JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-06-08
Bekjendtgjørelser. Torsdagen d. 9 ds afgaaer Skipper Halmøe fra Kolding til Kjøbenhavn, medtagende Passagerer og Fragtgods. Kolding, d. 1. Juni 1842. A. Wissings Sønner. En Amme. kan erholde Plads, naar man henvender sig til Districtslæge Kiær i Ribe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-06-08
Huusleilighed. En Fjerdingvei norden for Ribe er et godt, smukt Huus af 8 Fag Grundmuur med Loftskud at faae til Leie paa billige Vilkaar. Huset er meget vel indrettet til Beboelse for en honnet Familie. Foruden 2de Forstuer er der Storstue, Dagligstue, Spisekammer, Kjøkken med en ny Skorsteens=Indretning, et Sovekammer, et Vadskerum, Klynerum, samt en rummelig Plads til Smaakreaturer. Til Huset er et lidet Stykke Havejord, som er indhegnet og dyrket. Det bemærkes: at Huset hidtil har været beboet af agtværdige Præste=Enker. Til 1. Novbr. næstk. kan det tiltrædes, naar man derom henvender sig til Eieren. Lundgaard, d. 24. Mai 1842. J. Windfeldt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-06-10
Nibe Stifts Avis og Avertissements=Tidende. Udgivet af Chr. sal. Hyphoff, redigeret af E. HyphoffNo 66 Fredagen den 10. Junii.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-06-10
Udenlandske Efterretninger. England. Jfølge Efterretninger fra Malta af 18. Mai laae en engelsk Flaade paa 6 Skibe færdig til at stikke i Søen under Admiral Ovens Kommando. Angaaende Flaadens Bestemmelse herskede den størst Taushed; men efter al Sandsynlighed er den bestemt mod Tripolis, hvor den af Englænderne stedse forfulgte og af Franskmændene beskyttede Pascha har ladet nedrive nogle Plakater, som den engelske Konsul har ladet opslaae, og hvori alle Slavehandlere i Dronningen af Englands Navn opfordres til at opgive denne Handel. Den arabiske Høvding AbdelOschelil, Paschaens Modstander, skal have havt en Samtale med den engelske Konsul, der har havt det Resultat, at et Antal Arabere ere i Anmarsch mod Paschaen, ligesom ogsaa Høvdingen skal have lovet at frigive 4000 Slaver og at forfølge Slavehandelen, paa det Strengeste. Ogsaa vil man sætte denne Expedition i Forbindelse med den mellem Frankrig, og England i Anledning af førstes Vægring ved at ratificere Traktaten af 20. Decbr. 1841. At Expeditionen maa bringe Frankrigs ugunstige Stemning mod England til den høieste Spidse synes utvivlsomt, naar man erindrer, at Frankrig endogsaa truede med at ville med Magt modsætte sig en lignende Expedition fra Portens Side. At den fjendtlige Stemning mellem disse tvende Magter maa være stegen til en betydelig Grad seer man deraf, at Kongen af Frankrigs Sønners, Prindsen af Jvinvilles og Hertugen af Anmales Reise til London, pludseligen af den Grund er opgiven, eller, ifølge "Morning Post, idetmindste opsat til Efteraaret. Samme Blad taler om, at den franske og engelske Minister i London og Paris skal tilbagekaldes. – Fra Ostindien har man atter ugunstige Efterretninger, idet Fæstningen Gisni, hvor Oberst Palmer kommanderede, er ved Hunger tvungen til Overgivelse. Den kun 1000 Md. stærke Besætning har erholdt fri Afmarsch til Kabulhvoraf man seer, at Palmer Jntet har vidst om det der forefaldne. Jmidlertid har man dog ogsaa den gunstigere Efterretning, at Oberst Pollock har stormet de berømte Cheiberpasse, hvorved han er bleven istand til at komme General Sale i Dschellalabad til Hjælp. Den Sidste har ikke alene hidtil forsvaret sin Post, men endogsaa adspredt et stærkt fjendtligt Korps.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-06-10
