JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-09-06
I Tirsdags hændte følgende komiske Tildragelse sig: En Koe, der var solgt af en Brændeviinsbrænder ved Philosophgangen, befandt sig saa vel ved at komme udenfor paa Gaden, at den forsøgte at benytte sig af den kjære Frihed, og gjorde, efter at have jaget sine Ledsagere paa Flugten, endeel Farter de omliggende Gader, hvor den i fuld Fiirspring, med opløftet Hale, i Hast gjorde ryddeligt, saa man ikke saae et Menneske. Ved Frederikshavns Kanal løftede den Shawlet af en Dame, og løb en lang Strækning med denne nye Prydelse paa Hornene. Bedst gjorde den sine Sager i Stormgaden. Efter at have gjort Gaden ryddelig for Mennesker, spadserede den ind af Porten til en stor Gaard, hvor den først gjorde en Vandring opad de brede Trapper til tredie Sal, og afpressede Beboerne, især det qvindelige Personale, et levende Udraab af Skræk. Derpaa spadrede den paa sin Bag ned af Trapperne igjen, og gjorde en lang Rundar i Gaarden, uden at noget Menneske torde komme den nær. Omsider lykkedes det, ved at bringe en den bekjendt anden Koe ind i Gaarden, at faae den greben, og, under et levende Hurraraab af Gadedrenge og en talrig Forsamling af Tilskuere, at bringe den ud til en Slagter, for paa Stedet at lide Døden for sine Revolter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-09-06
Odense, den 3die Septbr. Hs. Høifyrstel. Durchl. Hertugen af Slesvig=Holsteen=Augustenborg indtraf ogsaa i Aftes, hertil og tog ind paa Slottet. Alt er her i Dag, som den første Væddeløbsdag, i gladeste Bevægelse, Byen opfyldt af fremmede Tilreisende fra alle Landets Egne, og fra i Morges har det strømmet ud til Banen af Kjørende, Ridende og Gaaende, hvilket for en Deel maa tilskrives det usædvanlig smukke Veir, vi netop i Dag ere saa heldige at have, som og især at Folkefesten forskjønnes med D. K. H. Prindsens og Prindsessens høie Nærværelse. - Som Udfald af Løbene i Dag kan foreløbig meldes: i første Løb for Zaarige Heste vandt Andreas Jacobsens Furhoppe efter Logik (Halvblod) 1ste Præmie, 400 Rbd. r. S., og Hr. Kammerjunker v. Ahlefeldts Furhoppe Herodia (Halvblod) 2den Præmie, 100 Rbd. r. S., 3die Præmie gik ind J andet Løb for 3, 4 og 5-aarige Bønderheste, vandt Hr. Lollesgaard af Moesgaards brune Vallak, 1ste Præmie, 100 Rbd. r. S., Gaardmand Rasmus Møllers af Eibye sorte Hoppe 2den Pr., 50 Rbd. r. S. og Gaardmand Hans Nielsens af Eibye bruun brogede Hingst 3die Pr., 20 Rbd. r. S. J tredie Løb for Zaarige Heste vandt Grev F. v. Reventlows sortebrune Hoppe Silistria første Pr., 300 Rbd. r. S. og Hr. Kammerjunker v. Ahlefeldts brune Hingst Mietlew anden Pr., 150 Rbd. r. S. 3die Præmie gik ind. (Hp. Av.) Horsens, den 28de August. J Dag jordedes Levningerne af afdøde Etatsraad N. C. Carøe, forhen Borgmester og Byefoged her i Byen &c., under Parade af det borgerlige Jægerkorps og Minut-Salut fra Havnens Kanoner. Liget blev hensat i Kirken, hvor Hr. Konsistorialraad Ridder Rosing i en skjøn og fyndig Tale skildrede Veteranens sande Værd, og de afsjungne Psalmer bleve akkompagnerede med blæsende Jnstrumenter. (Sk. Av.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-09-06
