JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1825-03-18
ved Proclama, som i Dag er læst i den Kongelige Lands Overret samt 2 Hof= og Stadsret, ere Alle og Enhver, som maatte formene sig at have noget at fordre i afgangne Justitsraad Abraham Tidemands Stervboe, indkaldte til saadant deres havende Krav, inden 12 Uger fra dette Proclamat Bekiendtgiørelse, at anmelde og beviisliggiøre for mig, som Executor Testamentii, boende i Gaarden No. 106 i Peterhvidtfeldtstrædet ; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Kiøbenhavn, den 3de Marts 1825. D. Monrad,
Berlingske Tidende, 1825-03-18
Etatsraad og Postdirekteur, Ridder af Dannebrogen, Treditorerne i Stervboet efter afdøde Gaardmand Ole Madsen af Calle Bye, under Baroniet Guldberglund, indkaldes herved med anordnet 12 Ugers Varsel, at melde sig hos undertegnede Skiftefuldmægtig. Duelbyegaard, den 24de Februar 1825. Rasmussen. den over Peter Valentin møllers Gaard paa Ballerup Mark til de 22de d. M. berammede 3die og sidste Auction, bliver ikke afholdt. Kiøbenhavn, den 17de Marts 1825. Stahlfest, Kongl. Cancellie=Steretair og Procurator, Fryfeil.
Berlingske Tidende, 1825-03-18
J et Vers indført i No. 21, i Anledning af Toldindspecteur Rosens Døt findes følgende Trykkell: første Linie staaer 87de aarige Olding, læ 3de aarige Olding; femte Linie staaer bukked, læs lukkede
Berlingske Tidende, 1825-03-21
udenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1825-03-21
London, den 8de Marts. Den her sammentraadte Committer til Understøttelser for dem, som have lidt ved Oversvømmelsen i Hannover, har allerede remitteret 4000 Pd. Sterling dertil, endskjønt Bidragene endnu ikke beløbe sig i til saa meget.
Berlingske Tidende, 1825-03-21
Det Spanske Laan kommer ikke i Stand. Gen, la Fayette har oversendt den herværende Commitee for de i fremmede Flygtninger en betydelig Sum til Uddeeling iblandt disse. J den sidste Forsamling af det herværende cooperative Societ, blev der forelæst et Brev fra Hr. Omen fra Lanark, hvori han skre ver, at han havde afkjøbt Hr. Rapp i Amerika hans Besiddelse Harmonie for 30,000 Pd. Sterling, og havde bestemt, der at begrunde en Anstalt efter Grundsætningerne for fælleds Arbeide og fælleds Gods. Her er i hvert af de sidste Aar indført 8000 Piber Capsviin. Lord Palmerstone sagde nylig i Commissionen angaaende Hærens Formerelse: De, som bestandig raabe paa Reduction, vilde denne Gang ikke kunne sige, at Formerelsen blev fordret, for at holde Landet i Skræk eller undertvinge det. I hele England saae han intet uden Velstand og giensidig Tillid imellem Regjeringen og Folket, og selv i Jrlands mindre lykkelige Egne viste sig en skjønnere Straale af Haar, end Parlamentet var vant til at see der. Hermed vilde han ikke hentyde paa Afstemningen over Sir F. Burdetts Motion, endskjønt han havde den Troe, at denne allerede var ilet igjennem Landet som et Fredsbudskab, og at dens Grundsætning, naar denne blev bragt fuldkommen til Udførelse, vilde bevirke meere til at opretholde Roligheden i Jrland end 1000 Soldater; men han havde nu blot vildet tyde paa de Symptomer, som havde viist sig da Overslaget blev gjort, og allerede den almindelige Forbedring i Jrlands Tilstand berettigede ham til at sige, at der ikke var noget i Udsigterne for dette Land, som kunde komme i Betragtning ved Militairmagtens Forøgelse; dertil var Bevæggrunden ene og alene at søge i vore Colonier, Da