Viborger Samler, 1838-10-29
Paa de i den hempelske Avis nylig fremsatte Spørgsmaale har Hr. Fentz fra Frederikslund (see Samleren No. 133) nu i samme Blad svaret Følgende: Af de angivne Omstændigheder ved de i Hr. Cancellieraad Hempels Avis No. 181 fremsatte Spørgsmaale forudsætter jeg de ere henvendte hertil og bør derfor ikke undlade, i Godseierens Fraværelse, at oplyse Publicum om – det er sandt: at Frederikslunds Gods, især paa tvende Sider, er omgivet af Krybeskytter, der trænge ind paa dets Gebet og drive dette Uvæsen paa en oprørende Maade; thi afvigte Foraar blev en af vore Skovfogder af to af disse forvorpne Mennesker anraabt og truet med, at de vilde lægge ham paa Stedet," dersom han ikke strax forføiede sig ud af Skoven; han adlød, men desuagtet sendte en af disse Kieltringer ham et Skud hvoraf han blev truffen med tvende Rævehagel. Det er ligeledes sandt, at endnu følgende Forbrydelser ere begaaede her ved Gaarden i Løbet af de sidste 3 Aar: 1) Ved Midnatstider er skudt ind i Sengen efter Fuldmægtigen, som dog lykkeligviis ikke ramtes, da Skuddet gik næsten en Alen over hans Leie. 2) Der er afbrækket trende stærkt, laasede Stibore, som møde for Vandet paa trende høitliggende Gjemmesteder, hvorfra det lades ned til Gaardens Mølle, og hvortil Bækken gaaer imellem Borge- og Ladegaard. - Disse Vandmasser vilde altsaa have oversvømmet Gaarden, i Tilfælde dette Riddingsværk ikke var bleven opdaget itide og forebygget. 3) Det Samme er senere igjentaget, dog kun med eet Stiboer, som denne Gang blev stiaalet eller mulig er gjemt i Skoven. 4) J Gaardens Marker er flere Gange stiaalet Græs, Ho, som allerede var sat i Stak, og Korn, som var høstet. 5) Natten før Bygmarken skulde indkjøres sidst, blev sammenbragt endeel Byg, i en Bunke, af Stedet at slutte saa meget som en stor Høstak, og der stukken Jld, sandsynlig for at opbrænde den hele Afgrøde, da der fra den sammenbragte Bunke, som opbrændte, indtil nærmeste Rad fandtes løst Korn henkastet (i Straaet) rimelig for at forplante Jlden videre. Denne Udaad blev dog ligeledes ved Forsynets Styrelse opdaget itide og forekommet. Sidst 6) har Man afskaaret Hale og Man af tvende Dragonhopper i dette Efteraar. Mod Ophavsmændene til dette Riddingsværk mangle vi juridisk Beviis, og kunne derfor ikke beskylde eller anklage Nogen; men det er mærkeligt, at Man aabnede denne Række af Forbrydelser med at skyde ind i Sengen efter Fuldmægtigen kort efter at han havde foranlediget en Krybeskyttes Anholdelse i Efteraaret 1835. Overalt er det saare vanskeligt at tilveiebringe Beviis i det Omfang, Domstolene fordre, naar Tilfældet ikke mager det saaledes, at Forbryderen gribes in Haaranti, thi har en Skurk først engang sat sin Egn i Skræk, tør Jngen aabenbare hvad de vide til Sagens Oplysning; indkaldes de for Retten til et Undersøgelsesforhør, er det lige nær, Alt af Frygt for Huus og Hjem. Skurken har let ved at benægte, da Dommeren ikke tør krumme et Haar paa hans Hoved, og han gaaer altsaa frank og fri. At løse denne Opgave turde have en velgjørende Jndflydelse paa den offentlige Sikkerhed, der, saavidt Landet angaaer, ikke er glædelig. Ridderskabet og Godsbesidderne i Holsteen, ialt 96, have holdt et oftere omtalt Møde i Kiel, hvorved de eenstemmigen vedtoge, at dersom al Told ophævedes, som de ansaae for det bedste, vilde de deeltage lige med de ovrige Statsborgere i at yde en Skat til Erstatning. Skulde derimod Toldloven sættes i Kraft, vilde de paastaae fuldstændig Skadeserstatning, saa at de ved hvert Aars Slutning fik det i Aarets Løb som Told Jndbetalte udbetalt igjen, eller godtgjort i Skatterne.