JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-09-27
For en duelig Meierske, der tillige kan paatage sig den landlige Huusholdning for 10 a 12 Mennesker, anvises en Condition til 1ste November. Man henvender sig til Kjøbmand Fleischer i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-09-27
J Løbet af August Maaned d. A. er fra Kallundborg Postgaard bortkommet en blaae Klædes Frakke med flere Slag og med Fløiels Krave. Da det er at formode, at den er kommet ved en Feiltagelse iblandt de Reisendes Tøi som med Bortfartøiet samme Morgen, afgik til Aarhuus, saa anmodes de som maatte have samme i Besiddelse, at ville aflevere bemeldte Frakke til Hr. Gjæstgiver Thrane i Kalundborg, eller til Hr. Elias Møller i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-09-27
Redigeres, trykkes og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-09-28
No 137. den 28de September. Løverdagen. med Brevposterne. Den til Forsendelse. alene privilegerede. Kongelig allernaadigst Stifts ridende. Aarhuus
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-09-28
Blandinger. Nu har man opdaget den sandsynlige Aarsag til det overordentlige kolde Veir vi have havt i denne Sommer. Chefen paa en fransk Krigsbrig har indberettet fra Terreneube, at han havde mødt et uoverskueligt Antal af Jisøer, de fleste 80 til 150 Fod høie, svømme frem og tilbage henimod Europa til. Man formoder, at de ere løsrevne ved heftige Storme og Oversvømmelser i Hudsons- og Baffinsbugten, og af Nordvestvindene bortdrevne til de sydlige Egne, hvor man nu møder dem.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-09-28
Keiseren af Chinas Favorit-Gemalinde er ved Døden afgaaet, hvisaarsag der over hele Landet var befalet en almindelig Sorg: Embedsmændene skulde i 27 Dage bære hvide Klæder af grovt Lærred, og Huer uden Qvaster. J 100 Dage maa de ikke rage deres Haar.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-09-28
Hertugen af Lucca har i denne Tid givet Fyrsterne en gylden Læreregel. Medens hans Fraværelse paa en Reise i Tydskland havde hans Ministre indsat et Jnqvisitionstribunal som skulde have Myndighed til, inden 24 Timer at lade Enhver henrette paa den blotte Mistanke, og man havde allerede dertil forskrevet 3 Skarprettere fra Rom, da Hertugen, pludselig kom hjem og tilintetgjorde den hele Plan. Uagtet Ministrene havde bestræbt sig for at faae ham til at sanctionere denne, og holde ham borte fra sit Land, ved Forsikring om, at hans Person vilde udsættes for Fare ved at komme hjem i denne Tid, havde han vovet det alligevel, og indtraf paa sit Lystslot Murlig, hvorfra han strax Dagen efter udstædte en almindelig Amnestie, og da han den 31 Aug. begav sig ind til Lucca, var Folket nærved at bære ham paa Hænderne. Jkke Pøbelen, men Stadens anseetteste Borgere spændte Hestene fra Vognen, og trak ham gjennem Gaderne. Den ædle Fyrste fældte Glædestaarer og udraabte gjentagne Gange: "Man har bedraget mig!" Dagen efter fik alle Ministrene deres Afskeed, og Folket var som beruset af Glæde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-09-28
Dronningen af Spanien havde nylig paa en Spadseretour været i stor Fare. En Tyr, der var undsluppet sine Vogtere, løb langs med Landeveien, hvorpaa Hs. M. kom med sin Livgade. Ved Synet af den gale Tyr bleve alle Gardrofficererne saa forskrækkede – at de toge Flugten. Hs. M. vilde have været i Livsfare, dersom ikke en simpel Garde soldat havde havt mere Mod end hans bortløbne Officerer. Han og det rasende Dyr bort, og frelste Dronningen. Han fik to Unzer Guld i Belønning, Hvad Straff Officererne fik, omtales ikke.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-09-28
