JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1780-02-28
Paris, den 11te Februarii. Endnu mangler en fuldstændig authentisk Relation omSøeslaget imellem den Engelske Flode under Admiral Rodner og den Spanske Escadre under Don Langara. Ligeledes berettes i adskillige Privat=Breve baade de forskiellige Omstændigheder ved, og Følgerne af denne Trefning paa mange Maader. De fleste af disse Breve stemme overens deri, at Trefningen har vaeret hen imod 14 Timer fra den 16de til den 17de Januarii, at den Spanske Commandeur har fægtet med saadan en Tapperhed og Standhaftighed, som man endnu kun har seet faae lige til; at de Engelske Skibe havde omringet de Spanske; at alligevel 2 af disse ere undkomne til Cadix, og 2 andre, som allerede havde maattet overgive sig, have igjen befriet sig selv, og bragt 120 Engelske som Fanger med sig til bemeldte Cadix; at 3 andre Spanske Skibe ere tagne og beholdte af Engellænderne; og at de Engelske Skibe have lidt meget. - J nogle Breve siges at den Engelske Succurs, tilligemed de Spanske Priser, er ankommen til Gibraltar, men det synes, at denne Efterretning behøver Bekræftelse, eftersom disse Breve ey ere nyere end den Spanske Hof=Beretning af 28de hujus.
Berlingske Tidende, 1780-02-28
Constantinopel, den 5te Januarii. J nogle Dage har man med den største Jver arbeydet i Arsenalet paa at skaffe Floden færdig, med hvilken Capitain Bassa skal afseyle for at tilveiebringe god Orden igien i Ægypten, hvor Beyerne gaae saa despotisk og tyranisk til Værk, at man har al Aarsag til at befrygte slemme Følger for Porten. Man fornemmer, at disse Beyer for nyelig har kastet Bassan Jsmael Bey, der i nogle Aar med stor Berømmelse beklædede en Reis-Effendis Post, i Josephs=Hullet; ja nogle Efterretninger melde end og, at de have ombragt ham. - Det heder, at Capitain Bassa paa Reysen skal aflegge ge en Besøgelse igien i Syrien, eftersom de nye Uroligheder sammesteds hver Dag tiltage, saa han skal straffe Freds=Forstyrrerne. - Jblandt de til denne Tid fra det sorte Hav kom Russiske Skibe vare for nyelig 2, hvis Ladning fornemmelig bestod i Jern, som var bestemt til Smirna. Da nu Jernet er iblant det Slags Vahre, som ey uden særdeles Tilladelse maa komme ud igien, naar de først ere komne ind i denne Havn, saa paastod Over-Tolderen at disse Skibe skulde udlosses her. Den Russiske Keiserl. Gesandt Hr. von Stackieff, blev ikke saasnart underrettet herom, førend han des- angaaende anbragte sin Klage hos Regieringen. Han forlangte, at disse Skibe, i Kraft af den sidste Tractat, skulde passere frit, eftersom der ey allene var tilstaaet Rusland frie Handel paa det sorte Hav, men endog igjennem Kanalen ved Dardanellerne til den Middellandske Søe. Efter disse Forestillinger, har Porten tilstædt bemelte Skibe at fortsætte deres Reyse til Smirna, uden at udlade sig angaaende General Friheden for Fremtiden. Paa denne Maade undgaaer Regieringen den formelige Tilstaaelse, som kunde være Folket anstødelig, som ey gjerne seer, at Russerne nyde saa mange Friheder, og som derhos frygter for, at Hovedstaden ikke maatte blive noksom forsynet med det Nødvendige, hvis Russerne ey lode deres Ladninger blive her. Tyrkerne synes ey at begribe, at hvis der skulde være Mangel i Constantinopel, saa vilde Skibene, som kommer fra det sorte Hav, vist benytte sig af denne Omstændighed, og hellere sælge deres Vahre i Constantinopel, end bringe dem længere bort til andre Stæder.
