JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1812-05-25
Paris, den 11te Maj. Dagen før sin Afreise modtog Keiseren endnu i Palaiet St. Cloud Valgollegiernes Deputationer fra Appeninernes og de i Andes Departementer. Appeninernes Deputation erholdt følgende Svar af Hs. Majestæt : 1) "Jeg har stedse funden meget hengivenhed for Frankrig hos Genueserne. Det J sige Mig, glæder Mig. Den første Gang Jeg kommen over Alperne, vil Jeg begive Mig til Eders Departement, og Spezziasskiønne Havbugt. De Landeveie og Arbeider Jeg har ladet foretage i i denne vigtige Egn, skulle da være endte. De Andes Deputations Adresse blev af Hs. Majestæt besvaret saaledes :"Languedes Jndvaanere have stedse udmærket sig. Eders yttringer ere Mig kiære. Giennemtrængte af Taknemmelighed for den rigelige Understøttelse Hs. Majestæt har ladet St. Clonds Trængende vorde til Deel, have i Jndvaanerne der ladet afsynge en høitidelig Taksigelses=Messe, sidste Søndag.
Berlingske Tidende, 1812-05-25
J Middelburg i Schelde=Departementet skal oprettes et Handels kammer.
Berlingske Tidende, 1812-05-25
Den 12te Maj. De Damer som ledsage Hs. Majestæt Keiserinden ere: Hertuginden af Montebello, Æresdame; Hertuginden af Bassano, Grevinden Brignoles og Grevinden de Beauveau, Palaisdamer.
Berlingske Tidende, 1812-05-25
Den 13de Maj. Marschal Mortier, Hertug af Treviso og Marschal Bessierers, Hertug af Jstrien, ere nu ogsaa afreiste til Storarmeen.
Berlingske Tidende, 1812-05-25
Ved et Keiserl. Decret af 8de dennes er Torveprisen paa Korn i Departementerne bleven fastsat til et Maximum af 33 Franker for en Hectolitre.
Berlingske Tidende, 1812-05-25
Den 15de Maj. Hs. Majestæt Keiserens første Saarlæge, Hr. Boyer, var i de første Dage af Februar afreist til Spanien, for at operere Marschal Suchet for en Fistel. Denne Operation er fuldkommen lykkedes, og Hr. Boyer er igien ankommen hertil den 12te dennes.
Berlingske Tidende, 1812-05-25
Hr. Simon den yngre er udnævnt til Hs. Majestæt Kongen af Roms Graveur, og af Hs. Excellence Hr. Greve Montesquien, Frankrigs Storkammerherre, befalet at stikke Hs. Majestæts Vaaben.
Berlingske Tidende, 1812-05-25
Lyon, den 30te April. Den rumfordske Suppe bliver her dagle gen mere og mere almindelig. J Begyndelsen forsmaaede de høiere Stænder den; men de have efterhaanden sat Fordommen til Side. Nantes, den 9de Maj. Den 2den dennes sporede man i dette Departement et Jordskjælv, som adskillige Steder var temmelig stærkt.
Berlingske Tidende, 1812-05-25
Genua, den 4de Maj. Jgaar løb den her nyebygte Fregat laGalatte af Stappelen.
Berlingske Tidende, 1812-05-25
- Hs. Majestæt Kongen af Neapel afreiste den 12te fra Paris og tog Veien til Maynz, Metz, den 11te Maj. Efterat Deres Majestæter havde overnattet i Chalons, hvor Keiseren, gav Departementets og Stadens Embedsmænd Audients, ankom Allerhøistsamme igaar Kl. 3 til Metz. Strax efter sin Ankomst steeg Keiseren til Hest, holdt Revne over Tropperne og besøgde Fæstningsværkerne og Arsenalet. Kl. 7 modtog Hs. Majestæt de civile og militaire Øvrigheder. Jmorges Kl. 2 af reiste Deres Majestæter i allerhøieste Velgaaende til Maynz.
Berlingske Tidende, 1812-05-25
Amsterdam, den 16de Maj. Den 12te dennes ere her Fregatterne Trave og Weser, og den 9de i Rotterdam Fregatten Jahde lykkelig løbne af Stapelen.
