JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1836-01-01
Det er snart Fjerdedelen af et Aarhundrede sid Keiser Napoleons Brødre vare Konger i Spanien i Holland, i Jtalien, i hele Europa. - For sex Ma neder siden kunde man have seet dem samlede i Operahuus i Florenz; alle som simple Privatfor med ubekjendte Navne; Kongerne have seet sig nød til at forsvinde bag Psendonymer. Denne After den sidste i Fasten, var en Mængde af disse faldt Magter i Pergola, den mindste Skuespilsal i Jtalen, men ogsaa den fornemste og maaskee den eneste der er godt belyst. Foran i en Loge i første Etasad Dronning Caroline, Keiserens Søster og KonMurats Enke. Da hun ikke meere var Dronninvilde hun dog, ved et sindrigt Anagram, beholNavnet Napoli i sit Navn og lader sig nu kal Grevinde Lipona. Hun er ikke meere ung, men Af rene have respecteret hendes Skjønheds alvorlige C. Fracteer, og hendes blege Ansigtsfarve, som danne gen stærk Modsætning til hendes Haar, der er som som Jbenholt, passer sig forunderligt til hendes Afsigt og Person. J en anden Loge i Prosceniet var den forhenve rende Konge af Holland, General Louis, DronninHortensias Gemal. Han har antaget Titelen: Gr. ve af Saint=Leu. Ved Kong Ludvig tog strax eft. et skjønt Barn Plads, dets Træk erindrede om Koseren; det er Ludvigs Neven, Hjeronimus Bonapates Søn. Hjeronimus Bonaparte, eller Greven i Montfort, er gift med en Prindsesse af Würtember (hun er nylig død). Denne Forbindelse, som Kooseren, hos hvem det var en Syge at gifte Folk bo i hans Politiks Jnteresse, befalede, kostede Jeronmegen Overvindelse, da han allerede var gift og ogsaa i Pergola; kun Jerome blander sig imellem Maskerne og dersom man vil vide, i hvilken Loge kan intriguerer (for at betjene mig af det vedtagne Udtryk), saa har man sagt mig, at den Domino, som stadrer med en russisk Generals Kone, skjuler den forrige Konge af Westphalens Træk. Men Dronningen af Neapel lader et hvidt Lommetørklæde hænge ud af sin Loge med en vis Affectation. Dette er et aftalt Tegn imellem hende og dem, som hun har bedet til Aften; det er en italiensk Skik. Man kan allerede see, hvorledes de i Salen omspredte Gjæster med stor Møie bane sig en Vei, for at følge dette Vink. Logen opfyldes af de skjønneste Damer og, naar man seer deres Antal skulde man ikke troe, at saamange Mennesker kunde soupere i en Loge, der kun er saa bred som Prosceniet.
Aalborg Stiftstidende, 1836-01-01
Medens man spiser til Aften i de fleste Loger, bol ger Parterre og Theater, forvandlet til en Balsal, af Dominoer og Caracteermasker. Undertiden aabner Hoben sig med Ærefrygt, for at lade Storhertuger, og Storhertuginden, som vise sig ved alle offentlige Fester, komme igjennem.
Aalborg Stiftstidende, 1836-01-01
Samme Aften, efter Maskeraden, var der endnu Selskab hos Grevinden af Lipona. Det er mærkværdigt, at hendes Salon, uagtet den deelicate Stilling, hvori hun befinder sig, er Samlingspladsen for hele Selskabet, uden Hensyn til enhver Enkelts Meninger. Der forsamle sig Mænd af alle Partier og fra alle Lande, og Dronningen synes at være som en velgjørende Fee, midt iblandt alle de Blomster, hvormed hun, som alle Jtalienerinder, holder meget af at omgive sig.
