JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1828-01-07
Jassi, den 11te December. Jgaar blev vor Stad sat i stor Bevægelse. Det Rygte havde udbredt sig, at en Skare Tyrkisk Rytteri, 1500 Mand stærk, ved Turtukai var gaaen over Donau, og marscheret mod Bucharest, hvorpaa der strax af de herværende Bojarer afsendtes Jilbud til den Russiske Grændse, for der at bekjendtgjøre dette, Ved denne Efterretning fandt en almindelig Bevægelse Sted i den Russiske Armee, og to Puls Kosakker, som satte sig i Marsch, man veed ikke om af egen Drivt eller paa høiere befaling, gik over Pruth. En Feldtjæger indtraf hos den her allerede længe residerende Russiske Oberst af Jngenieurcorpset. Hr. v. Portas, og overbragte ham en Skrivelse fra General Kortakow; Obersten kastede sig strax i en Drosche, ilede til Sculiani, General Korsakows Hovedqvarteer, og befalede paa Veien Kosakkerne, igjen at indtage deres forrige Stilling bag Pruth, hvilken Ordre de ogsaa øieblikkeligen adløde. Efter at Oberst v. Portas var ankommen til Sculiani, og havde erklæret Tyrkernes Jndmarsch i Forstendømmerne for et i Jasst opfundet Eventyr, da der paa officiel Vei Jntet var kommet til ham desangaaende fra Bucharest, hvilket ved en saa vigtig Begivenhed sikkert vilde være Tilfældet, erholdt de Russiske Tropper Ordre til at gjøre holdt og igjen indtage deres gamle Cantonneringer. Over denne den Russiske Avantgardes hurtige Forholdsregel anstiller man dog her alvorlige Betragtninger; den synes at bevise, at Armeen er autoriseret til, ved den første Efterretning om en tractatstridig Begivenhed, at gaae offensivt tilværk, uden at oppebie befalinger langt borte fra. - Levnetsmidlerne ere her stegne i Prisen. Alle Kornforraad opkjøbes af Speculanter.
Berlingske Tidende, 1828-01-07
Wien, den 23de December. Den Østerrigske Jagttager meddelet Følgende: Der er nylig i nogle af de meest læste Engelske Journaler reist en Strid angaaende det Keiserlige Hofs Stilling ved Forhandlingerne med den Ottomanske Port. Morning Cronicie, et Blad, som aldrig var mistænkt for at være partisk stemt for Østerrig, paastod i nogle med Rolighed og Sagkundskab skrevne Artikler, at Østerrig, endskjøndt det ikke vilde tiltræde Tractaten af 6te Juli, i Constantinopel havde gjort Alt, for at opretholde Freden i Europa, og just fordi det ønskede dette, havde det ikke tiltraadt Tractaten. Curreren modsagde denne Paastand, og søgte at kaste et tvetydigt og ugunstigt Lys paa den Østerrigske Politik.
Berlingske Tidende, 1828-01-07
Som bekjendt, pleier vort Allerhøieste Hof ikke at give fine politiske Forholdsregler til Priis for en forfængelig Avis=Polemik. Men for dog i dette vigtige Tilfælde at give et Bidrag til Sandhedens Oplysning, og at gjøre en Ende paa det Antal af ugrundede Beskyldninger, Forkleinelser og urimelige Anklagelser, som daglig gjenlyde i Franske og Engelske, ja desværre ogsaa i Tydske Aviser, ere vi bemyndigede til at meddele efterstaaende Actstykke, hvoraf enhver upartisk Læser kan slutte sig til, hvilket Sprog det Keiserlige Cabinet har ført i Marts Maaned - fire Maaneder før Undertegnelsen af Londoner-Tractatten, hvilket det har ført 20 Maaneder for, og hvilket Sprog det overhovedet har ført ligefra den Græske Jnsurrections Udbrud og til den Dag i Dag imod den Ottomanske Port, og hvorvidt det fortjener den Bebreidelse: at have bevæget denne Magt til at fortsætte Kampen med Jnsurgenterne og til at modstaae Fredsforslagene. Vi meddele dette Actstykke paa Fransk, for at ikke dets Mening tilfældigviis eller med Flid skal blive forfalsket, naar det igjen oversættes fra Tydsk i fremmede Blade. 2)
Berlingske Tidende, 1828-01-07