Berlingske Tidende, 1812-05-25
Maynz, den 11te Maj. Hs. Majestæt de Franskes Keiser, Konge af Jtalien, ankom i Aften Kl. 8 1/2 til vor Stad.
Berlingske Tidende, 1812-05-25
Den 14de Maj. Foruden Sprøiter og Veirmøller, som man i nogen Tid saae føres giennem Frankfurt i følge med den franske Armee, ere sidenefter ogsaa flere Vogne med Planker og Glasskive, til bevægelige Baraqver, tilligemed de til samme fornødne Haandværkere, passerede giennem denne Stad. Den 8de er et Fusileerregiment, og den 9de Mamelukkerne og de hollandske Landsedragere, samtlige af den Reiserl. Garde, indtrufne til Frankfurt.
Berlingske Tidende, 1812-05-25
Frankfurt, den 10de Maj. En Deel af Hs. Majestæt Kongen af Neapels Følge er idag passere herigiennem.
Berlingske Tidende, 1812-05-25
Den 15de Maj. Kongen af Neapel ankom igaar Aftes hertil og afreiste imorges til Cassel.
Berlingske Tidende, 1812-05-25
General Caulincourt og Baron Bongarn passerede igaar herigiennem, for at begive sig til det store Hovedqvarteer. Deres Keiserlige Majestæter ankom iforgaars Eftermiddag Kl. 5 til Warsburg, hvor de modtages under Klokkernes Lyd og Kanonernes Torden. Kongen af Würtemberg og Storhertugen af Baden havde begivet sig til Würsburg, for at giøre Keiseren deres Opvartning.
Berlingske Tidende, 1812-05-25
Deres Keiserl. Majestæter afreiste den 14de, Kl. 8 om Morgenen, til Bayreuth. Storhertugen af Würsburg ledsager Deres Keiserl. Majestæter til Dresden.
Berlingske Tidende, 1812-05-25
Sachsisk Grændse, den 18de Maj. Deres Majestæter Keiseren og Keiserinden af Frankrig ankom den 16de dennes om Aftenen, ved allerhøieste Velbefindende, til Dresden. Deres Majestæter Keiseren og Keiserinden af Østerrig skulde have indtruffet endnu tidligere. Deres Majestæter Kongen og Dronningen af Sachsen vare kiørte Keiser Napoleon og Keiserinden imøde til Freyberg. J Keiserens Følge befinde sig Kongen og Dronningen af Neapel og Storhertugen af Würsburg. De høie Herskabers Ophold i Drosden ansættes til 8 Dage. Jfølge andre Efterretninger vilde Hs. Majestæt Keiseren for det første blot opholde sig der i 2 Timer.
Berlingske Tidende, 1812-05-25
Warschau, den 10de Maj. Det Kongl. Slot er allerede sat i Stand til at imodtage Hs. Maje tet Keiseren af Frankrig. Hr. Majestæt Kongen af Westphalen er aftraadt i et andet Palais.
Berlingske Tidende, 1812-05-25
Lüttich, den 7de Maj. H. H. Fyrst Primas, Storhertug, har sendt Præfecten i Durthedepartementet en Guldmedaille til den unge Matthien Goffen, til Tegn paa den Deeltagelse, denne Drengs Forhold, ved den ulykkelige Tildragelse i Beaujones Steenkulsgrude, havde opvakt hos denne Fyrste.
Berlingske Tidende, 1812-05-25
London, den 22de April. Fortsættelse af den engelske Regierings Erklæring. Det Paaskud, man bruger for disse afsindige Fordringer, er, at flere af disse Grundsætninger ere blevne helligede ved fælleds Overeenskomst i den utrechtske Tractat, som om en Tractat, der for lang Tilsiden er sluttet mellem to enkelte Nationer i specielle og giensidige Hensigter, der ikkuns skulde overholdes af de contraherende Parter, og hvis Grundsætninger ikke bleve fornyede af disse Magter i den sidste Fredstractat, var at ansee for en Act der indeholdt Folkerettens Enklæring. 11) Det vilde være overflødigt om Hs. Majestæt gjorde sig den Umage, at vise det uretfærdige i slige Fordringer; han behøvede blot at henvise paa Frankerigs Handlemaade selv i denne som i de forrige Krige, samt paa den Søcoder det selv har opsat; det er nok, at disse Fiendens nye Fordringer ere meget afvigende fra de Betingelser, under hvilke den foregivne Tilbagekaldelse af de franske Decreter er bleven antaget af America, og ifølge hvilke America, som uden Grund anseer denne Ophævelse for fuldstændig, forlanger Conseilordrerne tilbagekaldte. Naar Hs. Kongl. Majestæt overveier alle disse Omstændigheder, et han overtydet om, at saasnart denne formelige Erklæring fra den franske Regiering, hvori den pure og simplice holder fast ved Berlin og Mailand=Decreternes Grundsætninger, bliver bekiendt i America, devil de Forenede Staters Regiering ogsaa strax, besiælet af RetfærdeFølelse med Hensyn til Engelland, som og af Følelse af eget Værd, vise sig tilbøielig til at hæve de fiendtlige Udelukkelses forholdsregler, som America, af Uvidenhed om den franske Regierings virkelige Planer og egentlige Handlemaade, udelukkende har anvendt mod Storbrittanniens Handel og Krigskibe.
