JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-06-15
Patriotiske Betragtninger over Nationalvelstanden og de dyre Tider. (Størstedelen uddraget af Danmarks berømte oekonomiske Forfatteres Skrivter.)Man anpriser i vore Tider Luxus; det er paa Dansk Overdaadighed, dog, at Lurus med fremmede Ting og Vare, driver Pengene ud af Landet og forhøier Vexelkoursen, det tvivler vel neppe nogen fornuftig Mand mere om men at Lurus og Overdaadighed med Landets egne Vare, er Landet nyttig, det troer Mange, og det har adskillige lærde Mænd i Statsskrifter søgt at forsvare. Det skulde dog være forunderligt, om man ikke snart skulde begynde at indsee det Modsatte? Lignelysten som er naturligt, den tiltager, den mindre formuende Embedsmand og Borger, deres Koner, Fruer, Døttre o. s. v. ville efterligne de Formuende, beboe større Huse, eller flere Værelser, end forhen, holde Heste, Vogne, Karether o. s. v. traktere, besøge Baller, Klubber a., og nu taber baade Kræmeren, Karethmageren, Hestehandleren, Viinhandleren, ved given Kredit, og Staten har forarmede Familier, Jndbyggere som have ruineret hinanden, og deres Vellevnet og Overdaadighed skede dog med Landets egne Ting, deels her forarbeidede deels anskaffede ved Medborgeres Flid og Bekostning, efterhaanden disse med Forøderne selv til Undergang. Tienestepigen stadser, men samler hverken til Sengel ler Bord til hun skal giftes; Tienestekarlen ligesaa; Haand. værksvende sætte Alt i Modens Klæder, Dands, Spil og efterabe Andres Vellevnet, have siden Jntet til at bekoste Mesterstykke, Borgerskab eller Bryllup med. Ægteskaber udeblive eller begyndes i Armod, og Fylderie, Liderlighed, Forstillelse og Bedragerier tiltage i alle Stænder; jal skulde man ikke holde det for Overdrevelse, hvad dog er den rene Sandhed, at der i vore Dage gives Steder, hvor de for saa tarvelige og religiøse Bønder, især Karlene, svire Søndag Formiddag over i BrændeviinsKipperne, medens Præsten i Kirken taler for tomme Stole. Vinder Landet og Jndbyggerne imellem hinanden ved saadan Lurus, Burde denne Landevest næres, fredes og fremlokkes eller qvæles og forvises, Og hvad maae, hvad vil Følgen blive af slig en vanskabt Nationalkarakteer, O. verdaadighed føder Vellyst, Vellyst Udyd, og svækker baade Helbred, Dyd og al Moralitet. Handler en Fader, saaledes med sine Børn, og lader dem Frihed til at forsvække sig og giøre sig uskikket baade for det Nærværende og Tilkommende, uden at formane, raade, styrre og anvende alle muelige Midler til at afværge dem fra at giøre sig selv og andre ulykkelige.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-06-15
Endskiønt man kan læse dette og meere hos Lütken Com han læses mere 1) haaber man dog ikke, at Nogen vil forarge sig over, næste Gang endnu at høre et Par Ord til Beslutning i denne Materie. (Fortsættes)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-06-15
Allernaadigst afsagte Høiesterets=Domme. Tirsdagen den 3die Maj. No. 1770. Rottbøll. Justitsraadinde Seidelin og Provst Petersen, contra Klingberg. Afgangne Provst Jørgen Hansen Seidelins Arvinger (Sagen angaaer fornævnte Provst Seideling efterladte Midler og de for sammes Bestyrelse af Citantinden og afdøde Mand aflag. de Regnskaber, tilligemed de derudi gjorte Antegnelser og Bemanglinger.) Dom: Udi Sagens 20de, 34te 37te, 43de 47de, 49de, 51de, 56de, 60de, 63de, 65de Poster 2den Punkt, 68de, 71de, 73de, 76de, 80de og 34de Poster bør Frue Anne Marie Borrebye, afg. Justitzraad Seidelins Efterleverske, for Procurator Risom, paa afg. Provst Jørgen Hansen