JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-02-10
Kjøbenhavns Børs d. 10 Februar 1829. Hamburg 2 M. - a vista 208 Species 210. Specier solgtes til 12 Rbmk. 9 12 s. Bank-Disconto 4 pCt. Norske Speciessedler pr. 100 Specier 1493 180 Rbd. Sdl.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-02-10
Svenske Sedler Rbs. Tegn. pr. Rdlr. Rigsgjeld, 88 1/2 89 Rbd. Sedl. 4 pCt. Kgl. Oblig. (u. R.) i Banco. Dito Dito. . . Nationalbank-Obligationer (af Laanet 4 Febr. 1820) 1023 Rbd. r. S. - i Banco. Dito Dito. ....... 4 pCt. uopsigel. Rigsbkobl. Renter pr. 6 Januar hos Hr. S. 6 pCt. norsk Laan, ved Hambro & Søn. os hos i Banco. 4 pCt. nye norske Obligat. ved Dito lydende paa r. S. 96 1/2 97 r. S. i Banco. 4 pCt. Dito Dito. 3 pCt. nye danske Obligationer, 61 1/2 61 1/2 L. Sterl. Kjøbenhavn. Forlagt af S. Soldin. Trykt i L. J. Jacobsens Bogtrykkerie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-02-14
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Hamman Sexogtyvende Aargang. No. 13. Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, ifølge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 14 Februar 1829. Nikolai Kirke, dens Ælde og Historie, beskreven nogle faa Aar førend dens Ødelæggelse. angaaenDa Kirken ligger i den Deel af Staden, den store Jldebrand i October 1728 blev beskadiget, saa kalt den 2) fremvise en udvortes og indvortes Pragt fra gammel Tid af, som de tre ved bemeldte ulykkelige Jldebrand afbrændte Kirker bleve berøvede. Skjønt i sin Orden den tredie Sognekirke i Staden, kan den i Henseende til sine Sirater med Billighed kaldes den fornemste, thi Kirkens konstige og prægtige Taarn tilvejebringer største Anseelse, da det næst Frue Kirketaarn er det høieste og sirligste Taarn i Staden. Kirken er 112 Alen lang udvendig; Bygningen er fra Kirkegaardens Overflade til Taget 25 Alen høi, men til Tagryggen 41 Alen høi, tækket over det Hele med Kobber, Kirketaarnet er til den yderste Ende af Knappen paa Fløistangen 152 Alen højt, nem*) Af N. Jonge i hans Kjøbenhavns Beskrivelse, den utrykte 2den Deel. 5) Nemlig da dette blev skrevet; hvilket naturligviis ved hele Beskrivelsen vil være at erindre. lig til Vægtergangen 43 Alen, derfra til Spirets Begyndelse 30 Alen, saa at hele Taarnmuren som bærer Spiret er 73 Alen høi. Det store Spir er i alt 66 Alen højt til den runde Kugle, som hviler paa Spiret, og Fløistangen med sine Sirater er 13 Alen lang, Fløiet 5 1/2 Alen langt. J Henseende til Kirkens første Anlæg, Ælde og Skjæbne maa man allerførst vide, at Havnens Vand, eller som man saa vilde kalde det, Vandet af Gammelstrands overmaade brede Revier) i de ældste Tider gik op paa Stadens side og nedrige Engbund, saa at adskillige smaa Gader og Stræder, som ligge sønden og vesten for Nikolai Kirke ere anlagte paa en opfyldt Strandgrund. Bemeldte Strand gik da lige op til den første St. Nikolai Kirke, som blev bygget paa et Bolværk, eller Pæle nedslagne i Havbredden. St. Nikolar Kirkes Alder og allerførste Bygning er fra først i det 13de Aarhundrede, eller omtrent 1216, og saaledes kan denne Kirke ansees for den allerførste, som er anlagt i Staden ved Søkanten, eftersom Byen har faaet sin Næring af Søfarende, hvilke have helliget Kirken til den katolske Helgen St. Nicolaus, som var alle Søfarendes Patron og Beskjermer paa deres Seilads og Søreiser; dog var St. Nikolai Kirke paa de Tider ikke bygget paa det Sted, hvor den nu staaer, men noget længere borte paa et andet, nemlig paa Østergade, paa den Gaards Grund Nr. 42 (gl. Matr.), eftersom Vandet af Stranden gik saa høit op paa de Tider.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-02-14
