JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-07-07
Ribe d. 3 Julii. Ribe Bye havde i Gaar, d. 2 Julii, en skjøn Høitidsdag, ved den ny Kirkegaards Jndvielse, hvorved blev afsjunget følgende Sange, som før sin Skjønheds Skyld, ei her kan forbigaaes: For Talen. Fred over dette Hvilested, Hvor Støvets Børn skal lægges ned Til Gravens Roe, hvis stille Slummes Jndhyller Livets Nød og Kummer! Du Evighedens Plantebeed, Fred over dig fra Himlen ned, Naturens Almagtstemme lød Til hvert det Væsen, Livet nød: Døe skal du og til Støvet vandre Ei Suk, ei Graad den Lov forandre. Hvor haardt, hvor bittert dette Bud, Som Livets Glæder slukker ud Dog skjelv ei haabløs Støvets Søn Her nyder Dyden ei sin Løn, Her Lidenskaber Hjertet saare: Her Haabets Sæbebobler daare. Vel den, som Fredens Engel huld Nedlægger tryg i Gravens Muld! 9 Held og - hist dag Sorgens NaEr Maalet for vort Væsen sat. Hist Livets blide Morgenrøde. Fremstraaler herlig os i Møde. Stig trøstig da i Graven ned, Du vaagne skal til Liv og Fred. Efter Talen. Hvor yndig vinker mig hiin Haabets Morgenrøde, See Dødens Skygger svinde bort, D Evighed, hvor skjøn, hvi sørged du som døde, Mod hiin dit Livets Nød hvor kort, Og hvilken Trøst, hvor født om hulde Taarer væde Vor Kind, naar vi gaae Dødens Vei; Om Venskab, Kjerlighed og Tak vor Grav beklæde Med Roser og Forgjemmiget, Hvor kjørt for det Siel, at fer fe Minde grønner, J fromme Venners elskte Kreds, O naar vort Liv, vor Daad, vor Dyd, med Tak belønnes, Hvo døer da ikke vel tilfreds Her Menneske, dit Navn, i denne Himlens Have, Her skal engang dit Rygte groe. Lev her kun vel, da skal man kun dit Støv begrave, Dit Navn skal evig blandt os boe. Og om end Marmor et dit Gravsted stolt beklæder En svinder dog det Minde hen. Her, - siger den, som ved din Urne trøstløs græder, Her sagde man en Dydens Ven. Den ved samme Høitidelighed holdte, vist ligesaa skjønne Tale, haaber man ogsaa vorder meddeelt i Trykken.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-07-07
Den Lufballon, som opgik forrige Torsdag Aften i Fridericia, ved Strandvolden, kom ei videre end over paa Skriibs Marker, hvor den faldt ned og skrækkede nogle Heste.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-07-07
Blandt de Regimenter, som den 24 Junii, manoeuvrette ved Rendsborg for H. K. H. Kronprindsen, var ogsaa det Fyenske Jnfanterie=Regiment, som erhvervede sig Høisammes særdeles Tilfredshed. Samme Regiments Recruter afgik i Gaar fra Fridericia til Eckernforde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-07-07
Om den ulykkelige Jldsvaade i Landsbyen Stenderup, har man siden erfaret, at ikkun faa af de Brandlidte have faaet noget af deres Gods og Boehave reddet, da Jlden i den stærke Storm greb saa heftig om sig. Gaarden, i hvilken Jlden opkom, laae i den ene Ende af Byen, og medens alle Folk søgte derhen til Slukning, tændtes de andre af de flyvende Jldmasser, som Vinden dres hen paa dem. Nogle gamle Mennesker og Børn skulle være omkomne derved. Man formoder, at Jlden er opkommet ved nogle Arbeideres uforsigtige Omgang med Tobakspiber, som netop til den Tid holdt MiddagshvileSkrivelse fra Christiania d. 30 Junii. Christiania har i disse Dage seet sig beæret med det commanderende General Søndenfield, Hans Høi førstelige Durchlauchts, Prinds Christian August, til Slesvig=Holsteen, høie Nærværelse, hvor Høistsamme holdt Speciel-Revne over de der garnison rende respective Regimenter og Corps, nemlig: en Brigade Artillerie, et Dragon=Compagnie, tre Regimenters Grenadeer-Compagnier, og to Compagnier af Christiania Borgerskab. - Høistsamme har under sine fire Dages Ophold her i Staden ei bivaanet noget offentlig anstillet Taffel, men forblev hos Anbergisten Thoms.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-07-07
