JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1830-11-12
Den 22de October var i Moskau, siden Sygdommens Begyndelse i Alt bleven 1614 Personer, angrebne, deraf vare 814 døde; syge vare den 20de: 680; den 21de bleve 145 syge, deraf døde 87, og 15 kom sig igien; den 22de October gaves i Privathuse 156 Syge, i Sygehusene 567, Haabom Helbredelse havde man kun om 165. En russisk Adelsmand, der eier et Gods tæt ved Moskau, fandt nylig for godt at indjage denne Stads Jndvaanere en dødelig Angst, ved at fortælle i den Gjæstgivergaard, hvor han var traadt af, at Cholera morbus pludselig var udbrudt paa hans Gods, at tre af hans Tienere vare døde i een Time, og at han derfor selv var flygtet fra Huus og Hjem, for at søge Beskyttelse i Moskau. Da Overpolitiemesteren havde erfaret dette, men tillige overbeviist sig om, at det ikke var Andet, end Opdigtelse af Personen, sendte han tvende Kosakker til at holde Vagt udenfor hans Dør, og lod tillige den utidige Spøgefugl sige: at da han kom fra et saa smittet Sted, var denne Forsigtighedsregl nødvendig; han maatte væbne sig med Taalmodighed, og udholde Quarantainen-Tiden; hans Fornødenheder skulde der, saavidt en nødvendig Diæt tillod det, blive sørget for. Trods alle Adelsmandens Forsikkringer, at han blot havde spaset, vilde man, for at straffe ham en Smule, paa ingen Maade betvivle hans første Udsagn. Han bliver endnu omhyggelig bevogtet, er sat paa smal Tractement og maa taalmodig finde sig i, daglig at lade sig gjennemrøge. Frankerig. Fra Paris skrives, at General Lallemand er fra Nye=Vork ankommen dertil. Den berygtede parisiske Politiepræfect Mangin har havt en lille Ubehagelighed Luxembourg. Medens han sad ved et Table d'höte, fandt fire unge Mennesker for godt at tale om ham, og at opremse hans hele Syndere, gister, som om han slet ikke var tilstæde. Man kan tænke sig, hvorledes Hr. Mangin var tilmode herved; men da tilsidst En spurgte ham: "Jkke sandt, min Herre, saadan en Patron, som denne Mangin, er dog en complet Sk. da faldt det Expræfecten dog vel drøit. Han reiste sig, forlod Bordet, og kort efter ogsaa Staden. Saaledes siger der Eremit, skulde man allevegne behandslige Mennesker, naar de endnu have den Frækhed at vise sig offentlig. - J en i Paris udkommen Skildring af de mærkelige Julidage sammesteds, af Baron L., fortælles følgende rystende, begivenhed: En Kone, omtrent 35 Aar gammel fik i Gaden St. Honore en Kugle i Hovedet. En Bagersvend, med bare Arme og Fødder, en Mand af colossalsk Væxt og herculisk Kraft, tog fat paa Liget, holdt det over sit Hoved og bar det saaledes til Pladsen Victoires, hvor han raabte paa Hævn. Efterat han der havde lagt det fra sig paa Jorden ved Foden af Ludvig XIVs Statue, holdt han en Tale til de Mennesker, som omgave ham, med en Energie, som kunde opvække Rædsel. Derpaa tog han paany fat paa Liget, bar det hen til Vagten i Nærheden af Pladsen, kastede det i Ho order paa den Skildvagt, som stod foran Døren og saade: "See, saaledes handler dine Kamme efter med vore Fruentimmer; ville J gjøre det ligesaa "Neil " svarede een af Soldaterne der tog ham i Haanden. Alle øvrige Soldater stod med et blegt Ansigt, og man saae Taarer i lene paa Officererne.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1830-11-12
