Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-05-16
Hamborgs Brand. Den afbrændte Nicolai Kirke var 290 Fod lang og 150 Fod bred. Hele Taarnet havde en Høide af 400 Fod og Spiret hvilede paa 8 Kobberknapper, der vare forgyldte. Kirken havde tre anseelige Hvælvinger af temmelig Høide, der vel ville behøve betydelige Reparationer, men dog i det Hele taget have holdt sig. Taarumuren bestaaer egentlig af fire Piller, der ere forenede ved Buer i Høiden af Kirkehvælvingen. Da Vestsiden var sunken meget stærkt og for endeel maatte ombygges, anbragte Man Hjørneqvadere og et Gelænder, af Sandsteen paa Taarnets øverste Deel. J denne hang 6 Klokker, hvoraf den største veiede 100 Centner. Paa en Ottekant over Galleriet hvilte Taarnets egentlige Spidse. J Lanternen deraf var anbragt et Klokkesangspil, som hver Morgen Kl. 6, og hver Eftermiddag Kl. 1, gik i en halv Time. – J Berl. Tid, opfordres Kjøbenhavns og enhver anden Communalbestyrelse til, medens Tid og rolige Dage ere forhaanden, at overveie de hensigtsmæssigste Midler, hvorved saadanne overordentlige Ulykker i Fremtiden kunne forebygges eller i det mindste gjøres mindre om sig gribende. "Danmarks Hovedstad - hedder det - har flere Gange været hjemsøgt af store Jldebrande; her var det, fornemmeligen 1795, ligesom i Hamborg, de snævre Gader, Bindingsværks=Bygninger og St. Nicolai Kirkes Spiirs Nedstyrtning, som voldsomt formerede Ødelæggelsen, ligesom i 1807 vor Frue Kirkes Spiirs Fald bidrog til Jldens Udbredelse; men, skjøndt det vedholdende Bombardement væsentligen bidrog til at forøge Jlden, fandt denne dog ogsaa den Gang Næring i mange Bindingsværks=Bygninger. For at afværge lignende Ulykker, er vor Frue Kirke ikke paaført noget Spiir, Gaderne ere gjorte rummeligere, Bindingsværks og andre let antændelige Bygninger tilstedes det ikke at opføres, ved aarlige og oftere Undersøgelser fra Brand corpsets Side paasees, at Jldstederne ere hensigtsmæssige og at ingen let ildfængende Indretninger ere anbragt i Nærheden af Jldsteder, at ildfængende Varer opbevares paa hensigtsmæssige Steder; ogsaa holdes nøiagtige Antegnelser over, hvor Noget er at bemærke, som ved opkommende Jld kan komme i Betragtning, saasom Vinduer eller Luger i Gavle, fælleds eller Bræddegavle, Blændinger til Gjennembrydning o. s. v.; men uagtet Kjøbenhavn ved den der anvendte Bygningsmaade og ved dens fortrinlige saavel ordnede Slukningsanstalter som øvede Brandcorps næst Guds Bistand, ikke kan være udsat for saa voldsomme Jldebrande, gives der dog enkelte Partier i Staden, hvor Ulykken, især ved Stormveir, kunde blive stor nok. J de rolige Dage skulle vi tænke paa de Prøvelser, som kunne forestaae; men bør der da ikke itide foranstaltes Noget enten ved Ombygning eller ved Lukke for Aabninger eller paa anden passende Maade, for at gjøre Kirke- og andre Spire imodtagelige for Flyvegnister og Brande, bør der ikke opmuntres til at ombytte de mange farefulde Bindingsværks=Bygninger med grundmurede eller i det mindste at forsyne dem alle, eller hvert andet – tredie med Brandmuurs Gavle de Berl. Tid. beklager med Rette (i Anledning af de omløbende Rygter og deres Virkninger udenfor Hamborg),at Jngen af Redacteurerne for de hamborgske Tidender, der holdes i Udlandet, har sørget for at give korte Relationer, hvorfor Hindringerne ikke vilde have været uovervindelige, om end deres Locale og sædvanlige Trykkerier vare i Fare eller Uorden; thi den totale Udeblivelse af Hamborgerblade har maattet give de ufordeelagtigste og meest foruroligende Rygter Næring.