JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-05-26
Efter den berømte Schrøters Opdagelser. og Beregninger have de 4 smaae Planeter, Pallas en Gjennemsnit af 455 Mile, Ceres 352, Juno 309, og Vesta, som altsaa er den mindste af alle Planeterne, kun 74 Mile. Det er mærkeligt herved, at denne Planet synes at have ved sig megen Lysmaterie, da den uagtet sin Lidenhed kan sees af et skarpt Øie uden Kikkert og seer ud som Uranus eller som en Fixstjerne af 6 Størrelse. Og dog er den mindre ei allene end Maanen, men endog end nogen af Saturns Drabanter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-05-26
Endnu Noget og Kirkesangens Forbedring paa Landet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-05-26
(See No. 15, 24, 31 og 36 af Skilderiet f. d. A.) Jndsenderen heraf er ikke af den Mening, at en Secundostemme til Choralmelodierne vilde afhjælpe Mangelen paa harmonisk Kirkesang, da der dog altid bliver noget Tomt og Ufuldstændigt ved en tostemmig Choral, om den endog var nok saa melodisk harmonisk rigtigen udsat; men troer, at den i det mindste bør være trestemmig, for at kunde svare til Hensigten, gjennem Øret at røre Hjertet og vække Tanken til det høieste Væsen. Foruden at egentlige Musikkyndige ere enige deri, vilde det ikke være vanskeligt at godtgjøre denne Mening med accustiske Grunde, som dog ikke, Vidtløftigheden fraregnet, høre herhid. Saaledes at udsætte Choralerne trestemmige maatte da overlades en i dette Fag duelig Mand, der ved Udarbeidelsen bestandigen burde have flydende Melodi og reen Modulation for Øine.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-05-26
J denne Anledning være det tilladt, korteligen at berøre Hr. Organist J. Bentsens Secundostemmer til Choralmelodierne No. 44 og 4 i Professor Zincks Choralbog. (See Skilderiets No. 36, d. A.) J No. 44 af bemældte Choralboggjøre, ved allerførste Begyndelse, be og g mod 3 og d en Qvint (men en skjult Qvint, Hr. Bentsen, hvorfor de saameget deslettere, formodentligen med føielig Vind og høie Vande, for at blive ved Sømandsproget, har kunne seile over slige "Banker og Skiær, uden at gjøre Havari, hvilke Feil, nemlig at gjøre Qvinter og Octaver, af alle Musiklærere og Musikkjendere holdes for aldeles utilgivelige. Ved tredie Cadance, fra Begyndelsen, af, vilde ethvert nogenledes dannet Gehør upaa tvivleligen mere beroliges ved at høre Ledetonen, cio, end Grundtonen A, ligesom og selve Cadancen 4 derefter burde fordobles; men Bentsen har formodentligen troet, at Dominantens Grundtone, som det vigtigste Jnterval, ikke kunde udelades, og at en Cadance ikke maatte mangle Ter sen, hvilket røber musikalsk Uvidenhed og Mangel paa de uundværligste Kundskaber ved Choralens Behandling. J Takten, foran den næstsidste Cadance, følge to store Terser de og sis modes og 8 opad, efter hinanden, og derpaa sluttes Cadancen med a og d, som om et Par Trompeter eller Valdhorn skulle udføre det, og ei to Menneskestemmer. (Slemme "Banker og Skiær, Hr. Bentsen, især med at lade store Terser følge efter hverandre opad. For at overbevise Dem selv om Sandheden, af dette, behøver De blot at spille paa Deres Orgel, for Exempel en Skala af store Terser, og De vil da høre, hvis De ellers kan høre, hvad der klinger ilde eller smukt, en langt hæsligere Mislyd, end naar man gjør Octaver eller Qvinter.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-05-26
Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-05-30
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. ads PaasongsFemtende Aargang. No. 43. Udgivt, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 30 Mai 1818.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-05-30
