JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-03-04
Af alle de Nationalskikke, som efterhaanden synes at ville ganske uddøe, er der ingen, som Anmelderen hellere ønskede oplivet igjen end den skjønne, betydningsfulde Skik, at ride Sommer i By, som nu udentvivl ikkun faa Steder i Landet er tilbage. Hvor kunde det andet end fryde enhver, som havde Hjerte, at see en Samling af raske Bønderkarle i høitideligt Optog (paa deres Huusbonders udsøgteste Heste, som med Grønt, med Silketørklæder og Baand og alleslags Pynt vare smykkede), ved en munter Nationalsang, i de første Dage af Mai Maaned, som Sommerens Herolder, at bebude Sommerens Ankomst. Hvo kunde paa en behagelig Maimaanedsdag uden Følelse høre den synge: "Den lille Lærkes lislig Klang (hor det som vi bede!) nu lover Gud med Maimaanedssang. Vær os alle naadig Gud med Glæde!" og hele den øvrige originale Sang som hertil hørte. Gid dog Godseiere, og Andre, som formaae noget hos Bonden, vilde bidrage til at faae denne skjønne Nationalskik oplivet igjen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-03-04
Jndenlandske Efterretninger. Roeskilde, d. 26 Febr. Hvor skjønt og over n anden udvortes Hæder ophøiet det Æreminde er, som den almindelige Agtelse og Taknemmelighed reiser den fortjente Mand, havde man især Prøve paa, da Roeskilde i Tirsdags den 25 Febr. begravede sin uforglemmelige Læge, den fortreffelige M. W. Kall, over hvis Tab Sorgen er almindelig. I Nærheden af Sørgehuset havde der forsamlet sig over 70 d. er næsten alle Byens Embedsmænd, og hæderligste Borgere, hvilke, saasnart Liget var bragt ud af Huset, deels sluttede sig til det indbudne Følge, og deels flokkedes om Kisten, for paa deres Hænder at bære de jordiske Levninger af den saa høit Elskte til Hvilestedet. Ved Kirken modtoges Liget, foruden den sædvanlige Sang, af 10 hvidklædte Smaapiger, ligesom for endnu engang at bringe den Alders Tak, af hvilken den Forevigede var en saa sand Ven og især saa saare fortjent. Liget blev baaret igjennem Kirken, og da det, som Brug er, var nedsat midt paa Kirkegulvet, begyndte fra Orgelet en af Cantor Hartmann og Professor Bloch foranstaltet Sørgemusik, hvortil Texten var forfattet over det Thema: "Hvad mod mine mindste Brødre han gjorde, det har han ogsaa gjort mod mig, af Amtsprovst, Ridder Hertz, hvilken og tillige i en herlig og rørende Tale tolkede den Afdødes Fortjenester og Byens saavelsom hele Egnens store Savn. Efter Talen afsanges atter en Choral fra Orgelet, hvorpaa Processionen gik til Graven, hvor H. H. Pastor Bang forrettede Jordpaakastelsen, samt i en kort Tale med Kraft og Varme skildrede, hvad Roeskilde og især de Fattige have tabt i denne sjældne og velvillige Læge. Nu skjulte Jorden hans Støv. Med tantfulde Øine skiltes Følget ad, alle eenstemmige deri, at seent vil han glemmes. - Den Hedengangne var en Søn af Conferr. J. C. Kall, og født i Kjøbenhavn 1752.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-03-04
Mariboe, den 27de Februari, Fredagen den 7de Martii bliver i Mariboe Domkirke, ved Hans Høiærværdighed Hr. Biskop og Ridder Boisen, Hr. Candidat og Adjunct Balsløv, ved Nyekjøbing. Cathedralskole, indviet til det offentlige Lærembede, som personel Capellan til Kjettinge og Bregninge Meenigheder. - Den 25de Februari visiterede Hans Høiærværdighed i Mariboe og Hillested Skoler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-03-04
