JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-07-13
Den Deputerede Francisco Antonio Zea blev udnævnt ved Acclamation til denne Post. Herpaa aflagde Bolivar og ethvert enkelt Medlem i Forsamlingen sin Eed i Præsidentens Hænder. Efter Eden indrømmede han, som hidtilværende Directeur, den nye Præsident Lændestolen, og vendte sig med følgende Tale til de tilstædeværende Militairpersoner: "Mine Herrer Generaler, Commandanter og Officerer, mine Vaabenbrødre, indtil Kongressen værdiger, at ansætte os paa de Poster, som den finder for godt, ere vi ikke andet end simple Borgere. Jeg regner paa Deres fuldkomne Underkastelse, og jeg vil i alle vores Navn give Congressen et Beviis paa vor Lydighed. Jeg nedlægger den Overbefaling, som var betroet mig."Med disse Ord nærmede General Bolivar sig til Præsidenten og overleverede ham sin Marskalstav; "Jeg giver, sagde han, Republiken Marskalstaven tilbage, som den havde betroet mig; hvilken Grad jeg ogsaa herefter vil indtage i mit Fædrenelands Tieneste, saa skal dog enhver være ærefuld for mig, overalt vil jeg give Exempel paa den Underkastelse og Lydighed, som maae characterisere en Republiks Soldat." – Herpaa vendte Præsidenten sig med følgende Ord til Forsamlingen: "Jeg troer ikke at det er nødvendigt at lade stemme om Gyldigheden af alle de Værdigheder, som ere tilstaaede General Bolivar. Jmidlertid, førend jeg erklærer deres Stadfæstelse, maae jeg først spørge Forsamlingen om den vil give sit udtrykkelige Samtykke dertil. Bekræfter Congressen de forskiellige Grader og Værdigheder, som General Bolivar har uddeelt i den Tid han har ført Overbefalingen Alle Deputerede reiste sig af deres Sæder for at sige ja. Præsidenten tog derpaa Ordet og sagde: Republikens souveraine Congres bekræfter i General Simon Bolivars Person, alle de Værdigheder, som han har uddeelt imedens hans Regiering varede." Han overleverede Generalen derpaa igien sin Marskalstav, og lod ham tage Plads ved sin høire Side.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-07-13
Det er uvist, hvorledes det seer ud for Øieblikket i Venezuela, i Henseende til Kampen imellem Spanien og Jnsurgenterne; de første have talt om store Fordele, som de have tilfægtet sig over de sidste, men der er ingen Bekræftelser indløbne paa disse Seiers=Efterretninger, og man tilstaaer i Madrid, at man har slet ingen nye Efterretninger derfra, og som ere yngre end den 25de Februar, og at man ikke veed, hvorledes den sande Tilstand, er beskassen. Det seer ud som Morillo er med sin Armee indsluttet i Provindsen Varinas, i det mindste er en Oberst Borros ankommen den 19de Februar til Augustura, som har bragt Regieringen Efterretning om den totale Ødelæggelse af en Afdeling af et Spansk Cavallerie paa 600 Mand, som Morillo har udsendt for, at drive Qvæg sammen hvorpaa han leed Mangel. Oberst Borrasmeddeelte endnu andre vigtige Oplysninger over begge Armeernes Stilling, om Jnsurgenterne og de Fiendtlige. Fienden cantonnerede paa Bredderne af Uranca. Han kan ikke gjøre nogen Bevægelse eller afsende enkelte Afdelinger, som ikke i Øieblikket blive ødelagte af Jnsurgenterne. Disse observere ham i Nærheden, og atskiære ham ved hver Leilighed, fra at benytte Landets Hielpekilder. Hele Communications Linien er afbrudt i Ryggen paa ham. Man venter, fra et Øieblik til et andet, paa de officielle Beretninger og Følgerne af Fiendens ufordeelagtige Stilling. – Den sidste Efterretning som man vil have fra Morillo er meddeelt i de Aviser, som udkommer paa St. Thomas og som gaae til den 26de Marts dette Aar, og ere daterede fra hans Hovedqvarteer i Arechaguas, hvori han søger at formaae de Engelske Krigsfolk, som ere i Jnsurgenternes Tieneste, til at forlade Deres Partie, og hvori han taler i de foragteligste Udtryk om Bolivar og hans Tilhængere, og erindrer Englænderne om, at de tilforn have i Spanien kjæmpet imod dets Fiender; han synes