JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-05-16
Franske Memoirer fra den Periode omtale en Frue v. Rantzau, en Marskalkenke, som var gaaet over fra den lutherske til den katholske Kirke og indtraadte i Annunciataordenen i Paris.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-05-16
Det i Serampore (Frederiksnagor) udkommende engelske Blad The Friend of India af 15de Decbr. f. A. indeholder en varm Lovtale over Johan Christian Boeck, født i Jylland den 7de December 1795, død i Macao i China den 9de Septbr. 1836. J 8 Aar beklædte han Dommersædet i Frederiksnager og i mere end 2 Aar, efter Hr. Hohlenbergs Død, Gouverneur=Posten i Etablissementet, i hvilken Tid man med Sandhed kan sige om ham, at han offrede sit Liv for Hs. danske Majestæts Tieneste, og at hans dybe Pligtfolelse drev ham til at anstrænge sig mere, end hans Legemskræfter kunne taale; saa at han sank i Graven, overvældet af det Arbeide og de Bekymringer, hans Embede medførte. Et af hans sidste vigtige offentlige Foretagender var Tillintetgiørelsen af en udbredt Tyvebande, som i lang Tid havde hiemsøgt Calcutta og de nærliggende Steder med en Art af systematisk Plyndreri, og opslaaet sit Hovedsæde i Serampore. Med ufortrøden Vedholdenhed forfulgte han denne Bande i alle dens Tilflugtsteder, og ved de engelske Embedsmænds kraftige Understøttelse, havde han omsider den Fyldestgjørelse at see over 40 af Hovedtyvene grebne og deres Bande opløst. Under hans Bestyrelse gjennemløb en hidtil ukjendt Virksomhed og Duelighed Politievæsenet; Serampore har med Rette i hans Tid Navn af den reenligste Bye i Indien. J Juli Maaned forlod han Jndien, for med Skibet Betor, at gaae til China, da en Sørelse blev anseet som det eneste Middel til, muligen igjen at skaffe ham hans Helbred; men altfor snart kom man efter, at dette var aldeles ødelagt. Han døde i Præsten Gutzlaffs Huus den 9de Septbr., to Dage efterat han var landet i Ma(Søndagen.)¬
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-05-16
J de nylig med Collegial-Tidenden fulgte Criminal Tabeller for 1834 indtager Helsingøer ved første Øiekast, just ikke nogen hæderlig Plads, da i ingen af Danmarks Kjøbstæder af lige eller omtrent lige Rang saa mange Jndivider, som der, i Aaret 1834 have været tiltalte for Forbrydelser. Jsær er det mærkeligt, at af 33 Personer, som i nævnte Aar bleve i hele Danmark actionerede for Concubigat, en Trediedeel falder paa Helsingøer; men ikke en Eneste findes herfor tiltalt i nogen anden Kiøbstad, ei engang i Kiøbenhavn, hvor de naturlige Ægteskaber dog langtfra ikke høre til Sieldenheder ne. Helsingøers Efterretninger" bemærker i denne Anledning Følgende: For endeel Aar tilbage blev man opmærksom paa det her tiltagende Antal af naturlige Ægteskaber, som, religiense og moralske Hensyn endog for en Stund tilsidesatte, let faae en høist mislig Jndvirkning paa en Communes Fattigforsørgelse. Jkke mindre end 49 saadanne Forbindelser fandtes da her i Byen, og det var paa en Tid at sætte Skranker for disse. Ved at anvende Bestemthed i Forening med Sindighed, lykkedes det Politiet, understyttet af Overøvrigheden, i mindre end eet Aar at see hiint Antal reduceret til 6, og mod disse blot anvendtes Lovens Straf. Det er denne særlige Foranstaltning, som har frembragt ovenfor anførte ugunsti(Rand. Av.)ge Talesultat."
