JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1690-07-01
Dend de om Aftenen bekom dend Engelske Admiral Græve af Torrington af Hendis Mayt. Ordre, dend Fiendlige Flode at attaqvere, Seiglede derpaa den 10 om Morgenen med 70 Skibe imod dem, som vare 82 Skibe; Oc saasom hand hafde Luven, lod hand den Hollandske Esquadre, som førte Avantgaarden Fienderne angribe, hvilke sig med dend eene Fiendtlig Esqvadre saa Mandelig fægtede, at dend sig til de andre maatte retirere. Men saasom imod all Forhaabning, (aff hvad Aarsag er ubekiendt,) den Engelske Admiral Torrington, ey den Hollandske Esquadre secunderede, hafver disse med den gandske Franske Flode, fra Klocken 11 om Middagen indtil Aftenen sig allene slaget; De tvende Vice-Admiraler Schrey og Callenberg hafver med dend Franske Vice-Admiral Chateaurenault, førende 100 Stycker, tilligemed hans tvende Seconder allene fægtet, og samme Vice Admiral saaledis tilreed, at hand sig med de andre maatte retirere. Af de Engelske Skibe, hafver ickun Hertugen af Grasion, (hvilken nogle Skibe som Volontair commanderede) fægtet, oc miste 2 Søe-Capitainer. Det Engelske Skib St. Andreas af dend tredie Rang er forbrændt. Det Skib Kronningen hafde 100 døde, og skød med 48 Skud, et Franske Skib til Grunde. Hertugen aff Grafton hafver det Franske Skib kaldet Terrible 5 Lage gifvet, og ved den 6te er samme Skib siuncken. Den 12, 13 og 14, laae Floden icke langt. fra Douvres, de Franske lod dem dog Tex 2 icke komme aff ficte; saa at den Hollandske Vice-Admiral Ewerts, befandt for raadeligst, alle Hollandske beskadigte Skibe at opbrænde, eller lade siuncke, efterdi de dennem udi deris Retirade ey kunde føre med sig Den 15 sendte Dronningen et meget høflig Breff til bemelte Vice-Admiral, ved deris Commissatier, de Græver aff Pembrock og Devonshire, som hafde tilligemed Fuldmagt der om at inqvirere, hvorfore de Engelske Hollænderne ey secunderede Der hos hafde Dronningen befalet, at alle Saarede Matroser paa hendis egen Omkostning skulde bliffve lægt oc Skibene repareret; derforuden har Hendis Mayt. befalet, at en hver aff de Hollandske Søe-Folck skal en Maaneds Gage gifvis, saa og deris Arfvinger som ere bleven, en Rencompens tilsagt, hvilcket hun allerede virckeligen lader udeele. Floden er siden af Revieren for Londen opseiglet, oc blifver de beskadigede Skibe med all Flid repareret.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1690-07-01
Underretning om udi hvad Tilstand den Hollandske Flode siden dend 30 Junii holdende Søe-Batallie, sig har befundet.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1690-07-01
Fra det Collegii af Maasen. Schout by Nacht Brackel død, førende det Skib Veluwe, med 60 Stycker, hvorpaa ald Rundholtz er ubrugelig. Paa Capitain Petersens Skib, kaldet Pigen af Dort, med 60 Stycker, er den store Mast og andet Rund holtz gandske forderfvet. Capitain Convent, førende det Skib Provintz af trecht, med 500 Stycker, er Masten og Stængerne borte. For det Collegii af Seeland. Capitain Boer, det Skib Cortiene, med 50 Stycker, er Focke-Masten split tret, og Besans-Masten ubrugelig.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1690-07-01
Capitain Mosselmann, det Skib Ve ree, med 60 Stycker, er paa sit Rund holtz gandske skadisløs. For det Collegii af Amsterdam.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1690-07-01
Lieuten. Admiral Ewerts hos Capt. Toll, førende det Skib Hollandia, med 70 Stycker, er paa Roeret beskadiget, og har nogle Skud under Vandet bekommet, kand dog udi Søen forhielpis.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1690-07-01
