JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyllandsposten, 1840-04-21
En jydsk Stænderdeputeret. Lille Goliath saa rask Kæmpen. David kræver. Ecce iterum Crispinus &c. Juven. Sat. Det er ganske morsomt at see, hvorledes samme Personer gribe enhver Leilighed, for at sætte deres Lys paa Bordet og producere deres Personer for Publikum, og naar de ikke kunne finde en Leilighed, hvor de med øiensynlig Grund kunne dette, da at gribe sig en Anledning ud af Luften. Hvad er dog det igjen for en Gräbert, som nu i Aarh. Stiftst, vil oplyse Publikum om: 1) at Steen Blicher har brugt haarde Ord imod Peder Nielsen; 2) at Peder Nielsen har Lov til at forbyde Folk Adgang til sin Mark eller sin Lyngbanke, og 3) at han (Gräberten) ikke vil være med i at faae opreist en Mindestøtte for Kong Frederik den Sjette paa Jyllands meest ophøiede - og i en vis Henseende (maaskee) meest poetiske Plet, fordi høisal. Kong Frederik den Sjettes halvhundredaarige Landstyrelse ikke gik af, uden at jo ogsaa Danmark maatte føle noget til de Rystelser, som bragte Europa til at skjælve: ret som om den frigjorte danske Bonde ikke skulde have Grund til, ogsaa ved et synligt Tegn at bevare Mindet om sin Hengivenhed foren Fyrste, hvis lange Regjering vel - som ethvert andet længere Tidsrum - saae "Medgang og Modgang at vandre tilhobe, Sorg og Glæde at gange paa Rads, men hvis Hjerte og Hu altid var Bonden særdeles tilvendt: ret som om det, at la grande action opreiste Napoleons Statue oven paa hiin verdensberømte Seierstøtte i Paris, ogsaa vilde være en Dumhed, fordi Napoleons Berømmelse og daadrige Regimente tilsidst endte med hans eget Fald, og i sin Tid bragte adskillige Uheld over Frankrig. Og, er man da saa tosset, at man jo ikke nok seer, at St. St. Blicher har forivret sig lidt i sin digteriske Varme for Sagen, og at man jo ikke nok kjender Lovgivningen om Ret til at optage baade Folk og Fæ paa sin Mark – Hvad vil altsaa Hr. Gräbert, der taler Sandhed og hvis Pen skal Sandhed føre (for Lyset - eller bag Lyset?), fortælle os, Slet Jntet – uden at han vil lade os vide, at han endnu er til, hvilken Erindring han forØieblikket maaskee ikke kan give ved at byde Capitaler, til Udlaan i Aviserne. Ecce iterum Crispinus, Men hvad om S. S. B. med sin øvede, tonerige, malm fulde Bardestemme gav sig til at synge et Læredigt for Hr. Gräbert, Mon da denne ogsaa var istand til at fatte Tendentsen, og at give sin Forstaaen heraf tilkjende i et passende Svar, der indeholdt meer end blot maadeligt rimede Ord, Hr. Gräberts Tilretteviisning for St. St. Blicher, i Forening med hiint hæse Raab fra Mallinggaard, der, liig en litterair Jacob v. Thyboe beder Jesper Oldfux, at sigte tappert. - bringer mig - jeg veed ikke hvorledes - hiint Vers af gamle Heiberg i Erindring: "Lille Goliath saa rask, Kæmpen David kræver, &c. L. I. I. Kan Besvigelser af den paabudne Afgift for Landbrænderier, ved den uværende Beskatningsmaade, forebygges,
Jyllandsposten, 1840-04-21
Da dette Spørgsmaals Besvarelse, paa en Tid, da der findes mange Lysthavende til Brændeviinsbrænderiers Anlæg paa Landet, synes at være af Vigtighed, har dette foranlediget Undertegnede til følgende bemærkninger.
