JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-04-12
Den bekjendte amerikanske Dverg, General Thum Thomb, der har gjort saamegen Lykke i England, er nu Paris's Løve. Han har faaet en Mængde Jnvitationer til de fornemste Salons, og den 23de Marts blev han forestillet i Thuillerierne, hvor Kongen egenhændig stak ham en kostbar Brystnaal i hans Halstørklæde. Han dandser, udfører plastiske Stillinger, osv. Han er henved en Snees Aar gammel, ikke saa stor som det mindste Barn, der kan gaae alene, og veier kun 15 V. Men alligevel har han en stor Knebelsbart. Hans sædvanlige Paaklædning: Napoleons Uniform, er ham forbudt i Frankrig. Sædvanligt pleie Fiskerne i Jstrien, de ungarske Kystlande, Venedig &c., ved Paasketid at begive sig til Choggia, for der i deres Familiers Skjød at høitideligholde Paaskefesten. Dennegang bleve de paa Hjemtouren overfaldne af en stærk Storm, hvorved en stor Deel af dem omkom i Bølgerne. Antallet maa desværre være meget betydeligt, thi allerede havde man fundet henved 30 sønderslagne Baade, over et halvt hundrede Liig, og nogle hundrede - Træskoe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-04-12
Et stort Antal Læger i Paris har til begge Kamrene indgivet et Andragende om, ikke meere at jord Ligene, men at lade dem opbrænde inden 24 Timer. Efter deres Mening er dette det sikkreste Middel til at imødegaae Skindøden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-04-12
For nogle Uger siden døde en Mand i Pest ganske pludseligt. Det intime Forhold, hans Kone stod i til En af Byens Læger, de gaadefulde Ord, et af Børnene havde ladet falde, og den hurtige Begravelse man havde foranstaltet, vakte Mistanke om, at Manden ikke var død nogen naturlig Død. Disse og andre graverende Omstændigheder foranledigede den Beslutning, at opgrave og undersøge Liget. Natten før dette skulde finde Sted, begiver Enken sig ud paa den nsomme Kirkegaard, trækker Korset, som var sat paa Mandens Grav, op af Jorden, og ombytter det med et Kors, der stod paa en anden Grav. Denne sidste aabnes Dagen efter, men – man finder i den et Qvindelig. Efter lang Søgen fandt man omsider ogsaa den Grav, hvori Manden var nedlagt; Liget blev optaget, og der fandtes en stærk Dosis Gift deri, (Pesther Tagesblatt.) Enken er arresteret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-04-12
Den rige Grevinde K..... i Posen, bekjendt for sin uhyre Gierrighed, er den 19de Marts frossen ihiel. Hun havde en aarlig Jndkomst af 20,000 men nænnede ikke at lægge noget i sin Kakkelovn, og da hun var temmelig gammel, befordrede Kulden hendes Død. Endnu nogle faa Timer for hendes Død, havde man seet hende egenhændig fodre sine Heste.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-04-12
En Pige, som tjente Fogden i en Landsby ikke langt fra Grau i Nedre Ungarn, drømte en Nat nogle Nummere, og bad Fogden besætte dem for hende. Han gjorde det, og Pigen vandt 1080 fl., hvorpaa hun gik til Grau, for at hente Pengene. Collecteuren raadede hende, at lade sig eskortere af en Drabant, da der ellers let kunde vederfares hende en Ulykke. Efter lang Vægring fulgte hun hans Raad, og tiltraadte Hjemveien med Heiducken. Da de vare komne til en Bro, betalte Pigen sin Ledsager for hans Uleilighed, idet hun yttrede, at nu behøvede hun ham ikke meere, eftersom hun kun havde et Par Bøsseskud hjem. Heiducken vendte om, men var neppe gaaet nogle hundrede Skridt, før han hørte jamrende Raab i Nærheden af Broen. Han tilte strax tilbage, og fandt Pigen allerede som Liig under Broen, hos hende laa en blodig Kniv. Den Ulykkeliges Strube var overskaaren, og Pengene