JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1823-02-06
Blandede Efterretninger. J en Skrivelse fra Alexandria (i Ægypten) hedder. det og under 30te November: "Vent tilbage efter en femaarig Fraværelse, betræder jeg igjen denne Jord, med Tak og Beundring mod den nuværende Vicekonge, hvis Regjering for Landet stedse vil vorde uforglemmelig. Ingensteds bliver de Fremmedes personlige Sikkerhed meere respecteret, end som her, og derfor strømme Europæere fra alle Landene ved det middellandske Hav herhen for at nedsætte sig. Alle Religioner vorde beskyttede, og selve Grækerne ere her uden Fare. Man formoder at Agenter af denne Nation befinder sig her.
Jyske Efterretninger, 1823-02-06
Fra den Moldanske Grændse, under 4de Januar, meldes der: "De flygtede Bojaret, have just nu errigske Arvelande. Deres Bestyrkelse derover er ubeskrivelig. Til Moldau og Vallakiet kunne de ikke, vende tilbage, saasom den der commanderende Seras, kier, allerede længe skal have ventet paa deres Hoveder for at sende samme til Constantinopel.
Jyske Efterretninger, 1823-02-06
Til Bedste for Grækerne er i St. Petersborg atter indrettet en Colect. Sammesteds brændte for nyelig Kjøbmand Schwarzi, store Klædefabrik.
Jyske Efterretninger, 1823-02-06
Den leipziger Messe er kun faldet slet ud, som da ci heller kunde ventes andet, formedelst den stedse vedholdende Kulde.
Jyske Efterretninger, 1823-02-06
Jfølge Breve fra London skal et Gevæhr=Fabrik i Birmingham have overtaget Leverance af 10,000 Gevæhrer for den Portusiske og 40000 for den Persiske, Regjering.
Jyske Efterretninger, 1823-02-06
Den 10de Januar indtraf den Græske Fyrste Cantatuzen fra Bessarabien til Dresden.
Jyske Efterretninger, 1823-02-06
Anecdot. Da Fredrik den Anden af Preussen i Aaret 1761. stod med Armeen i Schweidnitz, og der skulde optastes en Skandse paa Kirkegaarden, saa bleve der tildette Arbeide sendte mange hen af adskillige Reg menter, under en Officeers Opsigt. Ved Jordens Opgravning traf nogle Arbeidere en gammel Potte. Da de ikke med den tilbørlige Forsigtighed havde udtaget den, saa gik den itu foroven, og de bemærkede, at der vare Penge i. De vilde allerede have fat paa dem, men Officeren drev dem derfra og tog Potten til sig, med det Tillæg, at han rigtig vilde deles Pengene imellen dem, naar de vare afløste. Der med vare Arbeiderne fornøiede. Potten blev sat Kirkedøren. Men Officeren gik bort, trak Strømperne af og traad med bare Been i Støvlerne, øste Pengene hemmelig ud af Potten, lagde Strømperne neden i, og rystede siden de overblevne Penge deri. Da nu Arbeiderne vare afløste, begjerede de Potten af Officeren, hvilken strax gav dem den, rystede Pengene ud, og viste dem, at der ikke var bare Penge i Potten, men at der forneden vare gamle Klude.
