JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1822-04-15
Bevilling for det kongelige Raad paa St. Thomas, til, ved Proclama i Aviserne, at indkalde alle dem, som formene sig at have nogen set til en af Müller Kirchhoff J Comp. til det kongelige danske Missions=Fond paa St. Thomas, under 14de August 1799, udstædt Obligation. vorder herved indstævnet med Aar og Dags Varsel, og paa den Maade som Bevillingen tilholder, den eller de, som maatte formene at have nogen Ret eller Adkomst til fornænte Panteobligation, at møde inden den vestindiske Landsoverret, der holdes i Huset Nr. 10 i Kongensgade i Christianstæd, den første Onsdag i Julii Maaned 1823, dermed at fremkomme, og deres lovlige Adkomst dertil at beviisliggiøre. Saafremt Jngen, inden foreskrevne TidsForløb, dermed skulle melde sig, vil det kongelige Raad forvente og inden Retten lade paastaae bemeldte Obligation ved Dom mortificeret, saaledes at samme derefter af Pantebogen kan udslættes. Ved Forordningen af 3die Junii 1796, ere Forelæg afskaffet. Dets til Bekræftelse under Overrettens Segl, og Justitssecretairens Underskrivt. St. Croix, den 5te November 1821. (L. S.)
Berlingske Tidende, 1822-04-15
Fæster. Proclama. i Frederik den Siette, af Guds Naade Konge til Danmark, de Venders og Gothers, Hertug udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Ditmarsken, Lanenborg og Oldenborg; Giøre vitterligt: At Vi, efter Procurator G. F. Borchs af Vort Eiland St. Croir i America, hans, for Executorerne i afg. Elisabeth Tottens Boe, herom allerunderdanigst giorte Ansøgning og Begiæring, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at han ved Proclama, sub poena præclusi et perpetui silentii, maae indkalde alle afgangne Madame Elisabeth Tottens Creditorer, saavel i Vort Rige og Vore Lande, som udenlands boende, med Aar og Dags Varsel, at regne fra den Tid saadant Proclama er læst ved Vor Lands Overret samt Hof= og Stadsret i Kiøbenhavn, samt 3de Gange efter hinanden indført i den danske Statstidende, Adressecontoirets Efterretninger og den Altonaiske Mertur, og ligeledes med 3de Maaneders Varsel, at regne fra den Tid Proclama er bleven læst ved Vor vestindiske Lands Overret og alle Underretter paa Vore vestindiske Eillande, samt 3de Gange indført udi St. Croix vestindiske Regierings-Avis, indkalde alle bemeldte afg. Elisabeth Tottens Boes paa foranførre Eilande boende eller sig opholdende Creditorer, med deres Fordringer at fremkomme, og sandant deres havende Krav, inden foreskrevne TidsForløb for bemeldte Procurator G. F. Borch at anmelde og beviisliggiøre, og skal fornævnte Procurator G. F. Borch være pligtig til, at lade denne Vores allernaadigste Bevilling forevise i Vore samt i den vestindiske Gields=Liqvidations Commissioners Bogholder=Contoirer paa meerbemeldte Eilande, og derom er god Vort. Fordringer og andre Religheder, samt at lade samme Ord til andet indrykke i fornævnte samtlige Tidender. Hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Under Vort Kongelige Sal. L. S.