Fra Memel ankom i Gaar til Kjøbenhavn et Skib, som havde adskillige Personer af høi Stand, ombord.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-07-07
Den til de sidst forefaldne Uordeners Undersøgelse nedsatte Overkrigs-Commission anmoder enhver Civil eller Militair, der i nogen Maade maatte have Kundskab om en eller anden til disse Uordener henhørende Begivenhed, eller om noget, som kunde tjene til Oplysning i Sagen, at anmelde det paa Charlottenborg Slot, hvor Commissionen er forsamlet hver Formiddag fra Kl. 8 til 1.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-07-07
Den 27 Junii udbrød en frygtelig Jld i en af Haderslebs Amts første Landsbyer, Steenderup kaldet, beliggende i Thyrstrup Herred. 21 store Gaarde og 36 smaa Steder lagdes i 1 1/2 Time i Aske.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-07-07
J Middags solgtes ved Auction paa Børsen, 4 Asiatiske Actier a 482 til 484 Rdlr. Stykket, og 2 dito i Sukkerraffinaderiet i store Kongensgade, a 430 Rdlr., med 3 PC. Auctionsomkostninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-07-07
Til Hovedstaden er ankommen: Kjøbm. Torchiana med Familie og Krigsr. Jacobi fra Memel, Cureer Temoni f. Vien, Direct. Berlin f. Helsingborg, Geheime-Overfinantsraad Westphal og Krigsraad Kister f. Memel (logere hos Møller; Preussisk Cabinetsminister og General Zastrow med Familie og Preussisk Overfinantsraad Begunlin f. Memel, Kjøbm. Dehn og Hartwich f. Altona (logere hos Løbel); Lieutn. Jørgensen fra Landet, Ritmester Borvig f. Helsingøer; Brukspatron N. Clausen, Skerman- og C. Torrie, Kjøbm. J. Jsberg, Borgen, og Keiser, Fru Lahlson, Handelsbetjent. Ginlavson og Tillander, Kgl. Fuldmægtig Frimann f. Sverrig; en Dansk Cureer f. Neapel. Afreist, Capitain Rosenberg med Frue og Jomfru, Grev Wartensleben til Sverrig; Grosserer Mariboe med Kone og Tjener til NorgeMed Gaardags Posten indløbne Privatbreve melde, at de ved Tønningen, Friedrichsstadt og Husum liggende Engelske Skibe have faaet Ordre fra Viceconsulen, at forlade de derværende Farvande inden tre Dages Forløb.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-07-07
Udenlandske Efterretninger. J hele Kongeriget Jtalien har man forbudt alle Broderskaber, Congregationer, kort, alle verdsliggeistlige Selskaber.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-07-07
Da man i Verdun nylig gravede en Kielder ikke langt fra Stadens Volde, fandt man Liigkister med Been af uhyre Størrelse. Et overordentligt tykt Hoved havde endnu sine Tænder. Man fandt tillige ved at grave videre en Medaille af Faustina, Marcus Aurelius's Gemalinde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-07-07
Kronprindsens af Hollands Bisættelse er indtil videre opsat, indtil den Coureer, som bringer Keiserens Reglement desangaaende til Paris, er ankommen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-07-07
J en Tid af 25 Aar er Silkeavlen i hele Jtalien ikke faldet saa heldig ud som i Aar; den var dobbelt saa betydelig som i Fjor. Den raa Silke begynder derfor at falde meget i Prisen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-07-07
Dr. Gall gaaer nu til Ulm efter en udtrykkelig Jndbydelse fra General=Land Directionen i Schwaben. Bonn skal nu forvandles til en Fæstning af første Rang.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-07-07
