Den Vest-Sjællandske Avis, 1821-02-27
Tillæg til No. 17 af den Vest-Siællandske Avis. Redigeret af Pastor og Ridder Bastholm, trykt og forlagt af Peter Magnus. De Nordamerikanske Friestater. Man veed at hvert tiende Aar bliver Folkemængden talt i de Nordamerikanske Friestater, en saadan Tælning fandt ogsaa Sted i Aaret 1820; men Resultatet deraf er endnu ikke officielt bekiendtgjort, imidlertid berettes der foreløbigen: at Folkemængden skal udgiøre 10 Millioner; i 1810 udgjorde den kun 7,323,05 Personer efter den dengang foretagne Tælning; altid en anseelig Tilvæxt, og hvorved disse Stater nu kunne sættes ved Siden af det Preussiske eller Spanske Monarkie i Henseende til indvortes Styrke; men man skulde dog have troet, at Folkemængden havde været større, baade paa Grund af de Beregninger, som de Nordamerikanske Forfattere giøre over Progressionen i dens Formerelse, og tillige med Hensyn til de overordentlige Udvandringer, som have fundet Sted i de sidste Aar; thi man regner, at der af forskiellige Nationer creindvandrede over 100000 Mennesker aarligen og i 1820 allene 6000 Menneskeer fra England; men flere Omstændigheder bidrage ogsaa til at formindske Folkemængden, saaledes bortriver den gule Feber aarligen mangfoldige Mennesker i de Stater, som ligge ved Havet især i de sydlige; hvilke udentvivl er en Hovedaarsag til den Begiærlig hed hvormed Nordamerikanerne vandre ud fra de østlige og begive sig til de vestlige og indre Provinser, som vel endnu ere i en uopdyrket Tilstand; men ere sunde og frugtbare; desuden vandre mange Mennesker ud fra Nordamerika til Canada, hvor den Engelske Regiering indrømmer de Jndvandrende store Fordele, imedens den Nordamerikanske overlader Jndvandringen til sig selv. England bestræber sig desuden af alle Kræfter for at hæve Canada, som ved sin Beliggenhed er af den største politiske Vigtighed for det; i Aaret 1820 indvandrede til Canada fra England 11239 Personer. Endelig begynde nu ogsaa de Sydamerikanske Stater, ligesom de efterhaanden erholde en uafhængig politisk Forfatning, at trække de Jndvandrede til sig; man har nyeligen seet et Exempel derpaa, da 100 Haandværksfolk med deres Familier udvandrede i Fior fra Philladelphia til den nye Colonie paa Øen CubaFerdinandina de Paga. Det er ogsaa unægteligt, at Jndvandringen i Friestaterne har været overdreven i de sidste Aar, ikke fordi der er Mangel paa Jordbund til at føde dem; thi Friestaterne kunne rumme Europas Folkemængde to Gange; men et vildt Lands Opdyrkning kan kun skee succes siv og ikke overilet, da den udkræver saa store Forberedelser; desuden er den nærværende Tidspunkt kke indbydende til Agerdyrknings-Speculationer, og Friestaterne have ikke deres Manufacturvæsen i Gang, som er for Tiden den meest indbringende Næringsvei; deraf kommer det ogsaa, at der føres saa bittre Klager i de store Søestæder over den Mængde Jndvandrende og de mange Fattige, hvormed de blive besværede. – Handelen og Fabrikvæsnet ligger vel ikke aldeles; thi af en Beretning om Handelens Tilstand, som er forelagt i det nærværende Congresmøde, og som omfatter Aaret fra 30te September 1819 og til 30te Sept. 1820, er i dette Aar. udført af de Forenede Staters Havne for 51,683,640 Dollars af indenlandske og for 18008,029 Dollars udenlandske Producter, hvoraf de første bestode af Havprodukter for 2,251,000, af Skovprodukter for 5,304000 af Agerdyrkningsprodukter for 41,485000 og af Manufakturprodukter for 2,019000 Dollars Handelen paa de Sydamerikanske Stater og især paa Chili er ogsaa for Øieblikket fordeelagtig for Friestaterne; men disse Stater ville i Tiden blive farlige Concurrentere for dem ved deres Jordproduction, og kunne blive skadelige for deres Flor og Anseelse, dersom Friestaterne forsømme det nærværende Øiebliks Opfordring til at danne sig til en Fabrikstat. Unægtelig befinde Friestaterne i dette Øieblik sig i en betydelig Forlegenhed; thi uagtet de leve i Fred, og uagtet de kun holde en saare ubetydelig Armee maae de dog i Aar for Aar forøge deres Statsgield ved nye Laan; et Destrii skal bærdes for i Fior af over2 1/2 Million Dollard og et nyt Laan skal giøres paa 3 eller, Millioner. Jfølge Skatkammersecretairens Jndberetning var Skatkammerets Jndtægter iaar, 3 Doll., men Udgifterne 25,064, 413. Sallars, og for 1821 ere Jndtægterne anslagne til 6,6000 og Udgifterne til 21,365,417 Dollars. Jmidlertid trøster dog Bladet National-Jntelliggener med: at da der tillige bleve i Fior anvendt paa Statsgielder i Afdrag og Renter 10,740,000 Doll. saa er Statsgielden dog bleven meere formindsket ved Afdrag, end den vil blive forøget ved de nye Laan. Skatkammersecretairen fraraader ogsaa af denne Aarsag at forhøie Skatterne, og tilraader at giøre nye Laan. Ogsaa har den nedsatte Commission for at undersøge Bønskrifterne om at forhøie Jndførselstolden paa de Brittiske Manufacturvarer afraadet derfra. Man veed at der er et stort Partie derimod, som blot har den øiebliklige Fordeel for Øinene, især iblandt Kiøbmændene i de store Stæder