JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-08-05
Nyheder fra Udlandet. Cholera morbus. Ved Oderen trækkes der nu en stærk preussisk Sanitætskordon, thi den frygtelige Soet trænger ustandseligen fremad langs med Warthefloden. Memel, Kønigsberg, Pillau, Graudentz, a. a. ere angrebne deraf i Storhertugdommer Posen har den viist sig paa flere Steder, i Ungarn er den nu ogsaa udbrud i Staden Ofen, og i Gallizien ere 55 nye Sogne. blevne angrebne deraf. J denne Provinds især krepere Folk i en uhyre Mængde, og det som oftest efter nogle Timers Forløb. (Jfølge de officielle Jndberetninger herfra vare alt henved 20,000 Mennesker døde af Cholera.) J Byen Tarnow døe over 200 Personer om Dagen Jfølge en Bekjendtgjørelse fra Commercekollegiet i Stockholm har de man der faaet officiel Beretning om at Cholera var udbrudt ved Staden Wiburg i Finland. Paa en anden Kant var den trængt derind over Knopio og udbredte sig til alle Sider. J St. Petersborg døe endnu daglig, ifølge de officielle Lister, imellem 2 og 300 Blandt de saaledes henrevne beklages især tre udmærkede Mænd, Geheimeraad Baumgarten, Jngenieur chefen General Oppermann, og den bekiendte General Langeron. - J Wien er befalet, at saasnart Sygdommen skulde komme dertil, skulle alle Cancellierne lukkes, men alligevel maa ingen Embedsmand, under sit Embedes Fortabelse, forlade Staden; endvidere skull alle offentlige Forsamlingsteder spærres. Ogsaa i Hamborg træffes der Forholdsregler med Hensyn til paakommende Ulykkestilfælde. Fra Mailand flygte mange velhavende Folk til Schweitz af Frygt for Cholerasoten. Værdier Polen er nok det Land hvor man mindst bryder sig om Cholera, thi enten Folket gaaer tilgrunde paa den ene Maade eller paa den anden, er det vel ligegyldigt, og det polske Folk er unægteligt nu, hvis der ikke snart kommer Hielp udenlands fra, nær ved sin Undergang, thi at den polske Hær vil kunne staae sig mod den fra tre Sider fremrykkende Fjende er meget usandsynligt, især da det vides, at den ikke har kunne udføre sin Plan med at afskjære det Rudigerske Armeecorps fra Hovedarmeen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-08-05
Russernes Overgang var skeet paa 3 ved Thorn slaaede Skibsbroer, og det synes at være deres Feltherres Plan, at angribe Warschau bagfra. Men her træffes de frygteligste Forsvarsanstalter, Dag og Nat arbeide flere tu finde Mennesker paa Forskandsningerne, saa dens Erobring vil koste uhyre mange Menneskers Liv. Hvert Huus er en Fæstning, alle Gaderne ere barikaderede, og Hovedgaderne saaledes underminerede, at de kunne sprænges i Luften hvilket Øieblik man vil. Fra den litthauiske Grændse meldes, at nu ogsaa den Sidste af de polske Jnsurgenthøvdinger i det Augustowiske, Major Puschet, var flygtet ind paa den preussiske Grændse, og havde der nedlagt sine Vaaben. Derimod havde man i Königsberger Egnen det utilforladelige Rygte, ifølge en Kanonade som man hørte paa Grændsen, at den polske Overgeneral skulde have slaget det ved Modlin opstillede russiske Observationskorps og derpaa være opbrudt til Plotzk for at afskjære Russerne Tilbagetoget. Men denne Efterretning synes saameget usandsynligere, som Warschau derved vilde været for en Deel givet gandske til Priis eller overladt til Jndvaanernes eget Forsvar.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-08-05
De russiske Tropper staae allerede mellem Warschau og Posen, saa at al directe Kommunication mellem disse to Stæder er aldeles afbrudt. En Reisende som nylig var kommet fra Warschau kan ikke noksom beskrive den Enthusiasme som hersker i denne Stad, idet Alle, Unge og Gamle, selv Fruentimmer, arbeide med paa Forsvarsværkerne, og have fast besluttet at lade sig begrave under Stadens Ruiner. Han havde seet Regjeringspræsidenten Fyrst Cartoriski arbeide selv med paa Skandserne, og den iralitiske Municipalgarde Nat og Dag paa Voldene.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-08-05
