JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1810-12-14
Jataloget til den Auction, som er berammet at holdes Tirsdagen den 18de December 1810 og følgende Dage i Huset No. 37 i Vimmelskafa tet over endeel Kramvare, bliver fra Tirsdagen den 11te i samme Maaned, imod Betaling af 4 s. til de Fattige, at erholde, saavel hos de Herrer Bottkre & Hensen, boende i Vimmelskaftet No. 37, som paa Undertegnedes Contoir Gammeltorv mod Vestergade No. 7. Fugl. om 2 a 3 Uger bliver ved Auction i Vordingborg bortsolgt Ladningen (af det ved Kaperfører Rager med Kaperen Frøven dertil indbragt, og ved Over Admiralitets Retten priisdømte Skib Fortund, forhen foren af Skipper John Person, bestaaende udi : 49 Pakker med 930 Stkt. fine trykkede Sirtzer, 15 Pakker med 300 Stkr. ordinaire dito. 36 Baller Bomuld, circa Grutto 26000 Pund. 50 Sække Kaffe, circa Brutto 5000 Pund, 50 Kister Havannah Sukker, cires Brutto 20000 Pund Circa 16000 Campes de Træe er, Varene sælges paa 2 Maaneders Credit, og Prover af samme saavelsom Fortegnelserne ere forinden at erholde hos Hr. Bastland i Vordingborg, en og i Kiøbenhavn hos J. A Lange. store Kiøbmagergade No. 19.
Berlingske Tidende, 1810-12-17
Udenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1810-12-17
Paris, den 6te December. Hs. Keiserl. Majestæt har bevilget Hr. Treilhard den Ære at bisærtes i det franske Pantheon.
Berlingske Tidende, 1810-12-17
London, den 28de November. (Af Moniteuren.) Forandringen i alle ministerielle Journaler lader tydelig see, at man efter de sidste Efterretninger fra Portugal ei venter det bedste Udfald. Den frugtbare Provinds Beira staaer Massena aaben, og man tilstaaer, at han godt kan beholde sin Stilling Vinteren over. Det synes at Drouet er stødt til Massenas Armee. Han skal have 15 Batailloner eller omtrent 9000 Mand Infanterie.
Berlingske Tidende, 1810-12-17
Oberst Dewil og hans Broder have forladt London med Depescher i for Lord Wellington.
Berlingske Tidende, 1810-12-17
Den 29de Rovember. De med sidste Pestsæk fra Lissabon ankomne Brede melde følgende: Almindelig Viinæddike koster 2 Schill. 6 Pences Bouteillen. Et Brød til 6 Pences er ei engang saa stort som det man i London betaler med en Penny, og et Pund Kiøb koster 15 Pences til 2 Schill.; hver anden eller tredie Dag opstaaer Mangel paa disse Fornødenheder, Den 30te November.
Berlingske Tidende, 1810-12-17
Overhusets Forsamling den 29de November. Beretningen om det Lægerne have svaret paa Geheimeraadets Forre spørgsel, med Hensyn til Hs. Majestæts Tilstand, blev forelæst efter en Motion af Præsidenten i Conseilet, Lord Camden. Lord Liverpaal foreslog et Ajournement paa 14 Dage. Dette Forslag grundede han paa det Haab, Lægerne gave om Kongens hastige Helbredelse. Forresten ere disse Forholdsregler overeenstemmende med dem man fulgde i Aaret 1788. Naar endelig efter dette Tidsrum forløb, Hs. Majestæt ikke er helbredet, saa vil han foreslaae Huset, at udnævne en Comiter, hvis Bestemmelse det skal være at indhente Lægernes i Berænkning om Hs. Majestæts Tilstand. Gev Spencer modsatte sig formelig dette Ajournement, og ligesom denne yttrede Grev Moira at Engellands Stilling et taalte et saa langt Fjournement.
Berlingske Tidende, 1810-12-17
Lord Holland var af samme Mening. Lord Grenville, som stemte imod Ajournementet, retfærdiggjorte Forskiellen i sin Mening fra den han havde 1788, med den Ulighed som finder Sted imellem Engellands daværende og nuværende Stilling. Ogsa, Lord Erskine og Lord Stanhope talte imod Motionen. Den blev understøttet af Lord Harrowby, Lord Westmoreland og LordCantzieren.