Engeland. Hertug Wellington er andagen den 26de Octbr., da han vendte tilbage en Overhuset, bleven forhaanet af Pøbelen, der ndag kastede med Stene efter ham. Hertugen, er et Hest, og skal kun være undgaaet Faren, Ferved, at hans Rideknegt, hvem man ingen rade vilde gjøre, holdt tæt ind til ham. Jtat skal det ikke have været Pøbel aleene; men tra Folk af Mellemklassen, som deeltoge i dette løb, der dog ei bestod af mere end en halv en hundrede Mennesker. Hertugen skal hav der sig ind i Grev Bathursts Vaaning i DouSirker. – Den 9de De gav Staden Lon og Kongen og Dronningen et stort Banquet. aterbilletter betaltes med 50 Guineer; den indelse at torde varte op ved Taffelet endog 50. - Jfølge en i "Monthly Magazine, d. A., meddeelt Notits, har Hertugen af Wellington af den brittiske Stat modtaget Total beløb af ikke mindre end 700,000 Pund Sterling (henved 2 Millioner Rbd.), og hans Slægt faaer, efter specificeret Liste, i Pensioner Sinecurer, 62,200 Pund Sterling (over 6 Tønder Guld) om Aaret. - J Slutningen af afvigte September feirede en Engelænder sin Bryllupsfest, hvortil han indbuden flere af sine Venner. Ved Bordet komhan i en hæftig Ordstrid med sin Brud, og føelte sig dersed saa dybt krænket, at han nogle Minuter derefter stod op og gik ud, uden at sige Noget. En Ven, der ogsaa havde reist sig, og var fulgt ud efter ham, betroede han, med største Koldblodighed, at han vilde drukne sig, og bad ham over være hans Død, for at kunne bringe hans unge Kone Efterretningen derom. Godt, sagde Vennen, der slet ikke indbildte sig, at det var hans Alvor, jeg er nysgjerrig efter at see hvorledes det vil spænde af." Da de vare komne ned til Theemsen, overgav den unge Ægtemand sin Ven, der endnu bestandig anfaae det Hele for Spøg, Hat, Kjole, Vest og Beenklæder, tog et godt Tilspring og styrtede sig virkelig ud paa et Sted, hvor Floden var meget dyb. Da han aldeles ikke kunde svømme, er det høist sandsynligt at han vilde have druknet, dersom der ikke i det samme var kommen Fisker, der, til den bestyrtsede Vens store Glæde, trak den halvdøde Brudgom op af Vandet igjen. Efter dette kolde Bad, traf denne igjen i Klæderne, tog sin Ven under Armen, vandrede tilbage til Bryllupshuset og satte sig tilborde, med en Undskyldning for sin Udeblivelse og det lonlige Forsæt, saasnart Gjesterne vare borte, fuldkommen at udsone sig med sin unge Kone. Det Blad, hvoraf denne Beretning er tagen, forsikrer, at den er bogstavelig sand. Amerika Staden Washingtons Befolkning beløber sig til 19,500 Jndividuer; Jndvaanernes Antal havde i de sidste 10 Aar formeret sig med 6,250 Mennesker. J Charlessten rasede i forrige Maaned en frygtelig Orkan, som continuerede over i 24 Timer og anrettede betydelig Skade, især paa Skibsværfterne; mere end 20 Skibe bleve i mindre og større Grad beskadigede, ogsaa et Linteskib svævede i lang Tid i stor Fare. J Staden Provedence har en Mand bekjendtgjort, at han ville springe ned af Taget af en høi Bygning, med en Regnskjærm i hver Haand.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1830-11-12
Handels-Efterretninger. I Ugen til den 19de October var Gjennemsnitsprisen i London paa Hvede 63 Sh. 7 d., Told 253, Rug 34 - 4, Told 19 - 9, og Ærter 44 3, Told 3 Shill. 6d. - Om det sidste Aars Kornhøst i Engeland skrives der, at i Henseende til Hveden, havde Planten allerede lidt betydelig ved det raae Veirligt i Blomstertiden, og Udbyttet kan i det Hele der anslaaes til at være 3/4 under Middelhøst; i Skotland synes Hveden derimod ikke at have lidt saameget ved det slette Veirligt, derfor kan Deficiten kun anslaaes til 1/2 og 1/4. Byg yder derimod en fuldkommen Middelhøst, hvoraf 2 er god Vare. Havre antages for fuld Høst, og efter Prøver at dømme, som hidtil kom til Marked, er Qvaliteten lig de flere tidligere Aars. Ærter have givet et godt Udbytte; men formedelst Forraadenes fuldkomne Udtømmelse, have Priserne hidtil holdt sig høie. – J Hamburg var den 5te November Prisen paa jydsk Smør 42 a 45 Mark Courant pr. Pd. Havre stod i 126 a 192 Couranimk. pr. Læsten Læst Korn i Hamburg er 22 1/2 Tønde, 100 Hamb. Pund er 97 danske Pd., Ærter 270 a 318 Couranimk. pr. Læst. Dansk Uld af simpleste Qvalitet, 10 s. Banco (omtrent 2 Mk. 10 s. r. Sølv).
