JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-09-23
Aalborg, den 4de September. Sidstafvigte 22de August og Eftermiddagen har en Gallease her af Byen, havt det Uheld paa Hiemreisen fra Christiania, at synke midt i Søen, omtrent 8 Mile norden for Skagen; hele Ladningen med alt hvad den førte blev forliist og intet reddet, uden allene Mandskabet. Paa Skibet vare 5 en Kiøbmandskone med sin Datter i 3die Aar, tillige Passagerer, en Præst fra Thye samt Kone og Barn, med Skipperen og 2 Mand; disse reddede Livet, dog ikke uden med allerstørste Besværlighed i Skibsbaaden; efterat de over 30 Timer uden Proviant havde drevet om paa Havet og ofte været i yderste Livsfare, kom de omsider i en meget ynkelig og kummerlig Tilstand til Lands, omtrent halvanden Miil fra Asdahl, derhen toge Passagererne deres Tilflugt, og fandt sammesteds ædle og retskafne Menneskevenner, der beviiste dem me antoge sig dem med fornøden Pleie og forsynede dem med gen Venlighed, laante dem ei allene Huus, men endog alt hvad de behøvede til deres videre Afreise.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-09-23
Aarhuus. Den 21de September afgik herfra til Callundborg, Smakskipperne: L. Hansen med Kiør S. Michelsen for Dito. C. Soede med Dito for A. for J. Krag. J. Thurøe med Stude for P. Justesen. Hvid. P. Rasmussen med Dito for L. Dalsgaard og A. Hvid. Samme Dato J. Jessen med Dito og Lam for P. Klitgaard. Den 23de ankom hertil 4 Smakker, nemlig: L. Hansen, Thurøe, S. Michelsen og C. Soede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-09-23
Den 20de blev mig under Forsegling, tilsendt 10 Rdr. med Hosskrift: (Til Fattige og Syge, da jeg selv en syg.) Denne ædle og ukientes Villie skal blive opfyldt førstkommende Mandag, saaledes: de 5 Rdr. i Penge og 60ve Otteskillingsbrød. Da Brødet mest glæder den Fattige, som ikke kan faae Rug i Skieppevis at kjøbe paa Torvet, som sædvanlig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-09-23
I Dag blev mig leveret til de Fattige 3 Rdr. fra et Selskab af Mester Lectien, for hvilke takkes paa de Fattiges Vegne. Aarhuus, den 23de September, 1795. P. Willadsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-09-23
Prædikanterne paa Fredag. Domkirken Cand. S. Faurschou. Frue=Kirke Hr. Selmer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-09-23
Prædikanterne paa 17de Søndag efter Trinitatis.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-09-23
Froprædiken i Domkirken. Hr. Müller. Høimesse. Aftensang. Domkirken. Hr. Stiftspr. Jansen. Hr. Bechmann. Fruekirke. Hr. Selmer. Hr. Jahnsen. Hospitalskirken. Hr. Jahnsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-09-23
Den fra Portsmouth den 30te August udløbne Flode med Emigrantarmeen, skal efter Rygtet være landet paa Kysterne af Poitou henimod Bourgneuf, mellem Machecoul og Nantes, dog maae herpaa ventes Bekræftelse. Jmidlertid var denne Egn den beqvemmeste, da de Landede her havde en frie Communication med Charette. Siden den 5te September bliver her til hvert Hoved uddeelt et heel Pund Brød, samt forkyndet en rigeligere Kiød Uddeeling. Overhovedet giør Regieringen alt, for i nærværende Crisis at vinde Folket og vedligeholde Roligheden. Det herskende Partie i Conventen anvender og alt, for at vedligeholde deres Authoritet og i denne Hensigt er det, at de 2de adskilte Partier: Bierget og det Tallienske, nu haver forenet Den 3die September, var de Kongelige Børns forhenværende Hofmesterinde, Frue Tourzel, første Gang hos Ludvig den 16des Datter i Temple, af hvem hun med inderlig Glæde blev modtagen. Hun skal ved denne Samtale først have erfaret sin Moders og Tantes Død. Den 4de var to af Velfærdsudskuddets Medlemmer hos hende, som have begegnet hende med stor Agtelse, og forlangt at hun skulle angive hvad nødvendige Klæder hun endnu behøvede. Man troer at Prindsessens Udvexling vil skee med det første.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-09-23
