JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-09-13
Udenlandske Efterretninger. London d. 22 Junii. Man forsikkrer, at Lord Melville vil indtræde i Cabinettet. Han er ved en Courer bleven tilbagekaldet fra Skotland, til London, og begav sig, strax efter sin Ankomst, til Kongen i Windsor. – Man siger Fregatten Lasalcette har i Østersøen havt en Fægtning med en Russisk Fregat af første Rang, og har overgivet sig uden synderlig Modstand. – Admiralitets=Lorderne have besluttet, at prøve en ny Plan for at forøge Marinen. Denne Plan skal paa det hurtigste sættes i Værk. Den bestaaer deri, at der tages 3000 Skibsdrenge, hvoraf hver faaer I Guinee i Handpenge, og som deles i 3 Classer. Under den første Classe høre de, som ere 12 til 14 Aar, under den anden de fra 14 til 16, og under den tredie de fra 16 til 18 Aar. - Man har nu deelt det Bytte, som forrige Aar er blevet gjort i Buenos Ayras. Begge Commandanterne Chevalier Beresford og S. Home Popham have hver faaet 18,000 Pd. Sterl. Hver Soldat og Matros fik 25 Pd. St. - Af hele det 85de Regiment, som i Aaret 1801 gik, 1500 Mand stærk, til Vestindien, er nu kun en eneste Soldet og fire Officier er komne tilbage til Port mouth.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-09-13
Den sidste Republik, som endnu existerer i Jtalien - St. Marino med 5000 Jndbyggere har sendt en Gesandt til Vicekongen af Jtalien, formodentlig for at følge sin Søsters Exempel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-09-13
Rostock den 5te September. J Handelen her paa Stedet er der ei foregaaet nogen synderlig Forandring. Kornhøsten er nu her i Egnen tilendebragt. Efter Landmandens Beretning falder Vinterkornet i Aar meelrligt, men da endnu intet deraf er bragt til Torv, kan dets Beskaffenhed ei med Vished bestemmes. Af Kornvare fra forrige Aars Jndhøstning er her endnu Beholdninger. Eierne af samme længes efter Afsætning. -
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-09-13
Fra Wismar ere nogle Skibe afgaaede med Uld, Blommer og andre Artikler til Russiske Havne. Ogsaa der i Egnen er nu Kornhøsten tilendebragt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-09-13
Efter Landmandens Beretning falder Vintersæden af Hvede og Rug meget god, men derimod er Sommersæden paa adskillige Steder, formedelst den Tørke, der herskede i Julii Maaned, mislykket. Jsær er dette Tilfældet med Ærterne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-09-13
Placat, angaaende, at Amtsprovsternes Embedskreds stedse skal rette sig efter de samme Grændser, som i det Verdslige ere bestemte for Amterne m.v.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-09-13
Hans Kongelige Majestæt har, under 25de f. M., allernaadigst behaget at resolvere saaledes: "Vi ville allernaadigst, at Amtsprovsternes Embedskreds stedse skal rette sig efter de samme Grændser, som i det Verdslige ere bestemte for Amterne; saaledes skal, paa de Steder, hvor Amtsprovster ere, eller herefter vorde beskikkede, ethvert Sogn i det Geistlige stedse høre under samme Amt, som det er underlagt i det Verdslige, og naar combinerede Sogne ligge under forskjellige Amter, skal hvert af dem til den Ende have sin særskilte Fattigcommission, uagtet de have fælleds Præst." - Hvilken allerhøieste Resolution herved, til alle Vedkommendes Efterretning og allerunderdanigste Efterlevelse, kundgjøres. Det Kgl. Danske Cancellie d. 2 Sept. 1808. Kaas. Cold. Knudsen. Bilow. Monrad. Berner. Lassen. (L. S.) Til Arlichinos Forfatter! De siger at De ei vil svare, fordi jeg har paabyrdet Dem Ord og Tanker, som De ei har havt. Dette kan neppe være Deres Alvor, thi i det Tilfælde burde De jo netop have svaret for at vise Publikum, hvor uretfærdig De var angrebet. Jmidlertid har De Ret til at fordre, at jeg skal anse Sigtelsen for Alvor, og med fuldeste Alvor skal jeg søge at afbevise den.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-09-13
