JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-04-18
Om den nu ogsaa i Hovedstaden stærkt grasserende laGrippe læses følgende i Kjøbenhavnsposten Nr. 72. "La Grippe, eller, som den ogsaa kaldes: Jnfluenza, avles ved at mospærisk Jndvirkning, udbreder sig hurtigt, men medfører ingen Livsfare, naar ikke særdeles ugunstige, overordentlige Tilfælde komme til. Hvad de ydre Phænomener og Symptomer angaae, under hvilke den optræder, saa høre de alle til dem, der ogsaa sædvanlig forekomme ved Catharralfebre. Man antager en høiere og en ringere Grad af denne Sygdom. En betydelig Mathed under den høiere Grad iagttages allene som det Tegn, der ikke bemærkes ved de sædvanlige Catharralfebre. Under den ringere Grad af samme viser sig en mild Feber, som bebuder sig ved Kulde og en kun ringe Hede, Smerte i Lemmerne, Tunghed i Hovedet, mild Snue og lidt Hoste, og som kun holder den Syge faa Dage sengeliggende. Den høiere Grad af Sygdommen fremkalder stærk Hovedpine, Øinene blive røde og fugtige og ere omfindtlige for Lyset, Hosten er qvælende, især i Begyndelsen, da den er tør; Snuen er stærk, Smerten i Lemmerne, især i de første Dage, meget heftig; Feberen betydelig, hos unge Personer og Børn vise sig ikke sjelden Deelirier, sparsom Urinafgang, Standsning i alle Udtømmelser; Appetit fattes hos alle de Syge, selv i de lette Tilfælde. Under den mildere Grad, indtræder paa den tredie Dag en betydelig Lindring af Feberen ved Sved, Hosten løsnes, Hovedpinen og Smerten i Lemmerne formindskes hurtigt, og i nogle Dage er Reconvalescenzen skredet saa vidt, at Patienten allerede igjen kan overtage lette Forretninger. Under den høiere Grad vedvare Tilfældene, dog med formindsket Feber, indtil den 7de, høist den 9de Dag, og derpaa gaaer Helbredelsen, dog langsommere, for sig. Hidtil kjender man endnu intet Tilfælde, hvor Sygdommen har varet længere, eller havt et værre Udfald. Dens Characteer er reen catarrhalsk, uden gastrisk Complication, det vil sige, hvor Underlivsorganerne tillige specielt angribes. Ligesaalidet har man bemærket virkelige Betændelsestilfælde som Følge af Sygdommen. Jngen Blodudtømmelser, end ikke ved Blodigler, have været nødvendige. Methoden var mild antiphlogistisk (feberstandsende) og diaphoretisk (sveeddrivende). Afledende Midler anvendtes undertiden, naar f. Ex. Hovedpinen var heftig, saavelsom i Tilfælde hvor Delirier vare forbundne med Feberen. Hos Børn antog Hosten undertiden en Tone, som lignede Croup, og i dette Tilfælde anvendtes ogsaa med Nytte Sennepsplaster paa Luftrøret eller Brystet. Naar de imod Feberen anvendte Midler endnu ikke tilveiebragte tilstrækkelig Aabning, virkede efter den anden og tredie Dag milde Afføringsmidler. En eensformig vedligeholdt Diæt, undertiden et Glas, Punsch eller Grog, men især at man strængt vogter sig for, endog blot den mindste Forkjølelse, især naar man iforveien er bleven heed, og fremfor Alt for kolde og vaade Fødder, ere ogsaa imod denne Sygdom de sikkreste Betryggelsesmidler."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-04-18
