JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-07-30
Fra Schlesien, den 10de Julii. Stafetternes Gang imellem Wien og Reichenbach varer ved, og man venter med første en Coureer fra Wien, som skal give Underhandlingerne det forønskte Udfald. De Puncter, hvorover der hidindtil raadslaaes, siges at være følgende: en Vaabenstilstand fra Østerrigsk og Russisk Side med Tyrken, hvorved alting bliver in statu qve, dog med den foregaaende Betingelse, at Rusland ved Freden beholder Oczakov og det dertil hørende District indtil Dnister=Floden: Østerrig beholder, hvad det fordum havde efter den Passarowitske Fred, hvor Aluta og Donau settes til Grændser. Derimod afstaaer det Wienske Hof et Stykke af Gallizien til Polen som Erstatning for Danzigs og Thorns Afstaaelse til Preussen. Om nu disse Puncter saaledes, som de her angives, vil blive antagne, og Krigen derved afværget, vil snart erfares. I det mindste troer man, at det største Haab hertil er for Haanden.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-07-30
Wien, den 14de Julii. Fra Reichenbach indløbe hertil mange Con rerer, og blot den Russiske Ministers Fraværelse skal være Aarsag i, at Congressen endnu ikke er sluttet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-07-30
Feldtmarschal Laudon ligger dødelig syg i Hovedqvarteret Neutitschein af en Forstoppelse i Blæren, og har allerede nydt Sacramenterne.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-07-30
Fra det Brandenborgske, den 18de Julii. Til Dronningen er Dagen for hendes Afreise til Badet ankommen en Coureer fra Kongens Hovedqvarteer i Schlesien. Man sagde strax derpaa, at denne havde medbragt den sikkre Efterretning, at Forliget imellem os og Østerrig kom om kort Tid i Stand, og at vore Tropper uden Sverdslag vilde forlade den Østerrigske Grændse inden Vinteren. Men med Rusland, mener man, turde endnu være megel at afgiøre.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-07-30
Hamburg, den 123de Julii. Jgiennem Berlin er en Engelsk Coureer passeret med den bedrøvelige Efterretning, at den store Laudon er død.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-07-30
Blandede Efterretninger. Der fortælles, at Tyrkerne ved de nye Hver vinger og Udskrivninger i Aar have lovet dem, som maatte falde i denne Krig, Belønning i Paradis, som Troens Matyrer, ja i Stedet. for 70 Huris i det andet Liv, een til, eller 71 til hver. Asiaterne skal for det meste have svaret, at de vilde heller hielpe sig i Glædens Boeliger med 70, end gaae i Krig, og mange le Armatur og Proviant.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-07-30
Lord Hearhfield (General Elliot) skal kort for sin Død have givtet sig med et Westphalsk Fruentimmer, som han havde lært at kiende i den 7 Aars Krig, og indsat hende i sit Testament til sin Hovedarving.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-07-30
Til Hamburg er ankommen en Skibsladning Jis fra Grønland. Da Jisen formedelst sidstafvigte milde Vinter ikke kunde haves i sed vanlig Mængde, gav dette Anledning til en ganske nye Handelspekulation.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-07-30
