JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1799-01-25
Onsdagen den 6te Martii bliver i Gaarden Nr. 137 i Vingaardstrædet bortsolgt fölgende med Skibet Christianus Septimus hiembragte Vare, hvorover Fortegnelse vil være at bekomme paa Duntzelt & Comps Contoir, og Varene til Eftersyn i det nærved samme beliggende rode Pakhuus 14 Dage forend Auctionen. nemlig : Circa 300000d Peber, 1220 Sække og circa 360 Baller 10000 R. Gummi Benholt i 100 Kister. 30000 Pd. Caliatur Træe, - 6000000 Batavia Sukker i Kurve, Kanstere og Sække. - 240000 Pd. Casse 1850 hele og 4000 halve Baller. 15000 Pd. Sapan Træe. 1200 Pd. Indigo i 17 Casser. 1600 Bundter Snorrottinger. 200 Stkr. Planter i Sorter, 16 Foustager Constantia Viin. End videre ket 100 Ballet Catunvare, ankomne deels med bemeldte Skri og deels med Skibet Roeskilde, samt en Deel Rest-Vare. Grevskabet Samsøe, som bestaaer af 3de Hovedgaarde, hvis frie Hartkorn er 85 Tdr. 1 Skp. 1 Fdkr. 1 Alb., og 5 Kirkesogne Bön gods, hvis Hartkorn omtrent er 1100 Tdr., med Elen doms Konge- og Kirketiender, agter Besidderen, Kammerherre, Greve af Baaneskjold Samsøe, efter dere erholdet Kongelig Mernaadigst ladelse, at bortsælge ved offentlig Auction omtrent midt Junii Maaned de enten samlet anden er, en haer Hovedgand landemagende Banerolang Tiender so sig eller og Hoved anden deres Tillægge uden Bondergaa- og Fiender, alt ligesaa man enten paa den sen eller maden Maade maatte sidde Liebhabere. Dette gangen hans at foreløn. gen bekiendtgjort. Hvel Dag og paa hand Stal auctionenaa tes holdt, saavelsom nen og hvor Commitionene prinden kan erholde til Eftersyn, skal nærmere blive halsendtgiøre ide at fentlige Tidende, Ciisselfeldt den alle sangaaen 1790. En 18 Fags 2 Etage beboelig Bygning med Hauge, Loe og Lade, samt 16 Tdr. Land, tienlig til Hør og Tobaksavl eller anden Sæd, en behagelig kan og Mile fra Kiøbenhavner den store Landevei, beqvem til Lyststed, som og anvendelig til Fabriksbrug, er til Kiøbs eller Leie fra næstkommende 1ste Maji. Man behage at melde sig i Store Kongensgade No. 236 hos Kammeraad Wiib. Da jeg efter en 20 Aars Tieneste som Sæbemester her i Staden, nu har etabaleret mig selv, ved at giøre et nyt Anlæg af et Sæbefabrique paa Hiørnet af Lavendelstræde og Halmtorvet, og nu med samme er kommer i Drift, saa at en hver kan blive forsynet med god grøn Oliesæbe i Fierdinger og Ottinger efter Fabrik Priser, saa ønsker jeg mig herved til de Herrer Handlende og andre paa bedste Maade recommanderet. Jargen heldt. underskrevne agter at bortforpagte til 1ste Maji paa 8 Aar. U Jullands Hollænderie, bestaaende af 200 Køer. Kiøbenhavn den 19 Januarii 1799. Viim, boende i Studiistrædet Nr. 61.
