Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-11-26
J Anledning af Din Skrivelse til mig, dateret 30 Juni d. A., som jeg for faa Dage siden har modtaget, vil jeg i Hast nedskrive nogle Linier, som et foreløbigt Svar paa de Spørgsmaal Du fremfører til mig i deres Navne, som have fattet Tanke om at udvandre fra Danmark til Amerika. Jeg har flere Gange været opfordret til at træde ind i Rækken af de mange Forfattere, som i de senere Aar have gjort sig navnkundige, især blandt norske Læsere, ved at skrive alskens Ting om Amerika, men skjøndt jeg nok altid har troet, at jeg derved kunde more endeel danske Læsere, saa har jeg dog stedse tvivlet om at kunne gavne dem dermed, og da jeg hverken har havt Lyst eller Tid til at give mig af med at skrive egentlig Morskabslæsning, og maaskee endog mangler Evne dertil, saa fandt jeg det altid bedst at lade det blive. Ganske anderledes var det for mig, da jeg nu modtog Dit Brev og deraf saae, at det tegner til at blive Alvor snart med en dansk Udvandring hertil Amerika, og at endeel af dem ønsker mig til at meddele dem de Raad og Oplysninger, som er mig muligt og kunne være dem tjenlige; thi da forekom det mig som om det nu ordent*) Jdet vi for vort Vedkommende ikke alene med Fornøielse efterkomme den ærede Jndsenders Anmodning, da vi antage derved at forskaffe vore Læsere en ikke uinteressant Lekture, men endog holde det for vor Pligt, da vi tidligere have optaget Artikler, der saa at sige ubetinget talede Udvandringens Sag, ved Meddelelsen af Jnseratet, der heelt igjennem bærer et sundt Omdømmes og en god Menings umiskjendelige Præg, at bidrage til at klare den almindelige Mening om denne vigtige Sag, tillade vi os at henstille til vore ærede Kolleger, de andre Avisredakteurer, om de finde, at den samme Opfordring existerer for dem. Red. lig blev en Pligt og Trang for mig at punge ud, som man siger, paa eengang med alt mit Forraad af Kundskaber og Erfaringer angaaende Amerika og Udvandringen dertil, saavidt jeg kunde tænke det kunde være mine Landsmænd til nogen Nytte. Jeg begyndte derfor strax at skrive, men var ikke kommen langt før jeg indsaae, at jeg skrev en Bog istedenfor et Brev. Denne Opdagelse forbausede mig vel strax, men da jeg tænkte nærmere efter, saa saae jeg nok, at skulde jeg give en ordentlig Skildring over dette Land og dets Forhold, som skulde være danske Læsere til nogen Nytte, da maatte det, som af Fornødenhed, blive igjennem en Bog; thi et Brev af den til denne Hensigt fornødne Længde, vilde baade blive en besynderlig Ting, og maatte, for at circulere, enten fylde en halv Aargang Aviser eller ogsaa alligevel trykkes som en Bog, og hvorfor da ikke ligesaagodt under Skabningen bestemme det dertil, Hertil bestyrkedes jeg saameget mere, da jeg læste Hr. R. Sørensens lille Piere, indeholdende Brudstykker af Hr. Friberts Bog, som jeg just ved en Hændelse fik omtrent paa samme Tid som Dit Brev; thi ei alene har jeg kun sjelden seet noget mere vildledende Brøvl, som foruden at det blot skildrer Lyssiden af Amerika og Udvandringen, desuden indeholder endeel aabenbare Usandheder til endmere at krydre Maden og lokke Folk til ubetænksomt at begynde et saa vigtigt Skridt, som at udvandre, men af dit Brev seer jeg jo tillige, at det er nogle Smaaskrifter af Sørensen (hvoriblandt ventelig især det nævnte) som især har opvakt Udvandrings=Lysten! Og det er vist, at kunne slige Skrifter blive læst med en saadan Jnteresse, da kan intet meere tydelig bevise at idetmindste Almuen trænger haardt til en nogenledes udførlig sandfærdig og upartisk Skildring over Ameeika, for den kan være istand til ordentlig, som det sig bør, at afgjøre Spørgsmaalet for sig selv, om det er værd at udvandre til Amerika eller ikke. At give den danske Almue en saadan Skildring, skulde jeg nu rigtignok helst ønske overdraget til en anden; men da jeg virkelig ikke veed hvor den er at finde, saa besluttede jeg at gjøre det selv saagodt som muligt, saameget mere som jeg jo er ordentlig kaldet dertil. Med disse Betænkninger satte jeg mig igjen til at skrive paa Bogen, men kom ei langt før jeg huskede paa, at det vil altid tage nogen Tid før jeg faaer den færdig til at sende hjem; og da du beder og hurtigt Svar paa Dit Brev, saa tænkte jeg det bedst foreløbigt at sende Dig nogle Linier, som herved skeer. De af Dig fremsatte Spørgsmaal ere: 1) Hvorledes Jorden er her i Forhold til den paa Langeland, 2) Om der er Skov paa det meste af den eller ikke, 3) Om den er besværlig at opdyrke og hvad den første Opdyrkning i Almindelighed koster pr. Tønde Land, 4) Hvad Regjerings-Prisen er for Landet her, 5) Hvor høie Skatterne ere: 6) Hvad Aarsløn eller Dagløn en god Tjenestekarl kan faae her, 7) Hvormeget en Pige kan faae i Løn, 8) Om det er fordeelagtigt for Haandværkere