Jyllandsposten, 1840-04-21
Blandt de Betingelser, under hvilke Establering af Landbrænderier kan ventes bevilget, forekommer nemlig det Hovedpunkt, at der af disse skal svares 56 s. Sølv i Afgift pr. Tønde af Mæskekarrets Jndhold for hver 4 Døgn dette haves i Brug, hvilken Tid ansees forat være almindelig brugelig til een Brændings Udførelse. Og saaledes staaer denne Beregningsmaade i et passende Forhold til den Consumtionsafgift, der svares af Brændeviinsbrænding i Kjøbstæderne. Men derved opstaaer det væsentlige Spørgsmaal: Hvorledes kan Brændingen paa Landet af et fraværende Toldopsyn controlleres saaledes, at denne Afgift, der nu er en vigtig Jndtægt for Finantserne, paa denne Maade virkelig vil indkomme, Efter de bestaaende Anordninger er der ingen Bestemmelse for Brændingskjedelens og Mæskekarrets Forhold til hinanden. Karret kan altsaa, naar Kiedelen, indeholder 8 Tdr., indrettes til 1, 2 eller flere Kjedlerfulde. Dette ubestemte Forhold kan ogsaa være ligegyldigt paa Steder hvor Toldopsynet daglig kan controllere Brændingen. Men naar der nu i et Land brænderi indsættes et Mæskekar, som ikkun indeholder 12 Kiedlerfulde, saa kan der i dette Kar ret vel foretages Mæskning samme Dag, som deraf er blevet brændt, og saaledes kan en Brænding af et saadant Kar beqvemt fuldføres i 3 Døgn, og paa denne Maade kan i 12 Dage fuldendes fire Brændinger, i Stedet for de efter Beregningsmaaden for samme Tid antagne tre Brændinger, hvorved altsaa 25 pCt. af den beregnede Afgift tabtes for Statskassen, og indvindes forBrændeviinsbrænderen.
Jyllandsposten, 1840-04-21
(Jndsendt.) Jndsenderen af en Opfordring i Aarhuus Avis Nr. 18 til Provst Teilmann, anmodes meget om at meddele i dette Blad, af hvad Aarsag det, efter hans Formening, kunde interessere at see Provstens Prædiken i Trykken. - Jeg tillader mig derhos at spørge: Var denne Prædiken da saa god, Thi hvis dette var Tilfældet, kunde Mange af Skanderborg Kjøbstads Jndvaanere have sparet den Uleilighed de havde, nemlig den omtalte Dag at reise ud paa Landet for at høre en god Prædiken.
Jyllandsposten, 1840-04-21
Rettelser. J d. Bl. Nr. 13, om "Skagens nye Kirke, 1ste Side 2den Spalte, 9de Lin. f. n. staaer v. Schepelern fra Aalborg, hvis læs. v. Schepelern fra Aalborg, hvis Bygningskundskab, da. – Samme S. og s. Sp. 16de Linie f.n. staaer: "Byggerarbeidet, læs: "Byggearbeidet. - 2den S. 1ste Sp. 21de Lin. s. v. staaer, usees læs, ansees.
Jyllandsposten, 1840-04-21
Hermed et Følgeblad. Af dette Blad udgaaer et Nr. ugentlig, som betales med 1 Rbdr. Qvartalet. Subskription derpaa modtages i alle Provindsens Boglader.
Jyllandsposten, 1840-04-21
Trykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkerie. Følgeblad til Jyllandsposten Nr. 16. Tirsdag den 21. April 1840.
Jyllandsposten, 1840-04-21
Nyheds Post. Den af Professor P. G. Bang i Dansk Folkeblad indrykkede Afhandling om Finantsberetningen for Aaret 1838 og de nærværende finantsielle Forhold i Almindelighed har et stort Krav paa den almene Jnteresse, da hans der fremsatte Anskuelser vistnok, i det Hele taget, blive deelte af Folket. At Regjeringen saaledes indskrænker den vordende Stænderforsamling til et Tidsrum af 2 Maane der maa, som han bemærker, gjøre et ubehageligt Jndtryk saavel paa de Stænderdeputerede, som paa Folket i det Hele; thi det maa forstemme den, der skal udføre et Arbeide, at der fordres Mere af ham, end han maaskee med den bedste Villie og største Anstrængelse kan udrette.
