JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Danske Mercurius, 1678-04-01
Den Danske eris. til den 1. April. 1678. Danmarck. om Martius af Mars af gamle tider næfnes, Saa siunes dens adfærd med nafnet nu at jæfnes Christenheden, hvor fast allestæds til krig Udskrifves, værfves og anrættes flittelig. Lad dem Krigs-Guden Mars beholde, som ham ære, Vi lade tidens nafn af ham kun kaldet være, og frycte den Krigs-Gud, som alle ting formaar, hves hielprige haand vor strid og seyr bestaar. Vor Daner-Konge i Hans Fryct sin strid begynder, Og med Rætfærdighed alvorligen tilskynder Sit Arfvefolck samt hver, som hannem hører tilAt falde Ham til ford, som hielpe kand og vil. At falde Ham til food med taare suck oh faste Med bøn, tillid og tro, at hand os ey vil kaste J vrede hen til straf for Afvindsmandens sværd, Som hver af os, om ræt skal regnes, vel er værd. Mand seer hvor store folck med sit Exempel drage De mindre hid og did; hvo vil da nu forsage, At følge Kongen self i at forsone Gud, At alting for os maa til velstand føris ud' Jmidlertid alt hvad til Krigens fræmgang hører Vor Daner-Konge til god skik og orden fører Til lands og vands, at, naar hand Fienden søge vil, Ved god begyndelse kand haabes vundet spil. 3. Den (Num. 3.) 3. Den morkheds tæppe, som de blinde Jøders sinde Betækker, at de ey Sandhedens Lius befinde, Er dragen af et par, samt deres spæde Barn, Og giør dem Daaben fri fra Fiendens mørkheds garn Dersom de andre saa vor Christum vilde fafne, Hvad skulde Satans pøøl et stoort antal da safne, Som ellers far did hen. men som de hafve for, Hvad vey de vandre, de sig self maa takke forO fordumgyldne tid! da ey saa mange viste Af Jøde-sned som nu, da Bonden i sin kiste Henlagde klumper guld: men denne steen-kiær tid Giør haarde hierter, og i manges velstand splid. Derfor et Christeligt forbud om Jøder høres, Hvor med den største deel flux udaf staden kiøres: Ja bort med slig ukrund og klinte af Guds beed Som Hvædens vædske og fræmvægst at hindre veed. 5. Endnu som før vor Hær i Skone det kand mage, At Fienden alt forlis og vi fordeelen tage. Det Tog er sandelig og værdt at holde af, Som til Landskrone fast to hundred, øxen gaf 6. Mand allerede seer, hvor drifvend Bonden pløyer, Og et got tegn og haab om jordens fruct tilføyerOvel, naar Bonden saa sin Afling passer paa, At brød i Ledingen Soldaten gifves maa Hvad ey den Onde self formaar i verk at sætte, Det lader ofte hand ved kiærling list anrætte: Sligt nogle Store nu befinde alt forsandt, Som derpaa døden self nær hafde nødt til pant. Mars lærer Mandens Had med sværd og skud at hæfne, Men Circe med forgift og anden kunst vil jæfne, Hvad hun sig støder paa men saasom Rætten naar Sin gang, om sligt mand og snart bædre kundskab faar.
Danske Mercurius, 1678-04-01
Sverig. 1. Til Grændsernes forsvar og lande værn at giøre, Vil Kongen af sit goods hver femte mand udføre, Men kun hver tiende fra Stænderne udgaar, Dermed Rigsdagen er til ende bragt i aar. 2. Christianopel er afbrændt og slæt lagt øde, At os der ingen stand og fordeels plads skal møde, Jojo den finder vel sin Hold, som strider vel, Og ellers andenstæds giør Fienden same skiel.
Danske Mercurius, 1678-04-01
Tydskland. En Keyserlig Parti har lystig kiørt i gaarde Med nogle Franske mænd, som sig forlyste torde Med Fastelafns tidkort: ja hvo sligt daarligt spil Anslaar, der af tit faar meer end hand gierne vil. 2. At de Oprørskes Tog dem ofte nu mislinger Med stoor forlis, det vel i sommes ørne klinger: Thi som mand deres pung befinder gandske tom, dig lister folcket bort at see sig bedre om. Lothringens Hertug er med Gyldne Flies beprydet Ved Spanske Sendebud, som hannem den har ydet. Fra Rjnstrøm hører mand allene larm til krig, Og er hvers meeste flid vel at udruste sig.