Commissions=Beretningen angaaende Hærens Forøgelse igaar blev fremlagt, havde Hr. Hume mange Jndvendinger imod de for Andragendet fremstillede Grunde, og androg paa en Resolution, hvorefter Hæren skulde formindskes istedet for at formeres. Derved kunde vi - sagde han - blive Vinduesskatten qvit, og endda have et betydeligt Overskud til andre Ting. Krig ventede han ikke, vi havde havt Krig i 20 Aar, og han indsaae ikke, hvorfor vi ikke skulde kunne beholde Fred i 20 Aar. Hr. Bright erindrede i samme Anledning, at der i Februar 1821 var bleven voreret 4500 Mand af den udtrykkelige Grund, at de skulde afsendes til Vestindiens Forsvar, nu ønskede han at vide, om denne Magt virkelig var sendt derhen, og om den var befunden utilstrækkeHan klagede ogsaa over, at vi nu allerede havde været indviklede i tre Krige, den Algierske, den Assiantiske og den Birmanske, om hvilke Huset aldrig var givet den ringeste Oplysning af Ministrene. Kunde man kalde dette at behandle Huset med den skyldige Agtelse: Sir Ch. Fordes paastod, at vi havde været den angribende og ikke den angrebne Deel i Birmanerkrigen, endskjønt der ingen Udsigter var til, at den kunde falde heldigt ud for os, eller at vi skulde kunne undertrykke et saa heltemodigt og frihedsskjerligt Folk. Til Slutningen blev Hr. Hummes Resolution forkastet, og LordPalmersiones antaget.
Berlingske Tidende, 1825-03-21
Den 11te Marts. Med Skibet Hindostan er her ankommet Efterretninger fra Calcutta indtil den 7de November. Endskjønt nogle af disse lyde mindre gunstig, saa gives der dog i Almindelighed Haab om, at Krigen nu vil vende sig til Fordeel for de Brittiske Vaaben. Den 2den November var der i Barrockdore udbrudt en Opstand iblandt Scapoyerne; de vægrede sig ved at rykke frem imod Fienden; og kunde ikke bringes tilbage til deres Pligt, førend Sit Edw. Paget ved nogle opbudne Engelske Corps havde ladet fyre paa dem. Antallet af de Scapoyer, som derved faldt, eller siden efter ere henrettede som Ophavsmænd, angives meget forskjelligt; at Nogle til 600 Falvne og 50 Henrettede; af Andre kuns til resp. 40 og 6. De mindre Antal ville forekomme de fleste af vore Blade meest sandsynlige. Paa Englændernes Side var der faldet to Mand.
Berlingske Tidende, 1825-03-21
Fra Rangoon gaae Efterretningerne indtil den 22de October. Et Detaschement af vore Tropper under Oberstlieutenant Smith, var ved at løbe Storm mod de Birmanske Jndpælinger ved Annaben og Keykloo slaget tilbage, men Fienderne havde ikke funden det raadeligt, i disse to Stillinger at oppebie et nyt Angreb, og vare, ifølge Brigadeer MCreaghs Beretning, som med en stærkere Magt var nykket, frem imod dem, dragne bort til Landsbyen Koghahie, som de ligeledes ved vore Troppers Nærmelse ja endog i stor Uorden forlode. Jøvrigt havde Gen. Campbell erobret Tavay og forskjellige andre Forter paa Kysten af Siam. Man ventede om kort Tid et afgjørende Slag, da Birmanernes hele Magt under Fyrst Sirawaddy var posteret ligeover for Gen. Campbells Hær imellem Prangoon og Ummerapoora.
Berlingske Tidende, 1825-03-21
De Jndiske Actier faldt ved de første slette Efterretninger, men have igjen hævet sig, da Calcutta Garette af 4de November udkom, som fremstiller Tingene paa den taaleligste Maade.
Berlingske Tidende, 1825-03-21
Jfølge Efterretninger fra Pisco af 19de December befandt Anførerne for den capitulerede Spanske Hær sig som Fanger i Toldhuset ved Guamanga.
