Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-04-21
J Lyon har det atter været blodige Dage, uden at Man endnu veed Enden derpaa. Begyndelsen skeete, som sidst meldt, den 5 April, da der skulde holdes Vidneforhør over de hæftede Medlemmer af Haandværks=Foreningen. Folket tillod sig de uanstændigste Skrig i Retssalen, den Kongelige Prokurator blev mishandlet, flere Gensd'armers Sabler brækkede og Soldaterne tvungne til at aftage deres Bajonetter. Forud havde Haandværks=Foreningen erklæret sig permanent og fordeelt sig i Sektioner, hver bestaaende af 20 Medlemmer. Forbittrelsen skal især være opkommet over, at Præsidenten foreslog at holde Retten inden lukte Dørre. Nu lød Skriget: "ingen lukte Dørre, Vi ville Retfærdighed!" Selv de republikanske Blade beklage, at Urolighederne begyndte med en saa lovstridig Handling som Vidnernes Mishandling for Retten, og mene det havde været bedre, at oppebie Angrebet fra Regjeringens Side. Gjæringen tiltog indtil den 9de, da Dommen over de Fængslede skulde afsiges. Det kom nu til en formelig Træfning, hvori Tabet paa Troppernes Side angives til 120 Saarede, og 80 Dræbte, paa Jnsurgenternes til 600 Dræbte og Saarede. Jmellem de Første er Oberst Monnier, en af de meest udmærkede Mænd i Hæren, som besad Soldaternes hele Kjerlighed. De sidste havde opkastet nogle Varrikader, som dog strax bleve tagne med Storm af Tropperne. Men hidtil haves kun ensidige Beretninger i de ministerielle Blade, hvorefter alle Urostifternes Stillinger vare indtagne. Den hæftigste Kamp fandt Sted, paa Præfekturpladsen; Pallisaderne maatte nedskydes med Kanoner. Derpaa aabnedes en vedholdende Tiraillerild, imellem Tropperne og Jnsurgenterne, som trak sig tilbage til det saakaldte de Orgne Gallerie. Her maatte Kanonerne spille paa ny og Jndgangen forceres. "Smerteligt - hedder det - at slige Leiligheder skulle frembyde sig til Lovtaler; men maa Man ikke ære dem, som sætte deres Livi Vove, for at opretholde Orden og Love?" Jmidlertid. skulde Opstanden endnu den 11te ikke være dæmpet, hvilket ogsaa den Beretning, som Ministrene den 12te afgave i de Deputeredes Kammer, lod formode. Thiers, Guizot, Persil og Duchatel havde indfundet sig og den Første førte Ordet omtrent saaledes: "det er lykkedes Uro stifterne at tilveiebringe en Jnsurrektion i Lyon. Authoriteterne, Magistratspersonerne og Hæren have gjort deres Pligt. Om Onsdagen (den 9de havde Tropperne indtaget alle Jnsurgenternes Stillinger og Loven seiret. Men næste Dag fornyedes Kampen; Oprørerne trak sig tilbage i de smaae snævre Gader, for derfra at fyrre paa vore Soldater. General Almard troede ikke at burde lade Tropperne operere i disse Gader og tog derfor en undtagelig Stilling, hvor han besluttede at oppebie et Angreb. Kampen vedvarer endnu, men alle Forholdsregler ere trufne, og Vi have den faste Tillid, at Juli-Regjeringen vil triumfere over Faktionisternes afskyelige Planer. Vi holde Os forvissede om, at hvis Regjeringen skulde behøve Kamrenes Bistand, den vil finde samme Medvirkning som hidtil." Man kan forestille sig, hvilket Jndtryk en slig Meddelelse maatte gjøre. Tribunen jubler alt over, at Folkets Sag har seiret, siden Ministrene havde ladet deres Angestraab lyde i Kammeret. "Folket - vedbliver den - er Mester af Staden. Republiken er proklameret. Borgerne i Chalons, Dion og Beaume ere under Vaaben og have afsat deres Øvrigheder; 10,000 Arbeidere ere paa Marschen, til Lyon, for at staae deres Brødre bi. Al Kommunication imellem Paris og Lyon er afbrudt. Den hele Strækning befinder sig i fuld Opstand." Man undrede sig over, at Bladet ikke blev konfiskeret; men om Natten indfandt den væbnede Magt, sig i Redaktionens Bureau og anstillede de nøiagtigste Undersøgelser. Nogle af Udgiverne bleve hæftede; men Hovedredakturen Hr. Marrast havde gjort sig usynlig; Paa Børsen faldt Statspapirerne strax betydeligt. Ministeren Admiral Rigny aflagde en Beretning af lignende Jndhold i Pairskammeret, hvori blandt andet forekom denne Yttring: "Armeen har opfyldt en høist sørgelig Pligt, da den maatte skyde paa Franske; men den har opfyldt samme med Heltemod." De Deputerede afbrøde de til Dagens Orden hørende Debatter, og en af dem for Lyon, Hr. Montel, søgde at hæve den Frygt, hvortil Ministrenes Beretning saa let kunde give Anledning, idet han udlagde Generalens uangribelige Stilling saaledes, at han haabede at gjøre Ende paa Opstanden ved en blot Blokade, uden et nyt Angreb paa de snævre Gader, i Stadens Middelpunkt, som kunde have dens Ødelæggelse til Følge. Her gav Hr. Thiers ham ogsaa Ret, dog med Tilføiende, at te vise Ministrene ikke turde tilstaae, at Alt var endt, da Vi fremfor Alt maae sige Sandheden." Oprørerne erklærede han iøvrigt maatte ligge under paa den Grund, at det er umuligt, at de kunne vinde Seier over et heelt Land" (?). De nys meddeelte Efterretninger vare ankomne med en den 10de fra Lyon afgaaet Koureer, og nyere Efterretninger kunde ikke haves Paris.