JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1810-01-15
London, den 20de December. Courre=Admiral W. A. Otways Rapport af 11te December fra Vliessingens Rhed beretter, at efterat Engellænderne vare færdige med alle de Anstalter der maatte giøres for at ødelægge Vliessingens Bassin, Arsenal og Fæstningsværker, saa blev strax Armeen, paa Arriergarden nær, den 9de om Eftermiddagen indskibet. Den 10de sprengte man Minerne, men det var Ebbe, og denne Sprengning synes ganske at have naaet sin Hensigt. Den østlige Side af Havnen var i Forveien ødelagt; men de vestlige Diger kunde man ikke demolere, uden umiddelbar at udsætte Staden for Oversvømmelse. Man lod det altsaa paa denne Side blive ved at nedbryde de yderste Diger og Dokken. Magazinerne og Arsenalets øvrige Bygninger bleve afbrændte den 10de, og alt er aldeles tilintetgjort. Bliessingen er saaledes et viere tienlig for Fienden til Søe=Arsenal, og Havnen, der omVinteren ydede flere Linieskibe et sikkert Tilflugtsted, kan kuns med umaadelige Bekostninger og meget Arbeide istandsættes igien. Commedor, C. W. C. R. Omen indberetter fra Veer Gat den 8de December følgende : I Aftes arbeidede Fienden med meget Jver paa sit Batterie paa Woolver Dyk, uagtet den bestandige Jld vi gjorde paa ham. J Morges havde han aabnet 4 Skydehuller; Kapitain Carterat lod derfor 2 Division i Kanoneerschalupper rykke frem, som demolerede 2 Skydehuller og beskadigede mange af de andre. Mod Middag førte de Franske 3 Mørsere og et Feldstykke frem, og begyndte at skyde paa vore Skibe; men det varede kuns en Time, saa vare Batterierne bragte til at tie, og vore Skibe beholdt deres Stilling. J øvrigt arbeider Fienden meget stærkt paa at kunne beherske Kanalen ved Woolversdyk. Vore Soldater og de Franske have endog vexlet en rask Musketild, imedens vores buxerede et Flaadeskib, der var væltet, ud af Kanalen. I en senere Rapport melder Hr. Omen at han har anvendt alt for at forhindre Woolverdyks Skandses Anlæg, og at Kanoneerschalupperne derved have gjort god Tieneste, samt at han stoler paa sin Magt, hvis Fienden skulde under Tilbagetoget giøre ham for meget af det. Han har selv taget Plads i Arrier=Garden.
Berlingske Tidende, 1810-01-15
Den 26de December. De Ødelæggelser, Fortificationernes Sprængning ved Vliessingen have foraarsaget, ere meget store Uhyre Masser af Stene, Jern a. ligge imellem hverandre paa Rheden. Ved Bortseilingen spillede de franske Batterier paa Cadsandmeget heftig paa os; men uden synderlig at skade os.
Berlingske Tidende, 1810-01-15
Londons City har foreslaaet en Adresse til Kongen, hvori Hs. Majestæt underdanigst anmodes at lade en Undersøgelse anstille i Anledning af den feilslagne Expedition til Schelde. Taleren var HenryWoodthoope.
Berlingske Tidende, 1810-01-15
Hs. Majestæt gav følgende Svar: Jeg takker Dem for deres Yttringer og Hengivenhed mod mig og min Familie. Den sidste Expedition til Schelde havde mine Allieredes Jnteresse og mit Lands Sikkerhed til Hensigt. Jeg beklager at kuns een Deel af Hensigten blev opnaaet. At anstille Undersøgelser, imod Commandanterne over Land= og Søemagten holdt jeg ikke for nødvendigt. Det er Parlamentets Sag at tage de Forholdsregler, det for det offentlige Vel maatte finde hensigtsmæssige.
