JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-09-27
Jfølge Skrivelse fra St. Croix ere alle Skibe der komne paa Grund i den meget stærke Storm Natten mellem den 26 og 27 Juli. Skibet St. Croix af Flensborg kom af Grund næste Dag; Skibet Tidselholdt af Flensborg, er dreven paa Klippen og af 300 Fade Sukker, det havde ombord, ikkun 50 blevne reddede; Constantia af Kjøbenhavn, bestemt til Kjøbenhavn med 200 Fade Sukker ombord, maa losse sin Ladning; Genius fra Flensborg, og Grant fra Kjøbenhavn ere igjen komne af Grunden; Devotion af Kjøbenhavn er og løbet paa Grund, formodentlig med kun liden Skade. Henriette Lovise af Kjøbenhavn er ankommet til Portorico med 3 1/2 Fod Vandi Skibet og Tab af Topmasterne, Seil &c. Søeblom1sten af Kjøbenhavn er kommet paa Grund ved Portorico, men Man haaber at faae det af uden Skade.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-09-27
J London er Prisen paa Sukkere steget, som en Følge af de ringere Forraad end ifjor ved denne Tid og Orkanens Ødelæggelser paa de Vestindiske Øer. Ny Rug til Udsæd staaer i høi Priis, da der kun bringes lidet til Torvs. Efter Hvede var den 16 d. levende Søgning, dog uden Priisforhøielse; ogsaa efter Havne var der mere Spørgsmaal. Naar undtages Rug og bedste Sort Havre var det i Hamborg den 17 d. flaut med Kornvarer, men endnu mere med Rapsæd, som Man ogsaa kunde kjøbe 6 til 12 Mk. billigere.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-09-27
Den projekterede Dampskibsfart imellem Jylland og Kjøbenhavn skal udføres ved 110 Actier, hver paa 500 Rbd. Sølv. Hr. Grosserer Jacob Holm i Kjøbhvn, der nævnes som Hoved=Entrepreneur, har tegnet sig for 40 Actier. Den hele Indretning vil efter Overslaget komme til at koster i det høieste 55,000 Rbd. der udgjør ovennævnte Antal Altiers Beløb, allene Maskineriet vil komme paa circa 36,000 Rbd. Sølv. Hvis denne Paketfart kommer istand, da er Bestemmelsen, at den skal foretages togange ugentlig mellem Aarhuus og Kjøbenhavn, og hver anden Uge engang fra Aalborg til Kjøbenhavn, paa hvilken Fart ogsaa Helsingøer, skal anløbes. En saadan Reise vil kunne gjøres i 15 til 20 Timer. J en Kalkiil, som følger med Jndbydelsen, gives Aftiehaverne Haab om 18 - 20 PCt. Hos Hr. Kommissionair og Spediteur Laur. A. Jahnsen i Aarhuus, Entreprisens Medarbeider, kan Man tegne sig for Actier dertil. Med Jndbydelsen følger tillige en Tegning af Sti bet, der bliver 110 Fod langt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-09-27
Mandagen den 15 d. løb den nye Skonnert Nicolettes Minde af Stabelen paa Nyhavns Værft i Aalborg. Dens Drægtighed er 43 1/2 Kommercelæster, og den dristige Eier Hr. Winkel har intet sparet paa Umage og Bekostning, ligesom den skjønne Form og smukke Arbeide gjør Bygmesteren Hr. Bonnesen megen Ære. En Brig af den dobbelte Størrelse skal nu paa samme Værft tages i Bygning af samme Mester.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-09-27
Videnskabelighed. J den ortografiske Fride leverer Professor Molbech nu i Aftenbladet en Anti=Hermod, eller Bidrag til Forsvar for historisk Sandhed, dansk Skrivebrug og Retskrivning imod Prof. Rask, og i den theologiske læses i Kbhvns Skilderie No. 77 under Overskrift: "Nok et Kirkens Gjenmælet et Brev fra PreDegn til Pastor Grundtvig, der viser, at Peer Degn har Styrke i satiriske Vaaben, som, naar de bruges saaledes sikkert gjøre bedste Virkning.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-09-27
Dr. S. L. Baden har og i Hr. Østs Archiv ladet høre en Stemme om Professor Clausens og Kirkens Gjenmæle, om hvilken sidste det hedder: " denne Pastor GrundtvigsPamslet blæses, eller rettere tudes, til Allarm, som stod vor Frelsers Kirke i lys Lue.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-09-27
