JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-02-23
Jnden, og udenlandske Efterretninger. Jndenlandske Efterretninger. Forordning, angaaende Pante-Protocollers almindelige Jndførelse i Hertugdommerne Slesvig og Holsteen. Vi Frederik den Sjette, af Guds Naade Konge til Danmark og Norge, &c. &c. Gjøre vitterligt: Da den af Os, under 5te d. M., for Rigsbanken udstedte Fundations 11te §. paabyder Bankens hypothecariske Fordringers Jndførelse i Retternes Protocoller, som en ufravigelig Pligt, og ifølge deraf befaler, at Pantepstocollers Jndførelse paa de Steder i Vore Heringdomme, hvor saadanne hidtil ikke have fundet Sted, mueligst skal paaskyndes; Og da Vi tillige i Vor under samme Dato udgangne Forordning, angaaende en Forandring i Pengevæsenet for Vore Kongeriger, og Hertugdømme, dens 50de §., have forbeholdt Os i samme Øiemeed at lade udgaae en Forordning om slige Protocollers almindelige Jndførelse;
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-02-23
saa byde og befale Vi herved, saaledes som følger: §. I. Overalt i Vore Hertugdømme, hvor behørigen autoriserede Panteprotocoller hidindtil ikke ere indførte, skulle samme, saasnart skee kan, indføres, og have vedkommende Øvrigheder ufortøvet at iværksætte de i saa Henseende nødvendige Forad anstaltninger. s. 2. For desmere at fremme denne Sag, be myndige Vi Vore Overretter i Hertugdommene Slesvig og Holsteen, med Hensyn til de locale Forskjelligheder, som maatte finde Sted, at rectificere, og dernæst at approbere de Udkast til saadanne Protocoller, som af Øvrighederne blive at indsende til dem, og have Overretterne til saadan Jndsendelse at bestemme den mueligst korte Tid. Ligeledes bemyndiges Overretterne at foranstalte, at de, der maatte findes efterladne i at indsende disse Udkast, tilholdes at opfylde deres Pligt. 58. Paa de Steder, hvor en behørigen indrettet Panteprotocol allerede findes, som ogsaa i de Districter, for hvilke ved Vore Overdikasterier og Land=Retter en saadan Protocol er indrettet, for 2de de deri at indføre Godserne og Grundeiendommene, skal hver Grundeier være pligtig, at lade sine Besiddelser, hvad enten disse bestaae i Huse eller i Jord, indføre paa et Folium i Panteprotocollen, og ophæves derfor herved alle Anordninger, som enten udtrykkeligen eller stiltiende overlade saadant til Eierens frie Villie, i Særdeleshed den 1ste §. i Forordningen af 23de Dec. 1796, angaaende en Panteprotocol for de Godser og Eiendomme, som umiddelbar høre under Landretten, og den 2den 5. i Forordningen af 6te Dec. 1800 angaaende en Panteprotocol for de Godser og Grundeiendomme, som sortere under Regjeringscancelliet i Glückstad og de med samme forbundne Retter."§. 4. For at lette de Omkostninger, som herved foraarsages vore kjere og troe Undersaattere, ville Vi, saafremt de førend den 1ste September d. A. have foranstaltet deres Eiendommes Jndførelse i Panteprotocollen, allernaadigst eftergive de efter Procenter beregnede Protocollationssportler, som ifølge de foranførte Anordninger ere foreskrevne og Vor Kasse tillagte. §. 5. Endvidere tillade Vi allernaadigst enhver Besidder af urørlige Eiendomme, at befrie sig fra Forpligtelsen til sammes Jndførelse i Panteprotocolleniderved, at han inden fire Uger fra denne Vor Forordnings Bekjendtgjørelse af at regne, i en Forskrivelse, som indsendes til den af Os allernaadigst udnævnte Direction for Rigsbanken, forpligter sig til, inden et Aars Forløb, uvægerligen at betale til Rigsbanken sex Procent rede Sølv af sine urørlige Eiendommes Værdie, som ifølge Fundationen for Rigsbanken, 2den K., og Forordningen angaaende en Forandring i Pengevæsenet 7de §.,med første Prioritet skulle protocolleres paa hans Grundeiendomme. Dog forbeholdes udtrykkeligen den lovbestemte Prioritet, som de anførte §§. tillægge hiin Fordring. Hvorefter alle Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette. Under Vor Kongelige Haand og Segl. Givet i Vor Kongelige Residentsstad Kjøbenhavn, d. 10de Febr. 1813. Frederik R.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-02-23
