JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1815-06-02
- Moniteuren melder, at der arbeides meget virksomt paa Overkomningskanalen ved St. Denis. Man troer, at henimod den 10de Juni ere befæstningsværkerne om Paris saavidt fuldendte, at styret kan blive opført i samme. J Vinennes sættes til dette Øiemed 4000 Kanoner istand, og i Naboskovene fældes de fornødne Træer til Pallisaderne. 500 Officerer ere allerede udnævnte til at øve de Confordereerte fra Forstæderne St. Antoine og St. Martin i Vaaben. Man har fra Arsenalet i Vinennes udtaget 50000 Flinter, som ere bestemte for de Confoedereerte. Disse ville, i Forbindelse med Nationalgardens 40000 Flinter, være tilstrækkelige til at beværne Parises hele Nationalgade. Eleverne af den polytechniske Stole i Alfort og St. Cyr øve sig daglig i Artilleriemandeurer. Ogsaa fra Brest, Rochefort og andre Havne ere 20 Compagnier Marineartillerie afmarscherede forat betjene Artilleriet omkring Paris.
Berlingske Tidende, 1815-06-02
- Napoleon har udstædt følgende Decret; 1) Bataillonerne og Compagnierne af de saakaldte Kongelige Frivillige, som havde dannet sig i det sydlige Frankrigs forskiellige Stæder, skulle opløses, Vaabnene bringes til den nærmest liggende Fæstning eller til et Arsenal. 2) De Kongelige Frivillige, som siden den 1ste Marts 1815 ere blevne dannede i de forskiellige Stæder af 8de, 9de, 10de og 11te Militairdivision, sættes i Reqvisition til at tiene i Vor Armee. Enhver Præfect skal derover udfærdige og til Gensdarmeriet overlevere en Navneliste. Disse Frivillige skulle derpaa sendes til Depoterne i Diion, Grenoble, Befort, Strasburg, Met og Mezieres. 3) De i sin Tid af disse Frivillige gjorte Tilbud af Heste maae nu opfyldes. 4) De overordentligen af Departementerne udskrevne Paalæg skulle udredes. 5) Ogsaa de af Privatpersoner lovede Penge maae betales. 6) Der skal forfattes en Liste over alle de Generaler, Oberster, Bataillonschefer og Capitainer, som have tient i disse frivillige Corps, forat de kunne sættes under Opsigt af de i Departementerne commanderende Generaler. 7) Denne Liste skal tilsendes General=Politieministeren, for efter Omstændighederne at bortsterne de Farlige.
Berlingske Tidende, 1815-06-02
- Man forsikkrer, at Napoleon har givet befaling at borttage alt Skytset fra 20 Linieskibe. Derved faaer han 1500 8 18224, og 36pundige Kanoner og hundrede Haubitser til sin Disposition, for dermed at bevæbne de i Frankrigs forskjellige Egne anlagte Fæstnings- Alle Postmestere i Riget have faaet Ordre at sende to af deres bedste Heste og en Postillon til Metz, Laftre og Auxonne. - Den nærværende Blocade af hele Frankrig opvækker stor Utilfredshed imod Napoleon. Paa mange Steder, hvor det hidindtil endnu var roligt, forefalde blodige Scener. Hans Emissairer, som i Egnen af Dunkirchen vare fendte ud paa Landet, forat paaskynde Recrutudskrivningen, bleve dræbte. Man forsikkrer endog, at Napoleon har erklæret Lille og Dankirchen for oprørske Stæder. J adskillige Stæder i Frankrig ere nogle Uordener forefaldne, men snart igien blevne standsede. - Carnot er udnævnt til Storofficeer af Æreslegionen.
Berlingske Tidende, 1815-06-02
Marschal Grouchy, som den 17de d. er ankommen hertil, skal, som det hedder, en Chef commandere Reservecavalleriet ved Nordarmeen, Generallieutenant Pajol det lette Cavallerie. - Hr. Menneville, Keiserinde Marie Louises Secretair, er ankommen fra Wien, og har havt en lang Sammenkomst med Napoleon.
Berlingske Tidende, 1815-06-02
- General Vandamme er nu ogsaa af Napoleon bleven kaldet tilbage fra Armeen og forviist til sine Godser. Hen 19de d. har General Grev Lobau overtaget Vandammes Commando.
