JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1673-05-01
Fra den Franske Hær och de indtagne Stæder. Baade Kongen och Dronningen af Frankrige hafve forkort Tid siden været til Rissel, Derfra droge de til Cortryk; Derfra atter til Dornikoch Deinse, hvor de siden begge hafve ladet sig finde; Derhos har hans Kongl. Mayst. holdt almindelig Mynstring med sin Hær, som berettes at være 40000. Mand sterk: Andre gifve for at mand ikke veed hvor sterk den er: Ellers holdes der i hans Lejr skarp Ræt och Tilsiun Hvor ofver hans K. M. hafver nogle, som begierede Salvegarde, med saadanne Ord af ovist. Hvor Kongen er i egen Person tilstede, der har mand ikke Salvegarde behof. Saa vel til Deinse, som til Charleroy lader Hans Kongl. Majest. berede saa bred en Vej, at 10. Ryttere, kundne der paa hos hver andre ridegienside. Conde ligger med sin Hær til Breukeln, hvor de giøre Kirkegaar, den fast, disligeste befæste de det Huus Gravenstein med dobbelte Volde. Touraine er endnu self til Ham, men hans Hær udberder sig jo meere och meere i Tydskland, och ligger nu i de Grefskaber Siegen, Wieborg, Solms, Greiffenstein, Butzbach, Witzlar, och omkring det vidtberømte Academie Giessen; Touraines gandske Hær vorder paa 10000. Mand til Hest, och 29000 Mand til Foeds beregnet, hvor til 6000. Mand, saa velsom 12000. Mand fra den Cølniske och Münstriske Hær, endnu forventes; Men hvad de saa med saadan Mact ville begynde, er ikke endnu vidterligt. Jmidlertid vorder Landet øde hvor de ligge ja, endoch Kornet, som staar paa Marken och groer, skaanes ikke, men vorder til Foering afskaaret.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1673-05-01
Nogle af Touraines Folk hafve nyligen været udskikkede til at besee Gustavus-Burg, til den ende, uden Tviil, at forfare paa hvad Maade de sig samme Sted kundne bemæctige, och giøre sig der faste; Churførsten af Mayns (skrifves der af Cøln) hafver befalet at samme Fæstning skal slettes. Til Cøln lade de Franske kiøbe alle de Vognmands Hæste, som de skundne. Hii, kundne bekomme, och gifve for stykket fra 50. indtil 70. Och undertiden fleere, Rigsdalere. Jkke langt fra Andernak och Bon hafve de lagt tvende Skibe paa RhinStømmen, som tvinge alle op- och needfarende Skibe til at gifve sig an hos dennem, siden besee de Skibene, och Personerne, som de hafve inde, paa det skarpeste overhøre.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1673-05-01
Spanien. Af Cadix berettes, at de der hafve faaet befaling fra Hofet til Madrid, at de skulde holde alle Franske och Engelske til at stryge.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1673-05-01
Præsidenten ofver de (Retouren tilbage eller hiemkommende Skibe och Vare til Sivillien har ladet tretten Millioner, som mestendeel kome de Franske och Engelske til, giøre til Priis for Kongen af Spanien, eftersom de vare fortiede.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1673-05-01
Engelland. Aarlogs-Floden er under PrinRøbert i Søen udgangen, och har samlet sig med den Franske; Och det vorder berettet, at de samtlige ville Seeland anfecte.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1673-05-01
Holland. Printzen af Oranien hafver været til Aerdenburg, som her efter skal kaldes Kroneborg, hvor mand fafnede hans komme med ald Æris Bevisning: Jomfruerne (eller Pigerne) ginge imod hannem med en herlig Nøgel, hvilken hand med tak annammede; Gaderne, som hand drog igiennem, vare med Krantze och Kroner omhengte, och Jorden med Buchs-Baum bestrøet: Borgerskabet, som paa Torfvet stoed i gewehr for hannem, raabte som hand drog forbi, Vive Orange! Nu er hand forreist til Alphen, hvor hand nogen Stund forblifver.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1673-05-01