ved det Atlantiske Hav, og i en Republik maae Regieringen adspørge den offentlige Mening og mere lede Tingenes Gang, end styre dem efter en giennemtænkt og overskuende Plan; hvilket er den Monarkiske Regieringsforms Fortrin. - Directionen for de Forenede Staters Banke har erklæret den 1ste Januar d. A.: at den ikke finder det tilraadeligt for denne Gang at udbetale noget Dividende. Resultatet af den offentlige Jndberetning, som er nyelig meddeelt om Bankens Beskaffenhed; er, at den er meget fordeelagtig for de Forenede Stater, men tillige meget ufordeelagtig for de Personer, som have tegnet sig for Actier til Pariværdie. Congressen er for det meeste beskiæftiget med hvorledes den skal under de nærværende Omstændigheder indføre Besparelser ved de forskiellige Deele af Statsbestyrelsen, da man saa nødig vil gribe til den Udvei at paalægge Skatter for at bestride Udgifterne; og det er selv bragt i Forslag at formindske Repræsentanternes Diætpenge. - Den vigtigste Forhandling, som er forefaldet i den nærværende Session ere og Staten Missouris Optagelse i Forbundet; Repræsentanternes Huus har den 13de December f. A. med 93 mod 79 Stemmer forkastet den af Staten indsendte Constitutions-Plan, fordi dentillader Neger slaveriet. Senatet havde dog antaget Constitutionen. Distriktet Missouri har nu enten at vælge at opgive denne Artikel, eller at vedblive at være et rikt, og saaledes at være som en uafhængig gl. Stat, oc de blive optage, i Agionen. Repræsentanternes B. at, er høist priselig; thi Negerstaveriet er Fristaternes væsentlige Plage; men de sydlige Stater, hvor Klimatet er saa hedt og Colonie varer blive dyrkede, ville beholde Slaveriet, og man frygter for at denne Qvæstion allene vil give Anledning til en Adskillelse af Unionen. - En Recensent i det Geographiske Ephemerider 8 Rd. 1 H. over Skriftet the Western Gazetteer siger i Anledning af Nordamerikanernes stærke Udvandring til de vestlige Egne, at denne vil biedrage til at dette store Statslegeme, som allerede vakler i alle sine Deele, vil blive adsplittet og opløst i flere sammenhængende og med hinanden harmonerende Stater; og den nyeste Reisebeskriver over Friestaterne, den Preussiske Lieutenant Hecke siger i den 1ste Deel Side 2224, at Friestaterne blive stedse meere forarmede, at Nyeyork har 15000, Philladelphia 20000 og Baltimore 12000 Fattige, at Landmændene have ingen Penge; at Aarsagen er at Fabrikvæsnet, forsømmes, og at der er Mangel paa Consumentere, fordi Befolkningen i Stæderne ikke holder Skridt med den paa Landet; at Pengene gaae udaf Landet for udenlandske Fabrikater, og at Congressen er i stor Forlegenhed, da den for at ophielpe de indenlandske Fabriker maatte gaae over fra Toldindtægternes og til de directe Skatters System, som finder en stor Vanskelighed i Folkets Tænkemaade; men at det er nødvendigt, at der vælges et andet System, naar Landet skal reddes fra en total Ruin. (Det kan nu vel være ganske rigtigt, ogsaa maae man tilstaae, at det ikke er noget godt Symptom, at en Stat, som lever midt i Fred og som er i den Stilling, at den ikke behøver at giøre betydelige Udrustninger; maae hvert Aar forøge saa betydeligt sin Nationalgield; thi man kunde da spørge, hvorledes vil det da gaae den, naar stedse flere uafhængige Stater opstaae ved Siden af den og den ligesom de Europæiske Stater, maae sætte sig paa en langt anseeligere Krigsfod, ogsaa synes det nærværende Øieblik til at hæve Fristaternes Fabrikffor og derved at skaffe sig en erklæret politisk Overvægt og fast Velstand at burde benyttes, nu da hele Sydamerika arbeider sig frem til Friehed og Uafhængighed. Men man kan svare herpaa, at saadanne Planer kan kun en Monark fatte og udføre; i en Friestat maae Regieringen lempe sig efter Tiderne og Tænkemaaden og haabe, at gunstige Omstændigheder ville af sig selv tilbyde sig, og stole paa at den rigtige Beskuelse af den Fremgangsmaade, som skal følges vil efterhaanden udbrede sig hos Nationen, og at et nyt System vil da udvikle sig med saamegen større Kraft, naar først Nationalvillien erklærer sig for det. De Nordamerikanske Friestater kunne betragtes som et ungt Statslegeme, som er i Færd med at forvore sig og derfore ikke for Øiebliklet udviser den fuldkomneste Legemskraft; men hvis Styrke vil først vise sig naar Værten har sat sig noget. Den Nordamerikanske Folks Karakteer er Borgen, for, at det vil spille en stor politisk Rolle paa Jorden. J dets Energie, Koldblodighed, funde dømmekraft, occonomiske og merkantilske Mand, i dets mekaniske Anlæg, og i dets overvættes Patriotisme og National-Følelse sees Elementerne til hvad dette Folk engang vil blive; det er efter al Sandsynlighed bestemt til at blive Hovedfolket i den nye, som Russerne i den gamle Verden. Men dets Statsforfatning vil formodentlig komme til at undergaae store Forandringer; thi at en sammenhængende Kiæde af føderative Stater kan holde længe bliver stedse usandsynligere ligesom den bliver trukket længere; Jnterresserne ere for vægtige og Baandet for svagt.)¬