JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-29
I de Deputeredes Kammer har det i Frankrig overhaandtagende Duelraseri foranlediget en Motion om, ved Lovgiveningen at sætte Skranker for samme, og, da den understøttedes af Kammerets Præsident, er Sagen anbefalet Justitsministeriet til nærmere Overveielse. Formodentlig har denne Omstændighed havt nogen Jndvirkning paa den usædvanlige Maade, hvorpaa en Duel imellem Cavalleri=Oberst Vial- og Oberstlieutenant Gerard, af samme Regiment, er bleven behandlet. Den foranledigede nemlig en streng Dagsbefaling fra Marschal Maison med Forbud mod Dueller mellem Militairpersoner, af hvilke den Ene er den Andens Foresatte. Oberstlieutenant Gerard skal stilles for en Krigsret og Obersten miste sin Post. Secundanterne komme fjorten Dage i Arrest.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-29
England.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-29
I Underhuset er gjort en Motion af en Hr. Robinson, om at reformere det hele Skattesystem i Storbrittanien, en Motion, som dette Parlamentsmedlem iøvrigt, i flere Aar i Træk, har gjort uden Virkning. Han mener, at Tidens dog vel nu maa være kommen til at øve Retfærdighed i at beskatte Kongerigets samtlige Jndvaanere i Forhold til deres respective Formue. Det nærværende System, som trykket Jndustri og Handel, er slet, idet det forskaaner den lige Lesidiggænger. Arbeidslønnen er nu bragt ned til omtrent 5 engelske Shilling om Ugen, og en Arbeider, der altsaa aarlig i det høieste fortjener 20 Pd. Sterl., maa deraf afgive 18 Pd. Sterl. til Staten; bliver dette saaledes ved, maa en almindelig Forarmelse, Revolution o. s. v. blive Følgen.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-29
Skatkammerkantsleren med flere andre Medlemmer af Huset toge Skattesystemmet i Forsvar, og Motionen forkastedes med 105 Stemmer mod 42. Wilhelm Cobbett, en af Englands meget bekjendte offentlige Caracterer, døde den 18de Juni i sit 73de Aar. Han var af ringe Herkomst, var en af Englands betydeligste Publicister og har i sin Alderdom naaet en af de høieste Æresaposter, man i et constitutionelt Land kan naae, han var nemlig Parlamentsmedlem for Oldham. Journalerne levere hans Caracteristik, som naturlig falder forskjelligt ud efter deres forskjellige Farver. J Begyndelsen af hans politiske Løbebane havde han været en heftig Modstander af Jacobinismen; nu paa sine gamle Dage havde han, med ligesaamegen Heftighed, slaaet sig til de Radicales Parti. En Omstændighed i hans Liv, som geraader ham til megen Ære, bor ikke oversees, saameget mere som den vel egner sig til at opveie og undskylde en stor Deel af hans Feil. Det var nemlig et af hans Livs Hovedformaal, at bidrage Si til at stille Folkets lavere Klasser, ikke alene i materiel, men ogsaa intellectuel Henseende, paa et værdigere Standpunkt, og denne Stræben blev han tro sit hele Liv igjennem.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-29
Tyskland. Toldforeningen, en af vor Tids saare følgerige Foranstaltninger, vedbliver i Baden at foranledige meget varme Debatter; især har Hr. v. Rottecks Opposition imod Sagen fremkaldt Discussioner mellem Kammeret og Ministeriet, som ikke ere uden Bitterhed og neppe kunne føre til at giøre Regjeringens Hensigter populaire. De Vanskeligheder, som Oppositionen i Baden lægger denne Sag i Veien, vække i Almindelighed Formodning om, at denne Stat ikke slaaer sig til Foreningen, og den Virkning, denne Formodning har skelig. Vennerne af en almindelig tysk Handelsfrihed og et fælleds Fædreland beklage sig derover, medens de, som ledes af særegne Jnteresser eller rose sig af at være sanden Preussere, ligesaa ivrigt ønske, at Preussen aldrig var faldet paa den Jdee, og ere nær ved at ansee det for en Vinding naar en eller anden af Nabostaterne holder sig udenfor den Saameget er vist, at Preussen, for sine Opoffrelser og store Fortjenester af denne Sag hidtil kun har høstet Utaknemmelighed og Tab.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-29
