Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-07-02
Man seer i denne Tid saameget i Tidenderne om Skolelærerforsamlinger, som have til Hensigt at fremme en bedre Tingenes Orden med Hensyn til Skolevæsenets Tilstand i det Hele, det spores, at Lærerne ville gjennem Stænderne bringe deres Ønsker for Regjeringen, og de komme naturligviis ogsaa ud til Folket; – mig er der ogsaa paakommen Skrivelyst, men jeg har saa min egen Anskuelse, og vil gjennem Folket bringe min Formening ind i Stænderne - NB., hvis der er Nogen, som værdiger dette lidt meere end den almindelige Opmærksomhed. Skolevæsenet trænger, og trænger haardt, jeg siger mange Gange, til Forbedring; ikke med at der skal presses paa med Visiteren og Efterseen, thi det skeer saa ofte at der kun levnes liden Tid til egentlig Fremgaaen, idet den evige Forbereden, nu til Exammen, saa til Visitats, optager Tiden, men med en anden Stilling for Læreren af hvem man ene fordrer Alt, uden at ham alle Steder ydes den fornødne Bistand. Der ønskes 1) af Lærerne en anden Overbestyrelse, men jeg siger, at vi trænge til en anden Underbestyrelse; thi det veed kun den, som seer Alt med det rette Øie, at det egentlig er Underbestyrelsen, der raader til eller fra, og derefter retter den værende Overbestyrelse sig. Hør mig da nu, Folk, jeg vil tale til Dig under Eet: Du lader Underbestyrelsen bestemme Bøger og Lærremidler til Skolens Brug, men den troer, Du vil den skal spare, og mener at føie Dig, naar den t. Ex. kun anskaffer 4-6 eller 8 Bøger af hvert Slags til en Skole med 3040 Børn i en Classe; hvorledes mener Du Dine Børns Lærer skal kunne bruge disse Bøger, Han siger: de nytte mig ikke, men der svares: der kan ikke anskaffes flere. Er det Din Villie, Kan Du see det Tab, Dine Børn lide, men Du veed maaskee ikke af, at det gaaer saaledes. Saa siig da, og siig det paa rette Sted: "Lad mine Børns Lærere erholde Ret til at bestemme saamange Bøger og Læremidler de behøve, og det er: een Bog for hvert andet Barn, af hvert Slags der anskaffes, sparer Du, da lønnes Du naturligviis med sparsom Belærelse. (J "Tidsskrift af Prof. Jensen er herom en meget god Afhandling.) - Lærerne ønske 2) en bedre Lønning, som de tænke dem nærmest i Penge, men jeg mener nu ogsaa her anderledes: ingen Penge tillæg, undtagen for Kirkesager, men Jordtillæg, saameget, at Tillæget giver tilstrækkeligt Underhold for et Par Heste og en Arbeider. At Lønnen, som 1814 blev tillagt dem, nu ikke er tilstrækkelig, veed Du (Folket), og at det lidet trykker Agerbruget nu at udrede, hvad der længere tilbage var vanskeligt for det, veed Du og; Jord vil fortvarende yde Lærerne formerende Løn, saa de ved den kunne holde Skridt med Tiden. Spørg dem, som holde Heste og Befordring selv, Du skal da høre, hvilket Gode de prise sig ved at nyde, og Jordtillæget er til Dit eget Bedste, saa bliver Du fri for Lærerens Anmodninger om Befordring, hvilken Du tidt mod Din Villie maa nægte ham; han vil kunne virke langt mere frit og uafhængigt. - Der er 3) nogle Steder ønsket, at Lærerne, maa erholde deres Løn paa Amtstuen, saa den ei sidestilles Almissebidragene; det er og mit Ønske, ja bliver vel ogsaa Dit; thi i eet Sogn ere Byrderne følelige, i et andet begunstiget ikke, skulde Du ikke synes om Lighed i dette, ligesom med Veivæsenet osv. - Lærerne bede sig 4) fri for disse upassende og med deres Lærerembede uforenelige Forretninger: at være Brevdragere i Sognets Fattig- og Skolevæsensanliggender (det er Communesager og ikke Embedssager), for Kirkens Reengjøren osv. osv.; det er og mit Ønske, at de blive fri. - 5) Der er vel neppe Nogen i Staten, hvem der er tillagt saamangeslags og derfor forskjellige Ting til Lønning som Skolelæreren; Du veed, han skal have Korn in natura, Brænde, Fourage – dette er reel Løn, men det sees dog og, at herved er saalidet ønskeligt, at han hellere maatte have Penge derfor, han kunde da kjøbe hvor og hvad han vilde, og var fri for det, som den bekjendte Brændetabel, der saa gjerne bruges af Yderne, skjøndt ingen Lærer ønsker det, giver Anledning til; men der er andre Slags, der kaldes Løn uden at være det, altsaa i sig selv noget Underligt: Læreren skal modtage Æg, Mælk, Gaasekjød (i Sjælland endog Pølser), Brød, men see, han skal betale det. Det er dog vist det eneste Tilfælde i Staten, hvor den ene Borger skal bestemt modtage og bestemt betale, hvad den anden ubestemt kan give, Du veed maaskee ei, at det bliver Dig betalt, men mener, at det er en Gave, som kan indskrænkes efter Dit Behag, ligesaa er det med Offringen. En saadan Jndretning kan Du nok indsee, ikke er passende at beholde; thi Du seer dog, hvormegen Misnøie herved er given Anledning til, baade for Yder og Modtager. Sluttelig beder jeg Dig tage mine Paaviisninger til Eftertanke, og mit Ønske er: har Du nogen Jndsigt, i, nogen Følelse for, hvad Underviisning er, for hvad Du ved den kan vorde, da borttag det Aag, der hviler paa Dine Lærere, fri dem for Alt det, de ønske borte, og giv dem med Glæde, hvad de fornuftigviis begjære, da skal Du see, at Din Lærerstand tjener Dig med Lyst og Jver, thi der er fuld Grund til deres Beklagelser; men borttager Du Jntet, hører Du ikke den Røst, som lyder til Dig, da seer Du selv, at Lysten maa slappes og Du vil komme til at bære de tunge Følger af, at Du ikke hørte, da Du blev gjort opmærksom paa, hvad der tjener Dig til Gode. Læg meere Selvstændighed og meere Frihed i Dine Læreres Hænder, fri dem fra det ufornødne Tilsyn, der ærgrer den Ærekjære og ei vækker den mindre Begavede; thi de have ved deres Embedsed forsikkret, Dig – Staten - Troskab, naar de nu alligevel skulle være underkastede Enhvers Control, hvortil er da Eden Og J. Folkets Repræsentanter, tag disse Ord med i Stændersaalene, og lad Lærerstanden derfra høre, at den har Talsmænd i dem, den mindst formodede; thi viid, vil have endnu ikke Ret at udnævne os Fortalere.