JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1792-01-23
London, den 3die Januar. Gouverneuren paa Jamaica har den 25de October i f. A. er en Tale til Landstænderne, hvori følgende Stæder fin"De sidste Efterretninger fra St. Domingo giver Haab at den der herskende Opstand lykkelig vil lægge sig, saa i nemlig som saadant efter de skredte Ødelæggelser er mue. Jeg har ved denne Tildragelse gjort al muelig Bistand, hvidt samme uden Skade for vor egen Sikkerhed kunde ikke sig. Jeg har oversendt Vaaben og Krigsmunition, meget deraf kunde undværes i vore Magasiner, og uden at hvor Militie derved løb Fare, at lide Mangel. - Omend at jeg er overbeviist om, at Menneskets Rettigheder in steds staae i større Anseelse og bedre blive indseete, end i de 3de, som høre til det brittiske Rige; saa ere dog paa nogen blevne udbredte saadanne vilde og enthusiastiske Lærdom at de ikke andet kan end forstyrre en god Regiering, uden her i Stand til at forbedre en slet. Saadanne Begreber, man har forplantet blant de Uvidende, maae man tilskride forskrækkelige Ulykstilfælder, som have overgaaet den 1ste Deel af de franske Lande, besynderlig deres Øer. De Omsorg, mine Herrer, for at giøre de meest ubevæbnede, braaneres Skjæbne sikker og let, maae vi næst Forsynets skyttelse tilskrive, at vi ere blevne frie for en saadan Ulykmen Forsigtighed udfordrer dog, at vi ere aarvaagne imod det mindste Skin til en saadan Fares Opkomst. Capitainen paa et Postskib, som forrige Torsdag ankom til Dartmouth, fortæller, at et Fartøi fra St. Domingo var den 7de Novbr., da han gjorde sig færdig til at gaae til Søes, indløbet til Kingston, og at sammes Skipper havde sagt ham, at 60 til 70000 af de redelske Negere igien havde rottet sig sammen, og virkelig beleirede Cap Francois.
Berlingske Tidende, 1792-01-23
London, den 6te Januarii. Den ved Fyrst Kaunitz i Keiserens Navn meddeelte Erklæring angaaende Churfyrsten af Trier og de franske Prindser har her gjort nogen Opsigt. Mange af vore Politiker spaae, at dersom det skulde komme til en Krig imellem Frankrig og det tydske Rige, var der ingen Tvivl om, at de nederlandske saavelsom de hollandske, saa kaldte Patrioter, vilde gribe Leiligheden med begge Hænderne, for at fornye deres gamle Spil, og i visse Maader giøre fælleds Sag med Frankrig. De gaae i deres politiske Formodninger endnu videre, og paastaae, at dersom saadant virkelig skulde skee, kunde Engeland formedelst sine indgaaede Tractater og paatagne Garantier blive indviklet med i disse ulykkelige, mislige og ødelæggende Scener. Jmidlertid troes fra en anden Side, at vort Ministerium er klogt nok til, at ikke blande sig i Giæringerne paa det faste Land, saa længe det er muligt. Man seer forud, at den franske Friheds og Revolutionsfeber vil ved Krig med Frankrig udbrede sig i andre Stater, og frembringe mange uventede Forandringer. Vort Ministerium indseer meget vel, at i Jrland, Skotland, ja endog her, ere deres Tal, som lure paa Leilighed til at begynde nye Forandringer, og følge Frankrigs Exempel, ikke ringe. Det vil derfor vist ikke ønske at give Anledning dertil.
Berlingske Tidende, 1792-01-23
J vore offentlige Blade, endog i dem, som paa en udmærket Maade ere det nærværende Ministerium hengivne, bliver meldt, at man fra Frankrigs Side er i Begreb med at tilbyde vort Cabinet følgende : "At oprette en Of= og DesensivAlliance imellem begge Nationerne ; at garantere hverandre sine nærværende Constitutioner og Landbesiddelser; Frankrige vil gandske sige sig fra Huset Bourhøns Famieforbund, og den imellem Engeland og Frankrig sluttede Handelstractat skal bestandig vedvare. Der er ingen Tvivl om, at man jo vist skulde imodtage dette Tilbud, dersom Oppositionspartiet og Hr. For vare ved Røret; men om den nærværende Administration vil, om samme skeer, give den Gehør, er en andet Spørsmaal, endskiønt mange sige, at en saadan Alliance var det eneste og beste Middel, til at holde Freden vedlige og formindske vor store Gield, som aldrig skulde have steget til en saa uhyre Høide, dersom en saadan Tractat havde for 50 Aar siden kunne blive sluttet.
