JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1800-11-26
Allernaadigst afsagte Høiesterets=Domme. Fredagen den 24 Octbr. No. 156.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1800-11-26
Mødte selv Prokurator C. H. Wilster efter gl. Befaling, samt Mødte selv, Kammeradvokat Schønheider paa Embeds Vegne, Lange I contra Lars Sørensen Kock med flere for Hvede, ) tyverie tiltalte Personer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1800-11-26
(Sagen angik L. S. Kocks med de flere Tiltaltes forøvede Tyverie paa et den 20 Octbr. 1790 ved Nørløv Strand indstrandet Skib, hvilket var ladet med Hvede: samt den af Kammer advokaten, efter General=Toldkammerets befaling, gjorte Paastand for den af de Tiltalte forøvede Besvigelse af de Kall. Told rettigheder, med hvad deraf dependerede." Dom: Christen Nielsen Pleth, samt den afdøde Jens Toftes Stervboe og Arvinger bør for Actors Tiltale i denne Sag frie at være. Herimod bør de ved Kommissariernes Dom for Tyverie dømte 69 Personer, den siden afdøde Samuel Jensen, undtagen, hver for sig arbeide i Wiborg Tugthuus i 2 Aar.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1800-11-26
I Henseende til Erstatning af den stiaalne Hvede, samt Told og Akcise, bør Kommissariernes Dom ved Magt at stande, dog saaledes, at af de 11 saakaldte Baadselskaber af 1ste Klasse det 4de Selskab ikkun bør tilsvare for 2 Sække 1 Mk. 8 s.; det 5te for 3 Sække 2 Mk. 4 s. og det 10de for 2 Sække 1 Mk. 8 s. samt at den enhver af de Skyldige for Toldsvig idømte Mulk af 500 Rd. bortfalder. Af de som Tyvshælere dømte bør Friderich Jensen, Jacob Pedersen, Hans Christensen og JenWassager hver for sig arbeide i Wiborg Tugthuus i et Aar, Anders Christensen Smed, Jens Nielsen, Jørgen Madsen, Anders Pedersen Bruun, samt Christen Nielsen Kragh bør arbeide sammesteds i 2 Maaneder, saa bør og de samtlige Dømte, saavelsom afdøde Niels Kraahs, Erich Christensens, Lars Hansens, Samuel Jensens, Christen Thomesens og Lars Christensens Stervboer og Arvinger, een for alle og alle for een betale de af Actionen lovlig flydende Omkostninger, hvorunder Kommissariernes Salarier bestemmes til 2500 Rd. for hver derimod bør de Actor og Defensor tildømte Salarier bortfalde. No. 34. Klingberg, Peter Flindt og Benjammen Molitz, contra Skibsted, Baard Andersen Kierran og Kiøbmand Kaasbøll m. fl.,(Sagen angik Citanternes formeentlige Ret til, ved Dom at erholde konfisqueret en Ladning Korn, som af dem under 21 Mai 1796 var, efter Øvrighedens Foranstaltning, blever anholdt paa Flekfiorden, fordi bemeldte Ladning paa en imod Lovenne stridende Maade var sammenpranget. Dom: Politiekommissionens Dom (hvorved er dømt, at den omtvistede og udlossede Jagtladning frigives V. Kierran med de flere som Eiere, til frie Raadighed; men for saavidt noge deraf maatte mangle, være bleven bedærvet eller i Priserne faldne, bør Citanterne, een for alle og alle for een, erstatte Contracitanterne det Manglende) bør ved Magt at stande. Processens Omkostning for Høiesteret ophæves. Til Justitslassen, betaler Citanterne 5 Rd. og Contracitanterne ligeledes 5 Rd.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1800-11-26
Udkomne Skrivter. a) Driginale. 40. Prædikener af C. Pavels. 8 Mk. hos Brummer. 41. Forsøg til en systemarisk Haandbog over den danske Landvæsensret af Kammerraad J. Mander. 2 Rd hos Gyldendal. 42. Det Kal. danske Videnskabers Selskabs Skrivter for 1800, 1 Rd. 3 Mk. hos Gyldendal. 43. Fransk Grammatit af Lektor Bruun til Brug for Danske. 3 Mk. hos Arnzen & Hartier. 44. Naturlære for Fruentimmer af T. R. Thiele. 28 s. hos J. R. Thiele.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1800-11-26
