JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-28
Kongen af Sardinien har udstædt en Forordning, hvorved al Kjørsel med Deligencer og Postvogne om Søndagen forbydes, angivende som Grund dertil, at man ved alle mulige Midler, maa søge at sikkre sig Guds Naade, og saaledes formaae ham til at afholde, Cholera, fra Landet. (a la Lindberg.)
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-28
En Dyrefægter Martin giver fortiden Forestillinger for propfuldt Huus paa et stort Theater i London. Han befinder sig f. Ex. i en Hule, to Løver en Pelican og en Bjørn styrte ind paa ham og han veed at faae Bugt med dem alle og at rydde Hulen. Tigere og Elefanter jage fra begge Sider af Couliserne ind paa ham, og han bliver alles Seiervinder. At Dyrene ere afrettede, er en Selv følge, men at vilde Dyr kunne blive saa tamme, maa de ansees for beundringsværdigt.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-28
Prinds Eugens Enke at kommen til Paris.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-28
Oberst. Ney, er udnævnt til Artillerie=Commandant af Algier. Den franske Regjering har endelig givet efter for den indstændige Opfordring af Algiers Garnison, og den bliver nu afløst af andre Tropper. Beyen af Titeri vil med flere af Landets Notabler, begive sig til Frankrig for at gjøre Regjeringen Forslag til deres Lands Forbedrelse. I hele Kongeriget Preussen vare indtil 12te Novbr. af Cholera: Syge. 39812, Døde 23493, Helbredede 14046 endnu under Behandling, 2273.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-28
Hussein Pascha, Exdey af Algier. (Sluttet, see forrige Avis.)
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-28
Efter mit Skjønnende, siger Fortælleren, ere HusseinsYttringer over de Regler han følger med Hensyn til sin Levemaade, mærkelige nok. De have megen Lighed med den Maade som Napoleon fulgte baade i sin huuslige Kreds og i sin Regjering. Dog troer jeg ikke at Hussein spiller Efteraberens Rolle, thi saamegen Kundskab til Napoleons Vandel, tiltroer jeg ham ikke. Han interesserer sig meget for Algiers Colonisation ved Frankrig. Han umager sig uafladelig for Efterretninger fra hans Land og er glad ved at faae Folk i Tale som komme fra hans kjere Stad Algier; ubehagelige Budskab derfra ere ham smertelige.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-28
Aarsagen til Krigen, der som bekjendt var et Slag af en Fluesmække i den franske Consuls Ansigt, fortæller Hussein paa følgende Maade. Den franske Consul Deval(hvem man ikke maa forvexle med hans retskafne og humane Fætter Alexander Deval) havde infinueret sig hos mig Han var snu, jeg kun lidet mistroisk, og saaledes holdte jeg ham for min Ven. Han blev meget familier hos mig. Engang førte jeg Anke hos ham, fordi jeg paa fire Breve, til Frankrigs Konge endnu ikke havde erholdt et eneste Svar, Aal, hvad tænker J vel, Kongen har vel andet at tage vare paa, end at skrive til et Menneske som J er!" gjensvarede han mig. Dette grove Svar gjorde mig studsig; venskabelige Forhold give jo ikke Ret til at være uhøflig! Jeg var en Olding, der kunde giøre Fordring paa Agtelse, der vel heller ikke kunde nægtes min Stilling, som Dey. Jeg gjorde Deval opmærksom paa, at han meget lod til at forglemme sig; og da han desuagtet vedblev at yttre sig i usømmelige Udtryk, da bød jeg ham at tie. Men han tang ikke, og da han, efterat jeg nu befalede han at gaae sin Vei, vedblev at trodse mig, da var jeg mig selv ikke mere mægtig og gav ham, som Tegn paa min Ringeagt, et Slag med Fluesmækken i Ansigtet, dette er den rene Sandhed. Der vare mange Mennesker tilstede ved dette Optrin, der kunne bevidne i hvilken Grad jeg blev opægged og hvor megen Taalmodighed jeg havde viist ved at taale denne Consuls grove Fornærmelser, hvorved han vanærede det Land som han representeerte. Lovene tillader Muselmanden at have fire retmæssige Hustruer og saa