Om denne første og ældste St. Nikolai Kirkes Bygning bemærke vi følgende: Paa Universitetets Bibliothek, i den Rostgaardske legerede Samling, er et Manuskript, (Nr. 74), hvori siges: at der var et Kapel med St. Nikolai Altere, bygget paa Pæle slagne i Havbredden. Det var Borgernes Sognekirke, indtil den østre Plads af den flade Pustervigs Strand var med stor Bekostning indpælet og Aar 144, opfyldt, hvorpaa Kong Christopher den 3die, eller af Bayern, fra Grunden oprettede den store Kirke med et højt Taarn. J dette St. Nikolai Kapel og første Kirke vare adskillige Altere, nemlig St. Annæ Alter, St. Antonii Alter, St. Brandani Alter, vor Herre Jesu Christi, og Helligkorses Alter, støttet ved den nørre Kirkedør Aar 1499, 1501. J det danske Magazin, 3 D. S. 206 og 209 anføres et Gavebrev og et Skjøde paa en Gaard og Grund i Kjøbenhavn, samt paa nogle Boder i Dragøe, hvilke Peter Unger, Notarius og Raadmand i Kjøbenhavn, gav Aar 1463 tilligemed sin Hustru Ellen Andersdatter til at stifte et Alter, og en Gudstjeneste ved Salvatoris, som og kaldes St. Brandani Alter paa Nikolai Kirkes nordre Side. Til denne St. Nikolai Kirke have mangfoldige testamenteret deres Skibe, ligesom andet Arvegods thi Aar 1261 har en Herremand Petrus Olai, eller Peder Olsen, i sit Testament givet alle sine Skibe til denne Kirke med disse Ord: Ecclesiæ beati Nicolai Hafnis ommes naves meds, quas habeo ibidem, det er: Til St. Nikolai Kirke i Kjøbenhavn giver jeg alle mine Skibe, som jeg haver sammesteds. Kirken havde da og sit Sogn, og sin Kirkegaard; thi i Dokumenter af Aar 1296 nævnes Parochia St. Nicolai og Cimeterium St. Nicolai. (See Pontoppid. Orig. Havn. p. 36). Ligeledes havde St. Nikolai Kirke ogsaa sin Deel i den aarlige Fisketiende, hvilken Tiende=Kapitelet ved Frue Kirke tilegnede sig, og derfor førte St. Nikolai Kirkes borgerlige Forstandere Gerlach Floor og Danckert Lange paa Kirkens Vegne Aar 148, Trætte og Proces derom med Kapitelet, men de udrettede intet, som sees af Pavens Brev, og den derpaa grundede Kommissions Dom, hvorom i E. Pontoppidani Annales Ecclesiæ Dan. Tom II p. 685 sau.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-02-14
Da denne ældgamle St. Nikolai Kirke, eller Kapel, efterat have staaet paa ovenmeldte Sted omtrent 231 Aar, var deels af Ælde ved Tidens Længde forfalden, deels ogsaa alt for liden til at kunne rumme alle Sognefolkene, hvilke i Antallet vare formerede, da baade flere Gader ved Strandgrundens Opfyldelse og Huses Anlæggelse bleve hvert Aar opbyggede i denne Egn, begyndte man Aar 144, da Kong Christopher af Bayern regjerede, at bygge en ny St. Nikolai Kirke lidt længere ud fra Østergade. (See Orig. Hav. p. 157). J fornævnte Manuskript i den Rostgaard ske Donation siges, at Kong Christopher 3die oprettede fra Grunden den store Kirke med et høi Taarn. Denne ny St. Nikolai Kirkes Bygning paa det