JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-04-10
Departementet de l'Aisne har opført Triumphbuer, og ladet et meget skjønt Locale sætte i Beredskab paa det Sted, der var bestemt til begge Majestæternes Sammenkomst. - J Gaar Middags, da Keiseren spadserede i Slotsparken, modtog han et Brev fra Keiserinden med den Efterretning, at hun om Morgenen vilde afreise fra Vitty til Soissons. H. M. satte sig strax med Kongen af Neapel i en Calesche, og afreiste incognito og uden Følge. - Keiseren havde allerede tilbagelagt 15 Lieus, da han mødte Keiserindens Tog. Han nærmede sig H. M. Vogn uden at kjendes; men Staldmesteren, der ikke i Forveien var bleven underrettet om hans Hensigt, aabnede Karetvinduet, i det han raabte: Keiseren, Nu kunde Keiseren ikke længere vedblive sit Jncognito og steg i Vognen, hvori Keiserinden og Dronningen af Neapel sad. - Da man endnu temmelig tidlig ankom til Soisons, lod Keiseren fortsætte Reisen til Compiegne. - Kort efter at Keiseren var afgaaet herfra udbredte det Rygte sig, at Keiserinden maaskee endnu samme Aften vilde indtræffe der. Strax bleve alle Forberedelser føiede; Jlluminationerne bleve foranstaltede, Triumph buerne forsynede med deres Prydelser og alle Jndbyggerne droge skareviis H. M. i Mode eller til Galleriet i Slottet, som man havde tilladt dem Adgang til. – Kl. 9 bebuddede Canonernes Torden H. M. Ankomst, og man saae Toget ved Fakkelskin, drage igjennem Alleerne. - Prindserne og Prindsesserne af den Keis. Familie, som ventede H. M., da hun steg ud af Vognen, bleve af Keiseren Keiserinden forestillede, der, ledsaget af sit hele Hof, førtes ind i sit Værelse. Landets forskjellige Authoriteter vare forsamlede paa Galleriet, hvor en Groupe unge Piger overrakte Keiserinden Blomster og gjorde deres Opvartning. - J Dag, Kl. 1, have de af Keiserindens Huusbetjenter og Damer, der ikke have ledsaget hende paa hendes Tog, havt den Ære, at forestilles hende, og aflægge hende Eden. - De to General-Oberster for Garden og Kronens Storofficerer ere ligeledes blevne hende forestillede. – Efter at Eden var aflagt, forestilledes Hendes Maj. Hertugerne af Cadore og Bessano, Minister Statssecret. Hert. af Konegliano, Rigsmarchal, Storofficerernes og Garde-Gener. Obersternes Gemalinder, alle Damer og alle høie Embedsmænd, der vare udnævnte til Reisen til Compiegne. - Om Aftenen var Concert i den store Salon, og hele Staden var paa ny illumineret.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-04-10
Det hedder nu, at Civilformælingen vil finde Sted d. 1 April og den religiøse d. 2den. Følgende Madvarer fordeles ved Lodtrækning i Paris"'s, 12 Arrondissements: 4800 Posteier, 1200 Tunger, 3000 Pølser, 240 Kalkuner, 360 Capuner, 360 Høns, 100 Skinker, 1000 Lammefjerdinger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-04-10
Keiserinden af Frankrige bærer paa Vielsesdagen en Klædning af det fineste Musselin, som besættes ganske med ægte Perler. Hendes Slør, saavelsom Skoene besættes ligeledes med kostbare Perler. Paa Sløret findes 4 Qvaster, prydede med store Perler. Overvedet vil hendes hele Pynt paa den Dag være af Perler. - Den anden Dag tager hun en blaa Klædning paa, ganske besat med Bier. Biernes Krop skal være af couleurte Diamanter og andre ægte Ædelstene; dertil skal hun have et lidet Corset paa, der er ganske bedækket med Brillanter, og paa Armene ligeledes Festons af Diamanter. - Hendes Værelser, Senge, og alt hvad der omgiver hende, skal udzires med den beundrigsværdigste Pragt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-04-10