mange Conubiner, som hans Velstand, tillader; men Hussein Pascha har aldrig havt flere end een Hustru. Hun var skjøn" - siger ham om hende - gjeg elskede kun hende, hun fortjente min Ømhed, og uret vilde det have været, om jeg havde deelt den blandt flere; enhver anden Forbindelse var mig fremmed." Husseins Hustru er endnu i Live, hun er med hans hele Hofhold, 63. Personer i Livorno. Over denne liden tyrkiske Colonie, der boer paa et Landsted udenfor Livorno, har i Husseins Fraværelse, hans yndre Broder Opsigt. Dernæst er HusseinsHustrues Oncle og atter dernæst. Husseins Svigersøn, de fornemste. Had og Hævn ligger ikke i Husseins Karakteer. Et vakkert Exempel herpaa er følgende. En fornem Tyrk, der vilde agere Forræder imod ham hos Franskmændene, hjemsøgte ham nu i Livorno. Han vilde i Førstningen ikke give ham Audience, men gjorde det dog omsider, efterat han havde tilskrevet ham et arabisk Vers af følgende Jndhold: at gjøre vel imod vel, er noget saare Sædvanligt, men at gjøre vel imod den der gjør os Fortræd, det kalder man at handle som Menneske. Han tog imod sin Fjende og behandlede ham forekommende og ædelmodig. Flere høist ædelmodige, Træk hvoriblandt at han tog en vakker ubemidlet Pige i Paris til sig som sin egen Datter, indeholde disse Details om Hussein. Han har forladt Paris og vil tilbringe Vinteren med sin Familie i Nizza. Førend han steg paa Vognen, vilde han endnu engang sige Farvel til dem som han fik kjer i Paris, derpaa satte han sig med tvende Tyrker, alle tre bevæbnede med Dolke og Sværd, paa Vognen og ruede afsted.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-28
Fædrenelandet. Frederikshavn, den 15de Novbr.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-28
Briggen Freden, 99 1/2 Com=Læster, Capt. J. Schwennesen, er med fuld Ladning af grønlandske Producter, efterat have forladt Godham den 20de September sidstleden, velbeholden indløben heri Havnen for contrair Veir. Generalinspecteuren over Grønland, Major v. Fasting, med Frue, befinder fig som Passagerer paa Skibet. Flere Fartøier ere i Morges gaaede tilsøes herfra, og maa have en haard Dyst at udstaae, da det hen paa Dagen er bleven meget haardt Veir med Storm og Snefog.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-28
Blandede Efterretninger. I Ibehoe og Neumünster har man ophævet alle Spærringer. I det Slesvigske ere flere Districter indkomne med Ansøgningen om at blive udelukkede fra Militaircordonerne.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-28
J de holsteenske Blade yttre sig stedse flere Stemmer for Vedligeholdelsen af den frie Commerce.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-28
Preme=Lieuten. Chr. Deichmann og Cand. Theol. L. S. Borring, begge Lærere ved det Kgl. Landgadetcorps, agte fra Begyndelsen af 1832 at oprette en Underviisnings=Anstalt, der skal bane Veien til Adgangsexamen ved Landtadet-Academiets yngste og ældste Classe, den polytechniske Læreanstalt og den militaire Høiskole. Underviisningen bliver 6 a 7 Timer daglig.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-28
Jndsendt.) Den 7de til 8de October d. A. udbrød Cholerger i Hamborg og blev denne Stad, af den høie Quarantame-Direction i Kjøbenhavn, erklæret for smittet, hvorimod Altona kun for mistænkt. Under 22de f. M. blev Altona tillige erklæret for smittet. Da der ifølge Qurantaine=Anordningen, gjøres en betydelig Forskiel i Behandlingsmaaden af Mennesker= og Varer, som komme fra en smittet og de som komme fra en mistænkt Plads, maatte man naturligen forudsætte, at der mellem de nævnte 2de Steder en Spærring fandt Sted; men dette var, saavidt Jndsenderen bekjendt, ikke Tilfældet. Varerne kunde altsaa i nævnte Tidsrum, fra 8de til 22de October, transporteres fra Hamborg til Altona, indskibes der, og til Jylland ankomme fra Altona, bleve de kun behandlede som kommende fra en mistænkt Plads. Jndsenderen, der ikke kan forklare sig Aarsagen til denne Bestemmelse, vilde være taknemlig mod Enhver, der gjennem dette Blad, herom kunde give Oplysning.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-28
