JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-01-29
J Dag Middags Kl. 12 fandt i Regentskirken Sørgefesten for Ove Malling Sted. De Jnd budne, blandt hvilke saaes: D. K. H. Prindserne Christian og Ferdinand, flere Medlemmer af det diplomatiske Corps, der høikongl. danske Cancellies Præses og Deputerede, Universitets-Directionen, Sjellands Bisp, Professorerne, den Afdødes mandlige Slægtninge, m. Fl. samledes i Provsteboligen, hvorfra de i Procession over Regentsgaarden, hvor en Æresvagt var opstillet, gik til Kirken, som desværre ei kunde rumme saa Mange, som der ønskede at være tilstæde. Programmet, af Etatsraad Engelstoft, indeholder Betragtninger over den Taknemmelighed, hvormed de, som have gjort sig fortjente af Fædrelandet, bør erindres. Den smagfulde Vel taler slutter Skriftet med følgende Ord: "Han gik til Hvile, mæt af Aar, mæt af Hæder; alligevel savne vi ham iblandt os som det elskelige Mønster paa Dyd og Sjeleadel. Men - hans billede er indgravet i vore Hjerter; hans Navn skal leve i Fædrelandets Aarbøger, hans Hæder til sildigste Old."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-01-29
Den Dillettantinde, som i Morgen i Hr. Foghts Concert fremsiger et Digt, "Skytsaanderne" af vor unge, meget lovende Digter, Hr. F. J. Hansen, er en Jfr. Jørgensen, som ønsker at debutere paa det kgl. Theater, efter Sigende, i tragiske Roller.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-01-29
I Gaar Formiddag opkom Skorsteenild paa Palaiet No. 123 i Amaliegaden (saavidt vides, kaldet: det gule Palais"); den begyndte fra et Kaminrør i Stue=Etagen og slukkedes efter en Times Forløb udenSprøiters Brug. - Samme Dags Eftermiddag opkom Jld i en Skorsteen i Huset No. 39 i Kronprindsensgade, som efter 1/2 Time dæmpedes uden Allarm.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-01-29
J Dag mangle her de 4 sidste Brevposter fra Hamborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-01-29
Jgjennem det engelske Consulat i Helsingøer er en, af 99 engelske Skibsførere undertegnet Tak-Adresse for det ved Trindelen henlagte Fyrskib, bleven nedlagt for Hs. Maj. Kongen. Adressens Jndhold er følgende: "Deres Majestæt, Undertegnede Skibsførere, som fare paa Østersøen, føle det at være deres og mange Andres Pligt, at nærme sig Deres Majestæts Throne, og for dens Fod at nedlægge deres ydmygste og hjerteligste Tak for Indretningen af et svømmende i Fyr paa det farligste Punct i Kattegattet, Trindelen kaldet, forhen en Skræk for alle Søemænd, som toge den i Vei; men hvilket nu ved Deres Majestæts høist naadige og velgjørende Foranstaltning kan passeres uden Frygt. Saa ofte vi passere dette Fyr, ved hvilket saaManges Liv ville vorde frelste, ville vi inderligen bede for Deres Majestæts og den kongelige Families Vel, og velsigne den Konge, som henvendte sin Opmærksomhed paa en Gjenstand af saa megen Jndflydelse paa den østersøiske Handel, ønskende, at ligesom Fyret ved Trindelen bevarer os for Fare, saaledes ogsaa en klarere Stjerne maa skinne fra oven og lede Deres Majestæt i mørke og stormfulde Timer!"(St. T.)¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-01-29
J Altonaer Mercur No. 12 for d. A. brkjendtgjøres J. A. Kraffes pludselige Dødsfald i Rom. Skulde det (som desværre formodes) være vor Landsmand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-01-29
Maleren Krafft, om hvem der nyligen taltes i denne Tidendes forrige Nummer, saa har Danmark og Kunsterne lidt et smerteligt Tab i denne talentrige Kunstners Død, som især vil føles haardt af hans talrige Venner, der alle i høi Grad agtede det store Talent, og elskede ham sam en Broder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-01-29
