JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1786-08-18
Haver nogen noget at fordre efter afg. Svend Bentzen, som har fahret for Matros med det Østersøiske og Guinæiske Handel Skib, Christiansborg, indkaldes de herved med 12 Ugers Varsel, at møde udi Hof= og Stads=Rettens Skifte=Commission, for at anmelde og bevise deres Fordringer; saa indkaldes og bemelte Afdødes Arvinger med lovlig Varsel, at melde sig og legitimere deres Arve=Ret, samt iagttage det fornødne ved Skiftet. De som have noget at fordre udi afg. Anders Pedersen Lund som har fahret for Ober=Tømmermand med den Østersøiske og Guinæiske Handels Skib, Kongens Haab, og efterlevende Enkes Stervboe, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at møde i Hof= og Stads=Rettens Skifte=Commission, for at anmelde og bevise deres Fordringer. Skulle nogen have noget at fordre udi afg. Jacob Svendsen, som har faret for Matros med det particulaire Skib, Resolution kaldet, hans Stervboe, indkaldes de herved med 12 Ugers Varsel, at møde udi Hof= og Stads=Rettens Skifte=Commission, for at anmelde og bevise deres Fordringer; saa indkaldes og fornævnte Afdødes Arvinger, at melde sig inden den: Loven foreskrevne Tid med Beviis om deres Arve=Ret, og iagttage det fornødne under Skiftet. Haver nogen noget at fordre udi afg. Sophie Marie Cathrine, forhen afg. Skibs=Capitain Niels Leys Enkes Stervboe, indkaldes de herved med 12 Ugers Varsel, at møde udi Hof= og Stads=Rettens Skifte=Commission, for at anmelde og bevise deres Fordringer; ligesaa indkaldes Arvingerne i Stervboet, med lovlig Varsel, at melde sig og legitimere deres Arve=Ret, samt iagttage deres Tarv under Skiftet. De, som have noget at fordre udi afg. Ole Christensen. som har fabret for Baadsmand med den Østersøiske og Guineiske Handels Skib, St. Thomas, hans Stervboe, ere ved Proclama, som er læst i Siellands Landsting den 19de Julii sidst, og Hof= og Stads=Retten den 24de Dito, indkaldet at møde udi Hof= og Stads=Rettens Skifte=Commission inden 12 Ugers Forløb fra Proclamatis Forkyndelses Dato, for at anmelde og bevise deres Fordringer; iligemaade ere og berørte Afdødes Arvinger indkaldet, at melde sig inden den i Loven foreskrevne Tid, med Beviis om deres Arve=Rettighed, og iagttage deres Tarv under Skiftet, hvilket end ydermere herved bekiendtgiøres. De som have noget at fordre udi Johannes Svendsen, som har fahret for Skibs=Tømmermand med det Asiatiske Compagnies Skib Disco, hvormed han sidst fra Ostindien er hiemkommen, hans Fallitboe, ere ved Proclama, som er læst i Siellands Landsting den 21de Junii sidst, og i Hof= og Stads=Retten den 26de Dito, indkaldede at møde udi Hof= og Stads=Rettens Skifte=Commission, inden Aar og Dags Forløb fra Proclamatis Forkyndelses Dato, for at anmelde og bevise deres Fordringer; ligesaa er og Fallitten, fornævnte Johannes Svendsen, indkaldet, at melde sig inden den foranførte Tids Forløb, med fornøden Oplysning om Boet, hvilket herved end ydermeere bekiendtgiøres.
Berlingske Tidende, 1786-08-18
Ved Proclama, som er læst i Siellands Landsang den 19de Julii sidst, og i Hof= og Stads=Retten den 24de Dito, ere de, som maatte have noget at fordre udi afg. Johan Daniel Wilde, som har fahret for Ober Tømmermand med den Vestindiske Handels=Selskabs Skib, St. Thomas, hans Stervboe, indkaldet at møde udi Hof= og Stads=Rettens Skifte=Commission inden 12 Ugers Forløb fra Proclamatis Forkyndelses Dato, for at anmelde og bevise deres Fordringer, saa ere og bemelte Afdødes Arvinger indkaldet med lovlig Varsel, at melde sig og legitimere deres Arveret, samt iagttage det fornødne ved Skiftet, hvilket herved end videre bekiendtgiøres.
