Aalborg Stiftstidende, 1836-02-18
Forsaavidt Statsr. Treschows Andragende endelig indeholder nogle Yttringer og Hensigtsmæssigheden af at indskrænke den nu indrømmede Frihed til at udstykke Bønderjorder, tilføies, at Spørgsmaalet om Udparcelleringsfriheden er en saa omfattende og betydende Gienstand, at den, som allerede uden Tvivl i længere Tid har tildraget sig Hs. Majestæts særdeles Opmærksomhed, ei passende i Anledning af nærværende Andragende kan inddrages under Forsamlingens Jndstilling. 2) Sagen angaa gende Oprettelsen af høiere Realskoler. J denne Sag meddeler nærværende Nr. in extens begge de af Secretair Algreen=Ussing og Statsr. Stenfeldt indgivne Andragender og Realunderviisningens Fremme i Danmark. Den førstes Jndstilling, til Forsamlingen gaaer ud paa, at den vil andrage hos Hs. Maj. paa: at de fornødne Realskoler snarest muligt maae blive oprettede i Rigets forskjellige Kjøbstæder, og at Realunderviisningen i det Hele maae blive sat paa en saadan Fod, som svarer til dens Vigtighed. Den Sidstnævntes: om der maatte findes Anledning til allerunderdanigst at andrage for Hs. Maj., at det maatte tages under Overveielse om og hvorvidt der fra Statens Side kunde bidrages og virkes til høiere Realskolers Fremme, og i Særdeleshed, om de nuværende latinske Skoler kunde benyttes til dette Øiemeds Opnaaelse. - Af Secretair Ussings, i det, denne Forfatter egne, populaire og energiske Sprog affattede Andragende tillade vi os at hidsætte følgende Momenter: "Ville vi have en dygtig Middelstand, og der er dog den alene, som udgjør Folkets Kjerne, maae vi fremfor alting sørge for at faae en oplyst Middelstand; thi kun den oplyste Middelstand er den kraftige og den dygtige. Vore Kjøbstæder ere, som bekjendt, i den sidste Tid i megen Opkomst, og nogle af dem have tilvendt sig en ikke ringe Handel og Velstand; men de vilde være i en langt meere blomstrende Tilstand, naar der hos Borgerne i Almindelighed fandtes en større Jntelligents og mere alsidig Oplysning, end nu er Tilfældet. Men hvorledes kan man vente det efter den Maade, paa hvilken der hidtil er sørget for den høiere Middelstands Underviisning i Kjøbstæderne: Af vore Almue= og Borgerskoler, saaledes som de forTiden ere indrettede, kan Jngen udgaae, udrustet med de Kundskaber, som udkræves for værdigen at udfylde en Plads i Borgersamfundet, og den, der mangler disse Kundskaber, vil aldrig udrette det i sin Stilling, som han ellers formaaede. Først naar vore Provinds=Kjøbmænd i Almindelighed ville komme til at staae paa et omtrent lige Dannelsestrin med Hovedstadens Handelsmænd, ville de ret kunne rivalisere med disse, og hvad denne Concurrence vil bidrage til Landets Opkomst, behøver in sving, men vil man undersøge, hvor disse Mænd have faaes deres Dannelse og Kundskaber, vil man i Almindelighed finde at de enten ere oplærte paa et større Handelscontoir i Hovedstaden eller opdragne i et Handelsinstitut i Udlandet, eller i alFald i tidlig Alder fra den studerende Bane ere gaaede over til Handelsveien. Selve Kjøbstaden har visseligen ikke ydet noget passende Underviisningsted for dem. Af ikke mindre Vigtig hed er det, at der gives den tilkommende Landmand Leilighed til at erhverve sig andre og flere Kundskaber, end dem, han nu kan forskaffe sig enten i de lærde Skoler eller i de fattig Almue= og Borgerskoler. Hvad der giør, at Landbruget i Danmark endnu staaer paa et forholdsmæssig saa lavt Trin, et ligesaameget Mangel paa Jntelligents som Mangel paa Kapital. Landmanden trænger til en Mængde Kundskaber, som den Ungdom, der bestemmer sig til Landvæsenet, nu ingensteds har Leilighed til at erhverve sig, og som han siden ofte vil føl Savnet af. De nuværende Skoler kan ikke forskaffe ham disse Kundskaber. Af den latinske Skole gaaer han oftest ud som en lærd Pedant, og af Almueskolen gaaer han ud som en uvidende Bonde. Skolen for de nyttige Kundskaber i Livet mang ler endnu. Dersom det skulde være nødvendigt endnu at anføre flere Grunde, for at vise Vigtigheden af Realskolers Oprettelse, da vilde jeg henpege paa hiin høiere Anstalt for Realunderviisningen i Danmark, det polytechniske Jnstitut, der med