JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-04-01
Fra 1756 til 1767 haves ogsaa Fattigregnskaber, (som forefindes i Raadstue-Archivet). Col de lectbeløbet var sædvanlig 60 Rd. aarlig, de Fattiges Antal 50 til 60. Distrebutionsbeløbet 400 Rd. Extra Udgifter 150 til 200 Rd. - Regnskaberne bleve approberede af Stiftamtmændene Holstein og Schack og Biskopperne J. A. Brorson og J. K. Bloch, sædvanlig uden Bemærkning, dog for 1758 med den Erindring, at Jnspecteurerne skulde vigilere over Restancernes Jnddrivelse.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-04-01
Blandt extraordinaire Udgifter anføres: For Thyge Tarps befordring til Viborg Tugthuus, efter Conrector Montagnes Qvittering, 2 Rd. 72 s. Givet til Monsieur Ambrosius Stub, efter Stiftsøvrighedens Ordre, 10 Rd. Til syge Stykkarle 5 Rd. 60 sk. (1762). Stykhestskatten af det øde Jord i Skovgade 1 Rd. 56 s. En fattig Dreng til Folkeskatten 48 s. - Forat curere tvende fattige Børns Hoveder betalt Johannes Henckel 64 s. - Fostermoderens Løn 10 Rd. (Fortsættes)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-04-01
Af dette Blad udkommer som Følgeblad til Ribe Stifts-Avis maanedlig et Nummer, der af Avisens Abonnenter kan bestilles paa samtlige kongl. danske Postkontorer, hvor det betales med 24 Rbs. kvartaliter. Ribes og Omegns Beboere kunne tegne sig for Bladet hos Udgiverinden, mod Betaling af 12 Ls. H. halvaarlig. Enkelte Nummere af Bladet kunne ikke faaes.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-04-03
Kongelig allernaadigst legeret. priviStervS. V. AdresseAv overalt i de danske Stater. som forsendes med Brevposten, No. 27. Tirsdagen den 3die April Udgives af Chr. sal. Hyphoff. Redigeres af C. Hyphoff.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-04-03
Udenlandske Efterretninger. Hannover. Kongen har forbudt Hanno, veranere at studere ved Universitetet i Leipzig og befalet dem, der for Øjeblikket opholde sig der i dette Øjemed, gjeblikkelig at begive sig bort derfra. Det første Kammet har fulgt det andets Exempel med Hensyn til Competencespørgsmaalet. Mange Deputerede sige, at de forblive i Hannover, forat ikke eet Kammer skal være uden nogen Oppositien. Jøvrigt bliver Godtfolk der i Yttringer og Anliggenderne mere og meere forsigtige. Det første Kammer vedbliver tro sin fattede Beslutning: at prøve det forelagte Udkast bagfra, og der skal imod de enkelte forandrende Punkter vise sig en større Opposition end man fra begge Sider havde formodet; fremfor alt forlanges der agnatisk Consens. Om det andet Kammer er det en almindelig Mening, at det ganske har forseilet sin Hensigt. En Advocat Achert i Carlsrube, der tidligere har udgivet et Skrivt, hvori han søger at bevise, at den anarkiske Tilstand i Tydskland hidrører nærmest fra den ved Universiteterne herskende Lærefrihed, har oversendt Kongen et Exemplar af dette sit Værk, ja han skal have tilbudt at ville sætte sig i Spidsen for en saadan nødvendig Reorganisation af Georgia Augusta. Dette Proposit skal dog ikke have fundet Jndpas; men han er imidlertid bleven beæret med en Present fra Kongen: en Brillantring som Beviis paa, at hans "fortienstlige Hensigter ere blevne anerkjendte." Det af Albrecht forfattede og af Dahlmann udgivne Forsvar af Protesten fra de Syv er bleven forbudt i Kongeriget. Fortegnelsen over Sommerforelæsningerne bærer ikke, som hidtil, det gamle engelske Vaaben; istedet for Ordet, prælectiones læses scholæ, som frembyder Prof. eloquentia den meest passende Leilighed til at give en lærd Prolusion overden ambigue Betydning af Ordet: scholæ, der betyder baade Uvirksomhed og Virksomhed. Den af Universitetet valgte Deputerede Jnstitsraad Pape ansees for een af de dygtigste Jurister; men hans Stilling er dog ikke ganske uafhængig, hans politiske Grundsætninger ei heller noksom bekiendte og Anbefalingerne til hans Valg skulle være komne fra tvetydige høie Kilder.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-04-03
