Berlingske Tidende, 1760-03-14
Den 5te hujus har Hs. Kongel. Majestæt allernaadigst udgivet saavel en Forordning om, som en Fundation til en Kongel. almindelig Pensions=Casse paa Livs-Tiid, som skal oprettes her i Staden, og hvorved alle og enhver gives Adgang og Leilighed til, uden Forskiel af Mand= eller Qvinde=Kiøn af Stand eller Alder, af Hs. Majestæts egne Undersaatter eller Fremmede; enhver efter sin Formue og Tilstand, for sig selv eller for andre, Manden for sin Hustrue, Forældre for deres Børn, en Ven for den anden at interessere og giøre Jndskud for een eller fleere Portioner, og det saaledes: at en Person, paa hvis Navn Jnscriptionen skeer, og Policen udstædes, beholder Pensionen sin Livs-Tild, hvad enten den lever i gift eller ugift Stand, og det aldeeles ufor rykket og under sin egen og frie Disposition, i hvad Omstændigheder den end geraader udi, eller hvad Fatalitæter den end maatte tilslaaes og hende, og paa saadan Maade kan være forvisset om, i sin tiltagende Alder ikke at lide Nød, eller frygte for, at blive Publico, sin Næste eller Venner til Byrde og Uleilighed, alt saaledes, som enhver har Leilighed og Evne til at kunne sørge for sig og sine; thi Cassen er baade for Høye og Nedrige, og indrettet efter enhvers Leilighed, Tilstand og Formue. Nogle kan erlegge for alle de Aar, de skal contribuere udi, andre betale noget hvert Aar. De, som maatte have Lyst til at tage Deel i de Fordeele, som flyde af denne Casse, kunne her i Staden for den Kongelige Direction, som med de øvrige ved samme Casse værende Betiente forsamle sig paa det Kongel. Slot Christiansborg, mælde sig om Formiddagen fra Kl. 10 til 12, og om Eftermiddagen fra Kl. 3 til 5 Slæt, og giøres dermed Begyndelse den 31te Martii. Til Beqvemmelighed for dem, som have Lyst til at interessere i denne Casse, vil Hs. Majestæt være betænkt paa, at beskikke en Correspondent i enhver af følgende Stæder, nemlig: i Hamborg, Flensborg, Aalborg, Aarhuus, Odense, og i Norge i Christiania, Trundhiem og Bergen, saaog en Hoved-Correspondent her i Staden, som nærmere skal blive bekiendtgjort, til hvilke Correspondenter enhver, ligesom det er beleiligst, skriftlig kan addressere sig med sine Attester og Jndskudder, dog at det skeer Franco. Til destørre Sikkerhed, for de Jnteresserende, vil Hs. Majest. paa egne Vegne og de Kongel. Arve-Successorers i Regieringen allernaad forsikkre og garantere, at de Tiid efter anden, Aar efter Aar de Jnteresserende i denne Casse tilfaldende Pensioner, det være sig enten Hs. Majests egne Undersaatter eller Fremmede rigtig og i rette Tiid, uden ringeste Jndvending, Afkortning eller Excertion, i Følge den allernaadigste Fundatzes Jndhold, promte skal vorde udbetalt. Ligeledes har Hs. Kongel. Majestet den 8de hujus givet et nyt Beviis paa sin store Naade og bestandige Omhue for sine Undersaatter, ved allernaadigst at lade udgaae en Forordning, angaaende Landvæsenets Forbedring, ved at faae det derudi værende Fælledskab, saavidt Jyllands 4re Stifter er betræffende ophævet, med videre. Denne kommer for den største Deel overeens med de tilforn for Siellands og Fyens Stifter allernaadigst i samme Hensigt udgivne Forordninger. Dog maae vi her til Monarkens Priis og vore Læseres Fornøyelse, anføre det, som i den 3die Post forekommer angaaende Jndhegningerne; og da findes der disse Ord: Hvad Jndheigningen i sig selv angaaer, maatte samme helst skee med Steen Gierder, hvor Steen dertil findes eller beqvemmelig kan samles, men ellers, og i Mangel af Giersel, med varagtige Grøfter eller Diger, hvilke i Fald Grunden var sandig, maatte enten med dertil tienlig Tørv og saa kaldede Saver belægges, eller med Marre Halm=Frøe i rette Tide besaaes, saa og efter Omstændighederne plantes og opfreedes levende Gierder af Torn, Enebær-Træe, Alm, Afn=Bøg, Piil, Hyld, Hassel, eller andet deslige. Og ligesom Hs. Majestæt paa sit Gods, ey allerne gotgiør vedkommende Beboere noget for hver af dem opsættende Favn Steen Gierde, hvilken Encouragement allerede viser sin Nytte, men Han endog allernaadigst er sindet, dennem iligemaade noget engang for alle at give for hver Favn levende Gierde de Efterdags have bragt til Fuldkommenhed, og beflitte sig paa fremdeeles at vedligeholde; saa ville det og paa de particulieres Godser meget befordre saadanne for Landet gode Jndretninger, om Proprietairerne bemeldte Maade, til Hs. Majests. allernaadigste Velbehag, og deres eget deraf jo længer jo meere tilvoxende Nytte, efterfulgte, og deres Bønder dertil det snareste og bædste mueligt faae anbragte. Thi endskiønt nogle Proprietairer, formedelst de af dennem foregivende Aarsager, ikke synes at kunne finde Bønderne tient med, deres vidtløftige Marker at indhegne, helst efterdi de dog maatte holde Hyrder, saa have Hs. Majest. dog med allernaadigst Velbehag erfaret, at de øvrige derimod, endog i de samme Amter og Egne, ikke aleene omstændelig have forklaret, paa hvad Maade det baade bliver giørlig og til virkelig Nytte, at faae deres Marker, Aar efter andet i Bondens beleyligste Tid indhegnede, men endog tillige anført, hvorledes nogle af dem derudi allerede have foregaaet de andre med gode Exempler, uagtet at Hyrder fremdeles, dog ikke saa mange som nu, maa holdes, til der, deres Creature, for Ulve og slige skadelige Dyr, ligesom andensteds deres Korn-Marker for Vildtet, at bevogte. Hvad nogen maatte tabe af sin Jord, formedelst der anlæggende Grøfter, saadant bør ham igien af hans Grander anden stæds i Marken, paa beqvem og billig Maade vederlægges. Og er det Hs. Majestæts allernaadigste Villie og befaling, at hvad denne Forordning meere indeholder end de der tilforn under 29 Dec. 1758 og 28 Dec. 1759, angaaende Landvæsenets Forbedring ere udgivne, det skal og, efter Omstændighederne, for de Vedkommende saavel i Siellands Stift med der underliggende Møen og Amager, som og udi Fyens og Lollands Stifter, til allerunderdanigst Efterlevelse være at forstaae.