Aalborg Stiftstidende, 1836-01-01
J et Hjørne af Salonnen seer man Componistensk Pacini, det sande billede af den italienske Bevæge lighed; han sladdrer med den unge Grev Perigord, en Neven af Talleyrand. Hans Fader, Hertugen af Dino, erindrer uden Tvivl Mad. Catalani om hendes skiønneste Dage; hun skjænker endnu undertiden, en lille Kreds Rydelsen af hendes bestandig beundringsværdige Stemme. Den blege Yngling, hvis Blik med Velbehag hviler paa en Gruppe af smukke Jtalienerinder, er Cavel, Ex-Saint=Simonist, men nu en simpel Profan og uafhængig Reisende. End Feiltagelse med Navnet havde bragt Selskabet til at troe, at det var Armand Carrel, som var kommens til Florenz, og alle de bonapartiske Tilstedeværenden havde sat sig i Bevægelse, for at modtage den betrømte Udgiver af National. - Forholdet imellem den tegjerende Fyrster og de afsatte er for Resten meget anstændigt og Greven af Montfort besøger endogsaa Hofballerne. Hos ham hersker der ellers langt større Etiquette, end hos hans Broder eller Søster; thi der i literaire Sysler søger Adspredelse mod Erindringerne om det Forgangne.
Aalborg Stiftstidende, 1836-01-01
Keiserens to andre Brødre, Joseph og Lucian, vare ikke paa denne Tid i Jtalien. Kun Kong Josephs Gemalinde beboede Florenz, under Navn af Grevinde af Survilliers, med sin Datter, Prindsesse Charlotte Napoleon. Denne Sidste er Enke efter den lædle Yngling, Dronning Hortensias Søn, der under det sidste Oprør faldt som Offer for den Skjæbne, der har bortrevet alle de af Keiserens Familie, som muligen kunde have arvet hans Hæder. Prindsesse, Charlotte har endnu en Søster, der har giftet sig med sin Fætter, Prindsen af Musignano, en Søn af Lucian, de boe i en yndig Casino i Rom, hvor Prindsen beskjæftiger sig med Videnskaberne; hans naturhistoriske Cabinet er et af de meest berømte i hele Jtalien. Nu kunne vi ogsaa tale om to af de meest fremstikkende Figurer i Familien Bonaparte, Keiserens Onkel og hans Moder. Mærkelig er den Skjæbne, der har ramt denne Kone, som har overleveret saa megen tabt Hæder. Det Tilfælde, der gjorde hende til Napoleons Moder, paalagde en fattig, corficansk Adelsmands Kone store og nye Pligter; hun har helligt opfyldt dem alle. Hendes ædle Caracteer har stedse vedligeholdt sig under store Ulykker. Hun har fattet, at Keiseren ikke var noget almindeligt Barn, hvis Tab man kunde begræde og derpaa glemme. Ogsaa syntes hendes Liv at udslukkes paa samme Tid som hendes Søn døde paa Sant Helenas Klipper. Siden denne Dag har hun været død for Verden.
Aalborg Stiftstidende, 1836-01-01
J en engelsk Journal læses følgende interessante Noticer og Englands voxende Jndustri. J 18121 anslog Dr. Colquhoun den da existerende Eiendom, som var samlet ved det britiske Folks Arbeide, med en sandsynlig Tilnærmelse til Sandheden, til et ikken ringere Beløb end 2736 Mill. 640,000 Pund Sterling og Landets aarlige Jndkomst til 430 Millioner 521,372 Pund Sterling. Det er mærkværdigt at sammenligne disse Beregninger med de tidligere anslaaede, som hidrøre fra de nøiagtigste Calculatorer. J 1664 ansloges Englands nationale Eiendom til 250 Mill. Pd. St. J 1638 dets aarlige Jndkomst ikke høiere end til 43 Mill. 491,800 Pd. St. Hvormeget begge ere voxede siden 1812 see vi os ei istandt til at angive; men det maa være ganske overordentligt. Thi, omendskjøndt