Til nyttige og gavnende Adspredelser anføres de sielden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-05-30
Naar nu Ynglingen næsten aldrig hører anden Tale i Forældrenes Huus, end om Bynyt, Statssager og Fraværendes Daddel, naar Døttrene aldrig anføres til Andet end at sige Vittigheder, føre sig op med Anstand, pynte sig og aftale Sammenkomster og Spadserefarter med Skole veninder og Andre, naar man paa ingen af Siderne har Tid til at danne Andet end den saakaldte udvortes Maneerlighed, at give sig et vist Anstrøg af Talent og Kundskaber, at vide den store Konst, med Fordeel og Berømmelse at kunne omgaaes Alle; hvorledes bør man da forlange eller vente Karakteer af Mennesker, der vorde saaledes opdragne, Aldrig kunde de blive Andet end tankeløie Væsener, hvis eneste Jdræt ere sandselige og allehaande jordiske Nydelser for, som en vis Mand saa træffende sagde, i 20de eller høit 30te Aar med Fortvivlelse at slaae Haanden for Panden og udraabe: Gud, hvor jeg er morderligen kjed af det. Jeg siger ikke Dette af Avindsyge, eller misanthropisk Aand. Ogsaa jeg er den fornuftige Glædes Ven. Men jeg spørger blot enhver opmærksom og upartisk Tilskuer, om han nogensinde kan tænke sig en mere støiende, larmende, pralende, stampende, sparkende og mere vindig Masse end alene en Samling af en halv Snees unge Mennesker, de maa forresten høre til hvilken Stand eller Classe, de ville; eller om ikke det smukke Kjøn af lige Alder i alle Henseender værdigen søger at tækkes dem. Saadant kaldes Ungdoms Munterhed, det er utvungen Levemaade, Frihed og elskværdigt Spøg. Men nok om en Sag, som den Ligetænkende begriber uden Forklaring, og alle Andre enten ikke ville begribe eller ogsaa udlægge meget forskjelligen og ganske anderledes, end Det er meent Overbeviist er jeg om at have mange Modstandere, til Det, der er sagt; men ligesaa overtydet er jeg ogsaa om, at vor Opdragelse i mange Stykker er urigtig, alt for overbærende og kjælen. Man venter som oftest formeget af Fremtiden, indtil det tilsidst er for silde. – Gjerne troer jeg alligevel, som Nogle raisonnere, at Verden staaer ligefuldt og Menneskene vedblive dog at vandre den Bane, som Modens Lune og Efterabelsens Vedtægter foreskrive, ihvormeget de bistre Moralister end præke derimod. Men paa den anden Side kan man vel heller ikke negte, at ifald det bliver unødvendigt at tale om Grunden til et Onde, maa det Samme ogsaa blive Tilfælde med dets Følger; thi Latterligt vilde det forekomme mig, naar jeg hørte en Mand klage over sin oekonomi ske Forfatnings Usselhed, eller en Kone over sine vanartede Børn, men selv ikke vilde høre de Grunde, hvorefter Begge kunne vorde afhjulpne. Hvortil behøve vi da, vil jeg sige, al den idelige Jamren over Pengemangel, ingen Fortjeneste, o. s. v.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-05-30
naar vi selv og vort elskelige Afkom ligefuldt vedblive at henleve paa samme Viis, som før, da det ganske Modsatte fandt Sted. Allermildest talt, fortjener vel Saadant Navn af Barnagtighed. Man skriger nemlig efter Det, som man selv til sin Tid af al Magt har søgt at ødelægge eller bortkaste.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-05-30
