JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1846-03-26
Nr. 48. - Ldsorpkt. Juul som Actor, contra Arrestantinden Benedicte Christine Ottergreen (Ldsorpkt. Nyboe), tiltalt for Tyveri og Betleri, og ved Voer og Nim Herreders Extraret dømt til at hensættes til Forbedringshuusarbeide i Viborg Tugt- og Forbedringshuus i 4 Aar. - Dom: "Arrestantinden Benedicte Christine Ottergreen bør hensættes til Forbedringshuusarbeide i Viborg Tugt- og Forbedringshuus i 2 Aar. Nr. 49. - Ldsovpkt. Jespersen som Actor, contra Arrestanten Peder Christian Jørgensen (Ldsovrpkt. Quistgaard) tiltalt for at have gjort sig skyldig i Tyveri og Bedrageri, og ved Viborg Kjøbstads Extraret dømt til at hensættes til Forbedringshuusarbeide i Viborg Tugt- og Forbedringshuus i 1 Aar. - Dom: "Arrestanten Peder Christian Jørgensen bør hensættes i Fængsel paa Vand og Brød i 6 Gange 5 Dage. Nr. 11 Gaardmand Hans Hansen af Leerberg (Ldsovrpkt. Jespersen), contra Gaardmand Christen Møller sammesteds (Ldsoprykt, Cancelliraad Møller).(Citanten, Gaardmand Hans Hansen paaanker under denne Sag en inden Nørhald mfl. Herreders Ret den 6te Marts f. A. afsagt Dom i en Sag, anlagt af ham imod Jndstævnte, Gaardmand Christen Møller, i Anledning af at denne skal have afledet et Vandløb, hvoraf Citanten benyttede sig til at vande sin Eng, til igjen at lede Vandet i dets forrige Løb, for hvilket Forhold Citanten har paastaaet Jndstævnte idømt Mulct og Skadeserstatning). Ved bemeldte Dom er saaledes kjendt for Ret: "Jndstævnte, Gaardmand Christen Møller, bør for Citanten, Gaardmand Hans Hansens Tiltale i denne Sag fri at være. Processens Omkostninger ophæves. - Dom: "Herredstingsdommen bør ved Magt at stande. Processens Omkostninger for Overretten ophæves."
Viborger Samler, 1846-03-26
Proclamata læste i den kongl. Landsoverret i Viborg i Februar Maaned: Kjøbmand Christian Jacobsens Fallitbo i Hobroe. Forhenværende Proprietair Peder Kieldsens Stervbo paa MølMonraadlæste i den kongl. Landsoverret i Viborg i Februar Maaned: Kjøbmand Christian Jacobsens Fallitbo i Hobroe. Forhenværende Proprietair Peder Kieldsens Stervbo paa Mølgaard i Haubrøe Sogn, Aars Herred (Procurator Holm i Hobroe).
Viborger Samler, 1846-03-26
Kjøbmand Niels Byrgersen Ettrups Stervbo i Nykjøbing paa Morsøe.
Viborger Samler, 1846-03-26
Gaardmand Peder Nielsen Hessellunds Stervboe i Haderup, Sogn (Ginding Herredscontoir i Holstebro).
Viborger Samler, 1846-03-26
Avlsbruger Peder Pedersen Christensens Fallitbo i Fredericia. Caja Severine Kjellerups, født Kruses, og forhen afdøde Mands, Borger og Kjøbmand i Aalborg Kjøbstad og Eier af Wisborggaard og Gods, Niels Winde Kjellerups Fælledsboe.
Viborger Samler, 1846-03-26
Enken Anna Nielsdatters og forhen afdøde Mands, Huusmand Christen Hansens Bo paa Andsager Mark (Øster og Vester Herreders Contoir i Varde).
Viborger Samler, 1846-03-26
Døde, Kjøbenhavn: Abel Christine Fiedler, f. Hammond, 87 Aar; Bogbinder Triblers Hustru, Frederikke Elisabeth, f. Møller; Portner ved Frelserens Arbeidshuus, Anders Andersen, 30 Aar; Magdalene Braat, f. Dahr, 72 Aar. - Flynderup gaard: Anna Jngeborg Theil, f. Brandt, 53 Aar. - Sorø Dorthea Engberg, f. Carlsen, 25 Aar. - Benzonsdal: Valdemar Carl Barfoed, 19 Aar. - Tryggelov paa Langeland: Forhenværende Kjøbmand i Nakskov, Bertel Friis Arild, 77 Aar. - Odense, Skorsteensfeier Schneiders Enke, Barbara, f. Thygesen, 83 Aar.