Berlingske Tidende, 1799-01-25
Den 20de Decbr. afvigte Aar er en stor sort Puddel Hanhund, med lang Hale, og som lyder det Navn Carl, sin Eier frakommen paa en Reise igjennem Roeskilde. Hvem samme Hund, der ellers har Mærke af et Klip i Tungen, maatte forekomme, anmodes at antage sig ham og derom give Underretning enten til Hr. Paarup i Kiøbenhavn, boende i Vigantsgade No. 311, eller til Fuldmægtigen ved Amtscontoiret i Nestved, Jnspecteur Knudsen, som betaler de aarsagede Omkostninger og desuden en passelig Douceur. En Eiendom, bestaaende af Mølle med Grubbe= og Sigteværter, anstændigt Vaaningshuus, fornødne Udhuse, endeel Jord og tvende Hauger, samt beliggende ved en af Sielland, Kiøbstæder, er tilkiøbs. Nærmere Underretning faaes hos Procurator Sewerin, som boer i No. 96 i Sværtegaden. Gre a 4 Værelser med Kiøkken og øvrige Huusholdnings=Leilighed for en liden Familie søges til næste Foraar, Sommer og Vinter paa Landet nogle faa Mile fra Hovedstaden. Man vælger hellere Sletten end Skovegnen. Hvo der har saadan Leilighed at bortleie, behager at henvende sig til Hr. Boghandler Hegelund paa nye Amagertorv Nr. 37, der anviser Leieren. En Brygger= og Brændeviinsgaard, der tillige er særdeles beleilig for en Handlende, og er beliggende ved Torvet Helsingøer, med tilhørende complet Brygger= og Brændeviinsredskaber, er underhaanden at faae til Kiøbs, naar de Lysthavende derom ville henvende dem til Procurator Beyer, fornævnte Helsingøer. tæt ved Møllen velbebygget smukt Vaaningshuus for en honet Familie, er at faae Underhaanden tilkjøbs paa billige Vilkaar, naar Lysthavende behager derom at henvende dem til forrige Landvæsens=Commissair Hoff i Falqversløw paa bemeldte Falster, som samme har i Commission.
Berlingske Tidende, 1799-01-28
de London, den 1ste Januar.
Berlingske Tidende, 1799-01-28
Sir Thomas Grenville, som er bestemt til Berlin, har tergieves søgt at naae det faste Land. Den 29de December, om han tilbage til Parmouth med sit Følge. Fregatten, thi ampion, hvorpaa han befandt sig, var 9 Dage i Søen, stod meget og kom endelig i Nærheden af Helgoland; men tyk Taage og Jsen ved Kysterne nødte Fregatten til at ven tilbage til Parmouth. Sir Grenville ventes her i Dag ler i Morgen tilbage; Statsbudene, som geleidede ham ske allerede her. - J Dublin har Commandanten udstæde følgende Ordre : "Da det Rygte har udbredt sig, at desperate Mennesker, som allerede ere dømte til Landsforviisning forstyrre dette Lands Rolighed og søge at bringe Folket til nye Jnsurrection, saa erklære vi, at den strængeste Hævn skal blive udøvet saavel paa deres Personer, som paa deres Eiendomme, naar de blive befundne som Medskyldige saadanne forskrækkelige Anslag. Den offentlige Sikkerhed, udfordter, at man gaaer eftertrykkelig tilværks mod Rebeller og man forestiller Folket, at forud betænke, i hvilken Af rund af Elendighed det skulde styrte sig, i Fald det vilde give erforerne Gehør. De, som ikke ville rette sig efter denne befaling, skulle være ansvarlige for alle Følger. - I Dulin ere Vagterne vedvarende fordoblede. Mod Jrlands reening med Storbrittanien blive mange Forsamlinger Adte.
Berlingske Tidende, 1799-01-28
Mayland, den 3die Januarii Man har det Rygte, at de franske Tropper have bestormer, indtaget Neapolitanernes Leir i St. Germano. Man høier til, at der hersker en stor Giæring i Hovedstaden Neapel. ogsaa siges der, at de for nogen Tid siden fra Ancona afseilede 1000 Mand franske Tropper, som man troede, at være bestemte til Corfu eller Alexandrien, vare landede i Manfredonia, en neapolitansk Havn ved det adriatiske Hav, men alle disse Efterretninger behøve endnu stor Bekræftelse. General Joubert commanderer nu Centrummet af vor Armee i Berlin. Regio, Moreau den venstre Fløi i Breseia, og Championnet, som har faaet en Forstærkning af 20,000 Mand, den høire Fløi i det Rommerske. For vor italienske Armee var der hidindtil, ifald Keiseren skulde komme Kongen af Neapel til Hielp med bevæbnet Haand, bestemt endnu en Forstærkning af 40,000 Mand, og alle franske Officerer i Jtalien vare beordrede til Armeen. - Den 25de Decbr. befandt Kongen af Sardinien sig endnu med den franske og piemontesiske Escorte i Parma. Saavel han, som Dronningen og Hertugerne af Chablais og Aosta, lade sig ofte see meget simpels klædte paa Gaderne, men endnu oftere i Kirkerne. Kongens forlængede Ophold i Parma giver Anledning til adskillige Formodninger.
