JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-04-26
Angaaende den slesvigske Stænderforsamlings Aabning beretter Eckernførder Wochenblatte Følgende: Vi maae foreløbig bemærke, at vi kun bruge Ordet Aabning, i egentlig Betydning, thi Mødet blev holdt for lukkede Dørre. Dette Møde indlededes af en Høitidelighed udenfor Stændersalen. Henimod Kl. 9 forsamlede sig samtlige Medlemmer i Domstolens Sal, og begave sig derpaa i Procession til Domkirken, for at holde Gudstieneste. Efterat Menigheden, under Akkompagnement af Orgelet og Jnstrumenter havde sunget Sangen No. 870 af den slesv. holst. Psalmebog, holdt Gen-Superintendent Callisen en Tale over Cor. 16, V. 15 og 14, Vaager, staaer faste i Troen, værer mandige, værer stærke Alt skee hos Eder i Kiærlighed. Efter endt Gudstieneste begave Stænderfosamlingens Medlemmer sig i Procession til den store Raadhuussal. Denne er større end Stændersalen i Jtzehoe og vilde, naar Forsamlingerne bleve offentlige, let kunne rumme et hundrede Tilhørere flere end hiin. Eftersom Hr. Politiemester v. Eggers paa Forespørgsel har tilkiendegivet øs, at det Rescript, som i forrige Efteraaar udkom imod Trykning af Stænderforhandlingerne udenfor Stændertidenden, endnu gielder i sin hele Strenghed, saa ere vi udaf Stand til at berette Noget og hvad der blev foretaget i det forste Møde, skiøndt allerede Hvermand veed det."¬
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-04-26
J Kieler Correspbl." af 8de de, skrives Følgende: Generalpostdirectionen, der allerede har truffet saamange almeennyttige, for det Offentlige fordeelagtige Indretninger, har paanye i høi Grad erhvervet sig Publikums Tak, idet den for Pakkeposten mellem Kiel, Atona og Hamborg har bestemt en moderat og forandret Afgift for Varer, Gods og Sager, der taxeres efter Vægten, samt for Sølv og Guldmynter eller Barrer. Glædeligt er det, at Generalpostdirektionen saa gierne tager Hensyn til billige Ønsker om forbedrede Indretninger. "Neue Zeitung" af 8de de, meddeler, blandt sine Efterretninger fra London under 5te ds., Følgende: "Paa Børsen her cirkulere nu ogsaa Aktier til den Hamborg-Altona Lybekske Jernbane." Jfølge Morning Chronicle ere de for England bestemte Aktier afsatte til 161 Subscribenter, som næsten alle ere boesatte i London. Af de 7500 for Kontinentet bestemte Aktier ere, ifølge den provisoriske Londonske Kommittee Beslutning, 200 Aktier reserverede indtil Videre, men Resten er, (imod Jndskuddets Betaling med 105 Pd. St. pr. Aktie) med Afviisning af alle videre Subskribtions-Tilbud, bleven fordeelt paa følgende Maade: i Hamborg og Altona 2238 Aktier, i det øvrige Holsteen og Danmark 75, Lybek og sammes Gebeet 2255, altsaa i de Stater, paa hvis Gebeet Jernbanen, efter erholdt Consens hos de resp. Regieringer skal anlægges, 4568 Al tier; i Leipzig 966, i Frankfurt a. M. 200, i Mecklenburg 72, i Augsburg 30, altsaa i det øvrige Tydskland tilsammen 1258 Aktier; i St. Petersborg, til 92 Subscribenter, 1320; i Dorpat, til 30 Subscribenter, 154, i Rusland tilsammen 1474 Aktier. Af Kontinental=Aktier ere altsaa uddeelte 7300 Ak (Kbhvnsp.) tier. Som man erfarer, beløber den Sum, for hvilken Næsbyholm og Bavelse Godser, ifølge Kongl. Approbation, ere blevne solgte, sig til 540,000 Rbd. Kongl. Obligationer og 60,000 Rbd. contant.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-04-26
