JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1834-03-20
J 1ste Classe af det 8de Kongl. Classe=Lotteri ere til gende Gevinster udkomne i min Collection : Ambe Nr. 23-237 med 20 Rbd.; samt 15 Lodder, hvis Bagtal alene er udkommet med 10 Rbd. Nye Lodsedler bekommes a 7 Rbd., og mindre Dele af Lodder i Forhold. Aalborg, den 19de Marts 1832. Bech.
Aalborg Stiftstidende, 1834-03-20
Bedste Messina Appelsiner og Citroner, faaes billig i Boutikken paa Hjørnet af Graven. Til Leie ønskes i Værelser med Kjøkken, imod sikker, men billig Leie. Stiftsbogtrykkeriet anviser.
Aalborg Stiftstidende, 1834-03-20
Friske Appelsiner og Citroner, i kasse, og stykkeviis, sælges meget billig af L. M. Jacoby.
Aalborg Stiftstidende, 1834-03-20
Paa Ballet i Klubben Enigheden, sidste Søndag, er en Boas bleven forbyttet. Stiftsbogtrykkeriet giver Oplysning.
Aalborg Stiftstidende, 1834-03-20
Udmærket godt rødt Kløverfrø kan faaes hos Aalborg, den 18de Marts 1834. W. M. Koppel.
Aalborg Stiftstidende, 1834-03-20
Blegede og ublegede Tvister, af forskjellig Fiinhed, kan faaes til meget billige Priser hos Aalborg, den 18de Marts 1834. W. M. Koppel.
Aalborg Stiftstidende, 1834-03-20
Friske frederikshavnske Østers kan atter faaes paa Compagnihuset.
Aalborg Stiftstidende, 1834-03-20
En confirmeret Dreng kan til Paaske med en anseelig Løn faae Arbeide et Aar. Stiftsbogtrykkeriet anviser.
Aalborg Stiftstidende, 1834-03-20
Det af afgangne Lars Nørgaards Enke beboede Huus med tilhørende Haugeplads i Nørresundby, er at faae tilkjøbs underhaanden. Liebhavere ville herom henvende sig til Stiftsfuldmægtig Ostenfeld i Aalborg.
Aalborg Stiftstidende, 1834-03-20
Gode grønne Kogeærter faaes igjen hos Caspar Valeur. Ægte fiint Guld, 40 a 64 s. Bogen, stor slagen, faaes hos Rottbøll Sadolin. Aflysning.
Aalborg Stiftstidende, 1834-03-20
Herved bekjendtgjøres, at den saakaldte Præstebro, imellem Byerne Haals og Horsens, under Grevskabet Lindenborg, er, som privat, atter forsynet med tillaaset Bom, der kun vil blive aabnet for dem, der ved Herskabets Tilladelse erholde Rettighed til at passere samme. Thi advares alle og enhver Uvedkommende, at afholde sig fra al Passage over denne Bro, hvis de ikke ville udsætte dem for at anholdes og tiltales til Strafs Lidelse efter Annordningerne. Lindenborg, den 17de Marts 1834. Kirstein, Gods=Inspecteur. Et Overværelse til Gaarden, for en liden Familie, paa Nørregade, Nr. 602, er til Leie til Flyttetiden; om Leien. saavel i større som mindre Partier, særdeles billige hos M. M. Kiær.