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1830-11-12
Jndenlandsk. Formedelst Hs. Kgl. H. Prinds Christians Sygdom, er Hoffet paa Sorgenfrie endnu ikke indflyttet. Høisamme havde dog den Glæde at være saa vel, at Han paa Hs. M. Dronningens Fødselsdag kunde aflægge Allerhøistsamme et Besøg Ved den offentligen foretagne Trækning af det 83de kongel. kjøbenhavnske Klasse=Lotterie blev Mandagen den 1ste November 1830 udtrukket følgende 30 Nummere. 6. 74. 173 231. 217. 23.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1830-11-12
Estafetposten mellem Hamburg og Kjøbenhavn indtraf for første Gang, den 2den Dennes om Morgenen Kl. 3. Den var afgaaet fra Hamburg, den 30te f. M. om Aftenen Kl. 10, umiddelbart efter den engelske Posts Ankomst. Den medbragte, foruden Breve, tydske, franske og engelske Aviser.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1830-11-12
Af Norvins berømte Værk: "Napoleons Levnet " vil Hr. Capt. Nygaard ogsaa Oversætter i Forening med Hr. Sec. Liunge af Walter, Scotts Napoleon) levere en dansk Oversættelse. Den vil udkomme i otte Hefter, og overlades Subscribenterne for 8 s. pr. Ark Trykpapiir. De, som have Walter Scotts Napoleon, kunde betragte Norvins, som et Anhang, hvori findes Gjendrivelser af de mange Urigtigheder, den berømte Romanforfatter har udstyret sit historiske Værk medDet qvindelige velgjørende Selskab har, ligesom i de forrige Aar, i Anledning af dets allerunderdanigste Beskytterinde, Hs. Majest. Dronningens Fødselsdag, ogsaa Aar uddeelt Præmie til Tieneste Piger for lang og tro Tieneste. Efter de 694 Ansøgninger, som derom vare indkomne, har Bestyrelsen dennegang belønnet 31 værdige Tjenestepiger med Gaver af forskjellig Størrelse til et Total beløb af 730 Rbdlr. - Med Deeltagelse erfares, at ti Hundrede og ti værdige Tjenestepiger allerede ere blevne belønnede af Selskabet, som i Anledning af vor allernaadigste Dronnings Fødselsfest vedbliver aarlig at uddele Præmier.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1830-11-12
Den 3die De sluttedes Examen theologicum, som begyndte den 27de Octbr. 18 Candidater havde underkastet sig denne. Kongl. Samfundet for Udgifvandet af Haandskrifter forande Scandinaviens Historia" i Stockholm har optaget Hr. Etatsraad, Prof. Engelstoft til corresponderende Medlem.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1830-11-12
Den 22de October er Grosserer J. Frølich anerkjendt som fransk Vice-Consul i Kjøbenhavn. "Haabet om at see vor gamle Næringsdrivt, Sildefiskeriet, hæve sig igjen hedder fra Aal berg, forsvinder desværre mere og mere. Selv de fortrinligste Stader i Fjorden give intet Udbytte mere, og ingen af vore nulevende Saltere og Fiskere kunne mindes et saa ringe Fiskerie, som det i nærværende Efteraar.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1830-11-12
Ved Forestillingen paa det kongel. Theater Fredagen den 29de f. M., faaes for første Gang i den kongel. Loge, Hendes Høifyrstelige Durchlauttighed, Prindsesse Maria af Hessen. Denne unge Fyrstinde er bleven confirmeret i Tydskland under Hendes høie Forældres nylige Ophold der.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1830-11-12
