Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-05-17
Endskiøndt det vil standse os noget i at begynde vor Vandring igiennem hiin nye Verdensdeel, saa maae vi dog kiende denne Las Casas. Det skader imidlertid ikke at tøve; thi naar vi først have stillet os den Dydiges Billede for vore Tine, saa ville vi med saameget meere ædle og deeltagende Følelser kunne begynde vor Vandring. Las Casas Ord giorde endelig Jndtryk, Raadet af Jndien, med flere tiltagne Jurister og Theologer, stemmede endelig for at strenge Beskyttelses-Love skulde udgives til Amerikanernes Bedste og at Navnet Erobring ved Spaniernes Udbredelse i Amerika skulde ikke bruges; men Las Ca saa var en Olding paa 80 Aar inden han udvirkede dette. Han var født i Sevilla 1474, og hans Fader var gaaet som gemeen Søesoldat med Columbus til Amerika i 1492, hvorhen hans Søn fulgte ham i Aaret 1498, og indskibede sig paa nye i 1500. Førend hans Afreise studerede han Philosophie og Theologie i Sevilla. Paa Doming erholdt han 1510 den præstelige Værdighed og forbandt sig med Dominikanerne, som nyeligen vare komne derhen, og som prædikede imod den Fremgangsmaade, som udviistes imod Amerikanerne. Han, tillige med dem, bragte denne Fremgangsmaade til den Spanske Regierings Kundskab. Som Præst paa Cuba erhvervede han sig de Jndfødtes Tillid og som Ven af Gouverneuren Velasque; og siden som Raadgiver, hos hans Vicarius talte han deres Sag med Eftertryk. Det gik saavidt dermed, at man sendte ham og ikke Soldater til de Jndfødte, naar man vilde have noget af dem, og at de giorde hvad man forlangte af dem, naar man kun udgav et Stykke Papiir for at være et Brev fra ham. Jo mere denne Føielighed indtog ham for Amerikanerne, destomere smertede Spaniernes Grusomhed ham, og da hine nu bleve fordeelte iblandt disse ved en Kongelig Forordning, eller gjorte til deres Slaver, saa besluttede han at indgive til Kongen en Forestilling derimod i Aaret 1515 og lagde sig derfor efter Lovkyndigheden. Han talte med Kong Ferdinand den Catholske, rørte hans Samvittighed, og fandt ogsaa efter hans Død Gehør hos Cardinalerne Feminez og Adrian. Tre Hieronymiteer-Munke bleve nu sendte som Commissairer til Amerika og Las Casas blev sendt med dem som Amerikanernes Advocat. Han havde allerede i Spanien havt mange imod sig og kunde ikke udrette noget med Commissarierne, som vare blevne gjorte forsagte. Men Modstanden gjorde ham endnu mere dristig og han skaanede ikke selv Gouverneuren, som hverken vilde taale hom paa Domingo eller lade ham reise tilbage til Spanien, og da det dog lykkedes ham at komme dertil sendtes Manzanedo efter ham i Aaret 1517. De Spanske Statsembedsmænd havde store Jndkomster af de Amerikanske Besiddelser og de Nederlandske Herrer, som omgave den unge Konge Carl den 5te, og som allerede havde ladet sig give Tilladelse til at indføre Negerslaver, laanede helst deres Øren til de Forslag, som bragte dem Penge; desuagtet og selv i Manzanedos Overværelse opvakte han Jnterresse for sine Amerikaneres Sag, og forsvarede for Kongen selv, som nu var bleven Keiser under Navn af Carl den 5te, deres Friehedsret imod at man vilde giøre giøre dem til Slaver, hvortil Biskoppen Quevedo vilde giøre dem og forsvarede dette med et Sted i Aristoleles Politik, der handler og fødte Slaver; han søgte ogsaa derved at benytte Nederlændernes Jdeer om at anlægge Colonier ved Europæiske Planteurer. og Negerarbeide, hvortil ogsaa Gouverneurerne gave deres bifald; derved har han paadraget sig den Bebreidelse, at han har forsvaret Amerikanerne paa Negernes Bekostning og at han er Ophavsmanden til Slavernes Jndførsel i Amerika.