Hvad De virkelig har tænkt, da De skrev Arlichino og Sammes Fortale er mig umuligt at vide, men hvad De har tænkt, hvis De skrev hvad De tænkte, tiltroer jeg mig at kunne se. Har De ikke sagt, at nylig var Tragedien af et stort og dristigt Sjent bragt tilbage til sit sande Væsen, og at det nu var Tid, Raden ogsaa kom til Komedien, der siden Holbergs Dage var at anse som næsten ganske forsvunden, Saa sandt og simpelt som Dette i sig selv er, maa det dog, sat med Vægt foran en Komedie, og forbundet med de utvetydigste Yttringer af lykkelig Selvfølelse, berettige til at fordre en Komedie i Holbergs Aand, det er: et, ikke i sin Fremtræden, men i sig selv, ægte komisk Produkt. Har De ikke sagt, at naar de Konsterfarne vilde sætte Deres Arlichino mellem de saa sande Lystspil vor Litteratur eier, da var Deres Øiemed opnaaet, og indslutte ikke disse Ord i den Sammenhæng de staa, Haabet, ja Troen, at Arlichino kunde staa imellem Holbergs Komedier, hvilke De meget rigtig kalder (paa faa Undtagelser nær) vores eneste? Dersom nu Deres Arlichino virkelig hævede sig denne Plads, da stode (i det ringeste for mig) hine Yttringer slet ikke upassende; thi mig er Jntet modbydeligere, end den moderne, uforskammede Beskedenhed. Fandtes der i Artichino Spor af Holbergsk komst Dybde og Vittigheds Fylde, da kunde Man let tilgive Dem et Selvbedrag der maaske ei er saa let at undgaa. Nu derimod, da Enhver, som ei er ganske blind paa det indvortes Øie, maa erkende, at to Mænds Arbeider i samme Fag ei vel kan være hinanden mere ulige end Holbergs og Deres, maa vist Deres Haab og Tro kaldes komisk. Jeg mener at De selv maa indse, at Alt hvad der i Arlichino skal nævnes komisk, beroer paa Jntrigen, som klemmer Figurerne hen paa en Punkt, hvor de ei tør være sig selv. Jeg tiltroer Dem ogsaa at kunne se, at netop det Modsatte er Tilfældet hos Holberg, at Jntrigen, langt fra at være den komiske Sol, endog sjelden er Brændpunkten hvori Straalerne samles; men enten blot den Flade hvorpaa de spille, eller en af Straalerne. De maa da enten tilstaa, at Musen har vinket Dem forgæves, eller, at De har givet noget ganske Andet, end De gav Os Ret til at fordre. At De har sagt, at Latter er til for at le, eller med andre Ord, at Latter er sit eget Øiemed, vil De vist ikke nægte. Hvorvidt De har Ret er her ikke Stedet at undersøge; men ved at gøre Latter slet hen til Arlichinos Tendents, byder De Os (uden andet Hensyn) at erklære Stykket for mislykket, naar det ei vækker Latter. De ser heraf (ifald De ei alt har set det) at min Hensigt med hine faa Linier, ingenlunde var, at bedømme Deres Arlich no som Konstprodukt, men blot at fremstille Modsætningen mellem hvad De lovede og hvad De gav. De og Publikum kan heraf lære, at det slet ikke var en flygtig Spas, eller ugrundet Bitterhed, men et Resultat, fremsprunget ved den umiddelbare Beskuelse, som jeg stræbte at indslutte i den spøgende epigrammiske Form. De har begyndt en Resension eller (hvis De bliver Deres angivne Forsæt tro) en Repetision af de senere Aars æstetiske Produkter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-09-13
