JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-09-18
Af den for sin udmærkede Godhed og Hvidhed saa bekiendte afnakkede islandske Klipfisk fra Flatøe, tilligemed anden god islandsk Klipfisk, store skotske Kakkelovns Steenkul i større og mindre Dele, ligeledes er en Ret simpel heglet Hør til 16 Mk. pr. Lpd., og alle Sorter udmærket god heglet Hør og Blaar sælges til de allerbilligste Priser i Hørboutiken paa Hiørnet af Frederiksberggaden og Kattesundet.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-09-18
Bedste feed jydske Høstsild anvises tilkjöbs formeget billig Priis fra Contoiret i Kattesundet No. 110 i Kiöbenhavn hos P. L. Petresch.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-09-18
Mandagen den 20de d. M. agter Undertegnede at afholde en Lystfugleskydning i Antvorskov Lystskov. Skydningen begynder præcise Kl. 8 om Morgenen. Skyde nummerne og Entreen til Ballet koster 1 Rbd. 2 Mk. Slagelse den 13de Septbr. 1830. M. Grandt.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-09-18
En i Avlsvæsenet kyndig Karl, forsynet med de bedste Vidnesbyrd om sin Opførsel og Arbeidsomhed, ønsker sig en Condition som Ladefoged, i Mangel heraf som Avlskarl. Nærmere Oplysning giver Bogtrykker Magnus. 407 Rbd. 4 Mk. 10 s. S. og T., fra Sorøe, D. G. Kjøbstæds Overformynderie, af Umyndiges Midler, ere strax til Laans mod anordningsmæssig Sikkerhed, Et ungt Menneske af honet Opdragelse, som har Lyst at lære Bogtrykkerkonsten, kan strax blive antaget hos Bogtrykker Magnus i Slagelse.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-09-21
Den Vest-Siællandske Avis, eller: Ugeblad. Slagelse. den for uden og indenlandske Historie. Dagens vigtigste Nyeheder. Redigeret af Hr. Pastor Ridder Bastholm. Trykt og forlagt af Peter Magnus. 16de Aarg. No. 76. Tirsdagen den 21. September 1830. 16de AaTyskaber den 21. Senten har 18. Ved Kongelig allernaadigst Tilladelse, at forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdommene. Brevfra Paris.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-09-21
(Af Allg. Zeitung.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-09-21
Nyeste Post-Efterretninger. Generalstaternes Forsamling blev aabnet d. 13de Septbr. i Haag med en Oplæsning af et Kongeligt Budskab ved Fyrsten de Gavre, hvorved denne er bleven udnævnet til Præsident for det første Kammer. Herpaa traadte Hs. Majestæt Kongen ind, ledsaget af Prinsen af Oranien, og holdt følgende Tale: Ædle Herrer, Den overordentlige Forsamling, som jeg aabner i Dag, er bleven til en paatrængende Fornødenhed ved bydende Omstændigheder. Nederlandene, som levede i Fred og Venskab med alle Nationer i vor Jordens Deel, saae nu ogsaa at Freden i dets Colonier var bleven heldigen tilveiebragt; roeligen blomstrede de ved Orden, Handel og Jndistrie. Jeg beskjæftigede mig med Omsorgen for at lette Folkets Byrder og for efterhaanden at indføre de Forbedringer i den indvortes Statsbestyrelse, som Erfaringen havde viist at være nodvendige; da pludselig i Brüssel, og efter dens Exempel i nogle andre Stæder i Riget, et Oprør udbrød, som udmærkede sig ved Jldpaasættelse og Plyndring, hvis Skildring for denne Forsamling vilde kun være smertelig for mit Hierte, Nationalivlelsen og Menneskeheden. J Forventning af Deres Medvirkning, hvis Sammenkaldelse var min første Tanke, bleve strax alle de Forholdsregler tagne, som stode i min Magt, for at standse det Ondes Fremskridt, at beskytte de Veltænkende imod de Slettænkende og at afvende Borgerkrigens Elendighed fra Ned andene. - Det er for Fædrenelandets