HOversættelser. 55. Heglekræmmeren af C. H. Spies. 3 Mk. 8 s. hos Poulsen, 56. W. Lougthons Engelske og danske Sproglære. 2 Mk. 8 s. hos Liunge, 57. Frempelbog for Borger og Landalmuen af Pastor Sneel 2 Mk. hos K. Kristensen. 58. T. Livius's Romerske Historie ved Mag. R. Møller. Første Pentode. 8 Mk. hos Linnge. 59. Rochows læsende Børneven ved Kandidat Duus. 20 sk. hos K. Kristensen. c) Smaaeskrivter. 39. Kunst at trætte. 8 s. i Kronprindsensgade F. 40. Oplysende Svar paa Lord Fingeralds Betænkninger. 4 s. hos Popp. 41. Om den nye Forandring ved Kiøbenhavns Theater af J.N. Høst. 6 s. hos Reistrup. c) Tidskrivter. Skandinavisk Musrum for 1800, 2det Hefte, 3 Mk. bag Børsen Nr. 92.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1800-11-26
Beltpassage. Fra Nyborg. Fra 16 til 23 Novbr. Proprietair Henrichsen, Mr. Bloch Maler Sulzer, Eilskou, Cassel, Kiøbmand Minden, Ritmester Engelsted med Familie, Mr. Bertelsen med Datter, Jfr. Møller, Ritmester Flindt, Høymester Brochenhuus. Fra Korsøer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1800-11-26
Den 19, 20 og 21 Novbr. Galanteriehandlerne J. Christopher og J. C. Frindt, Russisk Keiserlig Charge de Affairet de Onbrie, Kiøbmand J. Jones og Handelsbetient P. Jones engelsk Adelsmand Huuter og Tiener, Styrmand D. Lausteen. Kiøbmand Elfving og Hr. Gustmeyer, Borger C. Bahusen og Skoemager H. Landrup, Skipper L. A. Berømann, alle til Holsteen; Hr. N. Møller, Md. Lund, Hr. Henrichsen til Fyen Proprietair Amitzbøll med Kone og Broder, Kiøbmand M. Nathan til Jylland.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1800-11-26
Odense Bye=Nyt. Døbt: Den 19 Novbr. Marie Elisabeth Møllers Søn Hans Christian; Fadd. Marie Holm, Cathrine Nielsdatter, Handskemagermesterne N. Saabye og H. Becher, samt Graa ver C. Crone. Den 21de: Bogtrykker Fabers Datter, Jngeborg Marie Elise, Fadd. Provstinde Biere, Jfr. E. Friis, Provst Friis, Prokurator Friis og Student Friis. Christian Adamsens Søn, Henrich, Fadd. Mad. Thrane, Marie Cathrine Christiansdatter, Værtshuusholder Ped. Hansen Bøllemase, Bagersvendene Schleur og R. Brylle. Kopuleret: Den 19 Novbr. Ungkarl Rasmus Johansen, og Tømmersvend Hans Hansens Enke, den 20de: Parykmager Poul Poulsen og Jomfr. Cathrine Lund; den 21de: Kanalgrader Henrich Wilckens og Pigen Anne Larsdatter; den 22de: Feldberedersvend Søren Olesen Thrane og Gertrud Marie Bartram.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1800-11-26
Død: Den 21 Novbr. Hans Eltang, 60 Aar.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1800-11-26
Politie=Anmeldelse. Tanker og Spergsmaal i Anledning af det Jndførte i Onsdags=Avisen den 19de Novbr. At Jordegods Eierne frivillig subskribere paa et vist Qvantum Rug til Udsalg for taalelig Priis er ligesaa roesværdigt af Øvrigheden og dem der bidrage til dens Hensigters Opnaaelse, som nødvendigt, kan ikke nægtes, og man kan ved ikke tvivle om, at Præsterne og de Handlende, som maatte have Forraad, jo deeltage med i saadan Subskription. Baad for den Trængendes Skyld, som lidet har at kiøbe for, saavelsom for Godseiernes og overalt den Formuendes egen Skyld, vil den tænkende Mand vist nok ønske, at Enhver efter sin Forraad vil tegne sig saa rundelig som mueligt; thi man forelægge sig selv følgende Spørgsmaal. Er der rimelig Grund til at haabe at de nu værende høie Priser paa Kornet og alle Levnetsvare ville falde, eller