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-05-16
Fra Sjælland. Landmandens Forfatning vedbliver at være sørgelig i mange Egne. Med Pløiningen gaaer det, især paa stærke Jorder, meget slet. Paa mange Steder er det slet ikke muligt at bearbeide den. Og det maa dog skee, da Aarstiden allerede er fremrykket saa langt. Kulden tillader ikke Græsset at vore frem, og dertil stod dog, i den almindelige Fodertrang. Landmandens eneste Haab. En Vinter, som den forgangne, virker fordærveligt paa et Agerbrug gjennem en Række af Aar. Man nævner store Gaarde, hvor 60 til 80 Køer ere kreperede af Sult. Og hvor det er lykkedes, at friske Besætningens Liv, ville dog Sporene af Svækkelse seent forsvinde. Paa mange Gaarde har man, i Mangel af Straa, maattet give Kreaturene desmere Kjerne, og nu har man Jntet at faae. Kornpugerne have allerede hist og her opskruet Priserne til 5 Rbd. for en Tønde Byg og 4 Rbd. for en Tønde Havre. J Haverne staaer Alt tilbage. Skoven, som pleier at være grøn i den sidste Halvdeel af April, har endnu sin brune Kjole paa. - Gid den cimbriske Veirprophet dog til(Ah. Av.) sidst maa beholde Ret, Til Landsbyen Ovelgonne i Herskabet Pinneberg, fortælles i Kieler Correspondentsblad, kom nylig et Circulaire, udstædet af Landdrosten, om at bidrage til Thorvaldsens Museum; da kom En af Jndvaanerne paa den Tanke, at udstæde et lignende, hvori han foreslog at forhøie den værdige Skolelærers Løn til 400 Mk. aarlig ved Sammenskud. Dette Sidste fandt meget bifald; det Første derimod vendte tilbage upaategnet med den Erklæring, at de foretrak at forbedre deres Skolelærers Stilling og derved sørge for deres Børns bedre Dannelse.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-05-16
Den 9de De feirede en gammel og agtværdig Borgerfamilie i Odense, Dannebrogsmand og Bogbinder, samt Boghandler Milo og Hustru, sit Guldbryllup, hvorved dens Medborgere gave den de utvetydigste Beviser paa (Fyenske Aviser.) en uskrømtet Medfølelse.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-05-16
Ledige Embeder. Under det danske Cancellie: Brænderup og Ore Sognekald i Fyen, 400 Rd. - Ordineret Catechet- og forste Lærer-Embedet ved Borgerskolen i Hillerød. Løn 400 Rbd. Sølv, fri Bolig, 4 1/2 Favn Brænde og desuden Torv, samt Græsning til 2 Køer, foruden Høitidsoffer, af Menigheden.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-05-16
Befordringer og Afgang. Under det danske Cancellie: Den 2den Mai er første residerende Capellan ved Holmens Kirke i Kbhvn., Dr.theol. Hofprædikant B. Münter, Ridder af Dannebrogen, beskikket til Lærer i Homiletik og Catechetik ved Pastoralseminariet og til Medlem af sammes Direction; Birkedommer paa Falster, Justitsraad C. S. Kruger, til Byfoged og Byskriper, samt Veier, Maaler og Vrager i Frederikssund samt Herredsfoged og Herredsskriver i Horn Herred; den 6te, Jnspecteuren ved det Kongelige Kunst Museum og Billedgallerie, Justitsraad J. C. Spengler, der under samme Dato er forundt Prædicat af Directeur ved bemeldte Samlinger, udnævnt til Etatsraad; Over= og Landrets=Advocat i Kiel, Justitsraad A. F.W. Preusser, beskikket til Committeret i General=Toldkammer= og Commerce=Collegiet, fra 1ste Juni d. A. at regne, og derhos udnævnt til virkelig Justitsraad.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-05-16
AVERTISSEMENTS. Torsdagen den 25de Dennes og følgende Dage bliver ifølge Begjering af Strandingscommissionairene Prokurator Westerby og Proprietair Segelke, foretaget Auction paa Stranden ved Krage i Thornbye Sogn over et Parti af 1800 Tdr. saltede Sild, som deels er bjerget, deels forventes bjerget fra den sammesteds forliste Brig Nornen af Grimstad. Auctionen vil vorde begyndt hver Dags Formiddag Kl. 8. Hjørring den 8de Mai 1837. Koefoed.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-05-16