Preussen. Et Deficit i Statsindtægterne i det forløbne Finantsaar har paa ny henledet Opmærksomheden paa den Nødvendig hed at skride til Besparelser. Det hedder nu, at Rentefor den for Statsgielden skal nedsættes fra 4 til 3 1/2 Procenten Finantsoperation, man med saa megen mere Lethe troer at kunne udfore, da de færreste Capitalister ville forlange deres Penge tilbage, efterat de fleste have anlagt næsten deres hele Formue i Statspapirer og det med hver Dag bliver vanskeligere at anbringe store Capitaler andetsteds med Sikkerhed. (Et ikke glædeligt Tegn.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-29
Man har nu authentiske Efterretninger med Hensyn til det militaire Skuespil, som om føie Tid skal forlyste Danzigerne. Den Afdeling af den russiske Garde, Kjernen af det hele, 40000 Mand stærke, Corps, anslaaes til 6063. Hoveder og er inddeelt i 6 Batailloner. Tropperne landsættes den 1ste og 4de August og erholde kun 1 Rastdag i Danzig, som i den Tid glæder sig til at see et Billed af den gode gamle Tid, da en meget stor Deel Fremmede fra Nabolandene agte at tage Ophold i Byen, saa længe Russerne ere der. Keiseren og Keiserinden indtræffe denne 15de August og forblive 2 Dage i Danzig.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-29
Blandede Efterretninger. Blandt de Tropper, som fulgte D. Pedro paa hans Expedition til Oporto, var ogsaa er lidet Antal Eventyrere fra de capperdiske Øer; men de viste sig snart som slette Soldater og endnu slettere Undersaatter, idet de hvert Øieblik revolterede og tilsidst samtlige gik over til Miguelisterne. Heller ikke her havde de imidlertid Stadighed til at blive ret længe, men vendte snart igjen tilbage til Pedroiterne. - Januar d. A. bleve de, i Forening med nogle Søsoldater og Udlændinge, som vare formerede til et Regiment, afsendte til Tjeneste paa de capverdiske Øer; men Natten til 21de Marts revolterede de der i Santjago, dræbte deres Officerer, plyndrede Staden, proclamerede D. Miguel og begik 324 Dage alle Slags Uordener. Tilsidst stode Byens og Omegnens Beboere op i Masse og angreb dem. Det første Forsøg slog feil; men ved gientagen Anstrængelse lykkedes det dog at uddrive dem af Byen og jage dem tilsøes paa et sardinisk og et portugisisk Skib, som de havde bemægtiget sig. Nu forsøgten de en Landgang paa St. Philippe (en anden af de capperdiske Øer, med 5000 Jndb.), men bleve drevne tilbage. Derfra havde de vendt sig til Brava (den sydligste af disse Øer, med 2 til 300 Jndb.), plyndret Beboerne, forladt det fordiniske Skib og bemægtiget sig nok et portugisisk, og derpaask den 28de Mai, med circa 500,000 Franes ombord, seilet videre. Fra den Tid af vidste man ikke, hvor disse Røver vare blevne af. - Af engelske Blade erfarer man nu, at disse Miguelister, omtrent 250 i Tallet, ere ankomne til til St. Thomas i Vestindien, vel forsynede baade med Penge og Vaaben, men vare af de danske Authoriteter sammesteds strax blevne afvæbnede og satte i Forvaring.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-29
Det preussiske Militair=Ugeblad, der indeholder en interessant Artikel om de sidste Begivenheder i Pyrenæerne, tilføier følgende bemærkninger over General Zumalacarreguy, som det i militair Henseende stiller meget høit. For 18 Maaneder siden - siges til Slutningen - commanderede Zumalacarregni ikke en Mand i Navarra, og nu har han henimod 30,000 Mand Infanteri, Kavalleri og Artilleri under sin befaling. Den første betingelse, for at levere Slag og Træfning, er, at have en Hær. En saadan har Zumalacarregny skaffet sig, og det maa ikke have været ham let, da han maatte skabe den paa selvsamme Terrain, der tjente ham til Valplads. Naar en General, ved saa uendelige Vanskeligheder, ei alene holder sig længere end halvhandet Aar imod overlegne Kræfter, men endog tilkæmper sig Fordele over Fjenden, saa maa man vel indrømme, at han har udviklet Talenter baade til at organisere og fore Krig.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-29