Historiske. Ligesom Jarler og Herser hørde til Adelstanden, saa kaldtes alle øvrige Bønder, hvis Hoved var Lagmanden. Han var Tribunus plebis, Folkets Forsvarer. En saadan Lagmand kom ofte baade Jarler og Herser ja Kongerne selv ofte til at zittre og skiælve. Blaans adskillige Exempler vil jeg anføre den bekiendte Thorgny Lagmand i Tiundedalen udi Sverrig, hvis Forfædre i mange Leed havde beklædt denne høie Værdighed. Han levede under Ole Schøtkonge, som vel havde lovet at give Ole den hellige af Norge sin Datter, men af Had til ham holdt han ikke sit Løvte. Kong Ole af Norge ruinerede derfor de Svenske Kyster. Endelig raadførte han sig med Ragvald Jart af Vestgiøtland, hvorledes han kunde naae sit Øiemeed. Raanvald Jarl forføiede sig tilligemed Kongens Sendebud til Thorgay Lagmand, som den anseeligste og myndigste Mand i Riget, der havde været Ragnvalds Fosterfader. Thorgnys Ord var af saadan Vægt paa Rigsdagen, at Kongen selv torde ikke imodsige dem.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-07-30
Da Ragnvald Jarl foredrog Thorgny Kong, Oles Sag af Norge, bebreider han Jarlen, ubetænk om at have indladt sig i en Sag, som han var for svag til at forsvare imod Kongen; dog lover han ham sin Bistand paa forestaaende Rigsdag eller almena Oplala Ting. Thorgny fulgte Jarlen og Kong Oles Gesandtere, derhen. Kongen sad paa sin Throne omringet af sine Hofmænd og tvert over vare Stole for Jarlen og Lagmanden. Da Kongen havde hilset dem, fremtræde Kong Oles Gesandtere og frembringe sit Ærende; men Kongen, som forhen under Livstraf havde forbudet at nær ne sin Fiendes Navn affærdiger dem i største Vrede. Ragnvald Jarlen fremtræder og i alle Vestgiøters Navn begierer, at Kongen ville giøre Fred med Kong Ole af Norge; thi Landet leed usigelig ved de Norskes Jndsald. Ole Schøt konge opstiger med megen Bitterhed og skiælder Jarlen for en Forræder, der spillede under Dække med Kongen af Norge. Herpaa træder Thorgny Lagmand frem.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-07-30
(Slutningen følger.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-07-30
Fortsættelse af Rigsraadens Grev Herman sous Tanker om Sverrigs Tilstand ved den opkomne ulykkelige Krig med Rusland.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-07-30
(See forrige Aviser, Nr. 28. Skulde man herimod indvende mig, at dette hører til den Statsforvaltning, som Hs. Majestæt Kongen har forbeholdt sig selv, saa svarer jeg dertil, at Regieringsloven har vel gjort denne Forskiel, men at Nøden fordrer her noget andet, og hvorfra er denne Nød kommet; Vore Hielpemidler er saa kiedede af hinanden og tilsammenhængende, at de umuelig kunde adskilles eller særskilt behandles, dersom derskal udrettes noget; thi skulle Rigstænderne kun vide det ene og ikke der andet, saa kan man i deres Overlæg og Beslutninger umuelig vente den Fuldkommenhed og Sikkerhed, der er os saa nødvendig i Tingenes nærværende Forfatning. Vor Opmærksomhed paa de ved Tyrkekrigen indtreffende Forandringer er og ligesaa nødvendig. En hastig Fredslutning med Tyrkerne vilde giøre Fredsunderhandlingen med Sverrig ulige vanskeligere, ligesom en Separatfred med den Rommerske Keiser vilde forøge, Ruslands Forlegenhed. Dette fortiener al muelig Opmærksomhed og at blive betragtet efter rigtige og ingen falske Efterretninger, af hvilke sidste Sverrig har allerede betalt alt formange dyrt nok; thi ommendskiønt Rusland mister endeel Folk i Krigen med Tyrkerne, saa siger dog det te intet for et Rige, hvis Folkemængde forholder sig i Ligning med Sverrig, som 2 1/4 til 27. Efter Ruslands nye erobringer i Pohlen og Norden kan man sikkert antage dets Folkemængde for 27 Millioner Mennesker. Lad Rusland og have Mangel paa Penge, saa er dog begge Rigers Hielpekilder meget ulige, og skulde vel Sverrigs Mangel være mindre? I denne Sammenligning kommer fornemmelig Sverrig og Ruslands ulige Bekostninger ved Søerustningerne i Betragtning, da Rusland har langt flere Tilskud af Materialier o. s. v. end Sverrig. Fiendens Svaghed hielper os ikke, uden at vi befinde os eller sættes i Stand til at kunne drage Fordeel deraf. Saadanne Betragtninger maae gaae foran, uden hvilke man umuelig kan rettelig bedømme, hvad der skal skee og ikke skee, og uden hvilke alle Foranstalninger ere frugtesløse og de anvendte Omkostninger bortspøgte. Jngen Svensk skyer Faren, naar det gielder Kongens og Fædrenelandets Vel.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-07-30
