JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1847-02-20
Fra Madrid meldes under 6te Febr., at der tales om at sammentrække en Observationshær ved den portugisiske Grændse. - For nogle Dage siden har Marquis Miraflores givet de ham og hans Mission betræffende Depescher fra Lord Palmerston det meest bestemte Dementi og derimod til samme Tid tildeelt Guizots Yttringer den meest glimrende Stadfæstelse.
Viborger Samler, 1847-02-20
Jndenlandske Efterretninger. Fra Hovedstaden hedder det, at den nye Pensionslov vil udkomme med det Første.
Viborger Samler, 1847-02-20
Det er blevet fortalt, at en Pige, paa Grund af Udsvævelse, havde selv taget Skedevand og ligeledes givet den Veninde, til hvem hun betroede sig, en Portion deraf, for at berøve sig selv og Veninden Livet. Om denne Sag have vi modtaget følgende Oplysninger, som vi anføre, for at udslette det stygge Jndtryk, som hiin urigtige Fortælling maatte have frembragt. En Pige paa 13 a 14 Aar, der den 19de f. M. indfandt sig i et Huus, hvor der, efter hendes Foregivende, boede nogle Damer, af hvem hun pleiede at faae nogen Understøttelse, traf der paa et Mandfolk, som tilføiede hende Overlast. Da dette nødte hende til, at søge Lægehielp, betroede hun sig til en anden Pige, ikke for at skjule det Passerede, men netop for at anmode hende om at underrette de Paagieldende derom. Da hun imidlertid senere frygtede for Straf af Forældrene, fordi hun havde forbulgt det Passerede for dem, indtog hun noget Skedevand, dog i saa ringe Grad, at hun allerede den paafølgende Dag derfor var ganske helbredet. At hun derimod har givet den anden Pige Skedevand, for at berøve hende Livet, er aldeles usandt. Sagen er for Criminal- og Politiretten, hvor Undersøgelse finder Sted angaaende den skeete Over(B. Tid.) last, som af Vedkommende benegtes.
Viborger Samler, 1847-02-20
J Colleg. Tidenden læses følgende Fremgang af Hoveriets Afløsning i 1845. Af den Beregning, som ifølge allerh. Resolution af 21de Febr. 1838 af Rentekammeret i afvigte Aar er indgiven til Hs. Majestæt om Fremgangen. med Hoveriets Afløsning i 1845, fremgaaer, at der ved Udgangen af Aaret 1844 var 4948 fuldthoveripligtige Gaarde med 27,062 Tdr. 3 Skpr. 2 Fdkr. 1 Alb. Hartkorn og 5243 tildeels hoveripligtige Gaarde med 29,469 Tdr. 2 Skpr. 2 Fjerdingkar Hartkorn, ved Udgangen af Aaret 1845 derimod ikkun 4,645 fuldthoveripligtige Gaarde med 25,225 Tdr. 1 Skp. 1 Fdkr. 2 Alb. Hartkorn og 5119 3/4 tildeels hoveripligtige Gaarde, med 28,692 Td. 2 Fdkr. 2 1/2 Alb. Hartkorn. Der er saaledes i Aaret 1845 afløst Hoveri for 303 fuldthoveripligtige Gaarde med 1837 Tdr. 2 Skpr. 2 Alb. Hartkorn, og for 123 1/2 tildeels hoveripligtige Gaarde med 777 Tdr. 1 Skp. 3 Fdkr. 3/4 Alb. Hartkorn. De Bøndergaarde, for hvilke Hoveriet er ganske afskaffet i 1845, hørte til 9 Hovedgaarde eller Godser, nemlig: Snertingegaard og Rosendal i Præst Amt, Nordruplund og Taarnholm i Sorø Amt, Vennerslund i Maribo Amt, Møllegaard i Svendborg Amt, Voergaard i Hjørring Amt, Herschindsgave i Skanderborg Amt og Møgelkiær i Veile Amt.
