Ribe Stifts Adresseaviser, 1837-03-03
Udenlandske Efterretninger. Frankerig. Der har, som bekjendt, længe været tale om et Complot af Kongemordere, som, hver efter sit Nummer, skulde giøre Forsøg paa at skille Ludvig Philip ved Livet. J Paris var man hidtil tilbøielig til at troe, at Regjeringen lod disse Rygter udsprede, forat drage Fordeel deraf. Det synes imidlertid, som om Rygterne ikke ere ganske ugrundede; thi et nyt Attentat mod Kongens Liv har været sin Udførelse temmelig nær. Den første Efterretning herom meddeelte Moniteuren af 19de Febr. saaledes: "J nogle Dage har Politiet været paa Spor efter et nyt Attentat mod Kongens Liv, hvortil Ophavsmanden skulde være en Mechaniker, ved Navn Champion. Man var ved erholdte Meddelelser kommen til Kundskab om, at han arbeidede paa en ny Helvedmaskine. Han er denne Morgen, (netop Fieschis Henrettelsesdag) bleven fængslet i sit Logis, og man har forefundet Beviser, som gjøre hans Forehavende utvivlsomt. Champion, som selv tilstod sine forbryderske Hensigter i Sammenhæng med høist vigtige Omstændigheder, har benyttet nogle Øieblikke, da hans Vogter havde forladt ham, til i Fængslet at hænge sig i sit Halsbind." Denne Meddelelse overraskede saameget destomere, som slet ingen Rygter om dette Attentat vare gaaede forud; man vilde ikke ret til at tro det; ja man var nærved at mistænke Regjeringen for, at den for en Deel havde opspundet denne Historie, for at sætte Lovforslag, sigtende til at udvide dens Magt, igjennem. Sandheden er imidlertid senere stadfæstet. At Champion virkelig har havt et Anslag for mod Kongens Liv, lader sig ikke betvivle; derimod afvige de forskjellige Beretninger meget fra hverandre i deres Relationer om, hvorvidt han var kommen med Forberedelserne til Anslagets Udførelse, idet nogle Blade lade den nye Helvedmaskine være næsten færdig, medens andre ville vide, at blot Modellen er forefunden hos ham. Gazette des Tribunaux fortæller desangaaende, at Politicommissæren, Vassal begav sig den 19de om Morgenen henimod Kl. 5 til Champions Logis, forat anstille Undersøgelser; at Champion blev, ved at see ham, angreben af en nervos Skjælven, og at Vassal, efter længe forgjeves at have søgt, endelig fandt Modellen til Maskinen i en mørk Krog paa Loftet. J Modellen, der saa ud som en lille Commode, var der anbragt Pladser til 7 smaa Flinteløb, som skulde vende lige ud; fremdeles til 6 andre Løb, som skulde have en Retning til høire, og endnu til 6, som skulde have en Retning til venstre Side. Efter Champions egen Forklaring skulde alle Løbene kunne affyres ved en eneste Lunte, dog saaledes, at de, der vare rettede til den ene Side, gik først af, derpaa de, der gik lige ud, og endelig de, der vare rettede til den anden Side, Alt i meget korte Mellemrum, for saaledes successive at bestryge et temmelig langt Stykke Vei. Maskinen selv, omtrent 5 a 6 Fod høi, skulde, bedækket med en Maatte, sættes paa en Hjulbør og af en Arbeidsmand trilles en paa Veien til Neuilly. Naar den kongelige Vogn nærmede sig, skulde der holdes stille, og Explosionen skulde skee i det Øieblik, da Vognen kjørte forbi. Jfølge en anden Beretning skulde Helvedmaskinen indsluttes i et andet kunstig forfærdiget Jnstrument, som Champion vilde anbringe paa Jndustri-Udstillinger og derpaa lade de skjulte Batterier spille paa den kongelige Familie, naar denne besøgte Udstillingen. - Om Maaden, hvorpaa det forehavende Attentat var blevet opdaget, berettes, at Pigen, Saget, som tjente i samme Huus og havde været Champions Kiæreste, havde oftere yttret, at hun kunde spille ham et slemt Pud, dersom hun vilde hævne sig paa ham. Disse Yttringer havde gjort Pigens Huusbonde opmærksom, og da Champion engang