Khvns Havnepriser den 31te August: Holst. Hvede 4 Rbd. 4 Mk. a 5 Rbd. 1 Mk. Loll. dito 3 Rbd. 5 Mk. a 4 Rbd. 1 Mk. Rug, dansk 3 Rbd. a 3 Rbd. 4 Mk. Byg 2 Rbd. a 2 Rbd. 24 s. Havre 1 Rbd. 2 Mk. a 1 Rbd. 56 s. Ærter 4 Rbd. Smør 48 a 50 Rbd. Tdn. Bøgebrænde 10 Rbd. 3 Mk. a 11 Rbd. Favnen. Rhvns Børs=Cours den 30te Aug. 1833. Hamb. 2 M. a vista . 209. 3 4 PC. R. Obl. 101 a 101 ½ r. S. Species 210. 12 Mk. 9 ½ s. 2/5 6 PC. N. Laan 103 a 103 1/2 B. N. Sp. S. 154 1 a 155 Rbd. 2 4 PC. dito. . . 99 a 100 B. 4 pC. kgl. Obl. . 92 1/2 a 93 3/5 4 PC. N. Obl. 99 a 100 r. S. Dito. . . . . . 88 1/2 a 89 B. 2/5 4 pC. N. St. Obl. - Nat. Obl. . 101 ½ a 102 r. S. 2 8 PC. d. Obl. 71 a 71 1/2 L. S.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-09-06
Ved den 1206 Trækning i Wandsbek udkom følgende Nummere, Reisende. Fra Aarhuus til Kallundborg; Med Dampskibet, Onsdag Morgen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-09-06
Hofjægermester v. Zenthen med Frue, Frøken Brown, Jagtjunker Grev v. Schulin med Tjener, Frue Busch, Kjøbmd. N. Malling, Enkemad. Ørum, Jomfr. Kryger, Kjøbmand Kierkegaard. Med Smakken, Torsdag Morgen. Baron Moltke=Rosenkrantz med Frue og 2 Døttre, Jomfruerne Hammer, Schandorff, H. og E. Blom, Tobaksfabriqueur Stegumfeldt med 2 Sønner, Amtsfuldmægtig Kolding, Handelsbetjent Munck, Frue Kammerraadinde Knoph med Datter, Studios. Harder, Jomfr. Meyer, Chr. Faarup, Enkefrue Westergaard, Consulatsecretair Scheel, R. C. Schmidt, Viinhandler Mørck, Krigsassessor Nordberg, Jomfruerne Mourier og With, Consulatsecretair N. Bay med Frue, Gjæstgiver Petersen, Vagtmester Skablund med Kone, Mad. See mann, Jomfr. Ryge, Pastor Stochholm, Forpagter Demuth, Strømpehandler Christensen, Student Hald. Fra Kallundborg til Aarhuus: Med Dampskibet, Torsdag Eftermiddag.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-09-06
Legations=Secretair Hvass, Madame Hvass med 3 Børn, Kjøbmand N. Malling med Kone, Madame Frausing, Kjøbmand Therchilsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-09-06
Med Smakken, Torsdag Eftermiddag. Cancelliesecretair v. Berger, Frue Bendixen, Høker Andersen, Handelsfuldm. H. Agerup, Kjøbmand J. H. Sabroe, Kjøbmand Lewis, Kjøbmand og eligeret Borger C. Bang, Handelsbetjenterne Chr. Gjern, Philip og Wittusen, Mad. Wittusen, Jfr. Pødlich.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-09-06
Bekjendtgjørelser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-09-06
Theatret i Aarhuus. Søndag Aften opføres: (Førstegang) Paschaen i Surene, Lystspil i 1 Act. Derefter (ligeledes førstegang) Den bogstavelige Udrydning, eller: Hvordan bærer man sig ad i Comedien.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-09-06
Lystspil i 1 Act. Til Slutning Hovmesteren, i Knibe. Vaudeville af Overskou. Müller.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-09-06
Løverdagen den 14de Septbr. førstkommende Middag Kl. 12 bliver paa Hads Ring Herreders Tingsted, i Aarhuus Raadhuus afholdt Licitation over Opførelsen, af 17 Steenkister paa forskjellige offentlige Veie i denne Jurisdiction, samt Reparation af Træebroen ved Vejelsbanken i Hads Herred, Alt efter saadanne Overslag og Conditioner som ved Licitationen ville blive bekjendtgjorte. Hads Ring Herreds-Contoir, den 5te September, Lanng.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-09-06
