JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1781-12-03
J denne Stilling forblev han til den 5te Sept., da Træfningen imellem Admiral Graves og ham forefaldt: Den 11te September løb Græv Grasse ved Lynehaven Bay ind i Chesapeak Bay, og samme Dag forenede han sig med Cheid'Escadre, Hr. Barras, som havde 2000 Mand Landtropper paa sine Skibe. Hr. Barras havde i lang Tid giennemkrydset Søen, for at opsnappe Admiral Digby, som og ikkun med Nød undgik ham. Den foreenede Franske Magt skal bestaae af 35 Linieskibe og 7 store Fregatter. For nogle Dage siden gik her det Rygte, at Don Solano var seylet med 7 Linieskibe fra Havanna og havde forenet sig med den Franske Flode i Cheasapeak. Men endskiønt man nu veed at Don Solano har geleydet den rige Flode, som siden er indløben til Cadix, lige til de Bermudiske Øer, og at han derpaa har styret Coursen til de Amerikanske Kyster, saa kan man dog ikke ansee denne Efterretning for andet end et blot Rygte, som behøver Bekræftelse. Ligeledes er det og med den Formodning, at Jamaika skulde blive Hovedgienstanden for vore Fienders foreenede Magt, saa snart von Grasse har opnaaet sin Hensigt i Cheasapeak.
Berlingske Tidende, 1781-12-03
Man vil have Breve fra Nye=Pørk, hvori bliver meldet, at, det staaer meget slet til med General Clintons Helbred, og at Hr. von Bougainville har nedlagt sin Commando i den Franske Flode. - For Midten af December Maaned tør vi ikke vente nogen tilforladelig Efterretning fra America. Jmidlertid vil man underholde os som sædvanligen, med private Breve fra America, som skal være komne over Corke, Bristol, eller med en anden Leylighed, eller rettere sagt, ere opdigtede her i London. - Vi høre, at Hollænderne paa Øen Sumatra, have tilskyndet, Jndvaanerne sammesteds, at tilføye de der værende Engelændere Skade; hvorpaa de Sidste understøttede af Fortet Marlborough, have angrebet de samme og bemægtiget sig mange Hollandske Specerie=Plantager. -Der ere indskibede 10000de Stykker Flinter, og mange Kanoner, som skulde fordeeles paa Compagniets adskillige Establissementer. - Da den hele Landmilitie i Pensylvanien, mod Østen fra Susqvehanna Rivier, har erholdt Ordre, at holde sig i Beredskab, til at drage i Feldten, og besætte Floden Deelavare, saa seer man deraf, at Congressen, befrygter, Engelænderne maatte fra denne Side giøre et Angreb, i det at General Washington er med den største Deel af sin Armee gaaet mod Sønden.
Berlingske Tidende, 1781-12-03
Bayreuth, den 17de Nov. Fra Cassel melder man Følgende: Saasom Afgangen paa vore Folk i Amerika har været noget stærk i dette Aar, og de tvende nye Hanoverske Regimenters Opretning have borttaget mange Folk i Naboegnene; saa ere 4re Officerer af det andet Garde= og Livdragoner= og Schlotthemiske=Dragoner, Regimenter sendte ud paa Hverving. Den commanderende General over de Hessiske Tropper, Baron von Kniphausen, kommer her tilbage. Han har havt den Ulykke, at miste et Øye. General=Lieutenant Løsberg faaer Commandoen i hans Sted.
Berlingske Tidende, 1781-12-03
Toulon, den 8de Nov. Med en Corvette, som er kommen tilbage fra Mahon have vi faaet Bekræftelse paa, at vore herfra seylede Transportskibe med Tropper ere sammestæds fra den 24de til 28de Oet. lykkeligen ankomne.
