JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-11-23
Fra Philladelphia meldes i Morning Cronicle under 8de Octbr.: "J dette Øieblik befinde sig i Washington 150 Jndvaanere, Høvdinge, Krigere og Sandsigere, hvis groteske Væsen og krigerigske og vilde Udseende opvækker meget Opmærksomhed. Den gamle indianske Befolkning i de forenede Stater beløber sig til 410,000 Mennesker; de leve af Jagt og Fiskefangst og vare nu komne til Washington, for at sælge nogle af deres Jagtgebeter. Neppe vare de ankomne til Hovedstaden, førend de forlangte en Conferents med Præsidenten van Buren, som de kalde deres store Fader." Førend Conferentsen raabte nogle af de ældste Høvdinge efter nogle Minutter at have betragtet Præsidenten opmærksom: "Vores store Fader er en lille Ræv!" (Det er nemlig Skik hos Jndianerne at give deres Høvdinge Navn af et eller andet Dyr, som de synes at ligne meest.) Da Tolken forklarede dette Udraab, begyndte Præsidenten og alle Tilstædeværende at le høit. Jndianerne forlangte 1,600,000 Dollars for Aftrædelsen af hiint Gebet, men lode sig dog nøie med 1 Mill. Man har aldrig seet hæsligere Vilde end disse Jndianere, Deputationen bestaaer af Jndividuer af begge Kjøn, da Jndianerfyrsten i næsten fuldkommen nogen Tilstand gik hen til Capitoliet, fulgte hans Gemalinde ham, nedbøiet under Vægten af hendes Patteglut, sam hun har paa Ryggen indhyllet i et Dækken. Fyrsten for at vise sin høie Værdighed, har paa sit Hoved to store Horn, og for at forøge hans legemlige Yndigheder, stod paa hans Ryg afmalet 2 store Hænder. Jndianerne besøgte ogsaa Theatret; da Skuespillerinde Demoiselle Nelson viste sig, bleve alle de Vilde ligesom fortryllede af hendes Skjønhed; en af dem stod rask op, og kastede under Bifaldsraab sit Hovedsmykke af Fjedre ind paa Theatret, for hendes Fødder. Demoiselle Risson neiede og vedblev at spille. Men da i de følgende Scener Actrisen viste sig smykket med Jndianernes Fjedre, da kjendte de Vildes Enthusiasme ikke meere nogen Grændse, en indiansk Høvding sprang op paa Skuepladsen og lagde sin herlige Bøffelhud forFødderne af Skuespillerinden; Tolken oversatte denne Hylding saaledes: "Jeg bringer Dig denne Foræring til Beviis paa, at jeg veed at skatte Qvindernes Skjønhed i Washington." Demoiselle Nelson beklagede med faa Ord, at hun ikke kunne tale deres Sprog, og derpaa overrakte hun enhver af sine Benudrere en hvid Strudsfjer, hvormed de strax smykkede deres Hoveder. Da Tolken oversatte for dem hvad Actrisen havde sagt, yttrede de alle et bifaldsraab, der rystede Skuespilhusets Mure, og Jndianerne kastede nu hen paa Skuepladsen Bøffelhuder, Stridsører og Vaaben af enhver Art, og man troer at Actrisens vilde Beundrere ville have befunden sig i en aldeles nøgen Tilstand, naar hun ikke just i Følge sin Rolle var bleven trukket op i Luften paa en Pap=Skye.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-11-23
Det samme Luftsyn som den 1ste Novbr. blev seet her i Thisted, Randers, Odense og flere Steder, er ogsaa bemærket paa flere Steder i Tydskland, ja selv i Mailand. (Neue Zeit.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-11-23
