JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-01-20
En Landsby=Skolemester med et Riis i Haanden udførte sin Rolle meget vel. - Skade, at hvo, der har Lyst dertil, ikke, som hos Hr. Rau, kan blive opvartet med varm Spise.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-01-20
Dagen No. 3 for dette Aar fortæller blandt andre Anecdoter: "at Hr. Prof. Gamborg har "faaet allernaadigst Tilsagn om, at hans Kone, om hun overlever ham, skal have en Pension af 800 Rdlr., og dernæst, at Professoren nu agter at opholde sig i Sorøe." - Man kan her paa det bestemteste forsikkre, at ingen af Delene forholder sig saaledes. Hr. Prof. Gamborg, har vel faaet Løvte om, at Hans Majestæt vil have hans Kone, om hun overlever ham, i allernaadigst Erindring, men ikke, at hun i saa Fald skulde nyde en Pension af 800 Rdlr. Det er heller aldrig faldet Professoren ind, at bestemme Sorøe til sit Opholdsted, - og det er kun Dagen, der har fundet for godt at sende ham derhen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-01-20
Den bekiendte Hofraad og Doctor Faust i Tydskland har opfundet: 1) et nyt Forløsnings=Leie for Barselkoner, som er saaledes indrettet, at de beqvemmeligen kunne hvile sig paa det, og efter at de have vederqvæget sig ved Søvn, uden Fare lægge sig i en Seng; 2) et ganske nyt Slags mechanisk indrettet Vugge; 3) en Beenbrudmachine, som tillige er meget nyttig for Podagra= og Gigt=Patienter; 4) en Sygeseng, som kan bevæges til alle Kanter, og hvori den Syge ordentlig kan gjøre sig Motion. Han har i Engelland faaet Patent paa disse Opfindelser. Beenbrudmachinen koster 3 Frederichsd or, Vuggen med Mussetins=Gardiner 8, Forløsnings=Leiet 16 og Sengen (uden Madradser og Omhæng) 20 Frefor.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-01-20
Professor Buchholtzs interessante Skrivt: Moses und Jesus er nu færdigt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-01-20
Ved den bekjendte Morder=Præst Schaf fers Henrettelse d. 29 Dec. i Aachen, var han klædt i en rød Skjorte. Førend han blev guillotineret tilstod han paa Retterstedet, at han havde dræbt begge Fruentimmerne (hvilket han ikke havde villet bekjende i Forhørerne), og erklærede, at han døde som Catholik.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-01-20
Acteurerne paa det Franske Theater i Paris agte efter Bonapartes Ønske at opføre Stykket Tartuffe med Costumer af Ludvig 14 Tider. - Det vilde nok være bedre at opføre det efter vor Tidsalders Tartuffers Costume.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-01-20
J den nye Almanac national de France for Republikens 12te Aar staaer blandt Churførsterne "Hannover, in blanco; men under Storbritannien er Kongen dog anført som Chur første og Prindsen af Wallis som Churprinds. J Bergen St. Winer ere nu 300 Bager svende sysselsatte med at bage Skibsbrød til Expeditionen paa Engelland. - Efter Avisskriverne at dømme synes det som man i Frankrige bærer sig af med Landgangen i Engelland, som omtrent Svømmeren hos Wessel, der forbløffer sin Rival ved at tage en heel Madpose med sig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-01-20
Den nylig afdøde Grosserer P. Erichsen, skal være født i Odense i samme Gaard, hvor Jversens Fyenske Avis trykkes. Han blev begravet i Mandags paa Assistencekirkegaarden. Der siges, at hans Broder, som opholder sig i Engelland, snart vil komme hertil, for at paatage sig Handelshusets Bestyrelse. Det femte Bind af Statsraad v. Eggers Denckwurdigketen der franzosischen Revolution, recenseres og roses i det sidste Hefte af nene allgemeine Dentsche Bibliothek. Rec. undrer sig over, at der, uagtet det er 9 til 10 Aar siden, at Forfatteren begyndte Værket, kun er udkommet 5 Bind, som neppe indeholde et Tidsrum af to Aar.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-01-20
