JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1833-07-06
Oppebørselsgebyhrer for directe og inddirecte Skatter......: 2 Mill. 986518 Pd. St. Renter af Statsgielden........ 28 - 351,852 - - Civillisten, det Kongl. Huses Underholdning, Pensioner o. s. v. 1 - 564713 - - Justitsvæsenet.................. . - 989, 476 - - Det udenlandske Departement. . . - 330, 439 - - Land= og Søemagten......... 13 - 4180. - - Offentlige Bygninger og Anlæg o. s. A.................... 1 - 6100 - - Forskjellige Udgifter.... 1 - 76771 - - 30 Mill., 385, 113 Pd. St. Ovennævnte Blad ledsager denne Fortegnelse med følgende Bemærkninger: - - Lader os nu gjennemgaae de enkelte Poster i de offentlige Udgifter, og undersøge, hvilke Dele af samme der kunde væsentligen reduceres. Vistnok kunne Besparelser finde Sted i mange smaae Details; men Sagen er her ikke at udfinde, hvor der kunde spares nogle Hundrede eller nogle Tusinde Pd. St., nu det kommer an paa at udfinde Mueligheden, af en stor, væsentlig Reduction af de offentlige Paalæg. Vi kunne ikke opdage nogen saadan Formindskelse. Den første store Post er den offentlige Gield; denne er uantastelig, og dog udgiør sammes Renter meer end Halvparten af samtlige Udgiftet. Det er denne Post, som er en virkelig Byrde for Landet, og hviler saa uhyre tungt paa de arbeidende Classer, om man end antog, at en, to, eller maaskee endog tre Millioner af de offentlige Udgifter kunde teduteres, saa vilde en saadan Redaction dog neppe mærkes, naar den fordeeltes paa den hele Masse af Befolkningen. Slig Besparelse burde desuagtet iværksættes, naar den var nogenlunde muelig, men da en saadan Lettelsedog ikke formindskede den Byrde, som Landet fordrer lettet, saa maa Legislaturen udfinde andre Midler. - Noget lod sig vistnok gjøre ved en hensigtsmæssig Forandring af Skatterne, men det eneste virksomme Middel til at lette de trykkende Skatter, hvis numeriske Beløb ikkun lidet kan reduceres, vil uden Tvivl være, at lette Udredelsen af samme, ved at forøge det circulerende Medium. Gielden gjordes i Papiir=Valuta, og Landet maa nu betale den i Guld=Valuta. Af den Penge-Overflødighed, som frembragtes ved en Papiir=Valuta, toges den offentlige Gjeld; den skal nu betales med det indskrænkede Medium, som Papiirpengenes Afløsning ved Guld Valuta har frembragt. - Man tør imidlertid haabe, at Regjeringen vil tage sin Tilflugt til dette eneste virksomme Middel. Da Hr. Peels Bill fra Aaret 1819 i det Væsentlige kan ansees for ophævet ved de Forslag, som Skatkammer=Cantsleren har gjort med Hensyn til Fornyelsen at Bankens Privilegium, saa tør vi haabe, at den vigtigste Hindring, fa vore Finantsers Forbedring er ryddet af Veien, og at et Pengesystem, under hvilket Englands Velstand opløftede sig til et saa høit Trin, atter vil vorde indført.
Berlingske Tidende, 1833-07-06
Berlin, den 26de Junii. Den 19de Juni om Morgenen gik det til den russiske Chronometer=Expedition hørende Dampskib "Hercules" til Ankers paa Svinemündes Rhed. Ombord paa dette Dampskib vare Generallieutenant von Schubert og Oberstlieutenant Baron von Wrangel. Den sidste gik i Land, begav sig med Astronomen Wolsen til Observatoriet og derefter atter ombord. Dampskibet, som er 173 Fod langt, armeret med 26 resp. 12 og 3 Pundiger, har en Dampmaskine af 240 Hestes Kraft, en Eqvipage af 190 Jndividuer og 4 1/4 Chronometre ombord. Den 20de d. M. fortsatte det sin Reise til Arcona paa Øen Rugen, til Lübeck og Kjøbenhavn. (Det har allerede været her paa Khvns Rhed den 28de Junii.) J Løbet af Juli og August ventes det, atter at indtræffe til Svinemünde.
