JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-10-10
Af en Privatskrivelse fra Bogota af 18de Juni (optaget udtogviis i Monitøren), erfaren man hvorledes et skrækkeligt Jordskjælv der har fundet Sted. "Den forløbne Nat var, hedder det, den skrækkeligste jeg nogensinde har oplevet Vi sadde ved Kortspil, da Klokken slog et Qvarteer til 12, ved hvilket Øieblik sporedes en Rystelse af et Jordskjælv, der dog ikke var saa stærkt at det gjorde noget overordentligt Jndtryk, men vi bleve ved vort Spil. Omtrent 29 Minuter derefter fik vi et af de hæftigste Stød. Murene bleve skrækkeligen rystede, Lysene styrtede overende, Stole og Borde kastedes fra et Hjørne i Værelserne til et andet. Vi kunde næppe holde os staaende, og vi vare saa forskrækkede at det ikke faldt os ind at gaae udaf Huset. Jeg var virkeligen for min Person saa overbeviist om at Huset maatte styrte sammen førend vi alle kom ud, at det vilde være unyttigt at forsøge det, eller bevæge sig. Gibset faldt af Loftet ned paa os i store Stykker, og Faldet af et stort Speil, som vi holdt for Ind styrtningen af endeel af Huset, forøgede vor Angst. Stødet var virkelig skrækkeligt, jeg vil aldrig kunne glemme det. Det varede omtrent 40 Sekunder. Vi gik nu ud paa Gaden, hvor vi fandt en stor Mængde Mennesker liggende paa Knæe, og opsendte de varmeste Bønner mod Himlen. Vi ilede til Hovedpladsen, hvor Regjerings-Palladset staaer. Her vare nogle tusinde Mennesker samlede, og vi saae stedse flere og flere Hobe at støde til. Mænd og Qvinder, ganske som de vare sprungne ud af Sengen, blot at de havde kastet et Dækken over sig, Mødrene i Dødsangst, trykkende deres Børn til deres Bryst, medens Fædrene, Mændene og Brødrene vare sysselsatte med at skaffe dem Taglye, overalt Grupper af Fruentimre, som indbyrdes tilraabte sig hinandens Navne for at tilkjendegive hinanden deres Redning. Fortvivlelsen var almindelig, ingen torde søge deres Huus, og flere tusinde Personer tilbragte Natten paa Hovedtorvet. - Klokken 3. Jeg kommer nu fra en Omvandring i Staden, og jeg har lagttaget Stadens Omfang; flere Huse ere aldeles indstyrtede, mange ere fra det Øverste til Grunden revnede. En af Hovedkirkernes Fløie har fra Grunden af indtil Taarnet Revner. En saa voldsom Jordrystelse har vi ei havt siden 1805, og det er et Under, at kun tre Mennesker ere omkomne. Mange Mennesker som boe her, og som vare i Caracas paa den Tid det store Jordskjælv der indtraf, forsikkrede, at det som vi nu have overstaaet har været langt stærkere, men at Aarsagen hvorfor det ikke har anrettet saa stor Skade er, at Husene i Bogota ere langt bedre byggede. - Den 19de om Middagen. Natten er roligen forbi, og Angesten begynder at forsvinde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-10-10
Kolonien af Vanvittige i Gheel: Byen Gheel ved Turnhout i Belgien er mærkelig ved det store Antal af Narre og Vanvittige, som man fra Brüssel, fra Antwerpen og den hele Omegn didskikker. For enhver af disse Jndivider betaler den Commune, hvorunder det henhører, en Pension af 90 Gylden foruden Beklædning. De blive fordeelte omkring paa Bøndergaardene og nyde her omhyggelig Pleie. Der gives næsten ingen nogenledes velhavende Familie i Gheel, som ikke i det ringeste har et saadant Jndivid i Pension. Den Friehed som disse Ulykkelige her nyde, den friske Luft, den virksomme og simple Levemaade, bringer dem ofte tilbage til Fornuftens fulde Brug. Som oftest sees af deres Aasyn den legemlige Sundheds Rødme, Roligheds og Tilfredsheds blide Smil. De og deres Værter synes ikkun at udgjøre een Familie. At nogen af dem skulde tillade sig Udsvævelser, er i Gheel uden Exempel. Mangen godmodig Vanvittig findes her at have levet mere end tyve Aar i dette Asyl, uden nogensinde at have yttret det Ønske at forlade det. (Af Blatt, für lit. Unterh. Aug. 26.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-10-10
