Berlingske Tidende, 1774-10-17
London, den 23de September. Paa den Tid, da man her næsten talede om intet, uden om en Krig med vore Colonier, og om en anden imellem Spanier, og Portugal, samt imellem Spanien og os, deels formedelst det Partie, som vort Hof maatte tage med det Portugisiske og deels i Henseende til vore egne Affairer, er indløben en Efterretning, som er os meere uventet, end alt hvad vi kunde vente. Falklands Øerne, disse Øer, hvis Fratagelse nær havde foraarsaget os en Krig, ere nu af vore frivillig forladte. Denne Sag er upaatvivlelig vis; uagtet ingen af Publico endnu veed den rette og egentlige Aarsag dertil. 2 Kongelige Skibe, som vare der i Port Egmont, ere, efterat de havde indtaget Commandanten, og alt hvad som var af nogen besynderlig Værdie, den 21de Mai afseilede derfra, og i disse Dage lykkelig ankomne til Spithead. Et af disse Skibe er Endeavour, under Lieutenant Gordons Commando, som den 30te Januarii skulle seyle fra Dünen til Nye=Engelland, Lieutenanten har da selv ikke vidst andet. Men han havde, som man nu erfarer, en forseglet Ordre, som han først maatte aabne paa Høyden af Lizard Øerne, og i Følge samme maatte han stille sin Cours til Port Esmont, og tage Commandanten, Lieutenant Clayton, tilligemed alle hans Folk, Munition &c. om Bord, og bringe dem til Engeland. Men førend de afseilede fra bemeldte Havn, har man der opsat et Erindrings-Tegn, som skal forsikre Kronen Storbritannien, omendskiønt ikke Øens Besiddelse, dog i det mindste Eiendoms Rettigheden til den. Der er nemlig opreist en stor Blyepade, hvorpaa staaer udgravet: at Falklands Øerne, og alle deres underliggende Districter tilhørte Hs. Storbritanniske Majestæt Georg den 3die. Der er og opreist en Brittisk Fahne og man har tillige ladet et Par Engelske Skide blive der, som kom derhen fra Valsiske Fangst, og vilde overvintre der, hvilke, naar de nu seyle til Engelland, skal medbringe den der overblevne Forraad. J hvad for en bevægende Aarsag vort Hof endog maae have havt til, for saa lang Tid siden at have foranstaltet, og hidindtil stedse holdt hemmelig den Sag, at bemeldte Øer skulle forlades, saa troer man dog, at dette Skrit torde befrie det Spanske Hof fra den store Frygt, som det stedse har havt at Engelænderne vare begierlige efter Communicationen med Sydhavet, eller meget meere efter Skatterne i Peru og Chillii, og just derved tillig afværge den saa meget befrygtede Krig, ja endog den med Portugal. Hvad som bestyrker os i disse Tanker, er, at 2 fornemme Spanier i disse Dage ere ankomne her, hvilke allerede ere blevne forestillede Kongen, og af Hs. Majest. meget naadig modtagne. - Regieringen er endnu stedse meget opmærsom i Henseende til vore Americanske Coloniers Foretagender, Deres Kongretz, og de Beslutninger, hvorover de paa samme have villet foreene sig, synes ey kunde hindres og standses; og paa de Tropper, som staae ved Boston, kan man slet ikke meere forlade sig. Der feylede sidst ved disse Tropper allerede over 500 Bortløbne. Man skiænker der enhver Deserteur 5 Guineer, Borgerskab og 20 Agre Land. - General Gage har enten for at forekomme videre Desertion, eller af andre Aarsager afsendt den 22de Julii 2 Compagnier af det 64de Regiment til Salem, og den 29de Julii endnu 2 andre Compagnier til sit Landgods Danvers. J Henseende til Handelens Ophævelse, som Colonierne have fast besluttet, er man paa vore Vestindiske Øer ligesaa forlegen som her, og man vente skiælvende paa begge Sider Udfaldet af Congressen i Phillade, phia.