JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1758-01-01
Den 11 Ejusd. er Second=Major Johan Frid. Boeck ved det første Fynske Regiment til Hest med Oberstlieutenants Caracter i Naade bleven dimitteret, og hans havte Compagnie confereret til Premierlieutenant Johan Christian Boeck som virkelig Ritmester og Chef, og ved det 3die Trondhiemske National Regiment til Fods i den afd. Major Heidemans Sted er den caracteriserede Capitain Christian Grøn af det første Trondhiemske dito bleven beskikket som virkelig Capitain og Chef over Skieløber Compagniet Nordenfields.
Berlingske Tidende, 1758-01-01
Den 13 Ejusd. er Hr. Oluf Petersen allernaadigst confirmeret at være Sognepræst til Gieldrup Meenighed i Riber Stift. Samme Dag er Studiosus Jens Møller ligesaa kald, at være Sognepræst til Alrøe Meenighed under Aarhuus Stift. Jørgen Borch hidtil Catechet paa St. Croix er allernaadigst kaldet til at være Præst for de Evangeliske Meenigheder paa St. Thomas og St. Jean i Vestindien.
Berlingske Tidende, 1758-01-01
Den 18 Ejusd. er Premiermajor Andreas von Wilster ved det Jydske gevorb. Regiment til Fods udi Naade bleven dimitteret, og hans havte Compagnie confereret til Secondlieutenant Johan Bruyn af det Bornholmske Regiment som virkelig Capitain og Chef.
Berlingske Tidende, 1758-01-01
Samme Dag er Secondmajor Johan Frid. Christian von Dehn beskikket til Premiermajor, Major Bernhardt Knuth Christoph von der Lippe Januarii Maaneds til Second- og Cap. Mathurin Gottschalck von Grolau til Tertzmajor, samt bestilt Capitain Hug Christian von Passow til Major i Regimentet, dernæst gratificeret Premierlieutenant Henrich Adolph Schlicker og Capitainlieutenant Christian Frisch med Caracter som Capitainer af Jnfanter. Udi den afd. Generallieutenant Frolichs Sted, er Generalmajor Georg Friderich von Krogh anfortroet Commandoet Nordenfields, hvorimod er Kammerherre samt hidindtil værende Chef over det andet Vesterlenske National Regiment til Fods Johan Wibe von der Osten igien placeret som Commandant paa Fæstningen Frederichsteen i Norge.
Berlingske Tidende, 1758-01-01
Den 20 Ejusd. er Tønne Schiøt allernaadigst confirmeret at være residerende Capellan til Katterup, Ørslev og Tolstrup Meenigheder i Aarhuus Stift.
Berlingske Tidende, 1758-01-01
Samme Dag er Hr. Mads Stoltenberg ligesaa besk. at være residerende Capellan til Waale Præstegield i Grevskabet Jarlsberg. Raadmand Andreas Brunow i Frederichshald er allernaadigst beskikket til at være Vice-Borgmester sammesteds. Christian Friele er allernaadigst confirmeret at være Stads-Hauptmann i Bergen, Den 23 Ejusd. er Digefoged Claus Thomsen allernaadigst beskikket til at være adjungered og eventualiter succederende Skriver i Retten til Tunderharde.
Berlingske Tidende, 1758-01-01
Den 24 Ejusd. er Sven Hjorteberg allernaadigst confirmeret til at være Landfoget paa Læssøe.
Berlingske Tidende, 1758-01-01
Den 25 Ejusd. er Oberst over det andet Jydske Curassier-Regiment Christian Christoph Greve af Holk avanceret til Generalmajor af Cavalleriet.
Berlingske Tidende, 1758-01-01
Det Merkværdigste, for Januarii Maaned 1758.
Berlingske Tidende, 1758-01-01
Af 12 Januarii har man følgende Skrivelse fra Bremmen:
Berlingske Tidende, 1758-01-01
J Gaar Morges forefaldt i Egnen af Bremer-Burg og Grøbel en meget hidsig Trefning imellem et Corps Franske, paa 6 til 7000 Mand og et Han Staats-Tidender for Aar 1758. Hannoversk, hvilket sidste anrykkede fra Bremerforde, og havde faaet de for Harborg liggende Tropper til sig. Trefningen begyndte om Morgenen Kl. 8 og varede indtil 3 om Eftermiddagen. De Franske bleve efteren anseelig Forliis gandske uddrevne af Vegesak, Ritterhude og Burg, og flygtede i største Jil tet indtil denne Stads Port, og, da samme var tillukt, igiennem Achim og saa videre til Verden. Men de Hannoverske satte dem ligesaa hastig efter, og indhentede dem i Forstaden, hvor de geraadede i Skiærmydsel med de der endnu værende Franske Ryttere. De ere nu allerede Mester af Weserstrømmen og Wumme, og det seer ud til, at man inden faa Dage skal ikke kunde antreffe nogen Fransk her i Egnen.