Berlingske Tidende, 1810-12-17
Hertugen af Susser (Kongens femte Søn, født den 27de Januari 1773) udviklede paa følgende Maade Grundene for sin Stemme: "J Husets sidste Forsamling havde jeg understøttet Kjournementet, da denne Dag var bestemt af Hs. Majestæt selv; men ved at overveie Rigets foruroligende Forfatning, kan jeg ingenlunde, i hvor varme end mine Ønsker ere for Hs. Majestæts fuldkomne Helbredelse, i Dagstenme for et gjournement. Huset stemte nu om Ajournementet. 83 Stemmer vare derfor, 56 imod. Lordernes Huus blev altsaa gjourneret til den 17de December. ved en Stemmeflerhed af 32 Stemmer.
Berlingske Tidende, 1810-12-17
Underhuset. Forsamling den 29de November. Paa Hr. Secretair Ryders Forslag oplæste man Beretningen om det geheime Raads Forespørgsel til Lægerne, og disses Svar paa samme, angaaende Hs. Majestæts Sundhedstilstand. Lægerne vare enige om, at Hs. Majestæt ei var i Stand til at opoffre sig til Statsforretninger; men at den Bedring, som de især i de sidste Dage havde bemærket, gav grundet Haab til at han snart skulde vorde helbrede. Derfor foreslog Hr. Perceval et Ajournement paa 14 Dage. Efter disses Forløb vilde Parlamentet gribe til hensigtsmæssige Forholdsregler, hvis ikke Hs. Majestæt da endnu skulde være fuldkommen helbredet. Denne Motion blev understøttet af de Herrer Yørke, Brygge, Bathurst, Vilderforre og Fuller. Disse sagde, at denne Forholdsregehavde slet intet Skadeligt, men meget mere den Fordeel, at den stemte med den engelske Nations Følelse for sin Konge. Mationen blev modsagt af Hr. Whikbread, Sir Francis Burdett, Lord Milton, Sir Thomas Turron, Hr. Williams, Wynn og Adams Deres Hovedgrunde vare: 1) at Beretningen og Lægernes Svar paa Forespørgselen fra det geheime Raad ikke var tilstrækkeligt for derpaa at kunde nogen endelig Erklæring af Huset, samt at det geheime Raad, uagtet dets forskellige Medlemmers agtværdige Caracteer, dog ikke kunde være noget tilstrækkeligt Borgen. 2) At man ikke kunde betiene sig af de Regler man anvendte 1788- en Epoke, da Riget befandt sig i dyb Fred, og Ministrene besadde Nationens Fortrolighed; i et Øieblik, da Engellands Anliggender, baade inden Rigets Enemærker og uden for samme, befinde sig i en foruroligende Krisis. Ogsaa Hr. Ponsonby stemte imod dette Ajournement; men skulde det blive antaget, saa foreslog han, at en Comitee skulde udvælges, hvis Pligt det maatte være nøie at underrette sig om Hs. Majestæts Tilstand. Nu stemte man om Ajournementet : 233 Stemmer vare derfor og 129 Stemmer derimod ; Underhuset gjourneredes saaledes i 14 Dags ved en Pluralitet af 104 Stemmer.
Berlingske Tidende, 1810-12-17
Bejonne, den 16de November. Giennem denne Stad passerede i Gaar to prægtige Batailloner Nationalgardere af den Keiserl. Garde. Fra Angers venter man endnu her to Fuseleer-Regimenter.