Frankrig. Den 23de Julii bleve Regjeringskamre. ne aabnede af Kongen, med den af Ind- og Udlandet længselfuldt forventede Throntale, hvori det blandt Andet hedte om Forholdet til de fremmede Magter, at Keiseren af Østerrig havde lovet at rømme Kirkestaten, at det franske Flaade var trængt ind i Tajo, den hidtil nægtede Satisfaction var bleven tilbudt, og Frankrigs Fane vajede fra Lissabons Mure. Endvidere at Kongen havde, for at ende den blodige og grusomme Kamp i Polen, tilbudt sin Mægling, og opfordret de øvrige store Magter til at staae sig bi, for at sikre det sydlige Europa for den Smitsoets Plage som Krigen forplanter; samt at Belgiens Uafhængighed er bleven anerkjendt, alle Fæstningerne mod Frankrig blive demolerede, og at Belgiernes Konge vi ingen Deel tage i det tydske Forbund. Fra Montpellier skrives under 18de Juli, at Borgerkrigen er begyndt der, idet Partierne vare komne i Haandgemæng; Patrioterne havde tilsidst beholdt Overmagten. Man havde slaaedes i Gaderne, og Mange vare bleven døde og saarede. Alle Carlisternes Huse vare nedrevne, og Staden i den største Bestyrtelse. De fleste af Jndvaanerne vare flygtede ud paa Landet. - Kongen har sendt tre Fregatter ud for at opsøge det Skib som har hans Søn, Prindsen af Jonville ombord, for at advare det om, ikke at anløbe Øen Mahon, hvor Cholera skal være udbrudt, didbragt ved smittede Skibe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-08-05
Portugal. Jfølge en Beretning fra den franske Admiral Roussin var han med sin Flaade trængt ind i Tajofloden og havde lagt sig for Anker lige over for det kgl. Slot. Den var passeret forbi alle Batterierne, og samtlige portugisiske Krigskibe, der havde danne en Ankerlinie tvers over Floden, havde strøget deres Flag Disse vare 8 i Tallet: 1 Linieskib, 3 Fregatter, 2 Corvetter og 2 Brigger. Derpaa havde Admiralen opfordret Regjeringen til, inden 2 Timer at give Frankrig den forlangte Satisfaction, og det blev lovet. Ved Jndberetningens Afgang var Admiralen i Begreb med at opsætte Forliigsdocumentet. - Til denne Beretning gjør de franske Aviser mange bemærkninger, som f. Ex. at det altsaa ikke, som det hedte sig i Kongens Tale, er paa Lissabons Mure at det trefarvede Flag vajer, men under dens Mure, og at D. Miguel desværre altsaa endnu ikke vorder styrtet fra sin usurperede Throne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-08-05
Spanien. J Madrid var der en forfærdelig Bevægelse i Anledning af at Kongen, Ministeren Calomarde og Prindsessen af Beyra havde faaet hver især en Depesche med en Halved maskine. Kongen i Ministeren havde, kloge ved Erfaring, brugt den Forsigtighed, at dyppe Depescherne i Vand, og lade dem aabne af Andre. Men Prindsessens Privatsecretair rev Couverten uden videre af, hvorpaa der fulgte en skrækkelig Explosion, saa han styrtede omkuld, ynkelig forbrændt. Explosionen havde været saa stærk, at Loft og Gulv blev sprængt istykker.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-08-05
Engelland. Den brittiske Flaade, hvis Bestemmelse endnu er en Hemmelighed, men efter alle Rygter er bestemt til Østersøen, krydser endnu imellem Falmouth og Portsmouth. Fra Hull berettes, at der paa et Skib som laae i Qvarantaine, havde viist sig et Cholera tilfælde, hvorpaa det var bleven henviist til Pesthavnen, Standgate-Creek. At Cholera ogsaa havde viist sig paa et Skib i Glasgows Havn, er kun et løst Rygte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-08-05