J nye Hygæn, Sept. S. 227 læses noget mere herom: J Begyndelsen skal her have været en stor Anstalt til Optagelse for saadanne Ulykkelige; men efterhaanden ere de fordeelte, som anført, blandt Bønderne. Ved deres Ankomst til Gheel bringes de først hen i et Kapel hvor en Geistlig meddeler dem Religionens Trøstgrunde. - Det vilde være interessant at have nøiere Oplysninger om den hele Kolonie. Gheel ligger ved Ne the=Floden, har omtrent 7000 Jndvaanere; en skjøn Kirke, en lærd Skole, Kniplingsmanufacturer, Brændeviinsbrænderier.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-10-10
Anecdoter. En Mand havde en meget stor og fed Gedebuk, som nogle Soldater havde faaet Lyst til. De søgte at faae den, men længe var deres Umage forgiæves. Endelig fik man den bedste Maade at faae fat paa Bukken udsluderet. Til den Ende gik een af dem tidlig om Morgenen til Besidderens Stald, for at erfare hos ham om der var Melk at bekomme, da samme sædvanlig falholdtes: Da ingen Mennester fandtes i Stalden, greb han Gjedebukken og af en hos sig havende Flaske bestrøg Hovedet, Skjegget og Bagdelen paa den med Brand-Olie, hvorhos han og bestrøg dens pirreligste Deele med spansk Peber. Efter fuldendt Arbeide gik Soldaten hen til Stuehuset, hvor Kammeraten oppebiede ham. Jmidlertid virkede den ommeldte Bestrygning saaledes paa Gjedebukken, at den sprang ud af Stalden og ilede ind af den aabne Stuedør, hoppede omkring paa Borde og Bænke, samt tede sig saaledes, at Familien i Huset blev ganske forskrækket. Alle raabte: "Gjedebukken er gal, reent gal!" Dyret forskaanede ingen, men gik løs paa Store og Smaae. Huusfaderen reddede Børnene, ilede ud, lukkede Gjedebukken inde i Stuen og skreg om Hjelp, hvorpaa da begge Soldater kom frem til deres Plans Udførelse. "Kan J ikke, sagde Eieren, skaffe mig nogen, som vil hielpe mig af med den gale Gjedebuk!" Først lode de, som de betænkte sig og raadsloge med hinanden, men endelig sagde den ene ganske ligegyldig, aaja, hvorfor ikke, naar vi bekomme 1 Rd., saa ville vi skaffe Dem af med Uhyret. Efter nogen Prutten bleve de enige med Eieren, hvorefter de gik ind i Stuen, og da de saae Gjedebukken, som altid teede sig værre, betingede de sig først Brændeviin og Bindered. Derefter paalagdes Eieren at fjerne sig og da de havde grebet og bundet Gjedebuk ken, raabte de og den er usigelig gal, vi faaer at skyde den i en Leergrav. Den betuttede Eier forstørrede Belønningen, for at vorde Dyret qvit i Hast. Soldaterne forføiede sig da glade bort med den, og rensede den ved første Vand stade fra Peberen og Olien, men da de derfor med Rette befrygtede at det maatte rygtes, vilde de ikke sælge den, men slagtede den i Smug og forsynede deres Spisekammer med det store Udbytte, samt gjorde sig tilgode dermed og med den for Uleiligheden erhvervede gode Betaling. En Mand gik hvert Aar engang til Skrift maal og og han berygtede, at han ikke maatte kunne erindre alle sine Synder, saa pleiede kan altid iforveien at prygle Konen; thi denne glemte da ikke at bevreide pam alle begangne Forseelser, Et ungt Menneske smigrede en Pige, som han elskede, formedelst hendes delige, hvide Hud ja, sagde en anden, den har hun, ikkun Skade, at den smitter."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-10-10