Det Tab, Staden Leipzig har liidt siden Krigens Begyndelse, anslaas til 3 Mill. Længe har man ikke arbeidet med saa stor Jver paa Panthonet i Paris, der igjen har faaet sit gamle Navn St. Geoneva Kirke, som nu. En Deel af Hvælvingen faaer nu sin fordums Bestemmelse og indrettes for store og fortjente Mænd.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-07-07
En egen Hvælving indrettes for Senatorers &c. Liig, og der gjøres indtil videre Plads for nogle og 50. J den første Afdeling af disse Gravsteder staae endnu Voltaires og Rousseaus Mousoteer. Den berømte billedhugger Hondon forfærdiger nu Voltaires Mousoleum af Marmor og hans Statue i Legemsstørrelse, som skal staae i en Niche bag Mousoleet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-07-07
General Kosciuski har blandt andet meldt sin Broder fra Leiren ved Friedland, under d. 17 Junii at Marchal Lannes Kl. 2 om Morgenen d. 14de, i Spidsen af en eneste Colonne har angrebet den otte Gange stærkere Fiende, og udholdt Kampen, til Kl. 4; at Marchal Mortier, som forenede sit Corps med den tredie Polske Legion, udholdt med denne neppe 32,000 Mand stærke Magt næsten hele Dagen en Kamp mod en fire Gange saa stærk Armee, og vandt endog udmærkede Fordele, at man end ikke den fjerde Dag efter Slaget havde kunnet bringe de Saarede bort, at Fienderne, for at drage til den anden Bredde af Floden Alle, kun havde een Bro, og at en stor Deel Artillerie, Vogne og Bagage maatte kastes i Floden, hvori mange Mennesker og Heste omkom, at endelig Russerne, for at dække deres Tilbagetog, stak den Deel af Friedland, som ligger forved Broen en Strækning af en heel Fjerdingvei - i Brand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-07-07
Ved en Jllumination, i Anledning af Seieren ved Friedland, hos den Franske Gesandt i Warschau, læstes følgende Inscription: Marengo, Jena, Austerlitz, Friedland, Petersborg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-07-07
De Franskes Jndtog i Danzig skal have været meget pragtfuldt. Troppernes Tal bestod i det mindste af 30,000 Mand. Et udvalgt Corps Cavallerie aabnede Toget, derpaa fulgte Marchal Lefebore med sin Generalstab &c.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-07-07
Prindsen af Hessen Philipsthal er med omtrent 50 Ryttere lykkelig undkommen en Afdeling Fransk Cavallerie, som kun var kommen et Korteer for sildig. Ved sin Ankomst til Regio sagde Prindsen, at han aldrig havde gjort et hastigere Ridt. Han reed femten Mile i eet Træk. Af hans Corps paa 4000 Mand, 600 Jægere &c., ere 2000 blevne tagne til Krigsfanger, og de øvrige have de Franske ladet springe over Klingen. Medens denne Prinds rykkede frem mod Mileto, vilde en Flottille af 15 Engelske og Sicilianske Skibe lande ved Amanten, men bleve af Stadens og Egnens Jndbyggere drevne tilbage.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-07-07
Den 25de f. M. kundgjordes høitideligen i Stokholm, ved en Herold, den nyfødte Prindsesses Daab, som skulde forrettes i Slotscapellet den næstfølgende Dag. Til Fadder vare i Kongens høie Navn budne, paa Mandssiden. Deres Majestæter Kongen af Frankrige Ludvig VIII og Kongen af Preussen Friedrich Wilhelm III.; paa Qvindesidden: Hertuginden af Sødermanland Hedevig Elisabeth Charlotte og Prindsesse Sophia Alberting, samt Prindsessen af Baden Catharina Amalia Christina Lovisa. Den nyfødte Prindsesse kaldtes i Daaben Cecilia.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-07-07
