Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-04-23
Mandspersonens idealske Skiønhed bragte Borgapaa den Formodning, at den Afdøde var forestilt i sin forklarede Tilstand, da Masken tilkiendegiver det aflagte Legeme. Jeg havde optegnet disse Anecdoter i min Reisebog, og meddeler dem her, fordi, som Qvintilian siger, store Mænds Domme gielde for Beviser, og fordi man dog lærer noget af dem, naar man derimod af hans udgivne Breve ei lærer andet end forhadte Hemmeligheder, som, Gud skee Lov, ingen Dansk har forraadt. Men Zorga skiftede ofte Meninger, og tænkte om mange Ting anderledes til een Tid end til en anden. Det er Aarsagen, hvorfor hans skriftlige Yttringer ikke altid stemme overeens med de mundtlige. Den ene Dag lærer den anden. J følgende Stykker blev han dog stedse den samme. Han betragtede, ligesom Johann Gottlob Schneider, Mythologien, ikke den nordiske og caledoniske, der aldrig have været til udenfor Poeternes Hierner, men den græske, som et af den oplyste Forstands vigtigste Anliggender, og anvendte den bedste Deel af sit Liv paa at indsætte den i den Agtelse, som den ved en slet Behandling havde mistet, og atter stod Fare for at miste, dersom ikke Vos var paa sin PostBoega stemmede i Hovedsagen overeens med denne Lærde. Den enes Anskuelse af Bacchusfesten ligner den andens, som een Draabe Vand den anden. Skiønt enhver gik sin Vei, kom begge dog til eet Resultat. De mythologiske Breve synes vel ikke at være passeret Alperne. Men skiønne Aander mødes, efter det franske Ordsprog. Borga blev og fast ved den Mening, at man i de Gamles Kunstverker ikke altid bør søge dybsindige Tanker, men udlægge meget som et Jndfald af Kunstneren, eller den, der bestilte Arbeidet. Dette, som han yttrede i et Brev til mig længe førend det med de selvsamme Ord læstes i hans gamle romerske Basreliefer, har, det forstaaer sig, fundet stærk Modsigelse hos Pedanter og Fantaster. Men det billiges af Fornuften, der snarere fortiener at kaldes det ene fornødne, end hvad overseete Mennesker nu kalde saaledes. Endelig kunde han aldrig komme til rette med den nyere Kunst, og den tydske Poesie. Han fik en usel Betaling for at give vort Kunstacademie hver Maaned en skriftlig Beretning om de i Rom sig opholdende Kunstneres Beskjæftigelser. Jntet var ham ubehageligere end dette Hverv. Thi han giorde sig derved ikke Venner blandt Kunstnerne, men snarere Uvenner, og det røvede ham megen Tid, som han gjerne havde anvendt paa noget nyttigere. Academiet maa heller ingen Priis have sat paa hans Breve, siden det har ladet dem forkomme. Hvor store Tanker han havde om Tydsklands skiønne Literatur, sees af følgende Anckdote. Da han i et Museum havde fundet mig, klæd af at stirre paa Basreliefer, læsende i Göthe's Jphigenia, som nylig var udkommen, sagde han, at han ei begreb, hvorledes nogen, som havde Homer i Hovedet og Antiken for Øine, kunde læse saadant Tøi. Han meente dermed alle tydske Vers, og undtog kun følgende, som han fandt kiønne: Las regnen, wann es regnen will, Las der Natur den Lauf; Denn mennes nicht mehr regnen will, So hort's vom selbsten auf. Jeg troer, at denne Afsmag for alt Tydsk, er kommen fra en tydsk Dame, som ved et Giestebud i Rom udbragte hans Skaal med de Ord: Leve Borgal den første Danske af Hoved, som jeg har kiendt. J Eidora siges, at han var en Platoniker. Jeg maatte snarere sige, at han var en Sceptiker, eller Fritænker. J det mindste er det ikke platonisk, at paastaae, som han giør, at