Viborger Samler, 1847-02-20
Høiesteretsdom. Den heilbuthske Sag. J Tirsdags er afsagt følgende Dom: Executor testamenti efter afgangne Thomas Christopher Bruun (Buntzen) imod Hofagent og Hofvexeleer S. W. Heilbuth eller nu hans Bo (Liebenberg), betræffende Citantens Paastand om af Jndstævnte, som formeentlig Sælger at erholde Erstatning for en Professor Bruuns Bo fravindiceret kongelig Obligation paa 16,000 Rbd. Sølv. Ved Landsover- samt Hof= og Stadsrettens Dom af 7de Juli 1845 er Sagens Udfald gjort afhængig af Hofagent Heilbuths Eed. Dom. Jndstævntes Enke bør for Citantens Tiltale i denne Sag fri at være. Processens Omkostninger for begge Retter ophæves. Til Justitskassen betaler Citanten 1 Rbd. (Bl. Td.)
Viborger Samler, 1847-02-20
Natten mellem Fredag og Løverdag i forrige Uge udbrød der pludselig Jldles i en Gaard i Slaglunde, tilhørende Sognefoged Hasse. Flammerne grebe saa hurtigt om sig, at alle Kreaturer, bestaaende af 20 Køer og 7 Heste, indebrændte, og det var med Nød og Neppe at Beboerne reddede deres Liv. Jnden en Time laa hele Bygningen, med tilhørende Stalde og Lader, i Aske. (Flvp.)
Viborger Samler, 1847-02-20
Beslaget paa Nr. 2 af Præstø Avis er bleven stadfæstet af Cancelliet. – Nr. 5 af samme Blad er ogsaa lagt (Sl. Av.) under Beslag.
Viborger Samler, 1847-02-20
Helsingør den 15de Februar. Etatsraad Stenfeldt har i disse Dage modtaget af Hs. Maj. Kong Oscar en Guldmedaille præget til Minde om Deres Svensk Norske Majestæters Kronning, ledsaget med en Skrivelse fra Høistsammes Gesandt i Kjøbenhavn, Baron Lagerheim, hvori tilkjendegives, at den oversendes som et Beviis paa Hs. Majestæts erkjendtlige Tilfredshed med den Modtagelse, der i afvigte Sommer forskjønnede Deres Majestæters Gjennemreise gjennem Helsingør, og hans høie Bevaagenhed, samt at denne kongelige Gave maa betragtes som et fornyet Tegn paa den Paaskjønnelse, hvormed Hs. Maist, bevarer Erindringen om Etatsraad Stenfeldts altid viste Forekommenhed mod svenske Undersaatter. (Hels. Av.) Betræffende at Kongen af Baiern har anviist til Fordeling imellem sit Riges Skolelærere en Sum af 15000 Gl. for hver Kreds - yttres Følgende i "Sl. Av.: Jhvorvel det kun er en temporair Hjælp for en Klasse af Statsborgere, der under et besværligt Arbeide og stort Ansvar føler det haarde Tryk af Næringssorger, saa er det dog et glædeligt Tegn, der lader haabe, at en Forbedring i Skolelærerstandens Kaar vil indtræde i hvert Land efter kortere eller længere Tid; og den Lov, som udtales over det vigtige Kald, der paahviler Læreren, vil da omsider, naar hans Udkomme bliver forbedret, ei længere være, hvad den længe har været, tomme Ord; men den vil bringe ham Frugten af et besværligt Arbeide og opfylde de bekjendte Ord: "En Arbeider er sin Løn værd. Vi komme ved denne Leilighed til at erindre, at der i et Jnserat i et af de Jydske Blade nylig er bleven udtalt den Mening, at den Løn, Skolelærerne have, er god Betaling for den Underviisning, der gives Bøndernes Børn. At denne Mening passer saare slet til Tidens fremskridende Aand, behøver neppe nogen Forklaring, og en Trøst for de Jydske Skolelærere, af hvilke mange ere meget knapt aflagte, maa det være at hiin Mening sikkert vil negtes Adgang til de Mænd, der kunne og ville virke for Skolelærernes Vel, og af saadanne tør vi ikke tvivle paa, at der findes mange her i Landet. Noget er skeet; Mere tør haabes.
