JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1824-10-25
Den 16de October. Jfølge Skrivelse fra Rangoon fra nogle af vore Officerer, erholdt man Dagen efter denne Stads Jndtagelse den Efterretning, at Dronningen af Dalla, en Stad som liggenligefor Rangon 5), allerede havde sammendraget 1000 Mand Tropper og begyndt at anlægge Forskandsninger. Man havde udsendt nogle Piqvetter, men vilde ikke angribe Dalla, forend Dronningen havde faaet samlet hele sin Magt, for at man saaledes paa een Gang kunde tilintetgjøre den. Den næste Expedition skulde afgaae imod Proome, som ligger ved det gamle Birmanske Riges egentlige Grændse. Denne Stad er større end Rangoon, og blot indesluttet af Pæle og Jordvolde; men man belavede sig paa at gjøre alvorlig Nodstand, hvorfor ikke mindre end 3000 Mand skulde afgaae derhen, Vi have Tidender fra Ny-York til 8de September. Den Columbiske Congres havde besluttet at udskrive endnu 5000 Mand foruden den allerede forhen decreterede Magt, og at bestride Omkostningerne ) Rangoon eller Rangoun ligger syden for Pegu. Proomme derimod langer inde i Landet. dertil, deels af de ordentlige Jndkomster, deels ved Vexel=Negociationer paa Laanet af 30 Millioner. Endvidere har Kongressen fra t taget alle nye Cacao=, Kaffe= og Jndigo=Plantager paa et vist Antal Aar fra Tiende.
Berlingske Tidende, 1824-10-25
Paris, den 15de October. Jgaar gjorde Hertugen af St. Fernand, Grand af Spanien, Hs. Majestæt og Dauphinen sin Opvartning. Idag modtog Kongen Viceadmiral Duperre.
Berlingske Tidende, 1824-10-25
Man skriver fra Spanien, at de fleste Udvandringer nu finde Sted, til Portugal. J nogen Tid drage Franske Tropper sig paa det talrigste til Galicien, hvor det lader til at see uroligt ud. Derfra begive mange formuende Familier sig fra Ferrol og Corunna tilskibs til Frankrig eller England.
Berlingske Tidende, 1824-10-25
J en Avis, som udgives i Cadix, læser man Ord for Ord følgende Bekjendtgjørelse: "En Regerinde, 14 Aar gammel, født i Havanna, er til Salg ; hun kan ypperlig sye, opvaske, er sund og uden Feil Hun er at opspørge i Pto. Sta. Maria, i Gaden Sta. Lucia Nr. 9.
Berlingske Tidende, 1824-10-25
J Madrider Hoftidende læser man at en Hr. Pedro Pascual har renonceret paa en Fordring af 3360 Realer til Fordeel for det Kgl. Skatkammer, hvilken ædle Handling Kongen har ladet bekjendtgjøre.
Berlingske Tidende, 1824-10-25
Madrid, den 29de September. De Hr. Zen i Paris gjorte Forslag til et nyt Laan ere forelagte en Commission af Statsraadet for at høre dens Mening derom, men de ville sandsynligviis blive forkastede, da Antagelsen af 20 p. C. Obligationerne af Cortes-Regjeringen deri er gjort til Betingelse, og Geistlighedens Godser fordres som Hypothek for den hele Sum. Det Castilianske Raad er endnu stedse beskjæftiget med Planen til en Expedition til Syd=Amerika.
Berlingske Tidende, 1824-10-25
Fra Provindserne lyde Efterretningerne endnu stedse meget sørgelige. Overalt udøbes der Voldsomheder og Drillerier, og ingensteds er den Ret at faae for det forfulgte Partie.
Berlingske Tidende, 1824-10-25
Med Organisationen af den Kongl. Garde gaaer det nu raskere frem. J to Maaneder er der oprettet to Cavalleriecorps og i Novemder Maaned vil den hele Garde sandsynligviis være fuldtallig.