Af forskjellige forbipasserende Reisende er den 18de Febr. d. A. en Hest seet staaende paa Veien mellem Roeskildekroe og Kildebrøndebom med et brækket Been, ikke allene udsat, hvem veed hvorlænge, for de voldsomme Smerter, Skaden maatte foraarsage, men endog for det haarde Veir med Kulde, Regn og Blæst, som paa den Tid rasede. Det var at ønske, at det Umenneske maatte blive opdaget, der har forladt dette elendige Dyr i denne jammerlige Tilstand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-02-23
Mariboe d. 15de Febr. Ved Hans Excellences, Hr. Geheime-Conferentsraad, Greve af Knuths Omhue og ivrige Bestræbelser for alt, hvad der er nyttigt og godt, er nu Hillested Kirke sat i en ypperlig Stand baade inden og uden. Jstedenfor de forrige Pialter og Laser, der ikke allene stødte Øiet, men endog nedværdigede den offentlige Gudstjeneste, er nu Alteret bleven forsynet med en anstændig Alterdug og et anstændigt Alterklæde af rødt Damask med Fryndser. Gid enhver Godseier, vilde paa saa ædel en Maade anvende deres i denne Tid saa saare indbringende Kirketiende! - For nogen Tid siden fandt en Mand, der huggede Hegning i Trollestue Mosen, 6 Sække, der med Kornet vare blevne bortstiaalne fra den i Mariboe Søndermark beliggende Veirmølle. Af disse 6 Sække var den ene hugget reent i Stykker. De 4 tilhørte en Kjøbmand her i Byen, de 2de en anden. (Mariboe Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-02-23
Postefterretninger. (Af Hamb. Corr.) London d. 10de Jan. Sir Stapleton Cotton, der er kommet saaret hjem fra Portugalsarmeen, er afløst af General Charles Stevart.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-02-23
The Star af 30te Jan. melder, at fire Theatre i Paris, Feyden, Vaudeville og Varietetheatret vare lukkede, da der hver Aften udbrode de voldsomste Uroligheder. (Man seer – tilføier den Franske Tidende hvor vel underrettede de Engelske Avisskrivere ere). Marquis Wellesley er paa adskillige Dage upasselig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-02-23
Düsseldorf d. 4de Febr. En vis Peter Martin, der er overbevist at have baaret Vaaben mod Landets indvortes Rolighed, bliver i Morgen, skudt i sin Bopæl i Elberfeld.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-02-23
Mankfurt d. 11te Febr. D. 9de ankom to Compagnier Artillerie, der gaae af Magdeburg; d. 10de en Linichataillon og adskillige til Armeen bestemte Detachementer, der gaae ad Erfurt. Det 6de Linieregiment er indtruffet her i Dag, og gaaer ad Erfurt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-02-23