Seidelins Børns og Arvingers Vegne, hans Tiltale frie at være. J Sagens 62de Post bor Frue Seidelin til Provst J. H. Seidelins Børn og Arvinger betale 5. Rdlr., men i ovrigt bør Commissariernes Decision i denne Sal. gens Post, saavelsom i den udi Decisionen under Titul A. anførte Post uefterrettelig at være. I det øvrige bør Commissariernes Decision ved Magt at stande, og have Parterne i Overeensstemmelse med denne Høiesteretsdom, en nye og endelig Liqvidation med hinanden at opgiøre. Processens Omkostninger ophæves. Til Justitscassen betaler hver af Parterne 5 Rd., No. 238.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-06-15
Mødte. J Procurator H. Haagen efter Kal. Befaling, contra Klingberg. Gaardmand Christen Nielsen og Huusmand Anders J Nielsen. (Under denne Sag ere disse actionerede for at have, paa en fornærmelig og voldsom Maade, begegnet den constituerede Amt. mand over Hiørring Amt Justitraad Blom ved Munderinger nes Udlevering til Landeværnsmændene i Jerslev Herred.) Dom: C. Nielsen bør hensættes til Arbeide i Wiborg Tugthuus i 4 Uger; A. Nielsen bør sættes i Fængsel paa Vand og Brød i 8 Dage; Saa bør de og, hver for sig, betale de af Attionen lovlig flydende Omkostninger. Torsdagen den 5te Maj. No. 23. Schønheder. Kiøbmand Christian Thygesen, contra Wivet. I Kgl. svensk Handelsagent Frederich Ludolpe, 1 Gustmeyer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-06-15
(Sagen angaaer en af Citanten paa Gustmeyer den 3die Junii. 1800 for Capital 5500 Rdlr. trasseret Sola Vexel, Dom: C. Thygesen bør for Kal. svensk Handelgaaent F. L. Gustmeyers Tiltale i denne Sag frie at være. Processens Omkostninger for alle Retter ophæves. Til Justitrassen betaler Køll, svensk Handelsagent Gustmeyer, som Tabende 5 Rdlr.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-06-15
Odense Bye=Nyt. Døbt. Den 6te Juni, Tømmersvend H. Andersens Dat. ter, Karen; Fadd. Bodil Andersdatter, Marie Albretsdatter, Rugbrødbager M. Pedersen, Vertshuusholder L. Nielsen, Tømmersvendene J. Johansen og J. Andersen. Den 9de F. V. Petersens Søn, Frederie Christian, Fadd. Mad. From Jfr. Philipsen, Major Grev Trampe, Kammerjunker Sebested, Sædemester Eilschov og Farver Kellinghuusen. Den 10de Bogtrykkersvend F. Langes Søn, Andreas ; Fadd. Jfr. Jver, sen, Jfr. Bang, Vextshuusholder S. Nielsen, Rugbrøddager J. Christesen, Slagtermester J. Hansen, Handelsbetient Warenburg, Fuldmægtig Sørensen og Handskemager A. Braadt, Den 12te: Styrmand A. J. Wikkelsøes Eøn, Johan Carl Fadd. H. Andersens Kone, J. D. Hansdatter, H. Andersen, J. Bruun, C. Castensen. Den 13de : Mette Kirstine Nicosalsdatters Søn, Jacob Peter ; Fadd. Vognmand H. Jule, Kone, Jfr. A. D. Nielsen, Skomagersvendene J. Clausen, Li Pedersen og Væversvend Enevold Hansen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-06-15
Copulerede. Den 10de Junii, Handskemagersvend L.N. Laumann og Pigen S. D. Jensdatter. Den 11te: UngKarl Niels Rasmussen og Pigen Anne Erichsdatter. Død. Den 8de Junii, Karen Marie Christensdatters Datter Sophie Rasmine 1 1/2 Aar.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-06-15
AVERTISSEMENTS. Løverdagen den 18de Juni førstkommende Formiddag Kl. 10, bliver efter Vedkommendes Begjæring foretaget offentlig Lecitation, som holdes udi Frue Sogne Præste=Residense og ver Reparationen paa Frue Kirkes Ring=Muur, paa de Conditioner, som ved Forretningen fremlægges og forinden kan faaes til Eftersyn hos Kirke Værgen; og da dette er publik Arbeide, maae Enhver uden Hensyn til Lang eller Bye paatage sig samme. Odense den 7de Juni 1803. Bendz.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-06-15
