Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1814-04-12
Af temmelig sikre Kilder haves foreløbig Efterretning om, at Paris er besat af de Allieredes Trovper, uden Modstand. De 3 forbundne Monarker skulle have holdt deres Jndtog i denne Hovedstad den 31 Marts Keiserinden var forblevet tilbage. Napoleon skal med sin Hær have vendt sig sydlig efter Jtalien. Om Fæstningerne saavel i Frankerig som Tydskland, erfares følgende: Befort har den 21 Marts kapituleret. Man fandt her 37 svære og en Mængde lette Kanoner, Besætningen i Besancon, der bestaaer af 5000 Md., gjør jævnlige Udfald. Her saavelsom i Schlettstadt, Strasburg og Kehl er Mangelen paa Levnetsmidler meget stor. Main, troer Man vil endnu kunne holde sig en Tid lang. Besætningerne i Luxembourg, Thionville og Valenciennes have ogsaa gjort endeel Udfald; men af dem alle kan ingen sættes i Ligning med dem, General Maison har gjort fra Lille (Ryssel). J de første Dage af Marts gjorde han saaledes et Udfald med 7000 Mk. og 30 Kanoner, besatte Menin og Kortrick og bombarderede Onde. narde. Hans Plan var at forene sig med Antverpens Garnison og derefter gaae løs paa Brussel. Med Nød fik Hertugen af Sachsen Weimar og det preussiske Korpunder Borstell ham trængt tilbage. Den 27 Marts er han paa ny brudt ind i Gent, og har hæret 1 Million Livres Kontribution. Generalerne Lottum og Walmoden, rykke nu imod ham, medens General Thielemann med 10,000 Md. søger at afskjære ham fra Lille. St. Qvintin skal være taget og Manbenge bliver alt bombarderet, ligeledes Julich hvis Besiddelse er vigtig, da den spærre Veien imellem Colnn og Dusseldorf. Wesel holdes stræng blokeret. Glonau og Citadellet ved Erfurt staaer paa Nippet til at kapitulere. J Magdeburg voxer Elendigheder med hver Dag. Levnetsmidler ere steegne til uhyre Priser, Dødeligheden er meget stor, og af 16 Læger ere kun tilbage. Da den franske Gouvernør har truet af, at lade de bortvandrede Eieres Huse sælge eller nedrive hvis de ikke strax betalte deres Bidrag til et nyt tvungens Laan, saa har den preussiske Regjering igjen erklæret ethvert saadant Salg for ugyldigt, og befalet at enhver Civisperson, som er behjelpelig ved Husenes Nedrivning, skal straffes som Landsforræder. De tydske Stæder Hanau Münster Lionstadt og Minden blive befæstede. Fra Wellin ton selv høres denne Gang Intet. Marskal Soult, som skal vare forstærket med Tropperne fra Katalonien, har endnu sit Hovedqvarteer i Tarbes, og har herfra den 8 Marts udstædt en Proklamation til sine Soldater, hvori han beskylder Wellington for at stifte Oprør, opfordrer dem til at tage en blodig Hævn, og ikke hvile, før den forbundne Hær enten er tilintetgjort eller har rømmet Rigets Gebeet. "Lad Os - siger har til Slutning - være Franske! lad Os hellere døe med Vaaben i Hænder end overleve vor Skjændsel."J Bordeaux var Jubelen ved Engellændernes Jndrykning saa stor, at Man strøede Laurbærqviste paa Gaderne, og sendte saavel General Beresford som Hertuger af Angouleme Tilbud imøde. Folkestimmelen var ubeskrivelig stor, og Frydeskriget: "Bourbonnerne leve, Kongen leve!" uden Ophør. Selv Mairen i denne Stad Hr. Lynch (fordum Parlamentslem) skal længe have venten paa det gunstige Øieblik til at sadle om, og har i en Prokiamation til sine Medborgere opmuntret dem til at blive de første, som give Frankerig Exemplet paa at afkaste Aaget, samt trøstet dem med Haab om den skjønneste Fremtid. Engellænderne, Spanierne og Portugiserne - siger han - komme ikke for at lægge Eders Provindser under fremmed Aag; men for at knuse Nationernes Svøbe og indsætte en Monark, der er sit Folk, Fader. Paa Bourbonnernes Hænder klæber intet fransk Blod. Alle Indretninger, som sigte til Forædling, skulle vedligeholdes. Disse betydningsfulde og trøstelige Ord som Ludvig AVIs. Datters Gemal nylig har talt til Eder Bort med Tyrannen. - Bort med Krigen. - Bor med alle trykkende Paalæg! have alt udbredt Munterhed, i Eders Familier &c.