Aalborg Stiftstidende, 1834-03-20
Auctioner. Efter Begjering af Hr. Lodsoldermand og Dannebrogs mand Nissen, som Commissionair for Capitain Smidt, der med Sluppen Concordial af Randers, er strandet paa Hirtsholmen, bliver, Mandagen den 24de Dennes, Klokken 10 Formiddag, i Hr. Consul Bergens Pakhuus ved Havnen, forauctioneret circa 200 Stkr., fra bemeldte Skib ilandbjergede, havarerede, saltede Fæhuder, samt Skibet. bjergede Takkelage, Seil, Ankere o. s. v., saa og sammes Brag. Hvilket herved bekjendtgjøres. Frederikshavns Byfoged-Contoir, den 17de Marts 1834. Lassen. Efter Udlæg og Vedkommendes Begjering bliver endvidere, ved den i Bunken, Raaberg Sogn, til den 3die April førstkommende, berammede Auction, bortsolgt 141 Stænger, fladt og firkantet Stangjern, af Galeasen, Marialst der til ilandbjergede Ladning, hvilket Partie Jern er udlagt af Eiernes Andeel, til Dækning af de paa den afholdte Delingsforretning medgaaende Omkostninger. Hvilket herved bekjendtgjøres. Horns Herreds Contoir i Frederikshavn, den 17de Marts 1834. Lassen. Det ved den over Kalstrup Mølle i Veggerbye, Sogn, af Mølleskyld 6 Td. 7 Skp. 1 Fdk. og Jordskyld, 7 Td. 6 Skp. 1 Album, den 28de i f. M. afholdte 3die Auction gjorte høieste Bud, 4000 Rbd., blev ikke antaget; og bliver derfor efter vedkommende Udlægshavers Begjæring en 4de Auction afholdt til Salg af denne Ejendom Tirsdagen den 8de April næstk., om Formiddagen Kl. 10 paa Stedet selv, efter de ved 3die Auction fremlagte Conditioner, dog saaledes at 2000 Rbd. r. S. og 1000 Rbd. Sedler kunne forblive indestaaende i Eiendommen paa første Prioritet imod Forskrivning paa sædvanlige Vilkaar. Det bemærkes, at Eiendommen kan tiltrædes strax efter Budets Antagelse; at Havresæden vil blive nedlagt forinden Auctionen, og at ved Møllen haves ikke ubetydeligt Fiskerie. Conditionerne ere til Eftersyn her og hos Auctionsreqvirenten, Cancellieraad, Procurator Jensen i Aalborg, Herredscontoiret i Nibe, den 3die Marts 1834. Lynge.
Aalborg Stiftstidende, 1834-03-20
Efter Vedkommendes Reqvisition blive, Fredagen den 2de Dennes, om Formiddagen Kl. 10, i Gaarden Nr. 259 i Jomfru=Annegade, ved Auction bortsolgt 3 JernBallancer og en Deel Vægt=Lodder, samt nogle KjøbmandsVarer, Tøndebaand m. m.; hvilket herved bekjendtgjøres. Aalborg, den 13de Marts 1834. Schmidt.
Aalborg Stiftstidende, 1834-03-20
Efter Begjering af Lloyds Agent Hr. Consul Nisson, som Commissionair for det paa Vangsaa Strand den 10de D. indstrandede Brigskib, Brothers, kaldet, ført af Capitain John Baker, kommende fra og hjemmehørende i Sunderland, bestemt til Stettin, vorder Tirsdagen den 25de og Onsdagen den 26de Marts førstkommende, hver Dags Formiddag Kl. 10, afholdt Auction paa bemeldte Strand, over Vraget, Takkelagen og Inventariet, hvoriblandt: 2 svære Jern=Kjettinger og nogle mindre Dito, 6 større og mindre Ankere, 22 forskjellige Seil og noget Tougværk, samt over dets indehavende, tildeels bjergede Ladning Steen skul. Det bemærkes: at Takkelagen og Jnventariet er udnærket godt og tildeels nyt. Lysthavende indbydes. Thisted, den 13de Marts 1834. Lütshøft.
Aalborg Stiftstidende, 1834-03-20
Ifølge Vedkommendes Begjering vorder, Onsdagen den 26de Dennes, Kl. 10 Formiddag, paa Hovedgaarden Kjersgaard, omtrent 1 1/2 Miil norden for denne Kjøbstæd, foretaget offentlig Auction over circa 20000 Kasser Messina Citroner og Appelsiner, som i meer og mindre havareret Tilstand ere ilandbiergede, fra den paa Thornby Sogns Strand, Natten imellem den 8de og 9de d. M., forliiste russiske Brig, Othmarschou. Lysthavende indbydes. Hjørring, den 12te Marts 1834. Koefoed.