J Aaret 1835 ere i Aalborg Stift ægteviede 798 Par, fødte af Mandkiønnet 2182, Qvindekiønnet, 2028, tilsammen 4210, hvoriblandt 499 Uægte, 14. Dødfødte og 72 Tvillinge=Par; døde af Mandkiønnet 1247, Qvindekiønnet 1211, tilsammen 2458, af hvilke 27 Selvmordere, 17 druknede af Vaade og 15 omkomne ved andre ulykkelige Hændelser, altsaa 1752 flere fødte end døde.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-04-26
Kiøbenhavns Torvepriser den 22de April. Rug Td. . . . 3 Rbd. 3 Mk. - s. a 4 Rbd. - Mk. - s. Hvede, Td. . . 4 Rbd. 1 Mk. 8 s. a 4 Rbd. 3 Mk. 8 s. Byg 221., Td. 3 Rbd. - Mk. - s. a 3 Rbd. 1 Mk. 4 s. Byg, 6., Td. 3 Rbd. - Mk. - s. a 3 Rbd. 1 Mk. - s. Havre, Td. . . 2 Rbd. 1 Mk. 12 s. a 2 Rbd. 3 Mk. 4 s. Ærter, Td. . . 4 Rbd. - Mk. - s. a 4 Rbd. 3 Mk. 8 s. Flesk, røget, Lp. 1 Rbd. 5 Mk. 8 s. a 2 Rbd. - Mk. 8 s. Flesk, grøns, Lp. 1 Rbd. 5 Mk. 4 s. a 1 Rbd. 1 Mk. 12 s. Smør, Pd. . . - Rbd. 1 Mk. 5 s. 4. - Rbd. 1 Mk. 7 s. Æg, Snesen. - Rbd. 1 Mk. 4 s. a - Rbd. 1 Mk. 6 s. Giær, Pd. . . . - Rbd. - Mk. 10 s. A. - Rbd. - Mk. 12 s. Siell. Smør, Fd. 11 Rbd. - Mk. - s. a 13 Rbd. - Mk. - s.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-04-26
Kiøbenhavns Børs-Cours den 22de April 1836. Hamb. 2 M. - a vista 203 ½, 3 pCt. engelske Laan ved Wil Spec. 202. (d. 22 April 1835, som & Comp. 75 á - Norske Laan til 4 pCt. Bco. (afsluttet den 21. Juni 1834). Disconto 4 pCt. Spec. solgtes til 12 Mk. 1 1/2 s. 101 a 101 1/2. Dito dito i r. S. 101 ½ á -(i Fior 12 Mk. 7 1/2 s. Kgl. Obl. uden Renter i Bco. Dito dito til 4 pCt. 100 1/2 a 101. Nye dito dito i r. S. til 4 Dito uden Renter i Sedl. 89 1/2 pCt. 101 a 101 1/2 4 90 (i Fior 93 1/2 a 94.) 4 pCt. svenske HyppothekkasseNationbk=Obl. (af Laanet d. 2. Obl. Bco. 91 1/2 a 32. Febr. 1820) i r. S. 102 a 102 1/2 4 pCt. uopsigelige norske Rigs Dito i Sdl. 103 a 103 1/2 Rbd., bank=Obl. lydende paa norske Norske Speciesedler 181 a 181 1/2 Species. 4 pCt. Rigsbank=Obl., Renten. (i Fior 179 1/2 a 180). pr. 6te Januar, 102 a 102 1/2 Svenske Sedler 48 1/4 a 48 1/2 s. pr. Rbd. rede Sølv. 1 Rdlr. Rigsgield.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-04-26
AVERTISSEMENTS. Onsdagen den 27de April førstkommende, om Formiddagen Kl. 9, vorder i Antvorskov Hovedparcels Vaaningshuus ved offentlig Auction bortsolgt endeel Effecter, bestaaende af Birketræes, Elmetræes og andre Meubler af forskiellig Slags, hvoriblandt et Elmetræes Chatol, en Birketræes Divan, Stole m. v. Senge og Sengklæder, Gangklæder og Linned, Porcellain og Kiøkkentøi, endeel Avlingsredskaber, Vogne samt endeel Kreature af Heste, Køer og Faar, samt nogle Kornvare m.v. Kreaturene bortsælges benævnte Auctionsdag i Middagsstunden; hvilket herved bekiendtgiøres. Slagelse den 16de April 1836. Birch.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-04-26
Onsdagen den 4de Mai d. A., Formiddag Kl. 10, bliver, efter Vedkommendes Begiæring, i den saakaldte MariendalsMølle ved Slagelse afholdt offentlig Auction over circa 100 Tdr. toradet Byg, tienlig til Saaesæd, 50 Tdr. Rug, 50 Lpd. røget Flesk, et Partie Kartofler, 10 Tdr. Malt, et Partie saltet Kiød, 10 Stkr. Qvæg, et Par Arbeidsheste, 10 Stkr. Sviin samt en Arbeidsvogn. Hvilket herved bekiendtgiøres, ligesom ogsaa, at vederhæftige Kiøbere gives Kredit til Mikkelsdag d. A. Sylow. Slagelse den 10de April 1836.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-04-26