J Philladelphia er i Foraaret indført fra China og de Brittiske Colonier i Ostindien en overordentlig Mængde Varer, især har Jndførslen af Thee været meget betydelig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-07-07
Fæstningen Glatz har d. 25 Junii overgivet sig ved Capitulation.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-07-07
Af følgende officielle Opgivelse kan man gjøre sig et Begreb om, hvor meget Lübeck under Rædselsperioden f. A. har liidt. Foruden den uberegnelige Skade, enkelte Borgere lede under den frygtelige 6 Nov. 1806 ved Stadens Bestormelse og Plyndring, ved de paafølgende talrige Jndqvarteringer, ved Borttagelsen af alle Tydske eller Danske Fabricater af Engelsk Opfindelse, har Lübeck havt følgende Udgivter: til Hospitalets og Chirungernes Lønning 450,000 Mark; Kjød 40,000 Mk.; til Brød, Meel, Tvebakker, Bagere 60,000 Mk.; Viin 30,000 Mark; Officierernes Taffelpenge 120,000 Mk.; Begravelsesomkostninger og Gadernes Roenholdelse 10,000 Mk.; Kjørsel og derved styrtede, Heste 10,000 Mk.; til Gjestgivere 160,000 Mk.; 800 fine Kapotkjoler 100,000 Mk.; 15,000 ordinaire Dito 340,000 Mk.; andre Udgivter omtrent 160,000 Mk.; i det Hele 1,480,000 Mk. For at tilveiebringe disse Penge, blev der først gjort et tvunget Laan. Derpaa blev der udskreven en Grundskat, hvortil alle Huse, der vare forsikkrede i Brandcassen indtil 10,000 Mk., maatte betale 1 PC., og de, der vare forsikkrede til en høiere Sum, 2 PC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-07-07
Den 25 Maji tildrog sig i Curhaven et Optrin, der maa opvække de ubehageligste Følelser hos hvert retskaffent Menneske. Nogle Deserteurer af den Hollandske Besætning i Curhaven, gave den Engelske Fregat, som bloquerer Elben, fra Strandbredden af et Tegn, at den skulde optage dem. Fregatcapitainen satte sin med 60 Mand og to Svingbasser bemandede Barcasse ud, for at afhente dem. Men da Engellænderne ikke fandt Tropper i Egnen af Strandkanten, gik de i Land. Besætningen i Curhaven slog Allarm og rykkede, 200 Mand stærk, frem mod de landede Engellændere. Disse trak sig tilbage til Barcassen, men fandt den, da Ebben just nylig var indtraadt, fastsiddende i Vatterne. De vendte Barcassen, stillede sig bag ved den, og bukkede sig ned, naar Hollænderne skiøde paa dem. Derpaa fyrede de med deres Svingbasser Kartætsker paa Landtropperne, der retirerede, og lagde sig ned bag Digerne og Smaaforskandsningerne. Fra Fregatten blev der imidlertid afsendt andre Baade, som indtoge de Engelske og førte dem tilbage. Hollænderne bemægtigede sig nu de to tilbageblevne Smaacanoner, og trak afsted dermed, efterat Barcassen var stukket i Brand. Opbragt herover styrede Fregatcapitainen mod Strandbredden, lagde sig tæt for Havnen, og fyrede med hele Lag af 12 til 24 Pundiger - ikke paa Fienden, thi denne var ingensteds at see mere, men paa de Hamburgske Havne værker, Skibsmagaziner og Huse! 150 Kugler fløi i en Tid af 1 1/2 Timer i den aabne Stad, og udbredte Skræk blandt de uskyldige Jndbyggere, og anrettede ikke ringe Skade. Jsær leed Tønder og Tougmagazinerne, og Havnebetjenternes Huse. End- og det smukke, først for nogle Aar siden opbygte Fyrtaarn blev ikke skaanet; Kobberdækket paa dets Kuppel blev gjennemboret og tildeels nedkastet. Man vil nu snart erfare, hvorledes den Engelske Regjering vil betragte denne Capitains utilgivelige Adfærd, som den Hamborgske Magistrat har paaanket hos den.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-07-07