Berlingske Tidende, 1833-07-06
Grækenland. J München har man havt Efterretninger fra Nauplion til den 27de Mai. - Kong Otto havde tilligemed Regentskabet forladt Nauplion, for at bestemme hvilket Sted der var bedste skikket til fremtidig Residents. De Architecter og Jngenieurer, som vare sendte til Corinth og Athen i samme Hensigt, have indleveret modsigende Beretninger. Et Brev indeholder i denne Anledning Følgende: "Corinth synes at være mindre skikket til Residents, formedelst sin Beliggenhed paa den snævre Landstrimmel mellem to Havbugter. Saalænge Jsthmus ikke er gjennem skaaren af en Canal, kan Byen aldrig faae nogen betydelig Han deel. Udføres dette vigtige Foretagende, saa vil Handelen uden Tvivl drages til de nærliggende Farvande, men formodentlig mere til Havnene paa Atticas Kyst og til Ægina, end til den mere aabne Rhed paa begge Sider af Jsthuus. Jmod Athen lader sig ogsaa meget indvende. Architecten Guttenson beklaget sig over Jndvaanernes Nærighed; der forlanges allerede nu tredive Gange saa meget som før for Grundeiendomme; de faa Arbeidere, som der findes, ere ligesaa gridske og fordre en spansk Daler daglig; han paastaaer, at Hovedstaden bør anlægges ved Havnen Piræus. Mod dette Project indvendes, at et Lands Hovedstad, ikke bør ligge ved Havet, der er det samme som Grændsen, da det er et neutralt Territorium, hvorpaa enhver Søemagt kan komme lige til Hovedstadens Mure. Kjøbenhavn, Lissabon og Constantinopel, have i de nyere Tider prøvet dette. Paa Grund heraf ville andre anlægge Hovedstaden mellem Piræus og Athen, og kalde den ny Stad Othonnopolis. Men man kom paa denne Maade tilbage til Hadrians istedetfor Pericles's Tider, thi, som bekjendt, kaldte hiin romerske Keiser den Stad, han lod anlægge i Nærheden af Athen, Adrianopolis. Det meest glimrende Navn fordunkes ved Navnet Athen, og da man ikke engang kan komme Halvveien fra Athen til Pircus, formedelst de lave og fugtige Egne, men maatte vælge Pladsen ved Høiderne, saa vilde man følgelig i ethvert Tilfælde nærme sig den gamle Stad, der udbreder sig bag ved Højene Museon, Pnyr og Lykobetus, og derved komme til at høre til dens Territorium. Det er meest sandsynligt, at man vælger Sletten ved Akropolis, og ved jevne og beqvemme Landeveie forbinder det ny Athen med de herlige Havne Piræus, Munychia og Phalarus, og med Porto=Rephii. Disse Veie ville snart, i det mindste i Retningen mod Piræus, omgives af Forstæder, Hauger og Viller. Det bedste Mid til at undgaae Atheniensernes Gierrighed, vilde være at lade Hauger taxeres, der skulle anvendes til offentlige Bygninger ved at tvinge Jndvaanerne til at bygge inden en bestemt J og efter en bestemt Plan, under den Straf, at lade deres Gru ejendomme sælges ved Auction. Arbeidernes Gridskhed kunde lettest forebygges, ved at lade Arbeidere komme fra andre SteDet er af stor Vigtighed, at den Strækning, hvorpaaa Ruine af den gamle Stad findes, foreløbigen jevnes, og benyttes regelmæssige Eftergravninger. De forenede Nordamerikanske Fristater.