Sted, hvor den nu staaer, stod meget længe i Byen, inden den blev færdig, saa at Gudstjeneste kunde holdes deri; thi Aar 150 Torsdagen efter den Søndag invocavit, eller første Søndag i Faste blev St. Nikolai Kirke indviet af den norske Biskop Anders Muus af Opslo paa den Roeskildske Biskops Johan Jepsons Vegne tilligemed høje Alteret in honorem B. Nicola Confessoris Sanctæ Crucis & beati Olavi Regis. Man ansatte da ogsaa tillige festum ded cationis ecclesiæ & summi altaris at højtidelig holdes aarligen næste Søndag efter St. Morten Dag. Aar 1517 blev Kirkens Bygning gandsk fuldbragt, hvilket Aarstal staaer med forgyldt Bogstaver paa Taarnmuren.") J adskillige Dekumenter finder man nævnte følgende Helgen Altere, som have i de katolske Tider staaet i den ny opbygte St. Nikolai Kirke indtil den luther Reformations Indførelse i Danmark, nemlig: Højalteret, (summum altare). 2. St. Annæ A ter. 3. St. Antonii Alter. 4. St. Salvatoris St. Brandani Alter. 5. Helligkorses Alter viden nordre Kirkedør. 6. St. Mauritii Alter, stil tet Aar 1499 af en Borger i Kjøbenhavn, ved Navn Peter Bødicher, paa den nordre Side viHøichoret, som Jomfrue Mariæ Billede udi SoGidslen midt paa samme Altere standendes er til dette St. Mauritii Alter i St. Nikolai Kir*) Og endnu 1829 staaer der, imod lille Kirkestræde. er Aar 1511 given en fri Residents, som Præsten skal ibo, liggende vesten næst op til Ærkebispens Gaard paa St. Nikolai Kirkegaard. 7. Hellig Trefoldigheds Alter paa den søndre Side øster optil Kirkedøren, stiftet af Borgemester Hans Bogbinders Svigerforældre. 8. Jomfru Mariæ Billede. 9. St. Michels Alter, som stiftet er ved den søndre Kirkedør. 10. St. Joostes Alter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-02-14
11. St. Severini Alter. Sognekaldet til St. Nikolai Kirke laae under det Præbende, som tilhørte Kantor i vor Frue Domkapitel, og derfor kaldtes Præbenda Sancti Nicolai. Aar 1452 nævnes Oluf Jensen, Kantor i vor Frue Kirke i Kopenhafn, tillige Forstander til St. Nikolai Kirke. Ligeledes Aar 1520 nævnes Andreas Friis, Kantor sammesteds, tillige Sognepræst paa Kapitlets Vegne til St. Nikolai Kirke. Samme Andreas Fris var den sidste katholske Sognepræst ved St. Nikolai Kirke. Thi da Doctor Morten Luther havde begyndt at reformere Religionen i Tydskland, og Kong Christian den Anden i Danmark havde fornummet hvad Forandring hans Morbroder Churfyrsten af Sachsen havde gjort i sine Lande, i det han havde forladt Pavedømmet og reduceret det geistlige Gods, og adskillige af de danske Undersaatter havde allerede faaet Smag paa Luthers Lærdom, saa begjærede Kong Christian II. af forbemældte sin Morbroder Churfyrste Frederich i Sachsen, at han vilde sende ham en lærd Mand, der kunde forklare samme Lærdom her i Riget, paa det at de nordiske Folk ogsaa kunde faae nogen sand Oplysning om Guds Ord. Derpaa blev Magister Martinus, en efter Resenn Vidnesbyrd lærd og oprigtig evangelisk Prædikant fra Wittenberg sendt til Danmark. Denne Magister Martinus, eller Mester Morten, fik af Kongen strax efter sin Ankomst til Kjøbenhavn Tilladelse til at prædike i den nylig opbygte St. Nikolat Kirke alle Søn- og Helligdage om Eftermiddagen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-02-14