Videnskabelige og Konstefterretninger. Greve Leopold v. Berchtold i Brünn, har prøvet paa, at henvende Agerdyrkeres og Professionisters Opmærksomhed paa de Farer, der ere forbundne med deres Forretninger og Midlerne til at betrygge sig derimod. Han har til den Ende uddraget af den i Aaret 1805 udkomne Sundheds Lommebog, trykt i Manheim, en Tabel, hvori de Farer, som Bagere, Bryggere, Brændeviinsbrændere, Farvere, Garvere, Guldsmedde, Pottemagere, Hattemagere, Kobbersmedde, Vævere, Murere, Slagtere, Skrædere, Sæbesydere, Garvere s. og endelig Agerdyrkere ere udsatte for. Jndtægten er bestemt for de i de Bøhmiske Bjergegne boende nødlidende Spindere og Vævere, som have meget talrige Familier.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-07-07
J offentlige Blade findes følgende statistiske Oversigt over Sverrig. Dette Rige indbefatter tilligemed Pommern og Barthelem, efter et Middeltal, 13,368 1/2 Mile, men neppe det halve af dette Fladeindhold kan modtage Dyrkelse. Kun 7,266 Mile kunne dyrkes, og selv disse udfordre dog utrættelig Flid og en høi Grad af Fædrenelandskjerlighed hos Jndbyggerne, naar de ikke skulle allevegne nedtrykkes og skræmmes af Clima og Jordbund. 7) J Aaret 1802 udgjorde Folketallet i det egentlige Sverrig 3 Mill. 182, 133, i Pommern 116,227, og paa den Vestindiske Øe Barthelem 985, tilsammen 3 Mill. 299,345 Sjele, og i Gjennemsnit 243 paa Qvadratmilen. Blandt denne Masse fandtes, efter Svenske Tabeller; 12,063 Ægtefolk, 16,434 Geistlige, 7126 Studerende, 1275 Grosserere, 17,233 Detaillehandlere, 2605 Fabricanter, 87, 434 Professionister, 2, 372, 966 Landboere, 19,633 Søfolk, 188,734 Militairper, soner. Nationen bestaaer af Svenske, Finner, Lapper og Tydskere. Hovednationen udgjør 2,099,589.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-07-07
Statsreligionen er den Lutherske, under 1 Ærkebisp. 13 Biskopper og 192 Provster. Landmagten bestod 1805 af 47, 865 Mand, deels nationale, deels hvervede Tropper, over de første, som bestaae af henved 36,000 Mand, hvis Officierer ikke lønnes med Penge, men for Livstid nyde bestemte Jndkomster af Landeiendom, kan Monarken kun disponere med Stændernes Samtykke; de hvervede, som udgjøre hans Huustropper, bestaae kun af 13,667 Mand. Sømagten bestaaer af den store Flaade og Skjærflaaden; hiin talte 1805 16 brugbare Linieskibe, 12 Fregatter og 23 Smaafartøier; Skjærflaaden bestaaer af 183 større Fartøier. Begge førte 3048 Canoner, og vare bemandede med 14,218 Matroser og Søfolk. - Statsindkomsterne ere 11,500,000, Statsudgivterne 11 Mill. og Statsgielden 18 Mill. De sidste, som Nationen tildeels skylder sig selv, deels Udlændinge, deels og saa circulerer i Statspapirer, er, uagtet deres Ubetydelighed, dog byrdefuld for et Land, hvis Penge=Masse neppe udgjør 1/2 Mill. klingende Mynt, især Kobber. *) Dette er urigtigt. Skaane f. Ex. er en temmelig frugtbar Provinds. An Om Christiania Anziosers ægte Nedlægning (Meddeelt af Kammerraad With.) Det har længe været et Forsæt hos mig, at komme i Erfarenhed om adskillige under vore Kyster i Mag erholdende Fiske=Arter (hvorom jeg tilforn i min ubetydelige Provinzial-Reise i Aaret 1801, aftrykt i Nordiske Landvæsens Magazin, og senere særskilt udgivet af mig med Anmærkninger 1802) og mellem disse Sorter den lille Silding som er tjenlig til at røges som Engelsk Sprit, og ellers at nedlægges som Anzios. Om den første, nemlig Sprit, har jeg i Politievennen 1804, yttret min Erfaring om dens Behandling ved Rygaards Strand i Jssefjorden; og om Nedlægningen som Anzios, har jeg ved Correspondence med flere Norske Venner og Veninder, især hjemmehørende fra Christiania og dens Omegn, erholdet følgende tilforladelige Efterretninger, dem jeg herved gjør mig til Pligt, at opgive for hver den Dansk og Norsk, som finder Leilighed at benytte sig deraf, endnu i denne Sommer, naar Sildefiskeriet indtræffer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-07-07