Preussen. Den pavelige Nuntius i Brussel, Monsignore Spinelli, har efter befaling fra sit Overhoved sendt Emissairer til Cölner-Dioceset, som skulle erklære Valget af Dr. Husgen som Ærkebiskoppens midlertidige Stedfortræder for ugyldigt, og ganske annullere de af ham udstedte Dispenser osv., og i dets Sted paabyder Paven sine tro Undersaattere at følge de af Erkebispen tidligere for Aaret 1837 udstedte Dis penser. Dr. Bunsen ventes til Berlin. Statsraadet har afsendt en Note til Hoffet i München for at gjøre alvorlige Forestillinger imod den beyerske Presses Frækhed i Behandlingen af Cölneraffairerne. Hoffet i München har, for bemeldte Note maaskee kunde være indtruffen, gjort det nødvendige Skridt til at standse disse Pressendskeielser. Erkebiskoppen af Gnesens Opsætsighed har i Berlin vakt langt større Sensation og Mishag end Cölnerbispens. Man synes at komme mere og mere paa Spor efter at den oprindelige Aarsag til disse Bispers Opsætsighed ikke hidrører fra dem selv, men snarere fra uden fra hemmelige ForbindelJtalien. De sidste Efterretninger fra Neapel lade formode en Krisis i de administrative Forholde.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-04-03
Foreningen med Sicilien har hverken i dette Land eller i Neapel funden Gjenklang; Neapolitanerne miste derved Fordele, som ligge dem meget paa Hjertet, Sicilianerne see sig berøvet deres Selvstændighed, som de med Liv og Sjæl bang ved. Man begynder i Neapel paa at tænke mere over hvad der er skeet, og man vil vel ogsaa gierne gjøre det om igien, hvis det paa nogen Maade var muligt. Private Breve fra Sicilien, lade endnu bestandig Blod, eller Krigsretterne være i Virksomhed. Stemningen er naturligviis ikke gunstig, men den kommer ikke til Udbrud, formedelst de mange forskjellige Partier, Unionister, Jndependenter trues Regjeringen ikke umiddelbar med Fare. Kongen skildres som En der blot skraber Penge sammen og siden anbringer dem i fremmede Banker; hans fjendtlige Sindelag imod de Franske bliver immer synligere; Politiet omgiver bestandig de i Kongeriget bosiddende Franske; alle Breve, baade i Neapel og Palermo, aabnes for de afsendes. Samme Opsyn ere neapolitanske Undersaattere i Paris og Marseille underkastede. -
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-04-03
Det af Paven udgivne Skrivt om de cinske Anliggender skal have en bekiendt Prælat, Viale, til Forfatter. Det bliver nu oversat paa Fransk.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-04-03
Frankerig. Foranlediget af de mange indtrufne Efterretninger, at Handelen i Nordamerika ikke har været truet med nogen Crisis, har Handelsministeren, Martin du Nord, seet sig nødt til at gienkalde sit tidligere i denne Anledning udstedte Circulaire, og fortæller nu den officielle Moniteur, at de nordamerikanske Banker ere i en fortreffelig Status; den meddeler et udførligt Detail over de nyorleanske Bankers Activa og Passiva, hvoraf det fremgaaer, at disse Banker besidde ialt over 70 Mill. Doll., medens Gjælden kun er 28 Mill. – Den franske Gesandt i Turin, de Rumigny, er geraadet i lidt Uenighed med Hoffet der; Anledningen dertil var en Forsømmelse af Etiquetten. Hoffet i Tuillerierne, der synes i det hele taget at ville skaane det Turinercabinet, er slet ikke tilfreds med det