JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-09-11
Jfølge Armeebefaling af 4. d. er bl. Andet Følgende fastsat: Generalmajor v. Krogh overtager Generalkommanden i Nørrejylland med Hovedkvarteer, i Viborg. Besætningen paa Als skal under Vaabenstilstanden udgjøre en særskilt Kommando. Livgarden tilfods og 1ste Jnf. Bataillon afgaae til Kjøbenhavn, 2den Bataillon garnisonerer i Holbek og Frederikssund, 3die Bataillon i Sorø og Ringsted, 4de do. i Vordingborg og Nykjøbing p. F. 1ste Reservebat. anvises Stabskvarteer i Kbh., 2den do. i Præste, 5te Jnf. Bat, skal garnisonere i Odense og Svendborg, 6te do. i Varde og Fredericia, 3die Reservebat, skal have Stabskvarteer i Svendborg, 7de Jnf-Bat.,(som rekrutteres af Veile, Aarhuus og Skanderborg, Amter) garnisonerer i Aarhuus og Skanderborg, 8de do. i Randers, Ringkjøbing og Holstebro, 4de Reservebat, gives Stabskvarteer i Fredericia, 9de Jnf. Bataillon garnisonerer i Viborg og Thisted, 11te do. i Aalborg og Hjørring, 5te Reservebataillon erholder Stabokvarteer i Thisted, 10. og 13. Jnfanteri-Bat. forlægges til Als, 12te Do. garnison, i Ribe, 1ste Jægercorps (som rekrut, i Veile og andre Amter) gatnisonerer i Horsens, 2det Do. Helsingør, 1ste Reservejægerkorps faaer Stabskvarteer i Kbhvn., 3die Jægercorps skal garnison, i Nyborg, 3die Reservejægerkorps faaer Stabskvarteer i Assens. De Frivillige og Reservebataillonerne hjempermitteres, forsaavidt de ønske det, men slutte sig iøvrigt i deres Hjemsted til de der kantonnerende Tropper. Jngenieurerne erholde nærmere Bestemmelse og Artilleriet samt Espingolerne i Jylland henlægges i Kantonnements henimod Grenaa og Ebeltoft. 3die Dragour.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-09-11
kantonnerer i Aarhuus, af 4de do, skal een Eskadron garnisonere i Veile (hvad der af dette Regiment er paa Als, bliver der), 5te Dragour. i Randers, 6te do. i Odense, Gardehusarerne i Horsens og Omegn, Garden tilhest afgaaer til Hillerød. Jntendanturen faaer sit Hovedsæde i Veile, Stabslægen tager Ophold i Odense, de forskjellige Træner samles i Fredericia og Korpsauditoriatet henlægges til Viborg.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-09-11
Da Hs. Maj. agter at tage Armeekorpserne i Øiesyn, førend deres Opløsning, træde Troppedislocationerne først i Kraft paa nærmere Ordre. (Veile A.) Uagtet der er den største Sandsynlighed for, at Vaabenstilstanden endnu inden dens Udløb vil føre til en Fred, saa har dog vor utrættelige Krigsminister besluttet, for at kunne møde alle Eventualiteter, at fortsætte Rustningerne paa den virksomste Maade, og om mulig bringe Hæren til imellem 60 og 70,000 Mand. Der vil allerede i de førstkommende Dage indkomme henved 10,000 Rekrutter, til hvis Jndexerceering der i disse Dage er udnævnt et temmeligt stort Antal Officerer fra Kommandoskolen. Endeel af den i Jylland liggende Hær vil blive hjempermitteret til hver Hærafdelings Rekruteringsdistrikt, hvor der under de respektive Officerer foretages hyppige Militærøvelser. Med Hensyn hertil, og for at Hæren paa skyndsomste Maade kan sammentrækkes, naar det gjøres fornødent, vil Hjempermitteringen skee med Uniform og fuld Oppakning. J Kjøbenhavn vil efter Forlydende tre Batailloner komme til at ligge i Garnison. (Flop.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-09-11
Handelsministeriet har leiet en Deel af Klampenborg Badeanstalt til Kvarantæne-Anstalt for Reisende fra choleraabefængte eller mistænkte Steder. Grev Carl Moltke til Nutschau er efter Fædrel." udseet til Præsident for den samlede Bestyrelse, der under Vaabenstilstanden skal forvalte Hertugdømmerne.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-09-11
