JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1832-03-19
Blandede Efterretninger. Fra Madrid meldes nu tvertimod tidligere Angivelser, at den engelske og franske Gesandts Forestillinger have formaaet det spanske Hof til at forvandle Expeditionshæren til et Observationscorps. Ogsaa skal den spanske Gesandt i Lissabon, have besværet sig hos den derværende Regjering over en Artikel i den portugisiske Hoftidende, hvori det heed, at 25000 Spanier stode færdige til at indrykke i Portugal ved første Efterretning om D. Pedros Ankomst. Denne Artikel paastodes nemlig, at være tagen af den spanske Hoftidende, hvor den aldrig har staaet.
Aalborg Stiftstidende, 1832-03-19
En portugisisk Skibsafdeling er atter afgaaet fra Belle Jsle til de azoriske Øer, den bestaaer af Fregatten Juno og 3 Transportskibe fra Brest med 250 Marinesoldater. Om Bord skal være 300 Frivillige tildeels af Portugals første Familier, som Alba, Almeida &c. Fra Bordeaux, meldes, at alle disponible Fartøier, som der vare at faae, ere fragtede af D. Pedros Agenter for at tage Tropper ombord i Terceira og bringe dem til Portugal. Paa den anden Side vedbliver D. Miguel at vise stor Virksomhed og fortsætter sine strænge Forholdsregler. Endog hans fornemste Tilhængere paalægges svære Contributioner, saaledes maatte Grev v. Bastos nylig rykke ud med 288000 Franes. Kongen af Bayern har udgivet en Forordning, hvis Øiemed er at hemme den forhen omtalte Presseforening. J denne siges blandt andet: Den bayerske Constitution indrømmer ikke Statens Borgere Ret til at indgaae vilkaarlige politiske Associationer og ved Siden af de bestaaende Stats- og Communalembedsmænd samt de repræsentative Corps at danne et fuldkommen organiseret Samfund for politiske Hensigter med bestemte Pengebidrag og styrende Committeer, enten for enkelte Kredse eller for det hele Monarkie, meget mere er enhver saadan Forenings Oprettelse afhængig af Statuternes foregaaende Overlevering og Regjeringens Samtykke. Paa Grund deraf advares Statens Borgere om at indtræde i slige Forbindelser, Øvrighederne opfordres til at undertrykke dem og lade Overtræderne tiltale, hvorhos især alle Embedsmænd erindres om, at de ved Deeltagelse i slige Foreninger qualificere sig til Afsættelse ifølge Forordningen af 13de Septbr. 1814.
Aalborg Stiftstidende, 1832-03-19
Den hannoverske Tidende indeholder en Opregnelse af de Foranstaltninger af den russiske Regjering, der betegne sammes Politik med Hensyn paa Polen eller fornemmelig de gammel-polske Provindser. Hertil hører den Ukase, som i disse Provindser ophævede den gamle Lovbog: Status Litevski; en anden, som befalede at kalde disse Provindser gjenerholdte, istedetfor at de i Catharina den 2dens Tid kaldtes indlemmede; en tredie, som berøvede den unerte Geistlighed de af Forfædrene grundede Collegier og overgav disse til den russisk græske Kirke, fremdeles flere Ukaser, som ophævede de juridiske og philosophiske Studier, befalede at foredrage de øvrige i det russiske Sprog og lukkede alle de af den catholske Geistlighed underholdte Skoler; videre: en Ukase, som giør Novisers Optagelse i de unerte Klostere saa vanskelig, at efter de nu levende Geistliges dødelige Afgang alle catholske Klostere ville gaae ind og kun græske blive tilbage; en Dito, som ophæver de catholske Kirker, der ligge i Nærheden af en ikke unert, og forbyder alle Andagtsøvelser i de catholske Landsby-Capeller; endelig: den bekjendte Ukase, som casserer de hidtil bestaaende og af de forrige Monarker stadfæstede Adelsbøger, og befaler, at legitimere Adelen i det russiske Heroldie i St. Petersborg, hvilket den umiddelbare Adel ikke kan. Af disse Foranstaltninger er det tydeligt nok, at den russiske Regjerings Planer at gjøre Jndvaanerne i de gammelspolske Provindser til Russer baade i politisk og religiøs Henseende; i Henseende til det egentlige Kongerige Polen ere vel ikke de samme Forholdsregler tagne og kunne ei heller tages, men dog synes flere af de senere Bestemmelser at staae i en forunderlig Modsigelse med den i Begyndelsen af dette Nummer anførte Yttring af den franske Conseilpræsident.