Berlingske Tidende, 1799-01-28
Florenz, den 5te Januarii. Slutningen af det gamle og Begyndelsen af det nye Aar erher forløbne under Angest og Bekymringer. Efterat Napolitanerne vare overvundne i det Romerske, var der slet intet Haabom, at de Franske end videre skulde taale den fransk Besætning i Livorno. Fra alle Sider forkyndte man os en fransk Jnvasion i det Toscanske, hvilken ikke blot var stil paa Staden Livorno allene, men paa det hele Land, saa at ingen anden Skjebne forestod vort Hof, end den, som det turin ske Hof har havt. Man nævnede den til Genua ankomne Coficanske Deputerte Salicetti, som den der var bestemt til at organisere det Toscanske paa fransk Fod. Vort Hof havde og virkelig ladet sine vedste Effecter indskibe i Livorno. Forfatningen blev bestandig mere betænkelig, da den frat ske General Serrurier den 30te ankom med en Troppedivision til Pistoja og ved et Manifest forkyndte sin Jndmarch i det Toscanske, medens General Violeis truede at trænge ind med en anden fransk Division fra Massa Carara, og General Victor trak sig med et stærkt fransk Corps ind i det Parmesanske. Storhertugen, som hidindtil havde opholdet sig med sin Familie i Pisa, sendte derfra Marchese Manfredini den franske General imode for at underhandle med ham i Pistojo. Han selv kom den 1ste med sin Familie hertil, lod Commandeuren for den neapolitanske Garnison kalde til sig, og drev paa, at de samtlig Neapolitanere skulde forlade Livorno og indskibe sig til Nepolis. Jmidlertid gik endnu den 1ste det foruroligende Rygte, at Marchese Manfredini intet havde udrettet hos den franske General og at de Franske vilde oversvømme Storhetugdømmet. Den 2den, efterat mange Expresser vare ankomne, blev snart den glædelige Efterretning i hele Florenz af mindelig : "At den franske General Serrurier havde fra Paris faaet med en Coureer den Ordre fra Directoriet, at ikke fortsætte sin March mod Toscana, eller i Fald han allerede var indrykket, at trække sig tilbage; thi da Freden med Keiseren var saa godt som sluttet, var Toscana medindbegrebet i samme og garanteret af Keiseren og Frankrige. Denne Efterre ning har paa nye igien oplivet alting og i Dag erfare vi tillige at Neapolitanerne havde samtlig indskibet sig i Livorno, og forladt Staden. De Franske have ved denne Leilighed ogsaa besat Lucca, og bemægtiget sig det derværende Fort; med det hedder, at de om kort Tid skulle forlade denne lille Sta mod en betalende Pengesum Paris, den 10de Januarii.