Jnterresse i det Øieblik mindre fornødent at anstille Undersøgelser om hvorledes det er gaaet til med det, som er passeret og hvorfra det kom, end at overveie de Midler, hvorved Roe og Orden, Authoritet og Loven ikke allene kunne for det første retableres; men meget mere blive befæstet paa en varig Maade. Jmidlertid, ædle Herrer, er det ved Meningernes Forskiellighed, Lidenskabernes Rasen og de forskiellige Drivefiedre og Hensigter, som nu finde Sted, en høist vanskelig Opgave, at forene min Bestræbelse for at befordre mine Undersaatters Vel, med de Pligter, som jeg skylder alle, og som jeg har tilsværget alle. Derfor er det, at jeg anraaber deres Viisdom, Sindighed og Standhaftighed til Hielp, for at jeg styrket ved Overeensstemmelse med Folkes Repræsentanter, kan med fælles Overlæg bestemme, hvad der under disse sørgelige Omstændigheder bør foretages for Nederlandenes Vel.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-09-21
Fra mange Sider er man af den Mening, at Statens Vel vilde blive befordret ved en Revision af Grundloven og selv ved en Adskillelse af de Provinser, som ere blevne forenede med hinanden ved Traktater og ved en Grundlov. Men en saadan Qvæstion kan kun overveies paa den Vei som Grundloven foreskriver, til hvis Bestemmelser vi alle ere bundne ved en høitidelig Eed. Denne vigtige Qvæstion vil blive en Hovedgienstand for Deres Forhandlinger; jeg forlanger derover at erholde denne Forsamlings Tanker og Mening meddeelt med den Aabenhiertighed og Sindsroe som Sagens store Vigtighed udkræver; imedens jeg paa min Side, som fremfor alt andet ønsker Nederlændernes Lykke, hvis Anliggender det guddommelige Forsyn har betroet til min Omsorg, er fuldkommen beredet til, at medvirke med denne Forsamling til de Forholdsregler, som kunne føre dertil. – Desuden tiener denne overordentlige Sammenkomst til at underrette Dem om, at Landets Anliggender, under alt hvad der foregaaer, nodvendigt udkræver, at Landets Milits bliver forsamlet over den Tid, som Grundloven har bestemt til de sædvanlige Vaabenøvelser. Tilveiebringelsen af de Pengefornødenheder, som opstaae saavel derved som ved andre Følger af Oprøret, kunne foreløbigen tilveiebringes af de aabnede Crediter, dog maae den nærmere Regulering deraf blive en Gienstand for Deres Overveielse i den forestaaende sædvanlige Forsamling. - Ædle Herrer, jeg giør Regning paa deres Troeskab og Fædrenelandskierlighed. Da jeg erindrer mig den Storm af Re- oglutioner, som have raset over mit Hoved, saa vil jeg ligesaa idet kunne forglemme det Mod, den Kiærlighed og Troeskab, som havde afrystet Magten, befæstet Folkets Rettigheder og lagt Scepteret i min Haand, som have opretholdet Thronen paa Valpladsen, og sikkret Fædrenelandets Uafhængighed. Jeg er fuldkommen beredt til at komme alle billige Ønsker imøde; men jeg vil aldrig tillade Parti aanden at raade eller give mit Samtykke til Forholdsregler, som ville opoffre Nationens Vel og Fordeele for Voldsomhedens Bevægelser. Det er mit Hiertes Ønsker saavidt som mueligt, at forene alle Jnterresser med hinanden.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-09-21