Det slesvig-holsten lauenborgske Kancelli har under 15de August konstitueret Toldforvalter v. Krogh i Nordborg som Herredsfoged i Nørre- og Jgen-Herreder, og forhen konstitueret Landfoged paa Fohr, Leisner, til Borgemester i Sønderborg og Herredsfoged i Sønderherred. (F. Av.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-09-11
Onsdag Morgen den 6te September Kl. 5 bleve Thorvaldsens jordiske Levninger henflyttede fra Frue Kirke, hvor hans Kiste ved hans Begravelse i Marts 1844 indtil videre var hensat, til hans Museum, og bleve der i Nærværelse af hans Testaments Exekutorer og Museets Bygmester, nedsatte i den dertil indrettede smagfulde Grav. (B. T.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-09-11
Efter Times af 1ste September har Rusland i Forening med England og Frankrig protesteret imod det tydske Parlaments Fordring paa Hertugdømmerne. J Voss. Zeit. af 31te August læses følgende Bemærkninger, som ere trykkede med udmærkede Bogstaver: 1) Slesvig=Holstenerne have ikke kunnet befri deres Land uden Hjælp, fordi deres Revolution ikke var en Folkebevægelse i Ordets sande Betydning, men kun en Opstand af et muligviis stærkt Parti. 2) De have, efterat Preussen og Tydskland have taget sig af deres Sag, selv forholdsvis kun gjort ringe Anstrængelser for samme. 3) Af disse Grunde er det en Anmasselse, naar Slesvig=Holstenerne ved Fredsforhandlingerne mellem Tydskland og Danmark trænge sig frem i Forgrunden med deres Fordringer. 4) Det er anmassende, utaknemlig og høist fornærmende for Preussen, uden hvis Jnitiativ alle disse Herrer nu sandsynligvis vare i Landflygtighed eller i Fængsel, naar Slesvig=Holstenerne nu raabe paa, at Preussen ved at antage og ratificere Vaabenstilstanden har krænket sin egen og Tydsklands Ære og Jnteresse. 5) Slesvig=Holstenerne vise i den tydske Sag den krasseste Egosme, idet de i deres ensidige Jnteresse udstrøe Tredagtens Sæd mellem Preussen, og Frankfurt og ved ethvert Skridt bevise, at de ikke have Sands for en tydsk, men kun for en slesvig-holstensk Politik. Den prov. Regjering har ikke kunne styre sig i sit sidste Aandedræt og har, til den flensborgske Handels stands store Skade, ophævet den Bevilling, der ved Patent af 23 Febr. 1844 var meddeelt den danske Nationalbank til at oprette en Filialbank i Flensborg og et Bankkomptoir i Rendsborg. Endvidere har den afskediget Capit. J. P. Schumacher i Altona fra hans Embede som Søindrolleringschef i Holsten o. s. v. og i hans Sted konstitueret Søkrigskommissær Brodersen sammesteds. - Prof. Falck, Calphans, Nitschund og Overretsr. v. Eckardt i Glückstadt have nu sendt deres danske Ordener og Tiller. (Aalb. Av.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-09-11
Samtlige Medlemmer af Atzerballig Menighed paa Als have indgivet et Andragende til Hs. Maj. Kongen, hvori de andrage paa, at den suspenderede PræstSchlaikiær aldeles maa blive removeret, da man ikke vil have nogen tydst Præst.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-09-11