Indenlandsk. "Man var hedder det i en Skrivelse fra Kjøbenhavn af 4de De, i Almindelighed meget spændt for at erfare hvorledes Regjeringen ville behandle de af Stænderne indgivne Forslag, og derfor kunde det ei være Andet, end at det maatte vække bange Bekymring, at der hengik saa lang Tid inden man, idetmindste tilsyneladende, lagde Haand paa Værket. Men siden Kongen er restitueret efter sin svære Sygdom, er der nu kommen nyt Liv i alle Regjerings=Grenene, og der arbeides nu saa alvorligen i alle Collegier, at der upaatvivlelig heraf maa fremgaae priselige Resultater. Efter en iforveien udkastet Arbeidsplan blive alle Stænder=Sager refererede i tvende ugentlige Statsraads=Møder, og endskjøndtede allerede fattede Beslutninger vel kun for en Deel endnu ere komne til offentlig Kundskab, saa har Man dog Grund til at antage, at der derved langt mere tages Hensyn til Stændernes Mening, end Mange havde troet. Af stor Vigtighed er ogsaa den Beslutning, som definitiv skal være fattet, at give motiverede Erklæringer paa alle Ana dragender, hvilke formodentlig ved Stændernes næste Sammenkomst ville blive dem forelagte. Det te er et Præcedents af den allerhøiste Vigtighesee og vil væsentlig bidrage til at udbrede Oplysning Jndsigt hos Folket, samt befæste den gode Forstaael, se imellem Regjeringen og Stænderne. Under i saadan Masse af Forslag, som ere udgaaede fra Stænderne, er det umuligt Andet, end at der ma være mange umodne eller idetmindste undførlige Naar Regjeringen derfor, efter moden Overveielse, sommetider ikke skulde see sig istand til at opfyld, det udtalte Ønske, saa vil dette upaatvivlelig ei vorde miskjendt, saasnart som Grundene dertil blive aabent og klart fremlagte, og saaledes vil ikke alene ste enhver Tanke om Tilsidesættelse af Stænderne og den deraf nødvendigt flydende Misforstaaelse. blive forjaget; men ogsaa videre Kreds vil den Overbeviisning da slaae Rødder, at Regjeringe handler efter vel overlagte Grunde, selv i de Tilfælde, hvor den undertiden maatte komme i Mod sigelse med den offentlige Mening, o. s. v. (HC.) Den 9 dennes er Kjøbmand O. H. Zoffmananerkjendt som svenske norsk Viceconsul i Kjøge.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-11-23
Jtzehoer Wochenblatt af 17de Novbr. melder, at der fra Staden Jtzehoe er indsendt en Suplitil Kongen, hvori der bedes, at det maatte behage H. M. snarest muligt at offentliggjøre en Oversigt over Finantsernes Tilstand, i det seneste til den næste Forsamling af Stænderne; og andrages ogsaa i ovennævnte Suplik paa, at hiin maatte gaae saa vidt muligt i Detail, for at man deraf kunne see, ikke alene hvad Statsbyrder Hertugdommene skulle bære, men ogsaa hvad der kunne komme dem til Gode. Thisted.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-11-23
Natten til den 22de De, indstrandede sønden for Agger Kanal Skonnerten Pinasse, Capt. Mønsted af Randers, kommende fra London og bestemt til Kjøbenhavn med Stykgods. Captainen, Styrmanden og 1 Passageer ere desværre druknede.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-11-23
Befordringer og Afgang. Under det danske Cancellie: Den 7 November, Sognepræst for Vildsted og Vindblæs Menighed i Viborg Stift, L. Blicher, til Sognepræst for Sønderholm, Nor holm og Freilev Menigheder i samme Stift; Cand. theol. C. B. Plesner til ordineret Catechet og første Lærer ved Borgerskolen i Nibe, Cand. theol. C. D. Fag til Capellan pro persona for Vemmetofte Klosters Menighed i Sjællands Stift.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-11-23
Under General Toldkammer- og Commerce-Collegiet: Den 24 October er Fuldmægtig ved Øresunds Toldkammen I N. Andersen beskikket til Controlleur i PasskriverContoiret ved bemeldte Toldkammer; Controlleur ved Told grændsen mellem Nørre=Jylland og Slesvig, Lieutenant C. C. N. Møller, til Told- og Consumtions=Overbetjent, i Helsingøer; den 4 November, Copiist C. F. SchmidtPhiseldeck til Fuldmægtig under Collegiet.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-11-23