Berlingske Tidende, 1812-05-25
Fortsættelse af Moniteurens Anmærkninger: 11) Acterne ved den utrechtske Fred, som næsten alle Søemagter, Frankrig, Engelland, Spanien, Portugal, Preussen, Holland o. s. v. hylde de, bleve betragtede som Basis for alle europæiske Nationers Folkeret. De vare grundede paa de samme Fordringer som de fornemste tidligere Tractater, nemlig Tractaten af 1650 mellem Spanien og Holland, Tractaten af 1654 mellem Engelland og Portugal, den af 1655 mellem Frankrig og Engelland, den pyrenæiske Tractat som sluttedes Aar 1657 mellem Frankrig og Spanien, Tractaten af 1667 mellem Spanien og Engelland, Tracteten af 1668 mellem Engelland og Holland, den af 1074 mellem Spanten og Holland, den og 1677, mellem Engelland og Frankrig. Den utrechtske Tractat blev i Gierningen den Coder, ved hvilken alle Europas Søe magters Love stadfæstedes. Den tiente til Grundvold for alle følgende Tractater, for den af 1713 mellem Frankrig og Danmark, den af 1714 mellem Spanien og Holland, den af 1725 mellem Spanien og det tydske Rige, den af 1734 mellem Engelland og Rusland, den af 1739 mellem Frankrig og Danmark, den af 1740 mellem Engelland og Sverrig, den af 1742 mellem Danmark og Sverrig, og mellem Danmark og Spanien, den af 1748 mellem Danmark og Neapel, den af 1752 mellem Neapel og Holland, den af 1756 mellem Neapel og Genua, den af 1766 mellem Engelland og Sverrig, den af 1773 mellem Frankrig og de Forenede Stater, den af 1780 for den bevæbnede Neutralitet mellem Rusland, Sverrig, Danmark og Holland, den af 1782 mellem Engelland og Holland, den af 1783 mellem Engelland og Sverrig, den af samme Aar mellem Engelland og Frankrig, mellem Rusland og Porten, mellem Sverrig og de Forenede Stater, den af 1784 mellem Østerrig og Rusland, den af 1785 mellem Frankrig og Holland, mellem Engelland og Preussen, den af 1786 mellem Frankrig og Engelland, den af 1800 mellem Frankrig og de Forenede Stater. Den utrechtske Tractat, der er i grundet paa alle foregaaende og stadfæstet ved alle efterfølgende Tractater, og paa en høitidelig Maade fremsætter de bestandig af alle europæiske Stater antagne Grundsætninger, bliver med Rette betragtet som alle Nationers fælleds Lov. (Fortsættelsen følger.)
Berlingske Tidende, 1812-05-25
Den 1ste Maj. En for omtrent 1 Aar siden fra Engelland i afreist ung Tydsker, ved Navn Röntgen, som vilde fortsætte sine begyndte Opdagelser i det indre Africa, er bleven myrdet af Araberne i Mogador, imedens han opholdt sig der, for at blive det arabiske i Sprog fuldkommen mægtig.