Natten til den 1ste Juni er af min Hauge i Graaebrødre Stræde bortstiaalet 33 Al. Lærred, hvoraf de 11 Al. var Hørgarn, og 22 Al. Hørgarn med Blaargarn vævet sammen. Det er at formode at det maae have været bekiendte Tyve da de har gaae over Bækken og siden gjennemsøgt alle Hauger. Den eller det som kan give nogen Oplysning om samme bedes at mælde det til Undertegnede. Odense den 4de Juni 1801. Hans Jensen, Grovsmed.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-06-17
Krig og Krigsforanstaltninger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-06-17
Denne Postdag har kuns medbragt meget tynd Kost for den politiske Hunger. Fra Engelland har man ikke cet eneste Ord. Fra Frankerig har man ikke stort anden end fortsatte Efterretninger om den tiltagende Enthusias. me. De militære Medlemmer af Senatet, Tribunater og det lovgivende Korps have været samlede ved et muntert Middagsmaaltid til hvilket Bonapartes første Adjutant. General Duroe, ogsaa var inviteret. Iblant flere Skaaler blev der ogsaa tømmet en for 3 Bonaparreden Store, og en for den Brave der først komtil at sætte Fod i den traktatbrydende Fiendes Geboet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-06-17
De franske Journaler søge ogsaa ved adskillige gamle Opkogninger at gyde Olie i den enthusiastiske Jld. Saaledes fortælle de, at Ludvig 14 engang viiste den engelske Ambassadeur en fransk Grenadeer, hvis Ansigt var stem let med endeel Ar af Blessurer, og sagde derhos: "Disse Folks Ansigter vise, at de ere de braveste Tropper i Enropa, Hvad skal man da sige om dem der har givet dem saadanne Skrammer, svarede Ambassadeuren. Kongen blev derved forlegen; men Grenaderen tog strax Ordet og svarede i en heftig Tone: de ere døde, hvilket Svar den Pariser Journal raader Franzoserne til at betiene sig af, naar Nogen siger til dem, at Engellænder, ne kunne tage deres Skibe og tilføie den franske Handelen betydelig Skade. - De franske Generalkasserere have nu ogsaa sammenskudt en Sum, for hvilken der skal bygges 3 flade Fartøier til Landgangsbrug. Til den i Paris for Borgere af alle Stænder aabnede Subskription til ny Kanonerschalupper og Transportskibe have samtlige Offcerer og Gemeene af den Pariser Stadsgarde givet en to dages Sold, det Pariser Ingenieur= og Sprøitekorps 4000 Livres; adskillige Finantsbetiente 30000 Livres, Skuespillerne ved Theatrene Francois 2500 Livres; Eleverne i Latombelles Jnstitut indsendte deres Lommepenge, der bestod af 150 Livres ; en Exkonstituant, der maatte emigrere i Revolutionstiden, sendte 10 Louisdører, med den Anmærkning, at det var alt hvad han eiede for nærværende Tid. J Publicisten har Thilorier bekiendtgjort en Subskriptionsplan, der seer noget vindmageragtig ud Han vil nemlig, at der skal bygges en Lufthallon, hvori 300000 Md. Franzoser kunne transporteres til Engelland uden at hindres af engelske Krigskibe og Batterier. Tilat bygge en saadan Lufthallen med alt dens Tilbehør fordrer han en Subskription af 300000 Livres i 3000 Actier og hvorpaa kan subskriberes hos samtlige Notarier i Paris. - Der er ellers paa adskillige Steder begyndt med at bygge Landgangsskibe for de indsamlede Penge.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-06-17
I Hannover have nu alle Stæder fransk Garnison, Gottingen undtagen, hvortil Aarsagen skal være Prorektor Heynes Ansøgning til Bonaparte og Mortier om at skaane dette Musernes Sæde for de larmende Vaaben.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-06-17