Ved Auctionen over Bramslykke Gaards Forpagtning blev buden 150 Tønder Hvede og ligesaamange Tønder Rug, Byg og Havre, men blev ikke antagen og vil formodentlig den 17de Marti Gaarden blive stillet til ny Auction, som nærmere skal vorde bekjendtgjort. - Atter har det i nogle Dage stormet og regnet uophørligt. Paa ste Steder, her i Lolland, der hist og her ligner mere stillestaaende Søer end Agre og Enge, begynder Vinterkornet allerede at raadne. (Mariboe Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-03-04
Odense, d. 28 Febr. Februar Maaned ender gesaa forkeert som den begyndte, med Storm og Regn baade Dag og Nat. Paa Landet heromkring Odense grasserer Tyverierne nu og saa overordentligt, at der i et Par Nætter er skeet Jndbrud paa adskillige eenligt liggende Steder, og frastiaalet Beboerne Sengeklæder, m.m. - Maatte der dog kunde opgives en radikal Kuur imod dette Uvæsen, især sunes de Niddinger, som have Frækhed til at bryde den huuslige Nattefred, ingen Skaansel at fortjene(Hempels Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-03-04
Randers, d. 18de Febr. Laxefiskeriet er godt iaar, Pundet deraf som først i Vinter kostede 2 Rbd., sælges nu for 3 a 4 Mark. En uhyre stor Lax trak forleden en Karl under Vandet saa han druknede; Karlen var fra Væt, en Miil fra Randers, har Kone og sex smaae Børn. (Viborg Saml.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-03-04
Fredagen den 28de d. M., om Formiddagen Kl. 9, bliver ved offentlig Auction i Hr. Tracteur Schmetzers Gaard paa Kongens Nytorv solgt en betydelig Samling Mineralier, ordnet og forteret i Casser (som i 2 Dage før Auctionen, fra Kl. 10 til 12 Formiddag og fra Kl. 3 til 6 Eftermiddag kan af Lysthavende tages i Betragtning), tilhørende afdøde forrige Kongel. preussisk pensioneret Mundkok, sidst Borger og Tracteur her i Staden, Antoine Anges Dødsboe, mod Betaling, paa Anfordring, til undertegnede Jncassator, boende i St. Pedersstrædet, i Gaarden No. 120, 1ste Sal til Venstre. H. F. Bøgvad.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-03-04
Kjøbenhavns Børs d. 4 Marti. Cours. Hamb. 2 M. 584, a vista 594. Amsterdam 2 M. 530, a vista . London 2 M. 25 1/3 Rbdlr. Spec. 590. - Specier solgtes til 35 1/2 a 36 Rbmk., for Committeesedler blev givet (med Rente) 94 pr. 100; Oblig. (uden Rente) 79 1/2. Norske Sedler 25. Svenske Sedler 10 Mk. 12 s. Disconto 10 PC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-03-04
Blandede Efterretninger. Den Norske Rigstidende No. 16 leverer en Skrivelse fra Stockholm af 18de Januar, af følgende Jndhold: J Følge en nylig fra CommerceCollegiet til Kongen given Beretning om den nyeste Tilstand af de Svenske Fabrikker, forfærdigedes i Aaret 1813 i 928 Fabrikker af 6709 Arbeidere for 4,406,610 Rdlr. Varer og i Aaret 1814 i 871 Fabrikker af 6219 Arbeidere for 5,622, 130 Rdlr. Varer. Væverstolenes Tal var i 1813, 994 Stykker, og i 1814. 1124 Stkr. De fortrinligste Fabrikker vare: 102 Klæde=Fabrikker med 1920 Arbeidere, 87 Tobaks=Fabrikker, med 690 Arbeidere, 37 Silke=Fabrikker med 544 Arbeidere, 16 Bomulds- og Lærreds=Fabrikker med 407 Arbeidere, 24 Papiirmøller med 280 Arb., 33 Sukker=Raffinaderier med 250 Arb., 51 Læder=Fabrikker med 107 Arb., 50 Uhr=Fabrikker, med 103 Arb., 22 Sæbe-Syderier med 56 Arb., 17 Speil Fabrikker med 61 Apd., 12 KattunTrykkerier med 88 Arb., 28 Bronze=Fabrikker med 46 Arb., o. s. v. J Sukker=Raffinaderierne i Stockholm forarbeidedes for 633633 Rdlr. og i Gothenborg for 508067 Rdlr., og i Stockholm trykkedes for 236870 Rdlr. Kattun. Konstfliden uagtet, tilfredsstille i det Ringeste Silke= og Klæde Fabrikkerne langtfra ikke Rigets Trang, da de 664000 Fruentimmere, som i Aaret 1813 havde erlagt Skat for at bære Silketøi, vilde kunne faae omtrent kun 7 Tommer hver af indenlandsk Fabrikat, uden at Noget blev tilovers til 1909 Værelser med Silke=Meubler og 261 med lignende Tapeter, saaledes ogsaa med Klædet, da man regner 140,000 velhavende Familier, 800,000 Standspersoner af Mandkjønnet og næsten 16000 Lakeier og alle Slags Opvartere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-03-04