Udnævnelser og Entledigelser. Hs. Maj. har allern, udnævnte ordineret Kateket ved vor Frue Mhed i Odense samt Førstelærer ved Borgerskolen sammesteds, F.C. Petersen, til Sognepræst for Hylke Mhed i Aarhuus Stift, Kandidat i Theologien og Adjunkt ved Odense Kathedralskole, G. F. P. Strøm, til Sognepræst for Marslev og Birkende Myder i Fyen; Kand. theol. O. J. Schmidt til Sognepræst for Vilsted og Vindblæs Myder i Viborg Stift; Kand. theol. H. J. Leth til ordineret Katechet og Første lærer ved Borgerskolen i Rudkjøbing; Kand. theol. F. C. C.W. L. Breinholm til ordineret Kateket og Førstelærer ved Borgerskolen i Kjøge, Kand. theol. H. W. Rasmussen til Adjunkt ved Metropolitanskolen; kgl. Lærer ved den militære Høiskole og ved Landkadetakademiet, Kand. philos. W. Bjerring, til Professor med Rang i 5. Kl. Nr. 8 efter Ranging.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-09-11
Hs. Maj. har i Naade og med Vartpenge entlediget Distriktslæge paa Vestmand A. F. Schneider. (B. T.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-09-11
Ved Tallottories 161. Trækning i Kjøbenhavn udkom: No. 54. 9. 22. 46. 11.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-09-11
Ribe. Fra Hertugdømmerne har man havt Rygter om Uroligheder, navnlig i Rendsborg, Kiel og Altona i Anledning af Vaabenstilstanden. Reisende fra Hamborg, som ankom hertil i Aftes og som reiste igjennem disse Stæder i Tirsdags og Onsdags forsikkre, at alt der var roligt, at Landdagen i Kiel vel havde erklæret sig permanent, men at man ikke tillagde dette nogen synderlig Betydning. De tydske Tropper trak rask sydpaa. Hverken disse Reisende eller "Börs. H. stadfæste Rygtet om, at Republiken er proklammeret i Holsten eller at Slesvigholstenerne i Flensborg og Rendsborg havde søgt at forhindre de tydske Tropper i at drage ud, hvilke Rygter skal have fundet saamegen Tiltro paa Als, at Brohovedet i Sundeved atter var bleven besat af vore Tropper, og at Skibene igjen havde indtaget deres Poster. - Da de tvende danske Officerer, der tillige med tvende tydske skulde afstikke Armeernes Stilling ved Vaabenstilstandens Jndtrædelse, stege i Land i Flensborg, bleve de modtagne af den forsamlede Mængde med stor Jubel.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-09-11
Slesvigholstenerne i Medolden. (Meddeelt.) Motto: "Som Herren er, saa følge ham Svende liD. 4. Septbr. i Middagsstunden blev Medolden By beleiret af 50 Slesvigholsteenske Dragoner under Anførsel af Dhrr. Lieutenanter Aberkron og Krogh, og paa nogle Minuter var den indtaget. Dette Tog var bevirket af Amtsforvalteren i Lygumkloster, og gjaldt egentlig Sognefogden for Skjerbek Fogdi und, Kloster Amt, som boer i Medolden By. Fogdiet er iøvrigt Strøgods under tre forskjellige Amter, og Beboerne boe derfor vidt fra hinanden. De var bleven kjede af de militære Udskrivninger af Foder og Levnetsmidler og havde besluttet, at de ikke vilde levere noget, saa meget mere, som det var bekjendt nok, at Fjenden fraad sede og ødslede med Alt. – Byen var som sagt indtaget og Hovedkvarteret blev hos Sognefogden Johannes Hansen, som desuden fik 20 Mand i Jndkvartering. De Op rige bleve lagte ind paa 5 forskjellige Steder i Nærheden.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-09-11
Nu lod den Overstkommanderende, Aberkron, bekjendtgjøre, at han med sin Hær blev liggende i Byen, indtil han havde faaet alt hvad Fogdiet resterede med af Foder og Levnetsmidler; Dragonerne kunde i deres Kvarterer forlange alt, hvad de vilde, og endelig forlangte han Lønning for sig og Sine, den første Dag enkelt Lønning, og siden dobbelt op Da Officererne og Underbefalingsmændene frygtede for, at Dragonerne skulde være altfor skikkelige, gik nogle omkring og æggede dem til Uforskammethed. Det virkede noget, dog kun tildeels. At de Fleste begyndte med at tage Tonen