Viborger Samler, 1846-03-26
Om Lægge=Kartofler. Jfølge de af det Kongelige GeneralToldkammer- og Commerce-Collegium igjennem de danske Consulater i Udlandet indhentede Efterretninger og Kartoffelhøsten i de respective Lande, erfares blandt Andet fra Norge, at Kartofler saavel i de fleste Bygder ovenfor Christiania, som i Jarlsberg og Laurvig Amter, men især mellem Frederiksstad og Moss, holde sig særdeles godt. Efter paalidelige Mænds Forsikkring vilde der alene i Egnen omkring Frederiksstad kunne opkjøbes 8,000 a 10,000 Tønder særdeles vel conserverede og til Lægning tjenlige Kartofler, Contracter og Leverancer til Foraaret vare den 14de Februar endnu ikke gjorte, men man formeente, at der da vilde kunne contraheres til 1 Spd. 12 s.a 1 Spd. 24 s. pr. Tønde med Top. - Efter Jndberetninger fra Barcelona af 6te Februar, kostede i Catalonien, hvor ingen Kartoffelsygdom er bemærket forrige Aar, de bedste Kartofler 28 Realer (Bcomk. 4) pr. catalonisk Centner (87 B.);men da Transporten fra det Jndre, hvor Kartoflerne fornemmelig dyrkes, maa skee paa Muulæsler, og er meget besværlig, vilde det være vanskeligt i kortere Tid der at kunne tilveiebringe noget betydeligere Qvantum.
Viborger Samler, 1846-03-26
AVERTISSEMENTS. Natten mellem den 19de og 20de f. M. fristede Sognefogden i Wile, Joseph Mikkelsen, den haarde Skjæbne, at hans Gaard, Vestergaard, aldeles afbrændte; kun en Deel af Jndboet, 2 Heste og Faarene reddedes; de øvrige Heste, den hele Qvægbesætning, den ifjor indavlede Sæd, Avlsredskaberne o. s. v. bleve et Rov for Luerne, og derhos har den Brandlidte den store Sorg, at Jlden var paasat af hans egen sindssvage Søn. Aldeles Jntet var assureret, og saaledes er denne stræbsomme og agtværdige Mand pludselig nedsunket i trange Kaar. Undertegnede anraaber derfor medlidende Mennesker om at række ham en hjælpsom Haand i denne hans Nød, og de, som have Hjertelag og Evne til at hjælpe den Trængende, bedes at sende deres velvillige Gaver enten til den Brandlidte selv eller til Undertegnede. A. Landmark, Nautrup Præstegaard pr. Skive, Sognepræst. den 2den Marts 1846. Saafremt Nogen her i Viborg eller Omegn ville bidrage til at lindre ovennævnte Brandlidtes Skjæbne, da skal det være mig kjært til videre Besørgelse at modtage de Gaver der i saa Henseende maatte ydes og derfor aflægge offentlig Regnskab. J. Wissing. Remonte-Commissionen opholder sig. i Thisted den 2den April d. A., i Nykjøbing paa Mors den 4de dito, i Skive den 6te dito i Holstebroe den 8de dito, for at indkjøbe Remonteheste til Cavalleriet og Artilleriet, men meest til Cavalleriet, hvoriblandt Officeerheste og Trompeter skimler. – Det tilkjendegives, at formeldte Remonteheste, forat kunne ventes antagne, maae være af en smuk og til deres Bestemmelse passende Skabning og i god Foderstand, have et godt Fodskifte og reene Been. Høiden for Cavallerie- og Artillerie-Rideheste maa ikke være under 10 Qvart, og ikke over 10 Qvart, 2 Tommer af 4, 5 og 6-aarige Heste, 3-aarige Heste kunne antages med 9 Qvt. 5 1/2 T., Trækheste maae ikke maale under 10 Qvt. 2 T., men vel derover, alt dansk Anlægsmaal. Alderen maa være, for Cavallerie- og Artillerie Rideheste 3, 4, 5 og 6 Aar, hvorved bemærkes, at 3aarige Heste til Foraaret maae fylde det 4de Aar, Officeerheste maae være 4, 5 og 6, og Trækheste til Artilleriet 5, 6 og 7 Aar. For usynlige eller skjulte Feil, saasom Krybbebider, Kuller, Engbrystighed m.m. maa Sælgeren indestaae. Aalborg, i Remonte-Commissionen, den 10de Marts 1846. v. Düring. v. Voigt. v. Rosenkrantz.
