Politivennen, 1802-01-01
Om Snee- og Jis-Renovation i store Stæder. (fortsat fra No. 191) Da Fortogene nødvendigen saa hastig som muligt bør befries for den paa dem faldne Snee, og denne ikke kan bringes andenstee hen end paa Kørebroen, saa bør den der strae af den, som rydder Fortoget, udbredes og jævnes saavidt muligt, og denne Jæevniing siden fuldendes med Sneploven. J meget brede Gader derimod kunde denne fra Fortogene udkastede Snee uden synderlig Ubekvemhed blive liggende opstablet paa Kørebroen tæt ved Rendestenen. Dog havde disse Banker den Ulejlighed, at de i stærk opslaaende Tø hindrede det smeltede Vands Afløb fra Kørebroens Ryg, og maatte altsaa da strax skæres igjennem for at give Afløb. Det ujævne Snefald ved stormende Vejr gjør undertiden Vognkørselen nødvendig paa Landet, medens Gaderne i den store Stad give godt Slædeføre. Mange Torvefarere kunne ogsaa allerede være kørt hjemme fra, førend der faldt Snee nok til at give et taaleligt Slædeføre. Ligeledes foretrækker Landmanden Vognen fremfor Slæden, naar han i Enden af Vinteren, især hvis det lader til Tøvejr, belaver sig paa en lang Stadrejse. Det kan derfor ikke vel formenes Torvefarerne at komme ind i Staden med Vogne, men nok at køre omkring i den. Een Gade fra Porten til Axeltorvet er nok for dem, og den maatte man ansee som opofret, hvorover dens Bebaere saameget mindre vilde klage, som de for det meste leve af Handel med Torvefarerne. Andre fornemmere Rejsende maatte det ikke heller uden Ubillighed kunne nægtes, paa Vogn at komme ind i Staden, men ikke burde de køre videre ind deri, end det var Torvefarerne tilladt. Ligesom de, der til Vogns vilde forlade Byen, enten ved Portene eller paa Axeltorvet maatte bestige deres Vogne. Jngen kunde klage over det Paabud at køre med Slæder eller Kaner; det skulde da være Vognmænd og Hyreskudske, der ømmede sig ved det første Udlæg. Dette kunde maaskee være ubelejligt for nogle af dem, men man vil dog lettelig indrømme, at Fordelen ved denne Renovationsmaade, vejede mod dens Ulejligheder, gjøre den langt anpriseligere, end Bortførelsesrenovationen, hvis sande Fordele neppe eller seent opnaaes, men hvis Ulemper ere saa talrige, vedvarende og uundgaaelige. J øvrigt vilde det være at undersøge, hvilken Form Sneplovene helst burde have. Den spidse til Siden skuffende Plov burd eikke bruges, men heller en foran lige bred, noget opstaaende, som en Tromle (dog uden Valse) virkende Maskine, der nedtrykte Bankerne, o i det hele sammenpressede Sneen. mendestenene bør ophugges og deres Løb *) vedligeholdes, saalænge de ikke bundfryse, hvilket i tætbyggede Stæder ikke skeer førend Kulden har opnaaet flere Grader.**) Jis og Skarn, som optages af dem, J en Stad, bør ikke blot om Vinteren, men alletider, Rendestenenes Rydning først skee paa de laveste eller nederste Steder, før paa de højere, eller paa dem hvor Løbet kommer fra. J København bør saaledes Gotiersgadens Render f. Ex. ikke ryddes før Hallandsgases og saaledes de øvrige Sieder, Ogsom en Følge heraf bør Skarnagerne, der borttage. Rydningen, komme tidligere i de lavere end i de højere Gader J næsten de fleste store Stæder ere de brede Gader i Udkanter. Det er ligefrem at RenDestenene her tilfryse tidligere. Disse Gaders Beboere maatte vedblive at yphugge indtil Rendestenene i de tætbebyggede Egne bundfrøs. maatte omhyggelig lægges paa et Sted paa Hældingen af Kørebroen, og hver Dag af Skarnslæderne borttages. Denne Rensningburde derfor ikke skee før kort for Skarnagernes Ankomst (ligesom ogsaa Fejeskarns Udbærelse nødvendig maatte oppebie denne), og den daglige Pløjning først skee i hver Gade efter at Skarnslæderne havde været der. Naar Kulden bliver saa stræng, at Rendestenene hastig bundfryse, er deres Ophugning et ligesaa unyttigt som møjsommeligt Arbejde. Ved Hoved-Optøninger maae Rendestenene i fornøden Orden strax ophugges, mens Gadernes planerrde og sammenpressede Snee vil kunne ligge indtil en stor Deel deraf er optøet, og først naar Vejret lader dømme, at den om et Par Dage vil ganske tøe op, bør Vognene tillades, men da ogsaa Sneen skuffes sammen i Bunker, for deels ganske at optøe, deels at bortføres.