Aalborg Stiftstidende, 1840-01-27
Fædrelandet. Kjøbenhavn, den 24de Januar. Det viglige Spørgsmaal om en almindelig Værnepligts Jndførelse i Danmark vil, som man erfarer, efter kongelig befaling, blive underkastet nøiere Undersøgelse og Drøftelse, og man imode seer til denne Hensigt Udnævnelsen af en Commission, bestaaende af flere af vore dygtigste Militaire. De om denne Sag af Capt. Tscherning i hans bekiendte Brochure, udviklede Principer turde ved denne Leilighed blive Gjenstand for en større Opmærksomhed, end de hidtil have mødt selv hos Mænd af Faget. (Kbhvnspst. - Man havde i Almindelighed ventet, at allerede den indeværende Uge, som den første efter de tilendebragte Begravelses=Høitideligheder, vilde strax fra sin Begyndelse af blive høist betydningsfuld ved Forkyndelsen af vigtige Forvaltnings-Reformer. Disse Forventninger synes imidlertid ikke at ville blive opfyldte; thi Mandagen d. 20de) bragte kun et Par ubetydelige militaire Bestemmelser og nogle uvæsentlige Udnævnelser. Men hvad var det da, man egentlig paa denne Dag havde ventet sig? En radical Reform, heed det, at vort hele Collegialvæsen. - Det er en bekjendt Sag, at endeel Reductioner af Collegiernes Personale allerede i længere Tid havde været forberedede under den forrige Konges Regjering, som en Frugt af Stændernes gjentagne kraftige Andtagender om Besparelser i alle Statshuusholdningen, Grene, og at disse Reductioner først vare bestemte at skulle sættes i Kraft fra dette Aars Begyndelse, men siden, især paa Grund af flere i Veien trædende Personal-Hensyn, udsattes et halvt Aar længere hen i Tiden. Det var da høist sandsynligt, at vor nuregjerende Konge, med sin hæderlige Jver for at fremme Tilendebringelsen af hvad han allerede fandt paabegyndt, strax havde henvendt sin Opmærksomhed paa denne vigtige Sag, og at Collegial-Reductionen ikke længere vilde komme til at høre blandt de halve Mesuter, mange høie Embedsmænd ved deres Jndflydelse søgte at gjøre den til; men en dybere indgivende, mere vidt omfattende Forholdsregel. Men at dermed, som Nogle have meent, allerede skulde være forenet en total Omstøbning et vort hele Forvaltningsvæsen, f. Ex. ved Ansættelsen af Ministre med Porteieuiller for de forskjellige Departementet af Forvaltningens Brancher, Collegiernes Forandring til disse Ministres Bureauer a., kunne vi ikke antage, deels fordi en saa radical Reform kræver længere Forberedelse og Overveielse og deels af den væsentlige Grund, at en saa vigtig, i alle Landets Forhold indgribende, Sag upaa tvivlelig først vilde blive forelagt Stænderne. Endnu er tredie vigtig Omstændighed kommer her i Bettagtning Finantsregnskabet for 1838 er først ganske nyligt igjennem Finantsministeren blevet forelagt Hs. Majestæt. Der er med gen Grund til at antage, at netop dette Regnskab vil give ny Anledning til yderligere Drøftelse af Landets finantssielle Forhold, og vi skulle meget have feilet i de Slutninger, 1 troe at kunne drage af Kongens allerede offentlig yttrede Anskuelser, om Hs. Majestæt ikke skulde finde sig bevæget til at fravige det under hans Forgænger stadigt fulgte Princip, at de ved Finantserne og Regjeringscollegierne ansatte høiere Embedsmænd skulle være de eneste competente til at undersøge og foreslaae Midler til at forbedre Landets finantsielle Tilstand, og at han derimod vilde laane Øre til Stændernes gientagne, saa godtsom eenstemmigen vedtagne Jndstilling : at Mænd, der ikke udelukkende henhøre til Embedstanden, maae vorde udnævnte til at deeltage i Undersøgelsen af Finantsernes og Statsgiældens Tilstand, og til at udarbeide en Plan for at tilveiebringe Ligevægt imellem Statens Jndtægter og Udgifter. Der kan vel heller ikke længere være nogen Tvivl om, at Stændernes aldeles eenstemmige Jndstilling: at fuldstændige og detaillerede Beretninger og samtlige Statsindtægter og Udgifter aarligen maae ved Trykken vorde bekiendtgjorte, nu i sit hele Omfang vil blive tagen til Følge og Pressen, vil da ogsaa blive sat istand til fra sin Side at medvirke til Opnaaelsen af det fælleds Formaal for Regjeringens og Stændernes Bestræbelser: Ordning af Landets finantsielle Forhold ved gjennemgribende, energiske Besparelser. (Kbhvnspst.)