Rusland. Fra Vestpreussen skrives under 30 Mai, at man der atter havde Rygter om et mod den russiske Keiser stiftet, men lykkelig undertrykt Oprør. Senatet skal som Følge af den nye Lov angaaende Bøndernes Forhold til deres Godsherrer, have komplotteret mod Keiser Nicolaus, ja endogsaa forsøgt noget Alvorligere. Uagtet alle denne Nyheds Enkeltheder fortælles ligelydende og bestemt fra flere Sider, saa troer man dog at maatte tvivle derpaa, da man saa ofte er bleven skuffet med slige russiske Historier.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-06-10
Holland. Erkongen Greven af Nassau er d. 30 Mai ankommen til Slottet Lov. Ved denne Leilighed havde Kongen ikke anseet det for passende af lade sin Fader komme til Landet uden at bevidne ham sin Agtelse som Søn, hvorfor han har aflagt den gamle et Besøg. Man har bemærket, at Alt synes at fly ved Grevens Ankomst. Kongen gaaer til Luxemburg, Dronningen ilede med sin Datter til Pavillonen Soetsdyk, Prindsessen af Oranien reiste paa første Efterretning om hans Ankomst til Stuttgard til sin Faders Hof, og hendes Gemal fulgte snart efter, Prinds Frederik og Gemalinde afreiste som forrige Gang til Berlin, da Erkongen var ankommen til Holland, Prinds Henrich er afreist til Petersborg, og Prinds Alexander ledsager sin Fader, til Luxemburg. Naar Erkongen kommer til Haag vil han der ingen finde af sin Familie. Det er vanskeligt at tro, at disse samtidige Reiser ere blot tilfældige.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-06-10
Indenlandske Efterretninger. Jfølge indløbne Beretninger fra Fregatten "Thetis", befandt den sig med Alt vel inden Borde ved Lisabon, hvorfra den agtede at afseile den 27. Mai. Den havde fundet en særdeles forekommende Modtagelse, hele Officeerpersonalet havde havt Audience hos Deres Majestæter, og der var stillet Slottet Belem til Hs. Durchl. Prinds Frederich af Hessens Disposition. Efter et Privat Brev meddeler Dansk Ugeskrift" endvidere. "Den 20. ankrede vi tilligemed Korvetten Flora", og da man erfarede, at vi havde en dansk Prinds ombord, blev en kgl. Chalup sendt ud til os, for at føre Prindsen i Land. Hs. Durchl forlod Skibet tilligemed sin Suite samme Aften og begav sig til Dronningens Palats gjennem Hovedgaderne, hvor Tropperne vare opstillede en haye. Generaladjutanten for Søetaten, C. Wulff, er bleven udnævnt til Kontreadmiral; B. T. tilføier, at denne Udnævnelse er til Erindring om den Dag, paa hvilken Admiralen i 1808, som Chef for Kanonflotillen i Nakskov, med 4 Kanonbaade erobrede en engelsk Brig i Store Belt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-06-10
J Løverdags tog omtrent 150 danske Studenter til Malm, for at aflægge deres akademiske Brødre i Lund et Gjenbesøg. Med den Svenskerne egne Velvillie og Hjertelighed ere de overalt modtagne, og de danske Studenter kunne ikke noksom rose sig af den Gjæstfrihed, der er bleven dem til Deel. Flere danske og svenske Viser bleve afsungne, og under almindelig Jubel og Glæde forlode vore Landsmænd den svenske Kyst, ledsagede ombord af et stort Antal svenske Studenter fra Lund. (Dansk Ugesk.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-06-10