Paris d. 9 Febr. Staden Bremen har tilbudet Keiseren 100 Cavallerister, som den heel udrustede agter at stille. – Den 7de var stor Parade. Efter samme holdt H. M. et Løn-Raad, til hvilket vare kaldede: Prinds Rigets Erkekantsler, Prinds Vicestatholderen, Stordommer Justitsministeren, Finantsministeren, Ministeren for de udenlandske Anliggender, Grev Lacepede, Senatets Præsident, Grev Laplace, Senatets Kantsler, Grev Regnauld de St. Jean d'Angely, Statsminister og Statsraad, Grev Mole, Statsraad, Hert. af Concaliano, Rigsmarschal, og Hert. af Elchingen, Rigsmarschal. - Paa den forhen nævnte Parade i Søndags vare 36 nylig hertil ankomne Batailloner opstillede i Slagorden. - Man kappes endnu bestandig om, at tilbyde Regjeringen Heste, eller Pengebidrag til Heste. Biskoppen i Nantes har tilbudet sine to til Storarmeens Tjeneste. De forrige Kjøbmænd Maupas og Avous Ledanviere blevne anklagede for, at have i et trykt Skrift skumlet over den Keiserlige Ret i Paris.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-02-23
Basel d. 30 Jan. Greven af Gottorff har forladt vor Stad; man troer han vil reise til Frankfurt eller Wien. En Chirurgus, som har betjent ham, har han foræret en Gulddaase. Paris d. 11 Febr. To Graverkarle fra St. Denis ere blevne dømte til 16 Aars Arbeide i Lænker, fordi de ere blevne overbeviste om, at de om Natten have brækket en Ligkiste op, og plyndret Liget af en Dame, der, i Følge hendes Testamente, var kort forhen bleven begraven i sine kostbareste Klæder, med Ringe &c. - Hert. af Abrantes og Greven af Walther ere ankomne til Paris.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-02-23
London d. 3 Jan. Skatkammerkantsleren, behøver for dette Aar et Laan af 440 Mill. Pd.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-02-23
Sterl. - D. 6te Febr. Grev Wallmoden fra det Østerrigske, og General – Gniezer, – som har været i Preuss. Tjeneste, ere de to Generaler, der ere blevne ansatte i Brittisk Tjeneste, for at bruges som Generaler paa Fastlandet. Hr. Whitbread har i Gaar i Underhuset gjørt et Forslag. i Henseende til Freden. at Paris. Man fortæller følgende Ancedste, Den 25de Jan, kom her en velklædt Ubekjendt til en Guldsmed og bestilte, efter en medhavende Tegning, en Decbration af den Engelske Hosebaandsorden, hvilken han, som han sagde, nødvendig behøvede. Guldsmeden gjorde den færdig, men underrettede tillige, efter hans Kones Raad, den nærmeste Politiecommissair derom. Man lurede paa den Ubekjendte, da han kom igien, for at hente Ordenen, fulgte efter ham ligge til hans Bolig, og arresterede ham. Men hvor forundrede sig ikkePolitiecommissairen, da han saae, at den mistænkelige Ubekjendte var Skuespilleren Michelot, der samme Aften skulde spille den Engelske General et Duncans Rolle i Tippo Saib.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-02-23
Berlin, d. 16 Febr. Statskantsleren Hardenborg har ladet bekjendtgjøre, at da saa mange unge Mennesker, der ere over 24 Aar gamle, ønske at tjene som Frivillige, saa foranlediger dette ham til at erklære, at den Kongel. Anordning ikke udelukker nogen herfra, som er over denne Alder. Han tilkjendegiver derhos Vedkommende hvor de sion. have at melde sig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-02-23
Breslau. Den Bayerske General Grev rede er passeret Glogau. J de Russiske Hospitaler herske saadanne Epidemier, at de Syge døe dagligen i Hundredetal. For ikke tillige at udbrede Sygdommene iblandt Jndbyggerne, ere de fornødne Anstalter blevne trufne, for hvert Huus maa der brænde Gjødning og Straatag Dag og Nat.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-02-23
Formedelst den strænge Kulde, der i øvrigt i Henseende til Sundheden er en stor Velgierning, kunne de, som dagligen døe, ikke jordes, men man brænder Ligene uden for Staden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-02-23
Fra Sachsen, d. 8 Febr. Som en Leipziger Tidende melder, skulle med det første 80,000 M. Franske Tropper marschere igjennem Sachsen til Norden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-02-23