Berlingske Tidende, 1781-12-03
Forli, i Romagna, den 8de Nov. Den 31te i forrige Maaned, Kl. 4, om Aftenen, har man her fornummen et heftigt Stød af en Jordrystelse, som varede i tvende Minuter, ved hvilket, omskiønt det ingen synderlig Skade har foraarsaget, Jndvaanerne ere blevne saa forskrækkede, og satte i saadan Frygt, at de alle have forladt deres Huse. Hvelvingerne i Kirkerne have faaet Sprækker; og en ung Kone, som just samme Tid var i Barns Nød, blev saa forskrækket, at det kostede hende Livet. Man erfarer ogsaa just det samme fra Naboestæderne, og i Særdeles hed fra Ravenna, hvor Erkebiskopen Hr. Anton Franz Cantoni, er efter foregaaende heftige Convulsioner, umiddelbar efter Jordskielvet død i sit Alders 71de Aar. Jorden er endnu ikke rolig; thi en Elsenbeens Kugle, som er lagt paa et Marmor=Bord har i 3 Dage været i Bevægelse.
Berlingske Tidende, 1781-12-03
Paris, den 12te November. Den 29de October vidste man i Madrit endnu ikke noget om Convoyens Ankomst, til Cadix fra Havana. Jmidlertid er man ikke uroelig detsangaaende, da man troer, at den har havt en Vindstille. Man troer endnu stedse i Cadix, at den sammesteds færdig liggende Expedition af Skibe og Tropper er bestemte til Buenos=Ayres; eftersom Urolig heden der atter virkeligen har begyndt paa nye. Creolerne, som have taget Oprørernes Partie, have største Deelen Skyde, gevær, og man havde sendt 150 Mand fra Carthagena til Santa Fe, hvilke alle ere blevne tagne til Fanger. Jntendenten og Vice Kongen skal være tvungne til at tage Flugten. Rochefort, den 11te November.
Berlingske Tidende, 1781-12-03
Linieskibet, Argonant paa 74 Kanoner, er hertil ankommen fra Coronna. Dette Skib, og Skibet Brave paa 7. Kanoner, tilligemed en Fregatte, skulle ledsage de Fartøyer, som ufortøvet maa begive sig til Brest. Her i Toulon og Bresbygger man med dobbelt Jver paa nye Krigskibe.
Berlingske Tidende, 1781-12-03
Paris, den 16de November. Allerede siden i Tirsdags har dette Rygte her vedvaret, at Hyder Ali har tilligemed Fransoserne erobret Madras, og denne Erobring er bleven foraarsaget ved en Bombe, som et falden ned i et Krudt=Magazin, og har foraarsaget en saadan Bresche eller Aabning, at Tropperne igiennem samme havde trækket sig ind i Staden. Vor Ambassadeur i Constantinopeskal have tilmeldet os denne Nyehed. Men Gazette de France melder ey det allerringeste derom, og Ambassadeuren har kun sendt et Brev fra Bassora, hvori en Kiøbmand melder, at man har erholdet Efterretning, at den Franske Flode atter havde ladet sig see for Madras med 6000 Mand.
Berlingske Tidende, 1781-12-03
St. Enstache, den 7de August. Førend den Engelske General Vaughan forlod denne Øe, bekiendtgjorde han følgende Proclamation. Jndbyggerne paa Øen St. Enstache, der ere at ansee som Storbritanniske Undersaatter, skulle og nyde samme Privilegier, som alle andre af disse. Alle Plantere paa bemeldte Øe, og alle Jndbyggere, som ikke ere Fanger, og ikke have drevet nogen Handel, med Storbrittanniens rebelske Undersaatter og Fiender, skulle forblive i en roelig Besiddelse af deres Eiendomme og Plantager, og uden at foruroeliges nyde Storbritanniske Undersaatteres Privilegier. Alle Jndbyggere paa Øen skulle sværge Kongen af Storbritannien Troeskabs=Eed; men de Hollandske Jndbyggere vil man ikke anmode om at gribe til Vaaben imod Staterne af Holland, førend benævnte Øe ved en Tractat er afstaaet til Storbritannien. Alle Jndbyggerne skulle fordre Mullaterne, Negerne og andre Slaver tilbage, som ere om Bord paa Skibene, paa det deres Eiendomme, kunde gives dem tilbage. Den sidste Punkt af denne Proclamation er ikke bleven opfyldt; thi kun 15 Slaver ere blevne givet tilbage.