De Svenske, saavel som de Hollandske, Gesandter ere forreiste til Aken, Och drage saa derfra til Cøln; Men som de vilde sette deris Kaas fra Hertzogenbusk ofver ved Mastricht til Aken, blef det dennem formeent af et Fransk Parti fra Charleroy, som nøde dennem til (saa som der skrifves fra Cøln) at sette deris Reise ofver Maasen ved Stochheim, och derfra til Aken; Hvorofver de Svenske Gesandter har sendt Post til Tverrig derofver at klage; Af Amsterdam formældes, at een af samme Gesandter, nemlig Ehren steen, er til Aken død och begrafven. Men for deris Afskeed hafve de betinget. betinget 3. Poster; At den Elbing ske Tractat skulde afskaffes, och at alting skulde settes i den Stand, som det for Aar 1658, hafde været. 2. At den betingede Frihed ved den Bromsebroeske Tractat om Tolden i Øresund (hvor for de Hollænder, hafve hidindtil fra samme Tractat, gifvet en Kiendelse och vis Penning, som kaldes Veilgeld) skulde afskaffes, och den Told-Frihed Sverrig alene tilhøre; 3. En Ri tighed, at det stoere Lurendreieri, som er begaaet under de Svenskes Nafn och Passer, skal ophøre. J hvilke samtlige Poster de och hafve faaet fuldkommen Fornøyelse; Och derforuden skal en hver af fornæfnte Gesandter være en Kiede med et Smykke paa 6000. Gyld: foræret.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1673-05-01
Admiral Rytter er med Floden i Søen udgangen, och hafver taget med sig nogle Senke-Skibe, som vare murede inden i och gjorte med Huller, ligesom Skorfierne, fra det nederste til det ofverste, som kunde giennemstødesmed et Stød at Vandet kunde indløbe, och Skibene strax siunke; disse hafde hand i Sinde at ville siunke i Munden af Temse for Londen, men som hand imidlertid fornam at Prins Robbert var al med Floden udgaugen, gik hand tilbage til Schonefeld, hvor hand sin Flode dagligen med fleere Skibe forsterker.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1673-05-01
Nogle af de største Skibe skulle blifve liggende i Texel og Flie, samme Hafn at beskytte. Feldmarskalt Wurtz er med en stoer Mact beskikket til de Hollanske Stæder i Flandern, och hafver fuldkommen Mact til at af- och indsette, straffe och belønne alle baade Høye og Lawe Officerer, eftersom hand tienligt befinder. Printz Mauritz er West Fris-Land saasom en Over befalnings Mand betroet: Grefve von Horn er Gorcum betroet.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1673-05-01
Det berettes fra Amsterdam, at Staten hafver for at ville lade bygge en fast Stadt imellom Oudewater och Schonhafen, Holland derved paa samme Side at forsvare: Och alle de, som sammesteds sig ville needsette och bygge, skulle med 20. Aars Frihed, foruden andre Friheder, begafves. Mer om der vorder noget af Skal med Tiden kundgiøres. Disligeste er sluttet at sette Pæle ofver Maas och Wahl ved Gorcum til at forhindre Farten i samme Floder, eftersom der fornemmes, at Fienden den faar stoer Forfriskning och Tilførsel, ved samme Vande. Til Amsterdam ligge 300. smaa Skøjter och Baade færdige, som paa Amstel och ved Wesop, skulle bruges. Eftersom der skulde hafve været 12. Mand af hvert Compagnie af Borgerskabet udtagne och iblant Krigs-Folket fordeelte, saa har Amsterdam i den Sted ladet verfve saa mange Soldater, som vare 1600. Och dennem til Hæren forskikket.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1673-05-01
J de 4. Provintzier skal hver fierde Mand opbydes, til Grendserne at forsvare. Den Øe St. Helena (son ligger 500 Mile fra Caput bonæ spei, och kaldes St. Heleua, fordi den paa St. Helenæ Dag af en Portugisisk General ved Nafn Johan Nova blef først funden) er af de Seelandske Capere de Engelske fratagen Samme Øe berettes i Historierne, at være ofver maade Fructbar, och fuld af Citron-Pomerantz-Figentræer och andre, paa hvilke mand finder Fruct paa hvad tid mand och kommer der: Luften, skal være saa sund, at naar de Søefarende sette deris Siuge der i Land, da vorde de sunde; Hvorfor Kongen af Portugal (som der skrifvis) vilde ikke at samme Øe skulde beboes afnoget Folk, men være fri for alle, alle til Forfriskning.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1673-05-01