AVERTISSEMENTS. Realskole i Aalborg. Da Nutidens Fordringer paa Kundskaber ere mange og store, og man i enhver Stilling i Samfundet trænger til dannede og oplyste Mænd, er vistnok Realskolers Oprettelse til Ungdommens hensigtsmæssige Dannelse baade ønskelig og nyttig. Mange kyndige Mænd have i den senere Tid udtalt sig om Gavnligheden af saadanne Skoler I den fulde Erkjendelse heraf, agter jeg, med höie Vedkommendes Tilladelse, at oprette en Realskole her i Aalborg, hvis Formaal skal være, at bibringe unge Mennesker, som ikke ere bestemte til Studeringer, en saadan videnskabelig Dannelse, at de i den modnere Alder kunne hævde den selvstændige Stilling i Samfundet, som kræves af duelige Statsborgere. Da jeg i det Væsentlige fölger den Plan, som Lovgivningen bestemmer for borgerlige Realskoler, med nogen Modification efter Tidernes Medfør og Indretningens særegne Formaal, vil Læregjenstandene blive: Christendom, hvormed forenes Kundskab om Menneskets Natur.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-11-23
Modersmaalet, Grammatik, Retskrivning, og for de ældre Elever flittig Ovelse i Stiil, Brevskrivning og Udarbeidelser. Skjönskrivning af dansk, latinsk og Fractur-Skrift. Practisk Regning paa Tavlen og i Hovedet, samt for de ældre Elever Vexelreg, ning og Bogholderi. Mathematik igjennem alle Classerne og forde ældste Elever de förste Grunde af Mekanikken med nærmest Hensyn til denne Videnskabs Anvendelse paa Fabrikker og Haandværker, samt almeenfattelig Kundskab om Jordens og Verdens naturlige Beskaffenhed og Indretning.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-11-23
Naturhistorie og Naturlære Thysik, hvormed forbindes Anviisning til at bedømme Handelsvarer og Fabrikarbeider. Fædrenelands- og Verdens-Historie, Geographie, hvormed forbindes Handels geographie. Tydsk. ) Underviisningen i de levende Sprog, Fransk., vil især gaae ud paa, at bibringe Engelsk Eleverne Færdighed i at tale og skrive Sprogene. I de ældre Classer tales alene disse Sprog i dertil bestemte, Timer.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-11-23
Tegning af geometriske Figurer, Maskiner, Bygninger og Ornamenter.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-11-23
Gymnastik og Svømning. Underviisningstiden bliver 6 Timer dagligen, foruden Gymnastik og Svømning.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-11-23
Enhver Elev, som optages i Skolen maa have fyldt sit 9de Aar og maa kunne læse med Færdighed dansk og latinsk Tryk, skrive nogenledes rigtigt efter Dictata, regne de 4 Specier, med benævnte Tal, kjende den christelige Religions Hovedsandheder, samt have lært det Vigtigste af den bibelske Historie og kjende Fædrenelandets og Naborigernes Geographie i Udtog. Ferier gives ved de 3de store Høitider, samt 3 Uger i Juli eller August Maaned Den maanedlige Betaling bestemmes til 5 Rbd. 3 Mk. Sölv for hver Elev, for 2de Brødre, 5 Rbd hver, og saaledes forholdsviis hvis flere. Brødre frequentere Skolen Denne Betaling, gjælder for de 3 förste Classer, for Elever i de ældre, Classer betales 1 Rbd om Maaneden mere. Naar Skolen kan begynde sin Virksomhed, skal nærmere blive bekjendtgjort, men da dette fornemmeligen vil beroe paa, hvor stort et Antal Disciple der bliver anmeldt, önskede jeg helst, at Anmeldelse maatte skee snarest muligt I en Række af 15 Aar har jeg underviist en stor Deel af Byens Ungdom, og kan altsaa antage, at være kjendt hvad min Person og Duelighed for Faget angaaer; jeg tör derhos forsikkre, at jeg skal anvende Alt hvad som staaer i min Magt for at fremme Sagen, som ogsaa sörge for kyndige og prøvede Lærere; men da jeg tilfulde indseer hvor