Berlingske Tidende, 1810-01-15
Af de forskellige i engelske Blade indrykkede Beretninger, angaaende de Fredsunderhandlinger, som paa nye skulle være indledede, er følgende det væsentligste og vigtigste: En østerrigsk Coureer, navnlig Maynz, er over Frankrig ankommen til England. Han indtraf i London den 10de December, og har forladt dette Sted den 21de samme Maaned. Sluppen Elisabeth, havde Ordre at føre ham og den amerikanske Legationssekretair tilbage, til Frankrig under Parlementærslag. Skibet skulde afgaae den 22de. Den keiserlig østerrigske Gesandt Fyrst Stahremberg forbliver indtil videre i England, og den omtalte østerrigske Coureer ventes om 10 Dage tilbage fra Paris med Svaret paa de Depescher, som han overbringer didhen. J øvrigt veed man, at den østerrigske Legationssecretair desuden i næste Uge skal afreise med andre Depescher. De engelske Avisskrivere tilføie, at dersom Coureren Maynz ikke havde havt andet Ærinde end det, at overlevere Fyrst Stahremberg den i Følge Wiener traktaten udfærdigede Ordre at forlade England, saa vilde saavel han som den hele østerrigske Legation være afreist nogle Dage derefter. Men Coureren er forbleven 11 Dage i London, og i denne Mellemtid have Ministrene havt daglige Sammenkomster. Det formodes derfor, at det østerrigske Hof, ved at underrette den engelske Regiering om Wienertraktaten og den Betingelse af samme, hvorved hiint Hof har forpligtet sig til at hæve al Forbindelse med England, har troet at burde tilkiendegive den samme Attraae at bidrage til Fredens Gienoprettelse, imellem England og Frankrig, som i Aaret 1807 formaaede det at tilbyde Cabinetterne i London, Petersborg, Paris og Berlin sin Mægling; at altsaa det østerrigske Hof, strax efter Wienertraktatens Undertegnelse, har ladet det være sin første Bestræbelse at tilkiendegive den franske Regiering et dermed overeensstemmende Ønske, og at det derpaa, uden Tidspilde, har gjort Cabinettet i London samme Meddelelse med det Tillæg, at Thuilleriernes Cabinet havde erklæret sig beredvillig at bifalde Forslaget om at aabne en Congres i en af de franske Stæder, for der at underhandle om almindelig Fred. Herpaa skal være svaret ved en Rote fra Marquis Wellesley til Fyrst Stahremberg, som Coureren Maynz overbringer. Fyrsten bliver altsaa i England, for at være det Middel, hvorigiennem Meddelelsen imellem begge Hofferne kan skee. Slutteligen tilføie de engelske Aviser, at man intet stort Udfald lover sig af dette Forslag, fordi man i Engelland er almindelig overbeviist om, at det i dette Øieblik er umueligt at slatte nogen Fred med Frankrig.
Berlingske Tidende, 1810-01-15
Efterretningerne af 29de Decbr. melde at Parlamenter=Skibet, som bragte Coureren Maynz til Calais, er kommen tilbage til Dower at den amerikanske Legations=Sekretær Powell ikke har faaet Tilladelse at komme i Land, og at man har tilkiendegivet ham, at Morlaix var den eneste Havn, hvor saadan Udskibning var tilladt.
Berlingske Tidende, 1810-01-15
Flaaden fra Walcheren under Admiral Sir R. Strachan er kommen tilbage til Duinerne den 28de om Morgenen. Flotillen under Capitainerne Omen og Masson var hvert Øieblik i Vente. Breve fra Buenos=Ayres melde, at denne Havn var aabnet for engelske Handelskibe paa følgende Vilkaar : De skulle betale 33 1/2 pro Cent af Varernes Værdie, Varerne skulle betroes under en Spaniers Opsigt, der i Commissionsgebyhrer skal have 6 Procent for Salget og 4 Procent for Retourladningen.
Berlingske Tidende, 1810-01-15
Regieringen har bekiendtgjort de indkomne officielle Beretninger om Englændernes Erobringer i det adriatiske Hav. Deraf sees, at Øen Zante er bleven indtaget af Brigadegeneral Oswald den 3die Oct., Zephalonia den 6te Octbr., Jthaka den 8de Octbr., og at Zerigo paa samme Tid er bleven blokeret.
