Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-11-17
J Jsland ere 48 Mennesker druknede i et Aar, men i Danmark er denne Dødsmaade ikke heller ubekiendt; det Værste er at den her er meere Følgen af Livslede end af en farlig Næringsvei, endskiønt ikke altid, d. 20de April d. A. faldt saaledes Pligtsioner Meyer ved et Tilfælde i Vandet ved Gammelholm, han laae under Vandet i 10 til 15 Minuter; man har hidindtil troet at et Menneske, som har lagt i Vandet i flere Minuter ikke staaer til at redde, han blev ogsaa optaget uden alle Livstegn; men Chirurg Tauer tog desuagtet ikke i Betænkning at forsøge paa at betiene sig af de Rednings-Redskaber, som Admiralitetet har anskaffet til Brug paa Holmen, og havde den Glæde at faae ham igien bragt til Live. Forordningen af 17de April 1785 foreskriver de fornødne Hielpemidler til at helbrede smitsomme Sygdomme blandt Almuen og at forekomme deres videre Udbredelse; en Stiftsphysicus har i den Anledning fremsat visse Spørgsmaal for Cancelliet og yttret sine Tanker desangaaende, som Collegiet i det hele har biefaldet og tilføiet; at enhver Sygdom, som yttrer sig paa en saadan Maade, at den kan henregnes til farlige smitsomme Sygdomme bør behandles efter anførte Forordnings Bud. (Koll. Tid. No. 42d. A. Side 6546 bør efterlæses af Vedkommende) Vi har børt nok og hvad der volder et Menneskes Død, lad os engang tænke lidt over hvad der forlænger et Menneskes Liv. Den berømte Huseland har skrevet en heel Bog derom. Man fortæller, at en Konge af Engelland spurgte sine Læger, om hvad man skulde giøre for at leve saalænge som det er muligt for et Menneske disse undersøgte alle de ældgamle Folks Levemaade for at udfinde, hvad der havde befordret deres høie Alder; men de kunde ingen faste Regler udfinde, da en ver havde levet paa sin Maade; blot i een Post fandt man at de stemmede overeens, som var, at de alle havde altid staaet tidlig op om Morgenen. (Det var vel ikke Hovedaarsagen til deres høie Alder, men snarere at de altid havde ført et virksomt Liv, som formodentlig var Grunden til at de havde altid staaet tidlig op; thi efter hvad jeg har tænkt derover ere Hovedmidlerne til Sundhed og altsaa ogsaa til Livets Forlængelse en bestandig, dog ikke trættende Virksomhed; Maadelighed; Herredømme over sine Lidenskaber; Reenlighed; at gaae tidlig i Seng, og at bevæge sig daglig i hvad Veir det er, saalænge til man føler indvortes Varme i Legemet; herved maae jeg anføre en Jagttagelse, som en Ven af mig, en Mand af sund Forstand har meddeelt mig: at de Mennesker, som har ført et udsvævende Levnet især i Henseende til Vellyst, gierne faae en smertelig Død, da de sinere og og ædlere Deele derved angribes; det træffer virkelig ofte ind). Den Danske Læge Doct. Schønberg er den 9de August d. A. af Kongen af begge Sicilierne udnævnt til første Læge ved Hospitalet de Sagramenti i Neapel, uden at have søgt derom. En Hr. Schonau paa Kiølbyegaard ved Thisted er geraadet: et forfærdeligt Klammerie med de Jydske Apothekere, da han, uden at nævne Manden, besværer sig over en Apotheker, som leverer daarlige og ubrugelige Medikammenter, og derfor tager dobbelt Betaling og spørger og han er Skaansel værd, naar han derhos er brutal og uefterrettelig. En Hr. Jacobsen svarer derpaa meget smukt og forstandigt, at man let kan giøre en Apotheker Uret, saavel i Henseende til at bedømme Medikammenternes Godhed, som deres Priis, at mange Feil kan passere, hvori han er uskyldig; og at mange Ting kan indløbe, som kan forstemme hans Humeur. Apotheker Bechman i Skive besværer sig ogsaa over disse Udeladelser; men Hr. Skønau lader sig ikke forbluffe og siger at han kan bevise, at vedkommende Apotheker har leveret Har pir i Stedet for Plaster, Terpentinolie for Kamferolie, og Fiolstrup i Stedet for Rabarbra-Sirup (som rigtig nok vel grovt.) Hørte man ikke større Ulykker i Landet, end at man fik Terpentinolie istedet for Kampfer Draaber, saa kunde det endda passere; men Natten imellem d. 5te og 6te Octbr. afbrændte Gaardmand, Jens Jensens Gaard i Kaastrup Bye, Tømmerup Sogn ved Callundborg; Manden er gammel, har 10 Børn, deraf de 7 hiemme hos sig og mistede alsin Sæd, og alle sine Faar og Kalve; Præsten Lakier i Tømmerup, opfordrer til Godgiørenhed mod den Ulykkelige. Endnu en større Jldebrand har fundet Sted i Marstal paa Ærøe d. 30 Octbr. man kunde see Jlden i Odense, 62 Huuse med alt indhøstet Korn opbrændes og 27 Familier bleve Huusvilde og fattige. Landfoged Carstens og Sognepræst Wedel anmode Landets veltænkende Jndvaanere til at komme de Brandlidte til Hielp; Dersom nogen her i Egnen, vil række en hielpsom Haand til disse Ulykkelige, saa paatager Redacteuren sig med Fornøielse at besørge disse Gaver dem tilsendte, og skal aflægge offentlig i dette Blad sin Tilstaaelse for Modtagelsen;) paa vores Vestindiske Øe St. Croix, har en anden ulykkelig Hændelse tildraget sig; 7 Mennesker døde paa een Dag, som man troer, fordi de havde spiist et Slags smaae Fiske, der kaldes Sprat, som gaae paa de saakaldte Kobberbanker, og derved blive undertiden. saa giftige, at naar et Menneske blot berører dem med Tungen, falder han om, faaer Krampe, og døer i Øieblikket. En Søn af Grosserer Bogel i Kiøbenhavn er formodentlig druknet i Vestindien, han seilede i en lille Baad til St. Thomas fra St. Croix, men er ikke siden kommet tilbage.