I Paris fandt man nyligen en forhenværende Kjøbmand, efter andres Sigende, en Vexelagents Søn, i Vivienne Gaden liggende qvalt i en ny Champagner Kurv, ikke langt fra en Skomager Boutique. At han ikke er bleven myrdet af Tyve, men, som man siger, af Folk, der havde været i Strid med ham, synes at fremlyse deraf, at man fandt hans Penge og hans Gulduhr hos ham.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-04-10
London d. 15 Martii. Den Østerrigske Regjering har officiel communiceret den Engelske Erkehertuginde Lovises Formæling med den Franske Keiser. - Fra Jndien er indløben den bedrøvelige Efterretning, at 55 Piratbarke have angreben Compagnieskibet Minerva og taget det ved Entring; hele Equipagen er bleven nedsablet, paa 3 Passagerer, der have lovet at blive Muselmænd, og nogle Fruentimmer nær. Skibet er bragt til en liden Havn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-04-10
Regjeringen i Algier har erklæret Bayen i Tunis Krig og forbudet alle sine Skibe og Undersaattere, under Livsstraf, at begive sig til det sidste Rige.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-04-10
Den 27 Febr. holdt Kong Joseph sit Jndtog i Arcos.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-04-10
Madrid, d. 6 Martii. Medens man føier de frygteligste Anstalter mod Cadix, er Kongen reist fra Puerto Santa Maria til Mallaga, hvorfra Hs. Maj. ogsaa vil besøge Grenada, Jaen og Sevilla. - Man forsikkrer bestemt, at Biscaia og Navarra ville blive forenede med Frankrige.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-04-10
Warschau d. 19 Martii. Kongen har belønnet Førsten Poniatowsky for hans i sidste Feldttog udviste Heltedaad med 1 Mill. 50,000 Polske Gylden i Nationalgodser i Nygallizien.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-04-10
Stockholm d. 20 Martii. J forrige Aar passerede 3089 Fartøier med en Mængde Varer, Trolhættecanalen, af hvilke Sluseafgivterne vare 26,830 Rdlr. 29 s. Banco. J intet Aar har Skibenes Tal eller Jndtægten været saa stor. Til brugbar Salt-Sodes Opsøgelse i Riget selv og Forsøg med Saltberedelsen af indenlandske Salt vande have Stænderne bevilget 120,000 Rdlr. Banco.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-04-10
Videnskabelige og Konstefterretninger. Regjeringsraad Berg og Assessor Zitowitsch, der i Sommer besøgte de Tunkinkiske Mineralkilder, opdagede ved sammes Kilde og Biergets vestlige Brink, som indsluttes af en viid Dal, omtrent 25 Verster fra den Tunkinkiske Fæstning, Ruinerne af en meget gammel Bygning. Lieutenant Tichertow blev det overdraget, nøiere at undersøge og beskrive samme. Han begyndte at udføre denne befaling i November Maaned, da Sneen allerede bedækkede hele Overfladen af hine Ruiner, der desuden ere saa meget forfaldne, at mange af samme om Sommeren, naar de ere ganske begroede, ikke ere tilsyne, og man bliver da kun Spidsen af den høieste Muur vaer. Jmidlertid forsikkrer han, at efter disse Ruiners Rummelighed, mange af Murenes Regelmæssighed, og de dertil brugte Materialier at dømme, ere samme Levningerne af en meget gammel Stad eller Fæstning, om hvilken der iøvrigt hverken gives nogen skriftlig eller mundtlig Tradition. De i denne Egn nomadiserende Buræter kunne aldeles ikke give nogen Oplysning om disse Ruiner. Man kalder dem Mongol-Schubet d. c. Mongolsk Fæstning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-04-10
Dr. Walcker i Giessen udgiver en fuldstændig Oversættelse af vor berømte Landsmand Zoegas Bassi Rillevi. Originalen, som er udkommen hos Perane i Rom, bestaar af 16 Hefter, hvoraf hvert koster 2 Fl., og ialt af 96 Kobbere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-04-10