Berlingske Tidende, 1810-01-15
Ny-York, den 16de November. J Correspondencen mellem Stats=Secretairen og Mr. Jackson, har denne paastaaet at Mr. Cannings Depesche til Mr. Erskine, at 23de Januar, var den eneste der havde foreskrevet Mr. Erskine bestemte Betingelser for et Arrangements Slutning med de forenede Stater.
Berlingske Tidende, 1810-01-15
J sit Svar til Mr. Jackson forsikkrer Mr. Smith, at en saadan Erklæring endnu ikke var skeet fra Regieringens Side, og at, hvis denne Depesche var bleven communiceret i det Øieblik da Traktaten blev afsluttet, eller, hvis man havde erfaret at de deri indeholdte Betingelser vare de eneste, hvorefter Mr. Erskine var berettiget til at slutte Arrangement, - Traktaten ingenlunde skulde have fundet Sted. Troddenne Forsikkring har Mr. Jackson betient sig af et meget upassende Sprog, for at give at forstaae, at Mr. Erskines Jnstructioner allerede den Gang vare den amerikanske Regiering bekiendte. Mr. Smith, svarede paa en bestemt Maade, at et saadanne Forhold, efterat Regieringen havde afgivet en saa tydelig Erklæring, var aldeles utilstæde lig. Da Mr. Jacksons Giensvar herpaa var af samme Jndhold, dog med endnu uanstændigere Udtryk, saa blev, for at undgaae end ubehageligere Mistydninger, intet andet at giøre, end hvad Mr. Smith virkelig gjorde, nemlig: at underrette Mr. Jackson, at han fra nu af ingen Communication mere havde at vente, og at denne Beslutnings Nødvendighed ufortøvet skulde tilkiendegives hans Regiering; dog med den hosføiede Forsikkring, at de forenede Staters Regiering var villig til at modtage enhver Meddelelse, der havde begge Nationers Jnteresse til Øiemeed, og blev meddeelt af hvilkensomhelst Gesandt den maatte afløse Mr. Jackson. Denne udstædede før sin Afreise følgende Circulaire, dat. Washington den 13de Novbr. 1809. Sil! Saare smerteligt er det mig at melde Dem at de Kiendsgierninger, hvilke jeg, efter min Pligt har maattet fremlægge i min Correspondence med Mr. Smith, af de forenede Staters Præsident ere blevne anseete, som vare de en tilstrækkelig Bevæggrund til at afbryde en vigtig Negoriation og sætte Grændse for enhver Communication med mig, som den Minister, hvem den begge Nationer saa meget interesserende Negotiation var anfortroet; og dette formedelst en høist væsentlig Punkt, hvorover endnu intet officielt og skrivtligt Svar er givet *).
Berlingske Tidende, 1810-01-15
En af de omtalte Kiendsgierninger, der er bleven inddrømmet af Statssecretairen selv, i hans Brev af 19de October, er nemlig : at de 3 Betingelser, der indeholdt det Væsentlige af Mr. Erskines Original-Jnstruction, ere blevne ham forelagte af Mr. Erskine selv. Den anden: at hiin Jnstruction var den eneste, der indeholdt de Betingelser, som vare Mr. Erskine foreskrevne for at slutte det tilsigtede Arrangement - og tillige mig bekiendt formedelst den Jnstrux jeg selv har erholdt. Ved at fremlægge disse Kiendsgierninger, og, med dem, efter Skyldighed og Pligt at afvise de hyppige Beskyldningen for Utilforladelighed, der giøres Hs. Majestæts Regiering, kunde jeg ikke indbilde mig at den amerikanske Regiering skulde kunde føle sig fornærmet - ligesom saadant visseligen ikke kunde være min Hensigt; hvilket jeg og har tilkiendegivet Mr. Smith. Men da jeg af ham en vordet underrettet om at ingen videre Meddelelse fra mig vilde blive modtaget, saa indseer jeg, at intet andet Alternativ er tilbage, der kunde bestaae med min Konges Værdighed, end at jeg strax maae forlade denne Stad, for andensteds at oppedie Hs. Majestæts nærmere Ordre i Henseende til den uforventede Vending Høistsammes Anliggender have taget i dette Land. Jmidlertid tænker jeg at vælge Ny-York til mit Opholdsted, hvorhen det maatte behage Dem at sende hvad De kunde have at meddeele mig, da alle til Hs. Majestæts Gesandtskab hørende Personer skulle følge mig. Jegerne. e) Derved forstaaer jeg Chesapraks Begivenheder.
