Berlingske Tidende, 1759-04-16
Hos Forvalter Lorenzen paa Wemmetofte kan imod antagelig Pant paa Rente udlaanes, naar forlanges, efterskrevne Umyndiges Capitaler, neml., efter Peder Larsen i Stubberup 1 Rdlr. 4 Mk. 5 s., efter Muurmester, Ole Bomholtes Hustrue, 20 Rdlr., efter Maren Martius 12 Rdlr. 2 Mk., efter Peder Nyerups Hustrue 80 Rdlr., efter Maria Elisabeth Christophers Datter 14 Rdlr. 4 Mk. 4 s., efter Hr. Capitain Cuus 9 Rdlr. 1 Mk. 11 s., efter Peder Taagerup 15 Rdlr. 5 Mk. 8 s. J alt Capital 203 Rdlr. 5 Mk. 12 s. Broder Brorson Provst i Jerslew Herredt og Sognepræst for Dronninglunds Menighed, lader herved 3 Gange i de danske Aviser, ligesom forhen skeet er til Oberretterne i Stiftet og Underretterne i Herredet ved mit lovlige udstædte Proclama efter Velædle Velbr. og Høylærde Hr. Peder Kieldsen Paludan, fordum Deres Kongl. Majests. Assessor i Consistorio, Provst over Jerslef Herredt, og Sognepræst for Hellevad, Ørum og Hellum Menigheder i Wendsyssel og Aalborg Stift, som ved Døden afgik den 24 Januar. a. p indkalde og indvarsle saavel til Enke-Fruens og Medarvingers Sikkerhed og Securitet, som til Underretning, Oplysning og Forsiring for mig, som Successor i Provste-Embedet, i Fremtiden, er allene alle dem, som ved den geistlige Skifteret have oppehaaret nogen Arvepart, eller annammet nogen Betaling for deres Fordringer, men endnu ingen lovlig Afkald eller Qvittering givet haver, men endog alle og enhver, myndige og umyndige med deres fødte Værger og Formyndere, Enker med deres Lavværger, Mindreaa ringer med deres Curatores, og alle andre, være sig hvo det være vil, som kunde have noget at fordre, paastaa eller erindre i henseende til Provste-Embedets Administration og de geistlige publiqve Tings Behandling i Jerslev Herredt siden Aar 1734. til mit Provste-Embedes Antagelse at møde eller møde lade for mig og tiltagne Assessores i en Provste=Ret paa Roeslund den 26 Nov. 1759, som i Følgedet udstædte Proclama er og bliver terminus peremptorius, for der paa bem. Stæd og Tid at angive, gjøre og bevise deres formeente Fordringer, Paastand og Erindringer, da enhver skal vederfares hvad Ret er. Derimod maa de Udeblivende tilskrive dem selv ald den Skade og Uleilighed som kan flyde af deres Taushed og Udeblivelse. Lunderager den 31 Mart. 1759. Broder Brorson. Orgelbyggeren Hartwig Müller udi Kiøbenhavn, gjører alle Organister, Kirke=Patroner, samt alle Liebhavere af Orgelbygger Kunsten bekiendt, at han opbygger et nyt Orgelverk udi Kiøbenhavn, og derfor erbyder sig siden sielden saadant Arbeide forefalder, at vise alle de som ey allene ere Liebhabere, men endog de udi sær, som saadant Arbeide, eller Orgelverk undertiden bliver betroed at spille og at besigtige, hvorledes retskaffen og got Orgelbygger=Arbeide seer ud og bør være, forinden det samme bliver sammensat, hvorved det Bedrag som af Omløbere og selvgjorte Orgelbyggere, ved mange Kirker udi Provincerne, formedelst ukyndighed er skeet, og endnu skeer, maatte formodentlig forekommes og hemmes. Fraværende erbyder han sig ved Skrivelse at give Underretning, hvad og hvorledes de bør at eftersee saadant Arbeide og hvad egentlig Hovedtingen er ved et Orgelverk, som meest bør eftersees til Kirkernes Nytte udi Fremtiden.