Forpagtnings Auction. Fredagen den 25de October indeværende Aar lader undertegnede Eier af Hovedgaarden Oxholm i Hjørring Amt benævnte Gaards Avling og Hollænderie, samt Belands Sogns Kirke=Korntiende, ved offentlig Auction, der afholdes paa Oxholms Gaard ovennævnte Dags Formidd. Kl. 10, opbyde til Bortforpagtning i 8te Aar fra 1ste Mai 1834 til 1ste Mai 1842 efter Conditioner der baade for Forpagteren og Eieren ere passende og antagelige. Denne fortrinlige Meieriegaards tilliggende Jorder staae for ufrie Hovedgaardstaxt Ager og Engs Hartkorn 45 Tdr. 3 Skpr. 1 1/2 Alb., og de udgjør et Areal af omtrent Agerjorder 297, Enge 391, og Græsningsjorder 111 Tdr. Land. Til Gaardens Drivt haves Hoverie af 31 Gaardmænd og desforuden 1053 Arbeidsdage af Godsets Huusmænd. Besætningen er 8 Arbeidsheste, 80 Faar, 150 Hollænderie=Køer og 4 Tyre. Den aarlige Udsæd udgjør omtrent 80 Tdr. Rug, 45 Tdr. Byg og 16 Tdr. Havre, og Høebjergningen noget over 400 Læs. Tørv og Brænde samt Gavningstræe haves til Fornødenhed. Gaardens Bygninger, hvoriblandt en beqvem og rummelig Forpagter=Bolig, ere alle i en fortrinlig god Stand og hensigtsmæssig indrettede. Conditionerne, hvorefter denne Eiendom attraaes bortforpagtet, kan erholdes hos Undertegnede, ligesom ogsaa Exemplarer deraf henligge, fra medio September dette Aar, til Eftersyn paa følgende Steder, i Kjøbenhavn hos kongl. Fuldmægtig i Hofkasse-Contoiret Hr. Sørensen boende i Nye Kongensgade No. 231, i Aarhuus hos Hr. Gjestgiver Schlawitz, i Randers hos Hr. Gjæstgiver Rudel, i Hjørring hos Hr. Gjæstgiver Blichfeldt, og i Aalborg hos Hr. Gjæstgiver Brünnes. Oxholm, den 30te August 1833. H. J. Nielsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-09-06
Strandmøllens Papiir-Oplag. hos Undertegnede er i Dag bleven forsynet med valse og beskaaret Maculatur af fortrinlig Godhed. Marcus G. Bech.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-09-06
Fire Tærstere kan faae Plads paa Marselisborg naar de medbringe paalidelig Beviis for at de ere gode Arbeidere, troe og ædruelige.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-09-06
2de meublerede Værelser kan strax for en billig Leie faaes hos Mad. A. Schucany. Finderen af et forgyldt Armbaand med guul Steen, ville mod en Douceur aflevere samme til P. Herskind jun.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-09-06
Torsdagen d. 6te Septbr. er paa det store Torv eller i en af de nærmeste Gader tabt en skreven Bog i Qvart Format, indeholdende endeel smaae Digte. Finderen bedes mod en Douceur at aflevere den til Postmester Lunds Enke.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-09-06
Redigeres, trykkes og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-09-07
No. 145. den 7de September. Løverdagen. med Brevposterne Den til Forsendelse. alene privilegerede. Kongelig allernaadigst Tidende. Stift Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-09-07
Blandinger. Blandt den Mængde portugisiske Flygtninger som atter ere komne til den spanske Grændse, nævnes en Erkebiskop med et Følge af flere Vogne, belæssede med Kirkesølv og myntede Penge.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-09-07
Hertuginden af Berry lever nu med sit Barn paa et Landsted ved Palermo. Mellem hende og hendes Gemal bemærkes der slet ikke noget inderligt Forhold, han er desuden sjeldent hos hende, men fører et høist overdaadigt Liv paa sin egen Haand. Man siger, at han skal have faaet store Summer udbetalaf den bekjendte Leverandeur Ouvrard, med hvem Contracten var bleven sluttet. Førend denne kom Rigtighed, skal den neapolitanske Regjering underhaanden, paa meget brillante Vilkaar, have tilbudt flere italienske Smaafyrster den Ære at blive Hertugindens Gemaal. Underligt derfor, at hun havde maattet tage tiltakke med en Greve!