Holland. Franskmændene trække en DefentionsLinie af Batterier og Redouter, langs med den flanderske Kyst, fra Dunkirken til Sluis, hvilke bliver besadt med Infanterie=Batailloner og Artillerister. Der bliver og oprettet 3 Leire, en ved Antverpen, St. Troud- og Loewen, hvortil man dog ikke veed Aarsagen. Den var og ankommen befaling fra Velfærdsudskuddet i Ha ris, at der af hver Compagnie skulle udtages 5 sunde og stærke Folk, som skulle bruges til at grave en dyb Kanal, hvormed man vil forene Loiren med Sambren. Marineudskuddet, skal have erklæret, at Admiral Kings bergen ikke kan faae Tilladelse at gaae i Dansk Tieneste.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-09-23
J alle Fiskerpladser paa de Hollandske Kyster, er Roret og Seilene borttaget af alle Fiskerpinkerne, som forvares i Kirkerne, paa det at Engelænderne, ved en befrygtet Landgang, ikke skal kunne bruge dem til deres Fordeel. Man maae altsaa for det første behielpe sig i Holland uden Søefisk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-09-23
Engeland. Den 7de September havde vi endnu ikke her nogen Efterretning om at vor EmigrantArmement var landet paa de Franske Kyster. Lord Brid port krydser endnu ved Belleisle og Skibene Minotaur og Tremendous ere i Gaar afseglede fra Portsmouth for at støde til den. Der skikkes endnu bestandig Amerikanske med Proviant ladte Skibe hiem, som optages paa de Franske Kyster. De Jerseyer Kapere, Haro og Victori har taget 3 store Franske med Proviant ladte Fartøier, men Franskmændene har derimod taget 4 Vestindiske Skibe fra os.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-09-23
Tydskland. Elberfeld, den 8de September. Den 6te og 7de ankom den Østerrigske Armees Bagage her til vor Stad. Den 7de trak de sig ind i det Preussiske, som det hedder, med Protestation, siden Cordon nen var saa svag. Derpaa kom Kl. 11ve det Østerrigske Corps d'Armee og i Dag Arriergarden. De tog Veien til Schwelm. Den 8de rykkede Franskmændene ind i Elberfeld. De trak sig deels til Schlingen deels tilSchwelen, og holder god Disciplin, i Morgen er her an sagt Qvarteer for 1200 Mand. Der siges at 7 Franske Regimenter maaskee vil følge efter Østerrigerne ind i det Preussiske.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-09-23
Fra Duisburg skrives under 8de September: Det er ubegribeligt, at Østerrigerne, da de saae alle Franskmændenes aabenbare Tilberedelser, at de da ikke i Forveien har besadt det Pfalziske Terrain, Eichelkamp.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-09-23
Det Franske Jnfanterie har, for ikke at behøve Skibsfolk til denne Overgang, alt i mange Uger i Forveien øvet sig i at roe, ligesom man og har afrettet Hestene til at springe af og i de med Sand og Mog halv fyldte Schulter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-09-23