Viborger Samler, 1847-02-20
Nylig heed det i en Correspondent-Efterretning fra Kiel i "Beobachter am Sunde", at Slesvig=Holstenerne pønse paa, ved en coup de main at løsrive Hertugdømmerne fra Danmark. Vi tør nu - siger O. ThsAvis's kjøbenhavnske Correspondent - bekræfte dette. Fra paalidelig Kilde er det os forsikkret, at man baade i Skoler og blandt Almuen forkynder den Troesartikel, at naar Hs. nuregjerende Majestæt ved Døden skulde afgaae, er ikke Hs. kgl. H. Kronprindsen, men Hertugen af Augustenborg arveberettiget, og den, der har lagt Mærke til, hvad der i de sidste Maaneder er foregaaet i Hertugdømmerne, kan ikke være i Tvivl om, at Slesvig=Holstenerne allerede nu betragte Hertugen af Augustenborg som deres lovmæssige Herre, og den bestaaende, af alle europæiske Magter anerkjendte Regjering, som usurpatorisk. Der er saaledes den fuldeste Anledning for Regjeringen til at være paa sin Post, og vi tør haabe, at man vil mindes Lectionen, vi fik i 18077.
Viborger Samler, 1847-02-20
J Flensborg havde den Uskik, at bortspille Gæs, Skinker o. des. ved Lotteri= eller det saakaldte Silentium=Spil, paa den senere Tid taget saadan Overhaand, at flere Udskjænknings Localer hver Aften vare opfyldte med deslige Spillere, indtil Politiet endelig den 14de De under Straf forbød det. Og vistnok maa man ansee et saadan Forbud, især i den nærværende Dyrtid, for saare priselig, da slige Lykkespil, der kun altfor let udarte til Haard, maae svække de arbeidende Klassers Pengekræfter, idet den langt større Deel af de Spillende jo, ifølge Tingens Natur, i dobbelt Henseende gaaer af med Tab, medens der, selv i Tilfælde af Gevinst, dog altid gaaer saamange Procent fra, at hele Udbyttet som oftest reduceres til O. Tid og Penge bortødsles derimod i Værtshuset, medens Kone og Børn mangen Gang imidlertid lide Nød(Flensb. Tid.) hjemme.
Viborger Samler, 1847-02-20
Fra Horsens vil Flyveposten have havt en privat Underretning om, at de tydske Cigarmagersvende, der arbeidede i Consul Hagemanns Cigarfabrik, have gjort Oprør, i den Hensigt at fremtvinge en høiere Løn. Alle havde nægtet at arbeide og forlangt deres Passe, hvilke dog ere blevne dem nægtede. Ophavsmændene bleve arresterede; de øvrige droge om Dagen hujende og syngende gjennem Byens Gader, og samledes derpaa om Aftenen i Værtshuset, hvor de fortsatte deres Optøier til langt ud paa Natten. De skulle endog, af Harme over at man har nægtet dem Pas, have undsagt Politimesteren, Justitsraad Ræder, og Consul Hagemann, hvorfor Politiet i de sidste Aftener har patrouilleret gjennem Byens Gader, for at opretholde den tilbørlige Orden. (Horsens Avis taler Jntet herom.)
Viborger Samler, 1847-02-20
Aarhuus, den 17de Febr. Sædegaardseiernes Valg classe i Aarhuus Stift foretog her igaar, paa Stadens Raadhuus, Valg af Deputerede og Suppleanter for den jydske Stænderforsamlings næste Sexennium, og valgtes til Deputerede: Dhrr. Cancelliraad Jngerslew til Marselisborg, Kammerherre Krieger til Wosnæsgaard, Landsoverretsprocurator Dahl til Moesgaard og Kammerherre Reedz til Palsgaard; og til Suppleanter: Dhrr. Capt. v. Dinesen til Katholm, Jagtjunker de Lichtenberg til Loystrup, Kammerraad Glud til Jensgaard, og Oberstlieut. v. Juel til Willestrup. Næstefter disse havde Kammerraad Schjøtt til Rugaard, Jægermester Schutte til Bygholm og Baron Rosenkrantz til Sophiendal de fleste Stemmer. Ritmester, Friis til Lyngbygaard havde frabedt sig Gjenvalg. (Ah. A.)
