JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1815-02-13
høverdagen den 18de Februarii førstkommende, om Eftermiddagen Kl. Timellem 1 og 3, dileer ved Auktion tredie og sidste Gang opbuden, og om antageligt Bud skeer, bortsolgt : Gaarden No. 17 i Gothersgaden, afdøde Marschandiser Torning og forhen afdøde Hustrues fælleds Boe tilhørende, atsureret for 11200 Rbdlr. Sølv=Værdte; efter de Conditioner, som ved Auctionen vorde bekiendtgjorte, og som ere til Eftersyn hos Prokurator Wilse, evende i store Kannikestræde No. 31. Tirsdagen den 21de Februarii i Middagsstunden bliver ved Auction 2, paa Børsen bortsolgt : et Partie diverse Sorter Fyrre= og Grønne Tømmer, Sparrer, Bræder, Lægter og Planker, hvorover Specificationen erholdes og Varene forevises forinden af Mægler C. Horup.
Berlingske Tidende, 1815-02-13
Fredagen den 24de Februar förstkommende, om Formiddagen Kl. 11, F bliver ved Auction paa Borsen bortsolgt : 4000 Tylter Westervigs Vahlbræder, Circa 100 Tylter stamme Fyrre 6 a 7 Alen Planker, 200 Tylter dito Lybske Bræder, - o Tylter halve Westervies Fræder. hvorover Fortegnelserne nogle Dage forinden Auctionen faaes og Varene forevises af Mægler. Kiöbenhavn, den 10de Februar 1815. I. Jacobsen.
Berlingske Tidende, 1815-02-13
Torsdagen den 23de Februar, om Formiddagen Kl. 10, bliver & ved Auction paa Dørsen bortsolgt : Tirca 300 Kasser diverse Sorter hvide Glasvare. 150 dito dito dito Apothequerglas. 40 dito Lægerglas, 163 dito Taffelglæs. 135 dito fensterglas. 44 dito Fensterglasruder. 34 dito Kronglasruder. 175 dito americanske Ander. 24 Aurve Kronglag.
Berlingske Tidende, 1815-02-13
40 Kasser diverse Sortet Ellglas, 2700 Stkr. ottekantede Boutellier. 13, 0 Stkr. Cantineflasker. 2600 Stkr. ovale Boutellier.
Berlingske Tidende, 1815-02-13
2200 Stkr. diverse Sylteglas, 110,000 Stkr. norske hamrede 3 Pots Boutellier. hvorover trykte Fortegnelser faaes nogle Dage forinden Auctionen, hos Mæglerne Hyllested & Sanne.
Berlingske Tidende, 1815-02-17
Udenlandske Efterretning t.
Berlingske Tidende, 1815-02-17
Vien, den 23de Februar. Fra Neapel har man her nyere Efterretninger, ifølge hvilke Kong i Joacht, nu sidder fastere paa sin Trone end nogensinde før. De fleste Neapolitanere indsee meget godt de mange Fordele, som er blevne Landet og Nationen til Deel ved den nye Regiering, og ere den derfor meget ivrig hengivne. Krigsmagten, hvis Tilstand er fortreffelig, er Konen ubetinget hengiven, og han har gjort meget for dens Skyld. J øvrigt har Kongen af Neapel ogsaa i det hele øvrige Jtalien en talrig Mængde Tilhængere, og desuden en mægtig Støtte i Østerrig.
Berlingske Tidende, 1815-02-17
- Med Napoleon har man paa ny villet indlede Underhandlinger, forat bevæge ham til at vælge et fiernere Opholdsted; men han afviste strax Underhandlerne.
Berlingske Tidende, 1815-02-17
Den 31te Januar. Den 28de dennes har Fyrst Metternich indgivet den allerede for fjorten Dage siden anmeldte Note, hvori der giøres Forslag til Preussens Skadesløsholdelse, og ifølge hvilken Kongen af Sachsen skulde beholde en betydelig Deel af sit Land. Det engelske og franske Cabinet ere derom fuldkommen enige med det østerrigske. Paris, den 31te Januar.
Berlingske Tidende, 1815-02-17
Handelen mellem Frankrig og Portugal er allerede meget levende.
