JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1794-05-16
paa Vestergade No. 18, i Boutiken næst ved Skibet er Udsalg af alle raffinerede Sukkere til de nu værende SutternumsPriser, nemlig: Cantis i Potter 24 s., klar og hvis Dito 3 3 s., Lumpen i smaae Topper 29 s., Melis Dito 3 s., extra fiint 3 s., sin Raffinade og s., i smaae Vægt Pd. a 2 s. mere, NB. naar tages 25 Pd. og derover faaes 3 dr. Conto Ra dat, og Kaffe=Bønner for Compagniets Priis med hos Schoustrup.
Berlingske Tidende, 1794-05-16
De Herrer Jnteressentere udi det Kongel. Kiøbenhavnske Classe=Lotterie, som en endnu have fornyet deres Lodsedler til 3die Classe, ombedes herved, desangaaende at indfinde dem hos vedkommende Collecteurer i Tide, inden 3 Dage for Trækningen, som foretages den 2den Junii. N. Collin,
Berlingske Tidende, 1794-05-16
Kongel. Lotterie=Jnspecteur. Jensia, en Asiatisk Prinds, som drog Verden omkring, og at søgte Christne, særdeles i Indien, Spanien, Jtalien, Frankrig, Engeland, Holland, Tydskland og Danmark, men fandt lidet af det han søgte. 3 Tomer, faaes tilkiøbs hos Trødrene Berling, i Pilestræde No. 93. for 1 Mk. Danske og Norske Species Bank.
Berlingske Tidende, 1794-05-16
Til behagelig Efterretning for Jnteressenterne udi den Danske og Norske Species=Bank bekiendtgiøres følgende: 1) Jndskuddet som i Følge den under 4de Febr. d. A. skette Publication betales i førstkommende 11te Junii Termin med 15 pro Cent eller 60 Rdlr. Species af hver Actie modtages af Bankens Casserer Laccoppidan fra Onsdagen den 11te Junii til Torsdagen den 26de Junii, begge inclusive, hver Sognedag om Formiddagen fra Kl. 10 til Kl. 2, Bankdagene, som ere Tirsdag og Fredag, modtages ingen Jndskud. 2) Ved Indskuddets Betaling afleveres tillige Actie Brevene, paa det at Directionens Qvittering for det betalte Indskud kan paategnes, og erholde Jnteressenterne for begge Deele, baade for Jndskuddet og for Actie Brevene, Casserens Jnterims Beviis, som forevises Bankens Bogholder Jensen, til Paategning, af hvem ogsaa Actie=Brevene, naar derpaa af Directionen er qvitteret, imod Bevisets Tilbagelevering igien udgives til den Tid som nærmere skal blive bekiendtgjort. 3) Paa det at Jnteressenterne ved Indskuddets Betaling ikke maae opholdes, modtages ingen Transport af Actier fra 1ste Junii førstkommende af indtil samme Maaneds Udgang. 4) Jndskuddet kan betales med Rede Species Danske Speciessedler, holsteenske Speciessedler, med Tillæg af en halv pro Cent, for i al Fald at bestride Transport Omkostningerne ved at indvexle rede Species til Nedlæggelse i Banken. Forarbeidet Sølv af Kiøbenhavns Prøve. Dansk grov Courant, hvorunder allene forstaaes 24 Skillings og 8 Skillings Stykker, disse sorterede efter deres herneden angivne Udmyntnings=Aar. Sølvbarrer, og Danske Courantsedler efter Cours. 5) Alt Indskud i Sølv, være sig i Kiøbenhavns Prøvesølv, grov Tourant eller Sølvbarrer, beregnes til fiin og tillægges 1 3/4 pr. Cent for Myntomkostningerne. J Fø ge heraf bør leveres for hver Actie, eller 60 Rdlr. Species, af Kiøbenhavns Prøvesølv brutto Mk. 7. 15 1/2 1/2 Lod. 24 Skillingsstykker = = = 11. 1377. 12 lødige 8 Skillingsstykker, som ere de af Aarene 1644, og 1703 til 1715 8. 1332 = 9 lødige dito, som ere de af Aarene 1701, 1702, 1729. Danske af 1730, og fra 1763 indtil nu = = 11. 13 3/4. af 7 1/2 lødige, som ere af Aarene 1727 og 1728 og Norske fra 1730 til 1735 14. 4 3/4 de Norske Mynter kiendes ved de paa Foden af Mynten over forslagte tvende Hamre. Sølvbarrer, som ikke bør være mindre end 13 lødige, bør geleides med en Kongelig Vardeins Attest om Digelprøven, og beregnes saa efter deres Gehalt i fiint med Tillægga1 3/4 pro Cent for Myntomkostningerne. Andet Sølv, end det ovenbenævnte, eller ogsaa Guld, være sig forarbeidet, i Barrer eller Myntsorter, modtages ikke.