Carlisterne i Frankrig ere i en levende Bevægelse i Anledning af den unge Henrik den Femtes Myndigheds=Erklæring. J Pariserforstaden St. Germain har man samlet Underskrifter paa en Adresse til ham, og en Deputation skal overbringe ham en med Brillanter besat Kaarde og et Par Guldsporer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-09-28
Den franske Minister Argout, der har en overordentlig stor Næse, maa desangaaende taale meget i denne Tid af de antiministerielle Pariserblade, Snart vil man have, at den antwerpenske Kæmpemørser skal foræres ham til Snuustobaksdaase, snart skal hans Næse bruges til Stormast paa Skibet ved Julisesten, o. s. v.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-09-28
Ved Valenciennes blev nylig af Toldvæsenet anholdt en fransk Kabinetssecretair fra St. Petersborg, fordi han førte en tillaaset Vadsæk med sig, som efter hans Foregivende skulde indeholde hemmelige Depescher, men som blev aabnet og fandtes fyldt med de kostbareste Cashemirs Shawler til høie Personer i Paris.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-09-28
J den franske Bye Clermont er i denne Tid en Mand bleven overbeviist om et Mord som han har begaaet for 18 Aar siden, og for hvilket to Personer dengang havde maattet bestige Skafottet – altsaa uskyldige.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-09-28
Den hollandske Skibsfartstidende fortæller, at et russisk Krigskib paa 74 Kanoner og 750 Mand, skal være total forliist paa den finnske Kyst.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-09-28
Omegnen af Odessa frembyder i Aar et høist bedrøveligt Skue. En Vinter uden Snee, samt et Foraar og en Forsømmer uden Regn, har aldeles tillintetgjort Landmandens Forhaabninger. De fortørrede Marker ere kun bedækkede med visnet Græs og en Smule Straa uden Kjærne. Kornet er naturligviis, som Følge deraf, høit i Priis her, og Mangelen saastor, at flere Kjøbmænd staae i Begreb med at lade komme Havre og Byg fra Constantinopel. Den russiske Regjering har bevilget fri Kornindførsel til Odessa.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-09-28
Den 22de Aug. var den berømte norske Hurtigløber Ernst kommet tilbage fra Grækenland til Triest, efter at have tilbagelagt Veien fra München til Nauplion over Land i en Tid af 24 Dage, gjennem Kroatien, Dalmatien og Tyrkiet, efter nøie Beregning 956 Mile. Underveis havde han svømmet igjennem 69 Floder, og løbet flere hundrede Mile ad ubanede Veie gjennem uhyre Bjerge. J Triest skulde han nu holde 28 Dages Qvarantaine førend han kunde reise videre.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-09-28
Apotheker Trapps Frikiendelse og Tilbagekomst var en sand Folkefest for Stæderne Giessen, Butzbach og Friedberg. Saasnart han var bleven frikiendt hilste Borgerne i Giesen ham med en Jubelsang, derpaa afhentedes han fra Fængslet i et festligt Tog, ledsaget af næsten hele Stadens Befolkning og under jublende: "Lebe hoch Ved Porten modtoges han af en lang Række Vogne og Ryttere, som ledsagede ham til Markskjellet ved Butzbach, hvor en Afdeling Borgersønner modtoge ham og fulgte ham ind til Byen, hvor han under jublende Hoch blev modtaget af sin Kone, sine Børn og mange Friedbergere, som vare tagne ham imøde. J Frankfurter, hof, hvor han steeg af, var af Borgerne anrettet et Festmaaltid, hvorunder blev afsjunget en Sang af Stadens Jomfruer. Derfra gik Toget til Friedberg, 24 Vogne og dobbelt saamange Ryttere. J Niederweisel blev det hilset af