Da Hs. Majestæt og Prinsen af Oranien havde forladt Forsamlingen, saa besteeg Hr. Corver Hooft som Præsident for det 2det Kammer Talerstolen og anmeldte, at han havde nogle Communicationerfra Regieringen at foredrage. En Hr. Byleveld traadte derpaa op og sagde: at han ikke vilde blive i en Forsamling, som hverken var lovlig sammenkaldet for at høre eller at beslutte, og gik sin Vei. Hr. Corver Hoft oplæste derpaa et Kongeligt Budskab, som indeholdt at Hs. Majestæt indstillede til Generalstaternes bedste og omhyggelige Overveielse: 1) Om Erfaringen havde viist at det var nødvendigt at foretage en Modification i Nationalinstitutionerne. 2) Om i dette Tilfælde, der burde foretages nogen Forandring i de ved Tractater og Grundloven oprettede Forhold imellem de to store Aldelinger af Kongeriget til at befordre det almindelige Bedste. Det vilde være Hs. Majestæt behageligt at erholde om disse to vigtige Qvæstioner, saa hurtig som Sagens Beskaffenhed kunde tillade det, en fri og aabenhiertig Meddelelse af Repræsentanternes Meninger, for at kunne i Overeensstemmelse dermed tage Forholdsregler der kunne være tienlige til at iværksætte Sagen efter deres Formening.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-09-21
De Preussiske Prinser Vilhelm og Albrecht og Prinsen af Oraniens Sønner vare i den Kongelige Families Loge. Ogsaa vare den Russiske, Engelske og Preussiske Gesandt tilstæde. Kongens anden Søn derimod Prins Frederich opholder sig ved Armeen i Antwerpen. Kongen og Prinsen af Oranien bleve saavel i som udenfor Forsamlingen modtagne med en ubeskrivelig Jubel. (Kongens Forhold i denne vanskelige Sag kan tiene til et Mønster for alle Monarker. J Holland hersker den største Enthusiasme for den Kongelige Fantilie.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-09-21
En riig Kiøbmand i Rotterdam Hr. van Hobo ken har allene tilbudt Regieringen et Laan af een Million Gylden). Næsten alle Medlemmer af det andet Kammer vare tilstæde. Man veed at de Belgiske Deputerede først havde ifinde ikke at indfinde sig i Forsamlingen; men de have befindet sig, og ere alle med hinanden afreiste for at stemme for Skilsmissen af de sydlige fra de nordlige Stater.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-09-21
Paa mange Steder i Belgien begynder man at blive angest for denne Skilsmisse, fordi alle Colenierne tilhøre det egentlige Holland, hvoraf vil følge: at saasnart Skilsmissen finder Sted saa vil Enehandelen paa Colonierne allene tilfalde Holland og Nederlænderne ville blive udelukkede derfra til største Skade for deres fortræffelige Klæde fabrikker, som have den fornemste Afsætning til disse Colonier. Dette er Aarsagen hvorfor Antwerpen og Gent ikke ville tage Deel i Oprøret; dette have de Antwerpenske Blade fortræffeligt udviklet. Mange Handlende i Holland ønske derfor ogsaa Skilsmissen og Jndvaanerne i Amsterdanhave ifinde at overlevere en Adresse derom til Hs. Maj. stæt. - Kongen vedbliver at sounere sin høie Stilling, hvorved han hæver sig over alle Partier, saaledes som det sømmer sig for en Monark. Midt under disse Uroligheder lader han sin Datters Prinsesse Marianas Formæling med Prins Albrecht af Preussen foretage, og har ladet ved sin Overhofmester Greve von Heert, flere belgiske Kammerherrer, som opholde sig i Brüssel, vide at han ønsker at de ville bivaane Prinsessens FormælingsFest; nogle af disse Herrer ere ogsaa afreiste til Haag. - Paa den anden Side gaaer Kongen til værk med Kraft for at forhindre Oprørets videre Udbredelse. Armeen forstærkes bestandig; Tropper ere udmarscherede fra Mastricht til Tongern og have allerede opstillet sig ved St. Trond paa Landeveien imellem Lüttich og Løven. Gen. Chasse staaer i Omegnen ved Antwerpen med Hovedstyrken af Ax meen. Denne Stads Jndvaanere have indgivet en Adresse til Kongen, hvori de erklære at den forlangte Skilsmisse er ikke allene høist skadelig for Provinsen Antverpen, men endog for hele Belgiens Jndustrie og Handel. - Regieringen