Den Dag, Rødbye ny Kirkegaard blev indviet undvege tvende Arrestanter for Stadens Arresthuus En Handelsbetjent i Stege har, som man siger formedelst Uenighed mellem ham og en Toldbetjent, dræbt sig selv, ved at stikke sig i Livet med en Kniv Den 5te Dennes tildrog sig i Randers den Ulykke, at Hr. Malermester Bechs yngste Søn druknede ved en Seiltour i Aaen. Han var 15 Aar gl., og havde samme Dag været til Altets.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1830-11-12
Den 9de October drev et Skib med Bunden i Veiret og uden Folks Medfølge ind paa Grund ved Nordby Strand paa Fanøe, Ribe Tolddistrict. Efter de paa samme fundne Documenter er det Kufskibet de Frau Ricka, Skpr. Geert L. Buss af OstFriesland, fra Langesund med Trælast bestemt til Leer. Hele Ladningen, og muligen ogsaa Vraget, formoder man at kunne faae bjerget.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1830-11-12
Den i No. 80 (fra Sønderborg Ugeblad) optagne Meddelelse om Prinds Frederik af Augustenborgs Udnævnelse til Chef for det slesvigske Curasseer Regiment, bør uden Tvivl forstaaes saaledes, at Hs. Durchl. er udnævnt til Chef for det i Staden, Slesvig garnisonerende Livregiment Curasserer, hvorved Hs. Durchl hidtil har staaet som Oberst, men til hvis Chef Prindsen nu, ifølge hiin Tidende, skal være udnævnt ved General-Major v. Bach manns Afgang.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1830-11-12
Døde. Kjøbenhavn: Caroline Sophie Hoffner 30 Aar; Mette Marie Nielsen, fød Bruun, 27 Aar; Frederiche Louise Tholstrup, fød Thomsen, 26 Aar. Fredensborg: George Goed. Aalborg: Enkefrue Christiane C. Brocholt, fød Lund, 82 Aar. Ulstrup Præstegaard paa Fyen. Karen Bagger, fød Larsen, 33 Aar Faaborg: Maren Catrine Voigt, fød Boemann, 57 Aar.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1830-11-12
Nye udkomne Skrivter. Technologiske, merantilske og flere bemærkninger, især iagttagne i Udlandet, af P. Frontin jun. Med 5 kobber- og steentrykte Tavler. - Ritual for Bispevelser, allernaadigst approberet den 12te Mai 1830. - Fuldstændig Concept bog til Brug ved den indbyrdes Underviisning i Læsning Skrivning, Regning, Geographie og Gymnastik, ugivet afPeetz, Lærer ved Mønsterskolen i Kamstrup. - Conceptbogtil Brug ved Tegning, af Samme. - Bagens latinske Grammatik, syvene Udgave, med Forandringer og Tillæg ved Prof., Dr. Fogtmann. - Læren om Lydene og deres Betegnelser i det gamle græske Sprog, historiskeritisk udviklet og begrundet af Prof. S. N. J. Bloch, tvende Hæfter, 182321832. Poul og Virginie, pantommisk Ballet i 3 Arter af Gardel, med Musik af Krentzer, ved Hr. Dandse Directeur A. Bournonville. - Hva er en Jesuit, besvaret af Eilert Andersen.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1830-11-12
Kjøbenhavns Børs den 2 November. Cours. Hamb. 2 M. - a vista 212. Spec. 212. Specier solgtes til 2 Rbd. 11 1/2 s. Bank-Disconto 4 pCt. Norske Speciessedler pr. 100 Sp. 155 a 155 1/2 Rbd. Sedler. Svenske Sedler pr. Rdl. Rigsg. 48 3/4 a 40 Rbs. Tegn. 4 pCt. Kgl. Oblig. 87 a 87 1/2 Rbd. Sdl. 182 1/2 Banco. Nationalb.-Obligationer 4. Febr. 1820, 102 1/2 Rbd. r. S. 108 1/2 i Sd).