Frankfurt, d. 10 Febr. J vor Stad er det i denne Tidniderst levende. Fra Frankrige ankomme dagligen saamange Tropper, at næsten stedse den største Deel af Staden er belagt med dobbelt Jndqvartering. Endnu ere blot Linietropper ankomne, men med det første ventes og Cohorter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-02-23
Lemberg, d. 29 Jan. Vor Tidende indeholder følgende: General Barclay de Tolli er ankommen til St. Petersborg. Generalen ved Cavalleriet, Greve Wittgenstein, skal være udnævnt til Hovedenens General-Qvarteermester, og den Commando, han hidtil har havt, er overdraget til Admiral-Eschieschagoff. - Til de i Feldten staaende Kosakker ere atter adskillige Pulks af disse Trop er, især Donske, paa Marschen. Alt. Merk.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-02-23
Kønigsberg, d. 11 Febr. Efterar Staden og Fæstningen Pillau allerede siden den 7de Jan. har været bloqueret af de Keiserl. Russiske Tropper, erholdt den i Kønigsberg commanderende Russisk Keiserl. General-Major, Grev v. Sievers, Befaling, at fremlykke med alle i Kønigsberg værende Tropper og Altillerie, hvortil endnu stødte 2000 Mand Jnfanterie og 2 Batterier Artillerie, mod Pillau, og opfordrenden Keiserlig Franske Garnison. J Følge heraf ankom General-Major Greusv. Sievers med benævnte Troppecorps, 6000 Mand stærkt, og et forholdsmæssigt Antal Skyts, den 6te de M. i den for Fæstningen beliggende Flekke Gammel-Pillau. Tropperne posterede sig deels for denne Flekke, deels paa de paa høire og venstre for samme beliggende Høie, deels mod Forskandsningerne af Nebrungsoddene i behørig Skudvidde, og den commanderende General udstedte til den Keiserlig Franske Besætnings Commundant en Opfordring til Fæstningen og Fortet Nehrungs Overgivelse. En Følge af dette Skridt var en Convention, efter vilken de Keis. Franske Tropper d. 8de d. M. om Morgenen Kl. 8, rømmede Staden og Fortet Pillau, som siden Maji Maaned f. A. har været besat af dem. - Den udmarscherende Garnison bestod af omtrent 1200 Md., de tilbageblevne Syges Tal beløber sig til 400. - Den 9de begav de Keis. Russ. Tropper sig i fire Colonner til Armeen, og de i Staden og Fæstningen værende Kongel. Preuss. Tropper bleve allene tilbage som Besætning. - Efter Conventionen overlades Pillau til de Kongel. Preuss. Troppers udelukkende Besætning. Den Keis. Franske Garnison marscherer med Gevær, Vaaben og Bagage frit og uhindret, og begiver sig til den venstre Rhinbredde, hvor den er fritagen for al Forbindtlighed. – En Keis. Russ. Officier ledsager Garnisonen til sin Bestemmelse. Bagagen underkastes ingen Undersøgelser, da den commanderende General Castella har givet sit Æresord, at den ikke indeholder noget conventionsstridigt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-02-23
(Berliner Zeitung.) Sa
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-02-27
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Hos Hos Rei Tiende Aargang. No. 17. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin. Løverdagen den 27 Februarii 1813. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin. Omegn, og Thr, ***
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-02-27
Om den Veltheimske Forestilling paa Hoftheatret *).¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-02-27
