JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1757-04-01
Den 14 Mart. haver det allernaadigst behaget Hans Kongel. Majestet at udgive en Placat, angaaende Forbud paa fremmede Skyde=Gevehrs Jndførsel i Kiøbenhavn og andre Steder i Sielland, af de til saadan Han deel uberettigede. Den 16 dito har den ved det fierde Syndenfieldske National-Regiment Dragoner, hidindtil som Secondlieutenant staaende Johan Christoph Wessel, erholdet Caracter som reforme Capitain af Armeen. Den 23 Mart. er Premierlieutenant Henrich Burchardt Wordtmann ved det første Jydske Curassier-Regiment benaadet med Ritmesters Caracter af Cavalleriet, ligeledes Premierlieutenant Johan Nicolaus von Rohden ved Livregimentet Dragoner gratificeret med Capitains Caracter, saa- og Capitainlieutenant Stephan Frid. Wilh. von Schrøter ved det Slesvig-Holsteenske National Regiment som Capitain af Jnfanteriet avanceret. Den 23 dito er Auditeur Wilhelm Bornemann ved det Danske Artillerie Corps, tillige beskikket som supernumerair Secretair i Krigs=Cancelliet, og den som Fuldmægtig paa Land-Etatens General-Commissariat værende Frederich Christian Hallemann bestilt til Krigs Secretair. Den 25 Mart. er Christen Klarup allernaadigst beskikket til at være Secretair i det Danske Cancellie. Christen Stats=Tidender for Aar 1757. Christen Udsen ligesaa at være Byeskriver i Weyle og Herredsskriver i Nørvangs og Tørrild Herreder. Hieronymus Ring er allernaadigst confirmeret til at være Jnspecteur ved Frederichs Hospital. Hr. Johan Cornisch hidtil Sognepræst til Urskovs Præstegield er allernaadigst kaldet til at være herefter residerende Capellan til vor Frelseres Kirke i Christiania, og tillige at tage Sæde i Christiania Dom-Capitul. Hr. Laurids Rasch hidtil Capellan pro persona til vor Frelseres Kirke i Christiania ligesaa at være Sognepræst til Urskovs Præstegield. Hr. Niels West Buch ligesaa at være residerende Capellan i Schanderborg og Stillinge Meenigheder. Poul Holm er allernaadigst beskikket til at være Conrector i Odense Latinske Skole.
Berlingske Tidende, 1757-04-01
Den 28 dito er August Henrich Gruner allernaadigst bestilt til at være Postmester i Elmshorn. Den 29 Ditto er den deputerede Borger til Eckernførde, Georg Wilh. Fischer, allernaadigst udnævnet til Stiftsfoged til Cosel i det andet Slesvigske Dom Capitels District. Den 30 dito er Capitainlieutenant Peter Johann Ludevig Balling ved det Siellandske gevorbene Regiment, gratificeret med Capitains Caracter af Jnfanteriet, og Capitainlieutenant, Knud Christian von Uhrne ved Garnisons Regimentet, benaadet med Capitains Caracter. Den 30 dito er Ober-Auditeur samt Krigs- og Land-Commissaire i Fyen og Langeland Johan Ernst Erich Schmidt, gratificeret med Caracter som General-Auditeur. Den 1 April er forrige residerende Capellan i Christiania Hr. Hans Alexandersen Borck allernaadigst beskikket til at være Prof. Theol. Extraordinarius ved Kiøbenhavns Universitet. Samme Dag er Mag. Woldike hidtil Provst i Hindsted Herred og Sognepræst til Wiwe, og Waldsgaard Meenigheder i Wiborg Stift allernaadigst confirmeret at være herefter Sognepræst til Taarnbye Meenighed paa Amager.
Berlingske Tidende, 1757-04-01
Ligeledes er Niels Krog Bredal allernaadigst beskikket til at være Vice=Borgemester i Trundhiem og siden som virkelig at tiltræde. Ancher. April Maaneds Ancher Anchersen ligesaa at være Rector Scholæ i Naschow. Nic. Gundersen at være Postmester i Scheen. Peder Wiinholt er allernaadigst confirmeret at være Sognepræst til Oure og Wistrup Sogner i Fyen. Rasmus Øllgaard er allernaadigst confirmeret at være Hospitals Forstander i Warde.