Berlingske Tidende, 1815-02-17
Til Lissabon og Porto ere mange franske Skibe ankomne med Korn- General Andresse er ankommen hertil fra Constantinopel. - Generallieutenant Grev Gerard er udnævnt til Generalinspecteur over Infanteriet i Strasburg. - Hertugen af Wellingions Børn ere reiste tilbage fra Paris til London.
Berlingske Tidende, 1815-02-17
- J adskillige Egne af Frankrig bortriver Qvægsygen en stor Deel Slagteqvag; der er i denne Anledning udkommen en Forordning. Den 1ste Februar. Følgende er den Skrivelse fra General Excelmans til Kongen af Neapel, der var en af Aarsagerne til Generalens Arrestation. Sire!
Berlingske Tidende, 1815-02-17
Efterat de for mig saa ugunstige Tildragelser stærnede mig fra Deres Majestæt, kunde jeg ikke være ligegyldig ved hvad der angaaet Deres Majestæt. Jeg benytter derfor den Leilighed, Hr. A. giver mig, til at nedlægge for Deres Majestæts Fødder Bevidnelsen af den Hengivenhed jeg skylder Dem. Deres Majestæt tillade mig ogsaa at udtrykke for Dem den Glæde, som min Familie og jeg følte, da vi erfarede, at Neapels Anliggender vare blevne endte efter Deres Majestæts Ønske og til Deres Fordeel. Jngen, Sire, har været mere bekymret for Deres skiønne Riges Skjebne end jeg; men formedelst heltemodig Standhaftighed og et Forhold værdige en saastor Konge, var Europa tvungen til at erkiende Dem. Havde Tingene ikke taget en for Deres Majestæt saa gunstig Venning, saa vilde det med en saa skjøn Armee have været Dem let at forsvare Deres Krone, hvorfor De kun har Deres ophøiede Dyder, og Talenter at takke. Desuden vilde mange tusinde Officerer, som ere blevne oplærte i Deres Majestæts Skole og under Deres Øine, paa Deres Opfordring have ilet til, for at laane Dem deres Arm, og derved bringe Dem et Pant paa den Taknemmelighed og Beundring, som de stedse nære for Deres Majestæt. Hvad mig angaaer, Sirt! da nærer jeg i høieste Grad samme Følelser; jeg forener mine Ønsker for Deres Majestæts Hæder og Deres høie Families Lykke med Deres, og beder Deres Majestæt et modtage Bevidnelsen saavel derom som om den Ærbødighed hvormed jeg saalænge jeg lever vil være Deres Majestæts ældste og hengivneste Tiener.
Berlingske Tidende, 1815-02-17
- Vor fremtidige Gesandt i Constantinopel, Marqvien af Rivlere, som ogsaa tager sin Gemalinde med, skal træde frem i bemeldte Stad, med stor Glands. Allerede er et talrigt Gesandtskabsfølge udnævnt, hvis Hovedperson er den duelige Diplomatiker Hr. Boulaye, som Gesandtskabssecretair. De øvrige Medlemmer ere: Hr. Sestaisons, en Svigersøn af Frankrigs Canteler; de Deputeredes Kammers Præsidents, Hr. Lain Neven, og Hr. Arthur Brugnot, Søministerens ældste Søn, en ung Mand af de største Forhaabninger. De Foræringer, som Gesandten skal overrække Storherren fra vor Konge, maa give ham et høit Begreb om den franske Kunstflids Fuldkommenhed og Kongens Gavnmidhed. Til at overføre Gesandtskabet er Linieskibet Marseille, paa 74 Kanoner, bestemt, det ligger for nærværende Tid paa Toulons Rhed. Dets Stat bestaaer af Contreadmiral Grev Dumanoir, to Capitainer, fire Lieutenanter, fire Fændriker, og et stort Antal Adspiranter. Efter dets Ankomst til Constantinopel skal det besøge Handelspladserne i Levanten, de nærliggende Forrande, og alle de Havne, hvori enten franske eller med Frankrig i venskabelig Forbindelse staaende, Magters Consuler residere.
Berlingske Tidende, 1815-02-17
- Idag er den Kongel. Almanak for 1815 udkommen. Foran i den staaer det bourbonske Huses Gruealogie i følgende Orden: Frankrig, Spanien, begge Sicilierne; derefter komme Paven, og de tre Keiserhuse Østerrig, Rusland og Tyrkiet, og efter disse komme alle eurovælske Kongehuse i alphabelisk Orden. Ved Neapel (begge Sitilierne) er henviist til det bourbønske Huus.