vare borte. Drabanten stak Kniven til sig, og gik til Fogdens Huus. Dennes Kone modtog ham gjæstmildt, sagde, hendes Mand var ikke hjemme, men vilde uden Tvivl snart komme, satte et Glas Viin for den Fremmede, og vilde ogsaa skjære et Stykke Mad til ham, men ledte forgiæves efter Brødknivenhar en Kniv hos mig!" sagde Drabanten, den Kniv, han havde fundet hos den A nen kjendtes strax ved den, og Fogden, tid kom hjem, formaaede ikke at nægte MoJ Bielefeld kom i et Selskab, som af fredag var forsamlet i en Gjæstgivergaaden preussiske Lovgivning. Boghandletrede, at den havde betydelige Mangler, Lieutn. Windel erklærede, at Helmich var til at tale om Sligt. Boghandleren bad og for denne Paastand, men fik kun Grovheder i Det kom derpaa til en Ordvexling, som endte at Lieutenanten greb sin Sabel, som stod i en af Stuen, og tilføiede Helmich med den blanke Klit et saadant Hug, at han kløvede en Deel af Hovede Et andet Hug blev forhindret ved de Tilstedeværendes Mellemkomst. Man tvivler om Helmichs Liv.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-04-12
J Berlin er en Officier, Capt. W., valgt til Repræsentant for den derværende tydsk-catholske Menighed ved det Concilium, som skal holdes i Leipzig. Hr. W. søgte derfor og Permission, som General v. Diest, i dette særegne Tilfælde ikke troede at burde give paa egen Haand, men indstillede Sagen til Kongen, der strax befalede, at Capt. W. skulde meddeles Permission paa saa lang Tid, som han selv ønskede. Man ansaae det passende, at Hr. W. bivaante Conciliet i civil Paaklædning, men Kongen lod sige, at han øn stede Capitainen vilde bibeholde sin Militairuniform, og derved vise, at de preussiske Officierer have fuldkommen Samvittighedsfrihed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-04-12
Den katholske Præst i Schmottseiffen har nye holdt og i Trykken udgivet en Prædiken mod Kætterne, navnligen mod Apostaten Johannes Ronge's Tilhængere. J denne Prædiken hedder det bl. A.: "Jeg sværger for Gud, at ingen Evangelisk kan blive salig, men at de Alle maae blive til evig Tid fordømte. Sandelig, sandelig, jeg siger Eder, naar de ere blevne martrede 2000 Aar i Helvedes Pøl, og de saa spørge: Er det nu ikke Nok, saa skal der svares: "Nei, nu begynder det først Om den afdøde Hertuginde af Nassau fortæller man følgende skjønne Træk: Paa Formælingens Aarsdag overrakte En af hendes Hofdamer Hertugen et Haandarbeide, hvormed hun havde tænkt at overraske ham paa denne Dag; men allerede medens hun arbeidede derpaa havde hun sagt, at hvis hun ikke oplevede Bryllupsdagen, skulde man, naar denne frembrød, overrække Hertugen dette hendes sidste Kjærlighedstegn med en Hilsen fra hende. Ved Modtagelsen af dette skjønne Minde var Hertugen længe maalløs af Smerte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-04-12
J Berlin er en Skræder bleven bragt ind i Daareanstalten, paa Grund af, at han om Natten i den stærke Kulde løb omkring paa Gaderne i har Skjorte, og anraabte Englene om, at de skulde omvende de berlinske Syndere. Skræderens Sygdom var misforstaaet Religiøsitet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-04-12
De Arbeidsfolk, som forleden begik nogle grove Excesser ved Hamborgerporten i Berlin, og bombarderede den med Stene, have nu faaet deres Dom, der lyder paa, at af 80 ere ikkun 5 eller 6 frifundne, hvorimod de Øvrige ere Alle dømte i Tugthuset fra 9 Maaneder indtil 6 Aar.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-04-12
