JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyllandsposten, 1841-07-13
- Gaasesagen, der svæver for Høiesteret, er nu saavel fra Bøndernes Side i Hornsleth, Tendrup og Kradberg, Byer, som fra Appellantens, Hr. Pastor Edsbergs Side. beneficeret for Høiesteret. – For Hr. Pastoren, der som bekjendt tabte sin Sag ved Landsoverretten, møder Hr. Justitsraad, Høiesteretsadvocat Blechingberg, og for de indstævnte Bønder, der bleve frifundne for at levere bemeldte Pastor Edsberg en saakaldet Ydegaas, møder Hr. Justitsraad, Høiesteretsadvocat Høegh Guldberg. Præsten er benaadet med Beneficium gjennem alle Jnstantser, men Bønderne have først erholdt saadant for Høiesteret. Nu vil det vise sig, om Hr. Pastor Edsbergs for sin Duelighed saa almindelig bekjendte Advocat, kan tvinge Gjæssene til at flyve ind af Pastorens Kjøkkender, eller om de tvertimod blive den Flugt troe, de have taget, nemlig: at flyve Hornsleth Præstegaard forbi. - Det blev for nogen Tid siden bemærket, at allerede Dagen efter at det bekjendte Blomstertyveri var begaaet i Handelsgartner Jensens Have i Aarhuus havde Politiet opdaget Tyven, som var en ung Tjenestepige. At det iøvrigt just ikke var noget paafaldende i denne hurtige Opdagelse synes at fremlyse deraf, at Tjenestepigen ikke lagde mindste Skjul paa denne Handlemgade, men endog lod Blomsterne fremstille i sin Madmoders Vindue. At det derfor ikke har havt stort at betyde med hendes Arrest, maa man antage, da hendes Forseelse vel alene maa have deriveret sig fra Ubetænksomhed eller Eenfoldighed, uden at kunne henregnes til Tyveri, da hun ikke derved for Egen fordelen har søgt at tilvende sig Andres Gods. Gartner Jensen maa desuden ansee det for et smigrende Beviis paa, til hvilken Høide han har bragt sin udmærkede Blomsterflor, at han, ligesom Apelles i gamle Dage fik Fuglene tilat sætte sig paa de af ham malede Kirsebær, faaer Tienestepigerne til at flyve over Plankeværke for rigtig at nyde godt af denne vidunderlige Blomsterflor. Dette Nr. er redigeret. Ludvig Frederik Bloch Af dette Blad udgaaer to Nre, ugentlig, som betales med 1 Rbd. 1 Mk. Qvartalet. Subskription derpaa modtages alle Provindsens Boglader.
Jyllandsposten, 1841-07-13
Trykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkerie.
Jyllandsposten, 1841-07-16
Frianor, Udgivet af et Selskab. Fredag d. 16. Juli 1841. Aarg. No 53.
Jyllandsposten, 1841-07-16
Nyheds Post. Der høres atter iaar ligesom ifjor megen Klage ført næsten i hele Provindsen over Rugens mislige Dræ periode, da Kulden i Forening med Regnen, som afvexlende ligefra Begyndelsen af Juni Maaned er vedbleven, aldeles har hindret Rugmarkerne fra at afkaste Blomster støvet, som saaledes vil foranledige Spring i Rugen og afgive et betydeligt mindre Udbytte. Da Rugsæden under de største Vanskeligheder ifjor Efteraar blev nedlagt og paa de fleste Steder endog nedæltet og i Vinter udstod meget ved den vedvarende Frost, som isærdeleshed i Foraaret betydeligt beskadigede den, er det at forudsee, at Afgrøden af denne Sædart iaar vil blive meget ringe. Vaarsæden staaer i det Hele taget ret godt i Jylland, dog kun med Undtagelse af alle de lave og stidliggende Steder, hvor Sæden, meget er bleven trykket af den uafbrudte Sommerkulde, standset i Væxten, og som Følge heraf gjennemgroet med Ukrudt, saa det er at forudsee, at Avlen paa deslige Strækninger kun vil blive ubetydelig. Med Brakmarkernes Behandling er man ogsaa iaar i Forlegenhed, da de frugtbarere Jorders Behandling meget besværliggjøres af den idelige Regn.
