JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-08-29
Efter Bestemmelse under Skiftet efter Gaardmand A. N. Rathenburg af Trollerup, hans afdøde Kone, bliver den Boet tilhørende Gaard i Trollerup Bye, Nørup Sogn, hvis Jorder skylde af Hartkorn 3 Tdr. 1 Skpr. 2 Fdkr. 1 syvold. Alb. Ager og Eng, stillet til Bortsalg ved offentlig Auction som afholdes paa Gaarden Onsdagen den 7. Septemb. førstkommende, Formiddag Kl. 10. Gaarden, hvis Bygninger ere fortrinlig gode og bestaae af 4 Huuslængder, kan tiltrædes saasnart Budet er approberet og følger med samme saavel den indhøstede som den paa Marken staaende Sæd. Til Gaarden kan holdes 6 Heste og 14 Køer foruden Ungqvæg. Paa Gaardens Mark findes Mergel i Overflødighed ligesom og haves mere end tilstrækkelig Tørveskiær og til Gaarden hører ligeledes en god Eng Endelig bemærkes at Gaarden ligger ved Landeveien fra Horsens til Ribe og egner sig til Gjæstgiverie. Naar Gaarden er solgt vil ligeledes blive afholdt Auction over Ind- og Udboe af forskjelligt Slags saavelsom Jnventarium og Besætning hvoriblandt 4 Heste, 7 Køer, 8 Unghøveder m. m. Lysthavende indbydes at give Møde til Tid og Sted. Herredscontoiret i Veile den 20de August 1842. Hersleb.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-08-29
Torsdagen den 8 Septbr. næstk. og følgende Dag, hver Dags Formiddag Kl. 10, lader Kjøbmand Jversen, ved offentlig Auction, som afholdes paa denne Byes Raadstue, bortsælge Galanterivare, Glas- og Steenvare, Collonial- og Farvevare, et Parti Kaskjetter og Foerværk samt endeel Meubler og Sengeklæder, m. m. Conditionerne erfares paa Auctionsstedet. Lysthavende indbydes. Ribe, d. 26. Aug. 1842. Høyer. 13. At jeg vedbliver at fortsætte den af mig hidtil førte Handel i mit Huus Nr. 388 ved Korsbrødregaard, bekjendtgjøres herved. Ribe, d. 26. Aug. 1842. N. Jversen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-08-29
Damp Chocolade, udarbeidet til den fuldkomneste Fiinhed i lukkede Maskiner i den Deichmanske Handels Chocolade-Fabrik ved Kjöbenhavn, erholdes til Fabrikpriserne, 2 Mk. 4 Sk. a 8 Mk. pr. Pd., hos Hr. L. Frandsen i Ribe. - P. F. Nyboe i Ringkjøbing, - Rd. Hofmann i Varde og - C. F. Müller i Colding.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-08-31
Nibe Stifts Avis og Avertissements-Tidende. Udgivet af Chr. sal. Hyphoff, redigeret af E. Hyphoff. No 100 Onsdagen den 31. August.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-08-31
Blandinger. "Den imellem Persien og den høie Port nys begyndte Krig, hedder det i en Skrivelse fra Berlin af 20 August giver rigeligt Stof til Underholdning i vore diplomatiske Salons. Man begynder at betragte denne Begivenhed ei længere som en hurtig forbigaaende Grændsefeide; men at ansee den for en motiveret, i Europas Politik dybt indgribende Jn trige, der lettelig kunde udspindes langt nok til igien at hendrage Opmærksomheden paa Orienten og de Jndvirkninger, som enkelte af Europas Magter udøve paa Samme. Saameget er vist, at hiin Begivenhed i høi Grad tildraget sig den russiske Regjerings Opmærksomhed, og at den allerede skal have givet Anledning til en temmelig alvorlig Note Vexling imellem tvende deri meget interesserede Magter."J Tyrkiet er lagt Beslag paa alle persiske Varer, og de derværende persiske Kjøbmænd kunne ei erholde Tilladelse til at forlade Landet, forinden de godtgjøre, Jntet meere at være skyldige til Porten eller dens Undersaatter. J Teheran har man erholdt Efterretning om, at Schah Kameran, Herats Behersker, der var indviklet i de sidste Begivenheder i Afghanstan, pludselig er død.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-08-31
Den portugisiske Regjering fører Klage over Sammendragningen af spanske Tropper ved den portugisiske Grændse og over hyppige Jndfald af spanske Soldater paa portugisisk Gebeet. Det lissabonet Kabinet skal endogsaa i denne Anledning have sendt en Note til England, for at beklage sig over den madrider Regjering og for at erklære: "at naar den engelske Jndflydelse ikke er istand til at udvirke hine Troppers Fjernelse fra Grændsen, saa seer det portugisiske Kabinet sig nødt til at erklære Spanien Krig."
