Berlingske Tidende, 1836-03-24
Secretær Algreen-Ussing bemærkede endeligen ved denne Deel af Committeens Betænkning, at hvad der saaledes nu skulde an drages paa ikke er noget Nyt, men ikke Andet, end hvad Kongen selv paa det Bestemteste har udtalt som sin ufravigelige Villie i alle de vigtigste seneste Attstykker om Finantsvæsenet, nemlig i Rescriptet af 5 Januar 1813, det aabne Brev af 19 Februar 1814, Rescript af 18 August 1814, Rescript af 9 Februar 1816 og den Kgl. Resolution om Normalreglementet af 28 Februar 1824, hvis Jndhold han forsaavidt citerede. Ja i den sidste Resolution er der endogsaa udtrykkeligen bestemt, at saafremt det aarlige Jndtægtsbeløb, hvorpaa Normalreglementets Beregning er grundlagt, ikke indkommer, da skal hver Aar inddrages og nedsættes 1 Procent i det til staaende Udgifter paa bemeldte Reglement opførte Beløb, samt 2 pCt. i det til overordentlige Udgifter opførte Beløb, hvilken Jnddragning og Nedsættelse siden aarligen gjentages i det reducerede Beløb, saalænge indtil de virkelige Finatsindtægter ballancere med Udgifterne. Det er fremdeles i samme Resolution bestemt, at der af alle de Fonds, der staae under de enkelte Departementers Bestyrelse, men hvis aarlige Overskud henhører under Finantsindtægterne, skal aarligen indvindes og bespares idetmindste 2 pCt. af det nuværende Udgiftsbeløb, saalænge indtil fuldkommen Ballance imellem Finantsernes samtlige Jndtægter og Udgifter er opnaaet. Skjøndt den nu meddelte Finantsetat viser, at de aarlige Jndtægter ikke tilstrække til at bestride de aarlige Udgifter, vides det dog ikke, at Finantsbestyrelsen har andraget paa Opfyldelsen af dette vigtige Lovbud, og er der saaledes formeentlig god Anledning til at kalde ogsaa dette i Erindring, og vise, at det kun er Mangel i Opfyldelsen af de givne Lovbestemmelser, der har hindret Tilveiebringelsen af Ligevægt imellem Statens Jndtægter og Udgifter. III. Efter saaledes at have omtalt den Mangel af Ligevægt mellem Jndtægter og Udgifter, der finder Sted i Landets finantielle Tilstand, gik Committeen i sin Betænkning over til at betragte de Midler, hvorved en saadan Ligevægt maatte være at tilveiebringe. Med Hensyn til Spørgsmaalet, om Jndtægterne kunde forøges ved nye Skatter, bemærkede Committeen, at Motiverne til de Forsamlingen forelagte Told og Consumtions-Tariffer udvise Regjeringens Erkjendelse af, at Landet ikke kan paalægges større indirecte Skatter. De Byrder, der paa hvile Kjøbstæd-Eiendommene, maatte ligeledes erkjendes at være saa mange og saa store, at Nationen ikke til Fordeel for Statskassen kunde andrage paa, at denne Art af Eiendom yderligere beskattes. Forsaavidt Landeiendommene kunne antages istand, til at bære høiere Afgifter, kan Regjeringen forhøie Statskassens Jndtægter ved at ophøre med at eftergive den Deel af Landskat ten, som hidtil er eftergivet Landeiendomsbesidderne i Danmark, men Landmanden har aldrig været istand til at betale denne Stats fulde Beløb, ja man har endog maattet soulagere ham med Hensyn til den Deel, der er fordret betalt, og det har først i de sidste Aar været ham muligt at betale, hvad der de facto er opkrævet, saa at det maa ansees umuligt, at han nu skulde være istand til at bære en saa betydelig Forøgelse i de Landbruget paahvilende Byrder. Vel er det ikke umuligt, at Landbrugeren ved Flid, og Anstrængelse kan drive Productionen dertil, at den eftergivne Deel af Skatten i Tiden kan betales, men det er vanskeligt for Regjeringen, at bedømme, naar Øieblikket dertil er kommet og om man end maa indrømme, at det kongelige Løfte i Fregn. 28 Mai 1834 § 4 ikke gjelder en allerede paabuden Skat, der ikke er op krævet, er det dog at haabe, at Hans Majestæt ikke vil lade Land-Skattens fulde Beløb opkræve, forinden han derover har indhentet Betænkning fra Stænderne, og Committeen ansaae det saaat lade en meget mindre upassende Ytring eller Anmodning herom indflyde i Petitionen, som man i Budgettethar udhævet de hidtil eftergivne circa 800,000 Rbd. af Landskatten (i Danmark og Hertugdommene, som et Afsavn af Statens ordinære Jndtægter, der frembyder fremtidig Resource for Finantserne.