JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-10-10
Den 30te Septbr. om Aftenen Kl. 9 gik en sindsvag Kone i Vildelse i Stranden ved Kierteminde Langebroe, med sit diende Barn, hvilket blev observeret af 4 dertil kommende Artillerister af det 6 pundige Fodbatterie, hvilke vare raske og modige. Da de hørte Barnet skrige i Vandet, løb de hastig til, greb Konen, som allerede var kommen med Barnet under Vandet, og fik begge lykkelig i Land uden Livsfare. Disse brave Artillerister blev ved buden en Douceur, men de svarede modig, at de løb ikke i Vandet for Penge, men for at redde 2des Liv; hvilket bør bekiendtgiøres til disse ædelmodige og kinkke Folks Tak og Hæder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-10-10
Aarhuus. Efter Sigende skal en Flok Giæs, hentede i Hanherrederne, til adskillige af denne Byes og Omegns Beboere, være anholdte i Nærheden af Maria ger, og af dette Steds Byefoged konfiskerte. - Skulle det og være ulovligt, at hente og lade hente Giæs fra Egne hvor de i Mængde tillægges, til Egne, som denne, der mangler dem?
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-10-10
Prædikanterne paa 17de Søndag efter Trinitatis. Høimesse. Aftensang. Domkirken Hr. Adjunct Tauber. Hr. Dr. Larsen. Fruekirke Hr. Studsgaard. Hr. Jahnsen. Hospitalskirken Hr. Jahnsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-10-10
Paa Fredag er ingen Altergang i begge Byens Kirker.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-10-10
Udenlandsk. Rusland. En fra Armeen ankommen Coureer har bragt Efterretning om følgende vigtige Seir over Tyrkerne: General en Chef, Grev Kammensky, som var underrettet om et betydelig tyrkisk Corpses Marsch, der rykkede frem, for at undsætte Ruschtschuck, gik imod det med en Deel af sin Armee. Da han den 5te Septbr. var kommen til den mellem Donauen og Fløden Yantraliggende Bye Batyn, besluttede han, den anden Morgen at angribe Fienden. Fegtningen begyndte og virkelig den 7de Septbr., Kl. 10 Formiddag. Fienden maatte vige efter en haardnakket Modstand, skiønt han havde Fordelen af stærke Forskandsninger og Jordbundens Beskaffenhed paa sin Side. Det hele tyrkiske Corps, som, efter Fangernes Udsigende, bestod af 40,000 Mand, blev, efterat have tabt sin hele Leir og Artillerie, gandske ødelagt og adspredt. Den største Deel af det tyrkiske Cavallerie, som havde taget Flugten, blev nedsablet af Russerne. Machmed, Pascha af tre Hesterumper, som havde besat en af de frygteligste Forskandsninger, lod, da han saae sig omringet, sige Generalen en Chef, at han vilde overgive sig, og overgav sig og virkelig med alle i denne Forskandsning sig befindende Tropper. Den tyrkiske Flotille er ligeledes ødelagt, nogle Fartøier ere erobrede, men den største Deel er boret i Grund. Denne Dags Trophæer bestaaer i en Standart, to Commandostave og 176 Hesterumper. Russerne have gjort 5000 Fanger, hvoriblandt et betydeligt Antal fornemme Officerer. Hele Valgpladsen var skiult af Tyrker, og blandt disse den commanderende Seraskier, Kouschaut Ali.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-10-10
Frankrig. Man siger her, at H. K. H. Kronprindsen af Sverrig først vil forandre sin Religion i en nordlig Residens.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-10-10
Moniteuren beretter, at den 6te Septbr. er de Engelskes endelige Svar, angaaende Fangernes Udvexling: sendt Hr. Machenzie til Morlaix.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-10-10