Mandagen den 29de Dennes om Formiddagen Kl. 10 lader Hr. Lieutenant Toft ved Auction paa Landlyst bortsælge endeel Besætningsdeele og omtrent 100 Faarkreaturer. Endvidere vil, ved samme Auction, om antagelig Bud er at erholde, blive bortsolgt nogle Englodder. Thisted den 15 Mai 1837. Lutzhøft.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-05-16
De, der i Aar ønske at optages som Elever paa Skolelærer-Seminariet i Snedsted, ville Fredagen den 7de Juli d. A. Kl. 7 om Morgenen, møde paa Seminariet, for at underkaste sig Preliminairexamen. De have at medbringe Døbeattest, Vaccinationsattest, Lægdseddel, Skudsmaal, samt en Præsteattest, som udviser, hvorvidt de kunne ansees værdige og skikkede til at indtræde i Skolelærerstanden. Sneedsted Præstegaard, den 15 Mai 1837. Brammmer.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-05-16
Undertegnede har nedsat sig her i Byen som Reebslager, og anbefaler sig til Forfærdigelse og Udsalg af alle Slags Touge, Reeb, Tøirer, Grimer &c., og alt grovt og fiin Reebslager-Arbeide; billige Priser og hurtig og god Expedition skal stedse være mit Formaal. Min Bopæl er i afdøde Skjersliperenke Møllers Gaard paa Hjørne af det lille Torv, tvers over for Kjøbmand Kappen. Thisted, den 13de Mai 1837. J. P. F. Petersen.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-05-16
De her i Byen som hidtil har modtaget Reisende i Logie maa jeg herved anmode, for Fremtiden ikke at befatte sig dermed, da de i modsat Fald maa finde dem i Følgerne. Werner. Blanqvetter til Ministerial=Kirkebøger kan kre holdes tilkjøbs paa Bogtrykkeriet.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-05-18
No. 57. Ao. 1837. STI Kongelig allernaadigst privilegerede. Avertissementstidende, Amtsavis og eller: Den nordcimbriske Tilskuer. Forsendes med Brevposten overalt i Danmark og Hertugdømmene. Torsdagen den 18de Mai. Redigeres, trykkes og udgives i Thisted af J. S. Lund.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-05-18
Blandinger. J Følge Bladet Courier, ventede man med temmelig Vished, at en Geheimeraads-Befaling, ville udkomme, hvorved Tilladelsen for engelske Undersaattere at træde i Dronningen af Spaniens Tjeneste, igjen forlænges; det hedder ogsaa, at man vil foretage en nye Recruttering i Engelland for den brittiske Legion, og at det saaledes forstærkede Corps skal sættes under Admiral Napiers Befaling, der ogsaa har viist i Portugal at være duelig i sit Kald som Feldtherre til Lands; i St. Sebastian gik derimod det Rygte, at General Bacon, der har udmærket sig, som Cavallerie-Officeer i Don Pedros Hær, skal indtage General Evans Sted. Med Hensyn til de Christinos Operationsplan hedder det, at General Espartero vil, naar det visse Antal Tropper er ankommen til St. Sebastian, opbryde med sin Hovedmagt fra Bilbao, og tiltvinge sig Forbindelse med General Evans; og man kan forvente at Espartero da vil tage sig ivrigere af Sagen, og han tæller for Øieblikket udmærkede Officerer blandt sin Stab.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-05-18
Den 7de Mai holdt Kong Ludvig Philip Mynstring over Nationalgarden i Paris, alle mulige Forsigtighedsregler vare trufne for at ingen, der ikke var Nationalgardist, skulle nærme sig Kongen, under Revuen holdt ogsaa Kongen sig bortfjernet fra sine Sønner, da de befandt sig ved de i de elysæiske Marker opstillede Linietropper. Medens Tropperne defilerede forbi, bleve Tilskuerne holdte i en saa lang Afstand fra Kongen, at de ikke engang kunde fornemme, om de forbi marscherende Legioner, naar de drog forbi ham, viste ringe eller stor Enthusiasme.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-05-18
