Berlingske Tidende, 1784-02-02
Kong Jacob den 2den stadfæstede alle disse Carls Begunstigelser, besynderlig det nyelig ommeldte Privilegium, som han endnu bekræftede med en nye Sauction. J Særdeleshed skiærpede han den Punkt angaaende en udelukkende Handel, som under Carl den 2den ikke var holdet i synderlig Hævd, saa at al Tusk- og Snighandel blev derved aldeles jaget i Landflygtighed. Compagniets Actier eller Subscriptioner vare i Begyndelsen ikke høiere end 10 Pund Men i Aaret 1676, da et anseeligt Udbytte havde Sted, blev samme ikke udbetalt, men anslaaet til en Capital, hvorved Actierne voxte til 20 Pund. Compagniets første Capital, som kun var 369891 Pund Sterling 5 Skilling stor, blev derved fordoblet til 739782 Pund Sterling 10 SkillEt Overskud af 963640 Pund Sterling gjorde, at Capitalen altsaa var i Aaret 1680 steget til 1 Million 703422 Pd. Sterling 10 Skilling. Men nu begyndte Compagniet Tiid efter anden at lide store Tab; i Særdeleshed i Aaret 1680, da Hollænderne, under Paaskud af at det havde understøtte Sultan Agui imod hans Fader Sultan Agom, drev det udaf Bantam og plyndrede dets Magaziner. Den meget Tusk= og Snighandel, hvortil Carl den 2den lettelig gav Tilladelse, havde desuden nedsat Compagniets Actier i Aaret 1682 100 Procent. Ved den da værende Krig med Stor mogul maatte det og forlade sit Faktorie i Suratte; men alt dette skadede ikke Compagniets Credit, og det blev ved sin fulde Anseelse indtil Revolutionen i Engeland, som strax fulgte derpaa. Krigen og de Franske Kapere sadte det det Gang i en saa yderlig Forfatning, at man opgav alt Haa om dets Vedvarenhed, og oprettede et nyt. Dette nye Compagnies Privilegium er fra Aaret 1698, og sammes Fond blev ved den beredvilligste og talrigeste Subscription saa betragtelig, at bemeldte Compagnie havde i en Tiid af 2de Aar 40 Skibe i sin Tieneste. Dette nye Compagnie sendte hvert Aar i det mindste 1 Million Pund Sterling til Jndien, da derimod det gamle aldrig noget Aar havde sendt derhen over 1/2 Million. Det gamle Compagnie kom sig dog igien imod al Formodning, og begge subsisterede over 3de Aar, som afsondrede fra hinanden, indtil man omsider fandt et Middel til i Aaret 1702 at foren dem, og ved et Foreningsbrev gav dem Navn af det forenede Compagnie Engelske Kiøbmænd, som handle paa Ostindien. J Aaret 1730, da dette Charter var udrundet, blev det fornyet med endnu større Friheder, og siden den Tid har dette Compagnie været en Rigdoms Kilde for Engelland, og dets Plan er efterhaanden bragt til en saadan Høide, at en Jnteressents Fond i nærværende Tiid beløber sig til 10000 Pund Sterling. Da den dristige Statssecretair For, strax efter Parlementets Aabning i November, gjorde det Forslag i Underhuset, at tage fra Jnteressenterne Regieringen over de Ostindiske Lande og Compagniets Anliggender, og derimod at anfortroe samme til 7 af Kronen eller rettere af Ministrene udnævnte Commissarier og Directeurer, saa betiente han sig, til at understøtte sin store Hensigt, af de Klager, som hidindtil saa ofte havde indløbet fra Ostindien over Compagniets Jndiske Betienteres Uretfærdigheder, Grusomheder og Uordener; af de Bebreidelser, at den fordærvelige Krig med Maratterne og Hyder Aly var opkommet ved Betienternes Skyld, og endelig forestillede han Compagniets Tilstand, selv som yderst forfalden og nær ved Banqverot.