JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-03-31
Frankfurt, den 22de Martii. Her gaaer et Rygte, at Buonaparte ved Gør skulde have slaaet Erkehertug Carl; men hidtil har det ingen Hiemmel.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-03-31
Kiøbenhavn, den 31 Martii. Solgt ved Auction den 29de Martii Hendes Majestæt Enkedronning Juliana Marias Palais med tilhørende Bygninger og Hauge, til Hr. Agent Bruun, ved den Kongelige Vestindiske Handel, for 60000 Rdlr.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-03-31
Den 2den December 1796 er Agent Charles Sel by optaget i den danske Adelstand, med Titel af Baron, samt forundt Rang med No. 16 i 2den Classe af Rangforordningen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-03-31
Den 13de April 1796 er Consumtions-Controløren i Storehedinge, Henrich Blichfeldt Kesselhahn, udnævnt til Consumtions-Jnspecteur sammesteds, samt tillige at vedblive Opsynet ved Stevens Klindt. Den 28de December er Copiisten under Rentekammeret Niels Leth til Told- og Consumtions Casserer i Molde.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-03-31
J Tallotteriets 620 Trækning i Altona, den 28de Martii, udkom følgende Nummere: Hos Directeur Schultz paa Hjørnet af Høybroestrædet og Læderstrædet er udkommet Charis, Almanak for 1797, ledsaget af en Samling Digte fra adskillige af vore berømte, yndede, og bekiendte Digtere, udgiven ved K. L. Rahbek. Prisen er 3 Mark hæftet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-04-03
Kiøbenhavns No. Aar. at ugunann. Post-Tidender. Jan. Mandagen, den 3 April. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved J. F. Schulz.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-04-03
Stokholm, den 17de Martii. Kongen har befalet, at 8 ny Linieskibe og 4 Fregatter skulle bygges i Carlskrona. Foruden de sædvanlige Midler, har han til dette Formaal anviist en overordentlig Fond paa 80 Tønder Guld. At reglere denne, er blevet den over hele Europas bekiendte og fortiente Viceadmiral Chapmann (Sverrigs Øerner) overdraget.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-04-03
Den russisk keiserlige General Grev Gollowkin opholder sig her, og man vil paastaae, at der endnu bestandig er noget paa Tapetet, mellem vort og det keiserligerussiske Hof.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-04-03
Petersborg, den 11te Martii. J Følge den af Hs. Majestæt confirmerede Etat for Junkerskolen ved det dirigerende Senat, er denne Skole nu aabnet, og 3 Fyrster, nogle og tredive titulair Junkere, hvoriblant Gallizin indskrevne. Jndretning med de saa kaldte i forhenværende der var Tienere hos Officererne Dentschikker (Soldater er nu hævet; hvorved henimod og deres gode Venner) 100000 Mand komme i Virksomhed.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-04-03
Berlin, den 25de Martii. Det hedder, at Hs. Majestæt til Sommer vil giøre en Reise til Warschau, Paris, den 17de Martii. Ugebladet, Nouvelles politiqves siger, at til Berlin er afsendt Chambonas, forhenværende Krigsminister, i det Ærende at forespørge sig, hvad de preusiske Krigsrustninger betyde. (Andre Tidender nægte det).