Berlingske Tidende, 1786-08-18
Ved Proclama, som er læst i Siellands Landsting den 19de Julii sidst, og i Hof= og Stads=Retten den 24de Dito, ere de, som maatte have noget at fordre udi Johan Christian Hartung, som har fahret for Skibs=Kok med det Asiatiske Compagnies Skib, Disco, hans Fallitboe, indkaldede at møde udi Hof= og Stads=Rettens Skifte=Commission inden 12 Ugers Forløb fra Proclamatis Forkyndelses Dato, for at anmelde og bevise deres Fordringer, hvilket herved end videre bekiendtgiøres.
Berlingske Tidende, 1786-08-18
Ved Proclama, læst i Hof= og Stads=Retten den 17de Julii og ved Siellandsfahrs Landsting den 19de derefter, ere Creditorerne i afg. Kleinsmedmester Niels Olsen Krogs, og forhen afdøde Hustrue Marie Giertrud Jansens fælleds Boe, indkaldede inden 12 Ugers Forløb, at anmelde og godtgiøre deres Fordringer i Hof= og Stads=Rettens Skifte=Commission, hvilket end videre herved bekiendtgiøres. Da der ved det udi afg. Klæde=Fabriqueur Daniel Heinrichs og forhen afdøde Hustrues Stervboe udstæde Proclama, er indløbet den Feyl, at Hustruen, efter den ved Forseglingen i Boet skeedte Anmeldelse, er navngivet Anne Dorothea Leutke, hvorimod det er befundet, at hendes rette Navn har været Mette Sørens Datter, saa bliver saadant herved til alle Vedkommendes Efterretning bekiendtgjort.
Berlingske Tidende, 1786-08-21
Venedig, den 5te August. Efter de seneste Breve fra vor Eskadre, er samme paa nye seilet til Kysten af Tunis, og det stærkere end forhen, saasom Ridder Emo har ladet bygge adskillige nye og store svømmende Batterier, med hvilke han vil udføre sit Foretagende imod Staden Sfax.
Berlingske Tidende, 1786-08-21
Landshut, den 5te August. J Tirsdags bler vor Durchlauchtigste Frue Pfalsgrevinde lykkeligen forløst med en sund og stærk Prinds.
Berlingske Tidende, 1786-08-21
Paris, den 7de August. J Mandags havde Erkehertuginden, paa Veien til Versailles, den Vanlykke, at en Bondepige blev stærk saaret af hendes Vogn, som kom hastig tilkiørende. Prindsessen lod strax holde stille, den Saarede bringe til Passy, geleidede hende selv derhen, saae, at hun blev forbunden, gav de fornødne Penge for den Saarede og hendes Familie, og lovede hende en Pension. Saa ofte Prindsessen siden den Tid reiser fra Versailles til Paris, eller tilbage, besøger hun den Syge.
Berlingske Tidende, 1786-08-21
J Statsraadet den 18de hujus skal der efter Kongens egen Ordre være bleven besluttet, at tage tilbage alle de Bevillinger, som vare givne paa de tilskyllede Lande, og a give disse Landstrækninger igien tilbage til Strandeierne, som havde klaget over, at de vare dem fratagne. Da Parlementslemmerne fra Bourdeaux kom den 29de fra den sidste Audience hos Kongen, og fandt deres Venner ventende paa sig i Salen tæt ved, sagde den første Præsident: Den Andience, som Ludvig den Vl nu har givet os, er os en Bekræftelse paa, at han er den retfærdigste og beste Konge. Præsident Augeat føiede hertil Siig De, at han og er den ømmeste Fader. Fra Bretagne meldes, at Smaakopperne have i Coue bortrykket en Mængde Børn, og blandt andre har en Bonde, som havde 9, i 12 Dage mistet dem alle. Gamle Personer, hvoriblandt nogle fra 80 til 85 Aar, have lykkelig overstaaet denne Sygdom. Det mærkværdigste er, at en Kone paa 103 Aar ved Navn Marchand, som havde de farligste Kopper ligeledes er sluppet lykkelig derfra, og befinder sig nu ret vel.