Viborger Samler, 1846-03-26
Vamp Chocolade, udarbeidet til den fuldkomneste Fiinhed i den Deichmannske Handels Chocolade-Fabrik ved Kjøbenhavn, erholdes til Fabrikpriserne, 2 Mk. a 8 Mk., pr. 88, hos Hr. S. Buchwaldt i Viborg. L. A. Damgaard i Skive. P. E. Dige P. F. Nyeboe i Ringkjøbing. A. W. Andrup i Lemvig. F. C. Bruun i Holstebroe. F. Schade i Nykjøbing paa Mors.
Viborger Samler, 1846-03-28
74 Aarg. Kongelig allernaadigst privilegeret Nr. 49. Nos Tidende. Forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdommerne. nemannemaranaster nemannemaranaster Løverdagen den 28de Marts 1846.
Viborger Samler, 1846-03-28
Denne Tidendes udenlandske Artikel redigeres af Adjunct Neitz, og den indenlandske af H. Wissing, samt udgives 4 Gange ugentlig fra Sidstnævntes Officin.
Viborger Samler, 1846-03-28
Nyeste Postefterretninger. Storbritannien og Jrland. "Børsenhalles" Correspondent melder fra London (d. 21de Marts: J Underhuset fremtraadte Bortwick med den Forespørgsel og Regjeringen havde ifinde at fremlægge den Oregonsporgsmaalet vedkommende diplomatiske Correspondence, hvorhos han tillige omtalte Nødvendigheden af en bestemt Erklæring fra Ministrenes Side ligeoverfor de af Americanerne opstillede Paastande m.m. Sir Rob. Peel svarede væsentligen Følgende: "Jeg anseer det for unødvendigt at gjøre nogensomhelst bemærkning over den af det ærede Medlem omtalte Gienstand. Jeg anseer det for ganske unødvendigt og overflødigt at afgive nogen Erklæring desangaaende; thi jeg holder mig fuldkommen forvisset om at de af Hs. Maj. i Throntalen brugte Udtryk og vore Statsmænd Udtryk ikke ere blevne misforstaaede i de nordamericanske Fristater. Jeg troer ikke at det vilde være vort Land til nogensomhelst Fordeel, naar jeg under de nuværende Forhold fremlagde den Correspondence, der angaaer hiint Spørgsmaal, og det er derfor ikke Regjeringens Hensigt at gjøre dette; men da imidlertid en Deel af Correspondencen er af de forenede Staters Regjering bleven forelagt Kongressen, saa har jeg Jntet at indvende imod Fremlæggelsen af denne Deel; dog maa ogsaa i dette Tilfælde den Regel finde sin Anvendelse, at for Underhandlingernes endelige Afslutning kunne de Documenter, der dreie sig om samme, ikke blive fremlagte." Med denne Erklæring viste Lord John Russell sig særdeles tilfreds, og han tilføiede at han paa sin Side ikke vilde begiære yderligere Oplysninger om dette Spørgsmaal, førend Underhandlingerne havde erholdt et tilfredsstillende (?) Standpunct, eller førend Sir Rob. Peel viste sig tilbøielig til at producere de samme vedkommende Papirer. J Anledning af en Yttring af denne Lord om Nødvendigheden, af snarest muligt at bringe Kornloven til Antagelse, erklærede Premierministeren at Kornbillens anden Læsning var og vedblev at være berammet til den 23de, og at han derefter tilsigtede, forudsat at Debatten om samme endtes den 26de, at ansætte Læsningen af den af Overhuset. antagne irske Bill til den 27de Marts, og kun at udsætte samme til den 30te, saafremt hiin Debat skulde overskride den 26de Marts.