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-09-07
For Lordmajoren i London blev nylig andraget en Klage af et gandske eget Slags. En fattig Kone i Exeter var nedkommen med dødfødte Tvillinger der, ligesom de berømte siamesiske Tvillinger, vare sammenvorede i Ryggen, Forældrene, som skyldte en Chirurg 17 Pd. St., overlode ham Misfosteret i Pant men kort derefter solgte han Tvillingerne, der begyndte at vække Opsigt, med betydelig Fordeel til en anden Chirurg, som drev Speculationen videre og bragt dem til London, for der at forevises for Penge. Underrettede herom, reiste Faderen og Moderen, ledsagede af deres Forældre og et anseeligt Følge af Slægtninge, til London, for at reclamere deres Afkom, og henvendte sig i den Anledning til Lordmajoren. Denne nye Salomons Dom er maaskee ligesaa sælsom som hele Handelen. Han erklærte nemlig: at dette Tilfælde egentlig gik over hans Competence, men kunde han afsige nogen Dom i Sagen, saa skulde, efter hans individuelle Mening, den Chirurg, som først havde præpareret Tvillingerne til Handelsvare, allene have lovlig Adkomst til dem, og være berettiget til at disponere derover som sin Eiendom.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-09-07
For kort Tid siden udbredte sig i en fransk Landsby det Rygte, at en riig Engellænder, som var dømt fra Livet for at have myrdet sin Kone, havde faaet Lov til at slippe, naar han kunde stille en Mand paa Skafottet i sit Sted. Rygtet lagde fremdeles til, at Engellænderen havde opfordret 20 Mand til at trække Lod om hvem der skulde lade sig Hovedet hugge af, imod at han iforveien udbetalte hver af dem 10,000 Fr. og desforuden udlovede en Præmie af 50,000 Fr. til Den, Loddet traf paa Fristelsen var for stor, hele Landsbyen kom over dette Rygte i Bevægelse, og istedetfor 20, iilte over 40 Mand til Mairen, for at lade sig indskrive. Han sendte dem naturligviis bort igjen med uforrettet Sag, men Alle forlode de ham meget misfornøiede, i den Mening, at han allerede havde valgt de 20 Lykkelige.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-09-07
J et af de nyeste i Paris udkommende Dagblade fortælles følgende skrækkelige Historie: En forhenværende Gibser, Brignot, siden Eier af et Adressecontoir i Gaden St. Antoine, ægtede nylig en 25 aarig Pige. Saa lykkelig de end levede sammen, saa uheldig var han, fra det Øieblik af, han var bleven gift, i alle sine Foretagender, og blev snart yderst trængende. Den 12te Juli indbød han nogle af Konens og hans egne Slægtninge til et Middagsmaaltid, under hvilket han bad en af sine Naboer, en velhavende Mand, om et Laan af 600 Fr. Ved dennes Afslag blev Briquot meget nedslaaet. Neppe vare, Gjæsterne borte, førend Ægteparret fattede den græsselige Beslutning, at gjøre en Ende paa Nøden ved at døe. De hidbragte i denne Hensigt en Mængde, Kul, som de lagde i et stort Kulbækken, antændte dem i Fælledskab, og satte sig nu til at skrive Breve til deres Slægtninge, hvori de forklarede, at Røden havde tvunget dem til den Beslutning, de havde fattet. Herefter begave de sig tilsengs, og Kl. henimod 2 om Morgenen vare den unge Kones Lidelsen forbi. Mandens stærkere Konstitution kæmpede endnu noget; han vaklede og fra Leiet, saae en paa Væggen hængende Pistol, der til Forsvar mod Tyve var ladet med 2 Kugler, griber den, og skyder sig igjennem Hjertet. – Det Græsseligste er, at han, førend den sidste frygtelige Daad, endnu var istand til, i en Efterskrift at tilføie sit Brev Omstændighederne ved hans Kones Død. Den neppe læselige Skrift vidnede om den Virkning, Kuldampen havde øvet paa ham.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-09-07