Hofferne i St. Petersborg og London have meddeelt det Kiøserlige Østerrigske Hof de Planer, som de finde passende til at bevirke denne fredbringende Hensigts Opnaaelse. Hs. Keis. Maj. har deri anerkjendt ei alene den Værdie, som begge disse store Hoffer lægge paa en Gienstand, der ligeledes i lang Tid og høieste Grad har interesseret Keiseren, men ogsaa den alvorlige og uundgaaelige Nødvendighed for Porten, ved passende Midler og i saa kort Tid som muligt, at gjøre en god Ende paa nærværende sørgelige Kamp. De Skridt, som ere gjorte af Repræsentanterne for Rusland og England samt de øvrige Gesandtskab ber fra de allierede Hoffer, kunne ikke lade nogen Tvivl tilbage, hverken angaaende den ommeldte Plans Virkelighed, eller angaaende den Porten forestillede Nødvendighed, at give efter den Undertegnede er derfor beordret at anbefale de Meddelelser og Forslag, som begge ovenmeldte Hoffers Repræsentanter tilstille den høie Port, til dens særdeles Opmærksomhed. Han beder den, i dens Viisdom modent at prøve dem, og at overveie de uberegnelige Følger, som en overilet - mod Rigets sande Jnteresse og de mod det venskabeligt sindede Magters Ønsker lige stridende - Beslutning kunde drage efter sig. Som Organ for et Hof, der hverken veed af at hykle Følelse eller fordølge Sandheden, som hverken søger at behage eller frygter for at mishage, smigrer Undertegnede sig med, at det Ottomanske Ministerium vil modtage denne Meddelelse med samme Velvillie og samme Tillid, paa hvilke han har modtaget saa mange Beviser ved andre, langt mindre vigtige, Leiligheder.
Berlingske Tidende, 1828-01-07
Vi benytte denne Meddelelse til at berigtige nogle Omstændigheder, hvorom der i den sidste Tid har været bragt grundfalske Forestillinger i Omløb, og som den ovennævnte Engelske Curree, (ligesom andre Journaler, som vi ikke ansee værdige at gjendrives) udgiver for den egentlige Nøgle til den Østerrigske Politik de Orientalske Anliggender.
Berlingske Tidende, 1828-01-07
Curreren vil vide af tilforladelige Kilder, at Østerrig lige indtil Begyndelsen af October ikke ophørte med, at bestyrke de Tyrk ske Ministre i deres Utilbøielighed til alle fredelige Skridt, 5 navnlig opmuntrede dem til, aldeles ikke at høre paa de Forslag som bleve gjorte af de ved Londoner=Tractaten forbundne Hoff J Begyndelsen af October havde den Keiserlige Jnternunctupludselig forandret sin Tone, og det paa Grund af en fra han Hof erholdt alvorlig Jrettesættelse, siden havde han prædikFred, og i den sidste Tid endogsaa ivrig arbeidet paa, at forhindre et formeligt Fredsbud. &c. &c. Saaledes omtrent lyder Anklagen. Sagen forholder sig, saa vidt som vi ere underrettede derom, paa følgende Maade. Jnternunciusens Jnstructioner ere, igjennem alle Jnsurrectionens Perioder, omendskjøndt vexlende efter Omstændighederne dog i Grundsætninger, Aand og Hensigt forblevne uforandret de samme. Keiseren har aldrig havt noget andet Ønske, eller i Constantinopel yttret noget andet Ønske, end det, at de ulykkelige Kamp maatte blive bilagt saa hurtigt som mulige varigt, og paa en for alle Parterne tilfredsstillende Maade. denne, og ikkuns i denne Aand har den Keiserlige Minister ve Porten uafladelig talet og handlet; og hvilken Forskjellighed Anskuelserne der endogsaa fra Tid til anden har hersket imeller Hofferne angaaende Valget af Midlerne, saa er ethvert Fo søg paa at naae til dette forønskede Maal enten udgaaet fra de Keiserlige Cabinet selv, eller dog paa alle Maader befordret i det, og trolig blevet understøttet af dets Gesandtskab i Constantinopel. Herom maae engang alle Europæiske og alle Tyrkisk Archiver afgive Vidnesbyrd.