Til Mastricht ere adskillige Franske Speidere angrebne, iblandt hvilke hafve været tvende, som hafde kled sig i Bønder Kieder och vilde kiøbe Høe. De Franske lader sig ellers dagligen see ikke længre fra Portene, end som med et Stykke kand skiuTil Sas von Gent hafver och været et Forræderi i Verk ved en Fransk Mand, som var overløben och der hafde taget Tieniste; Samme Person hafde for at ville flye de Franske Castellet, hvilket och hafde gaaet for sig, dersom Capitainen, som hand dertil vilde hafve underkiøbt, ikke saadant hafde aabenbaret. Til Hag ere tvende af Luxenborgs Betiente, nemlig hans Skrifte-Fader och hans Secreterer, som tilforn har været en Apetheker i Precht, anholdte. De samme hafde for, som der siges, at reise til NordHolland och kiøbe Heste.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1673-05-01
Polen. Ofer alt Riget er en Kopskat paalagt, for hvilken ingen, uden Kongen och Dronningen, er fri, Hand maa være Geistlig eller Verdslig, Munk eller Nonne, Herre eller Tiener, Krigsmand eller Landsat, saa forskaanes hand ikke for samme Skat, som højt paa Personen sig beløber. Thi Primas i Riget skal give for sig 1800. Gyld: Den Krakauske 1500. Gylden: en Biskop 300. En Prælat 60. Gylden: en Woymod och Raads-Herre 300. Feld-Herren 300. en Øfverste 100. Och saa hver i sin Stand efter Lighed indtil den aller ringste: En Tydsk-Rytter skal gifve 3. Och en Fodknect 2. Gyldener:
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1673-06-01
Danmark.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1673-06-01
Kiøbenhavn. En anden Junii ginge Isslands Farerne til seils udaf Sundet; och eftersom de næsten siden same Tid hafve haft goed Vind, saa haaber mand at de nu i deris Hafne paa Issland ere indkomne. Strax der efter ginge fire af Hans Kongelige Majest. Aarlogs Skibe hen under de Norske Skær, at de der skulle krydse och holde Søen reen forCaperes Vold og Ofverlast.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1673-06-01
Den anden Søndag efter H. Trefoldigheds blef den Hæ(Num. 9.) derlige och Høylærde Mand MErikeriksøn Pontoppidan i vor Frue Kirke indviet til at være Superintendent ofver
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1673-06-01
Trundhiems Stift. En stoer Hollandsk Kiøbmands Flode paa nogle och 60 Skibe er nyligen gangen igiennem Sundet ind i ØsterSøen: Disligeste ere nogle Kiøbmænds-Skibe i Norge indgangne. For Bergen sammesteds ere ochsaa nogle rig-laddede Hollandske Skibe, som ere komne fra Levante oc den Kaas, och gangne Norden om, ankomne. Sver
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1673-06-01
Sverrig. Fra Wismar har mand Efterretning, at der ere otte Skibe med Svenske Krigsfolck ankomne, och fleere hver Time forventes: Disligeste berettes der af Stralsund, at der ere 600 Ryttere satte i Land, hvor til ochsaaficere dagligen forventes. Fra Hamborg har mand ochsaa Efterretning, at der ere nyligen to Compagnier Svenske Dragoner, alle i blaae Kiortier, til Bremen ofversatte, til hvilke ochsaa fleere forventes. Men hvor til samme Folk skulle bruges, veed mand ikke, hvorfor mand det af Tiden maa forfare.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1673-06-01
Tydskland. Det Giftermaal (som i forleden Maanet pag. 57. blef ommældet) imellom Hans Keiserlige Maj. och Princessen af Jnspruk vorder der meere bekræftet, thi der berettes fra Nürnberg; at saa snart som Hans Keiserl. Majest. kommer tilbage fra Marien-Zelle, som hand er til forreist, skal det fuldkommes. Spil och Leeg, som for Kejserindens Døds skyld var forbuden, er igien tilladt.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1673-06-01