Berlingske Tidende, 1794-05-16
7) Coursen for Danske Courantsedler beregnes saaledes, at for hver 100 Rdlr. Species betales 102 3/4 Rdlr. Banko, og til den i Betalings Terminen for danske Courantsedler gieldende Cours, antages den, som befindes noteret med den Mandagen den 9de Junii at kommende Post. Hvor meget derefter for hver Actie skal betales i danske Courantsedler, skal nærmere bekiendtgiøres. Directionen for den Danske og Norske Species=Banke, den 9de Maji 1794. Erichsen. Malling. Larsen Wendt. Crammer. Venn jemand grone und schone in emem District liegende adeliche Cuter die ungefahr 15000 Rthlr. D. S. N. abrict, eintragen und im Herzogthum Mecklenburg liegen, sus den Hand kausen will, dem giebt Hr. Agent Brun in Copenhagen na here Nachicht, der Besitzer ist auch bereit diese Guter gegen andre in Dannemark oder Norwegen, es sey vo es volle, 2 vertauschen, und in Bezahlung anzunelmen; jeder veil 2 das die Besitzer Mecklenburgiscue Cuter die grøfte Freyhet geniessen. Wer hiezu Luft har vird gebeten den Anschlag seiner Citer sorie er denselben evinciren kan, under sich aut vahre Einnahme grundet, einzuschicken. Minder oder mebre grösse muss keinen absebrecken, imerstern Fall vill im andern lassen sich billige Einrichtungen treffen.
Berlingske Tidende, 1794-05-16
Da Forpagtningen ved Boltinggaard, 3 Mile beliggende fra Kiøbstæderne Odense, Nyborg, Svendborg og Faaborg, til 1ste Maji 1795 udløber, saa bliver samme Gaards Avling og Hollænderie med underliggende Konge- og Kirke=Tiende til nye Bortforpagtning paa 7 Aar, regnet fra bemelte 1ste Maji stillet til offentlig Auction udi Ringe Kroe Onsdagen den 11te Junii førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, næsten paa samme Vilkaar, som den i de sidste 20 Aar, uden at Afgiften er bleven forhøiet, har været bortforpagtet efter, hvilke paa Auctionsstedet i bemeldte Ringe Kroe, en Fierdedeel Miil fra Gaarden beliggende, bliver bekiendtgjorte og forinden Auctionen er at faae til Eftersyn hos Hr. Justitsraad Bekker i Svendborg, Hr. Postmester Lousen i Odense, Giestgiver Hr. Ole Rye i Nyborg og her paa Gaarden.
Berlingske Tidende, 1794-05-16
J Middelfart kan faaes til Leie eller til Kiøbs, en heel eller halv Gaard, brandmured Bygning af 2 Etager og 16 Værelser, til Beboelse foruden Kiøkken, Kielder, Bryggerhuus og Udbygninger, samt smuk Hauge, alt vel indrettet for en Familie hvorom Leieren eller Kiøberen vilde henvende sig til Kammerherre Adeler paa Hinsgaul i Middelfart Sogn.
Berlingske Tidende, 1794-05-16
J Følge Hans Majestæts allernaadigste Bevilling af 25de April udstleden, indkaldes herved sub pæna præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, alle og enhver, som formene sig at have nogen Fordring til den her i Staden ved Døden afgangne Kiøbmand Johan Wentzel Richter, hvorfra Kravet end maatte derivere, dermed at melde sig inden forbemelte Tids Forløb hos undertegnede og samme beviisliggiøre. Stavanger, den 4de Maji 1794. O. A. Lomold, Byefoged og Skifteforvalter.