Berlingske Tidende, 1792-01-23
Stockholm den 6 Jmuar. Man er nu beskjæftiget med at vælge Deputerte til Rig gen, og i fuld Forventning om, hvad der skal blive afdø let paa samme. J Forgaars reiste Kongen til Geste forat tage de giort Indretninger i Øiesyn, og forrige Narkehan tilbage til Haag. Saalænge Rigsdagen varer bliver alle Levnetsmidler, som bringes til Geste ingen Afgift og talt. Der var udspredet det Rygte, at Kongen vilde ser alingenstemmen har favneret Borgerskabet i Kongene. alske Dyntertet Antal formindsket fra 10 til 4, me han at dagspaa falsk Ragte, og at Kongen forlanger. Borgerskaber skal nyde fuld Frihed ved deres Deputeres Warskan, den 7de Januarii. ter Utaalmodighed Svar fra det Russisk Keiserlige Hof ringe Riget vil foretage imod Frankrig Man venter, Huarværende Tid er hvermand her opmærksom paa, bradenderfra meddeelte Efterretning ødet, som sidstafvighar Man forefaldt i Henseende til den pohiske ConstiKiøbenhavn, den 23de Januarii.
Berlingske Tidende, 1792-01-23
Den 20de Januarii har Hs. Majestat allernaadigst ud har Polinspectene Conferentsraad Andreas Grill i Hamtil Ogenpostinspecteur.
Berlingske Tidende, 1792-01-23
Vacance: Sognekalde til Qvechne i Aggershuus Stift, 200 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1792-01-23
Barom. Therm. i Vinden. 16 Januarii. i 27 9. 5. 112 Varme. S. 18 - - 27. 8. 8. 2 Kulde. N. V. 19 - - 27. 9. 5. 2 1/4 - - N. V. 20 - - 28. 2. 4. 2 1/2 - - V. N. V. 2 - - i 28. 4. - 4 - - N. O. 22 - - 28 5. 1. 32 - - Uvis. Fra den 14de til 21de Januar ere her i Staden copulerte 14 Par, fødte Drenge 31, Piger 28, tilsammen 59. døde Mænd 14, Qvinder 12, Drenge 6, Piger 18, tilsammen 50; ere altsaa 9 flere fødte end døde. De Døde ere bortrykte af følgende Svagheder: Alderdom 8, Barelseng 1, Brystsøge 4, Durchløb 1, Forraadnelsesseber 1, Hidsig Feber 1, Jnflammation 1, Kighoste 2, Kopper 9 Krampefeber 1, Meslinger 1, Pleuris 1, Slag 8, Svindsot 1, Tænder 1, Tærende Syge 3, Uangivne Svagheder 4, Vattersot 2.
Berlingske Tidende, 1792-01-23
Danske og Norske Species=Bank.
Berlingske Tidende, 1792-01-23
Kiøbenhavn den 23de Januarii. Cours af Danske Bank=Sedler imod Species 384 pr. Cento. som udgiør, for 80 Rd. Species, dansk Courant, Rd. 111 10 - 40 Rd. Species = = 200 Rd. Species = = 8 Rd. Species. og 1 Rd. Species, Avis rissair. for saavidt mueligt at undgaae den smertelige og dybtsaa de Erindring om Tabet af den elskværdigste Yndling, kiendtgiøres der herved for mine fraværende Venner og Slaninge at min ældste Datter Anna Dorothea, den 6te Janurii, af Smaarkopper er bortdød i sit Alders 19 Aar og da er forvisset om deres Deeltagelse i min store Sorg, som kiendt denne yndige Pige, frabeder jeg mig al Condolence. Gaarden Weisteen paa Ringeriget i Norge. Boll, Justitsraad og Sørenskriver.