Jyske Efterretninger, 1823-02-06
Jblandt Arbejdsfolkene viste sig en tydelig Misfornøielse, ligesom om det ej gik rigtig til, saa at Officeren saae sig nødsaget til at true med Stokken, da Kongen i det samme kom, for at tage Skandsen i Øiesyn, Han spurgde, hvad der var forefaldet, Soldaterne fortalte Monarken hele Begivenheden, og Kongen lod sig vise Potten, Pengene og de foregivne Klude. En gammel Grenadeer havde dem i Haanden, og sagde: "Deres Majestæt, det er ingen gamle Klude. men et Par Traadstrømper, paa hvilke der staaer et Navn. Derpaa viste han dem til Kongen, saa at han tydelig saae von der paa Strømpen. Konger lod Officeren kalde, og spurgde ham, hvorledes han J Statstidenden No. 8, læses i Anledning af Her Provst F. C. Gutfelds Dødsfald, den 9de Januar, af Herr Fred. Ahraits i Idestrup Præst gaard paa Falster, følgende: En Mand jeg saae med lys og herlig Gave at tolke hvad der i hans Hjerte laae. Han lagde mangt et Frøe i Dydens Have; men Blomster - ak! som jeg han sjelden saae. Dog een i huuslig og i Venskabs Kjæde, udfoldet, plantedes paa Gutfelds Grav; til den skal Hustrue - Børn og Ven hentræde; thi den paa Glemmige har hellig Krav. Aalborg, den 6te Februar.
Jyske Efterretninger, 1823-02-06
Hans Majestæt, vor allernaadigste Konges he Fødselsfest, højtideligholdtes af det dramatiske So skab, den 31te Januar Paa Theatret var et skjødecoreret Alter, i hvis Midte Hs. Majestæts Navn, træk var anbragt. 4 hvidklædte Damer holdte Blomsterguirlander, hvormed Alteret var omslynge Det i Parterret forsamlede talrige Selskab, hvor blandt Stiftets høje Øvrighed, og mange flere i Byens og Omegnens Honoratiorres, afsang ved St. nens Aabning følgende, af Herr Sognepræst We gaard forfattede Sang: Mel. Jeg synger gjerne om Kongers Magt. Det Land, hvor allerførst Taaren faldt, Hvor Hjertet følte sin første Glæde: Hvor først vi bade til Ham, som talt har mindste Haar udi Skabningsskjæde, I Hjertet gjemmes Dets Navn - ej glemmes Det Folk som trofast i Broder, Baand, En Føde=Plet udi Norden ærer; Og med samdrægtigste Broder-Aand, Troe deeler Glæder og Sorger bærer; Dets Held os fryde. Dets Held vi nyde; J rørte Indre, naar vi udbryde: "Dig elske vid Den Konge, som er sit Folkes Ven, Og Fædres Scepter med Ære fører, Com teer Sig huldrig mod Borgeren, Selv Mindstes Klage med Glæde hører; Han styre længe, I Danske Vænge, Og Hjertets Røst til hans Throne trænge: "Dig hylde vi Derpaa blev af de 4 Damer paa Theatret afs, et følgende: Mel. Hvor Fader Evan throner a. At herske over flere Millioner At byde over vide Land, Det spreder Glands ud over Jordens Throner, Som Øjet ofte blænde kan; Hjertet dog nævner først Kongen som stor, Naar Han Selv elsket blandt Elskede boer. Og denne Perle pryder skjønt Din Krone, Du Danmark elskte Frederik; Og derfor hædret staaer den gamle Throne, Som Du i Arv fra Fædre fik; Derfor slaaer Hjertet og jubles i Skye, Hver Gang Du fødes for Folket paa nye. Og her vi bede, at den bedste Vinding, Vort Fødeland af Gud maae naae: At seent omkring Din elskte Fader=Tinding, Det danske Folk sin Krands kan slaae; Kongernes Konge bønhøre vor Bøn, Kjærlighed være vor Frederiks Løn. Almindeligt Chor. Danien, Himlen vil høre din Bøn, Seent blier din Kjerlighed Frederiks Løn. Ved Slutningen af denne Sang udraabte Hacellence Herr Stiftamtmanden og hele Selfra me et mange Gange igientaget Hurra forelskede Konge. Derefter gaves Stykket: Snedkeren i Liud eller Peter den Stores Reise, de Ord, hvormed Stykket sluttes: Held og signelse over Fædrelandet, gjentoges hele Selskabet. Ved Bordet blev Skaaler udbragte for Hans Mestæt Kongen og det Kongelige Huus, hvorefter muntert Bal vedvarede til langt ud paa Natten. lige meddeles følgende. Bordsang: Mel. Til Jyllands Kyst igjen jeg seiler, eller: Fra Barndoms Fjed i Mandoms Alder. Lad Sydling glædes ved sin Lykke At Frosten binder ei hans Jord, Der udi evig Sommer=Smykke Gier riig Skjenkase for hans Bord. : Lad ham sin elskte Pige minde, Paa lune Græsbænk evig grøn, i Og traurig Stund borthvidret finde Af kjærne Fugl i Elskovs Lon. Vi ej misunde ham; men skjønner: At Vinteren er ogsaa god, i Og pønser paa som Nordens Sønner. At klogt forsøde givne Lod.