Berlingske Tidende, 1794-05-16
J Følge Kongel. allernaadigst Bevilling af 2den dennes læst i Kiøbenhavns Hof= og Stads Ret den 5te dennes, er ved Proclama af Dags Dato, alle de, som formene sig at have noget at fordre i Grosserer Johannes Jensen Roers Boe lud pæn præclusi & perpetui siler en indkaldede inden Aar og Dag fra dette Proclamatis Bekiendtgiørelse i de Berlingske Aviser, Adresse=Contoirets Efterretninger og den Altonaiske Mercur, for os, som Commissarier i Boet at anmelde og beviisliggiøre saadan deres Krav; hvilket herved bekiendtgiøres til Vedkommendes Efterretning. Kiøbenhavn, den 9de Mai 1792. Vang. Kierut.
Berlingske Tidende, 1794-05-16
J Julii og September Maaned forrige Aar, er ved Havsiden, nemlig Bommelen og Sletten paa Bergens hed og det mig betroede Sønder Bergenhuus Amt bleven unden af de indstrandede Vare, et Anker Kornbrændeviin Mærket i den ene Ende. 3 og paa den anden Ende med C. ligeledes endeel Blade Tobak uden Mærke, omtrent 72 Voger, hvilket alt formedelst Bedervelse at tilkommen Søevand blev ved Auction foranstaltet bortsolgt og udbragt til beholdt Beløb 15 Rdlr. 15 s., efterat Beregningsomkostninger og til ømt Findeløn for 70 Voger a Tobakken er fradraget, da for det øvrige af Tobakken samt Brændevinet endnu ingen Fordring i den Huseende er anmeldt. Disse Jndstrandinger bliver anledes og 3de Gange efter hinanden herved offentlig averteret med den i Loven betalede Varsel af Aar og Dag, paa det vedkommende Eier af bemeldte Strandings Vare kunde, inden saadan Tids Forløb, rupæna præclusi & perpetui silentii, indfinde sig med lovlige Beviser om deres Eiendomsrettighed til det Strandede, da de derefter, med Decours af hvad denne Bekiendtgiørelse medtager, og hvad lovlig Fordring Finderen at det omhan lede AnterBrændeviin og de i og en halv Vog Blade Tobak maatte giøre, kan vente Beholdningen udbetalt, hvilken Beholdning i manglende Fald, ellers er Hans Majestæts Casse hiemfalden. Bergen, den 29de Martii 1794. F. Hauch Kammerherre og Stiftsbefalingsmand over Bergens Stift, samt Amtmand over Søndt Bergenhuus Amt.
Berlingske Tidende, 1794-05-16
J Følge Vedkommendes Requisition, bliver offentlig Auction foretaget den 18de Julii førstkommende, Kl. 3 Slet Eftermiddag; udi Hr. Capit. W. v. Scheels Huus her i Staranger, over nogle og Firsindstyve Fade raadt Sukker, hvoraf Prøver 14 Dage førend Auctionen, hos velbemelte Hr. Capitain Scheel forevises og Auctions=Conditionerne bliver paa Auctionsstedet nærmere bekiendtgjort. Stavanger, den 28de April O. A. Lømold. 1) Ved Skifte efter den paa en Søerelse med Skipper Momme Knudsen her af Byen døde Matros Ole Andersen af Bergens Enrolleringsdistrikt, sluttet 16 Augusti 1793, et et Overskud af 13 Rdlr. 80 s. til den Afdødes Arvinger, som skal være Moder og Sødskende i Bergens Stiet, men ei navngivne. 2) Ved Optegnings= og Auctionsforretning over forrige Naalemager Knud Broses ringe Eiendele, som 1792 døde paa Hid reysen med et Skib fra Nordland, er et Overskud af 3 Rdlr. 94 s. til hans unavngivne Enke og et Barn, ogsaa i Bergens Stift. Disse Arvinger have uagtet Jndkaldelse og Correspondence under Skifternes Behandling og siden ikke været at opspørge; thi bekiendtgiøres samme Slutning herved, og da indkaldes atter 3de Gange at melde sig med lovlige Beviser om deres Arveret, da Beholdningerne naar Bekostningerne ved denne sidste Bekiendtgiørelse fradrages, skal blive udbetalte; hvis ingen melder sig inden Julii Maaneds Udgang 1794, bliver Beholdningen i Hans Majestæts Casse deponeret. Christiandsund, den 5te April 1794. P. S. Marstrand, Byefoged.