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-08-31
Kongen af Frankrig skal siden Hertugen af Orleans's Død næsten hver Dag beskjeftige sig med at indvie sine øvrige fire Sønner, Nemours, Jonville, Au male og Montpenster i Regjeringsvidenskaben, det vil sige med at udvikle for dem Motiverne til alle betydelige politiske Handlinger i de sidste tolv Aar. Ludvig Philip havde længe skjænket Hertugen af Orleans denne Omsorg, og bestræber sig nu for at aabne sine Erfaringers rige Skat for de Sønner, som han har beholdt tilbage. Den kongelige Familie lever meget stille og indgetogen i Neuilly, med Undtagelse af Kongen, som temmelig ofte seer forskjellige politiske Notabiliteter, saasom Grev Appony, Hertugen af Broglie, Grev Mole, modtager den Jngen der ikke ligesom hører til Familiekredsen. Hver Morgen Kl. 10 spiser hele den kongelige Familie Frokost sammen i Neuilly, hvorhen ogsaa Hertuginden af Orleans og hendes Moder, Arvestorhertuginden af Meklenburg tilligemed Hr. v. Rantzau og Følge begive sig.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-08-31
Dronningen af England har bestemt en meget pragtfuld Foræring for Kongen af Preussen til Erindring om hans Tilstedeværelse ved Prindsen af Wales's Daab. Den skal i disse Dage sendes til Berlin. Den bestaar af en Gruppe, der fremstiller den hellige Georgs Kamp med Dragen, af massivt Sølv, det Hele af mere end 3 Fods Høide. Omkring Fodstykket ere Kongen af Preussens, Dronningens, Prinds Alberts og Prindsen af Wales Vaabner anbragte, med den Jndskrift: "Til Erindring, om Hs. Maj. Kongen af Preussens Besøg i England den 23de Januar 1842."J Bern i Schweiz er denne Tid død en didflygtet Polak, Sibieski, af rig og anseet Familie. Som Følge af Revolutionen havde han maattet forlade Fædrelandet; hans Godser vare blevne konfiskerede, og den før saa mægtige Mand var nu geraadet i en saadan Armod, at han skaffede sig sin Underholdning ved en aldeles underordnet Betjening ved Gasbelysningen i Bern. Græmmelse og Kummer stode dybt indprægede i den Ulykkeliges Ansigtstræk Den 17de i forrige Maaned udøvedes et forvovent Sørøveri i Bugten ved Smyrna paa et Kystfartøi. Dette Fartøi, med 8 Mands Besætning, var kommen tilbage fra Smyrna med en Ladning Svampe, og gik paa sin Reise til Calymos om Natten for Anker paa Høiden af Cara Bournou. Hele Besætningen var falden i Søvn, da Fartøiet blev entret af Piraterne, der strax myrdede 7 Mand, bemægtigede sig Penge og hvad Andet de fandt af Værdi og gik derfra. Den ottende Matros, der var undkommen som ved et Under, har angivet denne afskyelige Gierning hos Gouvernøren, og man anstrænger sig af alle Kræfter for at komme paa Spor efter Gierningsmændene.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-08-31
Fra Tromsøe skrives under 22de Juli. Den længe vedholdende Nordenvind gik her den 6te med stor Heftighed om til Sønden, og siden steeg Varmen saaledes, at det Reaumurske Thermometer den 11. først naaede 11 2, derpaa endog 18, (en Temperatur, vi ikke have havt siden den 22. Juli 1840) og den 14. 215 i Skyggen; Heden vedvarer endnu. Paa Karlsøe har Thermometret den 10 om Middagen viist 12 5 i Skyggen, men i Solen 40. Dette synes at stadfæste den oftere hørte Paastand, at Forskjellen, imellem Varmen i Skyggen og i Solen er langt betydeligere i vore Polaregne, end længere mod Syd.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-08-31