Berlingske Tidende, 1780-02-28
Madrit, den 20de Januarii. Siden den 19de hujus have vi ingen Efterretninger havt fra Leyren ved St. Roch, og da vigandske vist maatte have erholdt saadanne, hvis den Engelske Convoy var ankommen til Gibraltar, eftersom Commandanten over vore Linier, nødvendig maatte have berettet, hvorledes han havde søgt at forhindre Landgangen, eller i det ringeste giøre den vanskelig med sit Artillerie, saa troe vi, at denne Suceurs ey er indløben til Gibraltar. Et Skib af Don Barcelos Division har bemægtiget sig den Engelske Brigantine Chichester, som hørte til Convoyen, om Bord paa hvilken der iblant andet er funden 1200 Sække Meel. Capitainen paa samme har været meget bedrøvet over, at Succursen ey endnu var indløben til Gibraltar. - Desforuden haabe vi, at de adspredte og beskadigede Engelske Skibe, som ere blevne i disse Fahrvande, kunde blive afskaarne, eller i det ringeste en være i Stand til at giøre Tieneste, hvis den endog skulde løbe ind i Bayen. Dette Haab grunder sig paa den Efterretning, at den største Deel af Don Gastons Escadre er bleven seet paa Kysten af Gallicien; og hvis samme ey har faaet meget stærk contraiVind, saa maae den nu være meget nær ved Strædet, hvis den ey allerede virkelig er ankommen i samme. Ved dette Middel skal man kunde foretage Stædets Beledring, eller og fort sætte Blochvaden, hvilket af begge Deele der nu synes raadeligst, uden at have nødig at frygte for Fienden, eftersom de lidet Antal af hans Skibe, som efter de sidste Efterretninger fra Engelland ere blevne tilbage i Havnene sammesteds, maae forsvare Rigets Kyster. Vi have Efterretning, at Skibene St. Just og Genaro ere ankomne til Cadix, og nu savne viin ger fleere Fregatter; dog vide vi endnu en, hvor de 3 øvrige af vore Skibe ere afblevne. - Med den den 18de til Cadix ankomne Fregatte St. Rosalig har man erholdt den Efterretning at man 15 Miile fra St. Sebastian har seet 3 Engelske Skibe uden Master, der skulle og nogle Skibe være komne til Anker paa Kysten. Man har og foregivet, at Fienden havde borttaget den største Deel af den Convoy, som den 1ste huj. udløfra Havnen Passage, samt nogle Fahrtøyer af Carraquernes Compagnie, som vare bestemte til Cadix, men Efterretningerne derom ere saa forskjællige, at man først maae oppedie sikrere. - Nu kunde vi melde, at begge Skibene, St. Juliano og St. Engenio, ere blevne tagne af Engellænderne, men at de Engelske Officerer og Equipage ey have dristet sig til at styre disse 2 Skibe, af Frygt for at støde paa Kysten, hvorover de have forladt det ene, som den Spanske Egnipage har bragt til Cadir. Man føyer til, at den Spanske Equipage paa det andet Skib har gjort det samme, og gjort 70 Engelske Matroser tilligemed nogle Officerer til Fanger. Man venten omstændeligere Efterretninger baade om denne og nogle andre Begivenheder.
Berlingske Tidende, 1780-02-28
Leiden, den 8de Februarii. Efter Beretninger fra Stokholm skal Ministerium sammesteds have faaet Underretning, at den til de Franske Havne den Middellandske Søe bestemte Svenske Convon er bleven skilt ad ved Storm, at nogle Skibe af samme, som vare ladte med Træe, Jern og Tiære, ere løbne ind til Deal, hvor den sammesteds commanderende Admiral Drake har ladet dem anholde; at een af de Svenske Fregatter, commandert af Major Fleetwood, er indløben i samme Havn, har reclammerde anholdte Skibe, og tillige erklært, at han vilde bruge Magt, hvis man ey løsgav dem; at den Engelske Commandant har svart Majoren meget høflig, at han ikke skulde giøre dette, eftersom det kunde have fortredelige Følger; men Admiralen vilde strax anholde hos Ministerium om Forholds Ordre; at disse befalinger ogsaa ere ankomne, og efter samme skulde Skibene blive arretterte, men deres Ladninger betales af Ministerio; at Major Fleetwood tillige har erholdt Ordre fra den i London residerende Minister, Baron von Nolcken, at rette sig efter ovenmeldte: og dermed har Sagen været til Ende. J Stokholm troede man ingenlunde at Hoffet vilde giøre det Londonske Hof Forestillinger angaaende denne Sag, eftersom det syntes, at de i Skibene interesser, te Kiøbmænd vare meget misfornøyede med forbenævnte Jndretning.