Berlingske Tidende, 1824-10-25
Den 30te September. Samtlige Minister=Statssecretairer, mange af Statsraadets Medlemmer (hvoriblandt ogsaa Hr. Ugatte som Secretair) og det Castilianske Raad, samt det hele diplomatiske Corps ere i Morges afreiste til Escurial, for i Morgen paa Kongens Fødselsdag at stædes til Haandkys. Gen. St. Mare ventes i Dag under sikker Bevogtning som Fang hertil fra Valencia. Diligenen fra Vittoria, som i Dag er ankommet hertil, var gaar bleven angrebet af en Bande, men uden at dette havde nogen videre Følge.
Berlingske Tidende, 1824-10-25
Det Kongl. Collegium i St. Jstdro vil blive aabnet for Publikum, dog holdes samtlige Forelæsninger af Jesuiter indtil Professorerne ere epurerede.
Berlingske Tidende, 1824-10-25
Man siger, at det af Hr. Zea afsluttede Laan virkelig skal være afsluttet og Contracten passeret i Statsraadet. Hr. Za er endelig idag, ledsaget af Hr. Corpas, ligeledes afreist til Escurial, for at forelægge Hs. Majestæt Contracten til Underskrift. Til Hr. Erro, der, som bekjendt, havde erholdt den hos Kongen ansøgte Tilladelse til at begive sig fra Granada til Valladolid, kom der, den tredie Dag efter hans Ankomst dertil, en Oberst med en befaling fra General=Capitainen og arresterede ham, samt tog hans Papirer under Bevaring. Bemyndigelsen hertil var hverken uddeelaf en Minister eller Over=Politie=Intendanten men umiddelbar at Hs. Majestæt. Papirerne ankom i Forgaars hertil ved en Curreer, som strax igjen blev affærdiget. J Pampelona er Hr. Merlo, som under Hr. Erro, som Finantsminister, var første Divisions-Chef, bleven arresteret. Bortsendelsen af herværende Jndvaanere er midlertidig ophørt. Man vil vide at Over=Politie Jntendanten gaaer af. Hr. Valladolid, Ex General=Director over Nationalgodserne, er udnævnt istedet for Politie=Intendanten i Cadix. Finantsministeren, Hr. Ballasteros vedbliver at søge om sin Afsked. Jgaar Aftes, efterat der var ankommet en Cureer fra Valentin, udbredte sig det Rygte, at 1500 Constitutionelle vare landede i Ben ca lo og paa flere Puncter af Kysten, og at det saae meget betænkeligt ud der da de Landede droge frem mod Staden Valencia. De for nogle Dage siden indløbne officielle Beretninger havde allerede forberedet herpaa.
Berlingske Tidende, 1824-10-25
Breve fra alle Kanter i Kongeriget melde, at en Mængde Mennesker, som i Følge Decretet af 1ste Mai vare satte i Frihed, igjen ere arresterede.
Berlingske Tidende, 1824-10-25
Det Castilianske Raad har udstædt en Beslutning, at alle Skole, lærere og Opdragerinder inden 30 Dage skulle underkastes en ny Purification.
Berlingske Tidende, 1824-10-25
Hs. Majestæt har udnævnt nye Commandanter i Gerona, Almeria, Salamanca, Cincovilla i Aragonien, Huesca og Daroca, og nye Lieutenanter i Saragssa og Tarragona. Den fra Valencia ankomne Currer steg af hos Krigsministeren, som strax begav sig til sit Bureaux, og efter 1/4 Times Forløb affærdigede Curreren til Escurial. Man siger, at flere Franskmænd ere arresterede og forgiæves fordret lørladte.
Berlingske Tidende, 1824-10-25
Krigsministeren har udstædt et Forbud til alle civile og militaire Øvrigheder, imod at lade nogen royalistisk Militair, hvad Forbrydelse han end maatte have gjort sig skyldig i, hensætte i et offentlig Fængsel. De skulle i saa Tilfælde blive i Casernen og dømmes af deres Officer.