Jyllandsposten, 1841-07-16
J Corsaren for 2den Juli læses Følgende: "Dreven af reen Menneskekjærlighed har Opfinderen af denne Recept troet at burde hjælpe paa de Mange, hvis poetiske Lidelser i denne Tid saa ofte have skaaret ham ind i Sjælen. Da Manden er liberal og altsaa hader Monopoler, tager han ikke i Betænkning at opoffre sin egen Fordeel for det almindelige Bedste: Recept til en Leilighedsvise. Tre fire brændte Hjerter, For tre Mark Aftenrøde. Man støde ganske smaae, Saa hurtig som Du kan. En halv Pægl bittre Smerter, Ei heller maa Du skaane Strax hælder man derpaa. Ti, tolv Lod Eviggrønt Nøiagtig man afveier. Lidt Skin af Sol og Maane, Nu i en tør Salvet. Det lader ogsaa kjønt. Fem Pund Forglemmigeier. Af Haler og af Aker Af bedste Qvalitet. Du tager to Dusin, Et Fjerdingspund KjærminMeleret vel og hakker Dem derpaa ganske fiin. Og Roser efter Smag. Det Hele nu Du stiver Var heller ei til Hinder.
Jyllandsposten, 1841-07-16
Med en Gelee af Riim, Paa samme Helligdag. Der koges til den bliver Tag trende gode Barme, Saa seig, som Snedkerliim, Vel fyldt med Graad og Bemeldte Sager væltes. Nu i et dygtigt Fad, Smiil, Spid over langsom Varme Hvor det forsvarlig æltes Dem paa en Elskovspil. Som andet Pølsemad, Fem Pægle Taarer magter Naar Deigen saa er klog Du vel at at faae istand Det kommer paa en Slag Behandlet, kom ihast Den i en Form, som dygJ Pølsetid ei an. Tolv alenlange Sukke, Besmøres med Bombast!
Jyllandsposten, 1841-07-16
Tre fede Engle smaae Nu staaer der kun tilbage. Du i en vadsket Krukke, At dække Formen til, Med alt det Andet slaae!
Jyllandsposten, 1841-07-16
At den i trende Dage Spandeer et Par Zephyrer, Kan staae ved sagte Jld. Det sælges efter Vægt, Er vel tilende disse, Er altsaa ikke dyre, Bør man servere strax Men gjor dog brav Effect. viola, en Vise. Rør i en halv Pot Fløde Af allerbedste Slags Af Musers Mælkespand.
Jyllandsposten, 1841-07-16
Forhenv. Stænderdeputeret, Møller Tøstesen i Roust Mølle ved Varde har i Anledning af Hs. K. H. Kronprindsens Formæling skjænket til Grimstrup Pastorats Huusarme 2 Tdr. Rug og 2 Tdr. Byg Rettelser. Nr. 46, Spalte 1, Lin. 4, staaer hensynkende læs, hensygnende. Lundby-Øster 1. Sundby. Øster. Træbostanden l. Træbe. standen. Nr. 47. forskjellige l. herskabelige. om l. som Nr. 48. videnskabelige l. vindskibe. lige. Dette Nr. er redigeret. Ludvig Frederik Bloch. Af dette Blad udgaaer to Nre, ugentlig, som betales med 1 Rbdr. 1 Mk. Qvartalet. alle Provindsens Boglader. Subskription derpaa modtages.
Jyllandsposten, 1841-07-16
Trykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkerie.