Berlingske Tidende, 1822-04-15
Efter Hs. Kongelige Majestæts allernaadigste Befaling, Den Kongelige vestindiske Regiering, St. Croix, den 23de April 1821. Rothe. Penz Rosenørn. Mouritzen. Pontoppidan. Bevilling for Procurator G. F. Borch, til paa Executorerne i afg. Mad. Tottens Boe, deres Vegne, at maatte ved Proclama som læses ved Retterne og indrykkes i Aviserne, indkalde alle bemeldte afg. Mad. E. Totten Boes Creditorer. J Følge forestaaende allernaadigste Bevilling indkaldes herved med det i samt me bestemte Varsel, sub poena præclusi et perpetui silentii, alle afg. Madame Elisabeth Tottens Creditorer, saavel de i Hs. Majestæts Rige og Lande og udenlands, som de paa Hs. Majestæts vestindiske Eilande boende eller sig opholdende, inden den i Bevillingen foreskrevne Tids Forløb, at anmelde og beviisliggjøre deres Krav paa Boet. St. Croix, Christianssted, den 24de August 1821. Paa Dhrr. Executorets Vegne. G. F. Borch, Curator bonsrum. Vi Frederik den Sjette, af Guds Naade Konge til Danmark, de Venders og Gothers, Hertug udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Ditmarsken Lauenborg og Olderborg; Giøre vitterligt: at Vi efter Procurator G. F. Borch paa Vort Ellund St. Croix i America, paa Thomas Gravs Vegne, som Executor testamenti i afgangne Marv Neilsons Boe, hans herom allerunderdanigst giorte Ansøgning og Begjæring, allernaadigst har bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at han ved Proclama, sub poena præclusi et perpetui silentii, maae indkalde alle afgangne Mary Neilsons Creditorer, saavel i Vort Rige og Vore Lande, som udenlands boende, med Aar og Dags Varsel, at regne fra den Tid saadant Proclama er læst ved Vores Lands Overret samt Hof= og Stadsret i Kiøbenhavn, samt 3de Gange efter hinanden indført i den danske Statstidende, Adressecontoirets Efterretninger og den altonaiske Mercur, og ligeledes med 3de Maaneders Varsel at regne fra den Tid Proclama er bleven læst ved Vor vestindiske Lands=Overret og alle Underretter paa Vore vestindiske Eilande, samt 3de Gange indført udi St. Creit vestindiske Regierings=Avis, indkalde alle bemeldte afg. MarNeilsons Boes paa foranførte Eilande boende eller sin opholdende Creditorer, med deres Fordringer at fremkomme, og saadant deres havende Krav, inden foreskrevne Tids Forløb for bemeldte Executor at anmelde og beviisliggjøre: og skal fornævnte Thomas Grav være pligtig til, at lade denne Vores allernaadigste Bevilling forevise i Vore og de vestindiske Gields=Liqvidations=Commissioners Bogholder=Contoirer paa meerbemeldte Eilande, og derom erhverve Attest, da Proclama i andet Fald ei skal ansees gieldende mod Vore Fordringer og andre Rettigheder, samt at lade samme Ord til andet indrykke i fornævnte samtlige Tidender. Hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Under Vort Kongelige Segl. Efter Hs. Kongelige Majestæts allernaadigste Befaling. Den Kongelige vestindiske Regiering, St. Croix, den 14de August 1821. Rothe. Penz Rosenørn. Mourigen. Pontoppidan.
Berlingske Tidende, 1822-04-15
Bevilling for Thomas Grav, som Frecutor testamenti i afg. Mary Neilsons Boe, at maae ved Proclama, som læses ved i Retterne og indrykkes i Aviserne, indkalde alle Narv Neilsons a Creditorer.
Berlingske Tidende, 1822-04-15
J Følge foranstaaende allernaadigste Bevilling indkaldes herved med det i samme bestemte Varsel, sub poena præclusi & perpetui silentii, alle afgangne Madame Marp Neilsons Creditorer, saavel de i Hs. Majestæts Rige og Lande og udenlands, som de paa Hs. Majestæts vestindiske Eilande, boende eller sig opholdende, inden den i Bevillingen foreskrevne Tids Forløb, at anmelde og beviisliggjøre deres Krav paa Boet. St. Croix, Chustiansted, den 24de August 1821. Paa Executors Vegne, G. F. Borch, Curator bonorum.
