JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-12-01
Alg. Lit. Zeitung, for November og Decemb. 1792. Jernberg b. Zeh. Kurte Naturbeschichte der Menschen nach seiner innerun und anssern Theilen dargestellt, zum Nutzen und Vergnigen fur junge Leute. Mit Kup fern, 3 1/2 Bogen 1792. (8 Kobberne dadles som smagløse; derimod skal Skrivtet selv indeholde meget got for Børn, endskiønt det er temmelig indkneben for saa vidtløftig en Afhandling. - Erlangen b. Palm. Sophrons Lehren der Weisheit und Tugend for seine erwachsene Töchter, oder Versuch einer Frauenzimmer=Moral, von J. U. Schmerler. 3 Abtheil. S. 817. 8. (1 Rthhlr. 4 Gr.) Forfatteren har ikke let forbigaar et noget, der kunne være vigtigt fordet smukke Kiøns Hierte eller Forstand, for sammes Dannelse og Lyksalighed, saa at man finder her alt i en sammentrængt Korthed, hvad der forekomme. som Strøetanker hos Campe, Rousseau, Zollikoser, Franz Ehrenberg, (Claudius, om Menneskets og især Fruentimmerets moralske Pligter og Dannelse. Leipzig b. Goschen. Goethes Schriften 8 Bind 8.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-12-01
Berlin b. Unger: Gothes nene Schriften 1ste Band 1792.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-12-01
At Goethe er en af Tydsklands smagfuldeste Skribentere, vil vist nok enhver, der blot har læst hans Werther indrømme ham, Libau b. Friederich, Verlohrne Blatter zur Underhaltung bes Witzes. und Verstandes. Aus der fransosischen Liieratur 1792, 2 Theile (1 Thia.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-12-01
En Samling af adskillige smaa muntre og alvorlige Fortællinger, Valget er troffen med Smag; ogsaa med Oversettelsen kan man, paa nogle faa Steder nær, være tilfreds. Zirich b. Orell, Grønner, Frusseli u Comp. Malerische Reise in die Jtalianische Schweitz, mit geagten, Blattern, J. H. Mejer 1792, 75. S. mit 12 Kupfern 4. Jhvor skjøn og afverlende end det Jtalienske Schweiz er for enhver følende Reisende for Maleren og Natur. grandskeren, saa ere dog gode Efterretninger derom sieldne og endnu sieldnere troe Tegninger over disse Egne og derfor fortiener Hr. M. sand Tak for denne Samling.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-12-01
Jbid. Handbuch for Reisende durch die Schweiz 1791. Jbid. Ueber das Reisen durch die Schweiz; oder, kurte Anleitung, for Auslander, welche mit Zeit und Kostensparung, einige der merkurdigsten Alp=Gegenden be reisen wollen. Betragtum Handbuch for Reisende a. a. von H. H. mit 2 Kups., 128 S. Denne Haandbog roses som uundværlig for dem, der agte at reise i Schweitz.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-12-01
Leipzig b. Hertel, unterhaltende theologische Lecture; oder ausgesuchte Samling kleiner theologischer.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-12-01
Abhandlungen von verschiedenen, Verfassern, vorzüglich historischen, exeget, wie anch moralischen Jnhalts, grostentheils ans dem Lateinischen ubersett 1ste Band 1789. Dette Skrivt er en Samling af de beste akademiske Afhandlinger og Programmer, som angaaer Theologien, hvoriblandt nogle endog af Ernesti og Nøsselt, som dog haves i begges Opuscua. Recencenten holder for, at Udgiveren, helst maatte samlet den i det Latinske, naar man undtager de moralske, der ere hvermands Læsning; men kan en god dogmatisk eller exegetisk Afhandling ikke ogsaa gjerne læses med Behag af Lægmand 3 Paris, b. Brion, Brisson u. Desen. ne: Voyage dans les Departemensde la France, enrichi de Tableaux. Geographiques & d' Estampes. 1 Cahier. Departements de Parts: 2 Cahier, Depart: de Seine & O. ise. 8
