JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1849-01-18
udenlandske Efterretninger. Keiserdommet Østerrig. Den nyeste Differentsimellem Ministeriet og Kammeret (see nedenst. Art. fra Kremster) er efter Rigsberetningen af 9de Jan, at ansee som hævet. – Hertil føier Brsh." "Den omtalte Beretning om Rigsdagsmødet i Kremster er ikke tilstillet os. Af en kort Meddelelse om dette Møde erfare vi kun, at Pluraliteten af Rigsdagsmedlemmerne har erklæret sig for at udelade den bestridte Paragraph. Kremsier, den 7de Jan. Med 196 imod 99 Stemmer har Rigsforsamlingen idag antaget følgende Andragende imod Regjeringen: "Den høie Rigsforsamling erklærer, at den med Bedrøvelse erkjender i den, af Ministeriet under 4de Jan. for Begyndelsen af Debatten om Paragraph 1 i Udkastet til Grundrettighederne afgivne Erklæring, ifølge hvilken endog den meest loyale Yttring ved Afstemningen over denne Paragraph ikke mere er at ansee som en fri, uhindret Beslutning, men meere som et Udtryk af en paatvungen Mening, som høist upassende og uforenelig med frie Folkerepræsentanters Værdighed." Den Deputerede Pinkas motiverede denne Beslutning i en ypperlig Tale. Han erklærede, at han var imod Paragraphen, men at han ingensinde kunde finde sig i, at Ministeriet gjorde Jndgreb i en constitutionel Forsamlings Raadslagning og Beslutningsdecreter. Ministeren Stadion, paastod, at Cabinettet havde kun aabent udtalt sin Anskuelse uden at ville indskrænke Discussionen. Lydelige Mishagsyttringer ledsagede hans Tale.
Viborger Samler, 1849-01-18
Efter et i de sidste Dage i Kremster opdukket Rygte begierer Feltmarschal Radetzky en Forstærkning af 40,000 Mand.
Viborger Samler, 1849-01-18
Jfølge den 13de Armee Bulletin af 9de Jan, trænge, Serberne og de Keiserlige frem i Banatet, og Generalerne Schlick og Götz frem i Egnen ved Karpatherne Kossuth, der med sine Tilhængere er erklæret fredløs, og har trukket sig tilbage til Debretzin, forfølges med rastløs Jver af Ban Jellachich. Den ungarske Krigsminister Messaros og Grev Anton Zapary skulle være tagne tilfange, Efterat Veirliget var i de sidste Dage blevet mildere, hersker paa ny en streng Kulde af 15 a 17 Grader. Reisende berette, at Kulden er i Schlesien og Mähren stegen til 24 Grader.
Viborger Samler, 1849-01-18
Kongeriget Preussen. Preuss. St. Anzeiger indeholder et Decret fra Justitsminister von Rintelen, i hvilket der paa det Bestemteste forsikkres, at den imod nogle Jndivider, hvoriblandt ogsaa enkelte Deputerede, at Retterne indledede Undersøgelse, betræffende de anarchiske Bestræbelser i forrige Aar, navnlig paa Grund af Opæggelse til Skattevægring og til Troppernes Troskabsbrud, ingenlunde støtter sig paa nogen Forfølgelseslyst hos Regjeringen, men at de hidtil stedfindende Undersøgelser ene og alene ex officio ere indledede af Tribunalerne. Til lige erklærer Justitsministeren, at han ikke har beordret en eneste Undersøgelse imod Deputerede af den opløste Nationalforsamling.
