JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-05-19
Smyrna, d. 29 Februarii. Under 8de f. M. skrives fra Alexandrien, at Vice=Kongen i Egypten har trukket sine Tropper fra Jedda, efter at have lidt et stort Nederlag mod Vedhaberne; og at Vice-Kongen har bestemt sig til ikke at foretage flere Expeditioner mod Oprørerne; dette ulykkelige Tilfælde kan snart have alvorlige Følger, for den ottomanniske Regjering, hvis den ikke sender en stærk "Magt mod den Kant. (S. Bl.) Heiberg, dansk af Fødsel og opdraget det danske Sørkadetcorps i Kjøbenhavn, viste sig ad. 11 Oct. 1797, i Søetræfningen mellem den engelske Admiral Duncan og den hollandske Admiral de Winther, den danske Nations Søehæder, værdig som tapper Kriger, og opofrede sig selv ved følgende ædle Handling, for sine Kammerater, sin Pligt og sit Land. J det omtalte morderlige Slag var han Næstcommanderende paa Skibet Delft, som, omringet af tre engelske Skibe, maatte, efter en blodig Fægtning i femfjerdedeel Time, stryg Seil. Det havde, adskillige farlige Grundskud, havde mistet Stormasten med mere, 2 Officierer og 41 Mand vare døde, og 1 Officier med 75 Mand vare faarede. Saasnart Delst havde strøget, kom en Officier fra det engelske Skib Ryssel ombord, dog som Priismester det erobrede Delft i Besiddelse, og sendte strax Capitainen, 2 Officierer og 86 Mand til Skibet Ryssel. Han saae da Skibets skrækkelige Tilstand, og bad Heiberg, der aldeles ikke var saaret, at han vilde hielpe ham med det øvrige Mandskab, for at hindre Skibet fra at synke. Hollændere og Engellændere arbeidede, saa at de i tre Dage havde det bedste Haab, at beholde Skibet. Men d. 14 Oct kastede en Storm Delft, om paa Siden. Nu steeg Vandet saa høit deri, at ingen Pumpe kunde hielpe længere. Da alt Haab var ude, gjorde Engellænderen Anstalt til at forlade Skibet. "Kammerad - sagde han til heiberg - jeg springer i Sluppen med Mandskabet. Pas altsaa paa det Signal, jeg giver, at De kan redde dem med mig. - "Og jeg skulde forlade disse mine blesserte ulykkelige Kammerater, svarede Heiberg, i det han pegede paa de 73 Saarede, som man havde bragt op paa Dækket, fordi de ellers vilde have druknet nede i Rummet. Gud velsigne Dem, Hollænder, der har De min Haand, jeg bliver ombord, svarede Engellænderen med Forundring. Engellænderne sprang i Sluppen og deres Anfører blev tilbage. Begge Officierer arbeidede nu med forenede Kræfter, for at hielpe hvad der endnu kunde hielpes. Efter nogle Timers Møie faae de at Ryssel satte Fartøier ud, for at komme Delft til Hjelp. Neppe vare de komne det paa Siden, førend de ogsaa vare fyldte med Mandskab. De roede bort, kom tilbage om en halv Time, og bleve atter strax fulde af Hollændere. De lovede at komme tredie Gang. Men nu trængde pludseligen Vandet fra alle Sider ind i Skibet, hvorpaa endnu vare de 78, Saarede, 3 Cadetter og 30 Mand, Heiberg og Engelskmanden. Det i begyndte at synke. Engelskmanden omarmede Heiberg og styrtede sig i Søen, for at redde sig ved Svømmen. J Øieblikket var Delft opslugt af Bølgerne, og med det den ædle Heiberg, som et Offer for sin Menneskekjerlighed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-05-19
