Ribe Stifts Adresseaviser, 1826-08-04
Jfølge Pestel og Andre, angaaende Oprettelsen af det første Selskab (kaldet Foreningen til Frelse eller Fædrelandets Børn, havde Stifterne, som ogsaa allerede er bemærket, fattet constitutionelle Jdeer, men meget vaklende, og som nærmede sig til monarkiske. Den første Ide om en republikansk Regiering udgik fra Novikoff i hans Project til en Constitution. Endvidere havde der, ifølge Pestels Udsagn, i Petersborg, i Begyndelsen af Aaret 1820, været en Samling af Central-Directionen, som efter Foreningens Reglement var begavet med den legislative Magt. J denne Samling, havde Pestel, formedelst en Motion af det Medlem, der beklædte Tilsynsmandens Embede, 12 udviklet Fordelene og Ubehagelighederne af en monarkisk og en republikansk Statsforfatning. Efter faae Discussioner, skred man til Stemmegivning. " siger den samme Anklagede, erklærede, at de foretrak en republicansk Statsforfatning Nicolai Tourguenefiblandt Andre) med de Ord: uden Sporgsmaal, en Præsident. 2) Overst Glinka var den Eneste af forskellig Menning. Han og den monarchiske Statsforfatning i Forsvar, og foreslog, at man skulde tilbyde Keiserinde Elisabeth Kronen." Pestel forsikkrer desuden, at der blev besluttet, at Central-Directionens Paakiendelse, som antog de republikanske Former, blev overført paa alle andre Directioner, og at den virkelig meddeelte ham den i Toulezyn. Fra denne Tid, tilføre han, fik de republikanske Jdeet Overhaand over de monarkiske Jdeer, omendskiøndt adskillige Medlemmer endnu forsikkrede, at dersom Keiser Alexandet gav Rusland, gode Love efter deres Mening), skulde de være hans hengivne Undersaatter og hans Forsvarere. Jkkedestomindre ere ikke alle Oberst Pestels Udsagn blevne bekræftede af de andre Anklagede. En af dem, Glinka, paastaaer, at alt det ovenfor Meddeelte, ikke tildt og sig under formeldte Deliberationer af Medlemmerne i Cential-Directionen, men i en simpel Conversation, over politiske Gienstande. - Von den Briggen afgiver den Erklæring, af den største Deel af de tilstedeværende Medlemmer ikke vare forberedte hverken paa en Discussion af den Art, eller paa at opgive nogetsomhelst definitivt Votum; at iblandt Andre Glinka og han undstoge for at afgive noget, og at Tourqueneff istedet. for de Ord, som man tillagde ham, havde kun sagt: En republicansk Regjering med en Præsident er meget naiens udurelse var overdraget til virkelig Stetsraad Tourgenest. Det existere nogle oprørerske Sange, forfattede det te Tidsrunde maanee endog uddeele. Men at dette har undet Sted efter det dennelige Sellads Oldet, kan man ikke bekræfte. da at de tre ovenomtalte, der droge sig tilbage og forløde Selskabet. T. som forretrak den monarkiske Statsforandring, tare til god, men i Almindelighed er Alt afhængigt af den Maade, hvorpaa Nationens Repræsentation er sammensat." Den uitulaire Raadsherre Semenoff tilføier, at der ikke var nogen Afsigelse af Vigtighed, og at Overveielserne indskrænkede sig til en Discussion i hvilken Oberst Glinka søgte at bevise at der i Ruslanikke kunde bestaae negen anden, end en monarkisk Regjeringsform. Endeligen omtaler Jngen af de Antlagede Forslaget angaaende Keiserinde Elisabeth. Til Slutning, havde alt det Jndtrufne ved disse ulovlige Forsamlinger, ifølge Nikita Mouravleffs Udsagn, ikke nogen Jndflydelse paa Jdeerne hos Mængden af Forsamlingens Medlemmer, og fremkaldte ikke nogen Ordre, hos Directionerne, den til Toulezyn undtagen. 1) J. adskillige efterfølgende Forsamlinger, var der ikke længere Spørgsmaal om den republicanske Statsforfatning, og maa afhandlede kun Forandringer i Organisationen og i Forretningernes Gang i Foreningen for offentligt Vel. Pestel selv erklærer, at der ikke alene lige fra den Tid denne Forening dannede sig, indtil dens Oplysning, ikke nogensinde var noget fast Princip antaget, men at ved mere end en Leilighed det som havde været enstemmigen besluttet, blev faa Timer efter eenstemmigen foranttet. Det maa bemærkes, at strax efter den Dilibetation eller Conversation, som vi nylig have aflagt Regnskab for, adskillige af Jndividerne, som havde taget Deel deri havde en anden " tilfældig Sammenkomst, ifølge hvad Pestel siger, og at En af dem 2) i det de fortsatte de foregaaende Discussioner havde fattet den Jder, at tage Keiser Alexander af Dage. Nikita Mourviseff bekraftet, at med Undtagelse af ham selv og Pestel, alle afsloge dette Forslag som forbrydetiskt, at Alle paastede, at den første Følge af en saadan Handling vilde være et ynkeligt Anarchie, og at da Pestel havde giensvart, at det var let at forekomme ved at etablere en provisorisk Regjering, sammensat af Selskabets Medlemmer, Alle reiste sig imod ham med Varme. Men dersom man tør troe ene Serge Mouravieffs Udsagn, blev dette skrækkelige Forslag, som blev fornyet i en sildigere Forsamling, antaget med Stemmeflerhed. Jblandt dem, som der vare tilstede, erindrer han sig blot, foruden sig selv Nikita Mouravies og Pestel. Jmidlertid vedblev Foreningen til offentlig Vel at forskaffe sig nye Medlemmer. Nogle lode sig lede af de Maximmer iøvrigt noksom forpligtende) af Phillantropi- og Fædrenelandskjærlighed, som de fandt forplantede i første Deel af Reglementet, Andre gave efter for Venskabs og Tiltroes blinde Følelser, eller for Modens Tilskyndelser; thi der gives ogsaa en Mode for Meninger. 1) Nikita Moraviest og nogle andre von der Brigen, Koloschine. Semenost, havde bekræftet dette Factum i deres Conskontation med Pestel2 Pie, og Morravles erklæret at det var Nikita Nor 1) Nikita Moraviest og nogle andre von der Brigen, Koloschine. Semenost, havde bekræftet dette Factum i deres Conskontation med Pestel2 Pie, og Morravles erklæret at det var Nikita Norraviest og den selv forsikkrer at det var Pestel. (Fortsættes.)