J Følge Beretninger fra Stockholm, ville Kronprindsen af Sverrig den 11te Mai, under Navn af en Greve af Tullgarn, afreise derfra til Berlin.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-05-18
J Mitau har Floder og Aaers Oversvømmelse gjort megen Skade i forrige Maaned; af flere Huse saae man blot Tagene rage frem i Vandet, og i 9 Werster omkring Staden kunde man kun komme frem til Baads. Flere tusinde Stykker Qvæg ere druknede.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-05-18
En engelsk Brig Maria, Capt. M. Harrow, kommende fra Teneriffa og bestemt til Hamburg, er forulykket paa Norderhaaks; af Mandskabet (Neue Zeit.)er ingen reddet.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-05-18
Der er udbrudt en Revolution i Mexico, Santa Anna staaer i Spidsen for den, og har proclameret Constitutionen af 1824.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-05-18
Fra Nordamerica meldes: Overalt hører man om Fallitter. Først gik 4 Huse i Neworleans med over 15 Millioner Dollars, derpaa fulgte andre i Newyork &c. Newyork=Herald angiver alene i Newyork indtil 7de April 93 Fallitter med (Aarh. Av.) over 60 Mill.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-05-18
Indenlandsk. Fra Kbhvn, skrives: Til dette Aars Fest i 28de Mai=Selskabet er ved et Møde valgt til Præsidenter: dHrr. Prof. Dr. theol. Clausen, Viinhandler H. P. Hansen og Justitsraad Salicath. Man ønsker, at dette Maigilde maa vorde en virkelig Nationalfest, og at den ikke maa indskrænke sig ene til Kjøbenhavn, men finde Gienklang hele Landet over.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-05-18
Vi ville ønske - hedder det i Khvnsposten - at det Exempel, Kbhvn, har givet, maa finde Efterligning saaledes, at den 28de Mai maa blive en almindelig Nationalfest for alle Danske, saaledes som 17de Mai er det for alle Nordmænd, en eendrægtig og kraftig Folkeaands Maidag, de skjønneste Forhaabningers Vaarfest." (Ah. Av.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-05-18
Jfølge en kongel. allerhøieste Resolution af 25 April er det bestemt, at Magistraten i Kjøbstaden, Roeskilde herefter skal bestaae af en Borgermester, der tillige skal være Byefoged, samt af en Raadmand, der tillige skal være Bye og Raadstueskriver.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-05-18
Fra Aarhuus skrives: Ligesom vi, under DD. KK. H. Prinds Ferdinand's og Gemalindes Ophold her ville faae et Besøg af de tyrolske Natursangere, saaledes kunne vi glæde os til, i St. Olufstiden at gjensee en gammel Bekjendt, hvis Talent ofte tilforn har henrevet os. Vore Læsere ville sikkert erindre, med hvilken Enthusiasme Hr. Kammermusikus Lemming modtoges, da han for to Aar siden gjensaae sit Fædreland. Desværre saae han sig dengang nødt til, at indskrænke sit Besøg til dets Hovedstad. Men i Sommer vil han nu foretage en Vandring gjennem Danmark, ei at forglemme det gode gamle Jylland, og vi kunne saaledes, sidst i Juli, vente en sjelden Kunstnydelse. Hr. Lemming's Talent skal i de tolv Aar vi ikke have seet ham, have hævet sig til en forbausende Høide. J tre Aar har han været engageret i det kgl. Capel i Stockholm. Blandt flere Hæders beviser som han under sit syvaarige Ophold i Naboriget har modtaget, anføre vi kun, at det kgl. svenske musikalske Akademie har optaget ham i sin Midte som Æresmedlem.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-05-18
