JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-06-14
J Viborger Samler af 9de Juni læses følgende I. Det Luftsyn, som var 2den Paaskedag sidst lyden, og som har opvakt saa mange frygtelige Begreber hos Almuen, har jeg seet mange Gange før, nemlig: 1796 den 8de April, 1798 d. 13de Juni, 1800 d. 17de Juni, 1802 s. 21de Marts, 1804. d. 7de Febr. og 12te Maj, 1806 d. 20de April, 1816 d. 18de Febr. og 12te April. Alle disse Gange var der Biesole (eller paa Tydsk: Neben Sønnen) tilligemed mange Ringe paa Himlen, som gjennemskjærer hverandre, og paa hver Sted som de gjennemskjærer hverandre, er der en Biesoel. Ligesaadan var det i Aar 2den Paaskedag, og ligesaadanne Følger og Virkninger i Aar som de andre Aar af dette Luftsyn har været, nemlig: Storm, Hagel, skarpe Vinde, haard Nattefrost, og andet ubehageligt Veirligt for Planteriget, som begynder 2 a 3 Dage efter Luftsynet og pleier at vedvare 8 a 4 Uger. Dette Syn sees altid i Febr., Marts April, Mai og Juni, men meget sjelden efter Sommer-Soelhverv. Det er Beviis nok at det har sin Aarsag af Luftens Kulde, og jeg har læst, at det er smaa cylindriske Hagelkorn, hvori Solen afbilder sig som i et Speil; thi naar Luften er ret opvarmet sees det ikke. Det er ingen Advarsel om Krig, Pest, Hunger eller andre Landeplager; men om haardt og ubehageligt Veir. og vil altid, naar det sees, være Forbud om det samme. - Løvel Skole ved Viborg 1817. - J.J. Frisenberg. 2. J Anledning af Anmeldelsen af de 2de Gange Fuldmaane i Mai Maaned 1817 udi No. 64 i Viborg Samler. - Det skeer ofte, at der er 2de Fuldmaaner udi een Maaned, og om ikke saa just i Mai Maaned, saa dog i andre Maaneder; men dog seer jeg i Almanakken for 1768, at da var der og 2de Gange Fuldmaane i Mai Maaned, nemlig: d. 2den Mai Kl. 1, 19. Min. Formiddag, og d. 31te Mai Kl. 3, 56 Min. Eftermiddag. Det skeer hver 3die Aar, for Exempel 1811 d. 2den og 31te October, 1814 d. 1ste og 30te August, og det vil skee 1819 baade 1ste Decbr. og 31te Decbr. - Ligeledes er det med Nyemaane, f. Ex. 1807 baade d. 1ste og 31te October og 1810 d. 1ste og 31te Juli, og 1813 d. 1ste og d. 30te April, og 1815 baade d. 1ste og d. 30te Novbr. - Der skeer intet Nyt under Solen siger Salomon - Man tænker ikke hvorledes det er for tilgaaet, Præd. 1, 9, 11 Vers. - Løvel Skole ved Viborg, den 6te Juni 1817. – J.J. Frisenberg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-06-14
Kjøbenhavns Børs d. 13 Junii. Cours. Hamb. 2 M. 465, a vista 478. Amsterdam 2 M. 420, a vista - . London 2 M. 19 Rbdlr. 72 s. Paris 2 M. - . Spec. 485. Specier solgtes til 29 Rbmk. 6 s., for Committeesedler blev givet (med Rente) 97 pr. 100; Oblig. 82 1/2 a 83. Norske Rbksedler 22 1/2. Dito Species. 19 1/2. Svenske Sedler 8 Mk. 2 s. - Disconto 10 PC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-06-14
Blandede Efterretninger. Ved Resolution af 17de Mai d. A. har Hs. Maj. Kongen naadigst behaget at bestemme, hvorledes der skal forholdes og hvad der bliver at lagt tage ved Bispevielser i Norge. Biskopperne skulle til deres Embede indvies af Biskoppen over Aggershuus Stift, i Norges Hovedstad Christiania, i Vor Frelseres Kirke, i Stiftsprovstens og 5 Sognepræsters Overværelse. Biskoppen over Aggershuus Stift skal indvies af Biskoppen over Trondhjems Stift. (Efter Norsk Rigstid.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-06-14