vanskeligt et Hvere, jeg paatager mig, som Bestyrer af en saadan Skole, har jeg formaaet Hs. H. Hr. Stiftsprovst, Doctor Hald, Hs. H. Hr. Provst Hertel, dHrr. Pastorer Fogh og Boesen, Hr. Overlærer Colding, Hr. Cancelliraad Ströiberg og Hr. Consul I Herskind til at danne en Committee, hvis indsigtsfulde Raad, Veiledning og Hjælp vil sætte mig istand til at realisere mit Forehavende. Ovennævnte Herrer have modtaget udførligere Planer, Skolen betræffende, og tilladt, at Enhver som maatte önske det, hos Dem kan erholde samme til behageligt Gjennemsyn. Jeg henstiller nu til den almindelige Velvillie, hvorvidt Man vil imödekomme mine Bestræbelser, som jeg ufortrødent skal rette mod det tilsigtede Maal, understöttet af Haabet om, tillige derved at gavne det Almindelige. Aalborg, den 7de November 1837. Gedde,
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-11-23
Prem Lieut i 3die jydske Infat Regmt.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-11-23
Mandagen den 4de December førstkommende bliver efter Begjæring af Strandingscommissionair Jbsen af Thisted som Commissionair for Captain Russell, førende den paa Lild Strand indstrandede Brig "Welcome" af Plymouth, afholdt offentlig Auction om Formiddagen Kl. 9 hos Strandtoldbetjent Stilling i Bjergets Mølle over 50 Fade russisk Talg, og derefter ved Jens Rotbølls Pakhuus paa Lild Strand over circa 100 Skpd. tør og ubeskadiget, deels reen deels halvreen, St. Petersborg Hamp, Alt ilandbjerget fra fornævnte Skib; hvilket herved til Liebhaberes Efterretning bekjendtgiøres. Hann Herredernes Contoir paa Skjerpinggaard, den 18de November 1837. C. W. Qvistgaard.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-11-23
Tirsdagen den 5te December førstkommende om Formiddagen Kl. 9 bliver efter Begjæring af Consul Nisson i Thisted som Commissionair for Capitain Anders Olsen, førende den paa Lild Strand indstrandede Skonnert "Anders" af Gothenborg, paa bemeldte Strand, tæt vesten for Bulbjerg afholdt offentlig Auction over circa 90 Tylter Fyrreplanker af diverse Dimensioner, nemlig fra 3 til 7 Alen lange og 3 Tommer tykke, som fra Skibet ere ilandbjergede, samt over Skonnertens ligeledes ilandbjergede Jnventarium af staaende og løbende Redskaber, Seil, Ankere, Tougværk, Master, en Skibsbaad m.m. og det nærved Landet liggende Skibskrog; hvilket herved til Liebhaberes Efterretning bekjendtgjøres. Hann Herredernes Contoir paa Skjerpinggaard, den 18 Novbr. 1837. C. W. Qvistgaard.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-11-23
Onsdagen den 6te December førstkommende og følgende Dag bliver efter Begjæring af Strandingscommissionair Jbsen i Thisted som Commissionair for Capitain d'Avilar, førende den paa Kliim Strandindstrandede portugisiske Galease Conseicao Defensora, afholdt offentlig Auction, der begynder hver Dags Formiddag Kl. 9, og foretages først ved Thorup strandgaard og derefter paa Kliim Strand, over 38 større og mindre Foustager Portviin, et stort Partie havareret Pudersukker, en betydelig Deel Kork, samt en Deel Valnødder og Løg, Alt iland bierget fra bemeldte Skib, saavelsom over Gale asens ligeledes ilandbjergede Jnventarium af staaende og løbende Redskaber, Seil, Ankere, Tougværk, Master, 2 Skibsbaade m.m. og det i Landingen liggende Skibstrog, hvilket herved til Liebhaberes Efterretning bekjendtgjøres. Hann Herredernes Contoir paa Skjerpinggaard, den 18de Novbr. 1837. C. W. Qvistgaard.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-11-23