J Paris har tildraget sig følgende: "Til Dr. M., der er meget roest for Helbredelse af Sindsygdomme, kom der nylig en Dame, der kaldte sig Grevinde af S., og fortalte ham, at hendes eneste Søn var bleven aldeles forrykt, og at han især talte om kostbare Smykker som han havde givet en Dame, o. s. v., hvoraf hun og hendes Gemal frygtede forat han havde forelsket sig i et Fruentimmer under sin Stand, og at han, for at tilfredsstille sin Lidenskab, havde indgaaet tvetydige Forbindelser." Lægen søgte at berolige den bedrøvede Moder, og bad hende bringe Sønnen til ham. Næste Dag begav Grevinden sig til Juveleer F., hos hvem hun, efter lang Prutning, kjøbte et kostbart Smykke. Hun tæller 10,000 Fr. op, men da hun ikke har nok, beder hun Juveleren lade En kjøre med sig hjem, for at modtage Betalingen. Et ungt Menneske som stod i Boutiken, faaer Ordre til at følge med. Hun kjører lig hen til Dr. M. Hurtig iler hun ind forud og siger: Her bringer jeg Dem min Søn, som jeg overlader til Deres Omsorg." Og til det unge Menneske sagde hun: "Min Mand er paa sit Værelse, gaae ind til ham, saa faaer De Pengene." Han træder ind, Grevinden iler nedenunder, og var med samt hendes Eqvipage pludseligt forsvunden. Vær saa god! sagde det unge Menneske til Lægen: Her er Regningen for Smykket." "Ja, ja, det er godt sagde Denne: Jeg veed det; jeg veed det Slaae Dem kun til Rolighed Fortæl mig hvorledes det er gaaet til! Det skal nok blive godt Her er Regningen, 12500 Fr. Lægen snakkede ham længe efter Munden, men tilsidst blev det unge Menneske saa rasende, at han maatte kalde sine Folk ind for at holde ham. Endelig, da han omsider blev roligere, kom der Lys i Sagen. Grevinden var naturligviis en Bedragerske, og al Umage for at opdage hende har været forgiæves."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-09-07
En engelsk Dame stod for en 14 Dage siden paa Frugttorvet i Gent; med eet blev han omringet af en Mængde Mennesker, der med en egen Opmærksomhed betragtede hendes Hat. Kjed af denne Be tragten gik hun ind i en Boutique, for at kjøbe noget. Men Menneskestimlen tiltog udenfor Boutikdøren, og Raabet. Orangist, gjenlød i Luften. Damen bar nemlig tilfældigviis orangegule Baand paa sin Hat, og dette Partietegn havde saaledes sat Pøbelen, i Bevægelse, at hun vovede Alt ved at forlade Huset. Hendes Skræk var grændseløs. Lige fra Kl. 9 om Morgenen til 12 varede dette Optrin. En Fremmed hialp hende omsider bort, efter at hun havde faaet en Kaabe og en anden Hat. Kl. 3 om Eftermiddagen forlod Damen i en fortvivlet Forfatning med Extrapost Staden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-09-07
Toldbetjenterne i en fransk By udførte for nogen Tid siden en af de snildeste orthopædiske Kurer: i 3 Minuter gjorde de en af Dragerne, som i 5 Aar havde hver Dag gaaet igjennem Porten med en uhyre Pukkel paa Skuldrene, gandske lige. Udvexten bestod af konfiskable Varer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-09-07
J London har man i denne Tid gjort et heldigt Forsøg med at kjøre med en Vogn paa Vandet, og det 3 Miil i een Time. (Det vil vel sagtens ikke vare længe førend man gjør Forsøg paa at kjøre op i Luften med Heste og Vogn!)J samme Stad har en Forening af Handlende paataget sig at forsende Piger paa 25 til 30 Aar til Australien, hvor der skal være stor Mangel paa Fruentimmer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-09-07