Aalborg Stiftstidende, 1834-03-20
Efter Reqvisition fra Raaberg Sogns Bjergere, bliver, Torsdagen den 3die April førstkommende, Klokken 10 Formiddag, ved Bunken i Raaberg Sogn, 3 Miil norden for Frederikshavn, forauctioneret circa 140 Skpd. fladt og fiirkantet Stangjern af forskjellige Dimensioner (tildeels Skabeloniern), tjenlig ved Skibsbyggeri, samt circa 50 Tylter Planker, fra 19 til 13 Fod lange, 9 Tommer brede og 3 Tommer tykke; hvilket Parti Jern og Planker er Bjergernes Deel af den Ladning, hvormed Captain Graff, Skibet Marial, i August Maaned f. A. strandede ved bemeldte Bunken, paa Reisen fra Bastad i Sverrig til Redon i Frankrig. Hvilket herved til alle Vedkommendes Efterretning bekjendtgjøres. Horns Herreds-Contoir i Frederikshavn, den 8de Marts 1834. Lassen. Fredagen den 2de April næstkommende og følgende Dage bliver det, Stervboet efter Kjøbmand Chr. Møller og Hustrue Margrethe Jensdatter tilhørende, gode og betydelige Ind= og Udbo samt Besætning, bortsolgt ved Auction, som begynder i Stervbostedet paa Algaden heri Byen, Formiddag Kl. 9 slet. Blandt andet bortsælges 2 sorte Heste, 6 Køer, Vogne og Avlsredskaber, endeel Hjul tømmer, et Brændeviinstøi, en Rulle, Ankere og Tønder, Sengeklæder og Linned, Kakkelovne, 2 Schatoller, Borde, Stole, Speile, noget Sølv, Kobber og Messing, samt endelig nogle Kram= og Alenvarer. De Lysthavende indbydes. Hjørring, den 15de Marts 1834. Koefoed.
Aalborg Stiftstidende, 1834-03-20
Efter Skifterettens Begjering bliver, den her paa By sens Algade beliggende og Stervboet efter Kjøbmand Chr. Møller og Hustrue Margrethe Jensdatter tilhørende Gaard, samt en Fjerding Jord paa Byens Mark og en Tørveparcel af Fuglsig Eiendomme, opraabt til Salg ved een eneste Auction, som holdes i Stervbogaarden, Torsdagen den 3die April næstkommende, Formiddag Kl. 10 slet. Gaarden er særdeles godt vedligeholdt og tjenlig for en Brændeviinsbrænder, Kjøbmand eller Avlsbruger, ligesom og Jorderne ere i en fortrinlig Drift. Lysthavende indbydes. Hjørring, den 15de Marts 1834. Koefoed,
Aalborg Stiftstidende, 1834-03-22
Spanien. Det er langt fra at Tingene her ere komne paa en fast Fod, thi saavel det carlistiske som det af democratisk Aandt besjelede Parti giver Regjeringen nok at bestille. Saaledes har Madrid den 2den Marts været Skuepladsen for nogle Uroligheder, hvorom ikke endnu haves fuldstændige Efterretninger, men som ingenlunde synes at have været ubetydelige thi den nedsatte Militair=Commission har faaet en stræng Jnstrux, og deriblandt ogsaa Ordre til at indberette til Dronningen hver 24 Timer, hvorvidt man er kommen med Sagen. Det hedder, at Urolighederne allerede havde varet i flere Nætter, indtil endelig en Skare gik saavidt, at den i Kvarteret Cibada fyrede paa Dronningens Tilhængere, under Raabet: Leve Don Carlos. Derpaa trak de sig tilbage i et Huus i Gaden Toledo, som i nogle Beretninger kaldes Carl den 5tes Palail, i andre Paradisset, og gjorde derfra en fortvivlet Modstand; 5 a 6 bleve dræbte og omtrent 30 saarede. - Decretet af 16de Februar angaaende Oprettelsen, af Borgergarder har ikke tilfredsstillet, og er bleven betydelimodificeret ved en ny Forordning af 1ste Marts, denne til lader nemlig Vedblivelsen af de tidligere oprettede Corpser under Navn af Borgergarde, Jsabelles Frivillige o. s. v. som skulle staae under General-Captainens umiddelbare Commando. - Adskillige Medlemmer af Overretten i Madriere afsatte, som Carlister, og i Navarra og Biscaya skal Følge Breve fra Bayonne Tilstanden endnu være meget critisk. - De nyeste Efterretninger fra Madrid naae til den 7de Marts. Fra den 2den til den 7de havde Staden ved været rolig, men man troede ikke Freden, fordi baade den constitutionelle Parti og det carlistiske fremtraadte med Dristighed. Der taltes tillige om alvorlige Misforstaaelser mellem Regentinden og hendes Søster, Jnfanten Don Franciscos Gemalinde, samt om et Parti der arbeidede paa at faa Regentskabet overdraget til denne Prinds. Marts, intet Nyt.