Jyllandsposten, 1841-07-20
(Jndsendt.) Forleden ankom Undertegnede om Natten, i Forening med 5 andre Personer, kjørende fra Horsens til Skanderborg, hvor vi gave Holdt udenfor Hr. Gjæstgiver Callundanns Gaard. J længere Tid bankede vi paa Døren og pikkede paa et Vindue (paa Huset saae vi ingen Klokkestreng), uden at Nogen lod sig høre indenfor. Endelig efterat Vægteren havde sagt os, hvorvi skulde banke paa, kom Hr. Callundann udenfor Porten, og blev der i al Høflighed anmodet om, at tillade os at faae Heste og Vogn ind i Gaarden og tilstede os at tage ind i hans Skjænkestue, paa det vi kunde faae nogen Forfriskning efter en Reise, hvorpaa vi af Regnen vare næsten gjennemblødte; men Hr. C. nægtede os denne Begjæring, og bemærkede alene til sin Undskyldning, at han ingen Plads havde, og at vi ved at komme ind i Skjænkestuen, kunde vaagne de Gjæster, der sov i hans Huus. Det vides ikke rettere, end at det er en Gjæstgivers Pligt at skaffe, naar han ikke i sit Huus kan rumme flere Gjæster, den Veifarende Logis paa et andet Sted i Byen, da det virkelig ikke er nogen særlig Behagelighed for den Fremmede, især i en vaad og kold Nat, at trave en By omkring, for at faae Tag over Hovedet; idetmindste var saadant at ønske. For Hr. Callundanns udviste Høflighed ved denne Leilighed, skylde Undertegnede og øvrige Reisefæller ikke videre, end at bemærke, at det blev ham lovet, at see det Passerede offentligt fremstillet, og denne Skyld er det vi herved for ei at være i hans Gield, troe at have betalt ved Nærværende. Aarhuus, den 16de Juli 1841. S. H. Munk, Bagermester.
Jyllandsposten, 1841-07-20
Nyheds Post. - Bladet "Dagen har da ret viist sin Vittighed fra en glimrende Side, ved paa Maanedens første Dag at lade sin Tak for sidst til Fædrelandet træde for Lyset, idet den heri paa en høist kunstnerisk Maade faaer Stavelserne: Kri Hvæs-Le-Gjo Da Mon og Ploug indflettet i endeel Stropher, som ender sig paa Consens istedet for monsens, og hvorom et vist Blad beretter, at Versene havde taget sig bedre ud i "Raketten, i hvorvel det vistnok burde indrømmes, at disses Plads netop i "Dagen" i Grunden tager sig ulige bedre ud, da de her svare til dette Blads almindelige Aandsføde.
Jyllandsposten, 1841-07-20
J Modbemærkninger over Fædrelandets Bedømmelse over Budgettet og Normalreglementet hedder det i den Berlingske Tidende", "Saalænge vor Stats Hovedlande have en Befolkning af 2,200,000 Mennesker, og have en høist vigtig, politisk og commerciel Beliggenhed, saalænge Staten har betydelige Besiddelser i de nordlige Bi lande og ikke ganske uanseelige i Vestindien m.v. med en samlet Folkemængde af over 100,000 Mennesker, saalænge, forekommer det os, kan den danske Stat dog ikke siges at være nedsunket til en blot ubetydelig Provinds eller en lille Fyrstendomme, eller have Kald til at normere sine Udgifter i Forhold til en saadan Stilling. – De fleste af de store monarkiske Staters egentlige Civillister kjender man slet ikke nøie, thi den har i Almindelighed betydelige Jndtægter af Domainer, som bestyres særskilt fra den øvrige Finantsforvaltning. Der gives ogsaa Konger, som have en uhyre stor Privatformue, saasom Ludvig Philip, Andre have store fremmede Pensioner f. Ex. Belgien Konge. Det Rige, som formedelst aldeles tilfældige Omstændigheder, har de mindste Udgifter til Hoffet, er Norge, men Folkerepræsentanterne have dog fundet sig kaldede tilat lade opføre et Slot i Christiania, og da Midlerne hertil ikke havdes i Kassen, saa optoges dertil et Statslaan, Her er saaledes Begyndelsen gjort med at opføre det forste Slot, vi ville see, om ikke i Tiden flere ville følge efter. – Norge staaer som en af Naturen forsvaret Provinds, med en Folkemængde af 1,250,000 Mennesker. Man kunde vel snarere spørge, hvortil det behøver et saa stort Bevæbningsvæsen, og hvad dette betyder i Forhold til de store Mangler, man seer ved Siden deraf. Kort sagt, man kan gjøre uendelig mange Spørgsmaal – og hvad har Norges Storthing, der nøie følger Skillingssystemet, - bevilget til Bevæbningsvæsenet, Jkke mindre end 2 1/2 a 2. Million Rbd.; ikke langt fra det Halve af Landets samtlige Udgifter."¬
Jyllandsposten, 1841-07-20
At det i et foregaaende Nummer af vort Blad blev bemærket, at "Corsaren var bleven lagt under Beslag, foranledigedes af en lignende Avisberetning i et Provinds blad, som vi nu erfare har været feil underrettet. Jhvorforsigtig man end i det Hele taget bør være ved at meddeele Publicum falske Efterretninger, er det dog iøvrigt vist, at man ved Beretninger om Blades Beslaglæggelse allerbedst slipper derfra, thi om ogsaa ikke netop det anførte Nr. altid er bleven lagt under Beslag, kan man dog være vis paa, at dette snart vil skee med et paafølgende, hvilket saaledes ogsaa her skeete med "Corsaren", som Ugen efter virkelig blev lagt under Beslag, (hvilket dog ikke blev approberet af Cancelliet), ligesom man derfor i vore Tider, uden at at læse sig det til i Almanakken, med Bestemthed, kan forudsige, at der efter Solskin kommer Regn, saaledes kan man ogsaa sige, at ethvertsomhelst liberalt Blad i Landet, efter i nogen Tid at have passeret uden Anfægtelse, inden føie Tid beslaglægges, der er nu saaledes engang en vis Orden i Tingene.
