Ribe Stifts Adresseaviser, 1834-05-23
Udenlandske Efterretninger. Frankerig. Efterat de Deputeredes Kammer d. 9de d. M. havde antaget dele Udgiftsbudgettet, som beløber sig til over 1000 Mill. Fr., hvorved giøres den bemærkning, at det nærværende Kammer har i sin Tid i Alt bevilget henimod 5000 Mill. Fr., hvoraf Krigsdepartementet har slugt det Meste, uden at derfor Europas Rolighed er befæstet, eller Borgerkrigen ophort, saa kom det d. 12te atter til levende Debatter, da Regjeringens Forslag om Hærens Formerelse, i den Hensigt, at forebygge og undertrykke fremtidige Uroligheder, kom paa Bane. Den almindelige Discussion blev aabnet af Hr. Larabit, som beklagede, at den Tid var forbi, da eet alvorligt Ord af Lafayette, som Nationalgaardens Chef, var tilstrækkeligt til at holde 100,000 Borgeres Forbittrelse i Tømme, medens man nu saae sig nødt til at holde en stor Krigsmagt under Vaaben i Paris, for nogle Hundrede Jnsurgenters Skyld. Han beklagede, at Regjeringens Øiemed med at holde en staaende Hær ikke længere var det, at bekæmpe Fædrenelandets udvortes Fiender, men at undertrykke de Utilfredse hjemme. Han erklærede, at han gjerne vilde have stemt for Hærens Fornøgelse, dersom den var bestemt til at beskytte Frankerigs og Nabostaternes Uafhængighed imod fremmede Anmasselser; men til den indre Tieneste holdt han Nationalgarder for langt bedre skikkede, og dersom man ikke uden gyldig Grund havde opløst disse i Lyon, Grenoble og mange andre Stæder; saa havde man nu ikke været nødt til at erstatte dem ved en for Landet saa trykkende Formering af Hæren. Han endte med at stemme imod Forslaget. Omtrent i samme Aand talede dhrr. Auguis, Sade, Landet og Salverte; fremdeles Hr. Garnier-Pages, som fandt det kun altfor forklarligt, at Hr. Persils, denne imod al Frihed, saa afgjort fiendtlig sindede Mands, Ophøielse til Ministerværdigheden, maatte fremkalde almindelig Bekymring og Gjæring, som dog lykkeligviis kun paa enkelte Steder var kommen til Udbrud, og Hr. Pages fra Arrige, som søgte den fornemste Grund til Urolighederne i Loven mod Foreninger. Som Modstandere af disse Oppositionsmænd (den monarkiske Opposition, med Odilon Barrot, Laurence, Merilhou, Bignon, Clauzel o. Fl. i Spidsen, afholdt sig fra Deeltagelse i Discussionen) fremtraadte dhrr. Lascases, CuninGridaine, Vatout, Castellier, General Bugeaud, Thiers, Gen. Jaqueminot ofv. Hr. Mauguin paatog sig en mæglende Rolle, og androg paa at afbryde Debatterne, som kun tjente til end mere at forøge den gjensidige Forbittrelse. Tilsidst blev Regjeringens Forslag antaget; 12 1/2 Mill. blev bevilget for 1834 og en ligesaa stor Sum for det første Halvaar af 1835. Den 14de kom den saakaldte Barricadelov under Forhandling. J denne erklæres Besiddelsen af Vaaben for utilladelig, undtagen i de Tilfælde, som Loven nærmere bestemmer; tillige bestemmes skarpere og bestemtere Straffe for dem, der deeltage i og understøtte oprørske Bevægelser. Denne Lov blev heftig angreben af Hr. Pages, som blev saa nærgaaende, at Grev Jaubert meente, man ikke burde tillade ham at fortsætte sin Tale. Dhrr. Guizot, Mauguin, Bugeaud, Salverte, Vertrand o. m. Fl. toge ogsaa Deel i Striden, hvis Udfald endnu ikke er bekiendt. - Alle Pariser Bladene have udtalt sig om den Behandling, som det frie Schweitzerland maa lide af sine større og mindre Nabostater. De stemme overeens i den Mening, at man ikke vil vove noget Alvorligt imod Schweitz, og at det derfor kun kommer an derpaa, at dette Land vedligeholder en fast og værdig Holdning imod alle fremmede Trusler.