Uagtet man i Dagen No. 8 læste, at Prisen paa Asiatiske Actier var 730 a 732 Rdlr., saa bleve de dog samme Dag betalte paa Børsen med 750 Rdlr. Man seer heraf, at i det mindste den, der vil sælge Actier, ikke altid kan rette sig efter Dagens Beretninger. Jris og Hede have i denne Tid travelt med at recensere det Helsingøerske Theaterpersonales Spil, medens ikke et eneste Kjøbenhavnske Blad indeholder Bedømmelser over de Kjøbenhavnske Skuespilleres og Skuespillerinders Spil. J Bladet Dagen havde engang en Skribent begyndt paa at levere Theaterrecensioner, men hvad enten man antog hans Roser for Skoser eller andre Sysler hindrede ham deri, nok er det, han trak sig i Tide tilbage. Præstegaarden i Kokkegaden er i Mandags ved Auction bleven tilslaaet Hr. Justitsraad Hee for 10275 Rdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-01-20
Den navnkundige Kant nærmer sig nu sin Opløsning. Han har neppe nogen Samling mere, hans Sprog er afbrudt, hans Tanker forvirrede, hans Aandskraft næsten hensvunden. Den 13 Dec. 1803 løftede han sine Hænder op, og bud i en afbrudt Tone, at han maatte døe. Hvor lidet han end tager Deel i Samtalerne ved Bordet, saa vil han dog, at hans Gjæster skulle underholde sig med ham; og da nylig hans Tiener, formedelst hans Sygelighed, ikke havde indbudet Middags=Gjæster for ham (to af hans Venner spise daglig hos ham), blev han vred, og forlangte, at man skulde hente nogen fra Gaden, paa det han ikke skulde være uden Selskab. Hans Udseende er i øvrigt mat, og han seer sit Endeligt standhaftig i Møde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-01-20
Nogle erfarne practiske Læger i Tydskland have besluttet at aabne i dette Aar en medicinsk Correspondence, hvor saadanne Patienter, der lide af langvarige Sygdomme, f. Ex.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-01-20
Nervesvagheder, Gigt, Sygdomme i Underlivet og i Fordvielsesredskaberne, haardnakkede Hund sygdomme, Brystsyge, Hæmorrhidaltilfælde, veneriske Sygdomme, Selvbesmittelse a. kunne erfare de bedste og meest prøvede Lægemethoder. Selskabet lover den ubrødeligste Taushed. Brevene indsendes portofri under følgende Adresse: An die vereinigten correspondirende Aerzte abrugeben in der Fürstl. Braunschw. Lüneb.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-01-20
Postamts Zeitungs=Expedition zu Hamburg. Bonaparte er reist fra Paris d. 30 f. M. Han var Aftenen tilforn paa Comoedien og ingen vidste noget deraf. Hans Gemalinde erfarede hans Afreise først om Morgenen Kl. 4. Man vidste ikke bestemt, hvor han reiste hen, men det var til Boulogne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-01-20
Den berømte Cuvier talde for ikke længe siden i Nationalinstitutet i Paris om de sandsynligviis fra Himmelen nedfaldne Stene. De Lærde, sagde han, ville ikkun fæste Lid til de Ting, som de indbilde sig at kunne forklares. Dette Tilfælde kan tjene dem til Advarsel. - Anmelderen troer, at der gives overalt, som Shakesspeare siger, mange Ting imellem Himmelen og Jorden, som vor Philosophie ikke drømmer noget om. Jzere har i et eget Værk samlet alle de Tilfælde, der stadfæste Stenenes Nedfald. Deres Overflade er altid forglasset og forbrændt, det Jndre stedse graat, glinsende, fornigt og indeholder Svovlkies.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-01-20
