JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1753-11-23
Jmischen har Chur-Maynz an ogedachtem Rathstage eine Reichsdictatur veranstaltet uus auf solcher drey Schreiben an die Reichsversammlung publiciren lassen, havon das eine von dem Hr. Landgraven, Ludwig von Fürstenberg, um die Katholische General-FeldzeugmesterStelle; das zweite von dem Prinzen und Landgrafen, George Wilhelm zu Hessen Darmstadt, um eine Reichs-General Feldmarschall Lieutenants Stelle nach Beforderung des bisherrigen Hr. Reichs-General-Feldzeugmesters, Prinzens Ludwig von Braunschweig, zum Reichs-Feldmarschall, und das dritte eine abermalige Bitt schrift der Philippsburger Handwerkslente um thre befriedigung gewesen. Der Herr Jacob Christian Schaffer, Evangelischer Prediger allhier, har die Ursachen untersuchet, woher die Krankheiten entstanden sind, welche in vorigen Herbst und den darauffølgenden Winter in hiesiger Nachbarschaft unter den Schaasen sich geaussert haben. Nach genauer Untersuchung har Hr. Schaffer gefunden, das diese Krankheit hauptsachlich einer Art Würmer, die er Egelschnecken nennet, und welche man in den lebern der kranken Schaase, angetroffen har, zuzuschreiben sey. Er har daher seiner Abhandlung von dieser Krankheit den Titel gegeben. Die Egelschnecken in den le bern der Schaase, und die von diesen Würmern entstehende Schaaskrankheit. Er zeiget darinnen, das diese Würmer Wasserwormer sind, die von den Schaasen im Fressen und Sau sen eingeschlukt werden, und sich sodann, wenne sie in der leber sind, in derselden fortpflangen. Endlich zeiget er zum Beschluss einige Mittel an, die im gegen diese Krankheit der Schaase, am besten zu feyn dunken.
Berlingske Tidende, 1753-11-23
Magdeburg, vom 14 November. zu Stildorf, einige Meilen von hier, fanden sich lettens Spitzbuben ein, welche des Nachts den Prediger uberfielen, seinen Kneche todt schlugen, die Magd bunden, ihn selvst unbarmherzig zurichten, alles aufbrachen, und eine Summe von 500 Rthlr. mit sich nahmen. Jhre Anahl sol sich anf 12 belausen, daron man ein Paar, wie en heist, ertappt har und man ist gegenwartig noch lemudet, der ubrigen anch habhaft zu werden. Frankfurt, vom 13 Nov.
Berlingske Tidende, 1753-11-23
Da die Orakel auf dem Dreyfusse augehöret kaben, so finden diesenigen wenig Glauben, welche dann und wann mit dunkeln Worten zu kunstige Dinge weissagen mollen, zumal solche, die mit der Staats-Wissenschaft in Verbindung steen. Kaum sin die verschiedene Feldlager zu Ende, in welchen man die Volker in ihrer erlerneten Kriegs-Kunst geubt, so steckt das grubelnde Vorurtheil schon wieder nene auf das kunstige Fru Jahr ab, und wahlet dazu einen so grossen Platz, das fuglich zwey Armeen gegen einander fechten konnen. Sowenig kriegerische Adsichten aber die Lager in diesem Jahre, gehabt, so wenig Feindseligkeiten werden der Grund der zukunstigen seyn, vielleicht geden sie dem Aachner Frieden eine noch stærkere Kraft, und bringen gewissen Machten die Gesinungen bey, die sie bey Unterzeichnung desselben hatten haben sollen. Die Veranderungen, die eine Potenz in ihrem Kriegs-Staate zu machen beschløssen haben soll, namlich an statt der Monsquetons, die Flinten einzuführen, die Monturen franzosisch einzurichten, und auch selbst et mas von dem Gallischen Exertitio zu entlehnen, will man so lange for war annehmen, bis sig widersprochen werden.
Berlingske Tidende, 1753-11-23
AVERTISSEMENS. Bey dem Weinhandler, St. Simon Sahl, wohnhaft inder Neugasse nedst bey dem Hern Justice-Rath und Rathmann Fogh, sind bequeme Zimmer entmeder sur eine verheyrothere Familie, over for uverheyra hete Personen, unter eines der separat, auf Monte oder halde Jahre sur billigen Preis sogleich zur Micte zu bekommen. Warum man sted an ogedachten Hern Søhladressiren kan.