Berlingske Tidende, 1824-10-25
Den 6te October. Efter en af Hr. Jeg undertegnet befaling af 27de f. M. er her oprettet en Junta af diplomatiske Personer, for at udarbeide en Plan, hvorefter de Kgl. Consulater i Udlandet kunne indrettes paa en mere besvarende Maade, end nu. Hs. Excell. er i Forgaars atter reist til Escurial, for indtil videre at blive hos Hs. Majestæt Imellem Zea og Calomarde er der opstaaet en Tvist angaaende deres Anskuelser, og man mener, at den Førstnævnte vil seire. De Kgl. Frivillige, som nylig vare i Escurial, ere komne tilbage hertil, efterat Kongen havde mønstret dem, og de vare afløste at Spanske Gardister.
Berlingske Tidende, 1824-10-25
J Cadix er man meget forlegen med, hvad Forholdsregler man skal tage med Hensyn til de tvende rigt ladte Skibe, Fernando og Vigarrena, som for nogen Tid siden kom fra Havanna, og nu ligge under Quarantaine ved Mahon; thi man tør ikke lade dem afgaae derfra af Frygt for Algiererne.
Berlingske Tidende, 1824-10-25
Marseille, den 26de September. Vi have mange Slags Efterretninger fra Levanten, der fremstille den Egyptiske Vice-Konges Hensigter, som meget tvetydige. De paastaae, at det ikke er hans Alvor med Expeditionen mod Morea, uagtet alle hans Udrustninger. Regid-Effendi maatte bruge al finOvertalelsesevne for at bevæge ham dertil, og han lovede det ikke, førend intet andet Alternativ var ham tilbage, end at begynde paa Udrustning til Expeditionen, og at antage de ham af Porten gjorte meget fordeelagtige Tilbud, eller ganske at bryde med den. Da dette for det første endnu ikke laae i hans Plan, som endnu ikke var moden, saa har han endelig beqvemmet sig til hiint, og virkelig givet befaling til at udruste Expeditionen, men strax erklæret den Tyrkiske Befuldmægtigede, at han ikke selv, saaledes som man ønskede i Constantinopel, vil stille sig i Spidsen for den, men derimod overlade Anførselen over den til sin Søn Jbrahin. Udrustningen blev imidlertid dreven med saa stor Langsomhed, at Regib-Effendbestandig maatte gjøre Forestillinger for at paaskynde Indskibningen, selv da Flaaden allerede for længe siden havde været seilfærdig, og Landingstropperne forsamlede i og omkring Alexandria. Jbrahim Pascha synes at være forsynet med særdeles Jnstructioner til at udsætte det bestemte Angreb paa Morea saa længe som muligt. Den for har han begivet sig med Flaaden til Rhodos, og der begyndt vist med Capudan=Pascha, for at kunne undskylde sin Tøven. Tyr, kerne nære den Mistanke, at han vil gribe den første den bedste Leilighed til at vende tilbage til Alexandrig. Ogsaa er man i Almindelighed i Levanten forbittret paa Vicekongen, og i Constantinopel har Uvillien over hans Opførsel saaledes tiltaget, at man ventede, at Porten ikke længer vilde skaane ham, men erklære ham for en Fiende hvad der endog maatte flyde deraf. Det vil snart vise sig, om disse Formodninger ere grundede. J øvrigt er det ikke at nægte, at Jbrahims lange Ophold ved Rhodos i det kritiske Moment, hvor Krigslykken afhang af raske Operationer, synes at stadfæste hiin Mistanke.
Berlingske Tidende, 1824-10-25
De samme Breve fra Levanten berette, at Capudan=Pascha og hans Omgivende hidtil kuns have givet faa Beviser paa Duelighed, men ladet den bedste Tid, da de ved deres store Hjælpekilder kunde for retaget sig Noget af Betydenhed, gaae unyttig hen. Miaulis's dristige Manoeurer have hidindtil sat den Tyrkiske Admiral i Forlegenhed, og tilintetgjort Angrebet paa Samos, der neppe havde kundet slaae feil, naar den ottomanske Admiral havde dækket Troppernes Jndskib, ning og Overfart med sin hele Magt. Hans Mangel paa Bestemt, hed har foranlediget Tabet af en Division af hans Flaade, som han var uklog nok til at detaschere, uden at blive i Forbindelse med den Mange spaae ham en sørgelig Ende med hans Feldttog, der blev begyndt med saa megen Bram.