Penge=Prisen er betydeligt reduceret, er Værdien af Vareartikler, der tjene til Livets Fornødenheder og Glæder, endnu den samme. Folketallet var fra 1811 til 1833 steget 746,570. Og da Productionens Stigen maa staae i et (skjøndt det var umuligt at erfare i hvilket) nøiagtigt Forhold til Folketallets, maa den være overordentlig Vi ville anføre et enkelt Exempel. Antallet af Huse i England og Wales var: J 1801 1,467,870 beboede og 53,965 ubeboede Om Folkets Beskjæftigelser har man vundet langt tydeligere Kundskab end tilforn ved de til Parlamen, tet indgivne Beretninger, og følgende summariske Oversigt kommer Nøiagtigheden saa nær som muligt, Den lyder saaledes: Eiendomsbesiddere, som sysselsætte Arbeidere 187,05. Ditto, som ikke sysselsætte Arbeidere . . 168,815 Arbeidere ved Agerbrug . . . . . . 887, 167. Manufacturister og Maskinfabrikanter . . 403,3171. Detailhandlere . . . . . . . . . 1, 159,867. Kapitalister, Embedsmænd og Personer af høiere Opdragelse . . . . . . Arbeidere, som ikke ere Agerdyrkere . . Andre Handlende. 25 100 Mandlige Tyende . . . . . . . . 113,22. Qvindelige . . . . 610, 391. Naar vi blot tage det mindst mulige Beløb, som en huundgaaelig nødvendigt til alle disse Menneskers Tilværelse, vil det stige til idet mindste 100 Mill.; den virkelige Sum af hvad de fortjene er efter al Sandsynlighed langt større."¬
Aalborg Stiftstidende, 1836-01-01
Et i Hamborg trykt Skrift, om Maanen og dens Beboere, har vakt megen Opmærksomhed, fordi det ger bebudet at indeholde, ikke blot Gisninger, men mærkelige Jagttagelser, som skulle være anstillede af den berømt Astronom, den yngre Herschel, som for nærværende Tid opholder sig paa Cap. Ved er Kæmpeteleskop siges han, og Flere med ham, at have seet i Maanen Basaltbjerge, overordentlige store Amethyster, af Farve som spædet Rødviin, en Maaneskov af en eiendommelig Art Træer, en Granskov, talrige Hjorde af en Art brune fiirføddede Dyr, en Menneskeart med et langt Skjæg, og med et Legeme at mere Symmetri end nogen Orangutangs, men med lange Vinger; der foreslaaes, at dem gives det viudenskabelige Navn: Flagermuus=Mennesker. Skriftet, som indeholder disse og mange flere Usandheder, fremsatte som Sandheder, og i en Jndklædning, der kan skuffe og blænde mange Læsere, siges at være loversat fra Engelsk. Hr. Prof. Dr. G. F. Ursin har i sit interessante og gavnlige Tidsskrift: Dansk Almeenlæsning, i sidste Nr. (39) for dette Aar viist, hvorledes dette af sammendyngede Usandheder opfyldte Skrift er en grov Spøg, hvorved en berømt Astronoms Navn, uden at hans Caracteer dertil kunde give Anledning, er misbrugt, og at det sandsynligen er sammensmedet af den, der udgiver sig for at være Oversætter, samt at det indeholder adskillige astronomiske Urigtigheder, der aabenbart vise, at de ingenlunde skylde Herschel eller nogen Astronom deres Tilværelse. En vis Lindsay i London har opfundet et bestandigt electrisk Lys, der i Skjønhed overgaaer alle andre Lys. Det har ingen Lugt eller Ops. Da den selectriske Lysmaterie ikke behøver Luft, kan det gjemmes i et tillukt Glas. Det antændes, uden at man behøver at komme Jld til det, og synes især at være beregnet for Oplag af antændelige Sager. Den selectriske Luft kan man sende saa langt som man vil og Apparatet dertil kan gjemmes i en lille Daase.
