JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-06-09
Overbergamtet i Forgsberg har lader bekjendtgjøre til Underretning for de af Sølvværkets forrige Arbeidere, som med 5 Aars Løn ere pensionerede, at de, som enten ere eller herefter blive tagne i Arbeide ved de Kongelige Værksteder, der holdes for Kongelig Regning, eller Arbeider, der drives der paa Stedet, foruden deres maanedlige Løn bevilge det halve af deres ved Afskedigelsen havde reglementerede Løn, men som dog ei maa overstige 3 1/2 Rigsdaler maanedlig, og at saavel disse i Arbeide værende semaarige Pensionister, naar de ikke længer maatte behøves i Arbeide for Kongelig Regning, som de øvrige med 5 Aars Pension afskedigede Arbeidere, der beviisligen anskaffede sig Arbeide hos Private, ligeledes tillægges det halve af den dem ved Afskedigelses-Forretningen beregnede Løn og Magazin=Godtgjørelse paa Levetid, naar de godtgjøre, at have vedblevet Arbeidet i Kongelig eller privat Tjeneste saalænge som deres Kræfter tillade det.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-06-09
Som Tillæg til Christiania=Avisen følger en Plan til en Opdragelses-Anstalts Oprettelse i MoffEntrepreneuren underskriver sig Morgenstjerne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-06-09
J begge Hertugdømmene Slesvig og Holsteen. forsynes nu ogsaa alle Landprofessionister og andre i Næringsveie siddende Folk med Concessioner, naar de hidtil have manglet samme, hvorfor de maae erlægge aarlige Recognitioner til Kongens Casse. Men Plouges Forfærdigelse regnes ikke til de Haandteringer, hvortil Concessioners Erhværvelse og Recognitioners Erlæggelse udfordres.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-06-09
Vor Gesandt ved det Hollandske Hof, Grev Danneskjold Løvendal, der, i Følge erholde Tilladelse, i nogle Maaneder havde været fraværende fra sin Post og opholdt sig her i Staden, er nu igjen reist tilbage til Haag.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-06-09
Til Hovestaden er ankommen: Engelsk Adelsmand Wedpole fra Pillau og White f. Wien, Kjøbmændene Rosenberg f. Liebau, Hyeronimus og Johan Sillem f. Hamborg, Suel fr. Petersborg, Amouring f. Viborg og Ulmanf. Stettin (logere hos Ran & Schmetzer); Toldforvalter v. Bergen, Candidat Cederstrøm- og Kjøbm. Broder f. Helsingborg, Ludendorff. f. Stettin, og Delaveau f. Petersborg (logere hos Løbel); Postmester Mørck f. Frederiksborg, Madame Feldtstedt med Familie f. Flensborg, Kjøbmand Retter og Gottschalcksen f. Konigsborg (logere hos Møller); Capitain og Commandant v. Kyhns f. Kyeholm paa Samsøe, og Kjøbmand Schenck f. Hamborg (logere hos Sorterup; Skolelærer Gad f. Norge (logerer hos Madame Mauritzen); Jægermester v. Krogen f. Holsteen. - Afreist Jnspecteur Hammer til Helsingøer, Stillert t. Petersborg, og Zeyse t. Hamborg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-06-09
J juridisk Arkiv Nr. 11 findes Hr. Assessor Ørsteds yderligere Tilsvar paa Hr. Etatsraad Schlegels Antikritik mod Recensionen over den anden Udgave af hans Naturret. Dette Svar udgjør 40 Sider.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-06-09
Kjøbesummen for afd. Boye Junges Gaard i Frederiksberg By er 13000 Rdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-06-09
De ved Lübeck liggende Danske Skibe have faaet Ordre at afseile ufortøvet. To Lübecker Deputerede reise til Kjøbenhavn, for derfra at begive sig til Kongen af Sverrig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-06-09
