JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-02-03
Fædrelandet. Rhvn., den 31te Januar. Ved Hs. Majestæts høie Ankomst i Skuespilhuset i Gaar Aftes blev den elskede Drot, som sædvanligt, modtagen med enthusiastifJubel, og en af Publikum afsjungen Sang, hvis anden og sidste Vers løde saaledes: Mens Tiden løser gamle Baand, Som vorde Slægten tunge, Den knytter her med varsom Haand, Det Gamle til det Unge. Hvad rundt om os paa voldsomt Bud Kun skeer ved Storm og Torden, Det voxer her saa venligt ud, Som Blomsten ud af Jorden. O Held den Konge, som forstaaer Hvad Nornen sagte synger! Med større Fasthed Aar for Aar. Til ham sig Folket klynger. Han høste Frugten af sig Flid, Af Sæden, han har spredet. Og Folket signe, fjernt i Tid, Hvad Frederik har fredet." Efter Sangen udbrød atter den almindelige Jubel, og Folkets Ønske for den ædleste blandt Fyrster lød i et flere Gange gjentaget Glædesraab fra Alles Læber. (Khousp.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-02-03
Det hedder her almindeligt, at Conferentsraad.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-02-03
Ørsted og Hopp i de sidste Dage have holdt hyppige Conferentser, og at de af dem forfattede Udkast til Lovforslag angaaende de raadgivende Provindsialstænder, næsten ere færdige. (H. Av.)J Søndags Aftes udbrød der Jld i den paa Citadelsvolden liggende Mølle. Da det blæste stærkt og Vinden har paa de nærliggende Krudttaarne, kun de denne Jldløs let bleven farlig, men lykkeligviis blev den snart slukket. Afdøde Winther (see Tirsdagsavisen) var som bekjendt den Eneste som for endeel Aar siden reddedes ved det Skibbrud, Parans Selskab led, efter at han med en mageløs Udholdenhed havde bestræbt sig for at frelse Kone og Børn fra Bølgerne, ved med sin sjeldne Styrke at holde dem ovenfor Vandet saalænge, indtil han efterhaands maatte lade dem synke ned deri. J Statstidenden bekjendtgjøres nu Høiesteretsdommen over den store Tyvebande, af hvilken en Deel i saa lang Tid saa arresteret her i Aarhuus, og som bestod af omtrent 40 Personer, hvoraf Halvdelen Fruentimmer. Fire af dem: Søren Hvam, Rasm. Larsen, Ole Knudsen og P. Sørensen, skulle kagstryges og brændemærkes, to Andre, Zidsel Madsdatter og Jens Carlsen, kagstryges allene; de Øvrige for en Deel straffes med Fængsel og Arrest paa forskjellig Tid.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-02-03
De i denne Sag allern, beskikkede Commissarier, Krigsraad Wesenberg og Birkedommer Kier, ere tillagte i Salarium, den Første 8000 Rbd. Sølv, og den Anden 300 Rbd. Sølv, af hvilke Summer de Dele udredes af de Tiltalte, og Resten af det Offentlige.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-02-03
Hr. Major Kristensen har i Anledning af Magister Lindbergs bekiendte Avertissement oplyst, at det paaankede Stykke i Politivennen intet Fornærmeligt imod Hr. Magisteren indeholder, og slutter med følgende Erklæring: At jeg med Rolighed og aldeles uden mindste Frygt oppebier ethvert Foretagende af Hr. Magister Lindberg imod mig, og skal ingen skriftlig eller mundtlig Trudsel bevæge mig til at ansee Nogensomhelst for et Noli me tangere, eller afholde mig fra, med Frimodighed, som hidtil, lovligen at omtale, hvor og hos hvem jeg maatte finde noget Urigtigt eller Ulovligt, saalænge jeg staaer under vore gode Loves Beskyttelse, og ikke under en Pave, der med sin Banstraale kan tilintetgjøre Trykkefrihedsforordningen af 27 Septbr. 1799.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-02-03
