Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-04-21
Fortsættelse af No. 15. Sammenligning. imellem Sully og Colbert. Kronens Rættigheder og Fordeel vare Sullys Øyemærke, og med hvad Troskab og hvor lykkelig han arbeydede derpaa, kan sees deraf, at udi 15 Aars Tid, som han førte denne Forvaltning, betalte han Kronens Giæld, 300 Millioner, formindskede desuden saadanne Paalæg som trykkede Publicum for meget, og forøgede desuagtet Kronens sædvanlige Jndkomster med 4 Millioner aarligen, anvendte til allehaande Gevæhr og Amunition, saa og til Armeens Fornødenhed, samt Forraad i Arsenalet, 12 Millioner; til Meubler for Kongen 1 Million og 800000 Livres; til Grændse=Fæstningers Forbedring, 5 Millioner og 85000 Livres; til de Kongelige Slot ters og Kirkers Bygning, 6 Millioner og 150000 Livres; til Morbær=Træers Plantelse og Manufacturer, 1 Million; til adskillige Gaver efter Kongens Anordning, 6 Millioner og 42300 Livres; til Dæmninger og Canaler, 4 Millioner og 855000 Livres; til Strømmenes Renselse, 1 Million, og endda fandtes i Kongens Skat-Kammer efter hans Død, 41 Millioner og 74000 Livres, deels i contante Penge, deels i udestaaende Fordringer. Er man begiærlig efter at vide, igiennem nem hvad Slags Huusholdning saadant lod sig giøre? Endeel er alt benævnt deraf. De andre Maader vare: At Sully paa alle muelige Maader befordrede Ager-Bruget, var den fattige Bondes Beskyttelse, Forsvar og Talsmand, og afskaffede den fordærvelige Tvang, som havde indsneget sig ved Korn-Handelen; at han viiselig veedste at gjøre Paalæggene proportionerede, saa at de Formuende maatte spæde til det meeste, og de Fattige, men i sær Landbrugerne, det allermindste, som mueligt var, og at Kronen fik den største Jndkomst, som kunde afstedkommes uden Publici Fortrykkelse; at han satte Oppebørselen paa en saa reen Fod, at Kronens Betientere ey kunde, under Skin af at iagtage Kronens Rættigheder, blive Undersaatternes Plage=Aar der, at han lige saa forsigtigen vaagede over de indkomne Midlers rette Forvaltning, andsættende altid visse Jndkomster til visse Udgifter, og stillende Jndtægt og Udgift i en saadan til hinanden, svarende Orden, at Kronen altid havde Udkomme til dens Nødvendigheder, uden hverken at tage op paa tilkommende Jndkomster, eller at giøre Laan imod Renters Svarelse; Men for alting (thi ellers havde alle hans store Egenskaber været uden sønderlig Virkning) at han tiente en Herre, som havde skiænket ham sin heele Fortrolighed, og meddeelet ham al den Myndighed, som han behøvede; En Konge, der selv besad en oplyst Forstand og det ædelste Hierte; som kiendte sit Land og fine Pligter, og som aldrig lod sine Fornøyelser hindre sig fra Arbeyde. Havde den fortræffelige Sully allene, i steden for paa alle Maader at qvæle Manufacturene, haft samme omme Omsorg for dem, som for AgerDyrkningen; hvo havde da været at sætte i Ligning med denne store Minister, hvis uforlignelige Opførsel i sit Slags bleve siden den Grundvold, hvorpaa Richelien og Colbert have bygget deres ævige Ære=Støtter. 2. Jean Baptiste Colbert Marqvis. af Segnelay og af Chateanneur, Baron de Sceux etc. en af Kong Ludvig den fiortendes største og fornemste Ministrer, som var Geheime-Raad i alle Kongelige Conseils, Stats=Secretair, Comandeur og Skatmester af de Kongelige Ordener, Controlleur General ved Finance-Væsenet, Over-Jntendant over de Kongelige Bygninger etc. er fød af en Handelsmand i Rheims, 1619. Han blev først distineret til Handelen, sendtes derfor til Paris og derefter til Lyon; men inden kort Tid fik han en anden Drift, og lod sig bruge som Skriver hos adskillige Advocater, til han omsider kom i Tieneste hos en af de fornemste Stats=Ministre, Michael Tellier, som siden overlod ham til Cardinal Mazarin, hvilken igien, efterat han havde prøvet hans Troeskab, og Duelighed, paa sin Sotte=Seng recommenderede ham til Kongen, og derved lagde Grundvolden til hans Ophøyelse. Denne Herres store Fortienester i alt, som kunde udviide Frankriges Ære og Velstand, blive altid i Historien udødelige. Pragten, besønderlig udi Architecturen, steeg under ham til sin Høyde, hvorom de mange prægtige Bygninger, i sær Louvre eller det Kongelige Slot i Paris, som under hans Jndseende blev begyndt, bære ufeylbarlige Vidnesbyrd.