Berlingske Tidende, 1828-01-07
Den 16de August d. A. skeete der fra Tripel Alliancens Gesandters Side den første, ifølge Londoner=Tractaten aftalte, Meddelse til Porten, og Jnternunciusen blev opfordret til, at anbefale denne til de Ottomanske Ministres alvorligste Overveielse, ligesom han i lignende Tilfælde bestandig havde gjort. Det var Jntnunciusen bekjendt, at hans Hof- af Grunde, hvis Berørher ikke vilde være paa sit rette Sted - ikke havde taget nog Deel i Londoner=Tractaten. Der vaagnede derfor hos ham i tænkeligheder med Hensyn til, om - uagtet de ældre, til ha udstedte og aldrig gjenkaldte almindelige Jnstructioner - ha Medvirkning kunde være rimelig og raadelig ved et Skridt, havde Hensyn til en særskildt, hans Hof fremmed, Forhandlien Betænkning, som ingen erfaren Diplomat vil misbille Men langt bortjernet fra, desaarsag at opgive sin hidtilvære Stilling mod Porten eller sine utrættelige Anstrengelser til Ef oprettelse af den indre og Opretholdelse af den ydre Fred, Baron Ottensels intet passende Middel uforsøgt, for at over Porten om den Fare, i hvilken den svævede, og den trænge Nødvendighed af at antage forsonlige Forholdsregler. Sen Tyrkiske Ministres gjentagne, høitidelige Erklæring, at hver Østerrigs Tiltrædelse eller dets med de tre Magters Trud forenede Formaninger vilde kunne rokke den af Storherren, tede Beslutning, kunde ikke tilintetgjøre hans Stand haftighed. Hans Tvivl indskrænkede sig udelukkende til Formen af hos fremtidige Forhold. Og medens han, indtil der indløb beste tere Instructioner fra hans Hof, undslog sig for at indgive godtgjort, gav han, ved uafbrudt Fortsættelse af de eftertryk officiel Rote - hvis Utilstrækkelighed paa det fuldkomneste vor Hoffers Gesandtskaber de uimodsigeligste Beviser paa den Jver, keligste mundtlige Forestillinger til Porten, de tre forbundne hvormed han søgte at fremme Fredens Sag. Da man i Wien erfarede disse Begivenheder, blev Jnternunciusen henviist til sine ældre Jnstructioner, og hans øieblikkelige Tvivl blev løst ved en eftertrykkelig Erklæring saavel til Divaner, som til de tre Magters Gesandter. Han behøvede ikke at tilbagekalde noget, eller at forandre noget i sit Forhold; han vedblev, saa længe endnu et Glimt af Haad lyste for ham, paa det kraf ligste at modvirke Udbrudet af en stor Ulykke for Menneskeligheden; og den Nytte, han har gjort paa denne Vei, kunne selv hans Modstandere ikke nægte.
Berlingske Tidende, 1828-01-07
Denne simple og authentiske Fremstilling af Begivenhederne burde i det mindste gjøre Jndtryk paa alle dem, som af aabenbar lvidenhed om Sandheden dagvaskede det Keiserlige Hofs Hensigkke mindre talrige, Classe af dem, som af Had til dette Hofs er og dets Forretningsmænds Fremgangsmaade. Den anden, Grundsætninger eller af lidenskabelig Partiaand gjerne vilde søge at dække deres egne Svagheder med troløse Udfald imod en over deres Bagvaskelse ophøiet Regjering, er - det forstaaer sig af sig elv - ikke modtagelig for nogen Underretning. Ogsaa for disse til Erkiendelsens Time slaae; men først da, naar Frugterne af deres Lære har bragt uoprettelig Fordervelse over Verden.
