JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-01-22
Doctor Gottsche tilføier fremdeles, at Hs. Høiærværdighed Hr. Prof. Müller, som Litteraturtidendens Redacteur vel et Bogen for en mueligst paalidelig Recension. J den Anledning indrømmer jeg med Fornøielse, ifølge den sande Agtelse jeg har for min agtværdige og almeenelskeede Lærer, at Prof. Müller gjerne vil være Borgen for en mueligst paalidelig Recension, men jeg troer, at dette mueligst er særdeles relativt, og afhængende af Hs. Høiærværdigheds mange vigtige Kaldsforretninger. Denne min Mening synes at stadfæstes ved flere Antikritiker, f. Ex. Hofboghandler Beckens Antikritik i Literaturtidendens No. 21. (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-01-22
Jndenlandske Efterretninger. J Jen. Liter. Zeit. Septbr. 1821, roses den tydske Oversættelse af C. Bastholms Efterretninger til Kundskab om Mennesket &c. Rec siger: Da det Danske hører til det i Tydskland, mindst bekjendte Sprog, saa var denne Oversættelse et ganske fortjenstligt Foretagende. Man finder deri Frugterne af en virkelig uhyre Læsning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-01-22
Efter Professor Ditmars Veirspaadomme, for 1822, vil der i den tredie Uge af Januar falde tykke Skyer fra Vesten med Regn, som igien vil afløses af klart Veir og Solskin. Nattefrosten vil binde hvad Solen om Dagen optøer. J den fjerde Uge vil Sydvest- og Sydost med Øst og Nordvind frembringe ustadigt Veir. – J den første Halvdeel af Februar ville Nætterne være kolde og paa enkelte Steder falde megen Snee, med afvexlende kolde Østenvinde og Lufttræk fra Jndvest. J den anden Deel af denne Maaned vil Solen være meest tilsyne om Eftermiddagen, og i de sidste otte Dage vil Luften være taget og Regn indtræffe; men i det Hele vil man faae flere behagelige end ubehagelige Dage. Marts vil begynde med Nattefrost og tyk Luft om Morgenen, hvilket vil vare til henimod Middag. Jndtil den 8de Marts vil en tyk Taage dække Solens Opgang, der vil ogsaa falde stærk Riim.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-01-22
den næste Uge vil Vinden fra Sydost og Vest medbringe mildere Luft og Regn. J Slutningen af denne Maaned vil Vaaren begynde (i de fleste tydske Lande). J de varmere Lande vil man til Paaskefesten have tidligen udsprungne Blomster. Hr. Suhrs Panorama af Kjøbenhavn, som i denne Tid forevises i Hamborg, har overordentligt stort Tilløb. Hamborgerne kunne ikke blive mætte af at see det, og der gives Adskillige, der have taget det ti Gange efter hverandre i Øiesyn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-01-22
Vor Hovedstad vises fra fire forskjellige Sider, nemlig fra Østergaden, Kongens Nytorv, Amalienborg og Toldboden. Man seer her mange Originaler, som Hr. Suhr under sit Ophold i Kjøbenhavn for to Aar siden har tegnet efter Naturen. For Kjøbenhavnere er det især interessant at gjenkjende her saa mange Udmærkede blandt deres Landsmænd.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-01-22
Baggesen har under sit Ophold i Paris leveret adskillige aandrige Skrifter paa Fransk, blandt andre Abeille, som ere blevne optagne der med stort bifald.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-01-22