Som Modisikationer af de under 28. April om Landmilitairetatens fremtidige Organisation m.v. givne allerhøieste Bestemmelser, og som yderligere Tillæg til disse har Hs. Maj i Rescript af 26. Mai befalet saaledes: Med Hensyn til Armeens Underlæger gives følgende Bestemmelser: a) Ansættelsen af dem af disse Læger, der have absolveret vedkommende Examen med første Karakteer, eller med anden Karakteer primi gradus, skal for Fremtiden skee af Os Selv, og bør der, med Hensyn til deres Afskedigelse og Forsættelse fra en Afdeling til en anden, forholdes saaledes, som der ved allerhøieste Reskripter af 7 Februar 1830 og 5 Febr. 1832 er bestemt for de charalteriserede Bataillonschirurgers Vedkommende. b)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-06-10
Deunderlæger, der besidde den ovenomtalte Kvalisikation, skulle nyde den samme Rang og bære samme Uniform, som nu tilkommer Bataillonschirurgerne; og skulle de derhos bære Armeens Felttegn. Dem tillægges Oppasserpenge liig andre Mellemstabsbetjente. c) Ved den 16de Liniebataillon ansættes en surnumerair 3die Underlæge, der stationeres ved Detaschementet i Altona, for at varetage Lægebehandlingen af dets Syge, saavel af Jnfanteriet som af Kavalleriet. d) Ligeledes ansættes en surnumeral3die Underlæge ved det 5te Jægerkorps for at tildeles Detaschementet i Ratzeborg, e) Hver af de 4 Dragonregimenter, som ere regimentsviis samlede i een Garnison og som ved den nye Plan for Armeen ikkun ere normerede med 1 Underlægge hvert, reglementeres med ialt 2 Underlæger.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-06-10
J Kollegialtidenden meddeles tvende nye Lovudkast, til en Anordning angaaende den Jndkaldelse, der i visse Tilfælde skal finde Sted af dem, der maatte være berettigede til ledige Legatportioner eller Pladser i Stiftelser m.v., og til en Plakat, indeholdende forandrede Bestemmelser angaaende Skolelærerhilpekassernes Jntægter og Udgifter m.v.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-06-10
Jfølge en Beretning i "Züricher Zeit " er en dansk Reisende d. 23 April forulykket paa Rigbjerget i Schweitz, nemlig den paa en Reise til Jtalien værende Politiretsassessor E. Selmer fra Kbh., 41 Aar. gl. Fra Goldau vilde han gjøre en Udflugt til det dengang endnu med Snee bedækkede Rig. J Gol dan afslog han en Opfordring til at tage en Fører, med den bemærkning, at han allerede flere Gange havde besøg og nøie kjendt Rige. Sandsynligviis vildledet ved Sneen, synes han at have forfeilet Veien og at være styrtet ned af en flere hundrede Fod høi Klippevæg ved Hörulifluh, ved hvis Fod Liget Pintsemandag (d. 17. Mai fandtes med flere dødelige Kontusioner. Den Forulykkedes Effecter, der vare sendte forud til Altorf, samt hans Kontanter og Pretiosa, som blevne fundne urørte, ere tagne under Rettens Forvaring.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-06-10
Af Hr. Overlærer Olsens Tost for Hs. M. Kongen ved 28 Maifesten paa Skydebanen i Kbhvn, hidsætte vi Slutningen saalydende: "Jeg veed, der er dem, som begaae den Uretfærdighed at mene, at Mænd, som tale frimodigt og kraftigt om hvad der er at ønske, pleie at lukke Øinene for hvad der er udrettet; at de fæste Blikket paa fjernere Goder og oversee dem, vi allerede besidde. Vi kunne ikke begaae den Uretfærdighed at gjøre deres Ord til Sandhed. Rette vi vort Øie mod Thronen, da finde vi der en Jndsigt, der oftere søges ved Thronernes Side end paa deres Høisæde, et Hjerte, til hvis ikke blot kongelige, men og menneskelige Trang det hører at vise Kjærlighed og vide sig elsket, en Virksomhed, som har baaret Frugter i gavnlige Foranstaltninger.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-06-10
