Berlingske Tidende, 1763-08-19
Damig, den 4de August. Siden Julii Maaneds Begyndelse, have vi haft saa Dage at det Reaumurske Thermometrum har staaet under den 21de Grad, og nogle Dage har det steget over den 23de, hvilket i vores Klima, og særdeles i Henseende til saa lang Vedvarende, er fast uden Exempel. Om Grunden for det Russiske Hof, til at blande sig i de Litthauske Stridigheder, sees følgende Erklæring: "Det er bekiendt, at da Troublerne i Pohlen vedvarede fra 1703 til 1716, blev Keiser Peter den l. anmodet saavel af Nationen, som af Kongen, at antage dem under sin Kiendelse og at bringe dem tilrette. 1716 kom han til Ende dermed, og en Convention blev sluttet under Ruslands Garantie, hvilken ved alle Leyligheder kan paaberaabes af saavel det ene, som det andet Partie. Da nu denne Convention og Garantiens Clausuler ere confirmerede ved den solenne Rigsdag af 1717, og saaledes have antaget Skikkelse af en Fundamental Lov for Kronen Pohlen; Saa er det Aarsagen, hvorfor Hendes Russisk-Keiserl. Majestæt, som nu regierende, er beføyet at blande sig udi de i Litthauen sig yttrede Misforstaaelser. Østre Vaala Sockn i Wastmanland, den 30te Julii. Qvæg-Sygen, som for 2 Aar siden yttrede sig her i Sognet, og ødelagte nogle 100de Creature, samt i forgangen Aar vedholdt i samme Naboelag, har atter ved denne Maaneds Begyndelse indfundet sig, saa hastig og hæftig, at man ikke uden Aarsage troer, at det er en Pest paa Fæet J samme, og de omgrændsende Byer, hvor Sygdommen, ytrede sig 1761, har den og først begyndt i Aar. Den ytrer sig med en hastig Hævelse i Halsen eller paa Brystet og Extremiteterne, og ødelægger i sær Hestene. Man havde troet at den stærke Hede, som det var den Tid, kunde være Aarsagen, eller i det mindste have gjort noget dertil, og at Creaturene paa Græsgangen kunde have faaet noget Slags Gift i sig, eller at en Slags forgiftig Jnsect ved en saadan Grad af Varme, kunde avles, og i Græs eller Vand blive nedsvælget, men da endog nu, efterat her er falden tilstrækkelig Regn, har Sygdommen i denne Uge udbredet sig paa Steder, som hidindtil ikke have været befængte, samt angrebet friske Heste, som nyelig have været indkiøbte uden Sogns fra, hvilke have styrtet med de andre, saa synes det at den maa have nogen anden og ubekiendt Aarsage. Præservativer er med Bekostning, men forgieves brugte imod den. Skiælspæck hvoraf en liden Deel daglig indgives i Brød, har vel givet noget Haab at kunde hielpe, men man finder dette, saavel som det at røge flittig med Tiære, Svovel, &c. til intet andet tienligt, end at forlænge Sygdommen. J Tvivlraadighed, har man faldet paa at indgive nogle Creature hver et Skeesblad fuld Hiernes Testamente, og af disse ere endnu ingen døde, hvorfore dette Middel, tilligemed det, at lægge levende Grodors paa Hævelserne, opgives til videre Forsøg. J dette Sogn, som udgjør 103 hele Gaarder, var Antallet paa de styrtede Creature, den 24de Julii 1110 Stykker, nemlig 399 Heste, 221 Kiør og Oxer, 279 Faar, 169 Gieder, og 42 Sviin, og siden er det forhøyet videre. Denne Plage har flere med sig, blant andre den, at man i Mangel af Heste, ikke veed hvorledes Høsten og den forestaaende Vinter=Sæd skal blive dreven, helst da Folkene selv og have nok at bestille med at nedgrave de døde Creature, og mange af dem som omgaaes dermed, blive syge, og hovne med usædvanlige, og tilsidst sorte Saar. Man har endog foregivet samme som Aarsag til en og andens hastig Død.