Berlingske Tidende, 1780-02-28
Haag, den 12te Februarii. De sidste Engelske Breve modsige det Rygte, at de Engelske Ministre ved det den 28de December holdte Kabinets Raad, angaaende de Hollandske Angelegenheder, skulle have været af forskiellige Meeninger. De føye til, at Lord Stormont har meddeelt Græven af Weldern en ligesaa venskabsfuld som alvorlig Declaration af følgende Jndhold: at Hs. Majestæt igientog de stærkeste Forsikringer om sit Venskab for Deres Høymægtigheder, saa og om Tractaternes Haandthævelse hængte af sammes nøiagtige Opfyldelse, saa maatte Hs. Majestæt, hvis Staterne ey leverede den ved venskabelige og igientagne Forestillinger forlangte Hielp, og deres Undersaatter bleve ved at være hans Fiender behielpelige med Tilførsel af Skibs-Fornødenheder, see sig nødt, til sit eget Forsvar og Ligevægtens Haandthævelse, at behandle de foreenede Provindser i den nærværende Krig paa samme Maade, som andre neutrale Magter, følgelig, i Henseende til deres Undersaatter, indtil videre ophæve betingelserne i Tractaterne, især i Tractaten af 1674, og allene holde sig til FolkeRetten, hvilken maae tiene til en Regel for de neutral Stater.
Berlingske Tidende, 1780-02-28
Corsøer, den 25de Februarii. Jndkomne: Den 22de huj. Pastor Jacobsen med Broder, Student Jacobsen, fra Fyhn til Nestved, Sr. Mamon fra Randers og en Arrestant med 2de Mand fra Fridericia, alle til Kiøbenhavn; den 25de huj. Lieutenant Rasch og nogle Skibsfolk.
Berlingske Tidende, 1780-02-28
Udgaaet: Den 21de hun Oberst=Lieutenant Steensen og Frue den 22de huj. Frøken Steensen, alle fra Kiøbenhavn.
Berlingske Tidende, 1780-02-28
Helsingøer, den 28de Februarii. Den 26de huj. blev Sundet og Havnen her aldeles frie for Jis Samme Dag gik Skipper Jurian, som sidst blev meldt, herfra til Kiøbenhavn.
Berlingske Tidende, 1780-02-28
Kiøbenhavn, den 28de Februarii. Under Dato Christiansborg den 23de Febr. har Hs. Majestæt allernaadigst udgivet den Orden, hvorefter de indstævnte Sager for Høyeste Ret i dette Aar skulle foretages. Ordenen er, som følger: Overblevne og efter Kongel. allernaadigst Bevilling udsatte Sager fra 1778 No. 1, fra 1779 No. 29. Danmark: Hof= og Stads=Rettens Nr. 10 til 28. Siellandske, Landsdommernes No. 2934. Kiøbenhavns Amts Ober=Rets No. 35, Kiøbenhavns Rytter: Districts Birke dommers Nr. 36 og 37, Frederichsborgs Rytter DistrictsBirkedommers Nr. 38; Andtvorskows Districts Birkedommers Nr. 3943, Wordingborgs Districts Birkedommers No. 44 og 45, Sorøe Birkedommers Nr. 46; Commissariers Forretninger No. 4754; Executoris Testamentii Forretninger No. 55, Told=Consumptions= og ConfiscationsSager, som directe for Høyeste Ret indstævnes, No. 56 og 57. Fyenske Sager, Landemodets No. 58; Landsdommernes No. 5964, Odense Borgemester og Raads Nr. 65. Langelands Grævskabs Birkedommers No. 66; Commissariers Forretninger No. 67, Told=Consumptions og Confiscations=Sager No. 68. Lollandske og Falsterske Sager: Lands dommernes No. 6973, Commissariers Forretninger No.