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1830-11-12
Kjøbenhavns Havnepriser den 28 Octbr. Hvede. . 7 Rbd. 4 Mk. - s. a 9 Rbd. - Mk. - s. Rug. . . . 5 Rbd. 5 Mk. - s. a 6 Rbd. 3 Mk. - s. Byg, 2 radet, 3 Rbd. - Mk. - s. a 3 Rbd. 2 Mk. - s. beradet, 2 Rbd. 4 Mk. 8 s. a 3 Rbd. - Mk. - s. Havre. . . . 1 Rbd. 4 Mk. 8 s. a 2 Rbd. - Mk. - s. Ærter. . . . 6 Rbd. 3 Mk. pr. Tønde. Ved Tallotteriets 1387te Sætning i Kbhavn udkom 10. 76. 68. 67. 79.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1830-11-12
Avertissement, Jfølge passeret Udlæg bliver det, Raspihuusfange Jacob Christian Nielsen, Suabe og Hustrues, Boe, tilhørende og i Eerslew Sogn og Bye, beliggende Huus bestaaende af 5 Fag, og Haugekubbe, med Grund og Haugeplads opraabt til Bortsælgelse ved 3de Auctioner, nemlig: verdagen den 20de Dennes om Eftermiddagen Kl. 3, paa Raadstuen her Byen; den 4de December, ved samme Klokkeslet og paa samme Sted, og Mandagen den 20de December næstkommende om Formiddagen Kl. 10, paa det sælgende Sted.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1830-11-12
Saasnart sidste Auction er afholdt over Stedet, vorder samme Dag ved Auction bortsolgt, det bemeldte Boe tilhørende Løsøre, bestaaende af en J rakielæggerkakkelovn, Borde, Stoele Sengeklæder m.m. Conditionerne over Huset ere forinden til Eftersyn herpaa Contoiret, og blive saave som Conditionerne til Løsøret, bekjendtgjorte paa Auctionsstedet. Nyekjøbing, den 5. November 1830. Rummelhoff.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1830-11-12
Jeg Undertegnede er flyttet udenfor Vester Bom til Hr. Hanche. T. C. Hou, Jnstrumentsliber.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1830-11-12
Trykkes, redigeres og udgives i Thisted af J. S. Lund. Tille til Thisted Amts Avertissements=Tidende eller den Nord-Cimbriske Tilskuer. Ao. 1830. Fredagen den 12te November. No. 91.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1830-11-12
Blandinger. En Capitain Jørgensen fra St. Croix bestemt til Kjøbenhavn, som er indkommen læk til Comes, havde mødt Skibet Matschles, Capt. Menson, fra Demerara bestemt til Halifax, som Vrag. Skipperen og 3 Mand vare skyllede overbord. Skipper Jørgensen bjergede Styrmanden, og 2 Matroser.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1830-11-12
Ved en Kamp i Antverpen mellem de hollandske Tropper og Belgierne, blev en Capitain 3 og dart, som var dessetteret fra de kongel. Tropper, og atter blev gjort til Fange af disse, skudt af en hollandsk Soldat, i det denne sagde: "Ved Gud, hvem der forlader sin Fane, kan ikke være Krigsfange!
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1830-11-12
En rig Enke i Utrecht har af Patriotisme tilbudet selv at udruste 20 Jnfanterister.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1830-11-12
J Berlin er i disse Dage (med Aarstallet 1831, udkommet et mærkværdigt Skrift om et Jndivid, hvis gaadefulde, vid underlige Skjebne har tildraget sig saa stor og almindelig Opmærksomhed i næsten hele Europa, og skaffet ham Tilnavnet "Europas Barn!" Titelen er Caspar Hauser, ikke usandsynligen en Bedrager. Fremstillet af Politie raad Mercker i Nürnberg, Grundene til den Mistanke, som Forfatteren yttrer mod C. H., som han har havt Leilighed til nøie at iagttage, da de begge leve i Nürnberg, røbe en ovet og snild Jnqvisitior, men med Føie er allerede indvendt een af ham ikke gjendreven Grund mod hans hele Slutningsfølge: dersom C. H. virkelig er en bortløben Skoledreng, hvi har da Jngen savnet ham Har da Jngen, der savnede en bortløben Søn eller Slægtning, seet hans saa ofte kobberstukne litographerede Portrait: J Chemnitz har et betydeligt Antal agtbare Borgere truffet den Overeenskomst, fra en vis Dag af, ei at tage Hatten af for hinanden, men blot at tage til den naar de mødes.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1830-11-12