Berlingske Tidende, 1810-12-17
Fra venstre Rhinbredde, den 5te December. Fra Spaniens Grændser meldes følgende : Beleirings=Arbeiderne for Cadix ere nu næsten til Ende. Kiendersforsikkre at de uden for denne Fæstning anlagte meget udvidede Værkers Linie er Beleiringsskonstens Mesterstykke. Paa den høire franske Fløi begynde samme ved den vigtige Post Rota, og strække sig dernæst over la Galling til la Puntilla og løs Canuelos, og herfra til CindadVieje, samt henimod Fortet St. Catharina til. En lille Miil bag ved Cindad Vieja staaer en fransk Reserveleir, og Hertugen af Belluno, Marschal Victor, som commanderer Beleirings=Corpser, har sit Hovedqvarteer i St. Maria. Derfra af fortsættes de franske Redouter langt med Kysten paa Landrynten, der gaaer paa Syrsiden fra Porto=Real ud i Havet, og dækkes paa den yderste Pynt af Forterne Maticorda og Fort Louis. Paa denne Landtunge ligger Havana=Compagniets Hotel og det saakaldte Consulat Hotel. Her er Beier i at Corpsets Contrum posteret. Paa venstre Side af Perto Real strække Forskandsningerne sig ud over Molo di Galve; til Arsenalet de la Catracca, og omgive derpaa den befæstede Øe Løn, som endnu er i de Spanskes Hænder. Floden St. Pedro og adskillige Canaler adskille Beleirerne og de Beleirede fra hverandre. Den Leon hauger sammen med 3 Cadix ved en lang smal Dæmning. Øens Jndtagelse vilde vist nok være forbunden med store Vanskeligheder; men disse kunne, efter al Sandsynlighed, overrindes, saasnart de Franske faae et tilstrækkeligt Antal Smaaskibe og bevæbnede Chalupper samlede, hvormed de kunne udføre Overgangen over Pedro=Floden og Canalerne. Antaller paa disse Skibe, med hvis Bygning og Udrustning man nu i flere Maaneder uafladelig har været beskjæftiget, er allerede meget betydeligt, saa at man om kort Tid kan vente et almindeligt Angreb paa Øen. Leon. Er denne først erobret saa staaer endnu tilbage at forcele Overgangen over den ovenfor anførte Dæmning ; thi dette er den eneste Punkt, hvorfra man til Lands kan trænge frem imod Staden. Ved TorteGarda, hvor denne Jordtunge hænger sammen med Øen Leon, have 6 de Spanske den hele Sommer opkastet særdeles stærke Forskandsninger, r for at dække Tilgangene til Staden, hvis Øen skulde falde i de Franskes Hænder. Disses stærkeste Batterier ere for nærværende Tid opførte ved Pointe de Cabjusie, imellem dette Sted og Fortet Matagorda, samt imellem dette sidste Fort og Fortet Louis; og fra samme kan Staden Cadix bombarderes med Eftertryk. De Spanske have derimod sat Fortet Puntales, lige over for Mategorta, i en frygtelig Forsvarsstand. En engelsk Jngenieur Oberst skal føre Commandoen sammesteds. De Beleirede have, som maa forsikkrer, ny egen gjort e et forsøg paa at forsøge de Franske fra Pointe de Cabizurla og derpaa e angribe Fortet Matagorda til Lands; men dette Foretagende er aldeles mislykket. Ved Fortets og den om iggende Egns Batterier er Communicationen til Søes imellem Staden og den indre Bugt, om ikke aldeles afbrudt, saa dog meget forstyrret. Adskillige engelske Skibe, som vilde seile forbi Fortet Puntales, ere skudte i Sænk fra Matagordas Batterier.
Berlingske Tidende, 1810-12-17
Malland, den 28de November. Vort officielle Blad leverer følgende Beretning fra Nizza (i Frankrig paa Kysten af det middellandske Havn. Paa Præsecten over Søeal1, pernes Departement, Rigsbaron du Bouchages Befaling, seer Mairen over Staden Niza sig befuldmægtiget til, offentlig at bekiendtgiøre følgende. De officielle Tidender fra Sanitetsraadet i Marseille sætte det udenfor al Tvivl, at Pesten hersker i Carthagena og Mallaga. Denne Landeplage giør frygtelige Fremskridt, og har allerede hurtig udbredt sig til Cadequlee, ved Resaas, paa de franske Grændser. Conmunicationen med Spanien er derfor baade fra Land og Søsiden afbrudt. re Fremdeles beretter Præsidenten for Sanitetsraadet i Livorno, under Et 20de October, at der i Brandis i Kongeriget Neapel er udbrudt en hi smitsom Sygdom af pestagtig Caracter. Disse omstændigheder fordre de virksomste og strengeste Forsigtighedsregler. Følgende bliver herfra 8 foranstaltet: 1) Langs med hele Kysten opstilles talrige Pester af Tropper og Nationalgarder, som Dag og Nat uophørlig denne Patrouiller. 2) Saasnart et Skib nærmer sig Kysten eller lider Skibbrud paa samme, blie til ver fra den næste Post om Dagen gjort to Kanonskud og Faner udstukne ; om Natten skeer det samme, kuns bliver da ogsaa Jld antændt si paa de høist liggende Poster og Storm ringet i de meest truende Steder. 3 3) Alle Aadsler af Mennesker og Dyr, alle Kister, Fade og Klædningsstykker, som fra Havet blive drevne op paa Kysterne, ere at betragte som smittede, og maae altsaa ei blive rørte, meget mindre i optagne af nogen. Hvem der ikke paa det punctligste underkaster sig i disse Forskrivter, bliver med al Strænghed behandlet efter ContumeLovene.
