JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1816-06-28
Tirsdagen den 9de Julii førstkommende, Eftermiddag Kl. 4, bliver ifølge: indgangen Forllig, og derefter passeret Execution og Udlæg ved Auction 4de og sidste Gang opbudet, og til den Høistbydende absolut, og uden videre Auctions Holdelse bortsolgt : Gaardmand Niels Hansens Gaard, beliggende paa Sengeløse Mark paa Kiøbenhavns Amt, omtrent 1 Miil fra Roeskilde troe. Bemeldte Gaards Bygninger, bestaaer af :a) En Stuebygning af Blandingstømmer, Leervægge og Straaetag, en Etage høi og 4 Fag dyb, hvori er indrettet 2 Stuer, et Kammer, Kiøkken, Bagerovn og Bryggers. I det ene Værelse er en Jern Kakkelovn og i Bryggerhuset en Kobberkiedel paa omtrent en Tønde. b) En Byning 12 Fag lang, 3 Fag dyb, deri indrettet Karlekammer, Tørvehuus, Høelade, samt Tærskeloe. c) En Dito Bygning 17 Fag lang, 3 Fag dyb, indrettet til Lade og Stald for 11 Heste og 8 Køer. d) En Dito Bygning 12 Fag lang, 3 Fag dyb, indrettet til Tærskeloe, Lade, samt Svinehuus. I Gaarden en steensadt Brønd med Kran og Vippe. Ved Gaarden en Bier hauge og en Svine Eigel eller Lude af Tømmer og Bræder. Af Gaardens Jorder, som er af fortrinlig Godhed, og som bestaae af 3 Tdr. Hartkorn, ligger de 7 Tdr. 4 Skpr 22 Album, som udgjør 59 Tdr. 71 Skp. Land geometrisk Maal omkring Gaarden, og noget fra Gaarden er en Tørvelod 3 Skpr. 3 Fierdingkar 3/4 Album, som udgjør 5 Tdr. og 5 Skiepper Land geometrisk Maal. J Jorderne er i sidste Efteraar nedlagt 6 Tdr. Rug, og i dette Foraasaaet endeel anden Sæd, og i den omkring Gaarden liggende Jord er en stor Torvemose, saa at Eieren aarlig kan sælge en betydelig Deel Tørv Gaardens Bygninger ere i Landets Brandkasse forsikkrede for 2520 Rbdlr. S. V. Conditionerne hvorefter bemeldte Gaard og dens Jorder, som strax kan tiltrædes, bortsælges, og som ved Auctionen der holdes Gaarden vorder bekiendtgjort, ere til Eftersyn hos Cancellieraad Wilse, boende i store Kannikestræde No. 31.
Berlingske Tidende, 1816-06-28
Følgende Eiendomme tilhørende Boet efter afdøde Kiøbmand Andreas Han Osen i Slagelse, nemlig : 1) Gaarden Matricul No. 54 paa Smedegade her i Byen, der bestaa af 37 Fag Forhuus til Smede= og Skovsøegade, EgebindingsværkeBygning med Tegltag, samt Kjælder under de 9 Fag. J Bygningerne er indlagt et Kobber Brændeviinsværk med dertil hørende indmurede Bryggerkiedeler m.v., og i Værelserne, der ere indrettede til Beboelse for en Kiøbmandsfamilie, ere 6 Jern Kakkelovne, ligesom der i Bygningen til Smedegade er en rummelig og beqvemt indrettet Krambod. Af Side, og Udlængder indeholder Gaarden ialt 64 Fag Bindingsværks Bygning med Tegltag, der ere indrettede deels til Avlingsbrug, Stalde m.v., deels til Pakhuse og Kiøbmands baandtering. Gaarden, til hvilken og hører en god og rummelig hauge, har en Grundtaxt af 331 s., og kan, ved den forehavende udskiftning af Byens Grundtartjorder ventes tillagt et Areal af circa 10 a 12 Tdr. Land. Den er beliggende tæt op til Nyetorvet, et og de til Kiøbmands Næringsbrug fordeelagtigste Steder i Byen. Den agtes afhændet enten samlet eller deelt i 2 Deele. 2) Huset Matricul No. 195 og 100 paa Steenstuegade, der bestaaer af 12 dag Forhuus til Gaden af Egebindingsværk med Steentag, indrettet til 7 Leievaaninger. I Værelserne ere 6 Jern Kakkelovne og tilStedet hører en god og stor Hauge. Det har en Grundtaxt af 11 i 3) Det saakaldte Beskes Vange eller Tæglovnsvænger i Nærheden i Slagelse Bye, hvilket Vænge bestaaer af 22 Tdr. Land geometrisk Maal, særdeles gode Kiøbstædjorder, og er ansadt til Hartkor3 Tdr. 7 Skpr. 2 Fdkr. 2 Alb. Dette Vænge afhændes enten samlet eller udstykket i 2 Deele. 