JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-05-08
Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-05-12
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Attende Aargang. No. 38. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 12 Maji 1821. Mindesang om Dr. Morten Luther. Gottes Wort ist Luthers Leyr, drum verget ste nimmermebr."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-05-12
Da Sandheds klare Lys var slukt og Trøstens Bog for Jorden lukt af Mørkets frække Hære, kom Luther, Biblens lærde Tolk, for at tilkjæmpe Christi Folk hin Lysets rene Lære. Han kom viis, from, stærk ved Ordet, fast omgjordet. med den Vælde, som kan Løgnens Aander fælde. Hans Gierning var Guds eget Værk, hans Siel var fri og lys og stærk, han Troens Vaaben førte. Paa Gud hans Haab var klippefast, om Hjertet end i Kampen brast, han vidste, Gud ham hørte. Han tog Guds Bog, Faklen tændte: klart den brændte, Lys udbredte, Nattens Kogleværk adspredte. Høit gjenlød til den frelste Hjord det Fredens Budskab, Livsens Ord, som Guds Eenbaarne bragte; den hørte Hyrdens egen Røst og drak af Kilden salig Trøst, den Naadens Fylde smagte. Haab, Tro, Trøst, Ro, Alt var vundet, fast begrundet paa den Klippe, som i Døden er kan glippe.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-05-12
J Kirken lod de Frommes Sang og Bønnen sig til Himlen svang i Modersmaalets Toner. Den Unge Dydens Vei blev let, han aarle lærte Pligt og Ret og Tro paa en Forsoner. Guds Ord, Guds Bord. kom tilbage, selv den Svage. kunde skue Helligdommens rene Lue. Stolt reiste sig i Mørkets Magt. men Luthers Værn var Christi Pagt og Tro i mandigt Hjerte. Han saae i Aanden Seirens Dag, han Jesum saae, som for vor Sag her taalte Haan og Smerte han saae ham staae for Guds Throne og at krone Dem, som stride, Dem, som for hans Lære lide. Og Himlen lønnede hans Jd, thi Morgenrøden, skiær og blid, flux Mulmet drev tilbage.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-05-12
Det store Værk var alt fuldendt, hvortil ham Herren havde sendt: Gud signede hans Dage. Han gik og fik, fuldt forvisset, Kronen hisset, hvor de Fromme snart til ham og Jesum komme. J. Jetsmark. Gadenavnenes Revision.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-05-12
Det er aabenbart, at Gadernes Benævnelse her i Kjøbenhavn trængte til en Revision, og at det vil være til stor Lettelse, saavel for Jndbyggerne, som for Fremmede, om mange af dem bleve mere bestemte og betegnende.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-05-12
(Jndsendt.) Capituls-Taxten skulde være et Middeltal af de i en vis Egn gjængse Priser paa Korn og andre Vare, i den Tid, der med disse Ting var meest Handel. Saaledes forekommer det Jndsenderen, at samme maae betragtes, skjøndt det nuomstunder just ikke altid er Tilfældet, at den meste Handel, især om Kornvare, skeer i de første Vintermaaneder, maa det formodes, at det har været saaledes da Capituls Taxtens Bestemmelse blev indført; thi Productionen var dengang ikke nær saa betydelig som nu, og den største Deel af Bønderne havde vel allerede udtærsket og afhændet deres Avl inden Kyndelmisse. Anledning til Capituls-Taxten har ventelig været, at faae en passende Priis bestemt, til at beregne offentlige Stiftelsers Tiender og Jndtægter efter, da Stiftelserne ikke uden megen Uleilighed kunde modtage Kornvare o. s. v. in Natura, og forhandle samme, men maatte overlade dem til Yderne, imod at faae en passende Middelpriis af det, disse havde eller kunde have udbragt Varene til. Lovgiveren har sikkerlig ogsaa havt det retfærdige og billige Øiemed, da han befalede, at Capituls-Taxten aarligen skulde sættes, at hverken Yder eller Modtager skulde fornærmes, men Begge skee gjensidig Ret, i det Første betalte hvad Sidste kunde have erholdt paa Stedet eller i Omegnen for sine Vare, om han havde modtaget dem in Natura, og selv forhandlet dem.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-05-12