Bekjendtgjørelser. Mine ærede Medborgere og de flere, som i Anledning af mine Børns Givtermaal, saa hæderlig tilkjendegav Deres venskabelige Deeltagelse; bevidnes herved mine Svigersönners, mine Döttres og egen hjerteligste og allerforhindtligste Tak. Aalborg, den Æde November 1831. Sören Winkel.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-28
En norsk Enspænder=Kane kan faaes tilkjøbs for billig Priis. Stiftsbogtrykkeriet anviser.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-28
Ublødt Fisk faaes hos Standt paa Algaden.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-28
Fra Undertegnede er bortstiaalen af min Port en blspd. Bismer; hvem som om samme kan give nogen Oplysning loves en god Douceur. Aalborg, den 28de November 1831. J. Thomsen, Gravensgade Nr. 107.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-28
Et smukt Halsbaand, flettet af Haar, med tilsyneladende Guldbeslag, er funden i Commediehuset iaftes. Man behager derom at melde sig paa Stiftsbogtrykkeriet.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-28
Et Gulvteppe, som just ikke er nyt, önskes tilkjöbs; man behage at henvende sig til Stiftsbogtrykkeriet.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-28
Onsdagen den 30te November: (Til Benefice for MoWerlig og Müller) Barberen i Sevilla, eller: Den unyttige Forsigtighed, Lystspil i 4 Acter. Werligh & Müller. Byens ockonomiske Regnskaber for Aaret 1830 ligge fra idag i 3 Uger hos den constituerede Kæmner til Eftersyn for enhver Vedkommende. Aalborg Raadstue, den 25de November 1831. Schmidt. Wølfferdt.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-28
Den i disse Aviser til den 2de October berammede Skiftesamling i afgangne Justitsraad Hviids og Frues Bo, afholdes den 21de December næstkommende, som herved bekjendtgjøres. Hanherredernes Contoir paa Aagaard, den 2de November 1831. Silkeborg.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-28
Graat Maculatur faaes hos Jacob H. Lundt.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-28
Proclamata. Ved Proclama, som foranstaltes læst inden vedkommende Retter, ere Alle og Enhver, som maatte have noget at fordre i Stervboet efter afgange Kjøbmand Peder Borreschmidt indkaldte med 12 Ugers Varsel, til at anmelde og beviisliggjøre deres Krav for undertegnede Skifteforvaltere. Ligeledes ere fornævnte Afdødes Arvinger indkaldte med lovligt Varsel, for at ligitimere deres Arveret og iagttage deres Tarv under Boets Behandling, hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Skifte=Retten i Aalborg, den 21de November 1831. Schmidt. Wølfferdt.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-28
Licitationer. Fredagen den 2den December næstkommende, om Formiddagen Kl. 10, bliver paa Stadens Raadstue afholdt offentlig Licitation over Leverance af Liigkister til Almisse, lemmer, saavel i som uden for Fattighusene, efter Conditioner, som forinden ere til Eftersyn paa Cancellieraad, Raadmand Wølfferdts Contoir. Aalborg, den 24de November 1831. Schmidt.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-28
Auctioner. Jfølge passeret Udlæg for Kongelige Skatter, samt Communal-Afgivter bliver efternævnte Eiendomme her i Byen stillede til Salg ved offentlige Auctioner, nemlig: Viinhandler Jens Nørgaards Gaard, Nr. 232, paa Hjørnet af Østeraae og Stranden.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-28
Kjøbmand Mads Galthens Gaard, Nr. 244, paa Hjørnet af Bispens- og Marentu is=Gade.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-28
Bagermester Anders Thørrings Gaard, Nr. 144, paa Hjørnet af Urbans- og Kattesunds=Gade.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-28