Berlingske Tidende, 1757-04-01
Den 5 April er Michael Nitze allernaadigst bestilt til at være Hof-Grovsmed. Den 6 dito er Premierlieutenant Niels Prip, ved det første Syndenfieldske National Regiment Dragoner, benaadet med Capitains Caracter, samt ved det andet dito, er Capitain Niels Wogn i Naade bleven dimitteret som Major af Dragonerne, og hans havte Compagnie confereret til den ar acteriserede Capitain Peter Wilhelm Schulz, som virkelig Capitain og Chef, saa ere og Premierlieutenanterne Peter Knoph og Sebastian von Saldern, ved det andet Vesterlenske National-Regiment til Foeds, med Capitains Caracter blevne gratificerede. Den 7 dito er Voluntaire Cadet Adam Ferdinand Græve af Moltke allernaadigst beskikket til at være Secondlieutenant i Søeetaten. Den 9 dito er Doct. Theol. og hidindtil Sognepræst til Hellig Geistes Kirke i Kiøbenhavn Poul Matthias Bildsøe allernaadigst kaldet til at være herefter Sognepræst til St. Nicolai Kirke sammesteds. Hr. David Pontoppidan hidtil Præst ved Garnisonen i Citadellet Friderichshavn, at være herefter Sognepræst til Hellig Geistes Kirke i Kiøbenhavn. Hr. Daniel Huusfeld at være Sognepræst til Nyested og Herridtsler Sogn i Lolland. Hr. Peter Ephraim Monrad hidtil Sognepræst i Nyested at være herefter Sognepræst til Jdestrup Meenighed i Falster. Studiosus Thøger Janssen er allernaadigst kaldet til at være residerende Capellan ved Skierbeck Meenighed i Riber Stift. Jens Stabel allernaadigst confirmeret at være Capellan pro persona til Nærstrands Præstegield i Christiansands Stift. Samme Dag er Jacob Nissen Mechlenborg at være Catechet ved Domkirken i Trundhiem. Den Stats-Tidender for Aar 1757. Doct. Medicinæ Carl Jensenius er allernaadigst confirmeret at være Medicus ved Frederichs Hospital i Kiøbenhavn. Wilhelm Frederich Ravn ligesaa at være Oeconomus ved bemelte Hospital.
Berlingske Tidende, 1757-04-01
Den 11 April er Hr. Etatsraad og hidindtil værende Landfoged i Grevskabet Delmenhorst, Johan Hinrich von Woldenberg allernaadigst beskikket til Landfoged i de 8 Oldenborgske March og Geest Fogderier. Og Hr. Etats= og Landraad Christoph Otte von Gamm igien allernaadigst udnævnet til at være Landfoged i Grevskabet Delmenhorst. Den hidindtil værende Postor til Schweyburg, Diderich Conrad Kuhlmann, er allernaadigst bestilt til at være Pastor til Bardewisch, i Grevskadet Delmenhorst. Og den hidtil værende Præst Gleimius, derimod allernaadigst kaldet som Pastor til Schweyburg.
Berlingske Tidende, 1757-04-01
Den 13 April er Premierlieutenant Conrad Frederich Müller ved det andet Syndenfieldske National Regiment Dragoner gratificeret med Capitains Caracter, samt ved det 4de dito har Capitainlieutenant Jver Andreas Gunther erholdet Caracter som Capitain af Dragonerne. Premiermajor Peter Mouritzen ved det andet Bergenhuusiske National Regiment til Foeds er med Oberstes Caracter af Jnfanteriet i Naade bleven dimitteret, hvorimod Seconde Major Valentin Beyer er til Premier og den caracteriserede Major Caspar Friderich Blichfeldt til Secondmajor bestilt, samt confereret Secondlieutenant Hans de Knagenhielm fornævnte Mouritzens havte Compagnie som virkelig Capitain og Chef, saa og i det øvrige benaadet Premierlieutenant Johan Ferdinand August von Prizier med Caracter som Capitain af Jnfanteriet. Den 14 dito er Christian Michael Priebst allernaadig kaldet at være Præst ved Garnisonen i Citadeller Frederichshavn og at nyde Rang med Sognepræsterne i Kiøbenhavn. Den 15 er Studiosus Matthias Bering allernaadigst confirmeret at være Sognepræst til Røromme og Breininge Meenigheder i Riber Stift.