(See L. Holbergs Danmarks Riges Hist. om. II. S. 64.) Eftersom Almuen ikke forstod det fremmede Sprog, hvori Mester Morten prædikede, saa paatog Broder Paulus Eliæsøn Carmalita (som i Begyndelsen antog den evangeliske Lærdom, men siden faldt tilbage til den katholske, og af den Aarsag blev kaldet Poul Vendekaabe, sig den Umage at igjentage Mester Mortens Prædiken paa dansk. Men fordi Mester Morten havde ingen Gaver til Prædikestolen og desuden havde nogle underlige Gebærder og Lader paa sig, saa fik hans Lærdom ingen synderlig Fremgang. Den katholske Geistlighed, som ikke fandt sin Regning ved Reformationen, tog deraf Anledning til at gjøre Mester Mortens Prædikener latterlige for Almuen, thi Kannikerne og Vicarierne ved VorFrue Kirke leiede en fattig Dreng til at løbe omkring i Byen, for at divertere Folk i Selskaber, med at prædike efter Mester Morten, hvorved Drengen fortjente sig Penge og blev derfor kaldet Mester Mortens Abe (Pontoppidans Annales Tom. II. S. 768.) De katholske Lærere fik dog ved denne Drengs Abespil udvirket saa meget, at Mester Mortens Prædikener bleve gjorte latterlige for Almuen, paa det at de ikke skulde tabe i deres fede Jndkomster ved Luthers Lærdom og Reformation; Mester Morten reiste derfor hjem igjen til sit Fædreland. Men omsider kom det videre da Mag. Hans Thausøn (forhen en Munk i Antvorskov Kloster) kom hjem fra Wittenberg, hvor han af Detr. Luthers og Melanchtons Underviisning havde fattet den evangeliske Troes Principer, og blev den første Reformator i Danmark; thi Aar 1526 blev han af Kong Frederik den Første antagen som Hof-Capellan, og overlod Kongen ham til Indbyggerne i Viborg i Jylland at prædike for dem. Derefter blev Mag. Hans Thau søn Aar 1529 kaldet til at være Sognepræst til St. Nikolai Menighed i Kjøbenhavn, hvor han havde bedre Lykke end Mester Morten havde havt. Thi Mag. Thausøns fortræffelige Gaver til at undervise og overbevise sine Tilhørere vare tillige ledsagede med Guds Aands gjennemtrængende Kraft, saa at hans Fiender maatte give Sandheden Rum i Hjertet, og tilsidst bleve hans Venner. Jsær fik St. Nikolai Kirke stort Tilløb af Tilhørere, da Mag. Thausøn begyndte i August Maaned Aar 1529 at lade synge danske Psalmer i Kirken, og derfor til offentlig Brug indførte Claus Mortensens danske Oversættelse af Davids Palmer, nyligen forhen trykt i Rostok. Til en bestandig Erindring derom synger man her i St. Nikolai Kirke altid den Psalme: Vi troe allesammen paa o. s. v. som staaer bag i Dr. Kingos Psalmebog blandt Lig-Psalmer; da derimod i alle de andre af Stadens Kirker synges den Psalme: Vi troe allesammen o. s. v. som staaer foran i Palmebogen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-02-14
J disse Kuler nedkastede Pestdragerne den Mængde af Liig, som de havde samlet og udbaaret af Husene, og lagt uden Forskjel af Stand, Alder og Kjøn paa deres Pestvogne; hvilket var et særdeles skrækkeligt og rørende Syn at see, hvorledes snart en Arm, snart et Been, snart et Hoved hængte ned paa Siden af disse Pestvogne, som kjørte dagligen med Ligene gjennem Gaderne til Kirkegaarden. Ovenpaa de i disse Kuler nedkastede Liig blev styrtet nogle Tønder ulæsket Kalk førend Kulerne bleve tildækkede med Jord igjen. Ved denne Mængde af Jords Opkastelse blev Kirkegaarden