Berlingske Tidende, 1792-01-23
det har behaget Gud Natten imellem den 10de og 11 Al. dennes, efter en nesten 3 Aars Svaghed, ved Døden bortkalde Handels Bogholder og Fuldmægtig Frantz Christian Burmelster i en Alder af omtrent 46 Aar, det vil jeg som ei saa nøie kiender alle hans Venner og Familie, hervesørgelig have dem tilmeldt. Helsingøer d. 18 Januar 179. 5 Wright, Kammerherre Suhms Danske Historie 5te Binde Afdet andet Hæfte, indeholdende Kong Nicolai Levne udkommet, og er at faae paa Børsen hos Faber og Nitsche, Mummens Boglade Nr. 5, for 1 Rdlr. 2 Mk. paa Skrive 1 Rdlr. paa Trykpapiir. nærebog i den evangeliskebristelige Religion kan nu igibekommes hos Hofbogtrykker Schulz i Høibroestrædet No. 3. for 12 s., og til Bønde=Almuen imod Vedkommende Præstes al test for 10 s. Dog kan ikke uden 20 a 30 Exemplarer for det for overlades til hvert Sogn for den Priis. Paa 10 gives det 11 frit. De ere alle indbundne, saa ingen kan faaes uindbundne og Bindet paa det 11te maae betales med 4 s.
Berlingske Tidende, 1792-01-23
Hos Boghandler Buch paa Nørregade No. 245 faaes tilkiøbs, ) Spørgsmaal til den ny Læredog i den Evangelisk Christen Religion for 4 s., indb. 6 s. Kiøbenhavns Brevsamler eller blandede Breve om Gammelt og Nyt, indeholdende 5 Bred 1) om Publiciteten; 2) om Mononolier og Langsrettigheder, 3) om Recensentsynder; 4) om Sædelærrens Misbing; 5) en Dands, 10 s., heftet 12 s. Nytaarsgave for Almuen og Landboen, et Bidrag til Almue=Sange og Landboe=Viser, 3 i indb. 10 s.
Berlingske Tidende, 1792-01-23
at samt Herredsfoged og Skriver i Ager og Min Herreder Aarhuus Stift, og Kiøbmand Gulde Manther i fornævnte Horsens, deres, som Skifte=Commatier efter afg. Factor Niels Ottesen, herom allerunderdanigst gjort Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at de ned proclamaglub pæna paa lui & perpetui mente maa indkalde an bemelte afg. Factor Niels Ottelene Creditorer, saavel de Vort Riger og Lande, som Udemands ovene, hvad enten Deditum maatte hidrøre saa den ig han nødvortesiatiske. Compagnies Tiende, eller han maatte have paataget noForpligteller, som Jordegodser, eller i anden Maader med Aar og Dags Varsel, fra den Tid at regne, da saadans Proclama er læst ved Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret, samt 3de Gange bekiendtgiørt i de Kiøbenhavnske Bergske Tildender, Adresse Contoirets Efterretninger og den altonar Et Mercur, samt den Alborger Samler, og ligeledes med Aar og Dags Varsel fra den Tid at regne, og saadant Proalama er bleven læst ved Byetings Retterne paa Friderichsuager og paa Tranqvevar, indtalde alle hans i Ostindien, boende og sig opholdende Creditorer, og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være Ugesaa gyldig, som om aaben var skeet ved Proclama efter Loven hvorefter de Vedat kommende sig allerunderdaman have at rette og for Skade, at tage vare. Givet paa Vort Slot Christiansborg ud Vores Kongel. Residents=Stad Kiøbenhavn, den 16de. Decembr. 1791. Under Vort Signet L. S. Efter Huus Kongel. Majests allernaadigste Befaling. C. v. Brandt. Schow. Colvisrusen. Rejersen. Nicolai Christian Carøe, Borgemester og Byefoged i Horsens og Kiøbmand Friderich Mucher sammesteds, som SkifteCommissarier efter afg. Factor Niels Ottesen, Bevilling. at maae i Aviserne indkalde hans Creditorer.