Om Terminen for de oftnævnte Provindsialstænders Loves Publication (og saameget mindre om Terminen for deres virkelige Udførelse) hedder det i Allg. Zeit., ifølge en Skrivelse fra det Holsteenske, er hidtil endnu ligesaa Lidet authentisk bekjendt, som om deres Jndhold, omendskjøndt det bestandig hedder, at Referatet om dem snart skal foretages i Statsraadet. Naar man betænker, at Antallet af de Notabler, under Navn af erfarne og oplyste Mænd, for hvilke Lovudkastene bleve forelagte, beløber sig til 66 (30 fra Hertugdømmerne og 36 fra Kongeriget), at hver af disse erholdt tilsendt et trykt Exemplar af Udkastet, og at de bestode af forskjellige Stænder saa fortjener den Discretion, de Alle have iagttaget, sand Beundring; thi man har endnu ikke fornummet det mindste Paalidelige og Jndholdet af disse Lovudkast, der i saa høi Grad interessere det hele Land Om og hvorledes de forskjellige Stænder skulle repræsenteres, om de respective Skattequota, Værdien eller Størrelsen af Grundeiendom skal danne Maalestokken for den active og passive Valgbarhed, om directe eller inddirecte Valg skulle finde Sted (for den første Mening har i tidligere Skrifter allerede Etatsraad Falck yttret sig, og den skal have mange Stemmer for sig), om Offentlighed af Forhandlingerne vil finde Sted, og hvorvidt den vil gaae, hvilken Districtsinddeeling der skal lægges til Grund ved Valgene, og saa mange andre vigtige Spørsmaale, ere indhyllede i fuldkommen Dunkelhed. Kun torde vel, som høist sandsynligt, antages, at et eget Landdagsblad vil levere Resultaterne af de stænderske Forhandlinger; offentlige Sessioner ville sikkert ikke finde Sted, og vanskelig torde ogsaa Jndholdet af selve Debatterne erholde officiel Publicitet, omendskjøndt deres Bekjendtgjørelse ved de indenlandske Tidsskrifter og Dagblade ikke torde mede nogen Hindring. ForStatsbestyrelsens Offentlighed har idetmindste den udmærkede Statsmand og Retslærde, hvem Udarbeidelsen af det danske Lovudkast er anbetroet, Conferentsraad og Overprocureur Ørsted, for ikke længe siden uden Skjul yttret sig i sin fortræffelige Mindetale over afdøde Geheime-Statsminister Grev Schim(Khousp.) melmann.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-04-18
Af det Khynske Fattigvæsens offentligt aflagte Regnskab for 1831 erfares, at dets Jndtægter havde i bemeldte Aar været 207,192 Rbd. 46 1/2 s., og dets Udgivter 379,760 Rbd. 79 s. og altsaa havde en Under ballance af 172,568 Rbd. 32 1/2 s. Blandt Jndtægterne. anføres: Gaver af D. M. Kongen og Dronningen 6784 Rbd. 90 s., Classelotterieafgivten 18,562 Rbd. 48 s., og til Opfostringshuset deraf aparte 6,187. Rbd. 48 s., Assistentshuus=Afgivten 1031 Rbd. 24 s., Kortstemplings Afgiften 330 Rbd., Afgivt af Huudetegn 1400 Rbd. 74 s. 10 PC. af Skuespil og Kunster 1568 Rbd. 9 s. Blandt Udgivterne anføres allene til Lønninger 34,391 Rbd. 2 Mk. 4 s., og til Sand, Koste, Røgelse ac. 1821 Rbd. 4 Mk. 2 s. (Underballancen er formodentlig den Sum som bliver at ligne til næste Aars Fattigskat, thi i Jndtægten er bemærket, at denne ikke er deri medberegnet.)¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-04-18
J Khous nyeste Morgenpost No. 69 læses Udtog af et Brev fra en dansk Smedemester, som for et Par Aar siden forlod sit Fædreland for i Nordamerika at søge bedre og sikrere Erhverv. Han boer i Staten Ohio, 200 danske Mile fra Newyork, hvor han har mere Arbeide end han kan overkomme, og faaer det godt betalt. Han arbeider især for et Jernstøberie, for hvilket han smedder Kakkelovnsdørre &c., hvormed han dagligt kan fortjene i frie Penge 2 1/2 Dollars omtr. 5 Rbd. Sølv). Egnen er smuk, Folk tjenstvillige og artige, Fødevare, Huusleie, a. overmaade billig. For 24 D. aarlig har han 2 Etager med en stor Haveplads. Brændsel kan man hente i Skovene for Jntet saameget som man vil. Han har kjøbt et Stykke Jord, 6 Mile fra Byen Mariette, for 10 Dollars, hvilket i Nærheden af Khvn. vilde koste 10,000; det er fuldt af Skov og Steenkul, men Omegnen er ubeboet. Byen har 2000 Jndvaanere, blandt hvilke mange Tydskere. Der