JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-10-17
Auctioner. Herved bekiendtgiøres, at Tirsdagen den 4de November førstkommende, Klokken 1 om Eftermiddagen, bliver Gaarden Kusæt ved Jons=Vandet, udi Strindens Tinglang, af Skyld 12 Mark. med Bøxel og Landskyld, til offentlig Auction opbuden, og om antagelig Bud skeer, uden flere Ganges Auction den Høystbydende tilslagen. Auctionen holdes paa bemeldte Gaard, hvor og samme Tiid, Gaardens Høe= og Korn-Avling, for indeværende Aar, tillige opbydes, og bort selges; Liebhaberne hertil, ville altsaa, til forberørte Tiid og Sted indfinde sig, AuctionsConditionerne at anhøre og sine Bud at anmelde. Hvorhos tillige meldes, at fremmede og ubekiendte, som agter at giøre Bud paa ovenmeldte Gaard, maa i Forveien være betænk paa, at erhværve og medbringe saa vederhæftig og lovlig indrettet Caution, at der, for deres Bud, i Fald det bliver antagelig, kan skee Tilslag. Strindens Ting=Sted, Lade men den 15de October 1783. J. C. Heide.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-10-17
Mandagen den 3die November førstkommende begynder Auctionen i Kiøbmand Sr. Brandtes Huus her i Byen, over adskillige Kram=Vahrer, efter de allerede udkomne og herefter end videre udkommende Fortegnelser, som hos Auctions Forvalteren ere at bekomme, hvilke Vahre bliver solgte med 3 Maaneders Credit.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-10-17
Fredagen den 28de November førstkommende, Klokken 11 Slæt Formiddag, bliver i Sr. Brandtes Huus ved offentlig Auction bortsolgt. en halv 172 Part i Røraas Kaabber-Værk med indeværende Aars Udbytte, som herved til Liebhaberes Efterretning bekiendtgiøres.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-10-17
Skifte-Lysninger. Onsdagen den 22 October førstkommende Klokken 10 Slet Formiddag, bliver Skiftet efter afdøde Høker Jonas Haagen foretaget paa dette Stæds Byetings=Kammer. Samme Formiddag Klokken 10 et halv Slet bliver Skiftet efter afdøde Vognmand Peder Jonsen Schvarchmoe foretaget ligeledes paa Byetings-Kammeret. Hvilket herved averteres for alle dem som dette angaar fra den civile Skifteret i Trondhiem. Trondhiem den 16de October 1783.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-10-17
Til Kiøbs. Den Gaard i Jomfrue-Gaden, nest ved ToldBetient Sr. Dops Gaard paa Nordre og Madame Kaases Gaard paa Søndre=Side, som forhen har været beboet af Snedker Lars Olsen Dahl, er under Haanden at faae til Kiøbs hos Wiide.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-10-17
Bortkomne Sager. En Paqve med endeel Klæder, Skoe, m.v. til et Pigebarn paa 8te Aar, er tabt paa LandeVeien imellem Gaarden Søbstad og Tronhiem; Finderen bedes at melde sig med det paa AdresseContoiret, hvorfra Eieren anvises, som lover en convenabel Findeløn.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-10-17