(Fortsættelsen følger.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-07-30
Prædikanterne paa 9de Sønd, efter TrinitatioHøimesse. Aftensang. Trinit. K. Hr. Clausen. Hr. Bek. Michael. K. Hr. Provst Hasse. (tydsk, Hr. Fenger.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-08-06
Madrit, den 6te Julii. Paa den Spanske Flaade, som ligger seilfærdig ved Cadix, har Marqvis de SocorraOverkommando; de næstkommanderende ere Don Joseph de Mazaredo og Don Francisco de Bora. Flaaden bestaaer af tre Skibe paa 112. Kanoner, et paa 94, to paa 80, een og tive paa 74, to paa 64 og to paa 58, tilsammen 31 Linieskibe. Fregatterne ere een paa 40 Canoner og femten paa 34, to Brigantiner hver paa 14, samt to Belandere, een paa 18 og een paa 14 Canoner. J America ere to Linieskibe, syv Fregatter, fem Corvetter, otte Brigantiner, syv Paketbaade og syv Belandere. Der er givet Ordre i Nødsfald at udruste endnu flere Krigskibe, og man siger, at Spanien, om Nødvendigheden udkræver det, lader 70 fuldkommen udrustede og bemandede Skibe gaae i Søen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-08-06
London, den 20de Julii. At den Preusiske Gesandt i sin Konges Navn skulde have fordret de i Tractaten stipulerte 10 Linieskibe, er ligesaa lidet bekræftet, som at Storbrittannien tilligemed Holland og Preussen, skulde være ansøgte og at garantere den nye Constitution i Frankerig. Derimod naar man skal slutte efter alt hvad man seer og hører, synes Krigen med Spanien ikke meere at kunde drages i Tvivl. Lord Howe er reist til Tor bøy, og har Ordre at gaae i Søen med den hele Flaade, og naar han har naaet en vis Brede, skilles Admiral Barrington fra ham, og gaaer med en Division af 10 Linieskibe til Vestendien. Den øvrige Deel er bestemt til det Middellandske Hav; men at en Deel af vore til Polen, og fra sine Fordringer paa Danzig Flaade skulde seile til Ostindien er aldeles ugrundet. Dette vigtige Skridt af vort Hof vil endelig udvikle dets Hensigt for hele Europas Øine, og vise, at man ikke blot truet: ligesom og, at Krigen med Spanien staaer i ingen Forbindelser med de Tydske Anliggender. Man tvivler ikke meere paa, at offensive Skridt, imod Spanien ere besluttede i Cabinettet, og det vil ikke være underligt, at see et Manifast i Hoftidenden, hvorved Spanien erklæres Krig, saasnart Flaaden under Lord Howe er gaaet under Seil.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-08-06
Ogsaa mod Vesten er Spanien indviklet i Stridigheder, hvilke kunne drage efter sig en Deeling af dens Americanske Stater. Fra Pensylvanien fornemmer man, at Beboerne paa den østlige Side af Missisipi have til Congressen, indsendt alvorlige Klager over de Hindringer, som deres Skibsfart lider af den Spanske Gouverneur i Vest=Florida. Congressen har desangaaende henvendt sig til Hoffet i Madrit med sine Forestillinger, men i Stedet for Svar har den Spanske Gesandt ved Congressen faaet Ordre at forlade sin Post uden at tage Afskeed. Skulde det komme til Krig, saa turde Mexico vel blive det første Øiemeed for de Amerikanske Tropper.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-08-06