J samme Numer læses ligeledes følgende Skrivelse fra Udewalla, af 7de Februar. Endnu vedbliver, Gud skee Tak, Sildefiskeriet i de nordre Skærgaarde, og indtil nu kan man med Vished antage, at 20,000 Tdr. ere fangne. Deraf er en stor Deel ført saltet op i Landet. Man har og gjort Forsøg med Trankogning, men, endskjøndt Silden i Aar er større end den, man for nogle Aar tilbage fangede i ringere Mængde, er dog dens Kjød for fiint, saaat den deraf blivende Tran ikke kan gjøres klar, og desuden svarer den, med Hensyn til Qvantiteten, ikke til Bekostningen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-03-04
Provst over Mellemborgesyssels Provstie og Sognepræst til Rakkestad Præstegield, T. Aschehoug, Ridder af Dannebrog, har frasagt sig den ham her i Riget tilkommende Titelrang, der i Aaret 1812, naadigst blev ham tillagt. (Norsk Rigst.) Af dette Blad udkomme ugentlig to Numere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-03-04
J Følge Kgl. allernaadigst Tilladelse, forsendes det med Brevposterne, og kan bestilles paa alle Postcontoirer. Her i Staden modtages Subskriptionen hos Bogtrykker Höeckes Enke, i store Helliggeiststrædet No. 144.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-03-08
Nyeste. Skilderie af Kjøbenhavn. Flode Fjortende Aargang. No. 19. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 8 Marti 1817. Til danske Hjerter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-03-08
Forslag angaaende Salg af Tørv.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-03-08
Forbruget af Tørv er, især i Hovedstaden, saare betydeligt, saa at denne Artikel vel fortiente nogen nærmere Opmærksomhed. Den sædvanlige Maade, at sælge Tørv, er i Snese= eller Læsseviis; men begge disse Maader have, om ikke Snyderie, saa dog Nærighed til Følge. Salget i Sneseviis foranleliger Eierne af Tørvemoser til at gjøre Formerne saaledes in Miniature, at Tørven neppe bliver Fjerdeparten saa stor, som den mere hensigtsmæssig kunde, og derfor burde være. Denne Omstændighed har Forsinkelse til Følge, saavel ved Tørvens Strygning, Kantning og Skruening, som og ved Paalæsning, Udsalg og Stabling af samme. En middelmaadig Huusholdning kan gjerne bruge 50 Tusinde saadanne Tørv, og større Familier forholdsmæssig mere. Hvor keedsommelig og tidspildende er ikke saadan Udtælling fra begge Sider, og forholdsmæssig medgaaer derved langt mere Tid for den, som fararbeider til Salg betydelige Qvantiteter, undertiden af 10 til 20 hundrede Tusinde Tørv.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-03-08
Udsalget i Læsseviis foranlediger Bonden til at sammenknibe sine Tørvevogne og at stable Tørven saaledes paa Vognen, at en stærk Karl næsten kunde tage et saadant Læs paa Ryggen, naar Tørven blev lagt derefter; imidlertid medgaaer en heel Dag, og undertiden vel en Deel af Natten med, til at transportere et saadant lidet Læs, i hvilken Tid de samme Heste kunde have slæbt et langt større Læs, og saaledes slides ulige meere, end fornødent, paa Karl og Tid, samt Heste og Vogn; thi det Qvantum, som ikke transporteredes den ene Dag, forsendes en anden Dag. Al saadan Ulempe kunde afhielpes, om det af