kan gaae saameget meere kraftfuld tilværk, som de Engelske Ministerialblade berette: at Frankerige og England ikke ville blande sig i deres Naboers Sag. eller paa nogen Maade understøtte og opmuntre Jnsurgenterne. J Brüssel er man bleven meget foruroliget over den Udvei Kongen har taget, og den 9de Septbr. har man der oprettet en Sikkerheds-Commission for at vaage over at den Plan bliver udført at de sydlige Provinser blive skilte faa de nordlige. J Lüttich har Kongens Proclamation gjort et ubehageligt Jndtryk paa den offentlige Stemning; Gemytterne ere blevne exalterede, Staden sættes i Forsvarstilstand under en duelig Jngenieurs Veiledning, og man ruster sig der af alle Kræfter. Jmidlertid kan denne Enthusiasme let blive kjølnet; thi Fabrikkerne gaae i Staae, Fallitter udbryde allevegne og Nøden bliver stor iblandt Jndvaanerne.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-09-21
Tumulten i Dresden er nu bleven dæmpet. Den Preussiske Statstidende af 13de beretter: at Generallieutenant von Gablenz har Kl. 7 om Aftenen bekiendtgjort for den forsamlede National- og Communal=Borgergade: at Hs. Majestæt Kongen har udnævnet Hs. Kongelige Høihed Prins Friedrich August til Medregent. Denne Efterretning opvakte en almindelig Glæde og bevirkede at hele Staden blev samme Aften frivillig illumineret Over Leipzig (i hvilken Stad det nu er roligt) berettes: at bemeldte Gen. Gablenz havde den 11te organiseret en Communalgarde af 2000 Mand, hvorved Roligheden var fuldkommen bragt tilveie. En Mængde Oprørere bleve om Natten arresterede af de bevæbnede Borgere og bragte til Fæstningen Konigsstein for at stilles unden Forhør. -
Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-09-21
den Sachsiske Stad Chemnitz have Fabrikarbeiderne begaaet de største Uordener og giort stor Skade ved at ødelægge Maskinerne. - Om Oprøret selv i Dresden fortælles følgende: Den 9de om Aftenen streifede en Hob af den ringeste Pøbel igiennem Gaderne under det Raab: Lafayette leve, de brave Leipziger leve! De bemægtigede sig de offentlige Bygninger, udplyndrede dem, opbrændte Meublerne og Papirene og satte tilsidst Jld paa dem. Generalmarschen blev slaget og Tropperne forsamlede sig; men da den største Deel af dem var fraværende formedelst Hostmaneuvren, saa varede Excesserne ved til Kl. 11 om Aftenen. Man ringede nu med Stormklokken og nogle Detaschementer Jnfanterie og Kavallerie rykkede imod Oprørerne og skode endog paa dem; men da de vare forsaa saa bleve de trængte tilbage. 4 Officere bleve haardt saarede og flere Soldater bleve dræbte.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-09-21
Urolighederne varede hele Natten igiennem til om Morgenen indtil endelig Borgergarden samlede sig og besatte Hovedposterne. Prins Friedrich August udstædte en Proklamation for at berolige Folket, hvori han oc fordrede alle dem, som vilde høre hans Stemme, til at binde et hvidt Baand om den venstre Arm. Han oprettede en Commission og gav Ordre til at organisere en Sikkerheds Communalgarde, som selv skulde vælge sig Officere og Underofficer; derpaa reed han omkring i Byen midt imellem Jndvaanerne hvoraf en stor Deel allerede har det hvide Baand om Armen Man hilsede paa ham med det larmende Raab: leve Prins Friederich, Mange Stemmer udraabte ham endog til Konge; men han tilkiendegav sin største Misfornøielse derover.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-09-21