er der maaskee meere Grund til at frygte for, at Priserne inden Vinteren endes, endnu vil stige høiere, Er det mueligt at Daglønneren, og overalt den største Deel af Mellemstanden, kan tilveiebringe saa mang Penge, som behøves for at betale det Nødvendige til at leve endog med nogen Jndskrænkning imod som tilforn, naar de nu værende høie Priser næsten paa alle Nødvendigheds Vare vedblive, om de end ikke streg høiere, Kan man vente at Fortienesteen og Næringsveiene for Mellemstanden (her menes fornemmelig Kiøbstædernes) vil tiltage i saadan Forhold som Livs=Nødvendighederne ere stegne, eller maae man ikke rimeligere frygte for at Næringsveiene og Fortienesten for denne store Klasse af Menneskeer vil aftage. Og hvo kan da tænke sig de rimeligste Følger uden at ræddes for Fremtiden? – Foranførte Tanker og Spørgsmaal giver endvidere Anledning til følgende: Hvad kan Statsbestyrerne giøre i en Epoke som den nærværende for et Lands Tarv, hvor tilforn ikke er sørget for de nu behøvende Korn=Forraad p. p. Hvad kan den redelige Borger selv giøre, Var det ikke ønskeligt, om al Landprang (der nu er dobbelt skiændig) strængelig blev forebygget, og at Lovens 3 - 16 - 26 nøie blev overholdt og Udsalget ved Politiets Hielp skeete i smaae Portioner, Tør man ikke vente at Kiøbmanden, muelig og Embedsmanden, og overalt enhver formuende Mand, som har anlagt Brændeviinsbrænderie, og hvis Næringsvei og Sølvopholdelse ikke ene beroer derpaa, vil standse med sammes Drivt, saalænge disse overordentlige høie Kornpriser vedvare, og dette strax, endog for man ved en muelig Lov tvinges dertil: Stor Kobbers Schos Cooc.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1800-11-26
AVERTISSEMENTS. Til den syne Mand, for hvem skeete Forbøn i No. 139, er til Adressecomtoiret indsendt fra en Velgiører 3 Mk., en dito 1 Rd., en dito 1 Rd. og en Ost, og en dito 1 Rd., hvilket at Vedkommende er imodtaget med de varmeste Taknemmelig heds=Følelser for Givernes Vel. S. Hempel.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1800-11-26
Bøger, som faaes paa Adressecomtoiret. De Undforskelige, en Schweitzerhistorie. Sidsteykke til Rudolph. v. Werdenberg af A. Lafontaine, Første Bog 3 Mk. heftet, hvoraf den ene Mk. gotgiøres ved 4de Bogs Modtagelse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1800-11-26
Om den nye Forandring ved Kiøbenhavns Theater af J. N. Høst 6 sk. heftet. Sammesteds modtages Subskription paa, Anthon eller Mønstret for den tilvoxende mandlige Ungdom, som udkommen om 3 a 4 Uger, og paa Religionstaler over Moralens og Religionens vigtigste Sandheder, udarbeidede efter frie Ter ter af M. Lindhardt, Sognepræst paa Morsøe.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1800-11-26
Mandagen den 22 December 1800 Formiddagen Kl. 10 Slet, bliver i Langeschous privilegerede Værtshuus, beliggende paa Landeveien midt imellem Nyborg og Odense, foretaget offentlig Auction over bemeldte tæt ved samme beliggende Værts huses Bortforpagtning med tilliggende Jorder i 4 Aar fra 1ste Mai 1801, paa de Conditioner, som paa Auctionsstedet blive bekiendtgjorte, og imidlertid kan bekommes til Eftersyn paa Rønningesøegaard, hos Raadmand Trogel i Odense og i Nyborg hos Hr. Landsdommer og Herredsfoged Baden. Rønningesøegaard den 23de Novbr. 1800. Lemmig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1800-11-26
At det, efter afgangne Sognepræst i Nyborg, Hr. Peder Schonning, forseglede Stervboe, igien bliver aabnet Tiirsdagen den 2den December førstkommende, bekiendtgiøres herved af Herredsprovsten Flødstrup den 22de Novbr. 1800. H. Crone.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1800-11-26