Aalborg Stiftstidende, 1832-03-19
En nordamerikansk Slaveauction. Da jeg kom paa Børsen, fortæller en engelsk Reisende, hørte jeg flere Stemmer paa Gaden, og da jeg traadte hen til Vinduet, saae jeg mange Mennesker forsamlede paa et fiirkantet Torv, for at kjøbe Slaver og andre Gienstande. J Midten stod et Bord, hvorpaa Slaverne vare udstillede, ikke enkeltviis, men hver Familie for sig. Paa dette Bord bleve de foreviste at tvende Sælgere, een ved hver Ende af Bordet. De udraabte de Lysthavendes Bud, og opmuntrede dem ved at rose deres Varer. Slavegrupperne vare af forskjelligt Antal. Den første bestod af en svagelig gammel Kone, en fiirskaaren, bredskuldret Mand, der formodentlig var hendes Søn, hans Kone og to Børn. Da Auctionaren havde nævnt Familie=Medlemmernes Navne og angivet deres Fortrin, opfordrede han de Omkringstaaende til at byde. 100 Dollars for hvert Familelem var det første Bud. Man steeg efterhaanden til 150, for hvilken Priis de bleve tilslagne. Derpaa bleve andre Familier solgte, for hvilke der betaltes fra 250 til 260 pr. Lem, diende Børn og gamle til Arbeide, udygtige Mennesker iberegnede. Endelig kom en Familie til Auction, der i ualmindelig Grad tildrog sig min Jnteresse. Hovedpersonen var en kraftig, velskabt ung Mand, hvem Auctionaren roste som en fortræffelig Kudsk. Ved Siden af ham stod hans Kone, et rankt, velbygget og virkelige smukt Fruentimmer, omendskjøndt hun var kulsort. Hun holdt sin venste Arm om et Barn, der omtrent kunde være 6 Maaneder gammelt, og efter østerlandsk Skik hvilede paa hendes Hofte. For at holde Ligevægten hældte hun sig overtil den høire Side, hvor to smaa Drenge klyngede sig optil hendes Knæ. Den ene, der kjendelig var bange, holdt sin Moders Haand, som han ikke slap, saalænge Auctionen varede. Manden saae alvorlig og noget forgmodig ud; men der var et Udtryk af mandig Værdighed i hans Træk, som overraskede hos en Mand i saa nedværdiget Stilling. Men meest frapperede mig et Udtryk af urolig Bekymring, som jeg undertiden bemærkede i hans Blik, naar han ved nye Bud kastede det fra den ene Bydende til den anden. Dette syntes at forraade et fuldkomment Bekjendtskab med de forskjellige Lysthavendes Karakteer, og han tænkte sikkert, at hans hele øvrige Livs Skjebne, at Lykke eller Elendighed beroede paa eet eneste Ord. Væddestriden imellem de Lysthavende varede henimod et Kvarteer, indtil endelig Familien blev tilslaaet for 1450 Dollars. Sildigere erfoer jeg af en Amerikaner, at det ei alene er vigtigt for Negerne at faae gode Lysthavende, men at de ogsaa ved disse Leiligheder sætte en egen Art Stolthed i at blive solgte for høie Priser, da de imellem sig selv holde det for en Skændsel at komme i Slaverie for en ringe Priis. Jeg har ofte hørt af forstandige og humane Slaveriere, af hvilke der gives mange i Amerika, at der, om det end ofte maatte være vanskeligt og utaknemligt, dog stedse gaves tilstrækkelig Opmuntring til ei at behandle disse Ulykkelige som Dyr, men som Mennesker, der mere eller mindre ere skikkede til at lade sig bestemme af ædle Bevæggrunde.