Berlingske Tidende, 1815-06-02
Basel, den 15de Maj. Den 12te d. ankom hertil en med fire Postheste forspændt Vogn, hvori den Keiserl. østerrigske Major v. Langenau befandt sig, kommende fra Wien og beordret at ledsage Baron Menneville, Keiserinde, Marie Louises Secretair, til den franske Grændse. Efterat begge havde udhvilet nogle Timer, fortsatte Baron Menneville sin Reise til Frankrig.
Berlingske Tidende, 1815-06-02
München, den 24de Mai. De directe fra Jtalien hertil ankomne Efterretninger melde, at Østerrigerne trænge uopholdelig frem i det Neapolitanske. Allerede erfarer man ved Privatbreve fra Boløgna, at de ere rykkede ind i Neapel. - Her træffes store Foranstaltninger til paa det høitideligste at modtage Hs. Majestæt Keiseren af Østerrig paa hans Giennemreise til Armen ved Determinen. Man smigrer sig med det Haab, at Hs. 3. Majestæt vil opholdt sig der nogle Dage. Længe har Venskabet mel, et lem Østerrig og Bayern ikke været saa inderligt som nu. s.
Berlingske Tidende, 1815-06-02
- Jfølge Fyrst Wredes Beretninger vare de bayerske Tropper nær listen samtlige rykkede frem paa den venstre Rhindred til den yderste franske Grændse, og syntes at henvende særdeles Opmærksomhed paa 3 Egnen af Saarbrücken, hvor de Franske i kort Tid skulle have for 2 stærket sig anseelig. En betydelig Deel af de i Iilmarscher fremrykkende i Keiserlig russiske Tropper skal være bestemt til samme Egn. Ogsaa 1 har en Deel af Besætningen i Maynz sat sig i Bevægelse didhen, de saa at man fra Egnen af Lothringen er fikkret mod ethvert fiendtligt 6 Foretagende, indtil alle de allierede Tropper blive samlede, for selv at gaae offensivt tilværk.
Berlingske Tidende, 1815-06-02
Brussel, den 24de Mai. Den franske Nordarmees Hovedqvarteer er for nærværende Tid i Avesne. De fiendtlige Generaler synes at befrygte, at de Allierede i skulle bryde ind giennem denne Deel af Frankrig, der ligger imellem i Champagne, det franske Flandern og Picardiet. Alle Bønderne have i faaet Ordre, ved et fiendtligt Jndfald at bortføre alle Levnetsmidler, 2 og at bevæbne sig med Agerdyrkningsredskaber. Jndvaanerne i denne i ulykkelige Egn ere derfor i den største Fortvivlelse, og vente med Utaalmodighed deres Befrieres Ankomst.
Berlingske Tidende, 1815-06-02
Gent, den 24de Mai. Hr. Signeul, Kongel. svensk Charge d'Affaires, er ankommen hertil. Det hele diplomatiske Corps er nu næsten fuldstændigt. - Den 7de d. forefaldt en ubetydelig Forpostfægtning oven forMouscron, paa den yderste Grændse. Franske Hestjægere og 20 Mand : Jnfanterie havde skjult sig bag nogle Huse. Da et Piquet af 6 hans noverske Husarer reed forbi, fyrede de paa det, saarede en Husar dødelig, og giennemborede en andens Chacot med en Kugle. Derpaa trykkede Husarerne deres Pistoler af paa de Franske, hvoraf de saarede een.
Berlingske Tidende, 1815-06-02
Endnu ankomme mange Overløbere. - Hertuginden af Angouleme ventes hertil om kort Tid. - Det i flere Journaler anførte Brev fra Marschal Marmont til Caulincourt er opdigtet.
Berlingske Tidende, 1815-06-02
London, den 23de Maj. Idag ere ingen nye Efterretninger indkomne. - Debatterne i Overhuset vare meget interessante.