Kjøbenhavns Børs, den 10 October 1829. Hamburg 2 M.a vista 222 Species 230.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-10-10
Specier solgtes til 13 Rbmk. 13 s. Bank-Disconto 5 pCt. Norske Speciessedler pr. 100 Specier, Abd. Sal.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-10-10
Svenske Sedler pr. Rdlr. Rigsgield. 4 Rbs. Tegn 4 pC. Kgl. Oblig. (u. R., 79 1/2 80 Rbd. Sedl. Dito Dito. . .... 70 i Banco.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-10-10
Nationalbank Obligationer (af Laanet 4 Febr. 1820) 100 100 3/2 Rbd. r. S. Dito Dito. . . 115 3/4 115 3/4 Sedler. 4 pC. uopsigel. Rigsbkobl. Renter pr. 6 Januar 90,00 Rbd. r. S. 6 pC. norsk Laan, ved Hambro & Søn, 103, 1085 i Banco, 4 pC. Dito nye..... 89 190 i Banco. Asiatiske Actier..... i Sedler 3 pC. nye danske Oblig. L. Sterl. I. L. Sterl. beregnet til 14 Bmk. Af dette Blad udkomme ugentlig to Nummere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-10-10
J Følge Kgl. allernaadigst Tilladelse, forsendes det med Brevposterne, og kan bestilles paa alle Postcontoirer mod 2 Rbd. Sølv ialt Qvartalet, foret Exemplar paa Trykpapir. J Kjøbenhavn er Prisen 2 Rbd. i Sedler. Her i Staden modtages Subskriptionen i store Helliggeiststrædet No. 144. Enkelte Numere overlades ikke. Trykt i L. J. Jacobsens Bogtrykkerie. Kjøbenhavn. Forlagt af S. Soldin.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-10-14
Nyeste Jøbenhavn. Skilderie af K. og 10000. Treogtyvende Aargang. No. 82. Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 14 October 1826.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-10-14
Det medicinsk chirurgiske Studium i forskjellige Stater. Oplyst i en Række af Breve. (Fortsættelse; see No. 79.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-10-14
III. Angaaende cirurgisk medicinske Skoler i Berlin, tildeels uddraget af et Brev fra Hofraad R., i P. Med Fornøielse har jeg læst den mig at Dem meddeelte Oversættelse i Udtog af Hr. Regimentslæge Müllers Afhandling om Qvaksalveriet, som findes i Dr. Ottos Tidsskrift: Ny Hygæg. Med Forundring seet jeg, at Hr. Regimentslæge Müller anfører, at Mangel paa Harmonie mellem Lægekonstens Dyrkere skulde være en af Hovedgrundne til den danske Almues Mistillid i Lægekunsten, og jeg begriber ei, hvad det vil sige, naar han opkaster det Spørgsmaal: "var det da ei mueligt, at den kunde opnaaes, naar enhver dansk Læge var academisk Borger, og som saadan besad de forønskede humnioreqve smollinnt moreeneesinant esse feros, Naar en saa vigtig Stiftelse, som et chirurgiske Academie, ikke opelsker academiske Borgere eller dem af dets Elever, som ere i Besiddelse af Humaniora, vil Chirurgien snart i Danmark tabe sin Rang, den vil lidt efter lidt gaae tilbage i Hænderne paa Folk uden Videnskab og Lærdom. Fjernes først Videnskabernes Dyrkere ved at sætte dem i lige Rang med Bartskjærere (ton fores), vil Stiftelsen snart gaae sin Opløsning imode, hvilket nytig i en af vore Nabostater allerede har været Tilfældet. Har ikke det Kongelige chirurgiske Academie i Kjøbenhavn engang villet hæve sig til en Stiftelse af høi Rang som lærd Stiftelse, holdt ei dets Præses Alexander Kolpin ved dets Jndvielse en Tale paa Latin *). Gaves ei ved samme Aca*) De chirurgiæ recentioris præ reteri præstantia et progressu oratio, ad solemnem academiæ chirurgorum regiæ insugurationem die 