Det Kongelige Rentekammer har bevilget, at i dette Efteraar og næste Foraar maae af Planteskolerne i de Kongl. Skovanlæg paa Ahlheden, sælges 300,000 Stk. Rødgran og nogle tusende Fyrre= og Lærkeplanter for en Betaling af 1 Rbdlr. 8 s. pr. 1000 Stk. Steendalgaard ved Viborg den 10de November 1837. Bang.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-11-23
At Gaardmand Claus Jensen af Jørsbye Dags Dato ifølge Lovens 3171 af Øvrigheden er erklæret umyndig, og jeg beskikket som hans Curator, bekjendtgjøres herved. Jørshye paa Morsøe den 21de Novbr. 1837. Hans Nielsen, Gaardmand.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-11-25
No. 139. Ao. 1837. Kongelig allernaadigst privilegerede. Amtsavis og Avertissementstidende, eller: Den nordcimbriske Tilskuer. Forsendes med Brevposten overalt i Danmark og Hertugdømmene. Løverdagen den 25de November. Redigeres, trykkes og udgives i Thisted af J. S. Lund.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-11-25
Politiske Nyheder. Frankerig. En engelsk Officeer, der har bivaanet Expeditionen til Constantinet, lader i Bladet Times de Franskes Tapperhed vederfares Retfærdighed, men omtaler ogsaa den utrolige Forbittrelse, hvormed Araberne forsvarede sig, endskjøndt de mod Gevæhrild og Bajonetter, ikke havde andet end deres Yatagan. Aldrig har jeg seet Folk (siger Engelænderen) der i Strabatser, og Savn ere taalmodigere end de franske Tropper. Det er bleven Mode i nogen Tid i Rusland, Engeland og Tydskland at nedsætte den franske Armee, men de franske Soldater ligne aldeles dem under Keiserdømmet. General, nu Marskal Vallees Skrivelse til Conseilspræsidenten og til Krigsministeren melder, at Hæren med alle Saarede, Syge og Beleirings=Eqvipagen var den 3die Novbr. igjen ankommen til Bona. En betydelig Garnison, forsynet paa 6 Maaneder med Alt, er bleven tilbage i Constantineh. Paa Tilbagemarschen fra Constantine til Bona faldt ikke eet Skud. Seid Muhamed, en Søn af Scheiken el Beled, er udnævnt til Kadi; 31 Stammer have underkastet sig og indladt sig i HandelsForbindelser med de Franske, daglig tiltage deres Magt i Provindsen Constantine, og Fred og Rolighed hersker igjen paa alle Puncter. En mægtig Scheik og fransk Bundsforvandt Ferhat=BenSagut er den 27de ankommen under Constantineds Mure, og blev modtaget med megen Udmærkelse. Den afsatte Bey Achmet havde efter Constantinets Jndtagelse omtrent beholdt 1000 Ryttere, men hvoraf kun 200 vare blevne ham troe, og man veed for Øieblikket ikke hvor han opholder sig.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-11-25
Spanien. Fra den spanske Grændse berettes, at en Slags Opstand var udbrudt, hvor Don Carlos befandt sig, ogenergiske Protestationernødte denne til at sætte Villareal i Frihed. Denne har trukket sig tilbage til sit Fødested, en Landsbye, og vægrer sig for at gjøre Tjeneste igjen.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-11-25
En stor Deel Munderingsstykker, Lærreder og Skoe ere afgangne fra Bayonne til den carlistiske Armee; derimod var en Summa af 150,000 Fr. i Guld og Sølv ankomne for at betale fornævnte Gjenstande. - Breve fra Madrid af 8de Novbr. forsikkre, at det nærværende Ministerium vil holde sig i det mindste til de Cortes Aabning den 19de Novbr. At af 27 offentlige Senatorer de 17 a 18 ere offentlige Stats-Embedsmænd, har intet godt Jndtryk gjort. Til Madrid ankom daglig Deputerede fra Valencia og Estremadura.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-11-25