Berlingske Tidende, 1794-05-16
Følgende Bøger ere i det Berlingske Contoir i Pilestrædet for de besatte Priser at faae: Kong Christian den 111. Historie 1ste og 2den Deel, samt Suplementet til samme, paa Trykp. for 5 Rdlr. 5 Mk. 8 Sk. Skriv=Papiir 7 Rdlr. 4 Mk. Statii aandelige Skatkammer 2 Mk. 8 s. Michael Saxens gudelige Spørsmaals Bog eller Præste=Pine 1 Mk. 4 s. And. Hoffs Laas for Munden og Tomme paa Tungen 3 Mk. D. Johan Lassen bibelske Kierne 1 Mk. 4 s. Dorthe Engelbrets Datters Sielens Sangoster 1 Mk. 4 s. Peder Dasses Epistel= og Evangelig Sange 14 s.
Berlingske Tidende, 1794-05-16
Kiøbenhavns Jldebrands aarlige Erindring 4 s. Holbergs Helunde Historie 1 Rdlr. Coldings blodige Brudgom 18 s. Volqvartz Sielens Luth eller aandelige Sange 12 s. Zions Sukke ved Babylons Fløder 1 Mk. Peder Daffes bibelske Vise=Bog 5 s. Rachløws Taare=Perse 5 s. Bruus syngende Tidsfordriv 5 s.D. Erik Pontoppidans Troens=Speyl 1 Mk. 8 sk. Thomas Kingos aandelige Sinnge=Kors 1 Mk. 4 s. Borchs bibelske Synge=Chor 1 Mk. 8 s. Møllers Huus=Postill 7 Mk.
Berlingske Tidende, 1794-05-16
Ja jeg ved Hr. Lieutenant Oxholms Afreise til Vestindien haver tilforhandlet mig de saa overblevne Exemplarer af hans udgivne Verk, hvortil der ey vare Prænumerantere, nemlig: Anviisning til Feldt Ingenieurkonsten, tillige med nogle Anmærk ninger over adskillige Begivenheder og Tilfælde i Krigen, samlet og oversat af de beste Militairskrifter, især af Hr. Artillerie Capitain von Tielckes Feldtt=Ingenieur, oplyst ved Exempler af lærerige Krigsbegivenheder, og forklaret ved 38 Planer, stukne i Kobber; saa bekiendtgiøres hermed, at samme ere at bekomme paa alle Børsins Boglader, hos Hr. Gyldendali Silkegaden, og hos mig selv Frederichsberggaden, nogle saa paa fiint Papiir for 3 Rdlr. 3 Mk. og paa Trykpapiir for 3 Rdlr. Nicolaus Møller, Kongelig Hof=Bogtrykker.
Berlingske Tidende, 1794-05-19
Madrit, den 6te April. Vort Hof har fra St. Domingo faaet den glædelige Efterretning, at vore Tropper have uden Sværdslag bemægtiget sig Fortet Dauphin og gjort den 1031 Mand stærke Garnison til Fanger. Man fandt i Fæstningen 90 Kanoner af forskiellig Caliber, af hvilke 52 vare demonterte, foruden 2 Mørsere, 400 Bomber, 8111 Gevæhrer, mange Pistoler, Sabler &c., tilligemed en stor Mængde Kugler, Krudt, og andre Krigs=Fornødenheder.