Viborger Samler, 1849-01-18
Tydskland. Den omtalte Correspondentartikel i O.P. A. Zeit. fra Berlin lyder saaledes: "J de diplomatiske Kredse i Berlin tales der meget om Discussionen i Frankfurter-Rigsforsamlingen om det østerrigske Spørgsmaal og det med dette uadskillelige Spørgsmaal om et Overhoved for Tydskland. Jnderlig ønske vi, at Rigsforsamlingen ei taber af Sigte de simple Hovedgrundsætninger for Politiken. Hvorledes kan man troe i Frankfurt, at den preussiske Regjering skal anerkjende en Beslutning uden iforveien at være bleven enig med Østerrig om samme. Den gode Forstaaelse med Østerrig maa danne Grundlaget for Preussens sande tydske Politik. Desaarsag vilde til Ex. en Beslutning af Nationalforsamlingen, hvorved Østerrig imod sin Villie vilde blive udelukket fra den nye tydske Forfatning og Preussen blive indrømmet den høieste Plads, ingensinde erholde den preussiske Regjerings Billigelse. Jeg troer at kunne forsikkre af god Kilde, at der desangaaende allerede har fundet en Forstaaelse Sted imellem vor og den østerrigske Regjering. Derimod kan man antage som vist, at Østerrig ei er tilsinds at udstrække sin Deeltagelse i den nye tydske Forfatning videre end det seer sig istand til at efterkomme de dermed forbundne Pligter. Af den Grund turde Preussen overtage, med Østerrigs Samtykke, Ledelsen af Tydsklands materielle og militaire Anliggender, forudsat at den høiere politiske Jndflydelse, og følgelig den høieste Rang og de dermed forbundne Æresbeviisninger ei unddrages Østerrig. En Udjævning i saa Henseende med Østerrig lader sig forudsee med Bestemthed.
Viborger Samler, 1849-01-18
The Globe meddeler en Fortsættelse af sin (i Tirsdags nummeret af d. Bl. anmeldte,) Artikel om Hertugdømmernes ubegrundede Fordringer. J denne Fortsættelse indrømmes, at den af Hertugdømmerne som Grundlag for deres Rettigheder fremstillede Forbindelse vel har bestaaet historisk mellem dem, hvorimod Uopløseligheden af denne Forbindelse benegtes. Journalen paastaaer fremdeles, at Tydskland hverken har Ret til, ei heller, med Undtagelse af den nyeste Tid, har gjort Krav paa at søge i Holsteens Forhold til det tydske Rige nogensomhelst Adkomst og Ret til at indvirke paa Forholdene i Slesvig. Den ender sin Artikel med den Deduction, at ved Omstyrtningen af det tydske Rige i Aaret 1806, hvorved alle de gamle Lehnsforhold opløstes, er endog hele Holsten hjemfaldet til den danske Territorialhøihed, saa at det med Hensyn til Thronfølgen staaer paa den samme Fod som Danmark, og at det kun i visse ved Forbundsacten bestemte Forhold, forblev i Forbindelse med Tydskland.
Viborger Samler, 1849-01-18
Den bekjendt dansksindede Kjøbmand Jochimsen i Flensborg er fornylig i sit eget Huus blevet overfaldet af nogle slesvigholsteenske Soldater og i den Grad mishandlet, at han nu ligger paa Hospitalet. Nogle meget uskyldige Yttringer, hvorved han lagde sit danske Sindelag for Dagen, har været Aarsagen til denne Nederdrægtighed. Hvoraf hidrører Schleswig=Holsteins Ulykke", Dette besvares i et Hamborger Blad paa følgende Maade: 7. Preussens König auch dabet Alles Uebel kommt daber: Von den Preussen und Prinz Nøer. Lauter Trug und Rednerei. 2. Und ich saae Euch noch mehr 8. Hamburg nicht – doch sein Senat Der zuviel in Schiffen that, Von den langen Beseler. Schmidt und Bremer zweierle 9. Rom Herrn Stedtmann, abgesandt, Sind in Ganzen einerlei. Unbekannt mit Recht und Land. 3. Von dem Herzog, Landesleren. . Von dem Herrn General Wrangel Den man betbe ielt søgern. Und seiner Tactik Mangel, Von der Personalunion Der den Freund im Stiche lie: Unter lanter Spott und Hohn. Achtung nur den Feind bewies. Der den Halkett nicht gehort Olshausen war klug genua, Und dem Tann das Wortverwert Das er sich zu Hause trug. II. Das die Freischaarn man versagt. Das der edle Reventlou, Und nicht mal nat Dank gesagt Schlug das Fas geseslich zu. Wrangel und dem Prinz von Noer 6. Denn vom falschen Christian, Gebuhrt diese grose Eyr, Den man rede, "Herzog" an, Der das Grosherzogthum erstrebt 12 Von dem Malmör Verrath, Scheinbar als Privatmann lebt. Der den Danen Vortheil that. – Fra Aabenraa Egn. Pastor Petersen i Hellevad, som paa Grund af Spioneri i Sommer blev af de danske Tropper sendt til Nyborg, hvorfra han siden førtes til Kjøbenhavn og sad der i længere Tid fangen, er af vor fælles Regjering for sine overstandne Lidelser og sin store Troskab mod sit Fædreland Tydskland bleven benaadet med det indbringende Fielstrup Kald i Haderslev Amt. Ligeledes er en af de tydske Friskaremænd, Seminarist Dethlessen fra Tønder, der for Krigens Udbrud var Lærer ved St. Petri Skole i Kjøbenhavn, men siden gik med under Oprørets Banner og toges til Fange i Slaget ved Bau, nu efter sin Hjemkomst bleven første Lærer ved den Guntherrothske Skole i Aabenraa. – For længere Tid siden confiskerede Politimesteren i Aabenraa 2 Dusin Expl. af Prædikener, som Folk i Loft havde forskrevet fra Fyen, og som vare ankomne over Sønderborg med Fragtmanden til Aabenraa. Den Ene var af Pastor Leth i Middelfart, den Anden af Pastor Melbye, betitlet: "Nu kalder Hyrden med Sværd, og af politisk Jndhold. (Dok.)