Det medic. chirurgiske Selskab i Paris har valgt Prof. Wollstein i Altona til eet af sine 60 udenlandske Medlemmer, som det, i Følge sine Love, er forbundet til at vælge.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-06-09
For nogle Dage siden ankom til Kjøbenhavn det Jslandske Postskib, som forlod Jsland d. 22 April. Dets medbragte Breve fra dette Land melde, at man i Vinter har havt der i Landet en Kulde, som de ældste Folk ikke erindre sig at have oplevet tilforn. Fjordene, som i Almindelighed aldrig pleie at fryse, vare tillagte lige indtil Begyndelsen af Aprilmaaned, og Fiskeriet var derfor paa den Tid endnu ikke begyndt. Den sædvanlige Kulde pleier ikke at overstige 18 Grader; denne Gang oversteg den endog 20 Grader.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-06-09
Afd. Raadmand Langes Gaard No. 193 i Borgergaden er solgt til Garver G. Lund for 18,000 Rdlr., og Urtekræmmer Graves Gaard No. 15 Lit. A. ved Gammelstrand til Slagter N. Hemmingsen, for 22,000 Rdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-06-09
Ved Jldebranden i Moss bleve, foruden Hr. Gerners Tobaksfabrik, fra om Morgenen Kl. 2 1/2 til om Formiddagen Kl. 11, 34 Vaaningshuse med deres Udhuse, Starmøllen og 2 andre Møllehuse, samt 2 Saugmøller, et Rov for Luerne. 55 Familier og 22 enkelte, meest aldrende og skrøbelige Mennesker, ialt over 200, bleve huusvilde og for største Deel forarmede. En sammentraadt Committe der paa Stedet modtager Understøttelse til de Brandlidte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-06-09
Man har nu opdaget, at det var et uforsigtige Steenkast af en Dreng, men intet Pistolskud, som i Provindsialaviser nylig gav Stof til en Tildragelse i Kammerherre Baron Buchwalds Stue i Odensee. - Den Fortælling, om et Brøl af 5 6 Oxer eller af en Løve, som et Selskab nylig vil have hørt paa Buddingsveien, grunder sig formodentlig paa en lignende Feiltagelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-06-09
Udenlandske Efterretninger. Tilberedelser til Expeditionen fortsættes uafbrudt i Engelland, og man har endnu fragtet 80 Transportskibe, som maae belave sig paa snart at modtage Tropper. - Paa den Hollandske Kyst vil man allerede have bemærket denne Expedition, og en Mængde Tropper ere allerede brudte op, for at afværge en muelig Landgang.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-06-09
J Svenske Blade findes en meget vidtløftig Rapport, dat. Stralsund d. 20 April, fra Gener. Armfeldt, angaaende de Træfninger, som 16 April forefaldt imellem de Svenske og Franske Tropper. Generalen angiver Fiendens Styrke for 19,000 M. og 15 Canoner. Den anfaldt en eeneste Svensk Colonne, bestaaende af 2 svage Escadroner, 4 Batailloner med 4 Canoner; denne lille Magt gjorde de Franske et lidet Terrain paa 4 Mile i fjorten Timer stridigt. Generalen klager over de ulidelige Smerter, hans Contusioner foraarsagede ham og som 8 Timers Bivonaquering i ublidt Veirlig end mere forøgede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-06-09
J Danzig have de Franske fundet uhyre Magaziner, især af Korn. - Gener. Rapp, hidtil Gouverneur i Thorn, er udnævnt til Stadens Commandant.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-06-09
Østerriges Handel paa Tyrkiet lider meget ved Krigsurolighederne. J Triest, hvor der i f. A.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-06-09
næsten dagligen indløb Tyrkiske Skibe, er fra d. 11 til 20 Maji intet eneste, ja selv intet neutralt Skib indløbet. - Men derimod forbedrer sig Rigets Valuta, fordi der mangler Penge (Bancosedler), hvilket er en Virkning af Standsningen i Varehandelen, hvori der i f. M. gjordes mange Speculationer. Standsningen af Transporten til Levante bidrager meget dertil. Disconto er 10 til 12 PC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-06-09