Altona, den 17de September. De sidst indløbne Beretninger melder; At 20000 Franskmænd var paa store Hollandske Kulskibe, hvoraf flere vare sammenkiedede, gaaet over Rhinen, og udskibet sig ved Eichelskampoven for den Kelserlige Forsvarslinie. General Erbach skal modig have tilbageslaaet det første Angreb som blev gjort, men maatte omsider trække sig tilbage, hvilket og Prindsen af Würtemberg gjorde med sit Korps. De Franske er derpaa trukken ind i Langenfeld og Mühlheim. Grev Clairfait og General Beaulitu, har efter et i Hovedqvarteret Grosgerau holdet Krigsraad, sendt en Coureer til Grev Wurmser, og selv ere de den 9de afreist til Lahn, hvorhen man troer at det Keiserlige Hovedqvarteer skal forlægges. Hagen i Grevskabet Mark, d. 9de September: Uophørlig vedvarer den østerigske Armees Giennemmarsch her. Hertugen af Würtemberg er og ankommen hertil. De gode Østerrigske Tropper har i 3 Dage ikke faaet Brød, og dog opfører de sig meget got. General von Manstein og Krigsraad Rebentrop von Hamm er og ankommen her, og skal sørge for god Orden og Pleie.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-09-23
J Gaar hørte man en stærk Kanonade. Man er meget vel fornøyet i Elberfeldt med at Rhinen nu er aaben, da alt haves der nu igien for lettere Priis.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-09-23
Cøln, den 11te September. Den Franske Armee, holder i Dag Rastdag paa Desitzer Mark. Den er 60, til 70,000 Mand stærk, og strækker sig langt oven for Kalk henimod Biergene. Forposterne er idelig i Skaarmydsel med Østerrigerne. J Morgen brækker Armeen igien op og følger den Keiserlige i Hælene.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-09-23
Bekiendtgiørelser. Under Grevskabet Lindenborgs Skifte=Jurisdiction, er ved sluttet Skifte efter afgangne Inderste Johanne Sørensdatter, som ved Døden afgik hos Huusmand Thor Andersen i Fiellerad, den 13de Dec. f. A. hendes Broder Søren Sørensen tilfaldet i Arv 3 Rdr. 3 Mk. 10 s.; bemelte Søren Sørensen, som for mange Aar siden fra Haverslev Sogn, Nørlunds Gods, hvor han baade skal være bortrømt fra Kone og Børn, bliver herved i de Aarhuus Stifts Tidender og Aalborg Jydske Efterretninger indkaldet inden dette Aars Udgang, at møde her paa Lindenborg Skriverstue, eller hvis han ved Døden maatte være afgaaet, da hans efterladte Arvinger, som siges at opholde sig ved Aarhuus Kanten, for at modtage ovenmelte Arv, der i modsadt Fald, hvis ingen inden saadan Tiids Forløb indfinder sig, bliver efter Afdrag de ved disse Avertissements foraarsagede Omkostninger indleveret i den Kongel. Kasse. Lindenborg, den 14de September, 1795. N. Andkier.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-09-23
At Hr. Told- og Consumptions-Jnspecteur Bryger og Underskrevne, ere den 27de f. M., valgte til ForliigelsesCommissairer for denne Bye, at Commissionen holdes, naar der ere Forrætninger, hver Torsdag Klokken 10 i min iboende Gaard, samt at Enhver hos, enten af os, skriftlig eller mundtlig behager at melde sig i Forveien, det har jeg den Ære herved at bekiendtgiøre. Randers, den 22de September, 1795. Udi Hr. Jnspecteurens Fraværelse paa hans og egne Vegne. Christen Sparre. En mørkebruun Gravhund med lysebrune Føder, lysebrune Tegninger er bortkommet i Onsdags, tilhørende Lieutn. v. Klem, ombedes alle som kan give nogen Oplysning om den, enten her i Byen eller fra Landet, at melde det hos Frue Gleerup imod en raisonabel Douceur. Onsdagen den 30de September lader S. T. Hr. Major v. Nissen i hans iboende Huus ved Auction bortsælge en Deel Effecte, bestaaende af Borde, Stole, Speile, Sængeklæder m. m. tillige med noget Apendix.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-09-23
Udi Eldrup Bye, en Miil fra Horsens, er til næstkommende 1ste Nov. at faae til Leie, et smuk Stæd vel indrættet, med Dagligstue, Sovekammer, Spisekammer, Storstue, Giæstkammer, og Kiøkken, saa og 7 Faghuus til Bryggers Træe og Tørvehuus, 7 Fag til Koestald og at sætte Korn og Høe udi, Ved bemelte Sted er en god Frugthave, tilligemed 2de Tofter, hvorudi kan saaes, aarlig 6 Skpr. Kornsæd, avles 6 Læs Høe og græsses 2de Kiør. Leie Conditionerne er at faae til Eftersyn, hos Hr. Forvalter, Hoppe paa Urup, Kiøbmand Hr. Jens Overbye Engers lew i Horsens, og paa Boerupgaard, Engerslew.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-09-23