Berlingske Tidende, 1824-10-25
Venedig, den 30te September. Et fra Corfu, efter en Seillads af otte Dage, ankommet Skib, medbringer Bekræftelse paa Efterretningen om den Egyptiske Flaades Tilintetgjørelse ved Zra ; en Deel af den er opbrændt, en Deel erobret, og man forfølger den flygtende Rest deraf. General Adan der var Øienvidne dertil, omtalte efter sin Tilbagekomst til Corfu med ubegrændset Forundring Grækernes Mod og Duelighed, som nu have givet et hidtil uhørt Skuespil ved at opbrænde Krigskibe, der i aaben Søe vare under Seil. Saaledes have da Grækerne øden lagt begge de frygtede Flaader, den Bygantinske og den Egyptiske, der tilsammen talte over 600 store og smaae Skibe.
Berlingske Tidende, 1824-10-25
Som vi erfare, har General Adam udstædt et Forbud mod alle Brittiske og Joniske Skibe, at de ikke meere maae tjene Tyrkerne, Men skulde de dog gaae under Tyrkisk Flag, skal Hellenerne ifølge deres Proclamation have Ret til at ødelægge dem, men gaae de derimod under Europæisk Flag, men med Tyrkisk Fragt, da have Grækerne dog Ret til at confiskere dem og bortføre Mandskabet. Dette synes at være en Følge af en nylig med den Helleniske Regjering truffen Overeenskomst.
Berlingske Tidende, 1824-10-25
Lord Overcommissairen blev modtaget i Skauplion paa en glimrende Maade. Der blev affyret 101 Kanonskud, og 8000 Mand ledsagede ham til og fra Regjeringshuset.
Berlingske Tidende, 1824-10-25
Den sidste Curreer, der ankom fra Constantinopel til Wien, skal have medbragt de sørgeligste Efterretninger. Der skal den 17de September have tildraget sig en skrækkelig Begivenhed i Seralet, Efterretningen slutter med de Ord: vi vove ikke at skrive, hvad den bliver sagt derom.
Berlingske Tidende, 1824-10-25
Wien, den 12te October. Efter Breve fra Corfu af 26de September blev der, strax efter Lord Overcommissairens Ankomst fra Skauplion, hvor han blev saluteret med 100 Kanonskud og opholdt sig næsten to Dage, publiceret en Proclamation af ham, og deri paa ny indskjærpet alle Brittiske og Joniske Undersaatter den strængeste Neutralitet, en Proclamation, der er at ansee, som Gjenkaldelse af den forrige, som lignede en Krigserklæring med Grækenland. - De samme Breve berette, at den Egyptiske Flaade fuldkommen er slagen, og bliver forfulgt i alle Retninger af Grækerne.
Berlingske Tidende, 1824-10-25
Den 14de October. Ved en overordentlig Leilighed er den Efterretning indtruffen her, at den Kgl. Bayerske Families Ankomst, som man i disse Dage havde ventet, er opsat formedelst et sørgelige Tilfælde. Hs. Majestæt Dronningen skulde nemlig aarelades, og en Pulsaare blev derved beskadiget. Dette Uheld, der dog ikke lader befrygte nogen Fare for Hs. Høiheds Liv, vil forsinke det K. Bayerske Hofs Reise nogle Uger.
Berlingske Tidende, 1824-10-25
Hs. Keis. Kongl. Høihed Erkehertug Franz Carl, som den 11te d. M. var afreist til Lembach, for at afhente sin Kongl. Brud, vilnu fortsætte sin Reise til München.