(Jndsendt.) Den 17de Februar gav Hr. Veltheim med Kone og to Børn en dramatisk Forestilling paa det *) Anmelderen havde allerede længe ventet, at nogen Anden skulde omtale denne Forestilling, men da Kgl. Hoftheater. Sælsomt synes det, at denne vakkre Kunstnerfamilie spilte for meget maadeligt Huus, og at Udgifterne maaskee endog oversteeg Jndtægterne, paa en Tid, da Folk ellers ikke knide paa Penge, naar det gielder om at besøge en tankeløs Maskerade 22) osv. osv. - Dobbelt ondt gjorde det Anmelderen at see de mange tomme Bænke og Loger, da denne Familie ikke, som lave og høie Virtuoser blot løbe Landet igjennem, stryge Penge ind, og saa tage igjen til Vandringsstaven; men den har her hæderlig boesat sig, har viist Landets Sprog den hos Fremmede saa sjeldne Opmærksomhed, og har to talentfulde Døttre i Theatrets Tjeneste. Men her var da ingen Basun Engel gaaet i Forveien, og bebudet forunderlige og mageløse Tegn og Gierninger, og her fandt intet Charlatanerie Sted. Familien Veltheim maa da trøste sig med, at et ikke lidet Antal af Kunstkjendere i denne Forestilling fandt meget Godt, og adskilligt fortræffeligt, og intet maadeligt. Hr. V's, gamle Mand som Abellino var meget god; hans Eremit i Greven af Burgund ligesaa, og især) sidste Scene af hans Hamlet tilfredsstillede endog dem, der kjendte denne vanskelige Rolle, og have seet store Skuespillere i den. Dog maa Anmelderen tilstaae, at det undrede ham, at Hr. V. ikke havde valgt den Schlegelske Oversættelse istedenfor den schrøderske Bearbeidelse. – Begge de unge Jomfr. Veltheim udførte deres Partier med Livlighed, Lethed og Ynde; men det, der kronede denne Fremstilling, var Mad. Veltheims mesterlige Forestilling af den gamle Kone i Greven af Burgund. Publikums uddeelte bifald paaskjønnede Kunstnerindens simple, sande fortræffelige Spil, der levende kaldte voxe nerstattelige Kunstnerinder, Mad. Knudsen og Jomfr. Vinther, i Minde, og som visselig inden Hovedstadens Volde – naar undtages hos vor Mad. Rosing - forgjeves søger Mage! dette hidtil ikke er skeet, saa har han troet, at denne Anmeldelse, skjønt den først kommer nu, dog ikke kommer for seent.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-02-27
J Saaledes havde ogsaa i Løverdags vor brave Sanger og Skuespiller Kruse en Concert i det Kgl. musikalske Akademie, – men ogsaa der stode Stolene ubesatte. Professor Schat, og Frue, som ligge paa deres Reise, have tilbudet, at ville forinden give deres sidste Forestilling til Fordeel for den Jndretning under Kjøbenhavns Fattigvæsen, der har til Hensigt at danne Lærere og Lærerinder af de Børn i dets Skoler, hos hvilke dertil spores Anlæg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-02-27
Dette sjeldne Tilbud er bleven imodtaget med saamegen større Taknemmelighed, som Fru Profesforinde Schulz, netop for denne Benefices Skyld har indstuderet en af Hende ikke forhen udført Rolle i det muntre Stykke af Kotzebue, Lyststedet ved Landeveien, som her ikkun skal være givet privat. Denne Forestilling vil blive givet. den 3de Mars, paa det kongelige Theater i Byen. Forestillingen kommer til at indeholde: 1ste Alt: Scener af Schillers Wallenstein. 2den Alt: Kapuziner=Prækenen af sammes Wallenstens Lager. 3de Alt: Benævnte Lystspil, hvori Fru Schütz spiller Kammerpigens Rolle, og siden er forklædt som en Luftskippers Kone, Vadskerpige, syngende Tyrolerinde, og reisende femme de chambre, og Hr. Schus Kammertjeneren, der siden er forklædt som Tigger, Rekrut, Korporal, Jæger, og reisende Theaterprincipal. 