J den Norske Rigstidende af 4de Juni læses en Sevelse fra Stockholm, dat. 19 Maj. d. A., af følgende Jndhold: "Ved en naadigst Kongel. Forordning af 30te April sidstleden er Salg af tilberedt Kaffe og Brug af forskjellige Slags Viin og Liqueurer forbudt. Jfølge den 1ste §. skal med 1ste October næstkommende alt Salg, Udskjenkning og Fortæring af tilberedt Kaffe i Kieldere, Værtshuse, Spiseqvarterer, Kaffehuse, og Kroer, samt andre offentlige Steder, saasom Markeder og Auctioner i Stæder og paa Landet, være forbudt under Mulct af 10 Rdl. saavel for Sælger som Kjøber. For at forekomme Jllusion af Lovbudet er der bestemt, at det Samme skal gjælde om alle konstige Tilberedninger, som i Lugt og Smag ligne Kaffe. Den anden §. gaaer for sit Vedkommende videre, i det den fra første Januar næstkommende Aar forbyder al Forbrug og Salg af saadanne udenlandske Viinsorter, som forekommer under Navn af Champagne, Bourgogne, Canarie, Malvoister, Palmee, Cap eller TocaterViin, og ligeledes af alle fremmede Liqueurer og Sprit, udenlandsk Brændeviin, Most og fremmede Ølsorter. Overtræderen heraf straffes første Gang med 16 Rdl. 2 Mk. og siden 50 Rdl., der ligeledes erlægges af Værter, Sælgere og Kjøbere sær- Hs. Majestæt Kongen erholdt nylig af skilt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-06-14
Kronprindsen en i Berlin forfærdiget og over Stralsund hidkommen Kareet til Foræring. Den varderes til 6000 Rdl. Kongen lod Kronprindsens Staldmester, Oberstlieutenant Flichet, ved Afleveringen tilstille en Gulddaase og en Brillantring.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-06-14
Den nyligen afdøde Maler, Tegner, Kobberstikker og Kobberætser J. H. Lips var født 1758 i Klothen, ikke langt fra Zürich, og i Begyndelsen, bestemt til Landsbybarberer, hvilket hans Fader var, og siden til Landmand. Men da han røbede et godt Hoved, gav den derværende Præst ham nogen Underviisning i det latinske Sprog, i Historie og Mythologie. Jmidlertid udviklede hans Tilbøielighed til Tegning sig i den Grad, at man agtede at sætte ham i Lære hos den berømte Kobberstikker Schellenberg, men som begierte 200 Gylden i Lærepenge: en Sum, som hans Forældre umueligen kunde tilveiebringe. Nu skulde Lips virkeligen være Barberer, da Lavater, der faae Beviser paa Drengens Anlæg, og paa Grund deraf erklærede, at han engang vilde blive een af de største Kobberstikkere, tog sig af hans Undervisning. Nu leverede Lips strax i det første Aar ganske fortrinlige Plader. Hans Forsøg i Olie malerie vare ikke mindre heldige, og Kiendere kunde neppe bestemme til hvilken Konst han havde meest Genie, enten til Malerie eller Kobberstikning. Lavater betiente sig, som forhen anført, af den unge Konstner ved Udgaven af sine physiognomiske Fragmenter. Da dette Arbeide var færdigt, gik Lips til Rom, for end fuldkomnere at uddanne sig der. Efter sin Hjemkomst blev han ansat som Professor i Tegnekonsten i Weimar, men han forlod kort Tid derefter denne Post, og vendte tilbage til sin Fødeby. Hans talrige Værker i Kobberstikkerkonsten ere udbredte over hele Europa, og vidne om, at han var een af de største Konstnere, som den nyere Tid kan opvise i dette Fag.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-06-14
