Ribe Stifts Adresseaviser, 1824-06-04
Den Kongelige Franske Escadre som i nogen Tid har lagt paa Kiøbenhavns Rhed, afgik Fredagen den 23de dennes til sin videre Bestemmelse. Den Franske Minister Hr. Marqvis de St. Simon som allerede for lang Tid siden have erholdt sin Regierings Tilladel, se til ombord paa samme at reise til Frankrig, benyttede Leiligheden, da Escadren først skulle begive sig til Cronstadt, at indskibe sig for at afgaae til Petersborg, saasom det Ønske at kiende denne Ruslands Hovedstad, bestemte ham til at gaae ombord paa Escadren ved dens Afseiling til Østersøen, istedet for at oppebie dens Tilbagekomst. Han agter at vende tilbage med et at denne Divisions Skibe, og opholder sig da i nogle Dage heri Staden, forinden han fortsætter sin Reise til Frankrig. I hans Fraværelse forbliver Hr. Baron de Cates her som Kongelig Fransk Carge Caffaires. J tydske Blade læses fra Neapel. Den herværende Primarlæge, kongelig Raad og Ridder A. von Schønberg er af den franske Regiering med Hensyn til hans ligesaa heldige som fuldkommen uegennyttige Helbredelse af nogle fattige Franskmænd bleven tilstillet en stor skiønt præget Guldmedaille. Det bemærkes derhos som et ikke uinteressant Bidrag til, hvorledes man paaskiønner Lægerne i Neapel, at med Undtagelse af Professor Dr. T. Ronchi, Kongens anden Livlæge, som har nyligen modtaget Constantiniordenens tredie Klasse, var den fremmede i neapolitansk Tieneste staaende Læge A. von Schønberg, den eneste i Neapel decorerte Læge. I the literary Chronicle and weekly reviem Lon son 1823 den 18de October findes en udførlig Anmeldelse af Hr. Feldborgs Denmark Delineated opSketches of the present State of that country Parts L. II. "Beskrivelser over enkelte Egnes Naturskiønhed er her" siger Rec. "behageligen blandede med en Forskiellighed af historiske og biographiske Efterretninger; disse sidste danne egentligen Værkets Hovedtræk, og kunne ikke andet end giøre det behageligt for Fleerheden af Læsere." Rec. har forudskikket nogle almindelige bemærkninger om den danske Litteratur. Det er synderligt siger han: "at Danmarks Sprog ikke har været mere en Gienstand for vore Forskninger, da vi skylde det saa mange endnu blandt os brugelige Ord, saa dets Studium ikke kunde andet en væsentligen hielpe de engelske Etymologers og Grammatikers Undersøgelser. Men det er ogsaa værdt at dyrke det, for at blive bekiendt med adskillige af dets Forfattere, hvilke, om de end neppe kunne regnes til disse store Mester=Aander i den europæiske Litteratur, hvis Navne ere giængse i hvert et Land, som Ord til Hverdags brug, dog hæve sig langt over Middelmaadighed, og have mange Fordringer paa vores Opmærksomhed og Beundring. Den danske Literaturs Skatte ere leilighedsviis blevne giennemsøgte for at oplyse Nordens Mythologi, men ikke har man hidtil taget vedbørlig Notits af denne Nations moderne og med os samtidige Literatur. Holbergs og Evalds Navne kunde allene være tilstrækkelige til at kaste en Glands over de danske Muser, og mellem de levende Forfattere kunne nævnes: Pram, Rabbek, Baggesen, Oehlenschlager, Jngemann o. s. v. alle værdige den Navnkundighed, de have erholdt i det nordlige Europa, og som fortiene bedre at blive kiendte og studerede iblandt os.