Man mener, at de ædle Marmoraarer i Grækenlands Bjerge tilskyndede den græske Kunstaand til Frembringelsen af herlige Kunstværker, og det var ikke blot egne Planer og Attraaer, men og Synet af en kraftig, vaabenøvet Ungdom, det var dens Kamplyst, som drev mangen Helt til Daad og Seire. Lad Folket arbeide paa at gjøre sig selv til et ædelt Stof- og vi ere mere end et Stof, de besjælede Stene ville under den ordnende Haand af sig selv føie sig til en herlig Tempelbygning. Lad Folket gaae frem i Oplysning, Kraft, Mod og fyrrig Virkelyst, og vi kunne danne en Phalaux med meer end legemlige Vaaben, – da skal Kong Christian føre os til store indenlandske Seire over vore Mangler og Savn, og paa dansk Grund erobre sig et rigere og stærkere Kongedømme. Hans Majestæt Kong Christian den Ottende leve!"¬
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-06-10
J Tosten for Kronprindsen yttrede Grosserer Owen: "Saa nær Thronen, som denne Prinds af den gamle kongelige danske Æt staaer, maa han være en Gjenstand for Folkets særdeles Opmærksomhed, da han, efter Naturens Love, vil høist sandsynligen komme til at byde over dets Vee og Vel. Derfor var det, at Nationen med Taknemmelighed erfarede, at Hs. Majestæt strax havde optaget Hs. Kgl. Høyhed i Statsraadet, for i Tide at give ham Leilighed tilat blive bekjendt med Landets høieste Styrelse. Ved at stille sig i Spidsen for Akademiet for de skjønne Kunster, og det oldnordiske Selskab, har Hs. Kgl. Høihed vist levende Jnteresse for Jnstitutioner, som maae være enhver dannet og patriotisk Dansk kiær, men det, som særdeles udmærker Hs. Kgl. Høihed, er hans roesværdige Tilbøielighed til det Element, som i fordums Dage saa ofte har baaret de Danske til Roes og Magt. Denne populære Smag i Forbindelse med Hs. Kal Høiheds folkelige Sindelag, maae være den danske Nation Borgen for, at dens varmeste Ønsker i Nutiden ville i Hs. Kgl. Høihed finde en ivrig Talmand og i Fremtiden, tør vi haabe, en bestemt Afgjører. Længe leve KronprindFølgende ere de vakkre Ord, hvormed den dygtige og frisindede helsingborgske Borgmester Lundberg ved Maifesten i Egebeksvang, under almindelig Jubel, udbragde en Skaal for Enighed i Norden og Skandinaviens derpaa beroende Ære og Lykke"Misstycken ikke, mine Herrar, at en framling - och framling at jag har, endaft for savidt mit fadernesland har ett annat namm an Ert – afven høier sin stamma i dette glada Lag. De talare, hvilka vi med nøje hørt, hafa redanvidrørt de fleste æmnen, som ligga vara Hjertan nær. Ett finnes dock, som ej nog ofta kan i minnet terkallas, och for detta tommer jeg mitt glas og uttrykker mit hjertas tankan – det at for enighet i Scandinavisk nord! Dan och Sveaaro syskon och deras broder bor i høgan nord. Gemeensamma interressen hörg emellan dem annu varmare tillknyta det naturlig slagtskabsbandet. Söndras de, blifva de hvarandras baneman. Hälla de tilsammen, aro de starka och rika. Sattade tre valdige Kamparne deras ryggar mot hvarandres, slade med tre par armar - och ve den, som da traffas af deras forenade slag. De hafva samme religion och bidrakunna de alla lemna till en vardig offertjenest i vetteenskaperas og konsternas tempel. Hvar de øfverste præsterna fin nas, om de aro Danskar, Norrmann eller Svenskar, at likgiltigt, endast de befindes værdige och ar Scandinaver Gerna men hvar af Nationerne hafva sin egen Konune och sitt eget Statskick, ty den yttre formen at intet band pa den fria andan, som, oberoende af tidens schismer, gar tvangs fri ofver hindren till sitt mal. Samma anda bør lifva dem alle, andan for lagbunden frihet och Scandinaviens ara. Ardenna rett lefvande, skola de aldrig kufvas af hvarken inre eller yttra fiender. Saledes, min Herrar, Danskar, Norr mann och Svenskar, en skal for enighet i Nord, en skal for Scandinaviens deraf beroende ara och lycka!" Til Anskaffelsen af de nye Uniformer have de subalterne Officerer erholdt et Forskud af 3 Maaneders Gage, som skulle afbetales i 2 Aar. (Aalb. A.)¬
