule sig. Dog har man ingen vis Efterretning.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-09-28
Philladelphia, den 5te August. De veed uden Tvivl alt længe af Aviserne, at John Jay, som americansk Gesandt har sluttet en Tractat med de Engelske Denne Tractat har her, og næsten i alle de foreenede Staters Hovedstæder givet Anledning til Forsamlinger, og i dem alle er det blevet besluttet at erklære: 1) at det er Borgernes Meening, at den af Jahn Jay og Lord Grenwille sluttede Tractat er de foreenede Staters Handel aldeles skadelig. 2) At denne Tractat ikke skaffer Americanerne Ret, i Henseende til det Forliis, de have liidt ved de engelske Kapere; da de først maae underkaste sig en langvarig og tvivlsom Proces, der føres i London, ret som den americanske Nation ydmygeligen maatte ansøge derom hos det engelske Ministerium – og de, der vare blevne fattige ved disse Kaperier, kunde ingen Proces føre, og bleve følgelig fattige. 3) At det endnu vilde vare 2 Aar, inden de vestlige Poster, som de Engelske alt ved Fredslutningen havde aftraadt Americanerne, bleve dem overgivne, og dog tilhørte disse Fæstninger Americanerne med Rette. 4) At det var de forsamlede Borgeres Meening, at disse Aarsager, hvorfor denne Tractat med Engelland ikke var at antage, skulde forelægges Præsidenten Washington, og han anmodes, ikke at underskrive denne Tractat, saafremt han havde Kierlighed for sit Fædreland og sine Medborgere. Alt havde man udbredet, som sikkert, at denne Tractat var ratificeret, og deraf spaaet slemme Følger for Landets Rolighed. Midlertid indeholde vore Gaars Blade følgende Artikel: Vi vide fra en god Haand, at Præsidenten endnu ikke har sanctioneret Tractaten; ogsaa tilføier man endnu, at Ratificationernes Udvexling ikke vil gaae for sig, før visse Underhandlinger have faaet et gunstigt Udfald. Om disse Underhandlinger angaae denne Tractats to og tyvende Artikel, som Senatet forkaster, eller den brittiske Regierings sidste Jnstructioner om vore Skibes Borttagelse, vide vi ikke med Vished. Constantinopel, d. 12 August. Det tredobbelte østerrigskerussisk engelske Forbund giør Porten megen Uroe. Man ruster sig virkelig til Lands og Vands. Franske og svenske Officerer styre Rustningerne og Øvelserne. Porten lader intet uforsøgt for at knytte Venskabsbaandet bestandig nøiere mellem Sverrig og Frankrig. Man har ogsaa lagt Mærke til, at den svenske Gesandt taler hver Gang først med Borger Verninge, inden han har nogen Sammenkomst med Reis Effendi.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-09-28
Med Sverrig skal Subsidietractaten alt være sluttet. De til Wien og Berlin bestemte Gesandte ere ikke reiste endnu. De paa nogen Tid begyndte Uroeligheder vedvare bestandig. J mindre end 14 Dage talte man ikke mindre end tre og tyve Jldsvaader, der for det meste skulde være anlagte af de over de militaire Reformer misnøiede Janitscharer.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-09-28
Warschaud. 13 Sept. For at belønnede russiske Troppers Jver i sidste Campagne i Polen, har Keiserinden bortskiænket en Deel af de forhenværende kongelige Domainer. Feldmarschall Grev Suwarow har for sin Deel faaet nogle 1000 Bønder, og de øvrige Generaler og Commandeurer i Forhold hertil.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-09-28
Regieringen i de under den russiske Cordon beliggende Provindser har befalet adskillige Personer, der eie Godser inden bemældte Cordon, at sælge dem inden 1 Januar næstkommende Aar. Blandt dem, der have faaet denne liberale befaling, ere Fyrst Adam Cartorinski, Grevinde Kaminska, Marschall Raczynski, Fyrst Michael Lubomirsky o. fl.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-09-28
Da denne Byes nærværende Regiering har faaet troeværdig Underretning, at der nogle Stæder skulde findes Vaaben og Ammunition, saa har den befalet at anstille de fornødne Randsagninger herom.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-09-28
