JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Norske Intelligenssedler, 1794-10-22
Fra sin Eier er frakommen en Røe de lour, hvidgraae, med grønt Multums Foer under og ej kan erindres enten den er laant til nogen eller den er staalet, skal jeg venligst bede mine Herrer, naar de engang efterseer sine Garderober og saadan Roe de lour der skulde findes at være forglemt at den maatte blive leveret til de Her er Heftier i Christiania, da den nu bliver brugelig baade for Kulde og Regn - og den som aabenbarer mig den at være staalet, betaler jeg 2 Rdlr. og tillige for Pantsætning med meere. er trendahl er til Kiøbs. Nevum Testamentum Græcum cum dushus Interpretationibus, una Veteri, & altera Theodori Bezæ, simul cum ejusdem annotationibus, 1 Rd. Lexicon Pauli Stephani Concordantie Græcæ latinæ Novi Testamenti, 80 sk. Reineccii Deut. sche, Hebraische und Griechische Concordantz-Bibel, oder volstandige Anweisung aller Worter, etc. 2 Rd. Promptuarium Biblicum, øder biblische Concordantien, durch Paulum Crellium, 1 Rd. Huberti Phalesii Concordantiæ Bibliorum, 80 sk. Alarge and complete Concordance to the Bible in English, Newman, 1 Rdlr. Pauli TossaniLexicon Concordantiale Biblicum, 64 sk. Index in Sacra Biblig Locuplettissimus ex Latina Immenuelis Tremellii et T. Bezæ, giennemskudt med omtrent 300 Ark reent fiin Postpapiir, 2 Rdlr. Sylveira Opera, 10 Tom., 3 Rd. Cansteins Harmonie und anslegung der heiligen 4 Evangelisten mit eine accurate Landearten von dem gelobten Lande, 1 Rd. 48 sk. H: Hammondi nov: Te stam: cum animadversionibus Cleriet, 2 Rdlr.
Norske Intelligenssedler, 1794-10-22
Den Oldenborgske Cronica, samt Grev Anthon Günthers Historie, 80 sk. Postilla Evangeliorum Mystica, das ist Verborgener Hertzenschath aller Son-und Festevangelig das gantze Jahr, 1 Rd. H: Offandri Biblia Saera, 8 Tom, 2 Rd. Christiani Noldii Concordantiæ Particularum EbrædChaldaicarum, 64 sk. Mystische und Prophetische Bibel, 80 sk. D. Cramern Biblische Auslegung, 1 Rd. Wenigks grundliche Erzelung, der Herrlichteit des Gottes Dienstes im Ersten, Bunde, med mange Kbere etc., 1 Rd. Frid: Schulzens Abhandlung der Lehre von Gott und seinen Egenschafften, 80 sk. Buddæi Collegium Morgle, paa Dansk, 1 Rd. Sacrorum Bibliorum Valgate Editionis Concordanti, 1 Rd.
Norske Intelligenssedler, 1794-10-22
Nye og fuldstændig Maler, og Forgylderbog, 56 sk. Underretning om at brygge Øl, at det ej skal blive suurt, 12 sk. Vækkeren, No. 1,2, 3, 3 sk. Efterretning om Frankeriges nye Religion, 4 sk. Lærebog i den Christelige Religion, indrettet til Brug i Skolerne, 12 sk. Huusmoderen eller den værdige Landboeqvinde, som et følgeværdigt Exempel for alle Huusmødre paa Landet, 36 sk. Endeel Sprog af Bibelen, som af de Tamulske Hedningers Skikke, Sædvaner, Ceremonier og Talemaader forklares, 48 sk. Det menneskelige Livs Historie, 24 sk.
Norske Intelligenssedler, 1794-10-22
Et Kaabber, der forestiller Tømmersvendenes Bortførelse fra deres Herberg til Castellet, ved Militair Vagt, illumineret, 18 sk. og sort, 14 sk. Den Magiske Spille- og Kortkunstbog, eller de falske Spilleres Kunster og Vendinger i Spil, til Advarsel for dem, som derved kan bedrages etc. etc. Skrivpapir. 42 sk. og paa Trykpapiir, 36 sk. Om Engelands Forbrydelser imod det franske Folk og Nationernes Frihed, 18 sk. Augusta, en sandfærdig Tildragelse, fortalt til Advarsel for unge Fruentimmer, Skrivp. 16 sk. og Trykp. 12 sk. undheds Lære for Børn, 32 sk. Underviisning i Naturlæren for Ungdommen, 24 sk.