Berlingske Tidende, 1828-01-07
Constantinopel, den 25de November. Nænd af enhver Alder (fra 15 til 50 Aar), og af enhver Stør De nye Hværvinger drives nu hos os med stor Virksomhed. else tager man til Rekruter. Klædedragten er besynderlig, og længde, eftersom Soldaten er stor eller liden. Den hele Beklæd Europæiske Modeller. Geværer og Bajonetter ere af forskjellig saavidt den Muhamedanske Særegenhed tillader det, dannet efter ning er høist ussel. Kun Officererne bære Skjæg; Mandskabet tærke og robuste. Een Dag om Ugen gaae de i det Frie; dog har ikke engang Knebelsbarter; almindeligen ere de smaae, dog gen en Mængde Folk dertil. Commandeersergeanten er især en blive de dagligen exercerede, og Tingens Nyhed drager sædvanlihøist mærkværdig Person; han er ganske klædt i Carmoisin. Naar fordydet i sine nye Pligter. Soldaterne exerceere allerede temme han commanderer, bøier han sig heelt for over, og er ganske Personerne i hans Følge tiltale ham med Effendi eller Herre, Øvelserne. Undertiden spadserer han incognito i Pera, hvor da lig godt. Sultanen er meget sysselsat hermed, og seer ofte paa og omendskjøndt hele Verden kjender ham, lader dog Enhver, Agtelse eller Opmærksomhed. Meget opmærksom er han imod som han ikke veed, hvo han er, og Jngen viser ham særdeles Grækerne, og forsøger saavidt muligt at vinde dem ved Nedladen, hed og Høimodighed. Det Tyrkiske Skatkammer er, som bekjendt Jsær er det blevet beriget ved en Jødes Død, som man lod hals kommet i Besiddelse af uhyre Rigdomme ved talrige Executioner. hugge. Man mener, at hans Formue beløb sig til 1 Mill. Pd. St. 25600 store Guldstykker og desuden endnu adskillige Smaa asser med Juveler fandt man i hans Huus. Egentlig var han Pantilaaner; dog skjulte han sine Rigdomme af Frygt for muli en ulykkelige Følger, som dog endelig indtraf. Den 28de November. Da en Krig med de tre forbundne i til, saa hurtigt som muligt, at fylde Magazinerne til HovedNagter synes Lundgaaelig, har Porten ladet udgaae befaling tadens Proviantering. Den har desangaaende afsluttet flere Contracter med herværende Sardinske og Østerrigske Kjøbmænd. Den Østerrigske Jnternuntius og den Sardinske Gesandt have underrettet Skibs=Capitainer af deres Nationer om denne Foranstaltning. 40 Tyrkiske Skibe ere ogsaa allerede afseilede til det sorte Hav, for at lades med Korn. Storherren for sin Person ruster sig til Kamp, og hans Omgivelser maae ogsaa træffe Foranstaltninger dertil. Feldt Eqvipagerne er satte i Beredskab, og Campagne=Hestene allerede førte til Adrianopel, hvorhen Overstaldme steren og Overjægermesteren idag ville afgaae. Flere andre af Rigets Stormænd, som Mønt-Jntendanten og Over-Ceremoniemesteren, ville ledsage Sultanen.
Berlingske Tidende, 1828-01-07
Fra Archipelet har man Efterretning, at Oberst Fabrier har foretaget en Storm mod Slottet Chios, som imidlertid blev af slaaet. Han holder dog endnu stedse Øen besat. Cochrane har foretaget en Expedition imod Candien, og man er her desan, gaaende ikke uden Bekymring.
Berlingske Tidende, 1828-01-07
Fra Reschid, Pascha er en Tatar indtruffen med den Efterretning, at Jbrahim Pascha vil passere Isthuus, og har opfordre ham til at komme sig imøde. 50000 Mand marschere imod Mehemed Alis Armee, som en Wechabitterne skulle være i fuld Opstand og med en Hær paa 14000 Mand stærk, saa at denne har fundet sig foranlediget til, i at sende alle sine Tropper, med Undtagelse af fom Batailloner Infanteri, som han lader blive i Leiren ved Cairo, imod hiin i Armee.
Berlingske Tidende, 1828-01-07
Berlin, den 2den Januar. Breve fra Constantinopel af 11te December stadfæste Efterretningen om de tre Gesandters Afreise fra Constantinopel. Deres 1 Indskibning gik for sig den 8de. Den Franske og Engelske vare at afseilede med gunstig Vind, derimod havde det Skib, ombord paa hvilket Hr. Rideaupierre befandt sig, endnu ikke kunnet lette Anker.
Berlingske Tidende, 1828-01-07
J Constantinopel var Alting roligt. Man sagde, at Divantebeskjeftigede sig med Affattelsen af et Manifest.