Berlingske Tidende, 1758-01-01
Af 12 Januari haves følgende fra Brunsvig: Adskillige Passagerer fra Egnen ved Magdeborg og Halberstad forsikre eensstemmigen, at de der liggende Preussiske Tropper giøre saadanne Anstalter, at det synes virkeligen, at de har i Sinde at brække op. De sætte til, at samme Tropper i det mindste beløbe sig til 15000 Mand. Anstalterne vare saaledes indrettede, at Marchen ved det første Vink kunde gaae for sig. Natten imellem den 9 og 10 ankom adskillige Franske Soldater, som manglede adskilligt af deres Mundering, til Volffenbüttel, hvilke skal af de Preussiske være udjagede af det Halberstadske. Under samme dato haves følg, fra Nederelven: Fra den Kongel. Preussiske Armees Hoved-Qvarteer til Greifsvald havde man under 8 Jan, følgende, angaaende Krigs-Operationernes Fortsættelse mod Sverrig. Den 5 Jan, overgav Anclammer-Færge-Skandsen sig, hvori 1 Capitain, 2 Subaltern-Officierer, 7 Under-Officierer, 1 Stykjunker, 26 Kanonerer, 1 Tambour, 1 Feltskiærer og 72 Gemeene, ungefær 106 Mand, bleve gjorte til Krigsfanger. Vor Armee indrykker nu i Qvartererne ved Stralsund, for at indslutte dette vigtige Sted. Den største Deel af den Svenske Armee har indkasted sig i Stralsund, men en Deel, i sær af Cavalleriet, har retireret sig til Den Rygen. Men de begynde alt at lide Mangel paa mange fornødne Ting.
Berlingske Tidende, 1758-01-01
Under 29 Dec. haves følgende fra Brest: Tvende Fregatter af Greve Dubois de la Mothes Estadre, som vare blevne noget tilbage, ere forliste. De havde den Skjebne, at geraade iblant den Fiendtlige Flode. Engelænderne have efter Sædvane, da de Januarii Maaneds saae, at de vare dem overlegne, strax angrebet dem, hvorimod disse paa det tapperste have forsvaret sig. Hermonie paa 26 Canoner udholdte i 4re Timer, og gav sig ikke førend alle Ting vare forlorne. Men Brune paa 30 Canoner, som Hr. de Macarte commanderede, vilde paa ingen Maade give sig, men heller lade sig bore i Grund. Der undkom ogsaa af det heele Mandskab ikke uden en eneste Mand. Engelænderne have selv givet os Efterretning om Hermonies Erobring, men intet talt om den Fordeel, de fik over Brune, ved hvilken de ikke indlagde sig stor Ære; men derom har Chefen paa Hermonie underrettet os, Et andet fra Nederelven den 18 Jan. Breve fra det Meklenborgske melde, at man paa Kongl. Preussisk Side havde fordred af Landet 250000 Rdlr i rede Penge, og 500000 Rd. i adskillige Provisioner, til Contribution. Man seer og her en Liste paa Proviant og Fourage, som til den 21 Febr. under Militairisk Straf skal være leveret: 202380 Centner Høe, 23616 Skokker Halm, 4368 Skiepper Meel, Brandenborgsk Maal, 9282 Skiepper Rug, 8220 Skiepper Havre, eller i Mangel deraf, 5480 Skiepper Rug. Et Brev fra Stolpe af 10 hujus melder, Omendskiønt man tænkte, at Hs. Kongel. Majestet var i Schlesien, saa fornemmer man dog med denne Dags Post, at Allerhøystsamme er den 6te om Natten indtroffen til Stettin, og at han agter sig derfra til den Hannoverske Armee, dog veed man ikke endnu, om dette Rygte er grundet paa Sandhed.