ventedes endnu flere Danske dertil. Disse savne især en god Drik Øl; Amerikanerne drikke Vand, uagtet der er Overflødighed af Malt og Humle. Enhver Haandtering er fri. Kan det Ene ikke lykkes, maa det Andet. - Hvem som vil dertil, maa ikke medtage for megen Bagage, kun Linned, Uldent, Gang= og Sengklæder, da Reisen er noget besværlig; beqvemmest gjøres den med Kanalbaadene fra Newyork, hvor man i ethvert Tilfælde maa henvende sig til den danske Consul. Breve til Mariettebesørges bedst ved den amerikanske Consul i Kjøbenhavn eller Helsingøer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-04-18
Hr. Dandselærer Bagge har i samme Blad ladet indrykke følgende "Gravskrivt, Her hviler En i Gravens mørke Gjemme; Paa Jorden vandred han som komisk Rad Med Torskine, Faarekyllingstemme, Med Kæltringfjæs, som Faa kun skue gade En Rygtemorder var den Karl foruden Lige Og Æreskænder Navn faldt i hans Lod, Foragtet var han her af Fattigfolk og Rige, Og følte ei Satirens Skudknivs=Odd. Han smurte væk, som Løgner og Bagtaler, Og vandt, ak! ei Eksammens simple Priis; Ved Pressens Misbrug vandt han nogle hundred Daler, Skønt hvad han skrev var kun - Galimathi's. Med løiet Navn, som Maskeskribler, krøb han; Som Kæltringmaske fik han Kæltringret. Naar ærlig, mandig Fremfærd gjaldt, da løb han, Thi lige seig og dum han var, som slet. Se denne fælle Krop, foruden Lunge Og uden Hjærte, bare Skind og Been, Bebodes af en Sjæl som hver en Tunge Nu sætter høit – en Ulfeldts Mindesteen. Jeg sætter og paa denne for at mindes J Verdens Tummel og bag Sengens Fjæl: Hvad nytter det, om hele Verden vindes, Naar man har taget Skade paa sin Siæl Odense. Den geistlige Concert, som gaves Langfredag Aften i St. Knuds Kirke, kunde i enhver Betydning, hvad enten der sees til Udførelsen eller Hensigten Jndtægten er, som bekjendt, bestemt til Fordeel for den her i flere Vintere saa velgjørende virkende Bespiisnings=Anstalt – kaldes en sand religiøs Fest. Foruden Musik=Foreningens ærede Medlemmer bidrog et Chor af Herrer og Damer til at udføre Syngepartierne. Efter den første Deel: "Maria og Johannes, af Evald og Schulz, holdt Stiftsprovsten, Hs. H. Hr. Dr. Faber, fra Prædikestolen. en skjøn Tale, hvori han af Jesu Trøsteord til Maria tog Anledning til at vise, at der gives slige Hjertets Længsler, som ikke tilfredsstilles ved jordiske Goder, og at det høiere Aandelige udgjør det Væsentlige i christelig Godgjørenhed. Kirken var særdeles smukt oplyst, hvorved især to paa hver Side af Alteret anbragte høie Pyramider med en 40 Lys i hver, gjorde en herlig Virkning. Den herskende Stilhed vidnede om den talrige Forsamlings dybe Andagt. – J Aar hjemsøges vi ret af den saakaldte Paaske=Østen: om Dagen blant Soelskin, men i Skygge er det ved Blæsten des koldere, og Nattefrosten er saa alvorlig, at der hver Morgen sees ty Jis paa Vandet. (Hp. Av.)J Altona blev der en Nat i forrige Uge gjort Jndbrud hos en Nagelsmed, og bortstiaalet en Kusfert, der stod lige udenfor Sengen, som Mand og Kone sov i, hvori der befandt sig 2400 Mk. Courant, som de i mange Aar havde sammensparet for til næste Sommer at anvende til deres gamle og forfaldne Huus's Jstandsættelse. Kufferten laae opbrudt i Gaarden, men Tyvene ere ikke blevne opdagede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-04-18