J en Skrivelse fra Berlin af 16. Aug. hedder det J sidste Uge have vi her havt en fast utaalelig Hede, der har været ledsaget af en tørrende Vind, som har bragt Løvet til at falme og falde af, næsten ligesom om Efteraaret. Mange Kilder og Brønde ere udtørrede. En stor Troppe-Manoeuvre, som skulde have fundet Sted i disse Dage, er, formedelst den herskende Vandmangel, igien bleven afsagt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-08-31
J Mandsminde har der ikke hersket en saa trykkende Hede i Spanien og Portugal, som iaar. Mange Dage havde man 38 Graders Varme. Folk styrtede om paa Gaden formedelst den altfor stærke Hede. Dertil kommer endnu, at de africanske Myrer, Muskitoerne havde indfundet sig i saadan en Mængde, at man, for at afværge denne Plage, i Oporto maatte spærre Dørre og Vinduer.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-08-31
Den norske Digter Henrik Wergeland har udgivet et nyt Digt, betitlet: "Jøden, ni blomstrende Torne viste, og dediceret det til Storthinget med disse Ord: "Norges Storthing helliges disse Medfølesers Udgydelser for den berømte, fortiente, ulykkelige Green af Menneskeslægten, hvis fremtidige Forhold til Fædrelandet det skal afgjøre." Det er bekiendt, at den udstrakte Ret til at brænde Brændeviin har medført de sørgeligste Følger i Norge, hvor Drikfældigheden har taget til i en meget foruroligende Grad. Efterat der af vedkommende Komitee var foreslaaet, at Brændeviinsbrændingen, skulde indskrænkes til Kiedler af 200 Potter og derover, samt paa Landet være formeent Embedsmændenne, gik Odelstinget derimod efter Falsens Forslag endnu videre og antog med 54 Stemmer mod 20, at efter 10 Aars Forløb fra 1. Novbr. d. A. skal al Brændeviinsbrænden i Norge være forbudt, samt intet nyt Brænderi midlertidigen kunne anlægges, hvorhos der i de omtalte 10 Aar kun maa benyttes Kjedler paa 200 Potter og derover, dog at paa Landet de nuværende Kjedler under 200 Potter maae benyttes i 5 Aar. Falsen yttrede, at det eneste Værn mod Drukkenskaben var, at man efterhaanden ophævede al Brændeviinsbrænden i Norge og saaledes tilintetgjorde en Næringsvei, der i et Land, der ikke kan brødføde sig selv, tilintetgjorde de bedste Fødemidler, for at fremskaffe et skadeligt Produkt, der stod i Klasse med Gifterne. Denne Tilvirkning kunde man overlade til Lande, som havde en saastor Overflødighed paa Kornvarer, at de endog manglede Afsætning for deres Overskud, men i Norge var denne Fabrikation ligesaa urimelig som Jern værker i Danmark. Vel kunde Jndsmuglingen ikke aldeles forhindres, men dog meget vanskeliggjøres, naar Jndførsel af Brændeviin kun tillodes i Foustager, paa 240 Potter, hvorhos Staten igjennem Jndførselstold for Brændeviin vilde faae store Jndtægter, der kunde anvendes til at bestride Omkostningerne ved den skjærpede Kontrol.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-08-31
Jndenlandske Efterretninger. En Amtmand havde hos Cancelliet forespurgt om nogle Besiddere af Fideicommisgodser, der vare under Administration, kunde ansees qvalificerede til efter Anordn. af 13. Aug. f. A. enten at indtræde i Amtsraadet eller deeltage i Valget af Medlemmer til samme, samt hvorvidt de omhandlede Rettigheder kunne tilkomme Curatorer for offentlige Stiftelsers Godser. J Anledning heraf svarede Collegiet ved Skrivelse af 10. Marts, at de ommeldte Eiendomsbesiddere for Tiden maae, da ikke blot deres Godser, men ogsaa deres hele private Formue er under de resp. Administrationers Behandling, ifølge Anordningen af 13 August f. A § 4 være udelukkede fra Adgang til Sæde i Amtsraadet saavelsom fra Deeltagelse i Valget af sammes Medlemmer, og at Administratorer for offentlige Stiftelsers Godser, ikke kunne udøve de omspurgte Rettigheder. (C. T.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-08-31