Rigstaden Bremen og det oldenborgske Gebeet er ogsaa ved Franzosernes Marsch bleven respekteret som neutral.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-06-17
Den russiske Gesandt i Paris skal af den franske Regiering, have faaet en udtrykkelig Forsikring om, at Rigstædernes Neutralitet overalt skal blive respekteret. Den franske Divisionsgeneral Rivand valgte ogsaa en langt besværligere og længere Vei, da han brød og fra Lilienthal til Lehn. blot for at skaane Rigstaden Bremens Gebeet. Den 13 d. kom en fransk Officeer til Cuxhaven med 30 Husarer, og tog Havnen og Egnen i Øiesyn; men reiste strax bor igien, efterat have erfaret at de vare paa Rigstaden Hamborgs neutralle Gebeet. Derimod er det Bonapartes Villie at de hannoverske Tropper skulle opløses og at de hans noverske Lande skulle have en Kurfyrste, der skal være ganske uafhængig af Engelland. Fra Celle og flere Steder, havde man af en Feiltagelse bortført endeel Artillerie, hvilket efter Franzosernes Jndrykkelse strax igien blev bragt tilbage. Endeel franske Officerer, som havde ladet deres Koner blive tilbage ved Coewerden, lade dem nu afhente, til Hannover. Ved Corwerden samles en betydelig Forstærkningsarmee under General Paktot. I Hardenberg, havde man slagtet en stor Mængde Qvæg; men da Kiødet ikke strax kunde blive afleveret, blev det fordærvet og maatte siden kastes i Vandet. J Penge have Franzoserne for det første forlangt 8 Millioner Livres, hvoraf 80000 Rd. strax blev betalt. Til Tropperne maae hver Dag leveres 20000 Portioner eller 3888 Rd. Ved Stade er Skibsfarten endnu fri ligesom tilforn, blot at Franzoser, ne hæve den sædvanlige hannoverske Elbrold.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-06-17
Paketbaadene imellem Calais og Dower gaae nu deres sædvanlige Gang, hvilket dog kun er provisorisk og varer ikke længere end til den 19 Junii. Den 9 afreiste den en gelske Gesandt fra Haag. Samme Dag kom General Desolles dertil fra Paris og skal kommandere den franske Observationsarmee, der samles i Overyssel og som forøges med 4000 Md. Antaviske Tropper.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-06-17
En fransk Journal igiendriver et i Paris udspredt Rygte om at Borger Otto skulde være afreist til London for at underhandle paa ny, og lægger til, at Tingen nu ikke kan afgiøres ved Underhandlere, men ved en fransk Armee, Man skriver ellers fra Dunkirchen, at Engellænderne behandle de franske Fanger langt lemfældigere i denne end i den forrige Krig, og vil deraf slutte at de ikke ere utilbøielige til Fred. J Frankerig maae alle anholdte Engel. lændere vise sig personlig for hvert Steds Kommandant om Søndagen. Moniteuren fortæller, at iblant de fangne Engellændere er en engelsk Postagent, der opholdt sig i Hellevoetsluis som Spion og korresponderede med den engelske Stations Kommandeur, for at underrette ham om hvad der foregik i den bataviske Republik og om de Forholdsregler, han skulde tage imod de franske Troppers Operationer. Det var ikke til Brest, men til Orient af det franske Linieskib Jemappe indløb; derimod er et fransk Fluitskib indløbet til Brest, efter 39 Dages Fart fra St. Domingo.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-06-17