Ved adskillige af Oehlenschlagers Digte maa De enten omtale eller forbigaa Lovene for den komiske Digtning, og i de Bemærkninger som jeg (hvis De vil være konsekvent) nødes til at sætte mod Deres Resensermaade i det Hele og Resenseren i det Enkelte, skal jeg anvende Teorien for det Komiske paa Deres Arlichino, og saalænge haaber jeg De borger mig Beviserne for den Paastand jeg her nedlægger, at Deres Arlichino er, som Komedie, et aldeles Jntet. Om De troer det under Deres Værdighed da at svare mig er mig aldeles ligegyldigt; men røber da hos Dem en saare komisk Stolthed. En Strid om videnskabelige Materier, ført med den Alvor og Værdighed Sagens høie Natur og det udviklede Menneskes Agtelse for sig selv fordrer, anser jeg for et af de faa Organer som ere levnede Videnskabeligheden i vor Tidsalder, og gennem min hele Bane skal jeg ufortrøden paa det kraftigste modsætte mig Alt hvad jeg erkender for Slet, Usselt og Falsk naar det enten fremstiller sig som det Modsatte af sig selv, eller jeg troer at maatte frygte det anset som Saadant af de Svage og Ubekræftede. Nik. Fred. Sev. Grundtvig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-09-13
Af dette Blad udkomme ugentlig to Numere; det tilbringes Subskribenterne og betales quartaliter med 6 Mk. Subskriptionen modtages hos Bogtrykker Höeckes Enke, boende i store Helliggeiststrædet No. 144.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-09-17
J et Øieblik som det nærværende, hvor vort Liv ikke tilhører os, men Fædrenelandet, hvor Døden for dette er den herligste Lod, enhver af dets ægte Sønner kan ønske sig, er det Patriotens første Pligt, med Fornuftgrunde at svække enhver utidig Kierlighed til Livet, og med den enhver skadelig Frygt for Døden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-09-17
Jndenlandske Efterretninger. Til det ved Geheimeraad Stemanns Entledigelse varante Overpræsident Embede i Altona er Kammerherre og Amtmand v. Blücher i Apenrade allernaadigst bleven udnævnt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-09-17
Den første Borgermester i Altona, Etatsraad Gahler, har som Høistcommanderende for Børgervæbningen der i Staden, erholdt allernaadigst Tilladelse at bære Armeens Feldtegn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-09-17
Værdien af de 2de Priser med Colonialvare, som nylig af en Dansk Caper blev indbragte til Skagen, skal beløbe sig til henved 2 Tønder Guld.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-09-17
Med det Skib, der tilhører De Herrer Dutein og flere Handlende her i Staden, og som for kort Tid siden lykkelig ankom til Norge paa sin Hjemreise fra Ostindien, befandt sig to andre Danske Skibe, med Colonialproducter, i Følgeskab paa Veien, indtil de blev adskilte i taget Veir under de Jrlandske Kyster. Man kan endnu have Haab om, at det ligeledes vil lykkes dem at naae en Havn i de Kongl. Stater, uden at blive anholdte af Fjenden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-09-17
Det hedder, at den bekjendte kjekke Kapercapitain Wulffsen atter har været saa heldig at gjøre et Par fiendtlige Priser under Bornholm.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-09-17
Den forhenværende Stiftamtmand i Fyen, Kammerherre Gersdorff, er nylig afgaaet ved Døden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-09-17