Sangerinden Jfr. Jda Wulff, som med sin hele Gage i Pension afgaaer fra Theatret, indgaaer Ægteskab med en dansk Adelsmand. (Sk. Av.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-01-29
Nyborg, den 25de Januar. Mangel paa Underretning om de den 19de fra Knudshoved med 3 Brevposter og 20 Passagerer afgaaede 5 Jisbaade, vakte i Nyborg en ængstelig Uvished og almindelig Deeltagelse, indtil den glædelige Efterretning i Gaar Morges gjennem Telegrasen indløb, at samtlige 5 Baade med Mandskab og Passagerer lykkelige vare landede ved Asnæs, 4 Miil Nord for Korsøer, efter en høist besværlig Reise. Ligesom denne Efterretning, med Hensyn til de Fraværendes Familier, vakte hos Alle en almindelig Glæde, saaledes tilskriver man atter Postfører Jespersens hæderligen bekjendte Mod og Konduite samt hans virksomme Mand. skab, at bemeldte Baade undgik den truende Fare, hvorfor de for nærværende Tid i flere Henseender vare udsatte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-01-29
Odense, den 26de Januar. De fra Nyborg den 19de afgaaede Baade med 3 Hamborger Brevposter og Pakkeposten af 10de (hvorfor man har været i stor Bekymring) ere, ifølge Telegraf Signal igaar, lykkelig landede Nord paa Sjelland ved Asnæs.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-01-29
Slagelse, den 23de Januar. J Gaar Middags Kl. 12 ankom de tre manglede udenlandske Poster hertil, af Callundborgsveien; de vare udgaaede i Tirsdags Morges fra Nyborg, og da de hverken ankom til Sprogøe eller kom tilbage, saa holdt man dem for at være forulykkede; men efter store Besværligheder lykkedes det dem dog at lande Onsdag Aften paa Jsen paa Kysten af Sjælland, imellem Reersøe og Callundborg, hvorfra de bleve bragte hertil Byen. Gaabense, den 10de Januar. J alle Retninger fra og til Kysterne paa Falster og Sjælland sees nu stedse vandrende Personer paa Jsen; hvorfor Færgemændenes Jndtægter for Tiden ere ophørte, li som der ikke kan føres nogen Control med Hensyn til Arsvæsenet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-01-29
To Jagter, hjemmehørende i Fyen, førte af Skipperne Bang og Andersen, fra Drammen bestemte til Danmark, og den 28de Decbr. afgangne fra Torgersøen, vare den 31te Decbr. blevne faste i Jsen under Landet. Først efter flere frugtesløse Forsøg og den yderste Anstrengelse lykkedes det Nerlunghavns Lodser den 5te Januar at frelse disse Fartøier og bringe dem ind, det ene til Udhavnen Svenøe udenfor Frederiksværn, det andet til Nevlunghavn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-01-29
J den latinske Tale som Hs. H. Amtsprovst Flemmer holdt ved Festen i Ringsted (see Avisen No. 13. forekom følgende Lykønskning til Aarhuus Stift: "Multi viri, et doctring et moribus conspicui, til se offerent adjutores et ministros, non deest illiprovincie talium hominum copia, aderunt jamadventum tuum concelebraturi. Sperant a Te ne frustra sperant, auxilium et præsidium ad muneris officia implende, solatium et perfugium in laboribus, favorem et studium ad bene de patria promerendum, etc. Warde. Foranledigede af den vedvarende haarde Vinter, og den ualmindelige Vanskelighed i at erholde det høist nødvendige Brænde, har denne Byes Jndvaanere gjort de uformuende Familier en kjærkommen og velgjørende Nytaarsgave, ved ædelmodigen at yde frivillige Bidrag til Jndkjøb af Klyne og Tørv. En Commission er sammentraadt i det Øiemed at modtage saadanne milde Gaver, og at gjøre Jndkjøb til Uddeeling blandt trængende og værdige Huusarme. Man har havden Glæde at see Jndvaanerne, med meget faa Undtagelser, at