Berlingske Tidende, 1812-05-25
Den 2den Mai. Den 29de April overgav Londons Corporation i en høitidelig Andients Prindsregenten en Adresse, hvori de hedder: Søm troe og loyale Undersaatter, og som Repræsentantere for den første Stad i Deres Rige, ere vi, giennemtrængte af den meest levende Kummer, nødte til at forestille Deres Kongl. Høihed Deres Ministres falske Grundsætninger og slette Opførsel; men vi skulde forsynde os imod vor offentlige Pligt, hvis vi dulgte Sandheden, og opsatte at tilkiendegive vor Overbeviisning om, at de Raadgivere til hvem de sætte Lid, have styrtet dette store og engang blomstrende Rigi en Afgrund, hvorfra det ikkuns kan drages tilbage ved en Radical reform og ved en total Forandring i vor indvortes Administration saavelsom i vor udvortes Politik. Vi ansøge Dem derfor om at bort fierne fra deres Conseil Ministre, der have gjort sig uværdige til Deres Nations Tiltro, og at kalde til Bestyrelsen Mænd, hvis Retskaffenhed er almindelig erkiendt og prøvet, og som ere tilbøielige til at bevirke de saameget ønskede Reformer i Underhuset saavelsom i alle Administrationens Grene. Hs. Kongl. Høihed svarede paa denne Adresse"Jeg vil stedse være villig til at høre Hs. Majestæts Undersaatters Bønskrivter med Opmærksomhed. Jeg forlader mig fuldkommen og tillidsfuld paa Parlementets, dette Nationens store Conseils, Viisdom, med Hensyn til at afhielpe de Besværligheder hvorover den med Rette kan beklage sig. Men da jeg er fuldkommen overbeviist om, at den totale Forandring de ønske i den indvortes Regiering og i vor udvortes Politik, blot vilde forøge den Fare som vi hav havt at kiæmpe imod, saa vilde jeg feile mod mig selv, og blive til en Forræder af den mig betroede store Jnteresse, hvis jeg ikke standhaftig fortsatte de Anstrængelser, der synes mig tienligst til udvortes at forsvare Nationens billige Rettigheder, og at vedligeholde vor indvortes Constitution i sin Integritet. Disse Anstrængelser kunne ikke andet end krones med lykkeligt Udfald, naar de blive understøttede af Undersaatternes Jver og Loyalitet, hvortil jeg altid vil have den største Tillid. Ministrene ere blevne nødte til at tage eftertrykkelige Forholdsregler, for at gjøre en Ende paa Mytterierne og Ødelæggelserne i Manufacturdistricterne. Fra alle Sider ere Tropper i Marsch mod de nordlige Grevskaber. Jgaar passerede flere Detaschementer Cavallerie og Infanterie giennem denne Hovedstad, og toge Veien til Barnit. J begge Parlementets Huse har Maddisons Budskab, og Piecerne som vare samme hosføiede, været bragt paa Bane; men Ministrene have hverken nægtet eller undskyldt dette Forsøg, paa at omstyrte den americanske Regiering. Lord Liverpool sagde imidlertid at han baad for sin egen Deel, og for Hs. Majestæts Regierings Skyld, misbilligede ethvert Forsøg paa at stifte Uroligheder i de Forenede Staters Jndre Ministrene søge nu at velte al Daddel for dette troeløse Skridt paa Si James Craig. Ministrenes indviklede Svar beviser at de have være vidende om alt, hvad denne General har gjort, for at styrte de amricanske Staters Constitution. Hvad de ogsaa maatte sige, for at bevise det Modsatte, maae man dog betragte dem, som indviklede i denne afskyelige Sag.
Berlingske Tidende, 1812-05-25
Breve fra Rio Janciro melde at derværende portugisisk Minister for de udenlandske Anliggender, Grev Linhares, er død. Den 5te Maj. Krigslupperne Apelles og Skylark ere strandede paa Frankrigs Kyst. Den sidstes Bemandning har forladt Ski- og bet og sprængt det i Luften. Man frygter at den anden er faldet i te Fiendens Hænder.
Berlingske Tidende, 1812-05-25
General=Lieutenant Maitland er reist fra London, med Ordre at til overtage Commandoen over de Tropper, der ere bestemte til at ende de Uroligheder som herie det indre af Riget. se . Et Brev fra Glascow melder at to franske Fregatter og en Brig i ere ankomne til Ostindien, hvor de have taget og brændt en stor Deel, engelske Kiøbmandsskibe. . Hr. James Henry Craig, forhen Gouverneur paa Canada, som har holdt Correspondence med Capitain Henry, for at faae endeel af de forenede Stater til at insurgere, er død i London den 12te Januar sidstleden.