Danske Mercurius, 1678-04-01
Fra Pomeren sit folck har Kønigsmark henddraget Jgiennem Meklenborg, og derfra med sig taget Mangfoldigt Qveg og hvad hand ellers for sig fand Og en utrolig skat udædskede paa stand. Men som hand Brandenborgs og Lyneborgs Udsendte, Fornam, strax andenstæds sin reyse hen hand vendte. Til Mynster gifver hver Amptmand et Compagni, Og efter æfne skal hver ellers stande bi Frankerige. 1. Nu er Tabage Fransk som og Capo de Verde. 2. J Flandern Ypern sig og Gent at gifve lærde, Der Kongen self sin fart igiennem Egnen tog, Og siden vendte sig og til Paris hiem drog. Hand ventes snart igien, og vil i Elsas larme, Men Stænderne forsee sig mod al vold og harme, Saa vidt dem mueligt er, og Kejseren hver dag Sin Hær forøger, saa der vist vil vanke slag.
Danske Mercurius, 1678-04-01
Spanien. Som der til Krigen hart behøves guld og pænge, Og mand Sølfslodens skat maa vente alt forlænge, Da er udgifvet til de Store Kongens Bud, Som efter æfne hver skal drage til forskudÆngelland.
Danske Mercurius, 1678-04-01
Til Londen mand endnu kand Parlamentet finde Paa Krig mod Fransken med forsiunlighed at spinde: Og som det Frandskens Hæld i Flandren nødig seer, Til Krig dis heller det mod ham sig villig teer. At Kongen forbud vil paa alle Frandske vare Tilstæde nogle Aar, og biude hiem at fare Sit Bud fra Frandskens land, det Parlamentet har Begiæret, men der paa bekommet dette svar: Hand ey saa snart til sligt sin minde kunde stede, Førend til Krigen hand fand alting vel tilrede: Sandt er det mand sig bør at vide vel forvart; Men staar der siugen i, da gifver det sig snart. Der allerede til Ostende hafver langet En goed deel Ængelske, hvoraf Bryk og har fanget Hielp og forsvar: og mand anvender største flid, At nogle tusinde med første komme did. Mand Flooden ruster ud, og Hæren meget stærker, Og saa vidt mand endnu af alle ting formerker, Maa Frandsken tænke, det paa hannem ud vil gaaDen ild udblusser dog, som længe pustes paa Jtalien. 2. Corsidses Søn (som toeg Fuchs ynkelig af dage) J siugdoms raseri ey har forsømt at jage En knif siuf gange i sig self. saa straffen naaer Ugiernings manden, om skiønt længe hen det staar. Ah. Pafven ligger siug, hvor skal det vel tilgange hand hendøer, Jeg veed, blant Cardinaler mange Om Dybt sørge ville, som hand ey forfremmet har, Men fleere maa skee for hand før hen døed ey var. Om Kvinde-kiønet paa hans hellighed vil kiære, Som blottet bryst og arm ey nogenstæds at bær Bevilger, spøres snart men hvad, om ogsaa her Sligt lagdes af, var det vel nogen og fornær, XXXXXXX. Am
Danske Mercurius, 1678-05-01
Den Danske NB. til den 1. May. 1678. Danmarck. om skiønt den milde luft, som ved Tormaaned gifves, Ved Abrils regn og kuld gemeenligen bort drifves, Saa seer mand Abril dog ræt stælden sig saa streng At tee, mand løv og græs jo seer i skov og eng. Men i vor Egn paa den i aar har ingen klaget, At den smaa børn har ind til kakkelonen jaget, Som Thver med langen skæg før hafde lokket ud, Nej, den snart ei har vidst af nogen storm og slud. 2. Sligt fryder Bondens sind, som smuk sin afling drifver, Sligt er Soldatens lyst, at det paa tjde blifver, At hand udføres kand, og pikken for den dør Needsætte, hvor hand sig om bytte tanker giør. Der ved sig kildrer og Bodmanden paa vor Flode, Som ynsker flittig at i Svenskens skibe vrode; J kojen findes jo tit i et beget klud, Hvad ei Soldaten faar for Bondens bæste stud. Sig derved trøster og den højt betrængte Skoning, Som vist dis snarer hielp sig fra vor Danerkoning Forsætter ja lad ham kun være ved got moed, Vil Gud, hand for sin nød maa skee snart fanger boed. 3. At giennemtoget ej skal Bondens midler øde, Skal hvert antal til skibs gaae fra sin stæd og møde J Skone, hvort hen og de Mynsterske med flid Paa reisen findes, og med første ventes did. Num 4.5. Og som sig alting teer saa vel vor Landsens Fader Af hvad til krigen hør og intet efterlader. Paa landet samt og her hand prøfver grandt hver mand, Hvorledes med gevær hand sig adbære kand 7. Den tunge Flode mand paa Reden færdig skuer, Og intet fattes, som til dens udseiling duer, Naar Kongen gifver Bud, og Himlen føjlig vind; Gud gifve lykke hvor den seiler ud og ind 8. Til Norges Egn igien er Gyldenløve dragen, Hvor hand med største fryd af hver imod er tagen; Hand der altingest først til Landets værn og gafn Forsiuner efter sin Bestillings ædle Nafn. 9. Dernæst udvæler hand en vældig Ledings skare, Med hvilcken hand til os skal strax igien needfare, Naar kun de skibe, som did allerede hen Sig skynde, hannem faae til reisen klar igien. 