Berlingske Tidende, 1822-04-15
J Følge Kongelig allernaadigst Bevilling, saalvdende : i Carl Johan, af Guds Naade Konge til Sverrige og Norge, de Gothers B og Venders ; giøre vitterligt: at Vi, efter Trondhiems Kiøbstæds civile 1) Skifteret, i overtagne Skifte=Behandling af Boet efter afdøde Borger og Grosserer af Trondhiems Kiøbstæd, Johan Christian Vogelsang, dens herom underdanigst giorte Ansøgning og Begjæring, naadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at den ved Proclama, sub poena præclusi et perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, i den Norske Rigstidende, Danske Stadstidende, Altonaer Merkur og Trondhiems Stiftsavis, 3de Gange efter hinanden maae indkalde alle dem, som formene sig at have Noget at fordre i bemeldte Stervboe, med Paastand at fremkomme, og saadant deres havende Krav, inden foreskrevne Tids Forløb, for den i Skiftebehandlingen at anmelde og beviisliggiøre, og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees at være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; 3) dog skal denne Vor naadigste Bevilling læses for vedkommende Værneting, samt den Overret hvorunder samme henhører. Hvorefter de Vedkommende sig underdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Givet i Christiania, den 18de December 1821.
Berlingske Tidende, 1822-04-15
Under Rigets Segl. (L. S.) Efter Hs. Majestæt Kongens naadigste Befaling. Joh. Aug. Sandels. Sommerhielm. H. Vedel Jarlsberg. Treschov. Dircks. Motfeldt. L. Stoud Platou. indkaldes ved dette Proclama, sub poena præclusi & perpetui silentil med Aar og Dags Varsel, alle dem, som formene sig at have Noget at fordre, i den her paa Stedet afdøde Grosserer Johan Ch. Vogelsangs Boe, inden Aar og Dag fra dette Proclamas sidste Publications Dato, at fremkomme med deres Fordringer og Paastande, samt behørige Legitimationer derfor, til underskrevne Boets Skifteforvaltere. Trondhiems civile Skifteret, den 14de Marts 1822. Brinchmann. Blom. Præsident. const. Stifteforvalter.
Berlingske Tidende, 1822-04-15
Imerte Bekanntmachung. Wam anf Andalten der Glandiger des hiesigen Bürges und GoldshmidtsGottburg Thorsen uber dessen samtlige Haabe und Guter concurius ere ditorum erkannt worden, als werden hiemit alle und jede, jedve mit gesen lider Ansnadme der protocollirten, nur zur Zinsenangade verfladteten Glaudiger, melche an den genannten Cridarium ingend einige Ansprüche und Fordernugen, seldige ruhren her, ans weldem Grunde ste immer wollen, 30 haben vermeinen, ingleiden diesenigen, melde demselden mit Schulden venhaftet sind, oder etna Pander von som in Hunden haben, hiemt en forallemal, mithin peremtorie vorgeladen und befebliget, sich dieservalden innerhalb 12 Wochen, vom Tage der letten Bekanntmachung dieses Proclamian, sub poena præclusi & perpetui silentii, dupli et amisa juris, unter Vestelling der erforderlichen Acten=Procuratur, en soweit ste Answartigsind, om Stadsecretariate dieseldst zu melden und geddrige Angade nu thunidre dessalligen Documente in origine en producten und beglandigte Abschriten daron beom Protocoll zurüczulassen, demnachst aber weitere rectligheVerfugang i gewartigen. Flensburg, den 6ten April 1822. Borgermester und Rath. J. Jensen, Creditoreme i følgende Stervboer, nemlig : Stadssecretair. a) efter afdøde Gaardmand Anders Jespersen af Sørninge Bye i Skamstrup Sogn under Frydendahl Gods, b) efter afdøde Huusmand Ole Nielsen, Skræder, af Thorslunde Bye, Kundbye Sogn under Frydendahl Gods, indkaldes herved, overeensstemmende med Placaterne af 26de October 12, og 2den Juni 1819, med 12 Ugers Varsel til for undertegnede beskikkede Skifteforvalter at beviisliggjøre deres Fordringer. Frydendahl, den 2den April 1822. Løschau.