Berlingske Tidende, 1758-01-01
Af 17 Jan, haves følgende fra Berlin, De Svenske have, foruden 32 Jern Kanoner, efterladt følgende Forraad af Levnetsmidler i Anclam: Hvede 5049 Skiepper; Byg4315 Skiepper; Erter 892 Skiepper; Havre 992 Skiepper; Gryn 868 Skiepper; Svenske Brød 3000; Meel 50 Tdr.; Sild 121 Tdr.; Kiød 183 Tdr.; Smør 70 Tdr. Stokfisk 1517 Pund, En andet fra Berlin under 21 Jan.
Berlingske Tidende, 1758-01-01
J Følge Efterretningerne fra General-Feltmarchal Lehvalds HovedQvarteer til Greifswald af 18 huj., er Staden Stralsund indsluttet paa alle Kanter. Besætningen er derinde 6000 Mand Jnfanterie og 600 Mand Cavallerie. Resten af den Svenske Armee er fordeelt paa Den Rygen. J Staden Stralsund har man alt Mangel paa Meel, Øl og Fourage, hvorfor man ogsaa har begyndt at ødelegge Bagage Heste Staats=Tidender for Aar 1758. Hestene. Desertionen er og meget stor iblant Besætningen, saa Over løberne komme i Dusin Viis.
Berlingske Tidende, 1758-01-01
Fra London den 10 Jan. er følg, indberettet: Til Varmouth er en Fransk Armateur paa 8 Kanoner og 52 Mand opbragt. En anden paa 14 Kanoner og 180 Mand, af hvilke 50 bleve i Fægtningen, er bleven indsendt til Douvre. Ligeledes haver vor Caper Kongen af Preussen, opbragt det Franske Skib Brillant paa 400 Tønder, som gik fra Frankrige til Louisborg, til Nye-York. Den 6 affærdigede man en Coureer til den Kongel. befuldmægtigede Minister hos de Hr. General Stater, Hr. Vork, med vigtige Depecher. Man forsikrer, at sammes Jndhold er, at indlade Republiqven af de foreenede Nederlande til at tiltræde en Tractat, som imellem dette og det Kongelig Preussiske Hof er paa Tapetet, eller, som nogle vil, gandske sluttet, og hvilke andre Magter ogsaa skal tiltræde. Man publicerer, at Hs. Preussiske Majestet vil førstkommende Foraar, efter gjort Aftale, i egen Person, commandere 80000 Mand i Schlesien; de Hannoverske skal forsterkes indtil 70000 Mand, og desuden endnu adskillige andre betragtelige Corps til de almindelige Sagers Beste agere. J Følge andre Efterretninger skalde Hannoverske Tropper fuldkommen overlades til Hs. Kongel. Preussiske Majests. Disposition, og paa vor Side 15 til 20000 Mand tilligemed en god Esquadre Krigs-Skibe sendes til Kongeriget Preussen. Man taler sterk om, at Hertugen af Cumberland vil lade sig befalde med at antage igien sine needlagde Krigs=Betieninger, og at det vacante Baand af Hosebaand-Ordenen er af Hs. Majest. bestemt for Prinz Ferdinand af Brunsvig. Fra Jamaica har man Breve, at Spanierne have fordrevet Engelænderne af deres Establissements, som de havde i Golfo di Honduras, og gjort alle dem, som faldt dem i Hænderne, til Krigs=Fanger, dog vare Skibene undkomne, saa de ikke bleve plyndrede. Dette viser, at det er Spaniernes Alvor, at bekræfte deres Ret i den Deel af America, ved at udelukke alle andre Nationer. Det er vist, at den Franske Flode har i August Maaned været for Brasilien, og altsaa kan umueligen have gjort noget imod vore Establissements i Indien. Commandeur Stevens er i April 1757, udseylet fra Torbay, med 4 Krigs-Skibe, for at støde til. Admiral Pocock. Man siger, at Commandeur Keppel og Capitain