Berlingske Tidende, 1794-05-19
Turin, den 23de April. Felttoget er nu i vore Provindser fra begge Sider aabnet med Jver. Den 6te gjorde Franskmændene med 6000 Mand et Angreb fra Siden af Bierget Conis, for at forcere det der værende Pas, men lode ligge 400 Døde paa Valpladsen og 300 Saarede i Sneen, og bleve slagne paa Flugt. Samme Dag rykke en anden fransk Colonne frem giennem Dolceagua mod Saorgio, men ogsaa det blev forsvaret af os. Allene det lille Fort Torquin faldt i Fiendernes Hænder. Et Angreb af Fienden mod Bierget Ardento blev ligeledes slaget tilbage. Derimod bemægtigede Franskmændene sig med 10000 Mand Staden Oneglia, af hvilken den svage Garnison og mange Jndbyggere vare flygtede, og toge derfra Loano i Besiddelse. Vore Tropper satte sig derpaa hastig i March mod Saorgio og Oneglig. Den 16de blev von General Argento, som med 4000 Mand recognoscerte mod Ormen, ansæbet af 20000 Franskmænd. Fegtningen var blodig, og varede 5 Timer, paa begge Sider bleve mange Mennesker, tilsidst maatte vi vige for Overmagten, 2 af vor re fornemme Officerer bleve fangne og General Argento trak sig tilbage til Ceva. Stederne Ormea, Garvesio og Bagnosto overgave sig til Franskmændene paa Capitulation, efter hvilken Religion og Eiendomme ere sikre, men derimod skal hver Familie, som er 3 Personer stor, afgive een til Soldater Tieneste. - General Argento havde ved Cevataget Post ved Broen, men da Franskmændene den 18de lode sig see talrige, kastede han sig i Fæstningen og besatte Høyene som bestryge den, svarede ogsaa den franske General, som opfordrede ham at han vilde forsvare sig til den sidste Blodsdraabe. Franskmændene trak sig herpaa til O mea, og da de i denne Egn fremrykte østerrigske sardiniske Tropper beløbe sig til 30000 Mand, saa kan man med det første vente en vigtig Fegtning. I Gaar gik her det Rygte, at den engelske Flaade havde igien erobret Oneglia og det fra franske Tropper blottede Nizza, men det behøver endnu Sekræftelse.
Berlingske Tidende, 1794-05-19
Paris, den 5te Maji. Landrecys Forliis blev i Gaar meldt i Conventen af Bar rere ved et Brev fra General Ferrand. J Dag, sagde Bar rere, lyder intet Seiersraab. Vi maae tage Mod til os. Han oplæste herpaa følgende Brev fra Generalen, datert Gui see den 1ste Maji. "Landrecy tilhører os ikke meer. De demonterte Batterier tillode ikke denne Fæstning at giøre længer Modstand. Efter Angrebet den 26de forsøgte jeg den 29de et andet, men forgiæves. Divisionen Cambrans Svaghed og Forvirring, da den havde mistet alt Artillerie, tillod den ikke, at understøtte min venstre Fløi. Den høire Fløi af vor Armee har stridt tappert. To af vore Escadroner have allene nedhugget 300 Fiender.
Berlingske Tidende, 1794-05-19
Warskau, den 5te Maji. Der sørges endnu bestandig for denne Stads Sikkerhed. Det bevæbnede Mandskab bliver ikke allene sat i en bedre Stand, men der anlægges endog Skandser og Redouter omkring Staden. Alle tage deri Haanden. Man seer ikke allene Magnater, Biskopper, Adelsmænd, Damer, Munke, Kiøbmænd &c. med Spaden og Skovlen i Haanden at gaae til Egnene af Warskau, men endog Kongen selv kiører eller rider daglig til de anlæggende Forskandsninger, og tager en Skovel eller Spade i Haanden og arbeider med. Communicationen imellem os og General Kosciusko er endnu bestandig fri. Han har deelt sine Tropper i 5 Corpser, for allevegne At afværge, 2de adsplittede Raffer ikke skulle samle sig. Enneral Igelstrøm giør nu Anstalt til at samle fire Rasser, for erer Sechtzew at kunne komme ind i det Cracanske til den største Deel af de endnu i Pohlen værende russiske Tropper. Dader er bleven sagt, at General von Igelstrøm skal besinde sig bag Naren med noget Mandskab, saa ere de Commandtrende Knasnicero og Weyeichmeko blevne afsendte, for at holde Øie med ham. Et af dende oprettede Corpser skal ogsaa afgaae derhen. Vi ere imidlertid nu paa nogle Mileomskaffet for fremmede Tropper. Endog de preussiske Trop ret have trukket sig tilbage til deres Grændser. De Ruffer, som ved Newodmor have varer forenede med Preusserne, ere marcherte til Zegre. Frade øvrige Egne har man følgende Efterretninger: At Rastine under General Norsko have tiende forladt Kartiems og trukket sig til Magnutzew. Pa det første Stæd er et anseeligt Magasin tilligemed mange Krigsfornødenheder tagen Plakkernes Hænderne.