J en meget læseværdig Afhandling om Sundheds politiet i Henseende til Kornvare, af Hr. D. Frankenau, i nyt Bibliothek for Physik a. siges iblandt andet: Møllernes saakaldte Told kar burde afskaffes og en vis fastsat Priis for Kornets Maling dem betales. Thi i dyre Kornaar, naar en Tønde Rug, som for 1 1/2 Aar. siden i Arendal, koster 10 a 12 Rdlr. og en fattig Mand kjøber sig en Skjeppe og lader den male, vorder han skammelig medtaget ved Møllerens Toldkar, der berøver ham i Værdie til Gange saa meget som Malingen ellers koster ham i Penge. Louis, Forfatteren af Bogen: das gegenwartige Jnteresse der Europaischen Staaten, und die nene Organisation des Militair- und Finantzwesens in Dännemark, har nu, opmuntret ved dette Skrivts anseelige Afsætning, der formodentlig har været en Følge af det urimelige Rygte, at det var skrevet af en vis høi Adelsmand, udgivet et nyt Skrivt under Titel af Enropa's gegenwartige Crisis. Han taler deri med megen Dristighed og Bestemthed om de Danske Troppers Cantonering i Holsteen; og hans Jdeer ere omtrent de sammesom de, der vare fremsatte i den Anledning i Moniteuren, men som Hr. Louis har sat en lang Suppe paa.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-01-20
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-01-23
Nyeste. i deris
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-01-23
Kjøbenhavn. No. 16. Den 23 Januarii, 1804. Udgivet og forlagt af J. Werfel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-01-23
Kjøbenhavns Theater.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-01-23
(Fortsat.) Jomfru Astrups smagfulde og rigtig valgte Paaklædning uagtet, forstyrres Jllusionen her dog noget ved den Tanke: at hun allerede har nydt sin Benefice for 25 Aars Tjeneste. Det vilde overalt være at ønske, at hun blev sjeldnere brugt d). Hun spiller næsten dagligen; kun i Syngestykker er hun fritagen. Jmidlertid ville maaskee faa Skuespillerinder, ja faa ) Dersom man havde andre, der kunde spille hendes Roller. - Hvad er Aarsagen, hvorfor Stykket Danneqvinderne ikke kan gives Fruentimmer, efter saa mange Fortjenester af Theatret, glimre som denne Danske Raucour. Madame Heger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-01-23
Kjøbenhavnske Nyheder. En Dansk Reisende beretter, at man endnu den Dag i Dag finder i Voltaires Sovekammer paa Ferney følgende Personers Portraiter, som just ikke synes at være ordnede efter nogen Rangforordning: Keiserinden af Rusland, Madame de Chatelet, Frederik den Anden, af Preussen, Lekain, Voltaires Skorsteensfeier og hans Vaskerpige. Det er formodentlig den første Skorsteensfeier og Vaskerpige, som have nydt den Ære at hænge i saadant Selskab.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-01-23
Med det første faae vi et nyt Nationalstykke under Titel af Niels Lembak, hvis Historie er bekiendt af O. Mallings store og gode Handlinger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-01-23
J Egnen af Arles har man ved at grave igjen fundet Romerske Oldsager, især et prægtigt Gravæle, hvori en offentlig Skjøge maa have ligget begravet, efterdi man har fundet de forargeligste Obsceniteter deri.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-01-23
Efter Søslaget ved Abukir sendte Bon parte to Officerer til det Engelske Linieskib Swift sure, for at tilbyde det Forfriskninger. Efterat de havde spist ombord, sagde een af Franskmændene: Engellænderne have den Skik at skyde med utilladelige Brandsager; derved gik der Jld i det Franske Admiralskib L Orient. Desuden var den Franske Leir to Gange kommen i Brand ved en Jld fra Swiftsure, og man havde fundet en Materie, som ikke kunde slukkes. Den Engelske Capitain hørte dette bestyrtet og befalede sin Overcanoneer at hente fra et af de Franske Skibe, der vare tagne ved Abukir, nogle af de Kugler, man for nærværende Tid brugte. Man undersøgte dem, og fandt, at de brændte under Vandet og fortærede sig efterhaanden, indtil der tilsidst blev en ganske liden Kugle deraf. En af dem sprang og udbredte Jldmaterie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-01-23