Schout bey Nacht Schrey, Princessinde Maria, med 92 Stycker, er Masten og andet Træverck i stycker, og ofver alt beskadiget. Dette Skib har 24800 Pund Krud forskudt, 140 Kugler har det saavel ofver som under Vandet, og udi Focken 130 Skud bekommet. Capitain Zyl, det Skib Reggersberg, med 74 Stycker, ald Rundholtz beskadiget.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1690-07-01
Capitain Taelmann, det Skib Stad oc Land, med 52 Stycker, har Bogspredet forloret, og alle Master ubrugelig. Ca
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1690-07-01
Capitain Zaen, Agatha, med 500 Stycker, er alle Master sønderskudt. Capipitain Swaen, Nord-Holland, med 44 Stycker, er ald Rundhlotz ubrugelig. For det Collegii af Nord-Holland.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1690-07-01
Vice-Admiral af Callenberg, Vest Friesland, med 82 Stycker, har Store Masten forloret, oc Rheen u-brugelig.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1690-07-01
Capitain Kalff, Vaabenet af Alckmarmed 50 Stycker, er gandske forskudt. LISTa paa de Hollandske Skibe som udi det med de Franske holden e Søe-Slag ere gaaen til Grunde, eller ruinerede.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1690-07-01
Vice-Admiral af Putten, førende den kronede Burg med 62 Stycker, effter Ordre opbrændt.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1690-07-01
Capitain Goes, Friesland 68 Stycker, af Fienden erobret, og der efter opbrændt. Schout bey Nacht Dick, Norder Qvarteer, med 70 Stycker, efter Ordre boeret i Grund.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1690-07-01
Capitain Decker, Vaabenet af Ytrecht, med 64 Stykker, siuncken.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1690-07-01
Capitain Poel, Pigen af Enckhuysen, med 72 Stycker, sat paa Grund, oc siden opbrændt.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1690-07-01
Capitain Noorthey, Elswout, med 52 Stycker, sat paa Grund.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1690-07-01
Capitain Snell, Maasen med 62 Stycker, som til Hastings Hafn skal være seiglet, dog siden opbrændt.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1690-07-01
Capitain Tholen med 60 Stycker, som til Gat for Rye skal være seiglet, oc derefter opbrændt.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1690-07-01
Commandeur-Brackels Brander, skudt i Brand.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1690-07-01
Capitain Meusssenger, under Wall opbrændt, dog Aarsagen er ey bekiendt.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1690-07-01
Commandeur Thomesens Brander, skudt i Grund. Commissarierne som var paa Floden ere tilbage kommet, og hafver Dronningen berættet, at Græve af Torrington sig undskyldede, at et stille Veyrlig paakom, hvorfore hand ey kunde komme den Hollandske Esquadre til Hielp; Men de andre Søe-Officerer siger der imod, at Vinden udi 3 gandske Timer hafver været god; hvorfore Hendis Mayt. Græven af Torrington hafver ladet udi Touren henbringe.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1690-07-01
Begge Parlamenter vare den 7 hujus forsamlede, men Dronningen lod dem indtil dend 27 prorogere. Floden blifver med all Magt repareret, og forhaabis at den inden kort Tid skal være ofver 60 Engelske Skibe stærck. Den Stad Londen har Hans M. 10 Aarlogs-Skibe og nogle 1000 Soldater tilbudet. Fra Pleymuyden berættis, at Vice-Admiral Killegrem og Allemonde med 14 Skibe, og en stor mængde Konfardi-Skibe der var ankommen; Jligemaade er dend Ridder Schovel der med 10 Krigs-Skibe, som Kongen til Jrrland ført haver, anlanget. Den Franske Flode lader sig igien paa Susser Kuster see.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1690-07-01