Jyllandsposten, 1840-04-21
At Generalpostdirectionen ei har forudseet, at nærværende Standsning af Dampskibsfarten lige skadende vilde indvirke baade paa Dagvogns- og Diligence=Befordringen gjennem Jylland og Sjælland, er mærkeligt; thi da disse Befordringer alene derefter ere indrettede, burde dog denne i Jylland først være etableret ved det nye Dampskibs Komme, da Forholdsreglerne ellers kun kan ansees for aldeles bagvendte. Reisende, fra og til Jylland over Sjælland, ere saaledes nu udsatte for betydeligt forøgede Udgifter, da de, ved at ankomme til Aarhuus eller Kallundborg efter Personpostens eller Dagvognens Afgang, nødsages til at afbenytte Extra-Befordring. Jmidlertid vil vel ogsaa Tiden her vise, at hvor de offentlige Foranstaltninger virke i feilagtig Retning, der vil den industriøse Privataand snart vide at gjøre sig gieldende. Det hedder: at man allerede til 1ste Mai af Handelshuset Fiedler & Comp. venter en Dampskibsfart etableret mellem Aarhuus og Kjøbenhavn, og at den agtes udført med et fransk Jerndampskibpaa 70 Hestes Kraft, i Haab om dette Ønskes Opfyldelse, overhæves de Reisende mangfoldige Vidtløftigheder. Tunnellen, eller den underjordiske Gjennemfart under Themsen, som et Selskab i London lader grave, og hvorpaa der alt i flere Aar er arbeidet, er nu saavidt fremmet, at man haaber, inden to Maaneder at faae Jordarbeiderne fuldført. Der udgraves hver Uge 50 Fod Jord. Men kommer man nu ogsaa snart til det forønskede Maal, at see Tragten aaben, saa vil der dog endnu være noget tilbage at gjøre, med at skaffe beqvemme Tilgange fra begge Sider. Det vil sikkerligt vare mere end et Aar efter at Passagen er aabnet for Fodgængere, inden det vil blive Vogne tilstedt at benytte denne Gjennemfart. – Grundeiendom mene i Nærheden af Tunnellen ere allerede stegne 20 pCt. - Tydsklands - hedder det – vel altsaa ogsaa Danmarks Uldhandel har for Tiden intet Godt at vente af England. Thi Jndførsten af Uld fra Landene i Sydhavet tiltager i en saa uhyre Progression, at Folk, som nu ikke ere gamle, mene at opleve den Tid, da Englænderne ville bringe ei blot Uldvarer, men ogsaa anstralisk Raauld til Tydskland. At iøvrigt Englands Udførsel af Uldfabrikata til Tydskland, for Nutiden ikke er saa gandske ubetydelig, som Mange forestille sig, fremlyser af en Artikel af Bladet Times" af 17de Decbr. f. A., hvorefter Totalsummen for udførte Uld varer i det forløbne Aar beløb 5,610,078 L., deraf til Nordamerika for 1,850,260 L., for 734,902 L. til Tydskland, til Indien og China for 619,345 L., hvoraf fremlyser, at Englands Udførsel af Uldfabrikata til Tydskland endnu stedse er betydeligere, end den til Orienten. – En Mand fra Gräz ved Navn Johan Dietrich, har, siges der, opfundet en hidtil ikke kjendt Maade at gjøre Havvand drikkeligt. I Nærværelse af en dertil udnævnt Commission har han aflagt Prøver paa sin Fremgangsmaade, og leveret det skjønneste, klareste og meest velsmagende Drikkevand af Havvand, som til dette Øiemed var bleven opøst. Han holder sin Methode endnu hemmelig; men i den østerrigske Lloyds Journal er den over Forretningen optagne Commissionsberetning at læse.