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-12-01
i Udgiveren af dette Verk vil under Navn af en Reise levere de fornemste Udsigter over de 83 Departementer, hvori Frankerig for nærværende Tid er inddeelt. Hvert Hefte skal tillige indeholde et Kort over det Departement, som der beskrives, og naar Jndvaanernes Dragt er forskjellig, tillige et særskildt Kobber, som betegner Coustumen. Hvert Hefte koster 3 Livres (henved 4 Mk., i Foretagendet fortiener Understøt. telse. Hvert Hefte indeholder en kort Beskrivelse over sit Departement: Stilen er munter og ofte stret med merk verdige Anekdoter. Tryk og Papirer ogsaa ret godt. Zillichau i Freystadt, in den From mannischen Buchh. Beytrage zu Geschichte der Philosophie, herausgegeben von Georg Gustav Fulleborn. 2des Stuck, 1792. 169. S. 8. (10 Gr.) Dette 2det Stykke af et Magazin, der siden det først kom ud, har erholdt alles biefald, som det ogsaa fortiente, for de første Afhandlingers Bærd, indeholder igien 4 interessante "Afhandlinger: 1.) En Oversettelse af den Aristoteliske Metaphysiks første Bog, ved Udgiveren. 2.) Prøve til en Oversettelse af Sextus Empiricus's trende Bøger og Pyrrhonikernes Grundlære, ved Niethammer. 3, Forsog til en Udsigt over de nyeste Opdagelser i Philosophien ved Udgiveren. 4.) Kritikens Ord ved Udgiveren.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-12-01
London b. Nicol. voyage tokheSouth gea undertakken for the Purpose of convening the breadfanit tree, to the Westindies by Will. Bligh. Berlin, in der Vossischen Buch handl. William Blighs Kapitain von der Grosbrit: Flotte, Reise in das Sudmeer, welche mit dem Schiffe Bounty unternommen vorden ist, umBrodbaume nach den Westindischen. Jnseln zu verflangen. Aus dem Englischen. Nebst Jean Francois de Sur ville, Franzss. Kapt. Reise um das Sudmeer, jett zum erskenmal at den 4vollstandigen Tagebuchern der Herrn. de Surville, Labe, Pollier de Hør me und Monneron ubersegt und mit Anmerkungen begleitet von Georg Førster mit Kupfern und mit Karte. 1793, 362 S. gr. 8.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-12-01
For dem af vore Læsere, der ef kjende dette Træe af Cookes Reiser, er allerede i No. 50 af Ugebladet indrykket. en kort Beskrivelse over dette saa nyttige Træe, der maaske kan hos nogle opvække Lyst til at læse dette Verk af Capitain Bligh selv. Halmstadt u. Fleckeisen: Gegenmantigen Zustand des pabstlichen, Staats, vorzüglich in Hinsicht, seiner Justitzpslage und Oekonomie. 1792. 352 S. 8. roses for Fuldstændighed og Rigtighed. Petersburg u. Leipzig b. Tornow u. Jacobber: Statistisch Schildering, von Rusland, in Richsicht aufBevolkerung, Landesbeschaffen. heit, Naturprodukte, Brghau, Manufakturen und Handel, von B. F. Hermann i 1790, 488 S. 8. nedst verschiedenen Tabellen. Riga, b. Hartknock: Versuch, die Statsverfassung des Russischen, Reichs darzustellen, von A. W. Hugel, 1sten Theil 1791. 684 S. 8.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-12-01
Begge Forfattere ere Tydskere, dernu have hiemme i Rusland og fortiene Tak af det historiskelskende Publikum fordi de giøre os bekiendte med dette ubyre Rige, om hvis indvortes Forfatning. man dog har saalidet tilforladeligt eller fuldstændigt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-12-01
De vigtigste Danske Skrivter, som forekomme i dette Hefte, ere: Til Kierlighed for Christendommen, ved P. C. Steenvinkel, Odense. ved Seidelin 1790, 269 S. 8.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-12-01
