JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-09-01
Ved allerhøieste Resolution af 1ste December 1837, kundgjort ved Skrivelse fra det Schlesvig Holsteen=Lauenborgske Cancellie den 23de f. M., naturligviis i det tydske Sprog, har Hans Majestæt befalet, at en Committee, bestaaende af Amtmanden over Haderslev Amt, Biskoppen, over Ribe Stift, Amtsforvalteren for Haderslev vestre District og Herredsfogden for Hvidding og Nørrangstrup Herreder (som Secretair) skulle sammentræde, for at bevirke Forening om Naturaltiendens Forandring til Kornafgift i det Torninglehnske Provstie. Disse Foreninger, ved hvilke Gjennemsnittet af de sidste 10 Aars Tiende lægges til Grund, skulle derefter indstilles til allerhøieste Confirmation. - Committeen var til dette Øiemed forsamlet i Ribe den 13de 14de og 15de Septbr. d. A. Saavidt man veed, be virkedes kun Foreninger for enkelte af de til den Tid indkaldte Sogne til Jndstilling til Confirmation. Forhandlingerne maatte føres paa Dansk, da alle Tiendeyderne ere danskalende men bleve, efter sædvanlig Retsskik i det Slesvigske, nedskrevne i det tydske Sprog.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-09-01
For Hvidding Herred, som er det største i Lehnet, haves et interimistisk Regulativ om Tienden af 23de Decbr. 1785. Ved dette har Regjeringen antydet det, som det synes, ene rigtige Princip, at indgaaede Tiendeforeninger kun blive at confirmere for et vist Aaremaal, og ikke for bestandig. - Det er sikkert et meget almindeligt Ønske, at dette Princip for Fremtiden tages til Følge. Der gives neppe noget Stift i Danmark, i hvilke saa heldige Tiendeforeninger findes, som de, der for endeel Aar siden sluttedes i Præste vacancerne heri Stiftet under Amtmændene, Helfried, Moltke og Hansen; og disse Foreninger have destoværre, uagtet enkelte Provster protesterede mod de stedfundne Forhandlinger, vundet allernaadigst Confirmation for evig. Ogsaa et Ord om "Sønder=Jyder".¬
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-09-01
J Anledning af, at den bekiendte Modstander, af Brugen af Ordene "Sønder-Jylland" i "Neue Zeitung" beraaber sig paa Dankwerth som Avtoritet for sin Mening, og ligeledes foranlediget ved den mere end noksom omtalte Protest af Præsterne i Flensborg Provsti mod at være og kaldes Jyder, tillader Redaktøren sig at anføre følgende Ord af gamle Dankwerth, hvis bekiendte Beskrivelse af Hertugdømmene er trykt 1652.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-09-01
J disse Tider bo i dette Hertugdømme Danske eller Jyder, Saxer og Friser. Jyderne besidde den største Deel, efterdi Alt fra Kolding=Aa til Slien og til Byen Slesvig er jyske eller danske Folk, som bruge det jyske eller danske Sprog, Staden Flensborg undtagen, som er blandet afDanske og Tyske. Staden Slesvig og hvad derfra strækker sig til Levensaa, (hvor nu Kanalen er, bliver meest beboet af Sachser, som bruge det Redersachsiske Sprog, ligesom ogsaa Jndvaanerne af Femern. Fra Skodborg-Aa og indtil Tønderne bo atter lutter Jyder. Herefter kommer RordFriserne, som ikke allene bebo Marsklandene indtil Eyder, men ogsaa en Deel af Gesten. Disse tale nu mest Tysk, men de Nordlige forstaa ogsaa deres danske og tillige deres gammel frisiske Sprog, saa at de ere tretungede, (trilingues, dreyzüngig) o. s. v." (Danckw. Pag. 5455).