Militaircommissionen i Modeng har den 16de Mai dømt Dr. Gianelli, Dr. Ferrari og Hr. Pezini til Døden og deres Godsers Confiscation, Dr. Mattioli til Galeistraf paa Livstid, Dr. Macagni til 10 Aars Galeistraf, og Kammerherre, Grev Casoli til 15 Aars Fængsel, alle, fordi de deels have deeltaget i, deels været vidende om oprørske Machinationer udenfor Riget. Hs. K. H. Storhertugen har imidlertid med sin sædvanlige Mildhed forvandlet de tvende Forstes Livsstraf til 20aarig, den Tredies til evig Galeistraf og Mattiolis Galeistraf paa Livstid til 7aarig Fængselstraf.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-29
En fattig Enke i Berlin, som holder Huus for en Kjøbmmand, har ved en Slægtnings Død, hvis Tilværelse hun ikke engang havde Anelse om, arvet 46 Millioner Fr. En anden Beretning nedsætter rigtignok Summen til 14 Miltioner.) I Amerika havde den Afdøde erhvervet sig sin uhyre Formue og havde trukket sig tilbage til Florents, hvor han nu døde og hvor Befuldmægtigede fra den lykkelige Arving havde indfundet sig, for at tage Arven i Besiddelse.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-29
I Danzig havde Viinhandlere, Destillateurer, Brændeviinsbrændere og Restaurateurer haabet at tjene en Skilling ved de 6000 russiske Gardetroppers forventede Landing sammesteds; men En af Jsraels Folk, en rig Uldhandler i KoUnigsberg, er kommen de gode Danzigere i Forkjøbet og har paataget sig de russiske Troppers Forpleining med Et og Alt lige fra Strandbredden og til den polske Grændse. I Havre er opfundet en hydraulisk Maskine af saare ringe Omfang, men høist anvendelig tilsøes, da en eneste Mand, ved Hielp af den, er istand til at pumpe ligesaa meget Vand ud af Skibet, som 60 Mand med almindelige Skibspumper. De heldigste Forsøg ere allerede anstillede med Maskinen.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-29
For nogle Aar siden blev, ved frivillige Sammenskud, i Berlin stiftet tvende velgjørende Anstalter til Forbryderes og Forbryderinders forsømte Børns Opdragelse og Dannelse til nyttige Medlemmer af Samfundet. Den ene blev bestemt for Drenge, den anden for Piger, og ved enhver af dem ansattes en Jnspecteur. Jnspecteuren for Sidstnævnte har imidlertid paa den skjændigste Maade misbrugt sin Stilling, idet han har forvandlet Anstalten til et sandt tyrkisk Harem og ladet sine Pleiedøttre indtage Midler, hvor han frygtede for, at hans strafværdige Forhold til dem ellers skulde kommen for Dagen. Et af hans Offere, der ei endnu var moralske fordærvet nok til ei at indsee det Skammelige i dette Forhold, gik forleden til en Geistlig og aabenbarede ham Alt. Den Gjestlige gjorde strax Anmeldelse derom paa høiere Steder; men, da Forbryderen skulde arresteres, havde han, formodentlig itide advaret, taget Flugten. Jngen ahnede, at denne Mand kunde gjøre sig skyldig i en saadan Skjændselsdaad; thi han var een af de saakaldte Hellige, der bære deres Fromhed til Skue og aldrig forsømme Kirken.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-29
J Tugt- og Forbedringshuset i Christiania blev den 29den Mai opdaget et Anslag, der ikke gik ud paa mindre, end at myrde Overinspecteuren Capt. Gloersen. Som det ladet vare Fangerne især blevne forbittrede paa ham, fordi har havde forbudet Fangerne at tale sammen i Arbeidstiden.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-29
Toldindtægterne i Marseille ere nu stegne til 30 Mill. Fr. For nogle Aar siden beløb de sig kun til 4 Mill. I Genf har man gjort flere vellykkede Forsøg med en Redningsmaskine, der har viist sig ganske fortrinlig i Jldebrandstilfælde. Maskinen bestaaer af to Hovedbestanddele: den og ene er en Slags Stige, bestaaende af flere 8 Fod lange Stykker, der hurtigt lade sig sammensætte til enhversomhelst Længde, og idet samme, ved Hielp af 2 Ruller, med Lethed skyldes op af Muren. Den anden og egentlige Redningsmaskine en Slags fiirkantet Læderslange af 3 til 4 Fods Di meter. Ved en egen Indretning kan den med megen Lei hed befæstes i enhver Vindueskarm, og, da den formedelst sin Længde kan løbe meget skraa ned, kunne Folk, der ere stædte i Fare for at indebrænde, stige ind i dens øverste Aabning og uden Fare lade sig glide ned i Gaden.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-29
