JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-03-09
Skagen, den 27de Febr. Jsen, som siden den 1ste i d. M. belagde os saa aldeles, at der ikke meere var anden Vand at see, brød uformodentlig op den 23de, og derved aabnede os igien vore bedste og - fraregnet den ntroelige Møie og idelige Livsvove, som er forbunden med Fiskeriets Drivt omkring disse for Søemanden saa bekiendt farlige Kyster - meest visse Næringskilder, Nordsøen og Kattegattet. J Jndsperrelsens trange Tidsrum var dette dog bemærkningsværdigt, at vi i adskillige Henseender befandt os næsten som oversatte i en virkelig Landboetilstand, Jkke saaes det Øiet ellers dagligt forlystende Syn af Nationernes forskiellige forbieseilende Fartøier i mindre eller større Antal, ikke sieldent saa stort, at Søen paatager sig Skikkelsen af en Skov, hvis Udstrækning kun Horizonten begrændser; - ikke hørdes den hule og bedøvende, stedse enstonige Vraalen af uophørligt rullende, paa Revlerne og mod Strandbredden fældt brydende Søestyrtninger; ikke hordes eller saaes hiint sieldne Naturspil ved den udstrakte Land tunges Odde, Grenen kaldet, hvor begge Havenes Strømme ligge i en evig Kamp med hinanden, hvor frygte liges uhyre Søerullinger i hurtig Fart mødes og under gyseligste Bulder, optaarne sig mod hinanden og danne kolossalske skumsprudende Pyramidder, som paa Øieblikket tabe sig i Afgrunden, men i Faldet give giensidig Kraft og Stof til Frembringelse af immer nye og lignende Optrin, hvorved Luften stundom saaledes opfyldes med bortspredte Vandpartikler, at Elementerne synes sammensmeltede i eet Chaos; - hvor stolte Skibe i en Haandvending sønderknuses i talløse Vragstykker, og selv Egen og Jernet brækkes som Glas; - ikke heller lignede vor fæle sandige Jordflade sig selv, da Sneen og Sneefoget havde paataget sig Sandflugtens Fuuctioner, medens denne laae i Dvale, for siden med fornyede Kræfter at kunne deshastigere befordre vor fuldelige Fordærvelse; - og endelig sank vi heller ikke under i den lumske bundløse Qvegsand, og Vandene i vore Værelser voxde os ikke indtil over Hovedet, og tvang os til at slæbe vore Huse op fra Afgrunden paa Ryggen af bevægelige Sandbierge, o. s. v. Men som sagt, alting nærmer sig nu med os til det Gamle igien, Kiøbstædfolk ere vi dog som tilforn - og hvad Nød have vi da, Seilere fornemmes endnu ingen til. Jmidlertid har en Avanturier af Ræv dennegang aabnet Søefarten. Han kom forleden Dag seilende paa en Jisslatte uden for Skagerak og truede med en Landgang. Men hans Lykke til Søes var tynd. En af vore Fiskerbaade praiede ham, og da hans Flagtoning var umiskiendelig, vovede en af Folkene at entre denne Jiskutter, gjorde Capitain Michel til Krigsfange og erklærede hans Kavaj for en god Prise.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-03-09
Det har behaget den algode Gud ved Døden at bortkalde min gode Mand, Hr. Jens Bering, Sognepræst for Nimtoft og Tostrup Meenigheder, den 3die Martii om Aftenen Kl. 8te, fra mig og en liden Søn paa 2 Aar, hans Alders 41de Aar, vi levede i et kierlig Ægteskab i 4 Aar og 4 Maaneder, hvilket bekiendtgiøres sørgeligst for hans og mine fraværende Slægt og Venner, forvise set om, at enhver tager Deel i min billige Sorg. Nimtoft Præstegaard, den 5te Martii 1799. Christiane fød Sabroe, sal. Bering.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-03-09