Berlingske Tidende, 1833-07-06
Det amerikanske Colonisationsselskabs bestyrende Committe nu besluttet, aarligen at sende to Expeditioner med Udvandt fra New=Orleans til Liberia, den ene hvert Aar i Mai og anden i November Maaned, og at en lignende Expedition i J Maaned skal afgaae fra Virginien til samme Colonie. Disse peditioner skulle medtage alle frie Farvede i denne Stat, ønske at komme med.
Berlingske Tidende, 1833-07-06
J Aaret 1824 foretog Hr. O. Pattie fra Kentucky sig tille med sin Fader, en gammel Jæger og adskillige andre Person, et Streiftog til Egnen vesten for Mississippi, deels for Jagten deels for Handelens Skyld. Han reiste gjennem Ny-Mexinaaede det stille Hav, havde adskillige Fægtninger med Jnd nerne, og toges endelig til Fange af Mexicanerne. Efter i Befrielse begav han sig til Mexico og derfra til Vera-Cruhvorfra han seilede tilbage til de forenede Stater. Hans Dagbesom indeholder hans eventyrlige Reiser, der varede i sex Aaer i Malmaaned d. A. udgivet i Cincinnati, af Hr. Flin Skildringen af disse Vandringer gjennem de fjerne vestlige Egn der ere blottede for al Vegetation, uden nogen Bæk eller Kiø- og gjennemstreifede af vilde, forvovne indianske Folkestamme have en paafaldende Liighed med de Reiser, der ere foretagne det Jndre af Aftika.
Berlingske Tidende, 1833-07-06
Indenlandske Efterretningers Viborg, den 1ste Juli. J Forgaars ringede Snapstinget ud. Den talrige Sammenstrømmen af Mennesker, for at afgjøre deres Pengeaffairer i denne Termin, har allerede ik flere Aar været ophørt, hvorved en betydelig Jndtægtskilde for Byen er udtørret. Terminen er nu nedsjunken til et blot Marked, men ogsaa dette var lidet besøgt, og de Handlende yttrede grundet Utilfredshed over Mangel paa Afsætning. Nogle, de vare ankomne i Begyndelsen, reiste snart bort igien; og Andtankom først i de sidste Dage. Det vilde maaskee være ønskeligt om Markedstiden herefter indskrænkedes til 3 a 4 Dage. De kortere Ophold vilde da medføre Besparelse for de Handlende og den fristende Leilighed til Sviir og Lediggang for den ardedende og tjenende Classe indskrænkes. Den bedste Afsætning bei Markedet havde Kunstdreier Sondershausen fra Randers, ne turligviis især med Piberør, da Tobaksrygen, som bekjendt, herer til vor Tids Yndlingstilbøieligheder og ingen 15 Aars Drenlænger lader sig see blandt sine Kammerater, uden at vær forsynet med sin Pibe. (Viborger Samler No. 79.) Thisted. - For nogen Tid siden har en Jndseender Aalborg Stiftstidende beklaget sig over, at Autoriteterne Jnteforetoge med Hensyn til Lukningen af Agger=Canal, og i et i nere No. af samme Blad gjøres et Overslag over hvad dette vil koste; Jndsenderen eller Jndsenderne have vistnok ikke været i dende om, at Autoriteterne Jntet kunne foretage i denne Sa der ganske afhænger af Hs. Majestæt Kongen, som ved alle højeste Resolution af 6te Juli 1830 har funden: at Canale Lukning kan udsættes, indtil man seer, hvilken Vei Naturen i ger, da Allerhøistsamme i sin Viisdom vistnok har indseet, at Age Canal ganske ved Naturens Hielp, uden Bekostning for Land vilde lukke sig selv; hvilket ogsaa tildeels allerede kan ansees være skeet, da man fra 4de til 11te Juni har kjørt over de og dens Dybde den hele Vinter og Foraaret kun har været Alen, istedetfor at den før var 9 a 9 1/2 Alen dyb.