Kongen har udnævnt Generallieutenant Robert Boyd til Gouverneur i Gibraltar i den afdøde Lord Heathfields Sted.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-08-06
Stockholm, den gade Julii. Her gaaer Rygtet, at Prindsen af Nassau har i Slaget den 9de i d. M. mistet den ene Arm. Nogle legge endog den Omstændighed til, at han er tagen til Fange; men ingen af Delene fortiener at troes, siden Hofberetningen, intet melder derom.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-08-06
Warschau, den 21de Julii. Efterretningen om den Svenske Flaades Nederlag ved Wiburg giørt her stort Jndtryk, og tør vel legge uovervindelige Hindringer i Veien for en Forbindelse med Sverrig.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-08-06
Man venter med Utaalmodighed det Wienske Hofs Svar paa de i Reichenbach gjorte Forde Prinseelige Brødre og den yngste Princesse slag, at alle Ting imellem Østerrig og Tyrken, skulle settes i samme Tilstand, som for Krigen, da det Preussiske Hof har afstaaet fra sine Projecter i Henseende til Galliziens Overdragelse Middellandske Hav; men at en Deel af vore til Polen, og fra sine Fordringer paa Danzig og Thorn. vil endelig udvikle dets Hensigt for hele EuroWien, den 21de Julii.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-08-06
De sidste Efterretninger fra Reichenbach bestaae deri, at de nye opkomne Stridigheder ere hævede, og at Freds=Piæliminarierne ventes at blive undertegnede den 15de i d. M. Kongen har overdragt Commanden over Hovedarmeen i Mahren til Feldtmarschal GrevLasey, og Greven, som nu er noget upasselig, agter med første at reise derhen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-08-06
Fra det Brandenburgske, den 27de Julii. Man fortæller allerede adskillige Betingelser, under hvilke Preussen vil stifte Fred. Vor Monarch vil nemlig ingen Erstatning fordre foralle sine gjorte Krigs=Omkostninger, men alle ne bære samme, ogsaa afsier han for bestandig sine Prætensioner paa Danzig og Thorn, uden at kræve noget Vederlag. Derimod skal Østerrig og Rusland give Tyrken alle erobrede Stæder og Lande tilbage, og hver for sig bære sine Krigsomkostninger. Østerrig skal dertil være villigere end Rusland, som reentend ikke vil beqvemme sig til en saa ufordeelagtig Fred.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-08-06
Hamburg, den 30te Julii. En med Posten i Gaar fra Berlin indløden Skrivelse af 27de i d. M. melder, at Forliget imellem Preussen og Østerrig er bragt i Rigtighed, og at Kongen i næste Maaned kommer tid Berlin. En anden meget paalidelig Skrivelse sammestedsfra beretter, at, omendskiønt man endnu ikke er, ganske enig i Reichenbach, saa er dog den første Grundsteenlagt ikke allene til et Forlig imellem Preussen og Østerrig, men og til en almindelig Fredslutning.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-08-06
Fridericia, den 3die August. Under Artillen fra Kiøbenhavn melde de fremmede Aviser fra Slesvig, at Hs. K. H. Kronprindsen, paa høistsammes Forlovelsesdag, har gjort følgende kostbare Foræringer. Juvelerne,
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-08-06