Den 6te havde man i Madrid et eget Skuespil; Den berygtede Røver Candelos blev ført til Retterstedet, og var paa denne sin sidste Gang prydet med Diamanter, som han kort for Henrettelsen uddeelte blandt Bøddelen og hans Haandtlangere; men Glæden var kun kort, thi Politiet bemægtigede sig alle disse Gjenstande, som alle vare røvet Gods. J Madrid gik Rygtet om en Folkeopstand, som den 7de Novbr. skulle finde Sted i Hovedstaden; skjøndt denne ikke har fundet Sted, viser det dog Stemningen der. General Espartero var den 10de med 23 Batailloner og 11 Escadroner indrykket i Pampeluna; man forsikkrer, at han der, ligesom i Miranda, vil straffe Formændene for Soldater=Opstanden; en anden Grund til at han er indrykket i Pampeluna, er fordi man frygtede for at denne Stad skulle falde i Prætendentens Hænder. (Neue Zeit.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-11-25
Indenlandsk. Den store Revolution, som i den senere Tid er foregaaet i hele den qvindelige Dannelse, i hvilken nu Bogen og Brodeernaalen have faaet den første Plads, hvilket, med Hensyn til de unge Pigers Sundhed, vist ikke har havt nogen gavnlig Jndflydelse, men sikkert for en stor Deel bærer skylden for den større Nervositet og anden Svaghed som nu synes at herske fremfor i en tidligere Tid. Den Mangel paa kraftig Bevægelse og legemlig Uddannelse, som det nyere Opdragelsesystem medfører, har man derfor i de fleste større Stæder søgt at afhielpe ved Voltiger=Indretninger for unge Piger, og disse have, hvor de have været indførte, alt baaret saa heldbringende Frugter, at det ikke meere kan være tvivlsomt, at saadanne lidt efter lidt ville blive indrettede overalt. J Khvn. vil Hr. Langgaard, hvis ortophædiske Jnstitut paa Tuborg erhverver sig en stedse almindeligere velfortjent Anseelse, oprette en saadan Voltigeranstalt for Damer, der vil komme til at staae under Lægers og Damers Tilsyn. (Ah. Av.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-11-25
Blandt flere mærkelige Hof= og Stadsrets=Domme læstes nylig følgende i Khvnsp. No. 317. Et Fruentimmer, som er bleven besvangret, erhverver kun da Ret til Ægteskab eller til Reparation, naar hun forinden har faaet et bestemt Løvte og Ægteskab af Mandspersonen, og derhos er uberygtet. Af sidstnævnte Grund er et Fruentimmer bleven frakjendt Ret til Reparation for et med Besvangrelse forbundet, men siden brudt Ægteskabsløvte, fordi hun tilforn havde ladet sig besvangre af samme Mandsperson uden noget for ham forbindende Løvte om Ægteskab.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-11-25
Ifølge Sundheds=Collegiets nyligen udgivne Fortegnelse over de i Danmark authoriserede Læger andrager disses Antal 602, men heraf opholde sig 65 i Hertugdømmerne, 23 i Vestindien og 10 paa Island. Endeel ere etablerede i Udlandet, og iblandt disse ere 21 i Norge, 7 i Sverrig og 10 i Rusland. Medicinsk Doctorgrad have 35 af de nulevende danske Læger taget ved Universitetet i Kjøbenhavn, 15 ved det i Kiel, og 28 have faaet samme ved udenlandske Universiteter. I det kgl. medicinske Selskabs Møde den 3die Novbr. fremstillede Etatsraad Wendtien islandsk Kjøbmand, Frederik Svendson, der havde slugt en Sølvskee under en Parorysme af Afsindighed, og som efter et heelt Aars Forløb danede sig Vei udad, saa at den i tvende Deele blev udtrukket af Patienten igjennem et Saar i regio ventriculi. (Dagen.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-11-25