Berlingske Tidende, 1753-11-23
Jhro Excellence der Herr Geheimer Rath von der Osten, funest die Herren Statsrahre Fabritius, Wewer und Klocker als Directeurs der mit allergnadigster Zulassung errichteten Lotteren, averteren hiermittelst, wasgestalt, ohngeachtet von bekommende Collecteurs die Nachrichten eingelauffendats annoch bey 4000 Losse unabeseet, gleichwohl die positive Resolution genommen, den 28 Januarii erstkunstig zur Riehungn schreiten, binnen welcher Zeit man banen 3 Vey sel traget das sich ja ohnselbahr mehrere Liebhabere emsinden dursteen, massen sonsten wiedrigensats, insoserne die Lot teren uder merrenten nicht complet werden magte, selbige gandlich aufzuheben, und die Løs=Bettun wieder emzucastren beschlussen ist, mannenher inzwischen die Herrn Collecteurs sich nachrichtlich sen lassen wollen, das sie zusolge den nedruckten Plan 8 Tage vor overmenien anberahmten Tiehung, ihre Designationes einsenden, fintemahlen die Zeit leines weges langer ausgeseket, sondern die Lotteren enteder gesogen, oder obberührtermassen angehoben merden wird, derohalden alle und jeden so annoch lust haben megten hieringen zu interen, sich je hele lider zu melden gelieben wollen und zwar: in Copenhagen bey Sr. Lund, Eisenkrabmer, wohnend auf der Osterstrasse, Hr. Schmidt, Brauer, in der Broeleggerstraffe, Hr. Neegaard, Porcelain=Krähmer in der Badstubeustrasse, und Hr. Morville, mohnhaft om alten Strand, gerade vor dem Gelachs Hause der Prahmlente. Jn Helsingder, bey Hr. David Fenmich; in Callundburg, bey Hr. Postmeister Weygaard; in Assens, bey Hr. Mads Sørensen, en Faaborg, bey Hr. Stadt und Rahthaus-Schreiber Ballow, in Middeltahrt, Hr. Borgemeister, Beck; in Odense, Hr. Postmeister Melbye, in Fridericia, Hr. Postmeister Lorenzen ; in Colding, Hr. Burgemeister Riis, in Ringkibbing, Hr. Burgemeister Bierg. Hobroe, Hr. Stadtvogt Foersom; in Rippen, Hr. Postmester Wulsberg; in Wiburg, Hr. Postmeister Tonboe; in Randers, Hr. Hans Hasselbalch; in Aalburg, Hr. Andreas Haarboe; in Horsens, Hr. Jens Mungeberg; i Aarhuus, Hr. Magister Kuhr, Amannensis bey Hr. Bischof Hygum; in Hadersleben, Hr. Johannes Simonsen, in Flensburg, Hr. Postmeister Senffert; in Rendsburg, Hr. Postmeister Veltelen; in Sleswig, Hr. Postmeister Sefler; i Glückstadt, Hr. Postmeister Koch, in Frederichsstadt in Holstein, Hr. Postmeister Hansen, in Eckernførde, Hr. Dye; in Tundern, Hr. Burgemeister Gotschalck; in Tønningen, Hr. Postmeifler Lüders, in Huusum, Hr. Postmeister Rogge; i Apenrade, Hr. Matthias Lohman; in Altona, Hr. Thomas, Meyer; in Hamburg, bey Hr. Albert Gerckens; in Christiania, bey Hr. Hans Holst, in Christiansand, beHr. Rahtsher Nomsen, in Bergen, Hr. Commerce=Rahr. Thomas von der Lippe, in Drundheim, Hr. Johan Diederich Rindehagen; in Frederichstad, Hr. Matthias Munk, in Bragenes, Hr. Jens Bruun, in Holmestrand, Hr Ole Heegaard; in Tønsberg, Hr. Vincentz Stoltenberg; in Laurwig, Hr. Simon Boy, in Scheen und Brevia, Hr. Hyphoff, in Abrendahl, Hr. Niels Aalholm und in Riiser, bey Hr. Johannes Furst, allmodie Plans umbsonst zu bekommen sind.