4de og 6te Alt, efter Begjæring, de to sidste Optrin af Ifflands Pebersvende. Denne Anmeldelse skeer for det meste i den Hensigt, at modsige det Rygte, at Priserne til denne Forestilling ere overdreven forhøiede. De ere i Almindelighed fra 50 til 100 pro Cent lavere, end hvad Fattigvæsenet erholdt i de gode Aaringer; alle Loger ere ansatte under den gamle Abonnementspriis for i Aar, og næsten alle under den nu forhøiede. J det Hele er bestemt samme Betaling, til hvilken vor fortjente Skuespiller Lindgreen billigen har ansat, og derfor ogsaa afsat sine Billetter. Naar man desuden betænker, deels, at det er en sjelden Forestilling, som sees første og sidste Gang, tildeels udført af den selv med Lærdom udrustede Konstnerinde, om hvem Mange med Øhlenschlager sige, at hun end søger sin Mage, at Jndtægten kan blive den første af Betydenhed til en vigtig Jndretning, der vil give rig Høst for Fremtiden; og endelig, at naar man vil være vis paa, ikke ved Jndgangen, hvor Billetterne, som ialmindelighed ved Fattigvæsenets Beneficer ville erholdes for gangbar Komoediepris, at faae det Budskab, at ingen billetter mere ere at erholde; at man fremdeles har den Behagelighed, at kunne vælge imellem usolgte Loger og Pladser, og at man undgaaer den Ubehagelighed, Tidspilde, ofte Pengendgift, om Morgenen at lade hente sine Billetter ved Komoediehuset, og naar man ingen der faaer, men endelig vil see hvad man ikke oftere kan faae at see, at betale Høkere kanskee det tidobbelte foren Plads, saa vil man endnu sikkrere finde den bestemte Priis billig. Af Listen, som findes hos Kontrolør Skiærbeck paa Hjørnet af Lavendelstræde og Halmtorvet Nr. 72, hvor Billetterne tages, vil man kunne overbevise sig om Rigtigheden af det om Priserne Anførte, og ønsker man af ældre Lister, mere Oplysning, er jeg særdeles villig at give den til Enhver, som i den Anledning vil bere mig med sit Besøg. Ethvert forøget Bidrag til Jndretningen, givet ved denne Lejlighed, imodtages naturligvis med Taknemmelighed. For Ungdommens Undervisning og Dannelse kan ikke gjøres nok; og Meget, Meget er tilbage. Enhver Skjerv, ofvet dette Øiemed, gavner vor Afkom, naar vi forlade den. Bärens.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-02-27
Jnden, og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-02-27
Postefterretninger. Paris d. 15de Febr. J Lovgivningscorpset holdt H. M. Keiseren Søndagen d. 14de om Morgenen følgende Tale: "Mine Herrer Deputerede for det lovgivende Corps's Departementer! – Den i Norden af Europa atter antændte Krig tilbød Engellændernes Anslag paa Halven en gunstig Leilighed. De gjorde store Anstrængelser. Alle deres Forhaabninger bleve skuf sede . . . . . Deres Armee strandede for Burgos Citadel, og har, efterat den havde liidt stort Tab, maattet romme hele Spaniens Gebet. Jeg rykkede selv ind i Rusland. De Franske Armeer have bestandig været seierrig paa Ostrownos, Polotzt's, Mohilows, Smolensk, Mostmas, Malojaraslawetz's Slætter. Jngensteds kunde de Russiske Vaaben holde Stand mod vore Ørne. Moscan faldt i vor Magt. - Da Ruslands Bolværker vare gjennembrudte og dets Vaabens Afmagt erkiendt, vendte en Sværm af Tartarer deres ryggesløse Haand mod dette uhyre Riges skjønneste Provindser, til hvis Forsvar de vare kaldte. De antændte i faa Uger, trods de ulykkelige Moscoviters Taarer og Fortvivlelse, over 4000 af deres skjonneste Landsbyer, over 50 af deres skjønneste Stæder, tilfredsstillende saaledes deres gamle Had, og under det Paaskud, at forsinke vor Marsch ved at omgive os med Ørkener. Vi have seiret over alle disse Hindringer. Selv Branden i Moscau, hvor de i fire Dage tilintetgjorde Frugterne af fyrgetyve Menneskealderes Arbeider og