Jyllandsposten, 1841-07-20
Bestyrelsen for den polytechniske Læreanstalt i Khonhar i en under 10de de udstedt Erklæring søgt at gjendrive adskillige falske, ja endog latterlige Rygter, som ere blevne udspredte for at sætte Kartoffelbrænderierne i Miscredit Ogsaa i de Lande, hvor Brændevinens Tilvirkning af Kattofler nu er i den fordeelagtigste Gang, søgte man i Førstningen at opvække Uvillie derimod ved falske Rygter, og det er ikke Andet end Gjentagelser af disse, som nu udspredes hos os. Man er endog gaaet saa vidt at paastaae, at Kartoffelbrændevinen skulde klares ved Hjælp af de væmmeligste Ureenligheder, endskjøndt Reenlighed er ligesaa nodvendig til en fordeelagtig Drift af Kartoffelbrænderier, som af Kornbrænderier. J Preussen og i Sverrig er man Brændeviins Tilvirkning af Kartofler, der allerede begyndte for meer end et halvt Aarhundrede siden, gaaet frem for os, og vi vilde handle meget urigtigt, om vi ikke søgte snart at indhente dem. Der behøves ikke langt Overlæg for at indsee, at det er fordeelagtigt for Landet, at Korn arter, som ere bedre Næringsmidler, længere kunne holde sig og langt lettere afsættes til Udlandet, erstattes ved Kartofler.
Jyllandsposten, 1841-07-20
Ved den kgl. Landsoverret i Viborg er den 21de Juni, afsagt Dom i Sagen mod Arrestantinden Annette Christine Wilhelmine Rygaard tiltalt for at have født i Dølgsmaal og ombragt sit Foster, hvorved er kjendt forRet: Arrestantinden hensættes i simpelt Fængsel paa sædvanlig Fangekost i 60 Dage. Ved Bjerre-Hatting Herreders Ret var hun dømt til at have sit Liv forbrudt. – Bønderne i Melolden og Skjærsbek Sogne, paa Vestkanten af det Slesvigske, have tegnet sig for 20 Actier til Jernbanen imellem Flensborg og Husum. Ve ville haabe, hedder det i Dannevirke, at dette gode Exempel af disse dygtige og oplyste Bønder vil virke paa de lunkne slensborgske Capitalister." Dette Haab synes imidlertid at være forgiæves. Det kan man kalde, viel Geschrei und wenig Wolle!" slutter Referenten. Dette Nr. er redigeret. Ludvig Frederik Bloch. Af dette Blad udgaaer to Nre, ugentlig, som betales med 1 Rbdr. 1 Mk. Qvartalet. alle Provindsens Boglader. Subskription derpaa modtages.
Jyllandsposten, 1841-07-20
Trykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkerie.
Jyllandsposten, 1841-07-23
Virandspe ren. Udgivet af et Selskab. de Aarg. Fredag d. 23. Juli 1841. No 55.
Jyllandsposten, 1841-07-23
Om Bankhæftelsers Jndløsning.