Berlingske Tidende, 1780-02-28
No. 74 og 75, Sager, som efter Grævernes Privilegier indstævnes for Høyeste Ret No. 76; Told=Consumptions= og Confiscations=Sager No. 7779. Jydske Sager: Lands dommernes No. 8085, Wiborg Magistrats No. 8688. Aalborg Magistrats No. 89, Fridericia Magistrats No. 90; Schanderborg Districts Bikkedommers No. 91 og 92. Møgeltønder Birkedommers No. 93 og 94; Commissariers Forretninger No. 95. 101; Land=Militie Sessionens Deputeredes Nr. 102; Sager, som efter Grævernes Privilegier indstævnes for Høyeste Ret Nr. 103, og efter Frieherrernes No. 104; Told=Consumptions= og Confiscations=Sal. ger No. 105107, Herredsfogders efter allernaadigste Bevillinger Nr. 108,116. Bornholmske Sager: Landsdommernes No. 117 120. Norge: Syndenfieldske Sager, Ober=Hof=Rettens No. 121. 157, Jarlsbergs Grævskabs Birkedommers No. 158; Commissariers Forretning efter allernaadigst Bevilling No. 159. Nordenfieldske Sager; Ober=Hof=Rettens Nr. 160. 162. Vestindiske Sager: Oberretternes No. 163. 169.
Berlingske Tidende, 1780-02-28
Førstkommende Torsdag den 2den Martii tager indeværende Aars Høyeste=Ret sin Begyndelse, da Hs. Kongel. Majest. i allerhøyeste Person præsiderer. Den Sag, som samme Dag skal foretages og paadømmes, er en Kiøbenhavnsk, i Ordenen No. 24. Maria Elisabeth Lutherman, contra afg. Assistent Jesper Ørslefs Stervboe og Arvinger, i hvilken Hr. Justits=Raad Uldall møder for Citantinden, og Hr. Justits=Raad Boll for Contraparterne.
Berlingske Tidende, 1780-02-28
I Gaar Aftes Kl. 11 opkom der en ulykkelig Jldebrand i Ostindiefahreren, den gode Hensigt, ført af Capitain Fuglede, hvilken vedvarede til Kl. 10 i Dag Formiddag, da den kom Jld i Krudt=Kammeret, hvorved det overblevne blev adsplittet, og endeel Mennesker deels mistede Livet, deels komme til Skade.
Berlingske Tidende, 1780-02-28
Paa Løverdag den 4de Martii afgaaer den Kongelige Danske agende Post tillige til Jylland, Jndleveringen dertil skeer Fredag Eftermiddag imellem 12 og 5 Slet.
Berlingske Tidende, 1780-02-28
Fra den 19de til den 26de hujus ere her i Staden copulerede 14 Par. Fødte Drenge 25. Piger 31. Tilsammen 56. Døde Mænd 16. Qvinder 14. Drenge 7. Piger, 10. Tilsammen 47. Ere altsaa 9 fleere fødte end døde. De Døde ere bortrykkede af følgende Svagheder: Alderdom 3. Appoplerie 1. Barselseng 1. Beenbrud 2. Brystsyge 6. Dødfød 1. Feber 2. Gicht 1. Hævelse 1. Kopper 1. Raserie 1. Slag 14. Steen 1. Svindsoet 4, Tærende Syge 6. Uangivne Svagheder 2.
Berlingske Tidende, 1780-02-28
Døde. J Barret Præstegaard den 18de Febr. Madame Margarethe Davidsen, Sognepræst Hr. Ditlef Mehls Kiæreste. J Kiøbenhavn den 23de ej. Frue Cancellieraadinde Christine Bildsted, fød Schiernbech, 30 Aar; Jomfrue Anne Margarethe Westphalen, 37 Aar.
Berlingske Tidende, 1780-02-28
Posten fra Hamborg er ikke ankommen Kl. 9 Aften.
Berlingske Tidende, 1780-02-28
AVERTISSEMENTS. I det Berlingske Bogtrykkerie i Pilestræde er at bekomme: C. F. I Gellerts moralske Forelæsninger, oversatte af P. T. Wandall, nyeste Oplag 1 Rdlr. 3 Mk. paa Tryk= og 2 Rdlr. paa Skrivparur, Ejusd. Breve oversat af P. T. Wandall paa TrykPapiir for 1 Rdlr. og Fransk Papiir 1 Rdlr. 2 Mk., og hans Trøsimod Dødens Skræk 10 s. Sammestæds kan og faaes Gener den første Skipper i 2de Sange oversat af P. T. Wandall for 8 sk. Christendommens Hoved=Sandheder af den Hellige Skrift. Denne Underviisning er skrevet for de meget Eenfoldige og Tungnemmede, og dem, som have ikkun liden Skolegang, i sær Confirmantere, og for den almindelige Mand, til at give dem en efter deres Begreber fattelig og rigtig Kundskab om de guddommelige Sandheder og deres Pligter. Blant Trykfeylene vil man rette S. 11, Linie 25, at Gud ogsaa, læs at Gud for Christi Skyld ogsaa. S. 19 Lime 16 Viisdom, læs Rigdom. Den sælges hos Hr. Gyldendal i Silkgaden Nr. 66 for 4 s.H. J. Birch, Sogne=Præst for Glostrup Meenighed.