Man er i denne Tid beskjeftiget med at borttage de Avisere, som endnu hist og her findes i Hovedstadens Gader, og det vil formodentlig ikke vare længe, førend de alle ere forsvundne. Da Hattene, ligesom næsten enhver anden Artikel, nu ogsaa begynde at stige saa anseeligt i Prisen, saa have adskillige Personer her i Staden, forenet sig om, ikke at hilse hinanden ved at blotte Hoveder, men blot ved at lægge Haanden til Hatten. Det var ønskeligt at man her, ligesom i adskillige Provindstæder, vilde antage en Skik, der anbefaler sig ligesaa meget fra Oeconomiens som fra Beqvemmeligheders Side.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-09-17
J den store Tubus paa Observatoriet saae man i Gaar 36 Skibe, og deriblandt et Orlogsskib, komme seilende fra Østersøen; men man kunne ikke skjelde hvilket Flag de førte Paa det private Theater i store Kongensgade. er bestemt at opføres fire Forestillinger til Bedste for de saarede Norske Krigere og de Faldnes Efterladte. Ved den første Forestilling i Onsdags gaves Jean de France for fuldt Huus.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-09-17
J disse Dage er der ankommen til Kjøbenhavn 40 smekfede Stude fra Jylland.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-09-17
General v. Krogh har i Trondhjemsavisen, ladet bekjendtgjøre, at han fra tre Ædeltænkende har modtaget 400 Rdlr. til Understøttelse for dem, som have liidt meest ved Fiendens Jndfald Søndenfields; men da han er overbevist om, at endnu mange have i Sinde, at lindre disse Lidendes Nød, anmodes enhver om, behageligst at sende ham sin Gave inden 1 Septbr., til hvilken Tid han agter at remittere H. D. Prinds Christian den indsamlede Sum.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-09-17
J samme Avis aflægger Hr. Brodford, Sognepræst til Hitteren, offentlig Tak for de 200 Rd., som ved Biskop Bugges patriotiske Bestræbelser ere blevne ham sendte til at anskaffe og uddeele Fødevarer blandt Egnens Trængende. - Biskop Bugge har ladet bekjendtgjøre, at han atter har modtaget af Trondhjemske Jndvaanere 50 Rdlr. i Penge og 18 Tønder Havre til Krigslidtes Understøttelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-09-17
Trondhjem d. 29 Julii. Efter høie Vedkommendes Tilladelse indbød 2den Trondhjemske Skarpskytter-Division d. 23de d. M., formedelst Dagens strænge Hede, til om Aftenen Kl. 9, de fra de søndenfieldske Grændser tilbagekomne blesserede Skarpskyttere: Anders SalomonssønSvarlie, Jngebrigt Olssøn Roe, Svend Svendsøn Tingvold, samt Grenadererne J sach Olssøn og Andreas Amundsøn, af de Trondhjemske Jnfanterie-Regimenter, til et tarveligt Hædersgilde for modigt Forhold, hvilket Paafund saa meget desto snarere fandt frivillig Overdenskommelse til et lille Sammenskud af hver Mand i Divisionen, som ovennævnte Skarpskyttere, vare udtagne fra denne til 1ste Skarpskytter-Division. – Nogle faa Trondhjems Jndvaanere, som dette Paafund blev bekjendt, bidroge til Gildets gode Udkomme. – Til denne Hensigt samlede Divisionens Mandskaber sig, ved deres Kantonneringsqvarteer uden for Byen, stillende sig i to Rader, med en Pige ved deres venstre, holdende en Løv busk i deres høire Haand. De Jndbudne passerede fremmefter mellem de bundtede Rader og bleve modtagne af Enhver med det gamle norske velmeente Haandtag. Som disse vare komne øverst op i Raden hvor Divisionens egne Spillemænd, stode, fremstillede sig 5 hvidklædte militaire Damer med Divisionens Herrer Officierer og bøde Heltene velkomne, ved hvilke da blev afsjunget en passende Sang. – Efterat Sangen var til Ende, hædrede Damerne disse Helte ved en Krands over