J Joh. Ludv. Klübers Acten des Wiener Kongresse læses et Udkast til et mærkværdigt adeligt Selskab, Kjæden kaldet, dateret d. 10 Jan. 1815. Det fører til Motto et Sted af Ulrich v. Hutten, hvori spørges: Udi et Virtus Germanorum, Ubi illa omnibus nationibus cognita, omnibus populis decantara fortitude nostra? J Jndledningen hedder det: at de fra alle Egne i Tydskland paa Kongressen forsamlede Adelige havde stiftet en venskabelig Forbindelse, og at i Betragtning af at Adelen kun da kan opfylde sin Bestemmelse, naar den er den ædleste de, den Stand i Staten, der ved Hoved og Hjerte, ved fortrinlig Dannelse og Grundsætninger udmærker sig fra de øvrige Stænder, have Undertegnede sluttet et Forbund, hvis Formaal ikke er andet end, ved en nøiere Forbindelse blandt den tydske Adel at virke til Standens høiere Dannelse. Alt hvad der har Hrusyn til Religion og Statsforfatning ligger uden for Selskabets Virkekreds. Dets Formaal er kun reent sædeligt. Derpaa anføres Grundsætningerne og Betingelserne for dette Selskab. Det lover at være Statsforfatningen tro og huld, og med de øvrige Stænder at opfylde alle patriotiske Pligter. Det vil en virke med Fordeel paa den tydske Adels sædelige og videnskabelige Forbedring, og ved at forøge dens indere Værd, gjøre den end værdigere til det Trin, der indrømmes den. Selskabet skal være udbredt over hele Tydskland; Oldefædres gamle Gjæstfrihed skal indføres, den tydske Adels sande ældgamle Riddersind love Medlemmerne at vække og bevare; ved skriftlige Arbeider skal der virkes til, at Adelen desto sikkrere opfylder sin oprindelige Bestemmelse, at være den første Stand, i Staten, til samme Maal skal der arbeides ved den unge Adels Opdragelse; hvert Aar skal der paa bestemte Dage holdes visse Fester til Erindring om henvundne skjønne Tider, og sande, store og ædle Mænd fra Fortiden. Selskabet inddeles i visse Kredsafdelinger, der ikke rette sig efter Tydsklands politiske Geographie. Disse skulle igjen deles i visse Districter, hvoraf hvert skal hedde Gau. Saavel hver Kreds som hver Gau skal have sin Forstander.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-06-14
J Baltimoreavisen læses følgende Kundgjørelse: "Tydskere til Leie. Det hollandske Skib Johanne, Capt. Blinker, er ankommet hertil og ligger ved Wirgmans Verft. Blandt de Personer, som endnu ere ombord, og som ønske at leie sig bort for Betalingen af deres Reiseomkostninger, ere følgende ugifte Personer: Tvende duelige Grovsmede, en Rebslager, en Garver, en smuk Apotheker, tre Skrædere, en god Kok, og adskillige andre unge Mennesker, som kunne bruges til Opvartning &c.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-06-14
Blandt de, som have Familie, ere nogle Gartnere og Vævere, en Sukkerbager, en Murer, to Sned kere, en Møller, en Bager, adskillige Landfolk og andre Professionister, samt et Par ret smukke Fruentimre. Man henvender sig derom til Mægler John Bolte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-06-14
Jblandt de Piecer, som ere udkomne i Tydskland med Hensyn paa Conjuncturerne ved Elben i Aarene 1813 og 1814 og de politiske og militaire Gjenstande i hvilke Danmark har fundet sig indviklet, er endelig i Berlin udkommet En under Tittel, Feltzug in Mecklenburg und Holstein im Jahr 1813, som, skreven med historisk Sandhed og i en passende, anstændig Tone, udmærker sig ganske fra det, som man har været vant til at læse om disse Tider. Uden al Tvivler denne liden Bog, som er at faae her i Kjøbenhavn hos Boghandler Brummer, skreven af en meget bekjendt hannoversk General, eller i det mindste under hans Veiledning, og man har forlænge siden vidst at General W. agtede