Berlingske Tidende, 1786-08-21
Fra Marseilles meldes under 25de Julii, at dertil ere indløbne Breve af 28de Junii, som melde: "J Bonne døe daglig 100 Mennesker af Pesten. J Algier er man endnu fri derfor, men i de omliggende Egne af Tunis ere allerede henved 240000 Menneskeer bortrevne af denne Sygdom. Nøglerne til 80000 Huse, hvis Beboere alle vare uddøde, ere overleverte til Beyen.
Berlingske Tidende, 1786-08-21
Fra Donau, den 9de August. J Regensborg vil man have den Efterretning, at der i Bøhmen bliver stærk recruteret, og at de med Tilladelse Fraværende have faaet Ordre til ufortøvet at indfinde sig ved deres Regimenter; dog melde directe Efterretninger fra Bøhmen indtil herom. Rygtet og en nær forestaaende og uundgaaelig Tyrkekrig vedvarer endnu bestandig, og i KrigsDepartementet i Wien arbeides meget stærkt. Porten benægter vel sine fiendtlige Hensigter imod Rusland og Venne dig, og begunstiger Handelen med Østerrige; men forstærker sin endnu i Søen værende Flaade anseelig, og forsyner Grændsefæstningerne imod Rusland, Østerrige og Venedig med Tropper og Munitioner. Reis-Effendi holder i Nærværelse af Storviziren oftere Statsconferencer med den Franske og Preussiske Minister.
Berlingske Tidende, 1786-08-21
Amsterdam, den 10de August. J Mandags og Tirsdags blev her holdt en Forsamling, som bestod af 80 Magistratspersoner fra Stæder og Stater, i Unionens 7 Provindser. Republikens indvortes Anliggender vare sammes vigtige Giendstand, og disse patriotiske Regentere have gjort Udkast til en saa kaldet Associations Contract, som man kan kalde den patriotiske ConfoederationsAct, og som sigter til at afskaffe de i Constitutionen til Skade, for den borgerlige Friehed indsnegne Misbruge, hvilket de med Fare for deres Gods ja Livet selv forbinde sig til at sætte i Værk. Fire Hovedpunkter skulle tiene til Grund for den ne fordeelagtige Reformation: 1) At afskaffe det absolut Aristocratie; 2) at sætte Grændser for et udsvævende Democratie; 3) at vedligeholde og beskytte Statholderskabet, men at regulere det efter Constitutionens Grundsætning; og 4) at bevare den herskende reformerte Religion, og forsikre den alle Fortrin. Dette interessante Stykke er for nærværende Tiid under Pressen, og 7 authentiske Exemplarer blive aftrykte, hvoraf der skal sendes eet til de Magistratspersoner i hver Provinds, som have gjort Udkast til samme, og forpligtet sig at underskrive det.
Berlingske Tidende, 1786-08-21
J Følge Efterretninger fra Amerika har Forbudet imod Snighandel til de Franske og Engelske Øer, hvorover det holdes meget strængt, havt den Virkning, at Snighandelen, drives desto stærkere paa det Hollandske Vestindien. Med er nyelig fra Suriname til Nyeyork ankomment Skib har manden Efterretning, at sammesteds laae allerede 7 Amerikanske Skibe færdige, for ved første Leilighed at gaae til adskillige Havne i Amerika. Man dølger sammesteds saa lidet Snig handelen, at endog Skibene og Skippernes Navne bekiendtgiøres i de offentlige Tidender, ja at man paa adskillige Steder i Amerika ligeledes udruster smaa Skibe, for at drive Snighandel paa det gode Haabs Forbierg.