Endnu en tredie litterair Feide, Sognepræsten til Holbek og Meerløse, Prof. og Dr. Larsen, vil af Ligheden mellem adskillige af vore Stæders og Byers Navne med de engelske, f. Ex. Aalborg med Aldbrough. Suffolk, Burg med Burgh i Norfolk, Callundborg, med Callbury, Colding med Coldingham, Fladstrand, med Fladda, Grenaae med Greenknow, Halsted, Holbech &c., have fundet, at vore Forfædre og de kristelige Missionairer have bragt Stæders Navne fra Engelland, Skotland og maaskee selv Jrland over til Os. Denne Paastand, som ogsaa er latterliggjort i Aalborg Stifts Adresse-Avis, findes i Kbhvns Skilderie gjendrevet af Professor Rask som stridende imod al historisk Erfaring, da efter ham Jslandsk er den rette Kilde til Forklaring af vore gamle Stedsnavne, medens nogle nyere udledes maaskee med Rette af Tydsk.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-09-27
Den store persiske Ordbog de syv Have kaldet, forfattet af Abulzaffir, Meizeddin Shahinzeman Chazireddin, Haider Padishali, Sultan af Onde i det nordlige Jndien, er nu ogsaa af det engelsk ostindiske Handels selskab igjennem det kongel. danske Departement for de udenlandske Sager tilstillet Universitetsbibliotheket. Den er i syv store Foliohæfter, hvoraf Navnet de syv Have, men lader sig beqvemt indbinde i to Bind. Det syvende Hæfte udgjør et eget Værk, nemlig en Sproglære; den egentlige Ordbog indeholder neppe meere Text end den store arab. Ordbog Osmus, der i to meget store Qvartbind er udgivet i Kalkutta 1817, og Sproglæren er ikke nær saa vidtløftig som Lumsdens persian Grammar, 2 Bd. Fol. Kalkutta 18051810. Man seer saaledes, at Værket er ikke saa uhyre, som Man af Navnet kunde formode, hvilket dog snarere geraader den kongel. Forfatters Smag og Sands for det brugbare til Ære end til Daddel.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-09-27
Den 12 Septbr. begyndte Exammen i Nyborg lærde Skole. Den dimitterer i Aar 6 Kandidater, nemlig J. Engelsted, C. Schmidt og A. Schalburg fra Nyborg, J. Colding fra Giislev, S. H. Jørgensen fra Kullerup, og P. C. Rasmussen fra Ærøe. Blandinger. J Sparekassen for Aalborg Bye og Omegn have fra 12 Juni 1824, da den begyndte sin Virksomhed, og til 11 Juni sidstl. 279 Jnteressentere gjort Jndskud til Beløb af 17,004 Rbd. 33 s. Repræsentativer. Det forholdsviis største Antal af Jnteressentere ere Børn og Skolediscipler, i Alt 150, det næste Tienestetiende, nemlig 29. Af Haandværksklassen have derimod ikkun, gjort Jndskud i Kassen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-09-27
I Dagen læses følgende hæderlige Afskedshilsen til en Embedsmand, som her maa interessere saa meget meere, da han er fød i Fyen, hvor hans retskafne Moder boer paa Gaarden Klarskou ved Odense: Lyngbye den 19 Septbr. 1825.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-09-27
Jdag forlod den elskelige og her almindeligt elskede DistriktsLæge Hr. Leth Lyngbye og dens Omegn, for at tiltræde sit Embede, som Land=Physikus i Nestved. Den fordringsløse Retskaffenhed, som i Forening med hans Embedsduelighed, udmærkede Manden, den ufortrødne Flid, med hvilken han besøgte enhver Syg, endog den ikke Erkjendtlige, den Godhed hvormed han antog sig de Fattige, kort sagt, hans hele christeligkjerlige Forhold giør, at vi med billig Smerte føle ved Afskeden og af Hjertet lykønske Nestved og dens Omegn, der vandt ved vort Tab. Vor hjerteligste Tak og vore oprigtigste Velsignelses Ønsker følge ham, og den Gud, der er Kjerlighed, bønhøre vore Bønner for hans og elskede Families stedsevarende Paa Lyngbye Menigheds og egne Vegne Vel! B. F. Rønne, Stedets Præst.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-09-27