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-04-03
Her gjør man sig meget Haab om de engelske Finantsers og den engelske Bankes Ruin. J 500s-Raadet har man adskillige Gange udtrykkelig omtalt den, som uundgaaelig, og Gaarsdagens officielle Blad, Redacteuren, udtrykker sig saaledes derom, de mod Engelland tagne Forholdsregler, det strænge Forbud mod engelske Vares Jndførsel i Frankerig og Holland, det Erfarings beviis om Mueligheden af en Landgang paa hiin Øe, der under sine Skibes Beskyttelse holdt sig for uangribelig, samt Forberedningen til umaadelige Rustninger have endelig frembragt til Virkning, som deraf maatte ventes. De svage Støtter for Bankens Credit falde i Øynene. Fra alle Sider søger man at betrygge sig mod Tabet, som dette Establissements Styrtning truer dets Jnteressenter med; og allerede tabe de ellers saa søgte billetter 1 1/4 Procent. Man kan beregne følgerne af den gradvise Falden, som nødvendig vil paafølge.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-04-03
London, den 27de Martii. Den Hovedgienstand, hvormed Underhuset siden den hemmelige Committees aflagde Jndberetning om Bankens Tilstand, sysselsætter sig med, er den Bill, hvormed Ministeren vil stadfæste Udsættelsen af Bankens Pengebetalinger, og forlænge den til en bestemt Tid. Nødvendigheden af denne Foranstaltning erkiendes almindelig, da selv de der benægte Cabinetsordrens Nødvendighed, tilstaae, at det nu er nødvendigt at vedligeholde den, siden, i det Øyeblik den hævedes, alle reede Penge vilde blive trukne ud af Banken, hvilket en Hr. Hobhouse erklærede, at vilde skee, saasnart Banken tidlig eller silde aabnedes igien, da den ingensinde vilde faae sin tabte Credit igien. Med alt det dvæler man dog med at udstæde Billen selv.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-04-03
Da den den 17de anden Gang forelæstes i Underhuset, gav den Hr. Grey Anledning at oplyse Underhuset om, at forrige Løverdag var i Skatkammersedler udstædet en Summa af 120000 Pund Sterling, som af Banken i klingende Myndt skulde betales Keiserens Agenter. Pitt svarte, at Vexlerne for denne Sum vare trukne og accepterede i Forveyen, og maatte følgelig betales. Ligeledes vil han vel og vide at giøre Rede for de 2 Millioner, han underhaanden skal have faaet af Banken, indtil han kan tilveiebringe sit ny Laan Midlertid hedder det endnu, at dette i næste Uge bliver sluttet, og bliver 12 Millioner Pund Sterling (60 Millioner Rigsdaler).
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-04-03
Ved denne Leilighed anmærke Oppositionstidenderne, at alle Paalæg i forrige Aar indbragde 18 Millioner, 110925 Pund Sterling. Jndtægten af de ny Paalæg for dette Aar var anslaaet til 2 Millioner Pund Sterling, men beløb sig kun til 600000 Pund. Adskillige Grene af de offentlige Jndtægter tog overordentlig afDe tilkommende Udgifter for et Aar kunde i Fredstider ikke blive stort under 25 Millioner Pund. Hvorledes skulde nu disse tilveiebringes, naar ikke store Reformer foretages: At der til slige Reformer ikke er synderlig Udsigt endnu, vidner den Skjæbne, et af Harrison gjort Forsøg fandt, da han den 13de foreslog at indskrænke Sinecurerne (de rigelig aflagde Embedsnavne uden Embede, og Pengeødslingerne i adskillige Departements. Dette Forslag understøttedes kraftigen af mange Oppositionens Medlemmer, som ved denne Leilighed sagde Pitt mange Sandheder om disse Ødslinger, der brugtes af ham til at kiøbe Stemmer og Venner. Men desuagtet blev Dagens Orden med 169 mod 77 Stemmer vedtagen; og gjorde ved denne Leilighed Hr. Rose, et bekiendt Ministercreatur, til Oppositionsbladenes store Moerskab, den Erklæring paa sin Ære, at hans Embeder og Pladser ikke indbragte over 10000 Pund, altsaa en Bagatel af 50000 Rigsdaler aarlig. Saare begribeligt er det under slige Omstændigheder, at 43 af Londons stemmedygtige Borgere have indgivet Lordmajoren en Begiering at torde holde en almeen Samling, for at raadslaae om at ansøge Kongen at afskeedige hans Ministre. Denne Begiering havde Lordmajoren paa sin egen Haand ikke Lyst at