Berlingske Tidende, 1786-08-21
London, den 11te August. J Forgaars blev efter en ved Hoffet holdt Raadsforsamling Margaretha Nicolsons Skjebne saaledes afgjort: at hun paa Livstid skal blive indsperret; og i Følge denne Dom har Statsbudet, Cotes, endnu samme Dag bragt hende til Daarekisten Bedlam, efterat Statssecretair Sidney for Veien havde sendt hende nogle Klæder og andre Nødvendig heder, som hun trængte til. Ved en Parlements=Act skal hendes Fængsel paa Livstid blive erklæret for lovmæssig. I Hyrevognen, hvormed hun i Forgaars blev bragt til Bedlam, sad Statsbudet Cotes, hans Kone og den hende givne Opvarterske. Da hun skulde stige i Vognen, sagde Statsbudet til hende: Jeg kiører mig en Lyst Tour, vil hun med? - Hun var villig dertil, steeg uforfærdet i Vognen og talede den hele Vei meget fornuftig. Ved Ankomsten i Daarekisten spurgte man hende, om hun vidste hvor hun var? - Ret vel svarede hun. Jnspecteuren over Daarekisten imodtog hende venlig, og bad hende at spise med sig til Middag, hvilket hun og gjorde. Over Maaltidet talede hun gandske fornuftig, undtagen da Kongens Navn af en Hændelse blev nævnet, da hun sagde: han besøger mig dog vel, Efter Maal. tidet lovede hun Statsbudet, at være fornøiet med alt hvad man foretog sig med hende i dette Huus; og han derimod love de hende, at hun skulde faae Blæk, Øen og Papiir, for at kunde skrive til hendes mange foregivne Venner. Kl. 6 om Aftenen blev hun bragt til hendes Kammer, som var forsynet med en nye Seng, og en Lænke lagt hende om Benet, hvilken var gjort fast i Gulvet, og saa lang, at hun kunde gaae fra den ene Kandt i Værelset til den anden. Man spurgte hende om Lænken gjorde hende ondt, og om hun forlangte, at den skulde lægges anderledes paa hende, men hun svarede, alde les ikke. Da Statsbudet om Aftenen tog Afskeed med hende, erindrede hun ham om Blæk, Pen og Papiir, som strax blev hende bragt, men hvoraf hun intet Brug gjorde. Denne næsten alt for gode og menneskekiærlige Behandling imod en Persom, som havde tragtet Kongen efter Livet, geraader den Engelske Nations Love og Tænkemaade til største Ære, og man erindrer sig herved den Voltairiske Sentense: Dersom det menneskelige Kiøn forsamlede sig for at stifte Love, maatte det tage dem til Mønster, som Engeland forfatter, og har Ære af.
Berlingske Tidende, 1786-08-21
J Windfor blev i Tirsdags afbrændt et Glædes-Fyrværkerie for Kongens lykkelige Bevaring. Ved samme lod Kongen og Dronningen sig, under Folkets igientagne Tilraab, see i en aaben Vogn. Magistraten i New Windsor overleverte Kongen en Lykønsknings=Adresse, hvilket og den her værende Magistrat i Dag personlig har gjort. Overhovedet er Staden pludselig bleven saa folkerig, som midt om Vinteren, saasom alle ville ønske Kongen til Lykke.
Berlingske Tidende, 1786-08-21
Den Amerikanske Gesandt, Hr. Adams, skal for sin Afreise endnu have erklæret Statssecretairen: Congressen, fandt sig meget fornærmet derved, at Forterne paa Grændserne af Canada ikke i Følge Fredstractaten vare blevne givne tilbage, og vilde, hvis Tractatens Punkter ikke bogstavelig bleve opfyldte, udøve Repressalier paa den Engelske Handel i Nordamerika og Vestindien.
Berlingske Tidende, 1786-08-21
Haag, den 12te August. Den hidtil værende Amerikanske Minister ved vor Republik, Hr. Adams, er paa nærværende Tiid her. Med det første skal han tage Afskeed, og forestille Hr. Dumat som sin Efterfølger. Derpaa reiser han til Paris, og derfra til Madrit, for sammesteds at forrette en særdeles Sag, som er ham anbefalet af de forenede Stater, hvorpaa han begiver sig til Algier, for at giøre sig Umage for at slutte en Tractat med Deyen, hvori han vil finde mange Vanskeligheder. For sin Afreise fra Engeland har han beklaget sig hos det Engelske Ministerium over de Amerikanske Skibes Borttagelse ved de Brittiske Eilande og Establissements i Amerika. Med hans vigtige Underhandlingsverk angaaende en HandelsTractat imellem Engeland og de forenede Amerikanske Stater, synes han ikke at vare kommen ret vidt.