Jyllandsposten, 1840-04-21
Som bekjendt opfandt Hr. Milih for 2 Aar siden en Maskine til at presse Teglsteen, hvilken ydede betydelige Fordeele. Productet udmærkede sig ved Fasthed, Reenhed og Ensformighed, og Fabrikationsomkostningerne, langt fra dermed at forøges, formindskedes endog, i det der nu kun behovedes 2 Dage til at tørre Stanene og Veirforandringerne, der nu ofte indvirke saa forstyrrende paa Arbeidet, blive af mindre, ja næsten ingen Jndflydelse. For Øieblikket er en Hr. Zn i Köln i Begreb med at opstille en saadan Maskine i sin Fødeby, med hvilken han vil være istand til at tørre daglig 25 til 30,000 Stkr. Teglsteen.
Jyllandsposten, 1840-04-21
Formedelst Helligdagen er ingen Cours noteret.
Jyllandsposten, 1840-04-21
Trykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkerie.
Jyllandsposten, 1840-04-28
Frandsposten. Udgivet af et Selskab. Redigeret af C. G. Clausen. die Aarg. Tirsdag d. 28 April 1840. No 17. Maa trykkes. Fleischer. Hvori bestaaer Mangelen ved Politivæsenet paa Landet,
Jyllandsposten, 1840-04-28
J Nr. 44 og 45 af "Jyllandsposten for forrige Aar er indrykket en Artikel om Politivæsenet paa Landet, hvori Forfatteren gjør opmærksom paa forskjellige Uordener og Lovovertrædelser, som almindeligen finde Sted paa Landet, og, idet han omtaler Landpolitiets Maadelighed, synes at antage, at den egentlige Grund hertil, forsaavidt den ei maatte kunne søges i en Mangel hos Politimesteren, deels ligger deri, at man ei altid viser Omhyggelighed nok ved Valget af Sogne fogederne, deels deri, at Herredsfogederne ofte boe i Kjøbstæderne eller dog ikke i Midten af deres Jurisdictioner. Skjøndt Enhver, der kjender Forholdene og Omstændighederne, ligesaavel maa inddrømme, at de paapegede Uordener og Lovovertrædelser i større eller mindre Grad jevnligen finde Sted paa Landet, som erkjende, at Landpolitiet er saa utilstrækkeligt, at det end- og for den almindelige Sikkerheds Skyld trænger til Forbedring, saa troer jeg dog ikke, at den egentlige Aarsag dertil kan søges i de af Forfatteren opgivne Omstændigheder. For at oplyse dette og for tillige til nærmere Overveielse fuldstændigen at meddele mine Anskuelser om en Sag, der er af for stor Vigtighed til at henlægges nændset, tillader jeg mig i denne Anledning at forelægge dette Blads Læsere et Andragende om denne Gjenstand, som jeg i sin Tid indsendte til Stænderforsamlingen for Nørre-Jylland, hvor det dog formedelst andre presserende Sagers store Antal dengang ikke kunde komme under Behandling. Det var affattet saaledes: Baade mundtligen og skriftligen føres der ofte Anke over Lovgivningens og i Særdeleshed Politilovenes mindre kraftige Overholdelse i Landdistricterne. Snart klager man over, at Bissekræmmerne uden Hinder gaae omkring paa Landet og udsælge deres Varer til Fornærmelse for de Handlende i Kjøbstæderne og til Fordærvelse for selve Landalmuen, snart hører man Kjøbstad borgernes Klage over, at Landboerne uforstyrrede drive Brændeviinsbrænderie, ofte yttrer man sin Utilfredshed med Betleriets og Løsgjængeriets Tiltagen paa Landet, og ikke sjelden besværer man sig over dristige Brud paa Eiendomsretten og frække Angreb paa fredelige Borgeres Personer, snart i deres Huse, snart paa alfare Veie. At disse og mange flere Lovovertrædelser, der begaaes i Landdistricterne, fremkaldes ved Uvirksomhed og Magelighed eller Lunkenhed fra Politiøvrighedernes Side, ere sikkert Mange tilbøielige til at antage, og Nogle mene, at man ved strængere Straffebud bør sætte et yderligere Værn mod de paa Landet almindeligste Politiovertrædelser.