høiere og høiere. Hvor disse Pestdragere forefandt et Huus, hvori alle Folk vare uddøde af Pest, blev samme Huus strax tillukket, og et Kors skrevet paa Døren. Paa den nordre Side af Kirkegaarden ligger under en slet sædvanlig Liig sten begravet den i Historien bekjendte svenske Gouverneur Steen Stures Moder og Søster, hvilke begge vare døde i Kjøbenhavn i en foregaaende Pest, Aar 1524. Den Skuffe, som bruges af Præsterne til Jords Paakastelse, er firet med en Sølvplade, paa hvilken staaer. Rom. VI. 23: thi Døden er Syndens Sold. Foræret til St. Nikolai Kirke, af Anders Holgersen Aar 1728. Paa Ringen som gaaer ned paa Skaftet staaer, Sanctus Nicolaus.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-02-14
J ældre Tider laae Kirkegaarden aaben paa alle Sider og gik lige til Husene, men strax efter Pestens Tid blev Kirkegaarden med Stakitværk indhegnet og afdeelt i Kirkegaard og Urtegaard, samt firet med Kirkegaardsporte for Ligs Jndbærelse. Dersom denne Kirke var firet med en Brandmuur omkring Kirkegaarden, da vilde det give Kirkens Omgivelse en bedre Anseelse. J Kirken og i Choret under Gulvet have adskillige af de anseeligste adelige Familier havt deres Begravelse, saasom de af Gersdorff, Basse, Lercke, Højer, Schack, Lindenow, Parsberg, Rantzow, Rosenkrands, Ulfeld, Wib, Fiuren og flere, hvorved ere Monumenter, Portraiter, Ligstene og Jnscriptioner, som man for det meste har optegnede, og som tjene til Oplysning i Historien.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-02-14
Da efter Stadens store Jldebrand, i Aaret 1728, Frue Kirke stod under ny Opbyggelse, holdt samme Kirkes Menighed sin Gudstjeneste alternativement her i Nikolai Kirke i 9 1/2 Aar fra den 14 Novb. 1728 til 23 April 17738, i hvilken Periode alle forefaldne Bispe- og Præste Vielser, bleve af Biskoppen forrettede her i Kirken. Om Søndagen blev af hver af disse to Menigheder holdt Høimesse-Prædiken alternatim, den ene Kirkes Sognepræst om Formiddagen og den anden Menigheds Sognepræst om Eftermiddagen; om Tirsdagen holdt Kapellanerne Aftensangs-Prædiken.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-02-14
St. Nikolai Kirke har tre Præster, nemlig en Sognepræst og tvende Kapellaner. Kongen kalder altid Sognepræsten; men Stadens Magistrat, som Kirkens Patroner, vocerer de tvende Kapellaner efter det dem af Kongen givne lus Patronatus. Ved existerende Vacance af Kapellaniet udvælger Magistraten 6 a 7 Candidater at prædike paa Valg for dem i Kirken; hvorefter ved Stemmeflerhed i Raadstuen vælges og kaldes en af disse Valg-Prædikantere, hvis Vocation da underskrives af samtlige Magistrats Personer, og derefter af Kongen confirmeres. Den nederste Kapellan ascenderer altid at blive øverste Kapellan, naar Vacance forefalder. Ligeledes beskikker Magistraten ogsaa alle Kirkens Betjenter, som ere: Organisten, en Klokker, en Over-Graver og en UnderGraver, som i forrige Tider blev kaldet Pikkeren, fordi han ved at pikke med en Nøgel eller med Fingeren paa Kirkestolene gav Tegn for Chorets Disciple, saasnart Brudefolk vare komne i Kirkedøren, at Sangen for dem skulle istemmes og begyndes. Alle Præsterne, saa ogsaa alle Kirke-Betjenterne have hver for sig fri Residentz og Huse, hvilke vedligeholdes paa Kirkens