Berlingske Tidende, 1815-06-02
Lord Liverpool holdt en omstændelig og meget indlysende Talle. hvori han udviklede Bonapartes hele Fremfærd i den Tid han har bedersket Frankrig. Han beviste til fuldkommen Evidents, at man hverken kunde eller turde forlade sig paa ham. Hans grændseløs Ærgierrighed havde Europas Slaver til Formaal. Derpaa gik den ædle Lord over til en vidtløftig Undersøgelse af den blodige og ødelæggende Krig, som Bonaparte havde opvart paa Fastlandet, og som først endtes ved Freden til Paris. Det siden af Bonaparte iagttagne Forhold lod for de europæiske Magters Fred og Rolighed aldeles inte andet tilbage, end med forenet Stykke at tilbagedrive den første Fremkomst af den corsiske Despets gjenoplevende færdærvelige Aand. Efter denne Udvilling anførte Lord Liverpool en Mængde vigtige Grund de, forat bevise Nødvendigheden af fiendtlige Forholdsregler under nærværende critiske Omstændigheder. Nu bleve Forhandlingerne meget levende, og først om Natten Kl. 1 lode Parlementsherrerne deres Vogne bestille.
Berlingske Tidende, 1815-06-02
- Allerede har Hertugen af Wellington tilintetgjort Bonapartes første Plan. Sidstnævnte havde ifinde at trænge frem langs Søksten, forat holde Engellænderne borte fra samme. Men Hertugen, der giennemskuede sin Modstanders Plan, lod hele Egnen paa denne Side oversvømme, hvorved erhvert Angreb blev umueligt. Desaarsag har Bonaparte ladet en stor Deel af sin Armee marschere længer, mod Østen, og man troer at de første Fiendtligheder ville forefaldt mellem Saar og Rhinen.
Berlingske Tidende, 1815-06-02
Wellington har ogsaa foretaget adskillige vigtige Indretninger i den talrige Kongel. hannoverske Armee. Den fra de spanske Felttog som Chef for den tydske Legion saa berømte General v. Alten skal commandere den umiddelbart under Hertugen af Wellington.
Berlingske Tidende, 1815-06-02
J vore Arsenaler hersker meget stor Drivtighed. Fra Tomer bringes en stor Mængde Geværer og Munition ombord paa Krigsfartøier. Man troer disse Ting ere bestemt for de vestlige Departementer af Frantrig, hvor det royalistiske Parti daglig bliver mægtigere. Vor Regiering giør overhovedet paa alle Sider de største Anstrængelser, for med mueligste Hastighed at ende den forestaaende Krig.
Berlingske Tidende, 1815-06-02
- Jgaar bragte Grev Liverpool Overhuset og Lord CastlereagUnderhuset følgende Kongelige Budskab; Hs. Kongel. Høihed Prindregenten holder det i Kongens Navn og paa hans Vegne for tienligt at give Underhuset Efterretning om, at ifølge de Begivenheder, som have fundet Sted i Frankrig, og som staae i Modsigelse med den i Løbet af forrige Aar i Paris afsluttede Tractat, har Hs. Kongel. Høihed i Fælledskab med sine Allierede anseet det for nødvendigt, at indgaae Forpligtelser imod den fælleds Fiende, og at forhindre Gienindførselen af et System, om hvilket Erfaringen har viist, at det ikke kan stemme overeens med Europa Fred og Rolighed. Hs. Kongel. Høihed har befalet, at Copierne af de med de Allierede indgaaede Tractater skulde forelægges Huset til Kundgiørelse. Høistsamme regner med Tillid paa, at hans troe Underhuus vil tilstaae ham sin Understøttelse, hvorved han bliver sat Stand til at opfylde de i Tractaterne indeholdte Stipulationer, og Forbindelse med sine Allierede at gribe de Forholdsregler, som i denne vigtige Crisis maatte ansees for nødvendige.
Berlingske Tidende, 1815-06-02
Ministrene have til samme Tid forelagt begge Husene Copier af den officielle Correspondence, som angaae de af Bonaparte gjorte Forslag, og hvorpaa alle de Allierede have besluttet, at intet Svar skal gives Tillige have de ogsaa meddeelt Copier af Tractaten af 25de Marts, og en til Wien under 30te April sluttet Tillægs=Convention. Ved den sidste forbinder Hs. storbrittanniske Majestæt sig til, at betale 5 Millioner Pund Sterling for det Aars Tieneste, som endes den 1ste April 1816. Denne Sum skal ligeligen deles imellem Deres Majestæter Kongen af Preussen, Keiseren af Østerrig og Keiseren af Rusland. Den bliver maanedlig udbetalt i London til de af de respective Magter dertil authoriserede Ministre. Den første Udbetaling skeer den 1ste Mai. Jfald Freden skulde komme istand førend Udgangen af det fastsatte Aar, blive Subsidierne betalte efter de 5 Millioner til Enden af den Maaned, i hvilken Freden er bleven undertegnet.