Berlingske Tidende, 1757-04-01
Den 18 dito er Frederich Ludevig Eccard allernaadigst bestilt til supernumerair Cancellist ved det Tydske Cancellie i Kiøbenhavn. Den 22 dito er Cancellie Secreterer Worm til Bramminge bleven nobiliteret med Tilnavn Wormschjold. Den April Maaneds Den 22 er Friderich Nissen allernaadigst confirmeret at være Organist ved Kirkerne i Ribe.
Berlingske Tidende, 1757-04-01
Merkværdighederne for April Maaned 1757. Under den 22 Mart. fornemmes fra Warschau, at en Commando Russiske Tropper paa 500 Mand, tilligemed nogle Kanoner, var indtroffen til Wilna, Hovedstaden i det Polske Litthauen, for i samme Egn at holde det Korn tilbage, som føres til Preussen og i Besynderlighed de derpaa farende Fartøyer.
Berlingske Tidende, 1757-04-01
Fra Cadix berettes, at den Engelske Corsar, Antigallican, opbragte der det Franske Ostindiske Compagnie-Skib, Hertugen af Penthievre; men som de Franske have reclammeret samme Skib, saa havde Gouverneuren der faaet befaling at lade det seqvestrere, indtil man havde faaet Efterretning om hvad Grund de havde til at fordre samme tilbage. Samme Undersøgning skeede ogsaa, og blev den gjorte Prise i Følge samme erkiendt for at skulde gives tilbage. Men da man var i Færd med at afgjøre denne Sag, fornam man, at Corsaren havde overgivet alle sine Folk, som vare om Borde paa den benævnte Prise, og at der paa samme, ved Hielp af andre Skibe, vare henimod 300 Personer forsamlede foruden en temmelig Mængde af Pulver og Munition. Saasnart Regieringen fik Underretning herom, gav den paa Timen Ordre til Krigskibene America og Vindhunden, at de skulde legge sig paa hver Side af Corsaren, og give Jld paa den, saasnart de fornammat den giorde mindste Bevægelse til at vilde gaae bort. Morgenen derpaa lod man 3 Gange afsende en Chalouppe fra Krigskibet America forat affordre det Franske Skib af Corsaren. Men da samme blev endnu desuden tilbageholdt, og paa en temmelig uanstændig Maade nægtet, saa gave begge Krigskibene Corsaren et Lag, hvorpaa den saae sig nød til at stryge. Adskillige Compagnier Grenadeers bleve satte om Bord paa Prisen, for at bevogte samme. Kanonerne havde dødet 3 og forvundet 4 Mand. Fra Elbingen berettedes, at den Preussiske Adel, have af sig selv tilbudet Stats=Tidender for Aar 1757. at ville erlegge til Hans Majestets Tieneste 500000 Rdlr. og den troe Stad Kønigsberg 100000 Rdlr. dersom Høystbemelte Hans Majestet vilde tage derimod. Præsteskabet havde ligeledes tilbudet sig at ville erlegge en anden, endnu ubekiendt, Summa.
Berlingske Tidende, 1757-04-01
Fra Prag under 2 April erfarede man, at et stort Artillerie blev sammesteds fra bragt til Eger; hvor et Corps af 20000 Mand Cavallerie, Jnfanterie og Husarer, under Commando af Hertugen af Arenberg, trækkede sammen. Eftersom Ordet gik saa vilde Preusserne brække løs paa Eger til hvilken Ende de havde 3000 Mand til Schneberg, 2000 til Løssnitz, 5000 til Zwtckau og i de omliggende Landsbyer forsamlede. Fra Vien berettes, at man der nu saae en udførlig Plan, efter hvilken den samtlige Østerrigske, Magt skulde agere, og hvoraf vi vil meddeele et Contentum. 1.) Den til Saxen bestemte Armee under Græve von Broune bestoed af Jnfanterie og Cavallerie, samt Croater og Sclavonier af 84900 Mand. 2) Den forhen under Fyrsten af Piccolomini staaende Armee, hvilken eftersom Omstændighederne det udkræve, skal saavel agere forsig selv, som understytte Græve Broune, og som nu commanderes af Greve von Collowrath, bestaaer af 36500 Mand. 3) Den Armee i Mæhren, som skal rette sine Operationer mod Schlesien, og commanderes af Hs. Kongel. Høyhed Printz Carl udgjorde i alt 64000 Mand. Altsaa er den heele Østerrigske Magt, som ligger i Felten mod Preussen virkeligen 185400 Mand sterk. Fra Dresden havde man den Efterretning, at 300 Pandurer vare paa Biergene ved Zickau af den Preussiske Oberste Hr. Meyer, som stod ved Zschopann med hans frie Bataillon paa 500 Mand, omringede og fangne.