Medens Bonaparte var i Nederlandene, udkom Ludvig den Sextendes Brevvexling under Regjeringens Beskyttelse. Men da man ikke havde begiert Politie=Præfectens Samtykke dertil, saa blev Oplaget af hele Værket, førend endnu 50 Exempl. vare afsatte, borttaget. Først ved Bonapartes Hjemkomst og efter hans Ordre bleve Exemplarerne udleverede. For at hævne sig paa Boghandlerne lod Politiet en Engellænder, der arbeidede i Trykkeriet som Correcteur, hefte. En Bogtrykker i Provindserne foranstaltede imidlertid et Eftertryk, men dette blev strax confisqueret og Eftertrykkeren dømt til at betale den retmæssige Forlægger, efter Loven, Værdien af Originaludgaven, 3000 Exempl. - J den sidste Transport nye Franske Bøger, som ere ankomne til det Kongl. Bibliothek, findes ovennævnte Værk, hvis Franske Titel er Correspondende de Louis XVI.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-01-23
Rygtet siger, at Nicholai Menighed skal have indgivet Ansøgning om at faae den afbrændte Kirke opbygt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-01-23
Den berømte Prof. Baldinger i Marburg døde d. 5 d. M. Han er bekiendt hos os af sin usædvanlig heftige litteraire Strid med den næsten i ethvert Fag af Videnskaberne berømte Veteran, Prof. Tode. Det fortjener her at erindres, som et hædrende Beviis for den Afdødes Tænkemaade, at han for nogle Aar siden skal have tilskrevet Hr. Prof. Tode et meget venskabeligt Brev, hvori han forestilte ham, at det vilde være ubilligt, om de, fordi de vare uenige i visse Meninger, skulde blive bestandige Uvenner, og sagde, at han ønskede fuldkommen at forsones med ham, og at den litteraire Strid, han havde havt med ham, aldrig skulde forringe den Agtelse, han havde for ham baade som Menneske og Videnskabsmand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-01-23
Da Contreadmiral Linois's Escadre ankom til det gode Haabs Forbjerg, solgte en Passageer, der var fulgt med Escadren, nogle Buster, af Bonaparte, som han havde taget med paa Speculation. Uagtet de vare meget slet gjorte, fik han dem alligevel meget godt betalte. Der var saadan en Rivt om Busterne, at Passageren raabte i sin Fortvivlelse: Hvorfor tog jeg dumme Diævel kun 6 med? Med to Dusin kunde jeg have gjort min Lykke. - Bonaparte befinder sig meget vel paa sin Reise, endskiønt han reiser saa hurtig, at adskillige i hans Følge ikke kunne udholde Strabadserne. Paa sin Tilbagereise fra Boulogne f. M. tilbragte han 26 Timer uden at nyde et ordentligt Maaltid. Da hans Hest snublede over nogle Touge og nær var styrtet med ham, sprang han i Vandet. Han satte sig strax igjen til Hest, fortsatte Jnspectionen over sine Tropper og skiftede først Klæder efter tre Timers Forløb.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-01-23
Sagen angaaende Bladet Dagen vil nok snart blive foretaget ved Høiesteret. Der siges at Udgiveren skal have gjort Brødrene Berling Forslag til et Slags mindeligt Forlig. Meningerne om Sagens Udfald ere forskjellige. Men de fleste troe, at den, paa Grund af den i Anledning af den Schultziske Avis eengang afsagte Dom, neppe i Fremtiden vil kunne udgives i sin nærværende Form. Mad. Frydendahl havde propfuldt Huus ved sin Benefice. Hr. Foersom udførte Balders Rolle ret godt. Stykket var først ude Kl. 10 1/2. - Parterret raabte: Evalds Minde leve; men een af Tilskuerne: Evald leve! Directionen fortjener det skuespilelskende Publicums Tak, fordi det har taget dette sande Mesterstykke frem igien. Den vil giøre sig Publicum end mere forbunden ved at give Fiskerne af samme Forfatter, især i denne Tid, hvor adskillige kjekke Sømænd kappes om at udmærke sig ved ædel Daad.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-01-23
J Aalborg skal nu, efter de seneste Efterretninger, Betleriet være ganske ophørt med det nye Aar. - Gid man i Kjøbenhavn kunde sige det samme!