26 Octobris 1787, habita ad Alexandro Kölvin. Hanniæ 1788. demie af en berømt Humanist Gudenrath, Veiledning i de døde Sprog *), ja, om jeg mindes ret, ansøgte ei Academiet Regjeringen, At den nu afdøde ligesaa skarpsindige som sandhedskjere Secretair Gudenrath søgte med varm Jver at fremme Humanitetens Studium ved dette nye Jnstitut, derom vidne ei allene hans Programma inaugurationis academie chirurgorum regiæ, af ham skreven i Anledning af Academiets Jndvielsesfest, som skete den 25 Oct. 1787. men ogsaa flere videnskabelige Tidsskrifter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-10-14
Jfr. Physicalsk, occonomisk og medico chirurgisk Bibliothek, 2det Bind o. s. f. Han var ikke heldig i sine Bestræbelser: ofte beklagede han sig veemodigen derover, og meget lydelig, da een af hans kjereste Elever, Reservechirurg C. S. von Saldern, blev et Rov for Døden paa hans videnskabelige Reise.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-10-14
Kun faa af Academiets Elever ville betræde den veljevnede Fodstie han viste dem paa Latiums Marker; thi vanskeligt var det for dem at begribe, naar han søgte at indprente dem, at det latinske Sprog ikke maatte læres som en Nødvendighed eller af Tvang, end mindre for at kunne gjøre Opsigt dermed som Opponent, naar en Licent. Med. forsvarede sin Jnaugural-Dissertation; men at Studiet af de lærde Sprog sigtede til et høiere Formaal. Gudenrath døde den 4 Oct. 1826 og med ham en ivrig Veileder og Lærer, ikke for Academiets Elever, thi humaniora behøves ikke til chirurgisk Examen, men han søgtes af andre Mænd, som havde Sands for det Høje og Ædle, og attraaede under hans Veiledning at læse og beundre Oldtidens klassiske Skrifter, for at efterligne i Tale, Skrift og Levnet den Sielstyrke og flere Dyder, hvilke fremstilles som Mynstere i deres Skrifter. Hans egne Ord, uddragne af en af hans Prolusiones vocans ad exercitia in latinescribendo et disputando &c. den 16de Decbr. 1817. "lam om at maatte ereere Doctores chirurgiædEre alle disse gode Forhaabninger blevne i den Grad til Intet, at Sagkyndige nu i Aare inde ab anno 1782 in Philologia et Jurisprudentia publice docentis monus capessens et ante id temporis nimirum ab anno 1778, profectum Philosophiæ cultorum præcipuin Metaphysides et Logices studio juvans domum a Doctoribus et Professoribus, a Philosophiæ, Juris, Medicinæ doctoribus dux et præceptor expetitus, qvadraginta circiter annosdocendobene mereri studuiMangen Sæd har han nedlagt – hans Navn burde staae med gyldne Bogstaver i det chirurgiske Academies Annaler. Hans Bestræbelser ville stedse vorde erkjendte, naar hans Disciple føl i Glæde og Ulykke at have hos ham øs af Kilden til det Ubetalelige, hvormed Manden væbner sig i Medgang. og Modgang. placide qmescas, nosque, domum tum, ab infirmo desiderio, et muliebribus lamentis, ad contemplatationem virtutum tuarum voces, qvas negne lugeri, neque plange faa est admiratione te potius, quam temporalibus landibus, et, si natura suppeditet, amulatione decoremus. C. Tacit. J. Agricol. vit. Capit. 46.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-10-14