J den Sag, som har reist sig mellem Hr. Deichmann & Co. og en Farver i Aarhuus, indeholder Dagen No. 228 følgende Erklæring: Præparerede Farvervare. Hr. P. Chr. Deichmann (Snaregaden Nr. 3) har erholdt 8 Aars udelukkende Privilegium til i Kongeriget Danmark at tilberede og blande Farvematerialier til Farvning af uldne og linnede Tøier paa den af ham anmeldte Maade, samt sælge disse Materialier i Pakker med Forskrivter og Anvendelsen. Hr. P.C. Deichmann & Komp. have derefter under 15 Marts d. A. udstædt en Bekjendtgjørelse om samme, hvori det hedder: Den gunstige Modtagelse og det bifald vore Fabrikater hidtil overalt have fundet, og saamange Sagkyndige og agtede Mænds fordeelagtige, mundtlige og skriftlige Vidnesbyrd for samme, givet os det Haab og den Forviisning, at Enhver som vil bruge dem vil finde sig fornøiet. J Henseende til Prisen kunne vi forsikre at saadanne Vare, som vi stedse gjøre os det til Pligt at levere, ei kunne sælges til billigere Priis, og at vi saalidet som nogen Anden ikke ville kunne nedsætte denne, uden væsentlig Forringelse i hines Godhed. Vi finde os saavel til Forbrugernes som vor egen Betryggelse forpligtede at bede iagttaget, at vi maae holde os fritagne for alt Ansvar med Hensyn til de Pakkers Jndhold, hvormed der ikke følger en med vort Firma forsynet trykt Forskrift, da vi ikke have meddeelt Nogen de Forhold af Farvestoffe, hvoraf vore Pakker bestaae, og fremdeles kunne forvisse Publikum, at Jngen med den nødvendige Nøiagtighed er eller har været istand til at kunne udfinde Bestand delenes virkelige Forhold til 15 af de falbudne Kouleurer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-09-27
De Herrer Deichmann & Komp. har nu foreviist Redaktioner deres Priiskourant, som benævner: "Mørk Træblaat, som en næsten lige med ægte Farve, og anvendelig til Trendgarn og da det maa ansees som et Beviis for sammes Godhed, Brugbarhed, og billige Priis, at det bliver meget søgt, er bleven foreviist 14 forskjellige originale Ordrer fra Hr. Kjøbmand Fald, i Hillerød, som blandt andre af deres Farvevarer har i Særdeleshed reqvireret Pakker med Linnedblaat; ligesom og en Kjøbmand i Nakskov, Hr. Røepstorff, ligeledes i dette Aars Korrespondence har 7 Gange indsendt 7 forskjellige Reqvisitionerin specie paa Linnedblaat. Ligeledes har Hr. D. forelagt Redaktionen en notarial Extrakt af hans Beskrivelse til det Kongelige Generaltoldkammer og Kommerce=Kollegium, hvorefter bemeldte Linnedblaat indeholder flere Jngredienzer end de at Hr. Tarliong opgivne. (See Dagen No. 212.) Da Hr. De& Komp. saaledes, og ved flere originale Dokumenter, har beviist deres Virksomhed i at befordre Afsætningen af deres for Huussliden sikkert ikke uvigtige Præparationer, hvis Godhed er beviist for vedkommende Authoriteter med 50 Breve fra forskjellige Korrespondentere, foruden en kompetent chemisk Professors Erklæring, synes Hr. Tarliongs modstridige Bekjendtgjørelse der især angaaer mørkeblaat, og der i det Hele bærer Præg af Uvigtighed, ikke at fortjene Tiltroe, eller at kunne svække saamange andre gyldige Beviser. - Hr. D. har og, efter Bekjendtgjørelsen af det Tarlingske Angreb, havt en Ordre fra Aarhuus blandt andet paa Linnedblaat, som beviser, at Tarliong paa sit Boepælsted selv ikke har fundet Tiltroe.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-09-27