J det Keiserlige Hof legger den Franske Gesandt Gremonville største vind paa at forhindre och afvende, at de Keiserlige Folk ikke skulle kome de Hollænder (eller som andre meene, de Spanske Neder-Lande) til Undsætning: Til hvilken ende hand forsikrer, at det er ikke i Hans K. M. Act eller Forsæt af Frankrige det Romerske Rige i ringeste Maade at anfecte. Men Hans Keiserl. Majest. alt saadant u-actet, lader 36000 Mand til Eger forsamle, och derfra skulle de siden under Gen. Leutnant Montecuculi och Feld-Marskalk de Souches til Felds uddrage, och sig med de bevillede Rigetsfolk sammenføje. Af hvilke der fra skal gaa een Hær need til Frankfurt, en anden til Elsas.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1673-06-01
Freden imellom Chur-Brandenborg och Frankrige er alt sluttet och bekræftet, och bestaar fornemligen i efterfølgende Puncter. 1. At Kongen af Frankrige skal udføre sine och deres Folk, som med hannem ere i Pact och Forbund, af Cleve och alle andre Chur-Brandenborgs Lande. 2. At alle de Stæder skulle giøre. ryddelige, som enten af Hans Kongl. Maj. eller dennem, som ere i For Forbund med hannem, ere indtagne, och med Stykker, Rustning och Fæ talie, som der i fandtes, ofverlades, Wesel och Rees undtagne, om saa er Hans Majest. der paa bliver beraadt, at hand dennem til nærværende Krigs Udgang med Holland vil beholde; och endeligen Skenckenskandse, om Hans Maj. den i Stæden for Weser eller Rees vilde hafve. 3. At Chur-Førsten skal igien skaffes ald Jndkomst Told, Rente, och anden Rettighed at nyde. 4. At ald Skat oc Tynge skal ophøre, och at ingen Udgift, om endskiønt den allerede var paalagt och af Undersaterne udlofvet, eller och under hvad Skin skee kunde, maa meere kræfves. 5. At ald Confiscation, som skeer ved Skat-Mesterne och deris Fuldmægtige, skal ophøre. 6. At ald Privat-Gods skal igien skaffes, och den der paa slagne Taxt ophøre. 7. Alle Rettigheders fri Brug och Øfvelse i alle Chur-Førstens Lande och Ampter och der tilhørende Stæder, endoch i dennem, som H. K. M. for sig nogen Tid vil beholde; saa at Besætningen der i Indbyggerne ikke videre skal besuære, men hos dennem det blotte Qvarteer aleeniste forundes. 8. At i ChurFørstens Lande skal herefter ingen Feld-lejr eller Gienemfart uden hans Samtykke, saavelsom och Betaling, och Undersaterne at holde Skades-løse, tilstedes. 9. At alt dette, som ommældet er, skal disligeste af dennem som ere i Forbund med Hans Kongl. Maj. actes och efterkommes. Det Afslag, som til Hamborg er giort paa Pengene i den Neder-Sariske Kreeds, hvorom i forleden Maanet pag. 59. ommældtes; vil Chur Førsten af Brandenborg i sine Lande ikke samtykke; men hafver ladet en befaling udgaa, at alle ChurBrandenborgiske Penge i alle ChurBrandenborgiske Lande och Stæder skulle gaa for deris fulde værd; men at alle andre afsatte Penge skulle efter den satte Pris indtages och udgifves.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1673-06-01
Til Brunswig er en Sammenkomst och Mode af den Neder-Saxiske Kreeds, hvor til det Keiserlige Riges Hof-Raad Grefven af Windisch-Gräz (som och, efter Beretning fra Wien sig hid til Danmark och Sverrig skal forføye) och en Chur-Saxisk Gesandt ere ankomne: De Puncter, som de udi samme Mode. J i Møde Raadslaa om, ere adskillige Rigets och Kreedsens Velfærd angaaende, særdeelis dog om, hvorledis der kand raades boed paa den uorden, som i Mynten ved dens Afslag er opkommen. Chur-Førsten til Heidelberg hafver nyligen om Natten med 35. Stykker ladet stor Glædskabs Løssen høre, der hand fik Tiding, at hans Daatter, Hertuginden af Orleans, var med en ung Printz begafvet. Prinz Carl Landgrefve til Hessen hafver med Princessen af Chur land til Cassel, dog uden nogen stor Pract och Omkostning, holdt Bilager.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1673-06-01