Berlingske Tidende, 1794-05-19
Major Husstrækkegarfra Harmolminderrettet, at bor i Tarnedito har indhentet Rantene, som der vilde sætte over Veichsen, og nedhugget samme, hvorved der paa pahls Side kun er mistet en Hest. Oberste Houmann har meldt et den russiske General Chusesom hos trukket sig tilbaar indtil Pulam, hvorhenessaa den russiske Beneral Newisko ha river marchere. General Dennem har allerede forenet sig med den første. - Ved andre Beretninger har man faaet at rede, at Rassernes Liig ved Lichanier, ved Fløden Pile, er 1000 Vand stærk, og har 4 Kanoner; at meget borttaget Qvag tilligemed Vogne og mange bortførte Polakkere befinde sig i samme; og at den anden russiske Leir ved Missow, ligeledes ved Pilice, omtrent 700 Mand, er ogsaa fuld af borttaget Qvæger.
Berlingske Tidende, 1794-05-19
Fra Litthaven melde de nyeste Breve, at der ogsaa ere fofaldte bledige Optrin i Staden Wilna imellem Russerne og Pelakkerne; at Russerne ogsaa der ere blevne skaffede ud af Staden, og at Generaler og mange Gemene ere tagne til Forger. Man føier endnu til, at den forhenværende Storseltherte af Luthaven, Bossakowsky, som befandt sig der og skulde arresteres, er bleven hangt af Folket; at hans Legeme i 6 Timer har maattet bive hængende; at samme derpaa er bleven omtaaret til Skue paa Gaderne i et aabent Sengelagen, og derpaa kastet i en Grube.
Berlingske Tidende, 1794-05-19
London, den 6te Maji. Sidstafvigte Løverdags Morgen bragte den Kongel. Coureer, Hr. Fimme, et Brer fra Hertugen af Yolk til Statsseretairen, Hr. Dundas, hvori blev meldt Landrichs Jndtagelse. Dette Brev blev indført i Aften Hoftidenden, og inder, som følger: Catter, om det Artil 1832. Min Herre! "Med stor Fornøieste melder sig Dem Landrechs Overgivelse. J Morges Kl. 10 tilbød Staden sig at capitlere, og bad om en Vaabenstilstand af 48 Timer, for at forsatte Artiklerne; men dette blev ganske afslaaet, og kun tilstaaet en halv Time, for at tage en Beslutning, hvilken dog efter nok en Ansøgning blev forlænget til en Time. Førend denne Tid var forløben, kom Etsandterne ud af Staden, og efter en kort Conferente lovede at overgive Staden samme Aften Kl. 5, og beydende at Besætningen skalde giøres til Krigsanger. Denne lykkelige Omstændighed, som man ikke saa snart ventede, gotgier os den udehagelige Efterretning, som vi i Dag har faaet, om det Sted, som General Clartfart har lidt ved Moneren. Denne Post rat Natten tilforn ved et Corps Hannoptranere under Generalmajor Bets Oronhausens Commando, igien bleven frataget Fienden, min da han paa en vie Mands havde omringer det, saa var General Clarefat, som med 6 Batailloner Østerrigere var stødt til Hannoveranerne, nødt til at trække sig tilbage, og havde indtaget en nye Stilling, for at dække Landeveien fra Dornik til Cortryk. J Følge denne Efterretning har Keiseren befalet mig saasnart muelig i Aften at marchere til St. Amand, og derfra, om det skulde giøres fornødent til Dernik, for at komme General Clarfalt til Hielp. Jeg er ne. Friderich.