høit, er, efter saadanne Tilskyndelser ovenfra, ikke at undre over, dog bleve de snart mere billige og rolige. Hos Sognefogden under Officerernes Øine gik det værst til. Der forlangte de varm Middagsmad, Kaffe og varm Aftensmad næsten paa eengang, og da man nægtede at kunne skaffe det, begyndte de at rumstere frygtelig, og slog blandt andet en Skatolsklap, itu. Da de saa fik deres Villie, bleve de mere artige. Nu begyndte Herr Aberkron at blive gal, tog sit Uhr op og erklærede, at han, inden et Kvarteer vilde have een Dags Lønning for sig og Folkene udbetalt med 24 Mk. 8 s., og hvis Sognefogden vægrede sig, gav han Betaling til Plyndring. Sognefogden udbetalte den forlangte Sum, og Folkene forholdt sig temmelig ordentlige. Strax ved deres Ankomst gik Præsten i Sognet ned til Herr Aberkron, og vilde forestille ham det Urimelige i at forlange, at Sognefogden skulde skaffe, hvad der resterede, og gjøre ham opmærksom paa, at han aldeles ikke var forpligtet dertil. Herr Aberkron, som i Miner og Geberder søgte at efterligne ade vilde Dyr og Dyrene udi Skoven, foer gjentagne Gange op og erklærede, han vilde ikke høre et Muk, han havde ikke med Præsten, men med Sognefogden at gjøre. Præsten gik og fik, skjendt Gaarden ligger noget afsides, 5 Mand i Jndkvartering og Dagen efter 2 til, fordi han, som det hed, var en dansk Hund, der fordærvede Folk i Sognet. En Vagtmester var forbittret over, at Præsten vovede at gaae med en stor dansk Kokarde i Kaskjetten, og yttrede Lyst til at rive den af, ligesom ogsaa Herr Averbron med flere yttrede Tilbøielighed til at lade ham smage Klingen), – men Præsten var to Gange imellem dem i Hovedkvarteret, uden at nogen bød ham Braadden. – Næste Dag hen paa Eftermiddagen var det Meste af hvad der resterede kommen, og nu hed det mellem Folkene, at de skulde til Lygumkloster henad Aften. Allerede Kl. 5 reed endeel bort med de Vogne, som vare komne, og Kl. 7 brød ogsaa de Andre op for at reise, men først forlangte Herr Aberkron 40 Mk. som Lønning for sig og sine Folk. Sognefogden nægtede det, de truede ham med Klingen og vilde slæbt ham med, da detsamme et Par Mænd kom til og betalte Pengene. Forbittrelsen mod de tydske Halunker var stor. En rask Gaardmand ønskede Officererne, at de maatte knække Arme og Been, inden de kom til Kloster. De stak dette fromme Ønske til sig, – et Skud løsnedes i Byens søndre Deel, og Slesvigholstenerne rede høitidelig bort under Folks vedholdende Piben. – b. H. (Forlangt indrykket.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-09-11
Herr Pastor Berg har ikke kunne forstaae, hvorledes Grundsætningen: "den Frihed, du selv bestemt vil fordre, skal du ogsaa være villig til at indrømme din Næster, kan anvendes imod hans Sætning: dersom der skal høres Tydsk paa en dansk Rigsdag, saa er Slesvig for dyrt kjøbt. Sagen er dog saa simpel. Da de danske Slesvigere kun kunde stille en lille Minoritet i det Folkeraad, hvor deres Fædrelands Anliggender forhandledes, og da deres tydske Landsmænd uden anden Ret end Overmagtens hindrede dem i at tale dansk, da 5, For at gjøre denne Ødelæggelse m. m. god igien, betalte Officererne siden Sognefogden 2 Daler preuss. re. De fortalte, at da Medolden første Gang blev indtaget af Slesvigholstenerne, skulde Officeren have givet Præsten paa Stedet af Klingen, – men det veed Jngen af at sige - det maa have spøgt i hans tydske Hjerne. følte og paatalte vi det som en aabenbar Uret, der skeete de Danske i Forsamlingen og den Deel af Folket, som repræsenteredes