Formedelst at Naadsens Aaret i Zeuthen Præstegaard ikke var udløbet, eller den Tid derom truffet nogen Accordt maatte man frietage en stor og den bedste Deel af salig Hr. Rosenqvists Boes Effecter og Besætning fra Auctionen den 5te August sidst. Men, siden Arvingerne nu ved Accordt er frietaget for videre Huusholdnings Førelse Præstegaarden, ved offentlig Auction absolut bortsælges den 30te September næstkommende, nemlig: Sølv, Tin, Kaaber, Malm, Mæssing, Jern og Træefang, Porcelain, Glas og Steentøi, Borde og Stole, Jern Kakkelovne; Sengestæder og gode Sengeklæder, samt endeel Linnet, saa og Vogne med andet Gaards Redskaber, 4re gode Bester og 6 Kiør, og endeel Faar med Lam, m. m. m., thi ville Liebhaberne bemelte Dags Formiddag Kl. 9 Slet behagelig give Møde i Præstegaarden; hvor Auctionen efter de bekiendtgiørende Conditioner tager, Begyndelse; og bekiendtgiøres tillige: at strax efter Auctionens Tilendebringelse, bliver en Skiftesamling og Forretning foretaget i Præstegaarden efter bemelte afgangne Hr. Rosenqvist; til hvilken dette Boes respective Arvinger, ville behagelig tage Møde, ligesom Credi= og Debitorer, og enhver anden, som i navnlige Maader maatte have noget at erindre, behagelig ville melde sig, og for os som allernaadigst anornede Skifte=Commissairer betale deres Skyld til Boet, og beviisliggjøre deres Fordringer, om nogen af det Slags imod vente bliver at formeere. Myggindgaard og Randers den 18de September 1795. R. Müller. J. H. Høeg. Anno 1795, den 2den October, Klokken 10 Slett Formiddag, bliver paa Baromet ved Wilhelmsborg, 1 en halv Miil sønden Aarhuus, holdt offentlig Auction over en Deel gode Stutterie=Bæster, nemlig: 1 sort Rytter Hoppe som staar i No., i sort Hoppe 10 Aar, 1 rød Hingstføl, 1 rødblisset Hop 13 Aar, 1 rødblisset Hingstføl, 1 rød Hoppe 12 Aar, 1 rødstiernet med Blis Hingstfol, 1 sort stierne Hengstplag i 3die Aar, 3 Stykker sorte dito, 1 sort Mærplag i 4de Aar, 1 rødstiernet Mærplag i andet Aar, 1 sort brun dito, 1 sort Hengstplag i andet Aar. Saavel Hopper som heele Tillægget, er smukke og af et godt Slags, Samme Tiid og Sted bliver ligeledes solgt 10 Stykker, gode Faar. Liebhaberne ville behage at indfinde dem fornævnte Tiid og Sted. Conditionerne bliver paa Auctionsstædet bekientgjort. Paa S. T. Hr. Justitsraad Fønses Vegne, som Fuldmægtig. M. C. Gulmann. Efter Hans Kongelige Majestæts allernaadigste Bevilg. ning af 4de d. M. indkaldes herved sub poena præcluci et perpetui silentii med Aar og Dags Varsel, alle og en hver, som formeener sig at have noget at fordre efter min salig Mand Rasmus Sørensen Gissel, der boede og døde i Glesborg Bye under Meylgaards Gods, Nørre-Herred, i Randers Amt, det være sig i Anledning af Handel, Formynder= og Laugværgerskab med videre, intet i nogen Maader undtagen, dermed at melde dem hos mig eller min Laugværge, ligesom og de der maatte skylde noget til Boen, eller have uopgjorte Regninger, ombedes at vilde behagentlig søge den forønskede mindelige Afgiørelse. Glesborg den 17de September 1795. Maren Jensdatter Som Laugværger sal. Rasmus Gissels. L. Jespersen. Forvalter ved Grevskabet Scheel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-09-23