Berlingske Tidende, 1833-07-06
(Af Thisted Avis No. 65. Ratzeborg, den 28de Junii. - J disse Dage have vi deden Lykke, fjerde Gang at see vor elskede Landsfader; dennegablandt os. Uforglemmelige skulle hine Dage være os og vore Børn. - Vor gode Landsfader, hvis Regjering bereder sine ngste Børn, Lauenborgerne, et Held, som alle vore Nabremisunde os, kom hertil i Tirsdags Aftes Kl. 9, omgiven af den vende Mængde; Hs. Majestæt, der behagede at tage Natteqvarteer hos Regjeringscollegiets første Medlem, Statsraad Gotschalk, blev modtaget af Regjeringscollegiet, samtlige geistlige og verdslige Embedsmænd, Militairet o. s. v. - - Fæste Dag behagede Hs. Majestæt, at tage Regjerings Byglingen, hvor Produktbøgerne og Regnskaberne bleve undersøgte det herværende Detaschement af det Lauenborgske Jægercorps, Kirken; Hospitalet, hvor Lemmerne erholdt et festligt Maaltid, Raadhuset; Fængslerne og Brandvæsenet, i Øiesyn. - Ogsaa besaae Hs Majestæt Domkirken og beærede Domskolen med Si Allerhøieste Besøg. - Med Jnteresse saae Monarchen den herverende Borgerskole. Den er Hans Værk, thi Han har skienket Bygningen og en Gave til dens Jndretning. - Efter Nisdagstaffelet tog Hs. Majestæt Amtshuset og Kirken i St. Georgensborg (den ældste christelige Kirke i Hertugdømmet, i Øiesyn. Den lykkelige og tilfredse Bondestand, som Kongens Viisdom agter, fandt her Leilighed til at yttre sin taknemmelige Jubel. - Ridder, og Landskabet foranstaltede et Fyrværkerie; Denskolens Disciple ledsagede, med Allernaadigst Tilladelse, Hs. Majestæt med Fakler og Sang hjem til Allerhøistsammes Bopæl Vore taknemmelige Velsignelser fulgte Kongen, da han forlod os og reiste til Mølln, Lauenborg a. Gid vi snart maatte ske vor huldrige Konge igjen, var det almindelige Ønske Kjøbenhavn, den 6te Juli.
Berlingske Tidende, 1833-07-06
Hr. Prof. Theol. primarius Dr. J. Møller har nu selv, i Literaturtidenden, givet et Udtog af den for nævnte, latinske Cale, som han holdt den 15de f. M., da han nedlagde Rectostatet ved Kjøbenhavns Universitet. Deraf udmærke vi følgende Sted: "Tvende Kjendsgierninger aflokkede Taleren Klager, den ne: at Universitetet i de senere Aar har erholdt forholdsmæssig langt flere maadelige Studenter, end nogle Aar tilbage i Tiden; den anden, at der vindes langt færre Præmier ved den aarlige Concurs *). Ligesom der i Aar ikkun vare to Medailler at uddele (da der dog havde været udsat 11 Priisspørgsmaal), saaledes har der i de sidste Aar sielden været flere Præmier vundne, og i de fleste Videnskaber indleveres ikke engang nogen Afhandling. Endnu for en Snees Aar siden, da vort Universitet sittun havde det halve Antal Studerende, var der ofte flere Conturenter i de enkelte Videnskaber. Ved at efterspore Grundene, til denne skjulte Sygdom i vort lærde Corpus, fandt Talleren, samme deels at skyldes ubetænksomme Forældre og Værger, de lade deres Sønner studere invita Minerva, i det Haab, at de, paa en Tid, da saamange Næringsveie aftage, skulle finde Levebrød i Statens eller Kirkens Tjeneste, og deels det i de senere Aar hos os saa stærkt overhaandtagende, theologiske og juridiske, Manuductionsvæsen, hvorved den videnskabelige Aand qvæles hos mange af de Yngre; thi medens Manuduction er beregnet allene paa Studentens borgerlige Maal: at faae Exammen, sigte derimod Forelæsningerne og de af Professorerne anstillede praktiske Ovelser tillige til det videnskabelige Maal.