af dem; da krævede vi det som en Ret, at de Faa ligesaa vel som de Mange maatte tale deres Modersmaal og have Krav paa at høres med Velvillie. Nu ville vi danne et Folketing, hvori Tydske blive i Minoriteten, og nu skulde vi sige til denne tydske Minoritet, at dens Krav paa at tale sit Modersmaal og blive hørt med Velvillie er altfor underordnet til at den kan komme i mindste Betragtning? Nei sandelig, det vilde være et "Maskepit med netop den Tydskhed, som har krænket os, som vi vel maae bede Gud bevare os fra; det vilde jeg kalde en Fornægtelse af vor Danskhed, dette Begreb, der vistnok ikke udelukker en og anden Lyde, men som er mig for helligt til at jeg kan taale, at der paaklædes det noget Forkasteligt. Det er mig ikke klart om Herr Pastor Berg vil nægte at Tydskeren kan kaldes Danskerens Næste, men tydeligen erklærer han, at tydsk Næsteskab af hvad Art nævnes kan er utaaleligt paa et dansk Folketing. Skulde det være hans Mening, at det evige Kjærlighedsbud og den Næste som dig selv herefter skal forbedres med den Tilsætning: undtagen Tydskeren paa det danske Folketing?"
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-09-11
Naar Herr Pastor Berg spørger, om man virkelig alvorlig har overveiet, hvad det har at betyde, at nu Tiendedele af Danmarks Befolkning lukkes ude af den danske Tingsal derved, at den sydslesvigske Tydsker lukkes derind, saa svarer jeg, at vel Jngen skal driste sig til at paasige enten min Mund eller min Pen, at jeg har villet have at en eneste dansk Mand, han være Gaardmand eller Tærsker, han være Bonde eller Borger, skulde lukkes ude for at Tydskeren skal kunne tale Tydsk. Naar Gaardmanden og Tærskeren samle sig paa Tinget med Lærde og Videnskabsmænd, saa vide de det forud, at der vil falde mangen en dansk Tale, som kan blive dem saa slem at forstaae som selve Tydsk. Men de sidde der ikke som unyttige Lemmer fordi det Ønske nu og da paatrænger sig dem, at de maatte forstaae mere end de gjøre. Der hører en høi Dannelse til førend Nogen kan sige at slige Ønsker altid ere ham fremmede – meget høiere end den, jeg tør tillægge mig. Jeg troer ikke, at det kan kaldes at gjøre utidigt Væsen af Spørgsmaalet, hvad skal der blive af den tydske Slesviger paa Danmarks Folketing, naar jeg siger: "Lad ham tale Tydsk, og lader os erkjende, at det er vor Pligt, gjerne at ville høre og gjerne at ville forstaae ham. Enhver opfylde denne Pligt efter sin Evne og være angerløs. Mange ville maaskee mene, at jeg uden Nødvendighed har taget til Gjenmæle imod Hr. Bergs lange Tale, hvis korte Mening kun er: at Slesvig bør amputeres for sin tydske Deel. Dersom denne Tanke, var saa bestemt udtalt af Pastor Berg som Talen synes følgerigtigen at føre tilbage til den, saa vilde jeg vel ikke have gjort det; thi jeg har i denne Tid altfor meget erkjendt, hvilken Velsignelse det er at ikke eet Lem af min Familie har følt sig krænket i sin Danskhed af et andets Tydskhed, til at jeg ikke skulde have Øie for den Velsignelse, det vilde være for gamle Danmark, naar det ogsaa kunde gjelde om dette, – uden at jeg derfor vilde stemme for Slesvigs Partering eller fuldstændige Adskillelse fra Danmark. Men hvad der især har bevæget mig til at nedskrive disse Linier, det er den Overbeviisning, at Bestræbelserne for at bringe det sydligste Valgdistrict, i Danmark til at benytte det forestaaende Valg til en Demonstration mod Tydskheden, som og Forligelse og god Forstaaelse mellem den og Danskheden var en absolut Umulighed – trænge til en Modvægt. Destoværre er den Vægt, jeg kan kaste imod en saadan Fanatisme, der bedre end alt andet er skikket til at skille det ad, som der er flydt Strømme af dansk Blod for at holde sammen, kun ringe og afmægtig. Tvede.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-09-11