Det engenianske Museum i Mailand er blevet 832 Øre. at beriget med 8 ny Stykker, der ved Gravning ere fundne i Aquileia. Deriblandt findes to Marmor Brystbilleder, der især udmærke sig ved Gevandter nes Skjønhed; en Marmorstatne uden Hoved; en Arm med Armbaand, holdende et Jnstrument i Haanden, som man betiente sig af ved Offringen v. s. v. Allerede i forrige Aar, da Senator Lucian. Bonaparte, hvis skjønne Villa, ved Frascati, Ruffinella kaldet, grændser til den Høi, hvor fordum Tuskulanum laae, lod grave en dyb Grøft omkring den øvre Deel af sin Eiendom, fandtes adskillige gamle Redskaber, Vaaben og en Mængde Dødningehoveder, som i den tørre vulcaniske Bund havde holdt sig usædvanlig godt. J Aar vare Arbeiderne saa heldige, at finde Skroget af en Statue, og ved at grave videre Armene og Hovedet. Den latinske Underskrift nævner en Consuls Nadn. Lucian Bonaparte skienkede enhver af Arbeidsfolkene, hvis Tal var 50, en Skudo. Siden har man fundet en anden Statue, forestillende en Matrone.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-04-10
J allgemeine Literatur=Beitung recenseres: Der Karfunkel oder Klingelalmanach. Ein Taschenbuch für vollendete Romantiker und angehende Mystiker. Auf das Jahr der Gade, 1810. Herausgegeben von Jens Baggesen. Rec. kalder Skriftet en Commet blandt Lommebøgerne, der paa sin excentriske Bane trækker en høitprunkende Hale af de meest tindrende Enderimsonetter efter sig, af en Farvepragt, der langt overstraaler enhver Sol og Regnbue. Digterne, som fremtræde her ind slørede som ægte og sande Jsispræster, bebude her deres Jndvielse i snart mystiske, snart symboliske Bevægelser, hvori de, vakte af Begeistringens Tarantelstik, dreie sig indenfor den forunderlige poetiske Zodigk. Liig Pythia bølger en hellig Taage i phantastiske Billeder sig omkring de Guddommelig betagne, deres Aande dufter Melodier, som ætherisk forvandles til Legemer, men det profane Øre fornemmer kun brægende Toner, medens Epoptens Gemyt føler den ganske skjulte Harmonie og seer det høiere Livs Betydning udviklet deri. - Denne Recension, som i Grunden ikke giver os nogen rigtig Jdee om Bogen, den første Fordring man kan og bør gjøre af en sand Critik, er uden Tvivl skreven af Jean Paul.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-04-10
Den bekjendte G. Hassel har udgivet et interessant Skrift, under Titel af: Allgemeines europaisches Staats, und Addres-Handbuch für das Jahr 1809. J samme findes en Oversigt over de europæiske Staters Statsforvaltning, øst af de bedste og nyeste Kilder. Hollands Statsgield er efter samme stegen til en uhyre Høide. J Aaret 1807 var den 1, 162,827,552. Gl., som krævede 34,844,987 Gl. i Renter. Gielden forholdt sig til Statsindtægterne som 33 til 1; i Engelland, var Forholdet dog kun som 21 til 1. Næsten Halvdelen af denne Gield er gjort siden Aaret 1795, thi for den Tid var den kun omtrent 650 Mill. Forf. anmærker herved den Synderlighed, at netop de to meest handlende Nationer ere beladte med en større Gield end nogen Stat i Verden. Kongeriget Jtaliens Statsindtægter anslaaes, efter de 3 pavelige Provindsers Erhvervelse, til 122 Mill. Lire (36,220,275 Mill. Gl.), Statsgielden til mere end 300 Mill. Lire, Landmagten til 30,000 Mand. De 24 Departementer med Dalmatien o. s. v. indbefatte paa 1799 Qvadratmile 6,656,684 Siele. Kirkestaten anføres her for sidste Gang og anslaaes til 310 Qvadratmile med 620,000 Mennesker og 3 Mill. Gl. Jndkomster. - Forf. anslaaer Europa til 9925 Qvadratmile og 9,822,000 Jndv., Asien til 24,262 Qvadratmile og 11,000,000 Jndv., Africa til 8795. Qvadratmile og 3 1/2 Mill. Jndv. Men heri indbefattes alle de af Russerne besatte Provindser saavelsom Servien.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-04-10