Viborger Samler, 1849-01-18
Handels-Efterretning. De nyeste Coursefterretninger fra Paris af 10de Janua lyde gunstigen. 3 pCt. sluttede til 45. 80; 5 pCt. til 75. 45.
Viborger Samler, 1849-01-18
Udnævnelser og Entledigelser. Krigsministeriet. Under 27de December: J Forbindelse med en forandret Organisation af Krigsministeriet, fra 1ste Januar 1849 at regne: a) Comiteret i Armeens Jntendantur Etatsraad C. F. A. Wachs, R. af Dbr., ansættes som Chef for denne; b) Chefen for bemeldte Jntendanturs 1ste Expeditionscontoir, Krigsraad K. Christensen, R. af Dbr., adjungeres Chefen for Jntendanturen som Comiteret; c) Det 3die Expeditionscontoir" under Armeens Jntendantur ophæves og denne Benævnelse tillægges Jntendanturens 4de Expeditions contoir, d) Ministeriets 1ste Afdeling tillægges Benævnelse af "Directionen for Armeens Personel; e) Chefen for Jntendanturens 2det Expeditionscontoir, Krigsassessor F. A. Lund og Chefen for det nu indgaaende 3die Expeditionscontoir, Krigsassessor P. L. Bangeri, entlediges, paa Grund af Svagelighed, i Naade med Vartpenge; f) Fuldmægtig i Jntendanturens 2det Expeditionscontoir, L. P. Bonsach, forfremmes til Chafor dette Contoir og Fuldmægtig i 2det Expeditionscontoir under Directionen for Armeens Materiel, Capitain i Kongens Livcorps, J. Jetsmark, til Chef for Jntendanturens 1ste Erpeditionscontoir, g) 1ste Fuldmægtig i Jntendanturens 1ste Expeditionscontoir, Krigsassessor F. C. G. Bruun og 1ste Cancellist i samme Contoir O. J. Carlsen forsættes resp. som Fuldmægtig og Cancellist til Contoiret under Directionen for Armeens Personel; b) Cand. juris, Secondlieutn. C. Gluludnævnes til Fuldmægtig under Directionen for Armeens Personel; i) 2den Fuldmægtig i Jntendanturens 1ste Expeditions contoir, Capt. A. C. A. Simonsen oprykker til 1ste Fuldmægtig i samme Contoir, og forsættes Fuldmægtig i det indgaaende 3die Expeditionscontoir C. C. C. Bangert og Cancellist i samme Contoir P. A. F. Jensen resp. som 2den Fuldmægtig og 1ste Cancellist til Jntendanturens 1ste Expeditionscontoir, k) Cancellist i Bogholdercontoiret, Cand. juris N. C. Herholdt forfremmes til Fuldmægtig i Jntendanturens 2det Expeditionscontoir.
Viborger Samler, 1849-01-18
Beretninger om ledige geistlige Embeders Beskaffenhed. Beskaffenheden af det ledige Præsteembed ved Frederiks Hospital samt ved Fødsels- og Pleiestiftelsen, Kjøbenhavn. Jndtægter: 1) Løn af Frederiks Hospital 250 Rbd. aarlig; 2) Løn af Fødsels- og Pleiestiftelsen 150 Rbd. aarlig; 3) Accidentser ved begge Stiftelserne udgjøre circa 150 Rbd. aarlig; 4) af Frederiks Hospital betales til Brød og Viin 20 Rbd. aarlig, og 5) fri Bolig paa Frederiks Hospital bestaaende af 3 Værelser med Kjøkken og Brændeloft, Af Embedet udredes kun nogle faa ubetydelige Skatter.
