JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-04-21
Slutningen af Hr. Fortune Ricards Testammente. En Milliard for at afskaffe de Embeder der ere alt for importante, at deres Falholdelse skulde absolument være uden Farlighed. 2 Milliards for at anskaffe hans Majestæt i Frankrig en Domaine, værdig til sin Krone og tilstrækkelig til sine Hof=Udgifter, paa det at Nationen skal tydelig kunde see, at Jndtægten, deraf er allene bestemt til nationale Udgifter. 2 Andre Milliard skal giøre en Fond, hvoraf hans Majestæt skal anvende Renterne til Pensioner og Velgierninger, paa den Maade, at om Velgierningerne skulde falde paa intigrante Folk uden Fortienester, Nationen da ei skulle have det ringeste at sige og Anvendelsen af en Sum, som ei er frembragt af Arbeyderes Løn eller Blod. 1 Misliard bestemmer jeg end videre for at legge, 1000 Livres til den Pension, som alle Rissets Præster faaer og 600 Livres til deres Vicarii, paa Vilkaar at de ei meere maae fordre Honsraria for deres Messer. Jeg havde og Lyst at provonere at forekomme Udgifter ved Barne=Daab, Bryllupper og Begravelser, men jeg har anseet, at disse Forretninger ere ei allene religiense, men at de end- og vedligeholde den borgerlige Orden. J øvrigt er at formode, at Udgifterne selv vedligeholde Tiennesten des nøyagtigere og ordentligere. 2 Milliards bestemmes til at, for hvert Barn, som fødes i Riget, indbringe en Rente af 10 Livres, hver Maaned, indtil det naaer 3 Aars Alder, Denne Rente skal forhøyes til 300 Livres for de Børn, som ammes af deres egne Mødre. De Riges Børn undtages ei her fra.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-04-21
4 Milliards bestemmer jeg til at indkiøbe store Eiendomme for, som ere allerslettest dyrkede i Riget. Man skal heele denne indkiøbte Enendom i Parceller, hver paa 4 a 5 Tønder Land, hvorpaa man skal bygge, ligesaa mange smukke og sunde Huuse; disse skal skiænkes til ligesaamange gifte Bonde=Familier, udnævnde af hver Sogn ved et Raad, der bestaaer af de 10 ældste Bønder, i hvilket Raad Sogne=Præsten skal være Præsident; Disse Parcellers Besiddere skal være forpligtede til der allene at opholde sig, og dyrke Jorden med egen og Families Hænder, samt hvert Aar bevidne hvad Forbedring de har gjordt. Disse Beneficier skal være arvelige, men paa de Vilkaar, at de aldrig stal kunde deeles, og at man aldrig skal have Tilladelse til at samle 2de under eens Besiddelse. Naar Besidderne døer, uden at efterlade nogen Arving, skal Gaven erklæres vacant, og paa nye bortgives af Sogne=Raadet. 2 Milliards vil ieg skal anvendes til at efter haanden indkiøbe alle Hoveries Jorder og derved befrie alle Livegne fra Trældom. 6 Milliards skal anvendes paa at lade opbygge udi alle Sogne paa Landet Opfostrings=Huuse efter Planen af Auctor des vues patriotiqres.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-04-21
Anmærkning. For at overbevise Læseren om, at disse Jdeer kan sættes i Virkelighed anmelder den franske Gagette et Legatum af samme Slags: de Norvich død 1724 har gjort et Testammente, hvorved han legerer en Sum af 4000 Pund Sterling, der i 60 Aar skal henstaae indtil Capitalen med Jnteressen beløber sig til 74000 Pund Sterling. Naar disse Aar vare forløbne skulde den samlede Fond anvendes til en saakaldet Kierligheds Skoles Oprettelse. Hans Disposition bestemmer Elevernes Antal til 120; Administrationen for denne Stiftelse er overdragen Bispen, Canzleren, 2de Deputeerte af Byen, 2 af Grævskabet og 8te Geistlige. sidste Villies Efterkommelse udløb; Mai Aar Den bestemte Termin til hans 1784. Summen existerer og udgiør, som meldt. 74000 Pund Sterling.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-04-21