Berlingske Tidende, 1757-04-01
Om den henrettede Damiens lod det Franske Hof følgende bekientgiøre: Den 28 April tilig blev han bragt paa den ordentlige Pinebenk, hvorpaa man holdt ham 2 Timer. Kl. 2 om Eftermiddagen blev han bragt til Conciergeriet og saa videre. Da han derpaa var kommen til Græve-Pladsen, forlangede han at komme op paa Raadhuuset, hvor han erklærede, at ingen var i Ledtog med ham. Derpaa blev han ført til Retterstædet. Henrettelsen varede 3 Timer, og han var endda levende, da Benene og den høyre Arm vare slidte fra ham, saa han døde først da han havde mist den venstre Arm. Fra Utrecht under 7 April havdes, at de Østerrigske 2400 Mand stærke vare April Maaneds Staats-Tidender for Aar 1757. vare indrykkede i det Cleviske; men Emmerich var endnu ubesat. De 3 Colonner Franske Tropper under Printzen af Soubises Commandondgjorde efter en sikker Liste 49300 Mand.
Berlingske Tidende, 1757-04-01
Nogle Londonske Breve meldede, at man uden Tvivl inden kort Tid vilde faae Efterretning om en blodig Bataille i den Midlandske Søe; thi den Engelske Admiral Mostyn skulde saasnart han havde faaet Kundskab om den Franske Eskadres Udløb fra Toulon under Hr. Revest, have forladt hans Station for at forfølge samme
Berlingske Tidende, 1757-04-01
Den 1 hujus havde det Keyserlige Rigshofraad gjort Forestilling hos Hs. Keys. M. om at erklære Hs. K. Preussiske M., som Churfyrste af Brandenborg i Acten, nemlig, at alle hans Lehn, Rettigheder, Benaadinger, Previlegier og deslige skulle være forliiste. De sidste Efterretninger fra Leipzig meldede, at Printz Moriz af AnhaltDessau opbrækkede paa Langfredag med hans Armee for at bloqvere Eger, og at han havde 100 Kanoner med sig.
Berlingske Tidende, 1757-04-01
Priis-Courant. Korn. Rug Dansk Td. 2 Rdlr. 4 Mk. sl. a 3 Rdlr. 1 Mk. sl. Holsteenske, Hvede Td. Rdl. Mk. Lollandsk Td. Rdlr. Mk. Byg Td. 2 Rdlr. 3 Mk. 8 sl. Gryn Td. 5 Rdlr. 3 Mk. a 6 Rdlr. 4 Mk. Malt Td. 2 Rdlr. 4 Mk. Havre Td. 1 Rdlr. 2 Mk. 4 Sk. Gryn Td. 6 Rdlr. 4 Mk. Boghvede Gryn Td. 5 Rdl. 2 Mk. Erter Td. 3 Rdlr. 2 Mk. sl. Fæde=Vahre. Jslandsk saltet Lammek. Td. 9 Rdlr. 2 a 4 Mk. Flesk røget Skpd. 20 a 23 Rdlr. 2 Mk. Fynske Oste Skpd. 8 Rdlr. 10 Rdlr. Holstenske Skpd. 11 a 14 Rdlr. Fynsk Smør Td. 18 a 25 Rdr. Sællandsk Td. Rdlr. Tælle Lspd. 2 Rdlr. Mk. 4 Sk. Grøn Sæbe Otting. Rdlr. 5 mk. 10 s. Fisk. Bergens Fisk Skpd 849 Rdlr. 3 Mk. Graasen salted Td. 2 Rdlr. 2 a 4 Mk. tor Skpd. 6 R. 3 Mk. Klipfisk Spd. 20 Rdlr. Norsk Torsk salted Td. 4 R. 2 a 4 Mk. Jslands Td. 5 Rdlr. 6 R. 4 Mk. Jslandsk tor Fisk Skpd. 12 Rdlr. Danske Vaar-Sild Td. 2 Rdlr. 2 Mk. Høste Sild Td. 5 a 6 Rdlr. Norsk Sild Td. 13 Mk. 5 a 6 Rdlr. Tran Tønden 13 a 15 Rdlr. Salt. Norsk Td. 3 Rdlr. 5 Mk. Spansk Td. 3 Rdlr. 1 Mk. Fransk Td. 2 Rdlr. 2 a 3 Mk. Humle, Brunsviger Garleber og Dantziger Skpd. 40 og 42 Rd. Norsk Jern Skpd. 1 Rdlr. 12 Rdlr. Mk. Tiere Td. 4 Rdlr. 2 Mk.