Jrland.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1690-07-01
Den 14 hujus er Kong Willum til Carrigfergus, og den følgende Dag til Belfast ankommen: Hans Mayt. befand Armeen udi een god Tilstand, og lod dem betale indtil den 1 Julii. Derfra reyste hand til Lisburn, og gaf Ordre til en General Rendevons. Den 14 laae Armeen Tr 3. meen ved Longh Bricklan, hvor H. M. bekom Kundskab, at Kong Jacobs Folck Dundalcke og Ardee hafde forladt. Den 24 gick Marchen til Newry. Kong Willum recognoscerede sel alle Passager, hvor Armeen igiennem maatte destlere, lod saa Armeen et var Dagis Tid sig udhvile.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1690-07-01
Franckerige. Her til Hove er stor Glæde for den dobbelte Sejerbinding til Lands og Vands; Derimod er mand nogenledis bekymret, om Monsr. de Catinats Armee efterdi bemelte General ey er i den Tilstand, at hand kand imodstaae Fienden, hvorfore hand sig ved den Festning Pignerol hafver retireret, hvilke Waldenserne med deris Parthier stærk incommoderer.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1690-07-01
Kong Jacobs Tilbagekomst fra Jrrland, behager ey heller Kongen, fordi den Jrriske Expedition over 10 Millioner kost hafver, som nu finnis ved et ulyckelig Slag, ald den ventende Forhaabning der at være u Udi vor Frue Kircke hafver Kongen TeDeum Laudamus ladet siunge, og der 80 Standarter og Fahner ladet ophænge. Comte de Seaux er død af den vetsur, som hand udi den Battallie ved Fleur bekommet hafver.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1690-07-01
Spanske Nederlande. Siden det sidste Feld-Slag, hafver Printzen af Waldeck, af Armeen som staar endnu ved Bryssel, alle svage og ruinerede Regimenter udi Garnisoner, ne indlagt, og de friske derimod igien til Armeen ladet marchere, saa at den er nu stærckere end tilforn. De Lyttiske Troupper hafver sig iligemaade med Førsten af Waldeck conjungeret 38 Hollandske Officerer, som nylig blef Fangen, oc ind til Franckerige skulde henføris, hafver søgt Leylighed ved Philippeville at practicere sig bort, oc ere her igien i Leyren ankommen. Af de Fangne Gemeene ere ogsaa over 500 bortløben. De Svenske Regimenter, som det Bielckiske og Etzskerske ere gandske ruinerede. Det Hollandske, Frisiske, og det Spanske Regiment Cavallerie ligesaa. Foruden de tilforn benefnte Franske Officerer, som var blefven i bemelte Battallie, findis endnu: General-Lieutenant de Rosmel, Monsr. de Villarseau, Oberst ofver Dauphinens Gens d'Armes, Monsr. de Loyecourt i Oberst ofver det Vermandiske Regiment, Marskallen de Camp Græven af Rimenes, Græve Tesse, Græve Seaux, Chevallier d'Orsey, Brigadier M. de Vatteville, Brigadier Marquis de Lage Chevalier de Tournelle, og andre fleere, mange Obrist-Lieutenanter og Majorer, samt 93 Capitainer. Følgende Regimenter ere ruinerede Jnfanterie. Vermandes, Piemont Picardie og Dauphinens Gens d'Armes, dend sidste hafver ickun en Standart beholdet. Chur-Førsten af Brandenborg er med hans Armee ved Viset ofver Maass-Strømmen ganget, og marcherer igiennem Braband til den Hollandske Armee. Hertugen af Luxemburg, laae over 14 Dage imellem Charle-Roy og Namur ved Maase-Strømmen, men som hand fornam at de Brandenb. over bemelte Strøm var ganget, er hand til Maubeuge henmarcheret, hvor hand sig med Monjr. de Humieres hafver conjungeret.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1690-07-01