Odense, d. 18 Jan. Baade her i Byen og andensteds, endog i Mariboe, har Man have meget travlt med at forkynde en Spaadom, hvorefter Verden skulde være forgaaet i Tirsdags; men hverken paa Himmelen eller Jorden faaes noget Tegn dertil, og det er virkelig ubegribeligt hvorledes slige Urimeligheder, efter saa ofte at være gjorte tilskamme, endnu kunne finde, Man vil ikke sige Tiltroe, men blot Udbredere, hvorved de komme saavidt omkring. - Den forhen omtalte selvgjorte Prædikant fra Skanderborg er, efter Øvrighedens Ordre, nylig paagrebet i Wibye paa Hindsholm, og derfra den 9 dennes indbragt her til Odense Arrest, hvor han nu tiltales som den, der skal have søgt at udbrede sværmeriske Jdeer iblandt Almuen. - Ved den orcanagtige Storm af Nordvest sidstleden steg Vandet i Canalen her ved Odense 4 Fod over sine sædvanlige Bredder og oversvømmede alle omkringliggende Enge. Det høieste Vand her ellers mindes har eengang et Foraar været 3 Fod. Med samme indfandt sig igjen Frost, men efterat denne den 17de i Morgenstunden havde naaet 5 Grader, gik Vinden igien sydlig, bragte Haal og Snee, som idag igien svandt med Tøe og det sædvanlige Slud. - Der vil sandsynligen endnu følge meere Uveir førend den sydvestlige saa dunstsvangre Horizont bliver renset, og Vinden fæster sig i det modsatte Hiørne, som maae engang blive følgen; men naar maaske mod Nye maane, eller først mod Jevndøgn. Noget om Aalborg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-01-22
(Fra ældre og nyere Tider.) 1) Aalborg i gamle Dage. Staden, Aalborg, den vigtigste næst Kjøbenhavn i de danske Stater, bestod i Førstningen kun af nogle uanseelige Fiskerhytter, hvad Aar den er bygt vides ikke. For omtrent 700 Aar siden var Staden, saa ubetydelig, at, da den i Feide Tider skulle anskaffe et vis Antal Roerskibe til Rigets Tieneste, leverede Randers næsten dobbelt saamange. J Aaret 1501 afbrændte Byen ganske, og allerede igjen i Aaret 1630, overgik den en forskrækkelig Jldebrand. Den største Deel af den atter opbygte Stad lagdes da paa nye i Aske, og saaledes var Aalborg i hine Tider hjemsøgt af Jldsvaade; hvorimod i vore Dage, Forsynet har holdet sin beskiær mende Haand over Staden. – J den saakaldte Grevens Feide, Aar 1534, var Aalborg atter underkastet den grueligste Skjebne. Den bekjendte Skipper Clemen (eller som han hos Holberg kaldes: Commandeur Clement, havde ved det af ham foranstaltede Oprør, derinde befæstet sig, hvilket foranledigede at Kong Christian den Tredie befalede Feldtherren Johan Rantzau og Erich Banner at rykke ind i Jylland, forat dæmpe Oprøret, og med stormende Haand, indtage Staden. Disse tappre Mænd opfyldte fuldkomment deres Herres Befaling; Staden blev indtaget, og alle mandlige Jndbyggere maatte falde for Sværdet. Stifteren til denne Ulykke, Skipper Clement, søgte at undflye, men en Bonde ved Navn Jesper Rimand fra Byen Stor Worde, greb ham udenfor Østerport og bragte ham fangen tilbage. For dette Heltestykke fik samme Bonde sin Gaard fri, for sig og sin Familie. – Naar Historien melder, at Byen blev indtaget med stormende Haand, kunde man have al Grund til at formode, at samme engang har været befæstet. Jmidlertid veed man desangaaende intet eller formaaer dertil at finde mindste Tegn. Tingen forholder sig derfor sandsynlig saaledes: at de mange Bønder, som da i Byen vare forsamlede, vel ei kunde rummes paa det lille Aalborghuus Slot, og derfor en stor Deel har været i Byen, med hvilke den Kongelige Armee da først maae have havt en Dyst. Slottet var da nyelig af Skipper Clement bleven frataget Peder Lykke, som da var Leynsmand derinde, og var det den Tid velforsynet med Volde og dybe Grave. Jmidlertid er samme bleven indtaget, hvorpaa Clement har søgt at redde sig med Flugten. Naar Aalborghuus Slot er bygt vides ikke. Lehnsmændene residerede der fra første Tid indtil Souverainiteten, da det i en Tidsrum af 40 Aar, var øde og ubebygt. Omsider bleve Vol denne sløifede, Haven anlagt, og nu beboes Slottet af Stiftbefalingsmanden og Amtsforvalteren.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-01-22