Under den i Vinter i Schwerin herskende Nød foregik Storhertuginden med et lysende Exempel. Hun havde hver Dag sine Speidere ude, for at efterspore Trangen i alle Stadens Qvarterer, og hver Dag sendte hun hele Læs Sengeklæder osv. om til de Fattige. Hun holdt i de strænge Frostdage en utrolig Mængde Syersker, som, under hendes personlige Opsigt, maatte sye Klæder til de Nødlidende, og ofte arbeidede hun selv med. En muskuløs Franskmand, Mr. Gregoire, vækker denne Tid Hamborgernes Forbauselse ved et Kunst som han foreviser. Han har en Ambolt ved af sig, og paa denne sønderslaaer han Steene otte Haand. Sagen beroer ikke paa noget medbringe hvilkensomhelst Steen sin Haand. Saaledes forelagde Grenit, som han, i 45 Slag, lere Stykker.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-04-12
en svenske Sangerinde Jenny Lind gjør forikket en saadan Furore i Hamborg, at man ter kjendt Mage dertil siden Malibrans og Fanny s Tid. Følgende interessante Træk af den elsk ge Sangerinde fortæller "Aalb. Av." efter Mag Zeitung": Den engelske Gesandt i Berlin, Grev sestmorelands tredie Søn, havde forelsket sig i Jenny ind og anholdt om hendes Haand, men modtog et slag, da hun allerede er forlovet. Grevens Fader, som fra sin Side Jntet havde at indvende mod Sønnens Kiærlighed, begav sig derpaa selv til Sangerinden, for af hendes egen Mund at modtag Bestemmelsen. Hun erklærede da med megen Deeltagelse for ham, at hun ikke kunde besvare Sønnens Tilbøielighed, da hendes Hjerte ikke mere tilhørte hende. Hends lykkelige Forlovede skal være en ung svensk Lærd, de dyrker, Sprogvidenskabens Studium. (Sangerinden Sum tag, nuværende Grevinde Rossi, skal have erklæret Jenny Lind for Europas første nuværende SangerinJfølge Landgrev Frederik af Hessen-CasselsTestament arver Capt. v. Løvenfeldt i Rendsborg alt (Md.) Hs. Durchlauchtigheds Løsøre.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-04-12
Consul E. A. Mathiesen i Altona har i Vinter givet ottehundrede Mark Courant til Brændselsforeningen. (Md.) sammesteds.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-04-12
Ved Løgstøer er i Torsdags Nat fisket 3000 Del Sild. J nogle Vaad fik man ved eet Dræt saamange, at der maatte bruges flere Baade til at bortføre (Aalb. Av.) dem.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-04-12
Kokkedals Veirmølle er forleden Nat aldeles af(S. Bl.) brændt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-04-12
Byfogden i Viborg har udsat en Præmie af 30 for Opdagelse af Gierningsmanden til en forleden Aften ved Tappenstregen forøvet Udaad, ved med en Kniv at stikke det ene Øie ud paa en Soldat, og mindre farligt (V. Av.) saare to Andre.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-04-12
Grønlandsfareren Thetis", som var løben ind til Hals, for at faae et nyt Anker, maatte, da det i Tirsdags blæste op med Paalandsvind, seile uden at faae (Aalb. Av.) Ankeret med. Forlangte Jndrykkelser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-04-12
J en Artikel i Folkebladet, 10de Aargang at 29 har jeg fremsat den Paastand, at en Daarekiste til høi 8 Jndivider ikke kunde opføres billigere end til omtrent 500 pr. Jndivid. Herimod har en Jndsender i "Aarhuus Avis Na 208, 1544 anført, at det var factisk godtgjort, at en saadan kunde haves for 143 a 5 1/4 pr. Jndivid, da Daarekisten i Aarhuus ikke havde kostet mere.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-04-12