Nuomstunder er det ikke allene de offentlige Stiftelsers Tiende, Forpagtnings- og Fæste=Afgifter, som betales efter Capituls-Taxten, men ogsaa en betydelig Deel af det Privates, saa at de fleste Jord=Afgifter nu beregnes derefter, hvorfor det interesserer saa mange Tusinde Eiere og Jordbrugere, at denne Sag behandles, ikke allene saa retfærdigt, men og saa billigt, som mueligt. Jndsenderen anseer det som en beqvem, hensigtsmæssig og god Jndretning, og bær aldeles ingen Tvivl om, at Stiftets Øvrighed jo bestemmer Taxten fuldkommen retfærdigt, overeensstemmende med de erholdte Jndberetninger; men indseer ikke Grunden til den Forskjel, som findes imellem de af de Geistlige og Verdslige indberettede Priser (see Statstidenden No. 10, 1821). Han troer imidlertid, at, naar der kunde træffes Jndretninger, hvorved slig Forskjel for Eftertiden kunde forebygges, saaledes, at kun de virkelige gjængse Priser bleve indberettede, og dernæst, at Capitule-Taxten blev bestemt for mindre Districter, end nu skeer f. Ex. Amts= eller Herredsviis – saa vilde derved opnaaes en større gjensidig billighed; thi da vilde Jord og Tiende Eiere faae det Beløb for deres Vare, som de virkelig have kunnet være udbragte til, og Jordbrugerne kom hverken til at betale Mere eller Mindre, end Varenes Priis i deres Egn har været.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-05-12
Capituls-Taxten i Siellands Stift for Afgrøden af 1820, er, ifølge Statstidenden No. 10, 1821, bestemt til 3 Rbd. 32 s. pr. Td. Rug, 2 Rbd. 17 s. pr. Td. Byg, og 1 Rbd. 80 s. pr. Td. Havre, men var den sat Amtsviis, saa vilde den bleven (pr. Ex. for Kjøbenhavns Amt) 3 Rbd. 69 s. for Rug, 2 Rbd. 36 1/2 s. for Byg, og 2 Rbd. 11 1/2 s. for Havre. Følgeligen tabe Tiende, og Jord Eierne i dette Amt 37 s. pr. Td. Rug, 195 s. pr. Td. Byg, og 27 1/2 s. pr. Td. Havre, i det, deres Kornvare virkeligen kunde været solgte til See vi hen til Holbeks Amt, hvor Middel prisen har været 2 Rbd. 88 s. for Rug, 1 Rbd. 86 1/2 s. for Byg, og 1 Rbd. 54 s. for Havre, saa tabe Jordbrugerne i dette Amt, 40 s. pr. 2de Rug, 26 1/2 s. pr. Td. Byg, og 26 s. pr. Tde. Havre, hvilke Tab vilde været undgaaede, naar Capituls-Taxten var sat Amtsviis. Ligerviis som det nu, paa den ene Side, er billigt, at Tiende og Jordeierne – for at blive ved Exemplet – paa Kjøbenhavns Amt, eller i de Egne, hvor der gives høiere Priser, ikke bør tabe derved, at Holbeks Amts og andre Egnes lavere Priser blive tagne med i Betragtning til Capituls=Taxtens Bestemmelse, saaledes er det ogsaa, paa den anden Side, billigt, at Holbeks Amts Jordbrugere og Andre ikke skulle betale deres Tiender og Jord=Afgivter, til høiere Priser, end de have kunne udbringe deres Vare til i deres Egn, fordi der andensteds har været høiere Priser. J et Stift af den Udstrækning, som Siellands, kan der ikke regnes paa eens Priser over alt, og det staaer ikke til Alle, at kunne med virkelig Fordeel bringe deres Vare til det Torv, hvor de høieste Priser gives, da enten Veien er for lang, eller Transporten forbunden med formange Bekostninger. Sikkre sig for Tab, ved at sælge efter Stiftets Capituls=Taxt, kunne kun Faa thi i nogen Afstand fra Hovedstaden, vil Kjøbmanden kun fjelden kjøbe efter denne Maalestok, fordi han veed, den sædvanlig overstiger hans Egns Priser. Landmanden maae derfor sælge efter Eg nens og Dagens gjængse Priser, uvis – efter nærværende Indretning - om han naaer det for sine Vare, som han siden maae betale; men et Tab paa een af Siderne af 20 til 40 sk. pr. Td. Sæd, er virkeligen meget betydeligt i disse Tider, og kunde undgaaes for begge Parter, naar det ved Lovbud maatte allernaadigst befales, at CapitulsTaxten aarligen skulde sættes Amts- eller Herreds viis, og enhver Vedkommende rette sig derefter forsaavidt bestemte Præstationer efter CapitulsTaxten betræffer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-05-12