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-01-23
Hr. A. Wasener & Comp. har faaet Tilladelse til paa offentlige Steder at lade sig høre paa Papagenerstøite. Det maa være morsomt at høre et saadant heelt Compagnie blæse paa en saadan Fløite. Aldrig have Vægterne med mere Føie paamindet os hver Aften om. "at Natten vælder udi end i vore Dage. Nat og Mørke udbrede sig over Jorden, og Krigsguden, synes med Strømme af Menneskeblod at udslukke Fornuftens Fakkel. - J Schweiz har man indført Censuren, - i Frankrige samler man Reliquier af afdøde Helgener. Saaledes har man i Cölln ganske nyligen bragt de Hellige tre Kongers Reliquier, under Canoners Løsen, ind i Domkirken, og den Dag, det skede, var en Festdag for Folket.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-01-23
J Hertugdømmerne ere Stutterierne i megen Flor, og Handelen vinder betydelig der Der opkjøbes paa nogen Tid mange He ved. ste for Fransk, Østerrigsk og Preussisk Regning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-01-23
J Dagen No. 14 læses den saare snurrige Beretning, at Bonaparte skal nylig have erklæret, at det nok blev nødvendigt, at forbyde alle Tydske Bøgers Udførelse i Frankrig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-01-23
J Kjøbenhavn gives der nu Vindues gardiner, hvortil Fryndserne allene koste 1500 Rdlr., siger og skriver femten Hundrede Rigsdaler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-01-23
Den 4 Febr. bliver der Bal en Masque paa Palaiet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-01-23
Man befrygter i denne Tid store Fallissements iblandt billetprangerne. Formedelst en feilslagen Speculation maatte de i Løverdags Aftes sælge en Parterrebillet for 12 s.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-01-23
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-01-27
Nyeste k i derie
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-01-27
Kjøbenhavn. No. 17. Den 27 Januarii, 1804. Udgivet og forlagt af J. Werfel. - Fra Kjøbenhavns Theater.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-01-27
(Fortsat.) Jomfru Winter. Mad. Dahlen, Paulsen, Lange, Foersom, Clausen og Martiin. Brantne og trættekjere Fruentimmers Roller ere af Naturen anviste Jomfru Winter. Alle qvindelige Rolles de charge giver hun med sjelden Sandhed, og til Beviis paa sin Konstfølelse, skjelner og undgaaer hun nøie Caricaturens Grændser. Ogsaa i Overgen er hun maaskee een af de vigtigste Sangerinder, men godmodige Mødres Roller burde man ikke lade hende spille. Mad. Jsegrim i "Forsoningen, kan vanskeligen gives bedre end af hende. - Hvor der ligger den imperturbabelste Kulde i Rollerne, vil Mad. Dahlen stedse fortjene bifald; men enhver varmere Affect synes at være fremmed for hende 1). Ogsaa som Sangerinde giver hun Tonerne ligesaa tro, som hun finder Noderne paa Papiret. Syngespillene fraregnede, overvælder Directionen hende just ikke med Arbeide. ). - Mad. Paulsen giver Soubretterne som simple Tjenestepiger, men fordærver i øvrigt ligesaa lidet disse Roller, som Jomfru Guldberg de eenfoldige Frokeners og stumme (?) Skjønnes Roller. - Mad. Lange er unegteligen det meest udmærkede Talent ved det Danske Theater. Et interessant Phystognomie, talende Øine og et