høire Skulder, udført med Kjønnets særegne Ynde, og betydede disse, med rørt Deeltagelse: at Regjeringen, saavelsom deres skjønsomme Fødelandsvenner, allerede har lagt alvorlig Haand paa de Foranstaltninger, der skal sikkre dem for Nød i Fremtiden, hvorfor de nu maatte være ret glade, hvornæst de skulle erfare hvorledes Kammeraterne ved given Leilighed vil følge deres Exempel. Divisionen afbrød med et lydeligt Ja, og istemte atter en patriotisk Sang. – En Skarpskyt af Divisionen, smykket med et flammet Skjærf over høire Skulder, holdt paa en blomsterflettet Stang, som Faner eller Fredsjunker, en Blomsterkrands over Heltenes Hoved, udi hvilken krydsede sig tvende efterlignede Oliegrene. Saaledes fornøiede Divisionen sig med deres Hædersmænd under afvexlende Musik og Sang, til nær liggende Gaard Øvre=Stavne, hvor Fredsjunkeren tog Post uden for Døren af Danse stuen og anviste det Sted, hvor den allerede hjem reiste Svend Svendsen Tingvolds, af ovennævnte Skjønnes bekrandsede Navn, skulde pryde Stuen. – Nu fornøiede man sig ved Krigsfortællinger, Dans og Spøg, spiste Smør og Brød og drak godt Øl, Pægel om Pægel, efter de gamle Bjerke= og Sølvkanders indvendige Knappe, ret paa Oltids Viis, og paa saadan Maade anbragte passende Skaaler. – Tilstædeværende militaire og civile Borgere kan vidne om Mandskabets herlige Stemning og Sædelighed, som herskede fra denne Høitids Begyndelse til dens Slutning, paafølgende Morgen Kl. 7, da man rørt skiltes fra hinanden ved Divisionens Kantonneringsqvarteer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-09-17
Denne uventede Efterretning, endnu vigtigere ved den Dristighed den maatte indgyde Oprørerne, ved de Budskaber man fik angaaende talrige Udskibninger, hvormed Engellænderne truede Kysterne af Gallizien, endelig ved den trykkende Hede, som i denne Aarstid forhindrede de Bevægelser, Omstændighederne udkrævede, bevægede Kongen til at concentrere sine Tropper, og opstille dem i en mindre heed Egn end Slætterne i Ny-Castilien, der tillige frembød en reen Luft og fundere Vand. - Kongen forlod Madrid d. 1 Aug. og hele Armeen gik nu i Forfriskelses=Qvarteer. Oprørerne vare d. 20 Aug. endnu ikke indrykkede i Madrid, og syntes at være komne i Uorden og Uenighed. Kongen var d. 22 i Burgos. Udsendte Streisecorps havde i alle Retninger, 15 til 20 Mile langt, ikke seet noget til Fienden. Alle fornuftige Mennesker see med Smerte, at Engelland kun høster den sørgelige Nytte, midt under Spanierne at have stiftet en Borgerkrig, hvis Udfald ikke kan være tvivlsomt. Men hvad formaaer Fornuften og de høiere Classers Jndsigter over et uvidende, ved Fanatismus, Forblindelse og Bestikkelse misledet Folk. - General Duhesme er igjen rykket ind i Barcellona, for at forene sit Corps og forsvare denne Stad, hvis Forts han allene occuperer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-09-17
Efterat det var lykket de Engelske Krydsere, at sætte nogle Agenter i Land i Bilbao, var Folket i denne Stad afsindigt nok, at gjøre en Opstand, som imidlertid Kjøbmændene og andre retskafne Folk ikke toge Deel i. General Merlin er med to Escadroner og to Regimenter marcheret did. Han har taget 2 Klostere med Magt, gjort Oprørerne vaabenløse og atter indsat Provindsens Gouvernement. Oprørernes Tab var 500 Mand, vi tælle kun 3 Døde og 12 Saarede. – Havde General Dupont holdt sine Tropper sammen, vilde han uden Møie have overvældet Oprørerne; thi deres Armee, bestod kun af 3 Divisioner, der tilsammen udgjorde 