J Lollands-Falsters- og Ribe-Stift er Capituls=Taxten saaledes sat Amtsviis, og i Aalborg Stift endog Herredsviis (see Collegialtidenden No. 12, 1821), saa Jndsenderen formener, der ikke kan være Noget til Hinder i, at denne formeentligen velgjørende Indretning blev udvidet til hele Dannemark.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-05-12
Jndenlandske Efterretninger. Kjøbenhavn, d. 11 Mai. J Handelen hersker her endnu bestandig en stor og sørgelig Stilhed. Kjøbmænd i Hobetal, men ingen Kjøbmandskab - Mæglere i Mængde, men intet at mægle. Vareforraadet er imidlertid ikke ubetydeligt, saaledes fandtes paa Creditoplaget i det første Qvartal 1821. Blaar og Hamp over 987 Skpd., Hør over 358 Skpd., Hamp over 1188 Skpd., Caffe 684,844 Pd., Jern i Stænger over 3012 Skpd. Riis 293,898 Pd., Rom over 1861 Oxehoveder, Sukker 1,676,678 Pd., Tobak 1,214,487 Pd. o. s. v. Men Afsætningen kan naturligviis ikke være stor, da den for det meste er indskrænket til indenlandsk Forbrug. - Ogsaa i Kornhandelen, er det meget stille, for nogen Tid siden begyndte Adskillige at speculere deri, men den Vending, de nyeste Begivenheder udenlands toge, gjorde, at Speculationen slog Feil. - Statspapirer søges meget, og Kgl. Obligationer ere gaaede op fra 66, som de stode i afvigte Aar, til 74. Nationalbankobligationer af Laanet d. 4 Febr. f. A. staae høiere end de fleste Obligationer, der i den nyeste Tid ere udstedte i Europa, nemlig i 90.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-05-12
De norske Obligationer af Laanet fra f. A., der ligeledes svare 5 pC. Rente, staae f. Ex. kun i 78.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-05-12
Vor Børscours har, siden Banklaanet skeete staaet temmelig fast; det høieste den varierer, er fra 1 til 3 Points, hvilket ogsaa var Tilfældet før Krigen, naar Procenter, som man den Gang regnede, reduceres til Points, eller med andre Ord, naar man betænker, at den Gang Pari var 125, og nu derimod 200.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-05-12
Den Naturaliesamling, der hidtil ligge fra 1688 fandtes paa Konstkamret, da dette, efter Kong Christian den 5tes befaling, blev flyttet fra det gamle Slot til den Bygning, hvori det nu findes, er nyligen for størstedelen blevet henbragt til det forrige holsteenske Palais, for at førenes med Nationalmuseet. Adskillige af de Ting, som findes i Samlingen, ere neppe mere nu af udmærket Værd. Saaledes ere for at nævne et Exempel, de atten Rotteunger, der ligesom ved Konst ere sammenviklede med Rumperne, og som ere fangne 1696, skjøndt de paradere i alle Beskrivelser, nu saa fortørrede, at de snarere ligne en Karklud, end Samsons Ræve" som det i Beskrivelserne hed der. Jøvrigt indbefatter Samlingen mangfoldige ypperlige og sjeldne Stykker. Til at ordne og beskrive Konstkamrets Sieldenheder, ere nu sex Commissioner nedsatte, og der er Udsigt til at om tre til fire Aar fuldstændige efter Classer ordnede Cataloger over hele Samlingen vil blive udgivne, hvortil enhver Elsker af Konstsieldenheder saa meget mere har Grund til at glæde sig, som man siden Prof. Olger Jacobæus, der var den Commissarius, til hvem Konst kamret blev overleveret 1696, udgav 1699 sit Museum Regum, og det dertil hørende Tillæg af Laurentzen, ikke har havt nogen original Beskrivelse over Konstkamret, men næsten Alle have udskrevet hine to Forfattere. Dog maa herfra undtages Hauber, der i sin Kjøbenhavns Beskrivelse har leveret den første fuldstændige Beskrivelse over Maleriesamlingen, hvortil de Forhold, han stod i til den daværende Konstforvalter, gav ham den bedste Leilighed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-05-12