Den 13de Aug. om Aftenen slog Lynilden ned i Strasborgs berømte Münstertaarn. En arm tyk Jldstraale havde rammet Kronen, omflammet den med Millioner Funker, og slaaet et Stykke deraf; Stumperne, der slængtes vidtomkring, vare endnu gandske varme, da man samlede dem op. Ogsaa havde Lynstraalen revet et Stykke bort af Klokkeværket, smeltet Chifferpladen, samt løftet et svært Steenbord ud af sine Grundpiller, og slængt det hen imod Rækværket. Den var derpaa gaaet ned af Snegletrappen indtil en Dybde af over 300 Fod, hvor den traf paa et Gulv af store Steenplader, hvor Jlden splittedes atter ad i tusinde Straaler. Skaden var saa betydelig, at 25 Fod af Taarnets øverste Spidse maa nedtages.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-09-07
Ogsaa i Pyrmont vrimler det i Sommer saaledes af Fremmede, at det næsten ikke er muligt at faae Logis. En Ubekjendt havde nylig der ved Pharao bordet paa een Dag vundet 20,000 Rthr., og var Dagen efter pludselig forsvunden. Russerne drive nu Alting i det Store. Forleden Dag, paa Keiserindens Fødselsdag, blev der i St. Petersborg blandt Andet givet en Kanonsalve, hvorved 128 Kanoner affyredes paa eengang, og tillige raabte 50,000 Struber et Hurra, som man tilskriver den nuværende Luftforandring.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-09-07
J Berlin kjørte en Læge nylig gjennem Oranienborgergaden, da en heftig Hvirvelvind kom pludselig anfarende; Hestene stode faste, men ikke en Lind tætved dem; den styrtede lige paa Vognen, saa Kudsk og Heste bleve haardt lemlæstede, og Vognen knust. Kun Lægen slap som ved et Mirakel lykkeligt derfra. At ogsaa Kirketaarns=Uhre kunne geraade i Parorysmus, havde man nylig et Beviis paa i Hamborg, da Nicolaikirkens Taarnuhr paa eengang gar sig til at slaae 82 Gange, hvorved Alt kom paa Benene, i Formening af, at det var Jldebrand. Det holdt ikke op med sin Renommeren, da det, som man pleier at sige, havde en Skrue løs, for man med Gevalt bragte det til Taushed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-09-07
Udtog af en privat Skrivelse fra Paris, dat. 15de August 1833.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-09-07
Den 8de August vare alle de i Paris værende Danske samlede til et Afskedsgilde for deres hjemreisende Landsmænd, H. C. Andersen havde i den Anledning digtet en San til Kongens Skaal, som ret af Hjertet blev tømt paa den elskede Landsfaders Sundhed, og med sand Begeistring istemtes dens sidste Strophe: "Ja hjem til Siellands Bøgelund, Til hvad vi elske, til hvert Minde, Vor gode Konge, frisk og sund, Vi der imellem os skal finde, Et Faderhjerte der vi fik: Hil Danmark, Hil Kong Frederikle Den 16de dennes forlader Andersen Paris for at gaae til Geneve og Lausanne. Herfra er det hans Agt at tage til Logle (en By ved Jurabjergene) hvor han vil opholde sien Maaneds Tid, hvornæst han over Simplon gaaer til Mailand, Genua, Florents og Rom, hvor han agter at tilbringe Vinteren. J Paris har han skrevet første Deel af et stort dramatisk Digt "Agnete og Havmanden, (derikke er bestemt for Scenen, og som han agter at fuldføre i Schweitz og Jtalien. Som en Mærkelighed kan anføres, at samme Forfatters lille Digt: "Tyveknægten. – der i Danmark mødte en saa stræng dadlende Kritik – efterat være oversat paa Tydsk af Adalbert v. Chamisso, nu ogsaa er blevet oversat paa Engelsk, i en nylig udkommet Poessesamling af en engelsk Digterinde, Louise Costelli, og tillige vil komme for Lyset i en fransk Oversættelse, under benævnelse af en Fantaisie du Nord. - Paa dramatiske Nyheder har Paris sjelden nogen