J Forbindelse med den Bekjendtgjørelse, jeg, som Hr. Justitsraad og Professor J. J. Baggesens Sagfører, under 22 Febr. 1817 har meddeelt i de offentlige Tidender, undlader jeg ikke herved at bringe til almindelig Kundskab, at der ved den kongelige Landsoverrets samt Hof= og Stadsrets, den 25de hujus, afsagte Dom i Sagen, anlagt af Hr. Justitsraad Baggesen mod Hr. Studiosus theologi, nu Doctor philosophiæ, Peder Hjorth, er saaledes kjendt for Ret: "De af Contractanten, Doctor philosophiæ Peder Hjorth, imod Hovedcitanten, Justitsraad Professor Jens Jmanuel Baggesen, i hans i Trykken udgivne, af Sidstnævnte paaankede Skrivt: "Tolv Paragrapher", brugte, under denne Sags 1ste Afdelings 1ste Post, 4de Post b., 2, 5te Post og 6te Post a omhandlede Udeladelser, saavelsom den i det under Sagens 2den Afdeling berørte, af Contracitanten udgivne Skrivt, under Titel: "Om en høist mærkelig Lighed, imellem Trylleharpen, saakaldet originalt Syngespil af Jens Jmanuel Baggesen, og samme Stykkes Original", fremførte Beskyldning, bør døde og magtesløse at være, og ikke komme Hovedetanten til Fornærmelse paa Ære, gode Navn og Rygte i nogen Maade, og bør Contractanton, forsit mod Hovedcitanten udviste lovstridige Forhold, bøde 200 Rbd. S. V. til Kjøbenhavns Fattigvæsens Hovedkasse; saa bør han og til Hovedetanten betale denne Processes Omkostninger med 40 Rbd. S. V. Jøvrigt bør Parterne for hinandens Tiltale i denne Sag frie at være. Til Justitskassen betaler Contractanten for unødig Trætte, saameget som Dom og Segl koster. At efterkommes inden 15 Dage efter denne Doms lovlige Forkyndelse, under Adfærd efter Loven." Kjøbenhavn, den 27 Mai 1818. M. B. Nyegaard.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-05-30
Jndenlandske Efterretninger. J Onsdags Nat, Kl. imellem 12 og 1, afbrændte i Hvidovre en Avlsgaard, tilhørende Kammer=Secretair Hans Kleinholdt (forhen Chatol=Casserer hos Høisalig Arveprinds Frederik, Han var død Dagen forhen, og laae Liig i Storstuen. Samme Dag var Fru Kleinholdt kommen her til Staden, for at besørge Liigkisten m.v., og vendte tilbage til sit Hjem om Eftermiddagen. Ved Sengetid lagde hun sig trygt til Hvile med sine fire Børn og hendes 77aarige gamle Moder, nedbøiet af Sorg over Tabet af en retskaffen og god Mand og Fader. Hun havde neppe med Familie sovet halvanden Time, førend hun hørte et forfærdeligt Bulder paa Loftet, nøgen sprang hun ud af Sengen, og saae nu til sin Forfærdelse Gaarden bespændt af Jlden. Hun løb strax til sin gamle Moder, underrettede hende om, at der var Jld i Gaarden, og vækkede og frelste alle Børnene. De fik neppe Tid til at redde Livet og langt mindre til at paaklæde sig. Hun vilde nu ogsaa redde Liget af hendes saa dyrebare Ægtefælle; men Jlden rasede saa forfærdeligen, at hun ei formaaede at bære det, og det blev derfor opbrændt. Man veed ikke hvorfra Jlden er kommen, men formoder, at den er paasat. – Frue Kleinholdts værdige gamle Moder, Mad. Guldberg, tog strax her til Staden til hendes Søn, Hr. Capitain og Grosserer Daniel Guldberg, som kjerligen modtog hende, og den ene af Frue Kleinholdts Døttre, og trøstende lovede hende, at deele Skjebne med hende og hele Familien.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-05-30
J disse Dage er ankommen hertil Hr. Bauleaux, fra Madras, en Jndianer. Han agter at forevise en Deel Konster, og de, som have seet ham gjøre disse udenlands, forsikkre, at de ikke have seet Mage dertil, og at han især i Paris har gjort overordentlig Lykke. Han tager f. Ex. for kun at nævne nogle deraf - en Blykugle af 24 Punds Vægt paa Foden, kaster den op paa Nakken, lader den derfra løbe ned af Armen ligetil Fingerspidsen, og kaster den atter paa Nakken. Han tager en fløv Kaarde og putter den langt ned i Halsen (Den, som har lært ham denne Konst, skal have forsøgt det med en skarp Kaarde, og det kostede ham Livet). Han lægger et Brædt med Huller i, paa hvilket der paa Stange er anbragt Fugle, og kaster med Munden smaae Kugler igjennem eet af Hullerne, saaledes at en Fugl falder ned. Han balancerer med sex skarpe Knive, og lader dem falde horizontal ned paa Haanden uden at saares deraf. - Han er en Mand paa nogle og tredive Aar, af tækkeligt Udseende, taler de fleste levende Sprog, og gaaer klædt europæisk med et hvidt Shawl om Hovedet og brillante Ørenringe. Han skal eie en anseelig Formue, fører en egen Equipage og to Tienere, hvoraf den ene er en Neger, med sig. - Man længes efter at erfare, naar han vil lade sine Konster offentligen see.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-05-30