11. Som Kongen omhu for sit folkes bæste drager Saa finder mand, at hand forsiunlig til sig tager J løn til Raad en hver, som der til er beqvem Med visdoms raad og id, saa det har synd oc klem Her Admiral Niels Juel, hves Dyd vor Egn berømmer Saa længe noget Skib paa blaa grøn bølge svømmer, Med sit trofaste Moed, Sejr-rige Raad og Daad Hos Kongen billig har slig Æres Grad op naaed. Der til Her Vincents Hahn fuldtagen og befindes, Hves visdoms gafver i vor Nordens Egn vel mindes Med prislig eftersagn. der for og Kongen vil Med andres udi løn hans forslag spøre til. Hand og von Støckens flid med ære løn har nøyet, J det hand hannem til Rentmestres tal har føjet: Saa tegner hand hvers Dyd, og den belønne vil Med hvad sig nogen vil self giøre dygtig til Vel saa, ved saadan skik sig Dyden self vil glæde, Og endnu fleere sig vil æfterdags berede Til saadan Gunst, naar den til æftersiun saa kand For andre vise sligt som søge høire stand. 12. Som Daner Kongen (2) og vor fromme Landsens Moder (2) (4) 15. Apr. An. 1646. (2) 27. Apr. An. 1650.
Danske Mercurius, 1678-05-01
J denne Maaned, samt højhaarne Kongens Broder (2. Først (2) 21. Apr. an. 16 53. Først denne Verdens lius i fordum tid besaae, Og hver et alders Aar paa ny nu samler paa, Da bør en hver af os Gud evig tak at sige, Som lader dennem i saa mange aar vel stige Til Fødsels dagene med velstand, hæld og fryd, Hvor om fremdeles og vor insk har dette lind: Gud krone Kongen saa med megen hæld og ære, Som sig hans Majestæt kand allermeest begiære, Gid hannem føjes maae saa megen lykke til Og sejer dette Aar, som hand self ynske vill. Lad Gud Velsignelse vor Landsens Moder gifves, Samt Kongens Broder, ja gid Fiendens magt vantrifves Ved Kongens og hans sværd, at disse dage maae Med Seier, Fred og Fryd ad Aare skrefne staae. 13. For alvor Svensken har til Christianstad beilet, Men maa bekiende, hans anslag har meget seilet: Den trøfast sig beteer vor Christian til gafn, Som prisslig bærer dens Opbyggers store Nafn. Paa tvende tusinde mand Fiendens tab vil skatte, Som døde meesten part til jorden maatte dratte Ved stadens Volde-skud, oc udfalds diærfve fart, Hvad vidre sig tildroeg, mand faar at vide snart. Men om den Sejer os, som mange hafve sandet, Den femtende April tilfaldt, kand jeg ey andet End sige. Christianstad til Christians behag Sig holte dapper, og vandt paa hans Fødsels Dag 14. Kand vel en erlig Mand forringet der af blifve, At Afvindsmanden kand hans nafn hen lade skrifve Paa jorten bræt, og fra hans billed hofdet slaa, Naar hannem intet ont med Rætten tydes paa. Nei: lad kun Malm stift mod Billeder og Nafne Straf Sværdet skærpe, naar den nogen Mand kand safne, Som flytter derfra for at være Danmark Huld; Uskyldig Mand og frelst der ved ej slaes om kuld. Af Adelstanden fem, af Borger tre nu høres Afbildede til Sværd og Rætter stæd at føres, Og manges Nafne til vanære skrifves hen, Hvor til at svare hver maae bruge self sin pen Lad kun af Billedet indgydet blod udrinde, Naar legemet ei her det mindste saar kand finde: Men hvor om alting er, det fienden gafner dog, At hand det rætte blod med raab ej paa sig toeg. 15. For Malm vilde sig forlyste nogle Baade, Med vor Fregat, som laa paa Reden vel til maade, Men som den skienkte dem til velkom lod og krud, Forgik dem lysten til at holde leegen ud 16. Men sig mig Engelholm, hvordan est du til mode, Staar Merheim sig ej braf og Rantzov, som dig lode Afbrændes, og henved half anden hundre Mænd Plat myrdes; jo hver for sin Manddom vel er kiend.