Berlingske Tidende, 1799-01-28
Man har nu authentiske Efterretninger om den i Cairforefaldte Opstand mod de Franske. Denne Opstand tog sin Begyndelse den 21de October, og varede i 2 Dage. Man havde allerede adskillige Dage foriveien forudseet den J. Begyndelsen af Allarmen vilde General Depuis med nogle Husarer byde Oprørerne Spidsen, men han og nogle af hans tore Kammerater bleve derved saarede. Man bragte ham til sit Qvarteer, hvor han strax derpaa døde. Armeen har paa en forskrækkelig Maade hævnet omtrent 100 Franskes Død, som i denne Opstand mistede Livet. Over 6000 Tdr. er have maattet bøde med Livet for deres Dristighed, hvortil de af Jmans og de tyrkiske Geistlige vare blevne ophidsede strænket Herskesyge og foregiven Fornærmelse i Gudstienesten vare Paaskudet til Opstand. Mod den fordrede Contribution have Tyrkerne egentlig ikke sat sig. De vilde lægge den paa Landet, men ikke betale noget selv. Hos de fornemste Tyrker, hos Jmans eller Præsterne, som havde foranlediget Opstanden, har man fundet skiulte Mammelukker. Buonavartes Forsigtighed ved denne Leilighed var lig hans Armee Mod. Da Selbet, som har bragt disse Efterretninger til Jtalien, forlod Egypten, befandt denne General sig ved fuldkommen Helbred. Buonaparte havde allerede nogle Uger forhen ladet alle i Cairo etablerte Europæere og alle franske Civilbetientere bevæbne, som en Nationalgarde Opstanden brød ud den 21de i den store Moskee, og GeneralDepuis blev strax i Begyndelsen saaret derved. Oprørerne: bevæbnede med Flinter og Sabler, forskandsede sig derpaa den store Moskee i tusindviis, og det samme skedte i alle smaa Moskeer, som man omskabede til Fæstninger. Ved at slaae Generalmarchen kom de franske Tropper snart paa Benene, og alle de Franske, som vare i Cairo, stødte bevæbnede til dem. Buonaparte lod en Bataillon marchere mod den store Moskee, og da den ikke vilde overgive sig, blev der skudt fra Citadellet paa samme, og nogle Bomber kastede ind. Adskillige Batailloner rykte mod de øvrige Moskeer, sprængte Dørene op, og anrettede store Blodbade. Den følgende Dag var endnu mere mordisk. Alt hvad der endog kun lodsig see bevæbnet med en Sabel, blev nedstødt. De oprørske Tyrker myrdede derimod de Franske, som de fandt ene paa Gaderne og i Husene. I General Cassarelles Qvarteer myrdede de Vagten og Betienterne, og plyndrede det reent udMan angiver Antallet paa de ved denne Opstand dræbte Franske for 100, foruden de Saarede, hvilke i Besynderlighed bleve det derved, at de oprørske Jndbyggere kastede store Stene ned fra deres Tage. De i Catro boesatte Græker har viist sig meget modige i at forsvare de Franske. En af samme ved Navn Barthelem blev af General Buonaparte belønnet Nogle Complotter af Oprørerne forlode bevæbnede Staden, for at rædde sig ved Flugten, men bleve forfulgte af GeneralAncourt med Cavalleriet, og udplyndrede af Araberne fra Ørknerne. Vi have Efterretninger fra London indtil den 1ste Januarii. J Dublin var det igjen saa ilde fat med Rolig, heden, at alle Vagterne bleve den 25de Decbr. fordoblede Vicekongens Slot blev regelmæssig spærret og Aftenen Kl. 4, J Grevskaberne Carlow, Kildare, Wiclow, Down og Antrin mærkede man igien Bevægelser.
Berlingske Tidende, 1799-01-28
Wien, den 12te Januarii. Man forsikrer, at vort Hof vender nu denlig, jeg hver Time, afgiørende Svar fra Paris, om den forlangte Fredsbasis bliver antaget, Maasker er dette Svar aucted gl. men Hemmeligholdelsen angaaende Anliggendernes Gang har aldrig været saa stor, som paa nærværende Tid. Kongen af Sardiniens Behandling er, saavel for vort, som for et andet stort Hof saa uventet, som ubehagelig. - Over Triest have vi i Dag Seiersefterretninger fra Neapolitanerne. En Stafette har i Gaar overbragt dem hertil. Det hedder, at Neapolitanerne vare paa ny rytte frem, at General Mack har slaget med sin Colonne de Franske ved Aquila, var derpaa trængt frem mod Viterbo og der foraarsaget de Franske endnu et større Forliis. Man maae nu oppebie Bekræftelse herpaa, da de hidintil havte Efterretninger have været saa høist ufordeelagtige for Neapolitanerne, ja at endog et Corps af 11000 Neapolitanere have ladet sig slaae paa Flugt af 1500 Franske, og efterladt 6000 Fanger. - Det hedder, at Prindsen af Tarento. Due de la Tremonille, en Frank Emigrant, som saa skammelig har ladet sig slaae af den franske General Masdanald, var af en Krigsret dømt til Døden.