altsaa endnu paa den Tid, at have staaet med sin Armee ved en Arm af Appurefloden. Det Engelske Tidsskrift Globen, leverer ogsaa en Depesche fra den Spanske Ambassadeur i London, Hertugen af St. Carlos, til General Morillo, hvilken skal være bleven opsnappet af Admiral Brion, og hvori han opmuntrer ham til at giøre Forsøg paa, at bevæge Englænderne til at forlade Jnsurgenternes Tieneste. Han meddeeler deri tillige Generalen Efterretninger og Englænderne Englis og Elsons Hvervninger til Jnsurgenternes Fordeel og om General Mac-Gregors Expedition; om hvilken Hertugen siger, at han ikke staaer i god Forstaaelse med Bolivar, (som ogsaa tydelig sees af hans Fremgangsmaade). Et Amerikansk Skib har bragt den Efterretning, at Mac-Greger efter en 14 Dages Besiddelse af Portobello, skal være bleven slagen af Spanierne, og have mistet 70 Officerer og 360 Soldater; men man vil ikke troe det i London; da Efterretningen ikke er bleven bekræftet fra det nærliggende Jamaica.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-07-13
Ogsaa i Nederlandene giøres Opkjøb af Geværer til Mac-Gregors Armee og flere afskedigede MilitairPersoner i dette Land have søgt om Emploi hos ham. - Der meldes fra Vera-Cruz under 7de April, at der, med Undtagelse af en Jnsurgent Hob, som trækker omkring under Pater Torres, er fuldkomment roeligt i Vice-Kongeriget Mexico, og Forbindelsen imellem denne Stad og Biergværkerne i det Jndre, er ikke i mindste Maade afbrudDer er saaledes just nyelig afseglet en Engelsk Fregat, som har en Million Dollars ombord; og den Brittiske Agent Hr. Parker, som opholder sig der, har faaet Tilladelse til, endnu at udskibe 10 Millioner Dollars til England. Eftersom der siges, har den spanske Regiering sluttet en Overeenskomst med Storbrittanien, som, i Følge denne, har forbundet sig til at transportere til Europa paa Brittiske Krigskibe, Udbyttet af de riige Sølvgruber i Mexico. – Den Chilisiske Agent i London, Antonio Jose de Prisari, har i Bladet Times ladet indrykke en Erklæring imod den bekiendte Commodore, Luis Aury, som har udstædet en Proclamation, hvori han har kaldet sig Chef for den Expedition, som de allierede Republikker Buenos=Ayres og Chili, har bestemt imod Nye-Granada; han siger i denne Erklæring, at Buenos=Ayres og Chili ere to aldeles fra hinanden uafhængige Stater, at de ikke have indgaaet nogen anden Forbindelse med hinanden, end for at befrie Peru, at Auryhar aldrig været i Chilis Tieneste, at denne Stat har en meget vel organiseret national Marine, og at den ikke biefalder Corfarernes Uvæsen, som kun er til Fornærmelse for andre Stater. – Der er ankommen en vidtløftig Skrivelse fra Lord Cochrane, dateret fra hans Escadre, som ligger i Valpara so, hvori han siger: at han blot er bleven afholdet af Medlemmerne af den Chillesiske Regiering fra at tage den Engelske Fregat Andromache, som skal have Penge inde for Spansk Regning.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-07-13
Congressen i Buenos=Ayres er bleven aabnet den 25de April, det hedder nu, at denne Republik har forbundet sig med Artigas, for at fratage Portugiserne deres Besiddelser ved Platafloden, hvorfore ogsaa disse ville blokere Staden Buenos=Ayres.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-07-13
Jfølge Efterretninger derfra af 15de Marts har Regieringen, for at vedligeholde Forbindelsen med Chili, som i nogen Tid var afbrudt ved Kazikerne. eller Jndianernes Fyrster, holdt det for nødvendigt, at sende et anseeligt Troppecorps til det Jndre. Jndianerne synes ligeledes at være deelte i to Partier, hvoraf det ene er paa Jnsurgenternes Side og det andet imod dem. Det første Partie skal have erklæret den øverste Directeur for Republikken, at de ville modsætte sig Spanierne mod væbnet Haand, naar disse, som det hedder, skulle lande ved Platafloden.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-07-13