Musik, og i Nauheim af et langt Tog hvidklædte Piger. Ved Friedberg var opreist en Æreport, hvor den hædrede Medborgers Vogn blev bekrandset, og ham selv overrækket en EgetrandsUnder Glædeskud, Lebehochs og Fryderaab blev han af en utallig Folkemængde fulgt hjem til sin Bolig udenfor hvilken han sagde nogle hjertelige Ord, hvori han omtalte sin Fængsling som et paa Fædrelandets Altar bragt Offer. "Fædrelandet leve udraabte han Og Alt hvad som mener det redeligt med det!" Et tusindstemmigt Hoch fulgte derpaa. Et Borgerbalsluttede den festlige Dag.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-09-28
Staden Leipzig har ved tvende Deputerede ladet den bekjendte frisindede Hr. v. Rotteck overbringe en Borgerkrone, bestaaende af en Guldring, besat med Sølv=Egeblade, og Jndskrivt: "Den tydske Borgerfriheds Vogter."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-09-28
En Demoiselle Sontag giver i denne Tid Gjæsteroller i Hamborg. Men det er egentlig kun Maanen: hendes Søster.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-09-28
J Hamborg opholder sig for Tiden en Dr. Klett, som ved en stor Magnetsteen befrier Folk for Gigt, Tand- og Hovedpine, hvisaarsag ogsaa hans Logis vrimler af Lidende som søge Hielp hos ham, og Mange siges virkelig at være blevne hjulpne derved.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-09-28
J Christiania synes nu ogsaa en Prophet nylig at være opstaaet. Jdetmindste læser man i denne Tid offentlig bebudet et Skrift under den omneuse Titel: "Aabenbarelser om Dommedag, eller Prophetier om at Christi Riges ene Fødselsvee vil ende 1833 1/2 og det sidste Vee 1866."J Norske Mrgblad læses følgende Notits fra Christiania: "Ved Kronprindsens Besøg forgangen Løverdag paa det astronomiske Observatorium, blev han gjort opmærksom paa et Jnstruments Fortræffelighed derved, at det stilledes paa Stiftamtmand Thygesens Gaard Skøien, der ligger en god halv Miil fra Observatoriet, hvor Kronprindsen saae et af Hr. Thygesen opstillet Tableau, hvorpaa var malet: "Oscar." Da En af Følget syntes at bemærke, at Noget var skrevet under Kronprindsens Navn, bad Hr. Prof. Jngemann, der ogsaa var med, om at maatte see, da han havde meget skarpe Øine. Han saae og læste: For Videnskabens Blik, for Kunstens Øie, Dit Navn vil stedse straale i det Høie." Hs. K. H. skal dertil have yttret, at Hr. Professoren nok havde bedre Hoved end Øine. Verset af Hr. Jngemann skal dog virkelig have været anbragt under Kronprindsens Navn."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-09-28
Jagtskibet de syv Sødskende, Skpr. Bancke af Faaborg, fra Altona bestemt til Kjøbenhavn, er af et andet Skib bleven indbragt til Delfzyl, efter at det havde maattet kaste en Deel af Ladningen overbord.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-09-28
Reisende. Fra Aarhuus til Kallundborg: Politieassistent Procurator Nielsen, Cand. theol. Sparrewohn, Student Bang, Skolelærer Mørck, Contoirist Lund, Pastor Larsen, Exam. juris Brendstrup.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-09-28