Fra Aarhuus skrives: Magistraten har, i Forbindelse med de eligerede Borgere, i disse Dage udgivet en ikke blot for hver Jndvaaner af vor Bye men for hver Dansk, meget interessant Udsigt over Aarhuus Communes occonomiske Tilstand i Aarene 1835 og 1836. Enhver, som gjennemgaaer den med Opmærksomhed, vil overbevise sig om den Retsindighed og Samvittighedsfuldhed, hvormed vore Communalanliggender forvaltes. De kgl. Skatter og Afgifter have i Aaret 1836 andraget 12,240, Rbd. 89 s., og Communeafgifterne i samme Aar 23,871 Rbd. 21 Sk., tilsammen 36, 112 Rbd. 14. Sk., der omtrent stemmer overeens med hvad der i de foregaaende Aar er udredet af Byens Jndvaanere (Fattigkassen undtagen, der efter et særskildt Regnskab udgjorde 1835 c. 7000 Rbd.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-05-18
Fra Skanderborg skrives under 9de Mai. Den ved allerhøieste Rescript af 21de Januar sidstl. anordnede Commission bestaaende af dHrr. Justitsraader Blichfeldt og Ræder, endte den 3die d. M. sine Undersøgelser, for at indsende samme til Cancelliet. De hæftede Personer, Skovfoged Hans Christian Gjesing samt hans Sønner Niels og Anders, have tilstaaet Forbrydelsen, de to Første at have forfærdiget Tirigsdalersedler, og den Sidste at have sat disse i Omløb. Der er fabrikeret til et Beløb af omtrent 700 Rigsbankdaler, men til Commissionen ere kun indløbne Sedler for circa 400. Fabrikationen er udført i Skovfogedhuset Skrald, paa Rosenholms Gods. Hovedpersonen, Niels, er kun 18 Aar gammel, men har viist sig som en stor Mester i Fabricationen af ommeldte Sedler, da disse har den meest skuffende Liighed med de ægte. (Aarh. Av.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-05-18
Ved Politiets Foranstaltning er, under Randsagning paa Landet, endeel Klædningsstykker komne tilstede, som vare bortranede ved de atter i den senere Tid i Egnen af Aalborg forøvede Jndbrud.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-05-18
Jblandt de Skyldige findes to Fruentimmer af Aalborg, som under de afholdte Forhører ere bragte til Bekjendelse, ligesom ogsaa det Sted er opdaget, hvor hemmelige Sammenkomster holdtes og Aftale skeete om, hvor de tilsigtede Jndbrud skulde foretages. Undersøgelserne ere nu i fuld Gang, og Man tør vente, at dette Uvæsen, der har sat hele Egnen i Skræk, vil kunne blive hæmmet.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-05-18
Af de med den berg Tidende sidst fulgte Høiesteretsdomme for Marts Maaned uddrages her følgende: J den, efter kongl. befaling, anlagte Sag imod Eieren af Castrup Værk, M. Petersen; Fisker P. Olsen; Lootsbogholder P. Jepsen; Foged M. Riber; P. Jensen Skriver; Underhavnefoged P. Pouls, og Skipperne P. Christensen Friis, S. J. Hermann, C. T. Bertelsen, H. Olsen Wass, samt H. Olsen Brodersen (betræffende de Misligheder og Uordener, der have fundet Sted ved Skibsfarten i Drogden, forsaavidt Strandingsvæsenet angaaer, imod Førstnævnte specielt for Deelagtighed i det mislige Omgang, der skal være brugt ved den i Aaret 1832 paa Saltholm grundstødte, af Capt. Long ley førte Brig Thomsom, som for det af ham udviste Forhold, ved til Skade for vedkommende Assurandeurer samt Skibs= og Ladnings=Eiere at have ved Bjærgningscontracters Afslutning indrømmet de Skibsførere, der betinge sig det, en Andeel af Bjærgningssummen i Douceur, hvorved Bjærg. ningscontracterne ere komne til at lyde paa en større Sum, end den virkelige Bjærgeløn udgjorde, imod Næstnævnte for at have som Vidne afgivet en falsk Forklaring, og imod de Øvrige deels for det af dem ved Bjærgningscontracter i flere Henseender udviste. mislige Forhold, deels for at have verificeret urigtige Copier