Vedkommende blev given den Bestemmelse, at al Handel med Tørv skulde skee efter Cubiemaal, og formenes Alen her at være det meest hensigtsmæssige, da samme forefindes i alle Huse og næsten i alle Huusholdninger. Kjøberen havde da kun at paasee Torvens Godhed, og at den blev stablet ordentlig paa den af ham anviste Plads, hvor kun ved Begyndelsen af Stablingen en eller flere Alen blev afsat i Breden, med Hensyn til Qvantiteten, naar det Hele da var stablet, blev Længden og Høiden opmaalt, og derefter beregnet, hvor stor en Mængde der var leveret. Stablingen var ikke saa vanskeligt et Arbeide, da Tørven, efter saadan Forskrivt, sikkerligen vilde voxe til en Størrelse, at den netop beqvemt kunde tørres, og fortjener det og nogen Opmærksomhed, at der spildes mindre Smuk, naar Tørven stables ordentligen, end naar den ligger henkastet mellem hinanden. Naar Tørven, saaledes som nysanført, blev formet betydelig større, saa vilde denne Omstændighed fremme Arbeidet ved Strygning, Kantning, Skruening, Af- og Paalæsning samt Tælning, ligesom og Bønden da vilde læsse paa sin Vogn, alt hvad hans Heste, uden Skade for dem, kunde trække. Der vilde saaledes slides mindre paa Tid, Karl, Heste og Vogn; Karlen kom da sjeldnere til Staden, og blev sjeldnere fristet til Drik i Kroer paa Landeveien og i Byen; Hosbonden havde da ogsaa Karl, Heste og Vogn mere hjemme til nyttigt Brug, hvor det maatte behøves.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-03-08
Det formenes, at de her berørte Fordele ingenlunde ere uvigtige for Landmanden, og saaledes for Staten; det henstilles derfor til høie Vedkommende, om en Placat i saa Henseende maatte ansees hensigtsmæssig, og at den i saa Fald maatte gives saa betimelig, at Eierne af Tørvemoser derefter kunde indrette deres Former, inden Tørve arbeidet i April Maaned begyndes. Om en mærkelig Sapphir.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-03-08
Mag. Jac. v. Melles grundliche Nachricht von Lübek, 1787, læses S. 178, at paa den fjerde nordlige Pillar i St. Mariekirken i denne Stad hænger indvendigen ved Siden af Syngechoret Raadsherren Joh. Glandorps Mindemærke af Alavaster, og paa den lige overfor staaende sydlige Pillar sees indad Raadsherre Casper v. Degings Billed og Vaaben. Den ved samme anbragte Afbildning af en blaa Steen har Hensyn til den kostbare Sapphir, som den danske Præmier Minister Peter Schumacher, Greve af Griffenfeld, har foreret ham, og som af den førstnævntes Arvinger er blevet Kongen af Frankrig overladt for 10,000 Rdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-03-08
Det vilde være at ønske, at een af vore Historiegrandskere vilde søge om mueligt at oplyse, hvorledes og i hvilken Anledning, Griffenfeld har foræret den lybske Raadsherre Deging denne kostbare Steen. Man vil ikke her falde den historiske Grandsker ind i hans Undersøgelser; men saa meget troer man dog at burde anmærke: at een af Generalfiskalens Beskyldninger imod Griffenfeld (Holb. D. Hist. T. 3. S. 65657) var den, "at han havde modtaget Skjænk og Gaver;"men der tales imidlertid intet om at han havde gjort Andre Skjænk og Gaver i utilladelige Hensigter. Det er altsaa rimeligt at Griffenfeld for hiin kostbare Steen har havt eller i det mindste ønsket en Gjentjeneste af den lybske Raadsherre. Mueligen har denne skulle hielpe ham til Greve Titelen i det romerske Rige eller til at faae Øen Wollin i Lehn, hvilket ligeledes hører blandt Generalfiskalens Ankeposter imod ham. Hvorom alting er, saa var det dog nok Umagen værd at undersøge, i hvilke Forhold Griffenfeld stod til Deging, da dette kunde give meget Lys i en vigtig Punkt af denne store Mands Historie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-03-08