Berlingske Tidende, 1758-01-01
3 Januarii Maaneds Staats-Tidender for Aar 1758. tain Weehler have i Bayen taget et stort Fransk Skib fra Syd Søen.
Berlingske Tidende, 1758-01-01
Priis-Courant. Korn. Rug Holsteensk Tønd. . . - Dansk, 3 Rdlr. 2 a 5 Mk. Hvede Td. . . - Lollandsk Td. 4 Rdlr. 1 Mk. Byg Tønd. 2 Rdl. 3 a. 4 Mk. 4 s. Gryn Td. 5 Rdlr. 2 Mk. a 6 Rdlr. 4 Mk. Malt Tod 3 Rdlr. Havre Tønd. 1 Rdlr. 2 Mk. 4 s. Gryn Td. 6 Rdlr. 4 Mk. Boghvede=Gryn Td. 6 Rdl. 4 Mk. Erter Td. 3 Rdlr. 3 a 4 Mk. Fæde=Vahre. Jslandsk saltet Lammek. Td. 9 Rdlr. 2 a 4 Mk. Flesk røget Skpd. 22 a 24 Rdlr. Fynske Oste Skpd. 7 Rdlr. Holstenske Skpd. 9 a 10 Rdlr. Fynsk Smør Td. 22 a 28 Rdr. Sæll. Td. 25 a Tælle Lspd. 1 Rdlr. 4 Mk. 2 Rdlr. 4 s. Grøn Sæbe Ott. 1 Rdlr. 5 mk. 10 s. Fisk. Bergens Fisk Skpd. 8 a 10 Rdlr. Graasen salted Td. 2 a 3 Rdl. tør Skippd. 6 R. Klipfisk Skippd. 16 Rdlr. Norsk Torsk salted Td. 4 Rd. 2 Mk. Jslands Td. 5 Rdlr. a 6 R. 4 M. Jslandsk tør Fisk Skippund 10 a 12 Rdlr. Danske Vaar-Sild Td. 2 Rdlr. 4 a 5 Mk. Høste Sild Td. 5 Rdlr. 14 2 Mk. Norsk Sild Td. 5 a 6 Rdlr. Tran Tønden 17 a 18 Rd. Salt. Norsk Tønd. 3 Rdlr. 5 Mk. Spansk Tønd. 3 Rdlr. 2 a 5 Mk. Fransk Td. 2 Rdlr. 3 a 4 Mk. Humle, Brunsviger Skpd. 40 a 42 Rdlr. Garleber Skpd. 32 a 36 Rdlr. Norsk Jern Skpd. 11 Rdlr. a 12 Rdlr. Mk. Tiere Td. 4 Rdlr. a 4 Rdlr. 2 Mk. Lands=Tingene for de øvrige Maaneder af indeværende Aar holdes: Sielland. Jylland. Februarii Maaned den 2. den 15 Martii April May. Junii = Julii Augusti. September, October November = December. NB. Saasnart man kan bekomme dem fra Fyhn skal de ogsaa blive meddeelte.
Berlingske Tidende, 1758-01-02
VISSEMENTS. No. 1. Danske Kiøbenhavnske st. VaSidender. Mi Mandagen den 2 Januarii. AN vor kan dog Tiden gaae, hvor snart kan ikke endes Et Aar, naar man der lyksalig lever hen, Med Tiden kiendes hver; men Tiden selv ey kiendes, Skiønt den fuldender sig og fanger an igien. Man Tiden efterseer, men kun i Almenaker, J Fald man noget har, som ret dateres maa, For Resten man sig paa det høfligste betakker, Og lader Tiden, som den selv kan best, bortgaae. Men derimod naar man paa Lykken Skibbrud lider, Og det uheldig gaaer man hver Minut i sær Da rigtig tæller, og da heder det, man slider Møysommelig sin Tid, og daglig Byrde bær. Vi vil kun see os om og kortelig betragte Hvad som passeret er i det forgangne Aar. Paa mange Stæder det gaaer ud paa Folk at slagte Med mere Ondt, som vi nu strax at høre faaer: Fra Asien man hør, at Nabab af Bengalen, Anfalder Golgara, til Hævn for Angria. Beholdt han den, Jomend, man faldt ham strax i Talen, Saa han maa haste med at pakke sig derfra, Saa Engelænderne husere, som dem lyster; De i en føye Tid, der varede kun kort, Sig gjøre Mestere af de forlorne Kyster, Og end dertil borttaer et Fransk forstærket Fort. Man udi Jndostan igien paa nye afsætter. En Mogul; Persien blier ved med Mord og Drab. Man der bestandigen endnu om Kronen trætter, Og alle Ting gaaer ud paa Landets største Tab. I Africa maae en St. Jacob Fange blive For Franske Vaaben, strax derpaa af Mohrerne Bestormes Ceuta, men den vil sig ikke give, Saa Mohrerne sig maa om Retirade see, En Keyser døer udi Marocco, Sønnens Komme Paa Thronen glæder hver. Udi America Man ey Kanonerne skal finde meget komme, Skiønt Lykken til enhvers Propos ey siger jø Europa - - - holdt, nu veed vi ey hvad vi skal skrive, Vi seer du er opørt, som Havets Bølge=Vand, Dog hvad, vi kortelig maa Efterretning give Om hvad der sig tildrog i Fior i hvert et Land. Den tredie Osman gaaer til de Dødes Rige, Den fierde Mustapha paa Thronen stiger; men Da vi langt mere har, som vigtigt er, at sige Fra andre Riger, vi til dem os føyer hen. J heele Portugul man med al Flid opretter Hvad Jordskiælv har kuldkast i de forgangne Aar.
