Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-06-11
Krigstildragelserne paa Søen. have, endskiønt de endnu ikke for Alvor ere begyndte, en alt for afgiørende Jnteresse i nærværende Aars - maaskee det hele Decenniums - Begivenheder, til at man meere noget Øieblik kan bortvende Øiet fra de Planer, som udkastes, de Rustninger, som ere saa nær fuldbragte, og de Rygter, som omtumle paa Gisningernes bundløse Hav. Den med sidste Post indløbne Efterretning om Touloner=Flaaden Udløb den 15de Mai, var atter for overilet, og at det nu skal være skeet den 19de, som nogle Efterretninger denne Gang melde, kan man heller ingen Lid slaae til, da derom endnu slet intet Officielt er bekiendtgjort; men det kuns haves af private Breve, (Disse indeholde desuden en Deel omde anseelige Foræringer, Buonaparte har gjort Flaadens forste Admiral, sin Vært i Toulon o. a.) Det kan vel altsaa neppe ansees for andet end et utidigt Rygte: at den engelske Admiral Nelson (S. Side 355) skal i det Middellandske Hav have slaget den Touloner=Flaade, som Ordet gik i London, den 31te Maj. Buonaparte har den 10de Maj udstædt en Proklamation, hvori alle fra deres Korps fraværende Officerer og Soldater befales, ufortøvet at indfinde sig i Toulon, for at indskibes med, da de, hvis de ikke bidrage til Seiren, heller ikke paa nogen Maade kunne henhøre blant de Braves Tal, som Jtalien skylder sin Frihed, Frankerig Freden, og Republiken sin Hæder. De franske Tropper fra Genua og Civitavechia ere nu udseilede den 17de og 18de Mai, og om faa Dage meente man at de samtlige Armements vilde være samlede paa Søen. Poultier har i sin Journal opkastet endeel Spørgsmaale over Hensigten af dette Buonapartes Tog, om det gielder Jerland, Skotland, London, Napel, Lissabon, Jamaica, Ægynten, Asien, a. Efter at have viist det Usandsynlige ved enhver af disse Forudsætninger, slutter han med det beskedne Udraab: at han veed Jntet af det Hele. Efterat den skarpsindige Posselt ligeledes har fremsat adskillige gangse Formodninger, og viist deres rimelige Ugrund, uddrager han følgende mærkværdige Resultat: "Buonaparte har ikke indskibet sig i Toulon, vil det ikke heller; men hans Hensigt var blot, ogsaa her at mønstre og elektrisere den venstre Fløi af sin Armee, som han alt har gjort det med den høire Fløi ved Dunkirchen og Ostende. Han selv vil, strax eller siden, gaae til Brest, hvor Armeens Centrum er. Den venstre Fløi eller Touloner=Flaaden vil, som den der er længst borte, først begynde Operationerne, med at passere Strædet ved Gibraltar. Her møder den enten den brittiske Flaade under Lord St. Viincent, eller den undgaaer samme. Hvad Udfald Træfningen end faaer, bliver dog i første Tilfælde Blokaden for Cadix ophævet, den spanske Flaade tager Touren til Brest, og enten den brittiske Flaade seirer eller overvinder, nødes den dog, efter saa haard en Kamp, som denne i ethvert Tilfælde vil blive til at løbe ind i Lissabons eller en anden Havn. J det andet Tilfælde, naar nemlig Frankerne enten ikke blive bemærkede eller ikke slagne af den brittiske Flaade, seiler den Touloner=Flaade lige til Jerlands Kyster, og her gielder det selvsamme om den brittiske Flaade i Kanalen, som om den brittiske Flaade ved Gibraltar. Støder nemlig den Touloner=Flaade ikke paa samme, saa lander den paa en Punkt af Jrland, (og til den Ende har den 40,000 Mand Land=Tropper ombord). Bliver den derimod forfulgt og angrebet af Kanalfloden, saa benytter Brefter=Flaaden sig af dette Øieblik, og seiler derhen, hvor dens Bestemmelse er. Jfald Engellænderne skulde angribe og slaae den Touloner=Flaade ved Passagen gjennem Strædet ved Gibraltar, saa vilde den spanske Flaade, der da styrede af Brest til, sysselsætte den brittiske Kanalflode paa samme Maade, og derved begunstige den Brester Flaade. - Denne Posseltske Opløsning af hiin store Gaade har, om den end ikke var truffen rigtig, dog formedelst sin Naturlighed og Simpelhed, et stort Fortrin for alle hidtil førte Raisonnemets i denne Sag. De ved Kysterne omkring Rochelle, Sables, Nantes a. krydsende Engelske Fregatter giøre vedvarende Mine til Fiendtligheder. Ved Angrebet paa Rheden for Havre den 23de og 24de (see sidste Avis) var Jlden meget heftig fra begge Sider. Landbatterierne vare derhos meget virksomme, og Fiendens Takkelage skal have lidt betydeligen. De fleste af Engellændernes Bomber sprang i Luften, og endskiønt nogle Kugler naaede Staden, blev dog ikke meere end eet Tag ramt. Man var betænkt paa alle muelige Sluknings=Anstalter, for det Tilfælde, at det havde lykkedes Fienden at stikke Staden, i Brand, og mange Jndvaanere vare allerede flygtede. - Til Beretningen og Bombardementet paa Ostende, hører endnu, at den derved anrettede Skade paa Bygningerne skal være langt større, end i Begyndelsen blev meldt, og at Slusen ved Slykkens har lidt meget. Dersom de anbragte Miner havde gjort deres fulde Virkning, saa var hele Flandern bleven sat under Vand. Der er nedsænkt Fartøier med Steen og Sand, for at hindre Oversvømmelser. Hele Landsbyen Slykens bleve næsten i Bund og Grund ødelagt. Man læser nu Engellændernes stolte Opfordring, til den tavre Kommandant i Ostende, Borger Muscar. Man gav ham kuns 1/2 Times Betænkningstid; men denne svarede at de ikke fik den Post, som var givet ham at forsvare, førende Garnisonen og han selv var begravet under dens Ruiner.