Berlingske Tidende, 1757-04-04
De, 40. No. 27. Moss, i MosessegaDanske Kiøbenhavnske Oldender. Tysk Livorno den 9 Mart. Det lader sig ikke ansee, at Hr. Matra, som ved forrige Maaneds Begyndelse har igien begivet sig til Corsica, skal opfylde det Haab, som man har gjort sig om ham i Genua. Seeneste Beretninger fra Bastia tilmelde, at endogsaa den største Deel af hans egne Forvandte har viist ham bort med Forhaanelse. Herpaa har han ikke uden stor Møye samlet og forskaffet sig et Anhang af ungefær 150 Personer, som bestode af saadanne Folk, som af de Misfornøyedes store Raad vare forviiste. Med dem begav han sig til Arbitro, et Sted i det Stykke Land Bosio; Men General Paoli, som strax erfarede at han var der, omringede ham paa Timen med et Corps af sine Folk, saahan alt den 16 Febr. befandt sig i yderste Nød. Man venter daglig Efterretning om, hvorledes det er gaaet ham siden. De Franske Tropper have ved denne Leilighed holdt sig gandske stille, hvorover man meget forundrer sig, ellers har i nogle Dage det Rygte gaaet at der imellem dem og de Misfornøyede, var sluttet en Neutralitets Convention.
Berlingske Tidende, 1757-04-04
Mastricht den 25 Mart. Omendskiønt, den Franske Armee, som her anlanger, skal efter Greve d'Affrys gjorte Erklæring, ikke opføre sig anderledes end Venner, der helligen vil iagttage Neutraliteten med Republiquen, saa giør man dog her fuldkommen saadanne Anstalter, som man kunde frygte for en Beleyring. Voldene og Bolverkerne blive forsynede med fleere Bomber, Mørsere, Haubitzer, Kugler og Krudt, og en man dermed saa beskæftiget, at enhver maa forundre sig derover. Dette veed man, at de fra Haag sidstindløbne Ordres have give megen Anledning til saadant Hastværk.
Berlingske Tidende, 1757-04-04
Frankfurt den 26 Mart. J Følge Efterretningerne fra Schweiz have de Zürchiske Herrer givet deres i Fransk Tieneste staaende Regimenter Tilladelse til at gaae over Ribnen, hvilket ved nærværende Tids Løb er en sær merkværdig Ting.
Berlingske Tidende, 1757-04-04
Hannover den 29 Mart. For nogle Dage siden fik vores Regiering en Course fra Vien, som overbragte en Deel Depeches fra vores ved det Keyserlige Hof staaende Minister, Hr. Baron voSternberg, og kort derpaa affærdigede man en anden Courier til London med en meget vigtig Efterretning, om de ellers er sandt, nemlig at vores Churfyrstelige Staateskulde i Anledning af en tredobbelt Jndretning hereftagere Neutral, saaledes, at Observations=Armeen skuld forblive i dens Qvarterer, de Franske ikke marchere ind Tydskland, og Russerne ikke marchere over deres GrendseUdrog af en Skrivelse fra Danzig den 23 Mart. Der er neppe noget, som hidindtil har havt minde Grund, end hvad der berettes om de Bevægelser, Preussiske og Russiske Armeer ere satte udi. Alle Breve fra Kønigsberg, som man med den sidste Post har et holdt, melde, at Russerne marcherede tilbage, og at He Preussiske Majestet lod den største Deel af de til Armee i Preussen paa nye hvervede Bønder og Haandverksbuser meddeele deres Dimission. De første skulde igien sørge Jordens Dyrkning og de sidste indtil de fik nærme Ordre passe deres Professioner. Næstkommende Posto kan man indsende nærmere Vished om disse paradore S. ger. Saameget bliver ved adskillige Efterretninger i kræftet, at Rusland igien vil paatage sig de Engel Subsidier.