Vice-Consul Skovgaards Sted, Nr. 137, ved Vesteraae.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-28
Smedemester Peder Østergaards Sted, Nr. 145, paa Hjørnet af Urbans- og Kattesunds=Gade.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-28
Snedkermester Chr. H. Beks Sted, Nr. 313, i Brandstrupgaden. Auctionerne, hvoraf de tvende første afholdes paa Aalborg Byetingsstue og den tredie i Stederne selv, ere berammede saaledes: 1ste Auction Onsdagen den 28de December d. A., Formiddag Kl. 10, 2den Auction Onsdagen den 11te Januar 1832, Formiddag Kl. 10, 3die Auction over J. Nørgaards Gaard Onsdagen den 25de Januar 1832, Form. Kl. 10, 3die Auction over M. Galthens Gaard Torsdagen den 26de Januar 1832, Form. Kl. 10, 3die Auction over A. Thorrings Sted Torsdagen den 26de Januar 1832, Efterm. Kl. 3. 3die Auction over Consul Skovgaards Sted Fredagen den 27de Januar 1832, Form. Kl. 10, 3die Auction over Peder Østergaards Sted Fredagen den 27de Januar 1832, Efterm. Kl. 3, 3die Auction over Chr. H. Beks Sted Mandagen den 30te Januar 1832, Form. Kl. 10. De Salgene vedkommende Documenter blive fremlagte ved 1ste Auction og ere fra den Tid til Eftersyn paa Undertegnedes Contoir. Hvilket heved, overeensstemmende med Placaten af 22de April 1817, bekjendtgjøres til alle Vedkommendes Efterretning. Aalborg Byfoged-Contoir, den 24de November 1831. Schmidt.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-30
Belgien. Kong Leopold sidder nu for det første sikker paa sin Trone, thi imellem ham og de 5 store europæiske Magter er nu oprettet en formelig Freds- og Venskabs-Tractat, som først indeholder de bekjendte, af ham, men endnu ikke af Kongen af Holland, antagne 24 Artikler og dernæst følgende trende: 25) Hofferne i Frankrig, Østerrig, Storbritanien, Preussen og Rusland garantere Hans Majestæt, Belgiernes Konge, Udførelsen af alle forestaaende Artikler. 126) Jfølge Stipulationerne i nærværende Tractat skal der være Fred og Venskab imellem Hs. M. Belgiernes Konge paa den ene Side og D. M. Keiserne i Østerrig og Rusland samt Kongerne i Frankrig, England og Preussen paa den anden Side samt deres respective Arvinger, Efterfølgere, Stater og Undersaatter. 27) Nærværende Tractat skal inden 2 Maaneder og om muligt før ratificeres og Ratificationerne udvexles i London.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-30
Om Kongen af Hollands senere Beslutninger høres endnu Intet. Den engelske Courier siger i Anledning heraf samt af Tractaten ialmindelighed. Saasnart denne bliver bekjendt i Haag, vil Hs. nederlandske Majestæt sandsynligviis tiltræde en Overeenskomst, som fuldkommen sikkrer alle Hollands Hovedinteresser og med Hensyn paa Gebeet og Militairgrændser sætter dette Land i en bedre Stilling, end i dets stolteste og lykkeligste Dage, Virkelig kan Kongen af Nederlandene ikke have andet at udsætte paa Overeenskomsten, end at han ikke kan sætte Belgiens Krone paa sit eget Hoved, men Begivenheder, som ikke afhænge af den menneskelige Villie, have for længe siden gjort dette umuligt og man vilde have været nødt til at underkue Ønskerne hos tvende Nationer, saavel Belgierne, som Hollænderne, der begge ere ligemeget imod en saadan Overeenskomst, for at udføre slig en Plan.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-30
England. Forkastelsen af den anden Reformbill, skrives der fra London under 15de November, bliver daglig sandsynligere. Ministrene have endnu ikke truffen ringeste Anstalt til Udnævnelsen af nye Pairs, omendskiønt de godt maa vide, at deres Partie i Overhuset ingenlunde er forstærket og det vildevære aldeles forgiæves andengang at maale sig med en saa betydelig Majoritet. Enten ere Ministrene overtydede om, at Kongen slet ikke vil beqvemme sig til nye Udnævnelser, eller ogsaa er det ikke deres Alvor at sætte Reformbillen igjennem. Man troer, at Grev Grei kun har beholdt sin Post for at forebygge en