Bondebryllupper i Lifland. Et Brev. Da Makrelen laae i Riga, var Steffen og jeg til et Bryllup paa Landet og Du maae troe, hun gik hoctentotisk til. Førstreed Gutten, som skulde giftes, til den Bye, hvor hans Dukke var, for at hente hende af. Han satte hende bag sig paa Skindmæren, og lod hende favne sig med den høire Haand. J den ene Haand havde han en kløftet Stok, hvori han stak en gal Skilling, som den sik, der aabnede Porten for ham. Da han havde taget Anneken ombord, styrede han til Brudehuset. Foran reed en, der blæste i Sækkepibe, samt 2 andre af Brudgommens Kammerader med Sabler i Hænderne, med hvilke de gave tvende Slag korsviis paa Døren til Brudehuset; hvorpaa de stødte Spidsen af den ene Sabel i en Bielke ligeover det Sted, hvor Brudommen skulde sidde Steffen spurgte en lille brunøiet Tøs, hvad det skulde betyde og hun svarede, at det var for at forebygge Troldom, hvilket gik saare i svang i Lifland. Hun fortalte os ogsaa, at det var af den samme Aarsag, at Bruden havde strøet smaa Stykker Klæde og rødt Sars omkring paa Veien; isæthvor der mødte en Korsvei, og paa de Børne Grave, som vare døde uden Daab, thi slige Gutter begrave Liflænderne paa de alfare Veie. Bruden havde et Slør over Ansigtet, imedens hun sad ved Bordet; men hun laae ikke længe for Anker paa den Bred; thi saasnart alle Gjesterne havde leiret sig om Bordet, stod hun og hendes Mandsling op og gik i Seng. Efter et Par Timers Forløb saae vi dem atter at komme og sætte sig tilboros. Vi drak og dandsede, saalænge vi kunde staae paa vore Been; men da Undersaatterne ikke længere vilde lystre, tumlede Steffen og jeg og alle de andre om paa Gulvet og sov tilhobe, som vi kunde have været nogle Siin. Hurra, my Boy, Saanlystigt gaaer det til ved Bondebryllupper i Lifland. Af dette Blad udkomme ugentlig to Numere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-05-19
J Følge Kgl. allernaadigst Tilladelse forsendes det med Posterne i Danmark, Norge og Hertugdommerne, og kan bestilles paa alle Postcontoirer mod Betaling af 16 Mk. Qvartalet. Her i Staden tilbringes Bladet Subskribenterne og betales qvartaliter med 16 Mk. Subskriptionen modtages hos Bogtrykker Höeckes Enke, i store Helliggeiststrædet No. 144.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-05-19
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-05-23
at Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Raad. 15 22de Niende Aargang. No. 42. En Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin. Løverdagen den 23 Maji 1812.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-05-23
Foreløbigt Svar til Hr. Doctor Larsen i Anledning af hans Par Ord i Skilderiet. No. 8385 f. A. (Sluttet.) Det vilde blive alt for vidtløftigt saaledes at gennemgaa alle de vrange Domme og vitterlige eller uvitterlige Misforstaaelser, hvori H. D. har gjort sig skyldig. Præsternes Videnskabelighed kan jeg saameget desbedre her gaa taus forbi, som jeg derom, vil Gud, snart skal offenlig give mine Tanker mere udførlig tilkende. Her vil jeg kun bemærke, at H. D. ved at indrømme, at det reene Græske kun hielper lidet til at forstaa det No Testamente netop har stadfæstet min Anke over, at Testamentet ei læses i kriftne Skoler, og der næst, at da jeg sagde at det hebraiske Sprog skammelig aflaskes paa de fleste Høiskoler, ingenlunde har sagt hvis Skylden var, Lærernes eller de Studerendes, og Factummet indrømmer jo Hr. D. Jeg tilstaar imidlertid ligefrem, at jeg troer der er Skyld paa begge Sider, Lærerne lægge ved Examina ei saamegen Vægt paa dette Sprog, som de burde, men det vilde rigtig nok kun lidt hielpe om de gjorde det, saalænge ei en anden Aand besjæler de Studerende. J saadanne Ting kan H. D. og jeg aldrig blive uenige, da det netop i alle Deele er min faste Tro, at det bedste Staal ei nytter, naar der er Jntet som kan fænge. Præsternes Rang synes H. D. at være i Forlegenhed med, han vil forsvare den, men kun paa Omveie, ved at sammenblande den med den