Bekostning. Sogne-Præstens Residenz (No. 1822) er af Grundmuur opbygt Aar 1706 i da værende Sogne-Præstes Prof. Christen Worms Tid, og kostede Kirken 18,000 Rd., og har Udkjørsel til Dybensgade. Klokkerens Bolig (No. 183), Organistens Huus(No. 184), den nederste Kapellans Huus (No. 185), alle disse 4 ligge jevnsides ved hinanden i Viingaardstræde lige over for Kirken, eller ved den søndre Side af Kirken. Men den øverste Kapellans Huus (No. 30) ligger ved Kirkens nordre Side i store Kirkestræde og har Værelser, ud til Østergade. Denne Præstebolig er i de katholske Tider Aar 1511 given til St. Mauritii Alter i St. Nikolai Kirke, at være en fri Residentz som Præsten skal iboe, paa St. Nikolai Kirkegaard.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-02-14
Blandede Efterretninger. J Erganzungs Bl. 3. Hall. A. L. 3. læses en fordeelagtig Bedømmelse over Detr. og Prof. J. F. Schouws Beytrage zurvergleichenden Klimatologie 1stes H. 1827.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-02-14
Den af sin Ædelmodighed bekjendte Barthelemi Las Casas skrev et Værk om Americas almindelige Historie, der gaaer indtil Aaret 1520. Da han yttrede deri sin Harme over den Umenneskelighed, hvormed Spanierne behandlede de Indfødte, temmelig frit, saa vilde han, at hans Arbeide ikke skulde trykkes førend fyrgetyve Aar efter hans Død. Men dets Trykning blev aldritilladt. De spanske Historieskrivere benyttede sig vel deraf, men med klog Forsigtighed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-02-14
Alexander sendte Phocion en Foræring af hundrede Talenter. Feldtherren spurgte de Afsendte, hvad der havde bevæget Kongen til at seende ham Gaver, fremfor alle andre Atheniensere. De svarede: "Fordi han anseer Dig for den eneste Dydige. – Nu vel, svarede Phocion, saa tillade Kongen mig, ogsaa at vedblive at være dydig. Med disse Ord gav han Foræringerne tilbage. Ei blot paa det, som En veed, kommer det an, men ogsaa paa den Brug, han gjør af sin Viden. Man kan vide uendelig meget, uden at det nytter, dersom man ikke besidder Evne til at drage Fordeel af det, som man veed. Napoleon Cæsar Zanetti, en Jtaliener skal have udfundet en Maskine, hvorved Skibe kunne fremdrives uden Damp, Seil eller Roer, ligesaa hurtigen som et hurtigt Dampskib, og til ligge til en ualmindelig ringe Priis. Tilfældet spiller saa stor en Rolle i alle denne Verdens Anliggender, at Den, som kan finde sig i det, og forstaaer at benytte det, som oftest kommer videre end den, der grunder sine Beregninger paa Begivenhedernes logiske Gang og methodiske Udvikling. Efter Menneskets og Tingenes Natur har den, som giør fælleds Sag med Ubestandigheden, en mere trofast Allieret end Den, som bygger paa Varighed. Anckdore. Ved et af den græske Præsident i Maj 1818. udstædt Decret, bleve for Moreas syv Departementer udnævnte syv overordentlige Kommissarier. Hvad nytter det til, sagde en Spøgefugl, saa længe Jbrahim Pascha endnu er General-Kommissair paa Morea, M. N. Bl. 149.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-02-14