Foruden dette Slot var der endnu længere tilbage i Tiden et andet gammelt Slot alleryderst i den østre og søndre Kant af St. Budolphi Sogn, beliggende ved Gammel-Mølle. J Christian den Andens Tid maa dette Slot have været til, thi det befindes at samme Konge skrev til Lehns manden der paa Stedet: "at han skulde sælge Tolderens Gaard, beliggende i Brandstrup Gaden (den Tid den nederste Ende af Skolegaden, der strækker sig ned til Møllerdammen, ved det gamle Slot, for den Gield han var Kronen skyldig. Hvor dette Slot fordum har staaet er nu opført andre Bygninger; den meeste Plads bruges ellers til Have, og for nogle Aar siden kaldte man Eieren af denne Have, Podemesteren paa Slottet. Man skal i bemeldte Have, ved at grave deri, have fundet mangfoldige hugne Kamp og Muursteen." (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-01-22
Blandede Efterretninger. J det svenske Agerdyrkningsacademies Annaler, har Dr. J. C. Bayrhammer ladet bekjendtgjøre, at Kongen af Sverrig i sin egen Hauge i Rosers berg 1819 har ladet dyrke en stor Mængde af et Slags Vikker, som nu i Sverrig under Navn af Caffe Stragel (Astragalus bacticus L.) almindeligen blandes i Caffe, og hvorved en betydelig Deel af denne Artikel nu spares. Academiet fik af Kongen 80 Pund saadanne Vikker, til Uddeling blandt alle occonomiske Selskaber i Riget. CaffeStragelen formerer, efter Hr. Bayrhammer, sit Fro 690 til 1000 Gange. Dens Dyrkning er saa lønnende, at den erstatter Sverrig omtrent 3 af den indiske Caffe, og han har fundet denne Tilsætning uden Sammenligning fortrinligere end hver anden. Den er aldeles ikke at smaae, om end 2/3 deraf overstiger Caffevægten. (Det kan Hr. Doctoren ikke indbilde et oplyst Publicum. Vikker kunne være nok saa fortræffeligt et Caffesurrogat, men de ere og blive dog ikke Caffe. Af en Pægel Viin kan man gjøre tre, naar man blander den med to Pægle Vand, men hvo kan vel lade sig indbilde, at en Tilblanding af saa meget Vand ikke kan opdages)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-01-22
J samme Bekjendtgjørelse fortælles ogsaa at Sverrig, som endnu for 8 Aar siden maatte forskrive Kornvarer fra andre Lande, i Aaret 1820. har aabnet en activ Handel med Korn. (Men have svenske Kjøbmænd da ikke i samme Aar kjøbt Korn i Danmark,)J nogle nordlige Egne af Rusland findes et Slags Træ, der deels er forstenet, deels raadnet, og bedækket med meer eller mindre tykke Jordlag. Jordlaget er paa adskillige Steder saa tykt, at Vandet fra Floderne ikke kan naae dem, og selv naar det træder over sine Bredder, kun langs med Strandkysten bedækker deres Grene eller og Træerne selv. Under et sandet eller fugtigt La have de godt vedligeholdt sig, og ere mørkebrune, skøre, og bløde som Kork, især udenpaa. Fyr og Granner ere meest raadne, men dog kan Arten kjendes paa Barken, og Frugternes Leie og Form, da ved samme endnu Frøhusene findes. Træer i Leergrund ere endnu bedre