Berlingske Tidende, 1824-10-25
Odessa, den 28de September. Vi have Efterretninger fra Constantinopel indtil den 20de d. M., ifølge hvilke Grækerne havde tilføiet saavel Capudan Paschals som den Egyptiske Flaade betydelig Skade. Sidstnævnte Flaade blev adspredt af Migulis i Farvandene ved Hydra og flere af dens Skibe brændte. Disse Begivenheder gjorde særdeles Jndtryk i Hovedstaden, ja paa selve Janitscharer, om hvilke man dog sagde, at de nu vilde opføre sig langt meere maadeholdent end man havde befrygtet. Vi læse imidlertid i et Brev af 20de September om Aftenen, at det vel, uagtet Ulemernes og Janitscharernes revolutionære Bevægelser var roligt, men den 18de om Aftenen havde de sidstnævnte røvet Tronarvingen bort fra sin Fader, en Tildragelse, som opvækker de største Bekymringer. Dersom denne Begivenhed bliver stadfæstet, saa vilde muligen de længe ventede Begivenheder Constantinopel indtræffe. Jmidlertid maae vi bemærke, at andre Breve af 18de og 20de September aldeles tie angaaende denne saa vigtige Begivenhed, saa at det vil være raadeligst at afvente nærmere Stadfæstelse.
Berlingske Tidende, 1824-10-25
Mala, den 20de August. Følgende er det væsentlige Jndhold af den Erklæring, som Deien i Algier har givet den Kongl. General-Consul Hr. Mardonald, angaaende de to Hovedpuncter i de tidligere Tractater, som han havde overtraadt.
Berlingske Tidende, 1824-10-25
I Jndledningen anføres disse, forsaavidt som de angaae fuldkommen Sikkerhed og Frihed for Hs. Majestæts General-Consuls Person, og Eiendom. Deten erklærer paa det bestemteste, at han vil opfylde Hs. Storbrittanniske Majestæts Ønsker og til Beviis paa denne Beslutning og paa hans oprigtige Attraa efter at den imellem Storbrittannien og hans Regentskab saa lykkelig bestaaende Fred og den gode Forstaaelse kan vedvare, lover han paa det bestemteste: 1) Afden i Staden og Kongeriget Algier residerende Brittiske Agent og General=Consul, stedse skal blive behandlet med den hans Character, tilkommende Agtelse og Høflighed. 2) Hans Person, hans Huus eller Huse, skulle være hellige, og dersom Nogen, hvo det endog maatte være, skulde fornærme ham i Ord eller Gjerning, skal denne blive haardt straffet. 3) Han skal have Frihed til selv at vælge sin Tolk og sine Betjente, hvad enten det er Muselmænd eller andre, og disse skulle ikke betale nogen Afgivet eller Skat af nogensomhelst Slags. 4) Det skal staae ham frit for, til enhver Tid at heise Hs. Majestæts Flag paa sit Huus, baade i Staden og paa Landet, og paa sin Baad, naar han er paa Vandet. 5) Han skal ikke betale nogen Told af Huusgeraad, Klæder, Bagage eller andre Fornøden, heder, som han indfører i Staden Algier eller sammes Gebet, til eget eller Families Brug. Og skulde Beskaffenheden af Hs. Majestæts Tjeneste, eller nogensomhelst anden Grund udfordre hans Fraværelse fra Kongeriget, saa maa han, hans Tjenere, Bagage eller Effecter, frit udgaae og komme tilbage, saa ofte han finder det fornødent. 6) Og endeligen skulle alle de Æresbeviisninger og Forrettigheder, som hidindtil have været, eller i Fremtiden maatte blive 4, tilstaaede de øvrige Magters Agenter, Consuler eller Vice=Consuler, fu ligeledes være og fremdeles blive tilstaaede Hs. Storbrittanniske Majestæts Agent, General-Consul og Vicer Consul. Hvad den el anden Hovedpunkt angaaer, da erklærer Deien paa det bestemteste, at han paa det allernøiagtigste vil holde og opfylde den tidligere Erklæring, som er afsluttet af Lord Ermouth i Aaret 1816, og forpligter sig til at holde over, at ikke nogen Fange, i Tilfælde af Krig med en eller anden Europæisk Magt, skal blive gjort til Slave, men at de alle skulle blive behandlede med al mulig Menneskelighed, som de Krigsfanger efter Europæisk Brug. General-Consulens Berettigelse til at heise det Kongl. Flag paa sit Huus i Staden, sit Landsted, paa sin Baad, er, som vi høre noget ganske nyt, da der hidindtil endnu ikke er heiset neget Consular Flag hverken af den Brittiske eller nogen anden Nation. Det er desaarsag paa Deiens Forlangende hemmeligen bleven lovet, at den hverken i Staden eller paa Landet skal gjøres Fordring derpaa, hvorhos Deien i de bestemteste Udtryk under sin Haand og Segl har erklæret, at det, at Flaget ikke bliver heiset, ikke skal ophæve nogen af de Forrettigheder, som Consularhuset ellers nyder.