at udgive denne Campagne og at fremstille de Vanskeligheder, som fra høiere Steder vare ham lagte i Veien og tvang ham til at spille en passivere Rolle end han var bestemt til i hine Aar. Vel indeholder Bogen enkelte Urigtigheder, som vanskeligen ere at undgaae, naar man ei seer, eller har kunnet see alle Ting med egne Øine; men her opdages i det mindste ikke det Forsæt at ville digte og fordreie Tildragelser, hvilket falder næsten alle andre udkomne Skrifter til Last, som have omhandlet disse Tiders Tildragelser. Jøvrigt ere vi beføiede til at kundgjøre, at om kort Tid vil udkomme et Værk over samme Gienstand ved en Øievidne værende dansk Stabs=Officier, som vil kaste megen Lys paa den samme Epoke og hielpe til at rette det, som i bemeldte Skrift maatte være urigtigt anført.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-06-14
Bekjendtgjørelse. Ved Flytningen fra Nytorv til Kjøbmager gaden er tabt af en Vogn B. Fabri TThesaureruditionis scholasticæ &c., T. 2. Skulde Nogen have fundet denne Bog, saa behage han, mod en Douceur, at tilbagelevere den paa store Kjøbmager gaden No. 67, 1ste Sahl, hos dette Blads Udgiver. J Tilfælde af, at Nogen har kjøbt den, som gammelt Papir, er man villig at erstatte ham det Dobbelte af Papirets Værdie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-06-14
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-06-17
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Dagvorom Fjortende Aargang. No. 48. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 17 Juni 1817. Over Johan Frederik Lindencrone. O! hvor stort et Tab er en tabt Ven! Farvel, min Jonathan, Cullin. Synk med Andagt, stille Taare, paa den Hedengangnes Baare! Lyd ej, Sorgens Vaandeskrig, ved den Ædles kolde Liig, Støvet sank i rolig Slummer: Aanden steeg fra Tant og Kummer. Hver, som sørger, løft dit Øje opad, opad, mod det Høie. Fæld ei Taarer for et Slør, Og hvad meer er Det, som døer, Opad, opad, løft dit Hjerte, Livet hist er uden Smerte. Den, som her sit Mønster ærer, gudhengiven Korset bærer. og med Tak, hvert Aandedrag, nyder Livets klare Dag: Den kan gjennem Sløret smile, ved at øine Gravens Hvile.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-06-17
Den, som, fra sit Væsens Morgen, stræbte kun, at lette Sorgen; Den, som, halvt i Dødens Favn, lindred Veemod, stifted Gavn: Den - o! foldig fuldt forvisset. Den gaaer ind til Glæde hisset. Blik mod Lysets høje Fjerne, over Maane, Sol og Stierne, hæv dig, Aand, af Sløret ud, opad, mod dit Udspring: Gud! Der skal du, bag Stierners Bue, Ham, vi tabte, herlig skue. Fatted du hans store Hjerte, blidt i Fryd, og kjekt i Smerte; fatted du dets Himmelto ved hans Daad og Haab og Troo! da vil et Nu dig lære, hvor lyksalig han maa være. Mørket svinder; Lyset vinker; Ledestjernen kjærligt blinker: ikkun Støvet faaer en Grav. Livet døer ei. Gud det gav, Ham, vi elsked her med Varme, skal vi saligt hist omarme. Derfor Fred med Støvets Slummer, gjemt fra Jordens Tant og Kummer, Derfor skue, bag Ætherblaa, Ham med Stiernekronen paa Derfor stræbe vi herneden. op mod Himmel=Kjærligheden! Svendborg, den 11te Junii 1817. Haste. Figursalen paa Charlottenborg. (Fortsat, see No. 36.)De to Fauner. I den Fortegnelse over Academiets Konstværk, der udkom 1799, kaldes disse to Fauner, et Slags Skovgader. Denne Benævnelse lader sig ikke bedre berigtige end ved at anføre her hvad Ramdohr anfører om