Den Keiserl. Garde har givet den portugisiske Legion en Smaus. Portugiserne viste den største Enthusiasme ved den Jdee, at gaae til Portugal, staae Englænderne, oplyse deres Landsmænd, og lægge deres Erkiendtlighed for Dagen mod Keiseren, som de have fulgt paa Valg pladsen og deeltaget i hans Vaabens Held. Denne Legions Ankomst til Portugal vil være den bedste Giendrivelse af Englændernes Løgne, som ikke have undladt at indbilde Portugiserne, at disse deres brave Landsmænd alle vare ødelagte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-10-10
Grev Metternich er Natten til den 26de Septbr. reist tilbage til Wien.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-10-10
Jtalien. J Rom er et Keiserlig Decret bekiendtgjort, af følgende Jndhold: Alle Geistlige af Departementerne Rom og Trasimene, som have vægret sig ved at sværge den krævede Troskabs=Eed, eller i Følge Uvidenhed og mangelfulde Kundskaber og Kirkens Forskrifter, og de dem af vor Herre Jesus Christus paalagte Pligter, ville vægre sig derved, blive anseete som Rebellere mod de verdslige Anthoriteter, og erklærede for uduelige, til at bestyre de præstelige Functioner i Riget. Ministrene for Gudsdyrkelsen, det almindelige Politie, Finanzerne og den offentlige Skat ere, saavidt det angaaer enhver af dem, overdragen Udførelsen af dette Decret. Scilla, den 3die September. I Gaar gav Admiral Martin sin Flotille Signal, at angribe os. Vore brave Folk vare strax beredte til Slag. Længe udholdt vor Ankerlinie den fiendtlige Jld uden at svare, endelig begyndte den og at fyre, og 2 Timer efter havde den tvungen Englænderne, atter at søge Kysterne af Sicilien. De maatte, som sædvanlig, tage flere af deres Skibe paa Slæbetoug. Vi havde 2 Døde og 4 Saarede. Nogle Fartøier vare saa lidet beskadigede, at de om Aftenen atter vare i Stand. Fiendens Tab maae være meget betydeligt. Det er deres sædvanlige Skjebne, naar de give sig i Kast med os. Kort Tid forhen havde 2 af vore Krydsere jaget et Par fiendtlige og nær taget dem.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-10-10
J Morges Kl. 9 bleve vi atter angrebne af Fienden. Landgangsarmeen, som havde gjort en Prøve med at indskibe sig, fik Ordre at trække sig tilbage fra Kysten bag Høiene, for ei at være udsat for Jlden. Englænderne gave en skrækkelig Jld og bleve 2 Gange af os dreven tilbage til deres Batterier. Endelig beordrede de en Fregat og 2 Brigger at seile ind paa os med hele Flotillen. Nu begyndte en frygtelig Kamp, i hvilken 200 Jldsvælg spildte mod hinanden, vi bleve ganske ubeskadigede, men de engelske Skibe bleve saa fulde af Huller som Solde, og havde de ikke i største Uorden trukket sig tilbage til den fiendtlige Kyst, saa havde vi sikkert denne Gang erobret et Par af deres Kanonbaade. Begge Fegtninger giør vor Søemagt den største Ære, og Hs. Majestæts Nærværelse bidrager meget til at indgyde Mod, da enhver brænder af Begierlighed efter at udmærke sig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-10-10
Tydskland. Wien, den 22de Septbr. Staden, Cistov er ved Capitulation gaaet over til Russerne. De tyrkiske Tropper have erholdt Tilladelse, at trække sig udaf Staden, men maae overlade deres Vaaben, Bagaae og hele Artillerie til Russerne. Denne Stads Overgivelse er at betragte som Følge af det den 7 Septbr. vundne Slag. Russerne ere derved komne i Besiddelse af den hele tyrkiske Flotille og stor Forraad af Levnetsmidler og Krigsmunition. Chistov ligger tæt ved Donauen mellem Nicopoli og Ruschtschuck.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-10-10
Da Feldtmarschal=Lieutenant Dominie de Moitelle og Pladsmajor Lesepre, som Forsvaret af Citadellet ved Løy bach var betroet, efter sammes Overgivelse til de Fran skee ikke med de andre paa deres Æresord friegivne fra Laybach, drog tilbage, men egenmægtig gik til Frankrig, saa ere begge citerede inden 3 Maaneder at møde for en Krigsret, og forsvare sig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-10-10