Berlingske Tidende, 1833-07-06
Ledige Embeder. Under det Danske Cancellie: Ordineret Catechet og første Lærer-Embedet ved Domsognets Borgerskole i Aarhuus Løn, 400 Rbd. Sølv, samt fri Bolig og 4 Favne Brænde foruden Høitidsoffer af Menigheden. - Høietaastrup Sognekald i Sjælland, 328 Rd. Jfølge allerhøieste Rescript af 3die April 1821, er Præstetienden af 100 Tdr. Hartkorn henlagt til Amtsprovsternes Lønningsford. - Vivild og Veilbye Sognekald i Aarhuus Stift, 370 Rbd. (Begge Embeder efter gammel Angivelse til Embedsskat.)
Berlingske Tidende, 1833-07-06
Under Rentekammeret: Sognefoged-Tjenesten i Raumorth og Jevenstedt i Rendsborg Amt, Caution 2400 Rbd. i Kongelige 4 pCt. Obligationer. - Skovfoged-Tjenesten ved Røn) Mueligt var det dog i enkelte Tilfælde, at den, der vandt Præmien, kunde have ladet en anden, dueligere, skrive den derfor indleverede Afhandling. Hvorledes kan slig Misbrug controlleres Red. nehuus paa det frederiksborgske Skovdistrict, Løn 100 Rd. Sølv, frit Huus med Embedsjord og sædvanligt Brændsels=Deputat.
Berlingske Tidende, 1833-07-06
Reisende. Til Kjøbenhavn. Hidkomne den 3die Juli, Klædefabriqveur Smønt, fra Neumünster; Generalrigecommissair Krag fra Odense, Porcitmaler Simonsen fra Kiel; Hofjægermester og Greve Perredorff fra nogense: Kammerherre, Baron Rosenørn-Lehn fra Guldborglund; østre Christensen fra Aarhuus, Vagtmester Svendsen og Toldbetjent Kieldsen fra Helsingøer.
Berlingske Tidende, 1833-07-06
Dampskibet Prinds Carl ankom den 4de Juli med følgende Passagerer. Fra Norge, Fuldmægtig Bocher; Casserer Schmidt med Kone; Kjøbmand Svensen med Kone; Hr. Væringsaaren; Student Hambro, Agent Sødring. Fra Gothenborg, Factor Rube med Kone; Kjøbmændenne Lauritzen, Andresen, Ohlsen, Clementsen, Rehsø med Kone, Ross og Grønwall; Capitain Haal.
Berlingske Tidende, 1833-07-06
Dampskibet Frederik den Sjette afgik i Gaar Morges Kl. 8 til Kier med følgende Passagerer: Justitsraad, Høiesterets Advocat Sporon med Kone og 2 Børn; Studiosus Theol. Budz; Kammerjunker Døring; Hofraad, Professor Toblesen; Jfr. Bøsch; Engelsk Marinecapitain Barrow; Dr. Med. Engstrøm; Herredshøfding Chryslønder; Landskriver Schnepel med Kone, Søster og 2 Børn; Kjøbmændene Herz, Buchheister Grønmall, Røhsmed Kone, Schwensen med Kone, og Petersen; Retsbetient Martensen med Kone; Jfr. Deckmann; Skibscapitain Bruun; Studiosus Schwensen; Jfr. Nielsen; Houtboist Granz. Til Møen og Falser: Pastor Hornfyld med Kone; Frue Scheel; Frue Clasen; Mad. Hellesen: Jomfruerne Busch og Wuck, Forvalter Edinger; Frøken Jessen; Frue Lauritzen; Bataillonschirurg Kietz; Student Martensen; Mad. Møller; Mad. Jones med Datter.