Berlin d. 19 Sept. Efter al Sandsynlighed vil de polske Anliggender nu snart blive oplyste. Forrige Torsdag er Hr. de Ruville kommen her, som Coureer fra Grev Tauenzien; og hvorvel Jndholdet af hans Depecher ikke er bleven bekiendt, vil man dog med temmelig Vished vide, at de angaae de nyerhvervede polske Eiendommes Grændsebestemmelser, og at i Følge disse Warschau endnu i dette Aar af Russerne torde blive overladt Preusen. Med denne Coureer er tillige kommet Efterretning om de meget prægtige Gratificationer, Keiserinden, har gjort af sine nyvundne Provindser. Den her værende russiske Gesandt, Hr. von Alexius, skal ligeledes have faaet betydelige Godser i Litthauen til Foræring. Saa meget vort Hof ogsaa havde ønsket at forhindre Fiendtlighedernes fornyede Udbrud mod det tydske Rige, vil det dog rimeligviis intet videre Skridt giøre derfor. Vist er det, at de alt til Hiemmarch beordrede Tropper ingen Contraordre have faaet, skiøndt Fyrst Hohenlohe ved en i disse Dage her ankommen Prolay skal have ladet giøre Forespørgsel derom.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-09-28
Kiøbenhavn, den 28 September. Den 31te Julii er Conrector M. J. Feldman ved Gymnasio i Altona beskikket til Professor. Underrets Procurator S. S. R. Raten til Advocat ved de verdslige og geistlige Overretter i Altona. Den 4de August Candidatus Juris, J. J. Eitzen, til Underrets-Advocat i Hertugdommene. Den 5te August er Gartner Martin Baastrup allernaadigst udnævnt til Slotsforvalter og Gartner ved Charlottenlund Slot. Den 17 August er Sognepræsten ved Laurentii Kirke i Jtzehoe, P. Buxdorff tillige blevet Provst ved det munsterdorfske Consistorio. Underrets Advocat F. Geisler til Cancellist og surnumeraire Secretair ved den gottorfske Oberret. Den 14de August er den Deputerede Borger J. H. Bielenberg, beskikket til Raadmand i Frederichstad. Præsten i Morsum, paa Sylt, P. A. Rehhof, confirmeret som Archidiaconus ved Stadskirken i Tondern. Den 15de August er Candidatus Juris, M. C. Schetelig, beskikket til Underrets Advocat i Hertugdommene. Den 21de August Præsten i Neumünster N. Lorenzen til Præst i Thunby- og Bruksdorf i Gottorf Amt. Den 25de August har Hs. Majestæt allernaadigst udnævnt den hidtil værende Vice-Consul Jean Maire Bourbon i Carthagena til sin virkelige Consul sammesteds og adjungeret ham hans Søn i Embedet. Under 21de September har det behaget Hans Kongelige Majestæt, efter derom gjorte Ansøgning, i Naade at entledige Statsminister og Præsident i det Kongelige Vestindisk Guineiske Rente- og General-Toldkammer, Geheimekonferentsraad Hr. Gregers Christian Greve af Haxthausen, fra hans hidtil hafte Embeder; og under 25de f. M. er Stiftamtmanden over Aggershuus Stift, Kammerherre Hr. Frederich Moltke, beskikket til første Deputeret i benævnte General-Toldkammer.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-09-28
Meteorologiske Observationer. Barom. Therm.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-09-28
Vinden. Septbr. Varme. N. O. O. N. O.S. V. S. V. N. V. 27. II. 9. 11 1/2 N. V.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-10-02
Kiøbenhavns Aar. No. sen. lin. Post-Tidende, som Fredagen, den 2 October. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved J. F. Schulz.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-10-02