Bøger For Hr. Agent og Universitets Boghandler Gyldendal, har jeg følgende Bøger til Fall: Youngs Natte-Tanker ved Lodde; Salzmans alamodiske Børne Opdragelse; Buschings KunstHistorie; Anhaug til Jesu Levnets Historie med Kart over Palæstina; Niemejers Characteeristik, 4 og 5 Deel; J. N. Bruns Svar til Profess. og Rektor Smith; Udtog af den nye Forordnede Alterbog; Den nye Forordnede Alterbog, udi 8tav og 4to, paa Skriv- og Tryk=Papiir, Badens Virgilius; Tom. Jones ved Fielding; Siegvart en Kloster Historie; Schnabels Beskrivelse over Hardanger med Kart; Cancellie=Raad Bulls norske Skov-Væsen; Leems Finmarks Beskrivelse; Mad. Bøyes Psalmer; Frimands Psalmer paa alle Søndage; Soldaten eller Krigstanden; Dræbyes overs. af Smiths Undersøgelse om National Velstand; Nye Skuespil 5 Deel; Nye Syngespil 5 Deele; Schønnings Norges Historie, 3die Deel; Rothes Christendoms Udsigter; Danske Videnskabers Selskabs Skrifter; Badens Compendium Hist. Romane.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-10-17
Subskription modtager jeg og paa alle Hr. Agent Gyldendals Forlags Skrifter. Forskiel paa Dyd og gode Handlinger, ved Gamborg. Prof. Smiths Tale om velanvendte Borgerlige Velgierninger, Anton Er. Schnabel. Amanuens. hos (S. T.) Hr. Biskop Bang.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-10-24
Fortsettelse af No. 42.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-10-24
Det indianske Blomster-Røer (Ganna indica) er en meget høy Plante, med smukke røde Blomster. Af Passions-Blomster findes her 3 Arter. Den blege (Pallida) har en guul Frugt, saa stor som et Eg, indvendig ere 6 Rum, hvorudi Frøet sidder i en meget sød og slimet Saft, som er sund og velsmagende. Grenadillen (qvadrangularis) den anden Art, er større og har ligeledes en guul Frugt, som er spiselig. Begge Arter skikke sig meget vel til Lyst-Huse og Buegange, thi Solens Straaler kan er trænge sig igiennem deres mange og tet bevoxne Blade og Ranker, og Blomsterne samt Frugterne fornøye Lugten og Synet. Den tredie Art (fætda) kaldes paa creolisk Beerappel, Blomsteret, er knap fierde Parten saa stor, som de andre Frugten er liden men sund og spiselig. Priguin-Plantens Blomster høre til de største og prægtigste. Denne Vext har mange, som fremkomme umiddelbar af Roden, og sidde tet ved hinanden, de ere over 6 Fod lange, men ikkun en Haand brede og meget stive, paa begge Kanter sidde sterke Spidse og krumme Pigge. Midt iblandt disse Blade voxer en Blomsterstilk frem, som ikkun er halv saa lang som Bladene, hvorpaa mange hvide og rødagtige Blomster sidde. Rundt om Blomsterne staae høyrøde Blade i 2 eller 3 Rader, af hvilke en altid er høyere end den anden. Disse Planter blomstre til adskillige Tider af Aaret, Frugterne ere grønne, saa store som en Valnød, meget saftige, og suur søde i Smagen. De tiene Rotterne til Føde, som i Mængde bygge deres Reede i denne Plante. Negerne spise dem og saa, dog er deres Smag noget bees og skarp. Paa St. Thomas bruges disse Planter til Gierder og Sokkermarkerne og andre Pladser for Piggenes Skyld, som hverken tillade Mennesker eller Qvæg at komme igiennem, men da de udbrede sig meget langt, og der læt kan gaae Jld i dem, saa tager man paa St. Croix heller Prikkelbærene til dette Brug. Alle ommeldte Blomster-Vexter overgaaer Karalo eller den saa kaldede Aloe (Agave vivpara) i Størrelse og Anseelse. Denne Vext findes meest paa Steen bund, eller ogsaa paa nøgne Klipper. Bladene fremskyde umiddelbar af Roden, og blive 10 til 12 Fod lange. Naar den er 7 Aar gammel eller og tidligere, fremvoxer en lang Stamme af dens Midte, som oven paa deeler sig i mange Greene. Forfatteren talte 50 saadanne Greene paa en Stamme, de nederste deelede sig igien i 4 mindre Greene, og de øverste i 8, som alle vare fulde af gule Blomster, henimod 4000 i Tallet. Naar denne Plante i en kort Tiid har viist sig i denne Pragt, og frembragt sine Frugter, der ligne Blommerne, gaaer den ud.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-10-24