Aalborg Stiftstidende, 1836-01-02
Holland begynder at finde sig i sin Skjæbne, men muligt har det hemmelige Grunde til, for Øieblikket og for en Tid at forholde sig aldeles passivt. Der er neppe nogen Tvivl om, at det har bygget Forhaabninger paa Sammenkomsterne i Kalisch og Toplis, men bag disses Forhæng, har Øiet kun svagt kunnet trænge, og det er overladt Fremtiden at vise os, om Holland, eller rettere, det Oraniske Huus kan vente nogen fyldestgiørelse eller ikke. Generalstaterne ere for Øieblikket samlede; de krigerske Demonstrationer, som i lang Tid have udmarvet de hollandske Finantser, ere i den senere Tid betydeligt indskrænkede; de fandt ikke heller længere nogen Gjenklang i Folkestemningen. J Generalstaterne ere vigtige Toldreformer og nye Kornlove paa Tapetet, som have vakt andre Staters, især Preussens, Opmærksomhed. J Preussen er Jntet forefaldet i Aarets Løb, der kunde gjøre Krav paa i Særdeleshed at omtales; thi nogle pobelagtige Optrin i og omkring Berlin ved en festlig Leilighed, hvor Sligt allermindst burde have fundet Sted, fortjen neppe at ændses. Ogsaa i dette Aars Løb skred den preussiske Administration roligt frem paa den eengang betegnede Bane. Paa Statsgjælden gjordes atter betydelige Afbetalinger og den hele Forvaltning gik sin rolige og bestemte Gang. Statsmanden Christian Gynther Greve af Bernstorf, Kongeriget Preussens Geheime-Stats- og Cabinetsminister forlod den 28de Marts i sit 66de Aar sin jordiske Bane, Preussen beklager hans Tab og i Danmark knytter Mindet, om ham sig til Mindet om hans uforglemmelige Fader, Andreas Peter Greve af Bernstorf, uforglemmelig i Danmarks Annaler for den sjeldne Jndsigt og Caracteerstyrke, med hvilken han i en stormende og skjæbnesvanger Tid bevarede Freden for vort Fødeland og hævede dets Agtelse og Anseelse i Udlandet. - Aaret iforveien havde Preussens Kronprinds med et Udvalg af preussiske Krigere, deeltaget i en imposant Militairfest i Ruslands Residentsstad, ved Alexanderstøttens Jndvielse. J Aar fraterniserede Preussens Krigere atter, med Ruslands i den navnkundige Leir ved Kalisch. Preussens Forhold til Udlandets Magter staaer altsaa paa sammes Standpunct, som forrige Aar, hvis man ikke skal antage, at det med end mere Inderlighed har sluttet sig til det østlige System, hvorom Kongens Sammenkomst i Topliz med Ruslands og Østerrigs Keisere vel kunde vække nogen Formodning.
Aalborg Stiftstidende, 1836-01-02
J Tysklands Forbundsstater er den Gjæring, som vedbliver, af og til, at skaffe sig Luft igjennem Blade og Tidsskrifter, ved strænge Censurlove og hyppige Confiscationers hidtil bleven afholdt fra at foranledige Brud paa den bestaaende Rolighed i Staternes Jndre. Undersøgelser mod Demagoger og andre politiske Forbrydere fortsattes ogsaa i Løbet af dette Aar paa mange Steder, men man bør formode, at de Skildringer i franske Blade og Fremgangsmaaden mod disse Vildfarende, og den Behandling, de underkastes i deres Fængsler, ere udkastede med Partiaandens mørkeste Træk og langtfra at give noget tro billede af Virkeligheden. i J Spidsen for det tyske Forbund stod, som hidtil, Stabilitetens Mønsterstat, det mægtige Østerrig. J Aarets Begyndelse sad endnu Keiser Frantz den Første paa sine Fædres Trone, hvor han i meer end 40 Aar, siden 1792, havde i prøvet mange og haarde Tilskikkelser baade som Familiefader og Landsfader. Efter faa Dages Sygdom efterlod han den 2den Marts ved sin dødelige Afgang sin Keiser= og sin mange Konge=Kroner til sin Søn Ferdinand. Regjerings sin Systemmet forblev uforandret, og bærer endnu, som i en Række af foregaaende Aar, med Rette Navn af det Metternichske Denne conseqvente Statsmand, som i saa lang Tid har ledet Østerrigs og en stor Deel af Europas Politik, forblev ogsaa i Besiddelse af den nye Keisers Tillid og den høitide, lige Tilkjendegivelse heraf, som han af Keiseren modtog, kan vel endogsaa ansees for at have forøget hans Jndflydelse J Statens Jndre gik Alt sin sædvanlige rolige Gang, forsaavidt man kan see klart der, hvor Censuren har ophæng, net, mere eller mindre uigjennemtrængeligt, Forhæng, bag hvilket det ikke er let at kaste et forskende Blik. Jmidlertid synes det af enkelte Symptomer dog næsten at vise sig, at ogsaa i Østerrig Forholdsregler af denne Art ei længere iagttages med samme Strænghed, som forhen. I Ungarn og Siebenbürgen har en liberalere Aand begyndt at udtal sig paa de langvarige Landdage; Almuens Kaar er ogsaa der bleven Gienstanden for de høiere Stænders Opmærksom bed og Opoffrelser i saa Henseende skyes ei mere med samme Egenkjærlighed, som forhen. Med et uforandret Regjerings System ere Statens Forhold til Udlandet ogsaa forblevne de samme. Forbindelsen med Rusland og Preussen knyttedes, uden Tvivl, endnu fastere, medens Keiseren i Toplitsaae Selvherskeren over alle Russer og Kongen af Preussen, med flere andre Fyrster af forskjellige Fyrstehuse, som Gjæste hos sig. (Sluttes i næste Nummer.)