Da det har behaget Gud at bortkalde fra det Jordiske til et bedre iv min elskelige og uforglemmelige Mand Kiøbmand Søren Juul, Onsdagen den 6te Martii Kl. 4re om Eftermiddagen i sit Alders 31 Aar; hvilket smertelig og for mig sørgelig Tab bekiendtgiøres herved for fraværende Slægt og Venner, frabedende mig al skriftlig Bevidnelse. Grenaae, den 7de Martii 1799. Cathrine Juul, fød Møller. Her nedlagdes Støvet. Karen Madsdatter, Fød i Nørre Snede, Aar 1775. Død i Horsens Aar 1799, hos sin Pleiemoder Mad. Barfoed, fød Flensborg. Savnet af den, som opdrog hende, Elsket af Forældre og Paarørende, Yndet af alle, som kiendte hende, Kaldtes hun bort i blomstrende Ungdom, Fra Livets Fristelser og Møyer. Døden er Livets Krone, var ikke Død, var det er Liv, at leve. At Danske Borgere kiende Dyd og Retskaffenhed, skiønt den fremvirkes af Mennesker, der, i den sandselige Verden, henregnes blant de ringere Klasser, det have nogle Horsens Jndvaanere lagt for Dagen ved denne Piges Død, da de ikke allerne have forlangt Ovenstaaende indrykket, men endog ladet det indhugge i en over hendes Grav henlagt Steen, som et Æreminde for den Afdøde og en Opmuntring til de efterlevende Tieneste Tiende, at udøve ædel Daad.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-03-09
Prædikanterne paa slette Onsdag i Faste Domkirken Hr. Studsgaard. Hospitalskirken Hr. Jahnsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-03-09
Udenlandsk. Frankrig. Den 19de Februarii om Aftenen Kl. 7. ankom til Directoriummet en overordentlig Coureer fra Rastad, hvorpaa det strax traade sammen, og efter 3 Timers Raadslaaning affærdigede Directoriummet en Coureer til Mayland. Man skal have besluttet Krig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-03-09
Det er nu vist, at General Championet ei alene er afsat fra Commanden over den rommerskeneapolitanske Armee, men han er endog kaldet hiem, for at forsvare sig, da han har været opsætsig imod Regierings-Commissairen Faypolt, som desaarsag vilde have sin Afskeed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-03-09
Krigsministeren Scherer skal og virkelig pakke ind for at reise til Jtalien og commandere Armeen i Jouberts Sted. Man bestemmer Commandanten i Paris, Verdieres, i hans Sted, som Krigsminister. Champonas, forhen Statsminister, er i disse Dage arresteret og forhørt af Politiet fordi man paa en Tidlang har seet at en stor Deel Folk baade i Karether og til Fod er kommet til ham. Bonnard, forhen Directoriummets Commissair, der for nogen Tid siden forsøgte at begaae et Tyverie hos den herværende Algierske Gesandt, har efter Dom mistet Livet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-03-09
Engeland. Efter Statssecretair Dundas Forslag, antages nu ikke flere Frievillige i Statens Tieneste, da Agerbruget derved ellers ville tabe for mange Arbeidere. Han regner det visse Antal af den nuværende Landmilice til Fods paa 82000 Mand og Cavalleriet til 30,000 Mand, hvilket han anseer for nok til at forvare Landet med imod alle fiendtlige Angreb.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-03-09
Den 18de Febr. havde den af Ministeren Pitt foreslaaede Conference mellem Over- og Underhuset Sted, i Anledning af Foreningsplanen med Jrland. Den bestod af 24 af de fornemste Medlemmer af hvert Huus hvoriblant var Ministeren Pitr og Dundas m. fl. Den af Underhuset besluttede foreningsplan blev overleveret Medlemmerne i Overhuset, som beordrede den til Trykken.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-03-09
De brittiske Hielpetroppers Antal, som skal sendes til Lissabon angives til 20,000 Mand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-03-09
Hs. Majestæt Kongen har givet alle brittiske Jndvaanere Tilladelse at handle paa Øen Minorca.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-03-09