Jyske Efterretninger, 1823-02-06
Hvo udi muntre Vennekjæde, Blot løsnede den anden Prop, . Og fandt ej da med salig Glæde. At varm og smidig blev hans Krop, Naar fandt vel Sindet større Lise? Naar skjønnere den Elsktes Blik, . End under muntre Selskabsvise. Naar rask det rundt med Skaaler gik. Men frem for Alt i denne Kjæde, Vi byde Trods til Sydens Lyst, i Hvor Dagens høje skjønne Glæde. Blidt luer i hvert skjønsomt Bryst. Vor Sang fra varme Hjerter lyde, Vor Skaal skal være Ønskets Tolk: i, Froe gid vor elskte Konge nyde End mangen Vinter med sit Folk, at Verden skulle forgaae paa den Dag, søgte de andægtige Katholiker uophørligt Kirkerne, for at blive skriftede og faae Absolution før den yderste Dag Vel klingede Skriftepengene liveligt i Deherr Præsters Øren, og deres Lommer bugnede deraf, men der fandtes dog een Canonicus, som hverken fik Ro til at spise, sove Middagssøvn og qvæge sit Legeme, for den uafladelige Skriften. For nu at restaurere sig, og dog gyde Trøstens Balsom i de andægtig og uandægtige Syndere, lod han paa sin Kirkedør opslaae en Plakat, hvori han lod Menigheden vide at Soelformørkelsen var opsat i tre Uger. Det hialp; der kom ikke eet Skriftebarn mere. Viborg Stifts Cavitelstaxt paa 1822. Aars Afgrøde. Rug a Tønden, Sølv. 2 Rbd. 5 Mk. 12 s. Byg Havre - - 1 - 2 - 8 -
Jyske Efterretninger, 1823-02-06
Prædikanterne: Paa Fastelavns Søndag til Høimesse i Budolphi Kirke Herr Pastor Henneberg, Aftensang Herr Pastor Blichfeld. Til Høimesse i Frue Kirke Herr Stiftsprovst Schierup, Aftensang Herr Pastor Fuhr.
Jyske Efterretninger, 1823-02-06
Bekjendtgjørelser. Mandagen den 10de Febr. gives i det dramatisk Selskab, til Understøttelse for Huusarme, den forladte Datter, Commedie i 5 Acter af Falsen, Adgangs Billetter, der ogsaa kunne erholdes at Personer udenfor Selskabet naar et Medlem af samme derom gjør Begjæring, udleveres af Kjøbmand Hoffmann imod Betaling af 4 Rbmk. for Voxne og 3 Rbmk. for Uconfirmerede. Indgangen aabnes Kl. 4. Aalborg, den 5te Febr 1823. Directionen.
Jyske Efterretninger, 1823-02-06
Hos undertegnede Forpagter Hunderup paa Pjermislevgaard i Vensyssel, staaer 80 gode, forstørstedelen, unge Mejeriekøer, som alle skal kalve i første tilstundende Marts og April Maaneder. Disse Køer, overfødet, kunne faaes tilkjøbs, naar Lysthavende ville behage at tage dem i Øiesyn, helst inden denne Maaneds Udgang, for at overbevise sig om at Køerne rigtig skulle kalve til opgivne Tid. Hjermislevgaard, den 8de Februar 1823. M. Hunderup.