Fra Marienwerder i Preussen berettes om en egen Arte Tyveri, der i den seneste Tid oftere er udøvet i Krone Districtet. Tyvene bryde nemlig om Natten ind i Faarestal- denne, trække Hudene af Faarene og lade Cadaveret tilbage.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-29
Mølleren i Joppenmühl fandt saaledes for nylig om Morgenen nitten Faar uden Hud.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-29
J London sluttedes nylig et sælsomt Ægteskab. Et ung, Menneske paa 17 Aar giftede sig med en 72aarig Enke som allerede har havt 5 Mænd. Den sjette Mand, som ved denne Forbindelse er blevet Fader og Farfader, har efter Landets Love adopteret 12 Børn og Børnebørn, hvoraf det yngste kunde være hans ældre Broder. I Gaden du Boule i Gens fandt man for kort Tid siden en død Mand, i hvem man troede at gjenkjende en Muursvend, ved Navn Franz Due. Ogsaa hans Forældre erkjendte ham for denne. Franz Duc blev da begravet. Men en Maaned derefter indfinder Mosjo Due sig og vi erkjendes for levende. Den vise Øvrighed svarte, at det gikke nu ikke an, han havde faaet en christelig Begravelse, var nu lengang fort paa Dødelsteen, og man torde desuden for Exemplets Skyld ikke slette ham ud igjen, da saa hver Af dod kunde begjære det Samme. Naturligviis protesterer han nu af alle Kræfter, Sagen undersøges pro et contra, og det vil da snart blive afgjort, om en Genser, der er anført paa Dødelisten, tør fordriste sig til at ville leve.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-29
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-29
Thisted, den 23de Junii. J Løverdags blæste her en meget heftig Storm af NB. der om Natten var saa stærk, at et her paa Rheden ligteligende Smakskibs Mesanmast brækkedes; og ved Vorupøer, Strand blev et engelsk Brigskib fra Newcastle, ført af Capt. J. Brown, af Strømmen og Stormen dreven saa langt ind mod Revlerne, at det ikke kunde klare Landet, men var mødt til at kaste Anker, men, da disse holdt og Veiret bedagede sig, afseilede det igjen næste Dag. Paa Faltring Strand Ringkjøbing Amt skal være strandet et hollandsk Fartøi.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-29
Toldvæsenet i Nykjøbing i Forening med Politiet har i disse Dage, paa 3 forskjellige Steder paa Landet i Nærheden af Byen, anholdt nogle, deels contrabande, deels ustemplede Varer. Ved samme Leilighed anholdtes tillige en portativ Bissekræmmer=Boutik, hvoriblandt Andet en Mæng4de Medicinflasker, der, skjøndt med forskjellige Paaskrifter, næsten alle befandtes at indeholde Terpentinolie.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-29
Blandede Efterretninger. J Slutningen af forrige Uge indtraf følgende to meget sørgelige Hændelser i Kjøbenhavn: En agtet Borgers Kone, som i nogen Tid havde været sindsvag, styrtede sig i Fredags ud af et Vindue og døde nogle Timer efter. I Løverdags Eftermiddag bleve to halvvoxne Drenge, som paa Amagertorv vare beskjæftigede med at læsse Leerkar af en Vogn, kjørte over af et Par løbske Heste. De bleve meget vilde tilredte, og den ene var især i en frygtelig Tilstand. - Efter Forlydende skulle de siden være døde. Ogsaa en Mand, kom til Skade ved samme ulykkelige Hændelse.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-29
Copulerede i Budolphi Kirke den 28de Junii. Hr. Forhvalter M. S. Fischer fra Voergaard og Jfr. C. M. Spies.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-29