Den regierende Hertug af Brunsvig ankom den 11te Septbr. Kl. 3 om Morgenen under Navn af en Greve af Varberg Ederstrin til Staden, Utrecht for at begive sig over Rotterdam til England. Den skrækkelige Aften den 7de var han forklædt og til Hest undkommen fra Oprørernes Anfald. J hans Cabinet have de fundet 15000 Rd. i Guld, som de have ranet. Hertug Vilhelm, som for Øieblikket regierer over Landet, har endnu ikke kunnet beqvemme sig til at tage Ruinerne af hans skiønne Fædreneslot i Øiesyn. Landstænderne ere nu komne i Virksomhed og Proklamationer ere udstædte af Magistraten i Brunsvig for at berolige Folket. Man seer deraf at Landet har lidt meget af Hagel, Misvært og Oversvømmelser, at Nøden hersker allevegne, og at den nærværende Regiering seer sig nødt til at tage alvorlige Forholdsregler ved den sørgillige Vinter, som man gaaer imode.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-09-21
Det er endnu ikke opklaret hvilken Vending det vil tage med Landets Regiering.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-09-21
De Franske Blade melde, at den sidste Paketbaad, fra Brasilien har medbragt Keiserens Samtykke til de Forholdsregler, som Regentskabet paa Øen Terceira har taget for at indfore det constitutionelle Charte paanye og indsætte Donna Maria, paa Por nu als Throne, og man troer at Regentskabet vil i Overeensstemmelse dermed be ynde fine Operationer. Det skal ogsaa være sikkert, at det Londonske Cabinet har indbudet Marqvien af Palmella til England for at underhandle med ham om hvorlødes de Portugisiske Anliggender skulle bringes i Orden. - Der kan ingen blive klog paa hvorledes det seer ud i Spanien; thi det ene Rygte modsiger det andet. At de Constitutionelle samle sig paa Grændserne er vist nok. Det synes som at man gjerne vil have at det skal være uroligt i Spanien, men at det er roligt i Landet. De Constitutionelle have oprettet en Junta i Bayonne, men hvilken, som det hedder, allene fører Krig med alenlange Manifester. - J Staden Algier er det roligt. Men de Franske ere ikke meere end Staden selv. Beyen af Titeri, som først havde underkastet sig, har gjort paa nye Oprør, antaget Titel af en Den af Algier og tilskrevet Marskal Bourmont et truende Brev, denne forholder sig ganske uvirksom siden den trefarvede Fane er plantet. De Franske have rømmet Bona og OramDen største Utilfredshed hersker imellem Tropperne og de see med Længsel General Clauzels Ankomst imode.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-09-21
Den Efterretning om at Storveziren har ladet de Albanesiske Soldater nedsable bekræftes ved de nyeste Efterretninger fra Bitoglia. - Græske Tropper skulle være i Begreb med at marschere mod Athen for at tvinge Tyrkerne til at rømme denne Stad og Øen Negropont. Den Tyrkiske Garnison skal have ødelagt de kostbare Mindemærker, fra Oldtiden i Athen og sat Jld paa over 50,000 Oliventræer i Omegnen af Staden. J Grækenland er det roligt, men paa Candia er Krigen atter udbrudt imellem Tyrkerne og Grækerne. - Guatimala eller Centralamerika har et Jordskiælv anrettet store Ødelæggelser i April og Mai.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-09-21
Jndenlandske Efterretninger. Hans Kongelige Høihed Prins Christian Frederik har for nogen Tid siden, ved et Fald, havt det Vanheld at forslaae sit ene Been; hvilken Contusion, omendskiøndt den ikke har været farlig, dog en Tidlang har afholdt Hs. Kgl. Hbd. fra at forlade sine Gemakker. Det er os behageligt, fra authentisk Kilde, at kunne meddele, at Høisamme nu befinder Sig i ønskelig Be(Kbhvnsp.) dring.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-09-21