af saadanne Contracter, og derefter at have benyttet disse Copier som Bilage ved de af dem aflagte Regnskaber m.v.) er dømt saaledes: Eieren af Castrup Værk, Martin Petersen, P. Jensen Skriver, Underhavnefoged P. Pouls og de 5 Skippere, bør for Actors videre Tiltale i denne Sag fri at være; Lootsbogholder P. Jepsen og Foged M. Riber bør hver bøde 30 Rbd. Sv. til Amtets Fattigkasse; Fisker P. Olsen hensættes i Fængsel paa Vand og Brød i 4 Dage. Alle af Actionen og den foreløbige Undersøgelse forbundne Omkostninger udredes af samtlige Tiltalte efter de i Commissionsdommen bestemte Forhold. - Tømmermand Jens Møller af Skrødstrup (tiltalt for at have afgivet en uriglig Forklaring for Retten) bør hensættes i Fængsel, saa Vand og Brød i 2 Dage. - Loots Rasmus Ditlefsens Enke, Anne Marie Hansen (tiltalt for at have imod Betaling tilstædet Mandfolk og Fruentimmer legemlig Omgang paa hendes Bopæl; men ved Hof= og Stadsretten frikiendt for Actors videre Tiltale i denne Sag, dog at hun udredede Sagens Omkostninger) er ved Høiesteret dømt til at hensættes til Arbeide i Kjøbenhavns Forbedringshuus i 4 Aar. (Rand. Av.)¬
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-05-18
(Forlangt Jndrykkelse.)¬ J Følge dette Blad No. 18. hvorvel Jndsenderen heraf vil tilstaae, at Landsbyeskolelæreres Kaar i Almindelighed taget ikke ere misundelsesværdige, og at mangen En i denne Stand længes efter en noget lysere Periode, saa findes dog efter min Formening Endeel i Skolelærer Pedersens Jnserat med vel megen Skygge. Naar han siger: at man mange Steder har det Princip, at det Allerringeste er god nok for Skolen, og at hvad Korn man ei selv kan bruge er for Sognets Skolelærer, saa gjælder til Ære for Menneskene denne Tænkemaade vist ikke mange Steder, og endnu mindre for ret mange Jndividier paa eet Sted. At en Skolelærer er udsat for at mødes af Misundelse og Chicane, der kan yttre sig ved Leverancen af de paalignede Naturalier, det er ikke forunderligt, og det er Noget, der falder i enhver Embedsmands Lod; men dersom en Embedsmand paastaaer, at denne Uvillie møder ham af Fleerheden, saa kan man og omtrent slutte sig til, at Roden til den mødende Uvillie ernæres fra ham selv; thi en Skolelærer, og kort sagt enhver Embedsmand kan ligesaa godt feile i sin Omgang med Beboerne, som disse i Omgang med ham.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-05-18
Skolepatronen er rigtignok sat til at vaage over Skolens Tarv, Bygningens Vedligeholdelse, Kassens Status o. s. v.; men det er vist for meget at forlange, at han, enten han nu er i eller uden for Bondestanden, skulle være nærværende (og dette synes at være Meningen af de flere Angreb paa disse Tilsynsmænd) hver Gang Skolelæreren leveres Korn, Tørv, Fourage og d. Modtageren kan jo dog selv skjønne ligesaagodt som Nogen, enten Præstationerne ere antagelige eller ei og i sidste Fald nægte Modtagelsen, i hvilke, Tilfælde Skolepatronen bør sørge for Restancer nes Jnddrivelse. Skal Læreren da bie i 1/2 eller 3/4 Aar, saa er Bestyrelsen i en Uorden, der vist ikke passer paa mange Steder", her i Amtet. Jeg kjender i det Mindste flere retsindige Skolepatroner der i dette Tilfælde har pro tempore givet Forskuddet af egen Kasse. Det er en besynderlig Jdee, nogle synes at have, der mene, at Skolepatronen bør være Skolelærerens Værge, ligesom Skolens eller allenfals hans høire Haand. Skulle han da sidde ved Kirkesangeren i Kirken og luge alle anløbne Kobberklunter og afdankede eneste Skillinger af hans Offer eller sondere den ved Planerne fastsatte Smaarente af Ost og Brød, thi disse ere jo ligesaa active Jntrader, som Korn, Tørv