Agtelse Præsterne bør have som Embedsmænd i Staten, men det gaar ikke an. Det er meget rigtigt, at Tidens Ringeagt for Præstestanden ogsaa bidraget Sit til, at hemme dens Virksomhed, men paa dette Onde kan ene raades Bod derved, at Tidsalderen og mange Præster med, blive kristelige igen. Hvad siger for Resten Erfaringen om dem, der hidtil have havt Rang som Konsistorialraader o. s. v., har Rangen givet dem mere gavnlig Anseelse enten i eller udenfor deres Menigheder, og har den det ikke, da Rang var sjelden baade i og udenfor Standen, hvad kunde man da vente nu? Jeg siger nu som før, at enhver Præst, der higer efter Rang, skal huske paa dem, der gerne vilde hilses paa Torvene og sidde øverst tilbords, thi jeg mener det er klart, baade af Text og Oversættelse, at Jesus med disse Ord lastede Farisæerne for deres Higen efter forfængelig Ære, fordi de vilde ansees af Menneskene, og det er aldeles prangt, naar H. D. synes at mene, at denne Lyst kan lade sig forene med Ydmyghed og Renhed i Sindet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-05-23
Jnden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-05-23
Indenlandske Efterretninger. Den 19de Maji d. A. er igjennem det danske Cancellie, udfærdiget følgende Reskript til Kjøbenhavns Magistrat. Vor synderlig Gunst!" Da der i Anledning af Vort Reskript til Eder, under 16 Februarii sidstleden, angaaende Paaske Flyttetids Udsættelse til Slutningen af Maji Maaned og Michaelis Flyttetids aldeles Ophævelse, indtil videre, ere opkastede adskillige Spørgsmaale, saa have Vi ladet Os de væsentlige af disse allerunderdanigst foredrage til Vor allerhøieste Decision, for derved at afværge de mange Rettergangssager, som ellers muligen kunde reise sig, og ville Vi til den Ende herved allernaadigst have anordnet og fastsat Følgende: 1) Den ved fornævnte Vort allerhøieste Reskript, af 15de Febr. d. A., befalede Udsættelse af Flyttedagen, fra 21de April til 26de Maji, skal ikke medføre nogen Forandring i Leien, saa at altsaa den Leier, som fraflytter Værelser den 26de Maji, ikkun bør betale Leie foret halvt Aar. 1 2) De Contracter, hvilke, imedens Reskriptet af 15de Febr. 1812 er i Kraft, indgaaes mellem Eiere og boesatte Familier, der ere Jndvaanere af Vor Residentsstad Kjøbenhavn, om Leie af Værelser i uger eller maanedsviis, ere ugyldige. 3) Alle de Leiecontracter, som have været indgaaede paa visse Aar, saaledes at de udløbe enten til Michaeli 1812, eller til samme Tid i eet af de følgende Aar, skulle, medens Refriptet af 15 Febr. d. A. forbliver i Kraft, udvides til at gjælde indtil det Aars Maji Maaned, der kommer næst efter den i Contracten bestemte Faredag. 4) Opsigelser til at fraflytte leiede Værelser til Michaelis, nu da Reskriptet har hævet Michaelis Flyttetid, skulle være uden Virkning, uanseet at Opsigelsen maatte være forkyndt, førend Reskriptets Bud blev kundgjort. 5) Naar en Leietager, som, førend Reskriptet blev kundgjort, har leiet Værelser for et halvt Aar, fra Paaske til Michaelis 1812, ikke betaler den til Michaelis forfaldne Leie, skal Eieren saavel for den allerede forfaldne Leie, som for Leien i det følgende halve Aar, i hvilket Leietageren er berettiget til at beboe Værelserne, have stiltiende Panteret i Huusgeraadet, for saavidt dette ikke allerede maatte være pantsat, førend det blev indflyttet. 6) Samme stiltiende Panteret skal ogsaa tilkomme Udleieren, naar en Leietager, som, førend Reskriptet blev kundgjort, har leiet Værelser foret halvt Aar, til Michaelis 1812, og derhos stillet Caution for den accorderede Leiesumme, ikke kan stille Caution for den øvrige Tid indtil Paaske Flyttedag 1813, i hvilken han er berettiget til at have Værelserne i Brug. Derefter J Eder allerunderdanigst have at rette, og Saadant til alle Vedkommendes Efterretning ved en Raadstueplacat offentligen at bekjendtgjøre. befalende Eder Gud. Coll. Tid.) ladet hen Antikke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-05-23