Kiel, den 27de Januar. Her opholder sig for nærværende Tid Dr. Valentiner fra Husum, der for Regjeringens Bekostning skal tiltræde en Reise for at gjøre sig bekjendt med Choleras Natur og Lægemethode. De ham bevilgede Reisepenge udgjøre efter Forlydende 1500 Speciedaler aarlig. Dr. Thomsen, som har gjort det polske Felttog med, og fortjent sig Ordenen virtuti militari (for krigersk Tapperhed, er kommen tilbage igjen til Holsteen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-02-03
Odense, den 31te Januar. Vor allernaadigste Konges Fødselsdag er i de sidstforløbne Dage bleven feiret med sædvanlig undersaatlig Deeltagelse og Hjertelighed, paa følgende Maade: selve Dagens Festlighed aabnedes ved Parade af Borgervæbningen og Garnisonen. Henved Middag fandt Kathedralskolens Aars fest Sted paa Gymnastet, hvor Adjunct Kalkar for omtrent 400 Tilhørere, med Fynd og Varme afhandlede: "Troskab, Enighed, Oplysning og Gudsfrygt, som de fasteste Støtter for et Lands indre Fred i en bevæget Tid." For og efter Talen gaves Cantate af Skolens Disciple. Om Aftenen endte Borgervæbningens Musikkorpser Festdagen med Janitscharmusik gjennem Gaderne. Aftenen før havde Frimurerlogen feire Festen efter Murerskikke. J Søndags Aftes var Borgerbal paa Raadhuussalen. J Aftes har det musikalsk Selskab givet Concert paa samme Sal til Jndtægt for Kapelmester Hausen, hvis Kone tillige dekiamerede en Prolog i Dagens Anledning, ledsaget med Musik, og endt med en skjøn Sang til Hs. M. Kongen. Salen var ved denne Leilighed saa opfyldt af Tilhørere, som man ikke har seet den siden Mad. Catalani saa deri. J Aften har Stadens ældste Klub Bal i den fælles festlige Anledning, og i Morgen sluttes Kreds løbet af Festligheder med Diner af en Borgerkreds hos Gjæstgiver Strøm. Jligemaade holde det literære, det patriotiske, og Bibelselskabet i disse Dage deres Møder. Warde, den 31te Januar. Vor elskede Konge Fødselsdag forkyndtes her ved Klokkernes Kimen, derefter var en festlig Sammenkomst af Byens geistligeog verdslig Øvrigheder samt endeel af Byens Jndvaanere, hvorved Hs. M. Skaal blev udbragt efter en smuk Sang, hvorpaa der var et muntert Bal indtil næste Morgen. Og saa her lød ved denne Høitidelighed som altid Ønsket; "Gud velsigne Kongen!"
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-02-03
Veile. Blandt de Høitideligheder som her fand Sted i Anledning af vor høitelskede Konges Fødselsdavar ogsaa den, at her løb et Skib af Stabelen, bygge af Hr. Skibsbygmester Printz, henved 1000 Tdr. drægtigt. Da det var det første som blev bygget her siden den nye Havn blev anlagt, og man skylder VeilAmts forhenværende Amtmand Ridder v. Treschonmegen Taknemmelighed, saa blev dette Skib opkaldt efter ham, efter at Hr. Pastor Krarup ved en passende Tal havde indviet det til dets nye Bestemmelse. Under Musik og Kanontorden udbragtes ved denne Leilighed Skaaler for Konge og Fædreland, for Søfartens Flor, samt for Landets dristige Embedsmænd og Borgere. Om Aftenen feirede, Festen paa Byens Klub, hvor tvende vakre Sange, forfattede af Hr. Cand. theol. Schjøtt, blev afsjungne, og af Hr. Stiftamtmand Hoppe udbragt en hjertelig, i Alles Bryst gjenklingende Skaal for vor ædle Landsfader. Derefter var Bal til langt ud paa (Efter V. Av.) Natten.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-02-03
