Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1802-04-09
godste Skilt ge, og Stid, nyligsret, i sin at frsker u for først i Himme røb. anterig. lagde han til Seier og Jr større enden Sommer 2 Aarhuus, des Mirakler. einer der erholdes. af den i H.; uttede Desteds at : Vi a. Der skal være ge, Venskab og god Forstaaelse imellem den franske Republik, Kongen af Spanien, hans Arvinger og Efterfølgere, samt den Bataviske Republik paa den ene og Kongen af Storbrittannien hans Arvinger og Efterfølgere paa den anden Side. De kontraherende Dele ville med største Omhyggelighed vedligeholde en fuldkommen Harmonie, imellem sig og deres Stater og ikke tillade, at der fra den ene eller anden Side under hvilketsomhelst Paaskud udsves nogen Slags Fiendtlighed enten til Lands eller til Vands. Med samme Omhyggelighed ville de undgaae Alt, hvad der kunde afstædkomme noget Brud af den lykkeligviis gienbefæstede Enighed, og hverken middel eller umiddelbar forunde dem Hielp og beskyttelse, som maatte, ville foraarsage nogen af dem Skade. - Art. 2. Alle Krigsfanger og Gidsler skulle giensidig gives tilbage inden 6 Uger efter denne Traktats Udvexling uden Løsepenge. En Special=Kommission udnævnes, for at regulere de til Fangernes Underholdning gjorte Forskud, hvilke enhver paagieldende Deel betaler. - Art. 3. Hs. Brittiske Majestæt giver alle Erobringer tilbage til den franske og Bataviske Republik samt Kongen af Spanien, med Undtagelse af Øerne la Trinidad og Ceylon. - Art. 4. Hs. Katholske Majestæt afstaaer og garanterer Hs. Brittiske Majestæt fuld Eiendomsret og Souverainetæt over Øen la Trinidad. - Art. 5. Den Batavaske Republik afstaaer og garanterer ligeledes Øen Ceylon. - Art. 6. De kontraherende Deeles Fartøier skulle have Frihed til at indløbe i Havnene paa Gothaabs Forbierg, og der, ligesom tilforn kiøbe den fornødne Proviant, uden at betale anden Afgivt, end den Bataviske Republik lader dens egne Skibe betale. - Art. 7. Portugals Grundgebeet og Besiddelser bevares i deres Jntegritæt, som de vare for Krigen; ligesaa ere Grænd, serne imellem det franske og Portugisiske Guiana bestemte efter Floden Aravar i, som flyder i Havet ovenfor Cap Nord, i Nærheden af Jsle Neuve og Øen ja Penitence, omtrent 1 1/2 Grad nordlig brede. Denne Grændselinie skal følge Floden Anders fra erus Munding ved Cap Nord til dens Udspring og derfra i en lige Linie til Riv Branco, saa at Landene paa den Nordlige Side skulle tilhøre Frankerig og paa den Sydlige Hendes Allertroeste Majestæt. Setladsen paa Floden Arqvari skal være lige for begge Nationer. De Indretninger, som Hofserne i Madrid og Lissabon have truffet til deres Grændsers Regulering i Europa skulle ligeledes fuldføres efter Traktaten af Badantz. - Art. 8. Den høie Ports Grundgebert, Eiendom og Rettigheder bevares i deres Jntegritæt ligesom for Krigen. Art. 9. De 7 Øers Republistvedkiendes. Art. 10. Øerne Malta, Goto og Comino skal gives tilbage til St. Johanniter=Ordenen, og besiddes af denne under samme Betingelser som for Krigen, hvorved endnu lagttages følgende Bestemmelser :a) Ordens Ridderne indbydes til at vende tilbage til Malta, for at danne et almindeligt Kapitel og skride til Valget af en Stormester, som maae udnævnes af de Nationer, ved hvilke ere Ordenstunger, ifald dette ikke al er skeet siden Præliminariernes Udverling, thi alle ældre Valg erklæres for ugyldige, b) For at befordre Ordenens og Øens Uafhængighed, skal der hverken gives nogen fransk eller Engelsk Tunge ved Malthe, ser=Ordenen, og ingen af disse 3 Nationers Jndivider og tages i Ordenen; c) Til at besørge Regieringen skal den oprettes en Malthesisk Tunge hvilken lønnes af Øens Jndkomster. Der behøves ikke Adelsværdighed, for at indlemmes i samme. I det mindste skal den halve Deeaf alle Embeder besættes med Jndfødde; d) De Brittisk Tropper skulle rømme