For en habil Gartner, som maae være forsynet med gode Rekommendationer, er Kondition ledig paa en Herregaard her i Landet. Det Nærmere erfares paa Adressekomtoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1800-11-26
Efter Anmeldelse er Reserven Jens Hansen, fød i Meelbye, af Ruggaards Amts 6te Lægd, anført under Lit. G. nye Løbe No. 73, 19 Aar gl., undvigt af sin Lære hos Tømmermester Jørgen Hansen i Odense, hvor han med Amtspasopholdt sig; Thi bliver bemeldte Reserve herved offentlig efterlyst med Anmodning at han af Forekommende maae vorde anholdt og enten hertil indbragt eller og hans Opholdsted mig tilmeldet, da hans Afhentelse i saa Fald herfra skal blive foranstaltet, ligesom og de ved hans Anholdelse foraarsagede Bekostninger skal blive Vedkommende erstattede. Fyens Stifts og Odense Amts=Kontoir den 6 Novbr. 1800. Gersdorff.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1800-11-26
Af min nye opbygte Gaard, Klaslund, 1/4 Miil fra Odense, kan Stuehuuset faaes i Leie førstkommende Paaske Fløttetid; der ere smukke Værelser med Kiøkken, Bryggerhuus, Bagerovn, Kammer og Kielder, samt Hauge; kan og faaes Staldrum, Foder og Græsning til 2 Heste og 2 Køer; de som kunde behøve samme, vilde behage at accordere med Eieren Odense Møllegaard den 24de October 1800. A. Haugsted. En Eiendom af 100 Tdr. Geommerisk Land, Tønden beregnet til 12000 Alen, hvorpaa er en betydelig Deel Over= og Underskov, samt en meget god Tørvemoese, hvoraf kan sælges betydelig Tørv, staaende for Hartkorn Ager og Eng 2 Tdr. 5 Skp. og Skovskyld 3 Skp., beliggende i en behagelig og god Egn ongefær midt imellem Assens og Odense, er underhaanden at faae tilkjøbs paa meget billige Vilkaar. Paa Eiendommen kan aarlig avles 120 Læs Høe. Skulle forlanges kan Eieren blive bygget fornøden Boepæl. Kiøbere ville behage at henvede dem til Forpagter Møller paa Baagegaard, som om Eiendommen giver fornøden Underretning. Nr. 4 C. 24 s. Proclamaal. Med 6 og 12 Ugers Varsel indkaldes ved Proclama efter Loven Creditorerne efter forhen værende Sognedegn for Eilbye og Meelbye Meenigheder, nu ved Døden den 17 Octbr. d. A. afgangne sal. Josias Barfoed, at møde paa 6 og 12 Ugers Dagene den 28 Novbr. d. A. og 9 Jan. 1801 hos SelveierGaardmand Klaus Christensen i Bredbye, Wisserberg Sogn i Rugaards Amt, for at anmelde og modtage deres legitime rede Fordringer; og da bemeldte sal. Afdøde, som ingen Livsarvinger har efterladt sig, har med Faculate Festand efter Kal allernaadigst Bevilling af 23 Martii 1799 i Testammente og sidste Villie af 13 Octbr. 1800, næst adskillige Legata, med Gaa ver betænkt følgende: nemlig 1) en Søster Sophia Maria Barfoed, som har været sidste Gang i Ægteskab med Sogne degnen for Høyelunde Meenighed ved Svendborg Michel Wil søe, hendes 6 Børn, 2 Sønner og 4 Døttre, som alle skal være her i Landet undtagen Adolf Wilsøe, som boer i Rudkiøbing paa Langeland; 2) bemeldte Adolf Wilsøes Søn, Josias Barfoed Wilse: 3) en Søster Karen Maalap Varfoed, som har været sidste Gang gift med Degnen for Uggerslef og Høierup Meenigheder i Fyen Friderich Schiøt, og 4) Selveiergaardmand i Bredbye i Wissenberg Sogn, Klaus Christensen, som Universalarving; indkaldes bemeldte testamentariske Arvinger, de Myndige selv eller ved Fuldmægtig, og de Umyndige ved Curatorer, at møde paa forbemeldte Tid og Sted for at erfarhvad dem er tillagt, og det dem tillagte i sin Tid at modtage, da Testammentet tilligemed Codicitet skal blive dem forelagaf os underskrevne Executores Testammentii Jacob Jacobsen Provsi Baag Herred og Sognepræst for Dreslette Meenighed og Conrad Daniel Koefoed Sognepræst for Wissenberg Meenighed. Den Afdødes Debitorer ville tillige, for at undgaae Vidtløftighed og Sagsmaal, møde for deres Gield at vedstaae og afgiøre. Dreslette og Fuglevig Præstegaarde den 22 og 25 Octbr. J. Jacobsen. C. D. Koefoed. Læst inden Fyenboe Landsting Onsdagen den 29 Octbr. 