Hans Majestæt Kongen har, under 14de denne Maaned, allernaadigst resolveret saaledes: "Foruden den Forhøielse, Vi under 28de f. M. have befalet i Henseende til Bespiisningspengene for Kjøbenhavns med flere Garnisoner, er det endvidere Vor Villie, at den ved Resolution af 28de Maji forrige Aar Huusværterne i Sjælland og Lolland, samt paa Falster og Møen bestemte Forhøielse for enhver hos dem indqvarteret Underofficier, Spillemand eller Gemeen, saavelsom for alle til Understoden henhørende Personer, skal være gieldende for Sommermaanederne af indeværende Aar.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-05-23
J Følge Hs. Majestæts allerhøieste befaling optages Landings-Pladsen, i Keitum paa Øen Sylt iblandt de ved Cancellie Patent af 30 Nov. 1811 og ved Overrets-Anordningen af 14 Martii 1812 tilladte Landings- og Afseilings=Pladse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-05-23
Under d. 25 April har den Slesvigske Overret i Gottoiff ladet bekjendtgjøre, at Hs. Majestæt allernaadigst har befalet, at samtlige Enker uden Forskjel skulle indtil videre fritages for at betale Rangskat.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-05-23
Conventsalen i Roeskilde Domkirke, hvor Landemoderne holdes, faaer nu en beqvemmere Jndretning. Den ny smagfulde Trappe, som har kostet 1200 Rdlr., er færdig. En Afdeling af Salen indrettes til Bibliotheket, hvori for det første den til samme kjøbte Tauberske Bogsamling skal opstilles. Hs. Høiærværdighed Hr. Biskop Balles veltrufne Portrait i Oliefarve pryder Salen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-05-23
Ved Auctionen over det prisdømte Skib Jda Margarethes Ladning d. 20 Maji solgtes god Hamp 278 Rdlr. 3 Mk. til 283 Rdlr. Skipp., Svinebørster 17 Mk. 9 s. til 16 Mk. 9 s. Pdt., Tælle 16 Rdlr. 20 sk. Lispd., gamle Maatter 9 Mk. Stkt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-05-23
Udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-05-23
(Af Hamb. Corresp.)¬ (Moniteurens Anmærkninger til den engelske Regjerings Erklæring, see forrige No.) 1) Hvorledes kommer man her til at tale om Udøvelsen af Krigsrettigheder der ere indsluttede inden deres sædvanlige Grændser, Giver da Krigen Ret over de Neutrale? Har da Søekrigen en anden Ret end Landkrigen, Men Udøvelse af denne Ret kunde ikke holdes inden for sine Grændser, uden at drage Følger efter sig, der vare stridende mod Hs. brittiske Majestæts Rettigheder. Hvad Ret giver da Kronen Hs. brittiske Maj. over de Neutrale? Naar Schelde, Holland, Hansestæderne og den største Deel af Europas Fastlands Kyster ere blevne indlemmede i Frankerig, saa opstaaer deraf vist nok for den brittiske Krone Ret til at behandle disse Lande og deres Kyster som fiendtlige, fordi de ere blevne Fiender; men hvad Ret kan den brittiske Krone deraf tilphilosophere sig mod de Forenede Staters Handel, Skibe, Eiendom og Souverainitet, Fordi Frankerig har erobret Belgien, saa kan Krigsrettens Udøvelse med Hensyn til de Forenede Stater ikke indesluttes inden sine sædvanlige Grændser. Hvilken besynderlig Logik, 2) "De brittiske Cabinetsordrer skælle vorde tilbagekaldte, saasnart Frankrig kalder sine Decreter tilbage, og saasnart de neutrale Nationers Handel har gjenerholdt sin sædvanlige Gang." Hr. Forsters Noter til de Forenede Staters Regjering erklære tilstrækkelig hvad Engelland forstaaer ved igjen at bringe de Neutrales Handel i sin sædvanlige Gang.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-05-23