Nyeste Post-Efterretninger. Der skrives fra London under 2den Juli, at Efterretningen, at General Mac-Gregor er bleven fordrevet fra Porto-Bello af de Kongelige Tropper, under General Hores Anførsel, bekræftes ved følgende Brev fra Jamaica dateret den 19de Mai, hvilket det Kongelige Skib Liffey, som om Onsdagen er ankommen til Portsmouth fra Vestindien, har bragt med sig: "Port Bello er igien indtaget og Mac-Gregors Magt er ødelagt. Den 1ste Mai, om Morgenen tidlig, gjorde den Spanske General Hore et almindeligt Angreb, og det lykkedes ham, uden al Modstand, at tage Staden og Havnen i Besiddelse. Alle Mac Gregors Tropper bleve deels dræbte, saarede eller gjorte til Fanger, undtagen 10 til 12 Mand, som med deres General frømmede til Skibet, og saaledes reddede sig ved Flugten. Klokken var omtrent 5 om Morgenen, da Spanierne kom ind i Staden, og Overraskelsen, var saa stor, at Mac. Greger, kun havde Tid til, at springe upaaklædet ud af Sengen af et Vindue, som var 10 Alen over Jorden, og at redde sig til sit Skib. Hans Ven Lopes, som sov i et andet Kammer, blev dræbt i Sengen. Et lidet Antal under Oberst Rafter, kastede sig ind i Fortet, og forsvarede sig en Tid, efter at Mac-Gregor var flygtet. Rafter beordrede en Officeer til at svømme ombord, for at melde, at Fortet kunde ikke holde sig, og for at spørge, om det ikke var bedst, at capitulere. Men denne Lykke=Ridder vilde ikke give sit Samtykke dertil, men lovede i en halv Time, selv at vise sig paa Landet. Jmidlertid kappede Skibet Anker, og søgte den høie Søe; paa denne Maade vare de Ulykkelige sig selv overladte. Oberst Nafter blev derpaa tvungen til, at overgive sig, og Spanierne erholdt en fuldkommen Seier. Jblandt de dræbte befandt sig følgende Officerer: Oberst OHara, Capitainerne Margate og Acton, Fændrikkerne Stevart, O'Gahagon, Booth, Ryan og Dixon. Savnede: Mahari. Saarede Capitainerne Qvartmann, O'Callaghan og Gordon. Lieutenanterne M. Bean, Smith og Dudley. Fæn drikken Brette. Fangne: Oberst Rafter og Jneby, Majorerne Boldmyn og Ros. Capitainerne Daw son, Nelson, O'Shangnessy, Frost, Farnham og Black. Foruden dem, befandt sig endnu iblandt Garnisonen, 7 Lieutenanter, 10 Fændrikker, 5 Chirurger og 4 Commissairer, alle Englændere, hvis Navne ere ubekiendte. Med Mace-Gregor, ere 5 Officerer og nogle Soldater flygtede. Spanierne have viist den største Menneskelighed, saavel mod de Saarede, som mod de Fangne. Den bortflygtede Mac-Gregor, ledsages af sine ulykkelige Kammeraters Foragt, og han er Skyld i de dræbtes udgydte Blod.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-07-13
Foruden denne vigtige Efterretning fra det Spanske Amerika, har Posten bragt os flere, men som ere usikkre. Saaledes, at Patrioterne i Følge Breve fra Augustura af 23de April, skulle have tilfægtet sig en nye Seier over Spanierne; at Lord Cochrane skal have gjort et Angreb paa Lima med 4 Fregatter, men vare bleven slaget tilbage. Andre Efterretninger derimod melde: at han med 7 Skibe blokerer Calao, som er Havnen ved Lima. Jfølge nogle Efterretninger fra Buenos=Ayres, men som komme over Monteviden, skal man i hiin Bye være i Uroelighed, fordi en af Artigas Generaler, ved Navn Andreseto, stod kun 9 Mile fra Byen, og havde afskaaret al Communication, man stod i den Meening, at Artigas havde i Sinde at erobre Staden, Kiøbmands Breve, som man har directe fra Platafloden, og som naae til Begyndelsen af Marts, melde imidlertid intet derom. Derimod hedder det, at Portugiserne ikke vove sig ud af de Linier, som de have trukket omkring Montevideo, og at Artigas hindrer Forbindelsen med Staden, og derved den heele Udførsel af Huder. - En fransk Officeer som er kommen til Rio Janeiro fra Buenos=Ayres, i hvilken Stad han har søgt Krigstieneste, fører bittre Klager over Regieringen og over Folket. Dette, siger han, har alle Spaniernes Feil, uden at besidde nogen af deres gode Egenskaber; det er langt fra at være frit, i Buenos=Ayres hersker det fuldkomneste Aristokratie, og de franske Officerer som ere i Republikkens Tieneste, blive behandlede paa det sletteste.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-07-13