Berlingske Tidende, 1753-11-23
Bey dem Procurator Hans Buus, monhaftig in der Sturmstrasse, sind hubsche Logementen, sur uverbeyratere Personen. Diensttags den 27 Nov. Vormittags um 9 Uhr, wird ein Theil Güter und Hansgerath, so dem verstorbenen Hr. Stalmeister Hans Hartmann zugehöret har, besteend ans Juvelen, Gold, Silder, Zinn, Kupser, Messing, EisenBlecheng, Porcelain und Glas, Leinenzeng, Kleider und Bettzrug, bølgern Hausrath, Schildereien und Buchern, Pferde und Magen, sammt Perde- und Reiseng, imalechen Brennenholz, mit mehreren, anf offentlich Auction verkaust werden in dem von dem seel. Hr. Stollmeister vorhin bewohnten Hoke beym Zenghause, und dienet zur Nachricht, das Juvelen, Gold und Silder nicht gusalieser mer den, ohne gegen baare Betahlung, und das de Bezahinn, for das udrige von Unbekannten sogleich bey Empfang der Waaren geschicht. Und sin die Catalogi som in der Sterbuden Hoff, als bey dem Procurator Rasmus Friiswohahaftig in den Trompetergange in Sr. Schibsteds Broner, Hoff zu bekommen.
Berlingske Tidende, 1753-11-23
Das unter dem 17 August. a. c. Königt. Arrandig tugelassene Qvantum Talg und Talg Lichter ist von St. Petersburg ankommen; die Lichter sin extra meis und gut, mit Baummollene Tachten, von Grosse von 4 his 10 an, ein Pund, in Cassen vom 2 bis 7 Lispd. per Casse; der Talg en grosse Fustagen ungefehr Frittehald Schifpfund, beyde Theile werden nachdem es verlangt wird, in dieser Wocheauf der Zollbudo geliefert von dem Eigner, Hans Wiingreen, (wohnhaftig in der kleine Königstrasse, in die erste Thue auf der Lincken Hand von dem nenen Königl. Markt) mit welchen um den Preis accordirt wird. Freytags den 30 Nov. Vormittags zwischen 11 u. 22 Uhr, wird an hiesiger Børse, zum Gjund leven mahl durch offentlig Auction augebothen, und nach den Conditionen, so an derAuctionsstelle kund zu machen, an den meistbietenden vexkauft werden, 3 viertheil Part in dem Fregatschiffe le Mercurius genannt, trachtig 38 und ein halde Last, bey des Hr. Capitaine von Ostens Schibauerplatz auf Christianshafengelegen, mit allem, was von Ankern, Canonen, Thauen, Segeln mit mehreren nach des darsber versatten Jnventarii specialen Vermelden dazu gebret. Donnerstags den 29 Nov. Vormittags um 9 Uhr, wird auf der Copenhagener Zollkammer auf offentlicher Auction verkauft werden ein Theil confiscirte Waaren, besteend aus Triumphant, Porcellain, worunter ein Theil extra schønJapanisch Gut, Spanischen Rohren, Fachern, Puppen, Tuttenagen Døden, Puder=Bucker, Candis, und Hut-Zucker, mit mehrerem, gegen baare Bezahlung bey Auslieserung derWaarem.
Berlingske Tidende, 1753-11-23
Bey dem Gewurhandler Sr. Warner, in der Wimmelschaft an der Ecke der Closterstrasse sind 10 udne Actien, inder Konigl. Octroyirten Asiatischen Compagnie unter der Hand zu kan zu bekommen, woselbst auch die Conditionen zu erfaren, und megen des Kauses naher accordiret werden kan. Ju der Ersten Kongl. allen privilegieten, und in 5 Classen vertheilten Copenhagener Lotteren, welche zum allgemeinen Nutzen Jhro Königl. Majest. Reichen und Landen, insonderheit zur Erziehung armer und bedürstiger National=Kinder under Ehre Gottes und dem Dienste des Landes, erreichtet worden, har die Colligirung beretts den 10 Sept. jungsthin ihren Anfangegenommen; Und die Ziehung folcher Lotteren auf dem hiesigen Kongl. Schlosse, Charlottenburg, ist anberahmet borgenommen zu werden, als nemlich: Die von der 1sten Classe den 25 Febr. 1754. 