Det 27de Hefte af Flora danica har nyligen været anmeldt som udkommet, og det kunde maaskee falde Adskillige ind at spørge, naar vel dette Værk kan være tilendebragt, Dette Spørgsmaal findes besvaret i Prof. Hornemanns historisk critiske Bemærkninger over Flora danica (Skand. Literat. Selsk. Skr. 1809 S. 34749). Müller havde ikke det rette Begreb om den nordiske Floras Rigdom, da han ved Udgaven af det 11te Hefte yttrede, at det halve Arbeide allerede var tilendebragt. J Flora danica ere allerede afbildede 1000 phanerogame Planter, og kun 600 cryptogamme; men efter det Forhold man kjender, er her i Norden den sidstes Mængde mod det første i det mindste som 2 mod 1, og det kan antages, at i Danmark og Norge findes 1500 Planter med Fructificationsdele, og i det mindste 3000 med utydelige. Det hele Antal beløber sig altsaa i det mindste til 4500 forskjellige Arter af Planter. Af disse vare i Aaret 1809 endnu ikke det Halve afbildede. Skal Flora danica altsaa bringes til nogenlunde Fuldstændighed, thi fuldkommen complet kan den aldrig blive, saa vil den endnu længe trænge til Regjeringens Gavmildhed og flere Reisers Foretagen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-05-30
Udtog af en Skrivelse fra Jsland af 6 Marti d. A. Vinteren til Juni f. A. var god, men ved hellig 3 Konger blev Jorden belagt med Frost og Snee. Sildefangsten har i det Hele været god. Fra Hunnevands Syssel (Herred) fortælles: - For 15 Aar siden strandede en Jagt, hvorpaa alle Folkene bjergedes, saa nær som Skipperen, der førte endeel Penge med sig. J afvigte Høst hendte det sig, at nogle Menneskebeen bleve fundne i den saakaldte Hjaltabacka i Sandet, hvoraf endeel var bortblæst i Storm og Uveir. Hovedet fandtes liggende ved Hænderne og Benene langs med Siderne. Man troer, at det er Skipperens Been og at han skulde være myrdet for Pengenes Skyld. Man har 2de Bønder mistænkte, som den Gang vare paa Hjaltabacka, og derefter kjøbte Jordeiendomme. Rigtignok har man nogle Formodninger til Mistanke, men endnu ingen Beviis. Slagelse. En Corporal af fjellandske Landseneerregiments 1ste Escadron, hvis Navn formenes at være Peder Wilhelm Faaborg er den 21de d. M. i Middagsstunden funden ihielskudt i Nærheden af Veien imellem Slagelse og Nestved paa Gyldenholms Hovmark, blandt nogle derværende Ellestubbe. Ved hans Fødder laae Pistolen, hvormed han sandsynlig har forøvet hin ulykkelige Handling paa sig selv, og adskillige Klæder, som han havde at bære saavelsom hans Schaco og Armatur var henlagt i en Bunke ved ham. Han havde været inde hos nogle Huusmænd i Nærheden samme Dag om Morgenen Kl. 7, og da talt om, at være kommen for sildig med Escadronen, som var afgaaet til Nestved nogle Timer før. Han blev af en Huusmands Kone seet at gaae ind imellem Stubbene om Morgenen Kl. 7 1/2, men uden at der blev lagt videre Mærke dertil, før han i Middagsstunden blev funden. Den øvre Deel af Hovedet og næsten hele Hjernen og Hjerneskallen paa ham, var bortskudt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-05-30