Aalborg Stiftstidende, 1832-03-19
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1832-03-19
Blandede Efterretninger. Den hæderlige Componist Professor Kuhlau var født 1787 i den liden By Ølzen i det Hannoverske; han blev altsaa kun 45 Aar gl. Han studerede Musikken i Brunsvig og i Hamborg, paa sidste Plads under den duelige Theoretiker Schwencke. Formedelst Conskriptionen 1810 eller 11, i de franske Tider, drog han til Kjøbenhavn hvor han snart blev ansat som Kammermusicus og senere som Opera=Componist. Han døde i ugift Stand. Den i sin Tid heri Aalborg værende Stadsmusicus Kuhlau var hans Faerbroder. Her i Aalborg lever ogsaa en Søster til den nylig Afdøde.
Aalborg Stiftstidende, 1832-03-19
Bekjendtgjørelser. Den til i Aften bestemte Forestilling bliver, formedelst Sygdoms-Tilfælde, udsat til i Morgen Aften til samme Klokkeslet.
Aalborg Stiftstidende, 1832-03-19
De af vore ærede Venner som forskjønnede vor Bryllupsfest ved Jllumination, aflægge vi herved vor forbindtligste Tak. Lovise Seerup, P. C. Seerup. født Petersen. Fortopianoer.
Aalborg Stiftstidende, 1832-03-19
Undertegnede anbefaler herved sit Oplag af Piano=Forter, som for nærværende Tid er forsynet med en Deel fortrinlig gode Jnstrumenter. Priis=Courant med Tegninger herover erholdes hos Hr. Rottbøll Sadolin i Aalborg.
Aalborg Stiftstidende, 1832-03-19
Kjøbenhavn i Marts 1832. C. C. Lose.
Aalborg Stiftstidende, 1832-03-19
En god Smede=Ambolt ønskes tilkjøbs af Bøssemager Peder Wilsen, i Skolegaden, Nr. 371. 2 nye Kulfjerdinger, 8 Dito Sildballier, Alt med Jærn beslag, en Trækbænk med Tilbehør og et gammeldags Linnedskab, kan underhaanden faaes tilkjøbs hos M. C. sal. H. B. Winther, boende paa Nye=Torv.
Aalborg Stiftstidende, 1832-03-19
Et sædeligt ungt Menneske paa 15 Aar, der i et at Byens Jnstituter har erhvervet sig de til Handelen nødvendige Forkundskaber, ønskes anbragt paa et Handelscontoir, eller ved en Manufacturhandel, enten strax eller efter Vedkommendes Beqvemmelighed. Stiftsbogtrykkeriet anviser den Søgende. Stiftsbogtrykkeriet anviser Tjeneste for en flink Gaardskarl, med gode Anbefalinger, til førstkommende Mai.
Aalborg Stiftstidende, 1832-03-19
Fra Udlandet er nylig arriveret Hauge- og Blomsterfra og senest ultimo April hidventes derfra adskilligt Slags Frøe til Skov og Hegn, sjeldne Rosentræer og Stirplanter, som mine Kunder og Andre, der ville beære mig med Handel, til sædvanlig meget billige Priser kan bekomme. Tillige kan faaes Frugt, Plantager, Sørge= og andre Træer, engelske Rosenjordbær=Planter, m. m., efter min i dette Foraar udgivne Priiscourant. H. P. Beyer. ved Reberbansporten i Aalborg.
Aalborg Stiftstidende, 1832-03-19
Kost og Logis for 2 Drenge eller Piger kan erholdes hos Guldsmed Holstes Enke i Slotsgaden. Af Undertegnede er til førstkommende Paaske=Flyttetid, Huset Nr. 420, i lille Ny-Gade, at faae tilleie. Chr. Møller.
Aalborg Stiftstidende, 1832-03-19
Mit Udsalg af ægte Tønderske Blonder er i disse Dage atter bleven forsynet med endeel nye Blonder og Mellemværker. J. H. Levy. Den endog for en Handlende særdeles beqvemt beliggende gode Leilighed i Stue-Etagen i Gaarden Nr. 597. paa Nørregade, som Navigationslærer Møller fortiden beboer, med derunder værende Kielder, er til næstkommende Paaske=Flyttetid at erholde tilleie, naar man desangaaende henvender sig paa Cancellieraad, Raadmand Wølfferdts Contoir.