2ten Classe den 22 April. ten Classe den 10 Junii. aten Classe den 29 Julii. und die von der 5ten Classe den 16 Sept. 1754. Wie solches mit mehrern aus dem in nachstvorigen Copenhagener Zeitungen publicitteen Plan und den Conditionen zu ersehen. Diesenigen Liebhaber, die in Consideration der christlichen Adstyt dieser Lotteren sowohl, als auch um Jhr Glück darinnen zu versuchen, in derselden zu interessiren genelgt sevn, konnen beliebigst mit Lots=Jettun versehen werden bey denen bekanntgemachten Collecteurs, welche sind: In Copenhagen, Hr. Ober=Conducteur Hans Meyer, wohnhaft en der Königin Breit-Strasse, Hr. Post Schreiber Peter Tobiasen Brandt wohnhaft bes dem Hr. Post-Vervalter Lund in der Wimmelschaft, dem Lottere Jnspector Jonas Collin in dem gestempelten Papiers Comtoir auf dem Amakes Markt, Hr. Christian Henrich Lund Eisenkramer, mohnhaft auf der OsterStrasse, Hr. Johann Hallesen Gewurz=Handler, in den Schifferbuden auf der seinen Ecke von der Laxen- und Ulken-Strasse, Hr. Ursin Thombson Gevolmachtiger auf den Kongl. Proviant-Hof, und auf Christians haven von den Hr. Hans Hinrich Benzen, Gevolmachtiger bey dem Hr. Casserer Daldorph. Jn Seeland: Hr. Postmeister Weygaard in Callundborg, Hr. Rathmann Enghavn in Helsingør; Hr. Jürg. Brandt en Hillerød; Hr. Rathmann Ditzel in Holbeck, Hr. Caspar Feddersen in Kiøge; Hr. Joh. Hornemann in Nestved; Hr. Dan. Møller in Ringsted; Hr. Birkrichter Broegaard. in Roeskilde; Hr. Stadtvolgt Langschmied in Schiel Mør Hr. Marcus Mathiasen in Sorde; Hr. Morten Börring, in Wordingburg; und Hr. Apotheker Smith in Slagelse. Jn Lolland und Falster: Hr. Peder Hansen Lynborg sin Naschou; und Hr. H. H. Hinchelden in Nyekidning. Jn Fühnen und Aerde: Hr. Mads Sørensen in Assens; Hr. Christ. Jvarsen in Middelfart; Hr. H. J. Møller in Ny burg; Hr. Postmeister Melbye en Odense; Hr. Hans Rasmusen ju Svendburg; Hr. Stadt und Rathstubenschreiber Ballord in Faaburg; id Hr. Bürgermester Brolund in Errdsking.
Berlingske Tidende, 1753-11-23
Jn Jutland: Hr. A. Lodberg nud Sr. Andrens Haarboe inAalburg; Hr. Postmeister Wrigner und Hr. Magister Kuhr in Aarhuus; Hr. Conrad Mattfeldt in Fridericia; Hr. Cantzeley=Secretaire Vos und Hr. Stadtspigt Foersom mi Hobroe, Hr. Knud Grothrin Horsens; Hr. Rathmann, Stabel in Randers, Hr. Postmeister Wulfsberg und Hr. Br. Brorson in Ribe; Hr. Bertel Mogensen in Schive; Hr. Zoner Staal in Weile, und Hr. H. A. Höeganiburg. Jn Norwegen: Hr. Apotheker Gasser und Hr. Johan Weiner in Bergen; Hr. Caspar Holm in Bragnitz; Hr. Post meister Raabeck und Hr. Paul Haslef in Christiania; Hr. Rathmann Lund in Christiansand; Hr. Peter Høstaael inFrederichshall: Hr. Postmeister Tiurholm in Frederichand; Hr. Postmeister Simmers in Laurvigen; Hr. Tolichreiber Kierulsin Mos; Hr. Postmeister Wicker in Øester Kiøber Hr. Postmeister Holst en Scheen; Hr. Wagerieister Obusorg in Stavanger; Hr. Joh. Arboe in Strømte; Hr. Dillef Bull in Tønsberg; und Hr. Postmeister Alstrup in Drontheim. Jn Hollstein. Hr. M. G. Eichler n. Sr. Th. Meyer in Altona; Hr. Sachwalter Lange in Apenrade; Hr. J. C. Steding uHr. H. C. Overhagen en Bremen, Hr. Apotheker Müller. in Buel anf Fommern; Hr. Stadtsolgt Schlater i Eckernforde; Hr. Postmeister Styffert n. Hr. Fr. Jebsens i Flensburg; Hr. Notarius Schmidt in Glückstadt; Hr. Pomester Brorsen in Hadersles, Hr. Hans Friedr. Papke in Huu sum; Hr. Postmeister Engelhard i beboe. Hr. H. H. Voen in Lübeck: Hr. Postmeister Otte Preetz; Hr. Secretaire Seeberg i Rantzin; Hr. Joch. Hiur. Rohs in Rendsburg; Hr. Jordening in Schleswia; Hr. Friedr. Christ. Munch in Tøndern. Sr. Gotilies Semier, inSegeborg. Hr. Advocat Weimannem Suderstepel. Copenhagen d. 12 Octbr. 1753.