Berlingske Tidende, 1792-01-23
J Følge forestaaende allernaadigste Bevilling, indkaldes herved nu pæna præclusi & perpetia ulent, med Aar og Dags Varsel, alle og enhver, som formene sig at have nogen Slags For kring efter fornævnte afg. Factor Niels Ottesen, som døde Walle udi Jylland, enten fra den Tid han god, som Factor der Kongel, octroyerede Asiatiske Compagnies Tieneste udi Jndien, som Eier af Bierregaard og Godt Inland, eller andre Tilfælen Jntet i nogen Maade undtagen, dermed at melde sig hos Stifte Comminarierne i hans Stervboe, Borgemester Nicolai Christian Carøe og Kiøbmand Friderich Winther i Horsens, inden de i den allernaadigste Bevilling for skrevne Tider og deres Fordringer beviisliggiøre. Kiøbenhavn, den 31te December, *** Paa de Herrer Skifte Commissariers Vegne Kieruer.
Berlingske Tidende, 1792-01-23
J Følge Hans Kongel. Majeste allernaadigt Bemlig de Dato 9de Decbr. 1791, indkaldes herved til næna peren at perpetui lentii, med Aar og Dags Varsel, alle og enhver som formene sig at have nogen Slags Fordring efter afg. Karen Christens Datter, forhen afdøet Selv Eier Hans Sørensens Efterleverske at Stauerslund, under Aalborghuus Amt, tet ind gen Maade undtagen: ligesom og med bemelte Tids Varsel Arningerne ter dende, de første deres Fordringer og de sidste deres leve Ret for mig, som Skifte=Forvalter at anmelde og beviisadiøre, og bekiendtgiøres det tille til Vedkommendes Efterretning, at der førstkommende 23de hujus holdes Skiftesamling. i Stervboet. Aalborg Slot, den 5te Januarii 1792. ligesaa Geheime Raad og Stiftsbefalingsmand. I Kraft af Kongel, allernaadigst Bevilling, dateret den ka d. M., indkaldes herved 3de Gange efter manden paur nærpræclum & perpetuimentii med Aar og Dags Varsel, alle den som maatte have noget at fordre efter min sal. Mand General Krigs=Commissair og Deputeret i det Kongel. Generaltets og Consariats Collegium, Christian Henrade Sildenradt at fremkomang og dennelimøre deres paa for ung, og forden sinde retmæssige Betaling. Fridericia, den 14de Januar. 1792. Som Langværge C. M. Bahmann. guul. alt Wildemadt.
Berlingske Tidende, 1792-01-23
Efter Kongelig allernaadigst Bevilling af Dato 30te December 1791, lader Skifteretten udi afgangne Kiøbmand Niels Kostdirgs Stervbo i Ribe, herved udpæna præclun paatastienen, med Aar og Dags Varsel, 2de Gange efter hinanden indkalde alle dem, men forman sig at have noget at fordrende meldte Stervogn, dermed at fremkomme og saadant deres vende Krav inden foreskrevne Dide forlang at anmeldte og denne liggiøre. Rige Raadstue, den 16de Januarii 1792. Vare. Simonsen. Lund.
Berlingske Tidende, 1792-01-23
J allerunderdanigst Følge Hans Majeste, allernaadigste Bevilling de Dato 6te Januarii bla., blive alle de, som formene sig at have noget at fordre hos afg. Hamer Raad & Tolden. Loren Bertelsen Assens Kiøbnæd, saavel Denseende til hans hant Embede som i andre Maader, herved indkaldte nu pænapræclum & perpeturalentii, med Aar og Dags Varsel, 3de Gange efter hinanden, for at anmelde og beviisliggiøre for under strenne Stifte Forvatter deres formeentlig Tilgadekommende, da enhver skal vederfares Ret efter Loven. Assens, den 8de Januarii 1792. R. L. Nellemann.