Østerrig. Paa samme Tid som Erkehertug Rudolph pludseligt var død af et Nerveslag, bragte en Stafet fra Jtalten den Efterretning til Wien, at General Frimont er død, og en anden fra Gallizien at den ligeledes høistk. Generalfeltmarskal Stutterheim laae farligt syg i Lemberg af Cholera, der i en Tid af 8 Timer havde bortrevet hans Gemalinde og flere Andre af hans Familie.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-08-05
Aachen, 29de Juli. J Morges tilte en k. k. østerrigsk Kabinetskoureer, derigjennem med meget vigtige Depescher fra London til Wien.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-08-05
Fædrelandet. Khvn. den 2den August. Sundhedstilstanden, er her meget god. J forrige Uge bleve 16, flere fødte end døde, nemlig 74 mod 58.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-08-05
Jgaar var her nogle Læs nyt Byg paa Torvet til 4 Rbd. 3 Mk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-08-05
Kiel, den 23de Juli. En Arbeidsmand i Bielenberg i Holsteen (ved Elbbredden, nogle faa Mile fra Hamborg) blev nylig syg, leed af heftig Brækning og Diarrhoe. Forsigtighed er jo en gavnlig Ting; Stadsphysicus i Glückstadt, som blev hentet, gav derfor ved sin Jndberetning om Sygdommens Symptomer, Anledning til, at Huset, hvori den Syge var, blev spærret. Jmidlertid har det, Gud være lovet, ikke viist sig, at være Cholera. Til at besætte de slesvigsk østersøiske Kyst, saavelsom Øerne Als og Ærøe, ere 14 Lieutenanter, 34 Underofficerer og 350 Gemene kommanderede, respective af det Oldenborgske, Slesvigske og Holsteenske Regiment, de skulle bryde og fra deres Standqvarterer den 24de og 25de d. M.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-08-05
Odense, den 2den August. Her befinde sig for Tiden to udmærkede Virtuoser: Pianisten Flor fra Paris, og Harpenisten Alvari fra Londen, der holdes for at være den første nulevende Harpespiller i Enropa.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-08-05
huus. Börs-Cours den 2den August. Hamb. 2 M. - a vista 213. 4 pCt. uopsigelige Rigsb. Species 211. Oblig. 100 1/2 a 101 r. S. Spe. solgt. t. 12 Mk. 1012 s. 6 PC. n. L. 1021/2 a 13 B. Bank-Disc. 4 pCt. 4 PC. n. Obl. 994, 2 a 100 r. S. Norske Sp. S. 154 a 154 1/2. Dito Dito 97 Rdr. B. B. 4 pCt. kgl. Obl. 87 a 871 4 pCt. norske Statsobligationer - - Rdr. B. Dito i Bco. 81 1/2 a 82. Rulb. Obl. 102 1/2 a 103. S. 3 pCt. nye danske Obligationer 59172 a 60 L. St. Dito dito 168 a 10842 i Sdl. Ved den 1350 Trækning i Kjøbenhavn udkom følgende Nummere: 15. 75. 26. 32. 47.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-08-05
Reisende med Dampskibet Dania. Fra Aarhuus til Khvn. Major v. Kleist, Agent Top med Tiener, Kjøbmand Bocard, Pastor Holmer, Cand. pharm. Reddelien, Handelsbetjent Melchior, Handelsfuldmægtig Davidsen, Skolelærer Hansen, Juveleer Gumpert, med Oppasser, Kjøbmand Cohen, Gaardeler Petersen, Controlleur Kett, Handelsfuldmægtig Anrich, Handelsbetjent Bendix, Studenterne Engel, Svenningsen, Clementsen og Paludan Müller, Handelsbetjent Franckel, Glashandler Hartig, Karetmager Lorenzen, Lieutenant v. Top, Justitsraad Kopp, Madame Hansen, Exam. juris Kolbye, Frøken v. Krogh, Consul Bendixsen, Manufacturhandler Holm, Handelsbetjenterne Taagerup og Schleisner, Bagersvend Stou enberg, Arbeidsmand Korning, Hr. Guidi, Silke= og Klædehandler Ruben, Cand. Theol. Marcussen, Lieutenant v. Gosch, Frøken Gosch, Handelsfuldmægtig Hvalsøe, Jomfru Wallich, Handelsbetjent Füssel. Fra Fredericia og Bogense til Khvn. Cancellieraad Lausen, Kjøbmand Wallich, Oberst og Toldkasserer v. Bülow, Contoirist Hartmann, Styrmand C. Arenz, Madame Lund, J. Sellerup, R. Gaarsleff.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-08-05