der er intet Mysterium og ingen Efterligning af Firmamentet enten i Obeliskerne eller i Pyramiderne, men at de have faaet den Figur, og ere dannede af den Materie, som frem for andre forekom deres Opfindere at være passende, skiønne og varige. Jeg havde, da jeg skrev om Solens Billede, et Anstød af Mysticismen; Boegahelbredede mig til Giengield, fordi jeg havde gjort ham opmærksom paa de Gamles Masker, som han tilforn oversaae. Denne Gren af Alderdomsvidenskaben skylder ham intet, men vilde uden Tvivl have skyldt ham meget, ifald han havde bragt sine Basreliefer til Ende, eller tidligere begyndt derpaa. Men Borga var ikke Herre over sin Tid. Han maatte forlade det Skiønnes Gebeet, for at skrive en stor Bog om Obeliskerne, som ikke lærer os andet, end hvad vi før vidste, nemlig at Hieroglypherne ere ulæselige. Den gode Mand sendte mig nu og da Tegninger af Masker, som jeg for en Deel benyttede saa godt jeg kunde ved tvende Leilighedsskrifter, hvoraf det ene handlede om de Gamles theatralske Action, det andet om Prologen i Romernes Lystspil; men jeg overlod dem siden til Böttiger, som i disse Ting seer dybere end nogen anden af de nu levende Lærde. Men de bedste Tegninger have Mangler, og den meest Grandseende tager ofte feil, naar han ikke har Originalerne for Øine. Det sagde mig Zorgaa, og det erfarede jeg selv ved at sammenligne Malerierne i den Vaticanske Terents med Kobberne. Jeg slap derfor et Arbeide, som begyndt i Rom af G. Bartholin, maa fuldendes i Rom af en anden Bartholin. Det vil bringe Fuldenderen meer Ære, end nogen, efter Dahlmanns grundige Forskninger paa Historiens Gebeet, kan indlægge sig ved at skrive om Aser og Runer, endskiønt Kreuser tillægger de sidste en Guds Kraft til Saliggiørelse for alle dem, som troe derpaa. Thi der staaer skrevet i Symboliken: "Runer ere Pile eller Piilskrifter; men Runer rinde tillige og flyde, som Tiden; de flyve, som Tidsmaaleren, Solen; de flyve til Nationerne "paa Tidens Strøm, de ere Mundens Piil, Solepilen, som dræber og helbreder. De ere Prophetie og Prophet. Solen skriver i sine "Himmelsbaner Grundtyperne med Stierneskrift, i syv Ugedage. Formedelst den er Solepræsten "Prophet og Skriver; han flyver op og ned til"Nationerne, bringer Lære, Frelse, Raad, Trøst og Lys". Man skulde troe, at Symbolikeren havde ligget for dybt i det store Heidelberger Viinfad. Borga, den ædruelige Borga, befattede sig ikke med fordærvet latinsk Skrift; thi det er, som han sagde, Runer. Han udbredte Alderdomsvidenskaben ved at behandle den med Smag og Grundighed. Varsommere end han, gik ingen til Verks i at undersøge et Basrelief. Ogsaa heri beviste han sig meer som Pyrrhonier end som Platoniker. Mig tiltroede han ikke Taalmodighed nok til at beskrive et Basrelief. Jeg søgte Leilighed til at overbevise ham om det Modsatte, og troede at have fundet den i Pozzuolo, hvor jeg i Serapis's Tempel saae et ældgammelt fra Cumæ nylig herhen forflyttet Basrelie, af brændt Leer, som indeholdt elleve Figurer, og syntes at forestille Jupiters Fødsel. Jeg var tre stive Timer om at beskrive det, og giorde mig selv endda appe fyldest. Hvormeget mindre vil jeg have fyldestgjort Borga, som dog med venskabelig Deeltagelse modtog Beskrivelsen. Er det saa vanskeligt at beskrive Antiker, maa det være endnu vanskeligere at tegne dem, og hvor som vover at forklare dem efter Beskrivelser eller Tegninger, han gaaer, som Digteren siger, paa svigefuld Aske over gloende Kul. Det burde de