Horsens, den 31te Januar. Vor dyrebare Konges Fødselsdag feiredes her med stor Militair Borger og Jægerparade, der blev bivaanet af Byens Embedsmænd og Honoratiores, ved hvilken Leilighed Chefen for det her garnisonerende Regiment, Hr. Generalmajor v. Flindt, udbragte for den elskede Landsfader et Længe leve!" der blev ledsaget af et skingrende Hurra og 27 hundrende Kanonskud. Herpaa spillede de forskjellige Musikchor gjennem Gaderne og om Aftenen var Bal paa Byens Raadhuus, hvor der dandsedes indtil den lyse Dag. Over Bordet blev, efterat Skaaler for Kongen og Kongehuset vare udbragte af Amtmanden høivelbaarne Hr. de Urne fra Skanderborg, der beætede Ballet med sin Nærværelse, afsjungen en i Anledning af Dagen forfattet Sang af Hr. Apotheker Seidelin i Skanderborg. J samme Anledning er i Dag Middagspiisning i Klubben Foreningen. (Sk. Av.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-02-03
Khvns Børs-Cours den 31te Januar 1832. Hmb. 2 M. a vista 214. Species 211. 12 Rbmk. 10 1/2 s.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-02-03
Ved den 1226 Trækning i Altona udkom følgende Nummere: 64. 41. 11. 25. 84.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-02-03
Dødsfald. Geheimeconferentsraad Baron af Schubart paa Sollerup. Amtmand W. v. Benzon i Burg paa Fehmern. Districtschirurg Gerber i Holstebroe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-02-03
(Jndsendt.) Til Redacteuren af Skanderborg Amts=Avis, Hr. J. C. Schmidt, Adjunct ved Horsens lærde Skole.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-02-03
Da Deres Velædelhed i det Blad, De redigerer, har meddeelt et Par Linier, De formodentlig troede at skylde Deres Foresatte, Hr. Rector Dorph. i Sagen mod Lector Henrichsen, saa forventer man, at De ogsaa et følgende Rummer ville have den Godhed at omtale det Forsvar, Universitetets lærde Professor Madvig har indført i Kjøbenhavnsposten i samme Sag for Lector Henrichsen imod Rector Dorph. Man tvivler ikke om, at de efterkommer denne ligesaa billige som retfærdige Forventning. Phillaletes.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-02-03
Bekjendtgjørelser. Theatret i Aarhuus. Anden Adonnementsforestilling: i Søndagen den 5te Februar: Den fortrædelige Formiddag, nyt Lystspil i 1 Act ved Herberg, og Et Eventyr i Rosenborg Have, Vaudeville af Heiberg. Werligh & Müller.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-02-03
NB. De almindelige Spilledage ere Søndag og Onsdag. Af det Kongl. Stiftamtmandskab approberet, har Fogden til Jnddrivelse modtaget Restancelliste a) over Bygningsskat af Aarhuus Kjøb stæd for Terminen til 1ste October f. A.b) Bankhæftelses=Renter af Bygninger for samme Termin. c) dito, dito af Jorder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-02-03
Brandcontingent til ultimo September f. A., som Forskud til Brandskaber for Halvaaret til 1ste April d. A. Hvilket herved, overeensstemmende med Forordn. 2den Juni 1830 bekjendtgjøres, og have Vedkommende, under de anordnede Tvangsmidler, til Magistraten at indbetale de efter disse endnu resterende Summer inden 11te Febr. næstkommende. Aarhuus Byefoged-Contoir, den 24de Januar Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-02-03
Formedelst anden Bestemmelse agter Undertegnede under Haanden, at bortsælge Raarup Veir- og Vandmølle paa fordeelagtige Vilkaar. Møllen, som bestaaer af en hollandsk Veirmølle med 4 Qværne, og et Sigteværk i fortrinlig god Stand. Vandmøllen, der for tre Aar siden er opført, har en Skalqværn, et fortrinlig Boghvedevark, og har Bevilling til at anlægge en Rugqværn, til Møllen er 2 Tdr. 3 Skpr. 2 Fkr. 1/5 Alb. Hartkorn Ager og Eng. hvorpaa er Skov til fornøden Brug, og kan paa disse Eiendomme holdes 4 Heste og 8 a 10 Køer samt nogle Faar, foruden hvad der kan fødes af Møllen. Møllen kan tiltrædes næstkommende 1ste Mai, og kan det halve af Kjøbesummen blive indestaaende. Møllen ligger i en behagelig Egn i Nærheden af Horsens, har fortrinlig Søgning, og kan aldrig mangle, da der er Matetrang og kuns Mølleskyld 1 Td. 2 Skpr. 2 Fkr. Den afgiver en beqvem Bopæl for en Familie udenfor Bondestanden. De der maatte attraae en saadan Eiendom, ville behage i portofrie Breve at henvende dem til Eieren paa Stedet. Raarup Veirmølle pr. Horsens. D. C. Høffner.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-02-03