Fra Fredericia og Bogene til Aarhuus: Hr. Lang, Madame Curtz, Professor Hohlenberg, Baron J. v. Rosenkrantz, Baron Schaffalitsky de Muckadell, Proprietair Hoffmann, Lærer Tørsleff, Capellan Potter, Etatsraad Hornemann.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-08-05
Afreiste fra Aarhuus til Callundborg: Rector Flemmer, Fuldmægtig Lewinsen, Jomfruerne C. og J. Fugmann, Snedkermester Mundt med 2 Døttre, Handelsbetjent Davidsen, Jfr. Møller, Frøken A. v. Bülow, Fuldmægtig Hesselberg, Mad. Green, Studenterne O. og P. Møller.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-08-05
Bekjendtgjørelser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-08-05
Fra den Kongelige Qvarantaine Direction. De Lande, Stæder og Øer, som, efter de sidste til Directionen indkomne officielle Beretninger, indtil videre ansees for smittede, ere: a) Memel. b) St. Petersborg, c) Kronstad, d) Riga. e) Danzig. f) Libau. g) Archangel. ) Constantinopel. i) Algier, k) Tunis. 4) Marocco. m) Smyrna, i Provindsen Natolien, n) Øen Candia. o) New-Orleans. For mistænkte Lande og Stæder ansees indtil videre. a) Alle øvrige russ. Havne ved Østersøen og det hvide Hav. b) Alle øvrige preussiske Havne, c) Alle tyrkiske Havne, med Undtagelse af de som smittede foranførte d) Det afrikanske Barbaries øvrige Havne og Stæder, e) De vestindiske Øer. Dog skulle de fra de danske vestindiske Øer ankommende Skibe kunne befries for at lægges under Qvarantaine, saafremt de foruden Sundhedspas medbringe behørige, af Vedkommende under Embedsauthoritet udstædte, Sundhedsattester, f) Nord America. Dog fritages de fra disse Havne ankommende Skibe for Qvarantaine, saafremt de foruden Sundhedspas ere forsynede med behørige Sundhedsattester fra de derværende Kongelige danske Konsuler, eller disses Vice-Konsuler. Alle andre Lande, Stæder og Øer, i og udenfor Europa, blive at ansee som aldeles umistænkte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-08-05
Den Kongelige Qvarantaine=Direction i Kjøbenhavn, den 2den August 1831. Steen Bille. v. Schmidt Phiseldek. Thonning. Kjerulff. Hopp. Skibsted. Overeensstemmende med Forordningen af 2den Juni 1830 bekjendtgjøres herved, at Restancellisten over Bidrag til Aarhuus Fattigvæsen for Januar og April Qvartaler d. A. af mig er modtagen, forsynet med Stiftamtets Approbation, ligesom ogsaa, at hvis Restancerne ikke inden den 21de dennes til vedkommende Fattigforstandere indbetales, Udpantning derfor da vil vorde fremmet. Aarhuus Byefogedcontoir, den 1ste August Fleischer. Til Fogden er indleveret følgende af det Kongelige Stiftamtmandskab approberede Restancellister, nemlig over: 1) Bygningsafgivet for Halvaaret til 1ste April d. A. 2) Bankrenter af Bygninger og Jorder for f. T. 2) Brandcontingent for Halvaaret til 1ste October Jdet at saadant overeensstemmende med Forordningen af 2den Juni f. A. bekjendtgjøres, blive tillige vedkommende Restantere anmodet om, inden den 21de dennes at indbetale deres Restancer til denne Byes Magistrat, til hvilken Tid Udpantning, overeensstemmende med Restancellisterne vil vorde fremmet. Aarhuus Byefogedcontoir, den 1ste August 1832. Fleischer. En heri Jurisdictionen anholdt og formeentlig døvstum Person, er hertil bleven indbragt, uden at nogen Oplysning om hans Hjemsted har været at erholde. J Anledning heraf opfordres herved Enhver, som i saa Henseende kan meddele nogen Forklaring, og i Særdeleshed den eller