Berlingske Tidende, 1836-12-23
Efterat jeg alt i Foraaret havde overbeviist mig om Gjærings-Tilstanden og Kreaturenes Lyst til at æde Foderet, samt af bemeldte Tidsskrivt for Landoeconomierfaret, at denne Fodringsmaade ogsaa med Held var forsøgt i Foraaret paa Lerchenborg til Køer og Gimmere og agtedes betydeligt udvidet til denne Vinter, lod jeg i dette Efteraar forfærdige 9 Kasserum af simple Bræder, blot slet høvlede paa Vandkanten og ved Lister sammenføiede med Bund og Mellemrum; ethvert Rum er 36 Tommer højt, 21 Tommer bredt og 45 Tommer, lang. Antallet er 9, da 3 Kasserum opfødres om Dagen i 3 Jndgivter og til Gjæringen udfordres omtrent 3 Gange 24 Timer. Falke foreskriver til daglig Forbrug for hver Koe: 10 Pd. Halm, 6 Pd. Avnefoder, 5 Pd. Kartofler, 1. Lod Salt. Til den største Deel af min Besætning, bestaaende af: 22 Køer, regnede for 1 Koe, 1 Qvie, 2 Kalve 6 Heste og regnede for 2 Køer, 12 Faar, har jeg derimod daglig forbrugt pr. Stk., 10 Pd. Halm, istedet for den mig manglende Deel Avnefoder eller Sammen rivning; 9 Fdk. Maltrødder, 5 Pd. Kartofler og 1 Lod Salt, og som Tillæg: 2 Pd. Høe. Tre Dage for jeg i Efteraaret stallede Kreaturene ind tilberedtes Kl. 8 om Morgenen 1ste Kasserum, Kl. 11. 2det Kasserum, Kl. 3 3die Kasserum, og saaledes de 2 følgende Dage alle 9 Kasserum. Tilberedningsmaaden er saaledes: Massen af Halm og Høe, skaaren i Hakkelse til et Kasserum, udgjør som oftest med en Kurv fuld Avner – 10 store jevnt trykkede Foderkurve topfulde, som blandes vel sammen med et Trægreb. Heraf tages den første Kurvfuld og udbredes paa Bunden af Kassen, ovenpaa strøes 1 Skp. 3 Fdk. Kartofler, smaathakkede med et dobbelt 2 og saameget Salt, som let holdes mellem 5 Fingre, og paagydes fra 5 til 10 Potter Vand – man maa forsøge at tilvejebringe den stærkeste Hede med den mindste Portion Vand, – det Hele sammenblandes vel og sammenstampes, bedst med flade Træskoe, jo fastere Laget stampes, jo bedre gjærer det. Og saaledes fortfares med alle 10 Lag eller Kurvefulde m.v., og med alle Kasserne til de bestemte ovennævnte Tider. Ved Fodringen som foretages til de samme Klokkeslet, saaledes at den Kasse, hvoraf der føres er 3 Gange 24 Timer gammel, fordeles en Kurvfuld mellem 2 Køer, og, der bliver da saameget tilovers i Kasserummet, at de 6 Heste kunne fodres heraf med Smaaportioner i Fodrings Mellemrummene, men hertil er en mindre Kasse fornøden, da ethvert Kasserum strax maa fyldes, saasnart det er tømt, og alt Fornødent i denne Henseende være paa rede Haand. Køerne vandes imellem Kl. 8 og 11, og kun eengang daglig. Herhos bemærkes, at Hestene desforuden faae et Kjernefoder om Morgenen tidlig og eet ved Aflysning til Natten. Jo mere No. Varme og Mørke man kan forskaffe Køerne, jo bedre. En Hakkelsemaskine vilde meget lette Arbejdet, da en voxen Dreng, foruden en rask Karl, ellers er fornøden, og have begge fuldt op at bestille ved et Antal Kreature, som de nævnte. Gjæringen har i mildt Vejrligt kundet brænde en Haand, og Fodret gives saa varmt det er; inden det lægges for Køerne – det op hugges nemlig af Kassen med en Jernhakke bliver det passende. Jeg har nu i 7 Uger brugt denne Fodringsmaade uforandret og fundet, at Køerne og Faarene have taget noget til i Huld, uden at jeg dog har havt Leilighed til sammenlignende Forsøg ved Melkningen. Alt hvad Nærende Straaet efter sin Natur kan afgive, kommer paa denne Maade Kreaturet tilgode, intet af dets Vo lumen spildes, og intet gaaer tabt af dets indvortes Kraft. Spørges der blot om at conservere Kreaturet, uden Tab, uden at gaae tilbage, men ialmindelighed noget fremad, samt om at forskaffe det et saavidt jeg i 7 Uger har kunne bemærke, sundt og fuldkommen tilstrækkelig Næringsmiddel, der tillige er saa behageligt for det, at der af de tre daglige Foder aldeles intet brages, men Krybberne hvergang reenskikkes, da holder jeg for, at dette er den meest besparende, og i enhver Henseende fordeelagtigste af alle bekjendte Fodringsmaader. Spørges derimod om rigeligere Mel ning og Feedning, da staaer det jo Enhver frit for at benytte i Blandingen Surrogater som: Oliemeel, Svine mel, Klid, Skraae, Maltrødder, Roer, Kartofler eller Høe efter bedste oeconomiske Lejlighed, og det vil af sig selv give sig, hvormegen Halm – og vistnok betydeligt der da kan spares. Rødoure Mark d. 16de Decbr. 1836. Lund. Til Publicum,