Norske Intelligenssedler, 1794-10-22
Doct. Mangors Underretning om Frugtsommeliges og Barselkoners Levemaade og Pleie, 40 sk.
Norske Intelligenssedler, 1794-10-22
Doct Arkermann om Opblæselser og Vapeurs, 36 sk. Doet. Arboes Afhandling om Radesygen eller Saltsloed, 44 sk. Saxdorfs Jordemoder bog med Kaabere, 1 Rd. 32 sk. Vejsbachs grundige Anviisning til at curere alle Slags Sygdomme, 1 Rd. 32 sk. En let og fattelig Læge, methode for begge Kiøn, der hemmelig lide etc. 16 sk. Doctor Hildebrandt om Sædens Udaydelse i Sovne, 16 sk. Kort Anviisning hvoriedes man uden en Læges Hielp kan helbrede en Drypper, og vogte sig for at blive anstukken, tilligemed Forskrifter mod Uformuenhed til Beblandelse, 28 sk. Historie om en Onanit, der har cureret sig selv, skrevet for hans lidende Medborgere, 24 sk. Om Forholdet i Hypokondrie og Nærvesygdomme for uerfarne i Lægevidenskaben, Postp. 32 sk. Sundheds Catechismus, efter det Tydske, af Hofraad og Doctor B. C. Faust i Bucheburg; heelt igiennem omarbeidet og mangfoldigt forøget af Doct og Prof. Joh. Clem. Tode, 24 sk. Medicinsk Haandbog for Landmanden, 40 sk. Om alle Slags Veneriske Tilfelde og deres fortrinligste Lægemidler, 36 sk. Henckes fuldkomne Opdagelse af Naturens Hemmeligheder saavel i Henseende til Menneskets Avling, som og i Henseende til det vilkorlige Valg af Børnenes Kiøn, eller den Kunst at avle enten man vil have Drenge eller Piger, 16 sk. Communicaters nødvendige Selvprøvelse, 8 sk. Bibelen i et Udtog, 40 sk. truenses Levnets Beskrivelse, samt det i Regieringen og ved Hoffet i hans Tid passerede, 32 sk. Ludvig Mandrins Historie, eller fuldstændig Beretning om alle hans udøvede Kunster, Grumheder, Stratenrøverier, hans Tale paa Retterstædet, og hans udstandne Straf, som var at blive Radbrækket, 36 sk. Historisk Beretning om 33 Mordere, 24 sk. Lady Burton, en Engelsk Fortelling, 32 sk. Den Tyrkiske Robinson, 32 sk. Nye Samling af en Deel Historier og Jndfald, 18 sk. Beskrivelse over den Kongelige Residentz-Stad Kiøbenhavn og hvad Mærkværdigt der har passeret, 16 sk. 300 nye lystige Historier, 56 sk. Josephs og Assenaths Kierligheds og Levnets Historier, 48 sk. Historie om den Trojanske Krig, 32 sk.
Norske Intelligenssedler, 1794-10-22
Jndhæftede Historier for Liebhabere: Hevnets Beskrivelse over alle Kongerne i Dannemark og deres Portræter, 12 sk. Jeppe paa Bierget eller den forvandlede Bønde, 12 sk. Olger Danskes Krønike, og hans store Mandoms Bedrifter, 24 sk. Keiser Carls Krønike og hans 12 Jevninger, 20 sk. Historie om Keiser Octaviano, hans Frue og 2 Sønner, 18 sk. Om Fortunatus Pung og hans forunderlige Ønske-Hat, 20 sk. Om den skiønne Magelona og Peder med Sølvnøgelen, 12 sk. Om Kong Apollonius og hans Datters forunderlige Hændelser, 12 sk. Tobaks Discourser eller 12 lystige Historier, 12 sk. Historie om den tappre Tistrand og den skiønne Jndiana, 14 sk. Deels indbundne deels hæftede ere til Kiøbs hos A. Diurendahl.