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-06-10
J Tirsdags drev Dampskibet "Hamlet paa en ved Kbhavns Toldbod værende Pæl og kunste en Deel af Hjulet, idet dets Kapitain ved Jndløbet vilde giøre en elegant Svingning. Næste Dag fortsatte dog Skibet sine Tourer. (S. Bl.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-06-10
Den 29. Mai foregik i Skovløberhuset ved Charlottenlund, det saakaldte Grøndals", et Tyveri, til hvis Dristighed man vel neppe vil finde Mage. Overværelse af 6 til 7 Mennesker og Skovløberen selv sneg et velklædt Menneske, som havde taget nogle Forfriskninger, sig hen til et lille Skatol, stillede sig med Ryggen derimod og trak ganske sagte en Skuffe ud, hvori han havde seet at Skovløberen havde nedlagt nogle Penge. Det første Greb, der indbragte ham en Femdalerseddel, lykkedes ham, uden at blive bemærket, men da han gjorde nok et Greb efter en Rigsdalerseddel, kom han til at rive nogle Nøgler op, og vakte derved de Tilstedeværendes Opmærksomhed. Personen blev arresteret og det har nu viist sig, at han er Guldsmedsvend, en fortræffelig Arbeider, men som fra Barndommen af har viist en uovervindelig Lyst til Langfingrethed, hvilket har gjort, at han ikke kunde blive nogensteds. Han skal allerede have bekjendt flere Tyverier, som han har begaaet, uden at Trang eller Armod har tvunget ham dertil. (S. Bl.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-06-10
Det kgl. Krigs-Videnskabs Akademie i Stockholm har atter udnævnt en dansk Officeer, nemlig Major Baggesen af Generalstaben, til Medlem af Atademiet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-06-10
Paa Mandag vil en Deputation af Kjøbenhavns Garnisons Officeercorps, ført af Kammerherre, Oberst Schou, bevidne Hs. Majestæt Officeercorpsets Tak for at have forbedret Standens Kaar saa væsentlig. (Loll=Falst. A.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-06-10
Commandeersergeanterne skulle ikke være tilfredse med det Tillæg, de have faaet; de have hidtil havt 28 s. om Dagen og faae nu 35 1/2. Man siger, at de ville indgaae med et Andragende om Tillæg, da de ikke kunne leve af denne Lønning. Det vil ventelig være spildt Uleilighed, og det synes ogsaa, at 35 1/2 s. om Dagen ikke er nogen ringe Lønning, naar man betænker, at Sergeanten desforuden har fri Bopæl, frit Brød, fri Klædning for sin Person, fri Underviisning for sine Børn, og tildeels frit Brænde. (S. B.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-06-10
Fra Mannheim efterlyses en sammesteds for Tiggerbreve arresteret Dame, der manglede enhver Legitimation om sine Forhold. Hun kalder sig Anna v. Glaubensburg, fød v. Brausen, er efter Udseende henimod 30 Aar, paastaaer at være født i Veile i Jylland i Aaret 1813 udenfor Ægteskab, og at hendes Moder heed Vilhelmine v Brausen, og tidligere havde opholdt sig i England. Hun vil ikke have kjendt sin Moder, der var død ved hendes Fødsel, eller nogen af sine andre Slægtninge. Hun skal være bleven opdraget deels i Veile hos en hollandsk Skibs capitains Enke, Lisette Danielsen, deels i Kbhvn.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-06-10
