Aalborg Stiftstidende, 1836-01-09
Nr. 20 af Stændertidenden indeholder Forts. og Slutning af Beretningen om den holstenske Stænderforsamlings Forhandlinger, ved Møderne d. 26de Nybr. og 3die Decbr.: 1) Kbd. Lorenzen, foredrog sin Proposition om Tallotteriets Ophævelse, saaledes lydende: "Den holstenske Stænderforsamling beslutter en Petition til Hs. M. Kongen om, at det vilde behage Hs. M., at ophæve det i Altona og Wandsbeck bestaaende Tallotto og at forbyde for Fremtiden al Colligeren til Tallotteri i Hertugdømmet Holsteen; med hosføiet Andragende om, at det maatte behage Hs. M., forsaavidt den derved opstaaede Formindskelse i Statsindtægten ei skulde kunne dækkes ved Formindskelse af Udgifterne, allernaadigst at lade forelægge Stænderforsamlingen til Raadgivning, ved hvilke Midler hiin Dækning bedst kunde tilveiebringes. Proponenten motiverede sit Andragende - under den Forudsætning, at ethvert Medlem af Forsamlingen var over tydet og Lotteriets Fordærvelighed - ved blot at fremhæve de vigtigste Momenter, som vilde være at tage i Betragtning Man var almindelig enig om, at Lotteriet er en Skat, Stater, hæver af Borgeren; men som saadan kunde den ingenlunde billiges af Finantsvidenskaben; thi: a) rammede den ikke den ren Jndtægt og var derfor en ulige Afgift. Efter de opgjorte Beregninger betalte den fattigere Classe Halvdelen af den hele Skat hvorved nødvendig Fattigbyrden blev forøger, og blandt de mer Velhavende bleve mange ei sjeldent aldeles ødelagte ved Lotte riet; b) fik Statskassen kun 1/5 af Lotteriets Brutto Jndtægt, det Øvrige courserede mellem Lottokassen og de Spillende og blev saaledes ogsaa uproductivt for Statsborgerens Vel; c) vare Opkrævningsomkostningerne uforholdsmæssig store, da de ved forholdsmæssig høie Jndsatser, beløb sig til 25 pCt. af Statskassens Gevinst, ved ringere til endnu mere. Naar nu desuden enkelte Collecteurer for egen Regning modtage Jnd satser, saa unddrages Statskassen betydelige Summer, som, tilligemed hine Omkostninger ogsaa faldt de Spillende til Last, og dette kunde intet Forbud forebygge, da en Control dermed var umulig: d) gav Jndtægten af Lotteriet Staten et ubestemt Udbytte, der i den almindelige Velstands Tider beløb sig til mindre, end da Velstanden tog af. Da nu heraf tillige fremgik, at Lotteriets Jndtægt var Barometret for den moralske saavelsom den materielle Velstand hos Folket, men at den stod i omvendt Forhold til Landets Kraft og Rigdom, saa fulgte ogsaa, at jo høiere Jndtægten steeg, desto nødvendigere blev Afskaffelsen, med i Særdeleshed e) fordi Lotteriet virkede skadeligt paa Folket Moralitet og saaledes imod Statsøiemedet. Budgettet beregne de vel som aarlig Jndtægt af Lotteriet: 156,000 Rbd. for Hertugdømmerne og 220,000 Rbd. for Danmark; men denne Jndtægt turde for en stor Deel kun være nommel, da den, efter afdøde Eggers's Vidnesbyrd, saavelsom efter Prof. Davids Beretning i 1829, ligesom efter sildigere Erfaringer, paa anden Maade igjen unddrages den kgl. Kasse. Vel havde man ogsaa anført Grunde for Lottoet; men de holdt ikke Stik. Man paa stod nemlig: a) at denne Skat var en Luxninskat. Men man spillede kun, for at forskaffe sig Midler til Nydelse; Spiller sel var ingen Nydelse; b) at de Fattige, der havde saa faa andre Nydelser, ved Lotteriets Afskaffelse ogsaa vilde blive indskrænkede i Haabets Nydelse. Men dette Haab var kun et Phantom som traadte fjendtligt i Veien for enhver Borgerdyd; c) at fremmede Lotterier vilde blive oprettede paa Grændserne istedet for det ophævede indenlandske. Men hidtil existerede ikke saa danne, og det vilde i modsat Fald blive let for vor Regiering ved Tractater at bevirke deres Afskaffelse. Næsten alle Land ogsaa Frankrig og England, hvor Jndtægten deraf dog havde været meget betydelig, havde ligeledes afskaffet Lotteriet; d) at ved Lotteriets Ophævelse en betydelig Jndtægt for