Hovedgaarden Sorøe store Ladegaard, som en beliggende i Nærheden af Landeveien imellem Sorøe og Ringsted, og som, til et Hartkorn af 51 Tdr. 3 Skpr. 1 Fdkr. frie Hovedgaards-Taxt, har et Areal at circa 196 Tönder Land fortrinlig gode Jorder, der befinde sig i hensigtssvarende Drivt, vil i Löbet af denne Sommer, og muelig i Begyndelsen af Juni Maaned, blive opbuden til Bortforpagtning paa 12 Aar, at tiltræde enten den 30te Juni dette Aar, eller den 1ste Mai 1837, hvilket herved foreløbig bekiendtgjøres. Sorøe, den 21de April 1836. Povelsen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-04-26
Torsdagen den 28de April førstkommende, Formiddag Kl. 9, lader Møller Møller i Holme Mølle bortsælge ved offentlig Auction endeel Løsøre, bestaaende af forskiellige Meubler, Sengklæder, Kobber-, Messing- og Jerntøi, samt endeel Kreature, saasom: Heste, Køer, Faar og Sviin, endeel Avlsredskaber, Vogne, samt endeel tørt ophugget Træe til Møllebrug, saa og nogle formalede Sædevare. Alt efter de ved Auctionen bekiendtgiørende Conditioner, hvoriblandt: at vederhæftige Kiøbere gives Credit til Mikkelsdag d. A. Qvistgaard. Restved den 16de April 1836. Mandagen den 2den Mai afholdes offentlig Auction over: 1. Endeel Naaletræ-Tømmer og Rafter i Grydebierg ved Sorøe, hvortil Mødet er bestemt i bemeldte Skov Kl. 10 om Formiddagen. Fremdeles opraabes til Bortsalg ved bemeldte Auction Kl. 1 om Eftermiddagen paa Sorøe Tingsted: 40 a 50 Favne beskadiget Favnebrænde og Knippel brænde, samt endeel Top-Udhugst og Ellebrændsel paa Skovningsstederne i Academiets 1ste Skovdistrikt. Omtrent 50 Favne tørt Favnebrænde i Gyrstinge Store- og Lille Bøgeskov under 2det Distrikt. Barken paa 60 a 20 Egetræer paa Roden i Sønder skoven, Alstedskov, Topshøi Skovvang paa 1ste, og i Oreboskov paa 3die Distrikt. Sarauw.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-04-26
Undertegnede er fra Hr. Bundtmager Michelsen, i Aarhuus bleven forsynet med et betydeligt Partie moderne Sommerkaasketter, der udsælges til meget billige Priser. Slagelse den 22de April 1836. A. Wulff.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-04-26
Hos Undertegnede er arriveret et Partie meget smukke moderne Sirtzer, moderne Silke= og Flortørklæder, Florbaand, nye Veste Piqueer, tilligemed flere nye moderne Vare, som sælges til de billigste Priser. Bachmann & Gottlieb.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-04-26
En god og forsvarlig Wienervogn anvises tilkiøbs for billig Priis af Avis=Expeditionen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-04-26
En konfirmeret og velopdragen Dreng, som ønsker at lære Skrædderprofessionen; kan strax blive antaget i Skrædderlære hos Skræddermester J. C. Hansen i Skielskiør. Tirsdagen den 3die Mai førstkommende, om Formiddagen Kl. 11, holder Kommitteen for Holbeks Amts occonomiske Selskabs Sparekasse sin Forsamling paa Svinninge Giæstgiversted, hvor Jndskud modtages. Alle Slags gammelt samt Affald af Smede-Jern betales med 5 1/2 Rbdlr. Skippundet i Kiøbenhavn i store Torvegade No. 376 af Avernak.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-04-26
Et Partie graae og hvide hiemmestrikkede Bomuldstrømper, af forskiellige Størrelser, anvises tilkiøbs fra Bogtrykkeriet, hvor Bestillinger paa samme tillige modtages.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-04-26