Vakancer. Under det danske Kancellie: Byefoged- og Skriver-Embedet i Sæbye, samt Herredsfoged og Skriver-Embedet i Dronninglunds Herred. - Herredsfor ged= og Skriver-Embedet i Børglum Herred. - Gyrsting og Flinterup Sognekald i Sjælland, 417 Rdlr. Forhenværende Sognepræst Hr. Ursin er tillagt i aarlig Pension 300 Rbdlr. Sølv, hvoraf de 200 Rbdlr. Sølv aarlig, indtil Udgangen af Aaret 1827, ere allernaadigst bevilgede af Kongens Kasse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-09-27
Stillinge Sognekald i Sjælland, 550 Rbdlr. - Under General-Toldkammer- og Kommerce-Kollegiet: Toldkasserer-Embedet i Foldingbroe. For Oppebørselerne stil des Sikkerhed, til Beløb 7100 Rbdlr. rede Sølv. - Toldforvalter-Embedet i Apenrade. For Oppebørselerne stilles Sikker, hed, til Beløb 2000 Rbdlr. rede Sølv.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-09-27
Beltpassage fra den 21 til 25 Septbr. 1825. Fra Fyen til Sjælland. Stud. art. J. C. Rasmussen, C. F. F. Opitius, L. A. F. Rasmussen, P. F. Hausen, T. A. F. Paulsen, F. Carstensen, B. C. W. Lind, F. Møller, H. Nielsen, H. B. Wellejus, G. Fabricius, N. Thorup, F. A. Hansen, L. F. Krag, C. Sidenius, S. H. Jørgensen, C. F. Schmidt, J. C. Colding, A. Schalburg, P. C. J. Rasmussen og J. Engelsted; Jomfruerne J. Nyholm og C. Toblesen; Kjøbmand J. Beck; Disciplerne P. C. F. C. Worm og O. C. G. Honum; Pastor Sørensen; Madame Jordan med 2 Døttre, Forvalter Herdahl; Hr. H. Hjorth; Sognepræst Pingel med Familie, Fuldmægtig P. Larsen; Pastor H. Hansen, C. A. Mølmark og J. D. Christensen; Enkefrue C. Nybroe; Søekapitain, Ridder A. C. Coderfeld med Familie; Pastor D. Davidsen; Kjøbmand A. H. Hartmeyer; Lærer H. J. Wille; Lieutenant v. Føns; Høiesterets=Sekretair J. S. Hohlenberg; Frue Langhoff; Apetheker C. S. Rasmussen; Kammerraad A. Lassen med Søn; Forpagter C. W. v. Bülow; Pastor Sidenius; Kand. theol. J. C. Balslev; Student P. W. Nielsen; Oberst v. Rømer, Jnspekteur over Infanteriet; Lieutenant v. Woldicke; Hs. Excellence, H. O. Greve af Danneskjold Samsøe, Assessor auscultans Generalpostdirektionen, med Tjener; Hs. Excellence C. Greve, af Danneskjold Samsøe; Baronesse Holsteen. Fra Sjælland til Fyen. Kancellieraad, Borgemester Cederfeld; Pastorinde Eckermann med 3 Børn, Madame Steinmann; Stiftsphysikus C. Guldbrand; Oberst v. Heide, Chef for Veikorpset; Student A. A. Petersen; Statsraad F. A. Ployen; Skomagerne H. N. Wan tinge, L. Lund, Holst, J. Buch, R. Buch, J. Wilhelm, S. Roed, H. Holbech og J. Clausen, Hestehandlerne P. Andersen, og P. Schjøn; Kjøbmand G. D. Levenhagen; Exam. juris E.H. Selmer; Kammerraad, Bye= og Raadstueskriver Steenstrup, med Frue; Madame Smørholm; Hattemagerne J. Brodersen, N. Johansen, C. F. Meisneer, M. A. Lerche, J. Jantzen og H. Dørch; Handelsbetjent J. H. Levin; Stud. chirurg. H. F. Black; Major og Grosserer H. F. Prætorius; Madame A. C. Th. Christensen, Jomfrue M. Jacobsen; Madame A. K. Meelbye, Viinhandlersvend C. J. Lorenzen; Lægen C. A. Kongsted; Toldbetjent C. Lund; Jomfrue A. T. Botcher; Avlsforvalter N. Jelling; Krigs=Kancelliesekretair D. Hosskjær; Student J. A. Lorenzen; Høker J. Jensen; Knaphandler M. Nissen, Hestehandlerne Weinschenck og N. Lassen; Brændeviinsbrænder, J. Jensen; Kammerherre, Stiftamtmand v. Castenschjold med Familie og Følge; Krigsassessor, Postmester J. C. Bay med Frue og Datter.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-09-27
Kjøbenhavns Torvepriser den 23 Septbr. 1825. Rug. Td. 2 Rbd. 4 Mk. - s. a 5 Rbd. - Mk. - s. Byg. Td. 3/4 Rbd. - Mk. - s. - 2 Rbd. 1 Mk. - s. Hvede. Td. 3 Rbd. 2 Mk. - s. - 3 Rbd. 5 Mk. - s.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-09-27