Berlingske Tidende, 1753-11-23
Jdags Collin, Lottere Inske deur.
Berlingske Tidende, 1753-11-26
N. J. Danske Kiøbenhavnske HusSogAvraav Aar, en vraavævede Mandagen, den 26 Novembr. ver ve af Ava Avad Wien, den 10 Novbr.
Berlingske Tidende, 1753-11-26
Nyelig have vi her haft et merkværdigt Exempel paa den Skade, som en for vidt gaaende Religions Jver, og aldt for hidsig Begierlighed til at vove sig i geistlig Kamp og Strid, kand trække efter sig. Vore Patres Franciscaner, hvis Kloster nøed meget betydelige Jndkomster og Privilegier, opsatte offentlig den Thesin: Om en Fyrste kunde forbyde, at tilvende et Kloster Verdsligt Gods, Francisca nerne vare saa forvovne, at de ikke allene nægtede denne Satz, men nødde ogsaa Hr. Raad Ribisch til at opponere, som da og til at bestyrke bemeldte Satz, frembragte allehaande vigtige og fornuftige Grunde; men udrettede intet dermed hos Respondens. Bemelte Hr. Raad besluttede altsaa at overgive Thesin til Ministerium, og samme uden Ophold forestilte den Deres Keyserl. Majesteter. Franciscanerne merkede, hvad dette kunde drage efter sig, ilede derfor til Hove, hvor de bade om en Audience hos Keyseren; men det blev dem afslaaet. Man fordrede derpaa P. Gardian, til Hove, hvilken Deres Keyserl. Majesteter gav saa haarde Afviisninger for hom selv og hans Medbrødre, som kunde nok betage dem fuldkommen ald Lyst til at stride om saadanne Ting. Først skulde de Herrer Patres samtlige blive skaffede ud af Byen; men endelig faldt deres Dom derhen ud, Begge de fornemste som havde nægtet Satzen, maatte strax rømme Byen, Klosteret blev sine Privilegier betagen, samme maae og herefter give just det samme forædende Vare, som andre Huusholdninger betale, og Francisca nerne tør ikke meere, som dog ellers pleyede at skee, indsamle Almisser i Byen og Forstæderne. En anden Theste, som Hr. Prof. Juris i Collegio Theresiano Hr. Plsker fremsatte og nægtede. Om det er en Christen Fyrst tilladt, at slutte Tractater med Barbarer og Søerøvere, Blev til Hove ligeledes saa ilde optagen, at Hr. Professoren i Øyeblikket maatte rømme Byen, og Disputatzen strax blev confisoneret.
Berlingske Tidende, 1753-11-26
Bastia, den 22 Octobr. Den berømte Gafforio har gjort saa stor Opsigt paa Øen Corsica, at han fortiener det man anfører nogle særdeles Omstændigheder om hans Drab. Adskillige Privat-Personer og heele Plever vare meget utaalmodige og misfornøyede over de idelige Betyngelser og Paalæg, hvormed han besværede dem. J særdeleshed havde han gjort sig forhadt har den Romeiske Familie, som var meget talriig i Corte, forøgede deres Had med et nyt Paalæg. Han havde for nogen Tiid siden taget fangen et ungt Menneske af denne Familie, for derved at nøde hans Fader til at skaffe ham Materialier til en Bygning, som han agtede at opføre. Hans Tilhængere vare af den Meening, at denne Familie havde meest Skyld i hans Drab, hvorfore de og have ladet samme Familie føle Virkningen af deres Hevngierighed, i det de have ødelagt næsten alt deres Gods, og afbrændt alle deres Huuse. Tvende af Romeis ere faldne i deres Hænder, og i den Marter man paalagde dem, har de udsagt, at Gafforios Broder var selv Skyld i drabet. Paa dette udsigende er Gafforios Broder tagen fast, og tilligemed begge de Romeis forvarede i Slottet til Corte. Man formoder dog imidlertid, at de ikke bliver skildte ved Livet, deels fordi deres Fiender derved maatte sætte sig i alt for stor Fare, deels og siden ingen af disse tre vare tilstæde ved Mordet. Gierningsmændene ere flygtede til Calvi, hvor der ligger Genuesiske Tropper; og Commandanten har givet Marquis de Grimaldi Efterretning derom. Denne sidste har derpaa tilsendt ham Ordre at forviise dem Byen, og ligeledes at forholde sig med alle dem, som man for denne Gierning maatte holde mistænkte.