Da jeg Underskrevne med min førende Jagt Jmanuel kaldet, har den 18de August d. A. forlist mit Skibsanker ved Tree Mølle og samme efter Rygtet skal 2de Dage der efter være bierget af en forbiseglende Jagt, saa ombedes derfor den der haver bierget samme, at melde det til Christen Schiæffer i Aarhuus, eller til mig selv Underskrevne. Stauens paa Samsøe, den 16de September 1795. Thonis Hendrichsen, Skipper.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-09-23
J den behageligste Egn, paa Landet, af Aarhuus og Schanderborg Kandten, kan til næstanstundende Nyeaar, Paaske eller 1ste Maii 1796, bekommes anstændig Logie for en honet Enke eller anden Pentionist, tilligemed Kost, Lys, og Varme m.v. naar Vedkommende derom i Tiide, behagelig vilde melde sig hos Hr. Kiøbmand T. Fogh eller Klokker Schytte i Aarhuus, som nærmere derom giver Anviisning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-09-26
Indenlandsk. En Kongel. Jnstrux til Magistraten i Khvn indeholder blant andet, at Magistraten skal tilkiendegive samtlig Mestere og Svende af Haandværkslaugene, at Hs. Kongelige Majestæt ikke vil taale, at de skulle staae under Tvang af udlændiske Laugsvedtægter og Fordomme, men at de, som Kongelige troe Undersaatter, blot have at rette sig efter Allerhøistsammes landsfaderlige Buds Forskrivter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-09-26
Fregatten Havfruen og Kutteren Forsvar afseilede i Dag til Nordsøen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-09-26
De i Kbhvn. værende Muurfolk have yppet Trætte med de til Kbhvn. ankomne Svenske af samme Laug. Fra Siellands Stift er indkommen 18000 Rdlr. for de Brandlidte i Kiøbenhavn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-09-26
Aarhuus. Udpsserde den 24de September. Major v. Bülow til Mølgaard med Forvalter Weigner. Studios. Hierssing og Apothekersvend Sievertz. Samme Dato afseglede herfra til Callundborg, Smakskipperne: L. Hansen med Stude for P. Klitgaard. J. Thurøe med Heste for J. Pedersen. S. Michelsen, med Stude for M. Bygballe og C. Soede med Dito for C. Faurschou.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-09-26
Copulerede. J Vistoft paa Mols, den 18de September. Hr. Tolder Lund i Aarhuus og Jomfrue Elisabeth Augusta Begtrup. I Dag blev mig af en bekiendt Ven leveret 2 Rdr. til Uddeeling mellem værdige Huusarme, takket være de Barmhiertige, deres gode Gierninger kommer dem til Velsignelse. Aarhuus den 26de September 1795. P. Willadsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-09-26
Udenlandsk. Frankrig. Den 7de September ankom Militair Deputerede fra 3 Divisioner af Nord=Sambre, og Maat Armeerne, som i 62 Protocoller bragte den nye Constitutions Antagelse. Deres Taler, var ganske efter den herskende Fleerheds Ønske i Conventen; han sagde: At de 3 accepterende Divisioner ønskede at faae de 2 tredie Deele af Conventlemmerne i den nye Lovgivende, Forsamling, under hvis Ledelse den nye Constitution kunde gaae en sikker Gang og hvorved al Afskyelighed og nye Convulsioner kunde hæmmes". Han gik endog, saa vidt at han yttrede sig endog truende imod de Pariser Sectioner som vare utilfreds med Conventen. Denne behagelige Taler, fik under et almindelig Glædesskrig Broderkysset af Præsidenten og Tilladelse at maatte aflægge et Besøg i Leiren ved Paris med sine Kammerater Pelletiersectionen har indstillet deres Meeninger under Salvegarde af alle Folkeforsamlinger i Frankrig, og erklæret, at al constitueret Magt, maae forsvinde for Folkeforsamlingerne, samt besluttet, at der skulle vælges 48 Commissairer, som i alle 48 Sectioners Navn skulle bekiendtgiøre hele Frankrig de Pariser Borgeres Tænkemaade. Paa Grund af dette, blev Conventen paa Tal stens Forslag samme Aften overordentlig forsamlet og blev decreteret: at Borgere som forenede sig i et Centraludskud, og bestod af