Berlingske Tidende, 1815-06-02
Lord Liverpool har meldt i Overhuset, at Ratificationen fra Østerrigs Side endnu ikke er ankommen; dog var det vist, at Tractaterne vilde af denne Magt blive ratificerede. Herpaa spurgte Grev Grev under hvilken Synspunkt det Kongelige Budskab skulde betragtes, om Nationen var i Krigs= eller i Fredstilstand, om Fiendtlighederne vare begyndte eller ikke. Grev Liverpool svarede, at Fiendtlighederne hidintil endnu ikke havde taget deres Begyndelse. Heller ikke vare Kaperbreve endnu blevne udstædte ikke heller nogen Embargo bleven befalet. Iøvrigt vilde man skuffHuset, hvis man vilde forestille samme Budskabet under en anden Synspunkt end som en Krigserklæring; og hvis Huset antog der Adresse, som han imorgen vilde have den Ære at foreslaae, vilde det derved begunstige Krigen selv, og at desaarsag Fiendtlighederne kunne begynde saasnart Omstændighederne tillade det.
Berlingske Tidende, 1815-06-02
Følgende ere de Forslag, som Bonaparte har gjort det engelsk Ministerium No. 1. Skrivelse fra Hr. Caulaincourt til Lord Castlereagh Paris den 4de April 1815. Mylord :De Forventninger, som bevægede Hs. Majestæt Keiseren, min ophøiede Souvetain, til at underkaste sig de største Opoffrelser, er ikke blevne opfyldte. Frankrig har ikke faaet Lønnen for dets Hengivenhed til sine Monarker. Dets Forhaabninger bleve paa en førgelig Maade skuffede. Efterat det i nogle Maaneder havde med Kummer og Beklagelse dæmpet sine Følelser, yttrede de sig paa en overordentlig Maade. Af almindelig og fri Drivt har det erklæret den Mand, af hvem det alene kan vente en Borgen for sin Frihed og Uafhængighed, for sin Befrier. Keiseren er kommen; den Kongelige Trone styrtede sammen, og Bourbonerne forlode vort Gebet, uden at en Draabe Blod blev udgydet til deres Forsvar. Keiseren giennemdrog Frankrig, baaren paa sit Folks Hænder fra Kysten, hvorhan landede, til Residentsstaden, der nu igien, ligesom alle Franstes Hierter, er opfyldt med vore dyrebareste Erindringer. Jngen Hindringer have standset Keiserens Triumptog. Fra det Øieblik, da han landede paa fransk Grund, overtog han igjen sit Riges Regiering. Neppe synes hans første Regiering at have været afbindtend ikke for et Øieblik. Enhver høimodig Lidenskab, enhver libera Tanke har forenet sig om ham. Jngensinde har en Nation frembuden et Skuespil af inderligere Eendrægtighed.