Berlingske Tidende, 1822-04-15
Følge Kongelig allernaadigst Bevilling af 1ste forrige Maaned, som er las. den 1ste denne Maaned ved den Kongelige Landkoverret samt Hof= og Stadsret, og den 3die denne Maaned ved Kjøbenhavns Rytterdistricts søndre Birketingsret, ere Alle og Enhver, som maatte formene sig noget Kran at have i Generalkrigskommissair Ulrich Christian ven Schmidten til Bakke gaarden, hans Opbudsboe, med Aar og Dags Varsel, sub poena præcluperpetui silentii, indkaldte inden foreskrevne Tids Forløb, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer for mig, som fornævnte Boes Stifteforvalter. Hvilket endvidere herved bekiendtgiøres. Kiøbenhavns Rytterdistricts søndre Birk, den 9de April 1822. Hansen. Freditorene i efterfølgende Stervboer, nemlig :& 1) Efter Gaardmand Jens Billes Enke Bovil Hansdatter af Pollerup Bye, Kjeldbyemagle Sogn. a) Efter Selveiergaardmand Jens Karsen af Hjelms Bye, DamsholdSogn. 3) Efter Skipper Søren Madsens Hustrue Anne Marie Kipsgaardaf Stege. 2) Efter Baadfører Lars Olsens Hustrue Alborg Nielsdatter af Stege 5) Efter Jndsidder Mads Jensen og Hustrue Maren Andersdatter af Mallerup; og c) Efter Arrestforvarer Hans Jørgen Andersen af Lendemark, indkaldes herved, i Overeensstemmelse med Placaten 2den Jum 1319, med 12 Ugers Varsel, til inden denne Tids Forløb, under Tab af deres Fordring ger, at anmelde og beviisliggjøre samme for undertegnede Skifteforvalter. Stege paa Møen, den 8de April 1822. C. Mecke.
Berlingske Tidende, 1822-04-15
Ved Proclama, som under 1ste denne Maaned er læst i den Kongelige Lands B Overret samt Hof= og Stadsret, ere Alle og Enhver, som maatte have Noget at fordre udi afgangne Major Jacob v. Lindholma Stervboe, indkaldede med 12 Ugers Varsel til for Undertegnede, Executor teflamentii, at anmælde og beviisliggiøre deres Fordringer, hvilket herved endvidere bekiendt Kiøbenhavn, den 6te April 1822. P. F. Weideman, Lands Overrets samt Hof= og Stads gjøres. rets Procurator, boende i Klæde. boderne Nr. 103.
Berlingske Tidende, 1822-04-15
Creditorerne i Stervboet efter Stephen Graner og senere afgangne om strue Anner Dørethea, født Erhart, af Fredensborg, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer for undertegnede Skifteforvalter. Nøddeboe, den 2den April 1822. meinig. De, som formene sig at have nogen Fordring i Niels Anthontsens og at gangne Hustrues fælleds Boe, i Sønderhøe Sogn her paa Fanøe, indkaldes herved, i Medhold af Placaten 26de October 1792, med 12 Ugers Varsel, for at anmelde og legitimere deres Krav for undertegnede Skifteforvalter. Fanøe, den 5te April 1822. Rosenstand. Efter Kongelig Bevilling af 28de f. M., indkaldes herved med Aar og DagVarsel, sub poena præclusi et perpetui silentii, alle Dem, som formene sig at have Noget at fordre i Stervboet efter den her i Staden af døde Postmester Conradt, med deres Paastand at fremkomme og deres havende Krav, inden foreskrevne Tids Forløb, for undertegnede Skifteret, at anmelde og beviisliggiøre. Saa indkaldes ogsaa bemeldte Boes Arvinger og Debitorer, de første for at legitimere deres Arveret, og de sidstnævnte for at betale deres Gield. Fredrikshald i den civile Skifteret, den 11te Marts 1822. Heiberg. Svensen.
Berlingske Tidende, 1822-04-15
Creditorerne i Stervboerne efter følgende Afdøde, nemlig :L. 1. Dagleier Niels Hørning. 2 Tømmermand Rasmus Nielsen Stelles Kone, Anne Catrin Svendsdatter. 3. Enken Charlotte Bang, Farver Kandelstorffs Enke. 4. Anne Andersdatter, død paa Amtets Sygehuus. 5. Skræder Søren Nielsen. 6. Peder Jensen Skovfogeds Enke, Johanne Jensdatter. J. Underofficeer Stages Enke, Kirstine Marte. 3. Matros Johannes Madsen. H. Kræmmer Christen Jensen. indkaldes herved, i Overeensstemmelse med Placaten 26de October 1792, med 12 Ugers Varsel til at anmelde og bevise deres Fordringer paa Boerne som Undertegnede. De Afdødes Arvinger indkaldes med lovlig Varsel til at paase Aarhuus, den 30te Marts 1822. Fleischer. Olsen. deres Arveret.