I Kbhvn. er der i den sidste Tid skeet en temmelig rask Omsætning i Rug, Byg og Havre, hvortil især angives som Aarsag, at Sverrig har kastet sin Opmærksomhed paa forbemeldte Artikler. De senest betalte Priser ere: Ny Hvede 26 a 27 Mk., at levere her. Rug, i Provindserne, nu eller til Foraaret, i Partier, 3 Rbd. 64 a 72 s. Her 4 Rbd. a 4, uden Told. Byg, 2rad. her 3 Rbd. J Provindserne til Foraaret 2 Rbd. 80 s. Havre paa Levering til Foraaret 2 Rbd. at modtage i Prov. Raps, i Partier, 11 Mk. Bco. - Ved en kgl. svensk Anordning af 2den de er Jndførselen fra Udlandet af Byg og Havre til Kongeriget Sverrig i indeværende Aar og til 15 Mai n. A. tilladt, mod halv Jndførselstold. Kartofler kunne fra nu af og indtil Julii M. næste Aar aldeles toldfrit indføres baade til Sverrig, og Norge.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-11-25
Onsdagen den 8de De, gik en Person, som vilde efterabe Dhrr. Møller med deres Dykkermaskine, ned i Præstø Bugten paa 10 a 11 Favne Vand; men kom saa uheldig derfra, at han vistnok ikke oftere forsøger paa en Ting, som han er aldeles ukyndig i. Det var næmlig Grov smedesvend Jens Jensen, som, med mange Bekostninger, megen Speculation og Tidspilde, havde forfærdiget sig en Dykkermaskine med hvilken han vilde gjøre Experimenter lig hine. Han gik altsaa, som nævnet, ned i Vandet; men kom strax op igien, da han ikke kunde synke. Man fangede ham, og efter et Pusterum sprang han atter ud; men søgte ogsaa denne Gang forgiæves at komme paa Havbunden. Endelig den tredie Gang lod han sig binde en svær Steen om det ene Knæ, sprang med denne ud og kom saaledes naturligviis til Bunds; men havde der ikke været fornuftige Sefolk tilstede, som indsaae Galskaben i hans Foretagende, og efter nogle Minuters Forløb halede ham op af Vandet, saa havde det havt hans uundgaaelige Død til Følge, hvilket bedst bevises heraf, at da han kom op var han aldeles skindød. Man maatte sprække den Dykkersæk af ham, hvori han havde indhyllet sig; Blodet flød ham af Øre og Mund, og først efter en Times Forløb kom han saaledes til sig selv, at han kunde forklare sig for Øvrigheden, til hvem Man førte ham, og hvor han da deponerede det Udsagn, at han selv var skyld i sin Brøst. (Den Frisindede.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-11-25
Under 30 f. M. har Norges Konge anordnet, at for Kartofler, som til Norge indføres indtil Udgangen af Juni 1838, den ved Tarif af 23 Juni 1836 paabudne Indførselstold af 27 Skilling Sølv pr. Tønde maa bortfalde.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-11-25
Det ved Helsingøer paa Grund komne Vagtskib, Orlogsbringen "Møen. bygget i Svendborg i 1816, venter Man i disse Dage at faae flot igjen.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-11-25
Fra Odense skrives under 21de De Her i Egnen drive Tyvene i denne Tid deres Jagt efter spiselige Varer, saasom Smør, Flæsk, Kalve, Lam og Gjæs, levende og slagtede. En fattig Haandværksmand blev her idag grebet, ifærd med at plukke 9 Gjæs, som vare dræbte og ranede ud af Stien i en Gaard i Svenstrup, Steenløse Sogn. Hos en anden Mand er stiaalet 12 slagtede Gjæs og en Fjerding Smør o. s. v. o. s. v. - Efter den med Dagsposten modtagne private Efterretning om Udfaldet af Klasselotteriets femte Klasses anden Trækning, ere de udtrukne Bagtal følgende: 102, 107, 117, 318, 350, 367, 382, 389, 393 og 394. Af de høieste Gevinster faldt 50,000 Rbd. paa Amben (93249) anden Gevinst 10,000 Rbd. paa Amben (74382), tredie Gevinst 4000 Rbd. paa Amben (61-248), trende Gevinster hver paa 2000 Rbd. paa Amberne (97107).(40-269 og (3382), 14 Gevinster hver paa 1000 Rbd. paa Amberne (92-117). (58389), (70-220), (91302) (66-178). (99350) (41,350. 64367) og (332367) Paa sidste Ambe (46-102) faldt Præmien 1000 Rbd. J Viborg hængte sig forleden Aften et Fruentimmer, som der siges, af Frygt for Fru Justitia. J den senere Tid har der fundet endeel Huustyverier Sted deri Byen, uden at det endnu hidtil er kommet til nogen Opdagelse. Thisted.