Viborger Samler, 1847-02-20
Kjøbenhavns Børs-Cours, den 16de Februar. Hamborg 2 M. - a vista 197 1/2. Bank-Disconto 4 pCt. Dito paa Banco=Vexler 4 pCt. Norske Speciessedler 195 a 196 1/2 Rbd. Sedl. (Sælgere). 4 pCt. Kgl. Obligationer (uden Rente) 103 1/4 a 103 1/2 Rbd. S. (S.) Øst-Gothlands Panteobligationer af 1846 ved Hambro & Søn 94 a 94 1/2 i Banco. (Sælgere.) Nationalbank=Actier 170 1/4 a 170 1/2 Rbd. i r. S. (Sælgere). NB. Med Udbytte fra 1ste August 1846. Roeskilde Jernbane=Actietegning 67 a 6 Rbd. i r. S. (Sælgere).
Viborger Samler, 1847-02-20
Handels- og Skibs-Efterretninger. London, den 11te Febr. Frosten vedvarer, med V. og N. V. Vind. Londonerposten af 12te Febr. manglede endnu den 16de i Hamborg.
Viborger Samler, 1847-02-20
Hamborg, den 16de Febr. Tøveiret vedvarer; Luften mild; Vinden S. V.
Viborger Samler, 1847-02-20
Lübecker Fiskere skulle nylig paa en eneste Dag, ved at trække med Jisvaad i den ratzeborger Sø, have fanget en saa uhyre Mængde Brasen, at deres Gevinst deraf beløb sig til flere Tusinde Rigsdaler Cour. (Jtzeh. Ugebl.)
Viborger Samler, 1847-02-20
Helsingøer, den 15de Febr. Under Jndiisningen af et Skib her i Havnen igaar Morges indtraf det Ulykkestilfælde, at en af vore dygtigste Færgemænd, Joh. Gottliebsen, blev dræbt, idet Varptrodsen, der løb omkring en Fortøiningspæl, sprang over denne og kastede ham med en saadan Kraft hovedkulds mod det Nederste af Steendæmningen, at han døde paa Stedet. (Hels. Av.)J London synke Brødpriserne; de fleste Bagere sælge et 4 Punds Hvedebrød af første Sort for 1 1/2 og af anden Sort for 8 Pence (en Penny er omtrent 3 1/2 Rbs.) – "Den Tid kan ikke være fjern - hedder det i "Berl. Tid." – at man vil komme til den almindelige Overbeviisning, at Hvedebrød er et langt mere nærende Fødemiddel end Rug. Eibeller kan Tiden være fjern fra en gjennemgribende Reform i vort Møllevæsen, saaledes at vi kunde erholde Melet her ligesaa billigt som i England, Frankerig og Altona. Kan man nu hos enkelte Bagere faae fortræffeligt Brød til 8 Rbs. pr. Pund, paa en Tid da Prisen paa Hvede staaer i 11 1/2 Rbd., saa maa Brødet ogsaa kunde leveres til 4 a 5 Rbs., naar Prisen atter falder til 6 a 7 Rbd." – (Her i Viborg, hvor ingen Taxt, gives for Bagerne, holder et Franskbrød til 4 s. fortiden en Vægt af 11 Lod; Prisen er altsaa her den samme for 22 Lod som for 1 Pund i Kjøbenhavn. - Et Rugbrød til 8 s., holder i Viborg omtr. 2 1/2 Ls Vægt.)