J disse Dage er hertil ankommen Demoiselle - paa Dansk - Jomfru Braun fra Hamborg, hvor hun har været ansat som Sangerinde. Man formoder, at hun vil lade sig høre offentligen førend hun reiser til Wien, hvor hun er bleven antaget. Hendes Stemme skal have en Omfang af fulde tre Octaver, og en tydsk Recensent kaldte for ikke længe siden hendes Sang fuldendt: et i sig selv ubestemt Udtryk, da der i Konsten neppe gives noget fuldende. Der bliver her endnu altid noget ubekiendt Land at opdage.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-05-12
Prof. Dittmars Veirspaadom for Maj Maaned tegner til at ville gaae i Opfyldelse. J Begyndelsen af denne Uge havde vi 14 Gr. Varme i Skyggen, i Gaar kun 6. Ligesom paa den ene Side denne hurtige Overgang fra Varme til Kulde vil medføre megen Forkjølelse, især for dem, der i Danmark ville Klæde sig som i Frankrig, saaledes er det paa den anden sikkerligen høist gavnligt for Sundheden, at Luften har faaet en Afkjøling hvortil den saa meget trængte. Allerede saae man hele Colonner af Myg trække omkring i Luften; men disse Milliarder Skabninger, der, som Lichtenberg siger, kunde erobre Verden dersom de havde Forstand, forsvandt ligesaa hastigen som de fremkom.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-05-12
Mariboe Avis melder: Dersom en duelig og skikkelig Barbeer, der tillige kan aarelade, sætte Blodigler, forbinde o. s. v., vilde nedsætte sig i Mariboe, kan han sikkert vente at finde sit gode Udkomme, da man for Øjeblikket høiligen trænger til et saadant Subject.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-05-12
Viborg, d. 7 Maj. J Gaar, den 6te, om Eftermiddagen Kl. 1 1/2, begyndte et heftigt Tordenveir, der vedholdt i 2 Timer og som var saa stærkt, at Husene nogle Steder ligesom rystede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-05-12
Der faldt tillige hyppige Lyn og stærk Regn blandet med Hagel. - J Morges regnede det atter stærkt. Den forrige trykkende Hede har derved aftaget meget. Æbletræerne blomstre allerede. J Fyen har man allerede i Slutningen af April hørt Nattergalen og Kukkeren.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-05-12
Blandede Efterretninger. Kun faa Forfattere have i Livet og efter Døden nydt en saa udmærket Ære ved Siden af den dybeste Forhaanelse, som Voltaire. Vel nød ogsaa J. J. Rousseau en fortrinlig Hæder især i Revolutionstiden, men Napoleon ringeagtede ham som en Sværmer, og som Forfatter af Contract social kunde han heller ikke staae i synderlig Aa telse i den Napoleonske Periode. Men Voltaire derimod blev ikke allene for sine Frihedsgrundsætninger hyldet i Revolutionstiden, da efter Nationalforsamlingens Decret 1791 hans jordiske Levninger bleve hensatte i Pantheon, men selv i dette Øieblik, hvor Grundsætningerne saa ganske have forandret sig, forærer Staden Paris den nyfødte franske Prinds til hans Daab et skjønt Exemplar af Voltaires Heltedigt Henriaden paa Pergament, trykt i Didet den Ældres Officin, og det eneste, der endnu findes i Frankrig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-05-12
Den preussiske General Menu Minutelli befinder sig i denne Tid paa en videnskabelig Reise igjennem Syrien, Ægypten og det sydlige Africa, især for at indsamle alle Slags Konstskatte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-05-12