Paris den 14 September. Den første Dag, der var baade Derade og Søndag, vare Primairforsamlingerne umaadelig hyppig besatte; man kan let antage, at der i hver af de 48 Sectioner havde i det mindste indfundet sig 45000 Mennesker, der allerede ved deres Mængde hindrede at foretage andet, end at vælge Præsident og Secretairer, og selv hermed blev man først færdig anden Dagen, da Haandværksfolk og mange tusende andre vare ved deres Forretninger. De færste Stæder havde man Rum nok til alle de Menneskeer; de Taler, der holdtes, angik først anden Dagen Tingen selv; fra anden Dag af vare de Voterende i alle Sectioner næsten lutter Grenaderer og Jægere af Nationalgarden c: velhavende Borgere, alle Talerne vare ikke af den ringe Folkeclasse, men sande kraftfulde og indsigtsfulde Talere; tillige var det meget mærkeligt, at Exconstituenterne (Medlemmerne af den første Nationalforsamling) ikke blot meget fremstilte sig, men hyppigen valgtes til Præsidenter og Secretairer. Tredie og fierde Dag vare forsamlingerne meget svagt besatte, man saae sielden mere end 3400 Borgere. Majoriteten af Borgere stemmede ingensteds uden i tre til fire Sectioner, hvor der boer næsten lutter rige Folk. Den heedeste Dag var den anden. Alle Talere søgte med de fæleste Farver at afmale Conventets Feil, og behandlede det Forslag, at paanøde den ny Lovgivning to Tredie Deele Conventmedlemmer, som et Jndgreb i Folkesouverainiteten. Sectionerne sendte Deputationer til hinanden; og disse modtoges allevegne vel. J nogle Sectioner talte man om at hæfte og ved Retten forfølge heele Conventen, om at sende Jndbydelser til Armeerne; og Conventen - som vi siden skal see blev ikke ligegyldig ved denne Trudsel, men søgte at bestyrke sig ved at giøre eet med de Terrorister, den efter 1ste Prairial selv havde ladet giøre vaabenløse. Om Constitutionens Antagelse voteredes overalt hemmelig, det er, med skrevne Stemmer uden Navn, følgelig herskede den fuldkomneste Meenings Friehed. Ogsaa var der i alle Sectioner – maaskee paa to nær - 20 til 30 Stemmer imod Constitutionen, og for det meeste som sex for en Konge, ja i een Section var en Stemme for den ny Constitution, men mod Ludvig den 18de til det executive Raads Præsident. J de fleste Sectioner stod Stemningen om Constitutionen to tre Dage aaben, der voterede da gemeenlig 2000 2700; men da i de fleeste Sectioner boe henved 5000 Borgere, have følgelig de halve ikke voteret. Om Decretet om de to Tredie Deele – der af 47 Sectioner blev forkastet – voteredes i Begyndelsen næsten overalt høit, nemlig ved at staae og sidde; men da denne Voteremaade, især da saa saa vare tilstæde, faldt mistænkelig, voterede adskillige Sectioner nok eengang herom med skrevne Sedler.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-10-02
Ved Begyndelsen af Primairforsamlingerne faldt Assignaterne skrækkelig, og alle Priser steeg. Nu, da alt synes at gaae roelig af, falder Guldet betydelig, som og nogle andre Vare; hvortil maaskee og den lykkede Overgang over Rhinen bidrager.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-10-02
J Conventen komme Deputationer paa Deputationer at anmælde, at deres Sectioner eller Commuuer havde antaget Constitutionen med eller uden Decretet om de to Trediedeele. J en Adresse fra Communen Grateiforlangtes, at de saakaldte Terrorister maatte faae deres Vaaben igien; dette understøttedes af Qvirot, der bevidnede, at disse for det meeste vare gode Borgere, ja nævnte een, der uagtet sin Moderatismus var angivet som Rædselsmand. Sectionen Unite, som indsendte sin Antagelse af Constitutionen, og sin Forkastelse af de to Trediedelesdecretet, svarte Præsidenten, at heele Nationen var berettiget at fælde Dom over Conventen, og at Conventen ventede dens Dom over, hvad i dens Session var forefaldet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-10-02
J alt havde til det angivne Datum 1364 Primairforsamlinger antaget Constitutionen, og af disse igien kun 298 forkastet Decretet om de to Trediedeele; begge Deele kunne da ansees som antagne.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-10-02
Fra Nantes er paa nogen Tiid ingen Beretninger om forefaldne Fægtninger indløbne; heller ikke veed man af nye Uroeligheder. Den hellige Ludvigsdag, der skulde blive farlig for Republiken, er gaaet stille af. Dog frygter man i Departementet Nedre=Loire for en nye Landing af Artois og hans Emigranter, som hvilke see meere under London).