behageligt Organ indtage allerede i 2) Mad. Dahlen vil altid spille godt, naar hun faaer Roller, der harmonere med den Rolighed og Blidhed, som er udbredt over hendes hele Væsen. At hun kan spille Roller, der udkræve en varmere Affect, det beviser hun som Elisabeth i Dyveke. *) Skal dette betyde, at hun kun spiller sjelden, saa har Forfatteren ikke ganske Ret. Forveien for hende. Hendes meget rigtige Følelse vil venteligen vogte hende for at begaae Feil i hendes Fremstillinger. Maaskee man imidlertid kunde ønske hende mere Kjerlighed til Konsten og mindre Behag i de bittervittige Steder i hendes Roller. Hendes Alder giver hende Kald til at spille unge Piger, og hendes Aand bestemmer hende for de vittig naive. Mangen en Rolle giver hun, sin Ungdom uagtet, med megen Fuldkommenhed, saaledes f. Ex. Sophie i "Besøget, Frederike i Epigrammet, Andre Roller, f. Ex. Gurli, kunde hun sikkert spille bedre, end hun gjør. Som Natalia i "Corsicanerne" lykkes den gode, lystige, vittige, forelskede Pige hende ret overordentligen. Om nogle Aar kan Kienderen vente sig i hende den fuldendte Konstnerinde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-01-27
Mad. Foersom har den Naturgave, at hun er temmelig smuk, hun vil og kan, naar hun vil gjøre sig saa megen Umage som hendes Mand, endnu blive en god Skuespillerinde. - Mad. Clausen spiller affecterede Damer og lave Roller meget naturlig. J sine yngre Aar skal hun have vovet sig til Gurlis Rolle 1). - Mad. *) Og spillet den temmelig godt. Martin 1), Jomf. Schmidt og andre høre til Chorene og til Statisterne, hvilke ere hersom allevegne. Corps de Ballet. Mad. Bjørn. Hr. Dahlen. Kun et Blik paa Corps de Ballet, førend Skuespillerne mønstres. Man har her tre Solodansere og fire Solodanserinder. Mad. Bjørn nævnes her først, i Betragtning af den Tid, hun har været ved Theatret. Hun har allerede danset i 27 samfulde Aar, og er og bliver dog Publicums Yndling. Hendes Fødder og den Lethed og Præcision, hvormed hun bruger dem, fortjene og virkelig at beundres. Men Gratie og molleur synes hun at ansee for at være under sin Værdighed. En rank Figur, megen Jarret, og stærke, til den Jtalienske Pantomine vante Træk, have bestemt hende til haute dange; man seer hende endnu gjerne som Semiramis, Dido og Lagertha. At fremtræde som Hyrdinde burde hun ikke tillade sig selv mere; imidlertid har hun endnu i forrige Vinter vundet stort bifald 2) Mad. Martin er virkelig Skuespillerinde. som Grevinden i "Fanden er løs. J Kjerligheds Magt, har hun viist os, at hun maaskee for 16 Aar siden har danseet. Sædvanligen danser hun med Hr. Dahlen, som man ikke kan negte, at han forstaaer sin Konst og har brillante Momenter. Han bestyrer nu under Galeotti Danseskolen og erhverver sig her Fortjenester. Mad. Schall. Skabt til de fødeste Jllusioner har Mad. Schall, født Schløiter, stedse vundet bifald, og Gratie var hendes Magts Tryllestav. En nydelig lille Figur, megen Udtryk i Gebærderne, og en smuk Fod have hidtil været tilstrækkelige Hielpemidler for hende til den meest henrykkende Dans, paa en større Skueplads havde hun sikkert opnaaet en Viguros Berømmelse, og maaskee overgaaet hende. Ved ingen Fremstilling faaer man en yndigere Jdee om Nina eller den Vanvittige af