Forefaldne. - Til de sidste Kammer forhandlinger høre Debatterne over et indbragt Bøn og Besværingsskrivt fra flere i Madrid boende Franskmænd over den Overlast, som tilføies franske Kjøbmænd, af Carlisterne. Den nedsatte Commission motiverede, at det skulde sendes til Ministeriet. Montalivet mente, at Regjeringen ikke kunde befatte sig med det spanske Landpoliti, endnu mindre med Stratenrøvere; Salverte meente, at man uden at sætte sig i direkte Forbindelse med denne Klasse Mennesker, heelt vel kunde træffe Forholdsregler til at sikkre sine Landsmænd, i et fremmed Land; og det blev dog et Spørgsmaal hvorvidt Carlisterne kunde ansees for Røvere, han for sin Part benævnte dem regulære Tropper; til Datum sagde han, havde Regjeringen kun indskrænket sig til at oprette en Douanlinie for at forhindre Smugleriet; ikke destomindre fik Don Carlos fortvæk Vaaben, Penge, osv. alt over den franske Grændse. Herimod proresterede Ministren paa det kraftigste, og tilføiede han, at Regjeringen ikke kunde indlade sig med en Bestyrelse, som den ikke anerkjendte. Havin udlod sig med at Regjeringen dog kunde giøre noget; men at den hidtil slet intet havde gjort for Spanien. - Geranten for "Mode" der var bleven anklaget og dømt for en i Artiklen "Don Joas Kroning indeholdt Fornærmelse mod Ludvig Philip, blev forleden Aften paa Gaden greben. af nogle Politiagenter og ført til Politipræfecturet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-04-03
Spanien. En Beretning dateret Manzanarefortæller, at i den sidste Træfning mellem Flinter og Basilio efterlode Carlisterne 200 Fangne foruden mange Døde, hvorpaa de trak sig en Fjerdingvei tilbage Der tales slet intet om, at den carlistiske Anfører enen blev saaret eller tagen til Fange. Dronningens Tropper have frataget Fienden deres Vaabenplads, Ripoll, i Catalonien men først efter en haardnakket Modstand En carlistisk Expedition er trods Christinenes Bestræbelser brudt op fra Menadalen; deres Styrke angives til 8 Batailloner og 300 Ryttere; dens Bestemmelsested vides ikke.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-04-03
Tyrkiet. Mehmed Ali har, i dybeste Underdanig hed, paa Opfordring af Sultanen givet denne Erklæring over de af ham foretagne Rustninger. Han forsikkrer, at de kun gielde Araberne og at Jbrahim med det første vil drage lang af Euphrat for at bekæmpe denne Fiende. Jøvrigt, skrives der fra Alexandrien, drives Udrustningerne med en uhørt Strænghed; hele store Landsbyer staae tomme og forladte, da deres Beboere hellere drage ud i Ørkenen end tjene Mehrmed: overalt hersker den største Skræk, i Kahira er Utilfreds heden stegen til det høieste, selve Mehemeds Politi er ikke istand til at forhindre et og andet foruroligende Udbrud af Misnøje; Udvandringen fra denne By tiltager stærkt uagtet der gjøres alt for at forebygge den. Hertil kommer, at Mehemed virkelig skal være i Pengeforlegenhed, noget Andre ikke ville vide af, men at han har store Skatte i Baghaanden. Naturtildragelse. Ogsaa Donau har, navnligen i Ungarn, traadt over sine Bredder. Byerne Ofen og Pest, men især den sidste, have lidt uhyre; Pest, stod d. 16de f. M. saa at sige ganske under Vand; Enhver, som kunde, flygtede op paa Tagene, men ikke heller her var man sikker for Livet; 200 Mennesker skulle være omkomne, flere hundrede Huse reent opslugte af Bølgerne; Elendigheden skal være skrækkelig. Dagen efter, d. 17de begyndte Vandet at falde. Fra Wien ere flere Skibe afgaaede med Proviant. Subskriptioner ere allerede aabnede, og have især i Wien en ønskelig Fremgang; Keiseren har tegnet sig for 20000 Fl.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-04-03