Jyske Efterretninger, 1823-02-06
En god og sund Amme ønsker sig Condition enten strax eller til næstkommende 1ste Maj. Bogtrykkeriet anviser den Søgende.
Jyske Efterretninger, 1823-02-06
Proclama. Creditorerne i Stervboet efter paa Bøgsted i Wenneberg, Herred ved Døden afgangne Jens Carl Ramslund, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at anmelde og bevise deres formeentlige Fordringer for undertegnede Skifteforvalter, ligesom og den Afdødes Arvinger med lovligt Varsel, indkaldes for at legitimere deres Arveret, samt deres Tar under Skiftet at iagttage, og tilkjendegives iøvrigt, at en Samling i Stervboet er berammet at foretages paa Raadstuen her i Byen, Tirsdagen den 25de Februar førstkommende Kl. 10 Formiddag, hvorhos til Oplysning meldes, at den Afdøde var født i Aarhuus Stift og hans Fader, efter hvad der vides, har været Birkedommer eller Skriver ved Grevskabet Frysenborg. Hjøring, den 29de Januar 1823. S. Poulsen.
Jyske Efterretninger, 1823-02-06
Den eller de der maatte have nogensomhelst Fordring paa afdøde Pige Ane Nielsdatter fød i Brøslev, eller saakaldet Fjedder Ane, ville behagelig henvende sig til Undertegnede, der vil afgjøre enhver slig Fordring. Drastrup, den 3die Februar 1823. Niels Jepsen, Sognefoged.
Jyske Efterretninger, 1823-02-06
Auctioner. Dreiermester Christian Hjorths ejende og i Urbansgade under No. 101 beliggende Gaard med tilliggende Hauge. plads stilles til 3de Auctioner, der afholdes i Gaarden selv, saa ledes: 1ste Auction Loverdagen den 15de Marts, 2den Auction - - den 29de Dito, og 3die Auction den 12te April førstkommende, hver Dags Formiddag Kl. 10 slet, efter de paa Auctionsstedet nærmere bekjendtgjørende Conditioner, som forinden ere til Eftersyn hos den antagne Jnkassator, Raadmand og Stiftsrevisor Wølfferdt. Aalborg, den 3die Februar 1823. Schmidt.
Jyske Efterretninger, 1823-02-06
Det Poul Gregersen forhen, nu Bagermester Lun tilhørende Sted i Nørre-Sundbye, med tilliggende Hauge, og Kjerlod, bliver stillet til 3de Auctioner, der saaledes er berammede, nemlig: 1ste Auction Tirsdagen den 21te Marts, 2den Auction Tirsdagen den 25de - og 3die Auction Tirsdagen den 8de April ) næstkommende, hver Dags Formiddag Kl. 10 slet. De 2de første Auctioneafholdes paa denne Stads Raadstue, men 3die Auction selve Stedet; hvilket herved bekiendtgjøres, i Overeensstemmelse med Placaten af 22de April 1817 til de Lysthavendes Pantecreditorernes, og enhver anden Vedkommendes Efter retning. Auctions=Conditionerne ere forinden Auctionen til Eftersyn hos den antagne Jncassator, Raadmand og Stiftsrevisor Wølfferdt. Aalborg, den 3die Februar 1823. Schmidt.