Hans Majestæt Kongen har ved allerhøieste Resolution af Ste f. M. allernaadigst tilladt, at dette Blad maa forsendes i Danmark og Hertugdømmene for en modereret Porto, og det kan, paa Grund heraf og i Følge General-Postdirectionens Bekjendtgjørelse i de offentlige Tidender fra April Maaned af bestilles paa alle Postcontoirer i Danmark og Hertugdommene for 5 Rdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-04-10
Dansk Cour. Aargangen. - Her i Staden tilbringes Bladet Subskribenterne to Gange ugentlig, imod Betaling af 1 Rdlr. qvartaliter. Subskriptionen modtages hos Bogtrykker Höeckes Enke, i store Helliggeiststrædet No. 144.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-04-10
Kjøbenhavn, trykt hos P. H. Höeckes Enke
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-04-14
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. nos Ros MactaSyvende Aargang. No. 54. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin. Loverdagen den 14 April, 1810.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-04-14
Nogle Bemærkninger i Anledning af Recensionen i lærde Efterretninger No. 9, S. 131. (Sluttet.) Verpaa gaaer Forfatteren over til Formen; det vil sige Formen i indskrænket Forstand; thi Fremstillelsen hører dog vist nok ogsaa til Formen; om denne har jeg forhen talt. Hr. Recens. paastaaer, at Fortellingen mangler Præcision og Correcthed, Perioderne Rundhed &c. og vil stadfæste sin Dom med nogle Beviissteder, der, som jeg skal søge at godtgjøre, have, paa et Par Undtagelser nær, kun liden Beviiskraft. Først foredrager Recens. min Hovedfeil, den nemlig, at fremstille Handlingen snart som nærværende, snart som forbigangen. Jeg maa virkeligt takke Rec., fordi han er saa skaansom er dette Hovedfeilen, har det vel ei stort at betyde med de øvrige. Denne Feil er just ikke saa skrækkelig, og kan neppe have de farlige Følger, som Rec. saa meget frygter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-04-14
Forslag til Oprettelse af et Bogforsikringsselskab i Danmark. (Sluttet.) Selskabet maatte have en Direxion. Men foruden den egentlige eller General-Direxion, som vel bedst havde sit Sæde i Kjøbenhavn, maatte nok, formedelst den Udstrakthed og store Virkekreds, Selskabet sandsynligvis vilde faae, specielle eller Stiftsdirerioner organiseres i hver Provinds, helst i hvert Stifts Hovedstad. Alle disse Directioner maatte bestaae af Medlemmer i Selskabet, som venskabeligen vilde af Jver for en saa nyttig Tings Fremme paatage sig den dermed forbundne Uleilighed. Den burde det paaligge, at vurdere Bøgerne, eller samtykke den skeete Vurdering, at være behielpelige med Catalogers Omsen delse, at række Haanden til at faae Bøgerne indkjøbte til Medlemmerne, efter Forlangende, o. s. v. Gen. Directionen maatte bekjendtgjøre i Aviserne naar en Auction skulde holdes i Selskabet, den skeete Vurdering og Forsikring, og hvor meget der kunde tilkomme hver Arie at kjøbe for, saa burde den, og aarlig bekjendtgjøre en Underretning om Selskabets Tilstand. Naar denne Plan skal sættes i Værk og Selskabet organiseres, ville naturligviis mange flere, især specielle, Regler og Bestemmelser blive at vedtage, men som man her for Kortheds Skyld har udeladt, hvor blot saa meget af det Væsentligste er anført, som ansees nødvendigt til at kunne erholde et tydeligt Begreb om Jdeen og Planen, og derefter bedømme dens Gavnlighed og Jværksættelighed. - De vigtigste Fordele, som et saadant Selskab kunde medføre, saavel for de Enkelte som for det Almindelige, vover man at troe, især at kunne være følgende:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-04-14