Berlingske Tidende, 1810-01-15
Washington, den 3die December. J Onsdags aabnede Præsidenten, Hr. James Madison, Congressen, med følgende Tale, som hans Privatsekretær Hr. Graham forelæste: Medborgere af Raadet og Husets Repræsentantere! Davi sidst forsamledes havde jeg den Fornøielse at communicere Demen Overeenskomst med en af de fornemste Krigførende Nationer ; der vel for sig selv allene var meget vigtig, men blev det endnu mere derved, at den lod haabe en mere omfattende Udsning. Men med inderlig Bedrøvelse maae jeg nu tilkiendegive Dem, at hiin gunstige Udsigt har tabt sig, formedelst den brittiske Regierings Vægring, at erkiende hvad dens befuldmægtigede Minister har gjort, og ved dens senere Fremfærd mod de forenede Stater, - hvilket man vil erfare af den thans Sted, hidsendte Gesandts Meddelelser. Hvilket Paaskud man og vil anføre for at misbillige Forpligtelser diplomatiske Embedsmænd have indgaaet, og det i Tilfælde hvor en giensidig Ratification ved disse Forpligtelsers Betingelser selv er førbeholden, eller hvor man i rette Tid skal tilkiendegive, at man er afviget fra Jnstructionen, eller i saadanne overordentlige Tilfælde, hvor Billigheds Grundsætninger ere væsentligen blevne krænkede, saa kunde Misbilligelse dog ikke ventes i et Tilfælde, hvor saadan Tilkiendegivelse eller Krænkelse ikke existerede, hvor en saadan Ratification ikke var forbeholden, og endnu mere, hvor, som man nu seer, en Forpligtelse, der uden en saadan Ratification skulde gaae i Opfyldelse, var indbegreben i de meddeelte Jnstructioner, og hvor den fra de forenede Staters Side paa Troe og Love umiddelbar var sat i Udøvelse. Men da alt dette ikke kunde afholde den brittiske Regiering fra at misbillige den Overeenskomst, i Følge hvilken dens Cabinetsordre, skulde tilbagekaldes, og da saaledes det Tilfælde, hvorved Handelsforbindelsernes Fornyelse skulde tilstædes, ikke var indtruffen, saa opstod naturligviis det ligesaa nødvendige som vigtige Spørgsmaal, om ikke den Act, der forbyder hiin Forbindelse, endnu maatte tillægges Lovskraft. Da dette Spørgsmaal, efter nøiagtig Overveielse, var bekræftende besvaret, saa udkom desaarsag en Proclamation. Jmidlertid maatte denne Tingenes Tilbagegang fra hiin Stilling, der havde en Fuldbyrdelse af Overeenskomsten fra de forenede Staters Side til Følge, være forbunden med Vanskeligheder. For altsaa, saa meget mueligt at hæve disse, lod Skatkammersecretæren de nu dem forelagte Jnstruxer udgaae til Toldbetienterne i de forskjellige Havne. Hvis det, ved den de brittiske Skibe meddeelte Tilladelse til at afseile uden at stille Sikkerhed for at de ei afgik til deres egne Havne, maatte synes, som om Jndbegredet af lovmæssig Magt et strængt var opnaaet, saa maae dette tilskrives den Ængstlighed, hvormed man var betænkt paa, ei at skade nogen, ved et saa lidet forudseet Tilfælde. Og jeg er overbeviist om, at Kongressen har den Agtelse for vore egne Medborgeres retmæssige Jnteresse, at den, hvilkesomhelst fremtidige Forholdsregler man ogsaa maatte eragte nødvendige, dog vil beslutte en almindelig Eftergivelse af Straffe, man saaledes uskyldigen kan have paadraget sig.