Jyske Efterretninger, 1823-02-06
De Selveier Michael Kroghs Dødsboes tilhørende faste Eiendomme, nemlig: 1) Gaarden Fjeldgaard i Torslev Sogn, som staaer for Hartkorn Ager og Eng 13 Tdr. 2 Skp. 3 Fdk. 2enhalv Alb., og 2) Kirken, Korn- og Qvægtienden af omtrent 290 Tdr. tiendeydende Hartkorn i Torslev Sogn. stilles til 3de Auctioner: 1ste Gang Mandagen den 17de Februar, ) førstkommende, 2den Gang Fredagen den 28de Ditto, ) hver Dags og 3die Gang Fredagen den 14de Marts, ) Formiddag Kl. 1. De 2de første Auctioner afholdes paa mit Contoir her Byen, og 3die Auction i Stervboegaarden. Denne Eiendom hvis Bygninger ere indrettede til Beboelse for en Familie uden for Bondestanden, har gode Jorder og Græsgange, og een ta ved Gaarden liggende Bøge= og Egeskov, hvori kan hugges de fornødne Træ til Eierens Forbrug. Jorderne kan v. Mergling betydelig forbedres, og af Tienden, der for største delen er bestemt ved Tiendeforening, kan aarlig oppebære omtrent 50 Tdr. Rug, 50 Tdr. Byg og 80 Tdr. Havre. Boeck. Sæbye, den 29de Januar 1823.
Jyske Efterretninger, 1823-02-10
Amerika.
Jyske Efterretninger, 1823-02-10
General Madeira, der har Commandoen i Bahia, har skrevet til den Portugisiske Regjering, og meddeelt Beretning over den sørgelige Tilstand hvori han befinder sig. Han mangler baade Tropper og Penge. General Laguna, der befalede i Monte Vider, og stedse, med Hensyn til Portugals Anliggender har syntest at være troe, har nu erklæret sig for Tingenes ny Orden og forenet sig med de Brasilianske Tropper.
Jyske Efterretninger, 1823-02-10
Ifølge Breve fra Bahia af 22de October, hørte man fra den Side hvor Tropperne befinde sig, en meget heftig Kanonade. Alt hvad flygte kunde, ilede, til Skibene.
Jyske Efterretninger, 1823-02-10
Rio de Janeiro, den 30te October. Den 25de resignerede samtlige Ministre, hvorefter Keiseren atter udnævnte ny, men Hovedstadens Borgere vare kun lidet tilfredse med disse nye Udnævnelser, og ansøgte Keiseren, at de forrige Ministre, atter maatte vorde indsatte i deres Embeder. J Øjeblikket da Posten afgaaer udbreder Rygtet sig, at trende af de saaledes entledigede Ministre igjen skulde være komne i Cabinettet.
Jyske Efterretninger, 1823-02-10
Washington, den 6te December. J Fortsættelsen af Præsidentens Beretning (den Alerede tidligere afbrudt er meddeelt i Hamborger, Correspondent) hedder det blandt andet følgende: "J Militair=Academiet vedligeholdes den bedste Orden, og alle unge Mænd vorde overeensstemmende med Stiftelsens høie Formaal, underviste i de forskjellige Videnskaber, ligesom de ogsaa i Disses practiske Dele vorde veiledede og dannede". - Angaaende Marinen hedder det end videre: "det er bleven erkjendt for nødvendig, til vor Handels Beskyttelse, at underholde Escaderne i det Middellandske Hav, i Sydsøen og langs med det Atiantiske Havs Kyster.
Jyske Efterretninger, 1823-02-10
Den samme Forholdsregel vil i en blidere Aarstid være nødvendig ved de Africanske Kyster til Slavehandelens Undertrykkelse, og desaarsag er meddeelt samtlige Skibs-Commandeurer befaling, at opbringe ethvert af vore Skibe, der med slig Handel maatte blive antruffen.
Jyske Efterretninger, 1823-02-10
Newyork, den 26de December. Efterretninger fra Bugnayra af 22de November melde, at Republicanerne sammentrække deres Stridskræfter, og forenede ville gjøre et Angreb mod Morales i Morecaibo. - Til de nyelig anordnede, mod Søerøverne i den Mexicanske Havbugt, fremtidige alvorlige Forholdsregler, har Congressen, efter Præsidentens Andragende, anviist 160,000 Dollars.