Jndenlandske Efterretninger: Den 26 Martii Kl. 9 om Aftenen blev paa det astronomiske Observatorium iagttaget et sieldent Meteor, en saa kaldet Jldkugle. Den fremkom pludselig i Stiernebilledet Cassiopen og foer imod Østen, i en Retning, som omtrent var parallel med Horizonten. Efter 10 Sexunders Forløb forsvandt den, næsten øieblikkeligen, i Dragens Hoved, uden Sprængning og Explosion, som ved dette Slags Meteorer undertiden finder Sted, og gjennemløb altsaa i ovenmeldte korte Tidsrum en Bue af henved 62, Grader. Denne Jldkugle havde et blegt, hvidt Skin og en kort Hale efter sig, af omtrent 1/2 Grads Længde. Størrelsen af Kuglen var omtrent 14 til 10 Minuter, og følgelig tilsyneladende Halvdelen af Solens eller Maanens alle apparente Størrelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-04-14
Udtog af en Skrivelse fra en Dansk Sømand i Engelsk Fangenskab, skreven ombord paa Prisonskibet Jrresistable, beliggende i Chathams Reviere ved Gellingham, d. 4de Fedr. 1810. Saavel paa min Udreise fra Cap som senere fra Bengalen, har jeg tilskrevet Dig adskillige Breve, men da jeg er usikker om samme ere komne frem, og jeg nu er kommen i en Rolighed, som jeg ikke skjøtter: meget om, og som hverken er Dig eller mig gavnlig, saa maa jeg berette Dig min Skjebne. - Vedvor Udreise bleve vi af en Engelsk Fregat tagen som Prise og førte paa Castellet i Bengalen, Fort William, og have der som Fanger siddet et Aar.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-04-14
Efter dette Aars Forløb kom en Engelsk Ostindievar farers Capitain i Fortet og udlod sig med det Tilbud, at vilde vi gaae med til Engelland, skulde vi derfor nyde vor Frihed til at at reise til vort Fædreneland; men d. 30 Januarii ved vor Ankomst hertil viste man os at vi paa ny skulde i Engellands Slaviske Aag. - Vi bleve bragte til ovenanførte Prison=Skib, hvor 700 Mand af Danske Fanger sidde, og her ere flere Skibe med vore Landsmænd ombord. Her er virkelig et magert Opholdsted og Engellændernes slette Behandling mod os har tvunget over 300 af det raskeste unge Mandskab til at tage Tjeneste som Marinesoldater, Jægere er. Daglig gaae enkelte bort med Ost- og Vestindiefarere. Mangel, Kiedsommelighed, Lediggang, Helbredets Fortabelse i dette haarde umenneskelige Slaverie, har tilligemed den mørke Udsigt til at blive udvexlet drevet mange til for bestandig, skjønt imod deres Villie, at sige deres Fædreneland et evigt Farvel, og beklageligst er det, at mange af disse Mennesker, som saaledes have skalet ud af Nød, have været gifte hjemme. - Jmidlertid kan Du være forvisset om, at jeg ikke har i Sinde at tjene Engelskmanden, og langt mindre, at være mit Fædreneland, min Kone og mine Børn utro." – Til Slutningen anbefaler Brevskriveren, sin Kone at addressere de Breve, hun tilskriver ham, til Hr. Pastor Rosing, som kommer der hver 8de Uge, og er en ædel og velgjørende Mand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-04-14
Prof. A. Niemand har i forrige Aar udgivet Forststatistik der danischen Staaten, hvis Jndhold er ligesaa interessant som vigtig. Man finder deri mærkværdige og ny Efterretninger om de 5 Forstdistricter i Hertugdømmene. Hertugdømmet Slesvig, hvis Fladeindhold er 165. Mile, har paa Østkanten enkelte Skove, uden Sammenhæng, den midterste Deel er fordet meste bar, Vestsiden uden Træer, Bøge ere Hovedbestanddelen. De Kongelige Skove udgjøre 11,600 geometriske Tønder. Holsteen, som indbefatter 154 Mile, har faa store sammenhængende, for det meste kun adspredte Smaa Skove, paa den østlige Kant er Træernes Vext især frodig, den midterste Deel deraf mere skovrig end den Slesvigske, Vestkanten mere blottet for Træer. De Kongel. Skove indbefatte 22,820 Tønder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-04-14