J Nürnberg saae man d. 27 f. M. nøget, som man ikke havde seet siden 1547, nemlig Spanske Tropper. Disse holde deres Morgen og Aftenandagt, ligesom Gustav Adolphs Tropper i 30 Aars Krigen. Hver Morgen og Aften formere Compagnierne en Kreds, og en Feldtpræst eller Underofficier læser med Mandskabet Pater noster, Ave Maria a. Engellænderne skulle være blevne fordrevne saavel fra Alexandria som fra Montevided.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-06-09
Paa Øen Maltha har et Regiment Selavnier, der laae som Garnison i Hovedstaden Valetta, bemægtiget sig Castellet og fyret paa Staden. De haabede forgjeves at Maltheserne vilde forene sig med dem. Engellænderne trængte derpaa ind i Castellet, og da Sclavonierne saae sig overmandede, tændte de Krudtmagazinet. De fleste Oprørere saavelsom endeel Engellændere fløi i Luften, og Staden Valetta blev meget ødelagt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-06-09
Det Svenske Linieskib Kong Gustav III er d. 16 f. M., ankommen fra Pillau til Perth med endeel af de did ventede Kongel. Preussiske Tropper. Desuden ankomme næsten dagligen paa Transportskibe større og mindre Detachementer af alle Slags Vaaben, tilhørende den derværende, under Hans Svenske Majestæts Overbefaling, sammendragne, Preussiske Armee.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-06-09
General=Adjutant Tavast er d. 26 Maji afreist til Demmin, for, i Egenskab af Commissair, at slutte en Overeenskomst om Krigsfangernes Ud verling.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-06-09
Moniteuren af 29 Maji indeholder den 75de Franske Bulletin, dat. d. 18 Maji, og Hollandske Papirer d. 76de, dat. Finkenstein. Begge indeholde bekjendte Efterretninger og hvad der er forefaldet ved Danzig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-06-09
Den Capitulation, som Maynz indgik under d. 22 Julii 1793. *), er ogsaa bleven Danzig til staaet, men dog med følgende Jndskrænkelser: Garnisonen forpligter sig til, i tolv Maaneder ikke at tjene mod de forenede Magter, og skulde den medtage nogle bedækkede Vogne, saa forbeholder Kongen af Preussen sig, at lade samme visitere, *) De Franske overgave Staden til Preusserne. prog. dersom han skulde finde det for godt, dernæst maa Garnisonen ikke medtage sine Regimentstykker og de dertil hørende Krudtvogne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-06-09
Gener, Kalkreuth og Schønfeld havde i Anledning af Maynzis ovenanførte Capitulation faaet den sorte Ørneorden. For at undsætte Danzig blev Gener. Lieuten. Kammenski, en Søn af Feldtmarchallen, indskibet med 2 Russiske Divisioner, der formerede 12 Regimenter, og adskillige Preussiske Regimenter, til Pillau. Den 12te f. M. satte 66 Transportskibe, ledsagede af 3 Fregatter, Tropperne i Land ved Mundingen af Weichselmunde, under Fortets Beskyttelse. Marchal Lannes blev med GeneralOndinots Division sendt Marchal Leievre til Forstærkning, og ankom netop da Russerne bleve udskibede. Russernes hele Linie og Reserve blev angreben og bragt i Uorden. Denne Expedition kostede dem, efter Franske Efterretninger, 900 Døde, 1500 Saarede og 200 Fanger, uagtet det Franske Tab kun beløb sig til 25 Dræbte og 200 Saarede. - Russerne angrebe ogsaa det Polske Observationscorps, under Gener, Zayonchek, ved Malga, og Gener. Lemarrois ved Bug, men ogsaa disse Angreb mislykkedes. 6000 Mand, som d. 13de angrebe Gener. Lemarrois, bleve drevne tilbage med et Forlis af 300 Mand. - Af alle Efterretninger sees, at Russerne have anvendt Alt, for at komme det beleirede Danzig til Hjelp, men at deres gode Villie og Anstrængelse har været frugtesløs.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-06-09