Jyske Efterretninger, 1823-02-10
Sverrig.
Jyske Efterretninger, 1823-02-10
Stockholm, den 14de Januar. J Morgen vorder Rigsdagens forestaaende Aabning, ved Herolder højtideligen forkyndt i alle Recidentzens Gader. Som Talere for samtlige Stænder ere udnævnte: Erkebiskop Rosenstein for den geistlige, Directeur Schwan for den borgerlige og for Bondestanden, Bonden Anders Andersen Hyckert. Hofcansleren Grev v. Wetterstedt har atter tiltraadt sit Embede, hvorimod Statssecretair Kullberg, ligeledes igjen har overtaget Portofeullen for de geistlige Anliggender.
Jyske Efterretninger, 1823-02-10
Escadren der bringer vor tilkommende Kronprindsesse fra Lybek til Sverrig, bestaaer af et Linieskib, en Fregat og en Corvette.
Jyske Efterretninger, 1823-02-10
Regimentscheferne ere paa det Strængeste forbudne, at tage Udlændinger i Tjeneste, af hvilken Nation de endogsaa matte henhøre.
Jyske Efterretninger, 1823-02-10
Blandinger. Et af de første Frankfurter Handelshuse har gjort Fyrst Metternichs Ærinde i München skal fornemmelig have været, at udvirke en Reform i Bayerens constitutionelle Regjering, samt Opstillelsen af en Østerrigsk Bayersk Observationscorps paa den venstre Rhinbred, men Kongen skal nok ikke have været enig i Hs. Durchlauchtigheds Anskuelser. Det i München afbrændte Theater skal nu opbygges efter samme Plan som forhen. Om 2 Aar tænker man at faae hele Bygningen færdig, og Prind Eugen har dertil givet et rentefrit Forskud af 1 1/2 Millioner Gylden, der skal afbetales i 30 Aar. Jndtil Theatret bliver færdig bruger man det mindre Hoftheater. Man anseer det som mærkelig, at for 12 Aar siden afbrændte et andet Theater i München netop under samme Forestilling, nemlig: de to Ræve saa man ei ugrundet kan kalde det ret en Rævestreg af Skjebnen.
Jyske Efterretninger, 1823-02-10
Fædrelandet. J Aarhuus Avis læses, ved Generalmajor Ridder von Lassons Gravhøj, af Regimentsqvarteer, mester og Auditeur F. Faber, Følgende, hvilket Udgiveren haaber ikke vil vorde dette Blads Læser uinteressant: Sneen højt sig hvirvler op Hist paa Kirkens Ruder.
Jyske Efterretninger, 1823-02-10
Gjennem Sørgepilens Top Vinterstormen tuder. Ned paa tause Kirkegaard. Nattens Maane smiller; Oldingen med sølvgraat Haar, Bleg i Graven hviler. Nys man Hæders Gubben saae Karsk blandt sine Kjære. Ak! de efterladte Smaae, Tungt hans Savn maae bære. See, hans sidste spæde Søn Kan ei, Fader, stamme; Faderen har hisset Løn, Stukt er Livets Flamme. Vredes ei, Du Lysets Aand, I Din høje Lykke, At en Ynglings svage Haand, veren haaber ikke vil vorde dette Blapressant: Sneen høit sin hvirylar op Hist paa Kirkens Ruder.
Jyske Efterretninger, 1823-02-10
Gjennem Sørgepilens Top Vinterstormen tuder. Ned paa tause Kirkegaard. Nattens Maane smiller; Oldingen med sølvgraat Haar, Bleg i Graven hviler. Nys man Hæders Gubben saae Karsk blandt sine Kjære. Ak! de efterladte Smaae, Tungt hans Savn maae bære. See, hans sidste spæde Søn Kan ei, Fader, stamme; Faderen har hisset Løn, Stukt er Livets Flamme. Nrade, c. Du Lysets Aand. I Din høje Lykke, At en Ynglings svage Haand, Tør Din Gravhøi smykke. Nu er Gravens Muld saa haard, Snee og barske Vinde; Men jeg planter næste Vaar Blomster for Dit Minde. Sov da stille, hvil da født Dybt i snevre Bolig; Dødens Leie er ei blødt, Men dens Plads er rolig. J, som staae med sørgfuld Barm, Hører op at græde; Gravens Vugge er jo varm, Hist er Himlens Glæde. Aalborg, den 10de Februar.