Berlingske Tidende, 1780-02-28
Et geographisk Atlas paa dansk med tilhørende Geographie til Ungdommens Brug, overeensstemmende til deels med, den efter allerhøyeste Ordre allerede i Skolerne indførte, Hr. Kammer=Raad Sommerfeldts Geographie; samt en kort Genealogie over nu værende Europæiske Regentere, nedstammende baade paa Fæderne og Møderne Side fra Kong Christian den første, tillige med Rigernes fuldstændige Vaabene, m. m., ventes færdig fra Kobber=Stikkernes Hænder førstkommende Sommer. Enhver, som skal, eller selv har Lyst til at lære Geographien, kan derpaa, uden Hielp af anden enten Geographie eller Atlas, gierne paa egen Haand veylede sig selv til en temmelig fuldstændig geographisk Kundskab Paa disse Karter findes de fleeste Stæder, som anføres i den ovenmeldte indførte Geographie, hvilke forgieves søges i det sædvanlige Skole=Atlas, samt de nyeste Opdagelser i SydHavet, tillige med Capitain Cooks sidste Reyse mod SydPolen til 1775, med meere, som der ikke ventes. Hele Værket er egentlig indrettet paa dansk, men kan dog tillige bruges af den, som kun forstaaer fransk. Prisen for Subskribenterne bliver for hver Exemplar, som de kommer fra Kobber=Stikkernes Hænder, 4 Rdlr., men samlet og illumineret 5 Rdlr. Papirets, Trykningens og Jllumineringens Kostbarhed tillader ikke at fuldfærdige fleere Exemplarer end efter Subskriptionen, som modtages hos Boghandlerne, Hr. Proft paa Børsen og Hr. Gyldendal i Silkegaden No. 66. paa hvilke Stæder et allerede færdigt Stykke tillige kan Subskribenterne forevises. Hvor Subskription kan imodtages i Provindserne, skal nærmere blive bekiendtgjort.
Berlingske Tidende, 1780-02-28
J den Proftiske Boghandel er nyelig udkommen: Den Kongelige Kiøbenhavnske Artillerie=Skoles Historie, tilligemed tvende Taler, som ved de offentlige Examina ere blevne holdte i samme af Hr. Lieutenant Abrahamson, Lærer ved Artillerie=Skolen, 8.1 Mk. 8 s. paa Tryk= og 2 Mk. 4 s. paa Skrivpapiir. Sammesteds kan ogsaa bekommes: Mallings grosse und gute Handlungen einiger Danen, Norweger und Holsteiner, oversat af Abrahamson, 2 Dele, 8vo, paa Skrivpapiir 1 Rdlr. 4 Mk. Ligeledes en anden Oversættelse af denne Bog, som Forlæggeren har tilkiøbt sig, stor hvo, paa Trykpapiir for 1 Rdlr. 1 Mk. Gratulations=Vers med tilsøyet Betragtning i solut Stiil, over Hs. Majestæts Kongens Symbolum: Gloria er amore Patria, til Hs. Majestæts allerhøyeste og glædeligste Fødselsdag den 29de Januarii 1780, saavelsom Gratulations=Vers til Hs. Kongelige Høyhed Kronprindsens høye Fødselsfest, i lige Orden med Hs. Majestæts, nemlig baade i solut Stiil og Vers, den sidste, nemlig Kronprindsens gives Anledning af dette dyrebare Sprog; Herrens Frygt er at hade ondt. Ligeledes til Ann. Cur., begge Dele forfattede og allerunderdanigst offererede af Frederich Petersen Spane Africanus, Degn og Skoleholder til Havrebierg, og Guddum ved Slagelse, faaes til Kiøbs for 5 s. Stykket indhæftet paa Trykpapiir, nogle faae Stkr. paa Skrivpapiir a 6 s. indhæftet, men indbunden gandske faae Exemplarer a 7 s. Stykket; faaes i Kiøbenhavn hos Hr. Pelt og Hr. Rothe, Boghandlere paa Børsen; i Slagelse hos Hr. Hærsted, Bogbinder ibid. i Sorøe hos Hr. Ortved paa det store Vertshuus, i Corsøer hos Kiøbmand Hr. Bendt Mortensen; i Ringsted hos Hr. Friisleben; i Roeskilde i det store Vertshuus Prindsen; i Kiøge hos Hr. Mos sin; i Callundborg hos Hr. Windesløw paa store Ladgaard, og hos Autor selv, Degnen for Haureberg og Guddum Meenigheder.