Viborger Samler, 1849-01-18
Andst og Gjesten Sognekald i Ribe Stift. Jndtægten: 1 Præstetienden, hvoraf en Deel er fast og uforanderlig bestemt beløber 107 Tdr. 2 1/2 Fdkr. Rug, 55 Tdr. 2 Skpr. Byg og 4 Tdr. 6 Skpr. Havre; 2) Qvægtiende er indbefattet under Korntiende, med Undtagelse af circa 43 Tdr. Hartkorn; 3) Smaaredsel 524 Pd. Ost; 4) Refusioner 7 Rbd.; 5) Offer og Accidentser omtrent 375 Rbd.; 6) Høstdage 60 a 1 Rbmk. 10 Rbd.; 7) af Anner- og Mensalgods 44 Rbd.; 8) Renter af Midler, som Kaldet eier, inclusive Udbytte af Bankactier, 34 Rbd. - Præstegaarden staaer for Hartkorn 9 Tdr. 3 Skpr. Fdkr. 1 1/2 Alb. og giver et aarligt Netto Provenne af omtrent 212 Rbd. – Udgifter: a) Skatter og Afgifter 112 Rbd.; b) Landemodserpenser 20 Rbd.; c) Nationalhest holdes. Det bemærkes, at der i Embedet er for nærværende Tid en Capellan pro persona og der ingen Enkepension bliver at udrede.
Viborger Samler, 1849-01-18
Døde, Kjøbenhavn: Secretair og Bogholder Staals Enke Christiane, f. Kruse, 69 Aar; Jacob Peter Borregaard; Mathilde Christiane Schwartzkop, f. Wulff, 31 Aar; Vognmand Johnsens Enke, Maren Christine, f. Buchholtz, 94 Aar; Jfr. Lovise Augusta Lorenzen. – Randbøl: Christiane Marie Sophie Bjerrum, f. Bus. - Nykjøbing paa Falster, Øllegaard Margrethe Gierding, f. Mønster, 65 Aar. - Boltingegaard: Henriette Louise Hansen, f. Bang. - Ebeltoft: Enke efter afdøde Hoffnedker Preisler, Kirstine Sørensdatter, 76 Aar. - Rosmus: Kirkesanger og Skolelærer Niels Holm Hjort, 57 Aar – Frederikshavn: Mad. Berthe Marie Juncker, f. Olsen, 38 Aar. - Christrup. Joh. Christopher Bursche, 50 Aar.
Viborger Samler, 1849-01-18
AVERTISSEMENTS. Jmod Garanti af Viborg Comme ønskes til førstkommende Juni Termin, eller om skee kan før, et Laan af 3,000 Rbd. Laanet attraaes enten paa eet eller flere Aar, men helst med aarlig Afbetaling. Havnecommissionen i Viborg, den 14de Januar 1849. Bal.
Viborger Samler, 1849-01-18
Søndagen den 21de Januar d. A. at holdes det 2det af Salonens Vinterballer i Klubbens Locale, Betalingen er, som sidste Gang, 4 Mk. 8 Sk. pro persona af Medlemmerne og 6 Mk. af Reisende og dandsende Medlemmer. Da den ingen Liste ombæres ville Deeltagerne lade Billetterne afhente hos Apotheker Bagger om Søndagen inden Kl. 5 Eftermiddag. Ballet begynder Kl. 7. Viborg i Directionen for Salonen, den 16de Januar 1819.
Viborger Samler, 1849-01-18
At Restancelisten over Kongelige Skatter og Afgifter for Halvaaret fra 1ste April til 1ste October 1848 samt over den til sidstanførte Tid forfaldne Krigsskat af Amtet er mig tilstillet forsynet med Approbation til Jnddrivelse ved Udpantning, bliver herved bekjendtgjort med Anmodning til Restan terne om at indbetale forommeldte Skatter og Afgifter inden 14 Dage fra Dato. Byefogedcontoiret i Viborg, den 15de Januar 1849. Chr. Koefoed.
Viborger Samler, 1849-01-18
Creas Lærreder.