møde denne Foranstaltning med Velvillie. De have derved vist forebygget mange Sygdomme, der i Armodens Boliger, blandt skrøbelige Gamle og spædBørn, ere uadskillelige Følger af Mangel paa Livets absolute Fornødenheder, og deres Goddædighed velsignes af over 20 Familier, der nu kunne see Kyndelmisse imode uden ængstelig Kummer. Horsens, den 26de Jan. Hr. Lieutenant v. Flindt af slesvigske Curasseer-Regiment er ansat som Gymnastiklærer ved den herværende lærde Skole, og har for nogle Maaneder siden begyndt sine Øvelser, der ere ligesaa gavnlige for Eleverne, som de ere interessante at tage Øiesyn. Ønskeligt vilde det være, hvis ret Mange af den her opvoxende Ungdom vilde deeltage i disse Legemsøvelser, der, uden at være forbundne med mindste Fare, give Legemet Kraft og skjønnere Holdning og desuden (Sk. Av.) yde et behageligt Tidsfordriv.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-01-29
Hovedgaarden Nandrup, paa Morsøe, med tilhørende Bøndergods, stilles til en 5te Auction, den 23 Febr. i Aarhuus. J det her garnisonerende Hs. K. H. Prinds Frederik Ferdinands Regiment lette Dragoner er endvidere skeet følgende Avancements: Hr. Ritmester og Escadronschef v. Warnicke, Ridder, udnævnt til Premiermajor, og Premier=Lieutenant v. Laussen til Ritmester.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-01-29
Ved den 1191 Trækning i Altona udkom følgende Nummere: 2. 47. 30. 51. 71.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-01-29
Kjøbenhavns Børs=Cours d. 19de Januar 1830. Hamb. 2 M. a vista 209. Species 209. 12 Rbmk. 8 1/2 s. den 22de Januar. Hamb. 2 M. a vista 209. Species 209. 12 Rbmk. 8 1/2 s.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-01-29
Befordringer og Afgang. Under det danske Cancellie: Den i Naade entledigede Told=Jnspecteur i Præstøe, Overkrigscommissair Hagerup, udnævnt til virkelig Justitsraad. Rodemester Falch beskikket til Formand for Rodemesterne i Khvn. Districtslæge ved Khvns Fattigvæsen, Dr. med. Hoppe, til Adjunct ved Physikatet i Khvn. Cancelliesecretair Hjort til Kasserer ved Cancelliet. Birkedommer Holm i Naade entlediget fra sit Embede paa Strynde. Bye- og Herredsskriver Lund paa Langeland beskikket til tillige at være Birkedommer paa Strynøe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-01-29
Cand. med. N. Koppel til Læge ved Fattigvæsenet i Aalborg. Under Sl. Holst. L. Cancellie: Politiemester, Raadmand og Stadsecretair Tetens i Itzehoe beskikket til Landskriver i Vilstermarsken. Overretsadvokat Jessen i Altona til Fiskal sammesteds. Dr. juris Ratje i Kiel udnævnt til Prof. extraordinarius. Justitsraad og Politiemester Christensen i Kiel efter Ansøgning i Naade entlediget som Justitiarius for Godset Quarnbek. Consistorialraad Prahl efter Ansøgning i Naade entlediget fra sine Embeder som Kirkeprovst i Tønderns Provstie og første Præst i Tøndern.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-01-29
Under Rentekammeret: Kammerherre og Amtmand O. J. v. Stemann udnævnt til Administrator for Grevskabet Ranzau og Intendant for Godserne Sommerland og Grønland. Fuldmægtig i det slesv. holst. Landvæsenskontoir Hr. Lorenzen beskikket til Landræsenssecretair og Chef for bemeldte Contoir. Forstkandidat Thaulou til Skovfoged i Gattau.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-01-29
ledige Embeder. Under Rentekammeret: Sognefoged-Embedet i Schenefeld, Rendsborg Amt. Caution i kgl. Obligationer 1920 Rbd.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-01-29