Jndenlandske Efterretninger. Udtog af en Skrivelse fra Holsteen af 4de Marts 1817. Priserne paa vort Lands Producter, især paa Kornvarer, ere endnu stedse høie, og de sidste opkjøbes endog i Forveien af næste Aars Høst. Veirliget har næsten den hele Vinter været meget mildt, til stor Lindring for den Fattige, som har kunnet besørge sit Arbeide, hartad uden at behøve Kakkelovnsvarme, men den megen Regn og Slud, vi have havt, har paa mange Steder forvandlet Engene til Moradser, og Tørve moserne til smaae Søer. Her spaae Veirprofeterne os efter denne næsten mageløse Vinter, et varmt Foraar og en herlig Sommer. De grunde denne Spaadom især derpaa, at Vinden Mandagen efter den sidste Qvatemberdag blæste fra Sønden. - Veiene ere paa flere Steder næsten ufremkommelige og Vanskeligheden forøges derved for Landmanden at bringe fine Varer til Torv. De saa, som have brede Felger paa deres Hjul, saaledes som det er brugeligt i Frankerige og Engelland, ere endda bedst farne. Sædvanligen bliver det om Vinteren skovede Brænde, ved indfaldende Frostveir, kjørt til Stranden og oplagt der for det paafølgende Foraar og Sommer at blive udskibet til Hovedstaden og andre Stæder. Da imidlertid dette i denne Vinter ikke vel har været mueligt, saa vil en Brændetilførsel i Aar neppe kunne ventes saa tidligt som ellers.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-03-08
Ved allerhøieste Resolution af 5 f. M. har Hs. Majestæt allernaadigst befalet: at den ny Gade, som, ifølge allerhøieste Resolution af 29 Decbr. 1807, skulde anlægges fra Landemærket til Aabenraae, og hvilken nu er broelagt, skal gives Navn af Suhms Gade, hvorom Cancelliet, under 25de næstefter, har tilkjendegivet Kjøbenhavns Magistrat det fornødne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-03-08
En Muurmester, som ved Underretten var dømt til Odense Tugthuus paa 4 Aar, for at have ægtet 2 Koner, var ved Landsoverretten dømt til at miste sin Hals, og Justitiens Ret forbeholdt imod de 2 Mænd der havde været hans Forlovere ved det andet Ægteskab. Overrettens Dom er nu af Høiesteret ved Magt kjendt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-03-08
Den 3die Febr. d. A. høitideligholdtes det Døvstumme-Jnstituts Aarsfest. Jndbydelsesskriftet var forfattet af Jnstitutets Forstander, Dr. og Prof. Castberg, R. n. D., handlede om Haandarbeidet i Jnstitutet og Døvstummes Duelighed som Arbeidere. Af Stiftelsen ere hidtil udtraadte 25 Døvstumme, som duelige Arbeidere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-03-08
Man har nu duelige Skomagere, Skrædere, Sned kere, Dreiere o. s. v., iblandt dem, de blive fortræffelige Vævere, og dette Arbeide, saavelsom Syening og Strikning, vælges fornemmelig som Syssel for døvstumme Pigebørn. Af 26 Elever, som have nydt Opdragelse i Jnstitutet, ere 10 underviste i at væve og strikke, 2 Pigebørn i Skræder= og Linnedsom, 2 Drenge anbragte, Snedkerværksteder (den ene af dem er nyligen bleven Svend), 4 i Dreierværksteder, 1 i en Strømpefabrik, 2 i Skræderlære, den ene af dem blev Svend for 4 Aar siden, 1 ved Skomagerprofessionen (er ligeledes Svend, 1 ved Porcellainfabriken som Tegner, i som Læredreng i et Sukkerraffinaderie. Mængden af de dimitterede Elever hørte hjemme i Provindserne, og oplærtes i at væve, de her fra Byen anbragtes ved ovennævnte forskjellige Professioner. De Værksteder, som Stiftelsen havde, vare et