JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1785-04-25
Der ere og siden reiste 2de Hollandske Courerer her igiennem Staden til Paris, af hvilke den ene allerede er gaaet tilbage igien til Haag. De med Pas forsynede Hollandske Courerer gaae nu igiennem de Østerrigske Nederlande, i Steden for de ellers have gjort en Omvei af 70 Mile, i det de maatte reise igiennem det Hollandske Brabandt og det Lüttichske, som skede i forrige Aar, saasnart at Underhandlingerne i Brüssel, vare blevne afbrudte. Endskiønt disse overordentlige Bevægelser synes at give tilkiende, at en Underhandling angaaende de omtviistede Punkter er i Værk, saa er det dog, efter de Beretninger, som vi have kunnet forskaffe os, ikke mindre sandt, at de fra Republikens Side mere hensigte paa at bryde, end vedligeholde Fred.
Berlingske Tidende, 1785-04-25
Haag, den 16de April. Man venter daglig en Coureer fra Paris, og de, som best ere underrettede om vore politiske Anliggender, forsikre, at samme i det mindste skal medbringe de undertegnede Præliminarier. Der maatte, sige de, indløbe ganske uforventede Tilfælder, dersom det Modsatte skulde skee.
Berlingske Tidende, 1785-04-25
Hamborg, den 21de April. Hs. Excellence, Grev Stanislaus Potockii, Ridder af den Pohlske Orden, og Medlem i Conseil=Permanent &c., har tilsendt os følgende Franske Brev, hvoraf vi her meddeele en Oversættelse: Warschau, den 25de Martii. Min Herre! "Adskillige udspredte Rygter angaaende Fyrst CartoriskiSag og de i samme indviklede Personer, bevæge mig til at sende Dem, mine Herrer, en Gienpart af det Brev, som jeg desangaaende har tilskrevet Forfatteren af de Leidenske Tidender, med Anmodning om, ogsaa at indrykke samme i Deres Hamborgske upartiske Correspondent: Copie af det Brev, som Grev Stanislaus Potok, Ridder af den Pohlske Orden, og Medlem i Conseil=Permanentet, har tilskrevet Forfatteren af de Leidenske Tidender.
Berlingske Tidende, 1785-04-25
Naar jeg, min Herre, igiennemløber Deres Blade, fra det første af, hvori der meldes om den Handling imod Fyrst Cartoriski og indtil Nommer 18, saa kan jeg let overbevises om, at Deres Warskauer Correspondent har temmelig rigtig fulgt den fortskridende Gang i Beskyldningerne. Dersom Publikum er en Dommer over Dommerne, saa finder dette kun Sted ved den sidste Appellation, thi i den første Jnstance kan det ikke bedømme noget. Saasnart Obermarskalsretten har afsagt Dom over Anklagelsen, saa kan Publikum igien fælde Dom over Decretet og over Anklageren.
Berlingske Tidende, 1785-04-25
Dersom Fyrst Cartoriski har opgivet sin Klage, saa er det skeet af den Aarsag, at alle Vidnerne ere blevne afviste. Nu beroer den hele Sag paa at vide, om Vidner kunne ved en hemmelig Forbrydelse blive lovmæssig forkastede, og om Handlingen imod Fyrst Cartoriski fortiener dette Navn. Det er unyttigt, at anføre alle de falske Beskyldninger i Deres Correspondent, som angaae Sagen selv. Her er den blotte Fortælling af Factum, som igiendriver dem alle. FyrsCartoriski lader den Kongelige Kammertiener Hr. Ryx citere som om han havde staaet ham efter Livet. Han producerer 3 Dievidner. Hr. Nyr giør Contra¬Beskyldning imod Vidnerne, man indvikler dem i Processen, man nægter dem at aflægge Vidnesbyrd, og Fyrst Cartoriski seer sig derved tvungen til at opgive sin Klage. Deres Correspondent veed uden Tvivl meget vel, at Bevisernes Undertrykkelse maae altid blive anseet som det stærkeste Beviis; han søger derfor i Forveien at sværte Vidnernes Characteer, for at forringe Jndtrykket af deres Udelukkelse hos Publikum.