Jndenlandske Efterretninger. Under 24de Marts er hidtilv. 2den Administrator, Etatsr. og Deputetet i det Kgl. Gen. Toldk- og Comm.-Collegium, H. Bech, udnævnt til 1ste Administrator, og Overtøimesteren i Danmark, Oberstlieutenant F. A. Wedelfeldt, til 2den Administrator for Frederiksværk og Gods.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-04-03
Over hele Danmark indsamles i denne Tid Efterretninger, som skulle meddeles til det statitiske Tabelværk og som angaae Kreaturholdet, Jordernes Besaaning og Udbytte, de raae Producters Forædling, Tiendeafgifterne, Skole- og Fattigvæsenet, samt adskillige andre Gienstande. Uagtet Vedkommende sikkert gjøre sig den største Flid, for at indhente paalidelige Efterretninger, høres dog fra flere Steder Klage over, at mange Landmænd betragte disse Efterretningers Jndsamling med mistænksomt Øie, fordi de nære den taabelige Frygt, at man derved kun har til Hensigt at forøge deres Byrder. Arbeidet er, forsaavidt Landet angaaer, betroet til Sognepræsterne.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-04-03
Paa Andr. Fredr. Høsts Forlag er i disse Dage udkommet første Hefte af "Bibliothek for Oversættelser af latinske og græske Klassikere." Det indeholder den første Bog af Ciceros Værk "om Pligterne", oversat efter Grundsproget, og med oplysende Anmærkninger forsynet af Dr. J. S. B. Suhr, Adjunct ved Ribe Kathedralskole. (Kbh.)¬
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-04-03
J Kbh. Adresseavis læses følgende Avertissement: "Vielses-Attest for Brygger Peter Clausen Olog af Kjøbenhavn, viet omtrent 1697, eller Attest om hans Kones Dødsaar, betales raisonabelt i Lavendelstrædet Nr. 79, i Boutiken.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-04-03
Fradet Slesvigske. Den saa meget ønskede Offentlighed i den næste Stænderforsamling vil vel ikke blive indrømmet; imidlertid vilke dog Navnene paa alle Talere blive nævnte i Stændertidenden; og det er dog immer et Skridt fremad; thi Vælgerne ville herved bedre komme til Kundskab om de Deputeredes Duelighed eller Uduelighed. Stændertidenden skal ogsaa hurtigere end hidtil meddele Forhandlingerne; den slesvigske kommer ikke til at indeholde nogen dansk Text, som forrige Gang, men kun den tydske, som igjen udkommer særskilt i en dansk Oversættelse; maaskee udebliver denne ganske, da de fleste i det nordlige Slesvig boende Danske ret vel forstaae det Tydske (!), og de danske Aviser for de faa Øvrige jo temmelig hurtigen levere Uddrag af Forhandlingerne. Den bedste Forordning, hvis den virkeligen skulde komme for Lyset, vil unægteligen være den, som tillader Aviserne at meddele Stænderforhandlingerne, for disse meddeles af den officielle Landdagstidende. - Efter Forlydende er den ny Toldforordning, som man ventede at ville være traadt i Kraft fra 1ste April, igien bleven lagt hen, fordi man nu mistvivler om dens Hensigtsmæssighed og Anvendelighed. Maaskee bliver der forelagt Stænderne atter et nyt Udkast til Drøftelse; der turde imidlertid da let møde ligesaamange Vanskeligheder ved denne som ved den første Raadslagning; vare begge Landdagene forenede, saa vilde unægteligen dette vigtige Anliggende blive afgjort uligere lettere og bedre. – Det vigtigste Lovudkast, som Regjeringen vil forelægge de slesvigske Stænder, menes at blive en Communalanordning. Med Hensyn til Udkastet, er denne vel forskjellig for Kjøbstæderne og Landet; men man vil ellers af Erfaring, især af de for Danmark udkomne Communallove, slutte, at man i det Slesvigske ikke har meget fyldestgjørende at vente. Man kunde maaskee dog tage Feil; thi her ere Forholdene