Berlingske Tidende, 1757-04-04
Paris den 21 Mart. Siden den bekiendte d'Amiens har intet synderligt et nu vildet bekiende, har man ladet forfærdige en Lehnstapaa hvis Sæde 3 hverandre lige imodstaaende Stæng der ere slebne som en Diamant, støde sammen, og u hvilke han skal sidde. Hertil kommer endnu de øv Stykker, hvilke naar de trække sig tilsammen, vil fora sage ham en ulidelig Smerte, dog uden at man har hov at frygte for, at han deraf skulde omkomme. J endskiønt man nu ikke kan opfinde saadan Straf, som nok til ham, skal han dog ikke parteres ved 4 Heste, n. ved et Dreieverk eller Vindel, saaledes, at et Lem efter en andet bliver afrykt. For hans Henrettelse skal han bringes udaf Fængslet til Frue Kirken med et antendt Voxlys, i den ene og Morder=Kniven i den anden Haand, der skal han offentlig bede Gud, Kongen og Staten om Forladelse. Efterat hans Haand af det deri nedbrændende Voxlys er bleven forbrendt skal den ham afhugges. Derpaa skal han lægges paa en Sluffe for at slæbes til Pladsen le Greve, hvor han skal udstaae det sidste af hans Dom. Pringen af Conty passer saa nøye paa ved dette ugudelige Menniskes Forhør, at der ey skeer det mindste, som han jo observerer, og vil han ogsaa være tilstæde ved hans piinlige Forhør i den foromtalte Jern-Lehnstoel.
Berlingske Tidende, 1757-04-04
Hildesheim den 27 Martii. Man har endnu ingen fuldkommen Efterretning om de Münsterske Troppers Bevægelse. Man veed allerne saameget, at 4500 Soldater, 4000 bevæbnede Bønder, og 1500 bevæbnede Borger skal støde tilsammen, for at afverge en med Magt foretagen Giennem eller Jndmarch, Staden Münster, i Fald en saadan een nogen Tid skulde forefalde. Voldene ere ogsaa til den Ende med 200 Kanoner besatte.
Berlingske Tidende, 1757-04-04
Calais den 22 Mart. J Forgaars Morgen har vores Kaper, Lalli, ført af Capitain Sauve, lykkeligen opbragt den Engelske Paquet Baad, Dolphin, ført af Capitain Hulbard, da den skulde gaae fra Helvoetslus til Harwick; den skal iblant andet have havt en Kiste med 238, andre sige med 280 Pd. Guld, eller 150000 Livres. Men Brevskaberne til manikke; thi de bleve kastede i Søen.
Berlingske Tidende, 1757-04-04
Versailles den 20 Martii. Hr. de la Serre, Marechal de Camp, og Gouverneur over det Kongel. Syg=Huus, er udnævnet til General-Jnspecteur over Jnfanteriet, i Lord Clares Sted. Som een Deel her vil pretendere at vide, skal den Kongelige Eskadre til Brest, som staaer under Hr. von Achtes Command, udføre et vigtig Forehavende imod den Engelske De St. Helena. Dersom man tager Engellænderne denne Øe fra, saa vil saadant tilføre dem fast ligesaa stor Skade i Syd=Søen, som den beløber sig til, de have lidt i den Midlandske, siden vi fik Den Minorea i Besiddelse.