Ungarn. Fra Bucharest meldes: at nye Forstærkninger ere komne fra Pohlen til Vallachtet, hvoraf Feldtmarschal, Grev Kammensky har trukken en Deel til sig. En Afdeling af disse Tropper, bestaaende af 2 Divisioner, hver paa 10,000 Mand er brækket op, for at understøtte General Grev von Zukatovs Observations Corps. Et tyrkisk Troppecorps, 15000 Mand stærk, var mod de Serviske Overhoveders Forventning, efter at have gjort en Omvei, kommen til Syne i Egnen af Gruschewaz og Novibasar, og anrettede betydelige Ødelæggelser. Fra alle Kandter ilede Tropper sammen og Jndvaanerne grebe til Vaaben. Endeel Stæder ere opbrændte, og Jndbyggerne deels nedhuggede, deels slæbte i Fangenskab.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-10-10
Storherren har forladt Constantinopel og er ankommen til Adrianopel; hans Garde, 18000 Mand stærk, ledsagede ham. Dødeligheden af Mennesker og Fær i Moldau angives at være betydelig og farlig, hvorfore Russerne strax have trukket en Cordon paa Grændsen af denne Provinds.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-10-10
Dyrtiden i disse Lande, hvor der før var saa godt Kiøb, er nu særdeles stor.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-10-10
Bekiendtgiørelser. Paa Auctionen i Dag den 11 Octbr. i No. 44.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-10-10
paa Skolegaden, bliver foruden det forhen bekiendt giorte, bortsolgt en stor holsteensk Postvogn med Agestoel og Vognskriin. Trykte Cataloger over det som bortsælges ved bemeldte Auction, ere samt mesteds at faae hos Hr. Conferentsraad Reiersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-10-10
Til Vedkommendes Efterretning, der med mig haver at at tale, og Forretninger at afgiøre, bekiendtgiøres: at jeg er flyttet til Cannikegaden Litr. A. No. 7. Aarhuus, den 9 Octbr. 1810. Walst. Commandeur, Enrollerings og Oberlods.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-10-10
Ved Randers Amis Huusholdnings=Selskabs Møde den 3die Otiober bleve følgende Premie uddeelte: 1) Provst Smith i Galthen, for en sort Tyr, den første Præmie 30 Rdlr. 2) Hr. Lieutenant Poulsen i Fugelse, for en sortbroget Dito, den anden Præmie 20 Rdlr. 3) Hr. Forpagter Faurschou paa Løvenholm, for en rød broget Dito, den anden Præmie 20 Rdlr. 4) Gaardmand Ole Asberg i Støvring, for en blakbroget Dito, den 3die Præmie 15 Rdlr. 5) Søren Bach i Tebbestrup, for en sorthielmet Dito, den 3die Præmie 15 Rdlr. Hvorhos blev vedtaget som Regel for Præmie=Æskningerne næste og følgende Aaringer: a) at Alderen bestemmes fra 2 til 4 Aar; og b) at den sortblakkede og brogede Couleur foretrækkes den røde og hvide, om endog de sidste er af lige Godhed med de første, hvilket herved til Efterretning for Fremtiden bekiendtgiøres.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-10-10
Randers Amts Huusholdnings=Selskab. Udi Randers Amts Huusholdnings=Selskabs Forsamling den 3die Octbr. blev vedtaget, at uagtet de til SvineavlensForælding udsatte Præmier for Orner, ikke efter de udgivne Præmielister kan æskes før 1811, bliver dog den 1ste Onsdag i December, Presentation af Orner, og til den Til Præmier uddeelte, hvilket til Efterretning herved bekiendtgiøres.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-10-10
Efter Reqvisition fra Hr. Lands=Overrets=Advokat Lykke, i Viborg, paa vedkommende Pandthaveres Vegne, bliver Hovedgaarden Hersomgaard i Rinds Herred, Viborg Amt, stillet til offentlig Auction, paa bemeldte Gaard, Onsdagen den 7de Novbr. førstkommende Formiddag Kl. 11 slet, efter de Conditioner som paa Auctionsstedet vorder bekiendtgjort. Hobroe, den 8de October 1810. J. P. Rommedahl, Auctions-Directeur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-10-10