Berlingske Tidende, 1781-12-03
Wien, den 17de November. Hr. Wilhelm Bolz har indrettet en nye Handelsgreen i de Østerrigske Nederlande. Der ere paa hans Speculation 3de Skibe afseilede fra Ostende paa Hvalsiske Fangst. Det er at mærke, at næsten heele Fordeelen af denne Handel tilfaldet Staten, eftersom næsten alting, hvad derved kommer ind, og Undersaatternes Vindskibelighed, bliver betalt. Hr. Bolz har altsaa den Fortieneste, at have gjort Begyndelsen, til en Handelsgreen, som vil geraade ham til ligesaa megen Roes, som Staten til Nytte, naar den faaer voxet og bliver udvidt. - Den 5te hujus, om Morgenen, erholdte Hs. Majestæt Keiseren en Coureer fra Storfyrsten, og mod Middagen tiltraadde Allerhøystsamme sin Reyse i Følge med Hr. Oberste Cechniner af Generalstaben til Trappau, for der at imodtage Storfyrsten; nogle Timer derefter reyste den her værende Russiske Gesandt ligeledes sammestæds hen.
Berlingske Tidende, 1781-12-03
Af Breve fra Leyren ved St. Roch, den 22de Oct. Den beleirede Plads giør bestandigen en vel underholdt Jld paa vore Linier, og fornemmeligen paa vore Udenbatterier, og nye Verker, som man vil anlegge. Ved denne Leylighed have vi faaet 4 Døde, og 4 farligen, og 7 til 8 let saarede. Hr. Diego Moncada, Lieutenant ved Artilleriecorpset, har bekommet en liden Skade. Den fiendtlige Besætning er paa sin Side stedse beskæftiget med at istand; sætte den Skade, vi have tilføyet den. Den lader mange paa det øverst af Bierget staaende Kanoner bringe ved, deels fordi de ere unyttige øverst oppe, men deels ogsaa, for at samme neden til, og især bag ved Muuren af den gamle Dam, at anlegge nye Batterier. Den giør og nye Forsøg, hvorvidt dens Haubitzer og Mørsere kunne naae, i det den rettet samme henimod Strandkanten, hvor vore Kanoneerbarker sædvanligen ligge. - Ved den største Jld, som Fienden gjorde om Natten til den 20de hujus, er en Jldkugle nedfalden i Faschinerne, Saucisson, som føre til vore nye Verker, hvorved samme i største Hast kom i Brand. Men vore Folk arbeydede saa hurtigen, at de fik Jlden slukket, efterat 9 Roder eller Favnemaal vare afbrændte. Alt dette skeete, uagtet den fiendtlige Jld; thi Fienden, som var underrettet om sammes Virkning, rettede alle sine Skud mod denne Kant. Vores Jld paa Fienden er stedse meget vel rettet, og man har Aarsag at troe, at den har gjort god Virkning, saasom man har mærket nye Skade paa Fæstningsværkerne, og seer tillige, at Tropperne strax komme ligesom flyvende, for, endog med Livs Fare, at reparere den foraarsagede Skade. Man erfarer ogsaa, at iblandt Antallet af deres Døde befinde sig Pladsmajoren, og 2de Kapitainer, som mistede Livet ved nogle Stykker af en Bombe, der creperede. Om Natten til den 21de gjorde vore Kanoneerbarker og Bombardeerfartøyer, under Hr. Tomas Geraldinos Commando, deres sædvanlige Besøgelse, og nærmede sig en i Nærheden værende Kant af Fæstningen (Men saasom Vinden var stærk, og syntes endnu at ville blive stærkere, saa holdte Hr. Geraldinofor bedre, at opgive sit Foretagende, end sætte sig i Fare for har miste sit Mandskab og sine Bombardeerfartøyer, som en ere i Stand til at imodstaae Vindens Magt. Han er altsaa løbet ind igien, uden at udrette noget.
Berlingske Tidende, 1781-12-03
Paris, den 19de Nov. I Dag Middag ankom Hertugen af Lauzun til Versailles med den Efterretning, at Lord Cornwallis har den 19de Oct. capituleret og overgivet sig til Krigsfange tilligemed sin hele Armee, som bestoed af 6000 Mand. Græv RochambeausAdjutant kommer strax efter ham med en omstændelig Efterretning.