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-10-02
London den 8 September. Tropperne under General Doyle skal ikke være bestemte til Frankrig, men til det gode Haabs Forbierg, hvor man desnarere lover sig Held, da Gouverneuren er en Jrlænder. Er denne Tidende grundet, ere de til Frankrig udskibede Emigranter aldeeles overladte til deres Skjæbne uden engelsk Understøttelse, og den heele Emigrantarmee bestaaer da af to Regimenter Cavallerie, der tilsammen udgiør 900, og 4 Regimenter Infanterie, tilsammen 2000 Mand. Endnu veed man i Engeland intet vist om disses Tog, hvortil Hr. de Puisaye, der, sit smukke Forhold paa Qviberon uagtet, endnu beholder Krigsminister Windhams Fortroelighed, skal have gjort Udkastet. Dog hedder det at han med Vauban, en Sønnesøn af den under Ludvig den 14 saa berømte Jngenieur, skal være landet i Bretagne. Vist er det, at Admiral Harvey den tredie med sin heele Flode har omseglet Cap Quessant, og styret Coursen af Øen Houat, for der at tage de fra Qviberøn reddede Emigrantregimentfragmenter om Bord og bringe dem til deres nærmere Bestemmelse.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-10-02
J Portsmouth venter man hver Time Lord Brid port med en Deel af sin Flode tilbage; imidlertid ere fra Plymouth et Skib paa 98, og eet paa 36 Kanoner, afgangne til hans Flode. Sammesteds ere og gangne 8 Transportskibe med Tropper til Jersey.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-10-02
Alle Commandeurer paa den i Nordsøen krydsende Flode have faaet befaling at lade de neutrale Skibe med neutrale Eiendomme, bestaaende i tilladelige Artikler, endog Korn (Krigsammunition ene undtagen) ubehindret gaae.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-10-02
2 J Naus i Jrland ere for nogle Dage siden to Defenders, Laurence Oconnor, en Skolemester fra Augheri Grevskabet Meath, og Mich. Geffin, en Skrædder sammesteds fra, af Jury blevne erklærede skyldige i Landsforræderie, da de skulde have hvervet Kongens Undersaatter til at understøtte de Franske, hvis de gjorde Landgang i Jrland. Da Dommen blev dem bekiendtgjort, holdt Oconnor en Tale til Retten; han talte med megen Varme om de mange Misbrug, der havde indsneget sig i Constitutionen, bevidnede sin Redebonhed, at døe som en Martyr for Sandheds Kiærlighed, Orden og Menneskerettigheder; og forsikkrede, at inden Kiødet raadnede af hans Been, skulde Folkets Undertrykkere have faaet deres fortiente Løn, en Spaadom, til hvis Opfyldelse det saa temmelig kunde tegne sig, hvis det var sandt, hvad Aviserne, dog kun som et Rye, fortælle, at Regieringen skulde have Lister, efter hvilke der i Dublin skulde være 15000, i Grevskabet Meath 30000, i Grevskabet Louth 12000, og i Kildare endnu flere, der alt skulle have Vaaben til 20000 Mand, især da der lægges til, at Soldatesken, som man i saa Tilfælde skulde regne paa, meere og meere begynder at blive misnøiet med Regieringen. J Cork har det 105te og 113de Regiment, ligesom nylig de to i Dublin, sat sig til Modværge, fordi de mod deres Capitulation skulde stikkes under andre Regimenter. De havde forsynet sig tilstrækkelig med Krud og Kugler, og stillet sig op paa Parade pladsen; men da adskillige Regimenter omringede dem, maatte de give sig.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-10-02
Den ovenomtalte Oconnor blev den 7 Septbr. rettet paa den meest barbariske Maade; først hængt, derpaa endnu levende nedtaget; hans Jndvolde revne ud og brændte for hans Øine, derpaa halshugget og parteret. Til sit sidste Øieblik blev han ved sine Grundsætninger, saa at den catholske Geistlige, der fulgte ham til Retter stædet, nægtede ham Afløsningen. Midlertid fortælle Aviserne, at hans Henrettelse ingen god Virkning har gjort. Folket viiste saa megen Enthusiasmus for ham, at enhver, som kunde komme saa nær, dyppede sit Tørklæde i hans Blod, og at man maatte, foruden Jnfanterie, lade 500 Mand Cavallerie rykke ud, for at holde Roligheden ved lige. Ogsaa ere siden om Nattetider adskillige Huse anfaldne og tildeels plyndrede; men især ere de der fundne Vaaben borttagne.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-10-02