de, som ere pligtige til at forsørge ham, til snarest mueligt at tilmelde mig det fornødne til det Øiemed at han kan blive transporteret til sit Hjem. Han skjønnes at være omtrent 30 Aar gammel, er liden og for af Bygning, har blond Haar, blaa Øine, og er braknæset, samt frisk af Udseende, han har et Ar over den høire Haands Pegefinger og en Vorte paa Næsen. Han er iført en Blaarlærreds Skjorte uden Mærke, guulstribet Hvergarns Vest, har et rødstribet Bomulds=Tørklæde om Halsen, samt paa Hovedet en gammel blaa Hue. Hads og Ring Herreders Contoir, den 1ste Lanng. August 1831.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-08-05
Jfølge vedtagen Bestemmelse i Boet efter afgangne Handelsbetjent J. P. Møller, foretages Auction Fredagen den 19de August førstkommende om Eftermiddagen Kl. 2 over Dennes Efterladenskaber, bestaaende af et Chatol, 3 Lommeuhre, Tobakspiber, endeel Gang klæder og Linned m.v. hvilket herved bekjendtgjøres. Aarhuus, den 2den August 1831. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-08-05
Efter Politieassistent Procurator Nielsens Begjæring paa Vedkommendes Vegne, foretages Onsdagen den 10de August førstkommende om Eftermiddagen Kl. Auction hos Bager C. Sperling paa det lille Torv heri Byen over en Deel Mahognie og andre Meubler, Sengeklæder, Kjøkkentøi, Dækketøi, noget Snedker værktøi, med videre. Lysthavende indbydes. Aarhuus, den 21de Juli 1831. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-08-05
Efter Begjæring af Commissionen for Øbjerggaard og Kiøng Fabrik, foretages Auction paa Aarhuus Raadstue.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-08-05
Tirsdagen den 16de August førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, over et betydeligt Partie Damask, Dreiel og Lærret, fabrikeret paa Fabrikken i Kjøng. Trykte Fortegnelse, over Varerne kunne om kort Tid erholdes her paa Contoiret. Aarhuus, den 18de Juli 1831. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-08-05
Efter Begjæring af Kjøbmand A. Lewis bliver den 17de August førstk. om Eftermiddagen Kl. 3 i hans Pakhuus, for Vedkommendes Regning, ved Auction bortsolgt: 180 Tdr. Hvede. 55 Tdr. Vikker. De Lysthavende indbydes. Conditionerne kan forinden rfares hos Politieassistent Prokurator Nielsen. Aarhuus, den 25de Juli 1831. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-08-05
Løverdagen den 13de August næstkommende Formidd. Kl. 11, vorder paa Aarhuus Raadhuus i disse Herre, ders Tingsted, afholdt Licitation til Opførelse af 27 Steenkister og en Træbroe - den sidste i Nærheden af Vibye - samt til Omlæggelse 3 Steenkister, alle paa Hoved- og mindre Landeveie i Hads og Ning Herreders Jurisdiction. Lysthavende indbydes. Hads og Ning Herreders Contoir, den 30te Lanng. Juli 1831.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-08-05
Directe fra Bordeaur ankomne Svedsker faaes i Partir til Kjøbenhavnske Priser hos A. Lemis.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-08-05
Raps kjøbes af A. Lemis.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-08-05
Udmærket godt lyst Sukker til Syltning faaes a 15 Mk. pr. Lispund hos A. Lewis.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-08-05
Som sædvanligt repareres og betrækkes Paraplyer Lisberg, hos Dreier. boende ved Aaen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-08-05
Stedet No. 222 paa Graven kan underhaanden faaes tilkjøbs, om Prisen akkorderes med Eieren Constants.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-08-05
2 a 3 Børn kunne faae Kost og Logis, strax eller til Flyttetid, paa hvad Vilkaar man helst vil, enten i rede Penge eller en Deel i Naturalier. Adressecontoiret anviser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-08-05