Placat. Mandagen den 22de October om Formiddagen Kl. 9 lader Hr. Over=Krigs=Commissair Neergaard, fordi Embeds=Forretninger udkræver hans Nærværelse i Sielland, ved en eneste offentlig Auction bortsælge, hans i Ørritzlev Sogn og Bye, Woer Herred, 1 Miil fra Horsens, eiende Gaard, der staaer for Hartkorn 2 Tdr. 6 Skpr. 1 1/2 Alb., og er tiendefrie, undtagen 9 Rd. aarlig Afgivt: til Gaarden er et Areal af 60 Tdr. Agerland, bedste Bonitet, Eng 9 a 10 Td., samt fortrinlig Tørveskiær. Bygningerne ere i dette Sommer saa godt som nye indrettede, og kan beboes af en Familie uden for Bondestanden, de ere i Brandkassen assurerede for 12000 Rd. Med Gaarden følger den til samme indbiergede Avl, og med samme kan følge. Besætning og Avls=Redskaber, i andet Fald bliver dette ved Auctionen separat bortsolgt. Ligesaa bliver ved Auctionen bortsolgt, den i Gaarden værende Ind= og Udboe. Gaarden tiltrædes strax af Kiøberen. Auctionen holdes i Gaarden, hvor Liebhaverne behagelig bemeldte Tid ville møde. Horsens, den 6 Octbr. 1810. N. C. Carøe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-10-10
Placat. Mandagen den 29 Octbr. førstkommende om Formiddagen Kl. 10, bliver efter Hr. General=KrigsCommissair Dahls Begiering ved offentlig Auction bortsolgt: Jens Poulsens fradøde og fæsteledige Gaard i Bield Bye, Nebbel Sogn, Woer Herred, der staaer for Hartkorn, Ager og Eng 3 Tdr. 2 Skpr. 2 Fdkr. med dens fulde Afgrøde af Høe og Korn. Til Gaarden kan aarlig saaes i Tdr. Rug, 10 a 11 Tdr. Byg, 18 a 20 Tdr. Havre, 1 Tdr. Ærter og 1 Td. Boghvede, samt avles det ene Aar med det andet 24 Læs Høe. Der kan græsses og fordres 6 Heste, 8 a 10 Kiør foruden Qvier og Kalve, samt 20 Stkr. Faar. Gaarden har god Tørvejord til Fornødenhed. De Lysthavende ville behage bemeldte Tid at indfinde sig udi Gaarden i Bield Bye, hvor Conditionerne skal blive bekiendtgjort, og tiener til Liebhabernes Efterretning, at Gaarden strax kan tiltræde, og at da Gaardens Besætning af Heste, Kiør, Faar, Vogne, Plove og Harver bliver samme Dag ved Auctionen bortsolgt. Horsens, den 8de Octbr. 1810. N. C. Carøe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-10-10
Et Huus tilhørende Wibye Præstekald maae med Tilladelse offentlig bortsælges. Bemeldte Huus, beliggende i Wibye-Terp, bestaar af 5 Fag med en liden Haugeplads, bliver stillet til offentlig Auction Onsdagen den 24 Octbr. om Formiddagen Kl. 10; hvilket for Lysthavere herved bekiendtgiøres.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-10-10
Efter Forlangende af Dhrr. Commissairer i Landsdommer Hoffs Boe, bliver Parcellen Carlsruhe i Synderhald Herred, bestaaende af 7 Tdr. 1 Skp. Hartkorn frie Hovedgaardstaxt, og 2 Tdr. 3 Fdkr. 2 Alb. Skovskyld, stillet til nye Auction paa Randers Raadstue Fredagen den 19de Octbr. næstkommende, om Formiddagen Kl. 10 slet, efter de Conditioner som paa Auctionsstedet nærmere skal blive bekiendtgjorte. Randers, den 1ste Octbr. 1810. Stadfeldt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-10-10
Alle, som maatte have noget at fordre udi Stervboet, efter den i Serritzlev Bye, under Serritzlevgaards Gods ved Døden afgangne Sadelmagersvend Daniel Weis, indkaldes herved, i Følge Placaten af 26de Octbr. 1792, at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer for undertegnede. Catrinelund, den 2den October 1810. M. H. Risom, Forvalter ved Godset.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-10-10