Holland. Her udrustis med all Magt paa 20 Krigs-Skibe, hvormed den Hollandske Esquadre i Engelland skal forstærkes. Savoyen.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1690-07-01
Et Fransk Corpus som General Catinat af Delphinat til en Succurs var skicket er af Waldenserne tillige med nogle regulerede Trouper ved det Castels Delphino, vorden angrebet og slaget: 900 Franske blef paa stæden og resten toge Flucten; hvorpaa Ms. de Catinat nogle Landsbyer lod afbrænde, og med Folckene, samt Kircker, oc Klostere meget ilde hafver omgaaet. Den Post af St. Brigitta haver de Savoiske Trouper indtaget, hvilket foraarsagede, at Ms. de Catinat Carignaro forlod, og nærmere til Pignerol henrykkede. Ellers er udi en anden Action blefven 300 Franske Dragoner; 1000 Waldenser ere her i Landet ankommen, og forventer mand endnu over 2000 som fra alle Kandter ved Geneve sig forsamler. Printz Eugenius af Savoyen er fra dens Keyserlige Armee anlanget, hans Regiment Dragoner, tilligemed tvende andre Keiserlige Dragoner, tvende Bæyriske, og det Wirtembergiske skal til Como være ankommen, og forventis dennem inden 3 Uger. Ms. le Marquis de Pallavicini haver udi Delphinat de Stæder Bries og Ristolffe ladet afbrænde.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1690-08-01
Danmarck.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1690-08-01
Kiøbenhafn. Udi denne Maaned er en Kongelig Forordning ved Trycken publiceret, Om Stemplet Papir, dateret den 26 Julii.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1690-08-01
Den 5 er her i Staden, udi hans høye Excellentz Hr. Stadtholder Guldenløvs Gaard, hans Høygræfvelige Exellentzis Hr. Greve Rantzous, Stadtholder udi Slesvig Holsten, Frøcken, salig udi Herren hensofvet, som af alle og enhver for Hendis berømmelige Dyder meget vorder beklaget. Den 8 blef hendis Lig om Aftenen udi den Tydske St. Peders Kirckes Capel nedsat. No. 68. Den 28, Er den Almindelig Høyeste Ræt begyndt, og var Hans Kongl. Majest. self Personligen med tilstæde udi Rætten.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1690-08-01
De 12 Svenske Auxiliar KrigsSkibe som den 16 Junii seiglede her forbi igiennem Sundet, hafve siden den Tid ligget i Marstrand, ere den 25 Augusti gaaen tilbage igien af Øster-Søen. Sværig. Her i Riget er mand ilde tilfreds med, at den Engelske Esqvadre, som udi Canalen sig befinder, voris Skibe som vilde ad Franckerige henseigle, hafver anholdet og udi Engeland opbragt; Skibene siges der, vil de Engelske restituere og Vahrene betale. TydskVyyTydskland.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1690-08-01
Berlin. Den Franske Jntendant Heus, tillige med de andre Franske, som blefve fangne i Bonn, ere med 50. Mænd sta Spandau hen til Churførsten Convoyerede, for der at vorde udvexlet.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1690-08-01
Preusen. Den Stad Justerburg er af u-lyckelig Vaade-Jld afbrænt, undtagen 25 Huuse, saa og Kircken og Skolen, som med stoer Møye blef reddet.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1690-08-01
Neder-Rhinstrømmen. Saasom de Mynsterske og Neuburgiske sig indtil Dato icke conjungeret hafver, for at observere de Guarnisoner som udi Luxemburg og Mont-Røyal ligger, hafve den Franske General Monsr. le Comte de Tesse sig den Fordeel betient, og med 4000 Ryttere det gandske Güliske Land ofverstrippet, og ofver 20 Landsbyer som Contributionen icke betalt hafde, gandske afbrænt; For den Stad, Denten blef de afvist og miste der en fornemme Marqvis; Men den Stad Acken haver for Rixdlr. accordered, og derfor Giseler udstædet; Nu lignet hand ved Monjou, paa de Luxemburgiske Græntzer.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1690-08-01