bevilge, og ikke Mod at afslaae; han samlede derfor Stadsraadet, og forelagde det – Borgernes nedlagde Protest uagtet – disses Begiering; med Stadsraadet var ligesaa klogt, som han, og afviiste Sagen, som sig uvedkommende; hvorpaa han da har maattet give den begierte Tilladelse. Det lader overalt temmelig alvorligen til, at det engelske Folk vil bede Kongen at ændre Ministeriet; nogle Ministerialblade forsikkre endog, at Kongen havde udladt sig, at vilde afskeedige det nærværende Ministerium, hvis det ikke bød Haanden til Fred, og nævnes Lord Landsdown, til hvem Kongen skulde have sagt dette, som Medlem af det ny Ministerium, tilligemed enten For, eller Sinclair, den uafhængige Parlamentsassociations Formand. Med større Rimelighed troer man, at Fredsforslag fra nærværende Ministerium hos det franske Directorium vilde finde Mistroe.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-04-03
London, den 24de Martii. Lordmajoren, de 5 Parlamentslemmer, der repræsentere Staden London, 5 Aldermen, Sherifferne, og omtrent 35000 Liverymen, (stemmedygtige Borgere) vare i Gaar Middags samlede paa Raadhuset, hvor Borgeren Waddington aabnede Forsamlingen med en Tale, hvor han i de hæftigste Udtryk dadlede den nærværende Kriig fra Begyndelsen af, samt de kongelige Ministres Forhold, og paastod, at disse samtlig havde gjort sig Folkets Tillid uværdige; han foreslog derpaa en Adresse, hvori Kongen underdanigst an søgtes, for stedse fra sin Person og af sin Conseil at forvise de offentlige og hemmelige Raadgivere, over hvilke de besværgede dem. - "Kun 5-7 Borgere erklærede sig mod Adressen, og Sherifferne have allerede gjort Hs. Majestæt deres Opvartning, for at erfare, naar det er ham beleiligt at modtage denne Adresse. J øvrigt blev Lordmajoren stærkt rettesat for hans Forhold, hvorimod det londonske Common Council fik Forsamlingens Taksigelse, fordi det ikke vilde tiltage sig nogen Ret over Liverymen; ligeledes Alderman Combe for hans standhaftige Opposition mod Ministeren. J Southwark beredes en lignende Adresse.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-04-03
Lord Oxford foreslog i Gaar i Overhuset, ved en Adresse at bede Kongen giøre Skridt, for at fremskynde Freden. Bedford, Landsdown, Norfolk, og Guildford understøttede dette Forslag, som ikke desmindre faldt igiennem med 71 mod 18 Stemmer." Samme Skjæbne havde Moras og Fores Fordrag i begge Huse de irlandske Uroeligheder angaaende. Jsær dadlede For en Proclamation fra General Lake, hvori han befaler det nordlige Jrlands Afvæbning, og taler om skrækkelige der forefaldne Excesser, samt et organiseret Mord= og Ransystem. Jkke desmindre blev Forslaget i Overhuset forkastet med 92 Stemmer mod 21, og i Underhuset med 120 mod 84.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-04-03
Midlertid er dog fra den irlandske Vicekonge Lord Camden til Hertugen af Portland kommet en Coureer med saa foruroligende Depecher, at Kongen strax blev forskrevet fra Windsor. Man formoder, at Uroelighederne i dette Rige ere steegne saa høyt, at man har maattet gribe til det yderste Middel at indføre martial Loven. Privatbreve indeholde de meest foruroligende Efterretninger. Det hedder, at mellem de kongelige Tropper, og de nordlige Provindsers Jnsurgenter skal være forefaldet en Fægtning, hvor saare meget Blod er udgi det. Da Prinds Ernst strax efter Conseilet havde privar Audients hos Kongen, og derpaa gik til Prindsen af Wallis, fornyes Rygtet, at man griber til at sende ham til Jrland, som han nys havde erklæret sig redebon til, men hvortil Ministrene ingen Lyst havde.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-04-03