Berlingske Tidende, 1786-08-21
J Morgen ventes Erkehertug Ferdinand med sin Gemahlinde hertil. J Forgaars afgik en Jagt til Mordik, for derfra at afhente dem, og den Keiserlige Minister, Baron vonReischach, reiste i Gaar for at imodtage Høisamme. De tage ind i det Engelske Parlement, og reise om et Par Dag til Amsterdam.
Berlingske Tidende, 1786-08-21
Forrige Mandag blev hendes Kongelige Høihed Prindsessen af Qraniens 35 Fødselsdag høitideligholdt med megen Pragt i Lov. Over 500 Personer af Distinction havde indfundet sig sammesteds, for at aflægge deres Lykønskninger, og over 350 spiste om Aftenen ved 8 Taffer.
Berlingske Tidende, 1786-08-21
Fra det Brunsvigske, den 12te August. J Følge Efterretninger fra Potsdam boer Hs. Excellence Cabinetsminister von Herberg kun 3 Værelser fra Kongen et Sanssoucii, og man veed endnu ikke med Tilforladelighed at sige, naar Hs. Excellence reiser tilbage til Berlin. Denne oplyste Statsmand bivaaner næsten daglig Kongens Spiseselskab tilligemed Greverne Gørz og Schwerin. Vel kommer ikke Kongen selv til Taffelet, men sidder paa en grøn Fløiels Stoel i et Biværelse, hvis Dør bliver ved Spisetiden aabnet, paa det Hs. Majestæt kan høre Samtalen.
Berlingske Tidende, 1786-08-21
Om den Afskeeds=Audience, som den gamle Russiske Fyrste, Dolgorucky, der i en lang Række af Aar stod som Russisk Gesandt i Berlin, havde hos Kongen, har man endnu faaet følgende interessante Omstændigheder at vide: Kongen selv var meget rørt, stod op fra sin Stoel, tog Fyrsten ved Haanden, og udlod sig til ham med følgende Ord: "Min kiære Fyrst von Dolgorucky! det giør mig ret ondt, at Deres Keiserinde kalder Dem tilbage, ligesom det og smerter mig, at vi nu skulle skilles ad. Lev vel, min høitagte7de Fyrste, hils Deres Monarchinde, og bevidn hende min hele Høiagtelse; og hvad Dem selv angaaer, min Fyrste, saa vær forvisset om, at saa længe jeg lever, skal jeg stedse elske Dem i mit Hierte, og Deres Minde blive mig Luforglemmeligt. - Den gamle Fyrste, inderlig rørt over denne Kongelige Naade, kunde ikke svare for Taarer, men taug og bøiede sig. Kongen saae ham stivt i hans taarefulde Øine, omarmede ham stiltiende, og derpaa forlod Fyrsten det Kongelige Gemak. For nyelig ringede Kongen om Natten, og fordrede at den indtrædende Løber, som havde Opvartning, noget at drikke. Han bragte et Glas Vand. Da Monarchen i nærværende Tiid pleier og Ratten at sove paa en Stoel, saa maatte Løberen, i det Kongen drak, lægge den venstre Arm under Ryggen, og holde Glasset i den høire Haand. Jmedens Kongen drak, som han ind, og hans Søvn varede i 2 Timer.
Berlingske Tidende, 1786-08-21
J al denne Tiid maatte Løberen blive staaende i samme Stilling, uden at røre sig, og var nær ved at falde i Afmagt, da Kongen vognede. - Jeg har vel sovet 1/4 Time, sagde Hs. Majestæt. - Nei, svarede Løberen, Deres Majestæt har sovet i 2de gode Timer - Stakkels Dievel, sagd. Monarchen, saa har du jo og maattet tilbringe ligesaa lang Tiid i denne Stilling. Velan, du skal have Umagen betalt, der har du 10 Louisd'orer til Belønning.