At Academiet i Aaret 1787 ei allene vilde creere Doctores chirurgiæ, men ogsaa at dets Medlemmer vilde lade sig creere perbullam, derom vidner nedenstaaende ordret aftrykte Copie af originale Documenter, som jeg med flere Papirer modtog af siden afdøde Livchirurg Etatsraad Bodendick, hvis Fortjeneste af Academiet af Jndsenderen offentlig, ved Anmeldelse om hans Død, er bleven tolket. At den brave Olding overleverede disse og flere af hans Papirer, angaaende Academiet, i mine Hænder, og ikke forhød mig at afbenytte dem, giver mig den rolige Overbeviis 1826 finde sig nødtvungne til paa Prænt at yttre slige pia desiderig. Man tænkte sig dengang allerede i Tydskland, da man læste Kolpins ning, at kunne lade dem offentliggjøre, naar jeg troede at deraf kunde fremkomme noget Godt for hans saa kjere Barn, det chirurgiske Academie, som han pleiede at kalde det.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-10-14
At han i de senere Aar ogsaa ønskede Academiets videnskabelige Fremskriden, og de Raaere iblandt dets Elever paa Humanitetens Vei, derom vil jeg ogsaa uddrage et Beviis, som jeg besidder, med hans egenhændige Underskrift saaledes lydende: "Sandt jeg havde kun mit Fædrelands Nytte i Øinene og relativement Chirurgiens Redning udaf sin Forfaldenhed; jeg var deraf saa blindt indtagen, at jeg, som troede at være der paa bedst gavnende Plads, undveeg de Anmodninger til de meer Ære og Behagelighed givende, som nu vilde have befriet mig fra slige Miserabilia. Som jeg efter denne selv egne Stadfæstelse nu maae troe, at tale til bare Lærde, naturlig saa til Linquister, saa har jeg som Dilettant af det Latinske Sprogs Energie af og til betjent mig deraf i det følgende: Akademiet maae nu ansee alt, hvad jeg for det har gjort som intet, ligesom det, hvad jeg agtede endnu at gjøre efter Døden, nu bliver til slet intet. Den p. t. Nydende, og de efter Nydelsen Ventende, gjør formodentlig heller ikke meer, Jeg skal undvige at gjøre flere Utaknemmelige. Nu uddøer da den ærværdige Krügers Aand og Enthusiasmus for Chirurgien, som jeg agtede at oprette en Ærestytte, et Academie ved Hr. Justitsraad Kolpin og mig, og bliver til en fabelagtig Fortælling: Sygdommens Historie forbeholder jeg mig. De bar Calculerende har Belønning nok i de for dem uden al Umag tilberedede Fordeele. Æren, at frembringe noget ved egen Kraft, er igjen en gandske anden Ting. Og Jlluminatismus finder jo nu efter egen Sigelse alting vel Oratio og Gudenraths Programma inaugurationis academie chirurgorum regiæ, at der ved dette Academie var opstaaet en anden Antonius tilberedet for bløde Hænder, saa at jeg ikke alleneste for gammel Kjærligheds Skyld behøver at forbeholde mig Tilsyn med Akademiet efter min egen behagelige JndskyHvorfor dvæler delse. Productiones af vore lærde Forhandlinger, Min vel skarpe Recension over det første af Kölpin de Panaritio indgivne, bevidner vel min Upartiskhed fuldkommen nok, men maae for de meer end ligesaa Lærdomsfulde ikke være afskrækkende. Naar disse Forsamlinger komme i en ærværdig Gang, skal jeg føre min stakkels i Baghold liggende Skjerv dertil, og derhvor den hele lærde Verden bliver som Dommer indbuden, finder først Ordet Sted, hie Rhodus, hie salta; jeg tilføier prætentin, som et for i Veien gaaende og til Efterfølgelse værdigt Exempel, qui sentit commodum sentigt etsam onus! Bodendick.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-10-14
J et af de følgende Nummere vil denne hæderlige Oldings Selvbiographie blive medTre. deelt. De ovennævnte Documenter ere følgende: Til Kongen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-10-14