Danzig (See forrige No.). Staden er omgiven af Volde, der ere holdt godt vedlige, og mod Østen og Norden af Bjerge og Høie, der ere høiere end Stadens Taarne. Henad Weichsel er den, formedelst Skove og Moradser, næsten utilgængelig, og de lave Steder kunne snart sættes under Vand. Districtet omkring Danzig bestaaer af 3 Dele, 1) Danziger Werder har 33 Landsbyer og en fortræffelig Jordbund, som ved en maadelig Cultur yder trefold Grøde; Bønderne i denne Egn ere egentlig smaa Riddergodseiere; thi en Bondegaard koster sædvanlig her 10 til 15,000, ja stundom 20,000 Rdlr. J de rigeste Landsbyer hersker Kjøbstæds Luxus. Bonden besørger sjelden selv sin Oeconomie, men holder sig en Hovmester. Bønder fruentimmerne, der pynte sig ligesom Kjøbstædsdamer, give sig kun lidet af med Landhuusholdningen; 2) af die frische Nehrung, en Landstrækning af omtrent 11 Miles Længde, men af meget forskjellig Brede, er opdyrket af Weichsel til, at Søen og langs med Haff bedækket med Skov og Lyng, og meget udsat for Flyvesand. Her ere Landmændene ligeledes meget rige, og lægge sig fornemmelig efter Hesteavl. Paa den vestlige Ende af Nehrung ligger Fæstningen Weichselmunde ved Udløbet og paa den høire Brede af Weichsel. Ligeover for paa hiin Side Floden er Vandskandsen og Neufahrwasser. 3) Af den saakaldte Höhe eller Höchte, paa den venstre Side af Weichsel, hvor 8 Landsbyer ligge i en yderst ufrugtbar Egn, hvis Jndbyggere kummerligen ernære sig af Fiskerie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-06-09
Blandt disse Mennesker hersker endnu den mørkeste Uvidenhed og meest overtroiske Dumhed, som end- og sees deraf, at der endnu for faa Aar siden for rekom et Sted i Kirkebønnen, hvori man bad Gud om, rigeligen at velsigne Stranden, dre, at lade mange Skibe forulykke, paa det Jndbyggerne kunne drage desstørre Fordeel af deres Strandret.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-06-09
Det Preussiske Hof.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-06-13
Nyeste. eller a. Hil benhavn. - Aar heele Fjerde Aargang. No. 70. Udgivet og forlagt af J. Wersel, trykt i Kjøbenhavn, hos P. H. Hdecres Enke. Løverdagen den 13 Junii, 1807. Reisen til Hovedstaden i Aaret 1807. (Fortsar.) Tastenspiller Placaten.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-06-13
(Fortsat.) Af hans simple Konster ville vi kun anføre her nogle faa til Prøve, ikke fordi de ere de bedste, men fordi de lade sig beskrive med de færreste Ord: 1) Gjør han i sin acrostatiske Postvogn med fire blissede derostatiske, vel tilkjørte Heste for, en Tour igjennem Luften fra Dyrehaugen, til Kjøbenhavn, sætter sig derpaa i Kattesund paa eet af Øgene, og rider i to Minuter i fuld Gallop hjem igien. Denne Konst viser ser, den egentlige Maade, at styre Luftmachiner paa, og er altsaa meget vigtig for Videnskabeligheden. Hr. Ptolomæus tilbyder sig tillige at undersøge med sit Ærometer Luftens Bekaffenhed i Dyrehaugen, D. Aktioner han ganske ved Hovedet af sin Amanuensis, Hr. Spurs von Spurzenselsen, forvandler ved en chemisk Proces Hjerneskallen til Glas, viser igjennem dette Tilskuerne, alle Organers Virkninger, efter Dr. Galls System, tager endog enkelte af dem ud af Hjernen og lægger dem paa en Tallerken, forvandler Glasset atter til Hjerneskal, og sætter sin Amanuensis Hovedet paa igjen, uden at denne føler den allermindste Ubehagelighed, men tvertimod leer ganske hjertelig derover. 