JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1777-03-14
Fuldstændig Underretning om Skakspil med Tavler Nye Beskrivelse over Grønland, Rector Tetens Afskeeds=Talle Passions=Tanker. Derfor haver den, som antvorde mig dig, større Synd. Er da Platus at undskylde? Nei, han kiendte og saa ofte bevidnede Jesu Uskyldighed, og dog fatte ham ved Siden af den groveste Misdædere Barrabas, lod ham uden al Skyld og Brøde paa hedensk Viis hudstryge, og medhandle som den straf skyldigste Slave, lod ham bespotte og forhaane, roste sig af at han havde Magt baade at straffe ham og lade ham løs, og dog saa ilde lod ham medhandle, det var en Omgang, der ei kunde undskyldes. Christus siger ei heller dette, for at undskylde ham, men meere for at røre hans Samvittighed, og minde ham om, at baade han og de andre, der befordrede hans Lidelse og Død, gjorde sig derved høilig strafskyldige, endskiøndt Skylden var større paa Jødernes Side, hvorfor, Jøderne vare Hoved=Mændene, de ci allene bevægede, men saa got som nødde Pillatum til at lade ham forfæste; de vidste bedre; et blot, et ubilligt og udødeligt Had til Jesum for Sandheds Skyld bevægede dem: Pilatus derimod var ingen forsætlig Fiende af Jesu, men gjorde det, han gjorde, for ei at mishage Jøderne eller af Frygt for dem. Jesus red efter Guds besluttede Raad, men alle de, der vare Redskaber ved hans Lidelse, gjorde sig skyldige mod hans hellige Blod, enhver efter sin Synd og Ondskabs Maade. Jnde Synd var den allerstørste, de jødiske Læreres større end det almindelige Folkes, Pilati større end Strids=Knegtenes, enhver Jøde af dem, der raabte: korsfæste, korsfæste, syndede grovere end Pilatus; han syndede dog grøvelig nok, imod Naturens Lov og sin Samvittighed, imod de Mindelser, han har fundet hos sig i sin Omgang og sine Somtaler med Jesu, mod den Advarsel, han fik ved sin Hustrue, o. s. v. Saa ere ci alle Synder lige, imod so større Oplysning, af jo storre Ondskab, jo større Synd; men enhver forsætlig Synd er baade stor nok og fordømmelig, hvo som giør Synd, er af Dievelen; saa synde de undertiden grovere, der raade til en ond Gierning, end de der udføre den; saa maa vi ei derved trøste os, om andre kunne synes at være større Syndere end vi, saa lidet det vilde trøste Pilatus, om han faae Caphas i større Pine i Helvede end han Saa have, og Jesu mange gjort sig skyldige ved din Død. Jøder og Hedninger, ja vi alle med, da vore Synder og Synde=Skyld forvolte din Død; men vi kunne og ved dig og din Død opreises, endog til dem, der korsfæstede dig, heeder det: Eder er dette Saliggiørelses Ord sendt. Lad os, o Jesu opreises, og ved Troe og Kiærlighed saaledes holde os til dig, som har lidt for os, at vi tage Deel i din Naade, og forvisses om Sallighed. Og uden at dømme os efter andre, lær os hver for sig daglig at bede: tor mig meget af min Misgierning, og reens mig af min Synd, og toe os saa af vore Synder med dito Blod, at vi ei som besmittede blive henkastede i det PineSted, hvorfra du forløste os
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1777-03-21
dagen den 21 Martii. H. Slutningen om Odense Byes Tilstand. (See Nr. 2. 3. 8 og 9.)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1777-03-21
Efter forrige Nummers almindelige Beretning om Odense Byes borgerlige Tilstand paa nærværende Tid, samt dens adskillige Skiæbne i de ældre Tider, maa endnu meldes noget om de offentlige Bygninger, og i deres Anledning om en eller anden særdeles Antiqvitet. Kong Knud den 1ste lod bygge mange Kirker i Dannemark, og deriblandt i Odense den liden St. Albani Træe=Kirke, samme Tid lagde han og Grundvold til den store Kirke, som og skulde kaldes St. Albani Kirke, men da samme blev først færdig efter hans Død, blev den kaldet St. Knuds Kirke.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1777-03-21