Skipper W. Thomsen med Jagten Enigheden agter om nogle Dage at afseile til Kjøbenhavn og medtager Fragtgods og Passagerer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-08-05
Fra Pressen er udkommen: Tidsskrift for Landoeconomie. Udg. af J.C. Hald, Secretair i det Kongl. Landh. Selskab, 1ste Binds 3die Hefte, 64 s. Tegn. Jndhold. Om Tiende væsenet; Forsøg, foretagne i Aarene 1816 og 17, med adskillige Skovtræers Plantning, i Særdeleshed paa Hedejord, af Justitsraad Fjeldstrup; Beretning om Agerdyrkning af en Hedelod paa henved 150 Tdr. Land af Gartner G. H. Koch, Noget og Lucerne, af Pastor Rützow i Vibye; Exempel paa en Huuslods fordeelagtige Anvendelse, af Skolelærer Fjord paa Holmsland; Erindringsord for Landhuusholdningssel skabers Lærlinge, af Conferentsraad Collin; Literatur. Subskription modtages paa alle Postcontoiret samt hos Boghandlerne her og i Provindserne. 4re Hefter udkomme aarlig. Khvn. i Juli 1831. J. H. Schubothes Boghandling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-08-05
Børsen Nr. 9. Hvad kan man vente af Povindsial-Stænders Jndførelse i Danmark, En Brevvexling imellem en Landmand og en Lovkyndig. Til Oplysning for Menigmand af A. Steen, 1 Mk. - Nogle bemærkninger til den danske Militairet af Lic. jur. Scheel, 4 Mk. 12 s. J. Jessen. faaes hos Redigeres, trykkes og udgives 4 Gange ugentlig af A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-08-06
No. 128. Løverdagen. den 61 August. med Brevposterne Den til Forsendelse. alene privilegerede. Kongelig allernaadigst Aarhuus. Stifts-Tidende. er lidt, Til Hs. K. H. Prinds Christian Frederik ved Høisammes Ankomst. til Aarhuus. den 6te August 1831. Velkommen, Prinds, i Aarhuus gamle Stad, Seel Glæden sig i hvert et Aasyn maler, Den toner høit som festligt Jubelqvad, Som Hjertets Tolk den gjennem Øiet taler: Vor Christian gjæster Cimbrers Kyst. Og flux til Krandse Roserne sig flette, Som dybt rodfæstede i Folkets Bryst Hvor end det banker paa den danske Slette. Groe frodigen i Danmarks Sønners Hjerte, Thi Kjærlighed har plantet deres Rod; De blusse klart som Himlens Flammekjerte For Dig, o Prinds af Danmarks Kongeblod. Tillad, o Prinds, at vi ved Strengeleg. Og Sang med disse Roser maae omslynge Den favre Green af Danmarks Konge-Eeg, Hvorpaa sig Haabets glade Genier gynge. Hvor Kjærlighed til Fyrsten Folket binder, Velsigner Himlen Kjærlighedens Pagt, Kun dette Himmelbaand er det, man finder, Til Rigers Held har varig Grundvold lagt. O Dannemark, og lykkelige Rige, Hvor Drot og Prinds sig lige elsket seer, Thi lad vort Øie Dig, vor Christian, sige, Hvad Ord kun svagt formaae at tolke her Mens andre Riger deres Drot forbande, Velsigne vi vor Frederik og Dig! Fredspalmer groe og Fædrelandets Strande, Og Danmarks Søn sig føler lykkelig. Dit Øie varsler, at den samme Lykke Vil blomstre stadigt paa den danske Kyst, Naar engang Du i Diademets Smykke Skal bære Kongestjernen paa Dit Bryst. Og derfor elsker Dig det trohengivne Folk, Og jubler Dig: "Velkommen vær!" imøde, Vor glade Røst er Kjærlighedens Tolk, Til evig Tid den skal i Hjertet gløde. Mens Miguels Trone styrter brat i Gruus, Staaer som et Field det danske Kongehuus. Hil hver dets Søn!" staaer tolket i vort Blik, Gud signe Dig"Prinds Christian Frederik, V. Julin=Fabricius.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-08-06