bevarede, især naar Bunden er fugtig, og i saa Fald findes de endog forstenede. Det Besynderligste er, at tæt ved hverandre liggende Træer dog ikke alle lig godt have vedligeholdt sig. Der gives endog dem, der i den ene Ende ere forstenede og i den anden bløde, stundom er den ene Side blød, medens den anden er meget haard. Ege, som endnu findes uforstenede, ere, naar man tager dem om af Jorden, saa svage og bløde, at man som Gran kan pille dem fra hverandre lig smaa Blade; men ere de blevne tørre, saa blive de endnu sortere og haardere, og Øxen springer tilbage derfra. Bønderne gjøre, formedelst Haardheden, Øxer deraf, og Snedkerne bruge dem til Fourneren. Paafaldende er det, at disse Ege findes i en Egn, hvor aldeles ingen, end ikke paa Markerne i Nærheden, voxe, og denne Egn er allerede siden umindelige Tider bleven dyrket. Det vilde være mærkværdigt at erfare, hvor længe disse Træer saaledes have ligget begravede og ved hvilket Tilfælde de ere blevne omstyrtede. Maaskee er det skeet ved samme Vold, hvorved Granitblokkene ere blevne omstrøede i det nordlige Rusland, maaske de bleve kuldkastede paa samme Tid, da den hele Mammuthslægt, som maaskee levede i disse mørke Skove, blev ødelagt. De ligge alle med Toppen ad Sydost eller Sydvest, og hiin Vold maa altsaa have virket paa dem fra Norden. Dette underjordiske Ved findes overalt i Rusland, og almindeligen, ikke allene ved Floderne, men ogsaa i betydelig Afstand fra deres Bredder, naar man graver efter det.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-01-22
Kjøbenhavns Børs, d. 22 Januari. Cours. Hamb. 2 M. 247, a vista 250. Spec. 252. - Specier solgtes til 15 Rbmk. 25. Obligationer (med Renter fra 11 December 1821) 78 1/2 a 74. Nationalbank-Obligationer (af Laanet, den 2den Februari 1820) 97 a 97 1/2 Rbdlr. r. S. (uden Renter) eller 123 Rbdlr. Sedler pr. 100 Rbdlr. r. S. Norske Rigsbanksedler 125. Svenske Sedler 59 s. - Disconto 6 pC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-01-22
Trykfeil. J forr. No., P. 92, Lin. 18 og 26, forGurgel læs: Gugel. - Samme P., Lin. 28, for, udfordrede læs: udfordrende De her i Staden, som fra iværende Qvartals Begyndelse agte at holde nærværende Blad, ville behage at tegne sig eller afgive deres Adresse hos Bogtrykker Höecke, store Helliggeiststr. 144.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-01-22
Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-01-26
Nyeste benhavn. Skilderie af Kjø som og Nittende Aargang. No. 8. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 26 Januari 1822. Han . paa Hans Majest. Kongens Fødselsdag. den 28de Januari 1822. Krands Begret og flink Paa himmelske Vink Fra Templet, som Danien pryder. Dets glimrende Navn Er Troskabens Havn. Gudinden did venlig os byder. Med skummende Miød, Med Druesaft sød, Det Diamants Bæger hun fylder; Dans Søn, Drik dig varm! Fro banke din Barm Naar Frederiks Høitid du hylder Hvor blusser saa mild Den himmelske Jld Gudinden i Sjælen antændte. Den jublende Sang Og Bægrets Kling Klang Er hellig, hvor Troskabsild brændte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-01-26
Den brænder i mig, Den luer i Dig, Den lyser fra Fædrenes Grave Ved os skal den gaae Til Børnene smaae, Vor Troskab i Arv de skal have Saa fast, som et Field, J Vanheld og Held De Fædre saaes Thronen at holde. Trindt Daniens Vang, Gjentonte der Sang: Høit leve vor Konge, den Bolde!