Prædikantere paa Søndag: I Domkirken til Høimesse: Hs. H. Hr. Stiftsprovst Lindhard. Til Aftensang: Hr. Pastor Brygmann. - J Fruekirke til Høimesse: Hr. Catechet Steenberg. Til Aften ang: Hr. Pastor Jahnsen. J Hospitalskirken, Hr. Pastor Jahnsen. De to manglende Khvnsposter ere komne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-01-29
Nu mangler kun den sidste sjellandske Brevpost og en Pakkepost.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-01-29
De udenlandske Nyheder meddeles i Morgen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-01-29
Bekjendtgjørlser. Jfølge Begjæring af Landvæsenscommissair, Procurator Andersen, paa den almindelige Enkekasses Vegne, og efter foregaaet Forliig og Udlæg, bliver den Christen Christensen Smed tilhørende, i Kattrup Bye, Udbyeneder Sogn, beliggende Gaard, staaende for Ager og Engs Hartkorn, 6 Tdr. 7 Skpr. 2 Fkr., stillet til 3de Auctioner, som afholdes Fredagen den 26de Febr., 12te og 26de Marts næstk., hver Dags Formiddag Kl. 10. De to første Auctioner holdes paa Tingstedet her i Byen, og den tredie i Gaarden selv. Hvilket herved, i Henhold til Plac. af 22de August 1817, bekjendtgjøres til alle Vedkommendes Efterretning, med den Bemærkning, at Conditionerne for Salget forinden ere til Eftersyn hos Reqvirenten. Mariager, den 21de Jan. 1830. Claudi.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-01-29
Farverie tilkjøbs. Formedelst anden Bestemmelse agter jeg undertegnede at bortsælge min iboende Farvergaard i Kallundborg med behørigt godt Jnventarium, paa billige Vilkaar, ved en eneste Auction den 8de Febr. førstk. Conditionerne forevises hos mig. M. Petersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-01-29
Da jeg har bragt i Erfaring at Flere i Skanderborg og Omegn har ondt ved at erholde den nødvendige Jldebrændsel i denne haarde Vinter, saa skulde jeg ikke undlade herved at bekjendtgjøre: at Stamhuset Rathlousdahls Skovrider Møller hver Løverdag; regnet fra undertegnede Dato til førstk. 1ste Marts, giver Møde i Fruering og Sophienlunds Skove, bemeldte Stamhuus underliggende, for underhaanden at sælge Træe til Brændsel for de som maatte ønske samme, nemlig i førstnævnte Skov Kl. 10 Formiddag og i den sidstnævnte Skov Kl. 1 Eftermiddag. Petersminde, den 25de Jan. 1830. Paa Rathlousdahls Stamhuus. Besidders Vegne, Terndrup, Jnspecteur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-01-29
Heglet og uheglet Hør faaes til billige Priser hos H. C. Bursche.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-01-29
Fiin poleret Krudt, Knaldhætter og engelsk Patent=Hagel faaes hos H. C. Bursche.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-01-29
Raspet Bruuntræe sælges i Partier til særdeles billige Priser hos J. F. W. Røse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-01-29
Røget Flesk er at bekomme hos BrændeviinsbrænS. Thomsen. God Græsning. søges for omtrent 104 Dragon=Heste af Ritmester El berg i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-01-29
Formedelsten Børns Lærers Befordring til Embede, kan en Se Naarist, som kan fremvise paalidelige Anbefalinger om Duelighed og god Opførsel, erholde Plads som Jnformator paa Dørchsminde, helst til 1ste Marts eller til 1ste Mai d. A. De herpaa Reflecterende ville snarest mueligt henvende sig til Borchsminde ved Hor. O. P. Rønberg. sens, den 26de Jan. 1830.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-01-29
Hos Politiebetjent Andersens Enke paa Volden er en Sal paa 3 Fag med eller uden Meubler strax at faae til Leie.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-01-29
J Gaarden No. 274 paa det store Torv er til Paaske Flyttetid Værelser for 1 eller 2 honette Familier at erholde til Leie.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-01-29
