Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-05-09
Jndenlandske Efterretninger. Foruden de Lærde, som erholdt Doctor Graden i forskjellige Videnskabsfag i Anledning af Reformationsjubilæet, tilkom senere, efter speciel Kongel. Bevilling, Justitiarius i Jslands Landsoverret, Conferentsraad Magnus Stephensen, hvis Doctor Disputats, angaaende de for Jsland, gieldende Love, udkom 1819, og er recenseret med megen Berømmelse. Foran Disputatsen findes Forfatterens Autobiographie, hvorefter han (en Søn af afg. Stiftamtmand Oluf Stephensen) er født paa Leiraa, i Jsland, den 27de December 1762; blev dimitteret fra Skalholts Latinskole 1779, tog juridisk Attestats 1788. Efter Kongel. Befaling reiste han, som ogsaa havde lagt sig efter de physiske og mathematiske Videnskaber, til Jsland, for at undersøge den der i Aaret 1783 udbrudte Jordbrands Beskaffenhed, og Følger, og vendte tilbage til Kjøbenhavn i det følgende Aar. En Frugt af denne Reise blev det bekiendte Værk: Beskrivelse over den nye Vulkans Jldsprudning i Vester=Skaptefjelds Syssel, paa Jsland i Aaret 1783 - siden oversat paa Tydsk og Engelsk. J de følgende Aar reiste han omkring i Skalholts Stift som Kongel. Commissar til Skalholts Bispestols og dens Jorde godsers Registrering og Bortsælgelse ved Auction. 1788 blev han Vicelaugmand og 1789 virkelig Laugmand over Norder- og Vester-Laugdommet, samt var tillige fra 1793 til 95 constitueret Landfoged i Jsland. J Aaret 1800 blev han udnævnt til Justitiarius i den da stiftede islandske Landsoverret, samt tillige til virkelig Justitsraad - siden 1808 til Etatsraad og 1815 til Conforentsraad. Efter de i Jsland udbrudte Krigsuroligheders Standsning 1809 forestod han Stift amts- og Sønder=Amts=Sagerne i et Aars Tid, ligesom han og havde Forsædet i Jslands Overkriminalret fra 1808 til 1816. J Aaret 1795 oprettede han det Kongel. islandske Landsoplysningsselskab, og har siden forestaaet alle dets Anliggender. Hans mange øvrige Skrifter i de physiske, naturhistoriske, occonomiske, statistiske, juridiske og æsthetiske Fag, opregnes for en stor Deel i Nyerups Literatur-Lexicon, men flere ere dog siden udkomne i det islandske Sprog, fra det af Conferentsraaden paa Vidøe Kloster nyanlagte Bogtrykkerie. Maji Maaned er i sin Begyndelse ikke bleven saa frydelig, som den lunefulde April, med sine enkelte skjønne Foraarsdage, syntes at have lovet os den. Paa mange Steder seer man sig endnu nødsaget til at have Stuevarme, der i den langvarige og seie Vinter desuden har medtaget Brænde nok, og Prof. Dittmars Spaadom, at neppe en Trediedeel af denne Maaned vil levere varme og lyse Dage, lader til at gaae i Opfyldelse, hvor meget end Mange drage hans Spaadomsævne i Tvivl. Det er virkelig at beklage, at vi Nordboer i Almindelighed have maadelige Sommere. En Trediedeel af Aaret, der egentligen skulde være den skjønneste Tid, gaaer bort i lutter Fortrøstninger og Forhaabninger, der saa ofte skuffes. Har man Regn, Slud og Blæst i April, saa trøster man sig med, at det er Aprilsveir. Er det koldt og taget i Maji, saa hedder det: en kold Maji giver en fuld Lade og er et godt Middel mod Jnsecter. Øser Regnen ned i Juni, saa beraaber man sig paa, at det altid regner ved St. Hansdags Tider. Plages man af en vestindisk Varme i Juli, saa trøster man sig med, at Aarstiden fører det saaledes med sig. August er sædvanlig den Maaned, hvor man her tillands har det skjønneste Veir, men saa gaaer det gjerne os som Manden, der i sit 80de Aar vandt det store Lod i Classelotteriet. Dagen begynde at blive kortere, og det er i det Høieste de smukke Aftener, vi kunne nyde. Saaledes ere vore Sommere et billed paa vort hele Liv. Haabet, skjøndt en Engel i sit Væsen, leder os ikke sjeldent som en skuffende Lygtemand.