Efter indhentet Oplysning beroer den billige Priis i det nævnte Tilfælde derpaa, at bemeldte Daarekiste er indrettet i en ældre Bygning, for hvilken man intet har beregnet. Jndsenderen har altsaa talt om et, jeg om et Andet. Jeg har hidtil pleiet at benytte enhver Leilighed til at bringe et eller flere Punkter af Sagen under offentlig Diskussion. Naar jeg imidlertid ikke gjør dette i det nærværende Tilfælde, da kommer det deraf, at det heldigviis ikke mere er nødvendigt. Regjeringen har nemlig paa flere Maader lagt for Dagen, at den har tilvendt denne Sag en særdeles Opmærksomhed, og navnlig har den saavel ved de Erklæringer, den i den sidste Roeskildske Stænderforsamling har afgivet gjennem den Kongelige Kommissarius, som ogsaa ved de Yttringer, det Kongelige danske Kancelli for Jyllands Vedkommende i Cirkulære, 25de Februar d. A. har betjent sig af, erkjendt at forholdet ikke er i den Tilstand, det burde være, og at den nærer det Ønske, at det ordnes paa en fornuftig Maade. Den vil sikkert vide at gjøre sit Ønske gjældende. Da Sagen saaledes er en Gjenstand for den høiere Regjerings Overveielse, og da den desuden nu allevegne foreligger Autoriteterne til Erklæring, vilde enhver offentlig Diskussion herom være mindre passende og ganske vist skade istedetfor at gavne. Man bør udentvivl nu lade Sagen uforstyrret gjennemløbe det nye Stadium, hvori den er indtraadt, og naar man gjør dette, og aldeles ikke taber Taalmodigheden, om et Resulat end lader noget vente paa sig, da troer jeg at kunne forudsige, at Sagens Venner ville blive fuldkommen vel tilfredse med Udfaldet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-04-12
Kjøbenhavn, den 22de Marts, 1845. Dr. J. R. Hubertz.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-04-12
J dansk Folkeblad a 50 d. A. er Dr. Hüberz kommen igjen med en bemærkning" Aarhuus Hospitals Daarekamre og mig vedkommende, af følgende Jndhold: "J en Artikel i Folkebladet, 10de Aargang Ns 29 har jeg fremsat den Paastand, at en Daarekiste til høist 8 Jndivider ikke kunde opføres billigere end til omtrent 9500 pr. Jndivid. Herimod har en Jndsender i "Aarhuus Avis No 208 1844 anført, at det var faktisk godtgjort, at en saadan kunde haves for 143 5, pr. Jndivid, da Daarekisten i Aarhuus ikke havde kostet mere. Efter indhentet Oplysning beroer den billige Priis i det nævnte Tilfælde derpaa, at bemeldte Daarekiste er indrettet i en ældre Bygning, for hvilken man vintet har beregnet. Jndsenderen har altsaa talt omEt, jeg om et Andet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-04-12
Denne bemærkning er ogsaa aldeles urigtig, da Bygningen er opført og indrettet for den af mig opgivne Licitationssumma. Iøvrigt er jeg kommen til Kundskab om, at Dr. Hubertz er bleven foranlediget til denne hans Bemærkning, ved Meddelelse fra en Mand, der selv stod i samme urigtige Formening og ikke kjendte de af os angivne Summer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-04-12
Dhrr. Avis=Redacteurer, som det maatte behage at optage Doctorens Bemærkning", bedes tillige at optage denne min Berigtigelse. Aarhuus, d. 4de April 1845. C. Rasmussen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-04-12
Bekjendtgjørelser. At vor Moder og Svigermoder, Fru E. K. Heiberg, födt Schrøder, den 5te April ved Döden endte et langt og smerteligt Sygeleie, bekjendtgjöres herved sörgeligst for fraværende Slægt. og Venner. Frysenborg, den 11te April 1845. E. W. Diteet, C. Ditæer. födt Heiberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-04-12