Jtzehoe Avis fortæller, at der i Hamborg gaaer det Rygte, at det kongl. Skatkammer i Khvn. er bleven berøvet en betydelig Sum Penge, hvoriblandt der ogsaa befandt sig Hamborgske Guldspecies. Det er vel sagtens Tyveriet af de Conferentsraad Hansen, tilhørende Penge a. paa Christiansborg Slot, som har givet Anledning til bemeldte Rygte.)De formildede Børnekopper have ogsaa viist sig i Huset No. 40 paa Storegade i Ribe. – Forsigtighedsregler ifølge Forordningen af 3die April 1810, ere iværksatte. Kun et Jndivid, som rimeligviis har bragt Smitten fra Middelfart, er angrebet. (R. Av.) Veile. Forhenværende Apotheker og nuværende Eier af Gjæstgivergaarden her i Byen, Hr. Lassen, har, efter flere Experimenter, opfundet en Composition, som, ved at stryges paa Træ, gjør dette skikket til i lang Tid at modstaae Jldens Jndvirkning. Anstillede meget heldige Forsøg med denne i Jldebrands tilfælde, især for Bygninger, saa vigtige Opfindelse, have foranlediget Brandinspecteuren, Hr. Dalgas, at indberette samme til det kgl. danske Cancellie. Skulde Midlet, der har de Fordele, at det overalt og foren billig Priis kan anvendes, efter gjentagne Prøver finde høie Vedkommendes Bifald, torde det maaskee bevirke nogen Modisikation i Forordningen af 6te April 1832. (Veile Av.) Den skarpe Østenvind vedvarer, og da den ogsaa blæste 1ste Paaskedags Morgen, skal den - efter Veirkyndiges Udsagn, vedvare til St. Hansdag; – som Gud forbyde! (Jv. Av.) Fru Charlotte Amalia Bülow født Døllner, Generalmajor og Kammerherre C. W. v. Bülows fra Bord og Seng separerede Kone, er ifølge vedk. Øvrigheds Decret erklæret umyndig, under Krigsassessor og const. Admiralitetssecretair Stjernholms Værgemaal. (Berl. Av.)¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-04-18
Et i Apenrade i Fjor bygget Skib, die Palme, Capt. Thomsen, er paa Tilbagereisen fra St. Thomas til Hamborg strandet paa Schaarhorn, og staaer formodentlig ikke til at redde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-04-18
Fra Sønderborg er i denne Tid indskibet to Halvblods-Hingster af det hertugelige Stutterie til Bornholm.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-04-18
Ved Landsoverretten er Arrestanten Peder Jørgensen, som var tiltalt for begaaet Drab paa Huusmand Jens Mortensen af Vinthen i Veile Amt, bleven dømt til 3 Aars Tugthuusstraf. Ved Underretten var han dømt til at bøde Liv for Liv.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-04-18
En i Horsens meget omtalt Stud, som var tillagt paa Palsgaard, og kjøbt af Slagtermester Steensen, havde ved sin Ankomst dertil Byen hidlokket en heel Deel Mennesker, for at skue dette Monstrum, der var 10 Qv. 3 1/2 T. høi. Meget ziirligt behængt med Krandse vandrede den gandske piano Gaderne igjennem forrige Tirsdag Efterm. under en stor Stimmel af Tilskuere – og efter denne Procession gik den meget rolig sin Død imøde. Efter at være slagtet veiede den 70 Lpd. 10 Pd. foruden 16 Lpd. Talg. (Sk. Av.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-04-18
Gaarden Svanholm ved Horsens, der eiedes af Forvalter Købke, blev solgt ved Auctionen til en Fynboe for 4500 Rbd. r. S. (Aalb. Av.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-04-18
Dødsfald. Justitsraad E. Hoe, Fuldmægtig i Hof og Stadsretten A. Schram, Richard Jones, Capt. og Bagermester Lobeck, Ane Johannsen født Stub, Mariane Bøcherfødt Wederkinch, Eva Spengler, Gymnastiklærer Bolle, Charlotte Appel, Agnes Knudsen, Alle i Khvn. Pastor emerius Jacobsen i Stiftsbjergbye. Gjestgiver Knud Leth paa Drag de. Fr. Høier i Krebshuset ved Sorøe. Jfr. Marie de Placpaa Baadsgaard. Amtsprovst og Professor Sandal, forhen Sognepræst for Udbye o. fl. M. i Sielland, død paa Bornholm, 82 Aar gl. U. Sattrup, Enke efter Sognepræst Sattrup i Warde. Mad. Wastrup paa Katvadgrd. A. Capraniii Colding. Mad. Silkemann i Løgstøer, Jfr. Qvistgaard i Hals. Sognepræst Frisenberg i Vridsted ved Viborg. Toldbetjent og Dannebrogsmand Olsen i Aalborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-04-18