Berlingske Tidende, 1781-12-03
Corsøer, den 29de November. Jndkomne: Den 23de hujus Frue Baronesse Koskul fra Hamborg; den 24de ej. Kammerjunker og Ritmester Haxthausen fra Jylland alle til Kiøbenhavn; den 26de ej. Kongel. Agende Post med 7 Læs.
Berlingske Tidende, 1781-12-03
Udgaaet: den 23de ej. Kiøbmændene Schrøder, Koberi, Afkenary og Heiliger fra Eustage til Holland, sidst fra Kiøbenhavn; Den 25de ej. Kongel. Agende Post med 4 Læs; den 28de ej. Frue Baronesse de la House til Hamborg, Cancellieraad Zeuthen med Frue hiem til Hadersleb, Kiøbmand Rudolph til Coln an Rein, alle fra Kiøbenhavn.
Berlingske Tidende, 1781-12-03
Helsingøer, den 3die December. Den 30te November ankom fra Østersoen i af og fra Riga til Amsterdam, 4 Svenske fra Gothenborg med Sild, og fra Østersøen 5 Engelske fra Petersborg og Memel. Samme Dag indkom her i Havnen en Smakke af og til Embden fra Petersborg med Hamp, som i en Storm paa Reysen er bleven læk, og har maattet legge her ind for at eftersee Lækken, for igjen at kunde fortsætte sin Reyse. Den 1ste December ankom fra Østersøen 41 Skibe af adskillige Nationer, deriblandt 18 Engelske fra Memel, Riga, mest fra Petersborg. Samme Dag afseylede 224 Skibe af adskillige Nationer, deriblandt den Kongel. Engelske Convoy med alle de forhen meldte Engelske Koffardieskibe, samme ConvonFlode maatte dog gaae ind til Ankers formedelst contrair Vind Af de øvrige Nationers Skibe retournerede intet her tilbage, men holdte Søen. Den 2den December indkom fra Nordsøen 24 Svenske fra Gothenborg med Sild, mest til Kiøbenhavn og Pommern. Saa ankom og fra Østersøen 21 Skibe af adskillige Nationer, deriblant 17 Engelske fra Memel og Petersborg. Den 22de No. vember om Natten er forulykket paa Falsterboe Rif Capit. Smit af Skarborough fra London med Ballast til Memel, hans biergede Styl og Takkelage gaaer til Auction der paa Stedet. J Sundet ligger 228 Skibe, som til Nordsøen ere destinerede, 2 Engelske Orlogskibe, 2 dito Fregatter og 202 dito Koffardieskibe. Den 1ste December udgik af Havnen Skipper Bistrup af og til Kiøbenhavn med Muursteen. Den 2den huj. indkom i Havnen 5 store aabne Fartøier med færske Sild. Skipper Otto Christiansen af Fridericia fra Rørvig, og udgik samme igien af Havnen hiem til Fridericia.
Berlingske Tidende, 1781-12-03
Kiøbenhavn, den 3die December. Under Dato Christiansborg Slot den 1ste November har Hs. Majestæt allernaadigst udgivet et Reglement for en Jndretning, hvorved saavel offentlige som private Breve meere sikkert og ordentligen end hidtil kunne befordres imellem de Danske Stater i Europa og de Danske Øer i Vestindien, som imellem Øerne indbyrdes; og den 7de ejusd. en Forordning for Hertugdommene Slesvig og Holsten, Herskabet Pinneberg, Staden Altona og Grævskabet Rantzau, hvorved adskilligt af de hidindtil angaaende Postene udstædte Forordninger deels udstrækkes til de forhen værende Storfyrstelige og fælleds Holsteenske Districter, dees overhovedet fornyes og indskierpes, deels ogsaa nærmere bestemmes.
Berlingske Tidende, 1781-12-03
Den 26de Nov. b. a. er Jens Linaae allernaadigst bestilt til Mynsterskriver ved Søefolkets Enrollering i Øster Jyllands District.
Berlingske Tidende, 1781-12-03
Ved den under 28de Nov. dette Aar holdne General=Forsamling i det Private Liv=Rente=Societet er Hr. Justiceraad Høst udvalgt til Directeur istæden for Hr. Justiceraad Hass, som formedelst sin udenlands Reyse har fratrædet Directionen.