Berlingske Tidende, 1824-10-25
De Krigsfanger, som paa Grund af Fiendtlighederne med Deien havde været anholdte her, bleve igaar afsendte herfra med de Kongl. Skibe Phaeton og Cyrene; 151 med det første til Algier, 59 med det sidste til Bona til deres Familier. De havde været indespærrede siden April Maaned, og de fleste befandt sig i sygelig Tilstand som Følge af de Møisommeligheder, som de havde udstaaet paa Pillegrimsfarten; thi de vare opbragte paa deres Tilbagereise fra Mekka. Men siden efter befandt de sig fuldkommen vel og bevidnede ved Afreiser, deres Taknemlighed for den Behandling de havde havt i Fortet St. Salvadore.
Berlingske Tidende, 1824-10-25
Buenos=Aires den 3de Juli. Jfølge Efterretninger fra Over Pern befandt General Olanetssig midt i Mai endnu i rolig Besiddelse af Staden Potosi, og syntes paa ingen Maade tilbøielig til at forlade en saa fordeelagtig Stilling, saalænge han endnu maatte tvivle om General Valdets la Sen nas, Canteracks og fleres Sindelag imod ham. General la Sernesyntes meget beskjæftiget med Anstalter til at indskibe sig med Flere ligefindede til Europa, men i Potost og den hele Landstrækning, det regjeres af Olaneta, ansaae man blot det hele Forrehavende som en List, for at formindske den stedse voxende Misfornøielse, der hersker i den Deel af Peru, hvor la Serna befandt sig. Meget mærkværdigt er det, at Olaneta havde overdraget Undergouvernørs=Posterne af Chuquianca, Chochabamba, la Paz og Sta. Cruz ikke til Europæiske, men Amerikanske Spaniere, og selv hans Privatsecretair var en Amerikaner.
Berlingske Tidende, 1824-10-25
Den 18de Juli. Yngre Breve gjentage med Bestemthed Efterretningen om den Spanske General Valdeels Død. Der bliver ogsaa meldt angaaende General Bolivar, at han har mynstret sin Hær, som befandt sig i saa god Tilstand som mueligt, og har afsendt Transportskibe til Gughaquil, for at bringe ham de derfra til Forstærkning endnu ventede Columbier, som man derfor hver Dag ventede.
Berlingske Tidende, 1824-10-25
Havang, den 26de August. General Vive; erklærer i en Dagsbefaling, som en overordentlig Tidende fra igaar meddeler, at Lieutenant for Dragonregimenter Amerika, Gasp. Rodriguez, havde forledet et lidet Antal af sine Soldater til Oprør, drog igjennem Gaderne med dem Natten den 28de under oprørisk Raab og skød paa dem, der ikke vilde gjøre Part med ham. Men ved Hjælp af de troe Jndvaanere, Milizen og Soldaterne har Stadtholderen hemmet Oprøret, og den offentlige Rolighed er ikke bleven forstyrret. Rodrigue; skal med nogle Dragoner være flygtet paa Veien til la Mocha, og er maaskee allerede faldet i Retfærdighedens Hænder. Derpaa følger en Proclamation til Cubanerne, for at rose deres Troskab og opmuntre dem til bestandig Tillid.