4) Et lidet Stykke Jord paa omtrent 1 a 11 Skp. Land, ligeledes i Na heden af Slagelse. Vorde ved offentlig Auction, som afholdes paa det førstnævnte Sted, en buden til Bortsælgelse 1ste Gang den 10de, 2den Gang den 17de og 3die Kl. 9, og den sidste Dag, om nogenlunde antagelige Bud skeer, bortsolgte, samt sidste Gang den 24de Juli førstkommende, alle Dage om Formiddagen Conditionerne for Salget, hvilke ville blive meget favorable for Kiøberne i denseende til Kiøbesummens Udbetaling, ville fra den 2den Juli være til Eftersyn saavel paa Borgemester Birch, som paa Undertegnedes Contoi¬
Berlingske Tidende, 1816-07-01
udenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1816-07-01
Paris, den 18de Junii. Hertuginden af Berry ankom hertil den 16de d. Denne Dags 8 Morgen blev tilbragt med Christi Legemsfest, men Eftermiddagen med Høitideligholdelse af Kongens Tilbagekomst og Hertuginden af Berrys Indtog i Hovedstaden. Den 17de, Klokken 9 om Morgenen, forkyndte en Artilleriesalve Parises Jndvaanere Formælingshøitide, 2 ligheden. Det pragtfuldeste og høitideligste Syn frembod Kongens Ankomst til Nottedamekirken. De Kongelige Grenaderer stode ved Indgangen og i Kirkens Skib, de hundrede Schweizere i deres gammeldags Dragt stode ved Choret. J en lukt Stoel vare de udenPlandske Generaler og Ministre, blandt hvilke man navnlig bemærkede Hertugen af Wellington og den persiske Gesandt. Blandt General gjerne vare endvidere Marschal Money, General Maison, GeneralDespinois &c. Midt i Choret var en egen Stoel for Prindsen af Conde, de franske Krigeres Restor. Hertugen af Berry, der var klædt i la Henrik den 4de, bar den Helligaands- og St. Ludvigsordenerne og en Kaabe af Drapdlor. Hertuginden af Berry, iført en Robe besat med Diamanter, har et Diadem af Diamanter. Hr. Jalabart holdt i Spidsen af Metropolitancapitlet en Tale til Ha Majestæt, hvorpaa denne svarede: "Jeg er meget rørt over de Her ters Sindelag. For at forherlige mit Folks Lykke har jeg villet, at sen for mit Hjerte saa dyrebar Forening skulde sluttes i Hovedkirken. under Anraabelse af denne Kirkes, Frankrigs og min Families høi Beskytterinde." Derpaa fulgte den høitidelige Formæling ved Alteret. Efter Messen blev Ægteskabscontracten underskrevet af alle tilstædeværende Personer af den Kongelige Familie og af de nærværende Vid kuer. Kirken og hvad dertil hører var opfyldt med Mennesker, og Pillerne forsynede med passende Jndskrivter. Om Aftenen var Paris illumineret paa det skjønneste; Klokken 10 afbrændtes et Fyrværk i de elpsæiske Marker, og Dagen endtes med Dands, Skuespil, Gjæstebud og alleslags Lystigheder. - Idag, Waterlooslagets Aarsdag, gives der ingen Høitideligheder ved Hoffet. Imorgen begyndes de igien med et Bal. Den 19de Junii. Da Greven af Rochechouart den 17de d. om Morgenen paa Vandomepladsen mønstrede de der forsamlede Tropper, blev den af Krigsretten til Tvangsarbeide paa Livstid dømte: Ex. Lieutenant Leblane fort derhen i en af Gensdarmer omgiven Vogn, og stillet ligeoverfor Tropperne. Capitain Delhorme, som ved Processen havde været Rapporteur, lod Dommen og dens Stadfæstelse af Revisionsretten oplæse for Leblane, og bad derpaa GreCourteille fremsige den Formel, hvorved han degraderedes som Medlem af Æreslegionen. Leblane, der med Ligegyldighed havde hørt sin Dom, blev heftig bevæget da Generalen befalede ham at tage Hatten af og knæle ned. J denne Stilling horte han af Grev Courteille for gende Ord: "Paa Kongens Befaling erklærer jeg Dem i Æreslegionens Navn, at De har forsyndet Dem mod Æren, og ophørt af være Medlem af denne Legion." For at skaane den dømte for en dobbelt Ødmygelse, havde man tilladt ham at bære en civil Kjole, uden Decoration.
