Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-12-24
Krigsskuepladsen i Jtalien. aabnedes, som meldt i forrige Avis, første Gang igien den 23 November. Siden ere virtelig forefaldne 2 Fægtninger paa det rommerske Gebert mellem de neapolitanske og franske Tropper, begge til de sidstes Fordeel. Den første var den 27de ved Terni (en liden Stad i Hertugdømmet Spoletto, mellem Rom og Ancona, 12 Mile nordøstlig for det første, hvorden franske General Lemoine blev angrebet af Neapolitaner, ne, som vilde afskiære Franzoserne paa Marschen til Ancona. Følgerne af denne Strid, som varede fra Kl. 8 om Morgernen til ud paa Eftermiddagen, er allerede bekiendt af General Schauenburgs Brev til det heelvetiske Direktorium (se Side 754). Efter General Championets offici elle Beretning til Overgereralen Joubert, beløb Fangernes Antal sig dog kuns til 4000 Md., foruden 1 General og 15 Officerer, Den anden Fægtning forefaldt ved Fermo (ved det adriatiske Hav, 10 Mile fra Ancona) den 30te Novbr. Her kommanderede General Colli den høire Fløi af den neapolitanske Armee. Af de ufuldstændige Offici al beretninger vides blot saa meget om Udfaldet, at 25 Kanoner, 3 Faner og 400 Md. faldt i Franzosernes Hænder. Det franske lovgivende Korps havde alt faaet Efterretning om den første af disse Fægtninger den 8de d. M., og den 10de vajede den 3 farvede Fane fra Mynstertaarnet i Strasburg, i Anledning af begge Seirene. - Midlertid melde andre Privat=Efterretninger: at General Mack er rykket seierrig ind i Rom, hvilket skal være tilgaaet saaledes, at General Mack, efterat han, for at skuf se Franzoserne, havde beordret General Colli imod Ancona, selv i forceerte Marscher, og efter nogle Fægtninger ved Terracina og Velletri, er med 2 andre Kolonner gaaet løs paa Rom selv, hvilken Stad han indtog den 1ste Decbr., paa Citadellet Engelsburg nær. Derhos tales om en Opstand af Folket i Rom imod Franzoserne, hvorved Mack blev meget lettet i sine Operationer m.v. Denne General skal ifølge samme Efterretninger, derpaa ogsaa have indtaget Eivi ka ve chra, ved hvilket Angreb han blev understøttet at engelske Krigskib. Alle i det Malandske staaende Franzoser og 10,000 Cisalpiner have, saasnart man erfarede dette, maattet opbryde til det rommerske Gebeer, og den ved Commersøen staaende franske Division trukket sig nærmere sammen. - Endskiønt Neapolitanerne virkelig have gjort betydelige Fremskridt i den forrige Kirkestat, siden de den 27de f. M. kunde være ved Terni og den 30te ved Fermo, det ogsaa af Alting at slutte, synes at have været Kongens af Napel Plan : at tournere den franske Armee paa den høire Fløi og indslutte den i Egnen ved Rom mellem Apenninerne, det Toskanske og Havet, saa er der dog nogen Usandsynlighed i, at Neapolitanerne i saa ubegribelig Jil skulde være rykkede saa langt frem, ikke heller stemmer det ganske overeens med ovenmeldte officielle Beretninger, eller med Franzosernes stærke Magti den rømmerske Stat, som, uagtet Breve fra Vien kuns angive den paa 10,000 Rd., dog vist er over 50,000 Md. stærk, og desuden faae daglig nye Forstærkninger fra det Cisalpinske; medens den hele neapolitanske Armee bestaaer af 70 til 80,000 Md. Overalt kan man sikkert næste Gang vente paalidelig Oplysning baade om denne Tildragelse og en nye Træfning, som skal være forefaldet imellem Franzoserne og de neapolitanske Tropper, og have været langt meere afgiørende end de foregaaende. - Den neapolitanske Konges Krigsmanises er dateret: Hovedqvarterret ved St. Germand d. 14de Nov. Det franske Navn forekommer ei engang i samme; men Hs. Majestæts Hensigt med at rykke ind paa det rommerske Gebeet er blot den faste Beslutning igien at befæste den katholske Religion sammesteds, undertrykke Anarkiet og igien bringe den rommerske Stat under sin retmæssige Souverains Herredømme, hvorfor Hs. Majestæt ogsaa selv vil dirigere Militair=Operationerne i Spidsen for de fromme Soldater i Høistsammes novervindelige Armee a.