ganske anderledes end i det Danske. Om Nødvendigheden af en Adskillelse af Justits- og Administrationspleien endog i de lavere Jnstantser, en ny Jnddeling af Distrikterne, Ophævelse af Patrimonialretten og Jndførelse af Kredsretter over ligesaavel Regjeringen som den dannede Klasse overbeviist, og selve Regjeringscollegierne ville vist gjerne fritages for alle de smaaligheder, som Communalanliggender ideligen give dem ihænde, saa at de nok ikke let modsætte sig en selvstændig Communeforvaltning. Den afgjørende Stemme i Communesagen vil nok Stænderne faae, og saaledes som disse forme den ville vi komme til at modtage den. (N. 3.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-04-03
Den k. Correspd. for N. Zie fortæller, at den franske Lærde Xaver Marmier har forlovet sig med Prof. Oehlenschlägers Datter.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-04-03
J Anledning af en Opfordring i Horsens Avis af 15de f. M. til Borgerrepræsentanterne, om at lade deres Forhandlingsprotokol være aaben til enhver skatteydende Borgers Gjennemsyn, blev ved Repræsentant møde den 19de f. M. eenstemmigen vedtaget, at Forhandlingsprotocollen foreløbigen bliver at henlægge hos Repræsentanternes Formand, til hvem Vedkommende have at henvende sig, hvilket Repræsentanerne selv have bragt til offentlig Kundskab.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-04-03
Det Beckerske Selskab, der engang var det meest yndede af de reisende Skuespillerselskabet her i Landet, har i disse Dage opløst sig i Aalborg, hvor det har spiller næsten hele Vinteren. Endeel af dets Medlemmer ere indtrufne til Aarhuus, og agte sig tilbage af Tydskland til. Den 20de f. M. havde Hr. Becker, som 30aarig Skuespildirecteur, havt en Beneficeforestilling, hvis Jndtægt var bestemt til at afhielpe hans øieblikkelige Nød.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-04-03
For kort Tid siden døde en gammel Degn i Lügumkloster, der skal have efterladt sig en Kapital af 30,000 Rd. H. Cour.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-04-03
Ledige Embeder. Øsse og Næsborg Sognekald i Ribe Stift, 301 Rd. - Tønning og Træden Sognekald i Aarhuus Stift. 200 Rd. - Søndberg, Odbye og Jegindøe Sognekald i Aalborg Stift, 292 Rd. 2 Mk. 4 s.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-04-03
Den Jegindøe Sognekald forhen tilstaaede særdeles Lettelse i Skatter er bortfalden. - Et Copiist-Embede i Justitscontoiret under den Kongelige Landsover- samt Hof og Stadsret.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-04-03
Befordringer. Under 20de Marts er Sognepræst for Tønning og Træden M. i Aarhuus St., J. L. Rohmann beskikket til Sognepræst for Rønninge og Rolfsted M. i Fyens St.; Sognepræst for Øsse og Næsborg, M. i Ribe St. P. E. Hansen til Sognepræst for Lundum og Haasted M. i Aarhuus St.; forhenv. pers. Capellan for Sønder-Jernløse og Søstrup M. i Siellands St. J. Bentzen til Sognepræst for Bording M. i Ribe St; Cand. theol. F. C. Schouw til Sognepræst til Sandøe Præstegield med underliggende Annerer paa Færøe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-04-03
Den 24de, Sognepræst for Søndberg, Odbye og JegindøeM. under Aalborg St., F. Haugaard, beskikket til Sognepræst for Seierslev, Eierslev og Jordsbye M. under samme Stift.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-04-03
Kjøbenhavns Børs-Cours d. 30te Marts Species 202. Bank Disconto 4 pCt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-04-03
Ribe Torvepriser den 31te Marts: Rug pr. Td. 2 Rd. 32 s.; Byg 1 Rd. 44 ls.; Havre 1 Rd. 24 s.; Boghvede 1 Rd. 24 s.; Boghvedegryn, pr. Sko. 24 s.; Byggryn 26 ls.; Smør pr. Pd. 4 enh. ls.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-04-03