Kiøbenhavn ved Gyldendahl, Kirkeforfatningen a. ved Pastor Ussing. 4 Deele. Jbid, noget om Videnskaberne ved Morgenstierne 1792, 190 S. 8. Jbid. ved Proft, Joh. Ewalds samtlige Skrivter, 4de Deel 1791, Christiania ved Bang, Cancellieraad Deichmanns Samling af Bøger, Naturalier, Mynter m. m., skienket til offentlig Brug i Christiania Kiøbenhavn ved Poulsen. Reise Jagttagelser ved Professor Wilse, 3 Dele med Kobbere. Jbid. ved Thiele: Forsøg og Erfaringer om adskillige Gifters Virkning. paa Dyr, ved Professor Viborg. Jbid. ved Popp.: Magazin for Lidende, ved Pastor Paludan, At anføre Recensionerne over alle disse Danske Skrivter ville optage for meget Rum; dog troer vi ikke at skade Forfatteren ved at nævne dem her, da maaskee en eller anden derved kunne faae finde at kiøbe dem, naar han saae, at de endog vare agtede værd at bedømmes i Alg. Lit terat. Zeitung, om de endog ikke ere roste, thi vist nok bedrages man ofte baade ved Recencent=Roes og ved Recensent Daddel, naar man selv læser et Skrivt: Og naar, som ofte skeer i Danmarks kritiske Blade), een Recensent roser et Skrivt, en anden laster det, haad er da at gjøre uden selv ar læse, og prøve? December. Leipzig, in der Grøffschen Buchh. Bragne. Ein Literarisches Magazin der Deutschen und Nordischen. Vorzeit, von - und Grater 2 B. 1792, 1 Alph. 7 Bog. 8. Forfatteren roses for sin Gave til at oversette i et let og flydende Sprog Alderdommens Sange, hvoriblandt forekomme ogsaa Danske Kæmpeviser f. Ex. den og stærk Diderik fra Bern.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-12-01
Tvende Disputatser fra Kiøbenhavn. roses, nemlig: 1) Nonnulla de principiis legum Mosaicarum, de genio populi, cui hæ legges dat sunt, et de ca vi, qvamingentem habuerunt, ved J. Hornsyld, (nu Præst i Randers.) 2) De studio lingvæ Græcæ latinæ præmittende ved P. Gierding. Paris b. Buisson : Lettres ecrites de Barcellona à un Zelateur de la liberte, qui voyage en Allemagne. Ouvrage, dans laquel om denne des details vrais. et circonstanties 1) sur Petat dan le qvel se trouvoient les fronieres de Espagne en Mars 1792, sur le cordon, qv'on 9 a forme et les preparatil de la guerre quon pretend avoir fales. 2) sur les emigres dans le pays, fur acceuil, quils y recovent et leurs mendes, awec plusteurs anecdotes à ce sujet, auxqvels og at joint quelques reflexions et des de tail philosophiques sur les mocurs usages et opinion des Espagnols etc. par M. Ch. Citoyen Francois 1792. Forfatteren har reist i Catalonien. for at indhente nølagtig Efterretning om de i Titelen ommeldte Gienstænder, a. Bogen forskaffer i det Hele en underholdende Lecture. Leipzig b. Kinddeel G. Aug von Breitenbauch a. Entwurf einer Geschichte der vornehmsten Volker=Stam meldes alten und nenen Zeitaltets Dette Værk roses endskiønt det er ikke frie for smaa Feil; men dette har det forud for de fleste Historier at der haves Hensyn meere paa hele Nationers Skiebne, end paa deres Regentere. Halle b. Gebauer: Vollstandige Geschichte der siebenjahrigen Verwirrungen und der darauf erfolgten, Revolutionen in den vereinigten Niederlanden, von Adam Fr. Ernst Jacobi a. 2 Theile 1789. At høre noget fuldstændigt om Statholderfeiden kan vist være kiert for mangen Læser, og denne Bog anbefales hersom god. London b. Robson: Voyage from Calcutta to the Merqui-Archipelago, lying og the Last-Side of the Bay of Bengal, by Thom. Forrest 1792, 241 S. 4.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-12-01