Viborger Samler, 1849-01-18
Et Parti ægte Kramstads-Creas-Lærreder i forskjellige Fiinheder, er i disse Dage arriveret og anbefales til særdeles billige Priser. D. Philipsen. Cigarer.
Viborger Samler, 1849-01-18
Et Parti Cigarer, saavel fine som middelfine har jeg modtaget til Forhandling. D. Philipsen.
Viborger Samler, 1849-01-18
Spanske Nødder, Cathrineblommer, Krakmandler, Confectigen,
Viborger Samler, 1849-01-18
Confect Rosiner faaes hos A. W. Sandberg.
Viborger Samler, 1849-01-18
Pleiebørn.
Viborger Samler, 1849-01-18
De af Byens eller Landets Jndvaanere, der maatte ville modtage i Kost og Pleie Børn, der ere under Viborg Fattigvæsens Forsørgelse – for Tiden ønskes tvende Drenge udsatte til Pleieforældre – anmodes herved om at ville melde sig hos en af undertegnede Commissions Medlemmer. Viborg Fattigcommission, den 16de Januar 1849.
Viborger Samler, 1849-01-18
Brænderibestyrer,
Viborger Samler, 1849-01-18
En ugift Brænderibestyrer kan til 1ste Mai d. A. faae Condition, naar man derom, med paalidelige Attester om Troskab og Dulighed, personlig henvender sig tilØsterkeilstrup, den 6te Januar 1849. P. Stabell.
Viborger Samler, 1849-01-18
En Dreng, af honnette Forældre, kan strax eller efter Confirmationen blive antaget i Lære hos en Barbeer, samt blive holdt med Alt i Læreaarene. Nærmere Underretning faaes naar man henvender sig personlig eller i Breve til AmtsbarbeerC. Kappers i Randers.
Viborger Samler, 1849-01-18
Ved Avisens Slutning, Eftermiddag Kl. 5. var Dagsposten ikke ankommen. Dette Blads udenlandske Artikel redig af Adjunct Reis, den indenlandske af H. Wissing, og udgives 4 Gange ugentlig fra Sidstes Officin. Bladet meddeler Domme, afsagte ved Landsoverretten i Viborg.
Viborger Samler, 1849-01-20
StiftsTidende. Vivo. Forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdømmerne. Løverdagen den 20 Januar 1849. Nr. 12. 77 Aarg.
Viborger Samler, 1849-01-20
Udenlandske Efterretninger. Storbritannien og Jrland. London, den 12te Jan. Den i en temmelig raa Form af Cobden ud iblandt Publicum kastede, af Meregor mere uddannede og bedre motiverede Jdee om en gjennemgribende Finantsreform vinder mere og meere bifald, og finder allerede en vældig Talsmand i the Times. Med denne Finantsreformstaaer i umiddelbar Forbindelse en energisk Protest imod Lord John Russells Finalitetstheorie og Stemmeretten. Folkets Stemmer hæve sig om en Udvidelse af Stemmeretten: man vil, at det democratiske Element i samme skal være fremherskende. J Manchester afholdtes den 10de Januar en stor Forsamling, hvori 7 a 8000 Mennesker deeltoge. Man vil indskrænke Udgifterne og fordrer en Reduction af 10 Mill. Lstl., fornemmelig i Budgetterne for Hæren og Marinen. Den om dette Anliggende fremsatte Resolution antoges eenstemmig saavelsom en anden om Nødvendigheden af Stemmerettens Udvidelse.
Viborger Samler, 1849-01-20
Frankerig. Paris, den 11te Jan. Regjeringens Stilling er endnu ikke sikkret eller definitivt ordnet. Vicepræsidentpladsen er ubesat. Vælges Odilon Barrot til Vicepræsident, saa turde Lamoriciere, Dufaure, Vivien og Cremieur indtræde i Ministeriet.
Viborger Samler, 1849-01-20
J Paris circulere flere nye Ministerlister, til Ex. Mar rast, Conseilspræsident og Udenrigsminister; Billault, Jndenrigsminister (for at danne en Bro for Thiers); Duclere (een af de store Financiers fra den usalige provisoriske Regjeringstid), Finantsportesenillen; Bedeau, Krigen; Sarrut, Underviisningen; Verninge, Marinen; Dupont Bussac), Justitsminister; Tourret, Agerdyrkningen. Et Blad vil vide, at Fyrsten af Metternich ventes hver Dag til Paris.