Fauners Characteer i Almindelighed. Jeg har allerede anført, siger han, den ugrundede Forskjel man sædvanligen gjør paa Fanner og Satyrer. Hr. Hofr. Heyne har, som mig tykkes, nigjendriveligt godtgjort, at Faun er det græske Navn paa Satyren. Faunernes almindelige Characteer er landlig Enfoldighed og uforfinet Natur: Det meest paafaldende Bestemmelsestegn ere spidse Øren og Gedehalen; ligeledes Vorter under Kinden (hvilke imidlertid ere sjeldne paa de udlere Figurer), hvilke de sandsynligviis maa takke raa Menneskers Beklædning med Dyrehuder for. Men ingen Forestillingsmaade blandt Antikerne er mig bekjendt, som de gamle Konstnere paa saa mangfoldige Maader have modificeret, ligge fra den fraa Bondeagtighed indtil den landlige Troskyldig heds Gracte. Fannen i Florenz og Fannen i Capitol synes neppe at være Væsener af een Art. Den sidste er imidlertid den, hvis Characteer og Stilling oftest ere blevne gjentagne, og om den og dens Staldbrødre gielder hvad Winkelmann siger: da der i Rom findes over 30 Statuer af unge Satyrer eller Fauner, der ligne hverandre i Stilling og Gebærder, saa er det troligt, at Originalen, til disse Figurer har været den berømte Satyr af Praxiteles. - Heyne yttrer den Formodning, at dette Slags Fanner kunde være Copier efter Protogenes's Malerie, en paa en Søile hvilende Satir med en Fløite i Haanden, af Anapavomenos.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-06-17
Paa den capitolske Satyr passer imidlertid det andet af Winkelmann anførte Vidnesbyrd, at der blandt de unge Fauner findes saa skjønne, at de kunne forvexles med Bacchus. (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-06-17
Jydland, et Land, hvis Beboere igjennem hele Aarhundreder, have hævdet Skikke og Dyder, der indtil denne Dag gjøre dem mærkværdige og hæderlige, burde ene benævnes ved sit rette Navn. Om Navnet Jydland kommer af Navnet Jyder, skal jeg ikke forvist kunne sige, men at Jyder komme af Jydland, det er umodsigeligt. Maaskee ere begge Ord lige gamle og have een og samme Oprindelse; og saafald stemmer det dog bedre, at skrive Jyder og Jydland end Jyder og Jylland, efter hvilken sidste Benævnelse, man fristes til at troe, at Beboerne burde hedde Jyllinger, hvilket Formindskelsesnavn de hverken i physisk eller moralsk Henseende fortjene. Jndsenderen heraf ønsker derfor, at Alle ville skrive Jydland, ligesom de allerede skrive Jyder, og erindre hiin gamle Digters Ord: de stridbare Jyder sidst ude i Norden, var aldrig de sidste til Kampenes Torden"u ligesom ogsaa vor nyere Digter, der siger: til Jydlands Kyst igjen jeg seiler, thi Jydland er et herligt Land, hvilke sidste Ord ere mere sande, end man i Almindelighed troer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-06-17
En Dansk Mands Efterretning om Øen St. Helena.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-06-17
En dansk Mand, som i Aaret 1736 gjorde med det asiatiske Compagnies Skib, Kongen af Danmark, en Reise til China, leverer i sin haandskrevne Beskrivelse over denne Reise følgende Efterretning om Øen St. Helena, Napoleon Bonapartes nærværende Opholdsted. Eilandet St. Helena, siger han, tilhører de Engelske. Henimod Aften kom vi ind under Land og Capitainen styrede vor Chaloup med en Styrmand, som af Gouverneurerne havde faaet Tilladelse at lægge med Skibet. an under Citadellet. Jndtil vi havde faaet denne Tilladelse formeente eet af Batterierne os, ved et