Kjøbenhavns Børs-Kourg, den 5. Septbr. Hamborger Banco a vista 200 pCt. Bank-Diskonto 5 pCt. London 3 M. 8 Rbd. 87 s. Do. K. S. 8 Rbd. 93 s. Disconto paa Vexler paa Hamborg 4 pCt. 4 pCt. Kongl. Obligationer 97 a 99 Rbd. - Nationalbankactier 158 a 158 1/2 Rbd.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-09-11
Bekjendtgjørelser. Gode Spidlys a 7 ls. pr. Pd. og ved Damp præparerede Formlys a 8 1/2 s. pr. Pd. bekommes hos N. Jversen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-09-11
Den i Nibe Avis Nr. 107 omtalte, fra nogle Mænd i Aalborg udsendte Erklæring i mod de af Valgreformforeningen i Kjøbenhavn udtalte Grundsætninger, vil paa Onsdag Eftermiddag Kl. 4 blive fremlagt paa Raadstuen, hvor Byens Valgbare og Vælgere indbydes at møde til Erklæringens Underskrift, forsaavidt saadant ikke allerede maatte være skeet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-09-11
Ribe, den 11te Septbr. 1848.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-09-11
Borgerrepræsentantskabet. Steenkalk, Næstkommende Løverdag den 16de de, og følgende Dage vil fra Kalkbrænderiet atter faaes nybrændt Steenkalk. Det bemærkes, at den forrige Brændingsusædvanligt hurtige Afsætning har foranlediget Mangel paa Foustager, hvorfor de der maatte ønske større Qvantiteter, anmodes om, for saavidt Omstændighederne tillade det, enten at modtage Kalken i Sække eller løst i Vognene. Ribe, den 11te Septbr. 1818. H. J. Müller.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-09-11
Efter Hr. Pastor Feilbergs Reqvisition bortsælges Mandagen den 18. dennes, Formiddag Kl. 9. ved offentlig Auction i Andreas Lauridsens Gaard i Vestervedsted 2de brune Hopper, 3 Køer, 3 Qvier, Beder, Faar, Lam, tærsket og tærsket Korn, Avlsredskaber, Meubler, Huusgeraad og 6 Vindovne m.m. Lysthavende indbydes! Riberhuus Birk, d. 8 Septbr. 1818. Stricker.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-09-11
Ved Kiærbøll Skole i Fardrup Sogn er strax en Plads ledig for en Hjælpelærer, helst en Seminarist. Mærk.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-09-11
Drengen Peder Lauritzen Bejer er Natten mellem 17de og 18de August bortløbet af sin Tjeneste hos Gaardmand Mads Ch. Evald i Romet; ved sin Bortgang var han iklædt blaa Trøie og Beenklæder og Støvler. Hvo, der Trykt i Ribe hos Chr. sal. Hyphoff. kan give Underretning om bemeldte Drengs Opholdsted, anmodes om at underrete Roager Sogns Fattig-Kommission, under hvis Forsergelse han staaer.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-09-11
Natten imellem den 21 og 25. August er der fra mig bortstiaalen eller bortgaaen en blankbruun Hoppe med en liden Stjern, 7 Aar gammel, fra min Mark. Hvo som kunde give mig nogen Oplysning om samme, loves en passende Belønning. Gerrebeck den 4. September 1818. Christian Petersen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-09-11
En lille brungul Hund, har et hvidt Bryst og et Baand og Halsen, lyder Navnet Perle er bortkommen fra Undertegnede den 1ste dennes. For Tilveiebringelsen loves en god Douceur. Johansen, Toldbetjent i Ribe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-09-11