Berlingske Tidende, 1785-04-25
Frue Ongromoff er bleven indstævnt som Vidne, da hendes Confrondation med de 2de andre var nødvendig; dersom hendes Vidnesbyrd ikke fortiener nogen blind Troe, saa udfordrer det dog en omhyggelig Undersøgning. Hendes Udelukkelse er uvirksom, da hendes Antagelse ikke kan være skadelig, i øvrigt beviser alt det Onde, som Deres Correspondent siger derom, at man aldrig for en Forbrydelse vender sig til ærlige Folk, men at de allersletteste Personer udslette sit øvrige Forhold ved at opdage samme. Kiøbmand Taylor, det andet indstævnte og udelukte Vidne, som Deres Correspondent har bekiendtgjort som Denuntiantindens Medhielper, har givet Beviis paa sin Uskyldighed og Ærlighed, som kun lader lidet tilbage at sige til hans Retfærdigiørelse. Efterat han havde faaet at vide, at Retten ikke vilde tillade ham at vidne, har ansøgt samme om at maatte stille sig iblandt de Arresterte. Jeg sender dem med Fornøielse en Gienpart af dette Forlangende. Sammes Bekiendtgiørelse maae være fordeelagtig. Det kan anføres som et stort Exempel. Det 3die afviste Vidne er jeg selv min Herre! Jeg befinder mig indviklet i Contra-Beskyldningen; jeg taaler den, og skal giøre den til Skamme. Dog er det umueligt, at jeg ikke skulde være emfindlig ved Denuntiantindens Hiel pers Qvalification, som Deres Cortespondent allerede for i Veien synes at tillægge mig. Vel er mit Navn ikke bleven nævnt; men der er peget paa samme, man overlader dem at giætte, og dettetvinger mig til at tale. Jeg føler, at Lykkens gode Ting, Rang og Fødsel hænger kun af Tilfælder. Til at bestemme et Vidnes Beskaffenhed, hører Reputation og almindelig Agtelse. "Jeg beraaber mig heri, min Herre, paa Deres Blade, selv. Den offentlige Berømmelse, hvormed Kongen selv paa den sidste Rigsdag har behaget at beære mig; de smigrende Vidnesbyrd af de forsamlede Stænder; deres Stemmer for Valget af Hs. Majestæts Conseil; alle disse i Deres Blade indrykte Træk skulle være ærefulde Titler for mig, dersom den retskafne Mand, nedsat til en Anklagets Rang, havde nødig at nedlade sig til en fornedrende Retfærdiggiørelses Vidtløftigheder; men min Udelukkelse berver kun paa mit foregivne Slægtskab. Jeg beder Dem, min Herre, at indrykke dette Brev i Deres Blade. De er Publikum, mig og Dem selv det skyldig. Saadanne stærke Bevæggrunde maae drive Dem til at opfylde mit Forlangende. Dersom en miskiendt Fril har kundet finde Tilflugt hos Dem, skulde da ikke den rene Sandhed, torde smigre sig med at blive antaget af Dem, for at lade den vederfares Ret, og ikke sætte dens Ære paa Spil. Jeg har den Ære at være &c. Stanislaus Grev Potocki.
Berlingske Tidende, 1785-04-25
Kiøbenhavn, den 25de April. Høieste Rets paadømte Sager i forrige Uge: No. 167. Johan Henrich Rulf, c. Henrich Rasmussen, som Commissionair for Weddik og Wendel. No. 4. Johanne Catharina Christiana Sølling, c. Jørgen Thorsager. No. 159. Kammer=Advocaten, c. Hans Dehli. No. 141. Jens Olsen Tveter og Christopher Guldbrandsen Fosum, c. Sergeant Haagen Olsen Lund. No. 163. Kammer=Advocaten, c. forrige Foged Johan Hammond. No. 124. Dito, c. Jens Mortensen. No. 173. Dito, c. Henrich Normand.
Berlingske Tidende, 1785-04-25
Ved Tal=Lotteriets 343 Trækning i Altona udkom: No. 43, 14, 74, 62, 22.