Med dybeste Veemod tilkjendegives fraværende Slægt og Venner: at det behagede den Almægtige at bortkalde herfra til sig min eiegode, trofaste Kone, Jngeborg, Chatrine Kirstine Møller, født Juul, i hendes 37 Aar og vort Ægteskabs 12te Aar, efterladende 4 smaae Børn, der med mig, dybtnedbøiede, begræde Tabet af den ommeste Moder, en blid og kjærlig Ægtefælle. J mere end et Aar har hun Gud hengiven med Taalmodighed de store Lidelser, der vare en Følge af en tærende Brystsygdom, og som Døden fraløste hende den 5te dennes. I Himmelen modtager hun 3 af vore Børn, som den Algode tidligere har bortkaldet, og af hvilke den Hedengangne, kort Tid før sin egen, maatte see Dødskampen paa den Yngste. Gud trøste og opholde de efterladte Børn og mig, deres Fader!! Følle Mølle, den 7de April 1845. J. S. Møller.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-04-12
Onsdagen den 23de April, om Aftenen Kl. 6. afholdes i Selskabet "Polyhymnia" en extraordinair Generalforsamling, ved hvilken Bygningscomiteens Betænkning over de indkomne Forslag vil blive Selskabet forelagt. Paa Grund af Sagens særdeles Vigtighed ønskes et talrigt Møde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-04-12
Aarhus, d. 8de April 1845. Directionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-04-12
Onsdagen den 23de April, Kl. 10 Formiddag, afholder Randers Amtshuusholdningsselskab sit ordinaire Qvartalsmøde paa Randers Raadhuus, hvortil Medlemmerne herved indbydes. Randers, den 7de April 1845. W. Lorenz, Pi Selskabets Formand. Bestemt allersidste Forestilling. Søndag Aften Kl. 8. En Præmie af 50 Rbd. udloves til Den, der kan udføre det simple Kraftstykke ligesom jeg, med Jernstangen, jeg ballancerer med, og den Vindende skal strax i Publicums Nærværelse faae Pengene udbetalt. F. C. W. Schenstrøm.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-04-12
Efter hvad der er vedtaget under Behandlingen af Boet efter Justitsraad Amtsforvalter Valeur og senere afdøde Hustrue, foretages Auction paa Raadstuen heri Staden Mandagen den 21de dennes, om Formiddagen Kl. 11, over forskjellige bemeldte Bo tilhørende, tildeels som uvisse anseete Fordringer, navnligen a) en Fordring efter Obligation af 19de Juni 1824 paa afdøde Overauditeur Petersen. b) do. efter do. af 22de Marts 1828, paa Pastor Hansen i Ønslew paa Falster. c) en do. efter do. af 4de Decbr. 1830, paa afdøde Amtsprovst Plesner i Ørsted. d) et Actiebrev i Klubben Polyhymnia i Aarhuus dat. 15de Juni 1815, stor . . . . . . 250 3, m. v. hvilket herved bekjendtgjøres. Aarhuus Byfogedcontoir, den 12te April 1845. Fleischer. Mandagen den 21de i denne Maaned, og den paafølgende Dag, bliver ifølge derom tagen Bestemmelse, afholdt Auction i Brædstrup over det Boet efter afdøde Cancelliraad og Herredsfoged Wittusen tilhørende Løsøre, hvoriblandt Mahogni= og andre Meubler, en betydelig Deel Linned, Sengeklæder, Speile, et Taffeluhr, en stor Grubekjedel, en Kakkelovn, Kjøkkentøi, Porcellain, nogle Sengesteder, en Kornrensemaskine, nogle Vogne, samt endeel, meest juridiske, Bøger, blandt hvilke Schous Udtog af Forordninger, Fogtmanns Samling af Reskripter, nyt juridisk Archiv, juridisk Tidsskrift af Ørsted, Eunomia af Dito, juridisk Tidsskrift af Casse, Petersens Lovlexicon, Herz's bemærkn, til Loven, og flere. Auctionen begynder Kl. 9 Formiddag. Thyrsting og Wrads Herreders Contoir, den 4de Ferslew, const. April 1845.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-04-12
Fredagen den 25de d. M. bliver ved Auction i Rebsager Præstegaard bortsolgt en betydelig Deel Ind- og Udvo, nemlig: Meubler, Sengeklæder, Kakkelovne, Kjøkkentøi, Heste, Køer, Faar, Avlsredskaber, m. m. Vederhæftige Kjøbere gives 6 Ugers Credit, og intet Salarium, bliver af dem at udrede, saafremt de betale til bestemt Tid, men i modsat Fald lægges til Kjøbesummen i Skadeserstatning 12 pr. P. Auctionen begynder præcis Kl. 9. Bjerre Hatting Herreders Contoir, d. 10de April 1845. Mich.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-04-12