Denne Søemand, som før er berømt af sin Reise til Nyeguinea og de Molukkiske Øer, giør os her bekiendt med en ny Samling af Øer, som strekke sig lang med Kysten af Siam 125. Engelske Mile, og kaldes Merqui-Archipelagus, mange af dem ere ubeboede, men have fortreffelige Søehavne. Jena b. Cunos Erben. Samlung, der merkurdigsten Reisen in den Orient a. Herausgegeben von H. E. G. Paulus, Prof. zu Jena 1792. 1ste Th. mit Anmerkungen. eines Naturforscher und der verbesserten D. Anguilischen Charte von Palæstina, 342 S. 8. kan blive et got Verk for Elskere af den Lecture. Paris b. Buisson. Defence des Coustitutions Americannes, og de lanecessite de unc balance dan les. pouvoirs dun geuvernement li bre, par M. John Adams, cidevant Ministre plenipotentiaire dans Etats-Unis pres lales cour de Londres etc. 1792, 2 Th. Dette Verk skal forsvare den Amerikanske Statsindretning imod Engelænderne, som have lastet den, dog opnaaer Forfatteren ei saa got sit Øjemmed som følgende Skrivt: Paris b. Boisson, le Federaliste, og Collection de quelques ecrits en faveur de la Constitution proposee. aux. Etats-Unis de ' Amerique, par la Convention convoque en 1787, publiks dans les Etats-Unisde Amerique par M. M. Hamilton Madisson et Gay, Citoyens de Petat de New-Jork. 2 Th. 8. Dette Verk er begyndt for at vise Jndvaanerne i de Nordamerikanske Stater, der siden Freden 1783 enkelte udøvede Souverainiteten, og vare kuns ved en Alliance imod udvortes Fiender, og fornemmelig i Hensyn til det udvortes Forhold forbundne ved. det svage Baand af en Kongress uden al Autoritet, for at vise dem, hvor nødvendigt det var at forandre dette svage Baand til en virkelig Forening. Derpaa vises den store Fordeel, som den da foreslagne og siden virkelige antagne og udførte nye Forfatning, vil have i Henseende til den indvortes Orden, udvortes Sikkerhed og Nationens Velstand. Udviklingen er ret god og sær fortreffelig til Bogens nærmeste Øiemed, nemlig til at anbefale: det store Publicum i America Conventionens Forslage. Der hersker en rolig Undersøgelses Tone og derhos saamegen sund Forstand i heele Verket. Foredraget er saa klart og ved sin milde Tone saa indtagende, at man et maa forundre sig, naar man hører, at det har virket saameget.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-12-01
Leipzig b. Junius: Wilh. Gilpinsa. Bemerkungen vorzüglich ubermalerische Naturschønheit: auf einigen Reisen derch verschiene Gegenden van England und Scotte land anfgesetzte ans dem Englischen. mit Anmerk. des Uebersetzen, 1ste Th. 1792, 472 S. 8. Dette Verk roses. Berlin b. Voss. C. Duclos geheime.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-12-01
Memoiren zur Geschichte der Regierungen Ludvigs 14 und Lud. 15. a. d. Franz, ubersetet 1792, 2 Th. gr. 8. Roses som et fortreffeligt Verk.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-12-01
Minerva for August. 1) Sm Kiøbstæder af N. D. T. S.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-12-01