Berlingske Tidende, 1822-04-19
F 582222461. f. 1. -
Berlingske Tidende, 1822-04-19
Udenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1822-04-19
Paris, den 6te April J de Deputeredes Kammer vedblive Forhandlingerne over Bud, geret. Den 3die foreslog Hr. B. de Reals en Formindskelse af 1200,000 Fr. ved Udgifterne for Colonien ved Senegal, og opfordrede Søministeren til, at bestride Udgifterne for Martinique og Gouadeloupe ved Beløbet af Skatterne derfra, uden Tilstød fra Moderlandet. B. Constant vilde, at de 1,200,000 ikke skulde bevilges, for Soministeren havde anmeldt, naar Lovene mod Slavehandelen bleve satte fuldkommen i Kraft. Han anvendte den største Veltalenhed mod denne Handel, der - som han sagde - drives med største Frækhed, og af Personer, som Kongen har beæret med sin Fortrolighed. Loven var utilstrækkelig, da det kuns bestemmes to Straffe, Confiscation og Forbud for Skipperen, oftere at fare, Straffe, som næsten aldrig bliver anvendt. Søministeren sagde: Frankrig havde ikke noget at bebreide sig med Hensyn til Slavehandelen; der var overalt givet de fornødne befalinger til at standse den; 22 Skibe vare condemmerede, 14 frigivne, og angaaende 18 svævede der endnu Sager for Retten. Man forlangte sværere Straffe, disse vare ikke fornødne; man behøvede kuns meere Aarvaagenhed. - Tilsidst blev alt bevilget, og Discussionen over Marine=Budgetet sluttet. Jgaar bleve ligeledes de fem første Capitler af Finanz=Budgetet antagne.
Berlingske Tidende, 1822-04-19
Den 10de April. Jgaar var der diplomatisk Audienz. Om Aftenen spiste Deres Høiheder Prindsen og Prindsessen af Danmark med Hs. Majestæt.
Berlingske Tidende, 1822-04-19
Jgaar ere flere unge Mennesker arresterede i deres Boliger Kl. 8 om Morgenen. - En stor Mængde Geværer, Bajonetter, Sadler og Pistoler er nylig confiskeret.
Berlingske Tidende, 1822-04-19
En Bordeauxer Avis beretter: Voxe lave Viingaarde havde allerede lidt af den i nogle Dage vedholdne Frost, men den 3die og 4de dennes var dette endnu mere Tilfældet, og alle mod Norden liggende Hauger have taget megen Skade.
Berlingske Tidende, 1822-04-19
Madrid, den 27de Marts. Skiønt Congressen den 21de med 87 Stemmer med 58 havde de sluttet, at der skulde delibereres over den af Finanzcommitteen foreslaaede Nedsættelse i Skatterne, have Ministerne dog i de følgende Moder vundet en Slags Seier, da det i det mindste er lykkedes dem, at modificere Forslaget. Committeen tog selv nogle af dens Forslag, tilbage, men blev dog ved at paastaae, at Budgetets Maximum skulde være 500 Millioner. Dette bestred Ministerne meget levende, og det blev ogsaa sluttelig forkastet med 80 Stemmer mod 53. Den 18de foreslog Hr. Sancho: 1) at slutte en Vaabenstilstand, paa 6 Aar med Independenterne i Sydamerika, og, 2) foreslaae dem en Handelstractat og en Frihavn paa Halvøen. Nogle Deputerede have foreslaaet, at en betiendt Sang til Ære, for Riego skulde erklæres for national, og at det skulde paalægges de Militaire, at spille en til ham componeret Marsch.