hos en Enke, Behrens, og senere som Selskabsdame hos en russisk Fyrstinde Gallitzin have foretaget flere Reiser med denne indtil Aaret 1836 i England, Norge, Sverrig og Rusland, i hvilket sidste Land hun i Moskov havde ægtet en Franskmand, ved Navn Vilhelm v. Glaubensburg. Med denne sin Mand vil hun have levet de sidste 5 Aar afvexlende i Jylland og Stokholm. J Marts Maaned d. A. skal han svigagtigen have forladt hende paa en Reise til Hamborg og medtaget alle deres Papirer og Kontanter. Hun paastaaer nu, at hun eftersporende Manden var kommen til Mannheim. Hun taler nordtydsk og foregiver at være det danske Sprog mægtig (rimeligviis har man ikke kunnet overbevise sig herom i Mannheim, hendes Forhold røber Kundskaber. og Dannelse. (Dagen.) Jmedens man fra alle Sider modtager Efterretn.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-06-10
om slette Handelskonjunkturer, hensvunden Kredit (i Hamborg), stor Pengemangel (i Nordamerika og den engelske Bank), overalt standset Fragtfart, stoppede Fabrikker og Afsætning, Næringsløshed, Armod ov blomstre i Haderslev Skibsbyggeriet, Fabrikker, Handel og Vandel. Jsær tager Handelen med hver Daget større Opsving; vore Kjøbmænd handle om Kap hver Dag nedsætter den ene Priserne i Detail Udsalg for den anden, til stor Fordeel for Forbrugerne; Kaffe kjøbes allerede for 5 s. og Kandis og Melis for 6 s. Pundet, og det staaer til at vente at disse Artikler ville dale endnu mere. Med mere Glæde dvæler Tænkeren dog ved en paa Havnepladsen paa Stabel staaende stor Skonnet, som alt mere og meere udfolder sin tilsigtede stolte Skikkelse. J det af den unge og virksomme Hr. J. A. Christiansen her nylig anlagte Klædefabrik arbeides allerede med Kraft, saa at der om kort Tid vil kunne være et Hundrede Stykker Klæde færdig. Der er Udsigter til den lykkeligste Fremgang for dette industrielle Anlæg (Dok.) Hastrup Hovedgaard i den vestre Deel af Veile Amter med Besætning solgt for 17,000 Rbd. r. S. til Hr. M. Hansen fra Taarning ved Christiansfeldt. - Leerbek Mølle er solgt til Hr. Holst fra Frorupgaarduden Besætning for 18,000 Rbd. r. S. (Veile A.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-06-10
Den smukke, bjærgsomme Familie fra Vindblæs(see denne Avis No. 61), som Politibetjent Ørum forleden skaffede frit Logis i Randers Arrest, er endnu bleven forøget med et værdigt Medlem, Huusmoderen, der i forrige Uge er bleven afhentet dertil tilligemed et heelt Læs Flyttegods : Tyvekoster, der fandtes nedgravet i Haven og bestod af de meest heterogene Ting, der øiensynlig vare sammenrapsede, meest i Kjøbmands=Boutiterne. Konen har tilstaaet, at hun har været medvidende i Nedgravningen af disse Sager, som man først opdagede ved Hjælp af en Søger. Det Offentlige maa visselig være Politibetjent Ørum Tak skyldig for Opdagelsen og Forstyrrelsen af denne Hvæsperede. (Rand. A.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-06-10
Handelsefterretninger. Hamborg d. 7. Junii. J London var Prisen paa Smør atter dalet, og bedste Sort betaltes med 88 a 92 S. J Hamborg forlangte man for frisk Smør 31 a 32 Rd. og for Græs Ditto 35 a 37 Rd. Jmidlertid troer man, at det frugtbare Veir snart vil bevirke lavere Priis. Græs=Smør fra Øster Jylland var endnu ikke ankommen; Forraadet af gamle Vare var endnu anseeligt og tilbydes for 21 a 23 Rd.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-06-10
Hull d. 3. Junii. J England har man i nogen Tid havt særdeles frugtbart Veir, der især har havt en gunstig Jndflydelse paa Foraarsæden. Handelen med Hvede var meget levende og Priserne holdt sig. Havre blev noget høiere betalt. Been vedbliver at ankomme i stor Mængde og Priserne ere trykte.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-06-10