Aalborg Stiftstidende, 1834-03-22
England. Efterat der flere Gange er bleven ymtet om, at det vid Fra Portugal erfares med den seneste engelske Post (14de være tjenligt, om Erkebiskopperne og Biskopperne i England renoncerede paa deres Plads i Parlamentet, hvor de regnes blandt Torppartiets faste Tilhængere, er endelig Hr. Riponfremtraadt med et formeligt Forslag desangaaende, som han foredrog saaledes: at det maatte tilstædes ham at indbringe en Bill til at befrie den anglicanske Kirkes Biskopper og Erkebiskopper fra deres legislative og Dommer=Pligter som Medlemmer af Overhuset." Han søgte fornemmelig at motivere sit Forslag ved den bemærkning, at Biskoppernes Stilling, som Parlaments=Medlemmer afdrog dem alt for meget fra deres egentlige Kald, idet den i lang Tid holdt dem bortfjernede fra deres Diøeceser, og nødte dem til at deeltage i Hovedstadens Tummel, Adspredelser og politiske Jntriguer. Dernæst erindrede han om at Biskopperne ikke kunde betragtes som Geistlighedens Repræsentanter, thi de valgtes jo ikke af denne, men af Regjeringen, alt efter deres større eller mindre Dygtighed og Lyst til at forfægte Ministrenes Sag i Parlamentet. - Efter ham optraadte Hr. Gillon, som i nen lang Tale understøttede Forslaget, og fornemmelig dvælede ved trende Jndvendinger mod samme, først, at Jndretningen var saa gammel, dernæst, at Biskoppernes Fraværelse fra deres Stift kun varede nogle faa Maaneder, endelig, at deres Udelukkelse fra Parlamentet vilde skade Kirkens Anseelse. Disse Jndvendinger havde efter hans Formening kun liden Vægt. Den første vilde han slet ikke lade gielde; hvad den anden angik, saa paastod han, at deres Ophold i London i Regelen varede længere end nogle faa Maaneder, hvilket allerede var for længe, og den sidste erklærede han for ganske falsk, idet de politiske Parti=Kampe, i hvilke Biskopperne, som Medlemmer af Overhuset maatte tage Deel, snarere formindskede end forøgede deres Agtelse hos Folket. Man skulde synes, at disse Argumenter dog idet mindste havde fortjent en Gjendrivelse, men det sjeldne Tilfælde indutraf her, at Majoriteten aldeles ikke indlod sig paa denne, men blot tilkjendegav sin Beslutning at beholde Bisperne ved lidelig at raabe: "Til Afstemning." Lord Althorp yttrede sig saaledes: "Hvis jeg kunde befrygte, at et nogenlunde betydeligt Antal af Medlemmer vilde bifalde den ærede Herres Forslag, saa maatte jeg holde det for min Pligt at drøfte, Sagen med ham, men dette befrygter jeg ikke, jeg er overbeviist om, at Huset ikke vil understøtte en saadan Motion og derfor troer jeg ogsaa at kunne fritage mig for den Pligt at drøfte samme." Selv disse faa Ord fremsagde Lord Altherp under megen Tummel og Afbrydelse, og det samme vederfoer de andre Herrer, som talte efter ham, samtligen for Forslaget. Omsider forkastedes dette med en Majoritet af Stemmer (152 mod 85).