Jyllandsposten, 1841-07-23
Da der i denne Tid foretages adskillige Maneurer, for at komme i Besiddelse af Landmandens, navnlig Bondens, Actieret i Banken, ved Jndløsningen af Forhæftelsessummerne, saa var det særdeles ønskeligt, at der endnu engang, gjennem et af de her i Egnen meest læste Blade, gaves Oplysning om, hvorledes Actie retten dannes, hvad Fordeel der kan ansees at være ved Jndfrielsen; om den Mand ikke ligesaavel i Fremtiden faaer Actieret og i sin Tid Udbytte af Banken, der vedbliver at betale de høie Renter osv. Vi ville ærbødigen tillade os at fremsætte nogle Spørgsmaal, som vi tør haabe den ærede Redacteur vil, ved en med Forholdene fortrolig Mand, forskaffe os besvarede.
Jyllandsposten, 1841-07-23
Med Hensyn til den ypperlige lange Fritid for Børnene om Eftermiddagen, hvori de saagar kunne kjøre i Skoven med deres Forældre, bliver Tilfældet imidlertid ganske anderledes, hvor Forældrene ikke have Raad tilsaadanne Kjøretoure; her tænke man sig f. Ex., at 4 a 5 Sønner af Huset ere overladte til sig selv, istedetfor at være i Eftermiddagstimerne beskjæftigede i Skolerne; thi der, hvor Familiefaderen er fuldt op beskjæftiget med sine Forretninger, som kalde ham ud af Huset, er det altsaa Moderen eller anden Bestyrer, der skal holde Styr paa det unge Mandskab, men hvilken Vanskelighed, hvilken Byrde er dette ikke at belaste hvert Huus med, og hvor trættende ja umuligt er det ikke ofte for Moderen selv med den bedste Villie her at holde Alt i Orden. Dog nok om denne Ting; vi ville haabe, at der fra forstandige Huusfædre snart ville indkomme kraftige Protester mod denne for Ungdommen høist fordærvelige Skoleskik, saa deres Børn i Skolerne hverken skulle sløvgjøres i Aanden og heller ikke svækkes paa Legemet, men derimod ved deelt Skoletid, læse og lære i rette Tid, gaae og røre sig i rette Tid, og spise og styrkes i rette Tid; thi, som sagt, Drengen kan, ligesaa lidet som Pigen, være tjent med, at alt dette skeer i urette Tid, da af saadant kun følge Ulykker og Fordærvelse.
Jyllandsposten, 1841-07-23
Himmelbjergfesten.
Jyllandsposten, 1841-07-23
Man er saavel i Kjøbstæderne i Jylland, som overalt paa Landet, af den Formening, at Festen paa Himmelbjerget iaar vil blive meget talrigt besøgt, ligesom man vil vide, at der baade vil møde Reisende fra Kjøbenhavn, Sverrig og Slesvig, til hvem der forud fra Vedkommende ved Correspondence skal være skeet Jndbydelser, Alt for at give denne nationale Fest al den Udbredelse og Høitidelighed, der er mulig. Da det er at formode, at Veiret paa denne Aarstid maa blive gunstigt for denne Forsamling, er det nu blot at ønske, at der vil sammentræffe det størst mulige Antal Mennesker da som bekjendt det store Himmelbjerg kan rumme talrige Skarer, og det ved saadan Leilighed saameget forhøier Folkefesten, naar det erfares, at man med Eenstemmighed føler varmt for Forherligelsen af en Fest, som vistnok vil lægge en Spire til vordende Folkemøder, der i Tiden mulig ville medføre de største Goder, idet Nationalaandens Opvækkelse ved deslige folkelige Møder isærdeleshed fremskyndt. Festdagene, som ere bestemte til den 2den og 3die August, ville vi derfor haabe af Mange ville blive besøgte, ligesom man meget maa paaskjønne de i denne Anledning af Hr. Pastor St. St. Blicher trufne hensigtsmæssige Foranstaltninger, som meget ville bidrage til, at Samlingerne ville vinde i Jnteresse, idet vor begeistrede jydske Barde ved Udførelsen af denne Jdee i høi Grad hos sine Medborgere har foreviget sig det Navn, som han i saa mange Henseender har gjort uforglemmeligt baade her og i videre Kreds, Nyheds Post.