Berlingske Tidende, 1753-11-26
Lissabon, den 16 Oct. Fra det Kongel. Franske Academie ere her nogle Astronomi ankomne, for nøye at observere den Formørkelse i Solen den 26 hujus i Aveiro. De bleve i disse Dage af den Franske Minister Hr. Bachy, presenterede for Hans Majestet.
Berlingske Tidende, 1753-11-26
London, den 13 Nov. . Een af vore Physicis har for nogen Tiid anstillet Betragtninger iblant andet over Menneskets Høyde og Størrelse, og efter sine Principiameviist, at den kand forandre sig fra Morgen til Aftenen. Til at stadfæste sin Theorie, har han maalet mange Personer af adskillige Slags Alder og Størrelse, og som han siger, befunden, at deres Høyde fra Morgen til Aften, saavel hos dem der sidde meget, som hos Folk der meget arbeyde, er fast paa en heel Tømme forskellig. Og paa det han ikke i Henseende til det sidste skulde tage Feyl i sin Regning, har han gjort Forsøpaa sig selv, og ved at foretage et bestandigt Arbeyde, blivende i sin Stue, i 5 a 6 Timer tabt næsten en Tømme. Alderen Forskiel han har funden imellem mange siddende og arbeydende Personer, har været, at disse behøve meere Tiid til at tabe af deres Høyde om Morgenen, og i det gandske at tabe mindre end de andre. Det som om Morgenen tabes af Høyden, faaes den samme Dag ey ved nogen Rolighed tilbage. For nogle Dage siden er i Fattig huuset til Richemond, som Kong Carl den 1ste har stiftet, bortdød Richard Walther i sin Alders 109 Aar, da han een Time for sin Død, havde røget en Pibe Tobak og drukket en Maade Øll. Han har til sidste Øyeblik været meget frisk, og fuldkommen beholdt sin Syn, ja været derhos saa stærk af Legems Kræfter, at han endnu nogle faa Dage tilforn gik til Fors til Capellet i Petersham, og der hørte Gudstienesten. J Staffordshire har mant dette Aar været meget plaget af Rotter, der have gravet sig i Jorden ligesom Kaniner. J nogle af disse Huller er funden meere end trefierdendeel Tønder Korn, siden de have afskaaret Axens af Straaerne, og gjemt samme til Vinter=Provision.
Berlingske Tidende, 1753-11-26
München, den 10 Nov. J disse dage blev her en modtvillig Mordbrændere, som var en Lands Undersaat, ved Navn Caspar Holtzer, der havde brendt Huuset over Hovedet paa sin egen Fader, og derved gjort ham Skade for 800 Gylden, og strax derpaa forsetlig antende 2 andre Bønder=Huuse, og gjort en Skade paa disse 2de Eiendeele af 3400 Gylden, paa et Baal forbrendt, og Asken under Galgen begraven.
Berlingske Tidende, 1753-11-26
Regensburg, den 8 Nov. Keyserinde-Dronningen har tilsendt Baron af Bachenberg, een af sine Ministre ved Rigs-Dagen, et Skrift, som skal igiendrive de Begreb, man har vildet give Publico om den slette Medfart, som Hendes Majestets protestantiske Undersaatter i Ungarn og andre Arve-Lande maatte taale. Følgende er ren af de merkværdigste Passager udi samme Skrift Man har gandske vidst skuffet Rigets Churfyrster, Fyrster og Stænder, naar man har indbildet dem, at Dronningens protestantiske Undersaatter bleve fornermede i deres borgerlige Rettigheder, og skildte ved Religionens fri Øvelse. Dersom man vil gaae til Kilden af disse Beskyldninger, saa skal det befindes, at de ere blevne udspredte af saadanne Folk der have brugt Religionen til Paaskud, for at sætte Farve paa et Forhold, der ligesaa lidet kand bestaae med den offentlige Orden, som med den skyldige Underdanighed under Milovlig Regiering. Efter at man har nøye forhørt de rette Kiøbenhavnske Danske Post Tidender. Omstændigheder af denne Sag, har man befundet, at Protestanternes offentlige og private Religions=Øvelse vedvarer endnu uforkrænket paa alle de Steder, hvor den fra Arilds Tiid har været tilladt, og hvad de Klagemaal om Begravelsernes Negtelse angaar, da ere de ey allene ugrundede, men stride ogsaa tvert imod den udi Arve-Landene fastsatte Skik og Brug, i Følge hvilken de protestantiske Undersaatter paa hvert Sted er en Plads anviist, hvor de kand begrave deres Liig.