Undertegnede anbefaler sig til Byens og Omegnens ærede Beboere med at udføre Kogning og Bagning ved Selskaber og Bryllupper. Min Bopæl er i Grydergade. E. Ussing. Ribe d. 5. Septbr. 18448.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-09-11
Da Krammarkederne i denne Maaned i Varde og Ribe efter Almanakken begge ere ansatte til Afholdelse den 28. denne Maaned, saa har Stiftamtet i Forventning af Justitsministeriets Approbation, bestemt, at Markedet her i Ribe i Aar skal afholdes Fredagen den 22. dennes, hvilket saaledes bringes til offentlig Kundskab. Nibe Magistrat den 7. September 1818.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-09-11
At jeg ved Tilførsel fra Kjøbenhavn er bleven forsynet med endeel Colonial-Varer af fortrinlig Qvalitet, vilde jeg ikke herved undlade at bekjendtgjøre. W. Bentzen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-09-11
Bedste svensk Jern af forskjellige Dimensioner, Staal og Tjære sælges i storre og mindre Partier, billig hos W. Bentzen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-09-11
Tor vægtig Rug og Boghvede kjøbes indtil denne Maaneds Udgang af W. Bentzen. Al Jagtretten paa Øster Vedsted og Lustrup Marker nu er overdraget mig med flere i Forpagtning, det bekjendtgjøres herved ifølge Aftale med flere af Beboerne med Tilføiende, at de som for Fremtiden maatte antræffes der at udøve ulovlig Jagt, derfor ville blive ansete efter Anordningerne.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-09-11
Ribe d. 8. Septbr. 1848. Rosenvinge. Hørvande ved Sønderhoe fra 12 til 18. Septbr. incl. D. 12. Septb. Kl. 1 27 Min. = 13. - Kl. 2 7 (Fuld Maane.)= 14. - Kl. 2 26. 15. - Kl. 3 6 16. - Kl. 3 42 17. – Kl. 4 22. 18. - Kl. 5 6 Naar 2 Timer lægges til de her angivne Formiddags=Klokkeslet faaer man den omtrentlige Flodtid for Ribe. Den høieste Flod eller Springflod indtræffer i Gjennemsnit 3 Flod tider efter ny Maane og fuld Maane.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-09-12
Ribe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-09-12
Avertissements-Tidende. Stifts-Avis og Udgivet af Chr. sal. Hyphoff, redigeret af E. Hyphoff. Tirsdagen den 12. September. No 110.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-09-12
Udenlandske Efterretninger. En franske Armee skal være gaaet over den italienske Grændse. – Journal des Debats af 4. ds. vil vide, at Østerrig har foreslaaet følgende Ordning af de italienske Forhold: Afstaaelse af det egentlige Lombardi til Sardinien, Oprettelse af Venedig til en Fristad omtrent som Hamborg, Dannelsen af det venetianske Gebet med Friaul til en Stat under en Son af Erkehertug Rayner, samt endelig Overtagelsen fra italiensk Side af en forholdsmæssig Andeel af den østerrigske Statsgjæld (400 Mill. Fr.) – Et Forslag af Ledru Rollin om Ophævelse af Paris's Beleiringstilstand er bleven forkastet af Nationalforsamlingen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-09-12
Den ungarske Krigsminister Messaros har vundet en glimrende Seir over Croaterne ved TemerinHan skal have udvist stor Feldtherretalent og Tapperhed.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-09-12
J Berlin var stor Glæde over Vaabenstilstanden Et Rygte om, at Centralmagtens Gesandter hverken ere blevne modtagne i Paris eller London, har vakt megen Forbauselse i Frankfurt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-09-12
Cholera er udbrudt meget voldsomt i Warschau, især i Nærheden af Citadellet. – J Konstantinopel, Smyrna, Trapesunt og Caro bortriver Sygdommen en Deel Mennesker, især paa sidste Sted, hvor ingen ere helbredede.