Jyllandsposten, 1838-01-29
Den paaankede Skiftebehandling efter Gaardeier Ditlef Tities afdøde Hustru Ane Sophie Thomsen bør uefterrettelig at være, og bør Skifteforvalteren Landvæsenscommissair, Herredsfoged Rod paa egen Bekostning paany foretage berørte Skifte, hvorunder Citanten Procurator Bjerring, som Værge for den umyndige Arving Caroline Georgine Sørensen, bør gives Leilighed til at varetage bemeldte Arvings Tarv og fremme det i denne Henseende Fornødne. Saa bør og fornævnte Skifteforvalter og Jndstævnte Ditlef Titie En for Begge og Begge for En til Citanten betale de foranførte 13 Rbd. 2 Mk. 11 s. Sølv, samt udrede det Retsgebyhr og Skriversalarium, der skulde have været erlagt og Godt, gjørelse for det stemplede Papiir der skulde have været forbrugt, saafremt Sagen ikke for Citantens Vedkommende havde været beneficeret, og i Salarium til dennes for Overretten befalede Sagfører, Procurator Jespersen, 25 Rbd. Sølv. For Jndstævnte Erik Sørensens Vedkommende ophæves Processens Omkostninger for Overretten. Det Jdømte udredes inden 8 Uger efter denne Doms lovlige Forkyndelse, under Adfærd, efter Loven. Saaledes lyder da den Uheld varslende Dom, som den kongelige Landsoverret i Viborg afsagte den 18de Decbr. 1837 over den i Forveien saa vidt og bredt bekjendte Kammerraad Rod, som nu engang i den Grad, har forvildet sig i den med Jrrgange overfyldte Labyrint, at det nu er ham en Umulighed, selv i de saare vigtige Skiftebehandlinger, hvor det er intet mindre end den Umyndiges Ret der skal afgjøres, at slaae ind paa det lovlige Gebet, efterat han her, som ved saamange Leiligheder, paaberaabende sig gammel Skik, Sædvane og Praxis, hvorved Lovens Bud efter eget Behag er tilsidesat, virkelig er beklageligt at Manden saaledes fortsat fremturer i sin ulovlige Fremgangsmaade, især paa en Tid hvor den haarde Kyndelsmisse kunde spindes ham. Glæde maa det derfor Sandhedens Venner, at Citanten, efter Sagens Jndstilling til det kongl. danske Cancellie, af dette Collegium erholdt fri Proces under nærværende Sag, ligesom den kongl. Landsoverrets bekjendte Retfærdighed her afgiver et advarende Beviis for de uberegnelige Følger en Embedsmands ulovlige Handlemaade kan drage efter sig, naar det i Dommen blandt andet hedder: "Det er iøvrigt en Selvfølge, at forsaavidt nogen Forringelse af Boet maatte have fundet Sted af den Beskaffenhed, at samme paa Grund af den brugte Behandlings Ulovlighed bør være fornævnte umyndige Arving uvedkommende, maa hendes Ret til at drage dem eller de Vedkommende til Ansvar for det eventuelle Tab, hvorved hun ikke under den nye Skiftebehandling holdes skadesløs, være hende forbeholdt; hvorimod der ikke ved Dommen i denne Sag kan blive at give nogen nærmere Bestemmelse med Hensyn til et muligt indtrædende Ansvar for nogen af de Jndstævnte. Følgerne af en saadan ulovlig Skiftebehandling kan derfor vorde meget betydelige og tilbagevirkende, og ingen Forsømmelse fra Dommerens Side kan tænkes uforsvarligere, utilgiveligere og mindre uundskyldeligt end den han som Skifteforvalter begaaer mod den Umyndige, hvor han, som her var Tilfældet, lader denne forblive i sin Fraværelse uvidende om Boets Registering, Vurdering a. uden i mindste Maade derom at underrette hverken Arvingens egen Øvrighed eller hendes personlige Værge, og hvilken Mangel, som det siges i Dommen saameget, mindre kan ansees afhjulpen derved, at en Tilsynsværge forden nævnte Umyndige har været tilstede under Skiftet, som denne Tilsynsværge ikke er bleven beskikket af Skifteforvalteren selv, men under