Danske Mercurius, 1678-05-01
Tydskland. 1. Som Montecuculi sig finder nu forfræmmet Af Kejseren, og for sin store Dyd indlæmmet Første-stand hand vil, her efter, skal mand seet Langt større Dapperhed end før for Verden tee. 2. Sig har Chur-Beyeren hos Fransken ladt forlyde, Om fred ey giøres, at hand efterdags vil skyde Sin Hær til Kejserens. Damgarten er forlat Af de Forbundne, men strax Bützov greben fat.
Danske Mercurius, 1678-05-01
Frankerige. 1. At sig Frandsosen fra Sicilien begifver, Der til ham uden tvil en victig aarsag drifver: Et forslag hand om fred har sendt til Engelland, Hves indhold hannem self, ei fleere nøje kand. Engelland. Mand hafver nyligen med boeds og bedrings dage Guds Naade, raad og hielp forsøgt til sig at drage. Men hvad der med saa lang betænkning pønses paa, Der om mand haaber dog snart kundskab nok at faae.
Danske Mercurius, 1678-05-01
Jtalien. 1. Sig Pafven atter sund og vel til pas befinder, Hvor ved og Borri sig ej liden ere vinder: Og som hans ædle Æt heel vidt udregnes kand, Hand sig tilegne vil den høje Ridderstand.
Danske Mercurius, 1678-09-01
Tyskland. 1 Creqvi forbyder vel til Strassburg at indføris, Liffs-Midler, hans Forbud dog lidet kun paa høris, De sexten Franske Skib paa Rhinen taget har Saa seer hand hvad hand med Forbud hves dem formaar. 3 Til Mynster Bispen død. Hvorfore Bremen tagis Aff Lüneborger ind, hvordan det siden magis, Vi icke vilde kand. Men Keys ren setter udForlæninger at faae til Krigens Hielp forskud Polen. 1 Der Muscou falt i søffn og sickerhed, bemæcted Sig Tyrcken flux Czechrin, dog Slotted lidet fected, Men siden gaffvis op. Blaa Pestilentze-Røg J Tyrckens Telter sampt Muskou ger Hytte-møg.
Danske Mercurius, 1678-09-01
Jtalien. 1 Til Smyrna Peste-Gifft fuld mangen Siæl forgiffver Og aff sin leffve Boe ved hastig Død bortriffver.
Danske Mercurius, 1678-09-01
En Hoffvitløs Patron Neapolis nu har Som Grille-siuge Folck giør Kierling Hierne saar.
Danske Mercurius, 1678-10-01
Tydskland. 1 Een Jofva dog ey aff Runs Stamme-Roed oprunden I Ungern Rosenberg foruden Bloed har vunden. Og Mæhren tastis an. Aff blot ærgierighed Fra Lesle haffver Würmb bortreyst med kort Affskeed. 4 Den Bisp aff Paterborn til Münster er og Herre; 5 Men Lüneborig vil i Bremen dog regiere Julich Franskens Sverd far fort med Baal og Brand Men ved een Penge-Sum sig frelser Cleve-Land. Franckriig og Engelland. 1 Eet Engelske Sendebud paa Franske vreed er bleffven 2 At Dauphin Herre er til Mantua opskrefven Til Londen rystis ud den bloedig Morde-Dolck Aff Muncke-Ermed, som var skiult moed høye Folck.