St. Albanus var en engelsk Helgen, og Ostvaldus, som havde været Konge i Northumberland, blev for sin Gudfrygtigheds skyld ligeledes gjort til Helgen. Disse to Helgens Been lod Kong Knud med stor Bekostning føre fra Engelland til Dannemark, formodentlig efter de Tiders Vantroe for at drage al Lykke fra Engelland til sig. Deres Been findes endnu i Odense i en Kiste. Da Kong, Knud blev i Albani Kirke ihielslagen af Vendelboerne, blev han og hans Broder Benedictus i denne Kirke nedsat, hvor de stode over 8 Aar, og de andre, som samme Tid med ham bleve ihielslagne, lod man begrave i Vaaben Huuset. Da en Mand for nogle Aar siden, lod kaste en Brønd paa det Sted, hvor Albani Kirke har staaet, fandtes en Grav med 15 Menneskers Been, hvoriblandt nogle Hovedpander, som vare hugne med Øxer, hvoraf sluttes, at de maa have mistet Livet i denne Tumult. Kong Knuds og hans Broders Liig bleve forflyttede til St. KnudsKirke, og der nedsatte i en muret Grav i et lidet Capel paa den Søndre Side af Kirken, hvor nu er Gymnasii Gaard. Strax efter døde hans Broder Kong Oluf, den anden Broder Kong Erich Eiegod kom til Regieringen, han lod Kong Knud af Paven canoniceere, indføre i Helgens Tal, og ved biskop Hubaldum i Odense, som og var en Engelsmand, hans Been af Graven optage Anno 1110, i hvilken de havde ligget i 6 Aar, og 8 Aar tilforn i den første Kirke. Hans Liig blev da lagt i et prægtig Skriin, som var med Kobber beslagen, stærk forgyldt og derpaa adskillige Steene og billeder, hvorpaa biskop Hubaldus satte en Overskrift, saaledes lydende: In coelo tutus Summo cum Rege Canutus, Martyr in aurata Rex hacqve reconditus arca. Qvi pro justitie factis occisus iniqve, Ut Christus vita, sic morte fatetur in ipsaTraditus a proprio, sicut Deus iple, Ministro, Atove petens potum, telorum pertulit ictum. Lancea nec ne latus, at Christi, perforat ejus, Spiritibusqve Sacris moriens sociatur in astris. Saaledes blev han med stor Procession ført i den nye Kirke, som efter ham blev kaldet St. Knuds Kirke, og sat paa Alteret, men da Almuens Tilløb var saa stort, at de ei kunde komme til Alteret, blev han nedsat udi et Alter i Capellet ved Kirken, hvorfra han kunde udtages, naar dem syntes, at det var fornødent. Kirken har nogle Gange lidt Skade, af Jldebrand, men 1287 er den igien repareret af biskopGisico. Dens Vaaben er et guult Kors i blaat Feldt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1777-03-21
Kongelig Forordning. Under Dato Christiansborg den 10 Martii har Hans Majestæt allernaadigst udgivet i det tydske Sprog et i Følge Forordningen af 29 Mai 1775 fornyet og extenderet Forbud imod fremmede Myndt=Sorters Courseren i Hertugdommene Schlesvig og Holsteen, saa at efter 6 Uger fra dette Forbuds Publication ingen fremmede Myndt Sorter, (de Hamborgske og Lübeckske Courant Penge af fuld Gehalt allene undtagne) skal i begge Hertugdommene, i Herskabet Pinneberg, og Grævskabet Ranzau hverken i Skatter og Afgifter til Hs. Majests Casse antages, eller under nogen Slags Forvending imellem Undersaatterne gielde, udgives eller modtages, under Straf af den Summes Confiscation i fremmede Myndt Sorter, som nogen herefter skulle understaae sig at anbyde ved de Kongelige Casser, samt i Handel og Vandel imellem Undersaatterne at udgive eller modtage.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1777-03-21