Berlingske Tidende, 1822-04-19
Tolddirecteuren i Provindsen Malaga har havt en blodig Fægtning med 500 Smuglere, som først slog ham og hans 50 Ryttere, paa Flugten; men da han fik Forstærkning, erobrede han deres Landsbye, og en stor Mængde Vare.
Berlingske Tidende, 1822-04-19
Tvende Mennesker, som igaar her i Byen vovede at raabe: Den souveraine Konge leve, bleve paa Stedet ihielslagne, og en tredie maatte redde sig med Flugten. Een af de Omkomne bar en Fane med samme Jndskrift som Raabet, og blev fulgt af adskillige unge Mennesker fra Forstæderne. Den følgende Dag forhindrede Tropperne Gientagelsen af lignende Uordener.
Berlingske Tidende, 1822-04-19
Til Cadix er der ankommet et Skib med 300 Spanske Embedsmænd fra Lima.
Berlingske Tidende, 1822-04-19
Baronne, den 31te Marts. Efter den blodige Strid i Pampelona den 18de imellem Linietropperne og Jndvaanerne, blev hele Garnisonen, endogsaa Soldaternes Koner, indsluttet i Citadellet. Nationalmilizen og Stads raadet sørge for Roligheden i Staden. Den 24de erholdt General Lopez Bannos i St. Sebastian fra Madrid befaling at gaae med alle sine disponible Tropper til Pampelona, hvortil han kom den 25de om Natten med 100 Mand Jnfanterie og en Deel Ryttere. Men Jndvaanerne vilde ikke lade nogen Tropper komme ind, hvorimod Stadsraadet sendte Generalen en Deputation, og erklærede ham derved: at han, kuns naar han kom allene, vilde blive godt modtaget. Han svarede: at derved ikke var noget i Veien, da har allene var kommen for at bevirke en Udsoning. Han kom ogsaa virkelig strax ind i Staden med 10 Ryttere, og blev ikke slet modtaget; men da han var steget af, raabte disse Ryttere paa Gaden, Leve Constitutionen, leve Riego!" hvilket af de Navaresiske Bønder blev besvaret med: "Ned med disse Skurker." og man blev meget bange for en ny Mordseene, som Generalen dog forhindrede, ved at lade Soldaterne komme for sig, og eftertrykkelig foreholde den deres Udladelse. - Kongressens Beslutning af 26de dennes: at Milizen skulde afvæbnes, var endnu ikke bekiendt i Pampelona, Tropperne vente nu to Mile fra Byen paa Generalens Befaling Livorno, den 29de Marts.
Berlingske Tidende, 1822-04-19
Efterretningen om den Græske Flaades Seier over den Tyrkiske, (med omtrent de samme Omstændigheder, som der nylig paa flere Steder er meldt) ankom sidste Søndag hertil fra Triest som officiel Om Mandagen ankom den ligeledes fra Genua, og i Forgaars blev den bekræftet fra Mesolongi, med den Omstændighed, at to Fregatter, en Engelsk og en Fransk, befandt sig som Tilskuere i Nærheden, Alis Skatte ere dog for største Deelen faldne i Grækernes Hænder, og hvad der endnu mangler, ville de i nogle Fæstninger endnu indesluttede Tyrker snart blive tvungne til at udlevere. Grev Normann og hans Følge ere lykkelig landede i Navarino De ere meget vel modtagne, og have strax begivet sig til Fæstningerne Modon og Koron, som nu ikke ville kunne holde sig længe, fordi Normann har bragt gode Jngenieurer og Mineurer, hvilke aldeles mangle Grækerne, med sig. Jøvrigt er det ei at nægte, at man i Grækenland ikke saa gjerne ønsker et for stort Antal Fremmede, fordi man for det første ikke mangler Mennesker, og fordi de Fremmede, ubekiendte med den derværende Krigskunst, ikke kunne udrette og udholde saa meget som de Jndfødte.