som høistsamme har foræret Sin høie Brud, vurderes for 60000 Rdlr., og Brudens ældste Princesse Søster for 12000 Rdlr., begge de Prinseelige Brødre og den yngste Princesse hver for 6000 Rdlr. Juveler. Foruden disse har Hs. K. H. foræret Kammerfrøken Berlin gen et med Brillanter besat Uhr til 2000 Rdlr., Generalmajor Koppern en Daase til 1500 Rdlr., Kammerjunker Warnstedt en anden til 900, Pagen Brockdorf en Guldmedaille til 100 Rdlr. Slotskirken paa Gottorf bliver til Formælingen overalt prydet, alle Stole og Bænke tages ud, og efter Sigende, skal ved den høie Vielse brænde i samme 600 Voxlys. Til Jndtoget i Kiøbenhavn ere alle Hoffets Over=Embedsmænd tilsagte at møde med deres Eqvipager i Kbhn., saa og alle Ridere og Kammerherrer, dog siges der, at disse sidste skulle være blevne befriede for at medbringe Eqvipager. Ved den forventende Mængde af Fremmede i Kiøbenhavn, stiger Huusciernes Speculation saa stærk, at de allerede begiere 10 Rdlr. om Dagen for et Værelse, saa enhver giør sikkerst i at accordere sine Værelser før Ankomsten.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-08-06
Fra den 1ste Julii til Maanedens Udgang ere i det lidet Belt passerede af ind- og udgaaede ialt 81 Skibe. Historisk. Saasnart Thorgny Lagmand reiste sig, stimlede alt Folket til for at høre ham. Anderledes er nu, siger han, de Svenske KongSindeelag end tilforn. Min Farfader Torgkunde erindre sig Erich Emundsen Udsalaa Konge, og fortæller om ham, at han i sin beste Alder foer til Ymissaaland, lagde under sig Finland, Kyrialland og Churland samt andre mod Østen liggende Lande, men han var dog ikke saa storagtig, at han jo hørde dem, der havde noget af Vigtighed at forestille ham. Men Fader Torgny var i lang Tid med Kong Biørn. Hans Rige var befæstet med megen Styrke, og selv var han venlig mod sine Mænd. Jeg har været med Kong Erich Seiersalig i mange Krige. Han forsvarede mandig sit Rige, og enhver kunde tale med ham; men denne Konge tillader ingen at tale til sig, uden om det han selv vil høre. Han lader ubekymret sine Skatlande fare, og tænker at undertvinge Norge, som ingen Svensk Konge har nogensinde trak tet efter. Dette sætter vore Lande i Usikkerhed. Nu er det altsaa vor Villie, at Du Kong Ole giør Fred med Ole Digre af Norge, og giver ham din Datter. Vil Du vinde igien de affaldne Lande i Østen, saa vil vi følge dig, men om Du ikke vil høre hvad vi nu forestille dig, saa vil vi overfalde og dræbe dig; thi viere ingenlunde findede at taale din Opførsel, hvorved Riget udsættes for vore Naboers aarlige Jndfald. Saaledes have vore Forfædre gjort for os. De styrtede 5 Konger i en Brynd, paa Mula=Ting, som vare stolte og opblæste, som Du nu er. Sig os nu strax hvilket Du vil vælge. Denne tørre og upyntede Talle gjorde sin Virkning.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-08-06
Fortsættelse af Rigsraadens Grev Herman sons Tanker om Sverrigs Tilstand ved den opkomne ulykkelige Krig med Rusland.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-08-06
(See forrige Aviser, Nr. 28.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-08-06
J dette Tilfælde sætte de Svenske sig bort over alle Farer, hvilket altid er store Sieles Maade; men til umuelige Ting lade de sig et heller bevæge; thi dertil ere de alt for oplyste. Afgiørelsen er i gode Hænder, da Rigets Stænder ville heri gaae deres Konge til Haande, for efter Muelighed at udvirke en hastig Fred. Men herved maae ingen Tiid spildes eller noget Middel forsømmes, for at bringe det saa vidt, at vi i alle Tilfælder kunne med bevæbbengelser, ninge Fienden til at antage Freds(Fortsættelsen følger.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-08-06
Dødsfald. Hr. Etatsraad Teilman, Herre til Nørholm. og Lunderup.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-08-06