For atter at bringe de Neutrales Handel i sin sædvanlige Gang, maae man tilintetgjøre Runkelroesukker=Fabrikerne, bortrydde den Vaid der for affer Fastlandet sin indenlandske Jndigo, og forbyde Bomuldsdyrkning og hine talrige Fabriker, der erstatte den engelske Jndustries Producter, og som i Frankrig, Østerrig, Sachsen, Storhertugdommer Berg o. s. v. gjøre saa raske Fremskridt. Engelland maa have Ret til ved sine Tarifer at beskytte sin Culturs og sin Jndustries Fremskridt, medens Engelland lægger en Afgivt af 200 Procent paa de franske Vine, af 50 Procent paa Linons, medens det forbyder Silkevare og Kniplinger, skal man i Frankrig modtage den forarbeidede engelske Bomuld, Clincaillerie, Strømper, trykt Linned, Tøier og engelske Casimirer, og ved deres Jndførsel kun fordre en Afgivt af 5 eller 6 Procent, da vil Handelen igjen erholde sin sædvanlige Gang. Saaledes er den engelske Regjerings Mening; dette har Hr. Forster tydelig tilkiendegivet ved de Noter, hvorpaa den americanske Regjering har svaret med ligesaa megen Bestemthed som Talent. (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-05-23
Wien, d. 6 Maji. Greven af Gottorp er, ledsaget af en eneste Domestik ankommen hertil. Han fører et meget stille Liv. - J Følge en Kgl. Resolution af 21 Aptil sluttes Rigsdagen i Presburg den 12te dennes. Kongen af Ungarn har antaget Stændernes Tilbud af en Million Metzer Hvede og halvanden Million dito Havre, under Betingelse, at den ene Halvdeel af denne Subsidie paa Stedet skal betales i Jndløsningsbeviser og den anden Halvdeel ved Enden af dette Aar. Sidste Søndag holdt Physikerne Manner og Kraskowitz deres fjerde Luftseillads. Der var forsamlet en Mængde Tilskuere, og Farten løb lykkelig af. Hr. Kraskowitz steeg op i Prater og kom lykkeligen ned til Jorden igjen ved Wolkersdorff. Uhrmager Degen er reist til Paris, hvor han vil anstille en Luftseillads med sin Flyvemaskine.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-05-23
Erkehertugerne Anton og Johan ere komne hertil igjen fra Grätz.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-05-23
Bayern, d. 6 Maji. Fra Wien skrives: Brugen af Kryderier i Maden kommer nu her mere og mere af Moden. Man behielper sig med vild Merian, Salvie, Enebær o. s. v. Ogsaa paa andre Artikler raffineres der. Man veed nu meget godt at rense Talgen, og støber deraf Lys, som i Skjønhed ikke give de Russiske noget efter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-05-23
de Norske Postefterretninger. Prisen paa det paa Valøe Saltværk fabrikerede Salt er forhøiet saaledes: 1 Tde., ordin. Salt, v. 250 Pd. 12 Rdlr., 1 Tde. grovkornet 13 Rdlr., 1 ledig Saltfoustage 2 Rdlr. af 12t om at i Hs. Maj. har under 8de d. M. allernaadigst besluttet, at Vicestatholderskabet i Norge skal være bemyndiget til, efter Bøigdernes Beliggenhed og Frastand fra Kjøbstæderne, at dispensere i den ved Forordn. af 12 Aug. 1811. §. 8. Litr. B. indeholdte Bestemmelse, og tillade, at Qvantiteterfaindtil 100 Potter Brændeviin maa føres fra Kjøbstæd til Landet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-05-23
alt frapiragtninom Postefterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-05-23