Berlingske Tidende, 1833-07-06
De af det Kongelige Admiralitets- og Commissariats-Collegii Debitorer, som endnu ikke have erlagt Renter eller Afdrag af deres Obligationer til sidstafvigte 11 Juni Termin, anmodes om behageligen at indbetale samme til Undertegnede inden den 14ded M. - De, som til den Tid ikke indfinde sig, udsætte sig for Indfordring af Capitalerne efter Forskrivningernes Tilhold. Kiöbenhavn, den 1ste Juli 1835. L. Jürgensen. Söe-Etatens Kiøerer.
Berlingske Tidende, 1833-07-06
Kiøbenhavns Børs-Cours, den 5te Juli 1832. Hamborg 2 M. - a vista 208 1/2. - Species 208. Disconto 4 pC. - Species solgtes til 12 Mk. 7 1/2 s. Kongelige Obligationer uden Renter i Bemk. 87 3/5 a 88 1/2. Dito uden Renter i Sedler 91 1/2 a N. Nationalbanks=Obligationer (af Laanet den 2den Februar 1820) i rede Sølv 102. Dito i Sedler 1000 Rbdlr. Norske Speciesedler 156 1/2 Rbdlr. Svenske Sedler 43 1/2 s. pr. 1 Rdlr. Rigsgjeld. 3 pCt. Engelske Laan ved Wilson et Comp. 72 a 72. Norske Laan til 6 pCt. Bemk. 103 a 103 1/2. Dito dito til 4 pCt. 99 1/2 a 100. Nye dito dito i rede Sølv til 4 pCt. 100. 4 pCt. uopsigelige Norske Stats=Obligationer, lydende paa Norske Species. - 4 pCt. Rigsbanks=Obligationer, Renten pr. 6te Januar, 401 a 101 1 Rbdlr. rede Sølv.
Berlingske Tidende, 1833-07-06
Kiøbenhavns Torvepriser, den 5te Juli 1823. Rug, Td. 3 Rbd. 3 Mk. 8 s. a 4 Rbd. 1 Mk. 12 s. Hvede, Td. 3 Rbd. 5 Mk. 8 s. a 4 Rbd. 5 Mk. 8 s. Byg 2radet, Td. 2 Rbd. 1 Mk. - s. a 2 Rbd. 1 Mk. 12 s. dito Gradet, Td. 2 Rbd. - Mk. 4 s. a 2 Rbd. 1 Mk. - s. Havre, Td. 1 Rbd. 3 Mk. 12 s. a 1 Rbd. 5 Mk. 8 s. Ærter, Td. - Rbd. - Mk. - s. a 2 Rbd. - Mk. - s. Røget Flesk, Lpd. 1 Rbd. 5 Mk. - s. a 2 Rbd. - Mk. - s. Grøns. Flesk, Lpd. 1 Rbd. 2 Mk. 12 s. a 1 Rbd. 3 Mk. 8 s. Smør, Pundet - Rbd. 1 Mk. 2 s. a 2 Rbd. 1 Mk. 6 s. Æg, Snesen 1 Rbd. 1 Mk. 6 s. a 2 Rbd. 1 Mk. 8 s. Giær, Pd. - Rbd. 2 Mk. - s. a 2 Rbd. 2 Mk. 4 s. Siællandsk Smør pr. Tønde 40 Rbd. - Mk. a 48 Rbd. Sedler og Tegn.
Berlingske Tidende, 1833-07-06
Efter længere Tids tiltagende Svaghed kaldede Gud min elskede E. Mand, Justitsraad, Ridder af Dannebrogen, Anders Winding. Brorson, i hans 77de Aar, ind til den evige Hvile, söndagen den 30te Juni, efterat han i henved 49 Aar som Conrector og Rector her ved Herlusholm lærde Skole havde virket til mange unge Menneskers Uddannelse paa den videnskabelige Bane. Som hans Liv var stille, uafbrudt Virksomhed, saa var hans Död roelig og blid. Den Retskaine være til kierlig Ihukommelse! Herlusholm, den 2den Juli 1823. A. al. Brorson, södt Kynde.