Aalborg Stiftstidende, 1834-03-22
Herr OConnell har foreslaaet Nedsættelsen af en Committee til Undersøgelse af den nu brugelige Eedsformular ved Indtrædelsen i Parlamentet. Han fandt denne deels uovereensstemmende, deels forældet, deels upassende. Saaledes maa de protestantiske Medlemmer gjøre Eed paa, at de ikke ville hylde nogen af Jacob den 2dens Descendenter, skjøndt der nu ingen flere af disse gives, og i den Catholikerne foreskrevne Ed forekomme mange fornærmelige Attringer om Pavedømmet. Han foreslog derfor at substituere en for alle Medlemmer fælleds Eed, som blot skulde gaae ud paa at Vedkommende ikke havde erholdt deres Plads ved Bestikkelse. Lord Althorp var i Hovedsagen enig med OConnell, men fandt det mere passende, at derom indbragtes en Bill, end at samme henvistes til en Committee, hvorpaa O Connell tog sit Forslag tilbage, men erklærede derhos ved Leilighed atter at ville bringe Sagen paa Bane. Grev Grey har den 13de Marts fyldt sit 70de Aar. Det store Dampskibsfart-Compagni i London, har nylig ladet et Skib løbe af Stabelen paa henved 500 Tons, der af Kiendere ansees for det skjønneste Dampskib, der endnu er bleven seet i England. Dækkets Længde er 163 Fod; Breden foran 40 Fod; Høiden fra Kjølen 17 Fod og det stikker 10 Fod i Vandet. Om den store Conversationssai Kahytten hedder det, at samme vilde kaldes et Pragtværelse selv i en Adelsmands Huus. Til Ære for Staden, Hamborg, paa Routen til hvilken Skibet skal bruges, har Compagniet kaldet samme: "The City of Hamburgh."
Aalborg Stiftstidende, 1834-03-22
Blandede Efterretninger. Fra Arlon meldes, at General Olivier, der commanderer de belgiske Tropper, som nu have besat Luxemburg, har befalet, at de preussiske Patrouiller, der maatte antræffes i længere Afstand fra Fæstningen end 2 Mile, skulle tilbagevises og det i Nødsfald med Magt. Hvis dette er paalideligt, befrygtes en Collision mellem de preussiske og belgiske Tropper, da General Dumoulin allerede for har tilskrevet Gen. Tabor, at han ikke vil taale belgisk Militair i nærmere Distance end 4 Mile og blot indtil videre tillod Gensdarmerne og Toldofficianterne at forblive der.
Aalborg Stiftstidende, 1834-03-22
J conske Blade publiceres et Rescript fra Justitsministeren von Kampz, som bestemmer, at de juridiske Studenter, der paa Universiteterne maatte have staaet i Burschenschafter eller lignende Forbindelser - hvis de nogensinde ansættes i Statens Tjeneste - kun skulle kunne erholde en slig Ansættelse i langt fraliggende Provindser, hvor de slet ikke kunne komme i Forbindelse med deres forrige Staldbrødre, altsaa Rhinlænderne i de østlige Provindser o. s. v. I Jndledningen til Rescriptet hedder det: "Da det Sletten, og Strafværdige i de Øiemed og Bestræbelser, som ere Gienstandene for Burschenschafternes og de dermed beslægtede hemmelige Selskabers Virksomhed, er fuldkommen beviist ved de i forskjelige tyske Stater anstillede Undersøgelser, ren saa ville de nu gieldende og mod samme stilede Forbud og i Love blive haandhævede paa det Strengeste og uden nogen i Skaansel. Greven af Rizaris Bryllup.
Aalborg Stiftstidende, 1834-03-22
(En siciliansk Tildragelse.)