Dampskibet Frederik den Siette fortsætter dets ugentlig regelmæssige Fart, og afgaare: fra Kiøbenhavn til Traveminde, hver Mandageftermiddag Kl. 3, fra Travemunde til Kiøbenhavn, hver Tirsdageftermiddag Kl. 6, fra Kiøbenhavn til Kiel hver Fredagmorgen Kl. 8, og fra Kiel til Kiøbenhavn hver Løverdagsaften Kl. 7.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-04-26
Paa Kieler=Touren anløber Dampskibet Møen og Falster og indtræffer sædvanligen, paa Udreisen til Kiel, hver Fredageftermiddag Kl. 4-6 i Farvandet mellem Gaabense og Vordingborg, og paa Hiemreisen til Kiøbenhavn i samme Farvand hver Søndagmorgen ganske tidligt.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-04-26
Damppaketfartens Komptoir i Kiøbenhavn, Kronprindsesse gade 395, den 12te April 1836.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-04-26
Hos Kiøbmand P. Fischer er indsat et lidet Partie af den saakaldte nogne Havre til Salg for 2 Mk. pr. Pd.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-04-26
En Avlsgaard, som staaer for omtrent 15 Tdr. 4 Skpr. Hartkorn, størstedelen frie Hovedgaardstaxt, og har et Areal af circa 224 Tdr. Land geometrisk Maal, hvoraf 55 Tønder Land er bevoxet med Skov, med dertil hørende hollandske Veirmølle, Hestemølle og Stampeværk, samt tilliggende 6 Huse, er underhaanden at faae tilkiøbs. Nærmere Underretning meddeles i Kiøbenhavn St. Anna Plads No. 114 og af Forvalter Hagen paa Frederikslund pr. Sorøe.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-04-26
Boepælsforandring. Undertegnede er flyttet fra Slotsgaden til Gammeltorv lige for Postgaarden. Slagelse den 19de April 1836. Kjølstrup, Guld-og Sølvarbeider. 300 Rbd. rede Sølv, af Løve Herreds Umyndiges Midler, kunne strax erholdes til Laans imod anordningsmæssig Sikkerhed, naar man derom henvender sig til undertegnede Herredsfoged. Løve Herredskontoir paa Friehedslund pr. Slagelse den 16de April 1836. Manthey.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-04-26
En halvaars gammel Tæve af Skovstoverracen, bruunbroget blisset, lydende Navnet Fløite, er imellem den 3die og 6te April bortløben fra Lyngbyegaard. For denne Tæves Tilveiebringelse loves en Douceur naar man melder sig hos Eieren af Lyngbyegaard pr. Slaaelse.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-04-26
Den Leilighed, paa Smedegade, som for nærværende Tid beboes af Guldsmedmester Rasmussen, bliver til førstkommende Michaelis Flyttetid at erholde til Leie, naar man derom henvender sig til Farver Hoffmann i Slagelse. Undertegnede er flyttet fra Hr. Kiøbmand H. Jørgensens Gaard til Nye=Torv Nr. 47. Slagelse den 25de April 1836. J. C. Nørlund, Uhrmager.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-04-26
Hos Undertegnede er en Brædde-Vogn med 2de lakerede Sæder at faae til Kiøbs. Slagelse den 23de April 1836. H. Rasmussen. Til 2de nye jernbeslagne Markeds-Kister, en Deel tomme Ankere og et Partie Porterflasker ønskes en Kiøber; sammesteds ønskes tilkiøbs 7 a 8 Kalkuner, Avis=Expeditionen anviser. At jeg Undertegnede er flyttet fra Lovegade til Hr. Kammerraad Gruners Gaard paa Rosengade, tager jeg mig den Friehed at bekiendtgjøre for mine ærede Kunder og de ærede Herrer som for Eftertiden ville unde mig deres Arbeide. Slagelse den 23de April 1836. H. Rasmussen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-04-30
2de Aarg. Hel No. 35. eller: Nage 212.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-04-30