Besparelser, havde ikke forandret det mindste i mine Anliggenders heldige Tilstand. . . . Men Mutercus overvættes og tidlige Strænghed paaførte min Armee en skrækkelig Elendighed. J faa Nætter saae jeg Alting forandres. Jeg har liidt store Tab. De vilde knust mit Hjerte, omjeg under disse store Omstændigheder, havde kunne tillade mig andre Folelser, end de mine Folks Tarv, Hæder og Fremtid indgjød mig. - Ved Synet af de Ulykker, der rammede os, var Engellands Glæde stor, og dets Forhaabninger uden Grændser. Det tilbød Forræderiet vore skjønneste Provindser til Belønning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-03-02
Nyeste Sildetssaf Kjøbenhavn. Tiende Aargang. No. 18.2 Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin. Tirsdagen den 2 Martii 1813.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-03-02
Et Par Ord i Anledning af den nye udkommende Udgave af Worms Lexicon, over lærde Mænd.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-03-02
Det er uden Tvivl alle Hovedstadens Lærde bekjendt, at Hr. Professor Nyerup til sine mange Fortjenester af vor Literærhistorie agter at føre den, som Mange ville ansee for Kronen, at skienke os en ny og indtil vore Tider fortsat Udgave af WormeLexicon over danske Lærde, hvilket kostbare Vær skal udkomme paa den, under sin nye Eier lige virksomme, gyldendalske Boghandlings Forlag. Foretagendet er vigtigt 2 fortjener den heldigste Udførelse; men hvilken af de flere tænkelige Udførelsesmaader dette Prædicat tilkommer, kan være Tvivl underkastet, og til at opløse, eller i det mindste oplyse, nogle af disse skulle følgende Linier tjene.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-03-02
Anmældelse af et for den nordiske Historie vigtigt Arbeide. (Slutning.)Med saadanne Forfremmere, ja end mere med en saa gavmild Beskytter som Siette Frederik, tør Danmarks Historie glæde sig ved den vaagnende National-Jnteresse for en af Nationens første Helligdomme, og haabe at see end bedre Tider i Mode. Efter en nyere dansk historisk Skribent seer det vel kun heel maadeligt ud med vor danske Krønike, og liden Udsigt er der til, at det kan vorde bedre; da efter ham: "Danmark ei har fostret nogen Søn, der sømmelig kunde beskrive hendes Jdræt og Levedage."*) Der hører mere Forudvidenhed og Kiendskab til den nulevende Slægt, end jeg besidder, for at afgjøre, hvorvidt Forf. har Ret eller ikke. Deri har han vist Ret, at det er sørgeligt, vi endnu skulle trænge til Mallet og Geb hardi, og at en Nationalhistorie ikke kan kjøbes for Penge; hvilket Sverrige maatte erfare, som alt for 20 Aar siden bød og gav 2000 Ducater for et saadant Arbeide, og fik dog kun en smuk, men ingen god Historie (Dalins). Men jeg tilstaaer, at hans Frygt for at Danmark ei skulde kunne faae en dansk Historie, deeler jeg ligesaa lidt, som hans Begreb om dennes Jndretning. Thi en sandfærdig Fortælling om det Forbigangne – vel at mærke uden "platte Anmærkninger og høitravende Ord, der aldeles ikke, som man næsten efter Forfatterens Udtryk **) skulde troe, nødvendig dermed er forenet – er ikke slet saa ringe en Ting, som Grundtvig vil giøre den til. J det mindste var det ønskeligt, at enhver, der vilde befatte, sig med at skrive Historie, lagde mere Vindpaa at fortælle sandfærdigt, end paa at spore den Usynliges Finger i Tidernes Gang, At spore efter denne med bestandig Ængstelighed, og derover glemme at fortælle, er at giøre sig og Læseren unødig Sorg; thi den aabenbarer sig desto klarere og skiønnere, jo mere Man blot lader Historien selv tale.