Berlingske Tidende, 1810-12-17
Turin, den 20de November. Vor Tidende melder, i Følge Efterretninger fra Nizza, at Deien af Algier har i Oran og nogle andre af sine Havne ladet de Skibe lægge under Beslag, som ere erobrede af franske Kavere og fra det middellandske Hav opbragte dertil; samt at Hs. Majestæt Keiser Napoleon derpaa under 24 October har befalet, at alle Skibe fra Algier, som for nærværende Tid befinde sig i franske Havne, ufortøvet skulle anholdes.
Berlingske Tidende, 1810-12-17
Wien, den 5te December. I Dag er stort Finantsraad, i hvilket Hs. Majestæt præsiderer. Det bivaanes af alle de første Ministre.
Berlingske Tidende, 1810-12-17
Den forrige Minister for de udenlandske Anliggender, Grev Stadion, er er ankommen hertil. For at hindre Jndbrud om Natten og Stratenrøverier, gaae talrige Militairpatrouiller med ladte Geværer paa Gaderne her hver NatI Gaar indkom Beretninger fra Bucharest fra 5te November, som i melde, at man foranden der saakaldte grønne Port har oprettet en Triumphbue, igiennem hvilken Overcommandeuren, Grev Kammensky 2, i den 6te November skal holde sit høitidelige Indtog i Bucharest. Den samme Dag skulde ogsaa Fyrst Jtalinsky indtræffe der, for, under Vaabenstilstanden, at handle om Fred med Portens Befuldmægtigede, som man bestandig venter. Formedelst Papiirspengens ringe Værd faae Tropperne firedobbelt Lønning.
Berlingske Tidende, 1810-12-17
Den af vore Banqueurer og Grosserere oprettede Hielpekasse har hid til ikkuns faaet faa Pengebidrag.
Berlingske Tidende, 1810-12-17
Efterretninger, der i Dag ere komne fra Adrianopel, berette, at Jsmail Bey af Seres var marscheret mod Servierne med et Corps paa 15000 Mand, men at han blev fuldkommen slagen, og maatte trække sig tilbage, efter at have mistet 10,000 Mand. Ligeledes erfare vi at Steer=Viziren har detascheret et stort Armee Corps til Tirnovfor at bevogte D filterne ved Balen.
Berlingske Tidende, 1810-12-17
Cassel, den 9de December. Hs. Majestæt Kongen har tilladt de ved Elben og Weser i Nord=Departementet boende Fiskere og Lodser at fiske i Havet, og udføre Landets Producter over Watterne til Hamburg, Bemer eller endre venskabelig Havne, samt fra disse Steder igien bringe Varer tilbage.
Berlingske Tidende, 1810-12-17
Stockholm, den 4de December. J Middags foretoges den saa længe opsatte Begravelse at den for rige Rigs Marschall Axel v. Fersen, med alle ved en Straphin=Ridders Begravelse sædvanlige Ceremonier. Dyb Stilhed herskede i Staden veddenne Leilighed; imidlertid vare adskillige Gader spærrede af Militair, og den største Deel af Garnisonen under Gevær. Coursen paa Kjøbenhavn er i Hamburg noteret 580 pr. Ct. 2 Mdr.