Slagelse Ageblad. Redigeret af Pastor, Ridder Bastholm. Trykt og forlagt af Peter Magnus Løverdagen den 30. April 1836. Med Kongelig allernaadigst Tilladelse, at forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdømmene. De la Democratie en Ameriqve par Alexis de Tocqueville Avocat a la Cour royale de Paris. 2 Vol. 381. og 447 p., 8. Paris 1835. At lære at kiende hvorledes den demokratiske Statsforfatning er beskaffen i de forenede nordamerikanske Stater er overmaade interessant og lærerigt i en Tidsalder, hvor saamange Frieheds- og Ligheds-Jdeer røre sig; hvori Jnteressen for frie Statsforfatninger har bemægtiget si saamange Menneskers Jndbildningskraft; hvori Anarchiet giver sig det ædle Navn af Liberal, og titulerer det konservative Princip, som raader til Moderation i Menneskelivets Udvikling til en friere Forfatning, og fraarader at bringe Almuen i Bevægelse, og som bevarer Troeskab mod Kongen som mod Gud, det vædle Navn: Servil Det er vigtigt at faae at vide hvorledes det har sig med Frieheden i Friehedens rette Hiem og dens egentlige Sæde, og at tage i Betænkning hvorledes den nyemodens Kiole kan passe til de gamle Kroppe. Udtoget af dette Værk, ligesom Bedømmelsen over det, er taget af de gettingske lærde Tidender. Det skal blive ledsaget af nogle Anmærkninger.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-04-30
Forfatteren til denne Bog hører til de fortrinligste franske Skribenter om Politik, som Constant Guizot og Thiers; han har endnu bedre fattet de philosophiske Jdeer, som ligge til Grund for Formerne i det borgerlige Selskab, end Constant, i hvor fortreffeligt end denne bedømmer dem, og han overgaaer de to andre udmærkede Skribenter i at observere sin Nations Fornødenheder. Han er der for endnu mere lærerig for de Franske, og selv for Andre giør hans Værk i visse Henseender en Epoche for hele Historien af de politiske Videnskaber. (En saadan Anbefaling skiærper Opmærksomheden.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-04-30
De franske Deputeredes Kammer begik en stor Bommert ved Striden imellem Frankerige og Nordamerika, som kostede Staten uhyre Pengesummer; ofte leder en eneste lastværdig men talentfuld Taler, som Mirabeau, en heel Folkeforsamling, ofte afgiøres de vigtigste Anliggender ved en tilfældig Overvægt af nogle faa Stemmer, saa der finder ikke mindre Usikkerhed Sted ved Folkeregieringernes Gavnlighed end ved de absolute Regieringer, ved hvilke det kommer an paa hvilke Regenter der komme til at herske, en Trajan eller Nero. J de absolut Stater lide ofte Folket af Despotie eller Adelstryk i de frie Stater trykke og plage Folkepartierne hinanden, og Jndvaanerne leve i en evig Strid og Spektakel. J de absolut Stater kunne ofte de Mægtige mele deres Kage paa Folkets Bekostning; i Friestaterne giøre Magthaverne det og de Lastværdige trænge sig frem til at komme i Besiddelse af Magten for at kunne berige sig)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-04-30