Bekjendtgjørelser. Søndagen den 21de April førstk. afholdes et af de fordenne Vinter bestemte smaae Baller i Selskabet Polyhymnas Locale; hvilket herved bekjendtgjøres Medlemmerne. De efter Lovene berettigede Fremmede, der ønske at deeltage, ville behage at afhente billet a 1 Rbd. hos en af Undertegnede. Hoskier. Hasselbalch. Foraarsexamen i denne Byes Borger- og Fristoler, afholdes i følgende Orden og paa følgende Dage: J Frue-Sogns Borgerskole den 15de og 16de April.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-04-18
J Domsognets Borgerskole den 22de og 23de April.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-04-18
J Friskolen den 24de og 25de April. I Borgerskolernes Haandgierningsskole den 29de April og i Friskolens Haandgierningsskole den 30te April 1833. Aarhuus, den 10de April 1833. Skolecommissionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-04-18
Tirsdagen den 14de Mai 1833, Kl. 4 Eftermiddag, foretages Skiftesamling i Kbd. Fleischer & CompsOpbudsbo, der afholdes i selve Opbudsgaarden i Aarhuus. Gjenstanden for Samlingen er fornemmeliBoets Extradition til Opbyderen; hvilken Extradition, efter det alt fra hans Side i den Anledning Passerede, og vil finde Sted, saafremt ingen dertil Competent ved dette Møde anbringer beføiede Jndsigelser derimod, efter den Opfordring, til da at fremsætte og begrunde de Erindringer der i berørte Henseende maatte haves, vedkommende Paagieldende herved gives. Aarhuus, den 16de April 1833. Velejus. D. Hald.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-04-18
Auction. Efter Skifterettens Foranstaltning foretages Auction Onsdagen den 24de d. M. Formiddag Kl. 10, over det Stervboet efter afgangne Hans Andersen Lassens Enke tilhørende Huus paa Endelave med underliggende Hartkorn 2 Skpr. 1 Fkr. 1/5 Alb. Auctionen, afholdes i selve Stedet. Hads & Ring Herreders Contoir, den 10de April Lanng.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-04-18
Jfølge Begjæring af Aarhuus Stiftamtmandskab, grundet paa det Kongelige General Toldkammer- og Commerce-Collegii Bestemmelse, bliver Fredagen den 19de dennes, Formiddag Kl. 10, paa Aarhuus Raadstue, foretaget Licitation til en Toldbod=Bygnings Opførelse ved Havnen. Conditionerne, Tegning og Overslag ere forinden til Eftersyn paa Undertegnedes Contoir. Aarhuus Byefoged-Contoir, den 9de April 1833. Fleischer, Auctions-Directeur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-04-18
At jeg er flyttet fra Møllegyden til forhenværende Slagtermester Jørgensens Gaard paa Guldsmedgaden, giver jeg mig herved den Frihed at bekjendtgjøre formine ærede Medborgere og Venner, saavelsom Bekjendtere paa Landet og i Omegnen, der hidtil have beæret mig med deres Søgning, anbefalende mig fremdeles. F. Wichmann, Aarhuus, Slagtermester. den 16de April 1833. At jeg er flyttet op paa Frederiksgaden i Stedet No. 542 tager jeg mig herved den Frihed at bekjendtgjøre formine ærede Kunder og dem som fremtidigen ville beære J. C. Preis, mig med deres Arbeide. Muurmester. Det ved Havnens nordre Side beliggende, og i de senere Aar til Viin=Udsalg benyttede Locale, er strax at P. Herskind jun. faae til Leie.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-04-18