Berlingske Tidende, 1785-04-25
Den 22de hujus kom den Jslandske Handels Hukkert, Skaalholt, som føres af Skipper Andr. Theyring, fra St. Ybes med Salt; Capit. David Røgers fra Nyecastel med Steenkul; og udgik Capit Urban Andreas Floor af Kiøbenhavn til Nantes, og Rollof Jansen de Haan til Dynkirken, med Chinesiske og Ostindiske Vahre, Hamp og Bræder. Den 25de hujus udgik til St. Croix i Vestindien Skibet Cornelius, som føres af Capit. Jørg. Hin. Holm, med Cargaison og Provisioner.
Berlingske Tidende, 1785-04-25
Vacancer: Strandens og Stordalens Sognekald i Bergens Stift, 2900 Rdlr.; Sognekaldet til Grimstrup og Aarre i Riber Stift, 304 Rdlr., hvoraf svares 150 Rdlr. aarlig Pension til forrige Sognepræst; det residerende Capellanie til Wiig og Asmindrup i Sielland, 140 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1785-04-25
Døde. Roeskilde den 9de April Mad. Giertrud Stender, af gangne Klokker Schoubyes Enke, i sit 80 Aar.
Berlingske Tidende, 1785-04-25
AVERIISSEMERIS. Hos Mad. Jessen i Aarhuus er endnu nogle Staats=Calender for Aar 1785 og Forordninger for 1784, plaueret og hefter for billig Priis at bekomme. er Snese, eller rettere sagt, Tolv Snese Konst=Stykker saa og Taskenspiller-Kneb, som man nu selv til Fornøielse kan eftergiøre i Selskaber, selges hos Rothe i No. 8 paa Børsen, indbunden for 28 s. og i raa Materie for 20 sk.
Berlingske Tidende, 1785-04-25
Den i disse Tidender anmeldte Kongelig Danske Hofportefeuille for indeværende Aar faaes nu og paa samtlige Postcontoirer i Provincerne for 3 Mk. i Papiirsbind, 4 Mk. i Pergamment med Fouteral, og 5 Mk. i Taft med Fouteral, undtagen i Corsøer, hvor den faaes hos Mad. Bagger, og i Holbek hos Hr. C. Danielsen. Paa de Stæder, hvor de formedelst Jndbindingens Seenhed endnu ikke har kunnet komme, saavelsom til Norge, kan de dog ventes med første, hvorfor vedkommende Postcontoirer ombedes at modtage Bestillingen, naar de efterspørges. Odense d. 16 April 1785. Jversen. Torlæggeren af de Patriotiske Samlinger, der blive NB. J udgivne fra Bogtrykkeriet i Aalborg, udbeder sig inden denne Maaneds Udgang, Efterretning fra ethvert Sted, om dem, der have ladet sig antegne for at ville holde dette anmeldte Periodiske Skrift, da der med dets Trykning i næse Maaned skal giøres Begyndelse, og naar det første Hefte udkommer, kan samme ei overlades til andre, end Subscribenterne for ansatte Priis, eftersom Oplaget, for Papiirets Skyld, er giøres større, end hvad der kan deragtes at blive afsætteligt, og dette Skrift bliver ei heller siden andensteds, end allene her, at faae tilkiøbs. Aalborg Bogtrykkerie, den 14de April 1785 Jos Mad. C. C. Berling i Pilestræde No. 93 er at bekommes Den Syvende og sidste Tomme af den danske Atlas, eller Beskrivelse over Kongeriget Danmark, indeholdende Beskrivelsen over Hertugdommet Slesvig eller Synder-Jylland, hvori den nærværende Tilstand, og de historiske Omstændigheder i dette Hertugdoms Kiøbsteder, Amter, Sogne, Kirker, Slotte og Herregaarde, med videre, findes tilstrekkelig udførte, med fuldstændige Registere, over Kiøbstæderne, Sognerne og Herregaardene, ved (S. T.) Hr. Conferenceraad og Amtmand Hans de Hofmann. Forfatter af dette Verks fierde, femte og slette Tome. Denne Deel, som indeholder 24 Capitler, med et nyt General=Kortet Kort over Als, et over Ærrøe og Femmern, et over Dannever, og desuden 30 Grundtegninger og Prospecter, sælges paa Skrive for 6 Rdlr., og paa Trykp. for 5 Rdlr. De Herrer Liebhabere vilde behage, naar de forlange Exemplarer paa Skrivp., at tilkiendegive, enten de vil have dem paa Postpapiir, Hollandsk eller Biekube=Papiir, som alle ere til een Priis. Ligeledes er og General Kortet aftrykt for sig selv, som sælges uillumineret for 1 Mk. 12 s., og illumineret for 2 Mk. 4 s., Korterne over Als, Ærrøe, og Femmern, og Danneverk, illumineret Stykket for 1 Mk., og sorte Stykket for 12 s. Sammesteds bekommes ogsaa alle de forrige Tomer af dette Verk, samt de dertil hørende Charter, Prospecter og Grundtegninger, for de sædvanlige Priser, enten under eet, eller stykkeviis.