20,000 Mand. – Jnsurgenternes Sammenrottelser i denne Krig fortjene neppe at tælles. De forsvare sig bag en Muur eller i et Huus, men i aaben Mark holde de aldrig Stand, en Estadron eller Bataillon er nok til at adsprede tusinde. Deres Hovedarmee var den, som Marchal Bessieres aldeles tilintetgjorde ved Meding deel Rio-Secco) Alt hvad Engelske Blade have meldt om Begivenhederne i Spanien er falsk og væmmeligt. Engelland veed vel hvad det skal dømme derom; det veed ogsaa hvad det kan love sig af dets Anstrængelser; dets Hensigt er, at sætte Spanien i Urolighed, for siden at bemægtige sig nogle Besiddelser, efter dets Convenience. *) Den bestod af 35,000 Mand og 40 Canoner. Slaget begyndte den 14de. 6000 Spaniere bleve tagne til Fanger og over 10,000 bleve paa Valpladsen. Hele den Spanske Liniearmee fra Galizien og Andalusien deeltog i Opstanden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-09-17
Caperbaaden Haabet, som føres af Hans Pedersen og tilhører Capitain Brandt, seilede Tirsdags Eftermiddags op til den Svenske Kyst, hvor den omtrent 1/2 Miil fra Landscrona saa en Svensk Baad komme seilende fra Malmøe. Den forfulgte den et godt Stykke, men da den af Frygt for Fæstningens Canoner ikke turde komme Baaden, nærmere, sprang tre Mand ud i Søen, svømmede i Land og toge den fiendtlige Baad, hvis Besætning, som bestod af Capitainen, 1 Styrmand og 6 Matroser, flygtede for dem. De tre raske Gutter seilede nu med deres Bytte til Kjøbenhavn, medens Hans Pedersen satte efter en Nordbaad, som uheldigviis undkom. J Baaden fandtes adskillige Fødevarer, Seil &c. Folkene berette, at der i Landscrona laae 40 til 50 Seilere, hvoriblandt 19 Gaffelmænd, Resten bestod af Røerseilere. Den samme Caperbaad har ogsaa udviist stor Kiekhed for omtrent 10 Uger siden, da den løb ind midt imellem den Engelske Flaade i Østersøen og tog en Kuf paa 110 Com. Læster, ladet med Tran, som ved Engelsk Overmagt siden blev den fratagen igjen. Dagen derpaa tog den en Slup, som ligeledes Engelskmanden fratog den. Men tredie Dag tog den en Svensk baglastet Skaanert, som den indbragte til Nystad i Holsteen, hvor den nu er priidømt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-09-17
Caperføreren Hans Kofod har med sin Slup i disse Dage taget under Bornholm 1 Brig, 2 Galeaser og 1 Kuf fra Rostok og Wismar.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-09-17
Breve fra Capitain Ogelwie af 15de f. M. melde, at Alting hos ham befinder sig vel inden Borde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-09-17
Af det i Christiania Avis aflagde offentlige Regnskab for de til den Norske Armee indsendte patriotiske Gaver sees, at den Gang ialt var indkommen 4246 Rdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-09-17
J Christiansand løb d. 16de f. M. Caperen den Norske Gut, bygt for Kjøbmand N. Moes Regning, af Stabelen. Den er det første Krigsskib, som siden Krigens Udbrud, er bygt for particulair Regning, og behøver 50 Mand til sin Besætning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-09-17
Efter Jndberetning fra Fladstrand ere de Spanske Tropper ankomne til Gothenborg Søndagen d. 4 September, men fik ikke Tilladelse til at komme i Land. En Dansk Kaper, som under de Svenske Kyster har taget en Smak, ladet med Steenkul, har d. 8de seet 36 Transportskibe seile ud fra Gothenborg og sætte Coursen vestlig, rimeligviis med de Spanske Tropper ombord.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-09-17