Paris, d. 11 Maji. (Moniteur.) Hs. Maj. Keiseren er, d. 9de om Morgenen Kl. 8, afreist fra St. Cloud, for at holde Jnspection over den vid Weichsel forenede Armee. - Hs. M. Keiserinden vil ledsage Hs. Maj. til Dresden, hvor Hs. Maj. haaber at være saa lykkelig, at see sin høie Familie. Hs. Maj. kommer i det seneste i Julii Maaned tilbage. - Hs. M. Kongen af Rom vil tilbringe Sommeren i Mendon, hvor han siden nogle Maaneder har opholdt sig. Hs. Maj. har allerede faaet de første Tænder, og nyder den fuldkomneste Sundhed. Kongen vil blive vænt fra Brystet i Slutningen af d. M. - Hertugen af Bassano, Minister for de udenlandske Anliggender, og Grev Daru, Minister=Statssecretair, have forladt Paris. - Den Østerrigske Ambassadeur, Fyrst v. Schwarzenberg, er reist til Wien, for at ledsage Deres Majestæter paa Deres nærforestaaende Reise fra Østerrige til Dresden. - Endeel af Kongen af Neapels Suite er d. 10 d. M. passeret igjennem Frankfurt. - Den 12 d. M. ventedes Hs. Maj. Keiser Napoleon og høie Gemalinde i Dresden, hvor alle Anstalter vare føiede til D. Maj. Modtagelse. J Warschau er Slottet istandsat til at modtage Hs. Maj., som ventedes der ligeledes med det første. Kongen af Westphalen er allerede ankommen til denne Stad. - Fra Dresden skrives under d. 11 Maji, at Troppemarscherne igjennem denne Stad have varet indtil d. 6te.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-05-23
Hertugen af Tarent (Mardonald) er afreist fra Berlin til Küstrin til sin videre Bestemmelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-05-23
(Hamb. Corresp.) Pisa, d. 24 April. Adskillige i Marseille og Livorno udrustede Capere have opbragt endeel Priser til Tunis og Tripolis, blandt hvilke en Engelsk med 40,000 Pjnstre ombord. (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-05-23
Liegnitz d. 8 Maji. J Følge officielle Efterretninger har det i Schlesien under Hertugen af Abrantes's Befaling staaende 4de Armeecorps, der cantonner, i samtlige Kredse af de herværende Departementer, faaet den befaling, strax at bryde op og fortsætte sin Marsch igjennem vort Hertugdømme til sin videre Bestemmelse. J Dag ud marscherede desaarsag den her garnisonerende Deel af det 63de Linie-Jnf. Reg. og det 18de Regim rykkede derimod ind igien. J Morgen kommer her igjen Velit-Bataillonen, Grenadererne og den italienske Gardes Garde d'Honneur, holde en Rast dag, og fortsætte deres Marsch d. 11te. Jndtil d. 12te d. M. ventes endnu 12,000 M. Keiserlig fransk Garde, som komme til at ligge i de for dem rømmede Egne omkring Glogau. Efter dem følge 14,000 M. af den fra Spanien tilbagekaldte Garde, som skal indtræffe d. 18de og 20 Maji i Dresden. Hert. af Abrantes's Hovedqvarteer bryder d. 9 Maji op fra Glogau. Al Colonner af 4de Armeecorps gaae over denne Stad. Ogsaa det spanske Regiment Joseph Napoleon gid. 8 Maji herigjennem. (Alt. Merk. Af dette Blad udkomme ugentlig to Numere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-05-23
J Følge Kgl. allernaadigst Tilladelse forsendes det med Posterne i Danmark, Norge og Hertugdømmerne, og kan bestilles paa alle Postcontoirer mod Betaling af 16 Mk. Qvartalet. Her i Staden tilbringes Bladet Subskribenterne og betales qvartaliter med 16 Mk. Subskriptionen modtages hos Bogtrykker Höeckes Enke, i store Helliggeiststrædet No. 144.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-05-23
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enk¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-05-26
Jnden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-05-26