Berlingske Tidende, 1781-12-03
J Løverdags ankom Hs. Durchlauchtighed, Prindsen af Würtemberg, hertil Staden, og traadde af paa Rosenborg Slot.
Berlingske Tidende, 1781-12-03
Høyeste Rets paadømte Sager i forrige Uge Nr. 134. Abraham Christensen Deyeborg og Anders Holmer Aschehoug, contra Hans Thillinger med flere. No. 118. Justits=Raad Hagerup med flere, contra Tønnes Warne med flere. No. 140. Johan Arnesen c. Geheimeraad Levetzau med flere. No. 136 Anders Christensen, contra Ober=Auditeur Friis. No. 137. Cancellie=Raad Bassøe, contra Anders Robsam og Thøger Hagemann.
Berlingske Tidende, 1781-12-03
Fra den 24de Nov. til den 1ste Dec. h. a. ere her i Staden, copulerede 25 Par, fødte Drenge 30, Piger 22, tilsammen 52; døde Mænd 21, Qvinder 13, Drenge 10, Piger 16, tilsammen 60; ere altsaa 8 flere døde end fødte. De Dødere bortrykkede af følgende Svagheder: Alderdom 3, Barselseng 1, Blodgang 5, Brøstsyge 7, Colica 1, Feber 3, Forraadnelses=Feber 1, Guulsoet 1, Hidsig Feber 3, Hovedpiine 1, Jnflamation 2, Kighoste 1, Kopper 5, Krampe 1, Langvarig Sygdom 1, Needfalden 1, Slag 11, Svindsoet 2, Tærende Syge 7, Ulykkelig Hændelse 2, Venerisk Syge 1.
Berlingske Tidende, 1781-12-03
Copulerede. J Aarhuus den 21de November Hr. Etats=Raad, Kirketerp og Frøken Catharine Hedevig Hee, en Datter af Hr. Biskop Hee. Paa Ristrup den 23de Nov. Hr. JustitsRaad, Wormskiold og Frøken Teilmann.
Berlingske Tidende, 1781-12-03
Døde. J Ringerige J Norge den 7de Nov. Mad. Edle Valen, ting Otzen, afg. Hr. Cornisches Enke, 49 Aar. J Kiøbenhavn den 29de Nov. Hr. Cancellieraad Frederich Ludvig Brøer, 71 Aar; Nille Catharine Rasmus Datter, Møller. mester Sleiers Hustrue, 30 Aar; den 30te Hr. Capitain Andreas Therning, Adjutant ved Borgerskabet, 76 Aar.
Berlingske Tidende, 1781-12-03
AVERTISSEMENT. Sorsdagen den 13de December førstkommende, om Formidda& gen Kl. 9 Slet, bliver afgangne Madame Anna Magdalena Godiches Stervboes tilhørende Bogtrykkerie med Presser og ovrigt Tilbehør, samt endeel Skriv= og Tryk=Papirer, ved offentlig Auction bortsolgt udi Stervboets forhen tilhørende Gaard No. 141 paa Gammel-Torv; Catalogi faaes paa AuctionsStædet og hos Hr. Søderberg i Frederichsberg Gade Nr. 214.
Berlingske Tidende, 1781-12-03
Da den af mig ved Subscriptions=Plan af 17de Mai 1780 lovede Samling af alle endnu gieldende Kongel. Forordning ger Plakater, Rescripter, Resolutioner, Collegial=Breve og Privilegier, der angaae Geistligheden, og er indrettet efter Lovens Capitler og Artikler i den anden Bog, ey allene er færdig til Trykken, men endog næsten det halve allerede deraf trykt, saa anmældes dette til Efterretning for de Herrer Subscribentere, at Skrivtet kan ventes færdig fra Pressen først i tilkommende Aar ud et Octav Bind paa stor Format, forsynet med et alphabetisk Register. Under samme Skrivt bliver ogsaa det behøvende inddrage, af Lovens 1. 3. 5. 6. Bog, i sær de til nærværende Samling henhørende Anordninger om de Geistliges Jurisdictioner m.v., hvilket alt er bragt i den fuldstændigste Orden, og bliver ved Trykningen iagttaget den mueligste Nøyagtighed. Dette bekiendtgiøres tillige, for at spare andre for den Bekostning og Umage, at foranstalte og oplægge et Skrivt af samme Jnhold, som dette, hvoraf jeg allene er den retmæssige Eier. Aalborg, den 22de October 1781. Johan Wandal.