Blandede Efterretninger. Efter en i London i Aaret 1824 udkommen Fortegnelse over de derværende Bogtrykkerier var sammes Antal en mindre end 306, og derunder var en indbegreben de 48 Bogtrykkerier som ene og alene beskjæftigede sig med Dag- og Ugeblade. Bemeldte Liste er trykt i det engelske Værk af Bogtrykker J. Johnson typographie or the printers instructor, including an account of the origin of Printing, a series of antient and modern alphabets and Domesday characters together with an clucidation of ever, subject connected with the art. London, Longmar 1824. 12. to stærke Bind med Træesnits Portraiter, Vignetter, Fac-Similer, og Bogtrykkertegn, et Skrift, der fortjener Opmærksomhed, uagtet det ikke paa det bedste er modtaget i Recensioner, saasom i Gentlemens Magazin 1824. B. II. S. 34. o. f. 537 o. s. c. Fr. A. Cherts Ueberlieferungen, I. B. 1826. S. 47. f. Ældre engelske Skrifter ere: Smith's printers grammer London 1755, og en nyere Udgave 1787. 8 og C Stover's printers grammar. Lond. 1818. 8.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-10-14
Da Thomas Pitt, i sin høie Post som Overbefalingsmand i St. Georg i Ostindien, havde fundet Leilighed til at kjøbe den udmærkede Diamant, som siden, under Navnet Regent, blev anbragt i den franske Konges Krone, var den usleben, og kostede ham 48,000 Pagoder eller 20,400 Lstl. Den veiede 410 Karat; dens Slibning, hvormed hengik to Aar, kostede 4500 Lstl. Afgangen eller de afslebne Stykker bleve vurderede til 6000 (efter Andre 8000) Lstl. og der blev til Skibningen brugt for 1400 AmtDiamantstøv. Pitt tilbød Kong Ludvig d. 14de den, men Kongen fandt den for kostbar. Hertugen af Orleans, som siden Regent af Frankrig fandt sig tilbøieligere til Kjøbet, og betalte den med 2 1/2 Millioner Livres. En interessant Efterretning saavel om denne, som om de andre største Diamanter, læses i Eberts Uberlieferungen 18.2 H. 1126. Man læser og i Lommebogen Aurora for 1826 en Efterretning af Consistorialraad Glatz over de bekiendte største Diamanter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-10-14
Kjøbenhavns Børs den 13 October 1826. Hamburg 2 M.a vista 225 Species 228.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-10-14
Specier solgtes til 13 Rbmk. 11 s. Bank-Disconto 5 pCt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-10-14
Norske Speciessedler, pr. 100 Specier. 160 1605 Rbd. d. Svenske Sedler. pr. Rdlr. Rigsgield. 5965 Rbs. Tegn. 4 pC. Kgl. Oblig. (u. R.) 792 Rbd. Sedl. Dito Dito 2070 1/2 i Banco.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-10-14
Nationalbank Obligationer, af Laanet 4 Febr. 1820) 100 1000 Rbd. r. S. Sedler Dito Dito. 4 pC. uopsigel. Rigsbkobl. 9000 Rbd. r. Renter pr. 6 Januar 6 pC. norsk Laan, 102 1085 i Bonto ved Hambro & Søn. 4 pC. Dito nye... 89 190 i Banco i Sedler Asiatiske Actier ...... 55 1/2 66. L. Sterl. 3 pC. nye danske Oblig. 1 L. Sterl. beregnet til 14 Bmk.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-10-14
Enhver Bemærkning ved min Latinske Grammatik, som enten paa Prent eller helst ved privat Skrivelse maatte meddeles mig, hvorom jeg herved beder, vil jeg med Taknemlighed modtage og begrunde til videre Afbenyttelse. N. V. Dorph. Trykt i L. J. Jacobsens Bogtrykkerie. Kjøbenhavn. Forlagt af S. Soldin.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-10-17
Nyeste Alderne af Kjøbenhavn og som om Treogtyvende Aargang. No. 83. Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 17 October 1826.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-10-17
Det medicinsk chirurgiske Studium i forskjellige Stater. Oplyst i en Række af Breve. (Fortsættelse; see forr. No.) II Mere angaaende cirurgisk medicinske Skoler i Berlin, tildeels uddraget af et Brev fra Hofraad R. i P....