Signal af to Canonskud, at gaae videre, og vi maatte lade vort Anker falde. Men da vi ufortøvet igjen fik Tilladelse at lette, løb vi under Citadellet, hvor vi saae for os ankomne 3 engelske Skibe og 1 fransk. Vi saluterede Fæstningen med 7 Canonskud, hvilke igien bleve besvarede med ligesaa mange. En Hollandsk Flaade passerede Landet; den hilsede Citadellet med 9 Skud, som bleve besvarede med 26. Næste Dag kom under Land et engelsk Skib, som tillige med os var i Canton for at handle, men det havde mistet sin store Mast, begge Ræer og Stænger, og blev af vore og de andre Folk boxeret ind i Havnen. Den er et meget høit og klippefuldt Land, og her og der imellem Fjeldene rigeligt forsynet med Græs og grønne Urter. For de Søfarende er det en herlig Forfriskningsplads. Vi fik her de deligste Stude, som vi ikke allene benyttede dagligen under vort Ophold der, men hvoraf vi endog førte 6 Stykker levende med os, tilligemed adskillige Storke, som vi i nogle Uger havde til Underholdning. Vi kjøbte der ogsaa nogle Faar, Citroner, og gode Æbler, saavelsom Lemoner, der kunde faaes her forgodt Kjøb. Men af Grønt var Alting dyrt det, som kunde haves billigst, var Kaal. En Bouteille engelsk Øl, der baade var bedsk og velaldrende, kunde kjøbes for 2 Mk. 4 s. dansk Mynt. Citadellet har en Gouverneur, og er baade af Naturen og Arbeide heel stærkt og vel anlagt imellem to høie Fielde, som ganske indelukke den slette Dal ved en nogle Alen tyk Muur, der er 200 Skridt og derover i Længden. Denne Muur er forsynet med 36, 12 og 4 pundige Canoner i Hobetal. Ovenpaa Muren staaer en prægtig Lystgaard, hvor Gouverneuren residerer. Ved Siden nedenfor er anlagt en smuk Lysthauge, med Lystgange og hvælvede Alleer, og saaledes indrettet, at de høie Fielde ved subtille Render vande den, thi Regn er meget rax her. J denne Hauge kan enhver frit gaae ind og indaande Urternes Vellugt. Jnden for Castelsporten, som med stærk Vagt er besat, gaaer man op af Gaden, hvor man paa begge Sider seer ret vel opførte Gaarde, allene de Søfarende, til Nytte, og kunne samme af deres Eiere faaes til Leie af hvo, som lyster. Mad paa sin Engelsk, raadt og blodigt lavet, kan vel i Logien bekommes, men et ganske tarveligt Maaltid koster 6 Mk.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-06-17
Den Drik, som her baade Fruentimmer og Mandkjønnet nyde, er bart Vand. Viin eller Brød faaes ikke uden med det Provisionsskib, som eengang aarligen fra Engelland did bliver henskikket; men Fisk findes her i Mængde, især en Sort Makrel, som vore Folk paa Skibet i een Nat kunde drage i Hobetal. Disse ere meget hidsige, thi saasnart Nogen æder deres Kjød, bliver han i Ansigtet og paa sit ganske Legeme saa brændende og rød, som en Chineser, naar han har drukket for meget Samson. Det er forunderligt, ja for MenneskeBegrebet fast utroligt, at høre tale om de brede Veie, som langs med Siderne, skjøns op ad de høie Fielde ere anlagte, hvor op og ned igjennem Landets Folk kan ride og kjøre. Øverst paa disse Bjerge boe mange Familier, men paa Pynterne ud mod Søen er der anlagt Batterier og opreist Flagstokke, hvorfra paa en Times Tid hele Landet kan vide ved Signal af Flage, ei allene om der er Skibe i Sigte, men og hvad Flag de føre og hvilke Landsmænd de ere. Saasnart vi havde forsynet os med færsk Vand, lettede vi d. 14 Maji og fortsatte videre vor Reise. Om Brasiliens nyeste Tilstand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-06-17