Bekiendtgiørelser. Has General Krigs-Commissair von NB. I Wildenradt kan bekommer beste Slags Sæde-Bygden Børn er død paa Kieldkier Gods under Coldinghuus Amt i Bredsten Sogn og tilfrøst Bye Gaardfæster Hans Bruns Hustru Else Andersdatter den 4de Januarii sidstleden, som hendes Udarvinger saavel i Hadersleb som heri Coldhuus Amt, ved Budsendelse er bekiendtgjort; men da ingen af Arvingerne, paa 30te Dagen 6te eller 12te Ugers Dagen efter Dødsfaldet haver indfundet sig ved de da efter hende holdte Skiftesamlinger; saa omendskiønt intet i minste maade kan blive at arve, da Gielden ihenseende til Gaardens Brystfældighed, Sædekorns og Besætnings Forskud langt overgaaer Stervboets Formue, haver jeg dog ei vildet sluttet Skiftet 12te Uges Dagen, som var den 29 Martii sidstleden, men opsatte det endnu til Slutning i 6 Uger fra samme Dato, som indfalder den 10de Man førstkommende, for i samme Tid i de Kiøbenhavnske Berlingske Tidender og Ribe Stifts Adresse Contoirs Efterretninger 3de gange offenlig at bekiendtgiøre ovenmelte Dødsfald. Skiftes Foretagelse og endelige Slutnings Bestemmelse, samt derhos navngive og indkalde Arvingerne til bemeldte 10de Mai at møde paa Kield kier Kl. 10 om Formiddag, om de vil eller finder det fornøden, hvilke Arvinger er angivet at være: a) En Broder Jep Andersen, død, men efterladt sig en Søn ved Navn Jens Jepsen, nu værende i Braqver i Starup Sogn; b) en Søster Mette Anders, gift med Peder Jensen i bemelte Braqver; c) en ditto Maren Andersdatter, værende i Mørsvraae, men og er gift eller ei vides ikke; d) en dito Kirsten Andersdatter død men været gift med Knud Nielsen Aagaard, som og er død men udi liveværende Ægteskab ved ham, efterladt for 3de Børn, nemlig 2 Sønner Niels og Matthias Knudsen samt en Datter Maria Knudsdatter, hvilken sidst tiente paa Bleggaarden i Hadersleb, men Sønnerne vides ei hvor er, og endelig e) endnu tvende Søstre til den salig afdøde Kone, som begge skal opholde sig i Hadersleb, men deres Navne eller om de ere gift, haves ingen Kundskab om; hvilke Arvinger, som alle skal opholde sig i Coldinghuus og Haderslevhuus Amter, saa og om der endnu skulle være flere nangivne Arvinger herved indkaldes til foranbestemte Tid og Sted at indfinde sig de Myndige selv og de Umyndige med Værge, for at overvære Skifteforretningen, som da sluttes naar intet lovligt indløber, som samme kan forhindre. Kieldkier, den 31 Martii 1786. H. S. Steenstrup.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-04-21
Provstinde Neuchs agter ved en eneste og offentlig Auction Onsdagen den 7de Junii førstkommende om Formiddagen Kl. 10 slet, at bortselge hendes eiende og iboende Gaard i Weile, samlet eller separat med dens tilliggende Eiendomme, Gaarden er beliggende i Torvegaden paa det bedste Sted i Byen, ligesom den i sig selv er en af Byens bedste Gaarde, dens Hovedbygning er for faae Aar siden af nye opbygt, den bestaaer i alt af 46 Fag Huus, Foruden anseelig Gaardsrum og en stoer og vel vedligeholdt Hauge, er ved Gaarden liggende en god Korn Toft og en frugthar Eng, desuden en betydelig Eiendom strax uden for Byen, Staalgaards Hauge kaldet, Fornevnte Gaard og Eiendomme kand og forinden Auctionen, under Haanden faaes til Kiøbs, naar Libhaberne derom vilde adressere sig, enten til fornevnte Provstinde Neuchs eller hendes Laugverge Byefoged Carøe : Weile. (Køystkommende 