Berlingske Tidende, 1815-02-17
Cadix, den 5te Januar. Expeditionen til America skal afseile den 15de i denne Maaned.
Berlingske Tidende, 1815-02-17
Den 4de d. afseilede den Kongel. Skonnert Cantabria til Terra=Firma Porto Rico, Havanna og Vira-Cruz, og man siger at den medbringer befaling at lukke Havnene for alle fremmede Skibe. Expeditionens Tropper bestaae af følgende Regimenter: Dragontegimentet Union: 36 Officerer, 771 Mand; Ferdinand VII : 33 Officerer, 671 Mand; Kongeligt Artillerie: 3 Officerer, 7000 Mand; det første Regiment fra Leon: 59 Officerer, 1144 Mand; Union : 60 Officerer, 1245 Mand; Balbastro: 56 Officerer, 1305 Mand; Vittoria: 55 Officerer. 1148 Mand; Legion, 54 O ficerer, 1068 Mand; Castilien: 59 Officerer, 1392 Mand; Jngenieurer og Sappeurer: 19 Officerer, 566 Mand; Vogntrain : 16 Officerer, 350 Mand; ialt 487 Officerer og 9960 Mand. De ere indskibede paa 43 Transportskibe, og Linieskibet San Pedro, samt Krigskibene Jphigenia, Diana og Diamanta gaae med, og have Tropper ombord.
Berlingske Tidende, 1815-02-17
Jtalien, den 24de Januar. Paven har faaet 1000 Flinter og 200 Heste til Foræring af Hs. Keiserlig østerrigske Majestæt. - Prindselsen af Wallis vil blive i Neapel til Mai Maaned. - J Turin blive Fæstningsværkerne istandsatte.
Berlingske Tidende, 1815-02-17
- Kongen af Neapel har ladet Storhertugen af Tescana høitidelig lykønske i Anledning af dennes Tilbagekomst til sine Stater, - Formedelst tilbagestaaende Skatter har der i Egnen af Cremona været Uroligheder, som dog ere billagte igien.
Berlingske Tidende, 1815-02-17
Mayland, den 18de Januar. Udnævnelsen af de nye Civilgouverneurer for det Venetianske og Maylandske ansees som en meget hensigsmæssig Forholdsregel, da Militairmagten derved holdes i Tømme. Jøvrigt giør man sig i Udlandet et falsk Begreb om Tilstanden i de italiensk Provindser, som ere tilfaldne Østerrig. Efter de offentlige fremmede Blade skulde man troe, at der hersker stor Giæring hos os. Vistnok ere tildeels vore Nationaltropper ikke synderlig fornøiede med de indtrufne Forandringer; men disse Utilfredse ere især Officerer, som søgte at giøre deres Lykke ved Krigen, medens den simple Soldat glæder sig ved Freden, for tidligere eller sildigere at kunne vende tilbage til sin Families Skiød. Jøvrigt have Armeen og Borgerklasserne altid modsatte Synsmaader. Soldaten elsker Krig, fordi han haaber Befordring; men Borgeren ønsker Fred, som alene kan giøre Stater lykkelige. Jngen Borgerklasse har her glemt de Lidelser, som vi have udstaaet under den forrige Regiering ved Conscription og allehaande Paalæg. De Fleste ere vel fornøiede med, at disse lykkelige Forandringer ere indtrufne. Vid en saadan almindelig Omvæltning tabe rigtig no Enkelte, som derfor vel kunde ønske, at den forrige Tilstand vilde have re varet; men disse Faa kunne ikke giøre Udslaget. Alle Jtalienere ønske vel at hele Jtalien kunde blive forvanlet til et Kongerige, men de dette Ønske, som det lader, ikke kan opfyldes, saa træde vi hellere tilbage under en mild Monark, der selv er født i Jtalien, og stedse har yttret en særdeles Forklærlighed for dette Land og dets Jndvaanere.