Bekjendtgjørelser. Hvad er Livet! Hvad er alt vort Held i Livet, Dette var min Tanke ved nu i Löbet af et Aar at see mig de tvende Kjære ved Döden berøvet der her udgjorde mit Livs Lykke. Tung var Sorgen da Gud afvigte Aar den 26de September kaldte vort eneste elskede Barn. End sörgeligere skulde for mig Aarsdagen blive, paa hvilken jeg skulde friste den tunge Skjæbne. at see min inderlig elskede Kone Cathrine Marie Malling föd Frausing, nemlig afvigte 26de September d. A. i hendes Livs lykkeligste Alder, neppe 26 Aar, ved Döden at forlade mig, ikke uventet, thi haarde og voldsomtærende vare hendes Lidelser, men ak! for tidlig for mig löd Budet der kaldte hende thi kuns trende Aar varede vort lykkelige Samliv. Ene staaer jeg nu tilbage, og ene trøster mig Haabet, at ei Baandet, der her sammenknyttede os, for evig skal være sönderrevet. Fred med Dit Stöv, Idet jeg for fraværende Slægt og Venner. bekjendtgjör dette for mig saa sörgelige Döds fald, frabedes al skriftlig Condolence. Aarhuus, den 28de September 1833. N. Malling
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-09-28
Til den efter det Kongelige Landhuusholdningssel skabs Foranstaltning, den 21de September 1833, afholdte Præmiepløining paa Estrup Hovedgaardsmark i Randers Amt, havde 39 Pløiere meldt sig; deraf udeblev 2, og af de Mødte forlod 6 Pløiningen, efterat have dreven de første Omgange. Af de øvrige 31 Pløiere tilkjendtes de 11 udsatte Præmier Følgende: 1) Smed David Pallesen i Homoe Bye og Sogn 1ste Præmie 35 Rbd. Sedler. 2) Tjenestekarl Søren Birch Nielsen i Hoed Bye og Sogn 2den Præmie 30 Rbd. Sedler. 3) Gaardmand Poul Jensen i Todberg Bye og Sogn 3die Præmie 25 Rbd. Sedler. 4) Gaardmand Niels Møller i Hved Bye, 4de Pramie og Sogn. 5) Boelsmand Niels Møller i Homoe He 20 Rbd. Sedler. de, Homoe Sogn. 6) Gaardmand Hans Møller i Østerballe, 5te Præmie Hoed Sogn. 7) Gaardmand Jens Christensen i Woldum 15 Rbd. Bye og Sogn. Sedler. 8) Gaardmand Søren Jørgensen i Weilbye Bye og Sogn. 9) Tjenestekarl Jens Hansen af Skadder. Præmie 10) Tjenestekarl Jens Nielsen i Lund, Homoe, hver 10 Rbd. Sogn. 11) Tjenestekarl Thomas Lind i Røved, Ødum Sedler. Sogn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-09-28
J det man bringer saadant til offentlig Kundskab bør man ikke lade ubemærket, at Pløiningen af de foranførte 31 Pløiere i det Hele blev vel udført, og at foruden Præmietagerne, i Særdeleshed udmærkede sig: Gaardmand Søren Bjerre i Tolstrup, Smed Anders Nielsen i Weilbye, Gaardmand Kjeld Andersen i Woldum, Gaardmand Mikkel Konge i Homoe Hede, og Gaardmand Søren Laursen i Weilbye. Bindesbøll. Jørgensen. Steenberg. Dagvogn imellem Randers og Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-09-28
Den af Vognmandslauget i Aarhuus og Randers i Forening anskaffede Dagvogn vil for første Gang blive sat i Gang næstkommende 1ste October fra Aarhuus til Randers, og herefter, indtil videre Bekjendtgjørelse skeer, afgaae hver Tirsdag og Fredag Morgen Kl. 7 fra Aarhuus til Randers, og hver Søndag og Onsdag Eftermiddag Kl. 2 fra Randers til Aarhuus. Jndskrivningen skeer, indtil en Time for Afgangen, i Aarhuus paa det kgl. Postcontoir, og i Randers hos Hr. Gjæstgiver Rydell. Fragten er 20 Rbs. Sølv pr. Miil, hvorhos det er enhver Reisende tilladt at medtage Tøi indtil 30 Punds Vægt. Afgangen skeer i Aarhuus fra Hr. Gæstgiver Petersens Gaard, i Randers fra Hr. Gæstgiver Rydells. Dagvognen rummer 11 Passagerer; men dersom flere skulde melde sig, tages Bivogn. Vogmandslauget i Aarhuus og Randers.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-09-28
Efter Begjæring, grundet paa Forlig og Udlæg, bliver det Knud Christensen tilhørende Huus i Hørning, bestaaende af 6 Fag med Gaard og Haugeplads, stillet til 3de Auctioner, som afholdes: Mandagen den 21 n. M., 4de Novbr., og - - - 18de f. M., hver Dags Formiddag Kl. 10 sl. De tvende første Auctioner afholdes her paa Contoiret, og den 3die i Huset som agtes solgt. Hvilket herved, saavel til de Lysthavendes som til Pantecreditorernes Efterretning, bekjendtgjøres. Rougs, Sønderhald og Østerlisberg Herreders Contoir i Randers, den 23de Sptbr. 1833. A. L. Reiersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-09-28