24de April, Formiddag Kl. 10 Slet, 2 og følgende Dage, bliver paa Ryedhange foretaget offentlig Auction over 50 Stykker Køer, som alle ere udsøgte til Høllenderie, og en stoer Deel deraf Kal ver til Græsset, samt endeel Meyerie Redskab, 70 Stkr. Holsteenske Faar med Lam, 16 Stkr. store Sviin af den bekiendte Vester Egns Race, item 2de Heste, en sort 2 Aar gammel, og en guul med sort Mann og Hale 4 Aar gammel, m.v. thi ville de Lysthavende, behagentlig indfinde dem til Tid og Sted, hvor Auctions Conditionerne vorder bekiendtgjorte Til det Høystærede Publicums saavel som & alle Udenbyes Efterretning, bliver herved bekiendtgjort: at Kiøbmand Sr. Jfra Hartvig Ree er nu henfløttet i hans nye Gaard i Vendersgaden, som ligget mellem Høyvelhaarne Hr. Major von Pogwisch paa den ene, og Søren Friis paa den anden Side, Jndgangen til ham er i Porten, hvor de Herrer Libhabere kan blive opvartede med alle Slags Alen Kram for billigste Priiser.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-04-28
Ulykkelig Hændelse. J Veyle er den 23de April ved nogle Børne skyden med en Nøglebosse 36 Huuse afbrænte. Skaden vurderes betydelig, især for Hr. Cammerherre Juul og Hr. Kiøbmand Lindemann, hvorved den sidste, uden at redde noget har tabt sin hele Velfærd. Jldebrandens heftige Magt tilskrives det Krudt, som første havde til Esqvadronen, og sidste til sin Handel og hvorved endog det udfløttede i Haverne og paa Gaden blev et Rov for Luen; Tabet er og saa meget følsommere for den Fattige, da Hr. Lindeman havde et anseelig Partie Korn af alle blags paa sit Loft, som alt er af Jlden fortæret, ligesom og 2de Personer endnu savnes, foruden et Fruentimmer, som næsten opbræner i Asken funden, og befrygtes ved Krudets Magt borttaget; Nogle Hester og Qvæg er og med meere bleven et Rov for Jlden, saa at Nøden, for de mange Huusvilde og ved deres Velfærds Tab tilbagesadte Familier ere dobbelt at beklage, i saa kostbare Tiider.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-04-28
De det lille Belt og ved Fridericia ind- og udpasserede Skibe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-04-28
fra den 17de April til Dato Skipper Jens Pedersen Damborg, og Christian Rostoch, af Horsens til Østersøen, Ol Erichsen, Michel Jensen Lund, Peder Sørensen, og Hans Pedersen Niis, af Middelfart til Norge, Søren Pedersen Plog, Jens Pedersen, Henrich van Barm, Jacob van Barm, Povel Ahrendt, Hans Hansen, Hans Albredt, Storm, Hans Nicolai Jørgensen, Henrich Lund Hans Schulz, Jørgen Nicolai Jørgensen, Marens Jensen, Hans Friderich Pedersen, Hans Henrich Hansen, Hans Ditlof Callesen, Hans Lorenzen, Mathias Mørk, Henning Jensen, Hans Madsen, Peter Jørgensen Lund, Frederich Schilling, Johan Hansen Blaffert, Gabriel Lorentzen, Nicolai Callesen, Phillip Petersen af Flensborg; Otto Sørensen af Middelfart, Hans Christian Henningsen, Philip Henrich Hansen, Martin Rohr, Peter Thomsen, Nicolai Hansen Guderup, Hans Jacob Thielsen og Johan Toppelmann af Flensborg, - alle til Norge, Hans Hansen Croeman fra Horsens til Marstal, Peter Lorenzen af Colding til Kiøbenhavn, Henning Jørgensen Krul fra Horsens til Marstal, Johan Gylding, Niels Gylding, Jens Sørensen og Anders Jensen af Horsens til Flensborg, Hans Hansen fra Aarhuus til Flensborg, Hans Trier af Samsøe til Flensborg, Lars Nielsen af Bogense til Assens, Anders Andersen Steenhugger af Dragøe til Frederichssund, Hans Madsen af Errøeskiøpping til Horsens, Anders Brunnich af Faaborg til Veyle, Jens Petersen Stougaard af Sønderborg til Aalborg, Jørgen Petersen af Flensborg til Horsens, Marcus Dithmer af Sønderborg til Randers, Mathias Madsen og Christian Henrich Johansen, af Flensborg til Fridericia, Jørgen Jørgensen, fra Fridericia til Flensborg, Jens Sørensen, og Christian Jørgen Møller af Fridericia til Kiøbenhavn, Jacob Jensen af Fridericia til Holbek, Peder Justesen af Fridericia til Rosenvold, Christian Henrich Johansen af og til Flensborg.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-04-28