Mangel; dog torde de for Øieblikket ikke være i saa stor Mængde eller af megen Mærkelighed. Auber har componeret en ny Opera: "La prison d'Edinbourg; Texten er af Scribe, der har maattet udstaae en skarp Kritik for den Uskaansomhed, hvor med han her har omkalfatret Walter Scott, Stykket enden omtrent hvor Romanen begynder, og Fængselets Brand forherliger dets Slutningscene. Cherubinis nye Opere"Ali Babar" gjør ikke meget Lykke. – En ny Vaudeville, "Le roi de Prusse et le Comedien" drager det halve Paris til theatre de vailetes. Lignende Lykke gjør en anden Vaudeville, i ikke mindre end 4 Akter: "Les quatre elemense paa theatre de la gaite. Her er Decorationsvæsenet især gandske fortrinligt. En af Scenerne foregaaer ved Midnat i en mørk Skov; en Mængde Døde stige op af Jorden; de ere sort costumerede, og foran paa Dragten er fastsyet Formen af en hvid Beenrad. Saasnart be ere komne op, trækkes et sort Tæppe over hele Theatergulvet, Baggrunden er nu ogsaa mørk, og saaledes seer man kun de hvide Dødningskeletter. J et Nu dreie de sig om, og da de ere aldeles sorte paa Ryggen synes de pludselig at forsvinde, men blive igjen synlige, naar de atter vende sig. Dette Spil er af en gandske overordentlig Virkning. (Khonsp.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-09-07
Det kongl. danske Cancellie har allerunderdanigst indstillet, at den i allerhøieste Reskript 6te August 1734 gjorte Bestemmelse og Straffen for Leiermaal begaaet af en Mandsperson af den mosaiske Troesbekiendelse og et christent Fruentimmer, maa bortfalde, og Hs. Maj. har ved allerhøieste Resolution af 14de August sidstleden allernaadigst bifaldet dette. (Ægteskaber imellem Christne og Jøder vare forhen anseet som noget aldeles utilladeligt, og det første Exempel paa en Tilladelse til et saadant Giftermaal er ikke ældre end ved et Reskript af 14 Decbr. 1798, grundet paa Biskop Balles Erklæring: at han ikke fandt, der var noget i Guds Ord, som lagde Hindring i Veien for slige Ægte(C. T.) skaber.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-09-07
En Militair=Afdeling, bestaaende af omtrent 200 Mand, deels Cavalleri, deels Jnfanterie og Artillerie, under Commando af Hr. Major v. Fibiger, har nylig gjort en Marsch gjennem Sielland og endeel af Lollands-Falsters Stift, for at øve den ældre Deel af Høiskolens Elever, der, som underordnede Officerer, deeltoge i Marschen. Dette Corps gik fra Gaabense over Guldborg til Lolland, hvor det slog Leir paa en Mark ved Soesmarke By. Den 28de August passerede det Radsted, paa Touren til Sundby, hvor det ligeledes sog Leir om Aftenen. Dagen derpaa marscherede det videre igjennem Nykjøbing, for derfra at begive sig paa Til(Marib. Avis.) bagemarschen til Hovedstaden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-09-07
Fra Rendsborg Slaverie er atter undvegen et Par Slaver: Chr. Johnsen, født i Rendsborg 1807, og Jens Lund, født 1802 i Kalundborg, for Skomagersvend. Denne har paa Bryst og Armeen heel Deel udgraverede Bogstaver, og Figurer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-09-07
Den 28de August om Aftenen indstrandede ved Blokhuus, Skonnerten Hoffnung, ført af Capitain de Boer, af Arensborg paa Øen Øsel i Gouvernementet Riga, kommende fra Hull, bestemt til Hjemstedet, med Ballast af Steenkul. Fartøiet søndersloges aldeles, og hele Besætningen, som havde bestaaet af 10 Mand, druknede paa een Mand nær, nemlig: Koksmath Carl Leie, som kom levende i Land paa en lille Planke. Af Vrag og Jnventarium vil endeel blive bjerget, men af Ladningen intet.