En 3 Fags Bod paa Grønland er til Paaske Flyttetid at erholde til Leie hos Procurator Jngerslew.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-01-29
Fra Pressen er udkommen: Anviisning for ulærde Christne til Vished om to væsentlige Hovedsandheder i Christendommen, den første. at Biblen indeholder en af Gud overnaturligen aabenbaret Religion; den anden: at Forsoningslæren er Biblens væsentlige Hovedindhold. Af N. B.; en ældgammel Christendomslærer. Heftet 1 Mk.; faaes hos Hr. Boghandlere Holst i Horsens, Warberg og Jessen i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-01-29
Mærkværdige Begivenheder af Verdenshistorien ved G. G. Bredow. Til Brug ved historisk Underviisning og som Læsebog for alle Stænder. Oversat af H. A. Kofod. Med Tillæg til de nyeste Tider. 2 Deele. Kjøbenhavn 1830. (57 1/2 Art). Bredows Behandling. af Verdenshistorien søger karatteristisk at fremhæve den menneskelige Klogts Udvikling, og udbreder sig derfor vidtløftigere over Opfindelser og Kunster end ellers er Tilfældet. Forfatteren, der døde 1814, endte sit Arbeide med den første Pariserfred. Tillæggene, som skulle forøge Bogens Jnteresse for danske Læsere, indeholde: 1) Napoleons Regjering i de 100 Dage, 2) Enropa siden 1815, 3) Vigtige Forandringer med de europæiske Kolonialforholde i Amerika, 4) Grækerne og Sultan Mahmud, 5) Bibelselskaber, Dampskibe, Jndbyrdes Underviisning. Desuden er det sidste Hovedstykke om den danske Stat ganske omarbeidet. Bogen faaes i Aarhuus hos Boghandler J. Jessen, i for 17 Mk. heftet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-01-30
Anheder fra Udlandet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-01-30
Tyrkiet. Oprøret i Asien mod Storsultanen synes at være alvorligt. Den 1ste Decbr. blev Staden, Magnesia omringet af flere tusinde Oprørere. Agaen af Bandir, som nylig havde drevet dem bort derfra, rykkede ud imod dem, og sloges med dem i 3 Timer, saa Kamppladsen laae bedækket med Døde og Saarede, men blev jaget paa Flugten, og maatte lade al sin Bagage falde i Oprørernes Hænder; Agaens Broder var iblandt de Døde. Dagen iforveien havde han ladet 60 Personer hænge. Nu havde Jbrahim Paska faaet Ordre, til at rykke mod Rebellerne. - Jfølge Efterretning fra Adrianopel var Hussein Paska kommen dertil fra Schum la med et følge af 250 Personer, og den 17de Decbr. var Storvezieren rykket derind med 2000 Md. regulaire Tropper.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-01-30
Grækenland. Paa Creta føres endnu Kamper mellem Grækerne og Tyrkerne med en rasende Forbittrelse Grækerne faldt nylig ind i Districtet Pizida, udplyndre de Byerne og nedsablede alle Tyrker. Derpaa rykkede 2000 Tyrker ud imod dem, og omringede ved Nattetidet Sted hvorpaa de havde koncentreret sig, saa de maatte over Hals og Hoved bort derfra, efterladende sig mange Dræbte og Saarede. - Medens nogle engelske Aviser allerede omtale Grækenland som om det ved Prind Leopolds Thronbestigelse var en brittisk Provinds, et andet Hannover, forsikkre andre, at Prindsen har afslaaer den græske Throne. Og i en fransk Avis berettes, at Ruslands og Frankrigs Regjeringer have forenet sig om at sende den græske 600,000 Fr. maanedlig. Syd=Amerika. Med General Cordovas Opstand mod Bolivar er det allerede forbi, og han selv falden i en blodig Træfning den 17 Octbr., hvorpaa Seierherren, General O' Laxry, besatte Rio Negro, og Roligheden igjen oprettedes. General Cordova er den samme som i det afgjørende Slag ved Aachucho førte det kolumbiske Jnfanterie i Jlden med det Udraab: Fremad i Seiersskridt. Den brittiske Consul havde forladt Bogota paa Grund af et Vink han havde faaet om en Opstand og en almindelig Masakre som vilde skee i Hovedstaden. J Mellem eller Central Amerika, hvor det demokratiske Partie, efter en langvarig Borgerkrig, endelig har vundet en fuldkommen Seier over det spanske, udjages nu alle Spanioler tilhobe. Paa een Nat bleve saaledes alle Dominikaner og Franciskanermunkene, med Erkebispen af Guatamala i Spidsen, transporterede udaf Landet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-01-30