Jyllandsposten, 1840-04-28
Hermed et Følgeblad. Af dette Blad udgaaer et Nr. ugentlig, som betales med 1 Rbdr. Qvartalet. Subskription derpaa modtages i alle Provindsens Boglader.
Jyllandsposten, 1840-04-28
Trykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkerie. Følgeblad til Jyllandsposten" Nr. 17. Tirsdag den 28 April 1840.
Jyllandsposten, 1840-04-28
(Jndsendt.) Den 18de April 1840. S. T. Hr. General=Krigscommissair. . . . . . . . til C. Om Forladelse! Deres Velbye. Jeg tager mig herved den Frihed at sende Dem nogle Trøstens Ord, thi De er i Sandhed bleven haardt medtagen i Aarhuus Stiftstidende Nr. 61, hvor Hr. Ølbrygger Jensen i Aarhuus ved sin sindrige og velskrevne Annonce ganske har tilintetgjort Deres sangvinske Forhaabninger, Ak! det er sørgeligt naar man har speculeret paa en Gjenstand, som absolut maa kunne give en brillant Avance, ganske at blive slaaet af Marken, Dog frisk Mod! Lad ikke Hr. Ølbryggerens indholdsrige Avertissement skræmme Dem, Dog der ligger unægtelig i hans skjønne Ord noget ganske Overordentligt. Hans "Riemenschneidere." gemanere, impocere, directere og Skomager bliv ved Din Læst, a. maae jo absolut finde Bifald hos Enhver, der har lidt Sands for Pressens rette Brug, og hvilken Gudinde har indgivet ham hiint fremmede Tungemaal, hvormed han har udraabt, proverb chense from bread? Ligesom Røgen af hans Kartoffel=Skorsteen stiger til de høiere Zoner, for at fordeles i Atmosphæren, saaledes vil hans Annonce som en Lynild fare fra Sted til Sted, fra Ø til Ø. og udbrede Forbauselse, Beundring og Henrykkelse, Men som sagt, Deres Velbaarenhed! bliv ikke red. Viis Dem som en Mand, der kan handle, Byg Dem et Kartoffel Taarn, der ikke behøver at give Hr. Ølbryggerens Noget efter i Størrelse og Skjønhed, og pas endelig paa, at Deres Kartoffel=Kar ikke springer i høien Sky; thi det var tilvisse et ubehageligt Øieblik for Hr. Ølbryggeren, da hans sprang i Luften og Kartoflerne dandsede om i Naboernes Haver, som Bomber. Jeg vil nu haabe, at Deres Velbaarenhed er i et godt Humeur ved Modtagelsen af denne min Skrivelse; thi det er saaman ikke værdt at tage sig Verden for nær, og jeg vil til Slutning blot anføre: Hvor der er Penge, der er Magten." Hm.; Jeg er ellers bestandig Hr. General=Krigscommissairens hengivne.
Jyllandsposten, 1840-04-28
Anonymus.
Jyllandsposten, 1840-04-28
Indgangen til det franske Skuespilhuus er besat med Soldater, og naar Kongen og Dronningen gaae fra Palladset til Operahuset, blive de, skjøndt Afstanden ikke beløber sig til 500 Alen, ledsagede af en Officeer og 36 Dragoner. Ensaadan Tilstand, hvori en souverain Konges uduelighed og en Yndlings uindskrænkede Myndighed havde bragt Landet, kunde ikke andet end ende sig i en Revolution, og udsætte Nationen for alle Rystelser og Rædsler, en saadan kunde føre med sig. Oprøret fandt ogsaa Sted faa Dage derefter, imidlertid udbrød det ikke, som man havde formodet, blandt Folket, men udgik fra nogle Medlemmer af Kongehuset selv, idet man brugte Tvang mod selve Kongen. Raumer slutter saaledes sine bemærkninger: "Der gives Personer, som regne sig det til Fortjeneste at drive Afguderi med en abstrakt, indholdsløs Jdee af Kongedømmet, og holde ethvert Middel, der gaaer ud paa at give Formen et anstændigt Jndhold, for farligt, ja for revolutionairt. De vide maaskee ikke, at de paa denne Viis for længe siden ere blevne overtrufne af et Parti i Ungarn.