Oberstlieutenant Greve Felix Woyna er ankommen som Coureer til Wien fra Perugia i Kirkestaten, og har overbragt den Efterretning derfra, at Erkehertuginde Caroline er paa Reisen fra Rom bleven alvorlig syg i denne Bye; hvorfore Keiseren, og Keiserinden endnu opholdt sig der den 17de, forat oppebie hendes fuldkomne Helbredelse. Fyrst Metternich var ligeledes forbleven i Perugia; han agter at begive sig derfra til Carlsbad. Dagen førend Afreisen fra Rom havde de Keiserlige Majestæter bievaanet den pragtfulde Procession paa Christi Legemsfest. - Keiseren har modtaget Efterretninger fra Rio Janeiro af 7de April, som melde: at Kronprindsessen af Brasilien, forrige Erkehertuginde Leopoldine, er den 4de f. M. bleven lykkelig forløst med en Prindsesse, og begge befinde sig meget vel. Kongen, Kronprindsen og hele Hoffet ere meget glade derover, og Hofsorgen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-07-13
for Dronningen af Spanien har standset for en Tid, men skal paa nye anlægges i 6 Maan der, saasnart Daaden og alle offentlige Høitideligheder ere forbie.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-07-13
Man fører bittre Klager fra de Joniske Øer over at Staden Parga er bleven overleveret til Tyrkerne, og taget i Besiddelse af Ali Pascha. Alle Jndvaanerne i Staden, i alt 2 til 3000 Personer, have forladt den og begivet sig til Corfu. De Pengesummer som Porten skulde, efter AfstaaelsesTractaten, betale dem i Erstatning for deres efterladte Eiendomme, have de endnu ikke faaet.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-07-13
Jfølge Breve fra Bombay i Ostindien af 6te Februarii, herskede der endnu bestandig en smitsom Sygdom. Der meldes fra Madras, at de smaae Fægtninger med Biergbeboerne vedvare endnu.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-07-13
Det hedder, at den fordrevne Rajab har samlet en Hær paa 10000 Mand, og at man har i Sinde at gribe til alvorlige Forholdsregler imod Jnsurgenterne. Sands Sygdom har forvandlet sig til en ulægelig Svindsot. (Forsynet forunder ham Tid til at betænke og fortryde sin Udaad inden han forlader Jorden).¬
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-07-13
De revolutionnaire Forsamlinger i det indre af England og i Skottland vedvare, især i Manchester, Leeds, Stockport og Glasgow; ogsaa i Liverpool har et tumultuarisk Optrin fundet Sted, og det er i de saakaldte Dock-Vards kommet til Haandgemæng imellem Politiebetienterne og Folket. Blackburn, en liden Landstad ikke langt fra Manchester, er endog et qvindeligt Selskab blevet oprettet, hvis Formaal er, at biedrage alt muligt til at befordre Reformatorernes Beslutninger, at indprænte deres Børn Begreberne om en tøileløs Friehed, og at opfylde deres unge Hierter med det bitterste Had imod den nuværende Regiering og Parlementet; hvilket sidste bliver i deres Proclamationer kaldet en tyrannisk Regiering. Man truer med en nye Forsamling, liig den paa Spasields i London.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-07-13
Hamburg, den 29de Junii. Ved Trækningen af Præmierne af det Kongelige Danske Laans 1ste Afdeling, som fandt Sted den 24de, 26de og 28de d. M., ere samme faldne saaledes: paa No. 809. . . . 200,000 Mk. Bco. 868 og 1232 hver 887, 947, 1543 og 1825 hver . . Mk. Bc. 1726 og 1968 hver . 8,000 –
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-07-13
Den 30te Juni foretages Trækningen af de øvrige 500 Numere, med hvilke endnu to Præmier følge: en paa 100,000 Mk. Bco. og en paa 20,000 Mk. Bco. (Saavidt hidtil vides, skulle de 200,000 Mk. Bco. være vundne i Husum, og een Præmie paa 20,000 og to andre hver paa 8,000 Mk. Bco. i Kiøbenhavn).