3) Foreviser han en Fregat, af egen Opfindelse, der kan lægges sammen som et Fold, puttes i Lommen, og efter Behag forvandles til en Reisevogn. J denne konstige Fregat er Dronning Mathilde bleven ført til Celle. 4) Beviser han mathematisk, at vi kun see med det ene Øie, uagtet det lader som vi see med begge. NB. Konsten ligger her egentlig i Bevisningsmaaden, og Stykket vil meest interessere de Herrer Lærde. 5) Tager han et Fjerdingpund af det bedste Rottekrud, pulveriserer og koger det i en Potte Mælk, og tracterer Damerne dermed. Saasnart de, imod Formodning, skulde faae Qvalme, giver han dem nogle Skeerfulde smeltet Bly, og de ere igjen saa sunde som en Fisk og saa let til Beens som en Fugl. 6) Giver han en lystig Forestilling af Schinderhannes Henrettelse, ved at kappe Hovedet af sex levende Karle, men sætter det strax paa igjen, uden at de Henrettede have det allermindste Ondt deraf. Han smigrer sig med, at denne Konst især vil interessere mange af de følsomme Fruentimmer, som skarevis gaae og kjøre ud til Retterstedet, naar en stakkels Synder skal miste Livet. 7) Foreviser han en af ham selv opfundet konstig Steenknuser, hvormed man kan lave Meel af Steen, som giver det ypperligste Surrogat til Brød, Suppe og Suppekager.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-06-13
Deyen af Tripolis har allerede bestilt to saadanne Machiner hos Opfinderen, og befalet, at Steenmeel skal bruges i alle Tripolitanske Casserner, Tugthuse og Fattiganstalter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-06-13
Jægersborg Dyrehauge, d. 16 Junii 1807. Philladelphuus Prolomæus.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-06-13
Da jeg havde gjennemlæst denne Bekjendtgjørelse, spurgte en Mand, der sad paa den anden Side af Bordet: hvad mener De om den Placat," Jeg. Den er af det almindelige Slags, som man i denne Tid finder i Snesetal. Saadanne Folk høre til den Menneskeclasse, som lever af Løgn. Mange andre sælge os Løgnen, som en Puppe, disse sælge os den som en udviklet Sommerfugl med brogede Vinger. Tingen selv er for det meste den samme, kun den udvortes Form er forskjellig. Han. Men finder De det billigt, at Menneskene skulle aabenbar bedrages: Jeg. Aabenbart Bedragerie stifter sielden saa stor Skade som det hemmelige. Desuden ville jo Menneskene nu engang bedrages; de lade dem jo frabedrage deres Overbeviisning, deres Selvstændighed, deres Fornuft, ja endog deres Sundhed. Naar de endelig ville, skulle og maae bedrages, kan det jo være ligegyldigt, enten det skeer ved en Taskenspiller eller ved en Han. Det kan nok være mueligt. Men saaledes burde aldrig nogen have Tilladelse at tage Folk offentlig ved Næsen. Sært nok er det, at man sætter den, som sælger nogen Tom bak for Sølv, i Forbedringshuset, og derimod taaler den, som benytter sig af Mængdens Enfoldighed ved Gjøglerie. Begge handle af eens Bevæggrunde og begge burde straffes paa een Maade. Jeg. Men Taskenspillere, Liniedansere og flere saadanne Folk fornøie jo Mængden, og gavne Fattigvæsenet. Det kan De dog ikke negte, Han. Gid man dog aldrig maatte fornøie sig ved saadanne Optrin, og gid at Fattigvæsenet aldrig maatte trænge til saadan en Gavn. Dersom De vidste, hvorledes saadanne Liniedansere og Luftspringere mishandle de unge Børn, som de snart stiele, snart tilkjøbe sig af nederdrægtige Forældre, for at lære dem deres unyttige Konster, saa vilde De falde i Forundring over, at nogen veltænkende Øvrighed kan eller vil taale dem i Landet. Der hænger Blod og Taarer ved de Penge, som disse usle Dagdrivere, disse