Bekjendtgjörelser. I Nat Klokken 2 behagede det Forsynet, gefter mange Aars Sygdom, at bortkalde min trofaste Ledsager paa Livets Bane, min inderlig gode Mand, Paulus Mathias Schor, Sognepræst for Torsler og Lindum Menigheder, 64. Aar gammel. I 25 Aar deelede vi troligen Livets Glæder og Sorger. Anden Gang staaer jeg nu ene forladt tilbage. Stort er mit og 5 Börns Tab, dyb vor Kummer. Familie og Venner, beder med mig, beder med mine kjære Faderlöse, at Smertens Fader vil sende os den Sjælsstyrke, vore dybt saarede Hjerter saa höiligen trænger til. Torsler Præstegaard, den 24de Juni 1833. Catharine Charlotte Schor, södt Ehrhurt.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-29
Da et eller flere ondskabsfulde Mennesker have, for at skade mit Rygte og min Credit hos mine Medborgere, udspredt den lognagtige beskyldning om mig, at jeg skulde have assureret mit Jndbo og Farveriredskaber for en meget hvi Sum, saa har jeg til Gjendrivelse heraf forsynet mig med efterstaaende Attester, hvorved det tilfulde godtgjøres, at beskyldningen har sin Grund i Logn og Ondskab, og haaber jeg saaledes fremdeles, som hidtil, at beholde mine Venners og Medborgers Tillid. Aalborg, den 29de Juni 1835. P. Schjerven.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-29
At Farver Schjerven ikke hos mig, som Commissionair for Vare=Assurance-Compagniet i Kjøbenhavn, for nærværende Tid har erholdt forsikkret enten Meubler, Effecteeller Varer, tilstaaes efter Forlangende. Lund.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-29
At Farver Schjerven ikke har, hos mig, som Commissionair for Brandassuranceforeningen i Altona, ladet forsikkre hverken Varer eller Meubler, attesteres herved efter Forlangende. Aalborg Postcontoir, den 29de Juni 1835. Sørensen.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-29
For en Jomfru, som kan forestaae Madlavning i et borgerligt Huus, bliver en Tjeneste ledig, enten til 1ste No. vember eller muligt for. Hos Boghandler Sadolin i Aalborg kan erholdes nærmere Oplysninger.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-29
Umyndiges Midler, til et Beløb af 1697 Rbd. 32 s., kan strax, imod anordningmæssig Sikkerhed, erholdes til laand. Aalborg i Overformynderiet, den 29de Juni 1835. D. Duusen. D. Baggesen. Til Leie ere Værelser udenfor Vesterpot Nr. 74, Dito i Klokkestøbergaden. P. Hassing.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-29
Chocolade i alle Sorter, udarbeiDa det i lukkede Maskiner i P. Chr. En Beichmann & Comps. Bamp.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-29
Chocolade=Fabrik ved Kjöbenhavn, udsælges til Fabrikpriser, hos Th. v. Spreckelsen i Aalborg, hos Chr. II. Nielsen i Hjørring og hos H. S. Karup i Frederikshavn. Til Reisendes Efterretning. bekjendtgjøres, at Søndagen den 12te Juli d. A. bliver Aggerssunds Færge sat paa Land, for at digtes og tjæres, og næste Søndag, den 19de Juli, bliver den sat ud igjen. Aggersborggaard, den 22de Juni 1833. A. C. sal. Kierulfs, fød Lüttichau.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-29
En voxen Dreng kan strax blive antaget i Lære, NB. hos Maler og Lakerer D. Maynshusen. Efter Reqvisition fra 3die jydske Jnfanteri-Regimenbliver, Fredagen den 3die Juli førstkommende, om Formiddagen Kl. 101, i Exerceerhuset her i Byen afholdt Licitation over adskillige Reparationer ved dette Huus og Plankeværket og Pladsen, bestaaende i Muur=, Tømmer Snedker=, Smede=, Glarmester= og Maler-Arbeide; efter Conditioner og Overslage, som ligge til Eftersyn hos Undertegnede. Det anmærkes, at der vil skee Opraab separat for hvert Slags Arbeide og for alle Arbeider under Eet, samt at den hele Overslags-Sum er 314 Rbd. ; Mk. 8 s. Aalborg, den 5te Juni 1833. Schmidt, Auctions-Directeur.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-29
Torsdagen den 2den næste Maaned, Kl. 10 Formiddag bliver ved Auction i Romdrup Degnebolig bortsolgt endeel Ind- og Udbo, hvoriblandt et Skatol med Skab, en Commode, en Betages Vindovn, endeel Bøger, et Uhrmager Dreierlad, m. m. m. Nibe, den 25de Juni 1835. Lynge.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-29