Commissarier som var udnævnt af adskillige Folkeforsamlinger, giør sig skyldig imod Folkets Souveranitet og den indvortes Sikkerhed. Den 4de lod Sikkerhedsudskuddet bekiendtgiøre, at alle Levnetsmidler som kom til Paris, skulle bringes paa Torvet, som ved et Tegn med Klokken skulle blive bekiendtgjort og som i 4 Timer skal vedvare, ingen Høker maae kiøbe noget inden den Tids Forløb, J en sildigere Skrivelse af 11te September, var den offentlige Rolighed vel ikke forstyrret, men alt i største Giering. Alle 48 Sectioner havde antaget Constitutionen, men de 47 havde forkastet Valget af de 2trediedeele Conventslemmer. Ligedan er det gaaet til i Rouen, Orleans, Versailles, St. Cloud, Passe, a. og i mange i Nærheden beliggende Menigheder. Den eneste Quinze Wingtsection antog den i alt, hvorfore Præsidenten roste deres Moderation og Klogskab, i at foretrække Fred for Uenighed og Borgerkrig og i at have modstaaet de øvrige Sectioners troeløse Jndgivelser. J Forgaars blev 136 Menigheder anmeldt for Conventen, som antog Constitutionen i et og alt. Samme Dag var dog Conventen saa frygtsom for Uroligheder, at det foreslog en overordentlig Aften Forsamling, men alt blev dog roelig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-09-26
J en af Folkeforsamlingerne her, hørte man en sige: Jeg stemmer hverken for Constitutionen eller for Valget af de 2trediedeele, men for Ludvig den 18de. Selv den Deel af de Pariser Fruentimmer, som har Opdragelse, er meget rojalistiske og yttrer deres Mening endog med Letsindighed og Uforsigtighed, hvilket kan have meget slemme Følger for dem, ifald Partierne skulle komme i Strid. Den midlere Stand og de Fattige ere endnu for Republiken.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-09-26
Alle hidtil indløbne Efterretniger om at Emigranterne skulle være landede i Frankrig, har været for tidlige; thi den 11te September vidste man endnu intet deraf. Men Forvalterne ved Nederloiredepartementet har alvorlig givet deres Bekymring tilkiende derover, saameget meere, som den Engelske Flode der paa Kysten er bleven forstærket med 9 Linienskibe og Charette med de Chouans sætter sig i Bevægelse. De frygter for Nantes, som den eneste Stad der kan giøre dem Modstand, da denne er i en betænkelig Forfatning, og vil ikke inddestaae for noget, siden Folkerepræsentanterne er tilbagekaldet. J Dag heder det, er der givet befaling, at Leiren ved Marly skal ophæves. Paa Veien til St. Denys er Cavallerie=Piqvets stationerede. J Egnen af Paris tør nu ingen Postmester give nogen Reisende Heste til Befordring, med mindre han har en særdeles Ordre eller Commission fra Regieringen. Alle Tilkommendes og Afreisendes Passer bliver og paa det nøieste undersøgt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-09-26
Tydskland. Rhinstrømmen, den 13de Septem der. En authentisk Skrivelse vedkommende Franskmændennes Overgang, indeholder endnu følgende Berigtigelse: Foruden de Hollandske Baade, havde Franskmændenne endnu kjøbt 35 Rørbaade, som de har betalt meget dyre. Enhver af dem kunde indeholde 250 Jnfanteri ster eller 60 Mand til Hest. Med disse bragte de Kl. 12 om Natten til den 6te September, i ringere end en halv Time 8000 Mand over, hvorved de undgik den ellers sædvanlige Methode, under Artilleriets Skyts at slaae en Skibsbroe. Ved Signalet af 6 Raketter, begyndte paa mere end 20 Steder de Franske Batterier, at spille, under denne Jld gik de over til Eichelkamp, og aldrig saa snart var de kommet over, før de begyndte paa at slaae en Broe, og om Morgenen Kl. 4 var alt 18 til 20,000 Mand, med deres Artillerie gaaet overBroen. Den store Tilfærdighed hvormed Franskmændene foranstaltede alt, tillod ingen Modstand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-09-26