Kjerlighed", end ved hendes Dans, hun har i dette Suiet fundet en Udvikling af Følelser, der gjør hende til Digterinde. Som Mad. Unzelmann maler hun et forelsket Gemyts Forvirring fra hiin Lidenskabs Side, som her er det herskende Element. En lang og haard Sygdom har gjort hende dyrebar for Publicum og hendes Venner. For hende er den ubetydeligste Ballet en Triumph, og hendes Fremtrædelse paa Skuepladsen en sand Nydelse for Elskere af Anarcontisk Dans Hendes svækkede Sundhed har bevæget hende til at gjøre et Forsøg paa at spille den vittige Gartnerpige i den døve Elsker, og skulde hun end i Thalias Laurbærlund kun samle sparsomme Grene, saa har hun dog, understøttet af et behageligt Organ, ogsaa som spirituel Skuespillerinde opvakt store Forhaabninger. (Fortsættes.) Calisen i Bagdaad.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-01-27
(Jndholdet af Stykket ved Kongens forestaaende Fødselsdag.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-01-27
Jblandt fornemme Folk regner man i vore Dage ikke blot Grever, Baroner og Excellencer, men Kjøbmænd, deres Haandlangere, og deres Haandlangeres Haandlangere. Ogsaa Haandværksfolk og andre regnes til denne Classe, naar de eie eller lade som de eie en halv Tønde Guld og derover.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-01-27
Hos de saakaldte fornemme Folk staaer man op om Morgenen, naar Klokken slaaer 10 og drikker Chocolade Kl. 10 1/2. Kl. 11 spiser. man Frokost. Kl. 3 1/2 indfinde Middagsgjæsterne sig og ønske Fruen eller Madamen, "en god Morgen Kl. 4 spiser man Middagsmad, som i det mindste maa bestaae af 6 Rætter, og paa Bordet maa der være 5 Sorter Viin. Kl. 5 drikker man Caffe. Er det en Dag, at man har Fremmede, saa tage disse hjem Kl. 6 og komme igjen Kl. 8. Nu sætter man sig til Spillebordet, hvor man sidder ligesom fastnaalet indtil Kl. 11. Velbaarenheder, Velbyrdigheder, Velærværdigheder og Velædelheder, gaae her i lige Rang. Mangen en blank Daler, som Dagen i Forveien har ligget paa en fattig Bondes Kistebund, paraderer her paa et Mahagonispillebord. Naar man nu har siddet i tre samfulde Timer og tilbragt den kostbare Tid, som de saakaldte Rige saa inderlig ønske at fordrive med den usleste af al Tidsfordriv saa sætter man sig igjen til Bords. Her tales der om den sidste Masquerade, om det nye Stykke, om Frøken Bis. Trindhed, om Bonaparte, om Landgangen, om Kant og om Kotzebue. Naar man nu er ligesaa mæt af Conversation som af de 9 Rætter, saa begiver Vinen sig i Almindelighed op i øverste Etage. Gjæsterne ere nu saa venlige og blide, at man maa forundre sig derover. Den Herre, som Morgenen derpaa gjøer og bjæffer af enhver, der er saa ulykkelig, at komme for hans Øine, er her saa lystig og tam som en Tævekat. For at dæmpe den Jld, der er opstaaet i Gjæsternes Hoved, betjener man sig nu af Champagner, der i deslige Tilfælde agtes for det bedste Rednings= og Slukningsmiddel. Naar man saaledes har tilbragt i det høieste en Snees Aar, saa døer man enten en occonomisk eller en physisk Død, – enten som et Træ, der er plantet ved Vandledninger, og som gaaer ud, fordi det vandes for meget, eller som et Je langer jo lieber, der skyder hastigen i Veiret, men ogsaa visner des snarere. Herremanden og Jndtoget.