Berlingske Tidende, 1786-08-21
Da den regierende Hertug af Curland, førend han afreiste fra Berlin til Sagan, aflagde et Besøg hos Kongen, bevidnede Hs. Durchlauchtighed sin inderlige Fornøielse over at finde Hs. Majestæt endnu saa munter. - Ja, svarede Kongen, jeg befinder mig endnu saa temmelig, kun Fødderne slaae mig feil, og sove kan jeg heller ikke; dog beholder jeg med alt dette endnu et Forrin tilbage. - Og hvilket, spurgte Hertugen. - Jeg er en god Natvægter, var Kongens Svar, hvorover Hertugen loe saa høit, at han bevægede Kongen selv til at lee med. Forundret over denne Lotter traadte een af Kammerhusarerne ind i Værelset, for at see hvad der gik for sig Der kan De see, sagde Kongen til Hertugen, det kommer mine Folk fremmet for, thi i 2 Aar ere de ikke vante til at høre saadant af mig.
Berlingske Tidende, 1786-08-21
Cassel, den 14de August. Den 7de hujus blev den regierende Landgreve høitidelig her indsat i den Storbrittanniske blaae Hosebaands Orden. Kl. 12 om Middagen, da det hele Hof var forsamlet, blev den fra Berlin hertil ankomne Storbrittanniske Gesandt, Mylord Dalrymple, tilligemed den til Ordens=Høitidelighedens Fuldbyrdelse i sammes Suite værende Cavalier, Lord Barnard, samt Vaabenkongen, Chevalier Jsaach Heard og Ordensherolden Sir Townshend afhentede til Hoffet ved Oberkammerherre von Wittorf, fra Herbergergaarden, Hof von Engeland, i en Statsvogn med 6 Heste for, som endnu 3 andre Karether fulgte. Hr. Gesandten blev indført i Audience Gemakket, og modtaget af den sammesteds forsamlede Adel, imedens at Landgreven blev af Vaabenkongen Herad iført det blaae Hosebaands Ridderdragt med de foreskrevne Ceremonier. J Galleriet laae paa 5 røde og stærk med Guld besatte Fløiels Puder alle Ordensmykkerne, saasom: Hatten, Halskiæden, Epaulletten, Diplomet og den Kongelige Fuldmagt til Gesandten. Da Landgreven var paaklædt, blev Gesandten og det hele Hof ført til ham i Galleriet. Fra dette Gallerie gik den hele høitidelige Procession tilbage til Audience Værelset, hvor der paa den høire Side af Thronen stod en Fauteuil med 3de Trappetrin for Hs. Storbrittanniske Majestæt, og paa den venstre en Fauteuil med 2de Trappetrin for Landgreven, samt en Stoel med Armer for Gesandten, og ligeledes en for Vaabenkongen. Ved Processionen gik Gesandten foran; efter ham fulgte Vaabenkongen og Herolden, som tilligemed 2de her værende Kammerherrer bare Puderne med Jnsignierne paa, og derefter kom Landgreven i fuld Ordensdragt med 2de Kammerjunkere, som bare Slæbet paa hans Ordenskappe. Derpaa fulgte hele Hoffet, og rangerte sig lige over for Thronen. Da Landgreven, Gesandten og Vaabenkongen havde taget Plads, blev først Hr. Gesandtens Creditiv oplæst, som derpaa holdte en Tale i det Latinske Sprog, der blev besvaret af Statsminister von Bürgel. Overleverelsen af Ordens Jnsignierne gik herpaa for sig ved Vaabenherolden, og endelig blev denne Ordens Jndsættelse sluttet ved at sætte den store, og med Diamanter smykkede Ordens Ha paa Landgreven. Gesandten og det hele Hof aflagde derpaa hos Landgreven deres Lykønskninger til denne Orden, og Processionen gik tilbage til Galleriet, hvor Landgreven igien blev affort Ordens=Prydelsen, og iførte sig sit første Garde Regiments Uniform. Ved Taffelet sad Gesandten og hans Cavalier, Lord Barnard paa Landgrevens høire, og Vaabenkongen paa hans venstre Side, men Ordensherolden ligeover for ham. Ved Deserten blev Kongen af Engeland og den hele Kongel. Families samt Ordenens Velgaaende under Paukker og Trompeters Lyd erindrede. Efter Taffelet blev Gesandten igien ført tilbage til sit Qvarteer.