Frankfurth, den 14de September. Den Keiserlige Armee retirerer bestandig. Det synes som de vil forlade deres Stilling ved Sieg og trække sig bag ved Lahn, hvorhen og Grev Erbach gaaer. Prindsen af Würtembergs Hovedqvarteer var i Gaar i Uckerod. De Franske trækker sig alt nærmere imod Lahn. Siegburg, er i deres Hænder og de udbreder sig som en stridig løbende Strøm. Deres Forposter er nu kun 12 Miil forved Wetzlaar, og det synes som de med deres Hovedstyrke har Hensigt paa det Hannoverske. Jmidlertid vil Østerrigerne, under General Beaulien sætte sig i en fast Stilling bag ved Lahn, og ikke svække sig i smaae Fegtninger, men berede sig til et afgiørende Hovedslag. Grev Clairfait lader Høiene bag ved Lahn befæste, for at giøre Franskmændene de der værende enge Passer utilgiengelige. Den Keiserlige Feldmarschal, Grev Wurmser, er i Freyburg i det Breisganiske død af et Slagflod, og Grev Alvinzy skal for det første have paataget sig Commando over Armeen. Der tales om at en Separatfred skal have Sted imellem Frankrig, Pfaltz, Hessen-Darmstad og Würtemberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-09-26
Fra Wesel, den 17de September. Den Franske General Ney har den 8de i Lennep givet den skriftlige Erklæring: "At den Franske Armee var forbunden til at respectere Demarcationslinien, og gav sit Æres Ord paa, at den, for de Tropper som stod under hans befaling, skulle være hellig, som strax trække sig tilbage, hvor de antreffer Preussiske Posteringer. Elberfeldt er besadt med 4000 Franskmænd, og der, saavel som i det Bergiske, skal de alt have udskreven mange Contributioner.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-09-26
Keiseren har udnævt Statsminister, Grev Lehrbach, til Østerrigsk Deputeret ved Rigsfredsdeputationen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-09-26
Holland. Generalstaterne har vel udnævnt 8 Medlemmer, fra hver Provinds een, men fra Holland 2, for at deliberere over et National Convents Tilsammen kaldelse, i Anledning af Clubbernes Contralforsamlingsivrige Forlangende, men de vil dog ikke erkiende den for andet, end en Particulairforsamling, og paastaaer, at Folkets Sonveranitet fornærmes ved disses Borgeres Foretagender, som hvor stor deres Tal end er, dog kun kan ansees som en ringe Deel af Folket. J Følge en befaling har over 40 af de anseeligste Familier, som har været Medlemmer af den forrige Regiering, maatte forlade Haag og reise hiem til deres Boepæle, for der at blive, iblant hvilke befinder sig Weldern, Byland &c.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-09-26
De som ere bekiendte som Tilhængere af det Statholderske Partie, bliver og hyppig arresterede. Man paastaaer og at den Jnqvisition, som er sadt over Pensionair van Spiegel, Grev Bentink og Repelger, vil falde slem udfor dem. Saaledes synes Forfølgelses=Systemmet at vinde mere og mere Plads. For Texelen krydser nu 8 engelske Krigskibe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-09-26
Jtalien. Hertugen af Aosta har den 30te Aug. lykkelig angrebet Franskmændene, fordreven dem fra Posterne Clavieres, Coche og Rocher de Calpi samt erobret meget Munition og Proviant og gjort 50 til Fange.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-09-26
Den Franske Armee her, skal ellers nu være formeret med 20,000 Mand fra Spanien. Paa Sardinien bliver Uroeligheden alt større, og det skal være kommen saa vidt, at dersom Kongen ikke hastigst griber de beste Forholdsregler, staaer han Fare for at miste hele Øen.