Bonaparte skal fuldt og fast have besluttet paa alle Maader at spærre det faste Land for Engellænderne og deres Handel. Underhandlingerne med det neapolitanske Hof ere nu tilende og ifølge deraf skulle nu baade Neapel og Siciliens Havne besættes med franske Tropper. Ligeledes skulle Portugals Kyster besættes med franske Tropper og Bonaparte skal ogsaa forlange den portugisiske Flaade til at giøre fælleds Sag med den Franske. Forleden komen engelsk Fregat til Genun, tilligemed en Kutter. Den sendte derpaa en Schaluppe ind i Havnen med Depescher. Da den igien vilde seile bort tvang Genneserne den fra deres Batterier til at blive tilbage. Jmidlertid smuttede den ud om Aftenen og stødte igien til den engelske Fregat.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-06-17
Blandede Efterretninger. Jtalien. Kongen af Etrurien er den 27 Ma ved Døden afgaaet og hans Dronning erklæret til Regentinde Vandene imellem Vexiel og Viareggjo fortroeliges af Søerøvere, der drive Umenneskeligheden saavidt, at de kaste Mandskabet strax i Vandet fra de Skibe, som de bemægtige sig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-06-17
I Turin har Advokat Rossio testamenteret sin hele Formue, omtrent 2 Millioner, til velgiørende Stiftelser.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-06-17
Frankerig. Den i Paris afdøde Marquis Caraccioli levede i de sidste Aaringer af Førstekonsulens, Minister Chaptals og General Junds Gavmildhed. Til dem har han ogsaa anbefalet sin tro Tiener Valentin, der bestandig var omkring ham i hans sygelige Tilstand. Den 3die og Lyniiden ned i en Salpeterbygning i Paris og tændte an, men blev snart stukket igien.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-06-17
Den som Helt og første Grenadeer bekiendte LatourdeAuvergues Hierte, der hidtil har været gjemt i en Bly Vase, er nu med megen Høitidelighed bleven balsammeret paa ny og derpaa lagt i en Sølv=Vase.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-06-17
General Menon lader hver Dag opsnappe Røvere og Vagabonds i Piemont, hvorfra de siden deporteres til Kølonierne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-06-17
Den i Engelland udgivne Statskorrespondense angaaende Underhandlingerne oversættes nu paa Fransk med oplysende Anmærkninger, som Bonaparte selv har skreven for størstedelen med egen Haand.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-06-17
Den af sin Suppe saa bekiendte Grev Rumford har opfunden en Seng, der ialt ikke koster mere end 4 Rd. Man behøver dertil hverken Straasæk eller Madrasser og kan endog til Nød undvære Sengeklæder og Lagen. Om Dagen kan man bruge den som en Stoel eller og som et Skab. Man kan betiene sig af den i Pensionsanstalter, Kaserner, Hospitaler o. s. v.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-06-17
Borger Bertholet har ved chemiske Operationer fundet, et Middel, hvorved man kan give Hør og Hamplet Udseende som om det var Bomuld.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-06-17
Efter Privatbreve fra St. Domingo have Negerne paa ny lagt Capstaden i Aske. Den var nu ellers næsten ganske opbygt igien.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-06-17
Tydskland. I Vien er udkommen en ny Forordning, hvorefter ingen Officeer for Fremmeiden tilstædes Andients hos Keiseren, naar han ikke tilforn har anmeldte sig hos Erkehertug Karl og angivet for ham, hvad hans Andragende er.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-06-17
Der arbeides nu i Rigskancelliet paa Forandringer den skulle passe sig med den nye Rigsforfatning, hvorved iblant andet ogsaa Rommermaanederne skulle forandres.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-06-17
Preussen. De unge Virtusser, Brødrene Piris, have ogsaa ladet sig høre i Warschau og tillige, givet en Koncert til Bedste for de Brandlidte i Posen, hvortil Jndtægten blev 1482 Rd.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-06-17