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-07-13
En Skrivelse fra Stockholm af 14de Juni melder følgende: Høist ubehagelige ere de Tidender, som indløbe fra flere Egne i Provindsen Upland, om de Ødelæggelser, som et sig der udbredende Jnsekt, kaldet den sorte Orm (svarta Masken foraarsager, og som bestaaer deri, at den, væltende sig frem i store Masser til den Grad, at Jorden synes næsten sort, opæder indtil Roden af Græsset. De ere af een og en halv Tommes Længde, og komme ikke frem uden med Aftenduggen efter Solens Nedgang. Landmænd af en prøvet Erfaring paastaae, at de vise sig ikke uden hvert 10de a 12te Aar, og aldrig uden i de Aar, naar Sommerens Varme stiger til det Høieste. De ansees for, og ere i det Virkelige, en Landeplage, og man kiender imod dem ikke noget andet Hjælpemiddel end Svovelrøg, og at grave Diger rundt omkring det Jordsmon, hvor de findes, for at hindre, at de ikke udbrede sig. J det at de i Tusindtal rulle sig frem, falde de i Grøften, og da er Øieblikket, at ødelægge dem ved en paa Grene og Qvister paasat Jld. (Skildr.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-07-13
Beltpassage. Fra den 7de til den 11te Juli ere udreiste: Til Sielland. Hosekræmmer P. L. Cohen Stiftamtmand de Thygesen med Tiener. Jfr. Benjamin. Kiøbmand Brooker. Jomfruerne B. Theil, L. Engberg, J. Trautner, O. Zachariasen, S. Aaris, H. Bonnesen, H. Nielsen og C. Aaris. Handelsbetient H. Rasmussen. Chr. Aaris med Søster, Kiøbmand J. J. de Bang. Kiøbmand Lichdorff. Jfr. Bech. Agent Ploug. Overjæger Jensen. Jfr. J. Nyholm. Agent P. v. Genschou. Agent Zinn. Jfr. C. M. Lemcke. Til Fyen. Jfr. H. Hammer. Mad. S. F. Hammer. Handelsmand Davidsen. Sognepræst U. C. Mule. Kammerjunker Levetzau med Frue, Jomfrue og Tiener. Jfr. Davidsen. Bundtmager Michelsen. Capt. J. v. Dass. Klædehandler Bøggild. Lieutn. v. Geltzer. Kiøbmand W. Petræus. Student Raaschau. Mad. Peterfen. Hofindspecteur W Sellinger. Justitsraad Riested. Capt. v. Morgenstierne. Maler P. Meyer. Grosserer EF. Meyer. Jfr. Hansen. Mad. M. Thanning med 2 Døttre. Jomfrue C. Hansen. Student Smith. Proprietair S. Mortensen. Oberst v. Bülow. Cancellieraad Thomsen. Viinhandler C. L. Hude. Klædehandler P. C. Bagge. Forvalter S. Bødt cher. Kiøbmand Heise. Capt. C. v. Haffner. Ex. jur. F. Barfoed. Collecteur Bonnichsen. Jfr. Bruun. Mad. N. Wolff. Agent P. v. Genschou. Guldsmed Silferberg. Jnstrumentmager Schousboe. Farver Raffenberg med Kone og 2 Børn. Frøken D. v. Rechenberg. Frue Müller. Copiist N. Kiær.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-07-13
Nye Opfindelser og Opdagelser. Man har i disse Dage i Havnen ved Portsmouth gjort et nyt Forsøg, med en nye opfunden Jndretning ved hvilken selv, store Krigskibe kunne seile, 3 til 4 Engelske Miile i en Time, Den kan i en Tid af 5 Minutter blive anbragt paa et Skib, og igien blive taget bort, og er yderst vigtig i Tilfælde af, at Skibet har mistet sine Master eller naar Skibet er i en ugunstig Stilling for at bringe det hen i en bedre; eller for, at det kan blive bragt udaf et Batteries Jld. De Aarer, som bruges dertil vendes g gange i et Minut, og blive satte i Bevægelse af 200 Mennesker.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-07-13