Aalborg Stiftstidende, 1832-03-19
Tyk Blanksværte, extra fiint, i Blikdaaser, og for hvis Godhed og hurtige Blankning indestaaes, faaes for billig Priis i Boutiken, paa Hjørnet af Olmens- og Gravensgade. 100 Lspd. Straatag a 7 sk. Lspd. er til Kjøbs hos Morthen Nielsen Hassextis.
Aalborg Stiftstidende, 1832-03-19
Hauge- og Blomsterfrø. med mere er som sædvanligt ægte og godt at bekomme hos P. Boss, Gartner, udenfor Østerport. Umyndiges Midler, til et Beløb af 320 Rbd. Sølv og 600 Rbd. Sedler, kan imod anordnet Sikkerhed, i næstkommende Juni Termin, erholdes tillaans. Aalborg i Overformynderiet, den 17de Marts 1832. Søren Winkel. Daniel Simoni.
Aalborg Stiftstidende, 1832-03-19
Proclamata. Ved Proclama, der vil blive læst inden vedkommende Retter, ere Creditorerne i Boet efter afgangne Gaardmand Christen Christensen Bang og forhen afgangne Hustrue Jnger Andersdatter, af Sjørring Bye og Sogn, Hundborg Herred, indkaldte til, inden 12 Uger at anmelde og beviisliggjøre deres havende Krav, og ligeledes ere de Afdødes Arvinger indkaldte, med Aar og Dags Varsel, til at anmelde og legitimere deres Arveret for mig, som Skifteforvalter; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres.
Aalborg Stiftstidende, 1832-03-19
Blandt afgangne Christen Christensen Bangs Arvinger er anmeldt: at han skal have havt en Halvbroder, navnlig Christen Christensen Heede, som, efter Rygte, skal have været Posterpresse fra Hamborg til en Station oppe i Tydskland; han, eller hans Arvinger bliver saaledes herved navnlig varlede. Thisted, den 4de Marts 1832. Lützhøft.
Aalborg Stiftstidende, 1832-03-19
Ved Proclama, der vil blive læst inden vedkommende Retter, ere Creditorerne i Boet efter afgangne Gaardmand Christen Salmansen Baun, af Østerbaun i Schinnerup Sogn, Hillerslev Herred, indkaldte til, inden 12 Uger; at anmelde og beviisliggjøre deres havende Krav, og ligeledes ere den Afdødes Arvinger, indvarslede til, inden Aar og Dag, at anmelde og ligitimere deres Arveret for undertegnede Skifteforvalter; hvilket herved bekjendtgjøres. Det er anmeldt, at den Afdøde, blandt flere Børn, har efterladt sig en Søn ved Navn Niels Christian Christensen Baun, der skal være Skolelærer i Gjørlev pr. Slagelse, og i det han saaledes navnlig indvarsles, bemærkes tillige, til alle Vedkommendes Efterretning, at en Skiftesamling vil blive afholdt i Boet Torsdagen den 22de Dennes, Klokken 10 Formiddag, og vil da blive at tage Bestemmelse om det forventede Bud paa Stervboegaarden kan blive approberet eller ikke. Thisted den 4de Marts 1832. Lützhøft
Aalborg Stiftstidende, 1832-03-19
Med Kongelig allernaadigst Bevilling af 24de f. M., som for vedkommende Retter foranstaltes læst, indkaldes herved sub poena præclusi et perpetui silentii med Aar og Dags Varsel, Creditorerne i min afdøde Mands, Kongelig svensk og norsk Consul for Nørrejylland Niels Christian Rasch's og mit fælleds Boe, til, inden saadan Tids Udløb, for mig, der efter lige allernaadigst meddeelt Bevilling hensidder i uskiftet Boe, at anmelde og legitimere deres formeentlige Fordringer. Oxholm pr. Aalborg, den 10de Marts 1832. M. K. sal. Rasch's. Som Lavværge. Juul.