Auction. Mandagen den 28de dennes, Kl. 10 Formiddag, lader sig, efter Overeenskomst med vedkommende AuctionsDirecteur, ved Auction bortsælge endeel god Brødrug, Sædebyg, Kartofler, nyt Bygningstømmer, et Par 6 Aars Heste, nogle Stude og Køer, m. m. Auctionen afholdes paa min Gaard i Linaae, og vederhæftige Kjøbere gives et halvt Aars Credit. Lysthavende indbydes. Linaae, den 10de April 1835. M. C. Riis.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-04-12
Tirsdagen den 22de April førstkommende, Klokken 10 Formiddag, bliver efter vedkommende Udlægshavers Reqvisition afholdt Auction hos Hr. Lieutenant Pryde paa Grumstrup Mark i Wedslet Sogn, over nogle gode og moderne, meest Mahogni Meubler, deriblandt en Mahogni Secretair, et rundt ditto Divansbord, 6 ditto Stole med Damastes Betræk, 2 ditto Sengesteder, en ditto Sove=Sopha, et Alabastes Taffeluhr, 3 Speile, 3 Fag røde Damastes Gardiner, m. m. hvilket herved bekjendtgjøres. Woer og Nim Herreders Contoir i Horsens, den 10de April 1845. Bernth.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-04-12
Jfølge tagen Beslutning under Skiftet efter Gaardmand Jens Christensen Grann af Gjessing, blive de Boet tilhørende faste Eiendomme, nemlig: en Gaard i Gjesing, af Hartkorn 5 Tdr. 2 Skpr. 1 Fdkr. 1 Alb., og Halvdelen af en Tørveparcel af Viborghusets Jorder i Marie malene Sogn, af Hartkorn 1/4 Alb., stillede til Bortsalg ved 3 Auctioner, som afholdes Mandagen den 5te og 19de Mai, samt 2den Juni førstkommende, hver Dags Formiddag Kl. 10. De 2de første Auctioner afholdes herpaa Contoiret og 3die Auction i Stervbogaarden. Dette bekjendtgjøres saavel til Pantecreditorers som Liebhaveres. Efterretning. Rougse 2. Herredscontoir i Randers, d. 7de April 1845. A. L. Reiersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-04-12
Efter Begjæring af Gaardeier A. Selmer i WesterHierndrup, der har solgt sin 3/4 Part Eiendomsgaard sammesteds, indkaldes herved paa Rettens Vegne Alle og Enhver, foruden de protocollerede Creditorer, som formene at have noget lovligt Krav eller Tiltale til bemeldte Eiendomsgaard i Wester=Hierndrup, til for det Kongel Actuariat i Haderslev at anmelde saadant ved Straf af Udelukkelse, forinden 12 Uger fra dette Proclams sidste Bekjendtgjørelse paa lovbefalet Maade, og, saafremt de boe udenfor Herredet, under Bestilling af Actaprocurator. Hvorefter pp. Haderslev udi Tyrstrup Herredsfogderie, den 8de April 1845. Thomsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-04-12
Ved Proclama af Dags Dato, som læses ved Over og Underretten, ere Creditorererne i Poul Christensen, Christrups og afgangne Hustru Ane Marie Stolz's Fælledsbo i Randers indkaldte med 12 Dages Varsel til for undertegnede Skifteret at anmelde og bevise deres Fordringer, hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Samlinger i Boet afholdes paa Raadstuen heri Byen Tirsdagen den 6te Mai, 3die Juni og 1ste Juli førstkommende, hver Dags Formiddag Kl. 10. Randers Skifteret, den 7de April 1835. S. Poulsen. S. A. Koefoed. S. Møller, Skrædermester, Skolegade Nr 19. anbefaler sig med et stort Lager af færdigsyede Mandsklæder, saasom: Tulupper, Dito til Reiser, Palentoer, Klædes Sommerfrakker og Kjoler af forskjellige Couleurer, Sælskindsfrakker, Sloprokker, Trøier af forskjellige Størrelser, et stort Parti Beenklæder, af Buckskind, Kirsei, Qvia samt Klæde, ligesaa et Parti Sommerbeenklæder; et Udvalg af circa 300 Veste; Alt i forskjellig Fiinhed, samt efter Nutidens nyeste Moder, og som sælges til meget billige Priser. Sammesteds kan et meubleret Værelse erholdes tilleie til 1 a 2 eenlige Herrer. Aarhuus, den 13de April 1845. Dandse-Jnformation.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-04-12