Berlingske Tidende, 1799-01-28
Frankfurt am Mayn, den 15de Januarii. Uagtet de Franske ville forstærke deres Armee i Jtalien med endnu 40000 Mand fra det Jndre af Frankrige, saa smigret man sig dog nu meer end nogensinde med en nær forestaaende Fred imellem Frankrig og Østerrig. Man forsikrer, at Keiseren vil, efterat han har reddet Storhertugdømmet Toscana fra en fransk Jnvasion, ogsaa giøre sig at Umage for Kongen af Neapel, ja endog for det turinske Hof selv. - Siden i Gaar vil man have den Efterretning, at Fæstningen Chrenbreitstein var i Forgaars gaaet over ved Capitulation til de Franske.
Berlingske Tidende, 1799-01-28
Rastadt, den 15de Januar Man seer daglig den Coureers Ankomst i Møde, som blev affærdiget til Wien med den sidste franske Note, hvor altsaa de nærværende Underhandlinger vil vinde nye Fremgang, eller ganske ophæves. Men man troer ogsaa her, at Freden imellem Østerrige og Frankrig skal komme fuldkommen istand.
Berlingske Tidende, 1799-01-28
Kiøbenhavn, den 28de Januar. Den 18de Januar er Amtsskriver og Toldforvalter J H. Caspersen i Kiel beskikket til Medforstander ved Enke=, Vei sen-Opfostrings- og Fattigkassen sammesteds; Cand. J. F. Scholz confirmeret til Compastor i Tønningen. Den 19de er Landvæsens=Commissair samt Hof= og Stadsrets=Procurator J. Tørst af Rentekammeret antagen til at være tillige Forst=Advocat, og i den Egenskab at udføre de Kongel. Forst Sager ved Retterne paa Kiøbenhavns, Frederichsborg, Kronborgs og Hirschholms Amter, samt det Kongelige Odsherredske og Jægerspriis Godser. Den 23de er Copiisten i Siellands og Fyens Overformynderie-Regnskabers Revisions=Contoir under Rentekammeret, J. Rygh, udnævnt til Foged for Saltens Fogderie under Nordlands Amt, i Foged H. M. Arnkiels Sted, som efter Ansøgning derfra i Raade er entlediget med Vartpenge, og til Copiist i bemeldte Contoir er Skriveren i Kiøbstæd=Regnskabernes andet Revisions Contoir, J. C. Melchior, igjen beskikket ; ligeledes er den første Copiist i det søndenfieldske Renteskriver-Contoir, B. Krøyer, udnævnt til Fuldmægtig i bemeldte Contoir, og Exam. Juris P. C. Wølner ansat til anden Copiist samme steds. Den 25de er Cand. Theol. N. Thorgrimsen confirmeret til Personel-Capellan for Vester=Molands og Hovoge, Menigheder i Christiansands Stift; Høreren ved Fridericia, Skole, M. A. Thomsen, ligeledes til Sognepræst for Bred, strup og Kongsted Menigheder i Ribe Stift; A. L. Schwinge ligeledes til Veier og Maaler i Kallundborg; Regimentsqvarteermester J. Bøggild beskikket til Byefoged i Aalborg.
Berlingske Tidende, 1799-01-28
Ved Tallotteriets 604 Trækning i Wandsbeck udkom: No. 49. 68. 54. 19. 86.
Berlingske Tidende, 1799-01-28
Hos Fr. Brummer paa Østergade No. 34 faaes Proredaren Dom i Sagen: Hof og Stadsrets Procurator Andersen, som befalet Actor paa Justitions Vegne contra Kiøbmænden, U. A. Rose og F. S. Stems paadømt i Kiøbenhavns Hof= og Stadsret den 17de December 1708. Den koster 20 sk. paa Tryk= og 24 s. paa Skrivp. heftet 4 smere.