Norske Intelligenssedler, 1794-10-22
Fra Hofdoghandler Poulsen samt de Herrer, Boghandlere Buch, Liunge og Soldin Kiøbenhavn er mig tilsendt forskiellige Sorter smukke Nyeaars-Vers paa Silke og i Kobber indfattede til forskiellige Priiser; ligesaa kan bekommes over meere end 1000de forskiellige Sorter Nyeaars Ønsker paa Papiir i Dusin eller Styk A. Diurendahl. hos Viis.
Norske Intelligenssedler, 1794-10-22
af mig Jacob Borg fabriqveres og forfærdiges adskillige Sorter got fiint rødt og sort Lak, som hos mig er at bekomme for billige Priser. Agesaa god Jslandsk Rapee og Pergamot Rapee for 1 Mk.
Norske Intelligenssedler, 1794-10-22
Hos Lorenzen bliver de Værelser til Leje som nu beboes af Hr. Lieutenant von Lund, og en betrukken Hiørne Sahl til Gaden, samt flere Værelser ind i Gaarden, som alle strax kan tiltrædes.
Norske Intelligenssedler, 1794-10-22
Hvo som har et Chatol eller et Chatol med Skiænt over, at sælge, behager at melde det i Bogtrytteriet.
Norske Intelligenssedler, 1794-10-22
Hvor en god stor Melke-Koe der skal bære otte Dage før Juul, er til Kiøbs, anvises fra Bogtrykkeriet. kort forinden min Afreise den 22de forrige Maaned, fra Drammen, millede jeg i mit Logie hos Madame sal. HENS, een mig tilhörende BrystNaal, som var et Fruentimmer Portrait indfattet i Guld og rundt om 1 Kandten besadt med ægte Perler. Hvo som enten kan tilbageskaffe mig den, eller derom give mindste Oplysning, ville behagentlig henvende sig, enten til mig selv her eller og til Herr Gustav Stoen i Dranuen, sig derfor ey allene udbetales er raisonabel Douceur, men end og Opdagerens Navn fortiet, om forlanges. Kaskestad i Höland den 26de Sept. 1794. JöRC von CAERSLEN DARJES.
Norske Intelligenssedler, 1794-10-22
En Bagfierding Oxe-Kiød af mit Slagt, er om Løverdagen udaf mit Veedske bortstiaalet, tillige har maaske samme Tyv været paa mit Høe Loft og stoppel en stoer Sæt, som var af Paturie fuld med Høe, men formedelst Mangel af god Leilighed ikke har kundet tage med sig; Skulde nogen kunde opdage dette Tyverie, loves en Dou Thoms. ceur af
Norske Intelligenssedler, 1794-10-22
Jmellem Drøbach og Rygge eller paa Rygge Præstegaard, blev savnet den 21de f. M., et Guld Uyr med Staal Kiæde og blaa Emallie der har taget lidet Skade og igien forbedret med Malerier, 2de Guld Ringe med blaae Emaille, i den Christiania, trykt hos Jens Ørbek Berg. ene findes B. i den anden en Figur og besat med ægte Perler, en Guld Halsekiede; En Æske, derudi 1 Livbaand og nogle andre Baand, samt 2de smukke emaillerede Spænder; Hvem om samme kand give Oplysning til Bogtrykkeriet, loves en passelig Douceur.
Norske Intelligenssedler, 1794-10-22
Hos en mistænkelig Person er funden 10 1/2 Alen vævede Kniplinger og 8 Alen smale røde Silkebaand. Den samme skal desforuden have falbuden, et Slagvands-Æg, et Par Sølv Knapper og 3de forskiellige Silte Tørklæder. Skulle nogen savne saadanne Ting, som sig frastiaalne, behage de at melde sig hos Byefogden til nærmere Undersøgning. Christiania den 21 October 1794. Far 3 Dag, siden er udkommen af min Gaard 2 Giæs med afklippede Vinger; Skulde samme være indkommen til nogen, eller gives Oplysning om dem, loves en Douceur af Erenst Hiørring.
Norske Intelligenssedler, 1794-10-22
Sidst afvigte Uge er indkommen i min Gaard 2de Græsset; dens rette Eiere vil behage at afhente dem. D. Simensen. hos Christiania den 21de October 1795.
Norske Intelligenssedler, 1794-10-22
J Sommer ved Sancte Hansdagstiden er bortstiaalet af Blegervolden paa Kiøbmand Tand bergs Løkke ved Aggers Sauger 2de Damastes Servietter og et grovt Lærrets Lagen merket O: P: vem er enten kunde have kiøbt eller laant Penge paa disse Ting og vil igien indlevere samme til Bogtrykkerier, hvorfra Eieren anvises, skal ikke anerne faae sine Penge tilbage, men end og hans Navn blive fortiet om det forlanges.