Viborger Samler, 1847-02-20
Jmorgen prædiker Hs. H. Hr. Stiftsprovst Ursin i Domkirken, i Søndresogns Kirke Hr. Pastor Hindberg.
Viborger Samler, 1847-02-20
AVERTISSEMENTS. Efter flere Aars tiltagende Sraghed endte vor fromme, elskelige Moder og Stigermoder, Magrethe Rosted, født Geertsen, sin jordiske Tilværelse, i hendes 76de Aar, den 12te Dennes. De mange uforskyldte Krænkelser og Forfølgelser, der i den sidste Tid beredtes os, ramte hendes deeltagende Hjerte, saa dybt, at det efter fire Ugers qvalfulde Vunrid omsider maatte briste. Loret være den Algode, der løste hende ud af vor Trængsel. Skive Apothek, den 15de Februar 1817. S. V. Jørgensen, C. A. Jørgensen. født Rosted.
Viborger Samler, 1847-02-20
Friske og ægte Hauge= og Blomsterfrøe, er i Dag arriveret fra Lübeck og sælges billig af Skive, den 15de Februar 1847. P. G. Dige. Bestillinger paa nyt Schlesisk Kløverfrø og Timothei=Græsfrøtil lave Priser, modtages til den 28de d. M. Viborg, den 16de Februar 1847. H. Boye.
Viborger Samler, 1847-02-20
Nye Bruunsviger Humle, prima Qvalitet kjøbes billig hos A. W. Sandberg.
Viborger Samler, 1847-02-20
Jmorgen (Søndag) faaes Skumchocolade, varmePosteier hos H. P. Høver.
Viborger Samler, 1847-02-20
En Paraplui er forglemt paa Bogtrykkeriet.
Viborger Samler, 1847-02-20
Auction. De Enkefrue Øllgaard Sophie Skow født de Grib til Volstrup og tidligere afdøde Mand Etatsraad Skow, deres fælleds Boe tilhørende Hjerm og Ginding Sognes KirkeKorn- og Qvægtiende, bestaaende af circa 400 Tdr. tiendeydende Hartkorn, bliver ved offentlig Auction, som afholdes paa Holstebroe Raadhuus Onsdagen den 17de Marts næstkommende, Formiddag Kl. 10, bortsolgte. De nærmere Betingelser for Salget kunne erfares herpaa Contoiret. Lysthavende indbydes. Herredscontoiret i Holstebroe, den 16de Februar 1847. C. N. Petersen.
Viborger Samler, 1847-02-20
J Henhold til den i dette Blads Nr. 28 indrykkede Stævning, og Forordn. af 7de Februar 1823 § 8, indkaldes herved til, uden Lavdag, at møde inden Fiends=Nørlyng Herreders Ret den første Tirsdag i August 1848, den eller dem som maatte være i Besiddelse af en af Søren Christensen Fyenboe af Neder-Damgaard i Smolerup, Sogn til Gaardmand Jens Pallesen i Mønsted, Fiends Herred, Viborg Amt, for 300 Rdl. Sølv Værdie udstædt og den 3die August 1813 tinglæst Panteobligation, som hæfter med første Prioritet paa Gaarden Neder-Damgaard af Hartkorn 1 Td. 4 Skpr. 2 Fdkr. og Gaardens Andeel af Smollerup Kirke og Tiende, til dermed at fremkomme og dertil at bevise deres Eiendomsret, da den ellers vil blive mortificeret og kjendt ugyldig som Forhæftelsesdokument samt udslettet af Pantebogen. Fiends-Nørlyng Herreders Contoir, den 16de Februar 1847. F. Eberlin.
Viborger Samler, 1847-02-22
Kongelig allernaadigst privilegeret 75 Aarg. Tidende. Stifts Ved Forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdømmerne. Mandagen den 22de Februar 1847. Denne Tidendes udenlandske Artikel redigeres af Adjunct Reiss, og den indenlandske af H. Wissing, samt udgives 4 Gange ugentlig fra Sidstnævntes Officin.