Berlingske Tidende, 1757-04-04
Haag den 23 Mart. Hr. Rouille, som paa nogen Tid her har opholdt sig afreiste i Forgaars tilligemed Græve d'Affrys Fætter, til Paris, og som man fornemmer saa er han af Græve d'Affryafsendt med det Svar General=Staterne den 22 have givet angaaende den for det Franske Artillerie forlangede March igjennem Namur og Mastricht, og med hvilket dette Ministerium er ikke mindre end tilfreds. Deres Høymægtigheder siger i dette Svar. "At de gjorde sig en for Fornøyelse af at være Hs. Allerchristeligste Majestet til al Tieneste; men at bevilge den forlangte Giennemmarch, med Artilleriet var at tilsidesætte deres Neutralitet. Den Engelske Minister, Hr. York havde alt tydeligen ladet dem forstaae dette, og tillige fremført, at Grævens Ansøgning var ikke allerne ikke grundet i nogen Tractat, men sigtede endogsaa til at paaføre Kongens hans Herres Lande en Krig. Altsaa haabede deres Høymægtigheder, at Hans Allerchristeligste Majestet lod sig dermed befalde, at man paa Republiqvens Side, loed de nødvendige Ordres udgaae til Namur (som en blot Barriere Plads, hvor der laae Hollandsk Besætning, at man der skulle lade Hs. Majestets Munition passere, saasnart man havde faaet Efterretning, at Keyserinde-Dronningen bevilgede samme, og denne Transports videre Regulering, uden at den skulde anrøre Mastricht eller Republiqvens Gebet." Dette Svar vil venteligt finde liden Smag ved det Franske Hof, saasom sammes Tropper vil blive temmelig hindrede i deres Foretagende ved det al Artilleriet ikke kand føres lige opad Maastrømmen; men Republiqven har af foranførte Aarsag ikke kundet give andet Svar. Helsingør den 4 April.
Berlingske Tidende, 1757-04-04
Her i Sundet ere følgende Skippere ankomne. J. Jansen af Dragøe fra Amsterdam til Kiøbenhavn med Stykgods. Jacob Hansen af Flensborg fra Kiøbenhavn til Bergen med Steen. Rasmus Eye af Kiøbenh. fra ibid. til Bourdeaux med Bielker.
Berlingske Tidende, 1757-04-04
Kiøbenhavn den 4 April. Den 8 Mart. haver Hans Kongl. Majest. allernaadigst bestilt Henrich Lyche til at være Controlleur imod Told forpagterne ved Romsdahlens Toldsted. Den 23 hujus er Auditeur Wilhelm Bornemann ved det Danske Artillerie Corps, tillige beskikket som supernumer. Secretair udi Krigs=Cancelliet, og den som Fuldmægtig paa Land=Etatens General=Commissariat værende Frederich Christian Hallemann bestilt til Krigs=Secretair. Den 30 hujus er Capitainlieutenant Peter Johann Ludevig Balling ved det Siællandske geworbene Regiment, gratificeret med Capitains Caracter af Jnfanteriet, og Capitainlieutenant, Knud Christian von Uhrne ved Guarnisons Regimentet, benaadet med Capitains Caracter.
Berlingske Tidende, 1757-04-04
Den i forrige Numer i Anledning af Hs. Majestets Allerhøyeste Fødsels=Dag forfærdiget og uddeelte Medaille vog i Guld 10 Lod 1 og et halvt Qvintin, i Sølv 7 og et halv Lod. Ligeledes blev og til samme høye Festin med Kongl. allernaadigst Tilladelse forferdiget en anden Medaille til en bestandig Amindelse om Hs. Høygrevelige Excellence Hr. Græve Moltkes synderlige Nidkierhed for bemeldte Academies videre Opkomst og Tiltagelse, paa hvis eene Side stod Hs. Excell. Brystbillede, med Overskrift: A. G. Comes de Moltke, Sacr. Reg. M. Consiliar. Intim & suprem. Aul. Marechall, og til Revers en sletted Laurbær=Krands, med Jnscription: Mæcenati stio d. d. d. Regia Academia P. S. & Architectorum MDCCLVII. Denne Medaille veyede i Guld 9 Lod 2 Qvt. 9 Ort. Dagen efter Hs. Majests. Fødselsdag bleve saavel Guld=Medaillen, som de af Sølv paa Academiet til Vedkommende, som sædvanligt uddeelte; ligesom og den Kongl. Hof=Medailleur S. Arbin Mandagen tilforn, nemlig den 28 Martii, efter foregaaende aflagte Prøve og Exammen, antaget som Medlem ved Academiet.