Kjøbenhavns Torvepriser den 23 Septbr. 1825. Rug. Td. 2 Rbd. 4 Mk. - s. a 5 Rbd. - Mk. - s. Byg. Td. 2 Rbd. - Mk. - s. 2 Rbd. 1 Mk. - s. Hvede. Td. 3 Rbd. 2 Mk. - s. - 3 Rbd. 5 Mk. - s. Havre . . Td. 1 Rbd. 2 Mk. 12 s. - 1 Rbd. 5 Mk. 12 s. Ærter . . Td. 2 Rbd. 4 Mk. - s. - 3 Rbd. - Mk. - s. Røget Flesk Lpd. 1 Rbd. 3 Mk. 8 s. - 1 Rbd. 5 Mk. - s. Grøns. dito Lpd. 1 Rbd. 2 Mk. - s. - 1 Rbd. 2 Mk. 8 s., Smør Fjerd. 13 Rbd. 4 Mk. - s. - 16 Rbd. 4 Mk. - s. Æg . . Snesen =Rbd. 1 Mk. 2 s. - : Rbd. 1 Mk. 4 s.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-09-27
ertissements. Paa Adressekontoiret faaes: Napoleon, hans Familie, hans Keiserdømme, hans Stiftelser. Stort historisk Tableau, med Figurer, Jndskrifter og allegoriske Dekorationer, fortræffeligt udført i Steentryk, 22 Tommer høit og 31 Tommer bredt, paa Velinpapiir. 3 Rbd. 18 s. Dange, speilende sig i et hende af Amor foreholdt Speil.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-09-27
Pariser Steentryk, 8 Rbd. Dethemmelighedsfulde Huus. Et Portrait Malerie af Kruse. 3 Rbd. 2 Mk. heftet. St. Ronaus Brønd. En Fortælling af Walter Scott. 1ste Hefte. 1 Rbd.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-09-27
Ny almeennyttig Samler. Et Maanedsskrift af blandet Jndhold. 4de Binds 1ste Hefte. 2 Mk.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-09-27
Nogle bemærkninger over Kommen og Rapsædavlen af Ægidius. 2 Mk. heftet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-09-27
Skipper H. Andresen afseiler fra Kjøbenhavn til Odense, sidst i denne Uge og medtager Fragtgods. 2 smukke Værelser til Gaden, samt Staldrum og andre Beqvemmeligheder, er strax at faae til Leie i min iboende Gaard paa Nørregade. Odense den 19 Septbr. 1825. Hald.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-09-27
Efter passeret Udlæg og vedkommende Udlægshavers Begjæring, vorder Gaardmand Jørgen Nielsens paaboende Selveier=Bondegaard i Lykkebye, der staaer for Hartkorn Ager og Eng 5 Tdr. 5 Skpr. 2 Fdkr. - Alb., med sammes Bygninger og Tilliggende, stillet til Bortsalg ved 3 Auctioner, som afholdes Tirsdagene den 11 og 25 October, samt Torsdagen den 10 Novbr. næstkommende, hver Dags Formiddag Kl. 11. De 2 første Auctioner afholdes i Birketingshuset i Tranekjær og den 3die og sidste Auction i Gaarden selv. Gaardens Bygninger ere for faa Aar siden af nye opførte, og dens tilliggende Jorder, som ere udskiftede og tildeels indhegnede med levende Gjerder, bestaaer af over 60 Tdr. Land, foruden overflødig Tørveskiær og en Skovpart i Steengade Skov. Efter Omstændighederne kan med Gaarden følge endeel Besætning og Jnventarium. Konditionerne ere forinden Auctionerne til Eftersyn hos Prokurator Krogsgaard i Rudkjøbing. Hvilket herved bekjendtgjøres, i Overeensstemmelse med Plakaten af 22 April 1817. Grevskabet Langelands og Strynde Birks Kontoir den 5 Septbr. 1825. Holm.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-09-29
No. 137. 54 Aargang. Fyens a. Stifts privilegerede. Kongelig allene Avertissementstidende. Adresse-Avis og overalt i de Danske Stater. Forsendes med Brevposten, Udgiveren Søren Hempel i Odense. Redigeres, trykkes og forlægges af September 1825.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-09-29
Torsdagen den 26.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-09-29
Adskilligt. Jblandt flere historiske Bidrag, hvilke findes opbevarede i det, med lige saa megen Jndsigt som Smag og Flid, at Hr. Overkrigskommissair N. C. Øst redigerede Archiv for Plykologie, Historie, Literatur og Kunst, er følgende i flere Henseender interessante Supplik, forfattet at Mag. Frantz Kyhn til Amtmand Dauw for Forvalteren paa Nørre=Aabye (i Fyen).