J de sidste Nummere var følgende Trykseil indløben i Avertissementet om en Gaards Salg i Attrup Bye, i første Linie stod Hald Sogn, læs, Koed Sogn, og i sidste Linie stod F. Thygesen, læs. C. Thygesen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-10-17
Indenlandsk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-10-17
Kiøbenhavn, den 13de October. Hs. Majestæt Kongen har under 6te Octbr. allernaadigst befalet saaledes : Naar Folk, som ere udskrevne af Landet, avancere til virkelige Corporaler af den danske og holsteenske Artilleriebrigade, Garden til Hest, Cavallerieregimenterne Husarregimentet, Garden til Fods og de første Batailloner af Jnfanterieregimenterne, samt Jæger og Skarp skyttercorpserne ved Vor danske Armee, da bevilge Vi, at dem tilstaaes den Douceur af 20 Rdlr., som er bestemt for hvervede Underofficerer. Endvidere ville Vi, at slige af Landet udskrevne Folk skulle, naar de avancere til Corporaler, vedblive at beholde de 5 Rdlr. aarligen Douceurpenge for de Aar, hvori de endnu have tilbagat tiene som Gemene ved Regimenterne, saavelsom for de Aar, de vare pligtige at tiene ved de annecterede Batailloner." (Colleg. Tid.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-10-17
Batteriet Trekroner, den 11te Octbr. Fra i Gaar til i Dag ere indpasserede 8 og udpasserede 30 Skibe. J Forgaars drev med den svære Kuling og haarde Strøm en Nordbaad i Land under Svanemøllen. Den er i Gaar igien gjort flot her fra Batteriet og indbragt her i Havnen. (Statstidende.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-10-17
Dragøer, den 11te Octbr. Et engelsk Orlogskib krydsede i Gaar paa Bugten. Det laae i Nat til Ankers under Falsterboe, lettede i Morges Kl. 9 og gik til Søes, og Kl. 11 var det af Sigte. (S. Bl.).
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-10-17
Helsingøer, den 11te Octbr. I Gaar kom fra Sverrig Hofmarskal Grev Platen med 2de Sekretærer, og Tienere, saa og Baron Adelsmard, som reiste til Kiøbenhavn. - Langt Nord paa kan en engelsk Fregat sees at krydse; den var ogsaa i Sigte i Gaar Eftermiddags. (S. Bl.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-10-17
Corsøer, den 9de Octbr. Et Orlogsskib, som den 6te saaes Nord paa, ankrede den 7de Norden for Sprogøe. Et Koffardieskib, hvis Flag ei har været kiendeligt, ankom ligeledes samme Dag Nord fra, og ankrede ved de fiendtlige Skibe. I Gaar laae 3 Orlogskibe, 1 Lug ger og 1 Fregatskib uforandrede til Ankers 1/2 Miil Norden for Sprogøe. J Dag passerede en Convoi Syd fra Beltet. Den var convoieret af 2 Linieskibe og bestod af 108 Koffardieskibe. Da den kom Norden for Sprogøe, lettede det Orlogsskib, som ankom den 7de Nord fra, og fulgte Convoien. Derimod ankrede et af de Syd fra kommende Orlogskibe og en Galease ved Skibene Norden for Sprogøe. Disig Luft gjør enhver Observation vanskelig, dog synes det at Convoien er ankret imellem Romsøe og Asnæs. 1/2 Miil Norden for Sprogøe ligge 3 Orlogskibe, 1 Lugger, 1 amerikansk Skib og 1 Galease. Postjagten og 2de Færgebaade ere afgaaede til Nyborg, for der at afbie Hs. K. H. den svenske Kron prindses Ankomst. (S. Bl.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-10-17
Callundborg, den 10de Octobr. I Gaar Eftermiddags Kl. 1 kom tilsyne Nord fra en Flaade, som ankrede i Aftes lidt Norden for Romsøe. J Morges tidlig gik den igien under Seil, og staaer nu Syd efter. Den synes at være convoieret af 3 Linieskibe og 1 Cutter brig. J Dag vil den ikke kunne avancere meget, da Vinden er O. N. O. (S. Bl.) Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-10-17
Af Fattigforstander C. Schmidt er den 15de Octbr. leveret til Fattigkassen 10 Rdr. som en Gave fra en ofte velgiørende Medborger. Commissionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-10-17