Foruden saa mange smukke og nyttige Planter findes her ogsaa nogle skadelige og giftige. Jblandt disse ere MaskenillTræet (Hippomane mancinella) den fornemste. Den ligner et Pæretræe, og Frugterne seer ud som smaae Ebler, deres Anseelse, Lugt og Smag er meget god; men naar de spises, saa foraarsage de en brændende Hede i Maven, Halsen og Munden, og Jnflammation i Blodet, hvorpaa Døden følger; Tungen og Halsen blive tillige ganske hovne. Nogle Slaver tage Livet af sig med denne Frugt, dog kan dens Virkning forekommes, naar man strax brækker sig efterat man har spiist den. Nogle paastaae, at den kan spises uden Skade naar den er ganske moeden. J Bladene og Træer er en Saft, der seer ud som Melk, og er saa brændende, at den giør Blærer paa Huden og foraarsager krampartig Hævelse, paa Klæder og Lintøy giør den Plætter. ligesom om de vare brændte. Naar den kommer i Øynene følger en heftig Smerte og Jnflammation derpaa, som undertiden betager Synet paa en kort Tiid, og undertiden giør Øjet ganske blindt. Endog Regnen og Duggen er skadelig, naar den falder ned fra dette Træes Blade. En Neger, som vilde fiske, hængte sine Buxer paa et Maskenill-Træe, og gav ikke agt paa, da han tog dem paa igien, at der vare komne nogle Draaber, Vand af Træet paa dem, heraf hovnede Underlivet paa ham. Man maae hverken sidde paa en Green, eller længe staae i Træets Skygge. Saftens og Vandets skadelige Virkning hindres naar Stedet strax bliver toet med Søevand. Dette Middel er altid ved Haanden, thi Maskenill-Træerne voxe nær ved Stranden. Træet er ypperligt til at forarbeide, førend Træerne fældes, tørres de nogenledes ved Jld, dog maae Slaverne, som hugge dem ned, forvare Ansigtet og Hænderne. Naar Træet skal forarbeides, maa det være ganske tørt, og dog maae man endnu tage sig iagt for Spaanerne. Med dette Træes og Frugtens Saft forgiftede Americanerne fordum deres Pile. Det store Melketræes(Cerbera thevetia) Frugter ere ligesaa giftige som Maskenill-Eblerne, og om dets melkagtige Saft siges det samme, som om hine Træers. Det er af samme Høyde og har smukke gule Blomster. J Kiøkkenet kan hverken dette eller det for ge Træe bruges, siden man kan blive blind af deres Røg. Mimosa eineraria, en temmelig høy Busk, som i Mængde voxer paa St. Jan har smaae Blade, under hvilke smaae krumme Pigge sidde, som føles førend de sees. Naar de engang sidde i Huden, hvilket strax skeer, naar man ikkun løselig rører ved Bladene, saa koster det Umage, inden man faaer dem ud igien. En meget besværlig Plante, er en ganske liden Art af Opuntier (Cactus curassavicus) som i slet Jordbund i og uden for Skovene findes i Mængde. Denne lave Vext er allevegne bevæbnet med fine Pigge, som igiennem Skoe og Støvler trænge ind i Huden, og ere vanskelige at trække ud, siden de ere saa meget fine. Unge Gieder kan saaledes blive saaret af dem, at de maa døe. (Fortsettes.)