J næstkommende Mai Maaned agter Undertegnede, efter Fleres Ønske, atter at ind inde sig i Aarhuus for at give Jnformation i Dands, hvilket foreløbig bekjendtgjøres til behagelig Underretning for de respective Familier som maatte attraae deres Børn underviste af mig. Skanderborg d. 11te April 1845 ærbødigst S. Bay, Dandselærer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-04-12
At jeg Undertegnede har etableret mig heri Byen som Sadelmager, undlader jeg ikke at bekjendtgjøre saavel for Jnden; som Udenbyesboende, som godhedsfuld ville forunde mig deres Arbeide. Hurtig Expedition samt billige Priser skal stedse være Formaalet for mine Bestræbelser. Mi Bopæl er hos Hr. Uhrmager Aarkrog. Cheltoft, den 8de April 1845. Carl & Topp.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-04-12
Silke- og Florsvadsk, samt Farvning i alle Couleurer af Silketøi og Baand, hvoriblandt meget smukt lyserødt, udføres hurtigst og billigst muligt af Mad. Colberg, boende hos Vagtmester Gislinge, paa Klostergade. - Sammesteds modtages Linnedsyning. Bager=Gaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-04-12
Formedelst anden Bestemmelse agter jeg at sælge min Bagergaard paa Vestergade, vel indrettet og godt beliggende saavel for Bageri som Kjøbmandshandel. Tiltrædelsen kan skee 1ste Mai. Accord træffes med. M. Nellemann. Ligeledes kan Gaarden N 660 paa Vestergade og faaes tilkjøbs. Liebhavere behage at henvende sig til M. Rellemann. Der kan bekommes tidligmodne Sætte Kartofler paa Klostergadet 810. H. Gundersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-04-12
Maskinkrændt Caffe faaes friskbrændt hver Onsdag hos A. W. Stigaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-04-12
En skikkelig Dreng kan strax blive antagen i Lære hos Bager J. F. Petersen paa Middelgade.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-04-12
Jndbydelse til Subskription. paa Napoleons Historie af A. Thiers. Efter det Franske ved J. C. Magnus, Ovennævnte Værk, hvis Bebudelse har ikke blot i Frankrig men næsten i hele Europa opvakt store Forventninger, kan sikkert gjøre Regning paa at finde en gunstig Modtagelse hos danske Læsere. "Revolutionshistorien af den navnkundige Forfatter har her som overalt erholdt en viid Udbredelse, og det staaer til at vente, at "Napoleons Historie, der fornemmelig vil indeholde en Skildring af den storartede og mindeværdige Kamp, i hvilken den hele civiliserede Verden deeltog, maa opvække en endnu mere levende Jnteresse. Thiers's frie Blik som Statsmand, hans beundringsværdige Evne til at opfatte Krigsbegivenhederne, og hans ædle, smagfulde Sprog maae gjøre ham fortrinsviis skikket til at være Napoleons Historieskriver. Heller ikke har nogen Forfatter været istand til at behandle sit Emne under gunstigere Forhold end han; thi som Jndenrigsminister har han havt rig Leilighed til at prove Fastheden af det Grundlag, paa hvilket Napoleons Statstyrelse hvilede, og i sin Stilling som Minister for de udenlandske Anliggender har han kunnet øse af Kilder, som vare utilgængelige for Andre. Han har saaledes formaaet at følge Gangen i Napoleons Diplomati, selv hvor den var meest gaadefuld.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-04-12
Den danske Udgave vil udkomme samtidigen med Orginalen i Hefter paa tre Ark Octav, der trykte som Planen leveres Subskribenterne til den billige Priis af 16 for Heftet, medens Bogladeprisen er fastsat til 20 s. Tre Leveringer ville ufravigeligt udkomme hver Maaned.