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-09-01
Af dette Blad udkommer som følgeblad til Ribe Stifts-Avis maanedlig et Nummer, der af Avisens Abonnenter kan bestilles paa samtlige kongl. danske Postkontorer, hvor det betales med 24 Rbs. kvartaliter. Ribes og Omegns Beboere kunne tegne sig for Bladet hos Udgiverinden, mod Betaling af 12 Ls. H. halvaarlig. Enkelte Rumere af Bladet kunne ikke faaes.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-09-04
allernaadigst Kongelig legeret. priviaf som vi res Ad overalt i de danske Stater. som forsendes med Brevposten, Tirsdagen den No. 71.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-09-04
4de September. Redigeres af C. Hyphoff. Udgives af Chr. sal. Hyphoff.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-09-04
Udenlandske Efterretninger. Frankerig. Hertuginden af Orleans er d. 24 f. M. bleven forløst med en Søn. Som Vidner vare, foruden den hele kgl. Familie, Confielspræsidenten, Ministrene, Storkantsleren, Marschallerne Lobau og Gerard, Dupin, Portalis o. m. fl. tilstede. Ludvig Philip har givet den Ryfødte Navnet: Philip August Adelbert, Greve af Paris. Kongen har i denne Anledning ladet uddeele 100000 Fr., Hertugen, af Orleans 120000 Fr.; ogsaa Hertuginden har tilkjendegivet sin moderlige Glæde ved flere milde Gaver. Saasnart Efterretningen om Prindsens Fødsel blev bekjendt for Hovedstadens Municipalitet, besluttede dette strax at foranstalte en offentlig Fest, og at sende Prindsen en Kaarde til Foræring. J Municipalitetets Skrivelse hedder det, at denne Kaarde ikke er bestemt til at vække Erindringer og Carl den Store eller Napoleon, men til Forsvar for Landet og dets Jnstitutioner. Kaardens Værdie anslaaes at ville beløbe sig til 50000 Fr.; til at bestride Udgivterne ved de paatænkte Festligheder har Staden voteret 175000 Fr. Den 4de de, skal der i alle Pariss's Kirker afsynges et te Deum. Kongen og Dronningen skulle ved Daaben være Faddere. En heel Deel Befordringer, navnligen blandt de høiere militaire og civile Embedsmænd ere skete. Moniteuren savner ved Siden af disse Forfremmelser den forventede Kundgjørelse af Amnestie, saa meget mere som Hertuginden ved sin Nedkomst skal have opfordret Kongen til at uddeele den. Jndtil Datum ere hendes Bønner blevne frugtesløse; en større Begunstigelse, siger et Pariserblad, er bleven Ungdommen til Deel, idet en Beslutning fra Universitetets Stormester prolongerer Ferierne for samtlige Klasser i Frankerig til den 15de October. – Fra Blokadeflaaden for Mexiko meldes følgende. En nordamerikansk Golette, "Lone, Kapitain Clark, havde vidst at natte den franske Eskadre og var lykkeligen naa i Mexiko, hvor den ogsaa havde udlosset. Jmidlertid blev den paa Tilbageveien taget af de Franske og erklæret for en god Prise; 1 fransk Officeer og 8 Mand sattes ombord paa den. Kapitain Clark samt 2 Mand, der bade om Tilladelse til at blive paa Skibet, erholdt den. Om Natten drak Kapitainen de Franske fuld, brød sit givne Æresord, overmandede de Franske og førte Skibet til Ny Orleans, hvor den engelske Officier først fik Friheden. Alle nordamerikanske Blade dadle eenstemmigen Clarks Handlemaade; hans Ankomst til Ny Orleans foraarsagede et frygteligt Slagsmaal imellem Amerikanere og Franske (Clarke er iøvrigt, som Børsenhalle beretter, ingen Amerikaner, men fra Guernsey, Styrmanden er dansk. Det halvofficielle Blad Journal des Debats beretter, at dette Skridt maa drage alvorlige Følger efter sig, saafremt Blokadecommandanten ikke faaer en klækkelig Satisfaction.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-09-04
