Berlingske Tidende, 1809-06-23
Da Vi ved Forsynets Styrelse og tillige opmuntret af vor egen Følelse, for et elsket Fædreneland, for kort Tid siden paat og Os den midlertidige Rigsbestyrelse og ved Sammenkaldelse af Rigstænderne begyndte det Kald, Vi paatog Os til Rigets Frelse, var det Vor første Omsorg, vilkaarlig at overlade til Rigets Stænder Fastsættelsen af en ny Regieringsform, som ved nopløselg at forene Kongens og Folkets fælles Rettigheder og Pligter skulde lægge Grundtil saavel Nuridens Medborgeres som Efterkommernes Sikkerhed, Roe og Velfærd. Rigets Stænder have nu i Anderdanighed erklæret Os, at de have opfyldt denne vigtige Sag, som saavel Vor som den Svenske Nations Tiis paalagde dem, og, at de indbyrdes ere blevne enige om de Grundlæg, hvorefter Sverrig i Fremtiden og til evig Tid skal og maa blive regieret. Ved at anholde om, at Vi vilde antage samme Grundlag til Rettesnor have Rigets Stænder i Nationens Navn udkaaret Os til Konge i Sverrig, de Wenders og Gothers, og udtrykt deres Ønsker om ikke at undslaae Os for dette høie og ansvarlige Kald paa en Maade, som undsletteligen skal blive i Vort erkiendtlige Minde. J Tillid til den Almægtige, som giennemskuer alle Hierter og kiender Vore Hensigters Reenhed, opflammet af den brændende Følelse for Vor Fædrenelands Vel, som Døden allene kan udslukke, fuld af Tillid til det levende Haab, at finde en kraftig Bistand i Rigstændernes oplyste Borgersind saavelsom en kraftig Støtte til Vort retmæssige Foretagende i det ædle Svenske Folks Kierlighed, have Vi modtaget Sverrigs Krone og Scepter. Vi have fundet en langt større Tilfredshed ved frivillig at være udkaaret af vore tro Undersaatter til deres Konge end ved blot Arveret at erholde dette ældgamle Kongeriges Trone. Vi ville regiere over Sverrig og det i Folk som en mild Fader over hengivne Børn, med aaben Tillid til den Redelige, med Skaansel mod dem, som ikke feile med Forsæt, med Retfærdighed mod alle; og naar den Dag kommer, hvis Nærhed Vor høie Alder allerede bebuder Os, naar Vi seer Maaler for Ver jordiske Bane, ville Vi med rolig Samvittighed og med Velsignelse over Eder alle gaae til hvile i den Kreds, som indslutter Vore Fædres Støv. Vi forblive Eder alle med Kongelig Naade og Huld bevaagne; befalende Eder i øvrigt Gud den Almægtige. Stockholms Slot paa Rigssalen, den 6te Junii 1809. Carl. Gustav Lagerbielke, Hoftanker. Følgende er Gustav Adolpden 4des Tron=Afsigelses=Act :J den hellige Treenigheds Navn. Vi Gustav, Adolph af Guds Naade Konge til Sverrig, de Gothers og Wenders, Hertug til Slesvig, Holsteen o. s. v. giøre herved vitterligt: Da Vi for 17 Aar siden blev udraabt til Konge og med blødende Hierte arvede en ømt elsket og æret Faders blodige Trone, var det Vort Øiemeed, at fremme det gamle Kongeriges sande Tarv og Hæder, som nadskillelige fra et frit og uafhængigt Folks Lykke. - Men da Vinuere overbeviiste om, at Vi ikke længere kan vedblive Vort Kongelige Kald eller vedligeholde Røe og lovmæssig Orden i dette Kongerige paa en for Os og Vore Undersaatter værdig Maade; saa holde Vi det for en hellig Pligt, af egen Drivt og frivilligen at nedlægge ved nærværende Act Vor Kongelige Krone og Værdighed, for at henleve Vore øvrige Dage til Guds Ære. Vi ønske alle Vore Undersaatter den Allerhøiestes Naade og Velsignelse og en lykkelig Fremtid for dem og deres Efterkommere. Ja, frygter Gud og ærer Kongen! Til bekræftelse have Vi egenhændigen skrevet og med Vort Kongelige Segl forsynet nærværende Act. Gripshoms Slot, den 29de Marts i VorHerres og Frelsers Jesu Christi Aar 1809. Ligelydende med Originalen, undertegnet : C. A. Wachtmester, Axel Fersel.