Berlingske Tidende, 1833-07-06
Efter et langvarigt og smertefuldt Sygeleie, behagede det den Almægtige, E. Natten til den 21de dennes at bortkalde min elskede Mand, min Sønne kjærlige Stedfader, Nelaus Christiansen, Borger og Handlende i Sorøe, i en Alder af 44 Aar og 10 Maaneder, efterat vi i 4 1/2 Aar havde deelt Livets Glæder og Skjæbnens mangehaande ublide Tilskikkelser med hinanden. Dobbelt tungt er dette Tab mig, da jeg for 3 Maaneder siden var saa ulykkelig, ved en pludselig og uventet Død at miste en dyrebar attenaarie Søn, i hvem jeg haabede at finde min Alderdoms Glæde til Løn for saa mange oplevede Gienvordigheder paa Livets ofte tornefulde Vandring. Saa dødt som fra af Sorgen end er bøiet, er det mig dog en Tres at saa mange af min elskede Mands Medborgere nanmod et ledsagede han til Graven, ligesom og, at Hr. Dr. Sommer, Ridder af Dannebroge, hædrede den Afdødes Minde med en skiøn hiertelig og trøstende Tale, hvorfor Hs. Høiærværdighed med samtlige ærede Herrer, som tulgte ham til sit sidste Hvilested, modtage mit rørte Hiertes inderligste Ti Paa egne og min Cons Frederik Brynings Vegne Kirstine Christiansen, fød Hiorhøi.
Berlingske Tidende, 1833-07-06
Litteratur. dkommet idag : Haandbog for Biensyge, med Bemærkninger over I Behandlingen og Helbredelsen af den seroxhuløse Biensyge af Dr. Med. Trum, hertugelig sachnsk Læge, m. m., efter det 3die forbede rede Oplag af A. F. Johansen. Jndholdet er : Maaden at vedligeholde, Øinene friske og at heldrede de syge; Skadeligheden af glindsende Giende stande; Øiensygdomme hos Børn; Belæring om Benenes urigtige Behandling med Hensyn til deres Øine; Om Sjælen og om at helbrede den En Hovedregel for Øinene, med Hensyn til Kiærlighed; Forhold og Forsigtighederegler og Misbrug af Øinene; Om Brillet; Om Dags= og Natte arbeide, og om at behandle anstrængte Øme paa; Om Englede, Svagsynede, Kortsynede og Langtsynede; Øinenes Behandling efter Sygdomme, Betandene i Øinene efter hidsige Sygdomme; Fremmede Legemet i Øinene i Øienderændelse; om den graae og sorte Stær; Behandling og Helbredelse at icropdløse Øiensygdomme. Faaes for 3 Mk. i Bogladen No. 13 i Snaregaden, og i flere Boglader.
Berlingske Tidende, 1833-07-06
avEnrisse ENT. Ja Hr. Proprietair Hastrup til Rosenfeldt i endnu, skjöndt op) fordret udi Raketten No. 9 den 2den Februar for d. A. har indbetalt de til det Berregaardske Futeicommis skyldige Renter, 36. Rbd. Sölv, saa opfordres han herved aner til - giennem Administra nonen i at tilstille mig min Andeel, 55 Rbd. 2 Mk. Sölv; da jeg hertil er hvilig trængende. Kiøbenhavn, den 5te Juli 1833. P. F. Berregaard. Ritmeter og Kongelig Toldbetient,
Berlingske Tidende, 1833-07-06
Papagnieskydning. Oligen den 17de dennes og paafølgende lig foretages den sædvanlige Papagnieskydning. Helsingers Kongelige privilegerede Skydebane, den 5te Juli 1833. Directionen.