Statskassen, ogsaa vilde gaae tabt for Holstens Naboskab, fra Hamborg og Lübeck. Men den Hæder og Værdighed, den danske Regjerinved ægte Humanitet, hvorom i Særdeleshed Livegenskabets Ophævelse vidnede, hidtil stedse havde hævdet, var ogsaa Borger for, at den ikke for denne Jndtægts Skyld vilde lade en Jndretning vedblive, naar den er erkjendt som skadelig, c) at Lotto Embedsmændene og Collecteurerne vilde blive brødløse. Men de første kunde erholde Vartpenge indtil de paa anden Maade bleve ansatte, og de sidste, som blot Commissionairer, skyldt Staten Jntet. - Taleren sluttede sit Foredrag med den Ytring, at han, af dybtfølt Jnteresse for den proponerede Gjenstand, ei havde villet skade Sagen ved eventuelt at andrage paa et nyt Paalæg for at dække den hidtil havte Jndtægt af Lottoer idet han var af den Mening, at, hvis Afgangen i Jndtægt ei skulde kunne dækkes ved Besparelser, Stænderforsamlingen dal vilde kunne vente, at Regjeringen vilde forelægge den de Mid eller og Maader, som maatte egne sig dertil. Jntet Paalæg vilde forresten være saa fordærveligt for Staten som Lottoet. Mange Medlemmer understøttede derpaa Propositionen; dog bemærkedes ogsaa paa den anden Side, at vore Finantsers Tilstand i dette Øieblik gjorde Lotteriets Afskaffelse betænkelig, naar ei tillige en passende, lidet trykkende Skat kunde bringes i Forslag. Proponenten fjernede denne Jndvending med den Bemærkning, at Lotteriet tilstoppede og afledede de Kilder, af hvilke Staten, øste sin Jndtægt. Ogsaa anførte Andre i denne Henseende, at Collateralskatten i Hamborg beløb sig til 7 pCt., uden at blive følt trykkende; ligesom der ogsaa blev yttret, at en ny Skat i et hvert Tilfælde maatte være en inddirecte. Paa Præsidentens Andragende henviste Forsamlingen eenstemmigen Propositionen, til en Committee, efterat Proponenten havde anholdt om, ei at vorde optagen i samme (Committee: d'Aubert, Reventlow=Crisminil og Wisse). 2) Kbd. Schweffel anmeldte, at ville uniderstøtte Petitionen fra Laugene i Kiel, angaaende Arbeider fordet derværende Militair. 3) Petitioner fra Borgerne i Crempe, angaaende den overhaandtagende Mængde af concessionerede Hvedebrødsbagere paa Landet; fra Bønderne i Sognet Nortorp, angaaende Retningen af den projecterede rendsborgske Chaussee, fra Oldermanden for Skrædderlauget i Kiel, angaaende den overhaandtagende Mængde af Mestere, Bissekræmmeriet og Handetillen med syede Klæder og de Militaires Klædningstykkers Forfærdigelse i Kjøbenhavn, fra Oldermanden for Skrædderlauget i Jtzeho, angaaende samme Gienstand, og fra Selskabet af frivillige Fattiqvenner i Kiel, om Tallotteriets Ophævelse (af hvilke Petitioner de første fremlagdes og de sidste henvistes til vedk. Committeer). 1) Propositioner: a) fra den Deputerede for 19de Kjøbstaddistrict, om Reguleringen af Kopskatten ; b) fra den Deputerede for 5te Kjøbstaddistrict, angaaende Understøttelse at Petitionen fra Skrædderlauget i Jtzeho, om Arbeidet for det den værende Militaire ; e) fra den Deputerede for 3die Kjøbstaddistrict, om samme Gienstand, med Udvidelse i Almindelighed til det i Hertugdømmerne garnisonerende Militaire; d) fra Samme om Ophævelse af den Reisendes Forpligtelse til at betjene sig at Extrapost til Befordring; e) fra Samme, angaaende det altonaiske Bankinstituts Forhold, og f) fra Kammerj. v. Neergaard angaaende Ansættelsen af en speciel Protocolfører. 5) Grev v. Reventlow=Criminil forelagde den af ham affattede Betænkning til Hs. Majestæt, over Lovudkastet om Jndførelsen af en ligelig bestemt Fuldmyndighedstermin. J Anledning af en opstaaer Discussion om, hvorvidt Committeens, af Forsamlingen forkastede, Synsmaade skulde nævnes i Forsamlingens Betænkning: kom det til Afstemning; Forsamlingens Pluralitet besvarede dette Spørgsmaal benægtende, og Betænkningen vil saaledes blive at forandre i Overeensstemmelse med denne Beslutning.