Jyllandsposten, 1839-01-07
Vrandsposten. Udgivet af et Selskab. Redigeret af C. G. Clausen. Mandag den 7de Januar. Nr. 1. Maa trykkes. Fleischer. Mere om almindelig Vaabenfærdighed og Værnepligt. (Sluttet. See Nr. 52 f. A.) Exercitien maatte simplificeres saavidt tjenligt. Konstige Manøvrer kunne være moersomme nok at see paa ved en Lystmønstring; men naar det er Alvor, da falde Smaaligheder, Spilfægterie og al Ostentation bort, og det er kun faa, men lette Evolutioner, der lade sig udføre i Kamp paa Liv og Død. De, der skulle og kunne udføres, maae læres og indøves tilgavns, og det er ikke vanskeligt. - Den romerske Taktik opstillede tre Linier eller Slagordner med vide Jntervaller, og var i sig selv simpel, men velberegnet paa at udmatte Fienden. Kun en Hannibal – maaskee det største Krigergenie, Verden har frembragt – forstod ved nyudtænkte Bevægelser at bringe en romersk Slagorden i Vildereder. Alle Fodfolkets Stillinger kunne reduceJ det mærkværdige Slag ved Cannæ, hvor den romerske Hær, 80,000 Mand stærk, blev ødelagt indtil en tiende Deel af Hannibals, der kun udgjorde noget over den halve Styrke, brugte denne følgende simple men afgjørende Manøvre, ved Romernes Angreb, lod han sit Centrum trække sig noget tilbage, Fløiene gjøre en halv Vending saaledes, at de danne de stumpe Vinkler med Centrum. Baade dette og Fløjene vare Jnfanterie; men de sidste vare igjen flankerede og dækkede af Cavallerie, i hvilket han var Fienden overlægen. Den romerske Hærfører Terentius Varro gik i Fælden, og trængte med sit Jnfanterie ind paa Hannibals Centrum, hvorved det da blev indesluttet mellem begge dennes Fløie. Da det romerske Cavallerie, der - vel at mærke – ei var vant til Fægtning i sluttet Linie, var nedhugget og forjaget, faldt det carthagiske Romerne ogsaa Ryggen. Hele Hannibals Hær havde nu intet videre at gjøre, end snævrere og snævrere at sammentrænge hine og dræbe den uformelige saagodtsom værgeløse Masse. Det var samme Taktik, som alle gode Hærførere have benyttet, hvor den kunde anvendes, og som Napoleon bragte i System, at angribe concentrisk, men hos Hannibal anvendtes den passivt, idet han fik Fienden til selv at trække sig ind mellem hans Armee, istedet for at Andre søge activt at strække sig uden og Fienden 3 omgaae. Denne Manøvre kan og mislykkes, som f.Ex. ved Marengo, hvor Napoleon sprængte det altfor svækkede Centrum, og derpaa angreb excentrisk, hvilken Bevægelse ellers, efter hans Taktik, tilhørte Retiraden. J Slaget ved Mosaisk, da General Bures til følgende trende: Linie, Colonne og Quarrere; den første anvendelig baade til Angreb og Forsvar, den anden til blot Angreb, den tredie til blot Forsvar. J disse maatte altsaa erhverves fuldkommen Færdighed, saavelsom i Omskiftelse fra den ene til den anden. Faa men simple og dog afgjørende Bevægelser, udførte med Sikkerhed, ere af langt anden Virkning i et Slag, end mange konstige, der tage sig godt ud ved en Lyst manøvre, men som, naar det gaaer for Alvor, enten tilsidesættes, eller, om de bruges, ofte foraarsage Forvirring og reen Uorden. Ogsaa Jægernes og Rytternes særegne Bevægelser ville efter samme taktiske Principer hensigtsmæssigen kunne simplificeres. Færdighed i Skydning : i at træffe nemlig, bliver i Almindelighed ikke nok paadreven. Vist nok en det: Soldaten bør stole mere paa sin Bajonet end paa Bøssen; men denne borde tjene ham bedre, end den som oftest gjør. Der drives sædvanligt ene paa Hurtighed; men Sikkerheden forsømmes. Bøsseløbene ere for vide til Kuglen, og med det nøieste Sigte er Soldaten ikke vispaa at træffe sin Mand paa 30 Skridt. Jnfanteriets Skyden er derfor gjerne en virkningsløsPlaften. Man regner jo: at naar hver 30te Kugle rammer, er det godt. Soldaten stræber at blive af med sine Patroner; men hvor Kuglerne skulle træffe, det lader han Lykken raade for. Jnfanteriet borde lære at sigte og træffe, men ogsaa have Bøsser, der svarede til dette Øjemed, enten Løb med lige Rifler (de egentlige Rifler have snoede Gurer 3/4 Gang rundt indtil et Qvarteer fra Mundingen, hvor de ere lige.) Disse naparte havde overlevet Keiser Napoleon, forsagede han sit gamle Princip. Kutusow havde taget sin Stilling saa misligt, at den kolde, men aldrig feilregnende Davoust tilbød Keiseren, at han omNatten vilde med 40,000 Mand omgaae Russernes ene Fløi, og om Morgenen falde dem i Ryggen. "Denne Manøvre er mig for stor, sagde Napoleon, der da begyndte at blive lille, og kjøbte Seieren derfor saa dyrt, at han ei behøvede flere til sin Ødelæggelse. lades lettere, da Kuglen stødes lige ned. Eller maaskee bedre glatte Løb 5, Kuglebøsser, men med Kugler som slutte, omvundne med en fiin Lærredsklud, indsmurt i Talg, til Løbet. Jo længere Løbene ere, jo sikkrere, skyde de, som Boucaniernes i Vestindien i sidste Halvdeel af det syttende Aarhundrede. Naar Bøsserne med Kolben da havde en Længde af 10 1/2 Qvarteer, vandtes herved, at Bajonetten kunde være kortere og finere, altsaa lettere at bruge, og ikke saa for tung som de nuværende. Vel vilde Ladningen ikke fuldføres slet saa hurtigt; men det er dog virksommere at træffe med een Kugle, end at skyde forbi med tor. Om Krigstugten. Lydighed og Orden. J disse to Ord indbefattes hele den militære Disciplin. Den bør, som Vaabenøvelsen, begynde tidligt, ja tidligere endog end denne. Hvis Børnene ikke i Forældrehuus opfostres i Lydighed og Orden, da bør dog senest i Skolen disse Dyder indøves dem, at de kunne vorde en anden Natur. Naar de da udgaae af Skolen, vil Krigstjenesten hverken falde dem uvant eller besværlig; thi den er kun en Fortsættelse af Drenge vanen. Legemlige Straffe, saasom Slag, Krumslutning osv. bør, i det mindste efter Skoletiden, aldrig anvendes; men derimod kun følgende: 1) Pengebøder, 2) Jnd spærring, 3) Nationaldragtens Berøvelse, og 4) Døden. Nr. 2 og 3 paa kortere eller længere Tid efter Brødens Beskaffenhed. En militær Criminallov maatte i alle tænkelige Tilfælde bestemme Straffen. Disse borde ikke være for haarde, men - hvad der er langt virksommere - uundgaaelige. Det maatte vides med ufeilbar Vished, at hverken Forbøn, Penge, Stand, eller Personsanseelse havde allermindste Jndflydelse.