Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-09-04
Hvorledes seer det ud inden i Nyeholland(Fortsættelse; see forr. No.) Efterat have meddeelt denne vigtige Oversigt over disse tvende Expeditioner, for at trænge indi det Jndre af Nyholland, vil det være behageligt at overveie, til hvilke Resultater de have bragt os om dette store Lands indvendige Beskaffenhed, som man saaledes har gjort Begyndelsen, til at lære at kiende. Nyholland er en Deel af Jorden, der ikke er saaledes bygget som de øvrige Verdensdele, hvorfor det er saare naturligt, at det frembringer ganske andre Produkter end disse. Dette Land besidder en ganske forunderlig Structur. Biergene synes overalt kun at staae langs med Kysterne af Havet og strække sig ikke dybt ind i Landet, saavidt man har kunnet bemærke eller øine det. De reise sig, paa den Kant af Landet som Expeditionen passerede, jevnt i Veiret fra Sydvest til Nordost, hvorpaa de gaae steilt ned mod Østen. Følgen af denne Landets Bygning er, at Nyholland ingen Floder har mod Havet, men at alle Floderne gaae ind i Landet, hvor de efterhaanden tabe sig i store Moradser, eller maaskee tilsidst i een eller flere store indvendige Søer. Jmedens de øvrige Dele af Jorden ere saaledes byggede, at Bjergene dynge sig sammen i det Jndre af Landet, og at store Floder udløbe fra dem i Havet, saa har Bjergene i Nyholland den modsatte Beskaffenhed. J en vis Strækning fra Bjergene af inde i Landet, gjøre de nedstrømmende Vande dette smukt og frugtbart, men naar man kommer dybere ind i Landet, er det paa visse Tider af Aaret oversvømmet af Vand, paa andre Tider ganske tørt, da Jordbunden har den Natur, at den suger Vandet til sig, hvoraf følgen bliver, at det længer inde synes at ville blive aldeles ubeboeligt. Saaledes som man nu kjender Landet, har det Udseende af, som det kun kan beboes langs med Kysten i en Strækning paa hiin Side af Bjergene. Jmidlertid er det endnu uopklaret, hvorledes det seer ud dybt inde i dette store Land om der ikke langt inde i Landet gives høie Bjerge og store Søer, eller om Alt taaber sig i Skove, Moradser og en uhyre Ørken. Man synes imidlertid at kunne forskaffe sig Vand overalt i Nyholland ved at grave dybe Brønde. Landet er vel, uden at have Faar, af Naturen skabt til Faareavl, men hvorledes kan det Jndvendige af et saa stort Land benyttes, om det endog er frugtbart og tjenligt til Faareavl, naar det mangler Floder til den indvendige Communication. Al dette maa Eftertiden og Menneskeslægtens tilvoxende Cultur besvare. Hr. Oxley bemærkede at det sielden regner paa eengang baade Østen og Vesten for de blaae Bjerge, og siger, at Floderne paa den vestlige Side af disse ere blot Canaler, som afføre Vandene fra Bjergene over det flade Land. Uagtet Climatet er hedt, frøs det dog eengang saa stærkt paa Reisen, at alle Vandenvare belagte med Jis. Det var ikke at vente, at man paa en saa besværlig Marsch, som disse to Expeditioner foraarsagede, kunde gjøre vigtige mineralogiske Opdagelser, uagtet Mineralogen William Parr var med paa den første Expedition. Jmidlertid forefandt man dog nogle deels saare vigtige og deels saare mærkværdige Produkter, saaledes fandt man paa begge Reiserne, saavel mod Syden som mod Vesten, den fortræffeligste Kalksteen i den største Overflødighed, et Produkt, som Colonien hidindtil manglede, og som lader formode, at der findes Marmorbrud dybere nede under Kalksteenslagene, Paa nogle Steder fandt man en saare fortræffelig Sandsteen, og et Sted en stor Masse af særdeles brugbar Valkejord, ved Hastingsfloden ligge store Lag af Steenkul opdyngede. J forskjellige Directioner, saavel mod Sønden som mod Norden, forefandt man Jernert i stor Mængde, og Bjerge Exmouth syntes for det meste at bestaae af Jern erts af en sjelden Righoldighed. - Den mærkværdigste mineralogiske Gjenstand, var dog unægtelig det forhen omtalte Magnetbjerg. Af ædlere Steenarteer forefandtes Jaspis og Agat.