Københavns Adresseavis, 1767-02-17
Anmærkninger. Helsingøer. Man har i denne Søe= og Handelstad erfaret i nestafvigte Sommer, at alle Jord=Væxter har været vidt ualmindeligen frugthare, store og gode, og særdeles lykkelsgen bærgede. J Besynderlighed har man i en Hauge befundet, at de Tulipan Zviebler, som bleve i forrige Aars Efterhøst optagne og i rette Tid igien nedsatte i samme Jord, uden at den er bleven giødet, have i Henseende til deres Fremvext og Farver været meget ønskelige, og i Henseende til Stilkenes Mængde udbreder sig til et forundringsværdigt Antal. Af en eneste Zviebel ere 14 andre udstammede med fuldkommen Stilk og Blomster. Og skiønt de har hengt fast rundt om Hoved Zvieblen; har de dog været af forskiellige Farver. J samme Hauge har der iblandt disse Tullipaner været een, som paa en Stilk har baaret 4 med Stilke og Blade, og af forskiellige Farver: Den øverste af dem var den største og smuk keste, og de andre 3 vare alt mindre og mindre jo nedrigere de sadde, men alle smukke af Farve. Af 2 og 2 Blomster paa en Stilk har man seet mangfoldige, Ligeledes har Stilkerne været meget smukke. J Særdeleshed er at merke, at en Nillike=Stok, som den hele Vinter i Aarene 1764 og 65 har i frie Land været ombunden med nogenledes lange Straa, har frembragt et fuldkommet Blomster efter et andet, som har været af god Lugt og Farve. En anden Nellike=Stok af nesten samme Art og Farve, med mange Grene og Knupper, har ligeledes bestandigen blomstret den hele Vinter 1765 og 66 indtil midt i Martii Maaned. En 3die Nellike Stok har ligeledes i afvigte Høst vist sig af samme beskaffenhed og var kom men temmelig vidt med dens Grene og Knupper, og er ligesom forrige forvaret i frie Land, saa at man endnu d. 31 Jan. a. c. havde Haab at den skulde forere, men da Vinteren er i dette Aar meget strængere end i de forrige, saa vil det nu komme an paa, om den kan blomstre. Om Foraaret nu skulde begynde tiligere end ellers med et frugtbart Veyerligt, saa kan man ogsaa haabe, at denne tilligemed de to andre snarere og i des større Mengde kunde komme til Moeden. hed. Da nu denne Blomster=Hauge er vedligeholt hverken ved Kunst, eller ved stor Giøding; saa har man saa meget desmere Føye til at beundre den velsignede Frugtharhed som er udspendt over det gandske Land under denne Hemmel=Egn. Ligeledes anmerkes sammesteds fra, at man i afvigte Aar har fundet at Varmen har d. 16, 17 og 18 Julii næret 4 Gr. større end i nogle Aar tilforn. Efter denne Hede, har man ogsaa befundet, at Kulden har d. 25 Dec. været 25 Gr. og d. 31 dito 22 Gr. efter det Florentinske Thermometer af Abandius Lera. Men Kulden har fra 1 Jan. a. c. indtil 16 dito steget til 30 Gr., d. 17 og 18 dito 27 Gr. d. 22 dito 29 1/4 Gr. og den 23 dito 28 Gr. Ligesom man nu har befundet den første Hede d. 16, 17 og 18 Julii i afvigte Sommer at have været 4re Gre stærkere end nogle Aar tilfoen; saa har man ogsaa befundet at Kulden haver paa den anden Side været fuldkommen 4 Gr. større d. 16 Jan. end som den sædvanligen har været. Overgangen over Øresund saavel til Hest som med Slæder er et Tegn til at Jsen maae have været af en temmelig Tykhed. Paa færskt Vand af 6 Fods Dybhed er Jsen befunden 19 Tommer, dyb efter det Danske og Rhinske Duodecimal=Maal. Ligeledes har man erfaret, at det i 24 Timer haver, ved en 27 Gr. Kulde efter forrige Termometer, frøsset 2 Tommer tyk Iis paa ferskt Vand. Tilligemed denne Frost er ogsaa falden en stor Mangde Snee. Var man i Stand til at afmaale den Kulde 1709 og 1740 efter dette Veyr Glas, som man nu bestemmer denne Vinter Kulde ved, saa kunde man ogsaa sige, hvor mange Grader Kulden har i Aar været stærkere eller svagere.