Danske Mercurius, 1683-11-01
8. (1) Se ANN. NOVEMBER. MEROIRIUS. Eller Visseste Relationer om hvis paa adskillige Orter i denne Maanet passeret er. Brande de anJrsade. regaDanmark.
Danske Mercurius, 1683-11-01
Kiøbenhavn 14. Novembr. her indlagte Folk i morgis vare ude Paa Munster-Plassen, mens vor Konge dennem skude; Hver ringeste Soldat et Seende var værd Li hand som een Captain sig stilte i Gevær. Men den Batallion, som Major Munkgaard førte Sig med den største Prunk frem udi Marken rørte. Der brave Cavaliers og mangen Adels Mand 30 dito. Hos Ærens Arve-Skiold nu tager Sverd i Hand.
Danske Mercurius, 1683-11-01
Hertug af Wyrtenberg som meentis død at være J et af Tyrkens Slag, naar hand der søgte Ære, Nu kommer hiem igien i Kongens Tieniste, Og kand sit Regiment i beste Velstand see. St. Karen skuler mork, og giør sin True-Mine; Men endnu ikke ret for Alvor frem vil trine; Dog ANNO1683. Dog naar Solhverve gaar, vil hun vel snerte paa, 28dito. Og Tuten-Snerpe hid med Tud i Næve gaa. Den Greve af Roy er gjort i Dag til Ridder Af Elephanten, og paa Ridder-Sæde sidder Hos beste Riddermænd i Daner-Kongis Gaar Saa højt Her General Felt-Marskalks Ære naar.
Danske Mercurius, 1683-11-01
Tydskland. Hamborg 5. Novembr. Er hid til voris Stad fem hundrede Matroser Fra Danmark kommen er de Kongen meget roser, Og ingen Potentat nu heller tiene vil dito. Ti hand gir Flesk paa Fiel og lystig Penge til Venetianerne fra Beyeren hiemkalde Felt-Marschalk Degenfeld; ti det vil dem befalde At commandere ham med deris heel Armee, Hen til Dalmatien at giøre Tyrken Vee. Zelle 5. Dito. Annover bringer nyt, een ny Printz der til Hove For nogen Tid er fød dis de GUDære-love For Ære-Stammen der til Tal forøgis kand Som det er Ønske-Pligt for alle i hver Land. Elsas 20. Dito.
Danske Mercurius, 1683-11-01
Un liden Kirke-Fred i Elsas er at finde For Euangeliske, Gud tage det til Minde, Papister Frihed har udi tre fulde Aar Den Lærdoms Sæde-mænd der bedskheds Klinte(saar. LintzNovember Mereurius.
Danske Mercurius, 1683-11-01
Lintz 5. Novembr. Ogang tolv Tusind Mand har Beyeren tilrede, Tre dobbelt Polen og vil føre frem tilstæde, Og Kejserens Armee med sine støder til. 6 dito. Syv maal tyv Tusind da mod Tyrken spille vil. Tre Dage det kun holt, for Gran dagtinge vilde Med Pik og Pak mand saa da Tyrken gaa fra Gilde: J deris Sted igien to tusind Christne kom Fra Kejserens Armee de førte Skiltet om. Polakken Bargozin og lærte smukt at bukke Bergentz og Badok med til Føje vare smukke; De for Croaterne lod blive Logement dito. Dog de dem ikke før til fulde hafde kient. Et Horen Paven og vil haet Tørkens Side Hand har ved visse Bud Venedig ladet vide, At hand til Lands og Vands vil falde dennem bi 12 dito. Dog meest paa Penge de maa fordre tryg og fri Her Baron Fredag skal hen til Muskoven fare Og Tyrken nu til Vaars flye meer at tage vare. Om begge Czarrerne til Alliancen gaa, Da vil Ukraine vel i stor Pericul staa.