Blant flere erobrede Kapere som anmeldes i Hoftidenden befinder sig den spanske Kaper St. Leon paa 16 Kanoner og 88 Mand, og 4 franske Kapere hvoraf en paa 16 Kanoner og 80 Mand er taget i Archipelagus. J Vestindien er erobret 7 franske Kapere. Derimod skal de engelske Fregatter Orpheus og For være taget af de Franske i de indiske Farvande.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-03-09
Vore Oppositionsblade paastaae at Oprørerne i Grevskabet Cork lade sig see i Troppeviis af 4 til 500 Mand og i Grevskabet Galway streifer bevæbnede Spitsbuber omkring ved Nattetider og bortdriver Landfolkets Qvæg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-03-09
De sidste Beretninger fra Nordamirica, gaae til den 26de Januarii. Man seer deraf at Præsidenten Adam har den 18de og 21de Januarii sendt 2de mærkværdige Skrivelser til Kongressen i Anledning af Underhandlingerne med Frankrig. Han dadler i den første, Gesandten Gerry, fordi han blev der da hans Colleger Marshal og Pinkney reiste, og fordi han, efter at han blev hiem kaldet, har i en lang Skrivelse søgt at retfærdiggiøre sig med: At den franske Regiering ønskede en Udsoning og befrygtede en Alliance mellem America og Storbrittanien. Med den anden Skrivelse følger Statssecretair Pickerings Rapport over Underhandlingerne med Frankrig, hvori han giør Kongressen især opmærksom paa følgende Hovedpunkter: 1) Den franske Regierings Forsøg at retfærdiggiøre sig for den beskyldning at have forlangt af America 50,000 Pund til Lommepenge for Directoriummet. 2) Den franske Regierings Forsøg, paa at giøre Gesandten Gerry ueenig med sine Colleger og begynde en særdeles Underhandling med ham. 3) Den franske Regierings Hensigt, at kunde kaste al Skylden, paa de forenede Stater, hvis der skulle udbryde Krig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-03-09
Jblant andet udtrykker Statssekretair Peckering sig i sin Rapport paa følgende Maade: "J det den franske Regiering afholdt sig fra at giøre bestemte Forslage, i det den vægrede sig ved offentlig at modtage vore Gesandtere, i det den endelig foreslog paa en ugiørlig Maade at underhandle med en Person (Gerry) som ikke var befuldmægtiget dertil, og i det den paa denne Maade søgte ganske at undvige al Underhandling, har den aabnet sig en viid Mark af ubestemte Klager, hvormed den undskylder sine grændseløse Forurettelser. Paa denne Maade søger den at klippe os, paa denne Maade tilfredsstiller den sin Gierrighed og Hevn og søger at mætte sin Ærgierrighed. Efter at vi taal godig havde taalt mang Fornærmelser troede den franske Regiering at vi ganske skulle underkaste os dens Villie. Vor Modstand sadt den i Forundring og ophidsede dens Hevn. Den fornærmede Stolthed lod sig nu høre i mildere Udtryk Den ønskede med Barme en Udsoning men den lod mangle Beviser paa Oprigtighed, først viser den sig i stolt bydende Stilling og fordrer ubetinget Lydighed, siden eftergiver den nogle af dens ugrundede Fordringer. Men vi vil ikke glemme, at Tigeren krummer sig før han farer paa sit Rov." Af disse Skrivelser seer man at den americanske Regiering er langt fra et Forlig med Frankrig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-03-09
Tydskland. Glæden over at Franskmændenes Overgang over Rhinen blev standset, varede kun kort. Man skriver fra Strasborg og Rastad, at hvis der ikke kom Modbefaling fra Paris den 26de Febr., saa skulle for det første 10,000 Franskmænd gaae over Rhinen ved Kehl og besætte Egnene ved Philipsburg og Schwartz, wald fra Kniebis til Schafhausen. J dette Tilfælde vi nok de fleste Gesandtere forlade Rastad. Den derværende preussiske Gesandt har den 21de overleveret de franske Gesandtere en nye Note, hvis Jndhold endnu ei er bekiendt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-03-09