Aalborg Stiftstidende, 1836-01-02
Frankrig.
Aalborg Stiftstidende, 1836-01-02
Blandede Efterretninger. Skulde det være sandt, at Sultanen har sluttet en saa nøie Alliance med Persien, at den absolut maa have et Brud med Rusland til nærmeste Følge, da er det en med get vigtig Efterretning. Det skal omsider, hedder det, være lykkedes den engelske Gesandt i Constantinopel, at aabne Sultanens Øine for Ruslands Planer. J Constantinopel rustes der med saadan Jver, som om den meest truende Krig var for Døren.
Aalborg Stiftstidende, 1836-01-02
Om de nye Fæstningsværker i Warschau giver en fransk Journal følgende Oplysninger: De gamle Forsvarsværker bestode i 1) en Linie af Forskandsninger, som imod Vesten omgave Staden i en Halvkreds; 2, tvende Rader Redouter, ligeledes imod Vestsiden; 3) det lille Citadel Wola, udenfor disse Redouter, ved Landeveien til Preussen, og 4) Pragas Brohoved. Alle disse befæstninger vare rettede imod den udvendige Fjende, og dette Forsvar endvidere stottet paa Fæstningen Modlin, der ligger paa den høire Weichselbredde, nordvest for Warschau. Nu har derimod Keiser Nicolaus i de sidste Aaringer ladet i Warschau opføre et ganske nyt Citadel, af langt større Omfang end Wolas Beliggende paa den venstre Weichsel, bredde, i den nordlige Deel af Staden, behersker det Warschau, hvis meest ophøiede Deel det indtager. Dette nye Citadels Kanoner ere rettede imod Staden. Citadellet selv er rummeligt nok til at optage en talrig Garnison, og en alene dertil bygget Bro sætter det i Forbindelse med den høire Bredde. J Tilfælde af en Opstand og et Forsøg, paa at indtage det med Storm, vilde Warschau være ødelagt, inden et saadant Angreb kunde vorde farligt for Citadeller.
Aalborg Stiftstidende, 1836-01-02
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1836-01-02
Kjøbenhavn, den 29de Decbr. Jfølge kgl. Parolbefaling af Gaars Dato er Generalkrigs- commissairen for Danmark, Hr. A. Torverdt, R. af D., i Naade og med Pension under Navn af Vartpenge entlediget fra dette Embede; Oberstlieutn. J. v. Abrahamson, Eid. af D. og Dom., i Naade entlediget fra sin Function som Overqvarteermester ved Generalqvarteermesterstaben og Underviisningsdirecteur ved den militaire Høiskole og udnævnt til virkelig Generalkrigscommissair for Danmark ; Oberst de Høegt=Guldberg, R. af D., efter Ansøgning, paa Grund af Svagelighed, i Naade entlediget fra sit Embede som Sø- og Landkrigscommissair i 1ste jydske District; Major v. Fibiger, R. af D., i Naade, entlediget fra sit Embede som Commandeur ved den militaire Høiskole og udnævnt til Sø- og Landkrigscommissair i 1ste jydske District; Oberstlieutn. ved det kongl. Jngenieurcorps, v. Qvaade, R. af D. og Dom., udnævnt til Underviisningsdirecteur, og Capt. ved det sjællandske Jægercorps, v. Lønborg, til Commandeur ved den militaire Høiskole. (Kbhpst.) Kammeth. J. G. Levetzau, R. af D., er, efter derom indgiven Ansøgning, i Naade og med Pension bleven entlediget fra sit Embede som Commandeur og Landdrost i Hertugd. Lauenborg.