Viborger Samler, 1846-03-28
Den frie Qvæghandel efter den nye Tarif er en Gjenstand, som meget interesserer Continentet. Hidtil kom den største Deel af det til England udførte Qvæg fra hollandske Havne. Men i den Aarstid, at disse ere iislagte, ankomme kun faa Qvæghøveder derfra, saa saa, at man ikke engang værdigede at omtale Antallet. Men paa Grund af dette Aars milde Veirlig har Jndførslen af Qvæg været mere betydelig end nogensinde for. – Vel vare imod Slutningen af Aaret 1845 nogle Floder i Holland tildeels bedækkede med Jis, saa at Qvægets Forsendelse med Dampskibe havde hine Vanskeligheder; desaarsag indrettede man et Antal Seilskibe, i hvilke man kunde bringe Qvæget, og af saadanne Fartøier ankom flere i Løbet af Febr. Maaned. De hollandske Qvæghandlere maa have fundet god Fordeel ved denne Handel, ellers vilde de ikke gjøre sig saa megen Umage med at forsyne vort Qvægmarked. Naar altsaa Tolden paa Hoveder ganske ophører efter den nye Tarif, saa maa Jndførslen af Qvæg ogsaa tiltage endnu mere. Hidtil fortjente engelske Landmænd Noget ved at fede Qvæg, der indførtes fra Udlandet. Men disse Forsøg ere ogsaa ofte mislykkede; det fra Udlandet indførte Qvæg havde at lide af Climaet her, og desuden vilde Foderet ikke altid convenere det. Man tør derfor antage, at Importer for Eftertiden strax ville komme til Marked for strax at forbruges. Den største Deel af det i Aar indførte Hornqvæg var allerede fedet i Rotterdam, Schiedam og Harlingen. Fra disse Stæder, skrives at man nu er ifærd med at fede 20,000 Stkr. Qvæg, der ligesaa snart som Peels Tarif er antagen, skulle forsendes til de engelske Havne. Hvormeget Jndførsten, af Qvæg fra Udlandet allerede har tiltaget i de sidste Aar, i Sammenligning med de foregaaende Aar, sees heraf: i Aaret 1844. Stude, 3,682 Stkr.; 9,782 Stkr. Køer, 1,154 - 6,502 Kalve, 53 Faar, 2,801 - 15,844 Lam, Sviin, 265 - Den hidtilværende Jndførsel af Qvæg kunde endnu ikke have nogen mærkelig Jndflydelse paa de herværende Kjød priser, men den saa meget betydende Jndførsel, saaledes som samme tilsigtes i Holland, maa ustridig nedtrykke Priserne. - Tilførslerne over Hamborg, hvilke allerede ifjor ikke vare ubetydelige, navnlig med Hensyn til Stude og Sviin, ville ligeledes tiltage stærkt, saasnart Landmændene i Hanover, Oldenburg og flere Egne erholde Vished, om at deres fedede Qvæg med Fordeel kan sælges i England.
Viborger Samler, 1846-03-28
Frankerig. Det Spørgsmaal om det bør tilstedes Embedsmænd at have Sæde i de Deputeredes Kammer, har i de senere Aar været Gienstand for Forhandlinger i dette Kammer, og det havde derfor trods sin Vigtighed tabt Nyhedens Jnteresse. Kun de i dette Spørgsmaal interesserede Embedsmænds Pirrelighed gav Debatten noget Liv, indtil Thiers reiste sig og holdt en Tale, som baade hans Venner og Fiender erklære at være en af de meest glimrende, som denne Nutidens meest aandrige Statsmand nogensinde har holdt. Jngensinde har han udtalt sig med saadan Skarphed imod den personlige Regjering og imod Regjeringens uconstitutionelle Jndflydelse. paa Valgene; ingensinde har han med saa stor Bestemthed gjentaget: "Kongen hersker, men han regierer ikke; ingensinde har han polemiseret saa directe imod Kongen, som ved denne Leilighed. Var ikke hans overordentlige Characteersmidighed saa bekiendt, saa kunde man fristes til at antage at Thiers havde opbrændt sine Skibe forganske at kaste sig i Armene paa Oppositionen. J ethvert Tilfælde staaer Thiers nu længere borte fra Ministeriet end tilforn, og han har ligeoverfor de forestaaende Valg gjort alt Muligt for at bringe det venstre Centrum nærmere til den venstre Side. Men jo meere udmærket Thiers'sTale er, siger "Børsenhalle, jo mere lider den ved at fremsætte enkelte Brudstykker deraf, vi bemærke kun