Berlingske Tidende, 1797-04-24
Af en Skrivese fra Wien, den 8de April De i Gaar indløbne Efterretninger fra Erkehertug Carls Armee vare endnu ikke af noget behageligt Jndhold: thi Hs. Kongelige Høihed er med Forliis bleven trængt tilbage, fra sin Position ved Knittenfeld. Hovedqvarteret befandt er Armeen bleven opstilt bag Bruck i en meget fordeelagtig Po sig i Bruck ved Muhr. Efter videre indløbne Beretninger, sition. Den høire Fløi er i Vordernberg, og den venstre støder til Biergene, som gaae imellem Oversteyermark og Salsburg mod Østerrige. General Spørks Corps, om hvilket man sagde, at det var bleven indsluttet, efterat Passet Pontafel var indtaget, har fundet Middel til at komme igjennem det Salourgiske, uden at Fienden har været i Stand til at tage den Mand fra ham. Dette Corps har forenet sig med Erkehertugen, og i Tyrol er General Mack ankommen med 20,000 Mand, som nu efter de sidste Beretninger allerede skulle være i en saadan Linie, at de kunne agere i Forening med Erkehertugen. Man lover sig derfor meget af Armeens nærværende Stilling. Forsvarsanstalterne blive imidlertid fortsatte paa det storiaste. Den i Onsdags begyndte Rebruttering vedvarer endnu, og træffer fornemmelig de herskabelige Betientere. Herskaberne selv, indstrænke sig til det høist nødvendige. Af Fyrst Lichtensteins Betientere ere at, og af Fyrst Schwarzenbergs ere 10 blevne tagne. Det samme har truftet forholdsviis ethvert Herstad, Det wienske Friecorps har aabnet tvende hvervepladser, og har opfordret alle Patrioter til at tage Deel i Fædrenelandets Forsvar. Tilløbet til samme er meget stort. - J Tirsdags Eftermiddag blev Borgerskabet sammenkaldet og Regiering: Præsidenten Grev Sauran, forebrog det i den store Raads saal: at da Hs. Majestæt endnu ikke havde været saa lykkelig i sine Bestræbelser for en varig og ærefuld Fred, som han havde ønsket, og Fienden var trængt ind med en stor Mant i det Jndre af Landet selv, saa var det nødvendigt, for at erholde en ærefuld Fred, at sætte Dæmning for denne Strøm Hs. Majestæt havde den Tillid til de vienske Borgeres Troeskab, at de modigen vilde hielpe til, at slaae Fienden tilbage og til den Ende, da det var umuligt, at Staden Wien formedelst dens store Forstæder, kunde blive forsvaret, begive, sig til de yderste Grændser for at tilbageholde Fienden. Borgerne lovede at giøre alt for deres Monarch og elskte Fædreneland. Dog gjorde en den Anmærtning, som bien undersigt tet af flere, at i det de vare beredte og forsikrede paa det vore ste, at giøre alt hvad der stod i deres Kræfter, at tvinge Fienden til en ærefuld Fred, ønsker de ogsaa, at Adelen vilde bidrage sit dertil, aflevere sine mange Betientere til Statens Tieneste, og ikke som allerede nogle havde gjort, undvige fra Staden; hvor paa Grev Sauran svarede, at han var beredt, at gaae med dem til Grændserne. Jmidlertid bler Sagen taget i nærmere Overveielse af Borgerne; og just som de i Dag Formiddag vilde tage der sidste Beslutning, kom Stadshauptmanden, Grev Kuffstein, og med ham den nuværende Gouverneur i Grav, Prindsen af Wurtembergs som Dagen forhen var ankommen derfra, og allerede var bleven udnævnt til Commandant for Borgerne. Dennegladede sig over at befinde sig iblandt saa brave Mænd, som han skulde have den Lykke at anføre og udbad sig at blive optaget blandt Borgernes Tal. Dette sidste Diske blev optaget og bevilget med megen Fornøielse, men i Henseende til Forsvarelsen, svarede man følgende: Da det første Forslag, angaaende at forsvare Grændserne, var bleven gjort Borgerskabet, var Sagen dem alt for uventet, at det i Øieblikket behørig kunde svare derpaa. Efter modent Overlæg var deres Beslutninere at tiene uden for Viene Linier, for ikke i deres Fravære at give deres Eiendomme til Priis for et Strelsvartie, me allene inden for samme, for at vedligeholde Rolighed og Oden. Derimod vilde de sende den største Deel af deres Fol og i Fald det gjordes fornødent, alle til Grændserne; to maatte de bede Hans Majestæt, at forsyne disse Folk med C. varer, Munition og Levnetsmidler for Tilførselen vilde selv forge. De vilde ogsaa understøtte deres Folt med forne ne Penge, og efter Tilbagekomsten give dem Premier. Ur form behøvede dette, men enhver skulde gaa sine egne Kl. der. Paa Mandag skulde de allerede giøre Begynde, Samlingspladsen skulde være paa laciet. Man skulde til sørge for gode Officerer, som kunde imodtage dem og brindem Leiren paa Menlende Halde. Dog udbad man sig, de ikke bleve brugte til videre Tieneste, end at staae Fiend bort fra Grændserne at dog dage vist vilde at gode Hier udvist at kapperhed vilde skulde staae under Slotten, sti vende hiem, naar følgen blev sluttet, og for bestandig va befriede for den militaire Concription. Og dann Depution har i Begreb med at foredrage hans Majestædette bad de Prindsen af Haartemberggaar være dens Anfører og forstille Hans Majestæt samme. Monarten imodtog Deputtionen og Tilbudne paa det naadige og overdrog, et Borgernes Begiæring, Commanden over deres Fol Prindsen af Würtemberg. Dasaa den Begiæring, at atte skulde foretages noget, i Hemeende til dette Corps, ud at værge Borgerne til Raads, for at vedligeholde den behøge Orden og Enighed, blev roset og antaget.