Efter 1 Aars Svaghed og 7 Dages smertelige Senge leie behagede det den Evig Gode, om Eftermiddagen Kl. 5 1/2 den 16de October, at bortkalde min elskede Svigermoder Johanne Andersdatter, sal. Peter Støvrings Enke. Dette for Venner og Paarørende, maae jeg bekiendtgiøre, som frabeder al skrivtlig Condolence. E. Wahl.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-10-17
Prædikanterne paa Fredag. Domkirken Hr. Provst Bechmann. Fruekirke. Hr. Studsgaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-10-17
Prædikanterne paa 18de Søndag. efter Trinitatis. Høimesse. Aftensang. Domkirken Hr. Provst Bechmann. Hr. Hertel Fruekirke Hr. Studsgaard. Hr. Jahnsen. Hospitalskirken Hr. Jahnsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-10-17
Udenlandsk. Frankrig. (af Altona Mercur.) Den 30 Sept. oflagde Senateur Grev Røderer, som udnævnt Minister og Statssecretair for Storhertugdømmet Berg sin Eed for Hs. Majestæt Keiseren.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-10-17
Fyrsten af Benevent, Hertugen af Cadore og Hertugen af Gaeta ere ankomne til Paris.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-10-17
Der er betydelige Qvantiteter Sukker og Caffe underveis til Paris, som deels er taget af vore Kapere, deels af vore Duaniers confiskeret i Hamborg, Antwerpen og Coln.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-10-17
Fra Lille skrives: at Underpræfecterne og Mairerne i dette Departement har, i Følge en Politicordre, bekiendtgjort, at foruden 600 Krigsfanger fra Rodrigo som vare sendte til Avesnes og Quesnoy, blive endnu flere Depots Spanier, som have været forlagt i de sydlige Provindser, forlagte: nemlig til Fortet Sems, 50 Officerer, til Lille 2000 Underofficerer og Gemene, til Druai 2000, til Maubeuge 1000, til Landrecies 5000, og til Bouchain 400. Krigsministeren har anbefalet Generalerne, at disponere over alle Krigsfangerne, saavel til offentlige som private Arbeider. Ved deres Ankomst, vil deres Opførsel blive enhver af Generalerne tilkiendegivet, saavelsom og de der under Veis have villet undvige, at disse kan blive sat under Gensdarmeriets Bevaring. For alt maae de forhindres fra ikke at sværme omkring og danne Røverbander. De skal tages under samme Opsyn som de østerrigske Krigsfanger, kun maae de strængere bevogtes.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-10-17
Fra Perpignan skrives at Marschal Macdonal har forsynet Barcellona med Levnetsmidler paa 3 Maaneder. General Matthien er Gouverneur i Staden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-10-17
Fra den spanske Grændse skrives under 16de Septbr. For den franske Armee i Portugal ere paa nye betydelige Forstærkninger i Anmarschh; da samtlige Regimenter ved samme erholder Completteringsbatailloner, som forhen i Depperne ere øvede i Vaaben. En lignende Forholdsregel skal finde Sted ved Armeen i Spanien. Den nordøstlige Deel af Estremadura mellem Tajo og Guadiana er nu rolig og besat af franske Detaschementer. Men des vildere er Krigsstummelen i det sydlige Estremadura. Her ere Spanierne i Besiddelse af den stærke Festning Badajoz og tæt ved den spanske Grændse holde Portugiserne og Englænderne den portugisiske Festning Elvas besat. Nærheden af disse 2 faste Pladser og de udstrakte Biergkieder som skiller Estremadura fra Mancha og Andalusien, byder Jnsurgenterne Tilflugtsteder, naar de ere slagne og forfølges af de franske Tropper. Paa den venstre Bred af Guadiana staaer Romanas Armee i flere Afdelinger, der dog kun bestaar af faa spanske Linietropper, men meest af bevæbnede Bønder. - Efter det Reynierske Corpses Bortmarsch fra Guadiana=Bred, den