Berlingske Tidende, 1785-04-25
Hos Madame L. C. Berling i Pilestræde No. 93 er at bekomme: Samlinger af publique og private Stiftelser, Fundationer og Gavebreve for heele Danmark, fra 1760 til 1780, som et Supplement til de forhen udgivne til Tommer, af Fundationer, forsynet med fuldstændige Registere, ved (S. T.)Hr. Hans de Hofman Hs. K. M. Conferentsraad og Amtmand over Coldinghuus Amt, paa Trykpapiir for 2 Rdlr. og paa Fransk Postpapiir for 3 Rdlr. For dem, som ville have Supplementet til et enkelt Stift for sig selv, ere og Exemplarer at bekomme, da Supplementet til Siellands Stift koster 2 Mk. 4 s., til Fyhns Stift 2 Mk. 8 s., til Viborg Stift 1 Mk., til Aarhuus Stift 3 Mk. 8 s., til Aalborg Stift 2 Mk., og til Riber Stift 1 Mark 8 Skilling.
Berlingske Tidende, 1785-04-25
Da jeg ved Hr. Lieutenant Oxholms Afreise til Vestindien haver tilforhandlet mig de saa overblevne Exemplarer af hans udgivne Verk, hvortil der ey være Præmmerantere, nemlig: Anviisning til Feldtt-Jngenieurkonsten, tillige med nogle Anmærkninger over adskillige Begivenheder og Tilfælde i Krigen, samlet og oversat af de beste Militairskrifter, især af Hr. Artillerie Capitain von Tielckes Feldt=Ingenieur, oplyst ved Exempler af lærerig: Krigsbegivenheder, og forklaret ved 38 Planer, stukne i Kobbere saa bekiendtgiøres hermed, at samme ere at bekomme paa alle Børsens Boglader, hos Hr. Gyldendal i Silkegaden, og hos mig selv Frederichsberggaden, nogle saa paa fiin Papiir for 3 Rdlr. 3 Mk. og paa Trykpapiir for 3 Rdlr. Nicolaus Møller, Kongelig Hof=Bogtrykker.
Berlingske Tidende, 1785-04-25
J. F. Gellerts Breve, tilligemed nogle vid henhørende I Breve fra hans Venner, efter hans Død udgivne af Johan Adolph Schlegel og Gottlied Leberecht Heier, oversatte at Peder Topp Wandall, ere til Kiøbs hos Brødrene Berling i Pilestræde No. 93 paa stor Median Trykpapiir for 1 Rdlr. og paa Fransk Papir for 1 Rdlr. 2 Mk.