Berlingske Tidende, 1810-01-15
Efterat den misbilligede Minister var tilbagekaldet og en nye ansat i hans Sted, nærede man det Haab, at den nye Mission skulde bidrage, til at hæve de opkomne Misforstaaelser og rydde de hindringer af Veien, der saalænge styrrede begge Nationers venskabelige Forhold til hverandre. Thi ikke kunde man drage det i Tvivl, at den i det mindste skulde blive committeret til at give fyldestgiørende Oplysninger over det gjorte Skridt, og at giøre Forslag, der kunde træde i Stedet for den forkastede Overeenskomst. Saa fornuftig, saa omfattende denne Forventning var, saa er den dog ikke gaaet i Opfyldelse. Meget mere saae man af den nye Ministers første officielle Meddelelser, at han ingen Fuldmagt havde faaet til at indlade sig i Underhandlinger i Henseende til hiin Overeenskomst, og ligesaa lidet til at giøre Forslag i Stedet for den Punkt, der detreffer de brittiske Cabinets Ordres; samt at hans Forslag i Henseende til den anden Punkt, nemlig Angrebet paa Fregatten Chesapeak, vare grundede paa en Forudsætning, der af de forenede Stater igientagne Gange er bleven erklæret for uantagelig, nemlig: at det første Skridt til mindelig Afgiørelse skulde skee fra deres Side. Derhos var i disse Forslag slet ikke tænkt paa den for det mordiske Angreb ansvarlige Officeer; og en Fordring opstillet, som en brittiske Love og brittisk Praxis, og de forenede Staters Grundsætninger og Forbindtligheder lige modstridende. Correspondencen imellem Statsdepartementet og denne Minister vil vise hvor lidet væsentligt de i Begyndelsen fremstillede Træk siden ere blevne forandrede. Den vil ogsaa lægge for Dagen, at han, i det han glemte den Agtelse, der skyldes enhver Regiering, ei afholdt sig fra at giøre Beskyldninger mod vores Regiering, som foranledigede at ingenvidere Meddelelse fra ham kunde modtages. Nødvendigheden af dette Skridt vil vorde Hs. brittiske Majestæt bekiendtgjort ved de forenede Staters befuldmægtigede Minister i London. Og det skulde røde Mangel paa den Fortrolighed, man skylder en Regiering, som selv veed og fordrer hvad der anstaaer fremmede Ministre hos den, hvis man ikke vilde antage, at dens egen Repræsentants uanstændige Forhold maatte blive seet hjemme i samme Lys som man her anseer den. Den brittiske Regiering vil tillige erfare, at Meddelelser, der skee igiennem enhver anden Canal man maatte substituere, skulle finde beredvillig Modtagelse. Ønskeligt, hvis en Forandring i denne Henseende maatte vorde ledsaget af en gunstig Afvigelse fra det uvenskabelige Forhold, som saa længe er bleven iagttaget imod de forenede Stater. (Fortsættes).
Berlingske Tidende, 1810-01-15
Bayonne, den 25de December. Efter de nyeste Breve fra Bayenne er Forbittrelsen imellem det engelske Partie og de Spanske, saakaldte, Patrioters Faction, i de Provindser, som de Franske endnu ikke have besat, stegen til det høieste. Det engelske Partie har vel endnu bestandig Overhaand i Andalusien, især i Sevilla og Cadix; men i de øvrige Provindser, nemlig: Granada, Murcia, Valencia etc. have Provincial Juntaerne hævdet deres Anseelse, og disse vægre sig ved at erkiende den nye sevilliske Regierings-Commissions Autoritet, der er traade i Central-Juntaens Sted. Siden Marquis Welleslens Bortreise, er det engelske Partie siunken meget, og hverken den brittiske GesandFrere eller den engelske Overbefalingsmand Wellesley (Lord Wellington) som sidst besøgte Cadix og Sevilla, mægte at skaffe samme nye Credit. Marquis Romana er den eneste Spanier af Anseelse, der offentlig har erklæret sig for det engelske Partie, Erkebiskoppen af Toledo, som ligeledes hører til dette Partie, er en meget svag Mand, der lader sig lede af nogle Jntriguantere, mod hvilke den offentlige Mening har erklæret sig paa en aldeles urverydig Maade. Hertugen, af Jnfantado lever i Splid med den engelske Gesandt, med hvem han skal have havt en høist ærgerlig Scene. De engelske Generalers Uvirksomhed under Spaniernes sidste offensive Bevægelser, har opbragt mange af Englands meest erklærede Tilhængere mod det londonske Cabinet.