Nogle Blade tilføyer tillige, at der fra Keiseren skal været kommet en Erklæring: at han maatte være betænkt paa umiddelbar Fred med den franske Republik, da den preusiske Konges nøyere Forbindelser med Republiken nødde ham dertil, at han altsaa afslog alle fremdeles Pengeunderstøttelser; men i øvrigt gjorde de varmeste Ønsker for Storbritanniens Roe og Held. Banko-Gouverneuren har erklæret Bankeeierne, at de kongelige Ministre havde tilkiendegivet, de havde i Sinde, ufortøvet at aabne et Laan, hvoraf de kunde betale Banken 7 Millioner i Afdrag paa dens Tilgodehavende, saadelsom hvad i disse Tider var bleven den forskudt. Banqviers, som ikke kunne betale uden i Sædler, og ikke af deres Creditorer kunne faae disse antagne, ere midlertid i en ulykkelig Forfatning. J Gaar maatte Hr. Harlei, een af vore anseeligste Kiøbmænd, fallere. Da han, som ældste Alderman, førte Navn af Staden, Londons Fader, har man spaaet, at mange af hans Børn vil følge ham.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-04-03
Wien, den 22de Martii. Fredsrygterne holde sig endnu, og blive Dag fra Dag sandsynligere, siden her har udbredt sig det Rygte, at Erkehertug Carl, og Grev Lehrbach have været i Venedig at tale herom med Buonaparte, hvor og den spanske Gesandt Azzara, og den neapolitanske Pignatelli, og den preusiske Lucchesini have været. Om Keiseren vil modtage engelske Penge eller ei, vides endnu ikke med Vished.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-04-03
Tyrol, den 20de Martii. De Franske have atter forsøgt deres Plan at bryde ind i Tyrol, og det paa Kærnthens Side hen mod Brixen, for at fordrive de Keiserlige fra Adigefloden. Ved adskillige Spioner (?) der vidste Smutveiene, have de afskaaret (?) General Major Lusignan, der commanderede i Pusterthal, og giort ham med 1800 Mand til Fange. De Tropper, der have besat Cordonnen ved Brixen, ere hastig opbrudte dis. Alle foranliggende Dale ere opstandne i Masse. Bologne, den 20de Martii. Efter den Fægtning, der er forefaldet ved Bellund, og hvor General usignan har mistet mange Fangne, have de Franske besat Feldern, Bellund, og Cadore, saa at vor Stad meget let kunde blive afskaaret.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-04-03
Mayland, den 15de Martii. J det venetianske er uventet paafulgt en vigtig Forandring; de fornemste Stæder af det venetianske faste Land, Verona, Brescia, Breganco, og Fæstningen Crema have begivet sig under fransk Beskyttelse, og vil indlemmes i den cispadanske Republik; Staden Vicenza skal have det samme i Sinde. De pavelige Stæder Ravenna, Gubbio, og Hertugdommet Urbind vil ligeledes forbinde sig med samme Republik, deres Centralforsamling har afskaffet Torturen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-04-03
Jtalien, den 15de Martii. Den femte er uventet, en liden fransk Flottille, der er blevet udrustet i Livorno, gaaet til Seil under Commando af Polakken Tynich. Dens egentlige Bestemmelse er endnu ubekiendt.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-04-03
J Livorno er atter indrykket 900 Franske, og der anskaffes Proviant til en Garnison paa 500 Mand.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-04-03
Frankfurt, den 25de Martii. Der skal paa ny adskillige Tropper have faaet Ordre, at giøre sig march færdige til Tyrol og Jtalien. Man frygter overalt med Grund, at skulde Forfatningen der blive værre, alle østerrigske Tropper ville forlade Rhinen, drage sig hen ad Schaben og Forøsterrig, og overalt forlade Riget, der desuden ikke bidrager eller synes herefter at vilde bidrage meget til de keiserlige Operationers Understøttelse.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-04-03
En Mængde i Gaar fra Basel kommende Breve bebude, at de af de franske Generaler i Venedig, Ærkehertug Carl gjorte Fredsforslag, ere befundne antagelige og meget fordeelagtige (?) for Østerrig. Man venter nu kun den af Carl til Wien sendte Coureer tilbage, for strax at bekiendtgiøre Vaabenstilstand i Jtalien Kiøbenhavn, den 3 April.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-04-03