Den Sammenkomst, som til Cöln om Fredens Forslag skulde skee, vorder Tid efter Tid forhalet, hvortil Bispen af Strassborg (som der skrifves af Hag) siges at være Aarsag, eftersom hand skulde hafve Sind til at ville sig samme Stad (Cöln) bemægtige, Men om saa er, skal Tiden aabenbare. Ellers hafver Øfrigheden sammesteds været forsamlet och Raadslaget, enten mand skulde tilstede at Fredens Forhandling der skulde skee, eller ochsaadant med en høflig Undskyldning at afslaae, och Slutningen blef denne, at mand det der skulde tilstede: hvorofver det Keyserlige Regiment, saa vel som den Westphaliske Kredses indlagte Folk, samt Byens egne Krigsfolk, maatte aflegge deris Huldskabs och Troskabs Eed til Øfrigheden, och svære, at de alle de Gesandter och Fuldmæctige, af hvad Parti de och være kundne, som did til Fredens Forhandling fremkomme, skulde af yderste Formue fra ald Ofverlast beskierme och forsuare. Och eftersom Keyserens, Chur-Brandenborgs, Chur-Cøllns och Mynsters Fuldmægtige ere ikke endnu komne frem, saa veed mand ikke naar der paa Freden skal vorde handlet. Mombas har alt indstillet sig til Cølln, och arbeyder haardt derpaa, at hand med i Tractaterne kand indsluttes.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1673-06-01
Chur-Cølln er af hans K. M. af Frankrige gjordt til Ærche-Biskop over trecht, och Vice-Biskop ofver Deventer.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1673-06-01
En Grønlands-Farer, som udløb den 20. Aprilis, er til Hamborg med 9. Hvalfiske den 20. Junii. med alles Forundring hiemkommen, at hand solang en Reyse i saa kort en Tid (8. Uger) hafde fuldendet; den samme beretter, at 5. Hamborg Skibe ere under Grønland i Jsen omkomne.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1673-06-01
Af Erfurt berettes, at der i PintzeDage hafve fløyet adskillige Hobe af Unziffer och Utøy igiennem Landet, som vare ligesom en Spansk Flue, saa lange som eenes mindste Finger, och tykke som en Tommel-Finger, med sex Fødder, stoere soerte Hofve der, och temmelige stoere grønne Øf ne: de samme kome i saadan en stoer Mængde, at de siuntes ligesom mørkactige Skyer; de needlagde sig paa Marken iblant Vinter-Kornet, och gjorde det dog liden Skade. Mand fick faae af dennem fangne, eftersom de gafve sig strax op igien, och fløye bort til Thyringer-Skow. Mange giøre sig derofver mange och adskillige Betænkninger och Udtydninger, men den rette er GVD. bekiendt.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1673-06-01
Ungarn. De Rebelske fornemmes endnu jo meere och meere at sammen rode sig, och tage heel ilde afsted. Thi de skaane hverken Folk, Byer eller Kirker, hvor de fare fræm, men giøre moxen af med hvad de ofver komme; hvorofver det lader sig ansee, at Tyrken har en Haand deri, med, eftersom hand har lagt en Hær paa 10000 Mand paa de Ungarske Grendser, som skal hafve Øye paa Kejseren, om hand i nogen maade vil giøre Polen Undsætning. Fra den Franske Hær och de indtagne Stæder. Saa snart som Hans Kongl. Maj. af Frankrige fik Freds Tractaterne, som ere gjorte imellom hannem och Chur-Førsten af Brandenborg, skikkede hand dennem til den Franske Resident Gremonville til Wien, med saadan befaling, at hand dennem for Kejseren skulde forkynde, och der hos formælde; At dersom Kejseren atter vil skikke en Hær need til Rin, da vil Kongen af Frankrige ochsaa strax en Hær i Kejserens Arfve-Lande indskikke. Men hvad der paa er svaret, er ikke endnu bevist.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1673-06-01
Hans Kongl. Majest. har self i egen Person med den største deel af ald sin Krigs Mact (thi der berettes, at hand har taget alle sine Folk fra Bispen af Mynster, saavelsom och 6000. Mand fra Touraines Hær til sig for samme Stad) Mastricht beleyret, och den paa det haardeste anfecter; Bønderne af det Stift Luyk bruger hand til at grafve Miner imod deris Miner i Staden: Hand skiuder stedse der paa, sær med gloende Kugler, sær med andre, och har J i har nedskudt det Taarn d'Almagne och skudt et stort Hull i Muuren; men de i Staden ere dog u-forfærdede och skikke sig i alle Maader vel til Værn och Værie at giøre; De hafve taget Taget af mange Huuse, och Steenene op af Gaderne, paa det at Granaterne, som indskiudes, ikke skulle giøre for stoer Skade men snart dempes: De hafve aabnet, Sluserne och sat den side af Byen ved St. Peter under Vand.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1673-06-01
