Aalborg Stiftstidende, 1837-09-11
Jfølge den seneste fra Bayonne af 29de Aug, har Navareerklæret sig uafhængigt under en revolutionair Bevægelse i Pampelona den 26de. Ogsaa der har Soldaternes egenmægtige Villie gjort sig gjældende. Oberst Pena (La pirna) har overtaget baade det civile og militaire Over commando. J Valladolid skulle lignende oprørske Optrin have fundet Sted og den derværende Gouverneur være myrdet. J Vittoria have Rebellerne brandskattet Staden for en Summa af 100000 Fr. og derved gjort sig selv betalte for resterende Sold. - Zariateguns Expedition har viist sig for Somosterra og det hed, at han i Aragonien vilde iværksætte en Forening med de derværende carlistiske Corpser, som kunne anslaaes til 20000 Mand. Men blandt alle disse slemme Efterretninger er det den allerværste, at General Buerens, tvertimod Regjeringens Jnstructioner, har maattet indlade sig i en Træfning med Carlisterne, der har havt hans fuldkomne Nederlag til Følge. Den har fundet Sted ved Herrera sen liden Stad i Aragonien, sønden for Saragossa). Nederlaget er vel et af de største, som noget christinisk eller carlistisk Corps har lidt i denne sidste Borgerkrig. For idag nøies vi med derom at meddele, hvad en privat Skrivelse fra Saragossa af 28de beretter: "Saarede Officerer og Soldater, som indtræffe hertil, angive Tabet til 3000 Mand Døde og Saarede. Alene Bataillonen Cordova har 33 for største Deelen dødeligt saarede Officerer. General Quile, skal være død af Følgerne af sine SaarEn anden Correspondent fra Saragossa af 27de Aug. giver i Journal des Debats følgende Oplysninger om det Passerede: "J flere Dage havde der hersket meget Bevægelse i Buerens Armeecorps. Officerer og Soldater knurrede høit mod Generalens Foranstaltninger. Han troede at maatte kalde Overofficererne sammen og forestillede dem deres Ubesindighed i at beklage sig over ham i følgende Ord. "J beklage Eder over den Uvirksomhed, i hvilken jeg lader Ederhensmægte. J paabyrde mig Skylden for hvad der er en nødtvungen Følge af Omstændighederne. Da jeg føler Trang til at overbevise Eder om, at min Fremgangsmaade en foreskrives mig af Frighed eller Frygt for Døden, saa viljeg gjøre Eder bekjendt med mine Foresattes befalinger. Deres Depescher forbyde mig at levere noget Slag og tilholde mig, saavidt muligt, at undvige enhver Leilighed, Fjenden hertil maatte tilbyde mig. Jeg beder nu at bemærke, at vi ikkun have 7000 Mand og 400 Ryttere, medens Fjenden tæller 22 Batailloner og 1200 Mand Cavalleri. Jeg overlader Eder nu selv at bestemme, hvad jeg i denne Stilling skal gjøre. - Svaret paa denne Tiltale var et almindeligt krigerisk Skrig, Fremad. - Generalen gjorde nu Tilberedelsen til Slag. Jlden varede 4 Timer. Den fægtedes med gjensidig Forbittrelse, men, da en christinisk Colonne var oprevet af den carlistiske Hovedstyrke, maatte man rømme Valpladsen. Umiddelbart efter Slaget erholdt Bue rens befaling fra Orog at besætte Carinena. Oroa forblev i Muniesa. (Det er ubegribeligt, hvorfor Buerens ikke for Slaget søgte at forene sig med Oroa, for da at angribe med overlegne eller dog lige Kræfter, da Muniesa- og Herrera kun ligge 5 Mile fra hinanden, men ventelig forklares dette bedst af ovenbeskrevne Jnsubordination i hans Hær.) Generalens egen officielle Beretning om Træfningens uheldige Udfald bekræfter i det Hele Ovenstaaende, uden dog at angive Tabet af Døde og Saarede. Denne Carlisternes Seir aabner Castilien for Prætendenten. - Seierherrernes Beretninger, der uden Tvivl ville skildre Træfningen med endnu stærkere Farver, har man endnu ikke. Breve fra Madrid meddele, at General Marso vil blive udnævnt til General=Capitain i Estremadura; General Lorenzo skal indtage den myrdede Escaleras Plads og Mendes Vigo erholder Post som Næstcommanderende i Aragonien.