Anmærkning. J Anledning af den i No. 11. anførte Anekdot af Barløse Sogns Kirkebog, meddeeles følgende Efterretning af Tommerup og Brylle Sogners Kirkebøger, at Aaret 1660 er og det mærkeligste i disse tvende Sogne, i Henseende til de dødes Antal, da der i samme Aar er død i Tommerup Sogn 59, i Brylle Sogn 44; i begge Sogner 103. Det næstforegaaende Aar 1659, har og været mærkelig, da der i begge Sogner ere døde 50, saa at naar disse 2 Aar lægges sammen, udkommer en Summa af 153. Derimod er i Aaret 1661 døde i begge Sogner 10. 1667, 17. 1668, 14. 1669, 18. 1670 ikkun 4. (som er det ringeste Antal noget Aar fra 1646 af til Dato.) Saa at i de 10 Aar, som fulgte paa 1660 ere i alt døde i disse 2de Sogner 132, altsaa 21 mindre end i de 2 Aar 1659 og 1660, Ventelig vil det befindes, om Efterretninger fra fleere Kirkebøger bleve meddeelte, at der i de samme 2 Aar er skeet en stor Evacnation her i Landet. Fadder=Brev.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1777-03-21
fra Professor Vitus Bering til Rentemmester ReedsMonsicur Peter Reedz, Høigunstige Herr Rentemmester, Jeg havde hidindtil levet udi den gode Forhaabning, at jeg efter vores Stand, og de af Hans Kongelig Majestæt, allernaadigst meddeelte Privilegier, skulle fra al virkelig Jndqvarterring blevet forskaanet; ikke desmindre haver der nylig den 21 Junii sidstafvigte en Person indviklet sig paa mig, og vil med Magt have Qvarteer. Jeg haver aldrig tilforn seet eller kiendt ham, og overalt i forstaaer hans Tungemaal; han taler hverken tydsk, fransk eller dansk, men haver et besynderligt Sprog for sig selv, og alt hvis han vil have, det fordrer han med Hujen og Skrigen. Fast alle i min Gaard staaer ham til Tieneste, og staaer endda haardt, at man kan stille ham tilfreds. Paa mig selv prætenderer han og alt mit Eiendom, ei allene det, som ieg nu haver, men og det jeg med min Sveed og Arbeide i Fremtiden staaer til at erhverve; men det som høiest er: han lader sig bære til min Hustrue paa Sengen, og for begge mine Øine ligger hos hende; til saadant at undgaae har jeg maattet forskaffe hannem et sterkt Qvindfolk, med hvilket jeg har nu treffet en Akord, at han skal blive hos hende fremdeles, og for sig selv med hende have en Stue, hvor dem begge Vinteren over skal skaffes frie Seng, Jldebrand, Lys og andre tilbehørige Traktementer. Han haver, siden han kom her, ikke vildet umage sig over Dør træer, men nu tilkommende Onsdag haver han besluttet, for udi en stor Qvinde=Skare at begive sig herfra til vor Frue Kirke, hvor han vil lade sin Person for got Folk allerførst blive bekant, og antage Hans Kongelig Majestæts eget Navn til at bemande og forsvare alle sine Gierninger. Han lader sig til samme Tog herlig udklæde med Gyldenstykke paa Legemet og Smykke og Hovedet; selv vil han være for i Spidsen paa Qvinderne, at føre den gandske Trop. Beviser mig derfore den Gunst for eders Hiertes sædvanlige Godhed at komme i Kirken at være et Vidne til alt dette, at alting for mig efter Hiertens Ønske kan afgaae. Jeg vil igien i al min Livs Tid findes villig til alTienstflittighed, Villighed og Redebonhed, som eder kan være behagelig, og nest al Lyksaligheds Ønskning forbliver af Hiertet Hafniæ den 27 Eders taknemmelige Tiener. Vitus Bering. Junii 1664.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1777-03-21