Føie kaldes Realunderviisningens Høiskole. Dette Jnstitut er, som bekjendt, kun lidet besøgt, i Forhold til dets Vigtighed, og Grunden hertil maa fornemmelig søges i, at den Ungdom, hvorfra det skal rekruteres, ikke har faaet en saadan Dannelse og Underviisning, at den med Held kan træde over paa hiint høiere Trin af den reale Underviisning. Man har ofte og meget beklaget, at dette i sig saa fortrinlige Jnstitut endnu har en saa ringe Tilgang af Elever, og at det er som en Bygning, der mangler sit behørige Fundament i Realskolen ne, hvor den Ungdom, der vil søge sin Uddannelse ved Jnsttutet, skulde modtage sin foreløbige Dannelse. Det kan neppheller nægtes, at det polytechniske Jnstitut noget for tidligt et kaldet til Live, men dette opfordrer kun desto stærkere til snarest muligt at tænke paa Realskolers Oprettelse, som det eneste Middel til at give hiint Jnstitut dets fulde Betydning. Bygningen er der; Apparatet er der; udmærkede Lærere staae paa Cathederne; men de sparsomt besatte Bænke vidne med hø Røst: Skolen, Skolen mangler. - Og for at jeg endnu skal føie en Grund til de mange andre, der kunde anføres for Nødvendigheden af Realunderviisningens Fremme, saa lad mig hente denne fra selve den Jnstitution, hvoraf vi her alle er Medlemmer. Kongen har indført raadgivende Stænder i Danmark. Han har villet, at Mænd, udvalgte af Folkets Midte skulde danne en stor og mægtig Nationalforsamling, uden hvi foregaaende Betænkning ingen Lov, der giør Forandring i Undersaatternes personlige eller Eiendomsrettigheder, Skatterne og de offentlige Byrder, fremtidigen skal kunne udgaae i Danmark og som skal være det Organ, hvorigjennem Folkets Ønsker kraftigst kunne udtale sig for Tronen. Det er Grundbesiddelse der, som bekjendt, er gjort til betingelse for at kunne indtræde i denne Forsamling, og det er Grundbesiddelse, der alen giver Ret til at vælges til samme. Derved er Stænderne: Jnstitution næsten udelukkende baseret paa den høiere Midde stand, isærdeleshed paa Kjøbstædborgerne og de større Landeien, domsbesiddere. Men skal saaledes Folket fornemmelig repræsenteres ved den tredie Stand i Staten, bør der ogsaa kraftig arbeides paa denne Stands intellectuelle Dannelse. Kun den ved kan den komme til at danne en passende Modvægt moEmbedsaristokratiets alt overveiende Jndflydelse, og bringe den forstyrrede Ligevægt i denne Deel af Statens Organisme til bage. Kapital har den; Uafhængighed har den; Kraft og Dygtighed har den. Kun Et mangler den: høiere Dannelse og Kundskaber. Sørg for dens Oplysning; bibring den Kundskaber; læg Jntelligents til Alt, hvad den allerede er i Besiddelse af, og denne Stand vil inden faa Decennier udvikle en saadan Kraft, som man nu ikke tænker sig mulig. Den vil blive af gen høi politisk Betydning og hæve Danmark op til en Gradaf Velstand og Frihed, som vil bære velsignede Frugter for de fjerneste Slægter. Men for at dette kan skee, maa der arbeides paa dens intellectuelle Udvikling, og dertil ere Skoler nødvendige; ikke Skoler, beregnede paa blot at forsyne den ringe 1ste Borgerclasse med de nødtørftigste Elementair=Kundskaber; ikke Skoler, beregnede paa blot at danne Philologer, Theologer, og Jurister; men Skoler, beregnede paa Livet, hvori de levende Sprog, det mathematiske Studium og Naturvidenskaberne maa træde istedetfor Latin, Græsk og Hebraisk, og hvori Ungdommen i de meere velhavende Borgerclasser kan uddanne sig for den høiere Virksomhed, som det practiske Liv fordrer, og som Enhver, der ikke aldeles misforstaaer sin Tid og dens Fordringer, maae erkjende for at være den største Mangel i Danmarks Underviisningsvæsen. Thi ogsaa fra dette Standpuner, lyder det med een Røst: "Skolen for Livet mangler Aalborg Vinteren vedligeholder her hos os en meget foranderlig Caracteer, medens den i det øvrige Europa er usædvanlig stræng. Jgaar havde vi her en stærk Regn, ledsaget af Blæst, som hen paa Eftermiddagen reiste sig til en Storm, der har raset hele Natten og af og til nærmede sig det Orcannagtige. Under Stormen gik Temperaturen over til Frost og et stærkt Sneefog afløste Regnen. Endnu i Dag blæser det meget haardt. Vinden er nordlig.