Tvende Jord-Parceller, den ene af circa 6 Skp. og den anden af 2 1/2 Skp. Ager og Engs Hartkorn, beliggende omtrent midt imellem Veile og Horsens, kan strax underhaanden erholdes tilkjøbs. Med hver Parcel kan følge nogle Fag Huus. Nærmere Oplysning meddeles af Procurator Anchersen i Veile.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-02-03
Gaarden No. 606 paa Frederiksgade eller og Gaarden No. 71 paa Middelgade, – een af Begge kan underhaanden faaes tilkjøbs, samt tiltrædes førstkommende Paaske Flyttetid, og i Mangel af Salg kan førstmeldte Gaard paa flere Aar faaes tilleie, Lysthavende ville behage at henvende sig til Hans Secher.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-02-03
Theater=Localet i Slagelse, som det der forhen værende dramatiske Selskab hidtil har havt til Afbenyttelse, kan af et Skuespiller-Selskab paa kortere eller længere Tid faaes tilleie, naar man derom henvender sig til P. A. Kierulffs Enke i Slagelse. Øverste Etage i min Gaard er tilleie til førstkommende Paaskeflyttetid. Lysthavende ville behage snarest muligt at henvende sig til mig. E. Hald, Enke efter Pastor Hald. Et Værelse til Gaden, og Adgang til Kjøkkenet, samt Leilighed til Brænde, kan faaes tilleie for et eenlig Fruentimmer, til næstkommende Flyttedag paa Vestergade No. 630.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-02-03
Undertegnere ønsker godt Græs i Sommer til 100 a 150, Stude og nogle Heste, man behage at melde sig inden denne Maaneds Udgang. Steensballegaard, den 2den Februar K. J. W. Arenfeldt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-02-03
Fiint engelsk grønt og blaat Calmuk, rød noppret Conting til Underfoder, og flere Sorter fiint Klæde er igjen arriveret, og sælges til billige Priler hos J. F. W. Røse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-02-03
Fiint Herregaards Smør kan bestandigt faaes hos C. Woer, paa Volden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-02-03
Flere Sorter fine Røgtobakker, Sigarer og Raper Mareus G. Bech. Tobak sælges af Peberrod kan faa hos Jacob Smith. paa Vestergade.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-02-03
Skipper Jørgen Jørgensen offeller inarest muelig til Kjøbenhavn, hvortil han medtager Fragtgods og Passagerer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-02-03
Skonnerten Coureren, som føres af Skipper K. Brasch, begynder paa Mandag at indtage Ladning til Khon, og da den halve Ladning ligger parat, vil han bestemt kunne være færdig Torsdag Aften. Hans velindrettede Kahyt tilbyder beqvem Leilighed for Passagerer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-02-03
Jagten de 5 Brødre, ført af Skipper S. M. Sørensen, medtager Fragtgods fra Kjøbenhavn til Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-02-03
Skipper B. Jespersen, førende Jagten Enigheden, liggende ved Havnens nordre Side, bliver færdig at afseile til Kjøbenhavn næstk. Onsdag med Stykgods og Passagerer. A. Thomsen, Mægler.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-02-03
En Dreng fra Landet, det er confirmeret og som tegner og skriver godt, kan faae Condition paa Aarhuus Postcontoir fra medto Marts førstkommende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-02-03
Redigeres, trykkes og udgives 4 Gange ugentlig af A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-02-04