Berlingske Tidende, 1815-02-17
Saaledes staae Sagerne her, og de offentlige Blade, især de franske, fortiene ikke at troe, naar de tale om vore Anliggender, da de gierne ville bringe de Franske til at troe, at vi ønske os tilbage under deres Herredømme, hvilket ikke er Tilfældet. - Genua, Organisetion skrider risk fremad. Kongen giør Alt, forat forskaffe sig sine nye Undersaatters Kiærlighed og Tillid. Men dermed vil det sikkert gaae langsomt. Begge Nabofolkene have fra gammel Tid baaret et stort Had til hverandre, og ved slige Foreninger gives der Meget, som ikke saa let lader sig jevne, hvorfor ogsaa mange af de første genuesiske Familier, som før selv have taget Deel i Regieringen, hellere vandre ud end underkaste sig den af Wienercongressen befalede Tingenes Orden.
Berlingske Tidende, 1815-02-17
Piombino, den 4de Januar. Den Eldas Klipper ere blevne utilgiængelige. Man skulde troe, at dens nuværende Souperains Politik maatte være, at ophæve al Forbindelse med det faste Land. En befaling fra Porto=Ferralo's Magistrat byder, at intet fremmed Skib maa nærme sig Øens Kyster, uden iforveien at være bleven undersøgt af Havnecapitainerne ; at ingen Fremmed maa bestige Landet, uden at have faaet Tilladelse dertil, og at der ei, uden særskilt Bemyndigelse af Statsraadets Præsident, maa meddeles Nogen Tilladelse til at opholde sig længere paa Øen end tre Dage. Disse Bestemmelser have særdeles formindsket Overfarten fra vor Havn til Den Elba, og man lægger Mærke til, at den Samfærsel, som Engellænderne havde med den, ogsaa tager af. En Schebekke ladet med Meel, som kom fra Neapel, tilstædtes dog Adgang.
Berlingske Tidende, 1815-02-17
Rom, den 12te Januar. Følgende er det Brev, som Paven har ladet skrive til Kongen af Neapels Generalconsul i Rom, Ridder Zuccarii: Min Herre, Pro=Statssecretairen har af Hs. Hellighed faaet udtrykkelig Befaling, at tilkiendegive Dem, uden al Tilbageholdenhed, at han erikrede af længere at taale Deres Opførsel imod Regieringen. Den hellige Fader kiender de Rænker, hverved det er lykkedes Dem hemmelig at organisere et Spioniervæsen. Man kiender alle de Udle, som staae i Deres Sold, hvilke uden Ære og uden Fædrenelandskiærlighed have solgt sig til Dem, og paa en skammelig Maade tiene en fremmed Sag.
Berlingske Tidende, 1815-02-17
Hr. Hellighed kiender de Skrivter, som De har udspredt i Staden og overalt i de Pavelige Stater, i den ligesaa forbryderske som nedrige Hensigt at svække den Hengivenhed, man skylder den retmæssige Fyrst Hs. Hellighed kiender endelig de Klubber, De holder, Maaden hvorpaDe tale deri, og de Breve, De skrive, forat oplue kjætterske Meningers Jld, der i saamange Aar har heriet den halve Deel af Jorden. Den hellige Fader har beordret mig at skrive i sit Navn til Gouverneuren og Politiepræsidenten i Rom, og befale ham at opsøge og fængsle hine det romerske Navn uværdige Mennesker, der tiene en fremmed og fiendtlig Aand til Speidere, og hvis Hensigt gaaer ud paa at bringe Statslegemed i Oprør. Ogsaa er det Hs. Helligheds udtrykkelige Villie, at De, som enhver anden Privatperson, skal være Stedets Polities Forordninger underkastet, da De aldeles ikke har nogen politisk Karakteer her i Staden, hvorfor ogsaa Politiet er berettiget til at gribe enhver Forholdsregel, som Deres Opførsel herefter maatte giøre nødvendig.
Berlingske Tidende, 1815-02-17
Idet Undertegnede hermed bekiendtgiør til Deres Efterretning den ne allerhøieste befaling, fornyer han Forsikkringer om sin Holagtelse Givet i Statssecretariatet, den 7de Januar 1815. Parca.
Berlingske Tidende, 1815-02-17
Denne Skrivelse er bleven sendt til Hs. Excellence Cardinal Gonsalvi i Wien. Ridder Juccari har sendt den til sit Hof, og dette til Winercongressen.