Ober-Rhinstrømmen. Efterat Churførsten af Beyren med Chur Saxen og de andre Allierede hafde holde, Krigs-Raad, er den Keyserlige Armee til Durlach henmarcheret, og den Saxiske i den Keyserlige Leyer ved Bruchsal. Den Franske Armee er derpaa til Landau marcheret. Den 1 hujus blef igien udi Churførstens af Beyrens Qvarteer, et stort Krigs-Raad holdet; Den 4 er den gandske Keyserlige Armee tilbage marcheret, og Neckar-Strømmen repasseret, dog blef 6 Regimenter til den Saxiske Armees Forsterckning commanderet. De Lüneburgiske og Hesser ere iligemaade imod Mayn-Strømmen tilbage marcheret, og nogle Regimenter virckeligen bemelte Strøm ofvergaaet. Og saasom de Franske ved de Tydskes Motion ved Stolhoffen ofver RhinStrømmen med deris Armee den 13. 14 og 15 marcheret ere, maatte Chur-Saxen imod Neckar-Strømmen tilbage vige; og blef de Keyserlige den 11 hujus contramenderet, saa at Jnfanteriet samme Dag alle rede tilbage igiennem Heydelberg var gaaet.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1690-08-01
Vien. Den 16 passato er hans Mayst. den Romerske Konges Fødsels Dag til Hofve bleven celebreret, ret, bemelte Majest. er nu udi sit 13. Aar. Af Olmitz udi Mahren berettis, at en Landsbye kaldet Lasan, som Cartheuser Munckene udi samme Stad tilhørte, af en forfærdelig stoer Regn er bortsvømmet, og alle Mennisker, samt Qvæget drucknet. Byen bestoed af 17 Huuse og Gaarde. Chur-Printzen af Pfaltz og hans Hr. Broder Biskoppen af Breslau ere her ankomne. Mand vil sige at den første skal gifte sig med Princessinden af Bareit.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1690-08-01
Ungarn. Den Tørckiske Keyser hafver declareret Teckely til Første udi Siebenburgen, paa de Vilkor, som Bet lem Gaber det hafde, og var hand aller de paa Marchen at tage Possession udi samme Førstendomme med en Armee af Tørcker, Tartarer og andet løs Gesinde. Men der hand fick Efterretning, at General Heuss ler alle Passerne stærck hafde besat; Stænderne udi Førstendommet, hans udskickede Patenter forkastet og General Heusler paa nye ald Troskab lofvet, hafver hand sig tilbage igien begifvet. Capitain Skenckendorf Commendant udi Proth, hafver den Tørckiske Stad Pernick afbrænt, Evarnisonen nedhugget, og faaet stoert Bytte; ved hans Tilbagemarch blef hand af Katana Mustapha med 2500 Mænd angrebet, som vared ved 5 Tiiner, indtil det blef gandske Mørckt, dog hafver bemelte Commendant ald sit Bytte beholdet, og det lyckeligen hiembragt. Udi Bosnien hafver 2000 Heyducker og 200 Tydske det faste Slot Lisniga per Stratagemaindbekommet, alle de som sig derudi befandt, (uden den commanderende Aga,) nedsablet, og siden Slottet sprengt og afbrænt. Grefve Gabriani hafver det Slot Usiza, som imellem Belgrad og Nissa ligger, med Bomber og Carcasser tvunget at gifve sig, hvorved nu Veyen til bemelte Nissa gandske et aaben. Efterat General Trautmansdorf hafde bekommet Efterretning, at Tørckerne med 5000 Mænd paa 60 Skibe og 4 Gallerer ved Vidin vare ankomne, i Meening samme Stad ved Vand siden at angribe, og den 15 passato, deris Ancker midt paa Strømmen ladet falde, og Staden med Stycker at salutere begynte, er hand med hans Corpus derhen marcheret, og den 16 slaget sin Leyer ved Ypy 2 ved Vidin, til Vands lod hand en stoer mengde Skibe med 60 Mænd i hvert nedfare; Saa