Berlingske Tidende, 1792-01-23
Eftersom deputeret Borger Rundløb Hendrich Edekomne, der haver ansøgt, at befries fra den mange Aar for de, angaa lig bortdøde fleene Arvinger efter fordum Chiruraud MartinBienderman førte Administration over det sidste tilhørte, paa Slotsgrunden i Haverslen vengende, at 5 Fag bestaaende Huus og at samme offentlig maatte bortsælges, til den Ende de et lovformeligt Proclamatis Udstædelse er holden fornøden, saa stævnes og fremkaldes herved og i Kraft dette med Straf af Udeluttelse og enta Stiltienhed en for alle Gange alle og enhver som enten for en eller Fremlaan eller hvorfor det en maatte være, ungen løvmælig Krav og Tiltale til ommelte Blender. mannske Huus at have og skulde formeene samme, da anden landskranden 6 og de udenlandske inden 12 liger frædette Proclamatis første Forkandelse, hos Hr. Tingskriver Bertelsen her i Byen lovmaadig at angive, de til deres Arve Rets Betryggelse fornødne regitimations, saavelsom de til deres Fordringers Gotgiørelse maaske i Hænder havende Beviisligheder opiamaliter at forevise, ligelydende Gienpartenderat ved Professionsmotocollen at tilbagelade, og de frem de trecutormaaa Ad under denne Rettens Tvang at beskikke, under Varsel, at hos i de foreskrevne Tider sig at anmelde og forsømmer, efter sammes Anne videre hørt, men udsluttet og til evig Stillien. hed henviist vorder; Hvorefter Vedkommende sig haver at rette og for Skade at vogte. Signetum Hadersled Herredsfogde, den 11te Januarii 1792. J. C. von Jessen.
Berlingske Tidende, 1792-01-23
Da Huusmanden Acter Eichelsen i Kirkebye i Lønt Stan udi Amtet Apenrade for nogen Tid siden er død, og har efterladt, en eneste Søn ved Navn Cacheel Petersen, som for nogle Aar sig den er gaaet til Søes fra Kiøbenhavn, og man siden 1787 er er erfaret naart an hans Obelsted, saa bliver forbenteder hele hervedanskaldet, at andfinde sig der forinden eller fra Dato af dette Proclama efter at imodtage hans Gaders Eftningenskab, og gangne han maae, at i Fald har meget een forskrevne Tid, hans gadets Efterladen. al en behandet har den allerhøiste den 14de April 166 udgivne Fæsteforordnings 128. Apenrade, den 19de ander 178. B. Bedecker. Nrredsfoged.
Berlingske Tidende, 1792-01-23
udi Linaar Bae et Sogn, Silkeborg Amt, Aarhuus ma Halm, forhen Forvalter ved Tollum Gods i Silkeborg. Filt er din 3die December næst ved Døden afgaaet, Hr. Sal. at danne Stervbo er taget under Stiftebehandling, og har den Afdødes efterladte Enke Anne Maanalen Hermand, den Forretningen angivet, som henden sal. Mands Arvinger en Broder Niels Holm, har boet, Nøddenes Færgesteder, at lads men vidste ikke, om hun endnu er i Live eller har atter ville Maria, som skal have været gift paa Western antager Kanten, været gift, er død og Kal have efterladt en Hansengaare Gors Opned Bye, er død og efterladt en eneste erlagt sig Børn, 2) En Broder Jens Holm, har bort paa a garold som og Kalvære ved, uden at efterlade og Liv linger ellere Arvinger eller nøyere Underretning vidste Enken t at angiven idrive disse Arvinger og om flere ere, behage a eller ved Formandere eller Fuldmægtiger at møde ved Stil i for at iagttage deres Tarv. Og meldes til Underretning : en Stiftesamling er bestemt at foretages 1 Stervboestedet i neldtermaae hos Selveier Søren Jørgensen, hvor den Af inde paa lagerende Fredagen den 17de Februarii førstkommen. om Formiddagen Kl. 9 Slet; ligeledes indkaldes Stervden Sedi og Debitorer. Dette bliver saaledes 3de Gange bekiendtgiørt den Kiøbenhavnske Berungske Avingen Vider. der Samler, hvorefter enhver Vedkommende behagelig ville vette sig, da Stervboens nærværende fattige Tilstand i er Maaer anden Jndkaldelse at bekoste. Silkeborg ved Aarhuus, en 9de Januarii 1792.
Berlingske Tidende, 1792-01-23
Paa høie Skifteforvalterens Høivelbaarne Hr. Kammerherre og Amtmand v. Ping i Ran. der hans Vegne, som Committeret til Skiftets Holdelse. Sørensen.
Berlingske Tidende, 1792-01-23
Land Jnspecteur og Forvalter ved Silkeborg.