Viborger Samler, 1847-02-22
Nyeste Postefterretninger. Storbritannien og Jrland. London, den 13de Februar. Debatten om Lord G. Bentinck irske Bill aabnedes idag, efterat Lord G. Bentinck havde afgivet den Erklæring, at han og hans Venner vare, tilTrods for de Vanskeligheder, som Anliggenderne i Jrland frembøde, beredte til at paatage sig Ledelsen af Stats anliggenderne, naar Ministrene skulde føle sig foranledigede til at træde tilbage. Flere Talere, til Ex F. Baring, Goulburn og Skatkammercantsleren talte imod Billen, hvis yderligere Drøftelse udsattes til den 15de Febr. Special=Comiteen til Undersøgelse af Navigationslovene er udvalgt, og Billen om Sukkeres Anvendelse i Brænderierne har erholdt den 3die Læsning i Underhuset. Vinterens usædvanlige Strenghed har atter forværret den ulykkelige Tilstand i Jrland. Paa hele Øen er der falden saa megen Snee, at man har maattet standse med de offentlige Arbeider, den eneste Ressource for 2 Mill. Mennesker. Vel erholde, efter Lordlieutenantens Foranstaltning, i saadanne Tilfælde Arbeiderne det Halve af deres Dagløn; men denne Deel er under de nuværende Conjuncturer utilstrækkelig til at anskaffe de allernødvendigste Fødemidler. Hamborg, den 19de Febr. Kl. 5 1/2 erholde vi Londonerposten af 15de Febr. Debatten over Lord G. Bentincks Bill fortsattes den 15de, og blev derefter udsat paa ny.
Viborger Samler, 1847-02-22
Frankerig. Ministeriet har seiret; det har vundet en glimrende Seier; desuagtet har det føielige Kammer givet Ministeriet en alvorlig Lection i det med en Majoritet af 113 Stemmer forkastede Amendement, rettet imod Regjeringens Moralitet. En Majoritet af 113 Stemmer frifandt Regjeringen for den imod den rettede Anklage af Demoralisation med Hensyn til de offentlige Tilstande og Personer. Men man kan neppe sige, at det moralske Jndtryk, som Kammerets Debat efterlod, stemmer overeens dermed. Man behøver ikke at ledsage de forskjellige Talere i Discussionen af alle de Misbrug, der i flere Henseender kaste en Skygge paa Forvaltningen og den indre Politik, ikke alle Anklagepuncter ere begrundede: ikke alle Anklagere staae uden Pletter; desuagtet handler Regjeringen klogt, naar den lægger sig paa Hjertet hvad der er sagt om den, naar den for Eftertiden har et meere vaagent Øie end hidtil paa sig selv og paa sine Agenters Handlemaade. Det var navnligen Dusaure, der selv har været Minister, som uden Skaansel angreb Ministeriet og oplyste det falske System, som Regjeringen følger. Dusaure viste, hvorledes den ved den høie Valgeensus inden saa snevre Grændser omsluttede Kreds af vælger havde skabt et nyt Aristocratie, – et Aristocratie, hidtil uden Exempel i Historien, stedse trængende til Hjælt, slavisk, gaaende formelig paa Jagt efter indbringende Poster. Dufaure viste, hvorledes den nuværende Administration forglemte sin Pligt – at yde de fattige talrige Klasser Beskyttelse, og hvorledes den ved de slette Exemplarer af de høiere Klasser i Samfundet gav de lavere Klasser til Priis for Uvidenhed, for alle Elendighedens Fristelser og for al Fordærvelse. J have, udbrød Du faure, med Hensyn til den arbeidende Klasse kun creeret en eneste Lov, Portentloven og dennes eneste Virkning bestaaer i at nedsætte Afgifterne for de rige Jndustrielle og forhøie den for de fattige. - Det menneskelige Hjerte har sine gode og ogsaa sine slette Egenskaber. Man kan appellere til Begjerligheden, til Eqvismen for a tot priat naae sit Maal. Men de slette Passioner ere umættelige; derfor ville de omsider sætte i Forlegenhed de Regjeringsmænd, der tidligere have næret hine Lidenskaber. Ny stede ved Faren, ville Administratorerne nu fremmane de gode - i saa lang Tid som besværlige og paatrængende tilbageviste Lidenskaber. Men det er nu for sildigt; thi med Bedrøvelse og tildeels med Harme have de ærlig Mænd nigienkaldelig fjernet sig fra Statsmagten, der har forkastet deres Medvirkning. Magten kæmper da forgjeves for at modstaae den Conspiration, der kun tilsigter Bortødslen af et heelt Folks sidste Hjelpemidler. De staaer Regjeringen med Hensyn til det Jndre, saaledes som De, mine Herrer, nu staae ligeoverfor Udlandet: i en Fare truende Jolering.