Ved at indberette, at der i et Selskab i en Kjøbstad, uden forud dertil erhvervet Tilladelse var blevet afholdt en Maskerade, til hvilken Entrebilletterne særlig betales og hvori det var tilladt Enhver, der efter Selskabets Love har Adgang til samme, at deeltage, havde en Amtmand hos Cancelliet forespurgt, hvorvidt der efter Pl. af 1ste Marts 1803 kan uden dette Collegii Tilladelse afholdes Maskerader i Klubber, naar Adgangen kun staaer aaben for Selskabets faste Medlemmer, og om den samme Regel er gjældende, skjøndt Adgangen dertil efter Selskabets Love staaer aaben for Andre. Herpaa svarede Collegiet i Skrivelse af 26de April, at Tilladelse til for Betaling at afholde Maskerader i Klubber ikke er fornøden, naar ingen Andre end Selskabets Medlemmer admitteres til Deeltagelse deri, men at saadan Tilladelse derimod maa ansøges igjennem Cancelliet, saafremt Adgangen ønskes aabnet for Andre end Medlemmerne. (S. Bl.)¬
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-08-31
Det sidste Nr. af Folkebladet udtaler sig, ligesom den øvrige Oppositionspresse, imod de stænderske Comiteer, der aldeles ikke synes at indeholde noget Moment til den større Eenhed og Selvstændighed for vort Fædreland, vor politiske Stilling saavel indad som udad synes saa høiligen at behøve; men at det snarere maa befrygtes, at de ville svække Stænderinstitutionens Anseelse. Følgen vil blive, at Regjeringen faaer endnu flere Raad at vælge iblandt; at de stænderske Comiteer ville blive betragtede som et Slags Overinstant, men at de, da deres Medlemmer skulle vælges deels af Kongen, deels af Stænderne paa kongelig Approbation, undertiden kunne blive et temmelig utro Afpræg af Folkevillien. Stænderske Commiteer bestaae vel allerede i flere tydske Stater, saasom i Baden, Hessen, Preussen; men ikkun i Preussen hvor de først oprettedes ifjor og endnu ei have været sammenkaldte, have de Lighed med dem, der paatænkes hos os. J de tvende andre Stater, have Stænderne næmlig besluttende og lovgivende Myndighed, og Commiteernes Opgave er derfor her at paasee, at Lovene overholdes og at intet Forfatningsstridigt foretages i den Tid Stænderne ikke ere samlede, og ved deres næste Sammenkomst i fornødent Fald at gjøre de nødvendige Skridt for, at Vedkommende kunne drages til Ansvar. (S. Bl.)¬
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-08-31
J Professor Schouws "Dansk Ugeskrift findes følgende interessante Beretning i et Brev fra Rust mester, Dannebrogsmand Schmidt til Conferentsraad Ørsted: "Om Eftermiddagen, den 11te August, begav jeg mig ned paa Hest Gardens Ridebane, for der at prøve en lang Percussions-Hagelbøsse, under den stærke Regn opholdt jeg mig i Buegangen ved Slottet. Kl. 4 1/2 slet, da Tordenveiret havde lagt sig og Solen var bedækket af mørke Skyer, afskjød jeg Bøssen, der var ladet med det sædvanlige Qvantum Krudt og Andehagel, ved at afføre det første Skud forundrede det mig meget, tydeligen i 1/4 Cirkel foran Bøssepiben, at see en Mængde smaae blaae Flammer, lig de Funker, der fremkomme naar man holder en Finger til en i Bevægelse sat Electriseer-Maskine. Jeg yttrede min Forundring for min Søn og en Mand, der begge stode hos mig, men ingen af dem havde bemærket dette Særsyn. Marqueuren raabte at ikke et Hagl var i Skiven. Det næste Skud affyrede jeg saa hurtigt som jeg kunde faae ladet, for at see det Anførte gjentaget; men da viste sig ingen Flammer, og Haglene sloge som sædvanligt ind i Skiven. Dette Tilfælde, der i mine mange Aars Praxis aldrig tilforn er mødt mig, har jeg troet at burde offentliggjøre, for om Nogen under eller strax efter et Tordenveir, havde gjort lignende Erfaring, hvilket i saa Fald vilde være interessant at faae at vide.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-08-31