snart som Tørckerne fick Voris i finne, cannonerede de stærck paa dem, imidlertid lod Generalen nogle Batterier opkaste, fra hvilcke hand stærck paa de Tørckiske Skibe loed cannonere: hvorefter Tørckerne deris Ancker ophefvede, og 2 Mile derfra under Skaden bag en Øe sig lagde; Generalen hafver sig siden til Jagodi na med sit Corpus henvendet. Den stoere Vizier er med sin Armee, som skal bestaae af 70000 Mænd, og et Artillerie af 100 Stycker og 12 Fyrmørsere til Sophia ankommen; Fortropperne attaqverede Pyroth, som sig udi trende Dage hafver defenderet, men er den 20 hujus med Accord ofvergangen. Guarnisonen hafver sig til Rissa begifvet, udi hvilcken Stad Grefve Guido af Starenberg commanderer, Besetningen bestaaer af 5000 Mand. Mand tvifler ikke meere at Tørckernis Jntention jo er, bemelte Stad at beleyre. Printz Louis af Baden er til Armeen ved Jagodina ankommen.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1690-08-01
Engelland. Londen. En deel Engliske Herrer som sig fra Hofve hafver absenteret, siden at den Franske Flode kom paa disse Kuster, ere vorden citeret, af hvilcke Greven af Castelmaine og Villiam Pen sig angifvet hafver; den første er kommen i Touren, og den anden paa et andet stæd i Arrest.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1690-08-01
Capitain Sneels Skib er icke opbrænt, som tilforn er meldet, men hafver sat sig paa Grunden ved Rye, og omendskiønt hand af de Franskes bevæbnede Chalupper, nogle gange blef attaqveret, hafver hand sig dog saa mandeligen værget, at hand Skibet har salveret, og allerede med det udi Holland ankommen. De 2 Vice-Admiraler Killegreve og Allemonde ere fra Strædet med 300 Copfardi-Skibe lyckeligen til Pleymouth ankomne, paa Veyen fick de en Fransk Caper med 36 Stycker. Denne Stad hafver ladet hverfve 6 Regimenter til Dronningens og Rigets Tieniste, og det paa deris egen Bekostning, hvilcke de, saa lenge Krigen varer vil underholde. Den 23 passato kom Efterretning at den Franske Flode udi Torbay var ankommen: hvor hvorpaa saa vel Miligen som Land Folcket sig paa Kusterne begaf, hvor nogen Landing var at befrycte. TilPleymuyden hafver de tvende der an ankomne Admiraler Skantzer ladet opkaste og Stycker af Skibene taget, hvormed de Skantzerne hafver besat; udi bemelte Stad ere ved 10000 Mænd i Gevær, 2 Skibe af Ost-Jndien ere der lyckeligen indkomne. Den Fregat St. Albanhafver en Fransk Caper med 25 Stycker og 10 Basser der opbragt. Den 24 hafver de Franske Gallerer udi Torbay ved en Landsbye kaldet, Tingmouth med 800 Mænd om Morgenen Klocken 3 landet, og cannonerede før de hafde landet, vel en Times Tid, at Indbyggerne sig maatte derfra retirere, hvorefter de Byen stack i Brand og begaf sig saa til Skibene igien. Denne Action hafver foraarsaget at Kusterne med meere end 100000 Mand blef forvaret. Den Franske Admiral skickede siden en Trompeter til Lands, og lod spørge om de Folck der stod var til Kong Jacobs Tienniste, hvorpaa de svarede: at de var Kong Willums Undersaatter, og de faae, som holdte med Kong Jacob vare mestendeelfengselede. Ridder Schovel er med 10 Fregatter til St. Jrris Canal henseiglet, for at holde Passagen imellem Engelland og Jrrland reen for de Franske Capere.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1690-08-01