(Jndsendt.) Til en Vis. Kampudrusted du staaer og svinger den blinkende Landse. Drømmer dig Bifald og Roes, mens Latter dog vækker din Færd. Ridder fra Manchal drag hun, da vinder ei Musernes Krandse, Ordbram og Skryd er dit Skiold, Harlekins Brix er dit Sværd. Du som reiste dit Land en Bantasteen, Af Dødningebeen og Horemændsbeen, Af Hoerqvindebeen og Niddingebeen; Hvor kan din Barm saa høi og reen Selv nære Selvtens nidske Smerte, Hvor kan du midt i Syner om Nord, Mens Hundene slide Qvindernes Hierte, Og Ryggen ristes, og - kort hvor du lærte Os Dannemarks Død saa komisk stor, J Hiertet saa lav en Misundelse nære: At Latteren heel du beholde vil, Da dog den Krands du drømmer at bære, Vist Arlechins Digter ei beilede til
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-09-20
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Rom Femte Aargang. No. 99. Udgivet og forlagt af J. Werfel, trykt i Kjøbenhavn, hos P. H. Höeckes Enke. Tirsdagen den 20 September, 1808. Kjøbenhavn i det nittende Aarhundrede. (Fortsat.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-09-20
Theatret. Blandt alle offentlige Forlystelser i Hovedstaden. er Skuespillet den, som er fælles for alle Stænder og søges af alle. Den Rige og den Fattige, Jun teren og hans Tjener, Fruen og hendes Barnepige, staae her i det mindste nogle Gange om Aaret paa eet og det samme Lyksalighedstrin. Om det kun er en Gaardskarl eller Kokkepige, saa ansee de det for een af Livets første Nødvendig, heder, at komme hver Fastelavnsmandag paa Comedien, for at ryste deres Lunger ved et eller andet Holbergsk Mesterstykke, der paa saadan en Dag sædvanlig gives til Priis som en stegt Oxe ved store Festiviteter. Kjøbenhavnerne føle saa stor og imodstaaelig en Trang til denne Forlystelse, at man endog, ikke mange Maaneder efter det ulykkelige Bombardement, fandt ideligen i Adresseavisen Bekjendtgjørelser fra Folk, som paa det allerindstændigste bade om en Plads i en Loge.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-09-20
Det forargelige, skjønt hidtil ustandsede, Billetprangerie og den store Trængsel om at faae Billetter, vidner noksom om, til hvilken Høide denne Comediemanie er stegen. En Loge er blandt skikkelige Folk bleven til een af de Nødvendigheder, som henregnes til det daglige Brød, som enhver Ægtemand, der ønsker Fred i sit Huus, maa søge at forskaffe sin kjere Familie, om han ogsaa skal give Assistencehuset sit Sølvtøi i Forvaring. Theaterbestyrelserne synes ogsaa næsten paa enhver Tid at have indseet denne vort Publicums store Trang, og med den gode Wessel viseligen at have antaget, at en sulten Mave just ikke veed at gjøre saa fiin en Forskjel mellem Karper og tørre Jyder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-09-20
Engellands Niding lod grave i Jord De Qvinder fra Nord, Og Hundene sled deres Hjerte. Harmer det Dig, saa lyd mit Raad: Afsky hver Nidingedaad! Jkke Du lider en Bantasten Af Nidingeben. Paa Dannemarks Grav, naar Dannemark faldt. Gyser Du ved At ei Dine Ben skulde hvile i Fred, Hør da mit Raad: Vogt Dig for Nidingedaad! Du snakker om Syner om Nord Og ved at det rimer paa: stor. Hvis i Det var trængt Dine Blikke, Du om det vist snakkede ikke. Kunde Du se Dannemarks Gravhøi, og lø Mærk da mit Ord: Var Du hin argeste Niding paa Jord. Om jeg Arlichinos Forfatter Misundte den Latter, Han vakte, det viste jeg jo, Da selv jeg lo Nik. Fred. Sev. Grundtvig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-09-20
Jnden- og udenlandske Efterretninger.