Berlingske Tidende, 1815-06-02
Efterretningen om denne store Begivenhed vil allerede være Deres Herlighed bekiendt. Jeg er beordret at tilkiendegive Dem den i Keiserens Navn, og bede Dem bringe denne Declaration til Hs. Majestæt Kongen af Storbrittanniens, Deres ophøiede Herres Kundskab. Keiserens Gienindsættelse paa den franske Trone er ham den største af alle hans Triumpher. Hr. Majestæt er især stolt af, at han ganske og aldeles har det franske Foles Kiærlighed at takke derfor, og har har intet andet Ønske, end at belønne en saadan Hengivenhed, ved ikke længere med en forfængelig Ærgierrigheds Trophæer, men med en lyksalig Rolighed. Det er oldt ved Fredens Vedbliven Keisere, haaber at naae Opspidelsen af sine ædleste Hensigter. Tilbøielig til at respectere fremmede Nationers Rettigheder, smigrer Keiseren si med det behagelige Haab, et ogsaa den franske Nations Rettighed, ville blive ukrænkede. At haandhæve dette kostbare Gode er hans første som hans dyrebarest, Pligt. Verdens Rog vil være sikkret for lang Tid, hvis de andre Souverainer ere ligesom Hs. Majestæt tilbøielige til at sætte deres re i Fredens Vedligeholdelse, ved at sætte Freden under Æren gide. Det er disse Følelser, Mylord, hvoraf Hs. Majestæt er oprigtig bestalet, og som han har paalagt mig, at meddele Deres Regiering Jeg har den Ære &c. Caulaincourt, Til Hs. Excen. Lord Castlereagh. Hertug af Vicena. Nr. 2. Skrivelse fra Hr. Caulaincourt til Lord Castlereagh. Paris, den 4de April 1815. Mylord : Keiseren iler directe at bevidne Hs. Kongel. Høihed Prindsregentde Følelser, hvoraf han er besiælet, og tillige at tilkiendegive ham de høie Priis han sætter paa Vedblivelsen af den lykkeligviis melle til begge Lande bestaaende Fred. Jeg har derfor faaet befaling, tilsende Dem, Mylord, hoslagte Brev, og bede Deres Excellen, at i overlevere samme til Hs. Kongel Høihed. Keiserens første Ønske gaaer ud paa, at Europas Rolighed ik ne maa vorde forstyrret. Om dette Sindelag har Hs. Majestæt lig ledes stræbt at underrettede paa Congressen i Wien forsamlede Sor af verainer. Jeg har den Ære. Caulaincourt, Hertug af Vicena. No. 3. Skrivelse sin Lord Eisteragh til Hr. Caulaincour. Min Hr. Dovningstreet, den 8de April. Jeg er fra Deres Excellence bleven beæret med to Breve, der ere daterede i Paris den 4de dennes, og af hvilke der i det ene var et adresseret til Hs. Kongelige Høihed Prindsregenten. Jeg underrettet herved Deres Excellence om, at Prindsregenten har vægret sig ved at modtage det til ham adresserede Brev. Han har tillige befalet mig, at sende de Breve, som Deres Excellence havde stillet til mig, til Wien, forat bringe samme til de der forsamle, de Souverainers og Befuldmægtigedes Kundskab og Kiendelse.
Berlingske Tidende, 1815-06-02
Undertegnet. Castlereagh.
Berlingske Tidende, 1815-06-02
Hamburg, den 30te Mai. Tilforladelige idag ankomne Breve fra Amsterdam stadfæste den Efterretning, at Stæderne Lille og Dunkirchen ere erklærede i Rebellionsstand. Bonaparte har derfor paalagt førstnævnte Stad en Straf contribution af tre Millioner, og den anden en Contribution af 1, Millioner Franker. - Man regner, at to Trediedel af de Tropper, som have hiemme i det nordlige Frankrig, ere Kongen hengivne.
Berlingske Tidende, 1815-06-02
Ved Ludvig den 18des Hof skal en Sammensværgelse være bleven opdaget. Paa Grændserne have de franske Tropper i kort Tid snarere formindsket end formeret sig. Bonaparte har for Maimarkens Skyld, samlet en stor Deel af sin Magt omkrig Paris.