Den Fregat Guernsey hafver en Fransk Advis Jagt bekommet, som den Franske Admiral til Franckrige med Breve til Kongen henskicket hafde, af samme Brefve forstaaes; at den Franske Flode den Tid bestod af 57 Krigs-Skibe, 3 Galleer, 21 Brandere, og 5 Fregatter, fremdelis berettede hand, at siden hans ankomst udi Torbay ofver 1000. Mennisker var Død paa Floden, og ofver 3000 Siuge, af hvilcke hand allerede over 1800 Mænd til de Franske Søe-Hafner skicket hafver, og Siugdommen tog daglig ofverhaand, derfor kunde hand ey længer blifve paa disse Kuster; som oglaa paafølgte, thi den 6 hujus saae mand icke et Skib meere paa Kusterne, de ere samtlige af Vesten hen seilet. Vor Flode ligger gandske ferdig, og hier ickun efter de fra Holland forventende Skibe, af hvilcke daglig nogle ankommer. Den Eng liske Flode skal af trende Commissarier, nemlig de Vice-Admiraler Killegreve, Ashby og Haddock commanderis. JrJrrland. Siden at Hans Mayest. med Armeen fra Dublin af Vesten er marscheret, hafver hand General Douglas med et Detachement af 8000 Mand udcommanderet, forat bemægtige sig Athlone. Paa Marschen hafver alle Stæder sig Submitteret, den Skantze Clomvel og den Stad Carrick som af Tyrconel var besat, fandtis forladt. Waterfort lod Hans Mayest. opfordre, Gouverneuren var strax villig at ofvergive Sted Men begiærte alt for gode Conditioner, som Hans Mayst. ey vilde indgaae, offererendis dennem de samme, som Drogheda bekommet hafver; hvilcket hand ey vilde annamme, hvorfor Hans Mayest. General Major Kirck med et Detachement derhen commanderede, ved hans ankomst, gaf Gouverneuren Staden paa de tilbudene Conditioner ofver, og marscherede den 24 med Guarnisonen imod Limmerick. To Dage derefter, gaf Gouverneuren udi Duncannon samme Skantze iligemaade op til Kong Willum. 2 Franske Skibe som laae paa Revieren af Waterford, hvilcke formedelst contrarie Vind ey kunde udkomme, fik de og samme Tid. Og saasom Kongen ved en expresse fornam at de Franske udi Engelland vilde Lande, reiste hand den 26 til Dublin, for at gaae derfra strax ofver til Engelland, ved Hans Maistetz ankomst, i den Stad Dublin hafver hand 3 Regimenter til Hest, og 5 Regimenter Jnfanterie ladet indskibe som til Engelland blef transporterit. Armeens Commando bekom Grefven af Solms, med Ordre at marschere, til Limmerick. Jmidlertid fick Hans Mayest. videre Efterretning af Engelland, at mand sig for den Franske Landning intet hafde at be frycte, hvorfor hand sig resolverede at gaa self med for Limmerick, til hvilcken Ende Hans Mayest. General Major Douglas Ordre hafver skicket, at forlade Athlone (hvilcket Slot til en stærck Modværge, sig lod ansee) og conjungere sig med Grefven af Solms. Den 4 hujus bekom Kongen Efterretning at de Franske Limmerick hafde forladet, og sig til Gallovay retireret; derimod hafver Grefve Tyrconer 3 Regimenter Jrrer under Collonel Boisseau Commando, lagd der udi.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1690-08-01
Tyrconels Armee bestaar af 20000 Mand slet og elendigt Folck, saa snart snart de fornam at den Engliske Armee, icke var langt fra dem, forbrænde de alle om Limmerick liggede Byer, og retirerede sig ofver Shannon Floden. Kongen haver paa nye en General Patdon ladet publicere for alle dem som inden den 5 hujus sig til deris Hiem igien vil begive. Skottland.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1690-08-01
General Major Makay hafver med 7000 Mand en Skantze til Jnverloch ladet opkaste, hvorved hand de Høylandske Rebellers Stræiferier meener at forhindre.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1690-08-01
Monsr. Forbes hafver med 3 Compagnier Ryttere og Dragoner slaget Grefven af Buchan og faaet ham self til Fange.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1690-08-01
Franckerige. Monsr. de Tourville hafver 16.