Øen inden 3 Maaneder efter Udverlingen, eller for om mueligt; e) Halvdelen af Garnisonen, i det mindste maae bestaae af indfødde Malthesere. Ordenen har Frihed til at rekrutere dog blot af de Nationer, som forblive i Besiddelse af Tunger. De Maltheser Tropper skulle have Maltheser Officerer og Overkommanden saavel som Officerernes Udnævnelse tilkommer Stormeste. ren; f) Øernes Uafhængighed og nærværende Indretning staaer under Frankerigs Storbrittanniens, Østerrigs Ruslands og Preussens Garantie, g) Deres Neutralitær, erklæres offentlig; h) Maltas Havne skulle staae aabne for alle Nationers Handel og Skibe, ) De Barbariske Magter ere udelukte fra de to sidste Hs., indtil det Fiendtligheds=System, som hersker imellem dem og Ordenen samt de Magter som ere i Besiddelse af Tinger eller medvirke til deres Sammensætning, ophører formedelst en Overeenskomst mellem de kontraherende Dele; k Ordenen skal saavel i geistlige som verdlige Anliggender regieres ved dens gamle Statuter; 1) de i eeghk fastsatte Bestemmelser skulle optages iblant Ordenslovene, og paa det nølagtigste overholdes af Stormesteren og hans Efterfølgere; m. Hs. Siciliske Majestæt skal indbydes til at holde en Besætning af 2000 Md. af sine Staters Jndfødte i bemeldte Øers Fæstninger, hvilke skulle forblive det et Aar efter at Ordenen har faaet dem tilbage, eller saa længe til denne har faaet en tilstrækkelig Magt; n) de af bestemte Magter skulle indbydes til at tiltræde nærværende Bestemmelser. Art. 11. De Franske Tropper skulle rømme Neapel og den Romerske Stat; de Engelske Tropper, skulle ligeledes rømme Portoferrajo og alle Havne og Øer, som de holde besat i der Middellandske og Afdriatiske Hav. - Art. 12. Alle i denne Traktat fastsatte Aftrædelser skulle fuldbyrdes, i Europa inden er en, i Afrika og Amerika inden ere og i Asien inden et Maaneder efter Definitiotraktatens Ratifikation. - Art. 13. Fæstningerne leveres tilbage i den Tilstand, hvori de vare ved Præliminariernes Slutning ; alle Jndvaanerne, af hvad Nation de end ere tilstaaes en Frisk af 3 Aar til at bringe deres Godser i Rigtighed, og Jngen maae under noget Paaskud forfølges for sin politiske Tænkemaade eller Handlinger endog efter denne Traktats Slutning. - Art. 14. Alle Seqvestre blive giensidig ophævede og Jndividernes Fordringer afgiøres ved de ordentlige Tribunaler. - Art. 15. Fiskerierne ved Terreneure og omliggende Øer, saavelsom i St. Lorenz Havbugt blive paa samme Fod som for Krigen. - Art. 16. For at bortrydde enhver Anledning til Klager og Processer, er man bleven eenig om, at de Skibe og Gods, som ere tagne i Kanalen og Nordsøen efter 12 Dages Forløb fra Præliminariernes Udverling at regne, skulle gives tilbage, Derfra til de Kanariske Øer, saavel i Ocennet som Middelhavet, skal dette Tidsrum være i Maaned, fra de Canariske Øer til Linien to Maaneder og for enhver anden Deel af Jordkloden uden Undtagelse fem Maaneder. - Art. 17. De kontraherende Magters Ambassadeurer, og andre Agentere nyde giensidig samme Rang, Fortrin og Friheder som for Krigen. - Art. 18. Der skal skaffes Huset Nassauen passende Gotgiørelse for dets Tab ved den Bataviske Republits forandrede Statsindretning. - Art 19. Nærværende Definitivfreds Traktat skal ogsaa gielde for den høie Port som Hs. Brittiske Majestæts Allierede. Art. 20. De kontraherende Magter forbinde sig til herefter at udlevere de Personer til Justitsen, som bliververbeviste om at have begaaet Mord, Forfalskningellensvigagtige Bankerotter paa den mindre Søn, og Gebet Art. 21. De kontra Gang, Mad. Hageantere, Hititsraad Krigtig og redelig alle Beske Raadmand Troel, r. Rissing ikke taale med Inten direkkerne=Tanating, ophelm, Fadd. Mortensen Undersaattere. - Art. 22), Gjæstgiver Skiær, Birificeret om 30 Dage eller før om mung, og Ratiftaleserne i behørig Form udvexles i Paris. umme.