1800. Koefoed. Bendz. Protokoleret R. Rasmusen. Læst inden Ranneberg Herredsting Torsdagen den 30 Octbr. 1800 testerer. Troel,
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1800-11-26
constitueret i Rauneberg Herredsfoged og Skriver Tieneste i S. T. Hr. Landsdommer Mylii Fraværelse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1800-11-26
Efter Kongelig allernaadigst Privilegium dat. 17de Octbr. d. A. agter jeg ved næste Aars Begyndelse, og siden fremde les aarlig, at udgive en, Dansk Hof og Stats=Calender eller Fortegnelse over samtlige Collegier, Departementer, a. ci ville og militaire Embedsmænd og andre Betiente i Danmark, Norge og Hertugdømmene, m.v. udi samme Format, som den tydske Stats=Calender. Ligeledes udgiver jeg paa som me Tid, en, Geistlig Stats=Calender eller Fortegnelse over samtlige Geistlige Embedsmænd, a. ligesom den hidtil udkomne Geistlige Stat. - Saavidt Tidens Korthed i Aar tillader det, skal begge Calenderne strax blive forøgede med adskillige Tillæg og Berigtigelser, ligesom og paa andre Steder, aldeles forandrede. - Hans Henrich Frost, Kancellie=Secretair og Registrator i det Kal. danske Kancellie. Bestillinger paa begge disse Calendere modtages i Odense til December Maaneds Udgang hos Bogbinder F. Millo.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1800-11-26
De som maatte have lovlig Krav til Stervboet efter afgangne Tobakspinder Dominicus Brandts Enke Charlotte Pascow som her ved Døden er afgaaet, og endnu ikke haver givet Anmeldelse, indkaldes herved med 6 Ugers Varsel til at anmelde dem for Skifteretten og Mødet paa Odense Raadstue den 20de December førstkommende Formiddag Kl. 10 Slet, hvilken Dag Skiftet forventes sluttet. Odense Raadstue den 14de October 1800. Borgemester og Raad.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1800-11-26
Subscriptions=Plan Blant Oldtidens Værker indeholde L. A. Senacas Skrivter en fortrinlig Slat af skiønne Lærdomme fremsette er fort ædelt og kraftfuldt Sprog, og ere saare vel skikkede til at være en ligesaa underholdende, som gavnlig gen en Leieut. I de Fritimer, jeg havde tilovers paa den sildigere Tid, jeg var ved Alademiet, fandt jeg min Moerne i at oversætte enkelte Stykter af denne Forfatter, og naaede saavidt, at de mindre moralske Afhandlinger ligge færdige til Trykken, om de skulle komme for Lyset, beroer paa mine Landsmænd, som herved indbydes til Subscription paa samme. Jen kiender de Fordringer, man har til den, som paatager sig, at oversætte de gamle Klassiker; hvorvidt Publikum kan vente samme opfyldt af mig, kan skiønnes af det Stytte om Livets Korthed, hvilket jeg, som en Prøve, lod indrykte i Minerog for Sept. 99, thi jeg er mig bevidst, at jeg paa de øvrige hverken har anvendt mindre Tid eller Umage. - De Stykker, som skulle udgjøre denne Samling, blive følgende: Om Forsynet. Om Sindsroe. Om den Viises Standhaftighed; Om Livets Korthed; Om et lykkeligt Liv. Bogens Sterrelse bliver 16 a 17 Ark: et lignende Bind skal, om jeg lever, og finder bifald, og