Portugal. Desertionen vedbliver mellem de i Norden opstillede Tropper; man taler ogsaa om Udvandringer af rige Privatmænd, der hidtil kun bleve tilbage forat gjøre deres Eiendomme i rede Penge og unddrage, dem for Don Miguels Jndgreb. - Fem af de ulykkelige Arsenalarbeidere, som havde besværet sig hos D. Miguel over Tilbageholdelsen af deres Løn, bleve forleden Nat hæftede paa Grev Basto's befaling og bragte ombord paa Transportskibet Orestes, hvor de bleve lagte i Lænker; dette Skib, der endnu har andre Domfældte og Landsforviste ombord, gik strax under Seil til den afrikanske Kyst. Disse Ulykkelige have efterladt deres Koner og 30 Børn i den rædsomste Elendighed. Ved alle disse Jammersoptrin og alle Velsindedes umiskjendelige Afskye vedligeholder D. Miguel den roligste Fatning, Man paastaaer ogsaa, at han sammenskraber saa mange Penge som muligt, og sender dem til Udlandet. Præsterne benytte deres hele Jndflydelse, for at styrke Folke i deres Hengivenhed for D. Miguel. En af de ivrigste Fidalgos, hvis Huus altid er opfyldt med Præster, bønfaldt nylig D. Miguel i en Petition om den Naade, at udnævne ham til Bøddel, for at han kunde hænge alle Malhados." Denne Enthusiasme satte selv De Miguel i Forundring; han svarte ham meget beskedent: han vidste vel, at han var elsket af sine Undersaatter, men han havde dog ikke troet, at deres Kjerlighed gik saavidt. Jøvrigt vilde han tage den Ansøgende paa hans Ord, hvis Monarkiets Vel skulde udfordre det. - Den fortælles fra Paris, at D. Miguel skal ved sin Gesandt i Madrid have friet hos Kongen af Neapel til hans Datter Prindsesse Marie Antonia, men ogsaa her, paa en høflig Maade, faaet Kurven.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-01-30
Frankrige og Spanien. Ved den franske Pyrenæergrændse sees der hele store Skarer af Ulve, som af Kulden drives ud fra Bjergene. Adskillige Mennesker, hvoriblandt en Præst, vare blevne sønderrevne af dem.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-01-30
J Paris havde man den 17de Januar 13 Gr. Kulde. J Madrid 9 a 10 Sr., som er næsten uudholdelig for de til Slig en Kulde uvante Spanioler. Ogsaa her vare Ulvene trængte frem indtil en halv Snees Mile fra Hovedstaden, saa Folk paa Landet ikke uden i Mængde tor de vove sig udenfor deres Huse. Kongen af Spanier, har, som noget Sjeldent dertillands, været henne og see paa Skøiteløberne. J Murcia var Kulden saa stærk, at Viin og Brændeviin var frøssen, og 14 Menneskerihjelfrosne. J Pampelona vare to Skildvagter frosne ihiel paa deres Post. - Kongens Broder D. Carlos havde nylig nær sat Livet til for sin Religiøsitet. Han var kjørt ud, men mødte underveis en Præst som bar Monstrantsen, hvorfore han strax steeg ud og lod den sætte ind i Vognen, men greb selv en Fakkel og fulgte barhovedet ved Siden af den et langt Stykke Vei i den usædvanlig strænge Kulde, hvorfore han ogsaa Dagen efter maatte gaae tilsengs, men er dog nu i Bedring, Fra Madrid skrives den 4de Januar: "Aldrig har Nogen oplevet her en saadan Kulde, hvorfor ogsaa mangfoldige Mennesker krepere, og Jngen vover sig ud paa Gaderne uden at være indhyllet i 3 a 4 