Vognfabrikant H. Jensen fra Hadersleben indtræffer den 22de April til Horsens, den 23de April til Aarhuus og bliver der den 24de, den 25de April til Randers og bliver den 26de April der. I Horsens logerer han hos Hr. Gjæstgiver Kieldsen, i Aarhuus hos Hr. Gjæstgiver Fulling, og i Randers hos Hr. Gjæstgiver Rudell. Han paatager sig Commissioner at levere alle Slags smukke og durable Vogne, baade Gitter, Wiener= og Post-Vogne, og medtager en Reisevogn, H. Jensen, for at forevise. Vognfabrikant.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-04-18
En Vert kan blive antaget ved Selskabet Harmonien i Randers. Vilkaarene ere til Eftersyn hos Directionen, til hvilken Fraværende behage at henvende sig i portofrie Breve forinden medio Mai d. A.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-04-18
En Tjeneste for en Meierske med gode Anbefalinger kan faaes til 1ste Mai d. A. paa en Herregaard 3 Mile fra Aarhuus, naar hun snarest mulig derom henvender sig til Kjøbmand Fleischer ved Aaen i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-04-18
En ung, dannet Pige kan til 1ste Mai d. A. faae Plads paa Haraldlund for at lære landlig Huusholdning Meelkalk faaes i større og mindre Partier hos N. Malling. At Fuldblodshingsten, Cloudesley i Veile bedækker for 8 Specier, naar man derom henvender sig med Anmeldelse til Ritmester v. Schmidten eller i hans Fraværelse til Qvarteermester Laage, bekjendtgjøres herved.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-04-18
J Tilfælde af at Hoppen ikke bliver drægtig, kan samme Hoppe næste Aar erholdes bedækket uden Betaling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-04-18
Redigeres, trykkes og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-04-19
No. 63. den 19de April. Fredagen. Den til Forsendelse. med Brevposterne. alene privilegerede. Kongelig allernaadigst Stifts - Aarhuus Tidende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-04-19
Frankrige. Fra Paris haves Efterretninger indtil den 9de April, saalydende: "Udenrigsministeren begav sig i Morges tidlig til Conseilpræsidenten, og umiddelbar derpaa til Kongen. Man vil vide, at Grev Pozzo di Borgo i Gaar havde indgivet en Note om de tydske Anliggender, hvori han havde erklæret, at den russiske Regjering vilde forlange af den tydske Forbundsamling, at den, for ethvert Tilfælde, skulde holde Forbundshæren beredt, og især for at undertrykke Gjæringen i Tydskland. Denne Meddelelse skal heftigen have foruroliget vor Regjering, og bevæget den til at afsende General Guilleminot til Frankfurt for at protestere mod en saadan Beslutning. – Ogsaa skal det russiske Kabinet have undslaaet sig for at tage videre Andeel i Konferentserne om de hollandskebelgiske Anliggender, naar ikke Embargen og alle Tvangsmidler mod Holland strax bleve hævede. Og hvad de østlige Begivenheder angaae, havde Koureren medbragt et Manifest til de store Magter, hvori Rusland fremstilte Sultanens indstændige Begjering om Hielp som den eneste Bevæggrund til hvad det har gjort, men der nævntes ikke et Ord om Frankrigs og Engellands Spørgsmaal, angaaende Ruslands videre Hensigter naar Jnterventionen engang var tilveiebragt. – Saameget synes vist, at vor Regjering er kommen i stor Forlegenhed ved de orientalske og belgiske Anliggenders tiltagende Forvikling, og de i Gaar indtrufne Efterretninger om Uroligheder i Frankfurt synes meget at have forøget den, fordi man endnu ikke veed, fra hvilken Synspunkt man skal betragte disse. Der gik derfor ogsaa i Dag det Rygte, at den var kommet Uenighed i Ministeriet, da Guizot, Broglie og Barthe gik fra en Eftergivelse til den anden; Soult, Humann, Thiers, d'Argout og Rig ny derimod vilde gribe til