Jyllandsposten, 1840-04-28
I St. Petersborg ere gjorte meget heldige Forsøg, med en af en Udlænder de Witte opfunden Substants til at bevare Træbygninger mod Jldsvaade.
Jyllandsposten, 1840-04-28
De catholske Fruentimmerklostre synes i England ret at være yndede. Den 13de Decbr. bleve i det catholske Kapel i Doekhead 6 barmhiertige Søstre høitideligen indklædte.
Jyllandsposten, 1840-04-28
Kjøbenhavns Cours den 24. April. Hamborg 2 M. - a vista . . . . Species=Cours. Obligationer, kongelige, i Sedler. . . Nationalb., i Sølv . . . Rigsb., 4 pCt., r. S. . 104 104 Norsk Laan af 1828, 4 pCt. . . . . . 1834, 4 pCt. . . . . . 101-101 1/2. Engelsk Laan, 3 pCt. . Svensk Hypothek-Casse=Laan, i Banco. - nye Dito af 1839, i Dito. . . . 96397 Svenske Sedler, pr. Rd. R. G. . . . . 46 1/2 s. Trykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkerie.
Jyllandsposten, 1840-05-05
Franosposten. Udgivet af et Selskab. Redigeret af C. G. Clausen. 3die Aarg. Tirsdag d. 5. Mai 1840. No 18. Maa trykkes. Fleischer.
Jyllandsposten, 1840-05-05
Mærkelige Oplysninger. Medens man overalt i de offentlige Tidender læser om de paa billige Betingelser stedfundne gjensidige Foreninger om Naturalhoveriets Ophævelse, der ei kan andet, end geraade hine Godseiere til bestandig Ære; og medens man tillige ikke kan andet, end lægge Mærke til de endnu i vore Tider hos Adskillige herskende Synsmaader om Bondestanden, hentede fra de til offentlig Kundskab komne, fra enkelte Godseiere gjorte Forslag til Naturalhoveriets - næsten umuliggjorte - Ophævelse, saa fortjener ogsaa en tredie Fremgangsmaade offentlig Omtale, ikke saameget for at dvæle ved Betragtningen af disse sørgelige Levninger af forældede Herremænds Jdeer, som for at sætte hine Hædersmænds Færd og Jndrømmelse af Medmenneskers Rettigheder i det meest gunstige Lys.
Jyllandsposten, 1840-05-05
Da nu "Jyllandsposten alt har omtalt og navngivet en Kammerjunker Mylius, om hvem det med temmelig Føie kan antages, at hans Mening mulig er, at Bonden kun er skabt for at trælle for og behandles efter Herremandens Luner og Forgodtbefindende, saa har man ikke taget i Betænkning, her fra Vestkanten af Jylland at offentliggjøre nogle Facta i lignende Retning, hvad Godset Nørholm angaaer, som formenes at ville have almindelig Jnteresse.
Jyllandsposten, 1840-05-05
J Mai Maaned resolverede nu Rentekammeret saavepaa Lunderups som Nørholms Bønders Andragende, at ingen Mæglere kunne bevilges, som og paa Justitsraadens, at intet Brud paa Omgangen maatte skee, med mindre Godseieren selv forretter det saaledes mang lende Arbeide. Lunderup Godses Bønder, der troede, kun at have faaet Svar paa det Ene af deres fremsatte Alternativer, tabte endnu ikke Modet, men indgave atter en Ansøgning, hvori de androge om, at det maatte dem paa lægges at yde og Justitsraaden at tage mod Hoveriet in naturg, eller Lovmæssigheden af denne Betingelse maatte vorde undersøgt, da de, uagtet det daglige Ønske om Hoveriets Ophævelse, dog langt foretrak sammes Ydelse, end den fastsatte Pengeafgift, som de naturligviis ansaae for langt værre end Hoveriet, følgelig Hoveriet, tvertimod de kgl. Befalinger, for forøget. Men ogsaa herpaa lød Rentekammerets Svar, i Overeensstemmelse med den forrige Resolution, at kun mindelig Overeenskomst heri kunde afstedkomme nogen Forandring.