Berlingske Tidende, 1758-01-02
J Spanien man sig i god Forfatning sætter Saa vel til Lands som Vands, endskiønt man Fred attraaer.
Berlingske Tidende, 1758-01-02
J Frankerige sig en Damiens formaster Mod sin Monark med en fortryllet Morder=Kniv, Enhver retsindig og derfor ham høylig laster, Og maa han ende, som han har fortient, sit Liv.
Berlingske Tidende, 1758-01-02
Hs. Franske Majestet igien restitueres Til hver en Undersaats særdeles Glæde, men Af Parlementet og en Sexten relegeres Som ikke deres Plads vil tage an igien. Guden Hr. D'Argenson, en Stats=Minister, kalder Fra samme Rige, og det Kald han følge bør. En Fransk Armee i den Vestphalske Kreds indfalder, Og der borttager alt hvad Preusserne tilhør. Først Græve Hr. d'Etrees den samme commanderte, Men ved Hr. Richelien han siden afløst blev. Sig det Dauphinske Huus og med en Prinz formerte. For Parlementets Strid man Nul omsider skrev.
Berlingske Tidende, 1758-01-02
En anden Fransk Armee, som Printzen af Soubise Anfører, ligesaa i Tydskland lander, men Hvad den udrettede, det skal vi siden vise Ved Leylighed, naar vi til samme kommer hen Nu seer man Hertugen af Cumberland at drage Fra Storbritannien til det Hannoverske, For som Feldtmarchal sig Commando at paatage, Og føre an en der forsamlet smuk Armee. Saasnart han kommer hiem til Engeland tilbage, Da seer man, skiønt Raison man dertil ikke veed, Han ikke Deel vil i publiqves Affairer tage, Men legger tvertimod strax sine Charger ned. Esquadren løber ud. Admiral Saunder holder J Strædet en Combat, skiønt liden, med Revest; Jmidlertid det dog endnu Disput forvolder, Man ey forenes kan, om hvem der stod sig best. J den Midlandske Søe de Engelske ankommer Paa nye igien, deraf skal Oleron ey lee, Ey heller Øen Aix; thi begge to i Sommer, Hvor nødigen de vil, maa blive Engelske.
Berlingske Tidende, 1758-01-02
J Holland lader man udruste 14 Skibe, For Handelen at see beskyttet allestæds, Ostende og Neuport sig seer som bragt i Knibe, Ved Fransk Besætning, og er ey ret vel tilfreds.
Berlingske Tidende, 1758-01-02
Paa Maltha lader sig en flygtig Bassa døbe, Som kom fra Tunis, og chatolsk henleve vil. Til Rom en Cæsars Grav sig lader see og røbe, Da man ey tænkte, at slig Grav endnu var tilMan meente en Tractat var rigtig udi Gierde Jmellem Hofferne London, Madrit, Turin; Men da man saae sig om, var intet sligt paa færde, Saa det slap op igien og blev til ingen Ting.
Berlingske Tidende, 1758-01-02
Man til Turin som og til Genua ey sparer Paa Krigs-Udrustninger. Paa Øen Corsica Urolighed endnu bestandigen vedvarer, Der dræber Paoli sin Contrapart Matra.
Berlingske Tidende, 1758-01-02
Man i Neapolis til Lands og Vands tillige Heel stærk udruster sig. Men Syracufa maae J det hosliggende Sicilianske Rige, Ved Jordskield, mestendeels elændig undergaae.