Ved Fehrbellin havde man forleden et Tordenveir med Hagel af Nødders Størrelse. En Hyrde blev derved dræbe tilligemed sin Hund og 40 Faar.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-06-17
Tyrkiet. Forleden kom en fransk Koureer til Konstantinopel, hvor han blev anholdt af Toldbetienterne og hans Sager gjennemsøgt for at see om der var Jntet, hvoraf der skulde betales Told. De aabnede endog hans Brevtaske, men gav ham den tilbage, da de saae at den ikke indeholdt andet end Breve. Saasnart han derpaa kom til den franske Ambassadeur og fortalte ham denne Tildragelse blev der strax fordret Satissaction af Porten, hvilket og ufortøvet blev bevilget. Uden fransk Forbøn var samtlige Toldbetienter strax bleven hængte; men ved den blev Overbetienten for denne Gang benaadet. Underbetiente. ne bleve arresterede og blive formodentlig sendte paa Gaalererne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-06-17
Rusland. For kort Tid siden blev i Petersborg udøvet følgende Mord. En Russer kom ind til en Frue og solgte hende nogle Kyllinger, hvorpaa han myrdede hende med mange Knivsting. Derefter skar han Struben over paa en Tienestepige som kom ind. Han vilde derpaa give sig ifærd med en anden Pige som kom dertil, men da Den. ne imidlertid løb ud og gjorde Allarm, stak han sig selv i hiel paa Stedet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-06-17
Jndenlandske Efterretninger. Et til Havre ankommen Dansk Skib har været saa strængelig visiteret af de der i Egnen krydsende engelske Fregatter, at endog Kapitainens Støvler bleve undersøgte for at erfare om Skibet ogsaa virkelig indeholdt neutral Eiendom.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-06-17
Den engelske Fregat, der forleden gik igiennem Sundet skal være bestemt til at hiemhente den engelske Gesandt i Petersborg, Admiral Warren, som har faaet Kommanden over en Flaade.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-06-17
De tydske Aviser anføre det Rygte, at de Tropper, den indskibes paa den russiske Flaade, skulle i nødvendigt Tilfælde sættes i Land ved Lybek, for at forebygge Handelens Standsning paa Elben og Weseren. J Hertugdommene, skal Magasinkornet og Fouragen paa Anfordring leveres inden 24 Timer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-06-17
Følgende høie Personer ere benaadede med Elephantor denen: 1, D. D. Prindsen af Würtemberg, Gouverneur i Kiøbenhavn. 2 og 3, Prindserne Emil og Christian af Augustenborg. 4, Prinds Christian af Hessen og 5, H. E. Kammerpræsidenten Grev Christian Reventlow. Dannebrogordenen er uddeelt til følgende Herrer : 1 Kammerherre Sehested Deputeret i Kommerce=Kollegiet. 2, Grev Knuth. Deputeret i Admiralitetet. 3, Grev Schak, Chef for Jægerkorpset i Helsingøer. 4, General. Major Berger, Chef for Husarkorpset. 5, General=Ma for Hesselberg i Norge, 6, Grev Schmettau. 7, Kammerherre og Amtmand Schlanbusch. 8, Kammerherre, Moltke, Stiftamtmand i Ribe. 9, Grev Wedel paa Wedelsborg og 10, Grev Ahlefeldt paa Langeland. Til Kammerherrer ere udnævnte: 1, Kammerjunker, Lerche paa Lerchenborg. 2 Kammerjunker Stampe paa Nysøe. 3, Gesandten Kapitain Kaas i Lissabon. 4. Kammerjunker Normann paa Valløe. 5, Major Normann af Garden til Fods.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-06-17
H. K. H. Kronprindsen afreiste den 15de fra Kiøbenhavn efter at have endt de sædvanlige Maneuvres. Om faa Dage afreiser ligeledes Statsminister Grev Bernstorff tilligemed Sekretairerne Manthey og Sick af det udenlandske Departemment for at begive sig til Louisenlund.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-06-17