Registeringsforretningen d. 23 Febr. blev udnævnt som saadan af den Contoirbetjent, der efter Constitution paa Skifteforvalterens Vegne besørgede Boets Registering og Vurdering." Ligesom det endvidere her hedder at den til Registeringsforretningens Afholdelse committerede Betient ikke i sin Constitution kunde have nogen Competence til at beskikke en Tilsynsværge, og at der iøvrigt ikke under Sagen er oplyst nogen Omstændighed, der i berørte Henseende kunde hjemle en Afvigelse fra det Ordinaire. Om man imidlertid endog ikke tager Hensyn til det Mangelfulde ved den fungerende Tilsynsværges Beskikkelse, maa dog den passerede Skiftebehandling blive at annullere af den Grund at Skifteforvalteren derefter undlod at give Arvingen eller andre Vedkommende paa hendes Vegne, navnligen hendes personlige Værge, saasnart han erholdt Kundskab om, at hun havde en Saadan, eller den civile Øvrighed paa det Sted, hvor hun opholdt sig, Underretning om Skiftets Foretagelse, hvortil Skifteforvalteren, der havde Kundskab om hvor Arvingen opholdt sig, ligefrem var forpligtet efter Lovens Bestemmelse i 52-4. Lovens Bud, det tydelige, bestemte og retfærdige, indeholde altsaa heller ei her nogen Regel for vor Kammerraad, idet han, tilsidesættende den Umyndiges helligste Ret, fordristede sig til at lade sin Contoirbetjent, der efter Constitution paa Skifteforvalterens Vegne besørgede Registering og Vurdering, beskikke Tilsynsværge, uden videre Kundgjørelse for Arvingen. At Dommen altsaa vilde blive at kjende uefterrettelig, var en aldeles Selvfølge, da det uhildede Blik lettelig vil kunde indsee den væsentlige Forskjel, hvor en Skifteforvalter aabenbar forbryder sig mod et bestemt Lovbud til den Umyndiges Præjudice, og hvor en Dommer, paa Grund af forskjellig Anskuelse af en Retssag, faaer sin Dom underkjendt, som her ingenlunde maa forvexles med hinanden. Men hvad der i høi Grad her fortjener at bemærkes, er det store Spørgsmaal, om denne Rods ulovlige Fremgangsmaade ved Skiftebehandlingen at lade sin Betjent beskikke Tilsynsværge og undlade Kundgjørelse om Boets Behandling for fraværende Arvinger, i Almindelighed i hans Embedstid er brugt eller kun i dette specielle Tilfælde? J første Tilfælde vil da i hele hans Jurisdiction opstaae det frygteligste Virvar, naar ligeledes disse Skiftebehandlinger af samme Grund blive kjendte uefterrettelige, ligesom disse efter nu at vorde omskiftede efter mange Aars Forløb vil medføre det meest indviklede Ansvar for Skifteforvalteren. Vi vil imidlertid fraholde os yderligere herom at fremsætte nogen Mening, endskjøndt ihændehavende Documenter kunde afgive saadan aldeles bestemt, men for denne. gang kun gjøre Læserne opmærksomme paa den betydningsfulde Omstændighed, at den Constitution som Viborg, Stiftamthuus, dat. 18de August 1831, har meddeelt en her endog uexamineret Contoirbetjent, lyder saaledes: Efter Begjæring af Hr. Landvæsenscommissair, Herredsfoged Rod bliver Contoirbetjent Christian Ludvig Stabell herved constitueret til i Hr. Landvæsenscommissairens og hans Fuldmægtigs Forhindring eller Fraværelse. og paa Førstes An- og Tilsvar i Middelsom og Sønderlyng Herreder at udføre Foged, Auctions=, Forseglings, Aabnings-, Registerings- og Politieforretninger, dog Politierettens Administration undtagen." Da denne Contoirbetjent nu under Rods Embedstid har udført næsten alle ovennævnte Forretninger, kan man let gjætte sig til Resen. Af dette Blad udgaaer et No. ugentlig, som betales med 1 Rbdr. Qvartalet. Subskription derpaa modtages i alle Provindsens Boglader.