Den 1ste Martii 1797 er Fuldmægtigen i GeneralToldkammeret Emanuel Bonnevie udnævnt til Told- og Consumtions-Jnspecteur i Callundborg; og Tolderen i Callundborg Søren Herschend til Told- og Consumtions Casserer sammesteds. Consumtions-Forvalteren i Holbek, Sixtus Aspach Langgaard til Consumtions=Casserer der Thomas Bartholin paa Stedet. Tolderen i Bandholm Consumtions-Jn Block til Toldcasserer sammesteds. specteuren i Saxkiøbing Ole Olufsen til Told- og Conumtions-Jnspecteur sammesteds. Told-Jnspecteuren i Ringkiøbing Jacob Alsback til Told- og Consumtions-Jnspecteur i Rudkiøbing. Tolderen i Svendborg Lauriz Laurberg til Told- og Consumtions=Casserer, og Consumtions-Betienten i Svendborg Corfiz Schiøtz til Ober Told- og Consumtions-Betient der paa Steder. Tolderen i Nyborg Capitain Claus Bang til Told- og Consumtions=Casserer sammesteds. Told- og Consumtions-Jnspecteuren i Hietting Hans Andreas Stockmann til Told Consumtions-Jnspecteur, Tolderen Jacob Olsen Lund, til Told- og Consumtions=Casserer, og Told-Controlleuren Knud Christensen Kragh til Ober-Told- og ConsumtionsBetient i Aarhuus. Tolderen i Fridericia Niels Staal til Told- og Consumtions=Casserer, og Controlleuren i Fridericia Niels Bergmann til Told- og Consumtions-Ober betient sammesteds. Tolderen i Hadstrand Henrich Rold til Told- og Consumtions-Jnspecteur, og Told-Controleuren i Fladstrand Mathias Dreyer til Told- og Consumtions=Oberbetient sammesteds. Consumtions-Jnspecteuren i Frederichshald Rasmus Knap til Told- og Consumtions=Jnspecteur der paa Stedet. Tolderen i Friderichshald Johan Dajon til Told- og Consumtions-Jnspecteur i Drammen. Tolderen i Drammen Justitsraad Johan Blom til Told- og Consumtions=Casserer sammesteds, og Obertoldbetienten i Drammen Controlør Michael Preuss til Ober-Told- og Consumtionsbetient i Bragnæs. Tolderen i Kragerøe Ober=Krigscommissair Poul Terchelsen til Told- og Consumtions-Jnspecteur der paa Stedet, og Told-Controloren i Kragerøe Michael Field stedt Bildsøe til Told- og Consumtions-Casserer sammesteds.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-04-03
Meteorologiske Observationer. Vinden. Therm.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-04-03
Barom. S. S. V. Varme.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-04-03
27 Martii. S. S. O. O. T.S. O. 28. I. O. O. S. O.S. O.S. S. O. April. S. O.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-04-07
Kiøbenhavns No. Aar. muure. hos Plum. Post-Tidender. . til uinea. Fredagen, den 7 April. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved J. F. Schulz.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-04-07
Kiøbenhavn, den 7de April. Efter Forlydende, skal den i de tydske og fyenske Aviser ommeldte, og til Undertegning her mellem Borgerskabet omløbende Ansøgning religiens Pressetvang angaaende, uden de indsamlede Underskrifter nu være indgivet – og bliver vel ikke stort heldigere, end en vis provincial Biskops Angivender, og Anker saavel mod Trykkefriheden og Skribenterne, som mod det ham for liberal tænkende, lærende, og handlende herværende theologiske Facultet have været.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-04-07
Petersborg, den 14de Martii. Det er nu bestemt, at i Petersborg, Riga, og Moskau skal indføres en stræng Bogensur over Bøger i det theologiske, politiske, og moralske Fag; ligeledes skulle Journaler især være den undergivne. Hver af de trende Censur commissioner skal bestaae af en Lærd, een af Civiletaten, og en Geistlig (hvilke tvende sidste altsaa ikke synes at behøve at være Lærde, naar de blot ere politisk og theologisk rettroende). Allerede ere disse ni Censorer udnævnte, og deres Løn for dette – saafremt det efter Pligt og Samvittighed skal forrettes – mere end herkuliske Arbeide bestemt til 1800 Rubler aarlig for de i Petersborg og Riga, og 1000 Rubler i Moskau. At bestemme de til denne Censur fornødne Bygninger o. s. v.er overdraget til Generalprocureurens Fyrste A. B. Kurakins Foranstaltning. Den videre Ansættelse af Censorer i Søestaden Odessa o. s. fr. skal nøyere bestemmes.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-04-07
De anstødelige Skrifter, som Censores forbyde, skulle brændes. Ukasen herom er alt udkommet, og skal være efter en fra September f. A. altsaa fra Catharinas Dage. (Det er at haabe, at den politiske Journal vil med Glæde meddele os denne, og altsaa lare os at kiende den ved Erskine saa navnkundig blevne russiske Trykke friehed).