Den for kort Tiden siden meddeelte Opdagelse fra Paris om, at bruge Træesyren imod Forraadnelsen af dyriske Legemer er af Professor Dr. Jørg i Leipzig befundet, at være probat. Samme har i Accouchementhuset gandske standset den begyndte Forraadnelse hos fleere anatomiske Præparater, som han bestrøg eller overgød med Træesyre. Han vædede forraadnede Stykker Kiød med den brændbare Olie, som frembringes ved den tørre Destillation af Træe, og erholdt dem i kort Tid ved nærværende Heede, saa faste og tørre som de kunne nogensinde blive det ved at røges i Røgkammere. Ethvert Spor til Forraadnelse forsvandt ligesom ved et Slag, naar man med en Pensel bestrøg Kiødet med Træesyren eller Træe-Olien. Han har ogsaa gjort Begyndelse med at tilberede Dyr til Mumier, og han tvivler ikke paa, at hans Forsøg, vil lykkes ham. Han lover Anatomien, Huusholdningen, ja endog Medicinen (thi dette Middel synes ogsaa at være skikket til udvortes og indvortes Brug ved mangeslags Sygdomme, store Fordeele af denne Opdagelse, og har i Sinde at ville bekiendtgiøre Resultatet af sine nyere Forsøg i en egen Afhandling.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-07-13
Mekanikus Zaver Michel i Offenbach har opfundet en Maskine, hvorved de Søefarende kunne sikkre deres Liv naar de lide Skibbrud, og de Land reisende kunne sætte over alle Slags Strømme.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-07-13
Det Udvortes af denne nye opfundne Maskine, ligner den tykke Deel af en Tyrkisk Turban, i hvis Midte der er anbragt en cylinderagtig Aabning, hvori de som reise til Vands sidde, og fremrage over Vandet med den øverste Deel af deres Legeme. Dens vandrette Giennemsnit udgiør naar den bruges omtrent 5 Fod, og dens lodrette omtrent 1 Fod 3 Tommer, men en som reiser til Fods, kan dog meget let føre den med sig i et lidet Futteral, naar den bliver skilt ad, da den kun veier lidet over 5 Pund. Ligesaa let kan man anbringe den paa Skibe, for der at benytte den eftersom det giøres fornødent. Opfinderen har gjort Forsøg dermed fra Goldschener ned af Rhinen, og PindseMandag ved Kehl, da han fra Skibsbroen af, foer ned af denne Flod, i Midten af Strømmen, i tusind Menneskers Paasyn.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-07-13
Om Natten til den 22de Mai opkom Jld i en Lade i Byen Kucheel, som tilhører det Presburger, Comitat, formodentlig ved Uforsigtighed af et ilde berygtet Menneske, som saa hurtig udbredede sig, at allerede det tiende Huus brændte førend man blev det var. 116 Huuse, 52 Lader, og meget Qvæg, saavel til at trække som til at malke, tilligemed Agerdyrknings=Redskaber ere blevne et Rov for Luerne. Destoværre fandt ogsaa flere Mennesker deres Død ved denne skrækkelige Jldebrand. En Moder med sin Søn og Sønnesøn bleve qvalte af Røgen, en 14aarig Datter fulgte sin Fader i det brændende Huus, og bad ham indstændigt, at han dog ikke vilde udsætte sig for Fare, men hun faldt selv ned og opbrændte; paa et tredie Sted havde en Dreng en ligesaadan Skjebne, og 7 andre Mennesker bleve saa stærkt beskadigede, at man maatte meddele dem de hellige Sacramenter.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-07-13