Bekiendtgiørelser. J allerunderdanigst Følge Hans Kongel. Majests. aller naadigste Bevilling, saaledes lydende: 7 mus. Vi Christian den Syvende, af Guds 6 Naade, Konge til Danmark og 4 Rdlr. Norge, de Venders og Gothers, Hertug udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmarsken og Oldenborg, gjøre alle vitterligt: At Vi efter Magistraten i Vor Kiøbstæd Colding Udi Vort Land NørreJylland, deres herom allerunderdanigst gjorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at den udi de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser, Adresse=Contoirets Efterretninger, Ribe Stift Adresse Contoirs Efterretninger og den Altonaiske Mereur, 3de gange efter hinanden, sub pæna præclusi & perpetui silentii. med Aars og Dags Varsel, indkalde alle dem, som maatte formeene sig at have noget at fodre hos bemekte Magistrat i Colding, vedkommende sammes Embeds Forretninger fra forbigangne Tid til Datum, dermed at fremkomme, og saadan deres havende Fordring hos samme, inden fornevnte Tids Forløb at anmelde og beviisliggjøre, og skal saadan Jndkaldel"se i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig, som omden var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vores allernaadigste Bevilling læses for vedkommende Værneting, samt den Ober=Ret, hvorunder samme henhører; hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Givet paa Vort Slot Christiansborg udi Bo res Kongel. Residens=Stad Kiøbenhavn, den 24de Februarii 1786. Under Vort Signet. (L. S.K R. . Efter Hs. Kongel. Majestæts allernaadigste Befaling. Luxdorph. P. Aagaard.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-04-28
Magistraten udi Colding, Bevilling, at maae i Aviserne indkalde alle dem, som maatte hos samme have noget at fodre dens Embeds=Forretninger vedkommende. Allerunderdanigst læst inden Colding Byeting Onsdagen den 1ste Martii. 1786. Og protocolleret. H. J. Bang. H. Diechmann. Allerunderdanigst fremlagt og læst for Retten paa Nørre=Jyllands Lands=Ting Onsdagen den 15de Martii 1786 under No. 2 Gieruls. Protoculeret af Hauch Bliver herved sub pæna præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, indkaldet alle og enhver, som maatte formeene sig at have noget at fordre hos Magistraten i Colding, vedkommende sammes Embeds Forretninger fra forbigangne Tid til Datum, med saadan deres havende Fordring, at fremkomme, og samme hos os inden fornævnte Tids Forløb, at anmelde og beviisliggjøre, da enhver skal vederfares Ret. efter Loven. Colding, den 11te Martii 1786. H. J. Bang. K. Bruun. C. G. Wissing. H. Diechmann.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-04-28