Den til 9de næste Maaned berammede 3die Auction over en, Stervboet efter Niels Fragtrup og Kone af Colind Brohuus tilhørende Parcel, paa Koed Mark, af Hartkorn 3 Skpr. 1 Fdkr. 2 Albm., udsættes. herved til Onsdagen den 16de October førstkommende, om Eftermiddagen Kl. 2. Rougs a. Herreds=Contoir i Randers, den 26de September 1833. A. L. Reiersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-09-28
Auction. Torsdagen den 10de October næstkomm. Formiddag Kl. 10, bliver efter Begjæring af Hr. Pastor emeritus, Wormslev i Vibye bortsolgt ved Auction i hans Boligen Deel ham undværlige Meubler, hvoriblandt nogle gode Stole, Borde, Commoder, Chatoller, Sengesteder, et stort indlagt Klædeskab, samt Kakkelovne, Kjøkkentøi, og 2 gode Køer. Lysthavende ville møde. Hads & Ring Herreders Contoir, den 26de September 1833. Lanng.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-09-28
Jfølge vedtagen Bestemmelse i Boet efter afgang Kjøbmand N. G. Winding, foretages 4de Gang Auction over den Boet tilhørende Gaard No. 131 paa Middelgade heri Byen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-09-28
Mandagen den 30te September førstkommende Formiddag Kl. 11. Auctionen holdes i Gaarden, hvis Beskaffenhed findes beskreven i denne Tidende No. 137, 439 og 141. Hvilket herved bekjendtgjøres. Aarhuus, den 21de Septbr. 1833. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-09-28
Efter Begjæring af Aarhuus Fattigvæsenscommission foretages Auction paa Raadstuen Onsdagen den 9de October næstkommende, Eftermiddag Kl. 2 slet, over en deel Effecter m.v., nemlig: en Ætage, og en moder ne Kakkelovn, begge med Rør og Dør, (hvor disse staae til Eftersyn paavises af Fattigvæsenscassereren), et Stueuhr med Foutteral, en Kuffert med Betræk, nogle Klædningsstykker, Skilderier, et Landkort m.v. Hvilket herved bekjendtgjøres. Aarhuus, den 23de Septbr. 1833. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-09-28
Fredagen den 11te Octbr. førstk. Kl. 11 Formiddag bliver efter Forlangende af det Kongelige Rentekammer afholdt Auction paa Horsens Raadhuus over Bortforpagtningen paa 5 eller 10 Aar fra næste Aars Begyndelse at regne, af den Hans Majestæt Kongen tilhørende Jagtrettighed paa Kattrup, Overbye og Moe balle Byes Marker i Kattrup Sogn. Conditionerne erfares paa Auctionsstedet. Lysthavende indbydes. Woer og Rim Herreders Contoir i Horsens, den 23de Septbr. 1833. Bernth.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-09-28
Løverdagen den 5te October førstkommende om Formiddagen Kl. 10, bliver efter Vedkommendes Begjæring foretaget offentlig Auction paa Hovedgaarden Meilgaard til Bortforpagtning alternativ i 1 a 5 Aar, samt me Gaards Teglværk og Pottefabrik, at tiltrædes anstundende 1ste Novbr. d. A. eller 1ste Mai 1834. Hvilket herved bekjendtgjøres til Lysthavendes Efterretning med Tilføiende, at Conditionerne til Auctionen, ligge til Eftersyn paa Meilgaards Skriverstue. Nørre Herreds-Contoir i Grenaae, den 21de September 1833. Aagaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-09-28
Ved Proclama, som tinglæses for vedkommende Over og Underret, ere alle de som i navnlig Maade maatte have Fordringer i Stervboerne efter: 1) Søren Nielsen Brandenborg, Gaardmand i Attrup Bye, Rosmus Sogn, Sønder Herred, og 2) Mette Petersen, ugift Fruentimmer paa Møllerup, Feldballe Sogn, Sønder Herred, Randers Amt, indkaldte med 12 Ugers Varsel til for undertegnede Skifteforvalter, inden fornævnte Tids Forløb under Tabet af deres Fordringer, at anmelde og beviisliggjøre disse, hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. By- og Herreds-Contoiret i Ebeltoft, den 25de September 1833. Stephensen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-09-28