De østerrigske Troppers Antal i Bayern skal beløbe sig til 120,000 Mand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-03-09
Fra Wien skrives: At neppe var det neapolitanske Hofs Ulykker bleven bekiendt der, før der og fortaltes, at der var indløben en fransk Trudsel til Hertugen af Toscana, som ikke havde mindre til Hensigt end at bringe ham ganske fra sin retmæssige Besiddelse af hans Land.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-03-09
Jtalien. Franskmændenes Forfatning i Neapolier meget betænkelig. De har ikke med en Armee at giøre, men en heel bevæbnet Folkemængde, som inddele sig i smaae Detaschements og angribe kun enkelte Soldater, samt øddelægger al Bagage og Tilførsel til den franske Armee. Af 6 franske Courerer, som Championet har afsendt, ere 3 dræbte. J Neapolis er der stor Mangel paa Levnetsmidler, da Engelænderne hindrer Tilførselen til Søes. Franskmændene frygter og for, at Nelson skal kaste Tropper i Land, og Rygtet siger, at en russisketyrkisk Flaade har paa de sydlige Kyster sadt Tropper i Land. Et andet Rygte siger, at 60,000 Jndvaanere i Napolis have greben til Vaaben for at overtyde Franskmændene om, at de ikke ere kaldede som Erobrere, men som Auriliairtropper imod Lazzaronernes Anarchie. Det hele Landstrøg imellem Civitavechia og Viterbo, er i Oprør mod Franskmændene. Der er en heel fransk Halvbrigade paa Marschen imod Civitavechia.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-03-09
Adskilligt. J Brussel saae man den 17de Februarii det gyselige Optrin, at 22 fangne Bønder, som vare grebne med Vaaben i Hænderne, bleve af en fransk Executions=Commando af 200 Mand, skudte paa engang. En heel Halvbrigade og et Regiment Jægere stode under Executionen i Gevæhr, for at hindre uroelige Optrin.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-03-09
Den 8de Februarii blev fra den sydlige Kyst af Øen Wight et Stykke Land, af 130 Ackres, hvorpaa stod et Huus, bortrevet, og rykkede sig et Stykke ud i Søen. Den derved foraarsagede Kløft, blev opfyldt med Vand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-03-09
Fregatten Proserpina som førte den engelske Gesandt Thomas Greenville til Tydskland, er efterat han med stor Besværlighed var kommet i Land, forulykkket ved Mundingen af Elven. For at tilveiebringe de nødvendige Penge til oppernes Proviantering i den romerske Republik, skal den nu i hver Departement sælges for 50,000 Scudi Nationalgodser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-03-09
Churfyrsten af Phaltzbayern har ophævet den af den forrige Churfyrste oprettede Bayerske Tunge af Maltheserordenen og lagt Jndkomsterne under Kronen. Den franske General Rey skal i det romerske være myrdet af et Fruentimmer med en Dolk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-03-09
J offentlige Blade har man gjort den Beregning, at Engelands Udgifter med Renters Betaling og overordentlige Depenser iberegnet, aarlig beløber sig til 52,560,000 Pund Sterling, der udgjør hver Dag 144000, hver Time 6000, hver Minut 100 og hverSceunt 1 Pund 13 Sh. 4 Pence. Der gives flere smaae tydske Fyrster som altsaa ikke har meere aarlig at lere af end man i Engeland udgiver paa een Dag.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-03-09
J den 606te Trækning i Wandsbeck er udtrukken følgende Nummere. L. 66. 31. 11. 28.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-03-09