Sprogmester Francois Martin er nylig kommen her til Fridericia; han har informeret her mange brave Folkes Børn, agter at blive her og tilbyder sin Jnformation i det Tydske, Franske og Hollanske Sprog efter Gramaticalske Regler tillige med Explication paa Dansk, Logerer hos Jens Jepesens Enke ved Tysk Kirke. os General Krigs=Commissair von 11 i Wildenradt kan bekommes beste Slags Sæde-Byg. den Børn er død paa Kieldkier Gods under Colding 1 huus Amt i Bredsten Sogn og Lilfrøst Bye Gaardfæster Haus Bruns Hustru Else Andersdatter den 4de Januarii sidstleden, som hendes Udarvinger saavel i Hadersleb som heri Coldhuus Amt, ved Budsendelse er bekiendtgjort; men da ingen at Arvingerne, paa 20te Dagen 6te eller 12te Ugers Dagen efter Dødsfaldet haver indfundet sig ved de da efter hende holdte Skiftesamlinger; saa ommendskiønt intet i minste maade kan blive at arve, da Gielden ihenseende til Gaardens Brystfældighed, Sædekorns og Besætnings Forskud langt overgaaer Stervboets Formue, haver jeg dog et vildet sluttet Skiftet 12te Uges Dagen, som var den 29 Martii sidstleden, men opsatte det endnu til Slutning i 6 Uger fra samme Dato, som indfalder den 10de Man førstkommende, før i samme Tid i de Kiøbenhavnske Verlingske Tidender og Ribe Stifts Adresse Contoirs Efterretninger 3de gange offenlig at bekiendtgiøre ovenmelte Dødsfald, Skiftes Foretagelse og endelige Slutnings Bestemmelse, samt derhos navngive og indkalde Arvingerne til bemeldte 10de Mai at møde paa Kield kier Kl. 10 om Formiddag, om de vil eller finder det fornøden, hvilke Arvinger er angivet at være: a) En Broder Jep Andersen, død, men efterladt sig en Søn ved Navn Jens Jepsen, nu værende i Braqver i Starup Sogn; b) en Søster Mette Anders, gift med Peder Jensen i bemelte Braqver; c) en ditto Maren Andersdatter, værende i Mørsvraae, men om er gift eller ei vides ikke; d) en dito Kirsten Andersdatter død men været gift med Kund Nielsen i Aagaard, som og er død men udi liveværende Ægteskab ved ham, efterladt sig 3de Bom, nemlig 2 Sønner Niels og Matthias Knudsen samt en Datter Maria Knudsdatter, hvilken sidst tiente paa Bleggaarden i Hadersleb, men Sønnerne vides et hvor er, og endelig e) endnu tvende Søstre til den salig afdøde Kone, som begge skal opholde sig i Hadersleb, men deres Navne eller om de ere gift, haves ingen Kundskab om, hvilke Arvinger, som alle skal opholde sig i Coldinghuus og Haderslevhuus Amter, saa og om der endnu skulle være flere uangivne Arvinger herved indkaldes til foranbestemte Tid og Sted at indfinde sig de Myndige selv og de Umyndige, med Værge, for at overvære Skifteforretningen, som da sluttes naar intet lovligt indløber, som samme kan forhindre. Kieldkier, den 31 Martii 1786. H. S. Steenstrup.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-04-28
ofter Adskilliges Anmodnin. . Sger, agter jeg at begynde en Boghandel her i Byen, og venter, med første Skibsleylighed som indtreffer fra Kiøbenhavn, en Deel af de nyeste og beste Skrifter, men for des sikkrere at bestemme Mængden af et eller andet Skrift, om bedes ærbødigst de Herrer her i Byen og Stiftet som maatte have Lyst at anskaffe sig saadanne, De behagelig ville have den Godhed med første at lade mig det vide, da jeg snarest muelig skal forskaffe samme for Kiøbenhavns Bogladepriser. N. Lund. Bogtrykker i Fridericia.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-05-05
Raphael. Engang af ivende Cardingler Blev haardt rettesadt, en meget kunstig For han de to fornemmeste Maler, Blant alle tolv Apostlerne I deres Ansigter for røde malede. Hvad, sagde de, skal sligt betyde? Er det ved Stykket ei en overmaade Lyde, At tvende store Helgene, Der hele Nætter vaagede Og daglig fasted, har saa rød Anseelse, Stødt Raphael begyndte svare: De staae ei skildrede, som de i live vare, Men som de nu omstunder see, Naar de af Bludsel rødmende Betragte maae en Hob af Eftermændene.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-05-05