dobbelte Klæder fra Top til Taa, og inde i Husene, der hertillands mangle Kakkelovne, sidde Familierne hele Dagen omkring Kulbækkener som ere anbragte midt i Værelserne. De Fattige ere meest at beklage, paa Gaderne tør de ikke vove sig ud, og ligge derfor ofte i deres Senge og sulte ihiel. Ebrofloden er heel tilfrossen, Theatrene lukkede og kun de Rige, som kunne indsvøbe sig i mange Hold Klæder komme i Kirkerne." - Og fra Argenton skrives: Viinstokkene ere næsten aldeles ødelagte, og mange Træer ere sprukne af Kulden. Jægerne have skudt Svaner og mange andre Slags Fugle som aldrig pleie at komme hertil." - Garonneflodens Jis er paa sine Steder 15 T. tyk, i Montlouis havde man 19 Gr. Kulde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-01-30
(Det er en mærkelig Efterretning man læser i Pariser blade, at der skal være indtraadt et meget spændt Forhold mellem det spanske og neapolitanske Hof i Madrid, saa Kongen af Neapel har besluttet at reise bort derfra saasnart det bliver lidt mildere i Veiret. Den ung, Dronnings Upasselighed ansaae man for, at hun allerede var i velsignede Omstændigheder, hvortil Nationen glæder sig overordentligt, da Kongen havde lovet, at han naar hans nye Gemalinde kom i Barselseng, vil glemme og tilgive sine Undersaatters politiske Forseelser.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-01-30
Nederlandene. De indvortes Gjæringer i dette Land tage meer og mere til, som er besynderligt, da den har en oplyst ædel Konge, hvis Regjering udmærker sig ved Mildhed. Men han er Protestant, og en religiøs Protestant, derfor er han en Torn i det katholske Klerestes Øine; hans Land har tillige det Uheld at være sammensat af to kontrasterende Elementer, nemlig af to Stater, af modsatte Jnteresser, som ere beboede af to Nationer med forskjellig Tænkemaade. Belgien og Holland ere begge meget anseelige Handels- og Manufacturstater, men de have stedse, fra gammel Tid, været jalour paa hinanden. Belgierne forglemme ikke saa let, at Hollænderne bevirkede Scheldeflodens Spærring og derved Antverpens Fald fra sin fordum saa blomstrende Handelsflor. Hollænderne, som befrygte, at Amsterdams Velstand skal dale, naar hiin Stad skal faae sin gamle, Handelsfrihed, betragter Scholdens Aabning med Frygt og Misundelse. J Belgien ere Jndvaanerne ivrige Katholiker, og i Holland ligesaa ivrige Protestanter. Regjeringen har erklæret sig for oplyste og liberale Grundsætninger, og at den misbilliger Jesuitismen med alle dens Kunstgreb. Dette har saaledes opbragt den katholske Geistlighed, at Kongen har maattet andrage, paa en Lov til at indskrænke Trykkefrihedens Misbrug. Ogsaa havde Kongen befalet, at Belgierne skulde i deres offentlige Forhandlinger bruge det hollandske Sprog, og ikke det franske, men saaliden Virkning har det havt, at det selv i Generalstaternes Forsamling ikke er sjeldent, at en Belgier besvarer en hollandsk Tale med en fransk. Det saakaldte liberale eller overdrevne Friheds Partie har forenet sig med det katholske, for at kunne gjøre Regjeringen en saameget større Modstand. Nu synes det som Kongens Langmodighed er tilende. Den 6te Januar havde han befalet, at adskillige Deputerede i det andet Kammer skulde fratages deres Hof= og Stats-Embeder samt øvrige Emolumenter for deres uforskammede Yttringer mod Regjeringens System. En heel Deel andre Embedsmænd som ventede samme Skjebne, have forekommet den, ved selv at tage deres Afsked. Ogsaa har Hs. M. ophævet det philosophiske Kollegium i Løwen. Borgerskabet i Mons havde faaet Ordre til at aflevere sine Vaaben, og Garnisonen at være Nat og Dag under Gevær indtil det var skeet.