Udgiveren iler med at bekjendtgjøre efterstaaende Skrivelse fra en værdig Religionslærer, og uagtet denne helst ønskede at blive ubekjendt, har han dog for Sagens Fremmes Skyld, troet at burde nævne den første Ædle, som i Gierning viser Deeltagelse i en ulykkelig Medbroders tunge Lod. Udgiveren haaber, at dette skjønne Exempel ikke vil savne Efterfølgere, og uagtet han intet videre kjender til den Hielpsøgende end hvad han i en Samtale med ham har erfaret, staaer han dog i den Formening, at alle udvortes Kiendetegn paa uforskyldt Modgang maatte bedrage, om denne Ulykkelige, fra et fordums Søsterland, ikke skulde være sine danske Medbrødres Understøttelse værdig. Inderlig bevæget blev mit Hjerte ved i No. 46 af Nyeste Skilderie af Kjøbenhaun at læse den ulykkelige Mands Bøn til den Danske Nation om et Laan af 500 Specier. Som Ulykkelig, og især som ulykkelig Normand, har han Krav paa enhver ædel og formuende Dansk Mands Medlidenhed og Hjelp. Jeg har ikke Formue nok til at laane ham 500 Specier; men vil et bekjendt Handelshuus i Kjøbenhavn, f. Ex. Ryberg, eller en agtet og for Redelighed og Menneskekierlighed bekjendtEmbedmand i Kjøbenhaun, antage sig Ham og hans Sag, og offentlig under sit Navn eller Firma indbyde til Deeltagelse i det forlangte Laan, efter selv at have befunden Manden og hans Forfatning overeenstemmende med hans Beskrivelse i Skilderiet, saa forpligter jeg mig til at laane 25 Danske Specier, som ere alle dem jeg for nærværende Tid eier, og for Øjeblikket kan bringe til Veie.""Jeg haaber at et Handelshuus eller en Mand af ovenmeldte Egenskaber tager sig af den Ulykkeliges Sag, saa man kan have Sikkerhed for, at man ikke kaster sine Penge i Havet; men at de anvendes til sandt Gavn, ogsaa vil der vel findes saa mange Danske, i den arme Normands Uheld deeltagende Hjerter, at det forlangte Laan kan udredes. Assens, d. 12 Junii 1817. Hornsyld, Sognepræst i Assens i Fyen. E. Sk. Hvis et agtet, bekjendt solid Handelshuus, eller en bekiendt reel Mand af en publik Characteer, gjør mig den Ære, at melde mig, at det omtalte Laan kan komme istand og Manden virkelig blive hjulpen, naar mit i dette Brev lovede Laan af 25 Specier kommer til saa skal jeg næste Agepost, efter at jeg har modtaget et saadant Brev fra en saadan Mand, samt Addressen hvor Pengene skal sendes, seende disse. Hornsyld.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-06-17
Indenlandske Efterretninger. Det har behaget Hans Majestæt Kongen, under 30te April, efter Cancelliets derom allerunderdanigst gjorte Forestilling, allernaadigst at be myndige Gields-Commissionen i Kjøbenhavn til at behandle og paakiende alle under Kjøbenhavns Jurisdiction forefaldende Gields=Sager, der ikke angaae en større Summa end 20 Rbdlr. Sølvværdie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-06-17
Placat. Overeensstemmende med Cancellie-Placaten af 28de Febr. d. A., og flere Anordninger, seer jeg mig foranlediget til, forsaavidt KystpolitieDistricterne angaaer, at bekjendtgjøre følgende til alle Vedkommendes Efterretning: I. Det er under Mulct fra 10 til 50 Rbdlr. S. V. forbudet, at lægge an med noget Fartøi eller gaae fra Land, indtage Gods eller Personer og i Almindelighed losse eller landsætte uden forde almindelige Toldsteder, Færgesteder eller Fiskerleier, med mindre Havsnød, Mangel af Proviant og deslige maatte gjøre en Undtagelse fornøden.