Berlingske Tidende, 1816-07-01
- Hertugen af Berry har, ifølge vore Blade, fundet sin ung, Gemalinde langt skjønnere og elskværdigere end han havde forestille sig hende. - Paa Veien til Fontainebleau havde en Møller anbragt den Jndskrivt: "Gud har reddet Kongen, Kongen Frankrig Den 21de Junii. Jgaar Eftermiddags foretoges paa Marsmarken den høitidelige, yderst glimrende Jndvielse af de for den Kongelige Garde bestemte Faner. Klokken halv to forkyndte Kanonernes Torden at Hs. Majestæt Kongen og Prindserne forlode Tuile, rierne. Hs. Majestæt kjørte i en aaben Vogn, paa venstre Side sal Hertuginden af Angouleme, ligeoverfor Hertuginden af Berry Prindserne rede ved Siden af den Kongelige Vogn. Blandt den glimrende Generalstab, som sluttede sig til Toget, var ogsaa Hertugen af Wellington. Nationalgarden og Linietropperne paraderede Midt paa Marsmarken var opreist et Alter, hvor Fanerne, tre og tre, bleve indviede. Der vare henved 20 Faner, og ligesaamange Standarter.
Berlingske Tidende, 1816-07-01
J det Øieblik, da Fanerne uddeeltes til den Kongelige Garde, lod Hs. Majestæt Hertugen af Tarent kalde, og saade til ham : Hr. Marschal, Slig til min Kongelige Garde hvor tilfreds jeg er med den Orden, jeg har bemærket ved alle Regimenter, med deres fuldkomne Holding og fortreffelige Aand. Læg til, at jeg er overtydet om, at de til sidste Aandedræt ville forsvare de Faner, de have modtaget at deres Fader og Konge. Siig dem endelig endnu, at de, ligesom Fortidens Riddere, skulle mindes hvad Haand det er, der har bundet Baanden til Fanerne. Klokken 5 forkyndte Kanonernes Torden igien at den Kongelige Familie kjørte tilbage til Tuillerierne. Jgaar var der Bal ved Hoffet. Det aabnedes af Hertugen af Angouleme og Hertuginden af Berry. Enkehertuginden af Orleans, Hertuginden af Bourbon og Prindsen af Conds vare tilstæde. - Antallet af Matroserne paa de fra St. Malo til Terre-Reuveafgaaede Skibe beløber sig til 2,400. Regieringen har udrustet nogle Fregatter og Corvetter, som skulle holde Orden ved Fiskeriet i den derværende Egn.
Berlingske Tidende, 1816-07-01
Bordeaux, den 15de Junii. Vi vide her næsten ikke i hvad Aarstid vi leve. Vi lukke endnu baade Vinduer og Dørre, og Jlden brænder, som midt om Vinteren, i vore Kaminer. Det er en Kulde som i October Maaned; Luften er mørk og fugtig. Heftige Vindstød, ledsagede af Pladsregn og Hagel, omstorme vore Landhuse; Engene staae under Vand; paa een varm Dag følge adskillige kolde og regnfulde. En saadan Sommer kunne de ældste Folk her i Landet ikke mindes. Hele Vegetationen lider, især Viinstokken. Blomstringstiden skulde være forbi, og endnu er den ikke begyndt; - et ubehageligt Forvarsel for dette Aars Viinhøst, da Druerne umuelig kunne blive tilbørlig modne.