Hr. von Tocqveville havde i Amerika fundet Demokratiet realiseret, saavidt den menneskelige Natur kunde tillade det; han havde fundet Jndvaanerne tilfredse dermed, og giorde sig selv det Spørgsmaal: var det godt om dette Exempel blev efterlignet i Frankerige, For at besvare dette Spørgsmaal foretog han en nye Reise til Amerika, han opholdt sig der et Par Aar, opklarede sig om denne Gienstand ved egen Jagttagelse og ved at tale med indsigtsfulde Borgere i hine Stater. Resultatet af sine Undersøgelser har han meddeelt i anførte Værk. Han gaaer derved ud fra den Hovedsynspunkt, at den demokratiske Forfatning i Nordamerika er fremgaaet af ganske smaae demokratiske Borgersamfund ved de første Jndvandringer dertil, saa at Beboerne have efterhaanden dannet sig for en saadan Statsforfatning; i Frankerige har man derimod omstyrtet den gamle Statsforfatning, uden dog at kunne have afskaffet alle de gamle borgerlige Jndretninger og Forhold; at indføre en demokratisk Forfatning i Frankerige (og i enhver gammel europæisk Stat) støder paa mangfoldige Hindringer, og Folket er desuden ikke vant og skikket til at finde sig i og at omgaaes med de demokratiske Former (derfor erden sande Liberale tillige konservativ, da han erkiender at meget maae bevares og skaanes, mange Menneskers Rettigheder ligesom Følelser og Sæder; imedens den anarkiske, bedaaret af sine Chimærer, eller ledet af urene Hensigter, lægger an paa at omstyrte Alt. Den sande Liberale er besiælet af det engelske Reforms Ministeriums Grundsætninger; han søger at rette Feilene, at indføre Forbedringer, men ved langsomme og sindige Udviklinger og i Overeensstemmelse med de bestaaende Forhold.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-04-30
Enhver retskaffen Mand vogter sig for at udbrede Misnøie mod Statens Regiering, og for at oprøre Folket og vække umodne og uopfyldelige Ønsker hos det; dette er især en Journalists hellige Pligt, som daglig taler til Folket; der hviler et stort Ansvar paa hans Samvittighed og et svært Regnskab for hans evige Dommer, naar han handler imod disse Grundsætninger og han faaer desuden tilsidst alle retskafne Folk imod sig.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-04-30
Recensenten i de gottingske lærde Tidender siger: at Hr. v. Tocqveville besidder den fuldkomneste Kundskab om alle nordamerikanske Jndretninger og Forhold, men han er ingen blind Beundrer af dem, han skildrer dem i hele deres mærkværdige Sammenhæng; han veed at sætte Priis paa det Gode, men skiuler heller ikke det Skadelige, og sætter de Farer, som ligge skiulte deri, i det klareste Lys. Han skildrer Tilstanden i Nordamerika saaledes: J de nordamerikanske Republiker har enhver Borger uafladelig sin egen Jnteresse for Øie, men ogsaa tillige den almindelige eller den offentlige (dette er nu aldeles rigtigt; thi dette er just den almindelige Bestemmelse, som Skaberen har anviist for det hele jordiske Liv. Folket besørger enten sine Anliggender selv eller ved Medborgere som vælges dertil. Saaledes gives i Staten Massachusets 19 Hovedforretninger i enhver Kommune, hvortil et Medlem vælges paa en kort Tid, den som vælges kan ikke afslaae Valget. Den almindelige Bestyrelse af de offentlige Anliggender i en Kommune er betroet nogle faa Medlemmer, som kaldes Selectmen i Nye England, Superrevisors i Nyeyork, Trustees i Ohio- og Sogne=Sheriffs i Louisiana. Af disse gives i Massachusets i en stor Kommune 9 og i de mindre 3, de vælges alle paa et Aar og ere alle forpligtede til at sammenkalde en Kommune-Forsamling saasnart ti Medlemmer forlange det. Til de Eedsvornes Ret i kriminelle og civile Sager vælges af et langt større Antal Mænd end i England. Ved enhver nok saa ringe Anledning finde vilkaarlige Forsamlinger Sted. Saaledes blive Statens Borgere næsten hver Dag opfordrede til Forhandlinger. Folkets Andeel i de offentlige Forretninger