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-10-24
19 Søndag efter Trinitatis prædiker. formodentlig. Aftensang.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-10-24
Høymesse. Dom K. Hr. D. Hagerup. Hr. Angell. Frue=K. Hr. Mag. Wittrup. Hr. Parelius.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-10-24
Copuleret. Hr. Sorenskriver Claus Koefod og Frøken Coldevin, copulerede i Ølsvigen den 21de Octobr.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-10-24
Dødsfald. Den 18de Octobr. sidstleden døde Frue General Majorinde Christina Sal. Willarsts, fød Volqvartz, efter mange Aars Svaghed, udi sit Alders 77de Aar. Madame Karen Maria Falch, fød Dalstrøm, død her i Byen i Dag, gammel 29 Aar og en Maaned.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-10-24
Jndkomne Skibe. Skipper Mathias Bokholdt, fra St. Martin, med Salt; Skipper Andreas Andersøn, fra Amsterdam, med Muur= og Tagsteen; Skippere William Main, fra Nieurii, og Einert Reimers fra Jsland, begge med Ballast.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-10-24
Udgaaende Skibe.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-10-24
Skipper Robbert Wiise, til Skotland, med Tiære; Skippere, Aanon Færøe, og Simmeon Burden, begge til Jrland, med Trælast; Skippere, Claas Dirksen, til Middelhavet, med Tørfisk, og Hans Agersøe, til Kiøbenhavn, med Tørfisk og Sild.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-10-24
Bekiendtgiørelser. For den Borgerlige Klubs lykkelige Continuation, som udi Adresse=Contoirs Efterretninger No. 42. er bekiendtgjort at være aabnet, gives det i Kluben vedtagende Contingent for dette Aar, nemlig 4 Rdlr. til de Fattige, for KlubAdministratoren Hr. Rektor Smiths Skyld, som behagentlig har exeluderet, fra Jndbydelse til Societetet, Tre Stands Kongelig beskikkede Embeds Mænd her i Staden. Af Friese,
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-10-24
Regiments Chirurgus og Medicus, ved det 3die Tronh. Jnfant. Regiment og Tronhiems Garnison. De medfulgte 4 Rdlr. skal rigtig blive uddeeles til trængende. Nissen.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-10-24
Som det har tildraged sig at et ondskabsfuldt Menneske har fundet Behag i, næstleden Aften eller Natten til i Gaardags, fra Gaden af at indkaste igiennem en af Loft-Vinduerne over min selv iboende Vaanlige Stue, en spidskandtet Steen af omtrent en Næves Størrelse, hvorved ei allene mit Vindue bestaaende af store Ruuder i Kidt, Voldelig er sønderslaged, men at endog af en saadan strafværdig og forvaavende Foretægt kunde endtstaae en større Ulykke paa de af mig som oftest indlogerede honette Folk; Saa finder jeg mig høyst beføyed til saadant herved offentlig at bekiendtgiøre, baade for, i mueligste Maade for slig Anfald, at see mit Huus fredet, saa og i Hensigt til at uagtet jeg uforgribelig tilgietter mig og nogenlunde er underretted om hvem forommeldte Gierningsmand er, der formodentlig skulle ville vogte sig for en velfortient Action herfor; Da om nogen mig ubekiendt paa vedbørlig Maade kan opdage mig den samme af Mands- eller Qvindes Person tilstaar jeg en saadan Opdager (hvis Navn ellers skal vorde tiet med) en anstændig Douceur fra AdresseContoiret, eller mig selv leveret. Tronhiem den 23de October 1783. Ulrica Eleonora From.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-10-24
En raisonabel Advocat NB. har foræret 3 Ort. til de Fattige, som til dem er uddeelt. Hans Wildmand.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-10-24
Bastholms Tale-Kunst er over et Aar siden bortlaant af en Mand paa Landet, haaber Vedkommende derom paa Adresse-Contoiret i Tronhiem giver Underretning til Afhentelse.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-10-24