Berlingske Tidende, 1810-01-15
Levningerne af den ved Occana slagne spanske Armee har det franske lette Cavallerie forfulgt lige til Cindad=Real, hvorfra de endnu fortsatte Tilbagetoget ind blandt Sierra Morenas Bierge. Siden den Tid hersker i den Deel af Spanien en fuldkommen Vaabenhvile, saasom de franske Tropper ere vendte tilbage til deres CantonneringsQvarteer ved Tajo. Marskal Mortiers Hovedqvarteer, som nu fører Overkommanden i denne Egn, siden Kongen og Major Generalen, Marskal Soule, ere vendte tilbage til Madrid, befinder sig i Toledo. Marskal Victor har forlagt sit Hovedqvarteer til Aranjues. Generalerne Sebastiani og Desolles ere ligeledes vendte til bage til Madrid, da man for nærværende Tid ingen offensive Operationer imod det sydlige Spanien har i Sinde. Den engelske Armee har endnu ikke forladt Estremadura, og man forsikkrer at den befaling, i Følge hvilken den skulde vende tilbage til Portugal, igien er taget tilbage. Ogsaa i det vestlige Spanien, hvor Kongen har overdraget General Kellermann, (en Søn af Hertugen af Walmy) Overkommanden, indskrænke Operationerne sig blot til Detaschering af enkelte Troppeafdelinger. Endeel af Provindsen Leon og de vestlige Distrikter i Provindsen Salamanca ere besatte af franske Tropper.
Berlingske Tidende, 1810-01-15
Zürich, den 24de December. Vi have den officielle Efterretning, at den franske Gesandt i Schweiz Hr. Talleyrand, paa nye, i sit Hofs Navn stærkt driver paa de i fransk Tieneste staaende Schweitzer=Regimenters Recrutering. Hs. Excellence Landammanen giør, i sin Efterretning herom til Cantonerne, den Bemærkning, at Alt, politiske Begivenheder, Forlangendets Bevæggrunde, og den Maade hvorpaa det var affattet, i forener sig til at give den franske Gesandts Fordring Eftertryk.
Berlingske Tidende, 1810-01-15
Carlsruhe, den 27de December. Regieringsbladet for i Dag bekiendtgiør, at Hs. Kongelige Høihed, Storhertugen af Baden, har besluttet at Code Napoleon skal indførres og fra 1ste Januar 1810 allene gielde som Lovdog i alle ham underliggende Lande.
Berlingske Tidende, 1810-01-15
München, den 31te December. Den franske Armees store Hovedqvarteer under Fyrsten af Eckmühl, Hertugen af Auerstadt, ventes med det første hertil. Saalænge, Giennemmarschen varer, vil Hs. Durchl., efter Forlydende= opholde sig Augsburg, den 1ste Januar.
Berlingske Tidende, 1810-01-15
Den 3die Transport af østerrigske Contributionspenge er i Dag, under stærk Bedækning, paa 20 Vogne ankommen hertil.
Berlingske Tidende, 1810-01-15
Det 2det franske Armeekorps under Hertugen af Reggio MarskaOndinots Commando, 30,000 Mand stærk, skal, indtil nærmere Ordre, cantonnere imellem Schwabhausen og Ulm. Generalstaber, kommer til Augsburg, hvor der allerede er bestilt Qvarteer for 5 Generaler. Alt i Gaar kom flere af dette Corpses Stabsofficerer hertil.
