Berlingske Tidende, 1762-11-29
Af Breve fra London, den 9de og 12te Nov. Angaaende Freds=Præliminariernes Jndhold har Hoffet endnu en kundgjort noget; men i Følge det, som man fra en vis Haand har erfaret, bestaaer samme fornemmelig i følgende: For Europa. 1) De Franske og Spanske Tropper skulle strax gaae tilbage fra Portnaal. 2) Stæderne Nieuport og Ostende skulle forlades af de Franske, og Fæstnings=Værkerne om Dunkirchen med Søe=Siden skrifes. 3) Jmellem den Storbritanniske Konges Armee og den Franske Konges Armee i Tydskland skal være en Vaabenstilstand, og efter Definitiv=Tractatens Slutning skulle saavel de Franske som Engelske Tropper trækkes tilbage fra Tydskland. Begge Magter ville forenes om visse Regleringer, for behørig at understøtte deres Bindsforvandte, saafremt de Østerrigske og Brandenborgske Huse fremdeles fortsette deres Krig. 4) Minorca skal gives tilbage til Engeland, og 5te) Belle=Jsle til Frankrig. For Africa 6) Engeland, beholder Seneaal: 7) men Gorre skal Frankrig have igien For Asien: 8) De Franske maae og naar det behager den paa nye opbygge Pondichery og have nogle Colonier, paa Kysten af Corommandel, men det skal ikke være dem tilladt at sætte sig fast i Kongeriget Bengalen, dog maa de der have 3 Contoirer eller Factorier og i ethvert ikke meere end 16 Mand Garnison. For Westindien: 9) Martiniqve, Guadeloupe og Marie Galante aftrædes igien til Frankrig, 10) Grenada og Grenadilles blive i Engelands Vold, 11) og St. Lucia ligesaa; 12) de andre 3 neutrale Øer, Tabago, Dominico og St. Vincent skulle tilhøre Engeland; 13) Spanien skal have Havanna tilbage; derimod St. Augustin og det heele saa kaldte Florida, saa meget som hidindtil har tilhørt Spanien, overlades til Engeland, tilligemed den Ret, at Engelænderne maae hugge FarveTræe i Honduras og Campeche. Spanierne skulle og frafalde deres Fordring paa Fiskerierne ved Terre=Neuve. (Nogle Breve siger og at Engelænderne skulle have PortoRico). For Nord=America: 14) De Franske ere udelukte fra Fiskeriet i Vigen ved St. Laurenz, ved Kysterne af Cap Breton, St. Johan, Anticoste og Gaspec: derimod maae de udsøge sig Steder imellem Forbiergene Riche og Bonavista, for der paa Land=Brædderne at salte og tørke deres fangede Fisk. Det skal være dem tilladt at anlægge Havne ved Michelon og St. Peter. Paa disse Øer, maa de bygge en Forteresse; men ikke have meere end 50 Mand Garnison deri, og disse Øer skulle staae under en Engelske Commissarii Opsyn. Det skal ey være andre end Franske Skibe tilladt at lande ved Michelon eller St. Peter. 15) Hele Canada og den bædste Deel af det Land, som de Franske gemeenlig kalde Louisiana, skal aftrædes til Engeland. Den store Flod Missisippi skal være GrændseSkiellet imellem begge Nationerne og Colonierne i NordAmerica; Engelænderne skulle have Skibsfarten paa Missisippi lige til Søen. (Nogle sette til disse Præliminarier endnu følgende: At Spanien skal holde Portugal Skadesløs i Henseende til den Skade, som denne Krone har lidt i nærværende Krig, og ligesaa erstatte Engelang de anvendte Omkostninger for at hielpe Portugaj. Coureeren, Hr. Monet, som den 8de hujus om Morgenen overbragte de til Fontainebleau undertegnede præliminaire Freds=Artikler, har i Følge Hans Kongelige Majestæts Ordre faaet en anseelig Foræring. Mange ere og af den Tanke, at denne Fred er den berømmeligste, som i nogle 100 Aars Tider er sluttet at Engeland. Foruden de Fordeele, som os ved Freden er stivuleret, er os een af ikke ringe Vigtighed tilvoxen formedelst de Franske Krigsfanger, som i saa lang Tid have været hos os; thi vi have af dem lært at forfærdige det saakaldte Kammerdug, som nu i største Fuldkommenhed væves i et ved Arundel i Sussex liggende gammelt Kloster. Ligesaa vigtige Ting have vi lært bemældte Krigsfanger af i Leods, Pomfret, Hallifax og andre Steder af Yorkshire, hvor adskillige Haandværker, som i Engeland næsten have været ubekiendte og ubrugte hidindtil, ere komne i Gan blot ved ringe Omkostninger, at man har givet disse Fanger Mad og Drikke. Formedelst de sidste Breve, som vort Hof har afsendt til Kongen af Preussen, haaber det; som man fornemmer, at bringe Hans Preussiske Majestæt til en snart Forsønning med Keiserinde Dronningen, og paa den anden Side har Hans Allerchristligste Majestæt paalagt sin Ambassadeur i Wien at forestille Hs. Keiserl. Kongel. Majestæt, hvor fornødent det er, at skaffe Tydskland Fred igien for at forebygge, at der ikke maatte giøres nogen Alliance, som kunde være det Østerrigske Huus skadelig. J Følge Privat=Breve fra Jndien have vore indtaget 2 Forter, som tilhørte Rajas eller de Jndianske Konger. Den 7de hujus blev Hans Høiærværdighed Doct. Frederich Keppel, een Broder til Græven af Albemarle, ordineret til Biskop af Exeter, af Erkebispen af Canterbury i Kirken i Lambeth. Vore Skibe have i disse Dage taget adskillige fiendtlige Kapere og opbragt dem hist og her i Rigets Havne.