Norske Intelligenssedler, 1794-10-22
Afvigte Torsdag Morgen er tabt 3 Nøgler, som bedes leveret i Bogtrykkeriet, imod 12 s. i Findeløn.
Norske Intelligenssedler, 1794-10-22
Paa Frue Ankers Blegedam bortkom for nogle Uger siden en fiin nye Dreiels Serviet mærket, S. H. Den som har faaet den imellem sine Vadske-Klæder, ville være saa god at levere den til Justitsraad Hagerup eller til mig, da de skal faae en igien. Olia Vadskekone. For 10 Dage siden bortalt fra sin Eler en Jagthund-Tilpe, af Colleur hviid med førte Øren; Til hvem den skulle være indkommen, bedes at levere den til Madame Rosenfeldt i Christiania, Kornpriserne: Dansk Hvede 6 R. pr. Tønde. Ruug 4 Rd. 1 Mk. Malt 3 Rd. 1 Mk. Byg 3 Rd. 1 Mk. Havre 2 Rd. a 2 1/4 Rd. Kloed, Mægler. Om Seilmageriet i Christiania.
Norske Intelligenssedler, 1794-10-22
i Tillæg til Jnteligenz-Sedlen Nr. 48, Dr. Cancellie-Raad og Politiemester Bulls Afhandling om Haandverkerne i Christiania, som findes i topographisk Journal før Norge, forekommer mig ligesom visse Skrifter, der ikke allerne skade, medens Forfatterne leve, men og længe efter deres Død. Saaledes indeholder denne Afhandling adskilligt, som efter min Formening kaster et ufordeelagtigt Lys over eet og andet heelt Laug, og adskilligt overdrevet, og noget tildeels gandske urigtigt. Men jeg maae troe, at den Mand, som vil vise sig som Genie i Skribenterfaget, er ofte sat i den ubehagelige Nødvendighed at raisonnere over hvad han ikke forstaaer, og da kan man ikke vente Rigtighed i alt. Om det ligeledes har sig med Cancellie-Raad Bulls Afhandling, derom maae de dømme, som har læst den, og N. tillige kiende Haandverkernes sande Forfatning i Christiania, og har læst deres Besvarelse i Jntelligenz-Sedlerne. Jeg er ikke competent til at afsige nogen Dom heri, endskiønt jeg ikke maae nægte, at Artiklen om Seilmagerne ikke er efter min Smag.
Norske Intelligenssedler, 1794-10-22
Cancellie-Raaden siger, at her er kuns 1 Seilmager at denne. er temmelig god - og at her gierne kunde leve 2. Hvorfor karaktiserer Han Seilmageren for temmelig god, Jeg er vel ikke saa indbildsk, at have ventet, Han skulde kalde mig den allerbeste Seilmager; men jeg burde dog vel ventet enten at kaldes god, eller min Duelighed aldeles ikke at være bleven bedømt af en Mand, der ikke forstod mit Haandverk. Jeg har udstaaet min Lære hos Oldermanden for Seilmagerne i Kiøbenhavn, og af ham er jeg erkiendt for en god Arbeider. Ved denne Leilighed maae det tillades mig at sige, at der findes ingenstæds saa godt og forsvarligt Seilmager-Arbejde, som i Danmark og Holland, og de som kiende noget dertil, foretrække det vist baade for det Engelske og Franske. Nu kommer det derpaa an, om man heller bør troe en uerfaren og ukyndig Mands Dom end en i Sagen Erfarens, Endnu troer jeg ikke at nogen har haft Aarsage at beklage sig over mit Arbeide udi de 5 Aar jeg har været her paa Stedet, og jeg vil bestandig bestræbe mig paa at fortiene mine Medborgeres Agt; altsaa kunde han gierne have sagt det om Seil mageren, som Han sagde om et Par andre, at han ikke forstod sig derpaa; thi saa havde ingen troet sig fornærmet. Nu derimod lægge de, der ere mig misgunstige, en særdeles Eftertryk paa det ubetydelige Ord temmelig, som næsten giør bemærkelsen lige med det Ord Fusker, som Han har beæret andre Laug med, men som disse ej har fundet for godt at stikke i Lommen, men sendt Forfatteren tilbage til hans eget behagelige Brug. Men nu kommer jeg til en af Hr. Bulls Tanker, som aldeles ikke holder Stik, denne, at tvende Seilmagere skulde kunde have Arbeide nok i Christiania.