Revolution. Hvis Ministrene besidde Kongens Tillid i tilstrækkelig Grad og hvis de selv have Mod til at benytte denne Kongelige Tillid, skulde de ikke udsætte Pairs=Udnævnelserne i 24 Timer, men befrie hele Landet fra den nærværende næsten utaalelige UvishedsTilstand, thi denne er høist piinlig og kunde ikke undskyldes, hvis ikke Ministrene fandt Vanskeligheder paa høiere Steder. Men heri stikker just Knuden. Flere Medlemmer af den Kongelige Familie have paastaaet, at Kongen ikke vil samtykke i nye Pairsudnævnelser. Dette er alt i lang Tid forkyndt af Torybladene, men hvad der gjør Sagen mistænkelig, er, at nu ogsaa de liberale Blade begynde at gjøre Hentydninger derpaa. Torverne prale offentligen med, at Overhuset anden Gang vil forkaste Billen. De ved meget godt, at ingen Minister kan blive sex Maaneder ved Statsroret, uden at indføre en væsentlig Reform, og at selv Hertugen af Vellington vilde gjøre dette, hvis han i Morgen blev Minister, men de indsee tillige, at Billens Antagelse vilde sikkre Grev Grey og hans Partie en langvarig Myndighed, og for at forhindre dette, modsætte de sig den iøvrigt uundgaaelige Reform. Ved Grev Greys Fald haabe Torns at kunne bevare deres politiske Almagt endnu et Aarhundrede, og det er ogsaa et almindeligt Rygte, at Grev Grey vil resignere og Hertugen af Vellington igjen komme i Spidsen for Administrationen.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-30
Det er sandsynligt, at Forfatteren af ovenstaaende Skrivelse just ikke har nedskreven disse bemærkninger hen i Veiret, thi allerede flere Gange have engelske Blade ladet sig forstaae med, at Torypartiet ikke har saameget imod Reformen ialmindelighed (hvilken de vel selv for en Deel erkjende for nødvendig), som imod at Grev Grey skal sætte den igjennem, hvem de altsaa formodentlig ikke ansee for arristocratisk nok findet. Efter andre Beretninger skulde imidlertid Vellington ikke igjen blive Premierminister, men derimod Generalissimus, som vel ogsaa er hans rette Post; skulde derimod være tiltænkt Lord Brougham Tilstanden i England er i det Hele betragtet nu nogenledes rolig, men denne tilsyneladende Rolighed kommer dog formodentlig meget af, at man hier paa, hvad der nærmere vil skee med det vigtige Anliggende. J Manchester, har dog en Deel af Borgerne taget den vigtige Beslutning ikke at betale deres Afgifter for Nationen bliver virkelig repræsenteret i Underhuset. Overdommeren, Lord Tenterden, kaldte nylig i Overhuset en slig Beslutning Høiforræderie, man er derfor meget begierlig efter at vide hvad Foranstaltning Regjeringen i denne Anledning vil træffe.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-30
Rusland. Keiseren og Keiserinden agte at opholde sig fire Uger i Moskau og derpaa vende tilbage til Residentsen. Hensigten af deres Reise, skrives der fra den russiske Grændse, skal for en Deel være at stille den høie russiske Adel tilfreds, som er meget forbittret paa Polakkerne og absolut vil have Polen forvandlet til et russisk Gouvernement, hvilket strider mod Vienertractaten og rimeligviis ogsaa mod de Forsikringer, som den russiske Regjering har givet de andre store Magter. J denne Henseende, hedder det videre, har Keiseren af Rusland maaskee en ligesaa vanskelig politisk Stilling, som Kongen af Frankrig, der staaer midt imellem Partierne i Riget og de fremmede Magter og maa gaae frem med stor Forsigtighed, for at skaane de allevegne sig krydsende Interesser. Ja Keiser Nicolaus kan maaskee endnu have større Vanskeligheder at bekjempe, end Kong Ludvig Philip, thi den franske Regjering besidder, uden at gjøre sig skyldig i Misbrug af Magten, Midler til at lede den offentlige Mening, som den russiske Regjering mangler. Formodentlig mener Forf. hermed at saalænge Regjeringen i Frankrig, som i andre constitutionelle Stater, kan beholde Kamrene paa sin Side, har den - som man siger - Ryggen fra.)