Jndenlandske Efterretninger. J Søndags Eftermiddag Kl. 5, behagede det Deres Majestæter, Kongen og Dronningen, ledsagede af Hs. Kgl. H. Kronprindsessen og Hs. Kgl. H. Prindsesse Wilhelmine, Hs. H. Prinds Ferdinand, Hs. H. Prindsesse Juliane og Hs. H. Prinds Christian Carl Frederik, at giøre en Lysttour til Jægersborg Dyrehauge. Deres Majestæter og øvrige høie Personer toge Brødrene Freys optiske Theater og Conrad Lange & Comp. Glaspusten i Øiesyn. Efter at have gjort en Promonade igiennem Dyrehaugen, behagede det Deres Majestæter, at begive sig til det der opslaaede Kongelig Telt, for at indtage Forfriskning. J det høie Herskabs Følge faaes flere af de fremmede Ministre, foruden Forstbetiente, Først- og Jagtjunkere m.v.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-07-13
De ved det Kgl. Telt tilstedeværende Damer og Cavallerer, tilbragtes Forfriskninger af Kgl. Jægere, Kl. 9 om Aftenen, behagede det Deres Majestæter og øvrige høie Personer, at tage tilbage til Deres Sommer=Residentser.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-07-13
Kiøbenhavn, den 5te Julii. Den 13de f. M. ankom Deres Høiheder Prinds Christian Frederik og Gemalinde i høieste Velgaaende i Carlsbad.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-07-13
Mandagen den 28de Juni 1819 forsvarede Licentiatus Medicinæ C. M. Linding, sin for den medicinske Doctorgrad skrevne Afhandling: De lepatis, qvem vocant, infaretu cum molis incremento anatomica disqvisitio. (En anatomisk Undersøgelse om Leyerens saakaldte Forstoppelse, forbunden med Forstørrelse af dens Omfang). De ordentlige Opponenter vare: Dhrr. Professorer Saxtorph Ridder af D., O. Bang, og Howitz. Respondens var Hr. Candidatus Medicinæ FingelAf Auditoriet opponerede Dhrr. Doctor Medicinæ Stadsphysicus Holst fra Norge, Doctor Medicinæ Professor Klingberg, Licentiatus Medicinæ Hoppe, Candidatus Medicinæ Dreyer, Candidatus Chirurgiæ Switzer og Candidatus Medicinæ Lind. Disputatsen begyndte Klokken 10, og ophørte Kl. 5. Acten foregik i Regentskirken. (Statst.) Brimlen af Mennesker var ligesaa stor sidste Søndag i Dyrehaugen, som den næstforegaaende, og Bønderne vidste at benytte sig af Leiligheden, ved at lade sig betale 4 5 a 6 Rbd. for en Tour derud. Skiøndt seent, har dog den hollandske Vaffelbager, atter indfundet sig der med sin Boutik Han har næsten ligesaa stærk Afsætning, som forrige Sommer, og Stykket af Vaflerne koster i Aar 8 Rbs.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-07-13
J Søndags prædikede Hr. Biskop Tetens i Frederiksberg Slotskirke. Da Kirken ikke kan rumme mange Tilhørere, og var snart fuld, saa kunde en Deel, der fra Kiøbenhavn vare komne ud for at høre denne almeenyndede geistlige Taler, ikke komme derind.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-07-13
Randers, den 22de Junii. J Søndags Aften kom Hs. Høihed Prinds Ferdinand hertil fra Aarhuus. J Gaar mynstrede det her garnisonerende Regiment jydske lette Dragoner, og 10de Artillerie Compagnie, til Hs. Høiheds særdeles Tilfredshed.