Bekiendtgiørelser. Da Kronprindsens Klub i Aarhuus behøver en Vært, der til 1ste Mai d. A. kan paatage sig. at beværte Selskabet med alt udforderligt, og til den Ende tage til samme Tid de Værelser og udvortes Beqvemmeligheder i dets Gaard i Besiddelse, som Selskabet har bestemt sin tilkommende Vært til Afbenyttelse, hvilke bestaae i 2 a 3 Værelser, Pulterkammer, Kykken, Spisekammer, Bryggers, Lofter, Stalderum, Loe Lade, Vognremise, samt Rettighed til 4 Køers Ciræsning i Byens Marker, foruden en Hauge ved Gaarden af 7140 Qvadrat Alens Størrelse, imod sammes Vedligeholdelse. Saa ville de, som önske at konkurrere til Valget, melde sig personlig eller skriftlig, dog helst det første, forsynede med bekiendte og vederhæftige Mænds Vidnesbyrd, inden den 30de Martii hos Directionen. Sommerfeldt. Studsgaard. Brasch. Berg. Tidemand. Meulengracht, En Gaard imellem Aarhuus og Schanderborg, som staaer for Hartkorn 2 Tdr. og derover, af god Bygning, er underhaanden at faae tilkiøbs, naar fornøielig Bud skeer. Jorden er af beste Slags Udmark, der avles 12 til 14 Læs Høe og har god Tørveskiær, samt kan tilledes strax med Besætning og Sædekorn. Gaarden blider foreviist enten af Selveier Jens Nielsen i Dørrup, eller Christen Erichsen i Jngerslev.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-03-09
En Student søger en Prædike=Condition helst paa Landet, i Mangel deraf som Jnformator, og kan strax tage derimod. Paa Adresse=Contoiret faaes nærmere Underretning. Auction. Et smukt Sted beliggende i Ørsted, Sogn og Bye, udi Rougsøe Herred, Randers Amt, i Nærheden af Randers Kiøbstæd, bliver efter Vedkom Ved Avisens Slutning var den sidste Kiøbenhavnske Post ikke endnu ankommen. mendes Forlangende, ved offentlig Auction bortsolgt ud Ørsted Bye den 18de April førstkommende om Formiddagen Kl. 11 slet, Stedets Bygninger, der ere indrettede for en honet Familie, uden for Bondestanden, ere forsikrede i Bran passen for 900 Rdr. dertil horer end videre foruden 2de gode Frugthauger 12 Skpr. Ager og Engs Hartkorn, og der iolandt er en god Eng=Lod, hvorpaa aarlig kan avles 14 a 16 Læs Høe samt god Tørve Jord, og frie fælleds Drift, med fleere Herligheder, som de Lysthavende selv best vil kunde er fare ved at tage Bygningerne og dertil hørende Eiendomme i Øiesyn. J øvrigt meldes det til behagelig Efterretning, at Stedet med dets Herligheder indtil Martii Maaneds Udgang, under Haanden kan faaes til Kiøbs hos Eieren Skipper Møllers Enke i bemeldte Ørsted; men i Fald at Stedet paa denne Maade bliver solgt, skal det dog forinden den her berammede Auctionsdag, betimmeligen blive bekiendtgjort i de ofentlige Tidender. Randers, den 26de Febr. 1799. Stadfeldt, Auctions-Directeur. Paa Grund af den allernaadigste Placat under 26de October 1792, bliver Creditorerne efter den paa Stærkiergaarden i Gierning Sogn afdøde Frederich Rommer herved med 12 Ugers Varsel indkaldede, til at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer for undertegnede Skifteforvalter. Aarhuus, den 2den Martii 1799. N. Hviid.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-03-09
500 Rdlr. forlanges til Laans i næste Snapsting imod første Prioritet i godt Huuspandt AdresseContoiret giver nærmere Anviisning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-03-09
Fredagen den 15de Martii førstkommende, om Eftermiddagen Klokken 2 Sl., holdes offentlig Auction i Holme Præstegaard, over en til bemeldte Præstegaard henhørende Udmarkslod af omtrent 24 Tdr. Land, der i Hartkorn er ansat til 1 Td. 5 Skpr. 1 Fkr. 2 tre fierdedeel Alb.; og som kan faaes enten under et, eller i 2de Parceller. Conditionerne bliver nærmere bekiendtgjorte paa Auctionsstedet. Aarhuus, den 1ste Martii 1799. N. K. Bechmann.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-03-09
Provst i Ning Herred.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-03-09