Mariboe, d. 26 Maj. J den senere Tid har Veiret været meget godt, dog er det endnu temmelig koldt Morgen og Aften, hvilket synes at holde Jordsneglene, Jordlopperne og Oldenborrerne i Ave, der endnu ikke have havt synderlig Magt. Den tørre stærke lerede lollandske Jord trænger nu atter til Regn. Bogsæden er i fuld Gang. Formedelst den stærke Kulde i Foraaret, formener nogle Landmænd, at Rughøsten i Aar vil kun blive maadelig. Hveden derimod staaer i den frodigste Vext. Ved Kulden er Græsset og Ærterne sat noget tilbage. J forrige Uge frøs det endog om Natten. - Ved Falbydelsen i forrige Uge, blev den til det residerende Capellanie forhen tilhørende Græsning i Annexet Haared, af omtrent 16 Tdr. Land, tilslaaet, indtil det kgl. Rentekammers Approbation indløber over bemeldte Jorders Salg forrige Aar, Hr. Forpagter. Trybschiench paa Ladegaard, under Grevskabet Knuthenborg, for omtren 120 Rbd. med Allarmen. Ligeledes blev bemeldte Capellanies Græsning af omtrent 6 Tdr. Land i Søndermark ved Mariboe bortleiet til Hr. Kjøbmand Knudsen og Compagnie for 36 Rbd., foruden Allarmen. Man er nu i fuldt Arbeide med at omlægge og understryge Taget paa Mariboe Domkirke, der ved den derover afholdte Licitation blev tilslaaet Muurmester Hein i Skaaningshuus, under Grevskabet Knuhtenborg, for 15 Rbd. 2 Mk. for hvert 1000 Tagsteen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-05-30
Aalborg. J Tirsdags den 19de Maj. festligholdtes efter et fuldendt Decensium, udi Dronning Maries Jnstitut, den tilendebragte aarlige Examen, i Overværelse af en talrig Forsamling af Damer og Herrer. Efter en af Eleverne afsjungen Hymne, aabnedes Dagens Høitidelighed med en af Hr. Kammerherre v. Moltke holdet skjøn Tale, hvorved Ungdommens Opmærksomhed henvendtes paa Tidens høie Værd og Hensigten i hvilken den her var bleven anvendt. - Den 21de Maj om Formiddagen, blev den Aalborgske Borgerbevæbnings Over- og Underofficerer, samt endeel Rekrutter, af det borgerlige Jægerchor, mønstret for Hs. Excellence Hr. Geheimeconferentsraad v. Moltke, og udførte deres Manøvrer under Borgeradjutant Bülas Commando, med megen Raskhed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-05-30
Ribe, den 26 Maj. Jgaar havde en Dreng det Uheld at falde af Hesten, idet han vilde ride over Agen ved Nyebroe, og var allerede livløs da Skomagermester Bernbom med sin Svend tilfældigviis kom gaaende. Bernbom, en Mand ved 60 Aar, kastede strax sin Frakke, vadede ud efter den Forulykkede; men var selv nær druknet, naar ikke hans Svend, ved ogsaa at vade ud, havde rakt ham Haanden, hvorpaa det lykkedes dem at faae Drengen paa det Tørre. De for gede nu strax for at faae ham til Byen, hvorhan ved Hr. Cancellieraad Stiftsfysicus Hansens Anstrængelse kom til Live igjen og befinder sig idag ret vel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-05-30
Fra Viborg meldes følgende overordentlige Fænomen: "Tirsdagen den 19 Maj om Aftenen henimod Kl. 9 1/2 saaes af en troeværdig Familie her i Byen et lysende Skiær, som bevægede sig paa Gjenboens imod Nord liggende Gaard. Ved nærmere at undersøge Aarfagen dertil, saae Man Maanen, tilsyneladende betydelig større end sædvanlig, have et guult Skin, men, efter i nogle Minuter at have betragtet den, forundredes Man endnu mere ved at see Maanen hastig bevæge sig op og ned i næsten en Alens Strækning for Øiet. Efter at den lidet efter atter havde gjentaget samme Bevægelse, dreiede den sig rundt imod Østen. Maanen fik strax efter sin sædvanlige Størrelse. (Det anmærkes at vi næste Dags Formiddag Kl. 9, 16 Min, havde Fuldmaane.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-05-30
Da Maanen imidlertid følger sin gamle Bane uforandret, og slig en Perturbation neppe vilde løbe af uden følelig Jndvirkning paa vor Klode, saa maa Man antage, at det Hele har været et optisk Blændværk, frembragt ved et eller andet Luftmeteor.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-05-30