Berlingske Tidende, 1758-01-02
Men nu vi kommer til det store Tydske Rige, Hvor alting er oprørt, som et uroligt Vand, Der faaer vi store Ting at skrive eller sige, Ja meget flere, end som her udføres kan. Piccolomini Død man udi Østerrige Tilligemed en Bisps af Bamberg og maae see. Prinz Carl af Lotthringen, Græv Broune med tillige, J Bøhmen rykker ind med en heel stærk Armee. Paa Preussisk Side man vil og ey tøve længer, At man ey derved skal forderve selv sin Sag.
Berlingske Tidende, 1758-01-02
Paa trende Kanter man sig ind i Bøhmen trænger, Derpaa ved Reichenberg blier holdt et lidet Slag. Af Bevern Prinzen, et Corps Østerriger tvinger Der sammestæds paa Flugt, og Græven af Schwerin. Det og ved samme Tid til Jung=Bunzlaugelinger, 4 At han erobrer et fortrefligt Magazin. Man med et Hoved-Slag derpaa og lader haste, Som meget blodigt blev, i May den 6te Dag For Paag, hvor Preussen vandt og Broune sig maae kaste, Med mange Tusind Mand, ind udi Staden Prag.
Berlingske Tidende, 1758-01-02
En Prinz af Holsteen=Bek og en Schwerin maa blive Og lade deres Liv udi det samme Slag. Men Preusserne derpaa vil Fienden Tid ey give, De strax bloqverer og beskyder Staden Prag. Dog da in Junio den 18de man holdte Nok ved Collin et Slag, og Østerrigerne Beholdte Pladsen, strax paa Timen det forvoldte, At man Beleyringen for Prag ophævede.
Berlingske Tidende, 1758-01-02
Grev Broune midlertid sin Leve-Tid fuldender Af de Blessurer han den 6te May bekomMen det er best man sig til andre Stæder vender, For ogsaa lidet der at kunde see sig om. De Franske Gelderen indtager, og derefter Den 26de i Julio derpaa, De det Hannoverske anfaldt af alle Kræfter, Saa de maa vige og dem Marken lade faae. Nul vi maa hen igien til foromtalte Rige. En Enke-Dronning der i Preussen først bortdøer. Men mon man derfor strax opholder med at krige? Ney, man vedbliver nok saa heftigen som før. Af Schweidnitz Mestre sig de Østerrigske giøre, Men Prinz Soubise maa Novembers 5te Dag, Endskiønt han sin Armee fortreflig lar anføre, Ved Freyburg lide et anseeligt Nederlag. Den 22de derpaa et Slag og stander Jmellem Preusserne og Østerrigerne: Der vankede ey saa af brudne Been og Pander, Og Østerrigerne victoriserede.
Berlingske Tidende, 1758-01-02
En Prinz af Bevern man faaer siden til en Fange, Og det fordi at han ey tog sig nok i Agt. Men Breslau bliver ved det samme Slag saa bange, At den sig overgier i Fiendens Vold og Magt. Var det ey meget, som passered i November, Men det var ikke nok, Hs. Preussisk Majestet For Breslau kom igien den 5te i December, Og revangerede hvad ham forhen var skeet.
Berlingske Tidende, 1758-01-02
Til Dresden Dronningen af Polen Afskeed tager Fra dette møysom Liv. J Polen roligt er, Saa man sin Leve-Tid i Stilhed der fremdrager, Som er Magnaterne usigeligen kiert.
Berlingske Tidende, 1758-01-02
Man om en Russisk March til Preussen længe talte, Saa længe at en Deel det holdte kun for Vind, Omsider de dog ind i Preussen rigtig faldte, Beleired'Memel, og derpaa den toge inde Et Slag ved Wehlau staaer, hvor Preusserne forlerer, Men hvad der Aarsag var, man ret ey giette kand, Hvorfor Apraxin sig derefter retirerer, Og sig begiver til sit eget Fødeland.
Berlingske Tidende, 1758-01-02
Til Preussisk Pommern man fra Sverrig Tropper fender, Som Anklam og Wollin indtager mandigen, Men nu de sig igien til eget Pommern vender, Thi Preussen kom og tog Wollin fra dem igien. Hvad saa passeret er paa udenlandske Steder, Min Læser, have vi fortalt dig kortelig. J vores Dannemark og Norge sig udbreder Guds Godhed over os i Fred foruden Krig Eskadren gaaer vel ud til Søes og observerer, Hvad andre taer sig for, men ligger nu i Havn. Sig Tripolis ved sin Gesandt insinuerer, Og Spanien vi faaer igien i Venskabs Favn. Med Porten ligesaa Tractater stabileres; To Ologskibe did til Stor-Sultanen gik Med kostbar Skienk, og i Hannover garanteres For Vaaben-Stilstand af vor Store Frederich.