Berlingske Tidende, 1785-04-25
J allerunderdanigst Følge af Hans Kongel. Majests. allernaadigste Bevilling, saaledes lydende: Vi Christian den Syvende, af Guds Naade, Konge til " Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug, udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmarsken og Oldenborg, gjøre alle vitterligt: at Vi, efter herom allerunderdanigst gjorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at Borgmester Johan Schmidt af Vor Kiøbstæd Nyekiøbing paa Vort Land Falster, som Skifte=Forvalter efter afg. Anna Catharina Bondo, forrige Byeskriver sammesteds, afg. Peder Sørums Efterleverske, maae udi de Kiøbenhavn, ske Berlingske Tidender, Adresse=Contoirets Efterretninger og den Altonaiske Mercur, 3de gange efter hinanden indkalde saa vel Arvingerne, som alle dem, der formeene sig at have noget at fordre efter bemelte afg. Byeskriver Peder Sørum og hans ligeledes afg. Hustrue Anna Catharina Bondo, at indfinde sig inden den i Loven fastsatte Tid hos bemelte Borgmester Schmidt, for at anmelde og beviisliggjøre deres havende Krav, og at saadan Jndkaldelse Aviserne maae ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vores "allernaadigste Bevilling læses for vedkommende Værneting. samt den Ober=Ret, hvorunder samme henhører; hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Givet paa Vort Slot Christiansborg, " udi Vores Kongel. Residentz=Stad Kiøbenhavn, den 26de Martii 1785. Under Vort Signet; (L. S.
Berlingske Tidende, 1785-04-25
Efter Hans Kongel. Majests. allernaadigste Befaling Luxdorph. P. Aagaard. Borgemester Johan Schmidt af Nyekiøbing paa Falster, som Skifte=Forvalter efter afg. Anna Catharina Bondo, forrige Byeskriver sammesteds afg. Peder Sørums Efterleverske, Bevilling at maae i Aviserne indkalde bemelte afg. Byeskriver Sørum og ligeledes afg. Hustrues Arvinger og Creditorer.
Berlingske Tidende, 1785-04-25
Allerunderdanigst læst inden Lollands og Falsters Landstings Ret den 30te Martii 1785. H. Flindt. J. Wichfeldt. Og protocolleret at Reimer. Allerunderdanigst læst inden Falster Lands Birketings Ret Torsdagen den 31te Martii 1785. L. Th. Allerup. Og protocolleret af W. Ortved. Allerunderdanigst læst inden Nyekiøbings Byetings Ret Mandagen den 4de April 1785. J. Schmidt. Bliver herhos med Aar og Dags Varsel indkaldet saa vel afg. Byeskriver Peder Sørums Arvinger, der ikke vides hvem og hvor ere, da ingen Efterretning udi Stervboet er bleven forefunden, der kunde give Oplysning om samme, men findes allene en Optegnelse, der viser, at benævnte Afdøde er dødbt i Norderhougs Kirke paa Ringerige i Norge 1728 den 23de April, som hans ligeledes afg Hustrue Anna Catharina Bondo, hendes Arvinger, om hvilke heller ikke haves anden Kundskab, end den, som een i Stervboet forefunden Skrivelse giver, at den Afdøde skal have en Søster, boesiddende i Altona, om hun endnu maatte leve eller ved Døden være afgaaet, da hendes efterladte Børn fra hvilke findes en Skrivelse af en Søstersøn navnlig Jacob From, der efter Beretning skal opholde sig i Hamborg; om flere maatte være, da inden fornævnte Tids Forløb, at anmelde sig med vedbørlig Arve=Rettigheds Legitimation; ligesom ogsaa det te Stervboes Creditorer med lovgyldig Beviis om deres Fordringers Rigtighed, samt Debitorerne at betale hvad de til dette Stervboe maatte være skyldige; til hvilken Enden Samling til dette Skiftes Fremme er berammet den 1ste Julii næstkommende paa Nyekiøbings Raadstue, om Eftermiddagen Kl. 2 Slet, da enhver derefter kan vente sig lovlig Behandling. Nyekiøbing paa Falster, den 12te April 1785. J. Schmidt, Borgmester og Byefoged.