Berlingske Tidende, 1810-12-17
J Leut eller Longiche, ved Feden af Bierget Gemmi, ere varme Bade, som meget bekommes for deres heibredende Egenskab. Ennen i frembyder den meest maleriske Udsigt. Veien, paa hvilken man passerer C. Gemmig, gaaer oved i en Sikfak og er udhugget saa brat i Klipperne, re at naar den Reisende er paa Midten af Bierget bemærket han hver a ken den Deel af Veien, at hvilken han kom, eller den, som endnu i staaer tilbage. Ved denne Vei staaer Wallis i Forbindelse med Bern. p.J Brieg synes Husene, der ere bedækkede med en graatagtig skinnende 6 Skifer, langt borte at have Tage af Sølv. J Nedre Wallis borde for to dum Beraar, (hvis Hove stad Octodurum ansees for det moderne 3 Slot i Martigny) Lidestrængere nede indslutte Biergene saaledes de Rhone Dalen, at Borgen St. Maurien ganske optager det der ræ og rende Mellemrum. Fra Høiden af disse Porphyrmure nedstyrter det c. Vandfald, der er bekiendt under det upassende Navn Pissenache, og som 2 er et af de høieste i Europa. Malte Brun.
Berlingske Tidende, 1810-12-17
Indenlandske Efterretninger. Tranekiær, den 12te December. J Formiddags Kl. 9 1/2 passere de Spotsbierg Syd fra Nord efter I Orlogskib, 1 Fregat, 1 Brig og 3 1 Coffardiebrig. Disse Skibe have fra den 8de d. M. dagligen været et at see Syd ude; men stedse igien holdt Syd efter.
Berlingske Tidende, 1810-12-17
Corsøer, om 12te December. Kl. 11 Formiddag saaes 4 Sti lere som kom Syd fra. Disse var en svær Fregat eller et Orlogskibeneen Coffardiedrig paa Slæbetoug, en mindre Freget og en Orlogsbrig, Kl. 3 Eftermiddag vare de passerede Romsse, og endnu under Seil Nord efter.
Berlingske Tidende, 1810-12-17
Callundborg, den 13de December. I Gaar Eftermiddags observeredes 4 fiindtlige Skibe, som kom Syd fra. De ankrede i Aftes imellem Romtøe og Asnæs. De kunne ikke sees i Dag for tyk Luft.
Berlingske Tidende, 1810-12-17
Callundborg, den 14de Decbr. De 4 Skibe, som ere komne Syd fra og ankrede imellem Asnæs og Romsøe, ere i Gaar lettede og passerede Reisnæd. De ankride omtrent 3/4 Miil N. V. for samme for N. O. Vind. Saavis men kunde ogservere ballade de at 2 Forgatter, 1 Cutterdrig og 1 Coffardiedrig, som den ene Fregat havde paa Slæbetoug. De have lettet i Formiddag og gade Nord efter med S. S. O. Vind.
Berlingske Tidende, 1810-12-17
Helsingøer, den 13de Decbr. I Gaar Middags indkom Nord fra et svensk Skib, ved Navn Apelio, med en Ladning Steentul. En svensk Coureer Meulien er i Dag ankommen hertil fra Helsingborg. Han kom fra Strekholm og er bestemt til Hamburg. Herfra ere lagen fiendtlige Skibe i Sigt.
Berlingske Tidende, 1810-12-17
Batteriet Tretroner, den 14de December. Fra i Gaar Morges til i Dag Kl. 8 Formiddag ere indpasserede 7 og udpasserede 9 Skibe. Blandt de Nord fra indt sierede er et seensk Freaatskib, Apollo kaldet, hjemmehørende og kommen fra Gothenborg, lastet med Steenkul. Syd fra er en Finlanger Skude indkommen med Brænde, der er hiemmehørende i Kiøbenhavn og bestemt at lødse der.
Berlingske Tidende, 1810-12-17
Kaperføre Juul, som i Gaar indkom fra et Krydstog med Kaperen Speculationen, beretter at have seet en engelsk Orlogsbrik under Møen, Søndagen den 9de i denne Baaned.
Berlingske Tidende, 1810-12-17
Batteriet Trekroner, den 15de Decbr. Fra i Gaar til Dag ere indpasserede 17 og udpasserede 25 Skibe. De indpasserede ere for det meste Jagter fra Holsten, for største Delen lastede med Korn.
Berlingske Tidende, 1810-12-17
Kiøbenhavn, den 17de December. Hs. K. H. Kiøsprindsessen af Sverrig ankom den 16de til Corsøer, Kl. 4 1/2 Eftermiddag, og forblev der om Natten. J Morges Kl. 7 afreiste Hs. K. H. derfra og indtræffer i Aften dertil.