Jyllandsposten, 1841-07-23
Dyrehaven har endnu iaar ikke nogen Dag været stærkere besøgt end Søndagen den 11te dennes, da den Dags stadige gode Veir i skareviis lokkede Folk fra alle Sider derud. Der var derfor om Eftermiddagen en saadan Kjørsel paa Veien, at denne ligefra Østerbro og lige indtil Charlottenlund var besat med Vogn efter Vogn, saa næsten ingen Mellemrum fandtes, ligesom Gangstien ogsaa var opfyldt med en uophørlig Række af Spadserende. Af de her fremviste Kunster vare alle af det middelmaadigste Slags. Hvad der imidlertid var af Jnteresse, var Din ters Menageri og Slange=Samling, hvoriblandt de 3de store Slanger, Boa Constrictor, 40 Aar gl., Afgudsslanger, og Kæmpeslangen, vare værd at tage i Øiesyn, endskjøndt de efter Udseende kun vare 5 a 6 Alen lange. Om den sidste berettede Fremviseren, at den paa eengang kunde sluge en levende Raabuk, og opfordrede hvem der havde Lyst til at skaffe Dyret tilstede, for derom at overbevise sig, hvortil imidlertid Jngen følte Drift. Den foreviste Klapper slange havde 14 Ringe om Halen, hvorved den tilveiebragte en stærk raslende Lyd. Da denne Slange var giftig, forevistes den alene i et Buur, de andre bleve ved Hjælp af 3 Mand stykkeviis tagne op af Kisterne; til Beviis paa, at disse ikke vare giftige, lod Fremviseren Slangens Hovedindputte i sin Mund. Af de kjødædende Dyr vare de anseeligste en Panther=Tiger, en Han=Leopard, en stribet Hyne, en Barribal fra Canada og en Han= og Hun=Vaskebjørn. Af Aberne udmærkede sig især den sorte Man dril Abe med blondt Skjæg og Silkeaberne. Af Fuglene vare især Pelikanen mærkelig, samt endeel udmærket skjønne Papegøier.
Jyllandsposten, 1841-07-23
J Corfaren, Nr. 36 læses under Charivari=Artiklen: "Halvdelen af Hs. Majestæts Undersaatter have i den sidste Tid lidt af en rosenagtig Betændelse og Svulst, der paadroges ved en Ridetour i Anledning af Formælingen, men som, Gud skee Lov, nu er næsten hævet. - NB. Vi bruge Benævnelsen Halvdelen af Hs. Majestæts Undersaatter, i Betydning af : Hs. Majestæts ene Been, fordi man om en saa høi Person ikke bør bruge de almindelige Benævnelser. Men iøvrigt passe vore Ord, selv om de forstaaes ligefrem; thi endeel af Hs. Majestæts Undersaatter have virkelig i den sidste Tid, i Anledning af Formalingen, lidt af Svulst, som dog, Gud skee Lov, nu er saa godt som hævet. Dette Nr. er redigeret. Ludvig Frederik Bloch Af dette Blad udgaaer to Nre, ugentlig, som betales med 1 Rbdr. 1 Mk. Qvartalet. Subskription derpaa modtages alle Provindsens Boglader.
Jyllandsposten, 1841-07-23
Trykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkerie.
Jyllandsposten, 1841-07-27
Flanope Udgivet af et Selskab. Aarg. Tirsdag d. 27. Juli 1841. No 56.
Jyllandsposten, 1841-07-27
Dr. J. V. Neergaards Resultat, af en Reise i Jylland.
Jyllandsposten, 1841-07-27
Om Festlighederne hos os med et Tilbageblik til Kronningstiden læses et Stykke i "Dagen" af Professor Sibbern, som i flere Henseender formedelst sin Originalitet fortjener Opmærksomhed. Det hedder blandt Andet saaledes heri: Man har under 28de Juni i Kjøbenhavnsposten læst et Brev om Jlluminationen, hvis Forfatter, for at hans Personlighed dog kunde blive fremhævet noget lidet, uden at han behøvede at træde ud af sin Anonymitet, af Bladets Redacteur har faaet det Vidnesbyrd, at han er en anseet Mand, et Vidnesbyrd, som nu da Enhver kan tillægge hvad Troværdighed han vil. At han ingen Eftertanke har viist, det er et Vidnesbyrd, som Enhver, der med Forstand og Eftertanke læser hans Brev, kan bevidne, ligesom og at han skriver med en besynderlig Raahed. Det hedder i hiint Brev, at vor nærværende Konge ei har kunne finde den Sympathi for sine store Fester, som Frederik den Sjette for sine Hvor falsk dette er, det har hver Dag lært os i denne Tid, saa at Forfatteren i denne Henseende, især i det Øieblik hans Brev meddeles offentlig, spiller Figuren af hiin Person, der med stor Møie gik omkring forat søge efter en Mand, som havde ham under Armen.