Forfatteren anseer Kiøbenhavns til Landets Folkemængde uforholds messige, Størrelse som en væsentlig Aarsag til de mindre Kiøbstæders Forfald, da baade Handelen og Fabrikkerne saa godtsom ere concentrerte til den allene. 2) Hvorfor skulde man skrive Bøger, Et læseverdigt Brev fra en Fader, til en Søn, hvori han paa sin Viis raader ham fra at blive Forfatter og Søn nens Svar herpaa. 3) Opfordring i Anledning af de fra Commissionen for Universitetet og det lærde Skolevæsen i Minerva for Junii (S. 385) bekiendtgjorte Punkter. Forfatteren opfordrer Enhver, derhar Kald og Jndsigter, at komme fremmed deres Forslag til Forbedringer ved Universitetet. 4) af et Brev fra Sverrig. Forfatteren giver et Slags løs Efterretning om et vist hemmeligt Friheds elskende Selskab i Upsal, der arbeidede paa i Stilhed at undersøge de vigtige Grunde, hvorpaa en sand politisk Frihed bør grunde sig, og de i den Anledning forfattede Taller eller Afhandlinger. oplæstes og bedømmes offentlig i Selskabet, hvilket siden ophævedes ved Trykkefrihedens Jndskrænkning, der foraarsagedes ved den bekiendte Thorilds Skrivt. Dette Selskab var det, som offentlig holdt en Ligbegængelse, hvori de begrove Skrivefriheden, hvilket er bekiendt af Aviserne.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-12-01
5) Litteraturens Hovedprodukter for denne Maaned er : Reislers Tydsk Dansk Haandlericon, hos Liunge for 2 Rdlr. Kongen af Preussens Verker paa Dansk i 8 Bind hos Proft a. Arkenholzes Annalen paa Dansk, 7 Mark.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-12-01
Prof. Kalls Verdens Historie omarbeidet, forkortet og fortsat ved Hr. Petersen, hos Poulsen for 40 sk.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-12-01
6) Anmerkninger til Recensionen i de lærde Efterretninger 1793, No. 23, af Hr. Professor Strøm. Hr. Professoren anseer sig fornærmet af den Berlingske Recensent og forsvarer sig. 7) Hovedtrækkene af Dagens Historie.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-12-06
Rescript. J Anledning af Placaten af 2den August 1786, har Stifts=Land=Jnspecteur Bie forespurgt ved det Kongelige Rentekammer, om en Gaards Repartition af Hartkornet og Udstykning kunde foretages efter den Taxation, hvorefter en Bye var af Fælledskabet udskiftet, naar samme paa lovbefalet Maade var forrettet, og om dette Taxations Tingsvidne over saadan en heel Byes Eiendomme skulde af Paagieldende tages af vedkommende Ret beskreven, og indsendes med Forretningen og Hartkornets Ansettelse til det Kongelige Rentekammer, har Rentekammeret givet følgende Svar: Til behørig Efterretning for Stifts=Land Jnspecteuren i dette og andet lige Tilfælde meldes: at, ligesom Placaten af 2den August 1787, dens 1ste C. udtrykkelig befaler, at udi Tilfælde af Jordsmons Afhendelse fra Selvejer Bondes Gaard, skal, foruden en foregaaende Opmaaling af samtlige Gaardens Jorder, tillige foregaae en lovlig og inden Retten eedelig afhiemlet Taxation, hvorefter den Deel. af Gaardens Jorder, som afhendes, skal an settes af Land=Jnspecteuren til Hartkorn efter det Forhold, hvori samme staaer til Gaardens samtlige Jorder og Hartkorn, og hvilken Ansettelse tilligemed Taxations=Forretningen derefter med Amtmandens Paategning, indsendes til Rentekammeret til Approbation, saa vil i alle Tilfælde af Udstykning og Jordmons Afhændelse fra Selveier Gaardeur og andre slige Boel stæder, foranstaltes og til Rentekammeret til Eftersyn og Approbation indsendes, tilligemed Land=Jnspecteurens Hartkorns Ansettelses Forretning, en lovlig og til Tinge berediget Taxation; dog at vedkommende friefindes for at foranstalte en nye Taxation naar her i Forveien har ves, og i Anledning af Byens Udskiftning er foretaget en lovlig og inden Retten afhiemlet Taxation, og naar denne Byes Jorders foregaaende Udskiftning ikke skulle befindes ældre end 6 til 7 Aar, da, i andet Fald, Jorderne kunde paa forskiellig Maade være blevne forbedrede og forandrede, og en nye lovlig Taxation følgelig derover at maae foretages. Rentekammeret, den 5te Januarii 1788. Reventlou. Hoe. Colbiørnsen. Kölle. Hansen. Wormskjold, Budt. v. Essen. Meinke. Hammeles. Rasbech. Stifts Land Inspecteur Bie.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-12-06