Antiquarer have betænkt, som vilde skrive om Guldhornene, efterat Guldsmeden havde stiaalet dem. Borga, længe tumlet paa Modgangs Bølger, kom endelig i Havn. Med Beundring og Taknemmelighed nævner den oplyste Verden Siette Frederik, som hans ædelmodige Pilot. Det var det jeg vilde sige om Borga's Jndvortes. Til Belæg lader jeg følge to Breve fra ham til mig. Det ene er skrevet paa italiensk, det andet paa dansk. Jntet af begge staaer i den Welckerske Samling. Thi den indeholder kun Breve til monopoliserte Lærde. Jmidlertid bytter jeg ikke mine to med den bonnske Professor hele Manggods. De skildre den Vise, der blandede Alvor med Spøg, bedre end de andre. De have baade fornøiet og underviist mig. Andre kan høste samme Fordele af dem. Jeg lader dem altsaa gaae ud. Her ere de Caro amico, Roma 18 novbre 91. Ho il piacere di transmettervi i monumenti scenici deel Museo Borgia, disegnati dal Sig. Cardelli sotto gli occhi mier durante la nostra villeggiatura novembrina a Velletri, si & procuratodi rendergli colla maggjor fedelta possibile, ma mi sono in questa comme in varie altre occasioni accorto che sempre rimane qualche cosa a desiderarii, e che certe dilicatezze, chenel monumento scuopra Pocchio del!" osservatore, nel disegno s. perdono, compatirete quel che se fatto, e sarete persuaso della nostra attenzione e diligenza, oltregli otto commedianti di bronzo che qui ricevete nella grandezza degli originali, ho stimatobene di fare copiare ancore due tessere d'avorio, che trovans nel medesime muses, relativi al teatro, Puna colla maschera di Minerva Paltra collafacciata deel tempio d'Eleusi, le quali ancorchenon facessero per la Vostra opere, in ogni mode sono oggetti cutiosi per chi raccogglie cose sce niche, ho aggiunto ancora un nuovo 3 esatto disegno del frammente di bassorilievo esistente nell' entrata deel paa 220 Borgia, e ho copiato due iscritioni deel medesimo museo spettantii a personeaddette al teatro. la brevita deella nostra dimora a Velletri non mi permise di far disegnare unidoletto di bronzo rappresentante un genio con una masehera in mano, neppure un altro piu piccolo d'oro che raffigura la stessa cosa, i quali senza dubbio ci avete notati, e che in altra occasione procurere di mandarvi. ancora visitandoquesti altri musei stare attento af monumenti di questa natura, affine di communicarvene, conforme lo permetteranno le circostanze, o dei disegni o almeno delle descritioni dettagligte. se Cabott torna a Roma, comme ci fa sperare, mi promettodalla sua amiciziache occorrendo massistera conqualche disegno. i discorsi con Voi tenuti hanno ispirato un certo amore per questa classe di cose da me finora trascurate, persuadendomiche il teatro degli antichi, i comico si tragico, meriti piu attentione riguardo ancora al suo ester no, di quello altre volte mere parso, vorret ch'arrivaste a radunare tutto quello che negliautori e nei monumenti a questa materia sit riferisce: acciocche ordinando tutto secondo le Vostre idee, che mi sono sembrate den giuste, potreste ridurre la cosa a sistema e chiarezza, si parlad'un teatro scopertosi in questi giorni alt Aricia. aspetto che la scoperta si verifichi e che la sta gione mi permetta di farci una camminata perosservarlo e communicarvene il dettaglio. Hirt 8 ritornato di Napoli tre giorni son, alquanto dimagrito di corpo, ma molto ingrassato di spirito. eglie pieno eripieno di vasi Campanie di codiciArabi. fralla gran moltitudine di rami di vasi.