Berlingske Tidende, 1824-10-25
Valparaiso, den 31te Mai. Jgaar Morges blev den Spanske Kaper Onintanilla bragt ind i denne Havn af den Kongel. Franske Corvette Deligente. Corvetten havde anholdt den i Quiica, men Vicekongen (la Serna?) fordrede dens Frigivelse for at sende Depescher til Lima. Den seilede om Eftermiddagen, men styrede, da det blev mørkt, ind mod Corvetten, og syntes at ville binde an med den; ja - til den Franske Capitain Forbanselse - fyrede den paa samme, og forsøgte paa at entre; men blev drevet tilbage og søgte nu at undslippe, først efter at have gjor Jagt efter den i 17 Timer, lykkedes det at faae fat paa den. De er meldt dem, at Vigia igjen er taget. Den eneste Røver, som endnu findes paa Kysten, er en meget liden Brig, forhen LancashirWitch, der vel ikke vil kunne gjøre megen Skade, da den er meget mindre end Quintanilla, og vor Schalup Lily, den Amerikanske Skonnert Dalphin, den Pernvianske Brig Congreso og den Amerikanske Fregat ere ude efter den. Efter Rygte var den Kongl. FregaTartar afgaaet fra Callao, og krydsede to Dage paa Søen, for at opsøge disse Røverskibe. Hs. Majestæts Krigskib Cambringe afselede den 27de dennes til Lima.
Berlingske Tidende, 1824-10-25
Stettin, den 16de October. Vor ærede Kronprindsesses Geburtsdagsfest gav igaar alle Stertins Beboere den glædelige Anledning til at udtrykke deres troe Hengivenhed for det Kongl. Huus paa den herligste Maade. De nu til Provindsial=Landdag forsamlede Tilforordnede af de 3 Stænder, benyttede denne Leilighed til en værdig Fest, i det de forenede sig med de dertil af dem indbudne Militair= og Civil=Autoriteter og i taknemmelig Erkiendelse af den hulde Omhue, hvormed H. K. H. Kronprindsen havde taget Deel i deres Sammenkaldelse, udsaade de de inderligste Ønsker og Velsignelse for det høie Fyrstepars bestandige Vel. J samme Art vare dannede deels i Cassino, deels i Familie cirkler Selskaber i samme Øiemed, og overalt udbredte sig deeltagende Glæde af den hellige Følelse af Fædrenelandskjerlighed og den ære frygtsfulde hengivenhed mod H. K. Majestæt, Kronprindsen og der høie Kongehuus.
Berlingske Tidende, 1824-10-25
Brussel, den 17de October. J Morgen vil General=Staternes Session blive aabnet her med de sædvanlige Høitideligheder.
Berlingske Tidende, 1824-10-25
Blandede Efterretninger. Bladet Tin es ivrer meget over den Omstændighed, at der i en af samme Blad meddeelt Handelskrivelse fra Lima opmuntres til Jndførsel alene af Tydske Glas, og Tøivarer da de Engelske ikke kunde holde Priis med disse. Men i dets Raisonnement over denne Materie indrømmer det dog til Slutning, at selve Ophævelse af alle Afgifter og Formaliteter, som heri directe skade England, ikke vilde ophæve Forskjellen, men at ene og alene en fuldkommen Frihed i Kornhandelen vilde sætte deres Fabrikantere i Stand til at holde Priis med dem i andre Lande.
Berlingske Tidende, 1824-10-25
Indenlandske Efterretninger: Kiøbenhavn, den 25de October 1824.
Berlingske Tidende, 1824-10-25
Befordringer og Afgang. Under Admiralitetet. Den 3die October er Premierlieutenant C. H. Sandholt efter Ansøgning i Naade afskediget med Pension. Den 14de October er Capitain P. F. Wulff, Ridder af Dannebroge og Dannebrogsmand, udnævnt til Chef for SøecadetCorpset, i afdøde Contreadmiral Sneedorffs Sted. Den 17de October er Secondlieutenant J. R. Petersen udnævnt til Premier, lieutenant. Den 24de October er Capitamlieutenant og Ridder at Dannebroge, P. U. Bruun udnævnt til Capitain og Chef for 2den Divisions 1ste Comp., hvilket Capitain C. Grove efter Tour fratræder, Premierlieutenant J. P. Findt til Capitainlieutenant og Secondlieutenant H. J Hansen til Premierlieutenant.