her og hvilke Slags især, 9) Om der er gode Love og god Orden for den redelige Borger, Og endelig beder Du mig at give al den Oplysning jeg kan om saadanne Ting som kan være nyttigt at vide fordem, som agte at reise herover. Jeg vil nu først i Korthed besvare Dine Spørgsmaal efter den Orden i hvilken de ere fremsatte, og siden see hvad Rum jeg kan faae her til de andre Slags Oplysninger. Det første Spørgsmaal er temmelig vanskeligt at besvare; thi Landets eller Jordbundens Beskaffenhed her paa de forskjellige Steder er ligesaa forskjellig som den findes Danmark. J Almindelighed svarer Landet til Friberts Jnddeling af Skov-, Avlings- og PrærieLand; men med Hensyn til Jordbunden i hvert af disse Slags Land, kunde igjen gjøres mange Jnddelinger, hvilke det imidlertid vil være for vidtløftigt at gjøre her. Efter en geologisk Jnddeling kan Landet, som indbefattes under Terretoriet Wisconsin, meget naturligt afdeles i 4 Districter, nemlig: 1) Det primitive (oprindelige), som bestaaer af en fast Klippegrund som ligger længst mod Nord. 2) Sandsteens-Districtet, som ogsaa er et Slags Klippegrund, bestaaende meest af hvid Sandsteen, hvilende paa og bedækket med Lag af Kalksteen og ligger meest Nord og Vest for Wisconsin=Floden. Disse to Districter er i Almindelighed stenigt Skovland (meest Fyrskov) og med faa Undtagelser ei godt skikket til Agerbrug. 3) Mineral-Districtet med et Underlag af et eget Slags Klippematerie, som paa mange Steder indeholder forskjellige Slags Mineralier og indbefatter især den sydvestlige Deel af Wisconsin, eller Landet, som ligger Syd, for Wisconsin=Floden og Vest for en Linie, draget lige i Syd og Nord fra bemeldte Flod over den østre Deel af de blaa Bjerge (blue Mounts) til Jllinois. Dette District bestaaer meest af meget bakkede tildeels stenede Prærier, som er i det Hele altfor utilstrækkelig forsynet med Skovland. Hvad der med Fordeel kan benyttes til Agerbrug af denne Deel af Landet, er for det meste allerede optaget. 4) Kalksteens-Districtet, som næsten over det Hele har et Grundlag af Kalksteen, varierende i Tykkelse og Dybliggenhed under Overfladen. Dette District gaaer fra Michigan=Søen Vest over til Grændsen af de andre Districter og er baade den meest befolkede og til Agerdyrkning bedst skikkede Deel af Wisconsin. Den sydvestlige Deel af dette District bestaaer meest af bølgeformige Prærier, hvor Kalksteenslaget ofte ligger saa høit, at man ikke engang kan pløie over det. Men almindelig findes over Kalksteenslaget et Sand og Gruuslag, derover igjen et Lag af sandblandet Leer, ovenpaa hvilket findes tildeels atter et Lag guulagtigt Sand, og endelig allerøverst et meer eller mindre tykt Lag af feed sort Muld, fuld af adskillige Slags vegetabilsk Gjødningsstof. Disse Prærier ere for det meste aldeles opkjøbte af Emigranter og Spekulanter, uagtet der de fleste Steder er alt for lidet Skov til dem. Mellem Prærierne og især længer imod Nordost findes meest af det saakaldte Aabnings-Land, saakaldet fordi Skoven er saa aaben der og bestaaer meest af smaa knudrede Egetræer og et Slags Valdnødtræer, som kaldes Hickorps. Leerlaget ligger i Almindelighed høiere i dette Slags Land og er af en bedre Art end paa Prærierne, nemlig fastere og noget mergelagtigt, hvorfor Jordsmonnet i Aabningsland almindelig ansees for at være af en mere udholdende Karakteer, skjøndt det øverste Muldlag er sædvanlig tyndere end paa Prærierne. J det egentlige Skovland, hvoraf der findes meest i den nordøstlige Deel af sidstnævnte District, er Jordbundens Beskaffenhed meget afvexlende og adskilles bedst efter de Skov= og Græsarter, som findes i størst Mængde derpaa. Jeg vil i den Henseende kun bemærke, at hvor Skoven bestaaer meest af den hvide Eeg, der er Jordbunden sædvanlig daarlig, bestaaende af et magert haardt Leerlag, bedækket med et meget tyndt Muldlag, men hvor Skoven derimod er tæt, har en frodig Væxt og bestaaer af en Mængde forskjellige Træarter, der kan man altid være sikker paa at Jorden, er af en rig og udholdende Natur, sædvanlig bestaaende af et meget tykt og fedt Muldlag, hvilende paa et godt mergelagtigt Leerlag. Af dette Slags Land gives endnu en betydelig Deel usolgt i Nærheden af NeenahFor-River og Winnebays=Søen og er hartad nu det eneste Slags som kan erholdes i Wisconsin for Regjerings=Prisen 1 Dollars og 25 Cent. (omtrent 13 Rbmk.) pr. Acre (omtrent 6 Skpr. Land geometrisk Maal.), thi det er bleven liggende deels fordi Emigrationen begyndte fra Jllinois til det sydlige Wisconsin, og alle senere Emigranter have holdt sig nærmest til de ældre Setle menter saalænge der var Land at faae, og deels fordi man har gruet for at tage fat paa Skovlandet, saalænge der var Prærie eller Aabningsland at faae, da hiint er saameget besværligere og kostbarere at opdyrke.