Aalborg Stiftstidende, 1832-03-19
Auctioner. Torsdagen den 29de Dennes, om Formiddagen Kl. 10, bliver, i Huset Nr. 522 i Slotsgaden, afholdt offentlig Auction over en Deel Løsøre og Effecter, tilhørende Boerne efter Told- og Consumtions=Underbetjent Sehestedt, Postfører Jngversen og Hattemagermester Simon Meyer, bestaaende iblandt andet af: Borde, Stole, et ege Schatol, et Hjørneskab, endeel Gangklæder, en liden GuldRing, en Kobberkjedel, endeel Hatte, noget Hattemager Værktøi og nogle Hareskind samt lidet Jndboe og Kjøkkentøi m. m.; thi ville Liebhavere behage at indfinde sig ovenmeldte Tid og Sted. Aalborg, den 16de Marts 1832. Schmidt.
Aalborg Stiftstidende, 1832-03-19
Da det ved 3die Auction over Parcellerne Nr. 10 og 11 af Vesterladegaards Mark, Kjøbmand Peder Borre schmidts Stervboe tilhørende, skedte høieste Bud ei er approberet, saa bliver en 4de Auction afholdt paa AalborRaadstue over fornævnte Parceller, Fredagen den 30te Dennes, om Formiddagen Kl. 10, hvorved Samme absolut og uden flere Auctioners Afholdelse, agtes bortsolgt. Aalborg, den 16de Marts 1832. Schmidt.
Aalborg Stiftstidende, 1832-03-19
Løverdagen den 24de Dennes, Eftermiddag Kl. 3, bliver paa Thing=Stuen her i Byen bortsolgt ved offentlig Auction Færgebroen ved Nørre-Sundbye med tilhørende Jisbrækkere, alt til Opbrydelse. Aalborg, den 19de Marts 1832. Schmidt.
Aalborg Stiftstidende, 1832-03-21
Jtalien. Pavens Protest imod den franske Ocupation af Ancona indeholdes i en Note fra Statssecretairen til den franske Gesandt i Rom. Samme er dateret den 25de Februar og af følgende Jndhold: Efterat først de bekjendte Begivenheder ere omtalte, hedder det videre. Skjønt den hellige Fader er overtydet om, at et saa grovt Angreb paa hans Souverainitet, hverken kan være foretagen paa den franske Konges eller hans Cabinets befaling og at det ligeledes er foregaaet uden D. Excell. Vidende, har han dog paalagt Undertegnede at bringe Sagen til D. Excell. Kundskab og tillige afgive følgende Erklæring. Hs. Hellighed protesterer nemlig formelig mod denne Krænkelse af det pavelige Gebeet, som fandt Sted om Morgenen den 23de Februar ved den franske Escadre, saavelsom mod alle Jndgreb i hans Souverainitets Rettigheder, samt mod Overtrædelserne af Quarantainelovene fra den franske Escadres Side den ene af Fregatterne skulde nemlig egentlig have udholdt en Quarantaine), idet Han tillige gjør den franske Regjering ansvarlig for alle heraf flydende Følger. Hs. H. forlanger, at de i Ancona fjendtlig indtrængte franske Tropper øiebliklig bortfjerne sig derfra. Midt under den Utilfredshed, af hvilken Hs. H. føler sig gjennemtrængt i Anledning af en saa ubehagelig Begivenhed, er han dog overtydet om, at Han af den franske Regjerings Retsindighed kan vente sig den Fyldestgiørelse, som han forlanger.