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-09-29
Høiædle og Velbaarne Hr. Etatsraad og Amtmand Dauw Naadige Herre! Jeg er vis paa, at vor Frelsers Ord hos Math. 19 Kap. 1 Vers er med andre vigtige Sandheder i den hellige Skrift Deres Velbaarenhed bekjendt. Samme Ord skal for kort siden heri Nabolauget til Text være forklaret, saalydende: Der ere Gildinger, som ere fødte af Roders Liv, og de ere Gildinger, som ere gildede af Mennesker- og der ere Gildinger, som have gildet sig sel for Himmeriges Skyld, Math. 19, 12. Man ma forestille sig med hvad Eftertryk samme Prædiken maa være holden, allerhelst den har havt saa ypperlig en Virkning, at en af Jnslew Sognemænd, der anhørte ovenmeldte Textes Forklaring, er deraf bleven saa bevæget, at han (ak! at det havde truffet Præsten selv, og ei den arme Rasmus Hansen, i Jnslew) har resolveret at gjøre Ordene fyldest og castrere sig selv. Da nu et Par Dage vare forløbne, og Pinen af denne saa sælsomme Handel begyndte at tiltage, blev jeg af bemeldte Rasmus Hansens bedrøvede og dybtsørgende Hustrue ombedet at komme til denne i sine Tanker store Helgen, hvor jeg fandt, at den igjennemtrængende Prædiken havde skilt han ved tvende vigtige Dele; hans Legeme var berøvet sit Gode, og hans Sjæl fattedes den kostbare Dyd, nemlig Ydmyghed for Gud; da han formeente sig ved denne Gierning at have bane sig sikker Vei (dog ikke til hans Kones og Qvindekjønnet Kjærlighed til det kjære Himmerige. Hvad jeg i denne Tilstand foretog mig, var følgende tvende Poster, først forklarede jeg ham Textens egentlige Forstand, for at overtyde ham, at han havde gjort ilde; men da han, mine Ord uagtet, forbleved sin egen indbildte Retfærdighed, saae jeg mig om, for at faae Øie paa Een, der kunde og vilde paatage sig denne Usles Legems slette Helbredelse; jeg lod forhøre hos alle vigtig og høilærde Mænd her i Landet, baade iblandt Doktores og Chirurgi, Bødler og Kapunermestere; men ingen indfandt sig. Endelig forefandt jeg hos en gammel Klystersætterinde en bekjendt Fostermoder, der tilligemed hans Hustrue agerede den barmhjertige Samaritans Gjerning, rygtede Stakkelen, nøie betragtede Omstændighederne, og ved flittig Tilsyn bragte Knægter, igjen til fuldkommen sikker Restitution. Naadige Herre, hvad skal her gjøres ved dette Menneske Han er selv af de Tanker, at om han ei bliver kanoniseret og gjort til Helgen, skeer ham Uret. Jeg derimod er af samme Tanker, som Jnslew Sognekoner, der mene, at han med Billighed bør straffes, andre til Eftersyn; thi ingen ærlig Kone kan da ellers herefter meere gjøre Regning paa, enten hun har Noget eller Intet. Hvordan han nu, som saa ilde har behandlet sig selv, skal tiltales og behandles efter billighed, beroer nu paa naadige Herres behagelige Resolution, som forventes af Deres Forvalter. Nørre Aaby d. 24 Januar 1725. Julius Henrich Tølle.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-09-29