Berlingske Tidende, 1816-07-01
Fransk Grændse, den 19de Junii. Lüttichertidenden indeholder fra Lille under 31te Mai den nærmere Beskrivelse over General Chartrans Henrettelse, der skeete paa en af Citadellets Bastioner. Da Tropperne vare opstillede der og Tilgangene spærrede, blev Generalen underrettet om at man ventede paa ham. Han traadte strax ud af sit Fængsel, og dvælede et Øieblik en Stilling, der røbede Fasthed, saae paa Soldaterne, og hilsede dem, og gik derpaa til Retterstedet, hvor et Detaschement Veteraner ventede paa ham. Han lod ikke binde for sine Øine, men talede med en fast og giennemtrængende Stemme endnu følgende Ord: "Kammerater, jeg vidste at leve, jeg vil ogsaa vide at døe. Jeg saae saa ofte Døden, at jeg stedse har betragtet den med roligt Blik. Min Tilintetgjørelse er en af Kongens Velgierninger. Velan, her efter maae J sigte (dette sagde han idet han førte Haanden til Panden) Hjertet var altid reent!" - Paa hans Commandoord "Fyr faldt han. Didier skal have gaaet Døden imøde med fromme Følelser, og blandt Andet kort før sit Endeligt have sagt: "Jeg seer kun Gudjeg tænker kun paa Gud, og jeg overgiver mig ganske i hans Villie, Jtalien, den 3die Junii.
Berlingske Tidende, 1816-07-01
De Stridigheder, som fandt Sted mellem Prinds Borghese og hans Gemalinde, ere nu ganske bilagte, og Sidstnævnte vil om nogle Dage afreise til Baden i Lucca.
Berlingske Tidende, 1816-07-01
En Bataillon Østerrigere ere rykkede ud mod de Røvere, som giøre Veiene mellem Rom og Neapel usikkre. - Den i Florenz udkommende Tidende fortæller efter Skipperberetninger, at en Deel af Mandskabet paa omtrent 300 Barker af forskiellige Nationer, der paa Kysten af Bona, paa den africanske Kyst under algiersk Høihed, som sædvanlig beskieftigede sig med Koralfisketiet, er pludselig den 23de Mai bleven overfaldet af 5000 Bevæbnede, og myrdet uden Hensyn til Nation. Over 300 Mennesker skulle derved have mistet Livet, og 100 Fartøier være faldne i Algierernes Hænder. En Broder til den engelske Viceconsul i Bona reddede sig, saaret, ved Flugten; hvorledes det er gaaet Viceconsulen selv, er endnu ubekiendt. Fra Fæstningen skiødes uophørlig paa Skibene, hvilket anbenbart beviser, at den algierske Regiering har havt Deel deri Wien, den 19de Junii. Ubeskrivelig er den Enthusiasme, hvormed Hs. Majestæt blev modtaget ved Ankomsten til Rufsdorf i Søndags. Jgaar Morges ankom Hs. Majestæt fra Schønbrunn til Staden, og besøgte Fyrst Met de ternich.
Berlingske Tidende, 1816-07-01
Schweiz, den 11te Junii. General Dessair og Advocat Favre, som begge bleve heftede for ne nogen Tid siden for deres politiske Opførsels Skyld, ere blevne transporterede til Piemont, og der indspærrede i en Fæstning. Først gelse, som andt Sted i Grendele i afulgte Maaned, og man maa saa meget mere undres over hans Opførsel, da han i et Aar er saavel af den franske som sardinske Regiering bleven behandlet med særdeles Skaansel, især af den sidste, der paa et Forslag fra preussisk Side lod Alt, hvad Dessaix under Invasionen og paa Usurpationens Tid havde forseet sig, være glemt, ja endog har tilladt ham at opholde sig i sin Fodeby Phonon.
Berlingske Tidende, 1816-07-01
J Sammensværgelsen i Grenoble skulle henved 200 Douaniers, hvoraf de fleste vare uden Bestilling, have taget Deel. General Donadien, som dæmpede Oprøret, er født i Rismes, og er Protestant, hvilket og er Tilfældet med General Legade. - Ridder Collegno og Hr. Pictet de Rochemønt have den 5te d. bestemt Canton Genes nye Grændse fra Hermance til Arvefløden, Næste Dag skulde de foretage samme Operation fra Arve til SoralOverhovedet vil Grændseberigtigelsen meget snart være i Stand, de just adskillige Bække komme til at danne Grændselinien.
