Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-10-25
Odense. (Et Brev fra Paris). Den 16 Octbr. Hvilke Begivenheder i Wien, Man er her meget nysgjerrig efter at erfare, hvilke Følger de ville have i Jtalien, hvor ungarske Regimenter udgjøre Radezkys Hovedstyrke. Smith OBriens Dom gjør Opsigt her; Alle tale derom og ere indignerede, fra reen menneskelig Standpunkt betragtet, har han da heller ikke gjort andet end søgt at erhverve sit undertrykte Folk, de stakkels Jrlændere, Frihed og Uafhængighed af de engelske Aristokraters tunge Aag. Vi have nu erfaret Rigsdagsvalgenes Udfald i Danmark og troe i det Hele at kunne kalde det heldigt for Demokraterne. -Et nyt Nederlag for Cavaignacs Regjering er Banketten i Montpellier den 8 Octbr. Overalt fra vare Menneskemasser strømmede sammen og det egentlige Taffel talte over 4000 Kouverter. Da Man vidste at denne Banket vilde være i en skarp opponerende Aand, havde Man advaret Embedsmændene fra at deeltage deri. De exalterede demokratiske Blade udbrede sig i Lovtaler over denne Demonstration, medens de mere besindige, der huste paa at Rom ikke blev bygget paa een Dag, skildre den som et letsindigt Jakobineri. En Mængde Taler bleve holdte, blandt andet en af Fest Præsidenten, der i sin Hede raabte: "Borgere, Folket er Souverain! Folkets Villie er hellig; Folket kan hvad det vil, For at faae en Republik som vi ønske den, er det tilstrækkeligt at tælle os. Det er et Talspørgsmaal." En frygtelig Larm fulgte herpaa; Man adspredte sig rundt om i Staden og sang la Carmagnole og le Ca ira. De Fleste bare røde Huer. Hele Dagen hørte Man fra de forskjellige Grupper Raabene: "Leve Barbe! Leve Raspail, Leve den sociale Republik, Leve 931 Leve Robespierre! Ja endogsaa Leve Guillotinen! Til Guillotinen med Aristokraterne!" Saaledes danne sig Forholdene her under den frygtelige Krisis, hvori Republikken befinder sig. Faa gode Republikanere, færre gode, ikke exalterede Demokratter; et uendeligt stort Antal Napoleonister, Chartister, Orleanister; et talrigt Parti, hvem Hungeren gjør til røde Republikanere"; Alt spaaer Republikens Opløsning. Og to Ting ere visse: at Napoleon bliver Præsident og at han er Jntet mindre end Republikaner, hvis han forresten er kompetent til at have andre Anskuelser end en almindelig Avanturiers, der tager Forholdene saaledes som de ere. Men hans Parti er, Gud veed hvorledes, overordentligt stort. En temmelig heftig Opposition er reist mod det nuværende Kabinet og Man bebreider Cavaignac at to af dets Medlemmer have været Ministre under Louis Philippe. En af dem, Mr. Dufaure, beskylder Man aabenbart for orleanistiske Jntriger. Papirerne ere faldne ved Efterretningen og Revolutionen i Wien og Forretningerne blive stedse flauere. 18000 Huuseiere have negtet at betale Næringsskat, fordi de ingen Beboere have i deres Eiendomme. Man har nu saalænge talt om og frygtet for en ny Revolution af Arbeiderne, at Man har vænnet sig til denne Tanke. J Virkeligheden vil den ikke udeblive; i Forstæderne kan Man høre Arbeiderne, tale ganske ugeneerte derom. Regjeringen har for saa Dage siden optaget en stor Deel Arbeidere i National og Mobilgarden for derved at svække Oprørernes Parti, men Spørgsmaalet er om det lykkes, thi Arbeiderne paastaae at vide med Bestemthed at den største Deel af Nationalgaarden denne Gang snarest muligt vil gjøre fælles Sag med dem. Da jeg nylig yttrede mig om Louis Napoleon, glemte jeg at fortælle en af hans Lapsestreger. Han har i denne Tid Kommissairer i Provindserne, der sælge hans Portrait og Biographi, hvori han paa den latterligste og væmmeligste Maade skildres som Lysets og Frihedens Søn og hvori Man driver det til at sige: "Han har et keiserligt Væsen i Alt, selv den pragtfulde Knebelsbart (der forresten er meget smuk) bærer han med en keiserlig Lethed." La martine konkurrerer til det nye Ministerium. - En Reisende fra det Slesvigske beretter, at den nye Regjering for Hertugdømmerne er indsat i Søndags; den fratrædende prov. Regjering har selv bekjendtgjort det i et Manifest. Jaftes afbrændte den Deel af Mad. Gamst's Sted ved Kanalveien, der beboedes af Restaurateur Schiøtt. Jlden opdagedes saa sildig og udbredte sig saa hurtigt, at ikke Meget reddedes af Hr. Schiøtts Jndbo, som ikke var assureret. Begivenheden er saameget sørgeligere, da den Brandlidte, der allerede har prøvet megen Modgang, har en talrig Familie at forsørge og nu tillige standses i sin Næringsvei. (Dagsposten.) Rigsdagen. Til Sekretairer ere valgte Prof. Westergaard og Overretsassessor Ussing fra Viborg, næstefter disse havde Redakteur Ree og Exam. jur. Madsen de fleste Stemmer. 6 Valgfuldmagter fandtes tvivlsomme; en Kommittee, nedsattes til i det 2det Møde, som fandt Sted igaar, at afgive Betænkning derom; Resultatet blev, at Rigsdagen stadfæstede Valgene for Kjøbenhavns 11te Distrikt (Kapt.-Lieut. Tuxen), Holbek Amts 4de Distrikt (Kapt. Jespersen til Grønnebjerggaard; fra Samsø var skeet Jndsigelse mod Valget, fordi 250 Vælgere af Vind og Veir vare blevne forhindrede i at deeltage i Valghandlingen), Hjørring Amts 2det Distrikt (Godsforv. Theilmann) og Ringkjøbing Amts 5te Distrikt (Skolel. Pedersen i Sæding); Valget for Kjøbenhavns Amts 2det Distrikt (Grosserer Danchell, ved hvilket flere Uregelmæssigheder oplystes at have fundet Sted, forkastedes eenstemmigt og angaaende Valget i Sorø Amts 6te Distr. (Past. Boysen i Skjør pinge) besluttedes nærmere Oplysninger tilveiebragte. Derefter oplæste Justitsministeren Regjeringens Udkast til en Grundlov for Kongeriget Danmark og Slesvig, indeholdende 80 Paragrapher. Den tilkommende Rigsdag skal efter dette Udkast bestaae af to Afdelinger, et Folketning og et Landsting, der begge fremgaae af umiddelbar Valg uden Census, det ene districts viis, det andet amtsviis, det førstes Medlemmer vælges paa 4, det sidstes paa 8 Aar. Tillige forelagde Justitsministeren et Udkast til en ny Valglov. Paa Dagsordenen for idag stod et af Otterstrøm indgivet forslag om et Svar paa Trontalen.