Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-12-11
Da denne Læreanstalt for den høiere videnskabelige Dannelse er den anden af dem, som Kongens Stater tælle i deres Skjød, og den vedbliver at hævde sin gamle Roes iblandt sine Sødskende, saa vil en kort Efterretning om dens nærværende Tilstand maaskee ikke være Læseren uvelkommen. - Universitetet bestyres af Hr. Kammerherre og Overpræsident Grev Rantzau, Storkors af den Stor hertugelig Hessiske Orden, som Curator. For nærværende Tid er Hr. Dr. og Prof. theol. Klenker, Rector. - J det theologiske Facultet tæller Universitetet 4 ordinaire og 1 extraordinair Professor, i det juridiske 3 ordinaire og 1 extraordinair, i det medicinske 4 ordinaire og 1 extraordinair, og i det philosophiske 7 ordinaire og 5 extraordinaire. Desuden har Universitetet tre Privatlærere, een Lector i det Franske og een i det Engelske Sprog, een Staldmester, een Dansemester og een Tegne mester. Fegtemesterens Plads er for nærværende Tid ubesat. - Consistoriet bestaar af Rector og de ordinaire Professorer. Den academiske Ret, som Aar Jurisdictionen over de Studerende, er sammensat af Rector, hans for næste Aar valgte Eftermand, Decani i de fire Faculteter, og een Assessor af det juridiske Facultet. - Universitetets Bibliothek, som staaer aabent til de Studerendes Brug to Gange om Ugen, bestyres af en Commission, som bestaaer af Professorerne Hegewisch, Cramer og Paff. Professor Kordes er Bibliothekar. Observatoriet staaer under Professorerne Valentiner og Reimers, og Theatrum anatomicum under Etatsraad og Prof. Fischers Opsigt. - Endvidere har Universitetet en Naturaliesamling, som tildeels er skienket af Justitsraad og Professor Wiedemann, og tildeels bestaaer af afgangne Etatsraad Fabricius's rige Samling, som Hs. Majestæt har behaget at kjøbe og at skienke Universitetet. Ogsaa har Academiet en botanisk Have, og et philologisk Jnstitut. Professorerne have en egen Enkekasse, som bestyres af Prof. Valentiner. - De Studerendes Antal, som, i Følge Tidsomstændighederne, rigtig nok er meget mindre end for nogle Aar siden, beløb sig i det sidste Sommerhalvaar til 119, blandt hvilke 57 dyrkede Lovkyndigheden, 33 Theologien, 22 Medicinen, 2 Kameralvidenskaberne, 2 Mathemathiken, 1 Philosophien og 1 de skjønne Videnskaber. For sin Suurrigheds Skyld, anføres her følgende Brev, som Udgiveren har modtaget med Fodposten: Høystærede J følge askelie af deres udgivene blade Skeleriet, feinder jeg besønderlig at de i lang tid ei har haft anet at beskieftige dem med en thienste phigerne de glemer at der i dene klase gives utagelser - phiger der i en deel aar tiener en verdi samilie og ervererver sig deres tillid ved flid og paapaslihed – bliver ved dene lælighed aflagt saa ledes at de kan klæde dem got bør dog vel ei anses for slet lige ledes gives derphiger der har samilie der i melem ser dem istan til at ielpe dem de faa thimer en pige har til ladelse at vere ude ønsker hun daa helst at vere i blant sin familie i fal hun tenker vel - hun klæder sig daa saa at hun kan vere i blant dem der i gir de mig dog vel ei ganske uret. Men de paataler endog at de viser deres form i saa hensende faar de at henvende dem til et høyere væsen der i saa fal burte have skabt dem serskilt fra dem der fik heredøme over deres medskabniger som de for det meste Misbruger stædes klages der over slete phiger men jeg tror at ufornufti Madmødre er den største arsag her, i en madmor paa 18 aar og pigen hen i mod di 30 stemmer sielen over ens de kveler og bebræder dis skabninger som orme der ved bliver de vist ikke bedre bedre og fornuftie mad mødre vilde sikkert bidrage til bedre tyende de behager at unskylde mine semple utrøg daa jeg er en af disse oven omtalte jeg klæder mig ordenlig og got, dog uden at bestæele mine foresate ved at heye sig selv og ei hvere sluske med sit tøy kan man lenge have got af same jeg forbliver deres tienerende . . . .¬