Aalborg Stiftstidende, 1834-03-22
Jmellem Spracusa og Catanen, i en malerisk Egn, ligger et Slot, hvor for omtrent 50 Aar siden tildrog sig den Frædselfulde Begivenhed, som vi her ville fortælle. Hertugen af Bruca havde en eneste Datter, 18 Aar gl., af høieste Skjønhed, Arving til en betydelig Formue; det ler begribeligt, at Landets meest udmærkede Ynglinge beilede til hende. Alle Sønner af Familier, der ved Fødsel og Formue kunde gjøre Fordring paa en saa høi Forbindelse, stræbte for at besidde den skjønne Leonore af Brucas Haand. Hertugen tillod sin Datter frit Valg blandt Friere af lige høi Rang, men en uovervindelig Tilbøielighed havde alt tidligere draget hende til den unge Rizari, anden Søn af Grev Rizari af Catanen, en fortrolig Ven af Hertugen af Bruca. Denne begunstigede Elsker var i Alder med Leonore og havde været hendes Barndoms Legebroder. At give sin Datter til en yngere Familieson, der ialmindelighed er uden Formue, derimod vilde allerede Hertugens Stolthed have gjort Jndsigelser. Men der vare end alvorligere og mægtigere Hindringer i Veien, der skulde gjøre denne Forbindelse umuligt. Den unge Rizari var bestemt for Kirken. Den unge R. blev sendt til Rom, for at tilendebringe sine Studier, og knyttede Forbindelser med udmærkede Mænd, der havde stor Jndflydelse paa Kirken. Men R. følte intet Kald til den geistlige Stand, og besluttede at forsage den. Jmidlertid døer hans ældre Broder, hans Forældre skrive nu efter ham, og han iler ufortøvet hjem. Store Hindringer vare nu ryddede af Veien da den unge, R. var bleven Arving til Broderens Rettigheder og Formue. Han beiler til Leonores Haand, og Faderen samtykker med Fornøielse. Snart bestemmes Brylluppet, som man vilde gjøre til en af de meest pragtfulde og glimrende Fester, der hidtil have været kjendte. Alt var Glæde, kun Ridder de Corunna, af fyrstelig Herkomst, riig og fornem, der var Leonores ivrigste Tilbeder, var bedrøvet. Alle Pinsler af forsmaaet Kjerlighed, i Forening med en fortærende Jalousie, bemægtigede sig hans af Natur hevngierrige Siel. Den foretrukne Elsker blev Gjenstanden for hans uforsonlige Had; han ponsede paa en frygtelig Hevn. Bryllupsdagen var forhaanden. Under Vielsen, da Brudgommen sætter Ringen paa Brudens Finger, høre en krampagtig Haanlatter i Capellet; den var saa gjennemtrængende, at den kunde høres af heele den talrige Forsamling. Til end større Forundring var det umuligt at opdage, hvor denne Ceremonierne vare fuldbyrdede og man havde snart glemt det besynderlige Tilfælde, hvorved den imponerende Høitidelig hed et Øieblik var afbrudt. Alle Sale og Værelser paa Slottet vare aabnede for Gjesterne, og der var intet sparet for at udbrede den Glandover Festen, som var de tvende ædle Familier værdig. Om Aftenen var hele Slottet paa det brillanteste illumineret, og et glimrende Bal begyndte. Leonore, lykkelig og stolt af at tilhøre sit Hjertes Udkaarne, skjulte ikke den Henrykkelse, som opfyldte hendes Siel denne Lykke besiælede alle hendes Træk, og hendes huldsalig Væsen udbredte den meest utvungne Munterhed over Alle.
Aalborg Stiftstidende, 1834-03-22
Midt under Ballet kommer tvende Masker ind i Bonde, dragt og med Blomsterkrandse i Haanden, begynde de den meest gratisse Dands. Deres Ynde og Lethed blev meget beundret, og endelig vil man at de skulde demaskere sig; men hvilket de vægrede sig for. Da man vedblev at bede den om Demaskering, erklærede de, at saadant ene og alene skulde skee for den unge Ægtemand i Eenrum. Denne forlod paa Øieblikket sin unge Gemalindes Arm og fulgte med Velvillie sine maskerede Festevenner. Neppe vare 20 Minuter forløbne, da de tvende Masker vare komne tilbage, klædte i Sørgedragt og bærende en tredie Person indhyllet i et langt hvidt Gevandt. Med langsomme og afmaalte Skridt traadte de hen i Forsamlingen. Leonore fandt det paafaldende at hendes Gemal blev borte, hun ahner intet Godt, og da den ene Maske træder hen til hende med de Ord: kom og begræd vor og Eders Jammer, da synker hun afmægtig ned. Man tænke sig den Forvirring midt i den henrivende Glæde! Maskerne vare imidlertid forsvundne, man aabner det hvid Gevandt, og - Himmel, det var Greven af Rizaris Liig, Hele Siciliens Politi blev sat paa Benene, for at opdage den sorte Forbrydelse, men forgiæves. Al Verdens Mistanke faldt paa hiin Ridder, der ogsaa havde forladt Landet og kom aldrig mere tilbage. Leonore kunde aldrig forvinde en saa frygtelig Ulykke Hun drog sig tilbage til et Kloster, hvor Døden, de Ulykkeliges bedste Ven, snart gjorde Ende paa hendes Lidelser. Et braaddet Menneske.