Berlingske Tidende, 1812-05-25
Bamberg, den 14de Maj. J Eftermiddag Kl. 3 indtraf Deres Majestæter, Keiseren og Keiserinden af Frankrig, hertil i høieste Velgaaende. Jmedens man skil 5 tede Forspand, hvilket varede 3 til 4 Minuter underholdt deres Maajestæter sig meget naadig med Hertugerne Wilhelm og Pius af Bayern, J og hilsede venlig Folket, som igientagne Gange raabte: Keiseren leve i De, som havde seet Keiseren passere forbi for 5 Aar siden, maatte 3 alle tilstaae, at Hs. Majestæt nu er fyldigere og hans Udseende sundere end den Gang. Deres Majestæter imodtoges af det regulerte og det borgerlige Militair, de opstilte Skolediscipler og Gymnasiaster, f og uden for Kaulberger=Porten af en Mængde Børn, der vare klædte som Genier, Helte &c. og strøede Blomster fra Triumpbuen. Paa i denne stode, under en paa samme malet Scene af Slaget ved Austerlitz, de Ord: Vive le Grand Napoleon, Genie de I Europe. Dieu i Faccompagne, conserve tes jours præcieur, couronnes par la vie toire, dest Pobjet de nos voeur. I deres Majestæters Følge befandt sig blandt andre ogsaa Fyrsten af Neuschatel, som steg af hos sin Svigerfader, Hs. Durchl. Hertug Wilhelm af Bayern, og opholdt sig hos ham een Time. Den næste Nat blive deres Majestæter i Bayreuth og reise derpaa imorgen, i een Dag (26 Postmile) derfra til Dresden.
Berlingske Tidende, 1812-05-25
Den Trinidad, den 8de Februar. Vi høre at en Convoi paa 20 Seilere, kommende fra Cumena, og hiemmehørende i Republiken Venezuela, er passeret Bugten, under Commodore Biddos Anførsel. Denne Convoi er bestemt til Orinoco, og skal giøre fælleds Sag med et Armeecorps, der er sendt til Lands, for at underkaste Staden Angostura og det spanske Guyana den syd americanske Conforderations Magt. Vi ville altsaa snart faae at høre, at ogsaa denne store Provinds er tiltraadt det almindelige Wien, den 9de Maj.
Berlingske Tidende, 1812-05-25
Prindsesse Leopoldine Caroline Josephine skal ledsage sine durchl. Forbund. Forældre paa deres Reise til Dresden.
Berlingske Tidende, 1812-05-25
Overkammerherre Grev Wrbna og Grev Metternich, Minister for de udenlandske Anliggender, skulle ligeledes være i Deres Majestæters Følge.
Berlingske Tidende, 1812-05-25
Det østerrigske Blad der Bebachter giver følgende Efterretninger fra Lissabon af 16de Marts. Lord Wellington var brudt op fra sit Hovedqvarteer i Freinada, og ankommen til Elvas den 11te Marts, hvor Marschal Beresford og Hr. Stuart (det brittiske Hofs overordentlige Gesandt og befuldmægtigede Minister i Portugal.) ventede paa ham. Den sidste var allerede vendt tilbage til Lissabon den 14de. Det svære Skyts skulde ufortøvet indtræffe for Badajoz. Den hele engelske Armee marscherer mod Syden til Provindsen Alentejo. Den 1ste Marts passerede 2 Divisioner af samme over Tajo ved Villa-Velha- og Abrantes. De nordlige Provindser ere besatte med Militaire.
Berlingske Tidende, 1812-05-25
Den 19de er Lord Wellington brudt op mod Badajoz. General Wilson, staaer med sin Brigade i Albuqverqve. General Hill skulde rykke frem til Merida, det svære Cavallerie til Caceres. - Breve fra Cadix melde at Grev Altamira, Marquis Castelar, Cardinalen af Bourbor- og Archidiaconus Garcia af Mondonedo, tilligemed de 3 Exregenter, ere udvalgte til Medlemmer af Statsraadet. - Cortes have udnævnt Lord Wellington til Grande af Spanien, 1ste Klasse, under Titel af Hertug af Cindad-Rodrigo. - Regentskabet har ikke antaget den i Valencias Capitulation fastsatte Punkt, om Fangernes Udvexling. - I Don Sr. C. Arquelles Sted, der er udnævnt til Medlem af det indiske Raad, er Don Ranz Romanillos udvalgt til Skatkammer minister og Don J. Carvajal er ansat istedet for Don Heredia, der er bestemt til en anden Post.