Berlingske Tidende, 1815-06-02
Handelsefterretninger. Petersburg, den 9de Mai. Contracthandelen har i Vinterens Løb ei været meget levende; men henimod Foraaret blev den virksommere, især kiøbtes Hamp og Tælle. Hamppriserne have sandsynligen naaet deres Høide, og den stærke Tilførsel af 1 1/2 Millior Pud, som forventes hertil, vil snart, i Forening med de fra forrig Aar tiloversblevne 500000 Pud, bevirke dens Falden, om den endog i Begyndelsen af Udskibningen vil blive i sin Høide. Tilførselen af Tælle ventes iaar at blive omtrent 2 Millioner Pud; men uagtet dette betydelige Forraad, troer man dog ikke at Priserne vil faldet da Jndkiøbet inde i Landet er kostbart, og da betydelige Bestillinger derpaa ere indløbne og endnu dagligen indløbe fra England. Af Hør er blot omtrent 6000 Pud contraherede; denne Vare staaer Sælgerne dyr, og de have ei villet antage de Bud, der ere gjorte Forraadet af Hampolie bliver iaar Halvdelen mindre end ifior, hvilket ikke giver Haab om billige Priser. Jmod Sædvane har denne Artikel ikke meget varieret i Prisen under Vinterens Løb. Linned vare ere siden den americanske Fred blevne meere søgte, og da de Forraad, som nu ere her, alt ere bortsolgte, vil Priserne sikkert stige vel americanske Skibes Ankomst. Rug og Rugmeel vedblive at være forbudne til Udførsel; Hvede er derimod tilladt at udføres, og man tor ikke forvente, at de nærværende Priser ville falde. Jern er betydeligen stegen. - Da Barkerne ikke kan formedelst Vandmangel Kanalerne hidkomme for i Juni, bør ingen Skibe hidkomme for den Tid for at lade. Jmidlertid ere nogle engelske Skibe alt ankomne til Cronstadt, og dermed er Begyndelsen i vor Søfart gjort for iaar Varepriserne ere: Reen Hamp 114 Rubel contant inoen, og 100 a 110 p. Contract, Udskud 90 a 95 Rub., Halvreen 85 a 90 Rub., Hampblaar 48 Rub., 12 Baands nowgorodsk Hør 190 a 195, Hørblaar 42, guul Lysetælle 185 a 190, hvid dito 180 i 185, Sæbetælle 170 a 175 Rub., alt p. Berkvitz, eller 10 Pud. - Cours. Hamborg 7 1/2, Amsterdam 81, London 103, Sølv Rubel 350 pC., Ducater 13 1/2 Rub. Stk.
Berlingske Tidende, 1815-06-02
Riga, den 6te Mai. Vandmanglen i de Floder, der falde i Dyna, og af hvilke Struserne skal komme hertil, forhindrer Ankomsten, og foraarsager Ophold for de Skibe, der skal indtage Hamp og andre Vare, som tilføres af Struserne. Jndtil nu er alene 25 Strusen, hidkomne, og sandsynligviis vil flere ikke kunne komme hertil uden betydelige Omkostninger. - I Handlen hersker intet Liv; mange ube fragtede Skibe ligge her. Det russiske Flag har nu Fortrinnet til Spanien og Pertugal, da Varene under dette Flag betale mindre Told. Hidtil ere 134 Skibe ankomne, deriblandt 6 danske.
Berlingske Tidende, 1815-06-02
Cadix, den 11te April. Den 18de i f. M. erholdt vi her ved en Stafet fra Madrid Efterretning om Napoleons Afreise fra Elba og Landgang i Frankrig. Denne Efterretning havde i Begyndelsen ingen synderlig Indstydelse paa Handelsoperationerne; de paa Frankrig alene indstilledes og Vexelcoursen paa Paris blev nominel. Siden lader det til, at denne Tildragelse vil have alvorligere Følger. Vales Reales falde dagligen i Værdi. Man hører ikke meere omtalTroppeerpeditioner til America. Den franske Grændse troer man snart vil blive Krigsskuepladsen. Al Søfart til Frankrig og Jtalien er nu ophørt. Den spanske Regiering har, for at hielpe paa Statens store Pengebehov, paa ny paalagt 5 pro Cents Afgivten af alle Vare, som herfra sendes til alle inden og udenlandske Pladser. -
Berlingske Tidende, 1815-06-02
Brevvexlingen med Norden gaaer nu over Lissabon og Engelland. - Varepriserne ere: Pibestaver 400 Piaster p. 1200 Stk., Tiære 6 Piaster Td., Beeg 8 dito, Bræder 110 a 112 Pesos p. 120 regulære, Bielker 75 a 80 Real de Vellon p. Codo, Jern 65 a 80 p. Quintal, norsk Stokfisk 7 Piaster p. dito, i Barcellona 8 1/2 a 9. Vexelcoursen, indskrænket ene til England, er stegen, og man troer den vil stige med hver Postdag. - Til den herværende Generalcapitain er ankommer Befaling fra Hoffet at holde Kysten af Andalusien i Forsvarstilstand, mod formodende Fiendtlighed af en algiersk Escadre.