Befordringer. Den 27 Jan., har Hs. Majest. allern, udnævnt Regierings og Ober=Rets Advocat Johan Henrich Krull til Sognefoged i Schenefeldt i Amtet Rensborg. Den 5 Febr. er Krigs=Raad og Landskriver Johan Wolffhagen i Tønningen, udnævnt til Justitz=Raad. Samme Dag er Candidatus, Theologi Hans Wittroch kaldet til Hospitals=Præst og Catechet i Elmshorn. Den 24 Dito er Conferentz=Raad Johan Otto Niemann udnævnt til Amtmand i Rendsborg, Den 26 ei er Cand. Theol. Friderich Olsen Bagge beskikket til Pastor i Grossenbrode. Den 5 Martii er General=Krigs=Commissaire Graah allern. forundt Rang med No. 16 i 2den Classe i Rang=Forordningen. Den 8 Mart. er Ludwig Schrader i Glüchstad beskikket til Underrets Advocat i Hertugdommene Schleswig og Holsteen. Den 14 Mart. har Hs. Majest. allern. udnævnt den fra Warschau tilbagekaldte Hr. Etatzraad Christopher Wilhelm Dreyer til Resident ved det Stor=Brittanniske Hof i London og i hans Sted igien Hr. Kammerherre Ernst Albrecht von Bertouch til Resident ved det Kongelige Pohlske Hof. Jndfald. En Mand var altid ulykkelig, hvad han endog tog sig for. Han maatte giøre det saa forsigtig, han endog vilde, saa vilde der dog ingen Ting lykkes for ham. Han beklagede sig derover til sin Ven, og sagde: jeg troer sandfærdig, om jeg endog gav mig til at være Hattemager, at alle Børn da bleve fødte til Verden foruden Hoveder.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1777-03-21
Nyeheder.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1777-03-21
Kiøbenhavn. Til Æreminde for den af vort Fæderneland saa velfortiente Sal. Hr. Etatzraad Langebek have tvende hans oprigtige Venner, Conferentzraad Hielmstierne og Kammerherre Suhm, ved Medailleur Adzer ladet forfærdige en Skuepenge, paa hvis forreste Side sees hans Brystbillede med blot Hoved, Navn og Titler. Paa den anden Side sidder en af Historiens Genii paa Runesteen, holdende i den venstre Haand et Pergamments=Brev, hvori Geisten med Agtsomhed læser, og i den høire en Preen, eller Stylus, for dermed at udmærke de betydeligste Ord og Steder. Omkring, og neden under læses: Perspicaci diligentia tredecim Lustris exactis obiit 1775. Henricus Hielmstierne & Petrus Fridericus Suhm flari, feriri, fecerunt. Det er: Jacob Langebeka. har med skarpsindig Flittighed arbeidet paa sit Fædernelands Historie, indtil han var over sine 65, Aar, da han døde 1775. Denne Medaille veier 4 Lod, og er at faae paa den Kongelige Mynt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1777-03-21
Da det mærkelige Nordlys, som er observeret i Kiøbenhavn den 6te Martii sidstleden, formodentlig og er seet paa andre Stæder, saa meddeeles fra Observatorio følgende Efterretning: Om Aftenen Kl. 6. 15 Minuter opskiøb fra en tyk Skye ved Horizonten i N. N. O. en graatagtig Nordlys Straale, hvis Høide var omtrent 6 Grader, Kl. 7. 30, Minuter stod et bueformigt Nordlys over Himmelen fra ON. O. til V. S. V. Høiden fra den syndre Horizont i Meridianen var 68 Grader og Breden 2 a 3 Grader; Buen gik igjennem Castor og Aldebaran. Kl. 8 15 Minuter høiede den øverste Deel af Buen sig nogle Grader mod Synden; derefter aabnede den sig, og forsvandt Kl. 8, 30 Minuter, efterladende sig ved den nordre Horizont et svagt og til begge Sider udbredet Nordlys; om Morgenen var Vinden Sønden; Barometrets Høide 28 Tom. 7 en halv L., og Thermometret 3 Grader Kulde; om Middagen Vesten Vind; Barometrets Høide 28 Tom. 6 trefierdedeel Linier, og Thermommetret 2 Grader Kulde; om Aftenen en sagte norden Vind; Barometret 28 Tom. 6 en halv Linie, Thermommetret 2 en fierdedeel Grader Kulde.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1777-03-21