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-01-26
J Dansk Harmonie Høit sjunge og vi Vor elskede Frederik leve! Hurra, for vort Land. Hurra, for hver Stand. Hurral for vor Konge, den Gjævel J. M. Jessen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-01-26
Den danske Skueplads. Fortsættelse; see forr. No.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-01-26
J Aaret 1766 døde Kong Frederik den Femte, og Skuespilhuset blev nu lukket. Underen saa mageløs Begunstigelse af alt Fremmed, maatte der naturligviis være i Danmark stor Dyrtid paa gode danske Digtere, trods den Umage, Holberg havde gjort sig for at fremlokke dem ved udsatte Præmier, og da man til Frederik den Femtes Jordefærd skulde have en passende Cantate, var Forlegenheden for samme meget stor. Til hvem skulde man ogsaa henvende sig, Til Klopstock, Cramer, Stur, Mallet, Lork, De forstode alle meget godt Tydsk og Fransk, men til at skrive danske Vers følte de hverken Lyst eller Kald. Man maatte derfor udsætte en Præmie for den bedste Cantate til Opførelse ved en almeenelsket Konges Ligbegjængelse. En hidtil kun af smaa prosaiske Arbeider bekjendt Student, Johannes Evald, meldte sig med en Cantate, der bebudede den danske skjønne Literatur en fremgryende Dag. hidtil havde man kun et Exempel paa, at denne kunde frembringe en dansk Plautus, nu saae man, at den ogsaa var istand til at skjænke Fædrenelandet en dansk Horats. Hidtil loe man over Holbergs Vittigheder, og glædede sig over Modersmaalets store Beqvemhed til det Nave, nu smeltede man hen i Taarer, ved Tanken, at det saa længe miskjendte Tungemaal, som Waldemar og Absalon talde, og Christian den Fjorde yndede, var, skjøndt begrændset af Elben, dog ligesaavel som Latiens og Hellas's blandt de gamle, og det Franske og Jtalienske blandt de nyere, skikket til at udtrykke Følelser, der kunde røre Hjertet og opløfte Sielen. Denne Cantate, indtil den Tid uden Mage, og endnu uopnaaet, viste hvad man kunde vente sig af en J. Evald, der i sit 24de Aar skrev det danske Sprog med en Zirlighed, som havde det været et af de meest dyrkede og meest slebne i Europa. (Fortsættes.) Gjendrivelse af Dr. Gottsches Svar. (Fortsættelse; see forr. No.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-01-26
Efter saaledes, i Skilderiets foregaaende Nummere, at have fremstillet Dr. Göttsches Fordreielse af mit Jndrykkede, og efter at have endmere oplyst Recensentens ubillige Fremfærd, – hvilken den skal sættes i endnu klarere Lys – er jeg endelig kommen tilbage til de grammatiske Punkter, Angaaende disse var det, at jeg, opfordret tildeels ved Følelsen af Recensentens for mig tilsyneladende Ubillighed, opkastede, i Skilderiets No. 102, det Spørgsmaal, om den theor. Veiledn. virkelig var saa fri for Feil, som vi af Recensentens Taushed derom maatte slutte, Jeg anførte derpaa i Korthed, til Svar paa dette Spørgsmaal, adskillige bemærkninger, af hvilke det behagede Dr. Göttsche, selv at forsøge paa at besvare Nogle Dette nye Forsøg af Doctoren – hvis mange skiønne Vink jeg formoder ene formaae at grundfæste Doctorens Ære, som debongliskPolemiker – skal jeg nu med authentiske Grunde giendrive. Og idet jeg, i denne authentisk stadfæstede Giendrivelse, gaaer frem efter den Orden, det er faldet Doctoren ind at følge, kommer jeg først til det Punkt, som handler om Brugen af parler med de og udende. Jeg