Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1829-01-23
Amerikanske Anliggender. J næsten alle sydamerikanske Stater hersker Forvirring, og Stridigheder. Præsidenten i Peru, Jose de la Mar, har under 30 August f. A. udstædt en Adresse til Peruanerne, der er opfyldt med de haardeste Beskyldninger imod Bolivar, fordi han har kaldt dem Forrædere, det han selv siges at være, som den, der nu vil røve dem den Frihed, han havde lovet at beskytte, og idet han stedse fører Loven paa Tungen, søger at rive Souveraincteten til sig. Despotismen - hedder det - kalder han en fast og kraftfuld Regjering, de Undertryktes Skrig Anarkie, vilkaarlig Brug, af Magten Orden og fine Luner Love. Med Usurpatorer er ingen Fred mulig. Deres Lovbog er Bajonetten, og før ville Vi døe med Ære end leve vanærede. Alle columbiske Havne i det stille Hav fra Tumber til Panama har Peru erklæret i Blokadestand og den 17 August forefaldt en blodig Fægtning imellem et Par columbiske og peruanske Skibe, hvori de første under Kapit. Wrights Kommando havde 24 Dræbte og Saarede. J Bolivia er Præsidenten, General Sucre (ogsaa Helten ved Aacucho kaldet) forjaget af Pøbelen samme Dag, da han indtraf, for at aabne Kongressen, og General Gamarra, som forhen har tilføiet Landet største Skade, indtog under Jubelraab hans Plads. J Paris strides Hr. Constant og de Pradt om Bolivar. Den Første beskylder ham for en Diktator, der befæster sit Herredømme ved Mord og Henrettelser. Hr. de Pradt er derimod opstaaet som hans Forsvarer, og siger blandt andet for at forraade Friheden, maa denne først finde Sted. Jeg ønskede at forflytte Eders Talerstole, J Frihedsprædikantere, til Oronokos Bredder, hvor J vilde finde en afskrækkende Blanding af Negere, Mulatter, Llaneros, Creoler, alle Mennesker, som fra det dybeste Slaverie og Barbarie pludselig ere blevne Lovgivere og Statsstyrere. J Europa ere de særskilte Nationer forenede med samme Sprog, samme Blod, samme Sæder og Kultur, i Amerika er Al omvendt. J Europa nyder Man, i Amerika skal alt først skabes. Hvert Øieblik ryster Jorden og Sammensværgelser opkomme, det spanske Blod flyder endnu raskere under Æqvator. Saaledes er Bolivars Stilling, og dog har aldrig noget Menneske meere fortjent en Befriers Titel end han. Han vidste nok, at Amerikas Skjebne beroede paa Columbien. Hvo fordrev Spanierne herfra? Hvo oprettede Legioner, udvidede Gebetet, og gav Folket Jndretninger Bolivar, Columbien er hans Værk, Amerika hans Skabelse. Hvorledes har han benyttet Magten, Til at stifte Republiker; men hvorledes lønner Man ham? J 3 Aar bliver han i Peru og befrier det, og da han kommer tilbage, finder han Paes i Opstand. Ligesaa utaknemmeligt handler Man i Peru, lige saa planløst og uklogt i Buenos=Ayres, Chili, Guatimala, og Mexien: overalt militair Ærgjerrighed, Troløshed og Sammensværgelse Og i dette blodige Virvar skal Bolivar regiere Columbien! Han veed, at Amerika gaaer under med ham. Giver ham Nordamerikas oplyste Beboere, stiller Adams, FranklinJefferson ved hans Side, og sandelig i Maadehold og Uegennyttighed vil han ikke staae tilbage for Washington, som han alt overgaaer i mange andre Henseender. En rigtig Dom over Bolivar kan først fældes efter hans Død. Men bagvasker for Guds Skyld ikke Haanden, som vogter Barnet &c.