Proclama. Efter fornylig ved døden afgangne Enke-Frue Adel Beyer Sl. Assessor Jørgen Brøchers, har vi, som Skifte-Forvaltere, ved Boets Aabning, forefundet et allernaadigst confirmeret Testamente, hvorved begge disse nu ved Døden afgangne Ægte-Folk, var indsadt som eneste Arving af den afdødes efterladende Formue, og i Fald den længst Levende skulde blive hensiddende, uden at indlade sig udi noget nyt Ægteskab. da skulde Boet, efter begges Død, deeles imellem begges Arvinger efter Lands-Loven; Men da der nu tillige, efter benævnte afgangne EnkeFrue Adel Beyer Sl. Assessor Brøchers, findes et allernaadigst confirmeret Testamente, hvorved hun, for saavidt hendes halve Boe vedkommer, ganske nøye har bestemt hvorledes og til hvem samme skal deeles; Saa og da man ikke har kunde faaet fuldkommen Forsikring, om der skulde gives flere eller andre Arvinger, efter meerbenævnte for længst afgangne Assessor Jørgen Brøcher, end de, som under RegistrationsForretningen af Boets Formue opgivet er, bliver De, som maatte ansee sig som rette Arvinger efter til benævnte Assessor Jørgen Brøcher, herved, foruden udi de Berlingske Aviser, den Altonaiske Mercur, Christiania Jntelligentz-Blade og ved lovlig Proclama for Retterne, tillige udi den Tronhiemske Adresse-Avis, 3de Gange efter hinanden indkaldede, at møde for os, inden den i Loven foreskrevne Tiid, med saadan Legitimation om deres Arve-Ret, som Lov befaler at skal skee, hvorhos tillige Boets Debi og Creditorer inden samme Tiid indkaldes at indfinde sig med saadan Beviis, som ligeledes Lov befaler at skal skee efter død Mand, da enhver derefter skal vederfares hvad lovlig og Ret er. Bergen den 27de September 1783. Bentzon. Høe Byefogd. Borgmester.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-10-24
Til Kiøbs. En nye og modens Fruentimmer Slæde med grøn Klædes Over-Fell og Dyne til, er at faae til Kiøbs hos Sadelmageren paa Baklandet. Rigter.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-10-24
En nye og moderne Enkelt-Kariol, samt 2de ny Slæder af Svensk Facon, anvises til Kiøbs af Nordqvist.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-10-24
Tienestledige. For en Kokke=Pige, der kan og vil paatage sig at tiene for ene Pige i een ikke stor Huusholdning, bliver en Tieneste ledig mod Juule Tid, den Madlavning der daglig kan bruges maa hun kunde forstaae, samt at oppasse en Koe, hendes Duelighed, Villighed og Troskab maa hun bevise med troeværdige Attester, uden at kunde anskaffe saadanne, eller besidde ovennævnte Egenskaber nytter det ingen at melde sig; Paa Lønnen vil, forden der bliver antaget, ikke ansees. Anviisningen gives fra Adresse=Contoiret.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-10-24
Bortkomne Sager. Et hvidt Hermelins Brem fuldkommen bredt og halvanden Al. lang, er i Onsdag af en Fattig Kone tabt paa Gaden, Finderen ombedes at levere det paa Adresse=Contoiret imod en Duceur.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-10-24
En Guld-Ring med Bogstaverne K. M. L. udarbeidet udi er tabt paa Gaden, Finderen, ombedes at levere den paa Addresse-Contoiret. imod en billig Findeløn. Bortstaalne Sager.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-10-24
Forrige Uge er sin Eiere frastaalen 3de nye Sølv=Spiseskeer af nu brugelig Facon med Rifler langs Skaftet, 2de af dem er stemplet af GuldSmed Dørenfeldt, og en, af Guld-Smed Møller; Den eller de, som kan opdage dette Tyverie, gives af Eyeren en convenabel Duceur, og anvises fra Adresse-Contoiret.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-10-24
Bøger J Botrykkeriet er at faae til Kiøbs den lætte Regne-Kunst, hvorved enhver, der ej har lært at regne naar de allene skiønner trykte Tall 12 s.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-10-31