erklærede nemlig Doctorens Paastand i hans theoretiske Veiledning Pag. 37, at Udtrykket, "at tale om Fruentimmer, kan oversættes ved parler femmes, for urigtig, og jeg tilføiede, at parler, i en indskrænket Betydning af at udvikle sig over en Materie, at foredrage en Videnskab, brugtes udenFor Læseren, som ikke kiender Debonale, bemærkes det, at denne var en forhenværende fransk Parlaments Advocat, der opholdt sig som Sproglærer i Hamburg, hvorfra han udspyede Recensioner over de fleste i Tydskland, udkomne, franske Grammatiker; i hvilke Recensioner han paa den meest inhumane Maade nedrev Forfatterne, og overøste dem med det Slags slaae Vittigheder, der ere almindelige i Munden paa saadanne Folk, der netop have liget inden for Døren i Videnskabernes Forstue, og siden troe ved saadanne stiaalne Floskler, at kunne give Andre høie Jdeer om deres indbildte Lærdom. Debonales almindelige Talemaader vare: risum teneatis Amiciliest for, og leroi nest paa noble eller ha han ha ha. Hans almindelige Beviismaade var: "Man sehe merne Gram.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-01-26
Læseren skal siden faae Leilighed til nøiere at kiende ham. de. Denne min Paastand styttede jeg paa Academie. Doctoren staaer derpaa frem i Skilderiets No. 104, for at forsvare sin Sag, og forsøger i den Anledning at bevise: 1.) at Udtrykket, at tale om Fruentimmer, hedder parler femmes" og 2.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-01-26
at parler physique ikke kan oversættes ved at udvikle sig over, at foredrage Physik, men vel Det ved at sladdre om Physik. Han tilføier: franske Academies Ordbog taler ikke det Mindste, som kunde stadfæste Candidatens Mening (?). Doctoren tillægger mig herved den Usandhed, at jeg har benyttet mig af Bevisstæder, som ikke gives.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-01-26
Hvad nu den, under No. 1 anførte, Paastand, angaaer, henviser Doctoren mig til hans Forsøg, hvoraf han citerer et Exempel af Dypatis Reisebeskrivelser, saaledes lydende: "Nous avons d'abord analyse tous nos beaux esprits. ensuite an desert nous avons parleltalie, femmes et printemps. Jeg troer imidlertid, at man snart kunde opdynge i Sproget mange nye underlige Maader at udtrykke sig paa, hvis Man, hvergang der hos hvilkensomhelst Forfatter forekom nye, fra almindelig Sprogbrug afvigende, Udtryksmaader, da paa disse vilde grunde nye Regler. Overbeviist herom, troer jeg fremdeles, at Man skylder Sprogets Reenhed og Tydelighed, paa det omhyggeligste at undersøge den Forfatters Autoritet med Hensyn til Sproget, paa hvilken Man vil grunde sine Regler, hvilket især bliver Tilfældet, naar Sprogbrugen, for det som skal betegnes, har flere, ligesaa vellydende og ligesaa udtryksfulde, Maader. Det er desuden ikke altid Tilfældet, at en Forfatter, fordi han med Hensyn til sit indre Gehalt, sin Rigdom i Tanker, fortiener Anbefaling, ogsaa derfor kan fremstilles som Mynster, med Hensyn til Formen, hvorunder hans Aand fremtræder. Dupaty, hos hvem Dr. Gottsche har hentet sit Beviisted, er just en saadan Forfatter, der ingenlunde med Hensyn til sit Sprog kan fremstilles som efterlignelsesværdig. Dette stadfæster franske Kunstdommere. J journal encyclop. 