Berlingske Tidende, 1816-07-01
Den 17de Junii. Den 8de d. har det store Raad i Freyburg, ratificeret den franske Militaircapitulation med 69 Stemmer imod 22. Den Mening, at man burde opsætte den endelige Afgiørelse formedelst den franske Toldforhøielse, blev forkastet med 54 mod 38 Stemmer. Jmod den fremmede Krigstieneste erklærede sig med Eftertryk Statsraaderne Johan af Montenach og Uffleger. Den Sidstes to Taler over denne Gienstand mener man ville udkomme i Trykken.
Berlingske Tidende, 1816-07-01
Strasburg, den 19de Junii. Ifølge Hs. Majestæts Villie, kundgjort af Hs. Excellence Politie ministeren, lod vor Præfect den 17de d., i Anledning af Hs. Kongel. 3, Høihed Hertugen af Berrys Formæling, adskillige Personer, som vare arresterede for oprørsk Tale, sætte i Frihed. - Idag brændtes 487 Formularer til Reisepasse, og 237 Bevillinger til at have Gevær, hvilke endnu vare trykte paa gammelt Papiir, som var forsynet med Bonapartes Billede, og hvis Brug er forbuden af Hs. Excellence Politieministeren.
Berlingske Tidende, 1816-07-01
- Nederrhinens Legion skal forøges til to Batailloner.
Berlingske Tidende, 1816-07-01
Main, den 23de Junii. Storhertugen af Weimar er passeret giennem Frankfurt af Wis baden.
Berlingske Tidende, 1816-07-01
- Feltmarschal Fyrsten af Schwarzenberg har faaet Helligaands ordenen af Hs. Majestæt Kongen af Frankrig.
Berlingske Tidende, 1816-07-01
- Jøderne i Frankfurt ere indkomne med en kraftig Protestation imod den derværende Magistrats Forordning, hvorved det forbydes den at kiøbe Huse i hvilke Qvarterer af Staden de ville.
Berlingske Tidende, 1816-07-01
Hannover, den 24de Junii. Et Selskab af agtede Mænd have indbudet deres Medborgere til at sammenskyde Bidrag til et Mindemærke for de i Slaget ved Waterloo faldne hannoverske Krigere. Det skal opføres af indenlandske Stene, i Nærheden af Hannover, og opbevare de i bemeldte mærkelige Slag faldne Officerers, Underofficerers og Soldaters Navne.
Berlingske Tidende, 1816-07-01
- Den 22de April d. A. er den Keiserl. østerrigske Generalmafor ved Cavalleriet v. Scheither, virkelig Kæmmerer, Commandeur og Ridder af den militaire Maria Therefiorden, og Ridder af den russiske St. Anna- og preussisk-Fortienesteorden, afgaaet ved Døden i Prag. Den Forevigede var en indfødt Hannoveraner.
Berlingske Tidende, 1816-07-01
Carlsbad, den 16de Junii. Antallet af Kuurgiæsterne tiltager bet daglig, og naar bedre Vei indtræffer have vi Haab om at det stedse vil blive mere levende. For Kongen af Preussen og hans Følge har man leiet tre Huse fra 15de Juli til 17de August. Overmorgen vil den preussiske Storcantsler, Fyrsten af Hardenberg, indtræffe. Feltmarschal Fyrst Blücher, som ankom hertil den 8de d., har frabedet sig alle Æresbeviisninger, desaarsag er det Compagnie, som var bestemt til Æresvaar for ham igjen gaaet tilbage i dets Cantonnering. Det herværende Skytte compagnie paraderede Dagen efter hans Ankomst uden for hans Huus, og gav tre Salver. Han var meget rørt over dette Beviis paa Agtelse, og sagde fra Vinduet adskilligt Forbindtligt til Skytterne. Overhovedet er han yderst omgiængelig og venskabelig; men lever iøvrigt meget indgetogen. Som Adjutanter ere de Herrer Oberstlieutenanter Grev Nostit og Stranz hos ham. Fyrstinden af Turn og Tarie- og Hertuginden af Kurland ere ogsaa her, begge endnu incognito.