Kjøbenhavns Børs d. 29 Maj. Cours. Hamb. 2 M. 286, a vista 290. Amsterdam 2 M. 262, a vista - . London 2 M. 11 Rbdlr. 76 s. Paris 2 M. - . Spec. 298. Specier solgtes til 17 Rbmk. 12 s. til 17 Rbmk. 14 s., for Commiteesedler blev givet (foruden Rente) 97 pr. 100; Oblig. 96. Norske Rigsbanksedler 25. Svenske Sedler 5 Rbmk. - Disconto 6 PC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-05-30
Blandede Efterretninger. Den 5 Mai androg Lord Castlereagh i Underhuset paa Fornyelsen af den saakaldte AlienBill, eller Opsynet over de Fremmede, da han var overbeviist om, at Gjæstefriheden i Engelland drives alt for vidt, ja selv til Fare for Staten. Til Exempel anførte han Nederlandene, hvor franske Jldesindede ved periodiske Skrifter havde søgt at vække Oprørsaanden, og hvor Mordanslaget mod Hertugen af Wellington var smedet. Han troede derfor en Jndskrænkning nødvendig, saameget mere, som det i Tilfælde at de fremmede Tropper rømmede Frankerig, ikke var raadeligt at stole for meget paa Freden. - Alien kaldes i den engelske Lovgivning en Person, som er født i et fremmed Land og ikke inden for Kongen af Engellands Herredømme, i Modsætning af en indfødt Undersaat. Ordet kommer af det Latinske alius, en Anden, d. A. En, som er født i et andet Land. En Alien er ikke istand til at arve Jordeiendomme i Engelland, førend han er naturaliseret; han kan ikke blive ansat i noget Embede eller i nogen Jury, med mindre en Alien er Part i en Sag, eller Commissionen bestaaer af et lige Antal Fri borgere Dentzens) og Aliens. Grunden til denne Lovs Bestemmelse var, at man forudsatte, enhver viser Trofasthed og Kjerlighed til den Fyrste og det Land, hvor han i sin Barndom nød Beskyttelse; men fornemmeligen paa det Landets Renter og Jndkomster ikke maatte tilfalde andre Staters Undersaatter. Efter Nogle er Lovene mod Aliens indførte i Henrik III's. Tid, da i Porlamentet i Wallingford blev givet en Lov, angaaende Fremmedes Fordrivelse, sigtende til at forjage Flanderne og Picardierne, der vare komne ind i den Krig, Kong Stephen førte. Nogle ansee den forat have en ældre Oprindelse, nemlig at de hidrøre fra Lehns=Lovene, efter hvilke ingen kunde kjøbe Jorder, uden at tage dem af Lehnsherren, saa at en Fremmed, der skyldte een Fyrste Huldskab, ikke kunde sværge en anden Troskab. Blandt Romerne allene ansaaes Cives Romani for Frimænd, men da deres Grændser udvidedes, blev alle Jtalienere erklærede for frie, under Navn af Latinere, uagtet det ikke var dem tilladt, at bære Guldringe førend Justinians Tid. Siden bleve alle, som vare fødte inden for Rigets Grændser, betragtede som Borgere. Det sidste er uden Tvivl ogsaa det rigtigste; det Land, hvor jeg fødtes, er mit Fødeland, og at være Fremmed i sit eget Fædreneland er den urimeligste af alle Modsigelser. Man har havt et Fødeland førend man har havt en Tro. Det er vore Fædres Tro, der bestemmer, hvilken Tro vi skulle have, men det er Naturen, som bestemmer vort Fødeland.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-05-30
Kongen af Frankerig har forundt Storrabineren og Præsidenten for Jsraliternes Central consistorium i Frankerig, Hr. Cologna, at antage og bære den ham af Keiseren af Østerrige skiænkede Orden af Jernkronen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-05-30
Tallet af Toldbetjenterne i Frankrig beløber sig nu til 26462 M. og deres Løn til 15 Mill. Franker.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-05-30
Jndbyggerne i Aachen have faaet befaling af Regjeringen, at have de til de forenede Monarker og deres følge bestemte Huse ledige fra 1ste Septbr. af. Regjeringen vil leie samme paa bestemt Tid.