enten ved en tilstrækkeligt Antal af Subskribentere eller ved Understøttelse af Selskabet for de skiønne Videnskaber sættes istand dertil udkomme i det mindste hvert Aar af denne Forfatters Værker. Prisen bliver 3 s. Arket paa Tryk= og 4 sk. paa Skrivpapir og for nitid og correkt Tryk er Hr. Hempel Borgen. Subscription modtages hos Denne og hans Kommissionærer, samt paa de fleeste af Kiøbenhavns Boglader: Paa 10 Exemplarer, gives det ellevte frit. Paa Trykningen begyndes, saasnart jeg seer mig skadesløs. Ærrøeskiøbing den 8de Sept. 1800. Christian Corm Limtilde. Residerende Capellan i Ærrøeskiøbing.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1800-11-26
En Candidatus Theologie søger enten strax eller til førstkommende Nytaar, enten Prædike=Condition, eller i Mangel deraf, som Jnformator hos en Præst eller anden Embedsmand. Desangaaende ville man behageligst henvende sig til Adressecomtoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1800-11-26
Da jeg efter min Sviger Fader afgangne Anders Møller, gaard her i Odense, er paa min Kones Vegne (hans eneste Datter) eneste Arving; saa uagtet det ikke er at formode, den Afdøde har efterladt sig nogen Gield, indkaldes herved saavel Creditorer, som Debitorer, med 6 og 12 Ugers Varsel, de første at fremkomme med beviislige Fordringer, hvorefter enhver skal vorde fyldestgjort, men efter denne Tids Forlølantages ingen Fordringer eller Prætentioner, og de sidste at betale hvad de maatte være skyldige, enten samme hidrører fra den Afdødes Næringsvei, som Brændeviinsbrænder, Kroe holder og Rugbrødbager eller anden udstrakt Handel. Odense den 20de Octbr. 1800. Søren Mortensen. Birekners efterladte Strivter, med en Forerindring af Provst F. K. Gutfelt, kan nu af Subskribenterne i Fyens Stift afhentes paa Adressecomtoiret, hvor Skrivtet ogsaa for Andre er at faae tilkiøbs for 4 Mk. paa Tryk= og 5 Mk. Skrivpapiir. Jndbunden koster det 1 Mk. mere. S. Hempel. Den indsendte Sang og Politie=Anmeldelse tillader Rummer denne Gang ei at indføre.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1800-11-28
Om Krig og Fred.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1800-11-28
Medens Grev Cobenzl og Joseph Buonaparte den 9de have udvexlet deres giensidige Fuldmagter i Luneville og have endeel Privatkonferencer, belaver det franske Korps under Augerean sig paa at aabne Feldttoget den 22de, hvorover de Søekler Husarer alt have forladt det Fuldaske, og GrevKienau har sendt en Oberst til E. H. Karl, for at bede ham at lade den Deel af den Bøhmiske Legion, som al er organiseret, rykke frem til Overpfalz. Da det er høist sandsynligt, at Franzoserne (hvis Granbundtner=Arme udgjør Foreningspunkten af den Jtalienske og Rhin=Armeen) af alle Kræfter ville forsøge at erobre Tyrol, saa skal det Keiserlige Militær i dette Land forstærkes til -
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1800-11-28
30000 Md. I Vien er (somt man troer paa Vink fra høiere Sted) udkommet et anonym Skrivt, under Titel: " Endet raadeligt for Keiseren at slutte Fred, eller at fortsætte Krigen, hvori da det sidste foretrækkes. Den 15de er ankommen en nye Koureer fra Grev Cobenzl til London, af hvis medbragte Depescher man foreløbig vil vide saameget, at Buonaparte har opgivet Fordringen om en Vaabenstilstand paa Søen, og tilladt Hr. Th. Grenille at komme som Engelsk Gesandt til Luneville.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1800-11-28
Engelland.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1800-11-28