Berlingske Tidende, 1753-11-26
Helsingør, den 26 Novemb. Her i Sandet er følgende Skipper ankomne: Den 24de hujus, Albert Didrichsen Klein af Silt, fra St. Ubes til Kiøbenhavn, med Salt. Den 25de: Christians Høyer af Kiøbenhavn, fra St. Thomas til Kiøbenhavn, med Sukker.
Berlingske Tidende, 1753-11-26
Kiøbenhavn, den 26 Nove. Den 9 Octobr. 1752. haver Hans Kongelige Majestet Allernaadigst beskikket Cammer-Junker Frederich von Klingenberg til at være Cammer-Herre.
Berlingske Tidende, 1753-11-26
J Løverdags, den 24. hujus, for Middag, behagede det Hans Kongelige Majestet, geleydet af Hans Durchlauchtighed, Prinzen af Brunsvig-Wolfenbyttel, og med et anseeligt Følgeskab af Riddere, Ministre og andre Høye RangsPersoner, at begive sig til Nye=Holm, hvor de tvende nye bygte Skibe, nemlig Orlogs-Skibet en 3 Dækker paa 90 Canoner, Friderich den Femte kaldet, og Fregatten kaldet den Hvide Ørn, Klokken 11 Slet afløb fra Stabelerne. Hr. Consistorial-Raad Hvid holdt i den Anledning med sin sædvanlige Veltalenhed en meget smuk Tale over de Ord af 2 Krøn. 1, 1. Og Salomon bekræftede sig i sit Rige, og Herren hans Gud var med ham, og giorde ham stor overmaade. Hans Durchlauchtighed har forlanget, at samme Taler maatte gives hom oversat paa Tydsk, hvilket ogsaa skeer.
Berlingske Tidende, 1753-11-26
Høystbemeldte Prinz agter sidst i denne Uge at forlade dette Kongelige Hoff igien, og over Brunsvig begive sig tilbage til det Kongelige Preussiske Hof. Man kand ikke nok om admirere den Attention, hvormed Hans Durchlauchtighed endnu continuerer at betragte Resten af Merkværdighederne her i Staden, da næsten ingen Dag er gaaen forbi, naar Høystsamme ikke har været paa Landet, at Han jo har taget en Deel deraf udi Høyeste Øyesyn.
Berlingske Tidende, 1753-11-26
Da Jagten, nu for dette Aar er endt, saa søge de Høye Ministre og gandte fornemme Stands og Rangs-Personer let divertere Hans Durchlauchtighed med Balle og andre Vinter Divertissemens, som altid ere brillante og prægtige.
Berlingske Tidende, 1753-11-26
J Dag er Hans Excellence, Hr. Geheime ConferenzRaad og Amtmand von Gram her til Staden ankommen.
Berlingske Tidende, 1753-11-26
J den forrige Uge, fra den 17 Novembr. til den 24 dito, ere her i Staden copulerede 22 Par, fødde 20 Drenge og 23 Pige=Børn, tilsammen 43, døde 9 Mænd, 13 Qvinder, 14 Drenge, 10 Piger, tilsammen 46; Ere saa 3 fleere døde end føde. De Døde ere bortrykkede paa følgende Maaden: Alderdom 6, Bryst=Syge 83 Barsel-Sæng 2, Blodstyrtning 1, Feber 41 Fortøielse 1, Hidsig Feber 1, Heste 2, Maslinger 1, Slag 16, Svindsoet 2, Tandværk 2.
Berlingske Tidende, 1753-11-26
Vexel=Cours. London, 4 Rdlr. 43 a 42 Ls et Pd. Sterl. Amsterdam, 11 3/4 a 11 1/2 pro Cento. Hamborger Banco, 18 3/4 a 18 1/2 pro Cento. AVERTISSEMENS.