Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-08-28
Nye Opfindelser og Opdagelser. Hr. Ferdinand Blumenvitz i Jægerndorff i Schlesien er falden paa den Jdee, ved den yppige Vegetations- og Reproductionskraft hos Pilen (Salix) at anlægge levende Veie, og har virkelig ogsaa anlagt flere deraf. Jdeen anbefaler sig tilstrækkelig selv, i Særdeleshed ved Bieveie, Mark- og Forbindelsesveie, og der, hvor der er Mangel paa Stene. Hr. Blumenvitzes Fremgangsmaade er følgende: De større og mindre Grene af Piilen afsondrer han saaledes, at han anvender de svageste til Faskiner, og de som ere 1 til 3 Tommer stærke til at bedække Kiøreveiene, og de stærkeste til Stolper og Hækkepæle. Er der bragt en temmelig Mængde af disse større og mindre Grene sammen, saa bliver der begyndt paa at anlægge Veiene. For at Veien kan holdes tør, og den Jord kan faaes, som er nødvendig for at giøre Kiøreveien høi i Midten, graver man ved begge Siderne af de anlagte Veie Vandgrøfter, og kaster den Jord, som opgraves deraf, op paa Kiøreveien, for at giøre den høi i Midten, og samler den i Dynger for dermed at bedække Lagene af Piilene. Saasnart den Jord som bliver kastet op paa Kiøreveien, er bleven lagt i en Bue efter den Regel som bliver fulgt ved at anlægge Veie, saa blive Pilegrenene lagte op paa Ryggen af den, lige som paa Udkanterne af Landeveien; men for at de kan holdes jevnt nedtrykte, for at holde den Jord sammen, som paaføres, og for at forebygge at ikke Randen skyller ned eller styrter ind ved Dug eller ved Regnskyl, bliver ved Kanten af Veien lagt Faskiner, og befæstede med Støtte og Hækkepæle af Piil. Endelig bliver den Jord, som faaes fra Sidegrøfterne og som bliver tilovers ved at giøre Veien høi i Midten, skuflet hen paa Piillagene; og paa den jevnede Jordlag bliver der paalagt Sand, eller i Mangel deraf smaae Stene, ligesom Gruus. Bliver denne Vei, som det i Almindelighed bør skee, anlagt i en Aarstid, som er gunstig for at Pilene kunne slaae Rødder og for deres Væxt og bliver der ved Anlæget selv sørget for, at Pilegrenene komme til at ligge imellem et Jordlag, som er gjort skikket til at de kunne voxe i, ved forraadnede organiske Levninger og ved Luftens Jndflydelse, saa ville de i kort frembringe talrige Rødder og grønne Grene paa Randen af Veien, saaledes, at i nogle Aar ville Grenene, som skyde rigelig frem, opvoxe til behagelige Hækker; men de Millioner Traade og Rødder paa Kiøreveiene ville endelig slynge sig saa fast og tæt til hinanden, at naar der ellers kun anvendes nogen Opmærksomhed paa Veien, saa kunne selv de tungeste Byrder da glide hen over dem, naar andre Veie ikke ere tilat passere formedelst vedholdende Fugtighed. Efter denne beskrevne simple Fremgangsmaade anlagte Hr. Blumenvitz imellem Markerne af det fyrstelige Lichtensteinske Jægerndorfer Meierie og paa den stærk besøgte Vei til Troppau levende Veie og den sidste vaade og lune Vinter var især skikket til at forskaffe denne Vei og dens Opfinder den største Berømmelse. Men betænker man videre, 1) At Anlægningen af disse Veie er forbundet med en forholdsmæssig ringe Bekostning; 2) at de ere ligesaa lette som ubekostelige at vedligeholde saasnart de kun blive hensigtsmæssig anlagte og behørig reparerede, da de blive hvert Aar solidere og mere varige, fordi de talrige Rødder aarligen blive fastere, og snoe sig mere ind i hinanden, hvorved de blive endelig til en vegeterende elastisk Masse; 4) at de i alle Egne ere brugelige, men fornemmelige i saadanne, hvor der vel er Pile nok, men ingen Steene; 5) at de ved deres levende Beklædning giver ikke, allene Egnen er smukt og indtagende Udseende, men forskaffe ogsaa mange tilkommer Hr. Blumenvitz saameget mere Taksiceconomiske Fordele, da de fremstydende Qviste kunne benyttes til Kurve og Mattefletning, saa ret almindelig Udbredelse. gelse for sin Opfindelse og denne maae ønskes en Hr. Soverby har meddeelt Havedyrknings-Selskabet i London nogle af sine Erfaringer om den velgiørende Virkning af at vande Frugttræer i den Tid Blomsterne sætte Frugt. "Saledes har et Træe, som i 1814 kun har nogle faae Pærer, der veiede et halvt Pund, i Aaret 1815 ved denne Methode) en stor Mængde Pærer af næsten dobbelt Vægt.