det Napoleonske System, og lade Sværdet afgjøre Sagen, men at Kongen endnu giver Hines Anskuelser Fortrinet. General Bonnet er bleven kaldet til Marskal Soult, og det hedder, at han skal afgaae til Alexandrien med en Mission til Pasken. J Gaar Aftes sildig holdtes et Ministerkonseil under Kongens Præsidium, hvori der skal være besluttet, at indstille de i Anledning af de østerlandske Anliggender begyndte Rustninger. Man siger, at de russiske og østerrigske Gesandters Erklæring har tilfredsstillet vort nøisomme Kabinet." Behøves der under saadanne Omstændigheder ikke Napoleons Vaaben, saa lader det dog til, at derom vil opstaae en alvorlig Strid. Napoleon havde nemlig i sit Testament forordnet: "Mine Vaaben, d. v. s. den Kaarde som jeg har ved Austerlitz, Sobieskis Sværd, min Dolk og mit Sværd, testamenterer jeg min Søn." General Bertrand og Hr. Marchand skulde overlevere ham dem, naar han blev 16 Aar. gammel. Men den østerrigske Regjering forhindrede at det skeete, og nu reclameres de af hans Moder, Erkehertuginde Maria Lonise. Depositarierne have derover indhentet Parises meest udmærkede Retslærdes Skjøn, og disse have erklæret: at Retten til at besidde disse Gjenstande nu tilkommer Frankrig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-04-19
Mehemed Ali er bleven optaget til Medlem af det geographiske Selskab i Paris.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-04-19
Portugal. Da Mandskabet paa Don Pedros Flaade ikke i lang Tid havde faaet Lønning, gjorde det forleden Oprør, som Admiral Sartorius kun fik dæmpet ved Løvte om at skaffe Penge. For at opfylde dette erklærte han D. Pedro, at hvis han ikke inden en bestemt Tid fik 20,000 Pd. St., som omtrent udgjorde den resterende Lønning, maatte han nødsages til at føre Skibene til Engelland og sælge dem. Kort derefter indfandt sig paa Admiralskibet to Officerer, General Doyle og Søekapt. Crosbie; hiin erklærte Admiralen for sin Fange, og denne som Flaadens nye Chef. Men Admiralen lod dem Begge indespærre, og befalte en Krigsret nedsat over Capitainen for hans udviste Jnsubordination. Til Dou Pedro meldte han, at han med Fornøielse vilde fratræde Kommanden saasnart Officerer og Mandskab fik deres Tilgodehavende, men i modsat Fald var det hans faste Beslutning, at seile med Flaaden til Engelland og sælge Skibene til Besætningens Klarering. Herover blev D. Pedro endnu mere opbragt, og sendte Admiralen ved et Dampskib et aldeles afslaaende Svar paa hans Begjæring, og ved en Proklamation erklærte ham for en Forræder. Der forsikres, at Admiralen skal have fast besluttet, at udføre sin Trudsel D. Pedro havde derimod befalet, at en portugisisk Korvette skulde følge med Flaaden til Engelland, og der anklage Admiralen, Officererne og Mandskabet. som Forrædere. Men Admiralen havde afsendt en Brig og en Korvette for at bemægtige sig hiint Observationsskib. Ogsaa havde Admiral Sartorius i Sinde, førend han gandske forlader D. Pedro, at slaaes med D. Miguels Flaade, der laae seilfærdig til at løbe ud af Tajofloden. Udfører Sartorius sin Trudsel er D. Pedro upaatvivlelig forloren, dersom ikke andre Magter desto kraftigere end hidtil ville staae ham bi. Brødrenes Tropper slaaes endnu bestandig ved Oporto, uden noget afgjørende Resultat. J Lissabon var Stemningen saa slet, at 3000 Politiesoldater maatte uophørligt patrouillere gjennem Gaderne, og henved 15000 Personer vare indespærrede i Fængslerne. Den 19de April bliver Maria da Gloria 14 Aar gammel, da hun saa efter de portugisiske Love er myndig, og maa selv tiltræde Regjeringen.