Aalborg Stiftstidende, 1834-03-22
J London har nylig fremstillet sig for Læger og Studenter, et Menneske af kæmpemæssig Størrelse, som aldeles er bedækket med en grøn Hornmasse, i Form af Braadde eller Pigge, som temmelig ligne Pindsvinets. Kun Ansigtet, den indvændige Haandflade og Fodsaallerne ere frie for Braadde, men alle andre Dele ere rigelige forsynede dermed. Hvert Aar falde disse Pigge af og voxe paany, og saaledes har det været Tilfældet fra hans tidligste Ungdom af, ligesom hos alle mandlige Medlemmer af hans Famlie, fra hans Tipoldefader af. Dertil har han et fortræffeligt Helbred.
Aalborg Stiftstidende, 1834-03-22
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1834-03-22
Kjøbenhavn, den 17de Marts. Efter tidligere i dette Blad at have ommeldt, at Hr. Prof. Sibon i med Jomfruerne Jda Fonseca og Øftergaard, efterat Sidstnævnte havde ladet sig høre i Bremen, vare reiste til Holland, er det os behageligt, fra authentisk Kilde, at kunne meddele, at vore tvende Landsmandinder, ligesom allevegne hvor de optraadte i Tydskland, ogsaa i Holland ere blevne optagne med ualmindeligt bifald og overalt have nydt den Opmærksomhed, deres fortrinlige Talent fortjener. J Bremen optraadte Jfr. Fonseca som Tancred og vandt et glimrende bifald. J Forening med den berømte Violinist Hr. Prof. Pott gave de derefter en talrig besøgt Concert i Osnabrick. I Haag have de nydt den Ære at gjøre den berømte Sangerinde, Grevinde Rossis forhenværende Mamselle Sontags) personlige Bekjendtskab. Den 19de f. M. sang de ved en Concert i det derværende musikalske Selskab Diligentia; den 27de gav de en offentlig Concert i Theatre francais i Amsterdam, og Dagen efter vare de engagerede til at synge i det derværende musikalske Selskab Felix Meritum. Den 3die D. havde de berammet at give en offentlig Concert i Rotterdam og den 12te Ds. en lignende i Haag, hvorefter de atter vare engagerede til at synge i Selskabet Diligentia. Den 15de Os. agtede de at tage med Dampskibet fra Rotterdam til London, hvor Hr. Prof. Pott ogsaa ventedes i Slutningen af denne Maaned. Kbhpst.)¬
Aalborg Stiftstidende, 1834-03-22
Hr. Ph. Pettoletti har nu begyndt paa Opførelsen, haf sit Sommertheater paa den tidligere ommeldte Jordparcel udenfor Vesterport (strax udenfor Ravelinen, paa venstre Side af Æresstøtten). Det Beckerske Selskab, som for sin Ankomst hertil, efter Forlydende, vil blive rekrutteret ved nogle fortrinlige Medlemmer af det fra sine Forestillinger i Slesvig bekjendte Schlemüllerske Selskab, skal af ham latter være engageret for i Sommer. (S. Bl.)
Aalborg Stiftstidende, 1834-03-22
Den i Christiania oprettede Committee til Understøttelse for landflygtige Polakker har sendt Prof. Lelewel 20000 Franes, og siden August f. A. underholdt de tvende i Christiania værende landflygtige Polakker, Oberst Dounarski- og Lieutenant Jankovski, af hvilke den Første nu agter at reise til Spanien, for, der paa ny at indvie sit med Skrammer bedækkede Legeme til Kamp for Friheden." Paa Norges vestlige Kyst skulle tvende fra Frihedskampen udmærkede Polakker være landede, stævnede til det frie England, men formodentlig blottede for de fleste Livets Nødvendigheder. Committeen i Christiania har ikke havt Midler til at seende dem Understøttelse, men agter nu at udstæde en ny Jndbydelse til Bidrag for de landflygtige Polakker som besøge Norge. De kommer ikke nu, hedder det i Norske Mahl., mere an paa at sende Understøttelse til de ædle Helte, som lide Nød i Udlandet, men at vise, at de ikke have regnet feil, som, flygtende fra deres Fædrenehjem og alt deres, med Tillid til Normandens Sympathie for Friheden, til Normandens Gjæstfrihed, søgte Tilflugt mellem Norges gamle Fiede."(S. Bl.)