Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-02-13
De Franskes Konge har den 2den Februar i en høitidelig Audience modtaget den nye spanske Gesandt, General Alava, som overlerede sit Kreditiv. Han blev derpaa forestillet for Dronningen og for Hertugerne af Orleans og Remours. Han blev hentet fra sit Hotel til Thuillerierne og bragt igien tilbage. i Hofeqvipager i høieste Galla med 8 Heste for og ledsaget af Løbere. Efterat Forhøret med Fleschi var sluttet, blev det med Moren og Pepin, og de to øvrige Anklagede foretaget; Morey var saa svag, at den første Greffter maatte sætte sig ved Siden af ham, lade sig Svarene hviske i Øret, og derpaa sige dem høit, Morey og Pepin svarede ikke andet, end at de sagde ne til al Ting. De bleve konfronterede med Fleschi, som holdt fast ved sine Udsagn. Nu kom det til Forhør med Vidnerne. Nina Lassave traadte frem; hun talte saa svagt at Greffieren maatte repetere Svarene. Hun sagde, at hun var 19 Aar og havde intet at leve af. Hun forklarede, at hun ikke havde vidst noget om Attentatet; men da det var passeret, formodede hun strax at Fleschi var Gierningsmanden. Hun gik derpaa hen til Madame Pepin og sagde hvad hun troede, men denne svarede, at hun kiendte hverken noget til Fleschi eller til Gerard, som han imellem kaldte sig. Derpaa gik hun til Moren, denne tilstod endelig, at Fieschi var Gierningsmanden, og fortroede hende Omstændighederne derved, hvorved han tilføiede, at da Attentatet var mislykket, saa havde Fleschi gjort bedst i at skyde sig en Kugle for Panden, hvilket han havde raadet ham. - Præsidenten spurgte nu Fleschi om More, havde givet ham dette Raad? Denne svarede ja; men, sagde han, naar man har besiddet det Mod, eller rettere den Frækhed at begaae en saadan Forbrydelse, saa maa man besidde Mod til at bestige Skafottet. Jeg har ikke dræbt mig selv fordijeg er Fieschi, altid vil blive ved at være Fleschi- og selv efter Processen vil blive ved at være Fleschi(altsaa ret en Fandens Karl). Saadanne herviske Yttringer vare ikke tilstrækkelige for at hæve ham til Ærens Top; han udbad sig endnu engang Ordet. Han faade: Jeg har sagt, at jeg ikke vilde dræbe mig selv. Veed De hvorfor fordi jeg har læst Historien (Fieschi optræder nu som Lærd) Jeg vidste hvorledes Louvel var død (som stak Hertugen af Berry ihiel), modig til det sidste uden at angive sine Medskyldige. (Dette Exempel har denne Helt vel ikke efterfulgt.) Nu vel, da jeg har gjort mere til mit Fædrenelands Vel end han Ludvig Philip er mig Tak skyldig fordi jeg har bevaret ham for Revolutioner paa 10 Aar, ja maaskee paa 20. Dette er en Tieneste mener jeg, saa Regieringen vil tilsidst vide hvad den har at giøre. (Naturligviis at pardonnere en saa stor Mand; det var jo da en Lykke at han ikke stod Ludvig Philip ihiel; thi saa havde han ikke kunne faae nogen Taksigelse.) Yttringen giorde megen Sensation; Pairerne hvidskede til hinanden. Fieschi blev ved at tale, og meente at han havde bidraget mere til Statens Beroeligelse end hele Politiet og Nationalgarden; hans Attentat havde givet Revolutionen det sidste Stød, og ham skyldte Frankerige de saakaldte Fieschi-Love de velgiørende Love for at nedtrykke en tøileløs Trykkefriehed). Fieschi satte sig ned under en almindelig Forhauselse og med en stolt Mine. Han har sagt at hans Navn vil leve 1000 Aar i Historiens Aarbøger; havde han kiendt Historien endnu bedre, saa kunde han have beraabt sig paa Herostrats Exempel.) Da alle taug stille, saa reiste han sig endnu engang, og spurgte Præsidenten om det kunde være til Nytte at skaffe de Bøger tilveie, som vare tagne ud af hans Koffert i Morens Huus, da han vidste hvor de vare Præsidenten opfordrede ham til at sige det. - Han skrev nogle Ord paa et Stykke Papiir og lod det ved den første Greffter overlevere til Præsidenten Forhøret med Nina blev fortsat, men uagtet hendes Angivelser vedblev Morey at nægte Alt. Ved saadanne herviske Begivenheder, hensvinder Jnteressen for alle andre Efterretninger, selv for Prins Karls af Siciliens Kiærlighedsforstaaelse med den delige Jrlænderinde, Miss Penelope Smith. Navnet Penelope borger for Dyden, og hun skal have 20,000 Pund Sterling i aarlig Jndtægt. Paa det sidste Bal hos Hertugen af Orleans taltes ikke om andet; de Elskende forlode hinanden i Livorno og ville møde hinanden i Schweitz for at omslynges af Hymens Lænker. - Under saa store Mærkværdigheder skulle dog Læserne tilsidst kiedes med en liden politisk Nyehed, Posten fra London af 5 Febr. er ankommen Dagen for Parlamentets Aabning med det Rygte paa Børsen, at Marinen skal forstærkes med 10,000 Mand for at give Rusland en Paamindelse; Fond ere faldne. Provinsialstændernes Forhandlinger.