Berlingske Tidende, 1810-01-15
Cassel, den 2den Januar. Hs. Majestæt Kongen af Westphalen, der den 7de dennes igien agter at være i sin Residents, har den 10de December f. A. udstædt et Decret i Paris, angaaende Foreningen af nogle Universiteter og andre Underviisnings Anstalter. Jfølge dette Decret skal der i Fremtiden ikkuns være 3 Universiteter i Kongeriget, nemlig : Gottingen, Halle og Marburg; men Helmstedt og Rieteln skulle forenes med disse Universiteter ligesom og Pædagogiummet i Klosterbergen ved Magdeburg. og Seminariet i Riddagshausen ved Braunschweig. Collegium Carolinum i Braunschweig erstattes ved en Militairskole. De indgaaede Universiteters og Underviisnings=Anstalters Jndkomster, skulle anvendes til de beholdte Universiteters Vedligeholdelse, og Professorerne enten ansættes igien eller beholde deres Gehalt som Pension paa Livstid.
Berlingske Tidende, 1810-01-15
Rotterdam, den 3die Januar. J Følge Efterretninger fra Bordeaux var Skibet Josephine fra Jsle de France ankommen dertil. Engellænderne havde gjort et Angreb mod en Havn paa denne Øe, og taget et Par Skibe, men vare blevne modtagne med Eftertryk. Ogsaa have vore Kapere fra Jsle de France paa nye taget en Deel engelske Skibe med rige Ladninger.
Berlingske Tidende, 1810-01-15
Berlin, den 2den Januar. Da Deres Majestæter paa Tilbagereisen fra Kønigsberg vare ankomne til Marienwerder, indfandt sig der Deputerede fra Danzig, Grandenz, Elbing, &c. De Deputerede fra den frie Søe= og Handelstad Danzig kom med til Taffels. Nytaarsdag, i Gaar, imod toge Deres Majestæter Lykønskninger. Om Aftenen var stor Cour og Galla.
Berlingske Tidende, 1810-01-15
Hamburg, den 4de Januar. J afvigte Aar ere i Hamburg og Forstæderne (de fremmede Religionspartier ikke iberegnede, fødte 3867 Personer, begravede 3604 og copulerede 990 Par.
Berlingske Tidende, 1810-01-15
Blandede Efterretninger. Frankrig. Paa Isle de France (nu Port Napoleon) findes et lærd Selskab, som vedbliver uafbrudt at beskjæftige sig med Videnskabernes Udbredelse i Almindelighed, og dem der høre til Søefart og Handelsgeographie i Særdeleshed. J dette Selskab ere mange merressante Stykker forelæste; men især et af Hr. Flinders, Commodeur i den brittiske Marine og Krigsfange paa Jsle de Franke, hvori han beskriver det Skibbrud han i Aaret 1803 leed paa en Coralklippehvoraf der ligger en Mængde mellem Nye=Holland og Nye CaledonienTillige yttrer han den Formening at den ulykkelige Lapeyrouse og de 2 franske Fregatter, som bleve udsendte for at opsøge ham, her maae være forliste.
Berlingske Tidende, 1810-01-15
J Naboelauget af Bordeaux er død en Olding ved Navn Anton Jn met, en Alder af 102 Aar. Han følte aldrig Alderdommens Besværligheder. Da han var 100 Aar gammel gik han endnu til Fods, fra Landsbyen hvor han boede, til Langen, som ligger henimod 2 Mile derfra, for at hæve en Pension man havde tilstaaet ham for 58 Aars Tieneste. Med sin Kone, som han mistede ifior, henlevede han 78 lykkelige Aar. Hun var 98 Aar gammel da hun døde. Strasburgertidenden indeholder følgende Avertissement= Oprettes, sen af Telegrapher fra Strasburg til Wien gjorde nødvendigt, at man maatte anskaffe sig et stort Forraad af Kikkerter af første Qvalitet. Da nu Telegraserne, formedelst Freden ere afskaffede, saa ere disse Kikkerter tilfals for en meget nedsat Priis.