Commandanten i Mastricht hafver nyligen ladet en Borgmester, och tuende Raadmænd ophenge, af Aarsag, de vare (som der berettes af Cølln) hemmeligen Franske, och foraarsagede en Uenighed imellom Krigsfolket och Borgerskabet i Byen, i det de vilde raade och ofvertale dennem til, at de i tide skulde fordrage sig med Kongen af Frankrige och betinge milde Vilkor, førend hand Byen med Mact och stormer Haand indtog, och mand maatte tage imod hvad hand vilde da paabære. De Franske hafve nogle gange heftig stormet dertil; Eengang stormede 2 eller 3000 Mand paa 3 halfve Maaner och finge dennem ogsaa ind, men der de hafde faaet samme halfve Maaner, blefve de saaledis hilsede af dennem, som laae inden for, at der ikkun 11. Karle undkome. Atter hafve de och stormet, och forlist en stor Deel Folk; Saa der allerede der for (efter Beretning) 6. eller 7000. Mand ere blefne. Den 10. Junii kom der Jld i 4. Tønder Krud i Kongens Batteri, hvorved en Constabel och nogle Fodknecte opfløye. Marquis de Rochefort miste sit eene Been ved et Skud, och er af samme Skade død. Ellers berettis der at Fodfolket i Leyren for Mastricht vorder Dag efter Dag forminsket, sær af det de løbe an paa Byen, sær af det de undløbe; Saa at de snart skulle nødes til at bruge Ryttere i Steden for Fod knecte. Det er och i Rycte, at Due de Monmouth och Monsr. Montal af Engeland skulle begge enten være døde, eller och saaledis saarede at mand ikke troer dennem til Lifvet. Endeligen har mand med sidste Post fra Antverpen, at Borgerskabet i Mastricht, der mand fornam at de Frandske minede Stadsmuurene, er blefvet heel kleinmodigt, hvorofver mand dog holdte Krigs-Raad og sluttede at holde sig til det yderste; men Borgerskabet var dermed ikke tilfreds, men vilde endeligen at de i tide med visse Vilkors Betingning skulde Byen ofver gifve, gifve, hvilket och er skeet; men hvad for Vilkaar de hafve betinget, veed mand ikke. Och om allting har sig saa, skal mand snart fornemme Touraine, efter at hand en lang Tid hafde tøfvet i de Chur-Brandenborgiske Lande och Stæder, har brudt op och indlagt sig med de Folk, som hand har til ofvers fra dennem hand sendte til Lejren for Mastricht, i det Grefskaf Valdet, och i Hessen och omkring Cassel, der at hafve i act, om Kejseren med sine Folk vil vende sig need mod Rinstrømmen, at hand da i tide kand gaa dennem imod och dennem Passen formeene. Printzen af Conde ligger til trecht af Podagra haardt anfectet.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1673-06-01
Engelland.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1673-06-01
Hans Kongel. Majest. har giort Printzen af Jork til Generalissimum, och Prinz Robbert til General ofver baade Land- och Søe-Folket; Hertugen af Buckingam til Leutnant General, och Øfverste Ryssel til Major General; hvor ofver mand meener, at Krigen mod Holland ikke saa snart, som meenes skal vorde stillet Derhos ere 85. Skibe beslagne, som skulle tage Folk ind och føre ofver, men til hvad Sted veed mand ikke egentlig, nogle meene til Seeland, nogle til Holland, andre til andre Stæder.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1673-06-01
Det berettes och at Due de Jork har sig med Madame de Belasis, som hand lænde har elsket, hemmelig forlofvet, Nogen Tid førend Slaget stoed imelsom Floderne, hvorom siden under Holland skal mældes, berettedes af Søen, at der paa den Engelske Flode var Kiød for 50000. Pund Sterlings och meere forderfvet, som blef kast ofver Borde, och af saadan och anden Mangel berettes der, at Floden er hiemgangen.