Aalborg Stiftstidende, 1832-03-21
J en anden Note fra Samme til Samme, skreven den følgende Dag, besværer Paven sig over den hans Repræsentant tilføiede Vold (Delegaten blev nemlig en kort Tid betragtet som Krigsfange), samt over Citadellets Besættelse. Hvad Capitulationen og den imellem Oberstlieutenant Rus poli og Oberst Combes trufne Overeenskomst angaaer, da er Paven saa langt fra at billige den, at han tvertimod aldeles forkaster den og forbeholder sig at drage de af sine Tjenere, som have medvirket hertil, til Ansvar. Virkelig er ogsaa Prinds Ruspoli stævnet til at møde i Rom forat forsvare sin ved denne Leilighed udviste Adfærd. At de franske Troppers Ankomst til Ancona har sat de med den pavelige Regjering ikke synderlig tilfredse Jndvaaneres Gemytter i temmelig Bevægelse, meldes, og er rimeligt nok, som et Rygte fortælles, at der i Ancona blev raabt: Friheden og Frankrig leve! Ned med de Pavelige! samt at man har anlagt Nationalcocarder. Fra Paris forsikkres imidlertid, hvad ogsaa stemmer overeens saavel med Conseilpræsidentens hidtil viste Caracteer, som med hans seneste Yttringer i de Deputeredes Kammer, at det franske Corps har Ordre til, ikke i mindste Maade at billige end sige understøtte fjendtlige Bevægelser imod Paven. Jmellem Paris og Vien er Coureergangen levende og den østerrigske Armee i Lombardiet er i stærk Bevægelse. Det hedder, at Østerrig skal have erklæret sig nødt til Krig i følgende 3 Tilfælde: 1) Hvis de franske Tropper ikke vilde forlade Kirkestaten, naar Østerrigerne forlade den. 2) Hvis de Franske understøttede Jnsurgenterne imod den pavelige Regjering. 3) Hvis de Franske vilde tvinge Paven til at indføre en den franske lignende Constitution i sine Stater. De tvende første af disse betingelser er Frankrig vist meget villig til at opfylde; den sidste kunde derimod maaske snarere føre til lidt Collision. Fra Hamborg meldes det iøvrigt som en temmelig troværdig Efterretning, at de store Magter allerede skulle være blevne enige om, at saavel de franske som østerrigske Tropper paa een Gang og med det første skulle forlade Kirkestaten, hvorimod Paven vilde tage 8000 Schweitzere i sin Tjeneste. Maaskee hermed tillige den franske Expeditions Hovedhensigt var opnaaet.
Aalborg Stiftstidende, 1832-03-21
Blandede Efterretninger. Det er rimeligt, at den spændte og uafgjorte Stilling, hvori Belgien og Holland saa længe har staaet til hverandre nu med det Første vil ophøre, idet mindste forsikkres dette baade fra Brussel og Haag. J Repræsentanternes Kammer paa første Sted erklærede Ministeren for de udenlandske Anliggender den 10de Marts, at ifølge de indløbne Efterretninger ventede han snart samtlige Magters Antagelse af Tractaten, og fra Haag skrives, at Kongen af Holland har tilstillet Conferentsen sin endelige Beslutning, ved hvilken han frasiger sig Souverainiteten over Belgien og erkjender Kong Leopold under nogle Modificationer, men som ere af den Beskaffenhed, at man troer at være vis paa Conferentsens Samtykke. Den største Vanskelighed mener man vil ligge i at finde en passende Maade at forbinde disse Modificationer med den af England og Frankrig allerede ratserede Tractat, men er der virkelig ingen anden Vanskelighed end den, saa finde Diplomaterne vistnok en Udvei. Da den franske Conseilpræsident nylig kom til at omtale den belgiske Sag, yttrede han, at Aarsagen, hvorfor Rusland endnu ikke havde ratificeret, laae i Slægtskabsforhold, og Østerrig og Preussen havde hidtil holdt sig tilbage af Opmærksomhed for Rusland.
Aalborg Stiftstidende, 1832-03-21
Den bayerske Regjering har nu ikke alene forbudt den fremtidige Udgivelse af Bladene: Westbote og die deutsche, Tribune, men ogsaa ladet Presserne forsegle i de Officiner, fra hvilke de udgaves. Udgiveren af det førstnævnte Blad, Dr. Siebenpseiser, brød sig ikke om hiin Forsegling, men vedblev at udgive sit Blad, hvorfor han nu er bleven arresteret; Udgiveren af det andet, Dr. Wirth, bekjendtgjørte derimod Dagen før hans Presse skulde forsegles, at han ikke havde i Sinde at sætte sig til Modværge, men agtede at sagsøge den Øvrighedsperson, der gav befaling til hans Dørs Opbrækkelse. Jøvrigt ere begge disse Blade nu ogsaa forbudte i samtlige tyske Forbundsstater ved en befaling af Forbundsdagen, saaledes at de hverken maa komme ud under deres nuværende eller et andet Navn, ligesom ogsaa deres hidtilværende Redacteurer ikke maa admitteres til at redigere noget andet offentligt Blad i de tyske Forbundstater i en Tid af 5 Aar.