J Dag holdes i Weymouth en stor Conference; man troer, den har Parlamentets Sammenkaldelse, som man ufortøvet venter, til Formaal. Ogsaa kan vel de Franskes nys her erfarede Overgang over Rhinen give Ministrene noget her at tænke paa.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-10-02
Midlertid forhører man bestandig paa Crosfield, der nu fremstilles som Hovedmand for den Sammenrottelse, der vilde skyde Kongen med en forgiftet Piil, Frankfurt den 19 September. Efterretningen om General Grev Wurmsers Død var ugrundet. Anledningen til det var, at Obersten ved hans Regiment døde. Af det wurmserske Corps ere 20000 Mand gaaet til Clairfait Armeen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-10-02
Efter de nyeste Efterretninger om de Franskes Fort skridt, have de Keiserlige ogsaa rømmet Neuwied, og forladt deres hele derværende Stilling, 12000 Mand stærke; de Franske ere da komne uforstyrrede der over Rhinen, have besat Rhinen, og opfordret saavel Manheim, som Fæstningen Ehrenbreitstein, der begge maae give sig. Manheim, som de nu true med et Bombardement fra høire Rhinbreds Side, da de efter Capitulationen ikke tør beskyde den fra venstre Rhinbred, har nu sendt en Courer til München til sin Churfyrste. Midlertid sættes Byen i Forsvarstand, og mange Jndvaanere flye. Pichegru skal være i Frankenthal.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-10-02
Den 14 have de Franske angrebet de Keiserliges Forskandsninger ved Uckerath, hvorved de to Emigrantcorps, Rohan og Boissy, have liidt. Den følgende Nat retirerede de Keiserlige giennem Weyerbusch, og stod alt den 16 i Kattenau, en halv Miil fra Nassau. De forlade gandske deres Stillinger paa hiin Side Lahnfloden, og drage sig bag den, hvor Naturen selv har arbeidet til deres Forsvar. Generalerne Clairfaits og Beaulicus Hovedqvarteer er ved Limburg, hvor deres sammendragne Tropper tage en forskandset Stilling, og hvor man kan see blodige Scener imøde, da Beaulien endog skal have forsikkret Fyrsten af Nassau-Weilburg, at de Keiserlige i det holdne Krigsraad have besluttet her at vove et afgiørende Slag.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-10-02
Fra Slottet Dehrn skriver man den 13 saaledes: Den østerrigske Armee kommer i fuld Marsch af Limburg, og den franske rykker nærmere. Grev Wartensleben, der har rømmet Neuwied, er i Dag i Montehaur, hvorfra det kurtrierske Stadtholderskab er flygtet til Frankfurt. Bagagevognene gaae daglig gjennem Limburg. Veiene ere saa opfyldte med retirerende keiserlige Bagagevogne, at mangen Landsbye har maattet levere 80 Par Heste. Man hører nu hæftig kanonere; men man veed ikke, i hvad Egn. Det hedder Fæstningen Ehrenbreitstein er gaaet over til de Franske. Byen Dusseldorf have de Franske affordret 2000 Heste, 24000 Par Skoe, 60000 Brød, og meget Høe og Havre. Med Bonn have de alt aabnet Communicationen; og den 15 have de vildet forene sig med den høire Fløi af Sambre- og Maas=Armeen, i Andernach eller Coblentz. Ved Maynz holde de Franske sig roelige; men recognoscere daglig med Ballons, og føre dem fra een Fløi til den anden; ogsaa meener man stærkt, at det snart vil giælde Maynz.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-10-02
Den under Robespierre guillottinerede Salmkyrburgske Fyrstes sexaarige Søn er af det franske Convent indsat i sin Faders Eiendomme, under Formynderskab af sin Tante.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-10-02