Norske Intelligenssedler, 1794-10-22
De som ikke kiende Christiania af andet end los Beskrivelse, skulde maaske forundre sig over, ikke at forefinde mere end 1 Mand af denne Profession i en af Norges største Stæder, og oven i kiøbet en betydelig Handels dels-Stad. Men dersom man betragter Sagen lidt nøiere, saa vil denne Forundring bortfalde; thi betænker man at her ingen Skibe ligger heele Vinteren over, af Aarsag, at de ikke betids kan komme i Søen om Foraaret, efterdi Christianiæ-Fiorden saa silde aabnes, at disse Skibe gjerne bruge sine Seil saa længe mueligt, og naar de da i en Hast blive forlegne, tage de nye i England, Frankrig, eller hvor de opholde sig; og endelig at de fleste, som her i Landet lade giøre nye Sejl, i Almindelighed tage dem paa Moss, i Drøbak og andre Steder længere ude i Fiorden, hvor de ligge i Vinterleje, saa maae de let overbevises om, at Seilmageriet maae her være ringe i Forhold til Stadens Størrelse og Handelens Vigtighed. For endeel Aar siden var her ingen ordentlig Seilmager, og i de seenere Tider nedsatte min Formand, som var habil i Professionen, sig her paa Stedet; men han kunde aldeles ikke komme ud dermed. Havde han ikke drevet Høkerie, og blot brugt Seilmager-Haandverket som en Biesag, saa havde han ikke kundet leve i de 20 Aar han her var, og underholdt Familie. De som kiende noget til adskillige Haandverker og Nærings-veje, vil vist tilstaae, at de nu ikke ere saa fordeelagtige, som de har været; thi Materialierne ere nu dyrere end forhen, Levnetsmidler ligeledes: Altsaa maatte man, for at komme ud dermed, sætte Arbejdslønnendyrere, og dette haver sine Vanskeligheder; thi de, som behøve eet og andet, ville ikke eller kunne ikke faae det i sit Hoved at give nu mere end forhen almindeligt var. Uagtet denne Vanskelighed for mig at kunde leve, vil endnu Cancellie-Raaden have een ansat. Men jeg maae troe, det var kun et flygtig Jndfald, der af en Hendelse blot kom paa Papiret, og nu staaer det der, og kunde let overtale een eller anden fattig Svend til at prøve paa at sætte sig ned som Seilmager, uden at betænke, at enten jeg eller han snart vilde blive sat i den Nødvendighed at pakke sammen og drage bort, eller og begge blive nødde til at søge Hielp af Fattigkasserne eller for Folkes Døre. Dersom altsaa mit venlige og velene Raad kan formaae noget hos nogen duelig Mand, som her kunde indbilde sig at have Levebrød, saa bør han tage Anførte i Betragtning, og nøje lade sig underrette om, hvor mange Handlende her paa Stedet er, som han kunde vente at have hold af, samt om alle, som have Skibe, ogsaa lade her alt sit Ar veje forfærdige, og da troer jeg, at han vil lade det Forsæt fare, at søge om Halvdelen af det Brød, som er saare tyndt skaaren for een eneste. Et meget billigt Spørsmaal er det: Om ikke alle udenlandsk forfærdigede Seil burde erklæres for contrabande, Saaledes giør i det mindste Engelskmanden det, og ham anpriser Hr. Bull mange Steder, som et Mønster for os at efterligne.
Norske Intelligenssedler, 1794-10-22
Da Cancellie-Raad Bulls Afhandling staaer i et almindeligt erkiendt godt Skrift, saa kunde een og anden ligefrem antage alt hvad den indeholder for gyldne Sandheder, og derover enten blive selv bedragen, eller bedrage andre: dette er Aarsagen, hvorfor jeg efter saa lang Tids Tids Forløb anseer det nødvendigt at svare noget for saavidt Seilmager Professionen angaaer, hvilket jeg i lang Tid ellers ansaae for aldeles unødvendigt. Altsaa troer jeg, at Wessels Ord: Prosit, som kom seent, Er bedre end aldeles ingen. maae ogsaa tiene mig til Undskyldning for denne Udsættelse. J øvrigt recommenderer jeg mig til de Herrer Handlendes og Søefarendes Bevaagenhed, forsikkrende dem om hurtigt og forsvarligt Arbeide. hos Ole Grønner. Seilmager og Borger i Christiania.