Fortsettelse af No. 43. Smher findes Mineralier i Jorden og hvad for Sorter, er ej endnu bekiendt. Kalksteene ere her paa Landet i Nængde, i sær paa St. Croix, men man bruger saadanne som komme af Havet, nemlig Coraller og Conchylier. De ere ej saa haarde som de andre, og give en god Kalk der er som Gips, og binder meget godt. Det er enhver tilladt at brænde Kalk, og paa St. Croix findes en stor Forraad af Coraller. Sandsteene saavelsom Slibe= og Flintesteene ere her ogsaa, i sær paa St. Croix. De sidste ere blaalig og gode, men findes sielden. Klipper og Kampesteene, ere her derimod i Mængde, i sær paa St. Thomas og St. Jan. Steenene foraarsage, at Jorden ei kan udtørres af Solens Heede, og man har her anmerket, at de Planter, som staae imellem Steene, trives bedre end andre. Salt faaer man her af Søevandet, som gaaer ind i Landet og giør et Slags Damme der kaldes Saltvander, i disse sætter Saltet sig i den tørre Tiid i store Støkker paa Bunden, oven paa Vandet er en Skorpe ligesom Jis. Enhver har Frihed at betiene sig af dette Salt saavel til sit eget Brug som til at selge det, det ligner Steensalt, og er ikke hviid men skarp.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-10-31
Den beste Saltpande er paa St. Jan, den er tilstrekkelig til at forsyne de danske Eylande med Salt, og naar det engang skulde mangle, bringes det her hid fra St. Martin og andre Øer. Paa St. Thomas og St. Jan findes paa nogle Steder Steene som holde Jern, og paa St. Croix en saadan Slags Sand. Jndvaanerne paa de danske Eylande, kan i Henseende til deres Farve, deeles i 3 Hovedarter, nemlig hvide eller blanke, sorte og brune. De sidste ere en liden Levning af Caraberne, disse Øers ældste Jndvaanere, og kan neppe kiendes meere, da de ved Giftermaal ere blevne blandede med de Blanke. Børn af en hviid Fader og en sort Moder kaldes Mulatter. Er den ene af Forældrene hvid og den anden en Mulat, saa kaldes Børnene Mestiser, og Castiser, naar de have en hviid og en Mestise til Forædre, Mulaternes og Mestisernes Antal er temmelig stor, undertiden seer man i en Forsamling af Børn, sorte, brune, gule, hvide, og snart alle Skatteringer fra hvidt til fort. Alle Efterkommere af fremmede som fødes i Vestindien, ja endog tamme Creature, som nedstamme fra udenlandske, kaldes med et almindeligt Navn Creoler. De Blanke, som findes her, ere følgende europæiske Nationer eller deres Afkom, nemlig Danske, Englændere, Jrlændere, Skot lændere, Hollændere, Tydske og Franske Paa St. Croix ere de fleeste Danske eller fra Storbritanien og paa St. Thomas og St. Jan findes fleere Hollændere. De Tydske ere mestendeels Haandverksfolk og Soldater. Der ere faae Franske, og endnu færre Spanier.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-10-31
Endeel Jøder boe her ogsaa, i sær paa St. Croix. Til den store Forandring af Clima og Levemaade, som de maae vænnes til, der komme herhen fra Europa, udfordes et sundt Legeme, og en Alder, i hvilken man endnu ere Stand til at antage en nye Levemaade, der er saa forskiællig fra den forrige. En Fremmed har her gjerne efter det første halve Aar, eller Aar, en Sygdom at overstaae; naar denne er lykkelig forbi, og han har faaet sine Kræfter igien, kan han ved en fornuftig Diæt haabe at opnaae en god Alder og at nyde en ønskelig Helbred, men gamle Folk holde det siælden ud. Ellers findes her ikke meget fleere syge Folk iblandt de Blanke end i Europa. Heden giør, at der ei sees mange, som ere meget fede, og Følgerne af en uordentlig Levemaade vise sig her endnu mere end andre Stæder ved en usund Farve i Ansigtet. Europæerne kan altsaa i dette Climarleve og være sunde og friske, dog kan