Alle Kongelige Skove i begge Hertugdommene, hvis Hovedbestanddeel er Bøg, indbefatte altsaa 34,420 Tønder. Til en lignende Vurdering af Privatskovene har man hidtil mangler en Maalestok. J det første Holsteenske Districk regner Forf. 7900, i det andet 8090, i det tredie 6830, i det første Slesvigske 5000 og i det andet 6600 Tønber. De tilføiede tre Tabeller vise Folkemængden, i begge Hertugdommene efter den nyeste Folketælling i Aaret 1803. Efter samme har Hertugd. Slesvig paa 165 Mile 278,342 Mennesker, Holsteen paa 154 Mile 325,743 Mennesker, begge Hertugd, tilsammen altsaa 604,085. Af disse boe paa Landet 499,638, i Stæderne 104,447 Mennesker. Altona havde (1803) 23,025 Jndbyggere, Rendsborg 7572, Kiel 7075, Flensborg, 6842, Slesvig 5629 og Glückstadt 5178. De adelige Districter indbefatte i Slesvig 44, 178, i Holsteen 101,276 Mennesker.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-04-14
Udenlandske Efterretninger. J Sverrig er nu ogsaa Circulationen af Engelske Tidender bleven forbuden. For at skadesløsholde Oberst Werdle, som bekjendt har denunceret Hertugen af York og Madam Clarke, for de Bekostninger han har havt, er i London aabnet en Subskription, der allerede beløber sig til over 4000 Pd. St.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-04-14
J Bibliotheket i Lübeck skrev den forrige Konge af Sverrig paa sin Gjennemreise: Gustav IV., Konge af Sverrig, den Ulykkelige.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-04-14
Den ved sin Velociferes (Tilkjøretøi) bekiendte Sain Simon, har, efter et Pariser Blad, ikke fundet sin Hæder noksom befæstet ved de offentlige Vognes heldige Forbedringer; han vil krone den ved Udgivelsen af det 18de Aarhundredes Encyclopædie. Forfatteren, der nedstammer i lige Linie fra Carl den Store, fortæller i den Jndbydelse, han nylig har ladet uddeele, at hans Stamfader, Carl den Store, er kommen ham til Syne og raadet ham at udgive dette Værk. Synet selv fortæller han saaledes: "J Revolutionens skrækkeligste Tidspunct og en Nat, da jeg sad arresteret i Luxemburg, kom Carl den Store tilsyne for mig og sagde: Lige fra Verdens Skabelse har endnu ingen Familie nydt den Ære, at føde en Helt og Philosoph af første Rang. Denne Ære var mit Huus forbeholdt. Min Søn, Din Hæder som gade Philosoph vil ligne den, jeg som Soldat og Statsmand har tilkjæmpet mig; herpaa forsvandt han Postefterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-04-14
J Wien havde man d. 31 Martii den Efterretning fra Orsowa, at Russerne have besat Øen Ostrawa i Donau, slaaet en Bro over to Arme af denne Strøm og forenet sig ved Palanka med Servierne. Derved er paa denne Side alSamfærdsel med Tyrkerne paa ny bleven afbrudt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-04-14
J afvigte Aar er fra Petersborg udført for 19,990,891 Rubler, og indført for 5, 135,029 Rubler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-04-14
Kjøbenhavns Vexelcours. D. 13de April 390. tre Maaneder, 394 a 396 a vista, Mange Kjøbere. D. 14de 391 tre Maaneder, 395 a vista uden at være søgt. - Spec. noterede 396, som udgjør for 1 Rdlr. Spec. 8 Rdlr. 92 s. D. C.J Hamborg var Coursen paa Kjøbenhavn d. 10de 400 to Maaneder. Bancosedler 396.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-04-14