Norske Intelligenssedler, 1794-10-29
Sedler.
Norske Intelligenssedler, 1794-10-29
Jntelligenz. orske No 44. Onsdagen den 27. October 1794. Hvo der arbeider, ham er Sövnen söd. Brædik. B. 5 Cap. 11 Vers Nufover södt efter velfuldendet Arbeide det Dödelige af Hr. LARS RIDDER. fød 1738, død 1794. ikke dybe Studeringer, ikke glimrende Vittighed, Mindre forfængelige Æres Tituler skal prale paa Mandens Urne; Men kan du, min Læser, glædes ved, At usminket Ærlighed, sand Oprigtighed, utrettelig Arbeidsomhed, og for alt en ligesaa hurtig som Klog Hielpsomhed imod Trængende have, forenede med Omhed for Ægtefæller og Börn, Trofasthed mod Venner, Tilgivelse mod Fiender og Kierlighed til alle, udgjort en oplyst Christen og sit Kald aldeles hengiven Borgers heele Tænke- og Handlemaade, Saa viid, at Sandhed skal tilstaae saadant om denne vores afdøde Ven Derfor var Han elsket og æret, medens Han levede, derfor begrædes nu Hans Tab af alle Bekientere.
Norske Intelligenssedler, 1794-10-29
Bekiendtgiørelser: Et jeg her til Stæder er tilbagekommen, og forbliver her kun 5 a 6 Dage, de som altsaa kunne behøve min Tieneste som Tandlæge, behage at melde sig i mit Logie hos Hr. Tous. M: S: LEn Kong privileg. Tandlæge.
Norske Intelligenssedler, 1794-10-29
De som ikke have erlagt dette Aars 11te og 2den Termins Bye-Skat, anmodes venligst at betale samme med allerførste, da jeg ellers nødes til ved Udpandtning at søge Pengene inddrevne, som jeg haaber Vedkommende besparer mig for, og da jeg nu har faaet Beregning over BroelægningsOmkostningerne for sidstafvigte Aar, saa anmodes de respective Jndvaanere at afbetale samme til mig med allersnareste, da ikke længere dermed kan henstaae, saafremt Udpandtning vil undgaaes. Christiania den 22de October 1794. Hans Thorn Thoresen.
Norske Intelligenssedler, 1794-10-29
At min kiære Kone Ewa Elisabeth fød Stender, den 21de hujus, i en Alder af 48 Aar ved Døden er afgaaet, bekiendtgiøres herved Paarørende og Venner, fra hvilke skriftlig Condolence frabedes. Kongswinger den 24de October 1794. Schwenzen. Oberst.
Norske Intelligenssedler, 1794-10-29
Af Christianiæ Liig-Casses 11te Classe No. 220, er død Sr. Ole Arnesen, Møller, som bekom Aarøe. 100 Rdlr. og samme i 3die Classe No. 140, 31 Rd. 1 Mk. til Begravelse, Bonden Helge Mathiesen Kiølberg i Borge Sogn er ved Døden afgangen, og hans Boe af mig taget under Behandling; Og da man i samme finder adskillige Brevskaber og Documenter, som tilkiendegiver at bemelte Afdøde har staaet i forskiellige Forbindelser, hvorefter han deels har tilgode og deels som Debitor bliver at ansee, saa bliver i Anledning heraf med 3de Ganges Aver tissement i de Berlingske Aviser og Christiania Jntelligenz Blade indkaldede alle de som formene sig at have nogen Pretention til Boet, inden lov befalet Tid at anmelde og fremkomme for mig som competent Skifteforvalter med Legitimation for deres Fordringer; Ligesaa anmodes ogsaa de, der paa een eller anden Maade kunde være Boets Skyldner, behagelig at henvende sig til mig, for i Mindelighed at afgiøre hvad de pligter, saafremt de vil undgaae de Ulejligheder, som af tvunget Lovmaal medfører. Nyegaard ved Frederichstad. den 16de October 1794. O: Sievers, Sorenskriver over Thune og Aabøydenne etc. etc.