Berlingske Tidende, 1786-08-21
Kiøbenhavn, den 21de August. Fra Stadens Raadstue er den 16de August d. A. udkommet en Placat, hvorved bekiendtgiøres: At, som det er bragt i Erfaring, at uagtet de Handlende forhen og seneste ved Placat herfra af 29de October 1783 ere advarede om den Fare, der er forbunden med at udsætte sig for de Engelske Love Strenghed, i Henseende til Contrebande og i Særdeleshed Jndsmugling af destillerede Liqueurer eller Brændevine, er dog nyligen et Exempel indtruffet, som giver at formode, at saadant ikke maae være de Handlende og Søefarende her vedbørlig bekiendt; saa bliver i Følge det Kongelige General Land Oeconomie= og Commerce=Collegii Skrivelse til Magistraten af 5te i denne Maaned end ydermere til fornøden Efterretning for de Handlende og Søefarende, samt andre Vedkommende, herved bekiendtgjort følgende Extract af den 36 Clause af den Engelske saa kaldte the Revenue Acts 12 Cap. saaledes lydende: Om Brændeviin, Rum eller anden Spiritus, af hvad Navn nævnes kan, undtagen Spiritus, Victrioli, eller anden Spiritus, brugelig i Linned=Manu facturerne og Cordial Waters, efter den 1ste August 1780. i Fade, Flasker, Krukker eller andre Kar under 50 Gallonbefindes i noget Skib eller Baad i nogen af dette Riges Havne, eller ankret inden 3 Engelske Mile fra Rigets Kost, eller det opdages, at have været, saa omendskiønt det skal befindes, at Lasten ikke har været brækket, eller noget af slige Vare er udbragt, eller det er forsøgt paa, at faae dem udbragt af deslige Skibe eller Baade, allene undtagen i uundgaaelig Nødvendigheds eller Nøds Tilfælde, hvilken Nødvendighed og Nød skal af Skipperen, eller den, som fører Skibet, klarligen bevises for Tolderen eller den fornemste Oppebørsels=Betient i den nærmeste Havn ved det Sted, hvor et saadant Skib lander, da skal ethvert saadant Skib Fartøi eller Baad, med alle deres Kanoner, Taklage, Provision, Ammunition og Tilbehør, tages og confisqveres, tilligemed alle de forbemeldte Vare, som findes i et saadant Skib, Fartøi eller Baad; dog tillades, at det maae ansees som lovligt, at have saadan Qvantitet Brændeviin, Rum eller anden Spiritus til Skibsfolkenes Brug, som ere paa og høre til et saadant Skib, at det ikke overgaaer to Gallons af Spiritus for enhver af Skibets Mandskab.
Berlingske Tidende, 1786-08-21
Ved Tal=Lotteriets 330 Trækning i Wandsbeck udkom: No. 51, 87, 72, 85, 28.
Berlingske Tidende, 1786-08-21
Den 15de August kom Skibet Enigheden, som føres af Commandeur V. Volkerts, fra Hvalfangsten under Grønland med 26 Qvardeler Spæk og endeel Barder. Den 16de hujus gik Skibet Grevinde Bernstorf, som føres af Capitain L. M. Day, til Ostindien med en Ladning Cargaison for particulair Regning. Den 17de hujus kom en Russiskkeiserlig Fregatte hertil fra Nordsøen, og gik til Ankers udi Renden: Skibet Elisabeth, som føres af Capitain H. P. Klein, kom fra St. Croix i Vestindien med Sukker, Rom og Tobak Capitain C. T. Fischer kom fra Bourdeaux med Viin, Brændeviin og Stykgods, og Capitain Blagdon fra Nycastel med Steenkul. Den 19de og 21de hujus kom fra Hvalfangster, under Grønland Skibet Gothaab, som føres af Commandeur J. B. Groth, med Baalast; Huggerten Bosand, som føres af Skipper J. Middelberg, kom fra Jsland med lidet Ulden gods og Talg, og Capit. A. Hamilton og J. Dunkan fra Skotland med Steenkul.
Berlingske Tidende, 1786-08-21
Paa Løverdag den 26de August afgaaer den Kongelige Danske agende Post tillige til Jylland; Jndleveringen der til skeer Fredag Eftermiddag imellem 12 og 5 Slet.