Berlingske Tidende, 1828-01-07
Barcelona, den 12te December. Der er udbrudt nye Uroligheder i Valencia. Oprørerne opholde sig paa Strøget imellent Aldecone og Benicarlo, og da General. Longa næsten ingen Tropper har til sin Disposition, saa ere 1500 Mand, som befandt sig i Tortosa, gaaede tilbage over Chro, for der at angribe Oprørerne. Paa den anden Side har Jep det Estangs igjen samlet Levningerne af sine gamle Tilhængere iblandt vore Bjerge, og der løber Recruter til ham fra alle Sider. e Begge Deele forurolige vor Regjering meget, og Grev d'Espagne r er i Dag afgaaet til Girona, for at indlede Operationerne imod Lissabon, den 15de December.
Berlingske Tidende, 1828-01-07
De ulykkelige Redacteurer af Avisen Portuguri ere endelig den 11te dennes satte i Frihed, efter en Beslutning af Relazao: At i der ikke var nogen Grund til Anklage imod dem, og at den hele Fremgangsmaade havde været ulovlig.
Berlingske Tidende, 1828-01-07
Warschau, den 14de December. Fra Petersborg meldes, at Fredspræliminarierne med Perserne den 28de November ere undertegnede i en Landsbye i Nærheden af Tauris af den Russiske Agent, Obreskow, og en anden Befuldmægtiget. Provindsen Eriman paa begge Sider af Araxes, fra Foden af Ararat indtil det Caspiske Hav, er ved denne Tractat aftraadt til Rusland. Perserne forbandt sig tillige til at erstatte Russerne Krigsomkostningerne, der anslaaes til 18 Millioner Rubler. Jndtil denne Summa er betalt, forblive de Russiske Tropper i Besiddelse af alle nu i deres Hænder værende faste Pladser, Tauris med indbefattet.
Berlingske Tidende, 1828-01-07
Udenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1828-01-07
Kjøbenhavn, den 7de Januar.
Berlingske Tidende, 1828-01-07
Ledige Embeder. Under det danske Cancellie: Ordineret Catechet og første Lærer-Embede ved Borgerskolen i Kjøbstaden Kallundborg. Løn 300 Rbdlr. Sølv aarlig, samt fri Bolig, 3 Favne Brænde og Græsning til en Koe, foruden Høitidsoffer af Menigheden.
Berlingske Tidende, 1828-01-07
Vammen, Lindum og Bigum Sognekald i Viborg Stift, 350 Rbdlr.
Berlingske Tidende, 1828-01-07
Under Generaltoldkammer, og Commerce=Collegiet Degne Embedet ved de evangeliske Menigheder paa St. Thomas og St. Jan. - Told- og Consumtions=Kasserer-Embedet i Vordingborg. For Oppebørselerne stilles Sikkerhed til Beløb 2300 Rbd. Sølv.
Berlingske Tidende, 1828-01-07
Befordringer. Under det danske Cancellie: Den 28de December er Assessor i Lands Overretten i Viborg, H. Greve af Moltke, beskikket til Assessor i Høiesteret; Cand. theol. og Overlærer ved Søe-Etatens Drengeskoler, A. Petri, til Sognepræst for Meilbye, Meighed i Sielland.
Berlingske Tidende, 1828-01-07
De af Kjøbenhavns Overformynderies Debitorer, der endnu ikke have erlagt de til 11te December Termin sidstleden, eller tidligere forfaldne Renter, erindres herved om, inden 8te Dage fra Dato at indbetale samme, da de i Tilfælde af længere Udeblivelse ere udsatte for, ved Valg af Debitorer, som skulle opsiges de dem forundte Laan, til 11te Juni Termin næstkommende, at blive de Første.