Parlamentsdebatterne over Tak=Adressen for Kongens Tale vare denne Gang ikke nær saa heftige som man have de formodet. Den gik ogsaa igjennen i Overhuset med 500 imod 5 Stemmer og i Underhuset uden Stemmesamling Hr. Pitt, Lord Grenville og deres Partie paastod: at Krigen ikke altid var Aarsag i Kornmangelen, og at ville udgrunde Aarsagerne til den nærværende Hungersnød, kunde ogsaa let skade meere, end det vilde gavne. De Kongelige Ministre havde heller aldrig (som man bebreidede dem, villet udhungre Frankerigs 25 Millioner; men blostoppe dem Tilførselen paa Søen. Kongen havde meget rigtig afstaaet Buonapartes nye Fredsstilbud, da Engelland, derved var opfordret til at skille sin Jnteresse fra sine Allieredes. Keiseren havde heller ingen Præliminairer undertegnet med Frankerig, da St. Julien, som en i det diplomatiske Fag erfaren Soldat, dertil var ganske ubeføiet. J øvrigt tilstod Ministrene, at da Buonaparte nu var at ansee som Frankerigs Souverain, saa kom det ene an paa ham at underhandle og slutte Fred, og Engelland vilde ikke betænke sig paa at underhandle separat, dersom Keiseren skulde frafalde sin Allianz. Lord Holland, Sheridan, Grey og flere af Oppositionen beraabte sig derimod paa, at Krig og Mangel vare temmelig nær beslægtede, og at til de 300000 Md. som nu brugtes imod Fienden til Lands og Vands, behøvedes som Gange saa mange Levnetsmidler, som de kunde leve af hiemme. No. dens Ophav behøvede man kuns at søge paa Skatkammer bænken (hvor Pitt sad). Var Krigen derimod ikke Aarsag til den herskende Elendighed da vilde der aldrig blive Ende paa samme. Ministrene kunde det just ikke regnes til Værste, at de ikke havde kunne forudsee de utroelige Virkninger, som en Buonapartes Aand vilde frembringe; men man maatte beklage, at de havde kunne troe, at Frankerig vilde lade sig slagte uden nogen Modstand. Egypten var endnu i Fiendens Hænder allene fordi Ministrene havde indbildt sig at kiende dette Lands Forfatning bedre, end den vakre Sir Sidney, som sluttede Rømnings traktaten. – disse Ministre, som udrustede hele Expeditioner, for at overbevise sig om, at Spanien havde Klipper og Holland Diger, og som til ingen Nytte havde bortøds. let 15 Millioner, for at vinde St. Domingo. En Folge heraf burde være den, at Kongen skulde forandre slige uduelige Ministre a. Grev Suffolk paastod endnu, at Angrebet paa Ferrol blev opgivet i samme Øieblik, da man havde bragt den Engelske Kommandeur Stadens Nøgler.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1800-11-28
Af Korrespondencen med den franske Regiering, som nu er forelagt Parlamentet, sees, at samme har varet fra den 24 August til 8 October, og blev egentlig aabnet ved den Erklæring af Lord Minto i Vien: at det var Hs. Brittiske Majestæts Ønske at see Krigen endt imellem Engelland og Frankerig. Til en Vaabenstilstand paa Søen blev fra Engelsk Side forelagt et og fra fransk Side to Projekter, som alle bleve forkastede, endskiønt man i Hovedsagen vare eenige om at Blykaden ved Brest og Toulon maatte ophæves og Malta og Egypten provianteres. Uagtet Borger Otto tilforn havde erklæret : at Frankerig uden denne Vaabenstilstand vilde forfølge sine Seire i Tydskland og Jtalien, og at Neapels og Siciliens Erobring vilde være det en let Sag, tilbød han dog siden endnu en Separatunderhandling, hvilken Engelland, som bekiendt (S. 564) afslog : Den 12te er Præmierne paa Korntilførselen alt bleven bevilget af Underhuset, hvilke (som Sir Pulteney bemærkede) kuns ville tiene til, at opskrue Priserne paa det faste Land.