Berlingske Tidende, 1816-07-01
Petersburg, den 11te Junii. Allerede i Aaret 1814 havde den estblandske Adel besluttet, at lade Hs. Majestæt Keiseren ved Provindsens Generalgouvert eur, Arveprinds August af Holsten-Oldenburg, bede om at ophæve Livegen skabet i Esthland. Jntet kunde være mere velkommen for Keiserens menneskekiærlige Hjerte, og Hs. Majestæt befalede strax at udkast Forholdsregler og Forordninger til hensigtsmæssig at indlede Sagen, for at den ordentlig kunde slaae Rødder og lidt efter lidt bære Frugt. Alt er nu bragt i Stand, og Keiseren har prøvet og billiget Alt. Den 4de dennes bleve Acterne undertegnede. De skulle oversættes Frigivelsen skal skee lidt efter lidt inden 14 Aar. Den nu for Tiden paa Esthlandsk, og saaledes bekiendtgiøres for Esthlands Jndvaanere. fungerende Justitsminister og Minister for det Indre, Geheimeraad Kasadawlew, har ufortøvet underrettet Senatet om denne glædelige Tildragelse.
Berlingske Tidende, 1816-07-01
Den i sit 84de Aar afdøde Feltmarschal Fyrst Soltykow efterlader sine tre Sønner en meget betydelig Formue, blandt Andet 26,000 Bonder.
Berlingske Tidende, 1816-07-01
- Overkammerherre Narnschkin er reist til Udlandet med den mindreaarige Fyrste Jtalisky Grev Alexander Arkadijewitsch Suwaron Rymninsk.
Berlingske Tidende, 1816-07-01
Generallieutenant Collert, Commandant i Nordbrabant og Commandeur af den Kongelige Wilhelmorden, er død her i Staden den 16de d. Denne Officeer, der blev saaret i Slaget ved Waterlod, har i mange Aar staaet i hollandsk Tieneste. Idag ere alle de Saarede paa sex nær, som ikke kunde transporteres, som høre til Hs. Majestæt Kongen af Nederlandenes første Armeecorps, og hidindtil vare blevne tilbage i Hospitalerne i Paris, ankomne hertil.
Berlingske Tidende, 1816-07-01
- Antallet af de Fremmede og Jndvaanere fra denne Stad, som iforgaars besøgte Valpladsen ved Waterloo, anslaaes til 10,000 Meget rørende var Høitideligheden i Waterlookirken til Minde om de for Fædrenelandet faldne Krigere.
Berlingske Tidende, 1816-07-01
- J nogen Tid ere mange Nederlændere ankomne hertil, som for stode i østerrigsk militair eller civil Tieneste, og nu igien ønske at blive ansatte i deres Fædreneland.
Berlingske Tidende, 1816-07-01
Haag, den 21de Junii. Da Hs. Majestæt, vor Monark, af Hs. Majestæt Keiseren af Rusland er bleven indbuden til at tiltræde den hellige Alliance, saa har Allerhøistsamme bestræbt sig for, ogsaa ved denne Leilighed at give et Beviis paa det System og det Sindelag, der besiæle ham, og er ved en Act tiltraadt bemeldte Alliance.
Berlingske Tidende, 1816-07-01
- Jfølge Efterretninger fra Petersburg var Prindsen af Oraniens og hans Gemalindes Afreise bestemt til den 21de d. M. Det durche Par vilde den 3die eller 4de Juli indtræffe i Berlin, hvor Hs. Maje Dronningen venter paa dem.
Berlingske Tidende, 1816-07-01
Namur, den 15de Junii. Jmod den nylig udgivne Kongelige Forordning, at Concordattet af 1801 skal vedblive at være i Kraft med Hensyn til de geistlige Anliggender, har vor Biskop under 28de f. M. indgivet Forestillinger til Hs. Majestæt, og til Svar derpaa fra Generaldirecteuren for den catholske Cultus erholdet en Depesche, hvori det hedder, at indtil det træffes en ny Overeenskomst mellem den verdslige og geistlige Magt maa det Concordat nødvendig gielde, hvorefter alle franske og alle belgiske Kirker rettede sig 1801, og som ogsaa har tjent til Rettesne, efter Velgiens Adskillelse fra Frankrig. Hvad de organiske Love, der endnu mere synes at forurolige Biskoppen af Namur, angaae, da maae de i Følge Concordatet udstædte Love, ligesaavel som alle franske opretholdes, fordi det 1) udtrykkelig saaledes er bestemt i den anden af de tre Tillægsartikler til Kongerigets Constitution, 2) de organiske Love for Størstedelen ere en Fuldbyrdelse af Concordatet, og endelig 3) de fleste andre ere en Fornyelse eller Stadfæstelse af de forrige Lov og Skikke der i Landet i geistlige Anliggender, eller høre til den som veraine Magts Værnering. Desuden lover Depeschen, at Kongens hulde Sindelag vist vil raade Bod paa Alt hvad der fornuftigviis kan forurolige Samvittigheden.