Berlingske Tidende, 1828-01-07
Ligeledes anmodes de, der af Stadens Overformynderie tilkomme Renter til 11te December Termin f. A., at afhænde disse inden denne Maaneds Udgang; efter hvilken Tids Forløb ingen Rente=Udbetaling finder Sted forinden 11te Juni Termin næstkommende. Kjøbenhavns Raadstue, den 4de Januar 1823. Til førstkommende Paaske kunne 6 givte Koner eller unge Enker, som opholde sig eller ere bosatte paa Landet, blive modtagne paa den Kongelige Fødselstiftelse i Kjøbenhavn, for at oplærres til Gjordemødre, imod at betale i Rigsbankpenge Sedler og Tegn, for Underviisningen 46 Rbd. 84 s., og for Kosten daglig 28 s.,der udgjør ialt omtrent 100 Rbd., af hvilke Halvdelen, af dem, som selv betaler for sig, erlægges til Jnspecteuren ved Stiftelsen, ved Ankomsten der, og Resten siden, naar de stedes til Exammen. Men for dem, for hvilke Øvrigheden betaler, erlægges det Hele mod den Tid Examen skal være. Læretiden er ethalvt Aar for dem, der have Nemme og ere flittige, men ellers længer. J den Tid, de ere til Oplærelse, skulle de være til Opvartning paa Stiftelsen for de Fødende og de nyfødte Børn, samt deeltage i Reengjørelse og andet, da underrettes om at være pligtige.
Berlingske Tidende, 1828-01-07
De, som paa disse Vilkaar ønske et eller flere Fruentimmeroplæret, eller de, som selv ville betale for sig, maae til undertegnede Direction indgive deres skriftlige Anmodning inden den 15de Marts. J Anmodningen opgives den Anmeldendes Navn, Alder og Opholdsted, samt Mandens Navn og Næringsvei, om hun er givt. Da ikkun de antages til Oplærelse, som ere skikkede til at udøve Gjordemoder=Kunsten, og at sædelig Opførsel, maa med Anmodningen følge Attest, om det første fra Stedets Læge, om det sidste fra dets Præst. Af de Anmeldende gives dem Fortrin, der bevise at være fra Districter, som trænge til Gjordemødre, og tillige indsende 3 Forsikkring om, fra Øvrigheden eller en Jordegodseier, at de, 3 efterat have taget Exnnen, skulle erholde et vist District, med fast Løn og andre bestemte Fordeele. De, som kunne modtages til Paaske, skulle herom blive underrettede inden den 1ste April, hvorimod de, som til den Tid intet Svar erholde, maae vide, at de ikke ere antagne. De Antagne have at indfinde sig paa Stiftelsen imellem den 20de og 30te April, og inden de igjen forlade Stiftelsen, eller erholde Læredrev, at erlægge til Jnspecteuren ved Samme, hvad dem tilkommer at betale. Iøvrigt tjener til Efterretning, at der ikke kan tages Hensyn paa andre Anmodninger om til Paaske at antages til Oplærelse, end dem, som indsendes fra undertegnede Dato til 15de Marts, et da det et kan vides, om de, som forhen have indsendt Ansøgninger, vil indgaae de heri bestemte Vilkaar. Og de, som indsendes efter den 15de Marts, maae ansees at komme for sildig.
Berlingske Tidende, 1828-01-07
Fremdeles bemærkes, at de Fruentimmer, som i Overeensstemmelse med Reskriptet af 23de Marts 1787, attraae frit at oplæres og at underholdes i Læretiden, have, efter Kongelig Resolution af 15de November 1805, at henvende sig med deres Ansøgninger til vedkommende Stiftamtmæld eller Amtmænd.
Berlingske Tidende, 1828-01-07
Directionen for den Kongelige Fødsels- og Pleie, Stiftelse i Kjøbenhavn, den 5te Januar 1828. Fredvelsignede under en mild, oplyst og elsket Regjering føle vi saa meget stærkere Jndtrykket af Fortællingerne om Fremmedes Lidelser; iblandt disse have de ynkværdige Jndbyggere i det at Krig og Brand hæriede Grækenland, hvilke, huusvilde og van smægtende, kjæmpe imod Hungeren, Døden og alskens Eiendighed, vækket Medlidenhed hos Danske i alle Rigets Provindser, yttret gjennem alle dets Tidender. Bevægede herved, og paa Forslag dertil, træde vi sammen for at bringe Eenhed i Udførelsen af denne Deeltagelse. Dette er vor velmenende Hensigt, vort Haab: at medborgerligt bifald vil give samme et stadfæstende Udfald, paa det at Danskes, skjøndt private, Andeel i dette christelige Anliggende maatte agtes nu og i Tiden, hvor Dannebroges hædrende Kors monne skues.