Aalborg Stiftstidende, 1836-01-02
J Anledning af Admiral Lutkens dødelige Afgang er ViceAdmiral, Baron Holsten, udnævnt til Admiral, Contra Admiral Johansen til Vice-Admiral, Commandeur Flensborg til Contra-Admiral, og Kammerherre Wolfgang Kaas til Commandeur; ligesom Commandeur, Deputeret Schønheyder, er bleven Chef for 1ste Division Søfolk. (S. Bl.) Jgaar bisattes i Holmens Kirke de jordiske Levninger af Hs. Excell. Admiral Otto Lütken. Et stort Ligfølge, hvori ogsaa saaes Hs. K. H. Prinds Christian Frederik og Hs. Durchl. Prinds Wilhelm af Hessen viste den udmærkede Afdøde den sidste Ære. Provst Holm holdt Talen. - Da Fregatten Bornholm den 29de Decbr. 1780 i Vestindien strøg for 3 engelske Caper=Fregatter, fordi dens Chef, vildledet af mystiske Sværmerier, er vilde fægte, tog Lütken Commanden, befalede igjen at heise Fregattens Flag og reddede saaledes dettes Ære, hvorfor han oprykkede i den ved Generalkrigsretsdom casserede Fregatcapitains Nummer. - Den Forevigede efterlader sig ikke alene et rigt Eftermæle, men ogsaa en talrig Afkom, der allerede værdigen træder i hans Fodspor, En ved Lærdom og Kløgt og Flere som Søkrigere, der have viist og ville, naar Danerslagets Ære, trues, vise, at de med Navnet ogsaa arvede hans Aand og Hjerre.
Aalborg Stiftstidende, 1836-01-02
Vexel=Cours. Kjøbenhavn, den 29de December. Hamb. 2 M. - k. S. 202. 14 pCt. uopsigelige Rigsbank Sp. 201, solgt til - Mk. - s. Oblig. 101 1/2 a 102 Rbd. r. S. Bank-Disconto 4 pCt. 4 pCt. norsk Laan ved Hambrok Norske Speciessedler pr. 100 Søn af 1825. 100; i B. Sp. 177a 177 1/2 Rbd. Sedl. 4 pCt. Do. 1828. 100 a 101 r. S. Svenske Sedl. pr. Rd. Rigsg. 4 pCt. nye norske Oblig. af 1832. 48 a 48 1/2 Rbs. Tegn. 101a 101 1/2 i B. 14 pCt. kgl. Obligationer (u. 4 pCt. Do. Do. 10ta 101 ½ r. S. Rente) 89 1/2 a 90 Rbd. Sd. 14 pCt. uopsig, norske Statsobl. Dr. ov. 2000 pr. Stk. - i Sdl. - a - i B. Do. Do. - a - i Banco. 3 pCt. nye dsk. Obl. 7474; Lst. Nation. Obl. (Laanet 4de Fbr. 4 pCt. svenske Hypothek Kasse 1820) 102 a 102 1/2 Rbd. r. S. Oblig. 93 a - i B. Dr. Do. - a - i Sedl. Asiatiske Actier - 4 - i Sedl.
Aalborg Stiftstidende, 1836-01-02
Hamborg, den 29de December. Bordeaux 1891. Petersborg 9 1/2. London 2 M. 13 Mk. 8 1/2 s.; k. S. 13 Mk. 9 1/2 s. Madrid 45 1/8. Cadix 45 3/8. Lissabon 502. Amsterdam 2 M. 36, 10; k. S. 35, 95. Kjøbenhavn 201 1/2. Species, 1/4 pCt. Agio. Disconto ikke noteret.
Aalborg Stiftstidende, 1836-01-02
Blandede Efterretninger. Heller ikke i Flensborg havde man siden 1694, da Vandet kun stod 6 Tommer høiere, havt en mere ødelæggende Stormflod, end den i Natten til 19de Ds. Den Skade, som derved er anrettet paa Huse, Haver, Havneanlæg. er overmaade betydelig. Hele den lange Skibsbrygge var et chaotisk Virvar af drivende Bjælker, Planker, Brædder, Pramme, Baade og Slupper, ja selv flere større Skibe, saasom Jagter, bleve hævede over Bolværket og kastede imod de tilgrændsende Huse.
Aalborg Stiftstidende, 1836-01-02
J Randers havde Stormen den 19de medført saadant Høivande, at det stod 1 Alen høit i Husene langs med Bryggen, hvorhos man tillige gjorde den ubehagelige Opdagelse, at Grunden under den ifjor opførte smukke kgl. Toldbod bygning heller ikke er høi nok, thi ogsaa i sammes underste Etage trængte Vandet ind; ikke at tale om, at det fra alle Sider indsluttede Bygningen som en Ø.