Berlingske Tidende, 1785-04-25
J allerunderdanigst Følge Hans Kongel. Majests. allernaadigste Bevilling, saaledes lydende: Vi Christian den Syvende, af Guds Naade, Konge til " Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug, udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmersken og Oldenborg; giøre alle vitterligt: at eftersom Procurator Carl Friderich Høier, af Vor Kiøbstæd Nyekiøbing, paa Vort"Land Falster, for Os allerunderdanigst haver andraget, at efterat Kobbersmed Morten Nielsen Giøttrup i bemelte Nyekiøbing ved Døden var afgangen, skal hans Boe af SkifteForvalteren sammesteds være tagen under Behandling til Skifte og Deling imellem hans Arvinger, som skal være hans forlængst bortdøde 2de Brødres Børn, af hvilke en Broder Søn, efter Anmeldelse, for nogle Aar siden skal være reyst Udenlands, men om hvem man nu er uvidende, hvor han sig opholder, eller om han skulde være død og have efterladt sig Arvinger; saa have Vi, efter bemelte Procurator Høsers derhos allerunderdanigst giorte Ansøgning: Begiering, allernaadigst bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at han, som antagen Curator Bonorum i Stervboet efter bemelte afg. Kobbersmed Morten Nielsen Giottrup maae udi de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser, Adresse Contoirets Efterretninger og den Altonaiske Mercur, 3de gange efter hinanden, med Aar og Dags Varsel, indkalde saavel bemelte den Afdødes bortreyste Broder=Søn og øvrige Arvinger, som alle dem, der maatte formeene sig at have noget hos ham at fordre, dermed at fremkomme, " og saadan deres Krav, saa vel som Arvingerne deres ArveRettighed, inden fornævnte Tids Forløb hos Skifteforvalteren Borgmester Johan Schmidt i bemelte Nyekiøbing, at anmelde og beviisliggjøre, og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees at være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vores allernaadigste Bevilling læses for vedkommende Værneting, samt den Ober=Ret, hvorunder samme henhører; hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og fora Skade at tage vare. Givet paa Vort Slot Christiansborg, " udi Vores Kongel. Residence=Stad Kiøbenhavn, den 18de Februarii 1785. Under Vort Signet. (L. S.
Berlingske Tidende, 1785-04-25
Efter Hans Kongel. Majests allernaadigste Befaling, Luxdorph. P. Aagaard.
Berlingske Tidende, 1785-04-25
Procurator Carl Friderich Høfer af Nyekiøbing paa Falster, Bevilling, at maae i Aviserne indkalde afg. Kobbersmed Morten Nielsen Giøttrups Arvinger og Creditorer. Allerunderdanigst læst inden Lollands og Falsters LandstingsRet Onsdagen den 30te Martii 1785. H. Flindt. J. Wichfeld. Og protocolleret af Reimer. Allerunderdanigst læst inden Falster Lands Birketings Ret Torsdagen den 31te Martii 1785. L. Th. Allerup. Og protocolleret af W. Ortwed. Allerunderdanigst læst inden Nyekiøbings Byetings Ret Mandagen den 4de April 1785. J. Schmidt. Bliver herhos med Aar og Dags Varsel indkaldet afg. KobberSmed Morten Nielsen Gisttrups Arvinger, der skal være hans forlængst ved Døden afgangne 2de Brødres Børn, af hvilke allerede nogle ved Fuldmægtiger have meldet sig, men skal endnu være en Brodersøn navnlig Niels Madsen Gottrup, der efter Beretning for nogle Aar siden skal være reyst Udenrigs, og om hvis Opholdsted, samt om han enten endnu maatte være i Live eller og han skulde være død og have efterladt sig Arvinger, ingen Kundskab haves; eller og flere Arvinger maatte være, da inden fornævnte Tids Forløb, at anmelde dem med vedbørlig Arve=Rettigheds Legitimation; ligesom ogsaa dette Stervboes Creditorer med lovgyldig Beviis om deres Fordringers Rigtighed, samt Debitorerne at betale hvad de til dette Stervboe maatte findes at være skyldige, i Fald de vil undgaae den Uleylighed, som de formedelst mislig Betaling ved Søgsmaal selv maatte paadrage sig; i hvilken Anledning til dette Skiftes Fremme er berammet en Samling den 28de Junii førstkommende paa Nyekiøbings Raadstue, om Eftermiddagen Kl. 2 Slet, da enhver kan vente sig lovmæssig Behandling. Nyekiøbing paa Falster, den 12te April 1785. J. Schmidt, Borgmester og Byefoged.