Berlingske Tidende, 1825-03-21
Paris, den 10de Marts. J. du Commerce melder : "Vi erfare fra London af Personer, som maae være godt underrettede, følgende: De store Magter havde erklæret, at de ikke anerkjendte Retmæssigheden af noget af det, der er foretaget i det Spanske Amerika, og vilde i denne Henseende ikke gjøre noget Skridt undtagen i Forbindelse med Spanien; men paa den anden Side er det ikke heller deres Hensigt, at give Spanien nogensomhelst materiel Bistand til igjen at erholde sit Herredømme over dets forrige Colonier. England har bevidnet Modtagelsen af denne Erklæring, og tilkjendegivet sin Beslutning, at blive ved den af det valgte, med dets Lands Handels-Jnteresse overeensstemmende Gang, ved hvilken Leilighed det ogsaa har fornvet sin tidligere Erklæring om, ikke at ville tilstede nogen bevæbnet Mellemkomst imellem Spanien og de nye Stater. Jgaar er den syvende Artikel af Skadesløsholdelses Loven saa temlig, og den ottende ganske antaget efter Commissionens Amendements. Idag discuteres der over den niende.
Berlingske Tidende, 1825-03-21
Militair=Commissionen i Valladolid har nu fat paa en Anklage imod royalistiske Anførere, iblandt hvilke en Oberst, en Oberstlieutenant og to Capitainer beskyldes for at have dannet en Guerilla i Asinrien, under Foregivende af at forsvare Tronen og Alteret. Gen. Alos opholder sig endnu i Bayonne og ikke i Bordeaux. Etoile melder fra Rom, at Jesuiternes nye Underviisningeanstalt allerede tæller henimod tusende Studerende.
Berlingske Tidende, 1825-03-21
J Slutningen af December Maaned har den Mexicanske Regjering, erklæret Øen S. Juan af Ullog under strængeste Blokade.
Berlingske Tidende, 1825-03-21
J. da Commerce forsikrer, at den Columbiske Gesandt i London, e fra sin Regjering har erholdt officiel Stadfæstelse paa Efterretningen om den Spanske Hærs fuldkomne Nederlag i Peru, og derhos den 3 Efterretning, at Asia og Aquiles enten vilde blive i den Peruvianske Regjerings Tjeneste eller blive brugte til at føre Levningerne af den e Kongelige Armee over til Europa.
Berlingske Tidende, 1825-03-21
Man mener, at Colonial=Varernes Stigen blot er foraarsaget vedOpkiøb af flere store Capitalister, som i dette Øiemed havde gjøre Sammenskud. Den 11te Marts. Forsten af Metterning vil der træde af hos sin Gemalinde, som endnu er meget syg.
Berlingske Tidende, 1825-03-21
De Deputerede antoge igaar fra den 9de til den lade Artia af Skadesløsholdelses Loven med adskillige af Commissionen foreslaaede, Modificationer.
Berlingske Tidende, 1825-03-21
Ved de endnu tilbagestaaende Artikler skal det afgjøres, om Hospilse talerne og de nede Stiftelser stule behøve en for Det af deres da Eiendomme eller ikke.
Berlingske Tidende, 1825-03-21
Madrid, den 24de Februar. Kongen havde unddraget sig fra alt Arbeide med fine Ministre, 9 undtagen i de vigtigste Anliggender. Men Hs. Majestæt kunde ikke længe nyde denne Rolighed, som hans Læger havde gjort ham til Pligt med Hensyn til hans Sundhed, og maa nu næsten daglig flere Gange see fine Ministre. Man forsikrer, at de ham fra de Engelske J og Russiske Ministre overgivne Noter ere Aarsag til denne overordentlige Virksomhed. Der er udkommet et Derret for at standse Snighandelen. Mobile Colonner skulle gjennemstreife Provindserne, for at forhindre dette Uvæsen; men Ondet har slaaet for dybe Rødder, og uden velsindede og da ogsaa godt lønnede Toldbetjenter vil dette Slags Bedragerie ikke faae Ende.
Berlingske Tidende, 1825-03-21
I Krigsministeriet arbeides der med stor Virksomhed paa Armeens Organisation. Man seer gjerne, at Regjeringen ikke antager alle de af de provisoriske Juntaer gjorte Befordringer, og endskjønt man inddrømmer de fleste Officerer gode Grundsætninger, Talenter, Opdragelse og allerede udviste Tjenester, saa giver man dem dog ringere Grader, for ikke at forfalde til samme Feil som efter Befrielseskrigen, da man stadfæstede alle Officerer i de dem midlertidig givne Grader. Der tales meget om en ny Udskrivning af 80,000 Mand; men da det kuns er altfor vist, at Regjeringen ikke har havt Penge nok til at kunne klæde og bevæbne eller lønne de sidst udskrevne 32,000 Mand, saa begriber man ikke, hvorledes den endnu skulde kunne tænke paa at forstørre sin Krigsmagt.