60 Stkr. gode og velsoerede Koer, som alle skal saa Kalv i April og Man, hvoraf de fleste staaer med anden og 3die Kalv er at faae tilkiøbs hos Underskrevne. Kalstrup pr. Aarhuus, den 2den Martii 1799. M. Bygballe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-03-09
Her paa Adresse=Contoiret faaes tilkjøbs: Linieret Papiir til Auctionsforretninger, a Bog 2 Mk. Følgesedler til Brug for Lægdsmænd, a Bog 2 Mk. Af= og Tilgangslister, a Bog = = 1 Mk. 8 s.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-03-13
Indenlandsk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-03-13
Kiøbenhavn. Den 20de Febr. ville 5 Fruentimmer og 2 Mandfolk gaae over Jisen fra Skaane, omtrent lige ud for Hveen, til Sielland. De vare saa uheldige at træffe paa en Plet af Jisen der var brudt løs fra den faste Jis, og som drev med dem til Sundet. En Færgemand som saae den Fare de vare i, sadte sig strax med Folk i en Baad og ilede ud til dem. Han var saa lykkelig at redde dem just i det Øieblik da de vare nær ved at synke. De stode alle 7 sammenklyngede midt paa Jisstykket, som kun var af 20 Alens Længde; og dersom Hielpen var kommen nogle Minutter sildigere, havde de været uden Redning. Den ædle Mand og hans brave Medhielper ville ikke tage imod nogen Betaling, men følede sig fuldkommen belønnede ved den priisværdige Daad at have reddet 7 Menneskers Liv.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-03-13
Fra Tronhiem skrives under 14de Febr., at den norske Kulde, som syntes at have gjort en Reise til de sydlige Lande, nu er kommet tilbage igien. Kulden var samme Morgen der 21 Grader efter Reaumaurs Beregning. J Edsberg var Kulden den 8de Febr. 22 Grader og i Scheen den 7de Febr. 24 Grader.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-03-13
En Kongelig Svensk Fregat har medbragt den Efterretning til Marseille, at et svensk Coffardieskib, som var bestemt fra den venetianske Bugt til Hamborg, efter at have været opbragt af en fransk Caper, er blevet recaptueret af en algiersk Corsar, samt at Deien efter sammes Ankomst til Algier har løsladt Skib og Ladning, og lagt de Franske i Lænker, som fandtes ombord.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-03-13
Den Kongelige danske Brig, Nidelven, under Command af Baron Holstein, indløb den 22de Januarii til Carthagena, men blev der ikke længere end til den 25de da han igjen afseilede til Barcellona med en Convoy af tre danske Coffardiefarere. Skibet Margaretha Dorothea, Cap. Andreas Frederich Didrichsen, som var opbragt dertil, er igien løsladt; dog har Skipperen ikke erholdt mindste Erstatning for Liggedage og andre havte Bekostninger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-03-13
Prædikanterne paa Fredag. Domkirken Hr. Stiftsprovst Jansen. Fruekirke Hr. Provst Bechmann.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-03-13
Prædikanterne paa Palm=Søndag. Høimesse. Aftensang. Domkirken Hr. Stiftsprovst Jansen. Hr. Studsgaard. Fruekirken Hr. Provst Bechmann. Hr. Jahnsen. Hospitalskirken Hr. Jahnsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-03-13
Udenlandsk. Tydskland. Den 1ste Martii om Morgenen Kl. 4 er den franske Armee under Obergeneral Jourdans Befaling, gaaet over Rhinen ved Kehl og dens høire Fløy har trukken sig over Offenburg til Breisgau. Kl. 9 overleverede de franske Gesandtere Rigsdeputationen i Rastad en Note og 2de Proclamationer. Noten indeholdte at Armeens Marsch ikke skulle have nogen Jndflydelse paa Negociationen i Rastad og at det franske Gouvernement vedblev deres fredelige Sindelag, dog med den Forudsætning, hvis Rigsforsamlingens Svar i Regensburg, i Hensigt til de russiske Troppers Marsch, blev saaledes som den franske Regiering ventede det.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-03-13