Berlingske Tidende, 1833-07-06
Papludsalget: i Vedermedsensgang Nr. 204 og 95, er forsynet med Pap af særdeles god Boniter til 14 Mk. pr. Bundt. gos en dannet Familie i en af Siellands Kiøbstæder, som holder Lærer, ) inde i Huset kan fra 1ste November d. A. 2de Pigebørn under 12 Aar erholde Kost, Logie, Vask, grundig Underviisning i Tydsk, Fransk, Engelsk, Tegning, Haandarbeide og øvrige brugelige Skolevidenskaber, ligesom der indestaaes for deres moralske og phystske Dannelse, Alt for en Betaling af 120 Rbd. Sedler aarlig for over. - Nærmere Oplysning erholdes, naar Reflecterende afgiver forseglet Billet paa dette Blads Contoir, mrkt. B. M. K. No. 8, hvori Navn og Bopæl opgives. Jldfaste Steen og andre ildfaste Materialier sælges til nedsatte Priser paa den Kongelige Porcellains=Fabrik. rølle ønskes tilkjøbs. En Veir, eller Vandmølle, hvortil Va Vi ungshuus m.v., betagende enten i Nærheden af Staden, eller og hvor somhelst i Siælland ønskes tilkiøbs, i hvilken Anledning man vil be dage at henvende sig til Assistent Ehllern, i Kiøbenhavn, paa Hiørnet af Lavendelstrædet og Halmtorvet Ro. 71, 3die Sal. og en theologisk Candidat, i Nærheden af en af Siællands Kiøbstæder, kanne 1 a 2 Drenge modtages i Huset til Underviisning. Hr. Prof. Doctor theol. J. Møller, er saa god at anbefale. Hvidtals Bryggerie.
Berlingske Tidende, 1833-07-06
en af Siællands største Kiøbstæder er enten strax eller til førstkommende Flyttetid tilleie: Et indbringende Hvidtøls Bryggerie med smukke Beboelsesværelser til. Nærmere Underretning herom faaes i Kiøbenhavn hos Hr. Silke= og Klædehandler Michaelsen, Østergade No. 71. J Roeskilde hos Gr. Giest giver Nielsen i Møllerhusene. J Holbeck hos Hr. Giestgiver Anton. J Nestved hos Hr. Consul Hatting. J Ringsted hos Hr. Kiøbmand Bay og i Slagelse hos Hr. Krigsraad Schiøth. en noget over 1 Miil fra Staden særdeles fordeelagtigt beliggende Eiendom med circa 116 Tdr. Land, indhegnede udmærkede gode Jorden, og Englod, 2de Hauger med Frugttræer af bedste Slags, med smuk Beboelse, for en herskabelig Familie, ypperlige Udhuse, god Besætning, Aalsredskabet, a., samt den paa Jorderne staaende Grøde efter Udsæd af 35 Tdr. Vinter, og Vaarkorn, kan strax erholdes tilkjøbs paa gode Vilkaar, eller og at bytte med en Eiendom heri Staden eller paa Broerne. Man behage at henvende sig desangaaende til Seerup, boende i lille Larsbidenstræde No. 91, 2den Sal.
Berlingske Tidende, 1833-07-06
En Gaard 1 Miil fra Staden, med en god og beqvem Boepæl en stor og Et smuk Have med Frugt- og andre Træer, et Areal af 52 Tdr. Land bekiendte gode Jorder, nu complet besaaede med Vinter= og Vaarsæd, er formedelst anden Bestemmelse til Salg. Anvises af Procurator Dahl paa Vestergade No. 43.
Berlingske Tidende, 1833-07-06
Et dannet, selskabeligt og honet Fruentimmer, som er boesiddende i Sorøe Egnen, ønsker at modtage i Kost og Logie en ligeledes dannet og anstændig Enke for en maanedlig Godtgiørelse, der vil blive særdeles billige da det især er for at have lidt selskabelig Omgang. Modtagelsen kan skee fra Slutningen af Septbr. Maaned. De herpaa Reflecterende behage at indlægge Billet paa dette Blads Contoir, mrkt. A. ) Nr. 30.