at Parallelen, tagen af det engelske constitutionelle Liv, og navnligen to Hentydninger gjorde et dybt Jndtryk paa Kammeret. "Naar J Ministrene) mene, at en Repræsentativ-Regjering, saaledes som samme finder Sted i England, ikke er mulig i Frankerig, saa havde J burdet sige det i Aaret 1830; det var da Eders Pligt at belære os om at vi overgave os til en Drøm, at vi forfulgte en Skygge; thi saa havde det været langt bedre ikke at underkaste os en Revolutions Omvexling. Et Argument, som gjorde et dybt Jndtryk, var en Sammenligning imellem de Følger, hvormed Kongen af Frankerigs og Dronning Victorias Død vilde true deres Undersaatter. Jngen heftig Rystelse vilde paafølge, dersom Victoria døde, medens Frankerig, dersom det mistede sin nuværende Hersker, vilde see sig truet med Omvæltninger i Rigets Jndre og med Fiender udenfra, og hertil maatte Grunden søges, fordi man i Frankerig var vant til at see Regjeringen ligesom afspeilet i Kongens Person, og fordi man havde fjernet sig fra Repræsentativ-Regjeringen."
Viborger Samler, 1846-03-28
Saaledes omtaler Børsenhalle Thiers's Tale. Efterretningerne fra Paris (den 19de) over London omtale de ministerielle Journalers Glædesyttringer over det for Ministeriet heldige Udfald af Afstemningen, et Resultat, der vækker saa meget mere Sensation, som Thiers har erklæret sig for Remusats Forslag, mere decisivt end nogensinde for stillet sig i Spidsen for Oppositionen, og som denne Jncomptablilitetslov endog engang er forkastet ved en ministeriel Majoritet af kun 8 Stemmer. Thiers's Tale, udbryder Journ, des Deb., har bidraget meget til dette Oppositionens Nederlag; thi endnu aldrig er han fremtraadt paa en saa aaben Maade med sine Jdeer som i denne saa roste, henrivende Tale, hvori han har lagt for Dagen hvorvidt han vil drive Reformen, der skal begynde med selve Parlementet. Vi haabe, at Oversvømmelsen ingensinde meere vil stige saa høit, vi haabe dette saavel for Landet som for Thiers selv, – for denne Oppositionens Chef, som han kalder sig selv, og som han for vort Vedkommende maa forblive, saalænge han finder Behag i en saadan Post, da han som Minister kun kan ødelægge sig selv og Frankerig. Altsaa har da Frankerig, efter Thiers's Formening d. c. efter den Formening, han yttrede igaar, ingen Repræsentativ-Regjering, trods Chartet fra 1830 og Julimonarchiet; Vælgerne tilkommer det at afgjøre om de ville opoffre Orden, Fred og Frihed for Thiers's Drømme."
Viborger Samler, 1846-03-28
Paris, den 20de Marts. J Pairskammerets Møde igaar talte Montalembert, Victor Hugo og Fyrsten af Moskwa med Veltalenhed og Begeistring for den polske Nationalitets paa Tractater grundede Rettigheder. Guizot indskrænkede sig til den Erklæring, at det ikke var Julirevolutionen, der havde anerkjendt Polens Sønderlemmelse. Polens Deelinger havde Julirevolutionen forefundet som faits accomplis. De Garantier, som Tractaterne om Polen yde, havde Frankerig ikke opgivet; ligesaalidt vilde det renoncere paa sin Ret til at yde Polakkerne et Asyl. Oppositionens Rolle var i dette Anliggende let og taknemmelig; men det var ligesaa ædelmodigt, moralsk, ja endog venskabeligt imod Polakkerne – saaledes som Regjeringen - ikke at sige meere end man virkelig gjorde for dem. Villemain og Gen. Fabrier understøttede Ministerens Erklæring, hvorimod Grev Tascher trængte paa en energisk Protest til Fordeel for Kongeriget Polen og de Tractater, der sikkrede dette Riges Selvstændighed. Man siger i Paris at det største Antal af de fra Paris til Skuepladsen for Opstanden afreiste Polakker er blevet anholdt ved den preussiske og østerrigske Grændse, men at deres Personer kun foreløbig ere belagte med Arrester, da man ikke har fundet Papirer hos dem, der kunde hentyde paa deres Deeltagelse i Opstanden.