Haderslev den 9de Septbr. Forbedringerne ved vor Havn og Fiordens Opmuddring giøre gode Fremskridt. Nyelig er en af de største Jagter, Byen eier, kommende fra Kiøbenhavn, for første Gang med fuld Last seilet lige op til den nye Skibsbro, tæt ved Byen. Skibe af denne Størrelse maatte ellers losse og lade ved den gamle Skibsbro, der ligger en god halv Fierdingvei fra Haderlev. Opmuddringen af Farvandet imellem den gamle og den nye Skibsbroe haaber Havne-Commissionen endnu at fuldende i indeværende Sommer. Nogle enkelte Grunde længe ude imod Ankerpladsen for de større Skibe ved Stewelt, ville senere ogsaa blive bortskaarne, hvorved Haderslevs Skibsfart vil vinde Betydeligt. Det er Hr. Advocat Kiær, hvem man fornemmelig har at takke for denne, for Byen, saavelsom Omegnen, lige nyttige Forbedring. Den 15de Septbr. om Middagen Kl. 12 løb paa Nyeholm en Fregat: Bellona, paa 48 Kanoner, af Stabelen. Som sædvanligt overvære, de en overordentlig stor Mængde Mennesker dette skiønne Skue. – Den danske Marine tæller nu Fire Linieskibe (Dronning Marie og Waldemar, hvert paa 80, Danmark paa 74 og Phornix paa 64 Kanoner, fire Fregatter paa 48 og fire paa 36 Kanoner, fire Korvetter og tre Brigger. Paa Stabelen staae, paa Nyeholm, tvende Linieskibe, begge paa 80 Kanoner, og paa Gammelholm, en Korvette.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-09-21
Den 18de August udbrød Jldløs paa Sneumgaard ved Ribe, der i en Tid af 3 Timer lagde alle Gaardens Udhuse i Aske. Vaaningshuset og Meieriet bleve reddede, Forpagteren mistede 300 Læs Høe og et Gulv utorsken Rug af forrige Aars Afgrøde. En Kalv og 3 Sviin omkom i Luerne.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-09-21
Ligesom for et Decennium siden den i flere tydske Steder fostrede Forfølgelses Manie imod de mosaiske Troesbekiendere ogsaa forplantede sig herhid og afstedkom endeel Uordener, saaledes har Efterretningen om nogle i det nærmest Grændsen liggende Hamborg forefaldne Pøbeloptrin atter, paa en latterlig Maade, vakt den Kiøbenhavnske Pøbels Efterabelsessyge, og i Begyndelsen af denne Uge, et Par Aftener avlet nogle Uordene der imidlertid ved vort Politiis ligesaa virksomme som humane og sindige Foranstaltninger, strax og saagadtsom umærkeligen ere blevne dæmpede.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-09-21
J Mandags havde nemlig det almindelig udbredte Rygte, at Grundstenen var bestemt at lægges til de mosaiske Troesbekienderes nye Tempel, og at Pøbelen heraf vilde tage Anledning (!) til Uroelighed og Uordener, samlet en Mængde Mennesker i Chrystalgaden og d. tilstødende Gader. Hiint Rygte viste sig imidlertid, at være ugrundet, men henad Eftermiddagen og Aftenen slog Pøbelen, formodentlig for dog at vise sig virksom ved Noget, endeel Ruder ind paa den mosaiske Fattigstiftelse: Meyers Minde, og flere Steder, og mishandlede en gammel fattig Mosair der kom ud fra hiin Stiftelse. Den næste Aften gientoges disse Pøbeloptrin, og Ruderne bleve indslagne hos Mosaiter, saavelsom hos enkelte Christne, i Læderstrædet, Compagniestrædet, Østergade og Pilestrædet. Hvor de enkelte Hobe, bestaaende af Drenge og den laveste Pøbel, der afstedkom disse Uordener, samlede sig, bleve de imidlertid strax adspredte og bortjagede af Politiet, der tillige arr sterede nogle af Hovedmændene for samme (blandt hvilke en Person, der nævnes som Ophavsmanden til den første Aftens Pøbelscener i Chrystalgaden), og saaledes bortfaldt disse planløse Optøier - der naturligviis ikke kunde vække anden eller større Opmærksomhed, end de, efter deres ligesaa latterlige som foragtelige Natur fortiente – snart af sig selv.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-09-21