Spanien. Om Jndtagelsen af Fæstningen Morella hedder det nu, at det er kun Staden der er bleven taget af Christinerne, men at Citadellet endnu er i Carlisternes Hænder. Jkke desto mindre maa Jndtagelsen af Byen alene betragtes som at have særdeles megen Vigtighed; ikke blot maa man tage Hensyn til de nødvendige store Forberedelser man havde truffen for at skaffe en Armee med hele dens Skyts Passage igjennem et saa bjergfuldt utilgængeligt Land, men ogsaa fordi det skal have været Prætendentens Plan at forlægge sit Hovedqvarteer til Morella, for herfra at danne et andet insurgeret Kongerige. Cabrera, der stedse har forsøgt paa, bevogtet af Borso og Pardinas, at undsætte Morella vil nu saa meget mindre kunne understøtte Citadellet. - Madridergarnisonen lider Mangel paa det Nødtørftigste.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-09-04
Schweitz. Det store Raad i har i en Forsamling, efter foreløbige Debatter, om den franske Sag som et politiretlig skulde vises tilbage til det lille Raad eller om det selv havde tilstrækkelige Grunde til uden videre at drøfte Sagen, fleerstemmigen voteret for den sidste Anskuelse og i Følge heraf erklæret: at det lille Raads Votum er billiget, og at dette som saadan har at tilmelde Frankerig som Svar, at Thurgau paa det bestemteste tilbageviser Frankerigs Fordring at udjage Ludvig Napoleon. Flere Communer i Schweitz, har meddeelt denne Prinds Borgerretten.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-09-04
Preussen. Erkebispen af Cølln har for nys egenhændig tilskrevet Kongen. Hvorom veed man med Vished ikke, men man formoder, at denne Prælat har forandret sit Sindelag. Man slutter det deraf, at der for Øjeblikket i Berlin befinder sig en høi Adels person, der har i Hverv for Bispen at udvirke dennes Frihed og Tilladelse til at forlade Minden. Kongen, siger Corrrespondenten for Hamb. C., vilde vist ikke tage et Øjeblik i Betænkning at give den angrende Biskop sin Frihed, naar ikke den vestphalske Adel havde viist saa megen Uvillie og Opposition imod Statsbebestyrelsen. - Alle preussiske Provindsialstænder, med Undtagelse af Besidderne af Riddergodserne, have forkastet Forslagene om alle nye Adelsprivilegier.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-09-04
Tyrkiet. Fra Constantinopel skrives, at for faa Dage siden indtraf den Efterretning dertil, at de rus siske Tropper i Besarabien og de cirkassiske Provindser have faaet befaling til at holde sig beredte, paa det første Vink fra den tyrkiske Regjering, til Afmarsch. Ligesaa skal den russiske Flaade i det sorte Hav have modtaget lignende Ordre, for i Nødstilfælde at operere mod Vicekongen. Om saavel den tyrkiske som ægyptiske Flaades Bevægelser, haves ingen Nyheder siden sidst, naar vi undtage den, at den vicekongelige Flaade er i en for ham ingenlunde ønskelig Stand; mange af Skibene ere gamle og maa hvert Øjeblik underkastes betydelig Reparation.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-09-04
Jndenlandske Efterretninger. Fregatten Rota, med Etatsraad Thorwaldsen ombord, er den 9de de, med føielig Vind og i det skjønneste Veir afseilet fra Livorno. (Betl. T.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-09-04
Kbhpostens Nyhedspost af 28de Aug, begynder saaledes: "Hurra for Jyderne, Hurra for Stændernes Forening. Hurra for den jydske Stænderforsamling! Hurra for de Eenogtredive!"