Berlingske Tidende, 1781-12-03
Det nyeste og forbedrede Oplag af Konst=Bogen, som indeholder ikke allene de lystige, fornøyelige og forunderlige Kunststykker, der giøres af Taskenspillere, og som man nu uden Hexerie kan giøre selv, men endog adskillige occonomiske Konster, saasom: at fordrive Væggeluus, Lopper, Myg og deslige mang foldige flere, faaes nu bestandig for 12 s., indb. 14 s. paa Avis Contoiret No. 12 ved gammel Strand.
Berlingske Tidende, 1781-12-03
Fra Pressen er nu færdig: Nordens Statsforfatning for Lehustiden med Odelskab og Folkefrihed. J Lehnstiden med Birkerettighed, Hoverie, Livegenskab og Aristokatrieved Thyge Rothe. Første Deel. Tilkjøbs hos Gyldendal, Silkegaden No. 66, for 5 Mk. paa Tryk= og 6 Mk. paa SkrivPapiir.
Berlingske Tidende, 1781-12-03
Fra Pressen er udkommen et lidet Skrift under Titril: Enden fornuftige Guddyrkelse; P. Kofod Ancher, Conference, Raad og Prof. Juris ved Kiøbenhavns Universitet. Det er til Kiøbs hos Gyldendal, i Silkegaden No. 66, for 24 s. paa Tryk og 32 s. paa Skrivpapiir.
Berlingske Tidende, 1781-12-03
Den første Deel af Abbed Millots Verdens=Historie, at det franske oversat og forbedret ved P. M. Trojel er nu færdig fra Pressen og leveres Subskribenterne for 3 Mk., samt tillige 3 Mk. forud for den anden Deel mod Forlæggerens Qvittering, for 1 Exemplar paa Trykpapiir, og for Postpapiir 4 Mk., samt ligeledes 4 Mk. forud for den følgende Deel, hos Gyldendal i Silkegaden No. 66. De, som endnu ville subskribere inden Aarets Udgang, bekomme Skriftet for samme Priis; men siden er Priser, 1 Mk. mere for hver Deel.
Berlingske Tidende, 1781-12-03
J det Typographiske Actie=Selskabs sidste General=Forsamling den 15de October blev eenstemmig besluttet at ophæve Selskabet paa følgende Vilkaar: "Enhver Jnteressent kan efter eget Behag vælge, enten han vil tage sin Andeel af den i Behold værende Capital, der pr. Actie er 7 Rdlr. 4 Mk. 10 s., eller han vil udvælge sig Bøger for det fulde Jndskud, 20 Rdlr., paa det Catalog, som, tilligemed en udførligere Beretning om Sælskabet, er trykt og kan af hver Jnteressent frit afhentes i Kiøbenhavn hos mig, Gyldendal, boende i Silkegaden No. 66. Ligeledes udbetales og de paaløbende Renter til dette Aars Udgang i Sælskabets egne Forlags Skrifter, hvorimod jeg til nogen Slag Gotgiørelse beholder Levningerne af Sælskabets Forlag, naar alle Renterne deraf ere udbetalte." Udbetalings Termmen er fra nu af og i det seneste inden Michaeli 1782. Gyldendal. Salomos Tankesprog, udgivne af Dr. Johan Christian Schønheyder, Sogne=Præst til Trinitatis Kirke i Kiøbenhavn; dette Værk, der, foruden en forbedret Oversættelse, tillige indbefatter en fuldstændig Forklaring eller Commentanover Salomos, saa kaldte, Ordsprog, er nu fra Pressen udkommet, og sælges for 1 Rdlr. paa Trykpapiir og 1 Rdlr. 2 Mk. paa Skrivpapiir hos Boghandler Gyldendal i Silkegaden No. 66. Læsebog for Landmanden. Under denne Titel agter jeg at levere Landmanden et Skrift, hvori han kan finde tilstrækkeliUnderretning saavel om det, der tiener til hans Sundheds Vedligeholdelse, hans Avlings fordeelagtige Drift, og hans Kreaturers Rygt og Helbredelse, som om de fleste overtroiske Meeningers sande Forstand, og skadelige Jndflydelse paa Tænke= og Handle=Maaden, med meere, som kan være ham nyttigt og behageligt at vide; hvilket alt med beste Skiønsomhed skal blive samlet, og med yderste Nøyagtighed oversat af de nyeste og berømteste Skribenteres Verker. Skriftet udgives i Hæfter af det Størrelse, at 3 tilligemed et Register kunne udgjøre et Bind Formaten bliver maadelig Octav. Ved tilstundende Aars Jndtrædelse kan det første Hæfte, der alt er færdig i Manuscript, udkomme fra Trykken, hvorfore de, der ville eye dette Skrift, behage at lade sig tegne inden den Tid, enten i Kiøbenhavn hos Boghandler Hr. Gyldendal, eller og paa Vedbyegaard hos Udgiveren J. G. Halling.