Jyske Efterretninger, 1823-02-10
J Forgaars bleve de jordiske Levninger af den af mindelig agtede og redelige Olding, Hospitalsforstander Hans Schou biesat i Budolphi Kirke, derpaa om Eftermiddagen udført paa Almeen=Kikegaarden. Hans Liigfølge var særdeles talrig, i saavel om Formiddagen som om Eftermiddagen in fandt sig tillige en Deel Frivillige, for ved Leds gelse til hans stille Sovekammer, at bevise ham de sidste Ære. Paa hans Liigplade læstes følgende: Gak er föleslös Vandrer! forbi den Grav du her skuer ved dine Föddeviid, den gjemmer Støvet af en Mand, der ingen större Glæde kjendte. end den, at gjöre vel. Hospitalsforstander Hans Schou, hvis jordiske Levninger, denne Plade dækker, var født i Skanderborg. den 14de Marts 1763. af fattige Forældre; men ved utrættet Flid, Redelighed og utrættet Stræben, arbeidede han sig saaledes frem, at han der selv vidste hvad det var at lide Nød kunde troste og hjelpe den trængende Broder. 125 Aar lærte Aalborg ham at kjende som
Jyske Efterretninger, 1823-02-10
en retskaffen Mand, og han var lykkelig nok til at opnaae hvad hans hele Stræben gik ud paa gine Medborgeres Agtelse og Kjerlighed. 2de Gange var han givt, først med Helene Sophie Franch Vinther, og dernæst med dennes Söster Ellen Vinther. 11 Börn vare Frugten af disse Ægteskaber. De 5 Börn tilligemed deres 2de Mödre, modtage ham i Evigheden. Den 2den Februar 1823 maatte hans Efterlevende. friste den haarde Skjæbne at see ham andre Slag til de Fiær, der eenganforlode ham; der skulle vi atter gjemsamles. Grum, da rolig, Skader iden Hrav, Lønnen hiet Du nyde for Din Mei Froe vi torne Vortescummers Gaarer af Naar H. N. de ciamer sær et Høie.
Jyske Efterretninger, 1823-02-10
Fastelavnsvise. Mel. Lad Sydling glædes ved sin Lykke. Der er saa mangen Skik paa Kloden Som Støvet følger Haand i Haand, Og hvor man trasker efter Moden, Jndviklet af dens Slavebaand. Man drikker, spøger, leer og spaser Og siger hver en Sorg Godnat, Og drømmer dygtig om Skjænkaser, slaaer af Tønden, vantie ovt til af Kjære, der eengang forlode ham; der skulle vi atter gjemsamles. skuur Ha rotig HoDiC. 27, Lønnen hift unyde for Dineldte. Froe vi tørre vore Commers Caarer af at han Du og stue paa det lie. Fastolenise. Mel. Lad Sydling glædes ved sin Lykke. Der er saa mangen Skik paa Kloden Som Støvet følger Haand i Haand, Og hvor man trasker efter Moden, Jndviklet af dens Slavebaand. Man drikker, spøger, leer og spaser Og siger hver en Sorg Godnat, Og drømmer dygtig om Skjænkaser, Og slaaer af Tønden stakkels Kat. Vel lidt sjalu man seer til Syden. Hvor sær man nu har evig Vaar Dog nei, det ændser ikke Jyden, Fasteprædikener i 1ste Uge i Fasten. Onsdag, i Budolphi Kirke Herr Dr. Claudi. Fredag, i Frue Kirkr Herr Pastor Fuhr.