En Selveiergaard, 1 1/2 Miil fra Ebeltoft, af Hartkorn, Ager og Eng 3 Tdr. 3 Skpr. 3 Fkr. hvis Bygninger for største Deel ere nye, og indrettede for en Familie udenfor Bondestanden, kan strax erholdes tilkjøbs. Ved Gaarden er anlagt en god Frugthave, og dens aarlige Udsæd er 12 Tdr. Rug, 8 Tdr. Boghvede, 10. Tdr. Havre, 3 Tdr. Byg, foruden 20 a 24 Tdr. Kartofler, og af Høe avles 20 a 24 Læs. Af Besætning kan holdes 4 a 5 Heste, 14 Fæekreaturer og 12 Faar med Lam. Af Kjøbesummen kan Halvdelen blive indestaaende. Nærmere Underretning faaes hos Prøveprocurator Seidelin i Cbeltoft. Hoveder kunne, i anstundende Vinter, fra den 1ste Rovbr. d. A. erholdes paa Foder i Borum Præstegaard ved Aarhuus, for billig Betaling, naar man itide desangaaende henvender sig til Borum Prsterd., den 27de Septbr. 1833. J. Barfoed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-09-28
Nogle Tønder Sæderug af fortrinlig Slags kan faaes i Skanderborg hos L. Bang.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-09-28
Hørfrøe, tort og velreiset, kjøbes bestandig til høie Marcus G. Bech. ste Priser af Et vel indrettet Stampeværk med 3 Huller og 6. Hamre, samt øvrige Tilbehør, kan erholdes tilkjøbs hos Marcus G. Bech.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-09-28
Et Fortepiano er at faae tilkjøbs for billig Priis. Adressekontoiret anviser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-09-28
Dersom Hr. E. D., som den 1ste Juni modtog af en Kjøbmand i Randers Vare til et Beløb af 62 Rbd. 24 s. S. og Tan., ei indfinder sig med Betalingen, inden den 19de October førstkommende, maa han vente hans fulde Navn publiceret i dette Blad.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-09-28
Tirsdagen den 1ste Octbr. bliver Jllumination og Dands paa Prinds Ferdinands=Pladsen i Riisskov.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-09-28
J. Kirkerup. NB Jfald Veiret skulde bliver daarligt bemeldte Dag, bliver det næstk. Dags Aften.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-09-28
Redigeres, trykkes og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-10-01
Tirsdagen. den 11 October. Den til Forsendelse. med Brevposterne Kongelig allernaadigst alene privilegerede. Vifts - Aarhuus Tidende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-10-01
Nyheder fra Udlandet. Oprør i Constantinopel. Et til Ankona ankommet engelsk Dampskib, som havde forladt Constantinopel den 1ste Septbr., har medbragt Efterretning om, at 16000 Huse vare i denne Stad blevne lagt i Aske ved den sammesteds udbrudte Revolution mod Sultanen, der var flygtet hen til Pera og havde givet sig under de christne Gesandters Beskyttelse, men da Pøbelens Forbittrelse ingen Grændser kjendte, var det Værste at befrygte. Da Skibet gik derfra, havde Oprøret naaet den høieste Grad. En heel Mængde muhamedanske Fruentimmer havde sammenrottet sig og styrtet det til Erindring om Russernes sidste Ophold ved Scutari opreiste Monument i Bosphorus (paa Øen Cypern har hele Folkemængden, gjort Opstand for at afkaste Sultanens Aag, myrdet den østerrigske Consul, samt tvunget den engelske og franske til at gjøre Partie med sig.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-10-01