(Kbhvn.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-09-21
Kiøbenhavns Børs, den 14. Septbr. 1830. Cours. Hamborg 2 M. - qvista 210. - Species 210 (d. 14. Septbr. 1829, 209.) Disconto 4 PC. Specier solgtes til 2 Rbd. - Mk. 9 1/2 s. (i Fior 12 Mk. 8 1/2 s.) Kongelige Obligationer uden Rent. i Bemk. 85 1/2 a 85 1/2. Dito uden Renter i Sedler 89 1/2 a 90 Rbdlr. (i Fior 89 1/2 a 90.) Nationalbank=Obligationer (af Laanet den 2. Februar 1820) uden Renter i r. S. 102 1/2 a 103 Rbd. Dito i Sdl. 107 1/2 a 108 Rbd. 4 PC. Rigsbanksobligat. Rent. pr. 6te Jan. 102 1/2 a 103 Rbd. r. S. Norske Laan til 6 Procent 102 1/2. Dito dito til 4 PC. 100. Nye Dito Dito i r. S. til 4 PC. 100 a 100 1/2. 4 PC. uopsigelige norske Statsobligationer, lydende paa Norske Species, Rdlr. B. 3 PC. Engelske Laan ved Wilson & Compagnie 4 Rbd. NB. 1 Pd. St. beregnet til 14 Bcomk. Norske Speciesedler 155 Rbdlr. (Jfior 149.) - Svenske Sedler 49 1/4 s. pr. 1 Rd. Rigsgield.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-09-21
Jndsendt. Onskelig var det at §. 16 i Vei-Forordningen af 13de December 1793 maatte blive forandret, hvor den paabyder de skadelidte Grundeiere at foranstalte TaxationsForretning strax efter at Veiarbeidet for et Aar er tilendebragt; i Mangel heraf tabes al Ret til Godtgiørelse, da det er stedse den enkelte i hver Bye og Sogn hvis Eiendom benyttes til det Offentlige, som og indtræffe, er: Enker, Faderløse og fattige Uvidende, hvor skal disse søge? - Og hvad bliver Erstatningen for de som søge, naar ingen Godtgiørelse arrivere i en Tid over 20 Aar, dette er Tilfældet i Sorøe Amt, og J. 62, som er Eiendomsrettens Værn, denne er aldeles ikke bleven overholdt, som Kiendsgierning fremviser overalt, dette bedes maatte værdiges Opmærksomhed af høieste Vedkommende til Eiendomsrets Betryggelse. Slagelse den 19de September 1830. C. Pedersen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-09-21
AVERTISSEMENTS. Mandagen den 27de September 1830, lader Postmester Thomsen i Ringsted, formedelst Bortflyttelse, ved Auction bortsælge endeel Meubler, Senge og Sengeklæder, Kiøkkentøi, Heste, Køer, Sviin, Vogne, hvoriblandt en Vinervogn, Seletøier, Avlsredskaaer m. m. Auctionen begynder og Formiddagen Kl. 9, og Heste og Kreature sælges i Middagsstunden. Trykte Cataloger kunne 8 Dage forinden Auctionen, erholdes paa Byefoged-Contoirerne i Sorøe og Ringsted. Ringsted den 13de Septbr. 1830. Harhoff.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-09-21
Løverdagen den 19de October d. A., Formiddag Kl. 10, bliver med Stifts-Directionens Approbation, afholdt offentlig Auction paa St. Peters Kirkegaard heri Byen over endeel, denne Kirke tilhørende, Materialier, bestaaende af Tømmer og Brædder, 6 lukkede Reoler, hvilke sidste især ere tienlige for Landsbyekirker, samt flere ved Kirkereparationen afbenyttede Sager, som forinden Auctionen paavises af Kirkens Værge, Consul Hatting. Neuved den 15de Stptember 1830. Schønheyder.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-09-21
Formedelst Forflyttelse til andet Embede lader Justitsraad Vett paa Kaastrupgaard ved Kallundborg, ved Auction d. 29. Septbr. d. A. bortsælge et betydeligt Ind- og Udboe, bestaaende of Mahogni og andre Meubler, pletterede Stager, store Speile, Porcellain, Glas, Kobber og Jerntøi m.v., samt Heste, Qvæg, Kreature, 2 fede Sviin, Vogne, Plouge, Gaards- og Avlsredskaber m.v. Auctionen begynder Kl. 8 Formiddag, og fortsættes, om fornødent, følgende Dag.