Berlingske Tidende, 1822-04-19
Uagtet man melder fra Constantinopel, at man i det derværende Arsenal arbeider med den største Virksomhed, saa kan man dog sikkert antage, at Tyrkerne ville have lang Tid nødig, inden de igien ville kunne sende en Flaade i Søen. Jeg selv har nyelig seet de gamle Kurve, som man der kalder Krigskibe. Hvad Tyrkerne havde, som var godt, have de mistet; og hvorfra skulle de tage Matroser, Søen vil følgelig endnu en lang Tid blive frie for Tyrker, Barbareskerne vove sig ligesaalidet som Ægypterne til Archipelagus de kunne der ikke vente andet end at blive slagne. Krigen med Perserne vedvarer endnu, efter vore seneste Efterretninger vare fire Regimenter Kanonerer afgaaede med 4d Kanoner, fra Constantinopel til det indre Asien, fordi man havde faaet Efterretning om, at Perserne igien vare gaaet over Grendserne. Fra den sydlige Russiske Grendse, den 26de Marts. Den anden Afdeling af den Keiserlig Russiske Armee formeret en stor Leir ved Winnitza i Podolien. Hans Majestæt Keiseren, til hvis Reise der allerede staae Heste i Beredskab paa alle Post Stationer, ventes hertil. - Af det Sabanieffske Corps blive blot en Division og Kosakkerne i Bessarabien; de øvrige Divisioner af dette Corps begive sig ogsaa til den store Leir. J Nicolajew arbeider man med Jver paa Udrustningen af en anseelig Flaade.
Berlingske Tidende, 1822-04-19
Ancona, den 20de Marts. De Albanesiske Stammers Overhoveder ere - sandsynligviis formedelst Delingen af Alis Skatte - blevne uenige med ChorschidPascha, og have forladt det Osmanniske Partie. Chorschid, hvis hele Armeen næsten bestod af lutter Albanesere, har nu kun beholdt omtrent 2000 Mand tilbage. Man haaber, at Colokotron og Odyssens ville forene deres Stridskræfter, anfalde Barbaren, og aldeles tilintetgiøre hans Hær.
Berlingske Tidende, 1822-04-19
Odessa, den 15de Marts. Vi have Efterretninger fra Constantinopel indtil den 12te dennes, ifølge hvilke Krigsrustningerne opfylde alle der levende Christne med bange Anelser. Jmidlertid herskede ved denne Forfølelse paa en stor Kathestrophe alligevel temmelig megen Rolighed, og Tyrkerne syntes især at vende deres Blik udad. Men almindelig bevidne Tyrkerne deres Glæde over det Svar, som Sultanen gav Ministrene fra de mæglende Hoffer, og rose dem, som værdige deres Keiser og Kalif. Den længst besluttede Janitscharreform, hvormed der allerede ere flere Ortaer indbegrebne, skal nu være uigienkaldelig besluttet af Sultanen, og med det første indføres. Flaaden var gaaet under Seil med 16,000 Mand Landingstropper imod Candien.
Berlingske Tidende, 1822-04-19
Fra Galacz er med Staffet indløben den Efterretning, at Tyrkerne allerede den 12te dennes har forfulgt tre Russiske Skibe, og taget to deraf under det Paaskud, at der befandt sig Græsk Eiendom Wien, den 3die April, Jfølge directe Efterretninger fra Corfu af 9de Marts, havde derpaa.
Berlingske Tidende, 1822-04-19
den Tyrkiske Escadre, der, som senest er meldt, var indløben i Havbugten ved Patra, ved Nærmelsen af de Græske Fartøier skikket sine Transportskibe dybere tilbage i denne Havbugt, men var selv, 60 Seilere stærk, styret ud af samme i den aabne Søe. Dera fulgte en langvarig Krydsen af begge Escadrerne, hvilken fra Tyr ternes Side tydelig gav tilkiende, at de ikke vilde i Strid med den Græske Escadre. Men den sidste forfulgte de Tyrkiske Krigskibe saaledes, at det den 6te dennes blev en Tyrkisk Fregat, som var omringet af 4 Græske Brig, umueligt at undgaae Fægtningen Ved denne bleve to Græske Brigger horede i Grund, een sprængt i Luften, og den 4de kastet mod Kysten ved Morea. Moldau, den 14de Marts.