og Fourage. Nei, Bedømmelsen af Qvaliteten af de Skolelæreren tilkommende Præstationer, kan aldrig umiddelbar høre til Skolepatronens Functioner, ligesaa lidt som Bestemmelsen af Underviisningen. og derfor kan jeg ikke indsee, hvi en Skolelærer er prisgiven" om en mindre human Skolepatron fører Scepteret; thi de ere i disse Stykker uafhængige af hinanden. Læreren veed jo hvad ham tilkommer, og dette kan han erholde Øvrighedens Bistand til at faae inddreven, i Tilfælde Patronen er ligegyldig, saa man i denne Henseende just ikke kan klage over uværdig Afhængigheds=Forhold. At en Skolelærer i andre Tilfælde er afhængig nok, dette har han tilfælleds med saa mangen Borger. Det følger ellers af sig selv, at Anskaffelsen, af adskillige Smaating: Papiir og Blæk, Ruders Jndsættelse, Brøndes Reparation, Tækning o. f. d. ikke altid kunne skee i den forønskede Tid, uden at Skolepatronen derfor kan beskyldes for Efterladenhed, af Grunde, som Enhver kunne indsee, og ligesaa vaersom og upartisk maae han bedømmes, ifald han bruger engang imellem de Ord "det er for haardt for Sognet" som Ref, synes stødt over; thi naar Alt kommer til Alt, bliver Facit dog stundom haardt nok for mangt et Sogn, og man gjør derfor vel i med Hensyn til Skole patronen at gjøre Forskiel paa nidsk Karrighed og en klog Huusholdning, ligesom man med Hensytil sig selv gjør vel i at gaae den Stie, som leber mellem umandig Svaghed og stiv Paastaaen, hed. P. Henriksen.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-05-18
Kjøbenhavns Børs den 9de Mai 1837. Cours. Hamborg 2 M. - a vista 202 1/2; Spec 202; Specier solgtes til - Mk. - s.; B.-Disconto pCt., norske Speciessedler pr. 100 Speier 181 1/2 a Rbd. i Sedler; sv. Sdl. pr. Rd. Rigsgjæld 48 1/2 a 48 Rbs. Tegn; 4 pCto. kongl. Obligationer (uden Rente 90 a 90 1/2 Rbd. i Sedler.; (– a i Bco.) N. tionalbank-Obligationer (af 4de Februar 1820) 102 1/2 103 Rbd. i r. S.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-05-18
Kjøbenhavns Havnepriser den 6te Mai 1837. Hvede Holsteensk, 5 R. 5 Mk. - s. a 6 R. 2 Mk. - s. Rug, f. Provins. 4 R. - Mk. - s. a 4 R. 3 Mk. - s. Byg (toradet,) 3 R. 1 Mk. 8 s. a 3 R. 2 Mk. 8 s. Dito (sexradet,) 3 R. 1 Mk. - s. a 3 R. 2 Mk. 8 s. Havre. . . . . 2 R. 2 Mk. - s. a 2 R. 5 Mk. 8 s. Ærter. . . . . . R. - Mk. 2 s. a - R. - Mk. 2 s. Smør Jydsk Fg. - R. - Mk. - s. a - R. - Mk. - s.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-05-18
AVERTISSEMENTS. Torsdagen den 25de Dennes og følgende Dage bliver ifølge Begjering af Strandingscommissionairene Prokurator Westerby og Proprietair Segelcke, foretaget Auction paa Stranden ved Krage i Thornbye Sogn over et Part af 1800 Tdr. saltede Sild, som deels er bjerget, deels forventes bjerget fra den sammesteds forliste Brig Nornen af Grimstad. Auctionen vil vorde begyndt hver Dags Formiddag Kl. 8, Hjørring den 8de Mai 1837. Koefoed.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-05-18
Mandagen den 29de Dennes om Formiddagen Kl. 10 lader Hr. Lieutenant Toft ved Auction paa Landlyst bortsælge endeel Besætningsdele og omtrent 100 Faarkreaturer. Endvidere vil, ved samme Auction, om antagelig Bud er at erholde, blive bortsolgt nogle Englodder. Thisted den 15 Mai 1837. Lutzhøft Blanqvetter til Ministerial-Kirkebøger faaet tilkjøbs paa Bogtrykkeriet.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-05-20
Mr. 58. Ao. 1837. TISTI Kongelig allernaadigst privilegerede. Avertissementstidende, og Amtvavis. eller: Den nordcimbriske Tilskuer. Forsendes med Brevposten overalt i Danmark og Hertugdømmene. Løverdagen den 20de Mai. Redigeres, trykkes og udgives i Thisted af J. S. Lund.