Kjøbenhavns Børs, d. 18 Februar 1838. Hamburg 2 M. - a vista - Species. Specier solgtes til 12 Rbmk. N. Bank-Disconto 4 pCt. Norske Speciessedler 1493 150 Rbd. Sdl. pr. 100 Specier Svenske Sedler. - Rbs. Tegn. pr. Rdlr. Rigsgjeld. 89 Rbd. Sedl. 4 pCt. Kgl. Oblig. (u. R.) i Banco. Dito Dito. . . ....... Nationalbank-Obligationer. Rbd. r. S. (af Laanet 4 Febr. 1820) - i Banco. Dito Dito. . . . ..... 4 pCt. uopsigel. Rigsbkobl. r. S. Renter pr. 6 Januar 6 pCt. norsk Laan, ved Hambro & Søn, 106 106 i Banco. 4 pCt. nye norske Obligat. ved Dito lydende paa r. S. 97 r. S. i Banco. 4 pCt. Dito Dito. . . 614 61 1/2. L. Sterl. 3 pCt. nye danske Obligationer. Kjøbenhavn. Forlagt af S. Soldin. Trykt i L. J. Jacobsens Bogtrykkerie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-02-17
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. saa angaa Sexogtyvende Aargang. No. 14. Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, ifølge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 17 Februar 1829. Om Nødvendigheden af en videnskabelig Dannelse for de høiere og mellemste Blasser. Jsær skrevet med Hensyn paa England. (Fortsat fra Nr. 1.) Morgenen. For at stille Spørgsmaalet i et klarere Lys, ville vi engang sætte os midt i et Statsraad, undersøge dets Attributer og Pligter. Vi nære ingenlunde fjendtlige Hensigter, for den executive, den dømmende, og den administrative og den lovgivende Magt, for Stats-Corpset og de offentlige Embedsmænd, for Alt, hvad Autoriteternes lange Hierarchie indbefatter, nære vi samme Agtelse. Det falder os ikke ind, at bebreide dem et Opdragelsessystem, som er nedarvet fra Aarhundreder, udsprunget af Klostere, og endnu vedbliver at beherske os; vi erkiende det selv, at der i den senere Tid er gjort nogle Skridt til at forbedre de Feil, som dette Oldtidens latterlige System har været underkastet. Vi stræbe kun til et eneste Maal, vi ville kun bevise en eneste Kiendsgierning, nemlig: at Antagelsen af et andet Opdragelsesvæsen er uundgaaelig nødvendig, og det er snarere Medynk end Vrede, vi føle for dem, som, endnu underkastede Routinen, forkaste eller ringeagte den simple Sandhed i vor Paastand. Her kunne vi ikke undgaae at indlade os paa det Enkelte, fordi det ellers er umuligt at bevise, at Oeconomie, god Orden, god Udførelse, kort, en god Bestyrelse er afhængig af de meer eller mindre grundige Kundskaber, som findes hos Medlemmerne af det lille Senat, hvorom vi tale. Ere ikke Skatkammeret, Armeen, Marinen, Colonierne, ja selv Kirkens Jnteresse forenede og sammensmeltede deri, Hvorledes kunde vel Artilleritjenesten og Skibsbyggeriet ledes, drives, eftersees og omdannes uden reelle Kundskaber: Hvorledes kan man, uden dem, bygge Fæstninger, lade Skibe løbe af Stabelen, grave Havne, sætte Mindemærker, forbedre Domainer, ophjælpe Landvæsenet, anlægge Manufacturer, lede Fabriker, Støberier o. s. v.? Hvilken uhyre Ansvarlighed for et saa lidet Antal Hoveder, og hvilken Encyclopædie af positive Kundskaber kræver ei en saadan Administration. Der tales ikke blot om, at lade forfærdige de Ting, som behøves, men ogsaa om at kjøbe og sælge, at drive en kæmpestor Handel, at bytte med de Lande, som ikke betale in natura, at gjøre Cour tage, at agere med fremmede Statspapirer, og dersom man ikke vil skade Statens Interesse, paa engang at være Manufacturist, Kjøbmand, Fabrikant, Ingenieur, Artillerist, Støber, Architect, hydraulisk Ingenieur, Mekanikus, Søemand, Soldat, Banquier, Børsmægler og Bogholder.