Berlingske Tidende, 1794-05-19
I Gaar erholdt Statssecretair Dundes følgende Brev fra Hertuger af York, datert St. Amand den 2den Maji. -
Berlingske Tidende, 1794-05-19
Efter Keiserens Forlangende marcherte jeg om Natten efter den 30te April til St. Amand. I Dag begav jeg mig til Dernick, for at aftale med General Claufalt de fornødne Operationer til at fordrive Fienden ud af Flandern, og efter den ulykkelige Tildragelse den 29de, at anstille nøyere Undersøgelse. Denne General fortalte mig, at Fienden havde benyeret sig af hans Fraværelse, og horitalet Moucron og Cortryk. Den 29de April havde han villet angribe ham, saasnart de fra den Reiserl. Armee detacherte 6 Batailloner Jnfanterie vare ankomne, men Fienden havde forekommet ham heri og selv angrebet ham. Fra Kl. 8 om Morgenen til Kl. 4 om Eftermiddagen havde Østerrigerne sigtet tappert; men da der formedelst det slette Tertain, blev givet Ordre at trække sig tilbage, kom de i en Uorden, af hvilken men slet ikke kunde igien ordne sig. Jeg veed endnu ikke nøye Forliiset ved denne Leilighed, men jeg frygter at det er anseeligt. Den tapre Garnison i Menin, som bestod af 4 Batailloner Hannoveranere og 4 Compagnier Emigrantere, og bler commandert af Generalmajor Hammerstein, forsvarede sig i 4 Dage, og da den ikke fik nogen Suceur, slog den sig med stor Tapperhed, uden synderligt Forliis, giennem Fienden. "Fienden er hidtil endnu ikke rykt videre frem Nogle Personer ere for forræderie mod agte som Fanger, og en Capitain ved Hertugen af Yorks Armee, som skal have correspondert med Fienden, ventes derfra som Arrestant hertil. at
Berlingske Tidende, 1794-05-19
Brüssel, den 7de Maji. J Vestflanderen faaer Sogernes Tilstanden lykkeligere Venning, efterat Antallet af de combinerte Tropper, som marcherer til denne Provinds, er bleven forøget til mellem 60 og 70000 Mand. De Allierie have allerede haft adskillige meget fordeelagtige Tildtagelser. J Forgaare Morges forlod Felttøimester, Grer Clairfat sin Position ved Vive St. Eløy, og tog med sit Corps af 15000 Mand en fordeelagtigere Stilling, der handekkede en Deel af Lys, Oberste, SteCautional, Dækkede denninstre Beldde af denne Fled, og dende sig hersken ønske Torver den høret Side samme. Hærnerne og kagstager sin Postred Bestegde, og indstattet Compt. Fastet Ante Datte staaer Fo ner af Andeerde og Vimmildem. Den forom Morgenen. kom det mestem Beveren og Hartedet til en denne Fagning. Finden havde bemeldte Congrestere transtengt Antet Tie rer, for i Nødsfald at datteste Tillagstod. Man fettede fra begge Siderne Tid med megen Forbittreld. Endelig seired: 3de Troppers Tarverved. De bemægtigede sig Harn, Beyeren og de omtringliggende Egne, og for drere Fiendtene inden Cottersk. Disse sidste Forles har været meget anseeligt. Den 4de rykte et Corps Franskmænaf 600 Mand Jnfanterie og 500 Mand Capasteri med 12 Kanen 3 frem med Flasken Roullere, som ligget 3 Mile fra Menin og var besat af 600 Mand Hannoveranere. Da diste følte sig for frage til, at kunne gaae mod Fiinden paa aaben Mark, saaedede Franskmændene rykke frem med klingende Spiinde paa Torvet, og styrtede derpaa saasemde havde holdt sig Tilte, med saadan Heftighed lot paa Fienden, at denne i en Hast tog Flugten og efterlod sig 4 Kanoner og en Haubiise. Mange Franskmand bleve ogsaa giørte til Fanger, og en anseelig Deel af samme dræbt. Den 3die og 4de d. Moere Franskmændene ogsaa stigne tilde ge ved Rousselger, paa Veien fra Fortryk til Brugge, hvorved de tilsammen mistede 10 Artilleri Stykker. Paa denanden Side rykke den 3die d. M. en Colonde Franskmænd frem i Egnen af Flerenne. Et Corne Ostittigere og Hollændere, som stod ved Charleren, angres Fienden paa sin March, drev ham paa Flugt og fratog ham 2 Kanoner. Seirerne toge derpaa deres Stilling nær ved Givet og Philligpeville. Den 3die bleve ogsaa 300 Franskmænd, som næ ved Beaumont vare gaaede over Samdre, ved et Detachement Jægere og Husarer, nødte til igjen at gaae over denne Flod, efterat nesten de halve af samme vare nedfablede.