Naar denne liden Sild eller Silding, som almindelig ikkun er af 4 Tommers Længde, og sædvanlig følger den større Sildestime, er fanget, erfarer man allerførst om den er af rette Art, og tjenlig til Nedlægning, nemlig: 1. Ved at stryge med en Finger under Bugen; føler man da, at den har skarpe eller hvasse Pigger, som modstaae Strøget, da er den af rette Slags de, som ikke ere saaledes, men glatte, ere uduelige til Nedlægning. 2 Uden at blive afskyllet i fersk Vand, tilberedes saa hastig mulig en Lage af Spansk Salt, saa stærk at den kan opbære en Anzios flydende. 3, i denne Lage bevares Fangsten i et passelig Kar i 10 a 12 Timer. 4. Ved Nedlægningen bruges følgende 6 Blandinger, nemlig: a) fint Spansk Salt. b) stødt Peber. c) stødt Allehaande. d) stødt Ingefær. e) Spansk Humle, som faaes paa Apothequet til 4 s. et Lod. f) unge Laurbærblade, eller de store at overbrydes. De 4 første Sorter blandes meget vel mellem hinanden, og hvoraf, saavel som af sidstnævnte 2de Sorter kommes et tyndt Lag paa Bunden i Dunker, paa hvilket Anzioserne nedlægges paa Ryggen Hoved imod Hale saa tæt muelig, og saaledes fortfares indtil Dunken er fuld, og dertil endnu et Lag over øverste Rand, hvor oven paa lægges den løse Bund med Tyngsel af en passelig Steen eller anden Vægt, for saaledes at staae 12 a 14 Timer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-07-07
da det vil befindes at Nedlægningen er sjunket saa meget i Dunken, at den kan tilslaaes. Naar det er skeet, vendes den øverste Ende nedad, for at faae Nedlægnings-Sorterne til at synke tilbage, og saaledes indtil de skal bruges, er det godt at Dunken een Gang hver Dag endevendes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-07-07
Det er paafaldende, at fra de forskjellig Norske Stæder, hvor Anzisser nedlægges, er den at megen forskjellig Godhed og Velsmag; selve fra Christiania, hvor Konsten fra den afdøde Mad Munchs Tid, har hjemme, finder man forskjelligHidførseler, og som for endeel ikke ere gode. En ten nu Hastværk i Nedlægningen, eller maaskee Ukyndighed, (thi den rigtige Sortering og Nedlægningsmaade, har hidtil Dags været en Hemmelighed og ikke offentlig vitterlig) er Aarsagen, saa i hvilket som helst Tilfældet maatte være, thi ligefra Bergens Leed og til Christiania, er Behandlingen dermed forskjellig, vover jeg herved at gjør opmærksom paa den ovenanførte, mig venskabeligst meddeelte ægte Behandlingsmaade, til behagelig Efterretning for hver den Dansk og Norsk Dannekvinde, som finder Leilighed og vil betjene si deraf, paa Grund af, at Forædling af enhver Gud Gave, er en saare skjøn Pligt, naar derimod Fuskerie, Skjødesløshed og Ligegyldighed i Behandling med enhver Ting, som lader sig forædle, er til Spot og Skam for hver den Nation, som handler saaledes, om den endog tilveiebringer et hastig PengeerhvervMaaskee kan dette hentydes til, at for en stor Deel, er det man kalder Udenlandsk, er til større Behag - end det Jndenlandske, Fra hiin almindelige Sætning, gaaer jeg over at tale noget lidet om den til Hovedstaden hid førende Lax fra Norge, Bornholm og fra Sverrig, fra hvilke to første Stæder deels røgede og deels urøgede. (Fortsættet,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-07-11