Jblant de Forandringer, som ere skeete i Militair=Etaterne, er ogsaa denne, at et Regiment skal forlade Kiøbenhavn for at begive sig til Helsingøer. Valget skulle træffe enten Kongens= eller Norske Livregiment. Sagen blev afgjort ved Lodkastning af begge Regimenters Cheser, og Lodden traf det første. Derimod skal de hidindtil i Helsingøer garnisonerende Jægere afgaae til Nyeborg. Den 2det Jydske Regiment afgaaer til Viborg. Det Siellandske Jnfanterie=Regiment er, som forhen meldt, inkorporeret i Marinekorpset, som nu bestaaer af 16 Kompagnier, og bliver kommanderet af Oberste v. Lemming.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-06-17
J Morgen den 18de afgaaer det her i Odense garniso. nerende Regiment lette Dragoner til Holsteen, og et Hufarregiment fra Sielland ventes igien hertil om nogle Dage.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-06-17
Kasserer Lacoppidan ved Speciesbanken, en almindelig meget agtet Mand døde pludselig den 11te d. M. Ha var endnu samme Dag paa Banken, og medens han saa ved sine Forretninger, faldt han med et fra Stolen. Man brugte strax de fornødne Hielpemidler, men han gav intet Livstegn meere fra sig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-06-17
Søndagen den 12te d. M. holdtes Statsraad paa Frederiksberg, som varede fra Kl. 6 om Eftermiddagen til næste Dags Morgen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-06-17
Mandagen den 13de passerede de i Kiøbenhavn garnisonerende Regimenter tilligemed de indkaldte Nationale Reve for Hs. M. Kongen paa Nørre Fælled. Det almindelig smukke Veir havde lokket en meget stor Mængde Tilskuere derud.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-06-17
Secretair Falde i det danske Cantellie er udnævnt til Justits=Secretair i Hof= og Stadsretten i Assessor Horn Sted, som har erholdt Birkeskrivertienesten i Ballerup.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-06-17
Efter Forlydende er Assessor Auscultans Berner i Højeste Ret og Cancelliesecretair Lassen bleven beskikkede til Assessorer i det Kongelige danske Cancellie.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-06-17
Ved et høitideligt Møde i Frederichs tydske Kirke den 22 f. M. blev uddeelt en Mængde Præmier, til Saadanne som i afvigte, Søndagsskolernes tredie Aar, have udmærket sig ved Flid og Opførsel. Handlingen aabnedes med en Sang af Professor Sander og endtes med SkabningensHallelun, opført af det Kongl. Kapel. I bemeldte 3die Aar ere i Søndagsskolerne underviste i Regning og Skrivning 7 Mestere, 52 Svende, 379 Haandværksdrenge og 10 udenfor Haandværkstanden, ialt 448. Det hele Antal siden deres Oprettelse, er 22 Mestere, 158 Svende, 737 Haandværksdrenge, og 35 andre, ialt 952.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-06-17
Paa Kiøbenhavns Rhed ankom i Løverdags Eftermiddag den engelske Sloop of War Le Sophie, Capitain Rosen hagen, med en Convoi af 20 Skibe fra Hull. bemeldte Sloop seilede i Mandags Morges til Østersøen, for i St. Petersburg at afhente Mandskabet fra de 2de til Rusland solgte Opdagelses Fregatter. J Søndags kom Fregatten Ambuscade med sin Flaade tilbage fra Nordsøen efter udstanden, haard Storm. 2de med Kul til Kiøbenhavn bestemte Skib the Pearl og Pallas ere begge slunne i Nordsøen. Mandskabet af den ene blev bierget, men døde af Hunger paa 2 nær, som halv døde bleve kastede i Land ved Hararch.