Berlingske Tidende, 1792-01-23
Efter Dom og Udlæg bliver Vertshuusholder Rasmus Garsens Gaard i Aarhuus, beliggende i Bryberggaden under saga, samt et ham tilhørende Huus i Mastranden under Fag, stillet til offentlig Auction Første Gang Fredagen derde Januarii, Anden Gang Mandagen den 30te einsdem, og Ferdie Gang den 3die Februarii næstkommende, hver Gang omtermiddagen Kl. 2 Slet, og bliver samme om antagelig Buder til den Høystbydende ved 3die Auction bortsolgt. Gaar En Bygninger ere 16 Fag, 2 Etage Forhuus til Gaden med belt Jndkiørsel, og Kielder under 7 Fag ; 6 Fag dito Side, Haards Fag dito Baghuus; og 7 Fag en Etage Sidehuus, At at nærk Ege Bindingsværk og murede Vænge, hvortil en en en Gaardsrum, Pompevand og Haugeplads. Huset i alle den bestaaer af 7 Fag, en Etagle Gadehuus og 5 Fag, mit Baghuus, med Gaardsrum, Haugeplads og fæsteds Brønd. End videre bliver Fredagen den 3die Februarii, saasnart Aucnen over Gaarden og Huset er tilendebragt, holdet Auction den Rasmus Laursens indboe og Effecter, som bestaaer i Senilader, Linnet, Kobber, Tin, Messing, en Jern Vind a. Bønde, Stole og Skabe, og et complet Brændeviinsdstal med videre. Auctionerne over alt dette, holdes i Gaar En paa Broberg, hvor Conditionerne forud bliver bekiendtgjort, ligesom og disse tilligemed Catalogi frinden ka til Eftersyn hos Procurator Jngerslev i Aarhuus. Ved krattig Belp uden fra er fra Thisted Attesthuus Garten imellem den 21de og 22de December sidstleden undvigt en Person, navnlig Søren Michelsen Ugede, han var omtren 12 Aar gammel, her og temmelig stærk at Lemmer, noget Rundrygget, havde bruunt Haar og et skummelt Diesyn, men det som især udmærker ham er en kiendelig Skade paa begge hans Been, saa at Ankeltoderne, eller det nederste Led ved Foden er ganske krumøiet udad, hvilket ikke lettelig kan dølges. Skulde han nogenstedst opdages da anmodes vedkommende at anmelde saadant for Hr. Conferentsraad og Amtmand Hauch i Thisted, Thisted, den 24de December 1781.
Berlingske Tidende, 1792-01-23
Udi Coldinghuus Amt, paa Engelsholme Gods, i BalleBye, er Huusmand Jochum Andersen for kort Tid siden bortdød, og hans Efterladenskaber at mig som Skifteforvalter strax taget under Behandling; men a Stervboets Omstændigheder er formaaer at bekost nogen anden Proclama, saa indkaldes herved 3de Gange i Rad ane saavel Arvinger som Credi eller Debitorer, der haver noget efter ham at fordre, til at møde ved en Skiftesamling, her paa Engelsholms Skriverstue den 2den April førstkommende, om Formiddagen Kl. 10 Slet. Og meldes tillige. at Skiftet efter Jolm Andersens forhen afg. Kone, som nu er inddragen under han, og samme Tid foretageg, samt at begge til forbemelte Tid, om mueligt, sluttet. Engelsholm, den 5te Januarii 1782. Tinder.
Berlingske Tidende, 1792-01-23
Endskiønt det ikke formodes, at afg. Thomas Christensen, forrige Sognedegn til Fruering og Witmed har efterladt nogen Gield, bekiendtgiøres dog hans Død herved 3de Gange med Anmodning til enhver, som under Skattet efter ham noget maatte have at erindre, at de inden Februarii Maaneds Udgang a. c. ville derved melde sig hos mig som Stifte Forvalter. Fruering Præstegaard ved Horsens, den 6te Januarii 1792. N. P. Mesner. Efter afg. Provstinde Sophie Hansdatter Neuche, og forden afdøde Mand Hr. Haus Henrich Nench, Provst og Sognepræst for Weile og Hornstrup Menigheder, bliver efter Domaarnet og en Skiftesamling holdt den 1ste Febr. førstkommende, hvilket herved til de fraværende Arvingers Efterretning bekiendtgiøres. Weyle, den 2den Januarii 1792. J. R. Schoth, Provst i Nørgangs Herred.