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-09-04
Som bekiendt havde Worm for nogen Tid siden i et Forhør udsagt, at han ikke havde dræbt Tønder, men at denne var død af Skræk over hans Adfærd mod ham, i hvilken Anledning Sagens Foretagelse for Høiesteret blev opsat. J et senere, efter egen Opfordring foretaget Forhør har Worm nu igien tilstaaet at have dræbt Tønder, samt at hans Tilbagekaldelse af hans tidligere afgivne Tilstaaelse om at have dræbt Tønder, har kun været et fortvivlet Forsøg paa muligen at unddrage sig for Straf, hvilket Forsøg var foranlediget ved Gjennemlæsning af Prokurator Langes Defensionsskrift. (Kbp., Det er os en Storbehagelighed blandt de i den senere Tid foregaaede Forfremmelser at finde, at Hr. Hofagent Waagepetersen er bleven udnævnt til Virkelig etatsraad. J Gammelrom var det som bekjendt ikkun Stadens Borgere, der regerede hele Staten, hvilket, da denne voxede op til at omfatte hele Jtalien og tilsidst hele den bekiendte Verden, vakte stor Utilfredshed. Man var derfor nødt til at give den ene By efter den anden romersk Borgerret, indtil endelig Keiser Caracalla udgav en Forordning, at alle Beboere af de Rom undergivne Lande vare romerske Borgere. Saaledes vil ogsaa hos os den overdrevne Vægt, Enkelte endnu lægge paa Titulaturer m.m. aftage i samme Grad som disse mere og meere nærme sig til at blive et Fælledsgods for alle. (Kbh.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-09-04
Hofraad Hambro har i Sommer oprettet et Sildesalterie paa Gilleleie. (Som bekiendt, har Silden i stor Masse kastet sig paa den nordlige og østlige Kyst af Sielland.) Administrationen for Frederiksværk har oprettet en lignende Anstalt ved Jndløbet til Jssefjorden; og ved Rongsted har Hr. Aron David indrettet det tredie Værk af dette Slags, der alle ere traadte i Virksomhed, og udentvivl ville give rigt Udbytte, da Silden alt har viist sig i store Stimer. Hr. Hambro er for Øieblikket paa Bornholm med en udmærket practisk dannet Eivil-Jngenieur, for at undersøge, hvorvidt de derværende Kulgruber og det i stor Mængde lagtede Jernmalm kan afbenyttes til Anlæggelsen af et Jernværk. Jkke uden levende Anerkjendelse kan man omtale den rastløse Virksomhed, som denne Mand lægger for Dagen, og hvorved han stedse ved at udfinde nye Foretagender, der kunne aabne Landet hidtil ubenyttede Jndtægtskilder, og, som billigt, yde den første Opfinder den største Fordeel, eller, hvis vi tør bruge dette billed, skummer Fløden af. Det er et Exempel, som vi ville ønske, mange af vore andre Kjøbmænd vilde efterligne, af hvilke ikke Faa synes at undre sig over, at de Handelsveie, paa hvilke deres Fædre indsamlede deres Rigdom nu ere saa udkjørte, at de under ganske forandrede Forhold ikke længer ville give noget stort Udbytte, og som saaledes lidt efter lidt komme tilbage fra den traditionelle Vildfarelse, at en Grosserer uden at arbeide mere eller bedre end Andre, blot som saadan skulde være berettiget til, at bruge to, tre – ja ti Gange saameget. (Kbh.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-09-04
Slagelse Avis havde nyligen et forlangt Jnserat, hvori indbødes til at betale godt et Par gamle Støvler, som vare udlagte for en Mulct af 24 Skilling, og som skulde bortsælges ved Auction i Skielskjør. Jndbyderens Ønske er tilfulde bleven opfyldt; for Støvlerne uden Saaler og med Huller paa Overlæderet blev buden 11 Rbd., og da Liebhaberne nu forlangte hver Støvle særskilt solgt, gik den høire i 15 Rbd. 3 Mk. og den venstre i 16 Rbd. 1 Mk. Repr.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-09-04