Berlingske Tidende, 1781-12-03
J allerunderdanigst Følge Kongel. allernaadigste Bevilling, saaledes lydende: J di Christian den Syvende, af Guds Naade, Konge til I Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug, udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmersken og Oldenborg, gjøre alle vitterligt: at Vi, efter Claus Thrane. Byefoged i Vor Kiøbstæd Aarhuus og Ober=Jnspecteur Grevskab i Vort Land Nørre-Jylland, som Skifte=Commis Niels Hutfeldt Bagge, Birke=Dommer ved Frysenborg, af Øster=Kielstrup, under Silcheborg Amt i bemelte Nørresarier efter afg. Regiments=Qvarteermester Clemmen Fischer, Jylland, deres herom allerunderdanigst giorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at de udi de Kiøbenhavnske Berlingske 3de gange efter hinanden maa indkalde alle dem, som for Tidender, den Wiborger Samler og den Altonaiske Mercur, meene sig at have noget at fordre efter fornævnte afg. Regiments=Qvarteermester Clemmen Fischer, at indfinde sig inden for at anmelde og beviisliggjøre deres havende Krav; og at den i Loven fastsatte Tid, hos bemelte Skifte=Commissarier, saadan Jndkaldelse i Aviserne maa ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog mende Værne=Ting, samt den Ober=Ret, hvorunder samme skal denne Vores allernaadigste Bevilling læses for vedkom henhører; forbydende alle og enhver herimod, eftersom forskrevet staaer, at hindre eller udi nogen Maade Forfang at giøre, under Vor Hyldest og Naade. Givet paa Vort Slot "Christiansborg udi Vores Kongel. Residence=Stad Kiøbenhavn, den 16de Novembr. 1781. Under Vort Signet (L. S.
Berlingske Tidende, 1781-12-03
Efter Hans Kongel. Majests allernaadigste Befaling, Luxdorph. P. Aagaard. Claus Thrane, Byefoged i Aarhuus og Ober=Jnspecteur Niels Hutfeldt Bagge, Birke=Dommer ved Frysenborg, Grevskab, som Skifte=Commissarier efter afg. RegimentsQvarteermester Clemmen Fischer af Øster=Kielstrup under Silcheborg Amt, Bevilling, at maa udi Aviserne indkalde bemelte afg. Regiments=Qvarteermester Fischers Creditorer. Bliver herved udi de Kiøbenhavnske Berlingske Tidender, den Wiborger Samler og Altonaiske Mercur, 3de gange indkaldede alle de som maatte formeene sig at have nogen lovlig Krav til afg. Regiments=Qvarteermester Clemmen Fischers Stervboe, der ikke allerede er anmelt at melde sig hos os underskrevne, som SkifteCommissarier inden de i Loven befalede Tider med lovgyldige Be riser, samt rigtige Gienparter at blive ved Protocollen, da en hver skal nyde sin Ret, og de, som ikke saaledes melder sig, paa lægges en eria Stiltienhed; til den Ende saavel som til de resp Arvingers behagelig Mode er og berammet Skifte. Samlinger Enke=Frue Fischers nu havende Boepæl i Aarhuus den 27de Februar. og 24de April 1782. Aarhuus & Frysendahl, den 26de Novembr. 1781. Claus Thrane. Niels Hutfeldt Bagge.