Stockholm. Antoine Fleurie, af Frankrig, der en Tid af 60 Aar har opholdt sig her, og antaget den Lutherske Troe, er i sit Alders 102 Aar ved Døden afgangen; han var en Dandsemmester og drev sin Profession til sin Død med fuldkommen Munterhed og Sundhed.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1777-03-21
Hamborg, den 13 Martii. J morges blev Liiget af den Sal. afdøde Hr. Rømer en fornemme ung Kiøbmand fra Aaken, ved et talrigt Følge geleidet herfra til sit HvileSted i Altona, han blev forgangen Løverdag, da han vilde lade sig sætte over til Haarborg, paa en ulykkelig Maade af med sit Liv i Eiben, i det, at det lidet Fartøi, hvori han tillige med 10 andre Personer befandt sig, blev uformodentlig, ved sildig Aften, af et stykke Jis kantret, og tillige meget beskadiget kastet op paa en Sandbanke. Den Sal. Hr. Rømer traf Ulykken i det samme Øieblik, da en Ven rakte ham Haanden for at redde ham, at han kom imellem Fartøiet og Jisen og blev knuset. De øvrige Personer havde den Lykke, at de havde naaet Sandbanken, hvor de i stor Livs Fare tilbragte 5 Timer, da dog endelig Wilhelmsborger Bønder kom dem til Hielp.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1777-03-21
Reisende. Odense, den 15 Mart. Hr. Consul Fursman og Søn Capitain Fursmand fra Kiøbh. til Engeland; Ritmester Preuser fra Holsteen til Callundborg. Den 16 dito, Lieutenant og Ober=Vei Jnspecteur Rosenberg tilbage fra Holsteen til Kiøbh. Den 17 dito, Kammerherre Pless fra Holsteen tilbage til Forsløv; Kammerherre Bieringskjold fra Jylland tilbage til Møen; Kiøbmand Schulz fra Stokholm til Hamborg; Lieutenant Berger fra Kiøbh. til Holsteen. Den 18 dito; Finantzraad Koos fra Holsteen til Antvortskov; Major Berger fra Faaborg til dito. Den 21 dito, Kiøbmand Radchen fra Lübek til Sielland. Kiøbenhavn. Jndp. Den Sachsiske Charge d'Affaires Hr. Martins fra Stokholm, logerer hos Schreck paa Østergade; Præsten Hr. Lange, Stadsfoged Christie og Candidat Bøhm, log. hos Mejer paa Kræmmer=Compagmet; Kiøbmænd Falkens og Orr fra Engeland og Landraad Schilden fra Holsteen, log, hos Schmidt ved Gl. Strand; Skipperne Lars Ohmann og Prock fra Hamborg, log, hos Schrøder i Størrestræde No. 17; Capitain Levetzov med Frue fra Helsingøer; Staldmester Møller fra Anhalt=Dessau; Capitain v. d. Osten fra Helsingøer, log hos Møller paa Postgaarden; Kammerjunker Hauch fra de udenlandske Reiser; Lieutenant Levetzau af Søe=Etaten fra Sorøe; Kammerjunker Rosenørn med Søster Hofdame Rosenørn fra Fyen; Kammerjunker og Ritmester von Sylow fra Jylland, log, hos Holm paa Postgaarden; Etatsraad Dreier fra Warschau. Udp. Consul Hr. Furs mann og Capitain Fursmann til Hamborg; Baronesse Knuth til Conradsborg; Land=Jnspecteur Westerholt til Kiøge.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1777-03-21
Copulerede. Svendborg, Den 14 Martii blev Hr. Cancellie=Raad Bekker i Svendborg copuleret med Frøken Christina Flindt, hvis Bryllups=Act blev høitidelig celebreret af det Høi Grevelige Herskab paa Biørnemose, i endeel dertil inviterede Høidelige Familiers Overværelse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1777-03-21
J Anledning heraf er følgende tænkt: Høiædle Brude=Par, mit Ønske for Dem bliver: Lev længe, altid vel, alt Godt som Himlen giver Guds Forsyn skiænke Dem! Saa sandt ieg ønsker det, Som saadant ønskes bør, af dem der tænker ret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1777-03-21