J en lille By, hvor der opholder sig en Mand, der af Hs. Majestæt Kongen nylig er bleven hædret med Dannebrogsordenen, holdt Byfogden i denne Anledning følgende simple men hjertegribende Tale, der nok fortjener at blive almindelig bekiendt: Huum, der et kommet et Tegn til ham; huum, vil han qvittere for det, huum, der har han det. Farvel! (Til Læsernes Underretning tjener det, at Ordet "Huum er en Lyd, som bemeldte Byefoged udstøder i Begyndelsen af enhver Sætning. (Nestv. Ugebl.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-09-04
Dampskibet "Mercurius har nu atter indtaget sin Station i det store Belt, og Dampskibet "Maagen" kommer nu til at indtage sin Station i lille Belt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-09-04
J den slesvigske Stænderforsamling er det med 27 mod 13 St. bestemt, ikke at nedsætte en Committe over den Deputerede Berwalds Forslag, at indgive en Petition om Overdragelsen af den slesvig-holsteenske Landdags forfatningsmæssige Skattebevillingsret til en forenet slesvig-holst. Stænderforsamling. Ligeledes erklærede Forsamlingen sig med 26 St. imod Nedsættelsen af en Committee over Lorenzens Forslag om at adskille Danmark og Hertugdømmernes Finantser fra hinanden samt overdrage Forvaltningen af Hertugdommernes Finantser til en ansvarlig Finantsdirecteur. -
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-09-04
Under Forhandlingerne om førstnævnte Sag fortalte Hertugen af Augustenborg et Rygte om Deputeret, Lorenzen fra Haderslev, angaaende en Skrivelse fra denne til en Kjøbmand i Sønderborg om en Petition. Lorenzen svarede, "at det syntes at blive Mode, personligt at angribe enkelte Medlemmer i Forsamlingen. Fandt Hans Durchl. Noget at dadle i hans Adfærd udenfor Forsamlingen, burde han som Mand af Ære træde op med Beviser, men ikke med Rygter, som han ikke kunde sætte Noget imod." Hiint Rygte, som understøttedes med et Vidnesbyrd af den Deputerede for Sønderborg, har imidlertid, som man seer af et Bre til Præsidenten, Etatsr. Falck fra Borgerrepræsentanterne i Sønderborg, været ugrundet. Brevskriverne fortælle, hvorledes det virkelig er gaaet til med Petitisionerne, og beklage, at deres Deputerede første Gang har hævet sin Røst i Forsamlingen for at vidne mod sine Medborgere om et Rygte, som kun kan være fortalt ham af en Sælgekone eller en Sladdersøster. Nordditmarskerne have igjennem deres Øvrigheder, eenstemmigen erklæret ikke at kunne indlade sig paa at afstaae deres Toldfrihed imod den af Regjeringen foreslaaede Godtgjørelse. Borgerne i Slesvig havde d. 25de f. M. aftalt at bringe deres tvende Deputerede samt nogle andre, som havde stemt for Skattebevillingsretten, et Fakkeltog og et "Hoch ". Forud havde de underrettet Politiet derom, men dette satte sig derimod; en Besværing til den slesv. holst. Regjering faldt ikke ud til deres Fordeel.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-09-04
Da der i Politiets Forbud kun var Talen om, at et Fakkeltog ikke kunde tilstedes, troede man, at dette var skeet af Frygt for, at en Jldebrand mulig kunde opstaa derved, og besluttede man derfor at udelukke Faklerne og i Tilfælde af at Politiet ogsaa da vilde modsætte sig Toget, da at sende en Deputation til de paagjældende Deputerede samt paa Torvet at aflynge den bekiendte Sang af Maltz: "Der Volker Verlangen". Politimesteren modsatte sig baade Togets Afsendelse og Sangens Afsyngelse. Om Aftenen var en Mænge Jndvaanere forsamlede udenfor Raadhuset og forlangte, at Toget skulde afgaae, Politimesteren mødte til Hest, ledsaget af flere Betiente tilfods. Kun med Møje lykkedes det den udvalgte Kommittee at overbevise Folket om, at en Deputations Afsendelse for Øjeblikket var det rigtigste. Denne gik nu ogsaa for sig; Husene i de Gader, hvorigjennem den brog, vare for det meste oplyste. Da den kom tilbage udbrød Forsamlingen i et tredobbelt Hurra for de Deputerede. Over Politiets Adfærd besluttedes at indgive en Klage til det slesv. holst. Kancelli og eventualiter til Kongen selv.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-09-04