Berlingske Tidende, 1780-02-28
Ovenmeldte Stæder kan og bekommes: Den Africanske Postillion for 5 s.; Frydens og Fredens Olie=Grene 5 s.; Trostens Tørklæde nedsendt fra Himmelen 5 s.; Gratulations=Vers til Hs. Majestæt Dronning Juliana Maria, paa Hs. Fødselsdag 1769, 4 s.; Dito til Hs. Majestæt Dronning Sophia Magdalena, 5 s.; Tvilling=Rigets sande Nytaars Glæde 5 s.; Rigernes Lyksaligheds Stytte 5 s.; Dilicia Fatria 4 s. Jndskrænkede Udsigter i Evigheden, fremsat i nogle Breve, af J. C. Pingel, ere at bekomme hos Kruckau i Fiolstræde No. 178 for 20 s. Exemplaret, samt Børne=Vennen for 10 sk.
Berlingske Tidende, 1780-02-28
Hs. Kongelige Majestæt har allernaadigst behaget under 19de Januarii 1780 at meddele mig Privilegium, som Orgelbygger og Jnstrumentmager udi begge Kongeriger Dannemark og Norge; thi skulde jeg i denne Anledning venligst have mig det høystærede Publicum og alle Musikelskeres Yndest recommenderet: Det gives end videre herved tilkiende: at ikke allene hos mig forfærdiges alle Sorter Jnstrumenter af Positiver, Clavicimbaler Claverin Royale eller Piano Forte, Claverer, med videre, alt efter den beste og nyeste Smag, men endog Jnstrumenter til Forandring eller Forbedring at omdanne. Den beste Flid i Arbeydet af alt hvad der bliver forlangt, skal til enhvers Behag paa det nøyeste af mig blive iagttaget. Daniel Wroblevsky, kongelig privilegeret Orgelbygger, boende i St. Pedersstræde No. 128 og 129. Jorderne paa fabriqverede Bög- og Snus Tobakker ved Ur 1 Frats Raad Porres Tobaks=Fabriqve Haabet, forandres tildeels og undertiden for de handlende Kiøbere, som udsælge samme i smaat, alt efter Omstændighederne, Vahrenes Godhed, og de Qvantiteter som paa engang tages, og nyde slige handlende Kiøbere desuden Beneficium, eftersom Betalingen erlægges enten strax eller efter kort eller længere Tids Forlöb. Kiøbenhavn, den 18de Februar 1780.
Berlingske Tidende, 1780-02-28
NB. Sammesteds faaes og adskillige Sorter Tobaks-Blade til billige Priser. J Følge Hans Kongel. Majests. allernaadigste Bevilling, saaledes lydende: i Christian den Syvende, af Guds Naade, Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug, udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmersken og Oldenborg, gjøre alle vitterligt: at Vi, efter Grosserer Søren Lycke af Vores Kongel. Residence=Stad Kiøbenhavn, hans for Os Elskelig Agent Peder Clausen von Beverhoudt, Plan efter paa Vort Eyland St. Thomas udi America, herom allerunderdanigst gjorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at bemelte Agent Peder Clausen von Beverhundt ved Proclama sun pæna præclusi & perpetui ulentii maa indkalde alle dem, som fra den Tid han var i Compagnie med Os Elskelig Agen Lorenz Ebbesen paa Vort Eyland St. Croix under Firma at Ebbesen & Beverhoudt maatte formeene sig at have nogen lovlig Fordring til ham af bemelte Firma, at indfinde sig hos ham, de i Vore Riger og Lande samt Udenlands boende med Aar og Dags Varsel, at regne fra den Tid saadant Proclama er læst ved Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret, samt 3de gange indført i de Berlingske Aviser, Adresse=Contoirets Efterretninger og den Altonaiske Mercurius, saa og med 3de Maaneders Varsel, at regne fra den Tid Proclama er bleven læst ved alle Ober= og Under=Retter paa Vore Vestindiske Eylande, samt 3de gange indført i St. Croix trykte Avis, indkalde alle slige paa foranførte Eylande boende og sig opholdende Creditorer; hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Givet paa Vort Slot Christiansborg udi Vores Kongel. Residence Stad Kiøbenhavn, den 18de Februar. 1780. Under Vort Signet. (L. S.)