Viborger Samler, 1849-01-20
Gjæringen ved Barriererne stiger hver Dag. Nationalgardens 1ste og 2den Legioner vare den 10de opstillede hele Dagen igjennem paa Pladsen (i Batignoles, og da de gjorde Mine til ei at ville understøtte Accisebetjentene, afløstes de af Gen. Corbin med 3000 Md. Jnfanteri, Lanciers og Dragoner. Senere opførtes paa Pladsen Ventimille (i Nærheden af Rue de Clichyflere Kanoner.
Viborger Samler, 1849-01-20
Paris, den 12te Jan. Debatten over Rateaus Andragende om Nationalforsamlingens Opløsning er aabnet i Forsamlingen. Ved Postens Afgang var denne Debat vel ikke endt, men Conseilspræsidenten Odilon-Barrot havde afgivet den Erklæring, at med Nationalforsamlingen var ingen Fremtid mulig, det vil sige, at han (Odilon=B. ikke kan regiere længere med den; han gjør saaledes Nationalforsamlingens Opløsning til et Cabinetsspørgsmaal. Rateaus Andragende gaaer ud paa: 1) at opløse Nationalforsamlingen den 19de Marts, 2) at fastsætte de næste Valg til den 1ste Mai; 3) kun endnu at votere Valg. loven og Loven og Jndsættelse af det bekjendte Statsraad. – Montalembert talte for Forslaget. Nationalforsamlingen havde ingen Ret til at intriguere imod Folkets Stemme." – Billault talede imod Forslaget. Keiserdommet Østerrig. Efter de nyeste Efterretninger fra Keiserstaden Wien af 13de Jan. ere Generalerne, F. M. Lieutenanterne Hrabowsky og Moga, samt Gen. Dietrich og Mayer ankomne sammesteds som Krigsfanger. De to Førstnævnte afleveredes ikke i Stokhuset, men forundtes Arrest i deres Privatvaaninger. Mogahavde selv fremstillet sig for Windischgratz, og Hrabowskylaae syg i Ofen, da de Keiserlige rykkede ind i denne Stad. Den ungarske Grev Karoly er ogsaa transporteret som Arrestant til Wien.
Viborger Samler, 1849-01-20
Den til Hovedstaden den 10de indtrufne Efterretning fra Kremster om at § 1 af Grundrettighederne er med stor Majoritet forkastet af Kammeret, har gjort et godt Jndtryk i Wien. - Efter Brsh. er Forkastelsen af § 1 ikke en ubetinget; meget mere bestaaer den kun i Antagelsen af følgende Amendement: "Paragraph 1 i Udkastet til Grundrettighederne, er som ikke hørende til denne Discussion, at udelukke, hvorimod det overdrages vedkommende Comitte at levere Texten til Bestemmelserne og Statsmagtens Deeling og Udøvelse."
Viborger Samler, 1849-01-20
Den 14de Armee Bulletin meddeler Beretningen om General Shlicks Seier ved Kaschau imod de overlegne magariske Stridskræfter, anførte af Krigsminister Messaros, og bestaaende af 18 Bat. Honved og Nationalgarde, forsynede med 33 Kanoner. Ungarerne mistede paa Valpladsen 10 Kanoner, over 200 Geværer og 500 Fanger; paa Flugten fratoges dem endnu 6 Mørsere og 1000 Geværer. Messaros vilde være bleven skudt, dersom en imod ham rettet Pistol ikke havde klikket. Tre Skud, som den 10de Jan. om Aftenen affyredes fra det i Nærheden af Alsercasernen liggende røde Huus imod en Vagtpost og to forbigaaende Soldater, og som ledede til en hos en Sliber foretagen Undersøgelse, under hvilken fandtes 40 Patroner, har foranlediget en Proclamation af Hovedstadens Gouverneur v. Welden, hvorved alle Huuseiere opfordres til skjærpet Opsigt, og samtlige Jndvaanere til at aflevere al Munition inden 3 Dages Forløb. J modsat Tilfælde underkastes de Skyldige Militairlovenes hele Straf. Man vil vide med Bestemthed, at det er lykket den østerrigske Diplomatie at bringe til en fast Beslutning det preussiske Hofs Utilbøielighed med Hensyn til Antagelsen af den høieste Rigsmagt, uden samtlige tydske Regjeringers eenstemmige Samtykke.