Dødsfald. Odense, den 13 Mart. Sal. Peder Bech Handskemagers Enke, Jnger Maria 66 Aar. Den 10 FrantNielsen Welberg, Handskemager Svends Hustrue, Anna Sophia Dorothea 18 Aar. Den 15 dito, Mathias Braadt Skomager 54 Aar. Den 20 ei Afgangne Caspar Michaelsens Hustrue, Anna Maria Poulsdatter, 73 Aar. J Tronhiem den 26 Febr. Mad. Mantzin, 81 Aar. Malene Jonsdatter, 97 Aar. Nordlandshandler Sr. Hans Erichsen. J Løgstør den 14 Febr. Skipper Anders Funes Hustrue, Mette Bolette Marie Feld, 38 Aar. Den 21 Febr. i Dronninglunds Sogn, Sognedegen sammesteds, Sr. Christen Andrup, 55 Aar. J Aalborg den 1ste Mart. Mad. Appelone Bierregaard, afg. Provst Aarøes Enke, 69 Aar. Den 2den c. Anne Johanne Hansdatter, 54 Aar. Den 4de, Mester Skoemager Kield Nielsen, 63 Aar. J Nyekiøbing i Ands=Herred den 27 Febr.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1777-03-21
Provstinde Birgitte, sal. Cruses, fød Borch, 89 Aar, var Moder til 13 Børn, Beste=Moder til 50 Børn, og Beste=Moders=Moder til 20 Børn, i alt 83 Børn. Helsingøer den 10 Martii Jfr. Johanne Elisabeth Sprunk, 24 Aar. I Bergen, Skipper Peder Luth, 40 Aar. Mad. Elisabeth Lampe, Kiøbmand Hr. Schollais Hustrue, 61 Aar.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1777-03-21
J Kiøbenhavn den 9 hujus Mad. Elisabeth Rasmussen, afg. Toldskriver Rasmussens Enke, 87 Aar. Den 10 huj. Nicolai Hintze, Maler, 72 Aar. Den 13 hujus, Mad. Catharina Lind, fød Leitheisen, 79 Aar. Sr. Thomas Christensen, 50 Aar. Mad. Charlotta Amalig Gitser, Viintapper Enke, 70 Aar. Den 15 huj. Frue Dorothea Dauw, fød Kellinghuusen, 25 Aar.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1777-03-21
Bekiendtgiørelser. De 5 første Tommer af Pontoppidans Danske Atlas ere her paa Adresse=Contoiret indlagte at sælges for 16 Rdlr. "a Birkelse og Reskiergaards Hovedgaarders Forpagning, " hvortil henhører Aabye Konge= og Kirker, samt Jesmarks " Kirke=Tiender, ei ved Auctionen den 22de Febr. fandt Sted; " saa kan samme endnu enten separat eller samlet, under Haanden, ", faaes paa antagelige Conditioner, naar Liebhaberne desangaamende behageligst melder sig hos Cammerherre Scheel paa Lang holdt i Wensyssel., B Formedelst min Boepæls Forandring her fra Landet bekiendtgiøres for Høie=Respective og Civile inden og udenbyes, at jeg haver afstaaet og overladet mit Peruqvemager Arbeide til Sr. Zilmer, som er en nye Begyndere og Mester, her i Lauget; hvilken jeg paa beste Maade recommendere De høie Respective og Civile Velyndere, ikke fordi at jeg har afstaaet det til ham, men og i Henseende til mit nye Arbeids Conservation, da han forsikrer at conservere samme saa fuldkommen, som omhan selv havde forfærdiget det; hvilket i Fremtiden kunde blive mig til Misgunst, om samme ikke blive skikkelig behandlet af andre. Odense den 7de Martii 1777. C. F. Kiøbche.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1777-03-21
J Anledning min Fratrædelse fra Brendegaards Forpagtning T her i Fyhn førstkommende Majdag, saa bekiendtgiøres hermed til Liebhabernes Underretning: at jeg paa samme Sted førstkommende den 3die April ved offentlig Auction eragter at bortsælge 50 Stkr. Hornqvæg, hvoriblandt 10 Stkr. 2 aarings Qvier ikke med Kalve; og 3 Stkr. 2 og 3 aarings Tyre, samt nogle Bester og Foll=Hopper, item adskillige Slags Boehauge, Kiøerne ere til Deels unge fra 3 til 4 Aar, og alle med Kalve til rette Tid; tiener endog til Kiøbernes Underretning: at Creaturet til ermelte min Qvitterings Tid, om samme behøves, kan blive uden Betaling forsvarlig foeret og rygtet. Niels Hunderup.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1777-03-21