Aalborg Stiftstidende, 1836-01-02
I Veile steeg Vandet under Stormen fra 18de til 19de saa høit, at en Pram og en Baad bleve satte et godt Stykke op paa Land. En Mængde Brænde og Bjælker blev deels skyllet bort, deels flød det ned til Sønderbroen. En til Pakhuus bestemt Bygning, som nylig var kommen under Tag, men endnu ikke var udmuret, styrtede ned.
Aalborg Stiftstidende, 1836-01-02
Fyrskibet Trindelen er ankommen fra Læss til Hel singer og er oplagt der i Havnen for i Vinter.
Aalborg Stiftstidende, 1836-01-02
Den 19de Decbr. strandede i Hørup Bugten, Sønderborg, Tolddistrict, en, Skpr. J. Küsche af Reumühlen tilhørende, Ever, bestemt fra Kiel til Flensborg med 20 Tdr. Salt. hvoraf er bjerget 173 Tdr.; man ventede at faae Fartøiet. af igjen. - Samme Nat strandede paa Bornholm Skonnerten Scandinavien, Skpr. Strand, af Laurvig, fra Riga med Hør, Hamp m. m., bestemt til Kjøbenhavn. Man sælger nu i Kjøbenhavn en Glands=Fernis til Kakkelovnes Afpudsning, der udbreder en behagelig Lugt, naar Ovnen bliver varm.
Aalborg Stiftstidende, 1836-01-02
Reisende. fra Aarh. til Kallundb.: Kammerh., Land- og Søkrigscommissair v. Moltke; Kammerjunker, Ritmester v. Moltke; Premierlieutenant i Søetaten Meyer; Krydsbetj. Birch. Fra Kallundb. til Aarh.: Studenterne Friis, N. Lassen og Bowing; Pastorerne Bruun og Larsen; Snedkermester Brotterup; Skipper J. Larsen; Handelsfuldmægtig Fauerschou, Forvalterne Schjerring og Thorlund; Slagtermester Nathansen; Skolelærer Just, Propr. Clausen; Cand theol. Arntzen, Kbd. Pettersen, Strømpehandler Nielsen, Fuldm. Petersen.
Aalborg Stiftstidende, 1836-01-02
- Med Dagvognen fra Aalb., den 31te Decbr. Til Aarhuus Hr. Kbmd. Polack. Til Randers: Hr. Nathansen. D. 1ste Jan. Fra Aarhuus: Tobakspindersvend Cortsen; Lieuten. v. Gedde; Kunstdreier Brøchner; Guldsmed Momme; Hr. Remisch. Fra Hobro, Snedkersvend Michelsen, Jfr. Fedder.
Aalborg Stiftstidende, 1836-01-02
Døde. S. C. Munk, f. Reventlow, 36 Aar; B. M. Meyer, f. Herforth, 77 Aar, afskediget Prem. Lieuten og Krudtmester C. Ch. Muderspach, 43 Aar; Commissionair L. J. BohnumSlagtermester H. Frisch, 54 Aar; H. M. Blinck, f. Jensen, 74 Aar; Kongens første Kammertjener, Ch. Nielsen, 84 Aar, efter 65 Aar troe Tjeneste om Kongens Person); Chr. U. Grøn, f. Blaae, 50 Aar; Maler M. J. Halberg, 46 Aar; S. P. Larsen, 29 Aar (af Kopper); J. Christensen, 69 Aar; Alle i Kbhvn. Klokker P. Th. Nissen, 67 Aar, i Ribe.
Aalborg Stiftstidende, 1836-01-02
Aalborg Kirker. Søndagen efter Nytaar prædiker til Høimesse i Budolph. Kirke Hs. H. Hr. Stiftsprovst Krarup; i Frue Kirke Hr. Licent. theol., Pastor Hald. - Til Aftensang i Budolph. Kirke Hr. Pastor Boesen, i Frue Kirke Hr. Pastor Fogh.
Aalborg Stiftstidende, 1836-01-02
Ved Tallotteriets 1294de Trækning i Altona udkom: Nr. 69. 74. 42. 41. 6.