Ved Deyen af Algiers første Besøg hos General Bourmont i Cassaubaen, fortæller et fransk Maanedsskrift i Paris, at Gene talen var gaaet ham imøde til Trappen; Deyen greb strax begge hans Hænder, og sagde nogle Ord, som Tolken oversatte ved: "General! De er min Ven." Generalen førte ham ved Haanden ind i Værelset, og lod ham og hans Følge opvarte med Kaffe. Under Samtalen beklagede Deyen sig over, at han var bleven slet understøttet. Han sagde: at han havde samlet omtrent hundrede tusinde Mand imod de Franske; men havde ved deres forfinkede Ankomst mistet mange Folk; at Slaget ved Staonelli havde formindsket hans Hær næsten 220,000 Mand, skjøndt den kunhavde en 3000 Døde og Saarede; men Araberne vare blevne saa forfærdede over den franske Tactik, at de vare deserterede hver anden. De kunde ei begribe, sagde Deyen, at de Franske tykkede frem i god Orden, uden at fyre mod Folk, der i eetvæk skjød paa dem. De Folk, Deyen havde medbragt, for at bortfore endeel Effecter, der vare blevne i Fruentimmernes Gemakker og andensteds, tydede saa geskjæftigt op, at General Des pres's Uhr, Kjæde og Ragekniv gik med i Løbet. Da man berettede Deyen dette, sagde han: "Jeg har kun medbragt fire betroede Tyrker; at de ikke borttage Andet, end hvad der er mit, derfor indestaaer jeg; man hugge Hovedet af de Øvrige!" Denne Trudsel havde til Følge, at Uhret strax igjen kom tilveie. Næste Dag gjorde Over-Genetalen, med nogle af sine Stabsofficerer. Deyen et Contra-Besøg, hvorved Algiers forrige Behersker saae ganske ligegyldig ud, i det mindste syntes han mindre nedtrykt, end Dagen før. General sagde han: "De maatte ved mit Besøg igaar fatte slette Tanker om mig; men man styrtes ikke fra en saadan Høide, som den, hvorpaa jeg stod, uden at fornemme en Rystelse, Tiden ene kan mildne. Desuden kiendte jeg ei de Franske saaledes, som jeg nu kjender dem Jeg sætter Priis paa deres Høimodighed, og elsker dem af mit ganske Hjerte. Jeg er ulykkelig, fordi jeg blev slet underflyttet, Det var min Plan at afbrænde Byen, og sprænge mig, med den, i Luften. Regentskabet fattedes Currate. Nu er jeg ei mere ved derover. Hvad jeg meere beklaget, fordi de Franskes Høimodighed overgaaer mine Ønsker, er min NeveusDød. Han faldt for nogle Dage siden i Kampen. Overgeneralen svarede, at han ogsaa Aftenen før havde erfaret sin Søns Død. Rørt greb Deyen hans Haand, og disse to Mænd, der havde saa modsatte Jnteresser, syntes forenede ved een og samme Følelse, der for et Øieblik bortfjernede enhver anden Tanke. Paa General Desprez's Spørgsmaal, om han, ved sin Ankomst til Neapel, agtede at anbringe sine Penge der, svarede han: "Nei, jeg er en gammel Mand; de Franskes Høimodighed har sat mig istand til, uden Uroe at see Fremtiden imøde. Jeg vil af mit Skatkammer oppebære hvad jeg behøver, og, dersom Døden ei naaer mig, for dette et udtømt, vil jeg kaste mig i Armene paa Kongen af Frankerig, den Seierrige. Han har behandlet mig høimodig, og vil ei forlade mig, Han vil ei glemme, at jeg er en Vizir af Porten. Jeg sætter min hele Tillid til ham."