Jyllandsposten, 1840-05-05
Da nu kun et enkelt Sogn af Lunderup Gods paa det Heles Vegne saaledes havde stræbt, ved ethvert forhaandenværende lovligt Middel at tilkæmpe sig Livets Ophold for dem og deres, var det unødvendigt forde Øvrige, der dog fuldkomment deelte hines Anskuelser, at gjøre de samme Skridt, for at bevirke en Forandring. Have disse nu derfor end seet sig skuffede i deres Forventning om Oprettelsen af Status 900, saa har dog deres tilsyneladende udvortes Uvirksomhed gavnet dem saameget, at for nogle Sogne er Afgiften nedsat til 10 Rbd. pr. Td. Htk. foruden Landgilden, og for Andre til 12 Rbd. pr. dito, der muligen skal være at ansee som en Belønning for deres ubetingede Underkastelse, og hine et Exempel paa, hvorvidt Naaden muligen ogsaa kunde have vorden dem til Deel, om de stiltiende havde kastet Nakken under Aaget. Hvorvidt imidlertid de Begunstigede i Hjertet takke Justitsraaden, er en Sag, der meget betvivles, saameget mere, som alle Udgifter her paa den skarpe Vestegn ene og alene skulde udredes af Rugkjernen, som, naar samme blot eet Aar mislykkes eller er i en uforholdsmæssig lave Priis, strax bereder Bonden hans Undergang. At det ogsaa er Justitsraadens alvorlige Mening, at hele Afgiften strængeligen skal inddrives, bevistes af, at neppe var den halvaarige Termin Mortensdag forbi, førend Afgiften krævedes og Jndkaldelser udstedtes i Hobetal; ja paa en enkelt Synder, der uagtet han havde havt Fæstegaarden i Besiddelse i flere Aar, men først i Aar, da han har kunne udrede det Resterende af Jndfæstningen, faaet Fæstebrevet underskrevet og udleveret, anvendtes strax Forordn. af 9de Marts 1838, ifølge hvilken han alene fandtes paa Udpantningslisten. At denne Accord i det mindste ikke var efter mindelig Overeenskomst, beviser den Omstændighed, at han truedes med, øieblikkeligen at forlade Gaarden og hele den indbjergede Avl m. m. m. om han ikke strax underskrev; the Forkyndelsen af Hoverifrihedens Jværksættelse havde bevæget ham til at bede om nogen Eftergivelse, der naturligviis ikke kunde erholdes, som Tilfældet var hos Flere, der endnu sad paa de gamle Fæstebreve, og hvem det var Justitsraaden om at gjøre at faae til Accord. Hvorvidt deres Eftermænd komme til at svare liig med de Andre, er vel bleven omtalt og paastaaet, men endnu er der intet Beviis derfor, ligesom det nok ogsaa neppe vil være lovmedholdeligt, at erholde Hoveriet tilbage, naar det engang paa fastsatte Betingelser er afhændet. Kun 2de Mænd ville ingen Hoverifrihed vide af at sige paa slige Betingelser, og forrette derfor ogsaa deres Hoveri endnu, der naturligviis ikke er bleven lettet herved.
Jyllandsposten, 1840-05-05
Der er endnu ingen Resolution falden paa en 3die Ansøgning, som Beboerne sidst i October Maaned indsendte directe til Hs. Majestæt Kongen. X. X. Et Bidrag til Kundskaben om vort Veivæsen.