Berlingske Tidende, 1785-04-25
J Følge Hans Kongel. Majests. allernaadigste Bevilling i saaledes lydende: Vi Christian den Syvende, af Guds Naade, Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug, udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmarsken og Oldenborg; giøre alle vitterligt: at Vi, i Anledning af Os Elskelige Truels Ortwed, Vores Etats=Raad og Assessor Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret, og Ditlef Frederich Feddersen, Assessor i bemelte Ret, som Skifte=Commissarier efter afg. Skibs=Capitain Knud Wilkens, deres herom allerunderdanigst gjorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade at de udi de Kiøbenhavnske Berlingske Tidender, AdresseContoirets Efterretninger og den Altonaiske Mercur, 3de gange efter hinanden maae indkalde dem, som formeene sig at have noget at fordre efter bemelte afg. Skibs=Capitain Kund Wilkens, at indfinde sig hos fornævnte Skifte=Commissarier inden den i Loven fastsatte Tid, for at anmelde og beviisliggjøre deres havende Krav, og at saadan Jndkaldelse i Aviserne maae ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vores allernaadigste Bevilling læses for meerbemelte Kiøben en havns Hof= og Stads=Ret; hvorefter de Vedkommende sig. " allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare Givet paa Vort Slot Christiansborg udi Vores Kongel. "Residence=Stad Kiøbenhavn, den 18de Martii 1785. Under Vort Signet. (L. S.
Berlingske Tidende, 1785-04-25
Efter Hans Kongel. Majests. allernaadigste Befaling Luxdorph. P. Aagaard. Etats=Raad og Assessor Truels Ortved og Assessor Ditlef Friderich Feddersen, som Skifte=Commissarier i afg. SkibsCapitain Knud Wilkens Stervboe, Bevilling, at maae Aviserne indkalde bemelte Skibs=Capitain Wilkens Creditorer. Allerunderdanigst læst i Kiøbenhavns Hof= og Stads=Re Mandagen den 21de Martii 1785 og tillige protocollere lettesterer Schifter. Bliver hermed de indkaldede, som formeene sig at have haft noget hos bemelte afdøde Skibs=Capitain Knud Wilken at fordre, at møde eller møde lade hos os som Skifte=Commissarier i Stervboen, inden den Tid Loven fastsætter, for at beviisliggiøre deres anmeldende Fordringer, saaledes som Loven fordrer efter døMand. Kiøbenhavn, den 6te April 1785. Ortwed. Feddersen.
Berlingske Tidende, 1785-04-25
Paa Stamhuset Hverringe Gods, under Nyborg Amt paa Hindsholm i Fyen, i Mesinge Bye, er Huusmand Lars Marcuser, ved Døden afgaaet uden Livs=Arvinger, og Stervboen strax taget under lovlig Behandling til Skifte og Deeling imellem Enken, og den Afdødes Udarvinger, som er en Broder til den Afdøde, navnlig Johan Marcusen, som for endeel Aar siden er reist til Sielland, men hans Opholdstæd vides ikke, og da Boen ikke formaaer at udstæde et ordentlig Proclama, da det befandtes ved Aabningen paa 30te Dagen, dens Besvær at overstige Jndtægten 7 Rdlr. 2 Mk. 14 s.; saa indkaldes dog herved 3de Gange fornævnte Johan Marcusen, eller Arvinger, iten de som noget udi denne fattige Stervboe maatte have at fordre eller gielde, at møde til næstkommende Skiftesamling den 27de Junii førstkommende, da enhver efter denne ringe Boes Tilstand skal vederfares al lovlig Ret. Hverringe, den 21de Martii 1785.
Berlingske Tidende, 1785-04-25
Sidstleden den 22de Martii, er Borger og Rebslager Johan Østrup her i Nyborg ved Døden afgangen; Skifte=Retten, indkalder altsaa Stervboets Credi= og Debitorer, at møde inden de i Loven bestemte Tider, da enhver skal vederfares Ret efter Loven. Nyborg, den 9de April 1785. Boyesen, Byefoged.