Berlingske Tidende, 1758-01-02
Princessen, som fra os til Hildburghausen drager, At favne sin Gemahl, fik Døden sidst i FaunEn Numsen, Lerche og en Hersled Døden tager, J Kongens Residentz, vor Staat og Stad til Saun. For Resten har hos os Lyksalighed sit Sæde, Her er Velsignelse saavel af Land, som Vand, Her (Gud skee Lov) er got, her er enhver Mands Glæde At passe paa sit Kald, som en aarvaagen Mand. Særdeles Fryd det er for alle i vor Norden, At vores Souverain saa viis en Konge er, At Ret og Naade ey har større Glands paa Jorden, End den som dagligen i Norden skinner her. Hvad Retten selv angaaer, Han idelig beskytter Hver ærlig Undersaat ved Arv og Eiendom, Og Naade, Nordens Liv, velsigner, gavner, nytter Enhver i sær af dem, som Naade beder om. Et glædeligt Nytaar, Lyksalighed og Ære, Tillønsker hver en Siæl vor mildeste Monarch: Stod det til Mennesker, da vilde hver begiære, At han udødelig blev udi Dannemark. Vor Nordens Høye Priis og Dagmars anden Lige, Vor anden Moder, og vor Konges anden Brud, Vor Dronning, bedre kan ey noget Land og Rige, Og kroned Hoved sig tilønske selv af Gud. Et glædeligt Nytaar, og alt, hvad vore Bønner Tilveie bringe kan, glæd Himlen Hende med! Uværdig Solens Skin den nyder, som ey skiønner Paa al den Naade, som hos Hende haver Sted. Den dyrebare Deel, vor Enke-Dronning haver, J Dannemarks Regent og Herrens Salvede, Forskaffer Hende nok af Himlens rige Gaver, Det alle glædes ved at skue og at see. Et glædeligt Nytaar, hvo vil ey ønske Hende En Ære=Krone af Snee hvide Hoved=Haar? Gid Eftertiden selv erfare maa og kiende, At Hendes Afkom staaer i Flor mens Verden staaer.
Berlingske Tidende, 1758-01-02
J Kronprinz Christian, som sin Herr Fader ligner J Mildhed og Forstand, og Danmarks Lykke er, Vor Norden seer det Haab, som Herren selv velsigner Ved Vext i Dyder, som fornøyer en og hver. Et glædeligt Nytaar vi ønske og vil bede, Han paa sin Faders Stoel omsider sidde maa, Og naar Han kommer der, at Gud ham selv vil lede Udi sin sande Frygt paa rette Vey at gaae Prinz Frederich vor Lyst, og Ønskers Glæde=Fylde, Princesserne, O Gud, vi anbefale dig Med al Lyksalighed at krone, og at hylde. Dernæst enhver i sær vi ønske hiertelig. Et glædeligt Nyt Aar, og frydefulde Dage J det begyndte og i mange fleere Aar, Gud hver for sig befrie fra Modgang, Sorg og Plage: Gud hør og gjør det, Han allerne det formaaer. Gud Kongens høye Raad selv give Raad og Ynde Til Himlens Ære og til heele Landets Gavn. Dem Himlen Selv staae bie i Zion som forkynde Den Sallighed og Trøst, som skeer i Jesu Navn. Gud føre dennem an, som Kongens Folk skal føre Saavel til Lands som Vands, og give dennem Mod, Naar Tid og Leilighed er, til sin Pligt at giøre, Og for vor Souverain at vove Liv og Blod. Gud giør at Handelen saa god en Fremgang haver, Som alle ønske sig, som deri have Deel! Gud giv enhver i sær den Frugt af sine Gaver, At i det gandske Land det gaaer enhver Mand vel! Det er alt hvad vi veed og kan tilønske alle, Guds Godhed legge til, hvad ikke vi formaaer, Lad, kiære Læser! Dig vor Ugeblad befalde, Vi ogsaa ønsker Dig et glædeligt Nytaar, Det seeneste af Nyt, som Posten med sig bragte, Vi nu meddeele vil vor kjære Læsere, Og er særdeles det fornemmelig at agte, Som man her neden til behage vil at see: Alt den 27 Dec.