Berlingske Tidende, 1825-03-21
Den 1ste Marts. Regjeringen har erholdt officielle Depescher, fra Callao af 22de September, hvori det meldes, at Asia og Aqviles vare ankomne til Callao, og at de tre Armeer under Valdes, Canterat og Vicel ingen vare stødte sammen, og nu i Forening vilde angribe Bolivar. (Slaget ved Guamanguilla var den 9de December.) Den 2den Marts. Jgaar ankom tvende Currerer efter hinanden til Departementet for de udenlandske Anliggender, og begge Gangene forsamlede Ministrene sig strax til Conseil.
Berlingske Tidende, 1825-03-21
Fra i Forgaars have di - Gud være lovet, næsten bestandig have Regn, og det samme skal, som vi høre, være Tilfældet i Andalusien, General=Capitainen paa de Canariske Øer skal have berettet under 3die f. M., at flere Kongl. Krigs- og Transportskibe samme Dag vare afseilede derfra med Tropper til Amerika.
Berlingske Tidende, 1825-03-21
Skrivelse fra det sydlige Frankrig, den 1ste Marts I flere af de Spanske Provindser drage atter bevæbnede Bander, omkring, og tiltage i Kræfter, udenat man formaaer at tage eftertrykkelige Forholdsregler imod dem. Man er i Grunden endnu et engang vis paa, om disse bevæbnede Skarer høre til det overvundne Partie eller ere Bander, som drage om, blot for at gjøre Bytte, og uden nogen politisk Hensigt. J Estremadura og i det vestlige Andalusien seer det igjen særdeles mørkt ud. J Madrid selv holder man alle derfra indløbende Efterretninger hemmelig. Disharmonien imellem de Spanske Øvrighedspersoner og de Franske Militair Chefer i Hovedfæstningerne vedvarer, fra begge Siden besværer man sig over Indgreb og Jncompetence, og det viser sig nu, at de paa begge Sider givne Jnstruxer ikke ere i Harmonie. Jmidlertid veed man at de der meddeles de Franske Chefer, fuldkommen stemme med Meningen og Bogstaven i den hemædelige Supplementar Fortning, som blev afsluttet i December Maaned.
Berlingske Tidende, 1825-03-21
Neapel, den 16de Februar. Her tales allevegne om, at den berømte Parlamentstaler, Hr. Poerio, nu i London, vil blive benaadet og kaldet tilbage af Hs. Majestæt, der hedder ogsaa, at Hs. Majestæt havde udladt sig fordeelagtigt angaaende General Gugl. Pepe, som den, der i Grunden, har meent det redeligt.
Berlingske Tidende, 1825-03-21
Til Hertugen af Calvello er der sendt den Efterretning, at ogsaa den unværende Konge har besluttet at antage Schweizer dropper, og et han skal vedblive at besørge disse Underhandlinger.
Berlingske Tidende, 1825-03-21
Karlsrube, den 10de Marts. Det Tab, som vort Storhertugdomme har lidt ved den strække lige Oversvømmelse i afvigte Efteraar, er nu opgjort. Det udgjør for Private 2,510, 890 Fl. og paa Statens og Commers Eiendom i Million 108,680 Fl.
Berlingske Tidende, 1825-03-21
Den 11te Marts. J det andet Kammers Møde i Forgaard aflagde den Befuldmægtigede Rofshirt Commissionens Beretning over den foreslaaede Jntegral=Fornyelse af de valgte Medlemmer af Kamrene, og at Mellemrummet fra den ene Landdag til den anden skulde være tre Aar. Commissionens eenstemmige Andragende gi ud paa uforandret Antagelse af det Lovudkast, der skulde raadslaaes om. Herpaa overgav Chefen for det Storhertugl. Finantsminister rium, Statsraad Bøeth, en Oversigt over samtlige Stats=Jndtæger og Udgivter. J Aaret 1821 have vore Udgivter oversteget Jndtægterne med 188,000 Fl.; i Aaret 1822 have ve taget 274,000 Fl. mere ind, end vi have givet ud; i Aaret 1823 overstege Jndtægterne Udgivterne med 188,000 Fl. J den hele Periode have vi altsaa indta24000 Fl. mere end udgivet.