Nr. Løverdagen. den 4de Februar. Den til Forsendelse. med Brevposterne Kongelig allernaadigst alene privilegerede. Aarhuus Vifts-Tidende. Tal Loe,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-02-04
Blandinger. Naar Fyrst Paskewitsch, Warsawskikjører ud i Warschau, er hans Vogn altid omgiven af en Trop Ticherkasser og Baschkirer, og Enhver som møder ham, maa blive staaende og blotte sit Hoved. Den keiserl. Ordre om de polske Kadetters Forflyttelse til Rusland, har voldt en ny stor Bedrøvelse. Hvorledes Polen vrimler af russiske Soldater kan sluttes deraf, at hver Landsby har 30, 40 a 50 Md. Jnqvarteering, og da disse for det meste bestaae af alle Slags barbariske Folkeslag, eftersom det regulaire og bedste Militair trækker sig henimod Grændsen af Storfyrstendømmet Posen, saa kan man tænke sig hvad de arme polske Bønder maa lide. Da der forleden var Gratulationskour hos General Kreutz i Anledning af Keiserens Fødselsdag, sagde han til Polakkerne: "J ere ikke den keiserlige Naade værd, men J skulle nok herefter faae Tøile og Bidsel paa." Man slutter heraf, at Polen vil blive militairisk organiseret. Ogsaa Krakau kommer til at miste sin Fristatsforfatning, og Østerrige derfor gives Erstatning i de russisk tyrkiske Provindser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-02-04
Keiser Nicolaus har befalet, at enhver russisk Kriger, som har deeltaget i Kampen i Polen, skal til Erindring om den russiske Hærs, i dette mærkværdige Felttog udviste mageløse Tapperhed og urokkelige Stand, haftighed," bære det polske Militair-Fortjenst-Tegn. Desforuden skal der, til Minde om "Warschaus glorværdige Betvingelse, præges en særskilt Medaille, der skal bæres af alle de Generaler, Stabs= og Over-Officerer, som deeltoge i Stadens Bestormelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-02-04
J de nordamerikanske Fristaters Kongres er foreslaaet, paa Grund af de overflødige Summer der findes i Skatkammeret, og for at forebygge den Forvirring hvortil Statsindtægternes betydelige Overskud kunne Lord give Anledning, at ophæve den indenlandske Brevporto i samtlige Unionens Stater. Den eneste Jndvending som blev gjort derimod, var den: "at saa vilde Hvermand skrive Breve." Men derpaa svartes: "at høi Brevporte er en Hindring for gjensidig Tankemeddelelse, men at en fri Brevvexling vilde have patriotisk Jndflydelse paa Jndvaanerne i alle Landets Egne."¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-02-04
J et Aarstid har der nu i Frankrig udbredt sig en Cultus under Navn af den franskekatholske Kirke, hvis Stifter er en Abbs Chatel, forhenværende Biskop. De væsentlige Forandringer ved samme er: at hele Gudstjenesten holdes paa Fransk, og skal i ethvert andet Land holdes i Landets Sprog; at alle kirkelige Forretninger skee uden Betaling, og at Præsten ingen Forskjel tør gjøre mellem Rige og Fattige, at Skriftemaalet ikke er tvunget, og Ægteskabet foretages uden forud erhvervet Konfession. Pavens Overherredømme anerkjendes ikke (derfor er ogsaa Hr. Chatel bleven erklæret i Ban. Jesum allene og ingen Anden; at Fæsten er ophævet tilligemed alle kirkelige Forbandelser og Fordømmelser, derimod indført en ubetinget Tolerance mod alle andre Religioner. Præsternes Coelibat (Forbud mod deres Ægteskab) er afskaffet, og Præsterne klæde sig udenfor Kirken som andre Folk. Forresten er denne ny Religionslære overeensstemmende med den katholske, men alligevel ere de romerskkatholske Præster saa forbittrede over dens Udbredelse, at de have ansøgt Regjeringen om at forbyde den, men det er ikke lykkedes dem. Nu lade Præsterne i Paris læse 9 Dages Bønner for at frelse Abbe Chattels Siel fra den evige Fordømmelse. Men