Nyeste. Skilderie af J. F. nhavn. eller Paaske Fjerde Aargang. No. 78. Udgivet og forlagt af J. Wersel, trykt i Kjøbenhavn, hos P. H. Höeckes Enke. Løverdagen den 11 Julii, 1807.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-07-11
Det forenede Begravelses, Enke-Understøttelses, og Brudegave Selskab for alle Stænder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-07-11
J Onsdags holdt dette Selskab en GeneralForsamling, som varede fra Kl. 3 om Eftermiddagen indtil Kl. 12 1/2 om Natten, i Brygger nes Laugshuus, hvor Directeuren, Hr. Justitsraad Wivet, først oplæste saavel Selskabets nuværende Tilstand, som dets Tilvext, siden sidste Generalforsamling. Til Antagelse eller Forkastelse forelagdes Forsamlingen følgende i Convocationsbilletten fremsatte Poster: a) Om de Love for Selskabet, som den 1ste Januarii 1805 traadte i Kraft, bør ansees gieldende for alle Selskabets Medlemmer, uden Hensyn til den Tid, paa hvilken de i Selskabet ere indgaaede, og hvorunder tillige kommer i Betragtning, den Betænkning, som forventes fra den under 3 December afvigte Aar udnævnte Committee, dette Spørgsmaal betræffende, b) Om proqvora Deels Erlæggelse for Enkerne og Jnteressenterne herefter bør finde Sted, uagtet intet derom tales i de nye Love, og Enkepensionerne derefter beregnes, eller det hermed aldeles bør have sit Forblivende efter de nye Loves Forskrifter. Om det i Tilfælde at Litr. 5 bifaldes, det maae tillades de Medlemmer, som ei formaae at udrede denne Contribution, at lade de Portioner, hvorfor de proqvora bidrage, nedsætte, imod at i Forhold dertil den Pension, som de have forlangt, ogsaa nedsættes, da Fondets Renter i Henseende til den Afgang af proqvora Bidrag, hvilke derved forvoldes, træde til Pensionernes Udredelse i disses Sted.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-07-11
Inden= og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-07-11
Om Handelen, udstedet paa Flekker, ved Christianssand 1635. Om Borgernes Skattefrihed, Bergen, 1641. Om Accise til Magistraten, Arendal 646. Om Maaltønde, Kiøbenhavn 1633. Om Handelen, Kjøbenhavn 1608. Frederik den 3dies Confirmation. Frederik den 3dies Skattebrev af 22de Martii 1662. (Staden Trondhjems Skat var da 2632 Rdlr.). Samme Konges Privilegier for Trondhjem, givne 22 Julii og 30 Julii 1662. Papirer angaaende en Proces til Stadens Privilegiers Forsvar imellem Thrond Pedersen og Jeppe Jppesen, 1694. J en Bog ere indførte følgende Trondhjems Privilegier: Kong Haagens om Handelen. Samme Norske Konges Privilegium om friere Kjøb. Om Landkjøb. Kong Eriks Privilegium om Foormark m.v. Kong Christophers om Torvekjøb m.v. Christian den 3de, om Sagefald, 1554. Samme Konge, om Forbud mod Bissekræmmere, 1556. Christian den 4de om Handelen, 1608. Om Handelen, 1609. Hans Privilegium om Handel, 1614. Om Handelen, 1629. Om Haandværksfolks Handel, 1635. Frederik den 3dies Confirmats, 1648. Hans Privilegium, 1650. Hans Brev, 1665. Christian den 5tes Confirmation, 1670. Hans Privilegium for Magistraten af 1670. Hans Privilegium af 1682. Hans Brev af 1685. Hans Privilegium, 1686. Hans Brev, 1688. Frederik den 4des Confirmation, 1700. Hans Privilegium, 1701. Om en Bispe=Residents, 1702. Om Tugthuset, 1701. Om Broen, 1700. Christian den 5tes Confirmation paa en Brandordning 1689. Frederik den 4de om Hjørnet mod Byeelven 1701. Om Stadens Oplagsfrihed 1705.