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-30
Cholera. Overalt paa Fastlandet vedbliver Sygdommen at aftage. Den 26de Novb. angrebes i Hamborg 3, netop ligesaamange døde og helbredtes. J England tvivles nu ikke meere om, at den i Sunderland udbrudte Sygdom er den asiatiske eller - som man der begynder at kalde den - Continental-Cholergen, men man har tillige bemærket, at den i en Tid af 14 Dage endnu ikke har udbredt sig uden for Byen. Hvor yderst forskjelligt iøvrigt den Caracteer er, under hvilket denne Syge fremtræder, idet den paa et Sted, viser sig, som en saare lemfældig Epidemie, paa et andet som en virkelig Pest, sees tydeligt af en Skrivelse fra Cairo, hvis Forfatter siger, at den europæiske Cholera kun er en Skygge mod den, der har raset der; hvori han upaatvivlelig har Ret, om endogsaa det Halve, af hvad han fortæller skulde være Overdrivelse. Efter hans Paastand døde der i Caito i en Tid af 24 Dage 30000 Mennesker (10 af Folkemængden) og en af disse Dage, da den var paa sit høieste, 3000. I Alexandtien døde i en Tid af 8, Dage 6 a 800 daglig. Quarantaine og andre Sikkerheds anstalter halv ikke, thi den spanske Consul i Alexandrien havde underkastet sig den strængeste Quarantaine, men var dog en af de første, der angrebes; dette er ogsaa begribeligt nok, thi hvor en Epidemie raser i den Grad, bliver vel den hele Athmosphære befængt.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-30
J Berlin vare af Cholera indtil den 19de November: Syge, helbr., døde. und. Behandl. Den 20de 12. Den 21de d. A. 2. 41. Den 22de 8. 4. 1. 44.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-30
Blandede Efterretninger. Fra Kalisch skrives, at man nu her i Egnen begynder at føle Krigens Rædsler, mange skjønne herskabelige Godser staae ganske tomme og øde.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-30
Den i sin Tid berømte Componist Jgna; Pleyel er i denne Tid død i Paris, 74 Aar gl.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-30
Endnu jamre Videnskabsmænd i Paris forfærdelig over det store Tyverie af kostelige og kostbare Oldsager, især at uerstattelige Mynter, fra det store Museum. Hvor mange Ting her har ikke hidlokket at Verdens Oldgranskere, Gjenstande der bare en ælde af mange Aarhundreder og som nu af Tyvehaand maaskee alt ere kastede i en Smeltedigel. Opsynsmanden havde alt længe ønsket tvende Skildvagter ved hver Indgang, nu bagefter, vil man oprette trende Vagthuse rundt omkring Bygningen.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-30
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-30
Kjøbenhavn. Den 18de November ere T. Grus i Odense og Jens Herskind i Aalborg erkjendte som Kgl. storbrittaniske Vice Consuler, den første for Fyen og den sidste for Østkysten af Nørre=Jylland.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-30