Berlingske Tidende, 1780-02-28
Efter Hans Kongel. Majests. allernaadigste Befaling Luxdorph. P. Aagaard.
Berlingske Tidende, 1780-02-28
Agent Peder Clausen von Beverhoudt af St. Thomas, Proclama til at indkalde de Creditorer, som maatte have nogen Fordring paa ham fra den Tid han var i Compagnie med Agent Ebbesen, og under liirma af Ebbesen & Beverhoudt. Jndkaldes herved sub pæna præclusi & perpetui silentii alle og enhver, som maatte formeene at have nogen Fordring hos Agen Peder Clausen von Beverhondt fra den Tid han var i Compagnie med Agent Lorenz Ebbesen, og under Firma af Ebbesen & Beverhondt, at de inden den i Proclamatte fastsatte Tid indfinde sig hos ham paa St. Thomas, da enhver skal erholde prompte Betaling.
Berlingske Tidende, 1780-02-28
Paa Agent Peder Clausen von Beverhoudts Vegne, S. Lycke. Læst i Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret, samt protocolleret Mandagen, den 28de Februar. 1780. C. Schifter. Som de afg. Hr. Oluf Christian Holt og Hustrues Stervboe her i Byen tilhørende Skibs=Parter ikke ved Auctionen den 16de Novbr. forrige Aar ere blevne bortsolgte, saa bliver nu følgende Skibs=Parter, nemlig: 1) En tredie Part udi den her ved Byen beliggende Hukkert Ebeneyer kaldet, drægtig 23 Commerce=Læster, som føres af Skipper Ole Petersen, og kan tages i Øyesyn, naar forlanges. 2) En tredie Part udi Snau=Skibet, Haabet, ført af Skipper Wulf Bahnsen, forhen, 36 Commerce=Læster, men i forrige Aar næsten af nye ombygt og anseelig forstørret, nu paa sin Reyse fra Livorno til Gallipolis, og derfra til Ostende med en profitabel Fragt. 3) Tre sextendedeel Parter udi Snau=Skibet, Haabet kaldet, drægtig 66 Commerce=Læster, ført af Skipper Hans Peter Fynboe her af Byen, paa sin Reyse fra Harlingen i Holland, hvor det har kostet anseelig til at sætte i sufficant Stand. 4) En her ved Byen beliggende Galease, Haabet kaldet, drægtig 11 og en halv Commerce=Læst, som i Aaret 1778, har kostet den sal. Mand anseelig at sætte i Stand. 5) En her ved Byen beliggende Jagt, de 3de Brødre kaldet, drægtig 5 og en halv Commerce=Læst, der ligeledes er i godt Stand, og begge forsynede med forsvarlig Redskab af Seyl og Treyl, Anker og Touge a. stillede til Anden Auction den 28de Mart. næstkommende, om Formiddagen Kl. 10 Slet, udi den sal. Afdødes forhen eyede Gaard ved Vester=Aae, og om paa samme da ikke skeer antagelig Bud bliver de ved 3die Auction den 4de April næst efter paa bemelte Tid og Sted bortsolgt uden videre Auction, hvorefter de Lysthavende ville behage at tage deres Beslutning, da Conditionerne ere indrettede saa fordeelagtige, at Kiøberne strax af Skibs Parterne kan trække Fordeel. Aalborg, den 21de Febr. 1780. C. Rübner, J. Schubbye, Executores Testamenti.