Berlingske Tidende, 1810-12-17
Det har behaget Hs. Majestæt, ved allerhøieste Resolution af 1ste d. M., allernaadigst at bestemme, at dem, der agte at tablere sig i de ringere borgerlige Næringsveie saasom Marchandisere, Traadhandlere, Vertshuusholdere, Øltappere, Potte, og Jernhandlere, der handle med gammelt Jern, hvad enten de ere Jndfødte eller Udlændinge, ikke ikke skal meddeles Borgerbrev, men i dets Sted gives en skriftlig Tilladelse til at drive den Næringsvei, de attraae, under Vilkaar, at føre Næringsskat og alle øvrige borgerlige Tyngder. For saadan Tilladelse skal e lægges samme Betaling, som hidtil har været erlagt fo Borgerbrev.
Berlingske Tidende, 1810-12-17
Under 11te December d. A. ere samtlige Overøvrigheder i begge Riger fra det danske Cancellie blevne tilskrevne saaedes : Hs. Majestæt har under 1ste d. M. allernaadigst befalet, at Dommerne paa de Steder, hvortil Priser ere blevne opbragte, saavelsom Auctionsforvaltere, der have afholdt Auctioner over slige Skibe, skulle uopholdeligen meddele Legationsraad Rist i Hamborg et detailleret Op giverne af Sorter og Qvantiteter paa de Colonia varer, hvoraf de priis, dømte Ladninger have bestaaet. End videre har Hs. Majestæt, under samme Datum, bemyndigen Retterne, Dommerne og Auctionsforvalterne til, hver for sit Vedkommende, paa de nuværende Eieres Reqvisition, at meddele disse saadanne Attester om priisdømte Colonielvarer og disses Salg ved de afholdte Auctioner, der kunne begrunde Beviserne om disses Oprindelse af lovligen condemmerede og realiserede Priser.
Berlingske Tidende, 1810-12-17
Under 24de August d. A. har det behaget Hs. Majestæt allernaadigst at optage General Krigscommissair H. C. Astrup og ægte Deseenden, rere i den danske Adelstand. vancement forflyttelse og Afgang ved Vor Landmilitair-Etat.
Berlingske Tidende, 1810-12-17
Det har ellernaadigst behaget Os at resolvere som følger: Under 3die December: 1) Prem. Lieut. a la suite ved Guidecerpeset, C. F. v. Clausen Kaas, meddele vi Ritmesters Caracteer med den ham reserverede Anciennetet. 2) Sec. Lieut. a la suite ved bemeldte Corps F. L. v. Hindenburg, der er ans. som Underofficeer ved det danske Landcadetcorps, afgaaer fra samme til Guldero p. 3) Capt. H.v. Brockdorff af det 2det jydske Jnf. Reg., afskediges formed ist Svagelighed efter Ansøgning i Naade af Krigstienesten med Per sion under Navn af Vartpenge. 4) Prem. Lieut af den danske Artillerie=Ber C. A. v. Sax ansættes i lige Egenskab ved det i Nørrejyll ud værende 9de Compagnie af bemeldte Bataillen. 5) Sec. Liuta la suite C. v. Schiørring af det stillandske Rytter=Regimen, indtræder, ved samme i virkelig Second-Lieutenants Nummer paa yngst Gage, hvorved hans havende Extragaae ophører. 6) Prim. Lieut. a la suite ved det jydske Skarpskyttercorpses 2den Bataillon, Dannebrogsmand H. G. v. Klee, indtræder i virkelig Prem. Lieut. Nummer ved Bataillonen. 7) Commandeer=Sergerne P. Clausen af det jydske Skarpskyttercorpses 1ste Bataillon, ansættes som Sec. Lieut. ved Corpsets 2den Bat. 8) Livjæger J. Jürgens af Vort Livjæger corps udnævnes til Sec. Lieut. ved det siellandske Skarpskyttercorpses 2den Bat. 9) Prem. Lieut. af Kiøbenhavns borgerlige Artillerie H. F. Prætorius, der er Cheftal jutant, udtræder af Nummer og ansættes 2 la suite ved Corpset; Sec. Lieut. A. F. Fedde holt udnævnes til Prem. Lieut., og Bombardeer H. C. Møller til Sec. Lieut., begge ved bemeldte borgerlige Avillerie. 10) Procurator L. Risom udnævnes herved til Overkrigscommissair med Tilladelse at bære den for Overkrigscommissairerne reglementeride Uniform og Armeens Felttegn. 11)
Berlingske Tidende, 1810-12-17
Professor ved Kiøbenhavns Universitet Ørsted ansættes fra næste Nytaar af som Lærer i Naturvidenskaben ved det danske Lanradercorps end 200 Rd. aarlig Gage, og overdrages tillige samme Lærtembede ved det danske Militair-Jnstitut imod derfor ligeledes at nyde 200 Rd. aarlig, hvilket godtgiøres ham extraordinair fra næste Nytaar af, og indtil den i dette Fag hidtil ansatte Lærer Lieut. v. Strel hos Cage bliver ledig. 12) Voldmester ved Kronborg Fæstning H. J. Winckler entlediges efter Ansøgning i Naade fra denne Post.