Viborger Samler, 1846-03-28
Courr. de la Moselle af 7de Marts modsiger det Rygte, at en Deel af det i Luxemburg liggende polsk preussiske Regiment skulde være deserteret og ankommet til Thionville, men bemærker derhos at Antallet af de ankommende polske Deserteurer endnu stedse er stort nok.
Viborger Samler, 1846-03-28
Jtalien. Augsb. Allg. Zeit. melder fra Neapel (d. 11te Marts: Jdag blev det den 9de undertegnede Decret publiceret, hvorved alle fremmede Manufacturvarer tilstedes Adgang i Riget til langt lavere Toldsatser. Vor Regjering har saaledes betraadt den af Sir Rob. Peel afridsede Bane for en friere Handelspolitik.
Viborger Samler, 1846-03-28
De polske Anliggender. Fra Wien meldes under 18de Marts: Da de i Paris værende polske Emigrerede have overrakt Fyrst Adam Czartoryski en Adresse, hvori de love ham, som deres naturlige Overhoved, den strengeste Lydighed og eftertrykkeligste Medvirkning med Hensyn til at efterkomme hans befalinger, og opfordre ham til at stille sig i Spidsen for deres Forbund, og da Fyrsten i sit Svar har ydet Opstanden en masse sin Roes og erklæret sin Beslutning at tjene Opstanden, med alle de til hans Disposition staaende Midler, saa har det keiserlige kongelige Hofcancellie befalet, at fratage fornævnte Fyrste, hans Gemalinde og Efterkommere Dispositionen over de dem i de k. k. Stater tilhørende Eiendomme og sammes Jndtægter m.m.
Viborger Samler, 1846-03-28
Jndenlandske Efterretninger.
Viborger Samler, 1846-03-28
Kjøbenhavn. Hs. Majestæt Dronningens Hoschef, Grev Blücher Altona, har i disse Dage overgivet sit Bo og sine Affairer til Commissariatsbehandling. (Morgp.) Berlingske Tidendes upaalidelige Pariser-Correspondent der forleden meddeelte den, allerede gjendrevne, ufordeelagtige Beretning om det skandinaviske Selskab i Pa rig" – et nu udfundet, eller rettere sagt han har angerfuld angivet sig selv i følgende bodfærdige Afbigt, som findes aftrykt i Bladet Fædrelandet, paa hvis Contoir Originalen henligger til Eftersyn. Erklæringen lyder saaledes: "Da jeg - desværre for seent – er kommen til den Overbeviisning, at den Beretning og den Dom, som er udtalt i en Artikel i "Berl. Tid." Nr. 48 over og angaaende det herværende skandinaviske Selskab, i Fremstillingen af Selskabets Historie og Tendentser er falsk og usand og eene bygget paa to utroværdige Landsmænds lognagtige og Selskabet uvedkommende Referater, byder simpel Pligt, saavel mod Selskadet som mod de enkelte Personligheder, der ere omtalte i ovenmeldte Artikel, mig uforbeholdent at nævne mig som Forfatter af Samme, idet jeg paa det hjerteligste maa beklage, hvis jeg veed min letsindige og umotiverede Fremgangsmaade har fremkaldt falske Forestillinger, hvilke jeg imidlertid haaber denne min Erklæring vil kunne ophæve. Chr. Hansen, Paris, den 9de Marts 1846. forh. Redact, af "Dagen"" Bl. Tid." henleder Opmærksomheden paa en i disse Dage udkommen, høist interessant Piece: "Breve om kirkelige Gienstande fra en Præst i Jylland til en Ven i Sjælland. Den er fremkaldt ved Hr. Pastor Giessings: Et Par Ord om de Forholde, der have fremkaldt det almindelige Ønske hos den danske Geistlighed at samles i Conventer, og om disse Conventers Formaal, og den gaaer nærmest ud paa at bekæmpe den Stræben efter at erholde en geistlig Overbestyrelse for Kirken, som Pastor Gjessing sætter i Forbindelse med dette Formaal. J høi Grad uhildet af de gængse Meninger, eiendommelig og selvstændig, udtaler Forf. sine Anskuelser imod den almindeligt anpriste geistlige Overbestyrelse, og hans Maade at fremstille og hævde dem paa, er ligesaa klar og kraftig som aandrig.
