Jyllandsposten, 1839-05-06
Smaafiskerier og Fiskevarke, i Danmark. At vore Forfædre maae i hine Tider, da Skove og Vande dækkede i Forening med Lyngen største Parten af vort Jyllands Overflade, og lode saa lidt Jordsmon tilbage for den da desuden kun slet bevendte Agerdyrkning, have hentet en meget betydelig Deel af deres Føde og Næringsmidler fra Jagt og Fiskerie, er vel ingen Tvivl underkastet. Naar Adam af Bremen, der levede i Svend Estridsens Tid, og skrev sin Kirkehistorie for henved 700 Aar siden, minder om Jyllands uhyre Skove og udpeger denne danske Provinds i Sammenligning med Sjælland og Skaane som en halv Ørk, saa har man været af den Formening, at denne ellers troværdige Skribent har skildret samme med vel mørke Farver. Og dette torde jo vel være muligt. Jmidlertid lader der sig dog af flere Omstændigheder antage, at han ikke maa have havt saa ganske Uret. Hvad saaledes f. Ex. Skovene angaaer, da, hvis man hvad man dog vel tør, slutter fra dem, der endnu vare til for 100 a 200 Aar, til dem for 700 Aar siden, da vil man vel ikke finde det saa meget utroligt, at man kunde, som det hedder, reise her i Landet en heel Sommerdag, uden, formedelst de sluttede og sammenhængende Skove at faae Solen at see. Da jeg fra min Ungdom af interesserede mig for Træplantning og Skovkultur, saa maatte det naturligviis og interessere mig, idetmindste at erholde Oplysning, forsaavidt samme var at erholde, om Skovenes Tilstand her i Sognene og i den nærmeste Omegn, hvor jeg opholdt mig, førend jeg kom her, og det saa langt tilbage i Tiden, som muligt. Og jeg kom da, deels ved paalidelige gamle Folks Underretning, deels ved andre Undersøgelser, til temmelig sikker Kundskab om de nu bortsvundne Skove der for 150, eller fra nu af at regne, for 200 Aar siden vare til; thi ikke faa Skove gaves der endnu for 50 Aar, hvoraf der ikke er Spor mere. For blot at tale om Byen her, hvor jeg boer, hvor Gaardenes Antal, Præstegaarden iberegnet, er 18, med et Areal af omtrent 1400 Tdr. opdyrkede Jorder, da kan man antage, at for mindre end et Par hundrede Aar siden var endnu omtrent Halvparten af disse Jorder bevoxet med Skov, der næsten paa alle Kanter gik tæt til Byen. Dette var ligeledes Tilfældet med flere Byer her i Sognene og Egnen. Af benævnte Historieskrivers Beretninger fremlyser det ligeledes, at vore jydske Heder allerede laae udyrkede i det 11te Aarhundrede, og kunne altsaa ikke, som Mange troe, være blevne til ved den rædsomme Pest, der under Navn af den sorte Død rasede i Midten af det 14de Aarhundrede baade i vort og Europas øvrige Lande. Men vel tør denne Pest i Forening med de kort iforveien forudgangne høist ulykkelige Tider, da egenraadige Herrer delede Riget imellem sig, og den saa tidt omtalte Grev Geert skændte og brændte, og gjorde Alt for at ødelægge Jylland - have bidraget til Udvidelsen af de allerede forhaanden værende Heder. Vore Heder have nok ellers altid været til, og have udbredt sig efterhaanden, som Skovene toge af, saa at Lyng har fulgt paa Træer, da Ploven sjeldnere fulgte paa disse. Det Værste var endda med den talløse Mængde af mere eller mindre bratte og steile Banker næsten hele Jylland over, med de imellem samme indsluttede smalle Dale og Fordybninger, dem Naturen bestemte ene for Træer, og som derfor engang vare beklædte med de skjønne Løv- og Naaletræer, hvoraf Levningerne ligge i Mængde i vore Tørvemoser; men som hvad jeg, foruden ved andre Leiligheder, erindrede i min blandt Landalmuen 1828 uddeelte Anviisning til Træplantning, berøvede, og det vel meest ved Menneskehænder, hine deres stolte Prydelser, nu i deres graalig stygge Armodsdragt af Lyng byde Øiet et førgeligt tilbagestødende Udseende, uden at Menneskehænder, efter alle de dertil fra alle Kanter gjorte Opraab, røre sig af Stedet, for at gjengive disse Steder hine deres fordums Prydelser især af Naaletræer, der meest egne sig for samme. Jøvrigt vil vel Jngen opholde sig over, at vore Forfædre have efterladt os disse mange uopdyrkede Heder, naar han betænker, at mange af disse ligge endnu stedse, uagtet alle vore Dages Anviisninger, Opraab, Opmuntringer til det forbedrede Jordbrug, vore Landsbyer saa nær, at Lyngen næsten liger ind i Kaal gaardene - ja imens selv formuende Gaardmænd lade deres ikke fjerne Hedelodder, hvori der dog ofte findes baade en ypperlig Jordbund og Mergel, blive hvad de vare, da dog samme lode sig med Fordeel opdyrke paa den Maade, jeg ved en anden Leilighed har angivet og selv forsøgt. Dog vilde man endda anvende Mergelen, og andre Midler paa de allerede opdyrkede Jorder, for paa samme at indføre en bedre og fordeelagtigere Dyrkningsmaade. Men for da igjen at komme til Fiskerierne, fra hvilke vore Forfædre maae, som sagt, da Agerjorderne baade vare faa og dyrkedes slet, have hentet saa meget mere Næring, som disse Fiskerier da vare saavel meget større og flere, som indholdsrigere, og Menneskene færre. Ved Vandets Aftagelse, der har fundet Sted, hvo veed, hvor længe, ere vore Fjorde, Aaer, Bække indskrænkede og indskrænkes bestandigen til et langt mindre Rum, end de før indtoge. Utallige Søer, større og mindre, hvoraf enddog flere Landsbyer og Gaarde, f. Ex. her i Egnen Søersløv, Jlsøe, Lee Søgaard m. Fl. have erholdt Navne, samt end flere mindre Vandsteder og Vandbeholdninger, der vel næsten alle indeholdt Fisk, ere hensvundne til Kiær, Moradser og Moser, imens enkelte Søer og Vandsteder enten fra saadanne af, eller efter først at være, som sagt, af sig selv forvandlede til bemeldte Kjær osv. ere ved Udgravning og Opfylding forvandlede til Eng eller Ager. Jmidlertid klages fra alle Kanter over Fiskeriernes Aftagelse. Alle nyde saa gjerne Fisk, da det er en ligesaa behagelig som sund og nærsom Spise, og næsten Alle klageover, at samme ofte ikke engang ere at faae for Penge; og at næsten Alle kunde enten med liden eller ingen Bekostning have dem, derom har jeg allerede i min blandt Landalmuen 1833 uddeelte kortfatt. Anviisn. t. d. forbedr. Jordbrug S. 2425 mindet, og agter i det efterfølgende lidt videre at udbrede mig derom. (Sluttes i næste Nr.) Oplysninger til et mærkeligt Selvforsvar i Viborger Samler, Nr. 18 d. A.