Til de Herrer Theologer og Geistlige i Danmark og Norge, J Anledning af en vis Omstændighed faldt jeg for nogen Tid siden paa at eftertænke: hvilke der vare de hidtil bekiendte 3de sorteste Handlinger, som Menneskeer har begaaet, for der ligesom at see Lasternes dybeste Sværte, og at sammenligne disse med de meest skinnende menneskelige Dyder, i Fald man og skulde kunde finde 3de andre saa herlige Handlinger, at de efter deres Naturs Skiøndhed kunde modsættes hine. Mig syntes da, at de 3de fæleste Handlinger ere bedrevne i Sichem, paa Golgatha og i Grækenland, hvorom der tales Sach. 9, 13. At den anden eller mellemste af disse Handlinger, i hvorledes dens Følger end ere blevne i Guds Kirke= og Stats=Huusholdning Verden over, har været den allerhæsligste af alle, nægter vel ingen, som paa den rette Maade har betragtet den. Men i henseende til den første og sidste kan det vel hænde sig, at ikke alle ere ret enige om deres Egenskab, i Fald de og begge ere indsette og kiendte for det de have været eller ere. For nu herom at faae nærmere Vished, har jeg gjort mig det til en Pligt, især for den Høye og Velærværdige Geistlighed i begge Riger, ne, at fremsætte disse 3de Spørsmaale. 1. Om man er bleven vaer, at der paa det første og sidste Sted er mod Kirke og Stat begaaet en saa afskyelig Handling, at ingen af begge (den paa Golgatha altid undtagen) haver under Solen Mage 2 Om det i saa Fald skulde være urimeligt, at de tvende Røvere, der bleve forfæstede med vor Frelser, bleve derved, og for meere end een Aarsag, typisk betegnede, m.v. 3. Om disse Sandheders Opdagelse og nærmere Oplysning efter deres Natur, Sammenhæng og Følger ikke skulle være af høieste Vigtighed for Kirke og Stat, og det ikke allene foret og andet Rige især, men for den hele Vox den i Almindelighed, hvor Aabenbaring antages. Til rigtig Bestemmelse af 1ste Spørsmaal. maae jeg tilføie, at jeg ved den Sichemitiske onde Handling hverken forstaaer hvad Skriften, fortæller og Hemors Søn og Ding; eller Simeons og Levis og deres Brødres derpaa sulg. te Handeler; eller Abimmelechs og hans Mor brødres Foretagender; eller Borgernes Valg og Manddrabet i Følge deraf, eller Jochams Tale; eller Sichemiternes egne Røverier: en heller Abimmelechs Forstyrrelse af Stedet, Antændelse af Taarnet og Opbrændelse af Folket deri, end ikke Præsternes Mord paa Veien til Sichem; mindre forstaaer jeg derved noget af det Onde, som skede i Sichem efter Jerusalems Ødelæggelse; men en anden endnu meere ond Handling, som fremsættes til Udfindelse.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-05-05
Det Svar, som herpaa behageligen meddeles, maatte enten offentligen bekiendtgiøres under Forfatterens Navn, eller ved Leilighed, eller med Posten postfrie indsendes til mig selv, da jeg ganske frabeder mig al anonimisk Brevvexling.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-05-05
Det Efterretlige, som til mig maatte indløbe skal jeg søge at bekiendtgiøre med mine Tanker føiede der til. Tiden til de Svar, som længst oppebies, kunde være Aarets Slutning, da jeg vil ansee Spørsmaalene enten som besvarede eller uopløste eller ikke agtede mærkelige nok at besvaring. Dersom intet Oplysende skulde indkomme, hvilket Sagens Natur neppe tillader at formode, vil Tidens Omstændigheder bestemme mig til at bekiendtgiøre mine egne Tan jeg gjort mig det til en Pligt, især for den ker i denne Fald enten strax eller beleilig Tid. Kiøbenhavn, C. Martfelt, den 22 April 1786. Etatsraad. Jndfald.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-05-05