1792 VII. p. 116, siges om Dupatis Sprog; "on style, qui manque de simplicite et de facilite, est souvent trop force, trop coupe et plein d'unne affectation qui pent plaire au lecteur pour quelques heures; mais qui a la longe fait sentir le manque de godt de Pauteur." Jdeler anfører om samme Forfatter i sin Bogs 6te Oplag Pag. 435, "Nur Schade, das sein Styl sehr oft durch affectirte Ausdrucke und Wendungen verunstaltet ist. Naar Man saaledes, hos gode Skribentere over den franske Litteratur, erkyndiger sig om den Tillid, Man kan sætte til den enkelte Forfatters Sprog, seer Man, hvorvidt det kan gaae an paa enkelte, fra almindelig Sprogbrug afvigende, Vendinger, at bygge nye Regler. Allene af den Grund, at Dupatis Reisebeskrivelse er forfattet i Breve, bør Man anvende mere Varsomhed ved at vælge Exempler hos ham; thi, det er jo bekiendt, at Man ofte i Brevstilen tillader sig forkortede Vendinger, der ei kunne anbefales i det almindelige Skriftsprog.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-01-26
Jndenlandske Efterretninger. Paa Søndag giver Hr. Gugel, russ. Keis. Kammermusicus, en stor Vocal- og Jnstrumental concert paa det Kgl. Theater. Han udfører, tilligemed sin 14aarige Søn, en Concertante af B. Romberg, en Pastorale, og Variationer paa God save the King. Ved denne Leilighed faae vi ogsaa Hr. Kammermusicus Kuhlau første Gang igjen at høre, efter sin Tilbagekomst fra hans Udenlandsreise.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-01-26
En Skomagermester, ved Navn Morten Jonassen, 65 Aar gammel, er ved Høiesteretsdom nyligen bleven tilfunden at miste sin Hals. Det var ham, der i Varde d. 11 Juni f. A., ved at sætte en Træsko med Jld under sit Tag, foraarsagede at Jldebranden, der først blev dæmpet, siden udbrød paa ny. Ved Paagribelsen forrige rede han, at Pengeforlegenhed havde forledet ham dertil. Den Skade, Jlden har anrettet, er beregnet til 65,166 Rbd. Hans Ryggesløshed gik saavidt, at han, medens man endnu var i Færd med at slukke Jlden, som allerede havde lagt adskillige Bygninger i Aske, satte sit eget Huus i Brand. Han havde været bosat i Varde i 27 Aar.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-01-26
J afvigte Aars September Maaned er fra Danmark og Hertugdømmene udført: 26,863 Tønder Hvede, 44,960 Tdr. Rug, 34, 864 Tdr. Byg, 42,904 1/2 Tdr. Havre, 37 1/2 Tdr. Boghvede, 1670 Tdr. Ærter, 439 Tdr. Vikker og Bønner, 386 1/2 Tdr. Hvedemeel, 342 Tdr. Byg og Rugmeel, 8 Tdr. Havre og Boghvedemeel, 613 Tdr. Byggryn, 166 Tdr. Havre og Boghvedegryn, 3700 Tdr. Malt, ialt 146,945 Tønder; desuden 105,764 Pund Grubber og Perlegryn, samt 779,412 Pund Smør og 149,724 Pund Ost Hr. Hof=Kobberstikker Lade har ladet udgaae en Subskriptionsplan af følgende Hovedindhold: "Naturhistorien i Almindelighed, og Dyrhistorien i Særdeleshed, giver ethvert tænkende Menneske saa megen Stof til Eftertanke, og forskaffer saa megen Sielsnæring, at Aanden derved kan hæve sig over al verdslig Tant og Daarlighed, og saaledes nyde høi Lyksalighed i det nærværende Liv, hvorfor Børnene tidlig burde gjøres opmærksomme paa de mange stille, levende og livfulde Skjønheder i Naturens udstræk te Regioner. Begyndelsen skeer upaatvivlelig bedste ved Tegneøvelser, formedelst den dertil nødvendige nøiagtige Anskuelse, hvorved Billedet indprenter sig dybt i Tegnorganet. Dette giver Sielen tydelige Begreber, som fremvirke gavnlige Betragtninger, der lede til Naturgrandskning, hvorved taus Beundring over Skaberens Viisdom, og saaledes sand Religion i Sielen opspirer.