Skrivelse fra Ministeren for det udenland. ske Departement til det franske Folks Repræsentantere, som sidde i Commissionen for det offentlige Vel, i Anledning. af Hr. Semonvilles Fangenskab o. s. v. *)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-12-06
Af de offentlige Tidender er de Herrer Semonvilles, Marets og Medfølgeres Fangenskab.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-12-06
J Taget af historisch, politisches Magazin for September 1793. bekiendt. Denne Sag er formedelst mange Omstændigheder mærkværdig, og fortiener at sættes i et bedre Lys, end hidtil er skeet. Fra østerrigsk Side er hidindtil ingen Efterretning herom udstedt; man maa altsaa behielpe sig med Jndberetningen af den franske Minister for de udenlandske Sager, indtil man erholder den østerrigske Beretning, som da ligeledes skal vorde meddeelt dette Blads Læsere. Man tager i øvrigt ikke mindste Deel i de haarde Udtryk, som forekomme i efterfølgende Beretning, hvori man har troet ikke at burde giøre Forandring. Enhver veed jo allerede hvad han skal dømme og slige Udtryk. Her er Beretningen. Det østerrigske Huus har tilføiet den franske Republik en nye Fornærmelse, der fordrer Hevn, og begaaet en nye Forbrydelse, som alle Europas Folk maa straffe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-12-06
Fremmede Magters Ministre ere igiennem alle Tider og hos alle Nationer blevne agtede, deres Charakteer var hellig, og deres Tryghed, fra Fornærmelser grundede sig paa Folkerettens Beskiermelse. Huset Østerrig var det allene forbeholdet i denne Hensigt at overtræde Nationernes Rettigheder, da det lod en Flok Røvere, trænge ind i et neutralt og uafhængigt Land, for sammesteds med bevæbnet Haand at optage den franske Republiks Ministre. Borgerne Semonville og Maret, af hvilke den første er udnævnt til Gesandt i Constantinopel, og den anden til befuldmægtiget Minister i Neapolis, vare nødte til at tage Vejer, igiennem Schweitz, for at begive sig fra Venedig til deres bestemte Poster. De vare komne, til Chur, Hovedstaden i det med Schweiz forbundne Granbundner Land, da de fik Efterretning, at Regieringen i Mayland var underret ket om deres Reise, og havde føjet Anstalter, til at lade dem optage. Disse Efterretninger bleve hyppigere, da de kom i Grevskabet Chavenna, et af Granbundnerne afhængigt Land. Borgerne Semonville og Maret troede at burde standse. De skreve fra Vico Soprano til Granbundnerne, for at give dem Efterretning om den Fare, hvormed de truedes, og for at erkyndige sig hos dem, om de kunde giøre Regning paa en frie og sikker Giennemfart. Forstanderne erklærede, at intet maatte være i Veien for alle Franskes frie Giennemreise i et neutralt Land, men at de dog ikke kunde være ansvarlige for større Begivenheder. De lode dem tillige tilstille de Ordre, der vare udstedte til Øvrighederne i de Byer, som ligge ved Veien igiennem Chiavenna og Valtelin, at man skulde beskytte dem paa deres Reise, ja endog, om det behøvedes, forsyne dem med Vagt. Stolende alt formeget paa dette Svar af Granbundnernes Forstandere, begave Borgerne Semonville og Maret sig paa Veien til Chiavenna, hvor de ankom den 24de Julii. J denne Stad forlangde man af dem en uhyre Betaling for en Vagt blot af otte Mand, som den følgende Dag geleidede