Portugal. Den 21de Septbr. var der megen Bevægelse i Statspapiirhandelen paa Londons Børs, da det hedte, at Regjeringen lagde Skjul paa de Efterretninger som den havde faaet med Dampskibet Ef ko fra Portugal. Som Følge deraf faldt de portugisiske Regentskabsfonds betydeligt. Kort efter hed det, at Dampskibet Pembroke var kommet fra Lissabon med Efterretning om, at Bourmont var bleven slaget, og havde paa D. Miguels Vegne indledt Underhandlinger med D. Pedro. Dette Rygte bragte atter de konst. portugisiske Fonds til at stige. Man var almindeligt af den Formening, at det sidstnævnte Dampskib havde overbragt Depescher fra den engelske Gesandt i Lissabon, hvori han anholder hos sin Regjering om at sende D. Pedro hurtig Hielp, og der meentes at 4000 Md. af de i Cork forsamlede Tropper vilde faae Ordre til at ledsage Dronning Maria, som endnu ikke var kommet længere end til bemeldte Havn. Avisen the Courier, som udkom i London om Morgenen den 2de, indeholdt følgende: "Vi have erfaret, at der til Begjeringen er kommet vigtige men tillige sørgelige Efterretninger fra Portugal, over hvilke der endnu hviler den største Hemmelighed. Men desværre have vi dog Anledning til at frygte for, at Hertugen af Braganza har tilkjendegivet Umuligheden af at forsvare Lissabon, uden fremmed Hjelp." - Men Dagen efter meldte samme Blad: "Jfølge nogle med Dampskibet Eftohertil ankomne Privatbreve fra Lissabon erfares, at D. Miguel virkelig skal have forlangt at underhandle med D. Pedro, men paa saadanne Betingelser, at Denne ikke havde kunnet indlade sig derpaa, som f. Ex. at D. Miguel vilde forblive i Besiddelse af alle sine som Jnfant af Portugal havende Rettigheder og Eiendomme, imod at han, naar saadant blev ham garanteret, vilde forlade Landet. Den engelske Ambassadeur Lord Russell var bleven anmodet om at være Mægler, men da han ikke troede sig berettiget dertil, havde han anmodet sin Regjering om Jnstructioner desangaaende. (Disse vare allerede blevne ham tilsendte.) J Lissabon ventede man atter hvert Øieblik et Hovedangreb. Slottet Ajuda (tæt udenfor Staden) havde været en heel Dag i Miguelisternes Hænder, og da de forlod det, var det heel udplyndret og ødelagt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-10-01
J den Madrider Hoftidende af 11te Septbr. fortælles, at der Natten forud var indtruffet en Telegrafdepesche fra Monte do ervo (2 smaae Mile fra Lissabon, i Nærheden af Queluz) med Efterretning om, at Hs. Maj. D. Miguels Tropper havde bemægtiget sig Belem, en Vesten for Lissabon beliggende Forstad, og var selv draget ind i Palladset, Ajuda
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-10-01
Paa Børsen i Paris havde man den 18de Septbr. det Rygte, at der Natten imellem 10de og 11te var udbrudt en Opstand i Bourmonts Armee, at en stor Deel af hans Tropper var gaaet over til D. Pedro, og at D. Miguel Morgenen derefter havde taget Flugten til Spanien.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-10-01
Til Havre var kommet et Skib fra Lissabon, som havde forladt denne Stads Rhed den 3die Septbr.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-10-01
Jfølge Capt. Udsagn havde Lissabon siden 25 Aug. været cerneret af Miguellisterne. Som han lettede Anker havde han paa den venstre Tajobred seet et miquellistisk Korps rykke frem mod de Konstitutionelle, og at disse efter en heftig Træfning havde trukket sig tilbage til Belem, som i 3 Dage havde været forladt af Jndvaanerne, efter at Fortet var bleven desarmeret. Derpaa havde et engelsk Krigskib lagt sig for Anker under Belem, for at opholde Miguellisternes Marsch. Disses Antal anslaaer han, vel sagtens overdrevent, til 40,000 Md.