Danske Mercurius, 1683-11-01
Vien 5. Dito. Di Podolien Cosakkerne begynde Nu med to Tusind Mand at vise deris Unde Mod Tyrken hvor af de vel Fire Tusind Mand dito. Ved store Caminik har slaget; Detgik anDe Deputerede fra Tekkeli nu bede Jeen Latinsk Oratz, at de maa Keisersk hede Og ANNO 1683. Og nyde god Pardon, Undskylding er derhos, At Nøden sikket har for Lære, Liv og Gods. Hertug af Lottringen Excusen ei vil høre, Ti Undersaatter ei maa Avind-Skiolde føre; De maa dog lade see mod Tyrken deris Mod, Og søge ny creedit med Fiendens Hierte-Blod. Derpaa Grav Budian og andre sig nu give Med Tyve Tusind Mand, og Keysersk ville blive. Det gaar Neuheusel paa den pakke de nu an dito. Dens Janiskarer dog er vel ti Tusind Mand. De samme til Accord nu tilgeneget ere Om de til deris Land maa convoyeret være, Men de i Felden er, de slipper neppe saa Til Vexel skal de vel mod Christne fanger gaa.
Danske Mercurius, 1683-11-01
Frankerig.
Danske Mercurius, 1683-11-01
Paris 10. Novembr. Voris Stad vi seer at Kongen presenterer Nu høje Charger til de beste Musqveterer, Vel sex og tyve Mand alt promoveret er Ved de ny Værvinger, som falde sterke her.
Danske Mercurius, 1683-11-01
Holland. Amsterdam 5. Novembr. Ed Greven af Avaur her giøris sikker Mine, At Frankerig et fied fra Fred vil ikke trine, Men prætenderer kun lit udi Flanderen 20 dito. Til Satisfaction af Kronen Spanien. DixmyNovember Mercurius. Dixmyden midlertid og Cortrykt har hand inde, Saa sagte, ved Accord, før de til Krigen finde: For Frankerig er det ikkun et lidet Gran Dog Duc de Grana det nu taer for AlvoranHam agter Homiers at homme vel til Side Med tyve tusind Mand, som imod Sommers Tide Af ny gevorben Folk skal til hans Tropper gaa. De søge det med Magt, som Retten ej kand naa Lit got fra Gottenborg vor Flode til os hente De otte tusind Mand, som derfra var i Vente, Maa skee var ikke vant til Søens Hoppe-Dantz, Og tænkte, at her var for dennem ingen KantzDe takker Gud de slap, men vi i Bøssen blæse Vi vented Lykkens Gunst; men fik den lange Næse, Ni store Figte-Skib de gik ad undas vel For dem blev snørt med Afgrundens dybe Sæk. Herigis, Svensken har ei heller spundet Silke Men Stormen vilde og et Skib fra dennem pilke Fregatter meer end tre foruden de har mist De stolte Bølger har dem need til Grunde hvist. Hag 20. Dito.
Danske Mercurius, 1683-11-01
Or gamle Symbolum begynder lit at halte Concordia taer af og maa nu lidet valte Af store Amsterdam det ei samtykkis kand 2adito At Værvinger gaar fort paa sexten tusind Mand. Aiii. Det ANNO 1683. Det uskatterligt er hvad store Storme-Vinde Har gjort os til Forliis, vi det i Pungen finde Krigs Floden svekkis, og uhørlig stor Ruin For Kiøbmands Farten er, hver finder Skoen sin.
Danske Mercurius, 1683-11-01
Den Røver Admiral Her Horen haver rødet, Den Kiøbstæd Vera Chrius, og sig tyrannisk ovet Der truedis med Brand, om noget dølget blev Af Byens Middeler, hand alting til sig rev. Dog det dyr Davre-Kiøb for hannem maatte blive, i ham forbudet blev at nyde det i Live Til Døde i Duel hans Lieutenant ham stak Og Sønnen efter ham antog det Røver-Pak.