Jyllandsposten, 1841-07-27
Corsaren, Nr. 37 fremsætter et Bidrag til en ny Synonymik: Høstgilde - Balpare. Vegge Forlystelser ere en Nydelse for de Deeltagende. Men ved Høstgildet følger Nydelsen ovenpaa strengt Arbeide; ved Balparet følger Nydelsen gjerne ovenpaa anden Nydelse. – Begge Forlystelser koste Penge. Men ved Høstgildet er det Herskabet, der gjør Gildet for Folkene; ved Balparset er det gjerne Folket, der gjør Gildet for Herskabet. - Ved begge Forlystelser bliver der tracteret. Men ved Høstgildet kommer Tractementet rundt til Alle; ved Balpareet komme Alle rundt om Tractementet. - Ved begge Forlystelser, blive nogle af de Deeltagende gjorte veltilmode ved et Stof kaldet Spiritus vini. Men ved Høstgildet er dette Stofblandet med en Olie, kaldet Finkel, ved Balparet med en Olie, kaldet. Vinens Blomst. - Ved begge Forlystelser ere der Nogle som dandse, og Andre, som see til. Men ved Høstgildet er det Herskabet, som seer til, ved Balparket er det Folket. - Ved Hostgildet kommer Herskabet kun et Øieblik og faaer strax Dandsen at see; ved Balparket kunne Folk staae 4 Timer og dog ikke faae noget at see. - Ved Høstgildet gjøres der Plads for Herskabet, naar det kommer, ved Balpareet faae Folk Lov til at trykke sig selv sammen, mellem Politi og Husarer, paa en meget lille Plads.
Jyllandsposten, 1841-07-27
- J Nr. 79 af den Frisindede læses følgende Vers under Overskrift: "Bøn (see Adresseavisen Nr. 158, Fredagen den 9de Juli) med Motto: "Al Verden har saa mangen Bag, som os til Riis indbyder. Wilster. vor Fader, Du, som er i Himlen: Hisset, her - ja selv paa Ølandsstrimlen, Mellem Vesterhav og Øresund, – Kast et naadigt, kjærligt Blik mod Jorden, Ja, kast hele to til os i Norden, Hvor til Bøn nu aabner sig vor Mund, Du har os vel givet Bøgeskove, Vi for Vinterbrændsel tor Dig love, For Din skjønne Gave Tak modtag! Men, her synes mangle Birkelunde, Hvor et Antal Qviste findes kunde Stort nok til enhver riisværdig Bag. Fader, huld og naadig Du borttage Eeg og Bog, men blive lad tilbage. Birken, med dens smekre, seige Riis! At ei Savn af Koste skal indtræde, Lad dem trives Folk til Haab og Glæde. Som falbyde Dig i vor Avis! At man Riset kan bag Speilet hænge, Hos hver Sanger, som til Sligt kan trænge. Naar Spytslikkeri han pønser paa"Medens tyst han sysler, ømt i Sinde Dine Engle Mester Erik binde, At han kan en Morgendosis faae Dette Nr. er redigeret. Ludvig Frederik Bloch. Af dette Blad udgaaer to Nre, ugentlig, som betales med 1 Rbdr. 1 Mk. Qvartalet. alle Provindsens Boglader. Subskription derpaa modtages.
Jyllandsposten, 1841-07-27
Trykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkerie.
Jyllandsposten, 1841-07-30
Frandsp en Udgivet af et Selskab. de § Aarg. Fredag d. 30. Juli 1841. No 57.
Jyllandsposten, 1841-07-30
Høavlen er desværre iaar kun bleven slet bestilt og adskillige Steder saagodtsom fordærvet, da Høet, ved under den idelige Regn ofte mange Gange at være bleven vendt frem og tilbage, omsider maatte tabe al Kraft; Høet vil derfor i Vinter kun afgive paa de fleste Steder et saare slet Fodringsmiddel. At al Sæden iaar vil blive af høist maadelig Qvalitet, er en afgjort Sag, da Sommerens Fugtighed og Mangel paa Solvarme ubetinget maa afgive tykskallet, lidet meelholdigt og følgelig vægtløst Korn.