Berlingske Tidende, 1799-01-28
Ved Fr. Brummer in der Osterstrase No. 34 istjebodes Portrait Gustav udolphides 2ten, gestochen von J. F. Benemieder for 2 Rdlr. zu haben. Ven Fr. Brummer in der Osterstraft Nr. 34 ist zu haben : August Latontaine Gemalde des menschl. Herzens 4 RbirNeue verbessette und mit Kupfernverschouerte Anstage 6 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1799-01-28
Af det musikalske Maanedsskrift Apalle er nu udkommen: Et 2den Aargangs 12te Hefte, som koster 2 Mk. for Subskribenterne. Hele Aargangen som bestaaer af 2 Bind der udgjør 30 Ark i stor Nødeformat og sælges for 4 Rdlr. indeholder følgende Klaver og Syngesager : Første Bind 1) Overture til Fat den i Valdal af Kapelmester Knuzen. 2) March af samme. i Variationer paa Selskabssingen Fryd dig ved Livet. 4) der af Stattegraverne. 3) Fortsættelse af Festen i Walsal. Mellemast af Amphytrion. 7) Sonatine af Bornhardt, gaansias Datter af F. H. Guldberg. 10) Russisk Vise med Fortsættelse af Festen i Valbal. 2) Vuggevise for Lovise Jariationer af Baumbach. 11) Salpetervise af Professor Aalbr. 12) Romance af F. H. Guldberg. 13) Allegrette gavelmester Schulz. 14) Arie af Gustav Vasa. 15 Slutlingen af Festen i Valbal. 16) Arie af der Kønigsohn vor bara. 17) Drikkelang af Professor Rabbek. 13) Songte af sena. 14) Duet af Schuster. 20) Vise efter Kellaren, at A. deiberg. 21) Krigernes Afskeed, oversat af samme 1) Selandssang af F. H. Guldberg 23) den rette Viskop af Professer Baggesen. 24) Hongte af Køgebuch. 25) Aria ander ganderlitter. 26) Arie af Skattegraverne. Andet Vin mand af Nønnerne. 2) Romante af samme. 3) Vande, ville af samme. 4) Aria af Lillg med Variationer af Vanhial. 5) Ronds af Mozart. 6) Durtt af das Sønnenfest den Braminen. 2) Allegrette af Gurlik. 3) Sang for 3 Mand. stemmer af F. H. Guldberg. 6) Querture til den BaruligKierlighed. 10) til Glæden efter Schiller. 11) Songte af Meiger. 12) Selskabssang af Haste. 13) Ronds for Dame i Laussen. 14) den franske Dands oversat af Professor Rad det. 15) Lirendreveren. 16) Rønde af Chers. 17) Valze af Barth junier. 18) Onerture til den Hemmelige Forlover de. 10) Aria af Landsbyepigen. 20) Sang af F. H. Guldberg. 21) Vise af Pebersvendene. 22) Theemaa med Variationer af J. Havde. 23) March af Barthjunier. 24) Art at die anbernitter. 25) Ronds af Plever. 20) Chor og Duett af Handersløyten. 27) Allegretto af Barth junior, Sønnichsen, boende i Pilestrædet Nr. 11. Lit. B. tredie Dør fra Klareboderne. El rinus lider, gul dicteur Brutue, der paa nogen Tid har at Tulii Ciceronisde Omen Librittes, decinie Octo mangler, formedelst endeel Exemplarer ved den ulykkelige Jldebrand 1805 bleve opbrændte, er nu et nyt Oplag besørget af oftogtrykkerne Møller & Søn, boende i store Kongensgade No. 254, og bekommes sammesteds for den fastsatte Priis, paa fiint Papiir 4 Mk. og Trykpapiir 3 Mk.