Danske Mercurius, 1683-11-01
Engeland. Londen 20. Dito. U kand vor Engeland Naturen vældig tvinge, Og allerferskist Vand af saltist Søe indbringe; Her Rubert Fissgeralt har fundet dette paa 22 dito. J hans Collegio kand alle Konsten naa Een Lyse-putzere har putzet meget ilde Ti Tanden tænte an, som det ulykkis vilde, Og brænte her i Nat nu otte Huse op, kam faa den Snydere og dumme Dudendop. De Thunis Røvere et Hollansk Skib har taget Ved Allicanten bort, de Amsterdam da raget Von Acten regnis det Tre Hundred Tusind til Det er at passe til og sette til i Spil. VirgiNovember Mercurius. Virginien i Aar skøn Tobak vilde bære, Men Fruentimmerit giør derfor liden Ære; God Tid den skaffer dog i mangen Kippe-Kroe, Og at graa Bondis Skeg maa vandis til at groe Tyrkiet. Grækkisk Veysenborg 16. Octobri J maa nu stikke ind vor Pibe udi Pose For vi af Baaden ej i Krigen meer kand rose, J Biørne-Leje vi nu slikker vore Saar Og Christenheden ej tør byde meer i Aar. Vor Sultan sulten er mod Vaaren og vil mette Sig med de Christnis Blod, om hand end skulle sette Constantinopel til, hver anden bydis ud Otte Hundred Tusind da vover deris Hud. Til Janiskarer mand nu værver udi Tide J deris Stæd, som før i Græsset motte bide, hv Uger neppe kand indbringe sytten Mand, Saa liden er vor Lyst nu meer mod Christen Land.
Danske Mercurius, 1683-11-01
Jtalien.
Danske Mercurius, 1683-11-01
Venedig 1. Novembr. En stolte Gros Vister er nu vist suspenderet, Ja got og vel, om ej i kiøbet stranguleret, For hand for Vien sig ej bedre haver holt, Og tre Vistrers Blod uskyldig gjorde kolt. dito. For ANNO 1683. For Viens Nederlag stor Frygt lar sig formeere Hos Tyrken, som nu har begynt at rebellere; To gang tolv Tusind i Albanien er reist, Og Sultans Broder har til Over-Herre keist. See, Frænd er Frænde verst Sultanens egen Broder Mod hannem giør Oprør, og uroes Stævne-Moder; Muskou og Persien hand søger om Bistand, Og taster Broders Liv og Kejser-Domme anMuskoven lover hand Ukraine at vil give, De Persers Babilon til Eiendom skal blive, De Janiskarer og med hannem giør Parti, Og det selvsamme Spai har Spahi Fingre i Vi ogsaa vil til Vaars Dalmatien besøge Og voris Grentzer om til Candien forøge, Ti Alliancen nu ej mere tvilis paa Den vi med Kejseren beslutter at indgaa. Ben N. Prentet hos Joachim Schmedigen i Nørregaade, og findis hos hannem til Kiøbs. He
Danske Mercurius, 1683-12-01
December Mercurius. ANNO DECEMBER MERCURIUS agte, egge ver de ger, saget Otte os faster ads. 180. Ska Danmark.
Danske Mercurius, 1683-12-01
Kiøbenhavn 4 Decembr. Eg seer Grev Teckelborg i Dag sit Folk indføre, Dem hand nys vervet har og skal i Tallet giøre Jt ganske Regiment munderet vel og klæd, Saa de udi et Tog for fulde kand gaa med. 7. Dec.)
Danske Mercurius, 1683-12-01
Hertug af Vyrtenberg, som nylig vilde prøve, Sin Manddoms Artighed, og den mod Tyrken øve, Er kommen hiem i Dag hid til sit Regiment, Og glæder hver Soldat, som hand var Himel-sent. Nu snerper Vinteren og kiber hart om Næse, Den klinger skarpe Frost lar digt i Næve hvæse, Hver, som gaar lidet ud een Svale-Unge faar Til Bytte, før hand hiem til Kakel ovnen gaar. Een fremmet artig Ven sin Hierne har at bryde Om vore Middeler, hvormit vi dem kand yde; Be Bild ANNO 1683. Bliv hiemme kun min Ven udi dit eget Land See hvad Æsopi Rev sin Kat der raade kand. Den tro Geheime-Raad og skønne Lilli-Krone, syngis Ære-Sang med Ærens-Stemme Tone, Bør For hand i mange Aar hos Rommer Keiser har Ført Kongens Ærinde, og kom nu hiem i gaar. Hans Majestet i Dag Slæd-føret vilde prøve, Og ved et Bielde-Spil een Age Dantz lod øve. Hver, som i Svitten var een Næse varme tog Daa den rød-modset blev, før de til Huuse drog. hverig.
Danske Mercurius, 1683-12-01
Stokholm 24. December. Vi gandske sindet var den hvide Pind at skyde Til trende store Skib, som Stormen motte lyde siste grumme Vær, dog er de sluppen hiem; Men to slet Rede-løs og et forstøt kom frem Engeland.