man ei sige, at det i sig selv er sundt, men ved Forsigtighed er det mueligt, at tage sig i Agt for dets skadelige Virkning. Dets Usundhed bestaaer deels i den sterke Heede, deels i Luftens sterke og hastige Forandring fra Heede til Kulde. Hertil kommer Luftens Fugtighed, hvorom er meldt forhen. Reglerne, som bør iagttages ere, at man vogter sig for Regn, for Natte=Luft, for Misfornøyelse og for Umaadelighed. Jntet er meere skadeligt, end naar man bliver vaad af Regnen og Uddunstningen derved paa engang afbrydes, hvilket ved de her brugelige tynde Klæder og den sterke Regn som ofte indtreffer, let kan skee. Men Følgerne heraf kan forebygges, naar man enten ved Sængens Varme bringer Uddunstningen igien i Gang, eller strax bader sig i Søevand, eller ogsaa toer sig over heele Livet med Søevand, førend man tager tørre Klæder paa Saa reen. Luften er om Dagen, saa fuld af Dug og Damp er den om Natten, dette kan en andet, end have skadelige Virkninger, naar man er varm og sveder, og foraarsager Hofte, Colik og endog hidsige Fe bere; derfor giør man vel naar man uden nødvendig Aarsag ej gaaer i Luften om Natten, endnu mindre maae man blotte sig i den kolige Luft. Hvo som ofte bliver vreed, er bekymret, bedrøvet, eller misfornøyet, kan ikke længe holde det ud i dette Clima. Erfaringen har lært, at Umaadelighed i Mad og Drikke har her meget slemme Følger, man maae derfor, i sær i den første Tiid man opholder sig paa disse Stæder, holde en god Diæt, og heller spise oftere end formeget paa eengang. (Fortsettes)
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-10-31
20 Søndag efter Crinitatis prædiker. formodentlig. Aftensang.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-10-31
Høymesse. Dom K. Hr. D. Hagerup. Hr. Angell Frue=K. Hr. Mag. Wittrup. Hr. Parelius Adskillig Nyt Fredagen den 24de d. M., blev af S. T. Hr. Biskop Bang indviet Candidaten Hr. Hans Petter Waarum til Capellan pro Persona, for Nær øens Menigheder i Nummedahlens Provstie.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-10-31
Dødsfald. Madame Jngeborre Anna Nidross, fød Randulff, død i Christiansund 53 Aar gammel.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-10-31
Jndkomne Skibe. Skipper Benjamin Blom fra Amsterdam med Støkgods; Skipper. Henning, Clausen fra St. Ubes med Salt.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-10-31
Udgaaende Skibe.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-10-31
Skipper Knud Rasmusen Leth til Kiøbenhavn med Sild og Fisk.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-10-31
Bekiendtgiørelser. Paa førstkommende Mandag den 3die November holdes det Kongelige Norske Videnskabers Selskabs ordentlige Samling hos Vice Præses Hr. Dr. Hagerup, paa sædvanlig Tid. Kl. 5 Eftermiddag.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-10-31
Jblandt Fattige, er Waldersundts Hospital meest trængende. Rosum.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-10-31
At Skipper Just Bruun, kan denne Høst forventes hid fra Amsterdam; bekiendtgiøres hermed for De, der agter at ordinere Varer derfra.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-10-31
Onsdagen den 5te November førstkommende, precise Kl. 5, begyndes Concerten paa Raadstuesahlen. Skulde, mod Formodning nogen være forglemt at presenteres Concert-Planen til Paategning, da ville de behage at afhente Concert billetter hos Stads Musicant Grundt. Concert billetter for en Gang til en Person faaes hos Cantor Schreber for 2 Ort og 16 sk. Støkket; samme afleveres ved Indgangen til Concerten. De følgende Concerter skal nærmere blive bekiendtgjorte i disse Blade. Tronhiem den 30te October 1783.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-10-31
J. H. Berlin.