fra alle Departements ansøges han om at seende dem Præster, som ogsaa hos dem kunne indføre den nye Cultus, men han kan endnu ikke skaffe saamange som der ønskes. (Den Tid synes altsaa at nærme sig, da Pavens Magt vil gaae tilgrunde.)J de Pariser Salons talte man i de senere Dag meget om den uhøflige Modtagelse som den franske Kronprinds nylig havde funden paa et Bal hos Hr. v. Roth schild, hvor Selskabet for Størstedelen havde været, Venner af det styrtede Dynastie. En lignende Mangel, paa Ærbødighed var der ogsaa bleven viist ham i en Assemblee hos den østerrigske Ambassadeur, og maa sige nu, at alle den kgl. Familie tilhørende Personer have besluttet, for Fremtiden ikke meere at tage Deel i noget Selskab hvortil der indbydes Personer, som ikke have varet forestillede ved Hoffet. Ogsaa den franske Ministerpræsident Hr. Perriehar gjort et Bal for 2000 Personer, men der endtes henimod Morgenen, paa en sørgelig Maade. Der udbrød Jldløs i et af Damernes Paaklædningsværelser, og under den Tumult som det foraarsagede, opbrændtes en overordentlig Mængde Kaaber, Shawler, o. s. v., og Tyvene lode heller ikke denne gode Leilighed gaae ubenyttet forbi.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-02-04
J London havde man i de sidste 8 Dage anmeld26 Bankerotter, og der befrygtedes mange flere, f. Ex et af de første Ølbryggerier, der vil ruinere mange Malt handlere, og Alderman Thomson, der eier en af de største Jernminer og mange Skibe. Hans Associe styrted sig for kort siden i Vandet fra et Dampskib.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-02-04
Man fortæller i London følgende Anecdote om Fyrst Talleyrand, som nylig skal være passeret: En ung, meget smuk Dame af fornem Stand, der ha megen Jndflydelse i de diplomatiske Cireler, men hader Frankrige, som dog synes kun at være i politisk Henseende, da hun forskriver sig mange Vare derfra, og især spiser gjerne de bekjendte herlige Oste fra Brie. Denne Dame ønskede Talleyrand gjerne at faae paa sit Partie beordrede sin Privat-Coureer, naar han reiste tilbagigjen fra Paris, at kjøbe der nogle af disse Oste, nedlagte i Krukker, og neppe var han kommen til London før har fik befaling til, øieblikkelig at lade dem bringe hen til Demens Huus. Nogle Minuter efter traf Fyrsten og Demen sammen i en stor diplomatisk Cirkel, og Sidstnævnte tabte ikke et Øieblik for at give Fyrsten et Beviis paa hvor nøiagtig hun var underrettet om Alt hvad der foregik i den franske Ambassadeurs Hotel. Smilende gi hun derfor hen til ham og sagde: "De har faaet Efterretninger fra Palais royal. Hvad har Koureren bragt Den for Nyt. Brior=Oste, som jeg har ladet bringe hen til Dem!" svarte Diplomaten med det største Alvor. Dette Svar forvoldte en almindelig Latter, og det varede længe inden Spørgerinden kunde faae sin vante Fatning tilbage.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-02-04
J Paris var der i Aaret 1831 født 28,587 Børn, og døde 27,416 Personer, Blandt de Fødte vare 10,007 uægte, og blondt de Døde 375 officielt angivne Selv mordere. J London var der født 28,263 og død 25,337. Bland, de Døde vare 3 over 100 Aar gamle Natten imellem den 19de og 20de Januar udbrød de en stor Jldebrand i Frankfurt a. M. og greb saa rasende om sig, at adskillige Huse afbrændte, flere maatte nedbrydes, og endeel Mennesker stode Fare for at indebrændes. Det polske Mod viste sig ogsaa her, idet 95 polske Officerer af Dembinskis Korps, som vare indtrufne samme Aften, vare de Første paa Brandstedet, og hialp til paa de farligste Steder. En Lieutnant Damaski besteeg anden Etage af et brændende Huus og reddede med Livsfare to Børn, og en Lieutn. Modowski har en Koue- og et Barn ud af Luerne, hvorved han selv blev saaret i Hovedet af en brændende Bielke. De beviste saaledes, at Menneskehedens ædlere Følelser under alle Forhold og Livets Afvexlinger ere uudryddelige.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-02-04