Paschaen af Ægypten har foræret Kong Georg IV. det berømte Mindemærke fra Oldtiden Cleopatra's Naal, og man venter det snart i London, hvor det skal opreises paa Waterloopladsen. Støtten veier 400,000 Pund, og Piedestalen er i Gjennemsnit 7 Fod. Jndfald. En - om af Adel, om af Penge, om af Statsprojecter, om af Theaterbifald, det mælder Krøniken ikke – opblæst Mandsling spadserede med overstadig stolt Mine i en Slotshauge og blev tilsidst af den tidt mødende, men altid ubemærkede Første adspurgt: "Hvem er De!" Kort og uforstyrret gav han til Gensvar: "min egen Herre!" Tænkte jeg det ikke nok, sagde Førsten, i det han vendte ham Ryggen, "at Deres Herre var en Nar"! John Barthold.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-05-12
Anecdot. Den vittige Lord K., der gjerne griber enhver Leilighed til at spotte Andres Latterligheder, havde nyligen Forsædet ved et Gjæstebud, hvor ogsaa den berømte skotske Advocat A-B-, der med megen Lunefuldhed forbinder stor Formalitet i Manerer, var. Efterat Dugen var taget fra Bordet, opfordrede Lorden Advocaten, for at gjøre ham latterlig, eller i det mindste sætte hans Gravitet i Forlegenhed, meget ivrigen til at synge en Selskabssang, hvilket den sidste, uagtet hele Selskabet forenede sine Bønner med Lordens, undslog sig for. "Nu, De slipper mig ikke, sagde Lorden, De maa enten synge en Vise, eller tømme den store Pocal, eller fortælle en Historie." Den Retslærde valgte det sidste. "En Dag, saaledes begyndte han i sin pathetiske Maneer, saae en stor Gavtyv en Kirkedor staae aaben, smuttede derind, stial Alterdugen, og vilde løbe afsted med sit Rov, da han til sin Forskrækkelse fandt Kirkedøren lukket. Nu forsøgte han at fire sig ned ved Klokkestrengen; – han var allerede nær ved Jorden – men ak, Knævelen blev sat i Bevægelse ved den Flygtendes Redningsvehikel; Folket ilede til og tog fat i Tyven, da han just havde naaet Jorden. Da man vilde føre ham i Fængsel, saae han sig endnu engang omkring, med Dinene henvendte paa Klokken, og talte til den, ligesom jeg nu taler til Deres Herlighed (vendende sig til Lorden, med megen Pathos), Kun Din lange Tunge og Dit tomme Hoved er Skyldt, at jeg ikke slap.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-05-12
J Anledning af Hr. Rasmussens Spørgsmaal i Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn, No. 23. for i Aar, kan jeg give følgende Efterretning: Hos mig er i en Tid af 10 Aar forfærdiget forskjellige Sorter Rensemaskiner. J den senere Tid har jeg bragt mine Værksteder i den Stand, at jeg kan levere alle til Agerdyrkningen hørende Maskiner og Redskaber ligesaa gode, og til betydelig ringere Priis, end de kunne faaes fra Engelland. Ploven og Rensemaskinen har tiltrukket sig min meste Opmærksomhed, og jeg har - med Kundskab til de bedste Mønstre - søgt at gjøre mit Arbeide saa hensigtsmæssigt, godt, og for saa billig Priis, som mueligt. Enhver Deel, uden Undtagelse, af alle de Maskiner og Redskaber, som leveres fra mig, forfærdiges i mine egne Værksteder, og endskjøndt jeg anseer disse endnu for ubetydelige og kun som en Model til hvad jeg haaber at bringe dem til, kan jeg dog nu levere 3 a 4 Rensemaskiner hver Uge og en Ploug hver Dag. Dette er kun lidet for hele Riget; men der ere flere som forfærdige gode Plouge og Rensemaskiner, og nogle faae de Dele hos mig, som de ikke selv kunne gjøre. Jeg har i Vinter forfærdiget 26 Rensemaskiner til Kongeligt Brug, som komme omkring til Amtstuerne; der kunne de sees og prøves af flere, og enten eftergjøres eller bestilles hos mig. Skulle Handlende eller Andre ville hielpe til at udbrede disse, for Fædrenelandet og hver enkelt Mand saa nyttige Redskaber, er jeg villig til at give 12 PC. Rabat, naar 6 eller flere Stykker tages paa eengang. Prisen paa Rensemaskinerne ere: En Cooks Rensemaskine med 18 Sold. . 140 Rbd. r. S. En Sharpers Rensemaskine . . 60 En Ditto af min egen Construction. . . . . . 60 En mindre Dito med Trævinger. . . 60 En Dito. .... 40 En Dito. . . . 80 Marieslyst paa Frederiksberg. O. J. Winstrup, Mecaniens, Dannebrogsmand, og Medlem af det Kgl. Landhuusholdnings=Selskab.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-05-12