I Gaar solgtes ved Auction paa Børsen Fregatskibet Hester Marie, 202 Commercelæster med Jnventarium, for 33,050 Rdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-04-14
Politisk Oversigt. (Sluttet.) Hollands Skjebne er vel afgjort, men officiel er endnu intet derom bleven bekjendtgjort. En Strækning indtil Maas skal forenes med det Franske Rige, men derimod skal Bispedømmet Mønster indlemmes i Holland. Jøvrigt skal denne Stat beholde sin Existence, som adskillige nyligen frygtede saa meget for. Jntet Rige i Europa synes imidlertid i de nyere Tider at have undergaaet saa mange, saa idelige og saa store Forandringer i sin Statsforfatning som dette. Politiken synes lige som Naturen at have hensat det paa en Punct, hvor det er et evigt Maal for et oprørsk Havs indbrydende Bølger, som intet Dige er istand til ganske at beskytte det imod.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-04-14
Engellændernes Smughandel paa Holland synes nu for bestandig at være tilintetgjort ved en imellem den Hollandske og Franske Regjering sluttet Handelstractat, efter hvilken 25,000 Mand Hollandske Nationalgarde skulde besætte Kysterne og vaage over den forbudne Handel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-04-14
Polen, hvis Navn allerede længe har været udslettet af Europas Kort, og hvis Deeling har gjort det fattigt, uden at berige dem, som deelte det, reiser sig som en Phoenix op af sin Aske igjen. Ved et Landeskifte mellem Østerrige og Frankrige skal, som man vil paastaae, GammelGalizien indlemmes i Hertugdømmet Warschau, og dette have sin gamle Titel Kongeriger Polen tilbage, men det bliver dog i al Fald kun Titelen; thi den gamle Glands, som bestraalede dette Rige, der endnu indtil 1772 var 12600 Mile stort, i Cassimirs 4des og Sigismund, Augusts Tid, er forsvunden med saa mange af dets fordums Herligheder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-04-14
Engelland er endnu bestandig slagen med Blindhed. J det mindste have dets Ministere ikke opgivet deres afsindige Plan, at stifte nye Coalitioner. Thi endog nylig sagde Perceval i Parlamentet, at Tingenes Stilling paa Halvøen aabne Udsigt til en ny Coalition, men intet er besynderligere end at høre de Engelske Ministere tale om Allierede paa en Tid, hvor det kun kan finde den i Konger, uden Lande, og Lande, uden Konger. Efter det Regnskab, som nylig forelagdes Underhuset, var Jndtægten af forrige Aars Skatte(Tolden, Accisen, Stempelafgivten a. uberegnede) 57,390,038 Pd. Sterling, en Byrde, som er for uhyre til at Folket skulde kunne bære den ret længe. Men denne Byrde er endnu intet imod det store Forliis af Mennesker, dette Land i de senere Tider har havt. Efter en officiel bekjendtgjort Liste vendte af 38,919 Mand, som bleve indskibede til Schelde, kun 35,044, og deriblandt 18,468 Syge, tilbage til Engelland. Man kan saaledes paastaae, at Ministerne næsten ere endnu ødslere med Undersaatternes Liv end deres Guineer. Men intet formaaer imidlertid ganske at styre deres rasende Krigslyst. Portugal, som formodentlig endnu ikke er erobret af de Franske, fordi det nok ligger i deres Plan, først ganske at undertvinge Spanien, skal nu fra Engellands Side forsvares med 30,000 ulykkelige portugisiske Slagtoffere, som det har kjøbt for sit Guld. Overalt spiller Engelland nu en ganske omvendt Rolle end fordum. J Begyndelsen af den Franske Revolution stiftede det Coalitioner, under det Paaskud, at stride mod Anarchie, nu vil det stifte Coalitioner for at stride for Anarchie.