Vandbier i det menneskelige Selskab, erhverve sig Man har i alle Reisebeskrivelser ivret saa lydelig mod Jtalienernes Grusomhed at castrere Mennesker, men ingen taler og den Skjændig hed, at stiæle eller kjøbe Børn, og ved den grusomste Mishandling at fordreie deres Rygrad, tvinge deres Legeme til unaturlige Bøininger, og pine dem til at gjøre halsbrækkende Spring. Man har forsikkret mig, at dette skal være skeet midt i Dannemark og under en oplyst og human Øvrigheds Øine. Jngen uden en Barbar kan glæde sig ved at see Frugterne af en Behandling, der fornedrer Menneskeheden saa dybt. Jeg kan ret ærgre mig, naar jeg seer en saadan heel Trop af unge, stærke og raske Karle, ja endog tækkelige Fruentimmere leve af et saa usselt Haandværk, og naar de blive gamle eller miste deres Forlighed ved halsbrækkende, unyttige Konster, dressere uskyldige Børn dertil, trække omkring med dem og leve af disse ulykkelige Offere, ligesom Skjøgerne, der, selv forførte i Ungdommen, paa deres gamle Dage maa leve af at forføre Andre. Man burde sætte Skranker for saadanne Mennesker, istedet for at man straffer den, der, uden at være i et Laug, sælger Pidskebaand eller syer Skoe. Beensuppen. ar
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-06-13
Den Ubekjendte, som jeg her saa uformodet kom i en dyb Samtale med, talde med saa varm Følelse den lidende Menneskeheds Sag, at hans Grundsætninger indgjød mig Agtelse for hans Caracteer, endskjønt jeg ikke i eet og alt kunde bifalde dem. Det forekom mig, at han betragtede Tingene alt for ensidigen, og Ensidighed leder som oftest til store Vildfarelser. Jeg troede i Begyndelsen, at han var en af de Dadlesyge, som laste alle menneskelige Indretninger, fordi deres Jnteresse og Forfængelighed er bleven saaret. Men det var ingenlunde Tilfældet. Jeg erfarede snart, at den Ubekjendte var intet mindre end en forfængelig Mand, men en Ven af hele Menneskeheden og en nidkjer Forfægter af den Regjering, vi leve under. Vi talde om adskillige Gjenstande, som havde Almeeninteresse, og Talen kom ogsaa paa Beensuppen, som han just ikke syntes at være nogen Ynder af. Min Herre!" sagde han mod denne i sig selv prisværdige Opfindelse, som allerede vor Kratzenstein har anbefalet i sine Forelæsninger, har jeg aldeles intet at indvende. Held og Hæder over de Mænd, som tænke paa Midler, der i Nødens Dage kunne frelse mange Tusinde fra at døe af Hunger, Men det er kun Anvendelsen, jeg ikke kan lide. Hvorfor skal vor Besparelse netop altid gaae ud over den Fattige og Ulykkelige? Hvorfor skal den Rige og Lykkelige spise Kjødet og den Fattige og Ulykkelige nøies med Benene? Er dette Frugten af vore Forbedringer i Landoeconomien og de Belønninger, man har udsat for Qvægavlens Befordring, Cadet de Vaux forsikkrer, at Hun denne have bragt ham paa hans Jdee om Beensuppe; men Hunden selv gaver jo kun Been, naar han er nødt dertil. Hvor nærende Been suppen er, det har man endnu ikke bevist; thi ingen af dem, hvis Vidnesbyrd man har forlangt, har nogensinde spist eller skjøtter om at spise denne Suppe i otte Dage efter hinanden. At opføde Børn dermed, saaledes som Tilfældet er i Stockholm, er i mine Øine den største Synd. Børn maae netop have kraftig Føde, og hvad kan man vente sig af en Slægt, der opdrages ved saadanne Surrogater, Hvilken Kraft kan der findes hos Soldater, der underholdes med Bouillonskager af kunste Been? Gaae til Frankrige, og see om Napoleon giver sine Krigere en saadan Føde. Er Europa da beleiret, Hjemsøges det af Hungersnød, at man tager sin Tilflugt til saadanne Yderligheder, Det er syndigt, at sende Landets egne Fødemidler til fremmede Stater, og føde den Fattige, med Been, paa det Godseiere, Forpagtere, Ladefogder og Prangere kunne søle sig i Overflødig hed, Vellevnet og Yppighed. (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-06-13