Den af Dhrr. Overkrigsc. Høegh Guldberg og Lieutn. Carstensen forrige Tirsdag Aften foranstaltede Festlighed i Classens Have var besøgt af over 8000 Mennesker, og tilfredsstillede meget. (O. T. A.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-08-31
Jstedetfor afdøde Proprietair Mazanti, vil fjerde Suppleant, Hr. Landvæsenscom. Tang til NørreVosborg blive indkaldt til Nørrejyllands Stænderforsamling, da den tredie, Hr. Kammerherre C. v. Benzon, af H. M. Kongen er udnævnt til Deputeret. (S. B.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-08-31
Thisted Amtsraad har fundet sig beføiet til at bestemme, at da man ved den første Samling havde tilbragt to hele Dage fra Morgen til langt ud paa Aftenen med Arbeide, fandt man det, med Hensyn til Mængden af de indkomne Forslag, nødvendigt at antage en Secretair, til hvilken Protocolføringen, Extraheringen og Sagernes Expedition kunde overdrages, og at man i den Anledning vilde sende en ærbødig Jndstilling til det kgl. Rentekammer, om en Saadan maatte tillægges en aarlig Løn af i det mindste 100 Rbd. (S. Bl.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-08-31
Landmilice-Sessionerne i 1ste Jydske Distrikt for 1843 afholdes iaar saaledes: J Varde fra 15 til 20. Sept.; i Nibe fra 22 til 26. Sept.; i Kolding fra 28. Sept. til 1. Octbr.; i Fredericia fra 3 til 5. Octbr.; i Veile fra 7 til 12 Octbr.; i Horsens fra 14. til 25. Octbr.; i Skanderborg fra 27 til 31. Octbr., og i Aarhuus fra 2 til 11. Novbr.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-08-31
Udnævnelse. Under 16. Aug. er Cand. Theol. J. H. Ch. Weyels Valg til Rector ved Skolen i Wilster allernaadigst confirmeret. (Coll. T.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-08-31
Ledige Embeder. Flemløse Sognekald i Fyen, gammel Angivelse 300 Rbd. (Opslaaet vacant d. 19. Ang.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-08-31
Harthe og Brandrup Sognekald i Ribe Stift, gl. Angivelse 280 Rbd. (Opslaaet vacant d. 23. Aug.) – Borgern ester-,
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-08-31
Byfoged- og Raadmand samt By- og Raadstueskriver-Embedet i Corsøer. (Opslaaet vacant d. 26. Aug.) - Skovrider Betjeningen ved det Travendal-Reinfeldske Skovriderberidt, bliver ledig d. 1. Novbr. d. A. - Postmesterembeder i Præst. For Oppebørselerne stilles Sikkerhed af 1050 Rbd. Sølv i anordningsmæssige Effecter.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-08-31
Ribe Torvepriser d. 27. August: Rug pr. Td. 3 Rd. 32 s.; Byg 2 Rd. - s.; Havre 1 Rd. 24; Boghvede=Rd. - s.; Byggryn pr. Skp. 32 s.; Smør pr. Pd. 5 enh. ls.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-08-31
Bekjendtgjørelser.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-08-31