Prædikanterne paa 9de Sønd efter TrinitatioHøimesse. Aftensang. Trinit. K. Hr. Provst Clausen. Hr. Bek. Mich. K. Cand. Theol. Hr. Rønne. (dsk, Hr. Fenger.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-08-06
Bekiendtgiørelser. Ved Proclama læst inden vedkommende Ree& ter, ere Arvinger saavelsom Credi= og Debitorer efter fordum Regiments=Qvarteermester. Sal. Hr. Jørgen Seckmann, som ved Døden er afgaaen udi Sukker=Raffinaderiets Gaard i Odense, uden at efterlade sig Enke eller LivsArvinger, indkaldte med lovlig 6 og 12 Ugers Varsel, da ingen Stervboens Vedkommende, formodes at være Udenlands, til behagelig at indfinde dennem for den civile Skifteret udi Odense, de respective sig anmeldte Arvinger, saavelsom og flere maatte finde sig beføiet til Arvesøgning efter den Sal. Mand, med saa lovgyldige Beviiser, som udkræves til at legitimere, at de ere sande og eneste Arvinger efter hannem, Creditorerne for at godtgiøre deres Fordringer, men Debitorerne at erlegge til Stervboens Casserer hvis de befindes at have laant eller i andre Maader ere skyldige til denne Stervboe, da herom skal gaaes som Lov og Ret medfører; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres udi de Kiøbenhavnske Berlingske og de Odenseiske Tidender, samt Fridericia AdresseContoirs Efterretninger. Odense, den 26de Julii 1790.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-08-06
Borgemester og Raad sammesteds. Emmanuel Balle Justitsraad og Borgemester, i Ribe, Laurid; Grundahl Stifts=Provst og Sognepræst til Domkirken sammesteds, giøre vitterligt: at da vi ved Kongelig befaling af 2den i d. M. ere allernaadigst beskikkede til, som Skifte=Commissarier at fremme og fuldføre Skiftet efter afgangne Doctor Medicinæ Ancher Anchersen og Hustrue Jngeborg Kirstine Fridsch, saa blive i Følge allerhøistbemeldte befaling samt følgende allernaadigste Bevilling: i Christian den Syvende, af Guds Naade, Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmarsken og Oldenborg; giøre alle vitterligt: at Vi, efter herom gjorte allerunderdanigst Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at vedkommende Skifteforvaltere i Stervboet efter forrige Doctor Medicinæ afgangne Ancher Anchersen, og hans ligeledes afdøde Hustrue Frue Jngeborg Kirstine Fridsch, af Vor Kiøbe sted Ribe udi Vort Land Nørre Jylland; maa udi de Kiøbenhavnske Berlingske Avi er, Ribe Stifts Avis og den Altonaiske Merkur, 3de Gange efter hinanden med Aar og Dags Varsel indkalde bemeldte afgangne Doctor Anchersens og Hustrues Arvinger, saa og med samme Tids Varsel sub pæna præclusi & perpetui silentii indkalde alle dem, som formeene sig at have noget at fordre udi dette Stervboe, hvoraf et saadant Krav maatte reise sig, inden forskrevne Tids Forløb at anmelde og beviisliggjøre, de første deres Arverettighed og de sidste deres havende Krav; og skal saadan Jndkaldeldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne vores allernaadigste Bevilling. læses for vedkommende Værneting, samt den Oberret hvorunder samme henhører; hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette, og for Skade at tage Vare. Givet paa Vort Slot Christiansborg udi Vores Kongelige Residence=Stad, Kiøbenhavn, den 21 Maii 1790. Under Vort Signet. (L. S. Efter Hs. Kongl. Maj. allernaadigste Befaling. P. Aagaard. Schow. Colbiørnsen, Med Aar og Dags Varsel samtlige Arvinger, efter bemeldte Doctor og Doctorinde Anchersen, og med samme Tids Varsel, samt sub pæna præclusi & perpetui silentii alle de som maatte have nogen formeentlig Fordring paa dette Stervboe, dets tilhørende Bøndergods eller andre Eiendeele, herved indkaldte at møde for os i Commissionen, for at anmelde og beviisliggiøre, de første deres Arveret, og de sidste deres Fordringer. Ribe, den 12te Julii Emm. Balle. L. Grundahl. Læst paa Ribe Byeting den 20de Julii 1790. J. Lund. Og samme Tid indført i Ribe Byetings Protocol. Fol. 566. testerer K. Simonsen. Læst for Ribe Raadstue=Ret den 22de Julii Emm. Balle. Og samme Tid indført i Raadstue Protocollen Fol. 104. test. Knud Simonsen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-08-13