Randers, den 4de August. Hs. K. H. Prinds Christian Frederik indtraf hertil i Tirsdags Aftes Kl. 10. J. R. lette Dragoners Officeerkorps var redet Hs. K. H. imøde. Begge de borgerlige Korpser paraderede, Byen var almindelig illumineret. Hs. K. H. behagede at stige af hos Kammerh. Amtmand v. Lorentz, og strax efter at stæde Embedsmændene, blandt hvilke endeel af Omegnens Præster, til Cour. En talrig Skare af militaire og civile Embedsmænd og Borgere drog derpaa op udenfor Amtmandsboligen med Sang og Hurraraab, hvorpaa Hs. K. H. fra Balkonen, efter at have takket Forsamlingen, udbragte et tredobbelt Hurra for Hs. M. Kongen, saavelsom for Byens Jndvaanere, hvorpaa den atter gjenlød et rungende Hurra for den høie Gjæst. Næste Formiddag behagede det Hs. K. H. at besee Byens offentlige Jndretninger, mynstre Brandkorpset, og lade begge de borgerlige Korpser passere Revne. Paa Latinskolen modtoges Prindsen af Rectoren med en latinsk Tale og af Disciplene med en Sang. Saavel her som i Borgerskolerne behagede Hs. K. H. at lade Eleverne examinere. Da han forlod Latinskolen bragte Disciplene ham et tredobbelt Hurra. Efter Middagstaflet behage de Hs. K. H. at tage Marienlund, Arsenalet, Militair skolen Træplantningen, Havn enlægget &c. i naadigst Øiesyn, samt derefter at indtage Thee hos Oberst v. Brock Senere behagede Hs. K. H. at foretage en Prommenade i den med utallige kouleurte Lamper smukt oplyste Marienlund, hvor Høisamme i den store Runddeel modtoges af de forsamlede Herrer og Damer med en Sang, hvorefter Hurra og 27 Kanonskud. Byen var atter illumineret, og Raadstuen udmærkede sig især ved en n. skjøn Dekorering. J Formiddags Kl. 10 afreiste Hs. K. H. herfra over Clausholm og Løvenholm til Bentzon, under Parade af Borgerkorpserne, og Officeerkorpsets Ledsagning. Under Høisammes Ophold her havde Borgerne den Ære at gjøre Vagt. Ved Øster og Sønder port var der opreist smukke Æresporte. (Efter R. Av.) Thisted, den 1ste August. Fra Thorup Præstegaard, hvor Hs. K. H. havde behaget at tage Natteqvarteer, indtraf Høisamme hertil i Forgaars, gjennem en Æreport og under Kanonernes Torden. Efter Kouren og Taflet lod Hs. K. H. Byens Borgervæbning passere Revne. Hs. K. H. udbragte et Hurra for Kongen, og Borgerne et Hoch for Hs. K. H., som yttrede sin høieste Tilfredshed med Korpsets smukke Holdning og Maneurres. Ved Jlluminationen udmærkede sig især Hr. Justitsraad Caroes Skovanlæg, oplyst med Lamper, i Baggrunden et Fectempel med Prindsens Billede, omslynget af Eviggrønt. Glæden steeg til den høieste Enthusiasme da Hs. K. H. opfordrede Forsamlingen til Dands under den løvrige Hvælving og selv aabnede samme med en Ecossalte. Næste Morgen besaae Hs. K. H. Ruinerne af den i Oldtiden saa navnkundige Sjørring Borg, og fortsatte derpaa Reisen over Wilsund til Nykjøbing. (Efter Th. Av.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-08-06
Viborg, den 4de August. Hs. Kgl. H. Prinds Christian ankom i Søndags Eftermiddag til Hage broe, hvor han modtoges af Stiftamtmanden og Herredsfogden. Ved Dauberg befoer Prindsen den saakaldte Kongegrav. J den nye Kalkgrube Frederiksværk ved Mønsted, lod Hs. K. H. sig opvinde gjennem den murede Schacht. Ved Prindsens Ankomst til Viborg Kl. 9 var Byen illumineret, og den elskede Fyrste modtoges med høie Jubelraad. Om Mandagen indfandt Hs. K. H. sig ved Væddekjørselen og behagede selv at uddeele Præmierne. J Tugthuset blev Prindsen hilset med følgende af Jnspecteurens, Major v. Undall, 8aarige Datter, fremsagte Stropher: See, høie Prinds, sig nærmer tillidsfuld Med spæde Røst et Barn i Livets Morgen; Jeg haver hørt, at ædlere end Guld Og det, som meest forskjønner Fyrsteborgen, Er Sands for faldne Brødres Sjælevel, For Kunstens Værker og for Borgerheld. Derfor jeg hilser Dig med barnligt Sind; Hvor Du indtræder, træder Mildhed ind.