Mandagen den 6te Juli førstkommende om Formiddagen Kl. 10 lader Enkemadame Knustrup i Kringelhede i Albek Sogn, sammesteds forauctionere endeel hende tilhørende Ind- og Udbo, saasom nogle Folkesenge, Kjøkken og Bryggerredskaber, Vogne, Plove, Harver, Heste, Køer, Faar, m. m.; hvilket herved bekjendtgjøres. Sæbygaard, den 17de Juni 1835. Theilmann.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-29
Efter Begjæring af Skifteretten i afdøde Stadshaupt, mand og Kjøbmand Madsens Bo her i Byen bliver afholdt Auction Mandagen den 6te Juli førstkommende og følgende Dag, om Eftermiddagen Kl. 2, over dette Boe Varelager, bestaaende af: Colonial- og Farvevarer, endeel Hamp- og Hørblaar, fabriquerede Tobakker, norsk og svensk Stangjern, Steenkul, smaat og grovt Salt, blandet og ublandet Rom, Brændeviin og Aquavit, endeel nye Ambolter af forskjellig Størrelse, endeel Jernplader, nogle Kasser Som, endeel sorte hamrede Bouteiller, endeel Glas og Porcellainsvarer, Jerngryder af forskjellig Størrelse, en deel Olie, circa 200 Tdr. Korn, et betydeligt Parti Tømmer og Brædder; samt over Ind- og Udbo, bestaaende af: get Schatol, Sophaer, Borde, Stole, Skabe, Speile, Sengesteder og Sengeklæder, Linned og Porcellain, noget forarbeidet Sølv, Kobber, Jern- og Træfang, 2de Heste, 2de Køer, Vogne, Plouge, Harver, en Kornrensemaskine, en Jern=Kjøkkenindretning, samt en Boutikindretning m. m. m. Randers, den 9de Juni 1835. A. L. Reiersen.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-29
Efter Reqvisition fra Skifteretten i Selveiergaardmand Christopher Westphaels Dødsbo bliver den samme tilhørende Gaard, Skjerumgaard i Skjebrum Sogn, 2 1/2 Miil fra Frederikshavn, tilligemed tilhørende Parcel, stillet til Bortsalg ved 3de Auctioner der af holdes saaledes: 1ste Auction den 16de Juli, 2den Auction den 30te f. M., 3die Auction den 13de August, hver Dags Formiddag Klokken 10. De tvende første Auctioner afholdes paa Byfoged-Contoiret i Frederikshavn. Den tredie og sidste paa selve Eiendommen. Bygningerne, af Muur- og Bindingsværk ere nye, Gaarden i god Drift, og der kan holdes 10 a 12 Køer og 4 Heste, foruden Faar. Gaarden og Parceller, staae for Hartkorn 4 Tdr. 3 Skpr. 1/2 Alb. Hvilket herved til alle Vedkommendes Efterretning, Overeensstemmelse med Placaten af 22de April 1817, be¬
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-30
Det fortjener uden Tvivl at ansees for Postdagens vigtigste Efterretning, saafremt den finder yderligere Bekræftelse, at de russiske, preussiske og østerrigske Hof ser paa det Bestemteste have erklæret sig imod enhver Jntervention i Spaniens Anliggender fra andre Magters Side, paa hvad Maade det end maatte være. Herom ere klærer nemlig det amsterdamske Handelsblad, af 23de Juni, at have Underretning fra meget authentiske Kilder.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-30
Spanien. Her er det nye Cabinet nu fuldkommen sammensat og efter hvad man kan dømme, af langt mere frisindede Medlemmer end det foregaaende. Den til Madrid indløbne Efterretning, at en egentlig directe Intervention ei vilde finde Sted, synes væsentligt at have bidraget til, at forskaffe Spanien et Ministerium med denne frisindede Aand. Dets Medlemmer ere: Grev Torreno, Præsident og Udenrigsminister; Hr. Mendizabal, Finantsminister; Marquis de laAmarillas, Krigsminister; Hr. Garcia Herreros, Justitsminister; Hr. Alvares Guerra, Indenrigsminister, og GeneralAlava Marineminister.
Aalborg Stiftstidende, 1835-06-30
Den 12te Juni indtraf Budskabet om, at England havde afslaaet den directe Intervention, men givet sit Minde til at hverve 10,000 Frivillige, og at den franske Regjering var beredt til at staae bi paa samme Maade. To Dage efter skeete ovenstaaende Udnævnelser i Aranjues; den spanske National-Stolthed synes at være tilfredsstillet med at kunne, ansee denne Art Hielp meere som en Cooperation af Allierede med en fælleds Fjende, end som en paakaldt Hjelp, for at skaffe No. Landet.