dem til Byen No. vate ved Chiavenner=Søen. Da de kom hertil bleve de af Folk, som de havde sendt i Forveien, underrettede om den Fare, som de vilde udsætte sig for, naar de fortsatte deres Reise. De gjorde allerede Anstalter til at reise tilbage til Chiavenna, da det Herberge, hvori de befandt sig, pludselig blev omringet af bevæbnede Folk. Fyrretive maylandske Shirrer, som bleve understyttede af to hundrede Barlandotter eller Snighandlere, anfaldt og bemægtigede sig dem 5) Kaldes sædvanlig i det tydske Sprog Landskabet Cleven eller Claven. med Gevakt, bandt og lænkede dem og alle Folk i deres Følge, kastede dem i et Fartøi, og forde dem til Slottet Gravedona, paa Bredden af Søen ved Commo. Derfra blev strax en Courier afsendt til Wien, for at indhente Befaling om det Forhold, som man videre havde at lagttage imod disse Fanger. De, som have havt, lige Skiebne med Borgerne Semonville og Maret, ere Borgeren Montgeroult, forhen General, der reiser med et besynderligt Ærinde til Neapolis, Borgeren Casistro, Jngenieur=Officier, Borgerne Marget og Delamarre og sex Betientere.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-12-06
Borgerinderne Semonville og Montgeroule tilligemed deres Fruentimre og den førstes Børn erholdte Tilladelse at reise tilbage til Chiavenna, imedens man ventede paa Ordre fra den malandske Regiering. Man lod dem der blive uden al Understyttelse; Reisetøiet og Effekterne bleve plyndrede, og man fra tog Semonville og Maret endog Alt, hvad de har hos sig Hvilken Franskmand, hvilken Republikaner skulde ikke ved Fortællingen om denne Mishandling, hvorpaa man intet Exempel finder i Europas Historie, blive ophidset over den Gruesomhed, hvormed Huset Østerrig overtræder, Folkeretten, Graubundnernes Regiering er høist fornærmet ved en Begivenhed, som, ved i høieste Grad at angribe en mægtig Nations, dens Bundsforvandtes og Beskytters, Ære, tillige fornærmer ikke mindre dens Uafhængighed og Værdighed. Men hvad vil og hvad kan den giøre, for at afpende en saa afskyelig Fornærmelse: Eensom i sine Hensigter, er den formedelst de indvortes Tvistigheder, hvorved den adsplittes, uden Magt og Middel. Det Wienske Hof har meget godt beregnet Virkningen af sin Driftighed og den spage og ulykkelige Naboes afnægtige Klage. Til Uheld for Granbundnerne, staaer Schweitzer=Forbundet med dem i en saa ringe, Forbindelse, at det er tvivlsomt, om Cantonerne, uagtet det Jndtryk og Bevægelse, som Begivenheden af 25de Julii maa opvække hos dem, ville kunne forskaffe dem saadanne Midler til Hevn, som det er dem tilladt at betiene sig af imod det stolte Østerrig. Da imidlertid ingen Magt, stærkere, end Schweitz, formedelst dens Beliggenhed og Jnteresse opfordres til at frygte for et Exempel, som det Wienske Hof nu giver Nationerne paa sin Foragt for Ret og Love, saa har vor Gesandt i Schwitz strax ladet det schweitzerske Forbund tilstille en Note, betreffende Borgerne Semonvilles og Marets Fangenskab. Han melder mig, at han har opfordret det schweitzerske Forbund til alvorlig Overveielse og retfærdig Misbilligelse af denne afskyelige Voldsombed.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-12-06
Da Borgerne Semonville og Maret formedelst deres tvungne Ophold i Granbundner, Land have været foranledigede til at giøre Gield, ) som de ved deres Ankomst til Ber gam skulde betale, saa overdrager jeg til Borgeren Barthelemi at afgiøre samme, og afhielpe Borgerinderne Semonvilles og Mongeraults yderlige Trang. (Undertegne. Deforgnes.