Dreierværksted, en Tobaksdaasefabrik, et Glassliberie. Af Paparbeider, som fornemmeligen fandt Afsætning, vare, foruden Syæsker af hvert Slags, Æsker med Jettons, af hvilke der i Aarene 1811 og 12 bleve afsatte 5000 aarligen. J Glassliberiet forfærdiges Perspectivcasser, Kamaraobseurer, Laternamagiker, Mikroskoper, Brænde= og Læseglas, Theaterkikkerter, ja endog lange terrestriske Tuber, som ikke give fremmede noget efter. Tobaksdaasefabriken afsatte i hvert af disse Aar 1600 Tobaksdaaser, hvorpaa der blev vundet 5600 Rd. D., og de Solgtes Tal var i 1812 steget til 1400. Da alle Reisende, som besøgte Stiftelsen, forsynede sig med en Daase til Erindring, saa ere de i Stiftelsen forfærdigede Tobaksdaaser komne omkring i alle Verdensdele, Afsætningen i Aaret 1817 beløb 2583 Rd. og i 1812 til 4591.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-03-08
De ældste Folk erindre ikke saa besynderlig mild en Vinter, som vi have i Aar. Vi have her i de sidste Dage næsten havt bestandigen Regn, og adskillige Aftener det skjønneste Maaneskin, Vi havde mange Dage i Efteraaret hvor det var ligesaa koldt som nu. Veirpropheter spaa et meget fugtigt Foraar.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-03-08
Mechanicus Goldkette havde først i Ugen ladet bekjendtgjøre, at han i Torsdags blandt andre Konster ogsaa agtede at vise een af den berømte Philladelphius, mærkeligste Konster, nemlig at tage Hovedet af sin Søn Hartvig, præsenters det omkring, og efter 5 Minuters Forløb at sætte det paa Kroppen. Martboe, den 24de Martii. For Markeds festen i Saxkjøbing, den 26de Februari, var Veiret høist ugunstigt. Det skylregnede næsten uophørligt hele Dagen. En stor Mængde af Mercurs Sønner strømmede til, i Haab om at fange Guld og grønne Skove, men, som sædvanlig, vare Plutos's Finantzer udtømte. J Handelen herskede den største Flauhed. Kun faa Kjøbere indfandt sig; men derimod havde Alchymisterne, Øltapperne og den øvrige Hærskare af Bacchus's Præster den bedste Afsætning. For en god og maadelig Hest blev betalt fra 120 til 200 Rbd. Derimod bleve meget maadelige Bønderheste betalte med 40 til 50 Rbd. Stkt. - Luften vedbliver endnu at have deels anden, deels tredie Dags Feberen. Jgaar smukt Veir, med klar Luft og Soelskin, idag det Gamle, med Storm, Regn og Snee. - Paa Grund af den milde og usædvanlige Vinter vedbliver Kornhandelen. og Skibsfarten endnu at være i fuld Gang.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-03-08
Her i Mariboe koster nu et Fjerdingkar gule Kaps ærter 1 Rbd., d. A., siger og skriver 32 Rbd. for en Tønde. Et Pund Oxekjød med Been og øvrige Agregater 2 Rbmk. En Pot aqva Toffana eller Kornbrændeviin 7 Rbmk. - J Sæddinge ere nu ogsaa skabbede Heste. Ligeledes ere ogsaa i Aar, saavelsom i Fjor, en stor Deel Faar døde. - Man er nu kommen saavidt i Smagens Rige her i Lolland, at en Huusmand, der er i Tieneste hos en Forpagter, vragede sit Middagssul, fordi hans Gane kunde ikke faae den tilbørlige Smørrelse af det efter hans Formening alt for magre Flæsk, men Huusbonden kjendte meget viseligen for Ret, at han, da det iøvrigt var frisk og godt, skulde opvartes saalænge dermed, indtil hans sidtlystne Gane beqvemmede sig til at tage til Takke med samme. - En Matros fra Nakskov, der nylig er hjemkommen fra Engelland, hvor han har været en Tidlang, kan ikke noksom beskrive den Trang og Armod, den Nød og Elendighed, den Sult og Nøgenhed, der hersker i de lavere Classer, men især blandt de mange afskedigede og brødløse Matroser. (Mariboe Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-03-08