Berlingske Tidende, 1810-12-17
Under 4de December: 1) Tept. J. H. v. Krogb af den bergenhue siske Skarpstytter Bataillon, afskediges formedelst Bryst vig 4 hed efter Ansøgning i Nade af Krigstien sten med Pension, J og Capitain af det jergenhusiske Jnfanterie Regiment B. A. v. Coucheron forflyttes til formeldte Skarnskytter-Dataillon, som Cheifor det ved Capt. r. Klochs Afgang vacant blivende uhrlandske Compagnie 2) Ved det holsteenske Skarpskyttercorpses 2den Bataillon ) meddeels Sec. Lieut. F. v. Rah ff. Pr. Lieuts. Caracter fra 6te No. vender sidstleden af at regne, og indtrædet Sec. Lieut. a la suite A.L. v. Barow i virkelig Sec. Lieut. Nummer. 3) Sec. Lieutenann terne C. L. Greve af Juel Wind Frys og D.v. Pullich, begge af HusarRegimentet, J. P. v. Schulz af det fyenske Reat lette Dragoner, og tr. C. v. Anker af Vor Livgarde til Hest, meddele Vi herved Pr. Lieuts. ) Caracier. 4) Capt. M. v. Kuur, at det vesterlehnske Jnfant. Regt., reserveres Vajors Anciennetet fra denne Vor Resolutions Datum.
Berlingske Tidende, 1810-12-17
Under 8de December: 1) Pr. Liut, caracteriseret Ritmester C. Lente Baron v. Adeler, af det siællandske Rytterregt., udtræder af Nummer og sættes i la suite ved Regimentet uden militair Gage. m 2) Sec. Lieut. a la suite P. C. F. v. Scholten, af det sjællandske 1. Jægercorps, indtræder ved Cortset i vilkelig Ste. Lituts. Nummer paa ældst Gage, hvorved hans Extregade ophører. 3) Ved det 3die i jydske Jnfanterie Regiment ansættes Sec. Lieut. C. H. v. Pohmann, de ved Grenadertcompagniet, og Sec. Lieut. F. C. v. Jessen ved Jæger et Compagniet 4) Pr. Lieut. af Artillerie Corpser J. G. v. Meidels udgaaer af Nummer, men bliver staaende à la suite ved Corpset, og ansættes derimod fra 1ste Januar 1811, istedet for Lieut. v. Krogh, som ved dette Aars Udgang afgaaer fra sit Lære-Embede ved det norske Londendetcorps, til første Lærer ved bemeldte Corps i de øverste Klasser i Math matik, Opmaaling og Fortification, med de paa datte Embede regler ste menterede 400 Rd., og et aarligt Tillæg saalænge Krigen varer af 150 Rd.,de hvorimod han skal være pligtig at give ugentlig 20 Timers Information, re, om Sommeren at anføre Cadetterne til de praktiske Øvel er uden at de noget Timeantal kommer i Betragtning, og i Sygdoms ælde af den 2den Lærer i de mathematiske Videnskaber at deeltage i Timernes hensigtsmæssige Anvendelse for alle Klasser. 5) A. L. Scheel, Søn af Divisionschirurg Scheel, og J. H. G. Irminger, Søn af Major og Toldforvalter Irminger, ansættes fra næste Nytaar af som Kostkadetter ved det danske Landkadetcorps i den Klasse, som betaler 150 Rdlr. i aarlige Kostpenge.