Viborger Samler, 1843-11-11
Kjøbenhavn. J Coll. Tid, læses nu en Forordning, indeholdende nærmere Bestemmelser angaaende Virkningen af den, ifølge Forordningen af 24de Juni 1840, fra 1ste Januar 1844 i Kraft trædende nye Skyldsætning af Jordeiendomme med Hensyn til Vedligeholdelsen af saadanne Benaadninger og Rettigheder, som ere knyttede til et vist Qvantum Hartkorn. J Søndags afholdtes i den kgl. Skydebanes Locale paa Vesterbro, efter forudgaaet Jndbydelse fra Dhrr. Professorerne Schouw, Clausen og Larsen, Raadmand H. P. Hansen og Grosserer Meinert, en Fest til Ære for den slesvigske Forenings for Tiden sig i Hovedstaden opholdende Formand Nissen, Casserer Steffensen og Secretair, Skau. Festen, hvori henimod 100 Personer deeltoge, begyndte Kl. 5 og indlededes med, at Prof. Schouw udbragte en Skaal for Kongen med det Ønske, at han maatte have Kraft til at sætte sin oftere bestemt udtalte Villie igjennem, den danske Nationalitets Haandhævelse i Hertugdømmet Slesvig. Efter at derpaa en i denne Anledning forfattet Sang var afsjunget, holdt Prof. Clausen et ligesaa klart som smukt Foredrag, i hvilket han hilste de tre tilstedeværende slesvigske Bønder som Repræsentanter forde danske Patrioter i Slesvig, som Repræsentanter for dem, om hvem det i en Dagen iforveien, ved Festmaaltidet i Ballerup Kro, afsjungen Sang heed: Og Slesvigs Bønder, med Ryg mod Ryg, Skal slaae en Skandse fast og tryg Om Danmarks Rige. Den slesvigske Bonde Laurids Skau, om hvis folkelige Taler og Talegaver Bladene flere Gange have givet os Beretning, tog dernæst Ordet og udviklede med en for hans Stand sjelden, om ikke exempelløs Veltalenhed den Stemning, der besjelede Nordslesvigerne, tolkede den levende Tillid, de nærede til Kongen og det af ham givne Ord, og yttrede det Ønske, at de tilstedeværende og hele Danmark med dem, vilde indgaae et fast og alvorligt Fostbroderlag, hvis Øiemeed skulde være at værne om og hævde Nationens Ære i Nationalitetens Bevarelse. Forskjellige toge senere Ordet og udbragte forskjellige Skaaler saasom Pastor Grundtvig, der paa en lunefuld og jovial Maade, proponerede Traster for "Munden og dens rette Brug, og senere, efterat Cand. Hage havde udbragt en Skaal for de lovlige Rettigheders Benyttelse i videste Udstrækning;" for Juristerne med det Ønske: at de Dag for Dag maatte mere og meere fordanskes." Af en af Lauuds Skau udbragt Skaal for almindelig Værnepligt, i tog Pastoren Anledning til at udtale sig imod denne, hviket atter fremkaldte nogle Modbemærkninger fra Capita Tscherning, hvilke Grundtvig besvarede, og saaledes for tes i længere Tid en Debat om denne Gjenstand af to nævnte Herrer, Kammerraad Drewsen proponerede Skaal for Danmarks Eenhed, bevaret ved dets Sønner Enighed og Kraft;" Raadmand H. P. Hansen en for Professorerne Flor og Paulsen, af hvilke den første var tilstede; Grosserer Meinert en for Peder Hjorth Lorenzen; Grundtvig en for Niss Lorenzen; Samme en for "Modersmaalet i sin Kraft;" Cand. Lehmann en for me god Forstaaelse, efter at os er skeet vor Ret, som Tydskerne deres;" Dr. theol. Gad en for Folket, som Befordrer af dets egen Sag;" Cand. Ploug en for de tydsktalende, men dansksindede Stad Flensborg." Eftera derpaa Prof. Clausen, som havde budet de slesvigske Gjæster Velkommen, ogsaa havde ønsket dem i Forsamlingens Navn et hjerteligt "Levvel og efterat en Skaal var udbragt for Professorerne Clausen og Schouw, der havde været Præsidenter ved Festen, gik man fra Bordet omtr. Kl. 9 og en Time efter skiltes Selskabet ad. (Aftenbl.) Ved Festen i Ballerup i Løverdags i samme Anledning deeltoge 250 Landboere, af hvilke over Halvdelen tilhørte Bondestanden. Kammerraad Drewsen indførte Gjæsterne for de Forsamlede, der hilfede dem velkomne med et Hurra, og indtog derpaa Forsædet ved Bordet. Forskjellige Skaaler bleve udbragte, og flere Sange affungne hvoriblandt en meget smuk af Poul Rytter. Efterat er Skaal for Præsidenten til Slutning var bleven udbragt adskiltes Forsamlingen, hvori en oprømt gemytlig Stemning hele Tiden havde hersket. Den slesvigske Deputation og Kammerraad Drewsen ledsagedes til Vogns af et mange Gange gientaget Hurra. – Ved Deputationens Afreise fra Kbhvn, i Mandags Aftes, havde et Par Hundrede Mennesker indfundet sig paa Postgaarden, for endnu til Afsked at bringe dem et Hurra. (Big. Td.)