Berlingske Tidende, 1825-03-21
Rastadt, den 7de Marts. Det er heldigviis lykkedes vor Regjering, efter hinanden at afslutte Overeenskomster, hvorved de Badenske mediatiserede Adelige ane afstaaet alle de Rettigheder, som ved Wiener-Congres=Acten i 1015 vare sikrede dem, og som ikke kunde forenes med Sonveræniterens Udøvelse. De erholde derimod en dem tilstaaet Skadesløsholdelse i Obligationer, lydende paa Ihændehaveren. Det Storhertug, ge Cabinet har antaget det samme System med Hensyn til de tidligere Corporationer. Disse forskjellige Arrangementer ere meddeelte vore Deputeredes Kammer ved de Storhertugl. Commissarier tilligemed et Løvforslag betræffende Fondene til Betalingen af de ovennævnte Obligationers Renter.
Berlingske Tidende, 1825-03-21
Frankfurt, den 11te Marts. Hs. Excell. den Keiserl. Kongel. Præsidialgesandt, Friherren af Münch Bellinghausen, er i Dag ankommet hertil fra Wien. Leiden, den 10de Februar.
Berlingske Tidende, 1825-03-21
Det herværende Universitets 250 aarige Jubelsest blev igaar en Forgaars høitideligholdt paa den festligste.
Berlingske Tidende, 1825-03-21
Amsterdam, den 12te Marts. De catholske Missionairer fra Frankrig have for kort Tid siden gjort flere Forsøg paa ogsaa at udbrede deres Væsen til vore sydlige Provindser; men man erfarer, at der nylig ved en Afdeling af det K. Landrytterie fra det Luxemborgske er bragt et stort Antal af dem over Grændsen igjen, iblandt hvilke Dhrr. Polge og Hetzel, som vare komne til Luxemborg med en Musiklærer, tilligemed endnu to andre, alle uden Pag.
Berlingske Tidende, 1825-03-21
Petersborg, den 5te Marts. Avisen Conservataur impartial indeholder Følgende: Nogle Franske Blade tale om en Spansk Commissairs Afsendelse til Petersborg, og om en Tractat, som skal være afsluttet imellem Rusland og Spanien, med Hensyn til Militair=Succurs, som førstnævnte Magt havde forpligtet sig til at levere til sidstnævnte. Man angiver ogsaa de Gebets Erstatninger, hvormed en saadan Bistand skulde betales. Disse Efterretninger ere ganske falske. Det Russiske Cabinet har siden 1814 ikke afsluttet andre Tractater, end dem, som have bidraget til at tilveiebringe den almindelige Fred, denne Gjenstand for alle Europæiske Magters Ønsker, og dets Politik indskrænke sig endnu stedse til at vedligeholde de Grundsætninger, som det, overeensstemmende med alle allierede Hoffer, saa ofte og saa authentisk har sauctioneret ved sine Erklæringer og Forholdsregler.
Berlingske Tidende, 1825-03-21
Warschau, den 9de Marts. Hs. Majestæt Keiseren har ved en Proclamation sammenkaldt den Polske Nations Rigsstænder til en Rigsdag, som skal aabnes den 1ste (13de) Mai og sluttes den 1ste (13de) Junii.
Berlingske Tidende, 1825-03-21
Wien, den 9de Marts. Den Kongelige Franske Gesandt, Marg, af Caraman, er i Forgaars afreist herfra til Paris, hvorfra han agter i Løbet af næste Maaned at begive sig til Mailand.
Berlingske Tidende, 1825-03-21
Constantinopel, den 10de Februar. Under de nylig stedfundne Uroligheder tillod Folket sig paa Gaderne i de Tyrkiske Qvarterer de grueligste Skieldsord imod Sultanen, og lagde sin Uvillie tydelig for Dagen ved at mishandle en af hans Jnd linger.