Auction. Torsdagen den 8de September førstkommende Formiddag Kl. 9, bliver paa Sønderland=Romøe afholdt offentlig Auction over noget til forskjellige Tider løst af Havet paa den kongelige Forstrand inddrevet Vraggods, saasom: endeel Gran-Fyr- og Ege=Planker, endeel Gran Bræder, endeel Bielker af Eeg, Fyr og Gran, hvoriblandt en Eege Bjelke, der er 47 Fod lang og 10 a 11 Tommer i Qvadrat, endeel Stkr. Boer, samt endeel Skibs-Jnventarium. Conditionerne erfares ved Auctionen, hvortil Lysthavende indbydes. Mødestedet er hos Strandfoged P. J. Holm. Møgeltønder & Ballum Birkers Auctionscontoir, d. 29de August 1842. Holm.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-08-31
Tirsdagen den 27de Sept. d. A. afholdes Licitation i Arrilt Kroe om Formiddagen Kl. 10 slet over: 1) 3de Steenkisters Lægning paa Skovriderlandet ved Linnetskou; 2, en nye Broes Bygning imellem Arrilt og Ryst; 3) den derværende Dæmnings Broelægning eller Gruus ning og 4) Egebeck Broes Reparation paa Landveien fra Ribe til Tønder. Conditionerne og Overslag over disse Gienstande kunne 14 Dage forinden Licitationen indsees paa Vesteramtstuen i Haderslev. Lysthavende indbydes at give Møde til ovenmeldte Tid og Sted for at byde og underbyde og kunne de Mindstbydende forvente at erholde Tilslaget under Approbationens Forbehold. Haderslev Vesterhuusfogdie den 27de August 1812. v. Krogh.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-08-31
Jfølge Bestemmelse af Directionen for Statsgjelden og den synkende Fond, bliver Hovedgaarden Aagaard med Underliggende, beliggende i Wester Hanherred, Thisted Amt, stillet til Bortsalg ved offentlig Auction, som afholdes paa Trykt i Ribe hos Chr. sal. Hyphoff. bemeldte Hovedgaard Mandagen den 19de September førstkommende om Formiddagen Kl. 11. Denne Eiendom bestaar af: I. Hovedgaarden Aagaard med Hartkorn fri Hovedgaards tart 50 Tdr. 1 Skp. 2 trefjerded. Alb., og ufrit Hartkorn 7 Tdr. 5 Skpr. 3 Fdkr. 1 trefjerded. 2. En Vand- og Veirmølle med tilhørende Bygninger og Værker, samt tillagte Jorder, hvorpaa hviler priviligeret Mølleskyldshartkorn 8 Tdr. 4 Skpr., og Ager- og Engs Hartkorn fri Hovedgaardstaxt 2 Tdr. 1 Skp. 2 Alb. og ufrit Hartkorn 1 Tde. trefjerded. Alb. 3. Kjettrup, Kollerup og Skræm Kirker med tilhørende Tinder af 525 Tdr. 5 Skpr. 2 Alb. Hartkorn, og Kongetiende af 278 Tdr. 2 Fdkr. 4. Bøndergods med 4 Td. 7 Skp. 1 Fdr. enfjerded. Alb. fri Hovedgaardstaxt, Ager- og Engs=Hartkorn 2 Skpr. priviligeret, og 360 Tdr. 1 Skp. 1 Fdkr. 2 1/2 Alb. upriviligeret. Til videre Oplysning for Lysthavende meddeles: at Hovedgaarden har en aarlig Udsæd af 120 Tdr. Rug, 60 Tdr. Byg og 116 Tdr. Havre, foruden Bælgsæd og Kartofler, ligesom dens Enge afgive aarlig 200 a 230 Læs Høe. Den nærværende Besætning er 180 Fæekreaturer foruden Heste. Gaarden drives for Størstedelen ved Hoverie af dertil hoveriepligtige Fæstebønder, og haves desuden 1,752 Ugedage, 58 Sommerdage og 4 Faarevaskningsdage, foruden kjørende og gaaende Reiser. Salgs=Conditionerne ville 14ten Dage forinden Auctionen ligge til Eftersyn i Domaine Contoiret under det kongelige Rentekammer, hos Godsinspecteur, Justitsraad Bindesbøll paa Edelsborg ved Skanderborg, paa Gjæstgivergaarden i Odense, Gjæstgiver Pedersen i Haderslev, Aviisredactionen i Altona, og hos Godsforvalteren paa Aagaard, der tillige foreviser Eiendommene og Jordebogen over samme.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-08-31
Torsdagen den 8. Septbr. næstk. og følgende Dag, hver Dags Formiddag Kl. 10, lader Kjøbmand Jversen ved offentlig Auction, som afholdes paa denne Byes Raadstue, bortsælge Galanterivare, Glas- og Steenvare, Collonial- og Farvevare, et Parti Kaskjetter og Foerværk samt endeel Meubler og Sengeklæder, m.m. Conditionerne erfares paa Auctionsstedet. Lysthavende indbydes. Ribe, d. 26. Aug. 1842. Høyer.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-08-31