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-04-07
Til samme Tid berettes, at Kronen til Keiserens Krone skatteres til halvanden Million Rubel, men er dog ikke saa tung, som Catharinas, der veiede 7 Pund (ja vel var hendes Krone tung) tillige er udgivet en Befaling, at enhver Vogn eller Slæde, der møder ham paa Gaden, skal holde stille, Mandfolk staae ud, og bukke sig paa Gaden; Damerne derimod kun aabne Vognen, som om de vilde staae af, og neie inde i Vognen. Men naar Keiserinden til Vogns eller Fods sees paa Gaderne, maae Damerne ogsaa staae ud.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-04-07
Wien, den 22de Martii. Efter Forlydende arbeides nu uagtet alle Rustninger, i Cabinettet virksommere paa Fred, end nogensinde. Coureervexlingen mellem Petersborg, London, og her, er driftigere, end nogensinde.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-04-07
Tidenderne have fortalt, at Fyrst Esterhaz havde medbragt 65000 Gylden til den italienske Armee til Uddeeling mellem de tappre og qvæstede Soldater, dette berigtiges nu saaledes, at det ikke var 65000, men 180000 Gylden (hvortil dog uden Tvivl maae føyes, salvo er. rore calculi – siden det tillige hedder: at de derværende Herskaber have givet 80000, og Erkehertuginde Christine 100000, og at – tillige dertil var taget den Sum, som den engelske Grev Mora havde skiænket til nogle vienske Pigers Udstyr. Overalt er man i Wien ikke stærk i at regne, saaledes anslog man Grev Lusignans Corps til 3000 Mand, saalænge det anførtes blandt Tyrols Forsvarere; men aldrig saasnart sagdes dette at være afskaaret, og faldet i de franskes Hænder, førend det med eet blev til 1800, ja tilsidst kun til 1500, og i Dag til 1100 Mand.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-04-07
Adskillige Rigstænder have forlangt Erkehertug, Carl tilbage til Rhiinarmeen; men han er uundværlig i Jtalien.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-04-07
Basel, den 22de Martii. Fredshaabet formeeres paa ny ved den nys her ankomne spanske Legationssecretairs, Marqvis Vallagios Reise fra Paris til Wien. J Begyndelsen skal den herværende keiserlige Gesandt Degelmann have nægtet ham Reisepas did, men nu skal han dog have faaet. Ligeledes er engelsk Charge d'Affaires kommen til Bern. Man lover sig ligeledes meget af det, at Clarke opholder sig i Parma, og troer, at det franske Directorium er meget villigt til at antage Fredsforslag. Overalt skulle flere Hoffer have tilbudet deres Mægling; man taler og om en russisk Gesandt, der skal komme hid.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-04-07
Frankfurt, den 25de Martii. Efterretninger fra Venedig paastaae, den franske Regiering havde tilbudet de Keiserlige at tilbagegive Mantua og Mayland, samt et stort Arrondissement i Jtalien til Skadesløsholdelse for Belgien, og de paa venstre Rhiinbred værende Provindser. Og skal selv den Deel af det venetianske, som med en ubegribelig Stilhed paa een og samme Dag erklærede sig uafhængig, og gav sig i fransk Skyts, være indsluttet deri. (Denne sidste Tilsætning synes at kaste noget Lys over ovenstaaende, især siden Tidenden skal komme fra Venedig, hvorfra deels Efterretningerne sielden ere paalidelige, og hvor det desuden maatte være af yderste Vigtighed, at faae saavel de alt insurgerede, som de endnu roelige Undersaatter til at troe, at den franske Republik vilde forraade dem, der give sig i dens Beskiærmelse). Mantua, hvor Jtalien den 15de Martii. nu den franske General Cevanier commanderer, provianteres, efter Buonapartes befaling, paa to Aar fornemmelig fra det romaanesiske (hvilket ikke synes at give tilkiende, man har i Sinde, at tilbagegive den, ligesaalidet som den vienske Forsikkring: at man ikke giver Slip paa Mantua og Mayland, eller slaaer Haanden af Moden og Paven, og at følgelig Underhandlingerne finde megen Vanskelighed - synes at bebude, at de Franske selv skulde have tilbudet alt dette).
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-04-07
Den 25de Februarii fik den i Moden samlede eispadanske Kongres befaling af Buonaparte, i 48 Timer at giøre Constitutionen færdig, saa at Regieringen i 14 Dage kunde være organiseret. Den blev ham da og ved hans Ankomst den 28de Februarii forelæst; og skal han have gjort nogle Forandringer deri. Den nye Constitution er nu udkommen i Trykken, og skal forelægges Folket til Antagelse. Den er for det meeste læmpet efter den franske Constitution fra 1795. J Følge den, er den cispadanske Republik inddeelt i ti Departementer, og dens Mandtal, de af Paven til den franske Republik afstaaede Provindser iberegnet, beløber sig til 1100000 Siæle, men skulde ydermere de fra Venedig affaldne Stæder, efter deres Forlangende, blive forenede dermed, saavel som de pavelige Stæder, der have forlangt det samme, vilde den faae en betydelig Til vært.