er Spanierne i Besiddelse af Egnen omkring Badajoz, og det synes ikke at der fra fransk Side vil giøres noget alvorligt Angreb paa Badajoz førend Codix er undertvungen. Franskmændene ere dog Mestere af de betydeligste Poster i Syd=Estremadura, nemlig af LermaAzanchal, Zafra, Beres de los-Caballeros a. De har havt adskillige lykkelige Fegtninger med Jnsurgenterne, som ville fortrænge dem af deres Stillinger, og beholdt dem. Saa er og begge til Andalusien førende Hoved landeveie i Franskmændenes Magt, hvorved fornemmelig Communicationen med Sevilla, der er Centrummet for deres Magt i det sydlige Spanien, vedligeholdes. General Gazans Division holder den nordlige Deel af Provindsen Sevilla besat til Mundingen af Guadalqvivir, og hindrer derved la Romanas Corps fra, efter Englændernes Plan, at marschere til St. Lucat, og tvinge den franske Armee til at ophæve Beleringen for Cadix. Saa er og Troppedetaschementer fordeelte fra den Portugisiske Grændse ved Guadianas Udløb til Guadalqvivirs Udløb, som ere tilstrækkelige nok til at afværge enhver Landgang som Fienden vil forsøge i denne Egn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-10-17
En seenere Efterretning af 21 Septbr. siger: Man seer afgiørende Seire imøde i Portugal; Fyrsten af Eslingens Tog, langs med Duero til Oporto, satte, som man siger, Englænderne i den Nødvendighed, at trække sig til Combra, for ikke at blive omgaaet lands med Havet. Men, just denne Englændernes nye Stilling, giør det muelig for Hertugen af Trevisos Corps at trænge sig frem, langs med Tajo, til Lissabon. Da hver af disse to franske Corpser, ere stærke nok, til i Nødfald at tage imod den engelske Armee, saa indseer man ikke, hvorledes Englænderne kan paa nogen anden Maade undgaae at komme imellem 2de Jld, end ved at indskibe sig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-10-17
Hvad der hidtil har forlænget Operationen, var den langsomme Tilførsel af Levnetsmidler; thi da Franskmændenne i Spanien ingen Steds finder Levnetsmidler, og Englænderne i Portugal dækker deres Tilbagetog ved at ødelægge Landstrækningerne, saa maae alle Levnetsmidler følge efter Armeen, og paa denne Maade vil man vanskelig førend Høsten, erholde tilstrækkelig Forraad. Jmidlertid har man saa stærk en Tillid til, at Portugal snart bliver overvunden, at en stor Deel i Paris værende portugisiske og de franske i Portugal nedsatte Kiøbmænd og Privatpersoner allerede giøre Anstalter til at afgaae til Lissabon og Oporto.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-10-17
De hollandske Regimenter som ere indlemmede under den Keiserlige Garde, ere og beordrede til Spanien. Førend deres Afmarsch holdt Keiseren Revne over dem i Sletterne ved Bois de Boulovne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-10-17
Øienvidner forsikre, at den franske Armee i Spanien er overordentlig talrig og vel organiseret; Regimenterne marscherer alle i samlede Colonner, og man træffer meget sielden en Traineur eller Marodeur i hele Spanien.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-10-17
Fra Madrid skrives: at Hs. Majestæt har behaget at udnævne Statsraad Don Francisco de Anguld til sin Finantsminister, og Statsraad Don Carlos Faipoult til Directør for den offentlige Skat.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-10-17
Tydskland. (af Altona Mercur.) Den 5 Octbr. indtraf H. K. H. Kronprindsen af Sverrig til Frankfurt, og traad af i den romerske Keiser. J Hans Følge befinder sig: Oberst Grev Mørner, Oberstlieutenant de Villaate, Oberstlieutenant de Gentil, Copitain Baron af Stiernkrona og Capitain Hierta. Hs. K. H. ville endnu samme Nat fortsætte Reisen videre.