J samme Archiv anføres følgende: Det ældste Skib, som for nærværende Tid existerer, er Kongen af Danmarks Eenhjørningen. Det bærer 75 Kanoner, og blev bygget i Aarene 1662, 1664. og 1667. Det er ikkun udbedret 15 Gange, seiler endnu meget godt, og er endog endnu istand til at kunne udholde et Krigstog. - Alt dette berettes i Pallas, ein Journal for die Geschichte der neueren Zeit, Juli 1825. - Udgiveren tillader sig at spørge: hvor ligger bemeldte Skib? Om Dampskibsfarten hedder det blandt andet i Handelstidenden, at den paa engang omfatter hele Jordkloden, og der gives ikke en Plet paa samme, af hvilken jo snart Dampskibe, stolt foragtende Bølger og Vind, ville styre deres Kours. Jngen Flod er sikker for dem, Rhinen saavelsom Elben, Oronoco saavelsom Ganges, ville vorde dem skatskyldige. Allerede erfarede Tydsklands første Handelstad i fire og en halv Dag, at Haitis Uafhængighed var bleven publiceret i Paris; Leipzig og Berlin ligger kun endnu 5 Dagsreiser fra London, og Ruslands Hovedstad er rykket Frankerigs 10 Dagsreiser nærmere, imedens Man fra Nordamerika af gjennemskjærer det atlantiske Ocean i en Tid af 14 Dage. Utallige ere de Foreninger, som ere indgaaede, for at lede disse Forbindelser. Kun endnu nogle faa Aar, og de klodsede Seilpaketer ville samtlige maatte vige for deres yngre, hurtigere og vaalideligere Søstre. Tusinde erholde en ny Beskjæftigelse; Forbindelsen mellem de forskjellige Folkeslag paa Jorden lettes, og de offentlige Jndkomster forøges, medens Storbrittannien faaer en Flaade af Dampskibe, ligesom dets Handelskibsfart leverer det i Krigstider 200,000 Matroser.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-09-29
Den engelske Marinelieutenant Halahan har opfundet en Indretning, der skal anbringes ved Skibskanoner, og hvorved disse, naar de ved Affaringen ere sprungne tilbage, igjen bevæge sig fremad ved Hielp af Springfjære. Betjeningen lettes meget derved. Paa Admiralitetets Befaling blev der den 29 Aug, i Wolwich anstillet Forsøg dermed. To 18 pundige Kanoner bleve opstilte hver i sin Baad. Den ene betjentes efter det sædvanlige System af 8 Folk, den anden efter Halahans Methode og kun af Mennesker. J en Tid af 6 Minuter 25 Sekunder fyrede den første kun 8 Gange, men den anden gjorde i samme, Tid 13 Skud. Det nye Systemyder altsaa en vigtig Besparelse af Tid og Mennesker.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-09-29
Følgende simple Middel anbefales til at opbevare Korn, Man lægger Tagsteene i Korndyngen saaledes, at Man først kaster et Lag Korn, 1 1/2 Fod høit, paa Gulvet, bedækker dette med et Lag Tagsteene, derovenpaa lægges et ligesaa høit Lag Korn, og atter bedækker dette med Tagstene. Saaledes bliver Man ved at afvexle, og tildækker Hoben tilsidst med Tagsteene. Disse holde Kornet stedse kjøligt, saa at Ormen ikke kan fremkomme eller holde sig deri, hvorfor ogsaa Korn, der er lagt i saadanne Dynger, i det høieste kun behøver at kastes og harves eengang om Aaret, som bedst skeer i Marts Maaned, og ved klar Luft. Ogsaa i Skibene kan Kornet paa denne Maade holde sig meget godt, og tager ikke Varme, selv om det ved Jnd ladningen var noget fugtigt, eftersom de tørre Tagsteene, indsuge al Fugtigheden, uden at meddele denne videre.