Regensburg den 18 September. Adskillige Rigstænder have her aflagt deres Stemmer, hvori de antage til Fredsbasis, at Rigsfredsdeputationen med Anvendelse af den vestphalske og de følgende Fredslutninger, skal, saa vidt mueligt, see paa Rigets Jntegritet og dets Forfatnings Vedligeholdelse, samt Skadesløsholdelse for de Lidende, og en sikker Grændse for Riget overhovedet, samt i vigtige Tilfælde oppebie Rigets Afgiørende.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-10-02
Mærkelig er og Kongen af Preusens Erklæring, hvori han vel lover, paa det virksomste at anvende sit Forord saavel for Riget som for enkelte Rigstænder, men tillige finder det under sin Værdighed nogensteds at paanøde det, hvor det efter de politiske Forhold ikke kunde ansees for nødvendigt, raadeligt, eller giørligt.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-10-02
Kiøbenhavn, den 2 October. J Tallotteriets 594 Trækning i Altona, den 29de September, udkom følgende Nummere; Predigt uber die Frage: Wie duncket euch um Christo, gehalten om zwolften Sonntage nach Trinitatis in der Petri Kirche zu Kopenhagen, von Dr. Nicolai Edinger Balle, Bischof in Seeland, er tilkiøbs at bekomme for 8 Sk. hos Hof- og Universitets=Bogtrykker Schultz i Skindergaden Nr. 36.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-10-02
Hos Hofbogtrykker Schultz i Skindergaden No. 36 faaes: De Kongel. Forordninger i Samling fra 1730 til Dato. Andet Hefte af Forsøg til Psalmer, heftet 24 Sk., indbunden 2 Mk. 4 Sk. Bøn og Texter i Anledning af Branden, i Kiøbenhavn imellem den 5te og 7de Junii, 4 Sk. Præken i samme Anledning af S. T. Hr. Biskop Balle, 6 Sk., heftet 8 Sk. Tilligemed danske og tydske Connossementer, 4 Mk. Bogen. Passeer=Sædler til frie og fremmede Steder, Qvartals-Sædler til sam 4 Mk. Bogen, Arket 4 Sk. me Priis. AC, og Evangelii-Bøger til sædvanlig Priis. Kong Christian den 6tes og Frederich den 5tes Laugs=Artikler. Toldrullen. Herslebs syv Passions=Prædikener. Rostoks Huus- og Reysepostil. Monsens Søebog. Wolsens mathematiske Videnskaber. Thornings 1ste og 2den Deel af Kirkehistorien.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-10-02
Forstmans Passions-Prædikener. Dantzii Grammatica. Analysis Geneseos, Catechismus Integer. Donat og Aurora. Holbergs Jntroduction til de europæiske Rigers Historier. Anhang til samme Jntroduction.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-10-02
Holbergs danske Comoedier udi 7 Tomer. Wolfens Tanker om den menneskelige Forstands Kræfter. Wolfens Tanker om det, som Menneskene have at giøre og lade. Sielens Lyst og Trøst af Crondahl. Fortsættelse af samme. Lütkemans Forsmag paa Guds Godhed. Gotschedens verdslige Viisdom. Hübners bibliske Historier af det gamle og nye Testamente. Heitmanns Sieleroe. Dancheels Discourser og Menneskets Siel. To Hundrede danske Konge- og Kiempeviser. Arnstrops Regnebog. Efterretning om Canariefugle og deres Pleye. Historie om en Grækinde i de nyere Tider. En nye og fuldstændig Kaage-, Bage= og Syltebog. Juletanker af Rosenkrants. Sielens aandelige Lysthauge, Ortons tre Taler og Evigheden. Den Bedendes aandelige Kiede. Kors frugt, som indeholder 20 gudelige Sange. Enkens Skierv i Templet. Den aandelige Dues Turtelrøst. Kyhns altid vel tilfreds. Ejusdem aldrig vel tilfreds. De Troendes Salighed i Tid og Evighed. Dødens Dag er bedre end Fødselsdagen. Forældre= og Børne=Confect, over det Spørsmaal, om det agtes for større Lyksalighed, at have aldeles ingen, eller og at have mange Børn. Danske og tydske Connossementer, samt Friesedler til Land= og Søesteder. Danske og tydske Epangelier, samt danske og tydske Catechismer, Forsøg til Christian den 5tes Historie af Riegels. Bondepractica, og Planet bogen.