Berlingske Tidende, 1793-07-01
J Henseende til Bekostningerne ved de fornødne Brøit, devil Hs. Majestæt, at samme, naar de ikke beløbe til mere en 10 Rdlr., bør blive paa vedkommende Rødes egen Regning; De, som beløbe over 10 og indtil 20 Rdlr., udredes af det Sogn, hvori de ere beliggende: De, fra 20 til 50 Rdlr. af Præstegieldet i de fra 30 til 100 Rdlr. af Fogderiet, og de, fra 100 til 200 Rdlr., naaes paa Amtet : men skulle de overstige denne sidstdenævnte Sum, da fordeeles de paa det hele Stift. Lensmændene og Rødemesterne skulle paa det novagtige efterkomme de Jnstruxer og Befalinger, som dem af General-Beymesteren meddeeles. Dr. som i Følge denne Anordning, ere bestiede som Arbeyde i Natura paa Stiftets Post og Alsar Beye, gade, i dets Sted, sanden de hidtil saade 7 Stkr. med Told, i de første 20 Aar saa denne Ann nings Dato, betale aarnaan til Ben Kaffen 12 Stil bønte af Fondene paa de mindelig Skabe, Ting d. fordres, og inddrives paa samme Maade, som dette Starer; dog vil Hs. Majestæt, at Pendønderne maae alden, vare forskaanede for saadan Udgive; Iøvrigt der og saaledes indkommende Penge anvendes dans en hun Leve Arbeydere paa Post Bevane, og deels til Belønner, get for de Landmand i Stiftet, som udmatte saa den paapassenhed en stitten Opsøg med Ven Arbende. Nade, til fornævnte Veye Afgivt domme 20 Aar ere udrundne, forbeholder Hs. Majestæt sig, nærmere at a., stemme, hvorledes dermed for Eftertiden skal forholdes. De øvrige Bøgade og Kirkevene bør vedkommende Sal. nes Almue holde i saa forsaatte Stand, at de for Rade uden Fare kunne være stemkommigen dog haver Saneralermesteren sig en med disse Vare at betalte, med min dre Klager over sammes Mistighed til ham skal indløbe i hvilket Fald han (naar han, tilligemed vedkommende Op tighed, efter foranstaltet Undersøgelse, anseer Kiønnerup. det, og Almuen, imod Formodning, skandsinde Amts at istandsatte Veven, eller dertil at bidrage det fornødne At bende), besørger Arbeydet forrettet, og Banen istandsat hvorefter de derpaa anvendte Omsonninger derforderes paa og erstattes af de Modnillige, samt hos dem efter Ostinde dens Foranstaltning inddeles. De, som for Arbeyde i Natara paa Post en Alsaver. ere sonagne, imod at søgeren de Aprin Boptagen, d. dag, lige maa andre, vare pligtigen selvaregadende og vidligeholde deres Bygade Kirke og Tandvide, paa samme Maade og under samme Paalag, saasendende Almme er bestemt; men Past Bønderne skalle for alt Slags Be Arbeyde vare forskaanede. Vedene bør anlægges paa de beqvemmeste Steder, og muligste lige Linier, efter Generalermesterens Anviisning. at Hvor Beyens allerede gaae igiennem nedens Ager saa Eng, bør de, uden noget Bederlag for Granden Sal. giøres instrumæssig brede, men, naar Nødvendigheden, staae fordre at en nye Vey maatte omlægges immem en Mark, hvor tilforn ingen Bag har gaae, og nogen herved skalde tilføres Skade paa Aar eller saa, da bør det denne. lige lidte Tab Eyeren af Verkassengesange, og saasom: ikke Seneralermesteren med Grundeneren om Godtgiørelser. skal stalte kunne forernes, bør samme af vedkommende Oprighed, fastsættes. Fornødenheden af nye Bivt det bestemmes af GeneralBarmesteren og Stedets Ortighed, førend saadant nyt An lag maae iværksættes. Redemesterne skulle med Aarvaagenhed paaagte, at det befandt Arbeyde med vedbørlig fuld forrettes paa de under deres Opsonlagte Veystykker. Saa bør de og drage Omsorser, at de sleneste og meest ufremkommelige Steder førnde. arbendes og islandsættes. End vidtte paaligger det dem, at have Jndseende med, at ingen sætter Gierder, eller andet, som maatte vare til Hinder i Bev og Grøvte=Linterne, og at ikke Tømmer, Steen, Eierdefang, eller andre, Veven vedkommende, Materialier der henlægges. Skulle noget saadant formaaes, der Røgemesteren være demyndiget til at lade de alovligen ogsatte Gierder medbryde, og lade de inden Ven Linden uretteligen henlagte Ling kan tinde paa Vedkommende egne Grunde. Endeligen er det Redammesteren. Plat, at paasee, at vedkommende Grund Eyere lade de paa Veyene staaende, Grinder med deres Stolper, giøre fuldkommen brede og have, samt at at flere saadanne Grinder opsættes, end de som antre, og dersom dette (uagteRatmesterens Advarsag skal skee, da det han melde det for General Veymesteren, til nærmere Foranstaltning. ster det Redemesterne, ved brune Anordning, paalagte, Opsen, Umaae en Ansvar, i Danseende til de dem andette Vepaatters forsvarlige Saurbeydning og Vedligeholdelse. at de Majestæt tilstaae dem følgende Forde: a) Stal Retemmesterne vere sillagne for at sende Heste til Karsel ved Bevarender. 1) Ender Betragter, saa med Gruttalvemmesterene. Attest opsigter, et han, i de 2de paa hinanden følgende Aar, nave har lagttages ene Pligter, stalet. ter den Tid og fremdeles, saalange han vedblivet Tienesten, være befriet for at sidde Langret, saavelsom for Vagthold. c) Naar en Redemeet fremdeles beviser, 14 paa dinanten sølgende Aar, at have vist udmarter indt at erfaldt de ham paaliggende Pilater, bør han, den get Aar for stil Skade være befriet, samt efter den Tae Forløb, for 2de Aars velforrettet Tieneste, nyde et Aars Frihed for Skyde, saa at han, naar han først 14 Aar har været Rodemester, for den tilkommende Tid, saalange han forbliver Rodemester, deret 3de Aar for ine Skyder fritagen: skulle dermed de Modemeller vise sig efterladen og forsømmelig, der han ey allene, som uduelig, afsættes. men ende, efter Omstændighederne ansees med passende Strafdøder.