Berlingske Tidende, 1825-03-21
Den 3die dennes erholdt Porten fra Janina en Skrivelse fra den tvetydige Omer=Vrione, hvori han melder, at han ved sine egne Tropper er bleven tvungen til at forlade fine hidtil havte militaire Stillinger, og at han ikke er i Stand til at yde Porten nogen Bistand, da hans egne Tropper ere i Oprør o. s. v.
Berlingske Tidende, 1825-03-21
Den 11te Februar. Hovedstaden har i disse Dage være Skuepladsen for urolige Bevægelser, hvori dog hverken Græker eller Franker toge Deel. Jfølge de af Politiet gjorte Opdagelser, der, som bekjendt, foranledigede flere Jndididuers Arrest, havde fir Janitschar-Ortaer ladet sig forlede til tumultuariske Skridt. Seidschik Mustapha, Sultanens Astrolog, og Abdir Aga, saavelsom flere Over-Officerer ved Janitscharerne, spillede en Hovedrolle derved. Storvezieren, Janitschar=Agaen og Aga=Paschaen af Buyukdere ilede til, og vare Dag og Nat beskjæftigede, for at forekomme en almindelig Opstand imod Sultanen selv. Nogle Timer for det fastsatte Tispunkt til det almindelige Udbrud havde nemlig en Janitschar af den 23de Orta en Medsammensvoren, forraadt det hele Complot, og derved forskaffet Regjeringen Leilighed til at bemægtige sig Hovedmændene for de Sammensvorne, nemlig Seidschek Musiapha, Abdir Aga og flere Janitschar-Chefer. De overgaves til Bostandschi Baschien, og efterat de paa Pinebænken havde tilstaaer deres Forbrydelse, bleve de qvalte tilligemed 300 andre Personer. Mange mistænkelige Officerer ved de fire oprørske Janitschar=Ortaer, bragtes ud paa Flaaden, og saaledes forebyggedes værre Følger. Jmidlertid havde denne store Strenghed af Janitschar=Aggen opvart Forbittrelse iblandt alle Janitscharer; hvilket da formodentlig bevægede Sultanen til igaar at afsætte ham, og at overdrage hans Post til Kul=Kihagas, Commandant for den 69de Orta. Under disse Bevægelser blev det befalet, at alle boesatte Jndbyggere tilligemed deres Folk skulde bevæbne sig, for at holde Roligheds Forstyrrerne i Tømme. Siden efter har man erfaret, at den bekjendte GallidPascha blev forviist fra Gallipoli til Adane, imidlertid synes dette kuns at være skeet af Forsigtighed, da Folket saavelsom Janitscharerne og Ulemmerne i det hele ere stemte meget gunstigt for ham. Man anseer ham ikke i Stand til at tage Deel i forbryderiske Fordinge delser imod Sultanen.
Berlingske Tidende, 1825-03-21
Semlin, den 24de Februar. Fra Thessalvnich er der ankommet en Tatar til Paschaen af Bil grad. At der underveis ikke er mødt ham nogen hindring bevise, sig tilstrækkelig, at Roligheden er bragt tilveie i Servien. Lukura, den 29de December.
Berlingske Tidende, 1825-03-21
Seneral Gouras har under 16de (øde) dennes herfra Ask Directoriet saaledes :De fleste bestlige under min Commando staaende Tropper befinde sig ved Calaprita og Kerpeni, medens de andre beleire Diakopto. Tyrannen Zaimi bliver beleiret i de tre Taarne ved Kerpeni af de tapre Sulioter. Jeg haaber, at de af mig anordnede Midler ville bringe denne slette Aposiat til Napoli. Da vil det vise sig, om Grækenlands Love hvile paa retfærdige Grundsætninger. Skulde Lovens Beherskere af et falsk Begreb om Phillantropie og politisk Delikaresse ville benaade denne Anti=Regent og hans forrige og endnu væ ende Staldbrødre, saa maae de vide, at de adaare ogsaa ville komme til at benaade mig; thi hvor Ondskab bliver ustraffet, vil den let blive efterlignet af Andre. Mine Herrer, gid de ikke maae foragte disse mine simple Ord; thi Grækerne ere ikke træge Slagtoffere, som uden videre kunne overgives til en gimis Foragt, en Londo's Udsvævelser eller en Notara's Falskhed; et at tale om Kolokothrons Gjerrighed og Nikitals Svaghed, som ere vel bekjendte Ting. Efterat den gudsfrygtige Sissini har udsuget Grækenland og sendt Gastunis Rigdom til Zante, lader han nu sin Søn med 300 Mand staae Zaimi bi ved Kerpeni. (Undert.) Gouras.