Berlingske Tidende, 1812-05-25
Den 14de Maj. Jdag tiltraadte Deres K. K. Majestæter Reisen til Dresden, hvor Deres franske Majestæter til samme Tid agte at indfinde sig. Hoffets Fraværelse vil, saavidt man veed, omtrent komme til at vare 14 Dage.
Berlingske Tidende, 1812-05-25
Den K. K. General af Cavalleriet, Fyrsten af Schwarzenberg, vor Gesandt i Frankrig, er igaar indtruffen hertil fra Paris. Fyrst Dolgorucki er indtruffen hertil kommende fra Neapel. Greven af Gottorff er, efter 5 Dages Ophold, afreist til Herrn, huth.
Berlingske Tidende, 1812-05-25
Berlin, den 10de Maj. Jgaar Morges passerede Hs. Excellence Rigsmarschal Hertugen af Treviso (Mortier) her igiennem, uden at opholde sig, og fortsatte Reisen videre over Custrin.
Berlingske Tidende, 1812-05-25
Posen, den 13de Maj. Følgende Bekiendtgiørelse er her udkommen: "Præfecten i Departementet Posen har bragt i Erfaring, at mange, og især Jøder, ved den nærværende Mangel paa Høe og Straae, understaae sig at opkiøbe disse Artikler, hvor de endnu findes, og føre dem over Departementets ja selv over Hertugdømmets Grændser. Han opfordrer herved Dhrr. Borgermestere i sit Departement, ufortøvet at optegne det af ovennævnte Artikler, som endnu maatte være tilovers i deres Districter, tilbageholde alt hvad der ikke er bestemt til de militaire Magasiner, og lade det transportere til nærmeste militaire Depot, paa Departementets Bekostning. Til Skadesløsholdelse for hvert Centner Høe eller Halm, som paa denne Maade borttages, betales 1 Gylden 15 Gre schen Polsk.
Berlingske Tidende, 1812-05-25
Dresden, den 10de Maj. Den 8de dennes indtraf Hs. Kongl. Høihed Vicekongen af Jtalien i Artil incognito, og tog ind i en Giestgivergaard, men kjørte strax efter en i Kongen i Pillitz, hvor han imodtoges med Glæde, som en BeEgtet af Huset og en almindelig elsket Fyrste. Næste Formiddag komen igien tilbage hertil og steeg af paa det Kongl. Slot, hvor Kamlerherrer og Adjutantere vare ansatte til hans Opvartning. Kl. 12 for Udtog han Frokost i Audientssalen, og Kl. omtrent 1 afreiste han, escorret af 1 Officeer og 12 Mand af Liv=Curasseergarden. Da han stakkede disse uden for Porten, gav han Officeren et Gulduhr ; fleste tienstgiørende Personer havde ligeledes faaet Foræringer ham.
Berlingske Tidende, 1812-05-25
Presburg, den 8de Maj. Urolighederne i Servien vedvarede endnu i Begyndelsen af Majolket er yderst utilfreds med sin Forfatning, og ønsker snart at see gunstig Forandring paa sin Skjebne. Jfølge Beretninger fra Walhiet havde den russiske Gesandt i Bucharest, Hr. von Jtalinsky, da nye erholdt mere udvidet Fuldmagt til Fredsunderhandlinger med lorten. Efter samme havde man givet meget efter af de forhen skeete ordringer og Landsafstaaelser, og syntes at ville beqvemme sig til ikke betydelige Betingelser; men den høie Port har forkastet alle Tilbud. fyrkerne vise paa den Maade meget Energie, og ere faste i den Belutning at fortsætte Krigen.
Berlingske Tidende, 1812-05-25
Petersburg, den 28de April. J Anledning af sin Fraværelse fra Residentsen har Hs. Majestæt, Keiseren behaget at oprette et Minister=Commitet, under GeneralFeltmarskal Grev Saltikows Forsæde, med en særegen Magt i alle Bestyrelsernes Forretninger, og forsynet samme med de Forskrivter, det har at følge som Rettesnor.