Jyske Efterretninger, 1823-02-10
Bekjendtgjørelser. Efter mange Aars Svaghed og 1 Aars haarde Lidelser, behagede det Forsynet i Aftes Kl. 7 slet, ved en roelig og stille Død at bortkalde fra dette, til et bedre Liv, min Søster Anne Mathiasdatter, i hendes Alders 61 Aar; hvilket herved sørgeligst bekjendtgjøres for fraværende Familie. Aalborg, den 10de Februar 1823. Chr Mathiassen.
Jyske Efterretninger, 1823-02-10
De Mange der, den 8de dennes, uanmodede ledsagede min sal. Svigerfader, Hospitalsforstander Hans Schou til sin Grav, og derved aflagde et nyt Beviis paa deres Agtelse for og Kjerlighed til ham, modtage ved mig hans Efterladtes forbindtligste Tak. Aalborg, den 10de Februar 1823. N. Juul. Til at complettere nogle nyelig bestilte Sæt af disse Aviser, mangler jeg No. 1 og 2; skulle nogle af Avisens Abonentere, der ei gjør Samling paa Avisen, ville overlade mig ovennævnte Nummere, ville jeg derfor blive Dem forbunden. Aalborg Stiftsbogtrykkerie, den 10de Febr. 1823. P. F. Wandall.
Jyske Efterretninger, 1823-02-10
J October Maaned 1822 er et mandligt forraadnet Liig, funden paa Korsholmen, ved Liimfjordens Jndløb, under Fleskum Herreds Jurisdiction. - Det var af middelmaadig Størrelse, iført en graae kort Klædeskjole, lange graae Buxer, en sort Væst, en Kramlærreds Krave, et Silketørklæde, en Bomulds Nattrøje, Hørlærreds Skjorte, ungerske Støvler og Handsker. - Paa Linnedet fandtes ingen Navnebogstaver; heller ikke havde Liget Papirer paa sig, men blot en Jernnøgle, hvortil er hæftet med et Baand en flad Pind hvorpaa staaer: "Wognkasse", saa og i Vestlommen, 20 Rbd. af Nationalbankens Sedler, hvoraf 9 Rbd. medgik til Bekostninger paa Ligets Begravelse paa Mon Kirkegaard. Dette bekjendtgjøres offentlig, da det mueligt kunde veilede til at opdage hvo den Døde var. Nibe, den 5te Februar 1823. Bassesen.
Jyske Efterretninger, 1823-02-10
Hos Undertegnede ved Østeraae i Aalborg, faaes til billigste Priis Jsenkram=, Glas- og Specerie=Vare, couleurt og hvid Engelsk Steentøj, store og smaa Timser, Holland, ske Munker og Karter, Jernplader og Gryder, store og smaa Speile, fiint og grovt Krudt, Saallelæder, god Ædike og alle Sorter Pottemagerarbeide. Ligeledes har jeg i Commission extra god Rom til 2 Mk. 10 s. pr. Pot. H. P. Hansen.
Jyske Efterretninger, 1823-02-10
Til Paaske Fløttetid bliver de Værelser ledig i min iboende, Gaard, som nu beboes af Herr Regimentschirurg Hansen, Lars Bøggild.
Jyske Efterretninger, 1823-02-10
En god nye Overdyne med gode Fyld; en nye stærk og stor Stand seng - og en gammel simpel Landsbyekane; er tilkjøbs. Bogtrykker Wandall anviser Sælgeren.
Jyske Efterretninger, 1823-02-10
Hvor en skikkelig Pige strax kan faae Tjeneste; anvises fra Bogtrykkeriet.
Jyske Efterretninger, 1823-02-10
Godt Bøge=Brænde, anvises tilkjøbs af Garver, Folkenberg.