Berlingske Tidende, 1816-07-01
London, den 18de Junii. Prindsregenten har tilladt, at det 59de Regiment maa lade an i bringe Navnet Peninsula, det 71de Navnet Vittoria, og det 31te Navnet Albuer i deres Faner, til Minde om de Tienester, de have viist i Spanien.
Berlingske Tidende, 1816-07-01
- Den Committee, som besørger Waterloosubscriptionen, har paa Aarsdagen efter det mærkværdige Slag, som den skylder sin Tilværelse, ladet bekiendtgiøre en udførlig Beretning over sine Operationer.
Berlingske Tidende, 1816-07-01
- Afvigte Nat er Grev Charles Manvera afgaaet ved Døden.
Berlingske Tidende, 1816-07-01
- Privatbreve fra St. Helena melde, at Bonaparte i Fremtiden maaskee ikke meere skal boe i Longwood, men i Plantation House, og efter det 66de Regiments Ankomst ogsaa faae Tilladelse til at giøre større Udvandringer tildest paa Øen.
Berlingske Tidende, 1816-07-01
- Fregatten Havanna har medbragt den Efterretning, at den den 3died paa Høiden af Faval forlod Krigsluppen Ferret, som den 27de Marts var afseilet fra St. Helena til Engelland. Da sidste nævnte Slup krydsede Linien, mødte den et Skib, som seilede under spansk Flag, og havde Slaver ombord, og da Ferret nærmede sig, for at praie det, gav det Jld paa Sluppen og dræbte to Matroser, Nu opstod der en hidsig Fægtning, som varede i fire Timer, og havde til følge, at bemeldte Skib strog, da Capitain Stirking paa Forret vilde entre samme. Ferret førte sin Prise til Sierra Leone, hvor den sandsynligviis vil blive priisdømt som Kaperskib. Ferret mistede i Fægtningen fom Mand i Døde og Saarede.
Berlingske Tidende, 1816-07-01
- Fra Newport erfaret man under 28de Mai, at henved 1000 emmigerede Engellændere, som intet Arbeide og Udkomme kunde faae i America, have henvendt sig til den derværende engelske Consul, og bedet om frie Pas til Engelland.
Berlingske Tidende, 1816-07-01
Den 22de Junii. Prindsesse Charlotte er nu fuldkommen rask igien. Jgaar og iforgaars kjørte hun ud med sin Gemaal. Det Fyrstelige Par faaer endnu stedse Lykønskningsadresser.
Berlingske Tidende, 1816-07-01
- Underhuset fastsatte i Mødet iforgaars med en Fleerhed af 14 Stemmer mod 111, at den nye Viceskatmester for Jrland skal kunne vælge sig en Deputeret, have 1000 Pund Sterling i aarlig Løn og Sæde og Stemme i Parlementet. skulde meddeles alle de Papirer, der angaae Underhandlingerne med Den af Hr. Brougham i Underhuset gjorte Motion, at Huset Algier, gik ikke igiennem, da Lord Castlereagh erklærede, at de endnu ikke vare indkomne allesammen.
Berlingske Tidende, 1816-07-01
- Fra Madras have vi Efterretninger til Slutningen af Februar ratterne. Compagniet havde udvidet sine Besiddelser paa det male Man frygtede dengang ikke i mindste Maade for en Krig med Mai Jndien meget undret sig over, at Tractaten med Napauleserne ikke er bleven ratificeret endnu.
Berlingske Tidende, 1816-07-01
De sidste Efterretninger fra Ostindien ere ikke saa gunstige for Fredens Vedligeholdelse, som de forrige. Hos Maratfyrsterne har man mærket en Bevægelse, der har bevæget Compagniet til at sammentrække en Armee paa Grændserne.