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1830-11-12
Kjøbenhavnsposten leverer nogle interessante Breve fra en dansk Reisende, skrevne i Paris fra den 27de Juli til den 8de Aug. 1830, hvoraf følgende Brudstykke udhæves: Den 2den August. Alting er nu i sædvanlig Gang, Barricader borttages og Vogne støie paa Gaden, Kl. 11 1/2 tog le Duc d'Orleans til Hotel Dieu for at besøge de Saarede. Efter at have været til Middag i Arbre See med R., gik vi derfra tilsammen til Theatre POdeon. Man gav først Tartuffe, le drapean tricolore saaes paa Parterret, og man applanderede og skreg bis hvergang der kom en Replik, som kunde anvendes paa Kongens og Præsternes falske Devotion. Alle Acteurerne havde trefarvet Baand og Cocarde paa Brystet; Prima Donna M. Moreau Saint(en meget smuk Kone) har en trefarvet Bouqvet. Jkkun Tartuffe havde et hvidt Baand, Midt under-Stykket taate en af Parterret til en af Skuespillerne (Valeres Fremstiller: "Jourdain, les couleurs tricolores, hvorpaa han svarede: "Monsieur, les voila!" visende paa sin Kjole (de kunde nemlig ikke godt sees for Brodereriet).
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1830-11-12
Jmellem Acterne blæste Orchestret Marseillaner Marschen, og der legedes forskrækkelig med Fanen, som snart sattes op i Logen ved Scenen, bekrandsedes, og snart i la loge de l'Ex-Roy ligefor Theatret, Fanebæreren havde Berangers Sange i Haanden og vilde til at synge le Drapeau, men der blev raabt, at Nourrit siden vilde synge den fra Scenen, og han maatte tie stille. Ved Enden af Tartuffe traadte en tyk Acteur frem i Schweizerdragt og fangMarseillanermarschen, med Chor af Publicum aux armes citoyens! J Verset liberte liberte cherie maatte hele Publicum, i Paterre og Loger, paa Knæ, vi med, og det faae ret pudseerligt ud), og vi laae saaledes indtil aux armes &c., da hele Publicum, paa Commando Ordet: Debout, pludselig foer iveiret og istemte Choret. Tartuffe blev bragt ind af tvende Nationalgardere i civil Dragt med Geværer, det hvide Baand blev revet af ham og Cocarden sat paa ham, til stor Glæde, og nu sang han med, saa det var en Lyst; en Stemme fra Parterret raabte at Kongen var standset i Rambouillet; hvorpaa lød megen Bravo! Derefter gaves Guillaume Tell, Tragvedie paa Vers, hvori Ligiers spillede godt Tells Rolle og en lille Dreng udmærket godt Sønnens. Jmellem Stykkerne fik den unge Mand med Fanen endelig Lov til at komme op paa Scenen med den, og efter at have sagt: "Messieurs skal beaucoup de patriotisme, mais bien pen de voix," sang han Barangers Orapeau med ynkelig Stemme og efter en slet Musik. J Tell afbrødes ofte Acteurerne ved Applaus og bis, hver Gang noget Anvendeligt forekom, og da Gesler faldt, kom Fanen paa Theatret og der blev stærk skreget. Alle Schweizerne i Stykket havde Cocarden. Til de Sange, som bleve blæste af Orchesteret mellem Acterne, klappede Publicum Takten af at Magt. Paa Hjemveien gik jeg med Re i et Kassehuus at drikke Øl, og her kom en Trup Studenter ind med Noder og en fiirstemmig Sang blev sjungen, som gik taalelig godt, og derpaa samlede de i en Hat pour les blesses, hvor vi da ogsaa maatte yde vor Skjærv.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1830-11-12
Indenlandsk. J Apenrade blev Stadens ny Raadhuus indviet paa Hs. M. Dronningens og Kronprindsessens Fødselsdag, den 28de f. M.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1830-11-12
Copulerede i Aalborg, den 29de October: svensk og norsk Vice-Consul P. Pagh og Frøken Ade Hoffmann. – J Aabye Kirke, under Stamhuset Birkelse, den 4de Nokember: Forst. og Jagtjunker Ludvig Ditlew Baron af Schaffalitzkyde Muckadel og Frøken Catharine Elisabeth de Skeel.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1830-11-16
No. 92. Ao. 1830. Den Nord=Cimbriske Tilskuer, eller Amts Thisted, privilegerede. kgl. allernaadigst AvertissementsTidende. overalt i Danmark. Forsendes med Brevposten, 16de November. den 16de November. Tirsdagen.