Jndenlandske Efterretninger. Placat, hvorved Skoveiere opfordres til ikke at foretage Hugst til eget Brug af Egetræer af saadan Vext eller saa store Dimensioner, at de kunne indeholde vigtigt Skibstømmer for det Kongelige Skibbyggerie, forinden bekom slig forehavende Hugst have underrettet Admiralitets og Commissariats-Collegium.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-05-26
Ved Placat af 30te October 1807 er det forbudet i Kongerigerne Danmark og Norge, uden Admiralitets- og Commissariats=Collegii foregaaende Jndvilgelse, at sælge enten tildannet Egetømmer, der til Skibbyggerie kan være anvendeligt, eller i Almindelighed, noget til Skibstømmer tjenligt Egetræe, hvad enten samme staaer paa Roden, eller er skovet. Men, ligesom dog derhos Stiftamtmændenne og Amtmændene, i Tilfælde, at nogen til uundværligt Brug vil bygge eller reparere et Skib eller en Baad, eller til Vand- og Broe=Bygninger eller Reparationer paa Huusbygninger nødvendigen, behøver et eller andet til Skibsbrugtienligt Stykke Egetømmer, ere bemyndigede dertil at tillade saadanne Stykker Egetømmers Salg, efterat de forud ved tilforladelig Undersøgning have forvisset sig om Kjøbernes Trang til Tømmeret i ommeldte Henseende, saaledes er endog ved allerhøistbemeldte Placat ingen Jndskrænkning eller Tvang paalagt i Henseende til Egetømmers eller Egetræers Anvendelse til eget Brug, uagtet blandt det Egetømmer eller de Egetræer, som Skoveiere til eget Brug anvende, kunne være Stykker af Vigtighed for den Kongelige Søe-Etat. Det er nemlig forudsat, at Skoveiere i denne Henseende ville vide at forene Statens Fordeel med deres egen, og derved opmuntres til de for Staten nødvendige Egetræers Opelskning, og det paalvivles ikke, at de jo, efter atvære blevne gjorte derpaa opmærksomme, ville, ved at anvende Egetræer til eget Brug, dog vise den Beredvillighed for den Kongelige Søetjenestes Fremme, at de ikke til denne Anvendelse foretage Hugst af Egetræer af saadere Vext, at de kunne indeholde Tømmer til Forstævne, Agterstævne og Retknæer, eller af saa store Dimensioner, at de kunne indeholde andet vigtigt Skibstømmer for det Kongelige Skibbyggerie, forinden de om slig forehavende Hugst have underrettet Admiralitets- og Commissariats=Collegium. Til denne Beredvillighed har Rentekammeret derfor herved villet opfordre alle Skoveiere. Den Kongelige Søetjeneste vil ikke allene derved gives Leilighed til at erholde endeel for Skibbyggeriet uundværligt Tømmer, som den ellers maatte savne. Men Skoveierne selv kunne desuden ogsaa derved undgaae det Tab, som de ville lide, naar Træer, der indeholde vigtigt Skibstømmer, formedelst Ukyndighed anvendes til et Brug, hvortil andre Træer af mindre Værd kunde anvendes, og de derved miste den gode Betaling, som de ellers for hine, til vigtigt Skibstømmer tjenlige, Træer kunde have erholdt. Rentekammeret, den 6te Maji 1812.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-05-26
Hans Kongelige Majestæts til Danmark og Norge, 2. &c. Præsident, Directeur, Deputerede og Tilforordnede i Rentekammer-Collegio.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-05-26
Placat, angaaende Tillæg i Etmaalspengene for Lodserne i Danmark og Norge.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-05-26
Ved allerhøieste Resolution af 13de dennes, har det behaget Hans Maj stæt Kongen allernaadigst at bevilge, at "Lodserne i Danmark og Norge gives 2 Mk. i Tillæg i de Etmaalspenge de nyde, naar de ligge over 24 Timer paa et Skib, saa at de i alt have 1 Rigsdaler 32 Skilling for hvert Etmaal. Denne allerhøieste Resolution kundgjøres herved til alle Vedkommendes allerunderdanigste Efterretning.