Som Hr. Postmester Melbyes hidtil havte Collection for de Kongel. Danske Classe=Lotterier til mig er overdraget; saa vilde de, som til Jnige 24. Lotteries 1te Classe af ham har Lodsedler i Hænde, behagelig hos mig herefter lade samme omvexle, og til forestaaende 2den Classe besørge fornyede, inden den i Planen bestemte Tiid. Odense den 14 Martii Hans Riising. Mice=Lavmand Eggert Olafsens og Land=Physici Barne Povelsens Reise igiennem Jsland, foranstaltet af Videnskabernes Selskab i Kiøbenhavn, og beskreven af forbemelte E Olaf sen, med dertil hørende 51 Kobberstykker og et nyt forfærdiget Kort over Island; 2de Deele smukt indbunden, er her indsat paa Contoiret at sælges for 3 Rdlr.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1777-03-21
Som Commissionair for Directeuren ved det Kongl. ChristiansPleiehuus i Kiøbenhavn bekiendtgiør jeg hermed, at jegimodtager for billig og prompte Betaling al den her til Lands avlede Hør og Hamp, saa og alt det spundne Hør=Blaar= og Hampe=Garn, kogt eller ukogt, grovt og fiint, store og smaa Partier, endog enkelte Pund, som Borgere eller Bønder maatte ville bringe til mig til Kiøbs, alt for at opmuntre Avlen og Spinden her til Lands. Og at ikke nogen skal gaae forgieves, meldes tillige, at jeg modtager ovenmeldte hver Mandag og Torsdag Formiddage. Man onskede, at de ved Fabriker brugelige Tal=Hæsper 4 Alen i Omkreds, maatte her komme i Brug, da Garnet des beqvemmere kunde betales efter Fiinheden til Fordeel for Sælgeren. NB. Jntet uden vel tørret Garn modtages. Odense AdresseContoir den 3de Januari 1777. Margaretha Catharina Adrian. Sal. Bierings. I Trykte Mandtals=Lister, saa og Af= og Til D. gangs=Lister, over Extra=Skatten efter de fra Amtstuen meddeelende Schemata, faaes her paa Adresse=Contoiret, for 2 s. Arket og for 2 Mk. 4 s. Bo. gen. Mandtals=Listerne ere saaledes trykte, at de kan giøres saa store som behøves, og paa hvert Ark er to Af= og Tilgangs=Lister. Trykte Blanqvetter til Markeds=Passer og Attester, to paa Arket, faaes her paa Adresse=Contoiret for 24 s. Bygen. Tages 8 a 10 Bøger, da 20 sk. Bogen. Consumptions=Taxten forfattet efter Alphabet, til at opslaae i Portene eller i hver Mands Huus, at enhver kan vide, hvad de haver at betale i Portene, kan faaes her paa Contoiret for 8 s. Trykte Blanketter til Attester fra de Brændeviinsbrændere, som sælge Brændeviin til Landet, faaes her paa Contoiret, enten Ark= eller Bogviis; enhver Kiøbstæd kan betiene sig af samme.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1777-03-21
Til De Herrer Geistliges Efterretning, som indleverer Liste over Copulerede, Fødde og Døde, meldes, at her paa Contoiret kan faaes saadanne trykte Lister, indrettede med alle sine Rubriker efter det fra General=Land=Oeconomie= og Commerce=Collegio til Hans Høiærværdighed Hr. Biskopen sendte Schema Arket for 2 s.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1777-03-21
Proclama. der i Rudkiøbing døde den 31 Jan. h. a. Jfr. Karen Harboe, hvis Arvinger, der skal opholde sig i Odense, indkaldes at mode eller møde lade ved Skiftet, samt tillige den Afdødes Credi= og Debitorer den 14de Mai førstkommende, da Skiftet vorder foretaget og om mueligt sluttet; hvorhos bekiendtgiøres, at hvad den Afdøde har efterladt sig, der bestaaer i smukke Senge= og GangKlæder, Linnet og deslige meere, vorder bortsolgt ved offentlig Auction Onsdagen den 26de April førstkommende om Formiddagen Kl. 10 Slet. Rudkiøbing den 8 Martii 1777.