Kjøbenhavns Børs d. 11 Maj. Cours. Hamb. 2 M. 261, a vista 264 Amsterd. 2 M. - . Lond. 2 M. - . Spec. 262. - Specier solgtes til 16 Rbmk. 11 1/2 s. Obligat (med Renter fra 11te Decbr. 1820) 75. Nationalbank-Oblig. (af Laanet d. 4 Febr. f. A.) 90 1/2 Rbdlr. r. S. (uden Renter) eller 118 Rbdlr. Sedl. pr. 100 Rbd. r. S. Norske Rgsbksedl. 157. Svenske Sedler 66 1/2 a 67 s. - Disconto 6 pC. Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-05-15
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Attende Aargang. No. 39. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 15 Maji 1821.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-05-15
Om Dampskibsfarten. Da jeg af Anmeldelsen om Dampskibsfartens Begyndelse dette Aar, seer, at de Herrer Bestyrere, have gjort adskillige Forbedringer og meget sørget for de Reisendes større Beqvemmeligheder, og deraf er bleven overbeviist om, at de virkelig ønske at gavne og tilfredsstille Publicum, saa troer jeg endog at gjøre mig de Herrer forbundne, ved at oplyse dem om adskillige Mangler, hvorover flere Reisende have beklaget sig, og som jeg selv har bragt i Erfaring paa forskjellige Farter med dette Skib i Sommeren 1819. Jeg har netop valgt den offentlige Vei, fordi det jo vel kunde være, at nogle af de i Efterfølgende bemærkede Ubeqvemmeligheder vare afhjulpne siden 1819, i hvilket Tilfælde de Herrer Bestyrere fik Anledning til derom at oplyse Dem, som, fordi de dengang ikke fandt Jndretningen efter deres Ønske, hellere have valgt at reise paa anden Maade, og raade deres Venner fra at søge denne Befordring.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-05-15
Efter Prisen er Dampskibet inddeelt i 2de Afdelinger, saakaldet 1ste og 2den Kahytte; det er da ganske rimeligt, at de, der betale mindst, have ringere Beqvemmelighed, ja man kan endog ikke tage det ilde op, at Dækket, saaledes som det dengang skeete, blev deelt for de forskjellige Ka hytter, saa at første Kahytte beholdt den forreste Deel deraf, men efterat denne Afdeling var skeet fandt jeg det ikke passende at tillade, ja endog an at ordne, som dengang skeete, at de tobakryggende Passagere af første Kahyt skulde gaae frem i det for anden Kahyt afdeelte Rum og røge. Man kan, om det er nødvendigt, afdeele et knapt Rumtil anden Plads, men den engang afdeelte Plads, maa ligesaameget være dem, der have betalt den ene overladt, som det til første Plads afdeelte Rum er dem ene forbeholdt, der have betalt den høiere Priis – det kunde ellers let synes, som om man ved at alarmere den honnette Ambition, der desværre næsten synes at have sit Fædreneland, her, ville nøde Folk til at betale den høieste Priis, skjøndt det er over deres Evner. Foruden Tobaksrøgen, hvormed Herrerne af første Plads vare berettigede til at besvære Damerne af anden Plads, maa jeg endnu anføre, at anden Kahyts Bænke vare om Natten for en stor Deel belagte af Passagerer af første, imedens at de, som egentlig hørte hjemme der, maatte tage til Takke med Dækket. At der efter Omstændighederne blev sørget for anden Kahyts Beqvemmelighed, anseer jeg for vigtigt, da en stor Deel af de Mennesker, som maae reise denne Vei, ere Forretningsmænd, for hvem ofte hver lille Besparelse er nødvendig. Til det mindre gode Selskab vænner man sig snart, ligesaagodt som i Diligencer.