Berlingske Tidende, 1828-01-07
Herr Cynard, de Lidendes almeenhøitagtede Talsmand og Velgiører, har, ved at tilhænde Hs. Excellence Hr. Grev Capo d'Jstrias, Ridder af Elephanten &c., en Summa til Uddeeling. kundgjort nogle bemærkninger: "hvortil den fremdeles høistfornødne christelige Velgiørenhed nu bør indskrænke sig." Vi ville agte herpaa, ligesom vi pligtskyldigst have at agte paa de allernaadigste gieldende Love og Anordninger, saavelsom paa vore værdige Medborgeres Omdømme, og vor egen Overbeviisning De gode Pænd, der hidtil have virket til det samme kundgjorte Øiemed, ere vi forpligtede at vise en agtende Opmærksomhed; de hædre os med deres Bistand, og med Tilkjendegivel sen af deres Mening, deres Villie, deres Tillid! Kiøbenhavn, den 3die Januar, 1828. Wessel Brown. H. Rustad, Suckow, Contre=Admiral, R. af D. Oberst, R. af D. Oberst. C. W. Eckersberg, R. Nyerup, Professor, Directeur for det Dr. phill., Professor, Provskongl. Academie for de paa Regentsen, R. af D. skjønne Kunster. G. Schaver, J. Jetsmark, Capitain, Muurmester, Redacteur af Adressecomptoirets deputeret Borger. Efterretninger. Committeens Casserer. N. Chr. Øst, Overkrigscommissair, som Secretair.
Berlingske Tidende, 1828-01-07
Kjøbenhavns Havnepriser, den 5te Januar 1828. Holstensk Hvede, 1 Rbd. - Mk. - s. a 1 Rbd. 1 Mk. - s. Siellandsk dito, 1 Rbd. - Mk. - s. a 1 Rbd. 1 Mk. - s. Lollandsk dito, Rbd. 1 Mk. - s. a 1 Rbd. 1 Mk. - s. Holstensk Rug, 1 Rbd. - Mk. - s. a 1 Rbd. 1 Mk. - s. Dansk dito, - Rbd. - Mk. - s. . - Rbd. - Mk. - s. Østersøisk dito, 1 Rbd. - Mk. - s. a 1 Rbd. - Mk. - s. Byg, 1 Rbd. - Mk. 1 s. a 1 Rbd. - Mk. - s. Havre, 1 Rbd. - Mk. 1 s. A. 1 Rbd. - Mk. - s. Ærter, 2 Rbd. - Mk. - s. - - Rbd. - Mk. - s. Holstensk Smør, 5 Rbd. 1 Mk. - s. A. 3 Rbd. 1 Mk. - s. Fyensk dito, 1 Rbd. - Mk. - s. a 1 Rbd. - Mk. - s. Siellandsk dito, 1 Rbd. 1 Mk. 1 s. a 1 Rbd. 1 Mk. 1 s. Alt pr. Tønde i Rigsbankpenge Sedler og Tegn. Bøgebrænde, 1 Rbd. - Mk. a 1 Rbd. - Mk. pr. Favn. Ved Tallotteriets 1155 Trækning i Altona udkom: No. 71. 54. 36. 58. 82.
Berlingske Tidende, 1828-01-07
Barom. Therm. Vinden. 30 Der. 28. 3. og 1. 3 Aar. N. B. N. V. 1 Jan. 27, 10, 8, 1 o, 4 -S. O. 3 - 27. 8, 6. O. 3 Kulde. S. O.S. O. 5 - 28, 1. O. . 3. - - O.
Berlingske Tidende, 1828-01-07
Ved et apoplexi Tilfælde bortkaldtes min uforglemmelige Fader, Kiøbmand Frederig Christian v. Westen, uventet; men ved en rolig Død, i en Alder af 52 Aar, Torsdagen den 3die Januar, dette undlader jeg ikke at bekiendtgiøre som hans Søn, for fraværende Familie og hans Venner, overbeviist om deres Deeltagelse i mit Tab og billige Sorg. Kiøbenhavn, den 7de Januar 1823. Carl Emil von Westen. TOnsdags den 2den Januar, om Eftermiddagen Kl. 2 Slet, henslumrede ved en rolig Død, efter en lang Tids haarde Lidelser, forrige Meelhandler Peter Gielf heraf Staden, i hans Alders 66de Aar; hvilket Dødsfald bekiendtgiøres for Familie og Venner af hans dybtsøgende Søn rik Vilhelm Giels.