Berlingske Tidende, 1815-06-02
Udenlandske Efterretninger. Kiøbenhavns Vexelcours, den 2den Juni, Hamburg, 633 Procent. 2 Mk. Dato, 6 - a vista Amsterdam, 588 - 2 Rd. Dito. London, 21 1/2 R. s. 2 Md. Sigt. Species 640.
Berlingske Tidende, 1815-06-02
Kiøbenhavn, den 2den Junii. Glædet ved andre Souverainers Agtelse og fremmede Nationers Kiærlighed kom Hs. Kongelige Majestæt, efter en Fraværelse af nu med de lydelige og eensstemmige Glædesyttringer, et trofast Folk Maaneder, igaar tilbage til sit Riges Hovedstad, og modtoges her skylder den elskede Konge, der opoffrer egen No for at fremme sin Undersaatters Vel.
Berlingske Tidende, 1815-06-02
hvor Hs. Majestæt Dronningen og Deres Kongel. Høiheder Prind Kongen indtraf henimod Klokken 2 i Nærheden af Frederiksberg, sesserne Caroline og Vilhelmine kom Allerhøistsamme imode. Kon kiørte i samme, efter nogle Øieblikkes Ophold paa Frederiksberg gen tog derpaa Plads i Hs. Majestæt Dronningens Vogn, og Slot, ledsaget af den Kongelige Stab og Svitte, samt escorteret at Hs. Majestæts Garde tilhest, til Kiøbenhavn. Ved Grændsen af Stadens Gebet modtoges Hs. Majestæt Kongen med en Lykønskningstale af Stadens Overpræsident, Hs. Excellence Hr. Geheimeconferentsraad Baron Adler, i ved Kiøbenhavns Magistrat og Stadens 32 Mænd havde taget Plads noget nedenfor Frederiksberg Bakke. Da Hs. Majestæt Kongen nærmede Sig Porten, hvor Fæstningens Commandant og Stadshauptinand havde den Ære at modtage Allerhøistsamme, lovnedes fra Kiøbenhavns Volde 81 Kanonskud, og ligesaamange fra Citadellet og fra Holmene.
Berlingske Tidende, 1815-06-02
Fra Vesterport til Amalienborg var Militairet opstillet i tvende Rader i følgende Orden: det borgerlige Infanterie og Artillerie; Hs. Majestæt Kongens Livcorps; Sø=Etatens Folk, siællandske Skarpskyttercorps, Kiøbenhavns Infanterieregiment; Hs. Høihed Prinds Christians Regiment; Hs. Majestæt Kongens Regiment; danske og norske Livregiment; Garden tilfods og Kongens Livjægercorps; Sø og Landcadetcorpserne, paa Amalienborg Plads Guidecorpset og en Afdeling Husarer. Ved Jndkiørselen i Byen modtoges Kongen af Jubelraab, som Hs. Majestæt med blottet Hoved og huld Nedladelse besvarede. Da den Kongelige Vogn var kommen til Vimmelskaftet, spændte det glade Folk Hestene fra, og trak samme jublende til Amalienborg, paa hvilken Vei den tilstrømmende Mængde var saa stor, og Enthusiasmen saa levende, at Vognen blev ligesaameget baaren som trukken. Kongen saavelsom Dronningen og Prindsesserne syntes levende at føle den eenstemmige Yttring af Folkets Kiærlighed, og efter Ankomsten paa Palaiet behagede det Hs. Majestæt Kongen, ved at træde frem paa Balconen, at give Tegn paa Tilfredshed og Glædeover igjen at befinde sig blandt sine troe Borgere. Om Aftenen var Staden almindelig og skiønt illumineret, og da Hs. Majestæt kjørte igiennem Gaderne, modtoges og ledsagedes Allerhøistsamme igien af det meest levende Fryderaad.
Berlingske Tidende, 1815-06-02
Krigs-Cancellie Secretaire og Postmester, s.
Berlingske Tidende, 1815-06-02
Fra den 20de til den 28de d. M. er igiennem det Kongel. General, i andets Oeconomie= og Commerce=Collegium udfærdiget algierske Sø as for Skibet Charlotte, stort 28 C. Læster.
Berlingske Tidende, 1815-06-02
Jgiennem Øresunds Toldkammer er fra den 20de til den 27de de R. klareret 321 Skibe, deraf 65 til udenrigske Steder, 1 til Island for 1 til Grønland.