Viborger Samler, 1847-02-22
Pariserpressens Dom om de preussiske Patenter af 3die Februar. Galignanis Messengen siger: "Kongen af Preussen har omsider gjort det første Skridt paa Banen af den Jnstitution, der saa længe har været lovet hans Folk. Det er netop et første Skridt. Man maa haabe, at det Øvrige maa følge efter. Den nye Reform bærer en mere administrativ, end politisk Characteer. Provindsialstænderne sammenkaldes nu for at medvirke til Bevillingen af Skatter eller Laan. De ville erholde deres Andeel i hvad man hos de constitutionelle Nationer kalder "Pungens Magt, (le pouvoir de labourse, the rower of the purse). - Reformen kan ei ansees at have opfyldt de Forhaabninger, som Preussen har næret i mere end 30 Aar; den kan kun være et Underpant for Opfyldelsen af Kongedømmets Løfter, og fra dette Synspunct betragtet fortjener den billigelse og Opmuntring." - Constit, siger: Efter lang Uvished er det saa utaalmodig ventede Værk endelig fremtraadt forDagens Lys. Kongen af Preussen ønskede at clarere den af hans Fader for 30 Aar siden indgaaede Gield til Landet, og han har udstedet et kongeligt Patent, der tilstaaer hans Undersaatter en almindelig Landdag og en Begyndelse til en Repræsentativregjering. Men paa Grund af de snevre Grændser, i hvilke denne Lov bevæger sig, fortjener den neppe Navn af en Repræsentativforfatning. Ret til at fastsætte Budgettet, reserveres Kronen. Tiden, naar Forsamlingen skal træde sammen; Stedet, hvor den skal samles; Spørgsmaalet om hvorlænge den skal være samlet: disse vigtige Puncter overlades til den kgl. Magts Afgjørelse. Det nærmeste Formaal for det kgl. Patent synes at være at give de nye Statslaan, som Preussen, staaer i Begreb med at negociere, Garantien af en Art af Nationalrepræsentation, for saaledes at erholde Penge paa bedre Betingelser. Dog er Patentet et Fremskridt. Manglerne ved den nye organiske Lov ville vise sig tydelige, saasnart den træder i Virksomhed, og naar først offentlige Discussioner ere blevne til en Vane, saa vil det Udeladte i Lovgivningen suppleres, og Forsamlingens Fuldmagter saavelsom Constituenternes Rettigheder udvides. Siccle forundrer sig over, at Ordet "Constitution ikke en eneste Gang er udtalt i det kgl. Patent. "Dog, vedbliver den, vil den 3die Febr. 1847 stedse blive en vigtig Dag ei alene for Preussen, men for hele Tydskland. Finde vi end de kgl. Ordonancer indskrænkede, saa indeholde de dog Spiren til flere vise Forvaltningsforholdsregler. Hos en saa oplyst Nation, som den preussiske, kunne disse Spirer ikke være ufrugtbare. Vi gjentage derfor, der har tildraget sig noget Stort i Berlin, hvortil Frankerig saavel for sig som for hele Tydskland, kun kan ønske Lykke. Fra nu af kunne kun Frihedsspørgsmaal blive forhandlede imellem os og Tydskland.