Fra Flensborg, Haderslev og Apenrade er der, ligesom fra Kiel sendt Takadresser til de 12 Mænd, der have stemt for Skattebevillingsretten. Det er næsten lutter ansete og dannede Mænd, hvoriblandt agtede Embedsmænd, der have undertegnet dem, og man vil ikke kunne sige, at de ikke vidste hvad de underskrev. J Adressen fra Apenrade hedder det blandt Andet: "Dyd, og smerteligt har Virkeligheden grebet os, thi vor Tillid til Folkets Repræsentanter er brudt, fordi Majoriisten har undladt at gjøre den Ret, som Jngen kan bestride, gjældende for Thronen,
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-09-04
Hr. Pastor Gude i Fredericia har nu i Anledning af "Kbhpostens" Angreb paa hans i Nr. 134 omtalte Mindetale i samme Blad oplyst, at Jndbydelsen til Monumentet, som udgik fra flere blandt de Agtværdigste i Fredericia henholdt sig til den Beretning om Factum, som læses i den 1767 af Wilse udkomne Beskrivelse over Fredericia, Pag. 101, og hvorefter ikke den store Masse af Besætningen, men en mindre Trop jydske Dragoner", som hverken vilde tage eller give Pardon, vel var Monumentet og Ordet til deres Amindelse værd. Desuden var Talens Holdelse, ved Pastor Jensens pludselige Bortreise, først overdraget Hr. Pastor Gude faae Dage forud, og han, der iøvrigt var fremmed for Sagen, havde som Taler, hvad den historiske Basis angik, kun at henholde sig til den Hjemmel, som ved Jndbydelsen til Monumentet var opgivet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-09-04
Den store Brandtiske Arv synes atter at vige tilbage i "Fictionernes Berden, og de delige 800,000 Franker ville saaledes neppe endnu gjæste os med deres længe forventede Besøg. Efter de fra Paris indhentede Underretninger skal man paa paalidelige Steder aldeles Jntet vide om denne Arv, og det hele Røre, der ved enkelt Mand paany er bragt i denne Sag, synes nærmest at smage efter Projectmageri. En god Trøst, for de i deres nye Forventninger skuffede Arvinger, hvoraf de nærmeste ere bosatte i Randers Egnen, bliver det imidlertid, at disse størstedelen allerede høre til de af Skjæbnen særdeles Begunstigede, hvis pecuniaire Velfærd altsaa ikke behøver at haveres paa luftige Forhaabninger. (Aalb. Av.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-09-04
Om Kornhøsten hedder det blandt Andet i "Dagen" fra Omegnen af Kjøbenhavn: at man, formedelst det daglig vedvarende Regnveir, blev stedse mere og meere bekymret for dens endelige Udfald. Rugen, der siden 8 til 10 Dage kan antages overalt at være meiet vilde næppe give mere end middelmaadigt Product i Qvantitet og et maadeligt i Qvalitet; Havre og Byg kunde ved nogenlunde Begunstigelse af Veiret, endnu give et godt Product; med Hveden var det langt tilbage, Kartofler og Kaalrabt syntes derimod at love en riig Høst, for saa vidt de ikke staae altfor side Steder, – J Fyen antages at kun 1/4 af Rugen endnu staaer paa Marken der, for hvilken Rest man befrygter Tab. Bygen vil i øvrigt der give godt Udbytte. Af sexradet Byg er næsten Alt høstet; det toradede groer derimod næsten overalt endnu; denne Sædeart menes at ville afgive betydelig Kvantitet, men, dersom Veiret ei bliver særdeles, skjønt en daarlig Kvalitet. Havren staaer i Almindelighed godt, men er for en stor Deel endnu grøn. Hveden staaer for størstedelen tynd, men temmelig nedslaaet og igjennemgroet og er de