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-10-17
Allerede i Aaret 1795 blev vor saakaldte chirurgiske Pepiniere i Berlin under Friederich Wilhelm stiftet efter den os uforglemmelige værdige Generalchirurg Görickes Forslag. Man valgte først af det fra Krigen tilbagevendte Personale duelige Subjecter af passende Alder, for at kunne blive fuldkommen dannede som Elever til Medico Chirurger i dette Jnstitut. De fik her i Jnstitutet fri Bolig og andre Fornødenheder, samt en maanedlig Gage af 7 Rthlr. og der blev omhyggeligen sørget for, at de erholdt grundig Underviisning i det latinske Sprog. Man fandt snart, at et høiere videnskabeligt Liv maatte besjæle sligt et Jnstitut, og i Aaret 1797 var denne Anstalt ei allene udvidet, men den kunde ogsaa allerede tildeels maale sig med enhver anden Stiftelse af samme Tendenz, ved en virksom og levende videnskabelig Fremskriden. J Aaret 1802 blev Grunden lagt til den Organisationsplan, som Tidsomstændigheder og Forhold have givet mange Forbedringer. J Aaret 1804 blev Jnstitutet forflyttet til en pragtfuld og stor Bygning, som Kongen havde den Naade at give Institutet, og den 2 August samme Aar behagede det Hans Majestæt at tillade, at dette Jnstitut maatte kaldes: det Kongelige medicinskechirurgiske Friederich Wilhelm Jnstitut. Hovedøiemedet er: 1) at danne brugbare Medico-Chirurger, for den Kongelige Armee, 2) at forøge, og videre at uddanne de allerede i Armeen staaende neraminerede
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-10-17
Militair-Chirurger i Chirurgien og Medicinen, saa at de ogsaa siden, efter overstaaet Prøve, kunne tjene som Læger og Chirurger i CivilEtaten, naar Mangel herpaa skulde gives. Ved Institutets første Begyndelse under Navn af Pepiniere blev der truffet en Overeenskomst med Professorerne ved det forrige Collegium Medico-Chirurgicum, at Jnstitutets Elever kunde for et bestemt Honorar mod Indgangskort høre Forelæsninger hos de medicinske Professorer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-10-17
Dette Collegium Medico-Chirurgicum blev opløst, Universitetet blev stiftet i Berlin, og ved en allerhøist Cabinets-Ordre af 27de Julii 1811 blev af vores Pepiniere og Frederik Wilhelms Jnstitit et virkeligt medicinske chirurgisk Militair=Akademie, saaledes at de fleste Professorer ved det medicinske Facultet have Deel i Elevernes medicinske Dannelse og Prøve. Jeg nævner blot her Navnene Huseland, Rust, Behrens, Graffe, Hecker, og vi maae tilstaae, at Facultetet med særdeles Velvillighed har rakt os Haanden, ligesom og været beredvillig til at tilstede en eller anden Studerende, som havde fortrinlig Anlæg til at uddanne sig mere i een eller anden Green af Videnskaben, gjentagen Adgang til deres Forelæsninger og Examinatorier.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-10-17
Eleverne som optages i vort Friederich Wilhelms Jnstitut blive sammesteds under holdte paa Kongelig Bekostning. De have, som anført, frie Bolig, Lys og Varme, og erholde istedet for for 7, nu 8 Rthlr. maanedlig Gage, og desuden nu et maanedligt Tillæg, til deres andre Fornødenheder, af 5 Rthlr. Der kan ogsaa optages Volontairer i Institutet, men disse maae ligeledes underkaste sig samme Love, som de egentlige Elever. Andre kunne ogsaa optages for Betaling i Jnstitutet, naar der i de 4 Studieaar betales for hver henved 1000 Rthlr.