Prof. Ochlenschlager har skrevet et nyt Lystspil i rimed Vers ved Navn Rübezahl.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-30
Kjøbenhavns Torvepriser, den 25de November. Rug, Td. 6 Rbd. 1 Mk. - s. a 6 Rbd. 5 Mk. - s. Hvede, Td. 6 Rbd. 5 Mk. 8 s. a 9 Rbd. 1 Mk. - s. Byg, Pradet, Td. 4 Rbd. - Mk. 8 s. a 4 Rbd. 2 Mk. - s. Byg, bradet, Td. 3 Rbd. 5 Mk. - s. a 4 Rbd. 1 Mk. - s. 2 Rbd. 1 Mk. 8 s. a 2 Rbd. 2 Mk. 8 s. Havre, Td. 6 Rbd. - Mk. - s. a 7 Rbd. - Mk. - s. Ærter, Td. Røg. Flæsk, Lpd. 2 Rbd. 3 Mk. 8 s. a 2 Rbd. 5 Mk. 2 s. Grøns. Flesk, Lpd. 2 Rbd. - Mk. 8 s. a 2 Rbd. 2 Mk. - s. Smør, Pd. - Rbd. 1 Mk. 8 s. a 2 Rbd. 1 Mk. 9 s. Æg, Snesen Rbd. 2 Mk. 10 s. a 2 Rbd. 3 Mk. 12 s. Sjællandsk Smør pr. Tde. 5662 Rbd. Sedler.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-30
Vexel=Cours. Kjøbenhavn, den 25de November. Hamborg 2 M. - a vista 213. Species 213. Species solgtes til 12 Rbmk. 12 1/2 s. Bank-Disconto 4 pCt. Norske Speciessedler pr. 100 Specier 151 1/2 a 152 R. i Sedler Svenske Sedler pr. Rd. Rigsgjeld 45 a 4 1/2 Rbs. Tegn. 4 pCt. Kgl. Oblig. (u. R.) 90 a 90 1/2 Rbd. Sedler. Ditto over 2000 pr. Stk. - i Sedler. Ditto Ditto 84 1/2 i Banco. Nationib. Obl. (af Laanet 4de Febr. 1820) 102 a 102 1/2 i r. S. Ditto Ditto 108 1/2 a 109 i Sedler. 4 pCt. uopf. Rigsb. Obl. 100 1 a 101 Rbd. r. S. 6 pCt. norsk Laan ved Hambro & Søn 103 a 193 1/2 i Banco. 4 pCt. Ditto Ditto 99 i Banco. 4 pCt. nye norske Obl. lyd. paa r. S. ved Ditto 99 1/2 a 100 i r. S. 4 pCt. uops. norske Statsoblg. 60 i Banco. 3 pCt. nye danske Obl. 63 a 63 1/2 L. St.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-30
Hamborg, den 25de November. Bourdeaux 188. Petersborg 9 12. London 13 Mk. 6 s., k. S. 13 Mk. 7 1/2 s. Madrid 45 1/8. Cadix 457/8. Lissabon 432/8. Amsterdam 35, 125., 2 M. 35, 45. Kjøbenhavn 212. Species 1/2 Avance. Disconto 5 pCt.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-30
Skagen, den 25de November. Natten til Gaars Dato strandede et Skib paa Riffet, men som før Dag, uden Hielp fra Landet, kom af Grunden, hvorfor dets, eller Capitainens Navn m.v. ikke vides. Om Morgenen fandtes drivende sønden for Byen en lille svensk Slup, lastet med Bræder og Tømmer, som efter at være blevet læk i Søen, var forladt af Besætningen, ialt 3 Mand, der i Jollen kom iland ved Aalbek. Nogle Baade fra Skagen buxerede Fartøiet til Land en Miilsvei sønden for Byen, hvor Dækslasten ilandbjergedes, hvorved Sluppen, der var sjunket med Dækket lige til Vandfladen, lettedes saameget, at man formeente den kunde bringes til Frederikshavn, hvortil dens Last skal være bestemt. Omtrent 40 Foustager Talg, sandsynligen af det paa Læsøe forliste engelske Skib Hervine, ere deels inddrevne paa Stranden her og deels indbragte med Baade heraf Byen, - ligeledes igaar. - Da ingen flere Foustager i Dag ved Eftersøgning af flere Baade herfra, ere fundne, formodes en Mængde at være af Strømmen satte forbi Grenen ud i Nordsøen.