Berlingske Tidende, 1815-02-17
London, den 31te Januar. Jfølge vore Blade har Erkehertuginde Maria Louise ladet indføre en vis Reclamation for sig og sin Søn i de wienske Congresconferentser, Protocol. - Den til Middelhavet bestemte hollandske Flaade har edskillige Foræringer ombord til Deyen i Algier. Skulde Hs. Barbariske Høihed ikke ville tage imod den, saa er Hollænderne belavede paa at lade nogle af de Underhandlere lande, som Admiral Tromp fordum brugte Den gamle Maklin pleiede at sige, at Kanonerne paa et Linieskib paa 74 Kanoner talte alle Sprog, og den nuværende Regiering i Holland, agter at føre dette Sprog mod Hs. algierske Høihed, hvis han ikke vil høre andet. - Paa Sidesiskeri vare, som vore Blade melde, 916 Fartøier, udseilede i forrige Aar.
Berlingske Tidende, 1815-02-17
Sachsen, den 28de Januar. Den sachsiske Bierg, og Grændsefæstning Kønigstein, to Mile fra den bohmiske Grændse, spiller ogsaa denne Gang ved sin Neutraliteen ikke ubetydelig Rølle. Neutralitet blev tilstaaet den allerede paa den Tid, da Napoleons Skarer spillede Herrer i denne Egn, og General v. Zeschau nedlagde Commandantposten, da de Franske gjord ham Forslag, som ikke kunde bestaae med hans Pligtfølelse. Under der senere provisoriske Generalgovernement ere stedse den saa siske Besætning og en sichsisk Commandant blevne i denne Fæstning, hvorhen adskillige af Hoffets Kostbarheder og Sager af betydeligt Metalværd allerede tidligere bleve bragte, og forvarede i de faste Kasematter. Med Kongen af Sachens Tilladelse blev i Sommeren 1814 det i Lönigstein forvared Sølvservice udleveret derfra, og brugt som Pant for et kan til de Fornødenhede Landet meest trængte til. Den sechsiske General v. Wionsdorf var Commandant. - Niebuhr i sit almindelig læste Skrive "Preussens Recht gegen den sachsischen Hof erkiender denne Neutralitet, i det han sige: Kongen af Sachsen har ingen Befindelse undtagen Königstein, og den er ogsaa stedse bleven saaledes respecteret af det preussiske Gouvernement.
Berlingske Tidende, 1815-02-17
Christiania, den 21de Januar. Forlaget af de norske Almanakker for 1815 er ved Contract overladt Bogtrykker Lehmann, hvorved Universitetet, efter Fradrag aflei Honorarium for Calculator, faaer i reen Jndtægt 950 Rbdlr., som forholdsmæssig forsørges, hvis flere end 40,000 Exemplarer afsættes, Almanakkerne sende portofrit med de Kongelige Poster, og Prisens for de sædvanlige smaae heftede Almanakker er betinget til 16 Rbsk. s. men for Almanakker af andre Formatter bestemmer Bogtrykker Lehimann selv Prisen. Inden Udgangen af Januar Maaned 1815 skulle Almanakker være at faae tilkjøbs i alle Rigets Kiøbstæder, de ik Finmarken undtagne. ka- Ved en provisorisk Anordning af 17de Januar d. A. bekiendtgiøres Følgende: Anordningen af 6te April 1814 5 6 bliver forsaavidt ophøist 4 vet, at af Korn, Levnetsmidler samt af Medicinalvare for Efterstiden bliver at svare Jndførselstold efter samme Regler, som af andre toldbare Varer.