Livorno, den 18de Julii. Her have vi et meget uroligt Veirlig, saa at endog de ældste Folk ikke kunne erindre sig saadant paa denne Aarets Tid. Det er meget koldt og nyelig rasede en heftig Orkan, som har anrettet megen Skade paa Havet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-08-13
Fra Genua meldes, at den nye Marokanske Keiser er formedelst sin Grumhed dræbt af sine Undersaatter, og hans Hoved baaret om paa en Stang i Salee.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-08-13
Berlin den 31de Julii. Breve fra Schlesien melde, at Freds Præliminarierne imellem Preussen og Østerrig ere undertegnede sidstafvigte 27de, og at samme tillige ere blevne underskrevne af den Engelske og Hollandske Gesandt i deres Hoffers Navn som Garanteurs. At tale noget om Vilkaarene er endnu for tidligt, omendskiønt der udspredes, at Østerrig giver alle Erobringer tilbage til Tyrken, og alle Ting settes i den Stand, som det var 1787. Preussen og Polen siges ikke at forlange noget for sig, dog tales der om 10 Milioner Løvedalere, som Porten skal betale til Preussen i Krigsomkostninger. Om Ruslands Krig med Tyrken er intet handlet i Reichenbach. Coureerer ere allerede afsendte til at foranstalte, at alle Fiendtligheder imellem Østerrig, og Porten ophøre, og Congressen i Bucharest tager nu strax sin Begyndelse, for at bringe Freden imellem disse 2de Magter fuldkommen i Rigtighed.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-08-13
Potsdam den 2den August. Vi haabe nu snart at have den Lykke at see vor Konge igien i sin Residentsstad. Da Forliget imellem Preussen og Østerrig virkelig er sluttet den 27de i sidstafvigte Maaned. Ved dette Forlig vinder Østerrig sine Nederlande, tilbage, som det ellers havde mistet, da vi nu ikke meere hindre, at Konge Leopold kan sende en Armee derhen for at bringe de Opporske til Lydighed. Det Preussiske Corps i Westphalen, tør og nu faae en anden Bestemmelse. Man troer nu og at en almindelig Fred imellem alle krigende Magter kommer i Stand.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-08-13
Hamburg, den 6te August. Fra Schlesien har man endnu ikke hørt noget videre og Betingelserne imellem Preussen og Østerrig. Thi hvad der tales om Tilbagegivel sen af alle erobrede Lande til Tyrken, beroer, paa idel Gisninger; saa meget meere, da Congressen i Bucharest, hvori Freds=Conditionerne med Porten skal fastsettes, nu først skal begyndes.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-08-13
Gottingen den 2den August. Her har i disse Dage været nogen Uroelighed formedelst et Klammerie imellem en Student og en Snedkersvend. Da dette just tildrog sig uden for Snedkernes Herberg, kom disse deres Kamerat til Hielp. slæbede ham ind i Huset, og ilde mishandlede ham. Studenterne forsamlede sig derpaa, og sloge Skildtet i Stykker samt Vinduerne ind paa Snedkernes Herberg. Dagen derpaa blev Uroligheden større, da andre Lang toge Snedkernes Partie. Der ventes i Dag en Commission fra Hannover for at undersøge denne Sag. Jmidlertid ere Soldatere af de omliggende Stæder commaderede hertil.