J Halle skal Cholera grassere langt stærkere end man officielterfarer derfra, og meget Faa af de Angrebne blive helbredte. Blandt dens Offre nævnes Musikdirecteur Naue, Stifteren af de Halleske Musikfester. Universitetslæreren Professor Gessenius har forladt Staden, og med ham 400 theologiske Studenter. Den aandfulde og liberale Digter, Prof. Uhland, er i Stutgardt, med en overordentlig stor Majoritet og under almindelig Jubel, valgt til Deputeret. Folket viste en levende Jnteresse for Sagen, og allerede paa den første Valgdag var Valget decideret. Uhlands tabende Medconcurent, Feuerlein, søgte strax Afsked fra sit Embede som Over-Borgermester.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-02-04
Fra Malmøe i Skaane meldes: "at en stor Mængde svenske Bønder vare komne dertil for at lade sig hverve til at drage til Rusland, eftersom de havde hørt, at der ved Krigens og Choleras Ødelæggelser stode mange Bøndergaarde ubeboede, saa at Udlændinger som indfandt sig der, strax kunde tage dem i Besiddelse. Fordum udvandrede Skandinaviens Jndbyggere til civiliserede Lande, nu synes derimod deres Tilbøielighed at have taget en anden Retning. Hvad det egentlig er som bevirker denne Lyst hos den svenske Bonde, er vanskeligt at sige. Et af To maa man antage: Enten gaaer det Bønderne i Skaane som Jsraliterne i Ørken, at de nemlig ere blevne kjede af det megen Manna, eller ogsaa er det forbi dermed."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-02-04
Folketælling i Randers Amt ved Slutningen af 1831. Støvring . .a. Kjøbstæderne: Nørhald. . . . . 2,714. Randers omtr.) . 6500. Galthen . . . . . 5,594. Hobro . . . . . 680. Sønderhald . . . . 8,147. Mariager . . . . 506. Østerlisberg . . . . 6,155. Greenaae . . . . 855. Rongsøe . . . . . 2666. Ebeltoft. . . . 836. Nørre . . . . . . 5,785. Mols . . . . . 4,537. b. Herrederne: Sønder. . . . . 5,615. Onsild . . . 2848. Gjerlev. . . . 4,087. Summa: Randers Amt, 69,253. Afreiste fra Aarhuus til Callundborg. Hof- og Stadsrets-Assessor Stadfeldt, Kjøbmændene Kaarsberg og Hallengren, Bogholder Gay, Enkemad. Albert født Lindberg, Proprietair Tronier, Overstyrmand Wittusen. Snedker Theilgaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-02-04
Bekiendtgjørelser. Paa Grund af foregaaet Opbud bliver en Selveiergaard i Thiirstrup Bye og Sogn, af Hartkorn Ager og Eng 5 Tdr. 2 Skpr. 1 Fkr. 1 3/4 1/2 Alb., tilhørende Søren Therkildsen, stillet til absolut Bortsalg ved offentlig Auction, som afholdes paa Gaarden selv Torsdagen den 23de Februar førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, hvor da tillige forauctioneres Boets Ind- og Udboe samt Besætning. Lysthavende indbydes. Cheltoft, den 28de Januar 1832. Seidelin, const.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-02-04
Da det ved 3die Auction over Ørum Kirke med Tiende her i Nørre Herred gjorte Bud, ikke af Vedkommende er antaget, saa bliver, ifølge vedkommende Skifterets Begjæring, en 4de Auction afholdt paa denne Byes Raadhuus Løverdagen den 25de Februar førstkommende om Formiddagen Kl. 11, over bemeldte ØrunKirke med sammes tilhørende Korn- og Qvæg-Tiende, der har Matriculs Hartkorn 24 Tdr. 3 Skpr. og tiendeydende Hartkorn 160 Tdr. 7 Skpr. 1 Fkr. 1 3/4 Alb. Hvilket herved bekjendtgjøres. Nørre Herredsfogderie i Grenaae, den 1ste Aagaard. Februar 1832.