J den første Proclamation, angives Aarsagerne hvorfore den franske Armee er gaaet over Rhinen, nemlig fordi Keiseren har ladet sine Tropper gaae over Jnfloden, som er imod den i Rastad trufne Overeenskomst, og fordi Keiseren ikke endnu har givet et tilfredsstillende Svar angaaende de russiske Troppers Marsch. Men Directoriummet erklærer, at det desuagtet dog oprigtte ønsker Fred, og at, saasnart de russiske Tropper har forladt de Keiserlige Stater og de Keiserlige Tropper igien har indtaget den stilling som er bestemt ved Overeenskomsten i Rastad, saa skal den franske Armee og trække sig tilbage igien i sin forrige Stilling. Den anden Proclamation er en Opmuntring til Armeen fra General Jourdan, dateret 28de Februarii.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-03-13
Fra Wien skrives: At det i Nederøsterig staaende, russiske Troppekorps er forlagt saa vidt fra hinanden at de yderste Regimenter af samme ligger indqvarterede i de nærmeste Bønderbyer omkring ved Wien.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-03-13
Man læser her for nærværende Tid et Udtog af den mellem det russiske Hof og Porten den 23de December 1798 sluttede Difinitiv Alliance-Tractat, hvoraf de fornemste Puncter ere: At den i Jasse, den 29de Dec. 1791 sluttede Fredstractat bliver paa nye bekræftet i alle sine Puncter. Begge Magter garanterer hinanden sine Eiendomme. Hvis een af Parterne bliver fiendtlig angreben, og ikke seer sig i Stand tilstrækkelig at kunne forsvare sig, skal den anden strax give ham Hielp enten med Mandskab, Vaaben eller Penge, efter nærmere Overeenskomst og som skal staae ganske i den Angrebnes Magt at giøre Valget iblant. Hielp af Tropper skal stilles i det seeneste 3 Maaneder efter Reqvisitionens Dato, og Hielp i Penge, strax ved Fiendtlighedernes Begyndelse, og saaledes Tid efter anden i Terminer saalænge Krigen vedvarer. Da denne Alliance=Tractat ikke har Erobringer, men blot Forsvar og begge Souverainers Eiendommes, saavelsom andre Magters respectable Forfatningers Vedligeholdelse til Hensigt, saa vil begge Magter bestræbe sig for, saasnart mueligt at udvirke Freden. Denne Alliance=Tractat, skal vel, saalænge muelig vedvare, men sluttes imidlertid nu kun paa 8 Aar, da begge Magter inden saadan Tids Forløb kan raadslaae med hinanden om deres Rigers Jnteresse, og hvis Omstændighederne fordrer, forlænge samme. Begge Magter ere komne overeens om at indbyde Kongerne af Engeland, Preussen og andre Magter at tiltræde denne Alliance.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-03-13
J Croatien og Selavonien bliver 20,000 Mand af vore Grændsetropper organiserede, som ere bestemte til at besætte de Dalmatiske Kyster, saavelsom med Portens Bevilgning, Republiken og Staden Ragusaa.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-03-13
Frankrig. Af den i Paris værende 17de Division har adskillige Korpser, blant andre den 20de Halvbrigade, den 9 Brigade let Jnfanterie og Husarerne af Chamboran, faaet befaling at holde sig marschfærdige. J Bordeaux og hele derværende Marinedistrict, er der foranstaltet en overordentlig Matrosudskrivning. Det hele District giennemstreifes derfore af Militaire, som behandles af Jndvaanerne med den største Modtvillighed. J Blave har man endog gjort Forsøg paa at indgive Soldaterne Gift i Viin.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1799-03-13
Den nye Saltskat er forkastet i det Gamles Raad med 104 imod 84 Stemmer. Det 500des Raad har derpaa udnævnt en nye Commission som skal giøre nye Forslage, hvorved man kan indbringe det nødvendige til Udgivternes Bestridelse, man meener nu at Vindue skatten m. fl. vil blive fordoblede.