Inden= og udenlandske Efterretninger. Udenlandske Efterretninger. H. K. H. Kronprindsen afreiste til Slesvig d. 8de d. M. tilligemed Prindsesse Caroline, og kom Dagen derpaa tilbage til Kiel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-06-13
Ved H. K. H. Kronprindsessens Hofetat er der foregaaet nogle Forandringer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-06-13
Paa mange Steder i Tydskland saavelsom og i Hertugdommene indfinder sig til visse Aarstider en Fugl, som Tydskerne kalde Rohrdommel, paa Dansk Rørdrum. Denne Fugl har den meget mærkelige Egenskab, at den ved sit Neb, som den putter i Sivet, kan frembringe en saa stærk og vedholdende Lyd, at man endog i en Frastand af en Halvfjerdingvei troer at høre Brølet af en Oxe eller et andet Dyr. Maaskee har denne Fugl nyeligen ladet sig høre paa Buddingveien, da et Selskab kjørte der forbi En Mechanicus, der i disse Dage er ankom men med sin Kone fra Tydskland, agter at søge om Tilladelse, at lade nogle store og smaa Luftballoner, opgaae med Figurer eller og med Dyr. Paa de af dem paa andre Steder udgivne Placater staaer, Enhver betaler efter Behag. Jndtægten ved de forhen anstillede Experimenter har følgelig neppe været betydelig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-06-13
J Torsdags Morges vilde en Mandsperson skjære Halsen af sig i Frederiksberg Hauge lige ved Slottet; han blev truffen i Gjerningen og ført til Hospitalet, endskiønt han allerede havde skaaret sig saa dybt, at han formodentlig ikke vil kunne leve. Ellers er det mærkeligt, at han selv hialp at binde et Tørklæde om Saaret, da man vilde forbinde ham.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-06-13
Første Pintsedag har en Mariner, Svensk af Fødsel, skudt sig ihiel paa sit Kammer i Casser nerne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-06-13
J Herstedøster, en Landsby 7 Fjerdingvei fra Kjøbenhavn, findes en Dverg, der har opnaaet den for Dverge ualmindelige Alder af 62 Aar, og endnu er fuldkommen frisk og sund. Han er Bonde af Fødsel, og gaaer Ærinder og passer Qvæg for Præsten. Hans Forældre have været af naturlig Størrelse, og hans Broder, som er død, var saa høi, at han gjerne kunde tjent som Gard Hr. Landsdommer Baden beretter, at han i hans Jurisdiction, der indeholder nogle og tyve Proprietairgodser, har i hans syv Aars Embedstid ikke mere end en eneste Fæster maattet forlade sin Gaard, fordi han ikke kunde udrede de bestemte Afgivter, men desuagtet virker denne Velstand saa lidet paa de fleste Kjøbstæder, at f. Ex. Bonden omkring Odensee hellere søger med sine Producter, til Kjøbstæder, der ligge hele Mile derfra, end forhandler dem i denne By. Ja, der gives end- og Herregaarde, der finde bedre Regning ved at drive deres Handel paa Faaborg, uagtet samme Gaarde ligge Odensee, Nyborg og Kjerteminde langt nærmere. Denne enkelte Kjøbstæders Afmagt ligger uimodsigelig i Kjøbstæderne selv, især naar den vedbliver der, hvor Regjeringen ved Fjorders Rensning, Canalgravning og paa andre Maader saa faderlig har sørget for deres Opkomst, og endnu daglig bidrager dertil.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-06-13
Mærkeligt er det, at man i et Plankeværk i Frederiksberg Hauge endnu finder de Huller, igjennem hvilken den Løve, som fordum fandtes i det derværende Menagerie, blev skudt.