Norske Intelligenssedler, 1794-10-29
Skiftet efter afdøde Lensmand Hans Madsen, Friz bliver Torsdagen den 6te November førstkommende foretaget til Slutning om mueligt, paa Arvetomten Gaarden Hoftvedt i Røgen Sogn, hvortil indkaldes samtlig Boets Debi- og Creditorer, med enhver anden der kunde have noget i Boet at erindre. Foss den 22de October 1794. J: Tandberg.
Norske Intelligenssedler, 1794-10-29
Skrædermester Nicolai Frank er ved Døden afgangen her i Bragernes og hans Stervboe taget, under lovlig Skiftebehandling; thi indkaldes herved saavel den Afdødes Arvinger, som alle de der formene at have nogen Fordring til dette Boe, at melde sig inden lovbefalet Tiid, enten under Skiftet eller hos os som Stedets Skifteforvaltere. Bragernes den 25de October 1794. Winsnes. Strøm.
Norske Intelligenssedler, 1794-10-29
De som maatte have noget at fordre eller anmelde i Sterboet efter afgangne Thomas Sørensen her af Bragernes, vilde dermed indfinde sig inden lovbefalet Tiid, enten under Skiftebehandlingen eller hos os som Stedets Skifteforvaltere, ligesom ogsaa den Afdødes Arvinger herved indkaldes at melde dem inden den Tiid Loven foreskriver. Bragernes den 25de October 1794. Winsnes. Strøm. Strømmens Strandstæd ved Svelvigen og i Jarlsberg Grevskab er død forrige Skipper Rasmus Hannevig, hvis Boe af mig er taget under lovlig Skifte Behandling; Thi indkaldes herved samtlige Boets Debi- & Creditorer, med Aar og Dags Varsel at møde, de første for at betale deres Gield og de sidste for at legitimere deres Fordringer, da Enhver skal vederfares al lovlig Ret efter Boets, imod al rimelig Formodning ibefundne maadelige Tilstand.
Norske Intelligenssedler, 1794-10-29
Reggestad ved Holmestrand. den 16de October 1794. Collett Müller. Sognepræsten til Gusdals Præstegield Hr. Provst Maar, er sidstafvigte 6te September ved Døden afgangen; han har efterladt sig Enke, men ingen Børn, hans Boe er taget under lovlig Skiftebehandling, hvorfor bemeldte Hr. Provst Maars Arvinger, samt Credi og Debitorer hermed indkaldes at melde sig inden den i Loven fastsadte Tid hos undertegnede Skifteforvalter. Ringeboe Præstegaard den 6te October 1794. B. Ancher, Provst i Guldrandsdalen og Sognepræst til Ringeboe.
Norske Intelligenssedler, 1794-10-29
Hvor een for en Kiøbmand beqvem Hiørne Gaard er til Kiøbs, anvises fra Bogtrykkeriet.
Norske Intelligenssedler, 1794-10-29
Min iboende Gaard i øvre Slotsgaden, beliggende ved Hr. Ole Eger, er Underhaanden til Kiøbs; men i Mangel deraf bliver den ved Auction med det første bortsolgt.
Norske Intelligenssedler, 1794-10-29
Christiania den 2den September 1794. Lars Bodin.
Norske Intelligenssedler, 1794-10-29
Paa Moss lige over for Klæde=Fabriqven er en Gaard med 5 Under- og 3 Overværelser, samt Stald, Fæehuus, og en temmelig stor Frugt og Urte-Have til Kiøbs eller Leye, samt Kegle hane udi Haven; Den kan tiltrædes næstkommende Paaske. Liebhaberne behage derom at henvende sig til Eieren. Niels Semb. Moss den 18de October 1794.
Norske Intelligenssedler, 1794-10-29
Skipper Jacon PETERS förende Galioten Garl er fra Amsterdam til Drammen ankommen, hvil ked bekiendtgjøres for de Herrer Handlende i Christiania, som har Vahre med ham, at de foranstalter samme afhentet. Strømsøe den 18de October 1794.
Norske Intelligenssedler, 1794-10-29
Den sædvanlige Auction continu rer i mit Huus ved Slutningen af næste Maaned. De som behager Pandt eller andet Gods solgt, ville tilstille mig deres Liste derover.