Viborger Samler, 1846-03-28
Den nylig i sit 80de Aar afdøde General Friboe, forh. Chef for Husar-Regimentet, efterlader sig en Formue af omtrent 2 Tdr. Guld, foruden to smukke Eiendomme i Kjøbenhavn og Lyngby. Naar man har sagt dette omham, har man for Størstedelen holdt hans Liigtale. Sin efterladte Formue, af hvilken dog nogle faa Livrenter skulle bestrides for Vedkommendes Levetid, har han testamenteret en Søstersøn i Holsteen, Lieut. v. Funch. (O. Th. A.)¬
Viborger Samler, 1846-03-28
J den Hensigt at modarbeide Eftertryk, der, skjøndt i høi Grad ucorrecte, dog i den sidste Tid have fundet nogen Afsætning her i Landet, har den Cottaske Boghandel, i Stuttgart, dog uden almindelig Priisforandring, efter forudgaaet Correspondance med Hr. Universitetsboghandler. And. Fred. Høst, beqvemmet sig til en meget betydelig Priisnedsættelse for Danmark. Saaledes ville blandt Andre Goethes Werke, Lommeformat, som forhen kostede 28. Rbd., fremtidig her kunne erholdes for 16 Rbd., ligesom Schillers Værker i eet stort Bind, der forhen kostede 6 Rbd. 20 s., nu faaes for 4 Rbd. 64 s. (Flypst.)
Viborger Samler, 1846-03-28
Under Overskriften: En Haarskiærer udenfor Lauget" fortæller Flyveposten Følgende: "For kort siden forsaae sig en Menig af 1ste Bataillon 3die Comp. ved uden Tilladelse at gaae bort fra Vagten, for hvilken Forseelse han af Gouvernementet blev dicteret Fængsel paa Vand og Brød i tre Dage. At denne Straf var retfærdig, derom tvivle vi ikke, men formodentlig fandt Karlens Foresatte, Capt. Tscherning, Straffen ikke stræng nok, thi han fandt sig foranlediget til at tilføie et Supplement af en temmelig usædvanlig Natur. Capitainen lod nemlig Karlen komme ned i Brandstuen. Her ventede han Synderen med en vældig Papirsax og i Overværelse af de Fleste af Compagniet gav han sig til at afklippe Karlen næsten alle Sidehaarene og noget af Pandehaarene. Dette skulde være til afskrækkende Exempel for alle Ligesindede samt til Tegn paa den Forseelse, han havde gjort sig skyldig i. skyldig i.
Viborger Samler, 1846-03-28
Jfølge Fædrelandet, gaaer det ret vel i Rødding; forTiden er der 35 Elever, og der er Udsigt til god Fremgang, naar Deeltagelsen i og udenfor Slesvig viser sig tilstrækkelig virksom og kraftig. Havde der for nogle Decennier siden bestaaet et Par slige Dannelsesanstalter i Slesvig, saa vilde man der have havt et bedre Værn mod Fortydskningen end i de siden 1810 udgivne, men slet overholdte kgl. Befalinger.
Viborger Samler, 1846-03-28
I Amtet Husum er en Bondekone i denne Tid, ved en chirurgisk Operation af Dr. Kuhlmann i Husum, bleven befriet for en 9 3/4 Pd. svær Gevært, der allerede i tyve Aar havde siddet foran paa hendes Hals. Opperationen løb meget heldig af, og Konen befinder sig, efter Omstændighederne, ret vel. (Jtzeh. Ugbl.)
Viborger Samler, 1846-03-28
Jtzeboer Ugeblad har en Correspondent=Artikel fra det Slesvigske, hvori der fra foregiven troværdige Kilder forsikkres, at Rygtet om Hertugen af Augustenborgs Udeblivelse fra den forestaaende Stænderforsamling aldeles ikke medfører Sandhed.