Aalborg Stiftstidende, 1832-03-21
J Mexico tegner det til en Borgerkrig i Anledning af Opstanden i Veracruz. Ministrene har nemlig rigtig nok pro forma tilbudet sig at resignere, men Kongressen vilde ikke antage deres Dimission, men har tvertimod decreteret, at Havnen i Veracruz skal lukkes og at ingen Toldafgivter, som maatte erlægges der, medens General St. Anna holder Byen besat med sine Tropper, vil erklæres for gyldige efterat den atter er vendt tilbage til Lydighed. Krigsministeren skal iøvrigt have foreslaaet bemeldte General en personlig Sammenkomst, men faaet Afslag, saa det nu kommer an paa, hvorledes Provindserne i det Hele ere findede.
Aalborg Stiftstidende, 1832-03-21
Negeropstanden paa Jamaica er nu endt, men har været meget farligere og mere ødelæggende end man i Begyndelsen, troede. Henimod 150 Sukkerplantager ere ødelagte og man regner Skaden til 15 Millioner Dollars. Omtrent 2000 Negere menes at være omkomne. Ogsaa paa andre engelsk vestindiske Øer, f. Ex. Trindad, Antigua og fornemmelig St. Lucie, er det Uroligt, men Grunden er der ikke Opstand blandt Negerne, men en Protest af den hvide Befolkning mod en Anordning af Regjeringen, som hiin finder for gunstig mod Negerne. Paa St. Lucie har Gouverneuren indtil videre suspenderet bemeldte Anordnings Fuldbyrdelse. Fra England naar Efterretningerne ikke længere, end forrige Postdag, altsaa Jntet Nyt om Choleras Udbredelse i London.
Aalborg Stiftstidende, 1832-03-21
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1832-03-21
Kjøbenhavn. Efter Forlydende ventes de i Anledning af den stænderske Forfatning for Hertugdømmerne valgte Deputerede i Løbet af næste Maaned hertil. Man nævner følgende: 1) Kantsler, Friherre af Brockdorff. 2) Geheimeconferentsraad v. Ahlefeld til Lindau, Stork. af Dbr. og Dom. 3) Kantsler i den slesvigske Overret Spies, Stork. af Dbr. og Dom. 4) Grev Scheel Plessen. 5) Vorbitter, Grev Rantzau, 6) Kammerherre og Ridder v. Levetzau, Amtmand over Steinburg Amt. 7) v. Bülow til Bothkamp. 8) Kammerherre v. Ahlefeldt til Olpenitz. 9) Kammerherre v. Krogh, Amtmand over Tønder Amt. 10) Hofjægermester Grev Reventlou=Criminil, Amtmand over Rendsborg Amt. 11.
Aalborg Stiftstidende, 1832-03-21
Konferentsraad Scholtz, Ridder og Döm., Amtmand over Reinbeck, Tremsbüttel og Trittau Amter. 12) Konferentsraad Rist fra Altona. 13) Konferentsraad Johansen, Rid. af Dbr. og Dom., Amtmand over Hadersleben Amt. 14, Grev Moltke til Nütschau. 15) Etatsraad Griebel, R. af Dbr. og Döm., Landfoged over Norder=Dithmarsken. 16) Etatsraad, Ridder Bauer fra Altona. 17) Etatsraad, Ridder Dønner fra Altona. 18) Justitsraad Kraus, Politimester i Flensborg. 19) Etatsraad Rottger, Borgemester i Itzehoe. 20) Borgemester Romundt fra Neustadt. 21. Agent Wieck fra Slesvig. 22) Prof. og Dr. juris Etatsraad Falck fra Kiel. 23) Agent Jensen fra Flensborg. 24) Advokat Balemann fra Kiel. 25) Henningsen fra Schønhagen. 26) P. C. Schmidt fra Vindebye. 27, Kjøbmand Scheffel fra Kiel. 28) Schwertfeger. 29) Justitsraad, Ridder Kettelsen fra Friederichsstadt. Den berygtede Kylling=Søren blev i Torsdags offentligen kagstrøgen, og derpaa for Livstid hensat i et af Citadellets Krudttaarne. Sammesteds sidder ogsaa den i Jylland, vidtbekjendte Morten Frederiksen.
Aalborg Stiftstidende, 1832-03-21
Jfølge Breve fra Christiania er General v. Kaltenborn, Chef for den norske Armees Generalstab, ved Døden afgaaet der den 1ste Dennes.