J Anledning af Lord Norts og Fores Venskab efter 9 Aars bitterste Fiendskab, er kommet for Lyset et Kaaberstykke, som forestiller dem begge at omsavne hinanden kyssende, og Hr. For efter det andet Forsonings=Kys saaledes talende med sig selv af det Engelske oversadt. Hvad er jeg? Hvad seer jeg? Drømmer jeg Vanger jeg? Er jeg brukken, Er jeg ædru Nei, det kan jeg ei vær, Hvorledes den, - som stødte mig fra sig, fordrev mig af min Stand, lod mig vandre, som et Nattespøgelse, - Han - den forhadte og afskyede Mand, der lærdte min Tunge at bande, - Han søger nu mit Venskab, Han rækker mig nu Haanden! Ach, nu vil, St. Paals Kirke vandre til Staden, - Broen i London bevæge sig til Jslington, og Temple=Bar gaae at spasere, for at drage frisk Luft. Dette Stykke har en stærk Aftrek og Kaaber, stikkeren vil blive riig derved.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-05-05
Bekiendtgiørelser. J allerunderdanigst Følge Hans Kongel. Majests. allernaadigste Bevilling, saaledes lydende: mus. Vi Christian den Syvende, af Guds Naade, Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Her 4 Rdlr. tug udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmarsken og Oldenborg, gjøre al se vitterligt: At Vi efter Magistraten i Vor Kiøbstæd Colding Udi Bort Land NørreJylland, deres herom allerunderdanigst gjorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at den udi de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser, Adresse=Contoirets Efterretninger, Ribe Stift Adresse Contoirs Efterretninger og den Altonaiske Mercur, 3de gange efter hinanden, ub pæna præclusi & perpetui silentii, med Aars og Dags Varsel, indkalde alle dem, som maatte formeene sig at have noget at fodre hos bemelte Magistrat i Tolding, vedkommende sammes Embeds Forretninger fra forbigangne Tid til Datum, dermed at fremkomme, og saadan deres havende Fordring hos samme, inden fornevnte Tids Forløb at anmelde og beviisliggjøre, og skal saadan Jndk ildel"se i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig, som omden var skeet ved Proclama efter Loven; dog skalden ne Vores allernaadigste Bevilling læses for ve kommende Værneting, samt den Ober=Ret, hvorunder samme henhører; hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage varc. Givet paa Vort Slot Christiansborg udi Vores Kongel. Residens=Stad Kiøbenhavn, den 24de Februarii 1786. Under Vort Signet. (L. S. L R. .
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-05-05
Efter Hs. Kongel. Majestæts allernaadigste Befaling, Luxdorph. P. Aagaard.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-05-05
Magistraten udi Colding; Bevilling, at maae i Aviserne indkalde alle dem, som maatte hos samme have noget at fødre dens Embeds=Forretninger vedkommende. Allerunderdag at læst inden Colding Byeting Onsdagen den 1ste Martii 1786. Og portocolleret. H. J. Bang. H. Diechmann. Allerunderdanign fremlagt og læst for Retten paa Norre=Jyllands Lands Ting Onsdagen den 15de Martii 1786 under No. 2 Gierulf. Protoculeret af Hauch. Bliver herved sub pæna præclusi & perpetui inlentii, med Aar og Dags Varsel, indkaldet alle og enhver, som maatte formeene sig at have noget at fordre hos Magistraten i Colding, vedkommende sammes Embeds Forretninger fra forbigangne Tid til Datum, med saadan deres havende Fordring, at fremkomme og samme hos os inden fornævnte Tids Forløb, at anmelde og beviisliggjøre, da enhver skal vederfares Ret. efter Loven. Colding, den 11te Martii 1786. H. J. Bang. K. Bruun. C. G. Wissing. H. Dichmann.