Berlingske Tidende, 1815-02-17
Ligeledes vil det nedsatte Coursforhold, som i Følge Circulairet af 3die Mai 1814 har fundet Sted ved Toldafgivternes Elæggelse af confiskerede Vare, for Eftertiden ophøre. Saa ophæves ogsaa den Moderation i Told- og Fragtafgivterne, som for at lette Korntilførselen fra Danmark, i Følge Circulairer af 9de og 30te April samt 12te og 16de Mai 1814, har fundet Sted. Endelig bliver det i Forordningerne af 23de Mai 1812, S. 2 og 6te April 1814 s. 3, gjorte Forbud mod visse Vares Udførsel fra Norge aldeles ophævet, dog med Undtagelse af Egetømmer, som det fremdeles skal være forbudet at udføre; ligesom heller ikke af Kornvare indtil videre kan tillades Udførsel fra bemeldte Rige. De her fastsatte Bestemmelser træde i Kraft fra den Tid, denne Kundgiørelse er ethvert Toldsted indløben. De ved denne Anordnings 3 første H. ophævede Bestemmelser vare af følgende Jndhold: Forordningen af 6te April 1814 F. 6, at Jndførselstolden af Korn og andre Levnetsmidler samt af Medicinalvare, med hvilken somhelst Nations Skibe, skulde svares i Rigsbankpenge Sølvværdi, og ikke i rede Sølv; - Circulairet af 3die Mai 1814, at Tolden af confiskerede Vare skulde beregnes i Repenge Sølvværdi og ikke i rede Sølv, fordi i sidste Fald Kiøbere holdtes tilbage, hvilken Vanskelighed nu er hævet ved Kundgiørelsen af 1ste Decbr. 1814, hvorefter alle i rede Sølv paabudne Afgivter af Hendel og Skibsfart erlægges med Sedler; - Circulairet af 9de April 1814, at Skibe, som gik til Danmark og Hertugdommerne Slesvig da Holsteen, med den Bestemmelse, at tage Kornladning tilbage, kunde udføre Jern, Trælast og andre norske Producter, imod bloat erlægge 1/2 Deel af de ellers anordnede Toldafgivter, og det i Rbpenge Sølvvardi istedetfor rede Sølv, imod Forpligtelse, under Mulkt, at skaffe Lysningsattest fra et Toldsted i Danmark eller bemeldte Hertugdømmer; - Circulatret af 30te April 1814, hvorefter Skibe, som for privat dansk Regning havde indført Korn og Levnetsmidler, maatte udføre norske Producter imod ligeledes nedsatte Afgivter, men uden at Caution stilles for videre Jndførsel; - Circulairet af 12te Mai 1814. at Toldafgivterne af Kornbrændeviin, som indføres fra Danmark, maatte erlægges i Repenge Sølv værde istedetfor i rede Sølv; - Circulairet af 16de Mai 1814, at de ved Forordningen af 10de Novbr. 1802 paabudne Fragtalgivter, ikke skulde beregnes af Skibe, som ind- og uderperedes fra og til Danmark i Kornfarten.
Berlingske Tidende, 1815-02-17
Den i offentlige Blade anmærkede Forskiel imellem Toldafgivterne ved Kornbrændeviins Jndførsel fra Sverrig og fra Danmark bortfalder nu, ifølge foranstaaende Anordnings §. 3.
Berlingske Tidende, 1815-02-17
Den 25de Januar. Post een Gang ugentlig imellem Norge og Sverrig over Kongsvinger er nu etadleret. Alle Breve fra Norge til svenske Stæder karteres af Kongsvingers Postcontoir til Carlstad, og Brevene fra Sverrig til norske Steder karteres af Carlstads Postcontoir til Kongsvinger, hvor de omkarteres til Bestemmelsestederne i Norge. Af ethvert privat norsk Brev til og fra Sverrig oppebæres den norske Postkasse 2 Rbs. for Befordringen fra Konsvinger til første Postgaard i Sverrig. Denne Post afgaaer første Gang fra Kongsvinger til Carlstad den 26de Jannar, og fra Kongsvinger til Christianis den 31te Januar. - Den 23de Januar blev af de herværende Medlemmer af det i forrige Aar holdte overordentlige Storthing, i samtlige Medlemmers Navn, til Sorenskriver og Cancellie=Secretair Christie overleveret, som Agtelsestegn, en Guldpokal.