At jeg vedbliver at fortsætte den af mig hidtil førte Handel i mit Huus Nr. 388 ved Korsbrødregaard, bekjendtgjøres herved. Ribe, d. 26. Aug. 1842. N. Jwersen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-08-31
Hvor en stærk Bark=Haandmølle er at faae tilkjøbs anviser Addressecontoiret.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-08-31
Jfølge det Kongelige Danske Cancellies Resolution af 26de Marts d. A. bliver det til Onsdagen den 16de November d. A. berammede Qvægmarked heri Byen afholdt Onsdagen den 2den November førstkommende. Hvilket herved til Vedkommendes Efterretning bekjendtgjøres. Byefogedcontoiret i Colding, den 24de August 1812. Chr. Estrup. Opbydelse. Herved opbydes 30 Rbd. 94 s. r. S. af Mogeltønder Birks Overformynderies Midler, Jacob Jensen Boyskou tilhørende, som strax imod lovbefalet Sikkerhed kunne erholdes tillaans. Møgeltønder Birks Overformynderie, den 24de August 1842. Holm.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-09-02
Nibe Stifts Avis og Avertissements-Tidende. Udgivet af Chr. sal. Hyphoff, redigeret af E. Hyphoff. No 101 Fredagen den 2. September.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-09-02
Udenlandske Efterretninger. England. De i Forbindelse med Handelens Oplivelse paa ny stedse glædeligere lydende Efterretninger fra Fabrikdistrikterne, have nu fuldkommen beroliget Gemytterne. Ministeriet vil ved en særskilt Kommission indlede en Proces mod Oprørerne, i hvilken Anledning Bladet "Sun yttrer sig meget frimodigt. Naar man betænker - siger Bladet at disse arme Folk maatte udholde de haardeste Savn, førend de nedlagde deres Arbeide, i Haab om at erholde en anstændig Dagløn for en anstændig Dags Arbeide, at de vakte almindelig Forbauselse ved den Agtelse de viste for fremmed Eiendom, at de næppe begik nogen Uorden, førend de ved Politiets Jndblanding nødtes dertil – saa vil det være vanskeligt at begrunde en Proces imod dem. Der var intet forræderisk, næppe noget oprørsk i Nedlæggelsen af Arbeidet. De vare selv blevne enige om ikke at overtræde Lovene, der beskytter Privat Eiendom og den selskabelige Orden. Det er klart, at Folket kun modsatte sig Politiet og Militæret for saavidt som Selvforsvar fordrede det; havde det været anderledes, da ville vi ikke hver Dag have kunnet berette, at 10,000 Englændere havde grebet Flugten for en Haandfuld Politibetjente o. s. v. Hvis en Kommission bliver udnævnt, saa maa Kabinettets Medlemmer og Peels Majoritet i Parlamentet være de første Forbrydere, de sande Ophavsmænd til alle Uordenerne i Fabrikdistrikterne. - Kornpriserne ere faldne i den Grad i England, at man nu med Fordeel igjen kan udføre Korn til Kontinentet, og nogle Ladninger ere virkelig kjøbte for Belgien. - Fra Kap mældes under 18. ds., at engelske Tropper under Kapitain Schmith have lidt et alvorligt Nederlag ved Efterkommerne af de hollandske Udvandrere, med hvem Englænderne føre en høist uretfærdig og for en fri Nation uværdig Krig, idet de ville søge at undertvinge disse dygtige, flittige og tappre Folk.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-09-02
Tyrkiet. Efterretninger fra Konstantinopel af 10. Aug, mælde, at Perserne have ophørt med Krigen paa den persiske Grændse, hvilket skal være en Følge af Englands og Ruslands kraftige Forestillinger, og Storvistren, der i Begyndelsen afgjørende stemte for Krig med Persien, synes nu ogsaa mildere sindet.