Viborger Samler, 1837-02-04
Udenlandske Efterretninger. Frankrig. Som bekjendt, foretoges efter Julirevolutionen adskillige Modificationer og Formildelser i de franske Straffelove og i Criminal processen. Ved de berygtede Septemberlove skeete heri en betydelig Reaction, og Regjeringen viser, at den vil fortsætte denne. Atter er det Hr. Persil, som den 25de Jan, i Pairernes Kammer har gjort et Andragende i denne Aand. Han bemærkede at Loven af 1832, angaaende Straffelovbogen af 1810, havde ophævet de Artikler, hvorved Straffe ere bestemt for Jkke=Angivelse (non-revelation) af tilsigtede Forbrydelser mod Statens indre Sikkerhed, hvilken dog i de fleste Tilfælde er lige med Medskyldighed, og i Tilfælde af et Attentat mod Kongens Liv maa ansees som en Krænkelse af den offentlige Moral. Maaskee vilde Fieschis og Alibauds oprørende: Attentater ikke have fundet Sted, dersom Frygten for Straf havde bevæget alle Medvidere tilDenunciation. Gode Borgere truedes ingenlunde af dette Lovforslag; thi gode Borgere pleiede man ikke at gjøre slige Meddelelser. Forslaget selv lyder saaledes: "Artiklerne 103, 106 og 107 i Straffelovbogen af 1810 skulle gjenoprettes i den nuværende Legislation og affattes paa følgende Maade: Art. 10. Enhver, der har Kundskab om et Complot eller et Foretagende mod Kongens Liv og ikke inden 21 Timers Forløb har gjort Anmeldelse om de til hans Kundskab komne Details, skal straffes med Jndspærring (reclusion). Art. 106. Hvo der ei anmelder det, han har bragt i Erfaring om et Complot mod Kongens Liv, skal ikke kunne undskylde sig med det Foregivende, at han har misbilliget det, søgt at forhindre det og ikke fæstet Tro til dets Udførelse. Art. 107. Ascendenter og Descendenter, af Ophavsmænd til slige Complotter, eller deres Brødre og Søstre ere ikke underkastede de for deres Jkke=Angivelse bestemte Straffe, dog kunne de stilles under Politiets specielle Opsyn for en Tid af i det Høieste 10 Aar." Allerede den foregaaende Dag havde Hr. Bernard forelagt de Deputeredes Kammer et i et tidligere Møde antydet Lovforslag om Adskillelse af Civil- og Militair-Jurisdictionerne ved Complotter. For Fremtiden skulle Militaire, der i Forbindelse med Ci ville have deeltaget i slige, stilles for en Krigsret. – J samme Møde havde Marineministeren, Hr. Rosammel, forelagt et Lovforslag om at bestemme Øen Bourbon til Deportationssted, og at anlægge et Fængsel sammesteds i dette Øiemeed, og hertil andraget paa en Creditbevilling af omtrent 770,000 Francs. - Det ministerielle Aftenblad erklærer den Angivelse i et andet Blad, for ugrundet, at Politiet skulde den 22de Jan., da Kongen just kjørte gjennem Porten til Pont royal, have arresteret tre unge Mennesker, der stode paa Fortouget tæt ved Slotskjøkkenet. Derimod fæstede man almindeligen Tro til et siden den 23de om Aftenen udbredt Rygte om et Complot, der var opdaget under Kongens sidste Tour til Versailles og Trianon. Paa sidstnævnte Sted vil man nemlig blandt det kongelige Huses Betienter være bleven opmærksom paa et aldeles ubekjendt Jndividuun, som man i Begyndelsen, holdt for en Politiagent, men dog senere har hæftet, fordi han søgte at nærme sig til Kongens Person. Man skal have fundet ladte Pistoler hos dette Menneske. Med Bestemthed erfarer man, at der den 23de er arresteret en Person i Nærheden af Tuilerierne, som ikke vilde bortfjerne sig i det Øieblik, da Kongen vendte tilbage fra Versailles. Paa Stadssergeanternes Opfordring svarede denne Person med Skjældsord og gav en af dem et Slag med knyttet Næve. Han blev ført til Politipræfecturet, hvor man skal have fundet. en høist betænkelig Correspondence hos ham. Han befinder sig i strængeste Forvaring og har den 24de udholdt et Forhør. - La Chronique de Paris, der skal staae under Prindsesse Adelaldes Beskyttelse, melder, at Adgangen til Tuilerierne var formeent Hr. Thiers.