Berlingske Tidende, 1815-02-17
Den 26de Januar. Efter Kong Christian den Fierdes Brev af 19de Juni 1601, som af hans Efterfølgere i Regieringen er stadfæstet, har Almuen i Aamodt Gield, som dengang indbefattede nuværende Reendalens Dræstegield i Elverum Gield, hvorunder Tryssild hørte, og Tønset Gield, hvorunder Tølgen og Quikne vare Annerer, altsaa hele Østerdalens Fogderi været benaadet med halv Skars Svarelse, mod Hedemarken og andetsteds. 13 Almuesmænd i Østerdalen have underdanigst ansøgt Hs. Majestæts Confirmation paa dette Benaadningsbrev, hvorpaa Regieringen under 20de Januar dette Aar har resolveret : "at med Skatternes Oppebørsel og Beregning i Fogderiet, bør, indtil en almindelig Regulering af Skattevæsenet finder Sted, fremdeles forholdes som hidindtil. - Da af forviske og islandske udat Vare, som indenlanske, ikke forhen svarede Jndførselstold, hvilken nu deraf bliver at erlægge: saa har femte Departement under 13de Decbr. 1814 og 17de Januari 1815 antaget, at de blive at fortolde, som det i Tariffen af 1ste Febr. 1797 anførte groveste Slags ulden Gods.
Berlingske Tidende, 1815-02-17
- Ved Befaling af 24de December f. A. er for Sø=Etaten og bestemt :At de af Flaadens Chirurger, som ønske at gaae tilbage til Dan Mamark, maae tilstaaes 100 Rbdlr. N. V. i Reisepenge, imod at deres Gagering som Chirurger i norsk Tieneste ophører med 31te December f. A., fra hvilken Dag de afskediges af den norske Tieneste. At de Chirurger, som ønske at blive staaende i den norske Tie= sand meste, og ville underkaste sig Prøve, om de qvalificere sig til at fort nysatte deres Studeringer ved Universitetet, maatte dertil gives Adgang, og indkaldes til saadan Hensigt sidst i Februar Maaned 1815. De, som efter aflagt Prøve ei befindes duelige til at fortsætte deres St. Studeringer ved Universitetet, afskediges strax og gives 100 Rbdlr. ren N. V. i Reisepenge.
Berlingske Tidende, 1815-02-17
De Chirurger, som efter aflagt Prøve befindes duelige til at lan fortsætte deres Studeringer ved Universitetet, tilstaaes et saadant rør Tillæg, at de ialt nyde 20 Rbdlr. S. V. maanedlig Gage og frit stig Qvarteer.
Berlingske Tidende, 1815-02-17
Petersburg, den 21de Januar. Krigsministeriet har bekiendtgjort, at de Officerer af det nu opløste Landeværn, der ønske at tage Tieneste ved Linietropperne, skulle melde sig dertil inden sex Maaneder. - Jnfanterigeneral Grev Rostorschin og Politieministeren Generallieutenant og Generaladjutant Baleschow, ere ankomne hertil fra Moskau.
Berlingske Tidende, 1815-02-17
Nyeste Postefterretninger. Wien, den 6te Februar. Hs. Majestæt Keiser Franz har været sengeliggende siden den 27de f. M., og forrige Nat leed han meget af Hovedgigt og Febertilfælde. - Jforgaars afgik en stor Mængde Estaffetter til alle Sider, og især til alle Handelstæder, forat melde den pludselige gunstige Forandring i Coursen, der i mindre end 24 Timer faldt fra 340 til 295. At dette overordentlige Tilfælde maa have sin Grund i Kongressen, lykkelige Gang paastaaes af vore første Banquerer, som gierne pleie at være godt underrettede, og desaarsag have givet deres udenlandske Venner Kundskab derom ved ovenmeldte Estafetter. - Jkke uden mange Modsigelser og Overveielse af en indviklet Jnteresse er Anliggendet med Hensyn til Sachsen bleven afgjort. Det sachsiske Dynastit skal vedblive; men en stor Deel af Sachsen med Torgar- og Wittenberg falde til Preussen. Den sachsiske Familie stal have en Skadesløsholdelse for det til Preussen afstaaede Stykke Land. - Man paastaaer, at Sachsen skal ophøre at være et Kongerige, og at det skal forvandles til et Hertugdomme. Keiseren af Rusland vil forene at det hele forrige Hertugdømme Warschau med sit uhyre Rige, paa den en Deel nær, som han aftræder til Preussen. - De høir Fremmede begynde nu at tænke paa deres Afreise, siEqvipagerne sættes i reisefærdig Stand.
Berlingske Tidende, 1815-02-17
- Man forsikkrer, at den østerrigske Armer skal sættes paa Freds fød allerede midt i denne Maaned.