Viborger Samler, 1830-10-05
Nederlandene. Efter en rasende og blodig Kamp i fem Døgn, hvorved Brüssel har lidt frygteligt og navnligen den største Deel af den nedre Stad er gaaet op i Flammer har Beboernes ubeskrivelige Forbittrelse og mageløse Udholdenhed seiret; den 28de Sptbr. om Morgenen maatte de nederlandske Tropper rømme Staden. Prindsens Hovedqvarteer er i Diegem; man talede om, at Palladserne vare antændte. Jnsurgenterne ere nu Herrer af Staden under en provisorise Regjering. Tilsidst skulle Jndvaanerne være blevne anførte af Oberst Juan van Halen der i Catalonien har fægtet under den berømte Mina. Beretningerne om disse Dages Tildragelser ere saa aldeles modsigende, at det er umuligt at skjelne Sandheden. - J Efterretningerne fra Haag hedder det, at de kongelige Tropper den 24de havde besat den øverste Deel af Staden, Lystskoven, de tre Palladser og de nærliggende Torve og Gader; i det Jndre af Staden fægtedes den hele Dag. Om Natten var Alt roligt. Den 25de begyndte Jlden temmeligt sildigt. Kl. 10 ankom tre Personer til Hovedqvarteret med den Efterretning, at al Autoriter var opløst, at Folket ingen Forere mere havde, og at Baron d'Hooghvorst forlangte sikkert Leide, for at raadslaae om Midlerne til Rolighedens Gjenoprettelse, hvorfor han begjærede, at Jlden maatte Kl. 11 standses paa begge Sider, hvilket blev tilstaaet. Troppernes Tapperhed roses. De næste Beretninger indeholdt blot den korte Anmeldelse, at Fægtninger paa ny var begyndt, og at Troppernes Stilling var den samme, med Tilføiende, at Prindsens Hovedqvarteer var i Schaarbeck. Beretningerne fra Gent og Antmerpen, til hvilken sidste Stad nogle Fanger vare sendte, ere ligeledes i Regjeringens Aand og Oppositions beretningerne gaae endnu ikke saa langt. Fra sidstnævnte Stad meldes at Ostende og Brügge ere i fuld Opstand. Fra Lüttich forsikkres, at de belgiske Soldater - blandt Andre et heelt Cavallerieregiment - skarevis vare gaaede over til Jnsurgenterne. Sammestedsfra berettes, at den derværende Borgergarde har faaet en Proclamation fra Brussel, ifølge hvilken nogle Borgere, da Staden i to Dage havde været uden Øvrighed, foreløbigen havde overtaget en Autoritet, som de beredvilligen vilde afgive i værdigere Hænder, saasnart Elementerne til en ny Administration vare samlede." Disse vare Dhrr. Hooghvorst, Rozier, Joli, de Copins og van der Minden. - J Lüttich selv gik den 24de om Morgenen det Rygte, at Tropperne i Citadellet vilde angribe Staden. Stormklokken lød nu den blev slaget Generalmarsch, Værkstederne lukkedes og inden 1/2 Time var hele Lüttich under Vaaben. Paa samme Tid oprev man Steenbroerne, og inden faa Øieblikkelviste sig talrige og faste Barricader. Landmilitsen alene udgjorde allerede et talrigt Corps. Da der endnu Kl. 1 ingen Tropper viiste sig, vendte Enhver hjem, beredt til paa første Signal atter at være paa sin Post. J Fortet Chartreuse fandt man 39 Kanoner. 80 Lavetter og for 5000,000 Fr. Ammunition. - J Mastricht, Maseyl og Venlo have allerede flere Fægtninger fundet Sted imellem Borgerne og Garnisonerne. I den førstnævnte Stad, fra hvilken næsten alle Tropperne allerede den 23de vare udrykkede imod Brussel, skal Borgerskabet have beholdt Overhaand. Fra Lüttich vil man foretage en Expedition, for at afskjære de i St. Trond, Tirlemont o. s. v. værende Tropper. 300 Frivillige fra Verviers og flere Detaschementer fra det omliggende Land vare indtrufne til Staden. Da Statholderen, Hr. Sandborg, havde bortfjernet sig, var der oprettet en Provindsialcommission, bestaaende af Dhrr. Berlaimont, Dandelin, Jammes, Baye, og Vercken. - Lomen skal efter en haardnakket Modstand være bleven besat af de kongelige Tropper; dog trænger denne Efterretning til Bekræftelse.