Berlingske Tidende, 1825-03-21
Scio, den 15de Januar. Breve fra Napoli di Romania af 9de dennes melde, at der herskede Typhus i en høi Grad. Man kan takke Grækernes Opstand og den derved foraarsagede Mangel for denne Ulykke, hvori Localiteten ikkuns har ringe Deel. General Kolokothroni befandt sig forskandset imellem Argos og Korinth. Da han forhen stod ved Tricala, synes det, som han meere har nærmet sig Napoli. Han vil dog neppe foretage sig noget Afgiørende, førend hans til Jbrahim Pasch afsendte Deputerede vende tilbage. Det hedder, at 16 Skibe af dennes Flaade vare ankomne til Modon og 36 andre seilede til Patras. Man talte i Napoli di Romania om, at en betydelig Europæisk Skibsmagt vilde lade sig see der for Havnen, for at paastaae Skadesholdelse. Grækerne frygte for et sørgeligt Udfald; de mangle Penge, de have Typhus og ere i Borgerkrig; og medens Paschaen af Egypten udrustede en Expedition imod dem, vare de ufornuftige no til at fornærme Magter, hvis Venskab de skulde søgt at erhverve til enhver Priis.
Berlingske Tidende, 1825-03-21
Alexandrien, den 5te Februar. Generalerne Boyer og Livron ere meget gunstig modtagne at Paschaen. Den første faaer 40,000 Fr. i Sold og 8000 Fr. i Reiseomkostninger. Desuden skal han have Levnedsmidler til 26 Personer, Fourage til 20 Heste, hvert Aar fire Schavler, Remontheste, Suk ter, Caffe, Tobak og Qvarteervenge. Livron faaer 20,000 Fr. og det Øvrige i samme Forhold. Allerede er her ankommet 64 Franske, Jtalienske og Spanske Officerer for at tage Tjeneste, foruden 50 Læger og Chirurger, som oprette Hospitaler og Skoler. Efterat Bøyer havde overgivet Paschaen den Franske Regjerings Foræring, bestaaende i 500 Flinter, begav han sig paa Veien til Cairo, hvorfra han forføier sig til Øvelses=Leiren. Officererne ere ivrig beskjeftigede med at danne Rytterie og Fodfolk paa Europæisk. (Gen. Livron er igjen ankommen til Marseille).
Berlingske Tidende, 1825-03-21
Smyrna, den 1ste Februar. Vi troe os forpligtede til at underrette Europæerne om, at man med List søger at hverve Folk til at træde i Paschaen af Egyptens Tjeneste, om de Vildfarelser, som man faaer dem til at troe, og om de Farer, som de udsætte sig for, ved blindt hen at gaae i de Snarer, man opstiller for deres Gierrighed. Den 10de f. M. har Jbrahim, Mehemed Alis Søn, i Budrun ladet hænge 10 fremmede Officerer, som han beskyldte for at være Aarsag i de Uheld, som han havde skuldet tilskrive sin Uerfarenhed. Denne fanatiske Anfører pleier ved enhver Trefning at indesperre de paa hans Skibe værende Franker i det underste Skibsrum. Man har hørt ham sige offentlig, at man ikke kunde vente sig andet end Ulykke, naar man forbandt sig med Christne, og at han, naar han fulgte efter sin Fader paa Egyptens Trone, strax vilde lade ombringes alle i hans Tjeneste staaende Franker. Denne Yttring synes at burde tjene til Advarsel baade for dem, som paa nærværende Tid befinde sig i Mehemed Alis Tjeneste, og for dem, som ellers kunde føle Lyst til at tjene ham.