i beruset Tilstand havde udladt sig med, at han vel vidste, han vilde komme til at døe paa St. Jages Pladsen (den Plads, hvor Fieschi og Alibrand bleve henrettede, saa fattede han Mistanke og advarede Kongen i anonyme Breve. Han var just ifærd med at skrive endnu et Saadant, da Politiet, efter at have opdaget Huset, indfandt sig. Pigen Saget blev ogsaa fængslet. J Begyndelsen nægtede hun haardnakket at forklare Noget; men endelig skal hun være kommen frem med vigtige Tilstaaelser. Hun skal have erklæret, at hun ikke tiltroede Champion, at han, hvorvel et exalteret Hoved, havde lelv lagt Planen til denne Udaad, og betegnet en vis Janiet, som den, der havde stor Jndflydelse paa Ch. Politiet havde da videre udfundet, at Janvier stod i nøie Forbindelse med 2 andre Personer, Martiis og Lafleur. Alle disse ere da tilligemed en vis Michael Avidt arresterede. Hvormange der ellers i samme Anledning ere fængslede, vides ikke; men efter nogle Blade skal Antallet være stort. Hvad Champions Personlighed angaaer, da skal han altid have staaet i et slemt Rygte, men derhos være anseet for en bestemt og kjæk Charakteer. Han havde staaet ved det franske Corps, som tjente D. Pedro i Portugal og netop hørt til den Bat aillon, som formedelst Plyndring og fuldkommen Mangel paa al Krigstugt blev omringet af engelske Tropper, afvæbnet og sendt hjem. J Aaret 1831 havde han i 3 Maaneder været fængslet for Deeltagelse i Uroligheder. Han var omtrent 45 Aar gammel. Hans Legeme er oversaaet med indbrændte Figurer og Jndskrifter. Paa hans Mave troner en Bachus, paa hans venstre Bryst en Cupido; paa den høire Arm er afbildet en Fægtning mellem en Jnfanterist og en Rytter, og paa Underlivet staaer den Jndskrift: "jeg elsker Flavia høiere end mit Liv." Det hedder ogsaa, at han har været Galleslave, og at man har opdaBagnoens Mærke under Viinrankeløv, som zire hans Ryg og Skuldre. - To samtidige Begivenheder have i det Mindste noget Krav paa den offentlige Opmærksomhed: den ene, at paa Fieschis, Moreys og Pepins Henrettelsesdag bleve tre Personer grebne. som vare i Færd med at smykke den Sidstnævntes Grav med Blomster; den anden, som dermed staaer i Forbindelse, at man hos en Abbed Anzou havde bestilt en Sørgehøitid for Pepin og udstedt Jndbydelsesskrifter til "Venner og Brødre" i Hovedstaden, saaledes lydende: "De indbydes til at tage Deel i Sørgefesten for Borgeren Popin som blev halshugget i Republikens 44de Aar. Politiet fik imidlertid saa tidlig Underretning om dette Forehavende, at der blev Jntet af Festen. De Artikler, som Regjeringsbladene Journal de Paris og Pair i denne Anledning indeholde, ansees som Forbud paa Lovforslag, sigtende til end mere at indskrænke Friheden i Almindelighed og Pressen i Særdeleshed. Journal des Debats raader derimod til stor Varsomhed, og Temps finder i Mildhed, og Forsonlighed fra Regjeringens Side det eneste Middel til at forebygge Mordforsøgenes idelige Gjentagelse. - De algierske Anliggender frembyde stedse flere Forviklinger. Man beskylder Marskal Clauzel for at spille under Dække med Ministrene, idet man paastaaer, at han selv har samtykket i sin Afskedigelse, som alene skal være ham given i den Hensigt, at han under Skin af Uafhængighed desto bedre kunde forsvare Regjeringen i de forestaaende Kammerdebatter om denne Sag. Naar da disse først ere endte - hedder det vil Marskalken atter blive indsat i sin Post. Det kaster ogsaa en Skygge paa Marskalkens Charakteer, at tre anseete tyrkiske Jndvaanere i Tiemere have til Deputeertkammeret indgivet et Bønskrift, hvori der føres bittre Besværinger over skammelige Udsugelser og Grusomheder, som de franske Auctoriteter og besynderlig Marskalken skulle have tilladt sig.