Hamb. Altona Kvægmarked. D. 6. Juni vare 390 Stkr. Kvæg paa Markedet, hvoraf solgtes 286. Ved Tallotteriets 11406. Trækning i Altona udkom: No. 55. 34. 12. 8. 87.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-06-10
Ribe. Redaktøren af Hemp. Av. har modtaget en anonym tydsk Skrivelse, hvori den i Ribe Avis gjorte bemærkning, at Hamborgerne ikke have givet en Skilling til de Vandlidte ved Stormfloden af 4. Febr. 1825, erklæres at være uovereensstemmende med Sandheden. Den ubekiendte Brevskriver henviser til "Allerunderdanigst Beretning angaaende de offentlige Foranstaltninger, der ere trufne til Understøttelse af de ved Vandfloden den 3 og 4. Febr. 1825 Skadelidte paa Vestkysten af Jylland og Hertugdømmerne Slesvig og Holsteen o. s. v., afgiven ved den i den Anledning nedsatte Committee (Rothe, Monrad, Ørsted, Jensen) den 4. Mai 18277, hvor der Pag. 4 skal staae, at der fra Staden Hamborg, igjennem Overretten i Glückstadt er indsendt 3413 Mark Courant. Fremdeles siger den ærede Brevskriver, at der desuden er fra Hamborg skikket 1540 Mark Courant til den Commission, der i Husum havde dannet sig for de aldeles oversvømmede Hallinger, hvilket man kan see af Commissionsberetningen af 14. Febr. 1827. – Vi skulle kun hertil bemærke, at der i bemældte allerunderdanigste Beretning af 4. Mai 1827 anføres, at fra Hamborg er gjennem den Holsteen-Lauenborgske Overret indsendt 3413 Rbd. til de Vandlidte i 1825. Det skulde være os kjært, dersom det ogsaa kunde oplyses, at Hamborgerne have understøttet de Vandlidte i 1839, hvilken Stormflod vi nærmest havde for Øje, og ved hvilken Jylland leed meest; i Kollegialtidendens Beretning om de indkomne Summer findes Jntet derom.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-06-10
Til Ribe Domkirke er nu indsendt 7,700 Rbd. Man gjør Regning paa, at der ialt vil indTrykt i Ribe, hos Chr. sal. Hyphoff. komme omtrent 9000 Rbd. J Kbhvn. er alene indsamlet 3000 Rbd.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-06-10
Ribe. 3. S. c. Trinit, prædiker i Domkirken Hr. Catechet Fibiger. J Cathrine Kirke Hr. Pastor de Thurah.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-06-10
Bekjendtgjørelser. At min elskede Mand, Justitsraad og Amtsforvalter David Borgen Esmann, efter en langvarig Sygdom i Morges ved en blid Død bortkaldtes fra mig og vore syv uforsørgede Børn i en Alder af 49 Aar, er det smertelige Sørgebudskab, jeg herved bringer Slægtninge og Venner. Varde, d. 9. April 184. Sophie Louise Ulrikke Esmann, født Schmidt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-06-10
Gode Spegesild, adskillige Slags talervare og Peder Simonsen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-06-10
god Edike faaes hos De ærede Herrer Kunder og Venner er jeg herved saa fri at gjøre opmærksom paa, at jeg agter at besøge Ribe Marked d. 16. Juni med et godt Udvalg af alle Sorter moderne Filthatte, N. C. Nielsen, fra Lygumkloster.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-06-10
Paa Grund af indtrufne Omstændigheder lader Kjøbmand A. G. Gotfredsen sin under Matr. Nr. 2 Litr. 2 paa Bredgaden her i Byen beliggende Gaard stille til 3de offentlige Auctioner, som afholdes paa selve Gaarden Fredagene den 1ste, 15de og 29de Juli næstkommende, om Formiddagen Kl. 10. Efter endt tredie Auction bortsælges endvidere samme, og om fornødent gjøres følgende Dag, Kjøbmand Gotfredsens Løsøre og Handelsvarer. Hvilket herved bekjendtgjøres, i Henhold til Placat 22. April 1817. Ringkjøbing Byfogedcontoir, d. 7. Juni 1842. J Byfogdens Fraværelse Hoffmeyer, p. t. const.