Berlingske Tidende, 1792-01-23
Onsdagen den 29de Febr. førstkommende, om Formiddagen Kl. 10 Slet, bliver i Guldsmed Petersens Gaard i Odense opraabt til Bortforpagtning paa 8 Aar Krumstrup Hovedgaards Avling og Hollænderie, beliggende i Fyen, Nyborg Amt, Sunds Gudme Herred. Den aarlige Udsæder, et Aar om et andet, 150 Tønder af Hvede, Rug, Byg og Havre. Hollænderiet bestaaer af 130 Køer. Conditionerne kan bekommes til Eftersyn i Odense hos Hr. Justitsraad Bang, i Kiøbenhavn hos P. Christian Eeg, boende i Wigansgaden bag Slottet No. 311. og paa Krumstrup Skriverstue, hvor Fuldmægtigen tillige foreviser Liebhaberne Gaardens Tilliggende. Krumstrup, den 8de Januarii 1761.
Berlingske Tidende, 1792-01-23
Da den Mand, som ved Auctionen den 29de Septbr. sidste den paa Christianssæde i Lolland, lod sig tilstaae Forpagtningen. af denne Gaards Hovedparcelle og Parcellen No. 2, ikke, i Overeensstemmelse med Auctions Conditionerne, har kunnet stille antagelig Caution, saa bliver, paa hans Regning og Risico, Forpagtningen af bemelte 2de Parceller, Mandagen den 12te Martii næstkommende, ved en nye Auction paa Christian sæde opbuden efter de Conditioner, som paa Auctionsfaldet blive bekiendtgjorte, og forinden kunne faaes til Eftersyn hos Jnspecteur Fasting paa Christiansæde, i Rentekammerpræstentens Geheimeraad Greve Reventions Gaard i Amaliegaden. Littel, i Kiøbenhavn, hos Boghandler Jversen i Odense, paa Addresse Comptoiret i Fader ca, og Avis Comptoirerne i Biborg og Aalborg, samt hos Udgiverne af den Altonaer Mercur, i Altona, og af de Slesvin Halstende Anmeldelser i Glaastad, Hover paa cellen opbydes til Forpagtning paa 9 Aar fra at Man Im olertid igientages det til de Lysthavendes Efterremin, at 1792 til 1ste Mai 1801, og at til samme er henlagt 5 Marter, som forsvarligen ere indgrøftede og ophegnede, og hvoraf de 2 Marker deeles hver i 2 Dele, saa at der bliver til brugtalt følger den fornødne Besætning af Køer og Tyre, samt de for Marker, hver paa 34 til 35 Tdr. Land, at med denne Parceller Avlingen og Hollænderiet, samt til Beboelse for Forpagteren fornødne Bygninger og Beqvemmeligheder; men Avlingens ved egne Folk og Heste, uden at noget Hoverie dertil af Christians Drift m.v., det første Aar undtagen, besørges at Forpagteren mænd pligtige til, efter Sædvane at stroe Mag og i Kornhøsten, sædes Godses Gaardbeboere tilstaaes, dog blive Godsets Huus at tage imod Kornet i Laden, og endelig at Forpagteren af Hovedparcellen tillige overlades Thisted og Skiørringe Sogns Kon erfares. Parceller Nr. 2, som tilligemed Hovedparcellen op ge og Kirketiende m.v., som at Conditionerne nærmere kan bydes til Forpagtning paa 9 Aar, bestaar af 2de Marker, hvis paa 70 Tdr. Land, der ligesaa med forsvarlige Grøfter og Henere forsynede. Krænkerne Hollænderie, bestaaende af 20 Køer, Rosen, lunds Hollænderie af 150 Køer og Nørregaards af 100 Køer, en at faae i Forpagtning fra 1ste Mai 1792, paa billige Conditioner, hvorom Liebhaverne vilde behage at henvende dem til Friderich Carlodorff paa Rosenlund pr. Saxkiøbing i Lolland. Græsningens og Høe, Avlingens Overflødighed ved disse Gaarde ere almindelig bekiendte og paa Stederne kan tages i Øyesyn.