fleste Steder, endnu meget grøn; denne Kornart staaer nu størst Fare for at blive bedærvet. (Hemp. A.) - J en Beretning fra Kolding om Høsten der i Egnen, hedder det i Aalborg Avis No. 140: "Dog raade vi fra at laane formeget Øre til Landmændenes Klager, der iaar, som sædvanlig, ere en Smule overdrevne, især naar man gaaer til den Yderlighed, at yttre Frygt for indtrædende Mangel her i Landet og høie Priser, thi selv om Regnen yttrer sin skadelige Jndflydelse paa Qvantiteten og tillige forringer Brødkornets Qvalitet, kan dog, sammenholdt med Beretninger fra flere Egne, Høstens almindelige Udbytte vistnok ingenlunde blive slet, og vil vist endog, naar Veiret endnu bedrer sig noget, langt overskride det Middelmaadige, saa at man neppe, saafremt ingen større udenlandsk Conjunctur træder til, behøver at befrygte høie Kornpriser til Landets eget Forbrug eller selv til det trængende Norges Providering.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-09-04
Ledige Embeder. Fielsted og Harrendrup Sognekald i Fyen, 310 Rd. - Borre Sognekald paa Møen, 400 Rd. - Hyllested og Rosmus Sognekald i Aarhuus Stift. 246 Rd. - Natskov og Branderslev Sognekald i Lollands-Falsters Stift, 510 Rd.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-09-04
Befordringer Den 15de August er Garnisons chirurg i Fladstrand Fæstning, W. B. Willumsen, beskikket til tillige at være Districschirurg for Frederikshavn og Horns Herred, derunder indbefattet Tversted og Bindslev Sogne, men med Undtagelse af Raaberg Sogn; den 21de, Cand. theol. O. F. C. Jørgensen til Sognepræst for Syderøens Menighed blandt Færøerne; den 25de, hidtilværende Byfoged i Holstebroe samt Herredsfoged i Hjerm og Ginding Herreder, Cancelliesecretair N. Nellemann, til Byfoged i Thisted og Herredsfoged i Hillerslev og Hundborg Herreder. - Den 14de August et hidtilværende constitueret Lærer ved Aarhuus Cathedralskole, Cand. theol. J. Røgind, beskikket til Adjunct ved samme Skole.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-09-04
Ribe Torvepriser den 1ste Septbr.: Gl. Rug pr. Td. 3 Rd. 24 l; nye Rug 2 Rd. 32 s.; Byg 2 Rd.; Havre 1 Rd. 32 s.; Boghvede 1 Rd. 40 ls.; Boghvedegryn pr. Skp. 24 s.; Byggryn 28 ls.; Smør pr. Pd. 6 ls.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-09-04
Bekjendtgjørelser. Ved at etablere mig her i Ribe anbefaler jeg mig til Byens og Omegnens ærede Beboere med Forfærdigelse og Reparation af Stue=Taffel- og Lommeuhre mod den muligst billige Betaling, ligesom Enhver, der maatte betro mig deres Arbeide, kan vente redelig Behandling. Min Bopæl er hos Hr. Kjøbmand Krebs, ligeoverfor Amtstuen. Ærbødigst Wilson, Borger og Uhrmager i Ribe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-09-04
Nye, særdeles gode flamske Sild faaes hos H. sal. Dessauer.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-09-04
At Tømmersvend Mads Skou, fra 1ste Januar d. A. at regne er antaget til Skorsteensteier her i Byen, istedet for den afgangne Knud Hansen, bekjendtgjøres herved efter hans Forlangende. Ribe, den 3die Septb 1838. Tranberg. Trykt i Ribe hos Chr. sal. Hyphoff.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-09-04
Til næste Mikkelsdag vil mit Værksted blive forsynet med en duelig Arbeider, hvorefter der paa dette Sted vil kunne udføres de samme Bestillinger m.v., som før. Simonsen, Bogbinder.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-09-04
Viinædike og Ciderædike, som er særdeles tjenlig til Agurke-Nedsyltning, m.m., og som i Smag og Styrke langt overgaaer den fra Altona og Flensborg indførte hvide Ølædike, kan faaes saavel i større som mindre Qvantiteter til billig Priis hos S. H. Termansen, i Ribe.