Viborger Samler, 1849-01-20
Tydskland. De thuringske Fyrster, Storhertugerne af Hessen og Oldenburg have, efter Deutsch. Zeit., i en Skrivelse til Berlin yttret, at de med Glæde vilde see og anerkjende Kongen af Preussen i Spidsen for Tydsklands Anliggender.
Viborger Samler, 1849-01-20
Kongeriget Preussen. Landsoverretten i Paderborn har i et Plenarmøde (d. 9de Jan.) erklæret sig uberettiget til at fælde Dom i Klagen over Temme, og fremdeles afgivet Sagen til Kammerretten i Berlin som den competente Domstol. Jmidlertid har Temme overtaget det ham af Valgkredsen Neuss overdragne Mandat til Frankfurter Nationalforsamlingen.
Viborger Samler, 1849-01-20
Efter Berl. Nachr. vil General Wrangel under ingen Omstændigheder saa snart komme til at forlade Berlin. Han vil, som hidtil, beholde Overcommanden over Tropperne i Marken.
Viborger Samler, 1849-01-20
Rigsdagen i Frankfurt. Den forfatningsgivende Rigsforsamling aabnede den 11te Jan. Discussionen omdet østerrigske Spørgsmaal. Foruden Majoritets og Minoritetsandragendet ere stillede 6 Forbedringsforslag. Som Talere i dette Anliggende ere indskrevne 91 Rigsdagsmedlemmer. Veneder, Formand for Comiteen og Referent, Ministeren H. v. Gagern og den øfterr. Befuldmægtigede v. Schmerling holdt Taler. Veneder erklærede, at det gjorde ham ondt at han tidligere havde taget Ordet for Paragrapherne 2 og 3 af Udkastet og Rigsgebetet; han havde egentlig stedse været imod hine Paragrapher, og han indsaae nu, hvor urigtigt han havde handlet. Gagern erklærede, at Rigsministeriet ikke kunde antageMajoritetsandragendet og tilegnede sig Minoritetsandragendet. Schmerling erklærede, at der i Kremsterandragendet hverken indeholdtes et Angreb paa Folkesouveraineteten, ei heller udtaltes en Adskillelse fra Tydskland, og om endog Facta bevirkede en Modificering i Udtrykkenes Fortolkning, saa kunde dette endnu ei kaldes en tvetydig Politik. For ham - den østerrigske Regjerings Repræsentant - var det umuligt at besvare alle de forlangte og fremsatte Spørgsmaal aabent og uden Forbehold, da Østerrig endnu ikke var constitueret; men naar Østerrig vilde indvirke hindrende paa Tydsklands Udvikling, da vilde dette foranledige ham til strax at tage sin Afskeed. (Bravo.) Discussionen udsattes derefter indtil den 12te Januar. Denne Dag talte Simon af Trier, Raveaux, Beckerath og Wurm. Jndholdet af Debatten anføres ikke af Børsenhalle. Sagen udsattes.
Viborger Samler, 1849-01-20
J Frankfurt endtes imod Formodning Discussionen om det østerrigske Anliggende den 13de Januar i et overordentligt Eftermiddagsmøde. J Nachschrift melder "Børsenhalle, at efterat flere Amendements vare tagne tilbage, oplæste Præsident Simson en Erklæring fra de østerrigske Deputerede, i hvilken de protesterede imod enhver Beslutning fra den tydske Nationalforsamlings Side, hvorved det tydske Gebeet af Østerrig maatte udelukkes fra den tydske Forbundsstat. Protesten var forsynet med henved 60 Underskrifter. – Derefter blev man enig om at foretage Afstemning over Wulffens Forbedringsandragende. Præsidenten erklærede, at Minoriteten af Comiteen i det østerrigske Anliggende havde adopteret Wulffens Amendement. Dette lyder saaledes: "Den høie Nationalforsamling ville meddele Rigsministeriet den bemyndigelse, den har udbedet sig i Skrivelsen af 18de Decbr. 1848, modificeret ved Skrivelsen af 5te Jan. 1849, og forklaret ved Ministerpræsidentens Erklæring i Mødet den 11te Ja Dette Minoritetsandragende med Wulffens Amendement antages med en Major itet af 261 imod 224 Stemm.