Berlingske Tidende, 1799-01-28
J Følge Kongl. allernaadigst Bevilling af 21 Decbr. 1798, som med det i Kraft deraf udstædte Proclama er læst i Kiøbenhavns Hof= og Stadsret den 7de Januarii 1799, blive herved samtlige Creditorer, saavel de inden som udenlands boende efter den paa St. Croir i Vestindien afdøde Overformynde, Johan Christopher Testmann, indkaldte med Aar og Dage Varsel, ind pæna præclusi & perpetui silentii, at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer, hvad enten samme maatte reise sig af fornævnte Afdødes Embede og Regnskab som Overformynder, af hans havte Commissioner, eller af hvad anden sovtænkelig Aarsag, hidrørende fra hans enten publiqve eller private Handlinger, for Executores Testamenti i Stervboet, nemlig Regieringsraad Lillienskjold, Rector H. Vest, Byeskriver Kinkel, Procurator Mauritzen og Johan ChristopheTestmann junior paa bemeldte St. Croix. Kiøbenhavn den 3 Jan. 1799. Paa fornævnte Herrer Executorers Vegne J. Jespersen.
Berlingske Tidende, 1799-01-28
J Følge Kongelig Bevilling af 23de forrige Maaned bliver berved, sub pæna præclusi & perpetui silentii, indkaldte alle min paa en Reise fra St. Croir i Vestindien afdøde Mande Skibscapitain Hans Michael Cappels Creditorer, saavel i disse Riger og Lande, som udenlands boende, med Aar og Dags Varsel, at regne fra den Tid dette Proclama er læst ved Kiøbenhavns Hof= og Stadsret, samt 3de Gange efter hinanden indført i de Kiøbenhavnske Berlingste Tidender, Addresse Contoirets Efterretninger og den Altonaiske Mer tur, og ligeledes med 6 Maaneders Varsel, at regne fra den Tid dette Proclama er bleven læst ved alle Ober= og Underretter paa de ventindiske Eilanden samt 3de Gange indført i St. Croix trykte Avis, indkaldes alle bemeldte min afgangne Mands paa foranførte Eilande boende og sig opholdende Creditorer, med deres Fordringer, af hvad Navn nævnes kan, at fremkomme og saadant deres havende Krav inden foreskrevne Tids Forløb at anmelde og beviisliggiøre for mig, boende paa Kongens Nyetorv No. 179. Kiøbenhavn den 21de Januarii 1800. Som Laugværge Kirstine sal. Cappels, Jacob Thostrup. med ført Pen. Læst i Kiøbenhavns Hof og Stadsret, samt protocolleret Mandagen den 24de Januarii 1700. Schifter.
Berlingske Tidende, 1799-01-28
J Følge Hs. Kongel. Majestæts allernaadigste Bevilling, af 14 Decb. f. A., som den 17de næstefter er læst ved Kiøbenhavns Hof= og Stadsret tilligemed det derefter udstædte Proclama indkaldes herved, sub pæna præclund perpetui silentii alle og enhver, som maatte have noget at fordre hos Planterer Jgiend Million paa St. Thomas, hvorfra samme end maatte bidrøre, saavel de i Hs. Majestæts Riger og Lande, som udenlands boende, med aar og Dags Varsel fra den Tid at regne at Proclama er læst ved Kiøbenhavns Hof= og Stadsret, samt 3de Gange bekiendtgjort i de Berlingske Tidender, AdresseContoirets Efterretninger og den Altonaiske Mercur, og ligeledes med i Maaneders Varsel fra den Tid at regne at Progle ma er bleven læst ved alle Over og Underretter paa de kongelige vestindiske Eilande, samt 3de Gange indfart i St. Croix trykte Avis, alle hans paa foranførte Eilande boende og sig opholdende Creditorer, og saadant deres havende Krav inden forskrevne Tids Forløb at anmelde og beviisliggiøre for bemeldte Planter, Joseph Wilson. Kiøbenhavn den 3de Januarii 1799. Paa Planteren Hr. Jonph Wilsons Vegne. C. von Støcken. Til at imodtage de Fordringer, som maatte fremkomme, efter afg. Proprietair og forrige Grosserer Peter Johansen paa Petersgaard, under Vordingborg Amt, bliver Skiftesamling: gen i Stervbort paa Petersgaard foretagen Fredagen den 1ste Febr. og 15de Martii førstkommende, der herved saavel til Creditorernes, som de respective Arvingers Efterretning, for til samme Tid enten selv eller ved Fuldmægtig at kunne tage Møde, bekiendtgiøres af Skifte forvalteren. Restved den 2den Januarii 1799. Vielte.