Berlingske Tidende, 1812-05-25
General Baron Armfeld er befalet at tage Sæde som Medlem i Ligsraadet i Statsocconomie=Departementet.
Berlingske Tidende, 1812-05-25
Russisk Grændse, den 20de April. I Lithauen har Ruslands Keiser ladet adskillige Individuer, der havde tilladt sig en vrang Yttring mod Regieringen, alvorligen afstraffe. Efter en fra Jasse ankommen Skrivelse, har en derfra til andre russiske Provindser afmarscheret russisk Keiserl. Division, ant alle Jndvaanernes Jernredskaber til Gravning og Hugning, for at bruge samme som Skandseværktøi i en anden Egn.
Berlingske Tidende, 1812-05-25
Orebroe, den 15de Maj. Hs. Kongl. Høihed Kronprindsen er nu næsten ganske kommen sig igjen.
Berlingske Tidende, 1812-05-25
Udenlandske Efterretninger. Aalborg, den 17de Maj. Telegraf-Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1812-05-25
Den 12te Maj. Kl. 12 om Middagen have to fiendtlige Brigger, krydset østlig imellem Endelave, Vestborg, Fyenshoved og Ebeløen.
Berlingske Tidende, 1812-05-25
Den 13de Maj. Den 12te, Kl. 7 om Aftenen har en fiendtlig Brig krydset nordlig, imellem Mariagerfjord og Stævnshoved. Den 14de. J Dag Kl. 11 have 6 Brigger krydset nordlig, og to Brigger, krydset sønden for Grenaae.
Berlingske Tidende, 1812-05-25
Den 21de Maj. Telegraf-Efterretninger. Den 15de Maj. Den 14de Maj om Formiddagen Kl. 10 have to fiendtsige Brigger krydset imellem Fyenshoved, Refsnæs og den sydlige Ende af Samsøe. J Dag om Eftermiddagen Kl. 4 har en fiendtlig Flaade krydset nordlig imellem Fladstrand og Skagens Pynt. Kl. 11 har Fienden taget to Koffardiefarere imellem Fyenshoved, Refones og den sydlige Ende af Samsøe, gaaet sydlig Kl. 5. En fiendtlig Flaade krydser imellem Fornæs og Anholt og gaaer syd efter af store Belt. Kl. 2 have 3 fiendtlige Rangskibe og 3 Kanonbaade, eller andre mindre armerede Roefartøier krydset østlig mod Havknud. Den 16de Mai om Eftermiddagen Kl. 7 er en fiendtlig Flaade passeret Skagen, gaaende ud af Kattegattet. Den 16de Maj om Morgenen, Kl. 4 er en fiendtlig Flaade passeret Skagen, gaaet ud af Kattegat tet. Den 17de Mai om Morgenen Kl. 6, har en fiendtlig Fregakrydset nordlig imellem Fladstrand og Skagens Pynt. Den 16de om Aftenen Kl. 9, har en fiendtlig Flaade krydset vestlig Skagen. Nysted, den 9de Maj. Hertil er nu indbragt nogle og 80 Fade Talg, og hver Dag Veirliget tillader det bierges Talg og Hamp Talgen bliver nok næsten altsammen bierget.
Berlingske Tidende, 1812-05-25
Mariboe, den 22de Maj. Den 18de d. M. saaes fra Rødbye i S. V. en Coffardieslaade samt nogle store og mindre Krigskibe, den efter Skiønnende kunde være omtrent 10 i Antallet. Henimod Kl. 9 1 om Aftenen hørtes en svær Kanonade. Brændende Laterner saaes i Toppen af Masterne og Jldraketter stege af og til op i Luften. Den paafølgende Morgen omtrent Kl. 3 lettede 3 af Krigskibene. De øvrige ligge endnu formedelst Modvind for Anker.
Berlingske Tidende, 1812-05-25
Corsøer, den 23de Maji. J Beltet ere ingen fiendtlige Seile, re at see.
Berlingske Tidende, 1812-05-25
Helsingøer, den 22de Maj. De fiendtlige Skibe, som igaarabserveredes nord paa, kunne ogsaa sees idag.