er langt større i Amerika end i England. I Amerika faaer enhver Betaling for hans Andeel i de offentlige Forretninger (som er aldeles rigtigt; thi kun for det som betales kan derfra Statens Side giøres Fordring og drages til Ansvar), men kun en ubetydelig. Kun Dommer-Embeder, da der udkræves Kundskaber til dem, gives bort paa Livstid. Alle andre offentlige Forretninger besørges saa af den og saa af hiin alle interessere sig for dem og ville vide Beskeed med Alt; en stor Bevægeligheds- og Dristigheds Aand er udbredet overalt. – De Edsvornes Ret bidrager især i Amerika til at uddanne den demokratiske Tænkemaade; da enhver Borger kan blive valgt til Medlem af denne Ret, saa leder det til at alle Amerikanere give sig meget af med at faae at vide hvad andre Mennesker foretage sig.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-04-30
Den nordamerikanske Union bestaaer af et bestandigt tilvoxende Antal af Stater. Unionen var nødvendig for den indvortes Fred imellem Staterne og for deres fælles Uafhængighed mod Udlandet. Med en beundringsværdig Konst er der sørget for at Contralregieringen ikke skal komme i Kollision med de enkelte Staters Regiering, men de specielle og den almindelige Authoritet handle hver for sig uden at gaae hinanden i Veien. Misforstaaelserne hæves ved Unionsdommere for hele Unionen og Specialdommere for enhver enkelt Stad, som ved Anvendelsen af en Lov skulle paakiende om den indeholder noget, som strider mod Konstitutionen; en saadan Kiendelse bliver altid efterfulgt. Jmidlertid giorte dog Staten, Sydkarolina et Forsøg paa at opløse Unionen ved Striden om Negerslaveriet, et Forsøg som blev kaldet Nullification. Forskiellen paa den nationale politiske Stemning i Frankerige og Nordamerika, bestaaer at de Franskes Forlangende er Friehed (den Ret kunat være underkastet Lovene, og Lighed (Adgang forAlle til alleslags Fortrin i Borgersamfundet), endskiøndt der ofte har været disputeret og Betydningen af disse Ord. De Franske have viist at de imellem kunne have opgivet Frieheden; men Ligheden har man siden Revolutionen aldrig vovet at angribe. Hos Amerikanerne, som ere et Folk der er opvoxet med Ligheden, ere Friehed og Uafhængighed, Løsnings Ordene; Uafhængighed af andre udenlandske Magter; de enkelte Staters Uafhængighed og den personlige Uafhængighed.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-04-30
Denne Skildring af den nordamerikanske Statsforfatning kan let blive til et Jdeal, og Lafayette og andre Franske, som havde fægtet for Nordamerikas Uafhængighed, betragtede den ogsaa som et Jdealaf Fuldkommenhed og sværmede derfor. (Jeg er, sagde Lafayette en Dag til Ludvig Philip, misfornøiet med Deres hele Regiering, saavel med Hensyn til de indenlandske som til de udenlandske Forhold. Han forlangte og han ventede af Ludvig Philip, at han skulde aldeles have opgivet det konservative Princip, afskaffet alle Frankerigs gamle Forhold, omdannet dette Land paa nordamerikansk Fecon, understøttet alle demokratiske Giæringer i andre Lande og forberedet hele Europas Omdannelse paa samme Maade. Ludvig Philip valgte derimod en anden Fremgangsmaade, en saadan som kunde sømme sig for den erfarne og vise Mand. Han regierede Frankerige og forvaltede det konstitutionelle System i Overeensstemmelse med Frankeriges Tilstand og i europæisk Aand. Frankerige og Europa ere ham overmaade meget skyldige.) (Fortsættes.)