Viborger Samler, 1815-07-03
Endnu kan tilføies om disse mærkelige Dage følgende enkelte Tidender: De Franske begyndte Fjendtlighederne d. 15de Juni om Morgenen Kl. 3, ved Thuin, ved at angribe den Preussiske Forpostlinie, der efter nogle haarde Skærmydsler veeg tilbage. -Man troede Angrebet havde til Hensigt at borttage Qvæg og Fødevahre. Saasnart Cheferne for de Allierede fik dette at vide, satte Armeerne sig i Bevægelse og Natten til 15de og 16de marscherede den største Deel af Brüssels Garnison, de skjønne Brunsvigske Tropper under den tapre Hertug, der Nassanske Korps og de Cumberlandske Husarer - Den 16de Juni sloges man hele Dagen til sildig om Aftenen paa Sletten ved Fleurus med stor Forbittrelse paa begge Sider. Kanonaden var gruelig og Vinduerne i Brussel klierede derved - Skuddene fulgte saa hurtig paa hinaden som Løbeild. Den brave Hertug af Brusvig Luneburg faldt som Mand af Ære for sit Fædreland. Hans Liig ankom næste Na til Brüssel. Fienden nærmede sig Brüssel paa faa Mile mod Aften. Det Belgiske Cavallerieregiment der først kom til Slag, holdt sig med Ære imod 2 franske Cavallerieregimenter af den franske Garde; Nedsablingen var græsselig og mange faldt paa begge Sider. Arveprindsen af Oranien fægtede uforfærdet og koldblodig. Bonaparte havde Hieronymus og General Vandamme hos sig den Dag. Han trængte frem til Genappe, 5 Mile fra Brüssel hvor Slaget atter begyndte Kl. 2 Efterm. og vaere de til Kl. 9 om Aftenen. Man regner, at 100,000 Md. fægtede paa hver Side. - Den 17de omtales ikke nogen betydelig Fægtning; men man forberedede sig til det følgende og Wellington og Bla cher forstærkede sig. Nogle angive deres Stridskræfter for 300,000 Md.) Den 18. Juni om Efterm. Kl. 2 blev Wellington heftig og hele Dagen angrebet ved Waterlod af de Franske; Han udholdt dem tappert og gav derved Preusserne Leilighed til med større Kraft at understøtte sig. Slaget blev strax meget blodigt og varede til Kl. 9 Aften, da de Franske trak sig tilbage. Den tappre Arveprinds af Oranien indlagde sig største Hæder. Henimod Aften blev han, da han anførte en Bataillon Nassaner mod Napoleons gamle Garde i en Afstand af 40 Skridt fra Fjenden, skudt med en Musketkuale gjennem venstre Skuldre; Saaret er dog ikke farligt og Prindsen førtes samme Nat til Brüssel. Antallet af de den 18de gjorte franske Fanger regnes til 15000 Md., hvoriblant sig ges at være Marskal Ney, Generalerne Vandamme, Morton, Moulins og flere. Mennesketabet paa begge Sider anslaas til 40000 Md. Bonaparte lod gjøre 5 yderst heftige Kavallerieangreb paa de Allieredes Qvarreer, som alle bleve afslagne. Mod Aften gjorde han det sidste Forsøg under fordoblet Karteskild; men da og dette afsloges, retirerede han ladende en stor Deel Kanoner og Skyts i Stikken. Preusserne understøttede kraftigen Hertugen. Da Slaget d. 18de allerede var afgjort til Fordeel for de Allierede, traf Blücher og Wellington sammen i en Forpagtergaard der kaldes bonne Alliance, hvor Bonaparte om Morgenen, havde været og styret Angrebet. Heltene omfavnede hinanden og Slaget skal nu kaldes efter Huset, det gode Forbund. Til Brussel ere indbragte 12000 Fanger. 30000 Mk. Preussere under General Greisenau fatte efter de Flygtende. Blücher raabde til sine Folk om Aftenen: Børn, vi maae endnu i Nat forfølge ham; ellers har vi ham paa Halsen igjen i Morgen Man regnede den franske Armee at have været fra først af 150,000 Rd. - 1000 Kanoner brugtes paa begge Sider. De franske Saarede fandtes hen stedte overalt i Kornmarkerne. Prindsen af Hessen Homburger og falden. Man har og saat Hertugen Bernhard af Weimar var falden; men man troer det var en Oberst, der reed ved ham. Den Preussiske Artilleriegeneral Hohen dorf blev den 16de og Aftenen saaret paa Lænden af en Kanonkugle, som rev hans Pistolhylster af.