Odense, d. 4 Marts. J Søndagsaftes henimod Kl. 9 saaes af Folk paa Marken en Slags Jldregn i Sydost, der styrtede hastig ned og udbredte sig stærkere, jo nærmere den kom Jorden. Da vi den Dag havde havt stærk Storm af V. N. V. har samme sandsynligen frembragt et electriskt Udbrud i det modsatte Hjørne, da Vinden i det samme sprang om til S. O. og bragte noget Snee. Jnden Kl. 9 anden Dags Morgen var Vinden igjen S. V. og bragte Regn, hvilken samme Forandring ogsaa fandt Sted om Natten forud.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-03-08
Naar ikke i denne Vinter alle sædvanlige Solemerker havde slaaet feil, kunde man ellers, efter gamle Regler som tilforn vare hos Landalmuen Evangelier, have draget den Slutning: at naar vi ikke i de Dage, 9de til 11te Marts fik Frost var Vinteren forbi, men frøs det derimod den 9de Marts, var endnu at vente Frost i 40 Dage. Veirliget dependerer nu engang af Vinden, og man har havt Exempler, at naar den længe udeblevne Østvind har omsider indfunden sig, har endog i April Maaned den heftigste Vinter funden Sted, især naar den er kommen med vedholdende graae Luft, og at man siden saaledes er gaaet fra Vinteren lige ind i Sommeren uden Mellemrum af Foraar – saaledes var det f. Ex. 1771. Men da havde man allerede havt forud streng Vinter, og kun i Marti seet Sneen smelte og seet Foran rets Bebudelse ved Sydvind og Solens kraftige Straaler, indtil Vinden i April sprang til S. O. og O. N. D. hvori den blev staaende til hen i Maj. J Aar er dette derimod ikke sandsynligt, da Luften er saa opfyldt af vaade Dunster, at alle de heftige Stormvinde og Regnskyl endnu ikke have formaaet at fortynde den. - Jat er Vinden da gaaet fra Vesten til Østen og har bragt endeel Snee; dog endnu ikke med stærkere Frost, end at Dagmildet jo smeltede Sneen strax uden Soelskin. Merkværdigt er derved, at uagtet den ankomme, Østenvind, er Barometret alligevel falden til 27 Tommer, det Laveste der endnu har været bemærket i denne Vinter, og gjør endnu ikke Mine til at stige. - Skulde det ved saa lavt Barometre begynde at fryse, maatte man befrygte stærk Frøst inden det naaer 29 Tommer, som her sædvanligen viser den høieste Luftfortyndelse. - Men, inden Middag gik Vinden til Nords, og endda steeg Barometret ikke endnu. Over Middag gik ogsaa Vinden til Vesten, var altsaa siden igaar Aftes gaaet rundt, imod Solens Gang, uden at frembringe nogen synderlig Forandring i Veirliget. (Jversens Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-03-08
Odense, den 4 Marts. Ogsaa her i Fyen hersker nu paa sine Steder en Sygdom imellem Hundene, der dog ikke skal være andet end denalmindelige Hundesyge. Men den er saa dræbende, at i enkelte Landsbyer imellem Odense og Nyborg, ere næsten alle Hunde uddøde. (Hempels Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-03-08
Ribe. Den 21de Febr. jordedes Coldingsuforglemmelige Sognepræst Hr. Pastor Garnæs. Uagtet det onde Veir var en sjelden Forsamling af hans Menighed paa Kirkegaarden, hvilken, foruden et betydeligt Sørgefølge fra Boligen, ledsagede ham til sit Hvilested. J en kraftfuld Tale skildrede Hs. Høiærværdighed Hr. Amtsprovst Blicher, den Afdøde, som den sande Videnskabsmand, den ædle Religionslærer i Foredrag og Vandel, og hvad han iøvrigt var, som Ægtemage, Fader og Ven. Den Vemod, der herskede under hele Acten vidnede tydelig om: at de Tilstædeværende sørgede dybt, ved Tabet af denne sjeldne Mand, og flet tede ham den skjønneste Hæderskrands, da hans Minde er indgravet i deres Hjerter. (Ribe Av.