Bekjendtgjørelser. De, som endnu ikke have fornyet deres Lodsedler til det 91de Lotteries 2den Klasse, ville behage at afhente samme inden d. 18de ds. Ribe, d. 3die April 1838. H. sal. Dessauer.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-04-03
Kirkebrød og Bordoblater faaes tilkjøbs, og Brude skamle med Puder og Tæppe tilleie hos Ribe, d. 3de April 1838. G. sal. Nissen, boende i Skolegade.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-04-03
Fra 1ste Mai modtages som sædvanlig Lærred, Linned og Garn til Bleg paa Slotsbleggaarden. Ribe d. 3die Apr. 1838. P. Jensen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-04-03
Onsdagen den 11te dennes om Eftermiddagen Klokken 2, agter undertegnede ved offentlig Auction at lade bortsælge paa 3 Maaneders Credit et Partie garvet Læder, som: Saal og Bindsaal-Læder, tillige tauget og utauget Overlæder. Ribe, den 3die April 1838. Kleisdorff.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-04-03
J Ribe Stifts Adresseavis 1838 Nr. 26 fortælles her fra Byen, at for tvende paa KorsbrødregaardsMark fundne Guldmynter, der formeentligen have en Værdi af 6 til 7 Rd. H. C., har en Guldsmed budet Finderen 16 Ls. Undertegnede finde sig foranledigede til at bekjendtgjøre, at ingen af os have gjort et saadant Misbud paa de omtalte Mynter, - og at de ei heller ere budne os tilkjøbs. Ribe, den 2den April 1838. Bjørn. Byson. Rühle. Bruun, Paa Opfordring maa jeg herved erklære, at det ikke er Guld- og Sølvarbeider Hr. A. Dyrebye her i Byen, der har budet min Søn 16 Ls. for de af ham paa Korsbrødregaards Mark fundne 2de Guldstykker. Ribe, den 1ste April 1838. Anders Hansen. At den i Ribe Avis Nr. 26 indrykkede Anmeldelse, ifølge hvilken en Guldsmed her i Byen skal have budet en Dreng 16 Ls. for 2de fundne Guldmynter af lang større Værd, ikke tilsigter mig, skylder jeg mig selv at godtgjøre ved ovenstaaende Erklæring. Ribe, den 2den April 1838. A. Dyrebye.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-04-03
Creditorerne i Boet efter afgangne Gaardeler Georg eller Jørgen Jacobsen af Elkier i Meirup Sogn indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til, for undertegnede Skifteforvalter i Boet inden foreskrevne Tids Forløb at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Hjerm Ginding Herreders Contoir i Holstebroe den 28de Marts 1838. Nellemann.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-04-03
Ved Proclama, som snarest muligt vil blive læst ved Holstebroe Byetingsret og den Kongelige Landsoverret i Wiborg, ere Creditorerne i Boet efter afdøde Kjøbmands Enke Ane Qvium fød Sinnerup af Holstebroe indkaldede med 12 Ugers Varsel til, for undertegnede Skifteforvalter i Boet inden forestaaende Tids Forløb at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer; hvilket herved endvidere bekiendtgjøres. Holstebroe Byefogedcontoir, den 21de Marts 1838. Nellemann.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-04-03
Jfølge tagen Bestemmelse under Skiftet i Boet efter afdøde Kjøbmands Enke Madame Ane Qvium fød Sinnerup af Holstebroe, bliver følgende dette Boe ilhørende Eiendomme, nemlig: 1, Gaarden No. 71 paa Holstebroe Byes Ruderlandsgade beliggende, med paastaaende Bygninger og tilliggende Grund, Gaards og Haugeplads. Gaarden No. 80 paa samme Gade med tilliggende Grund, Gaards og Haugeplads, samt vedliggende Toet af Hartkorn, frie Kjøbstædjord 3 Fdkr. jemsertendedeel Album. Et Stk. Jord i den saakaldede Galliemose paa Holstebroe Byes søndre Mark, af Hartkorn frie Kjøbstædjord 4 Skpr. 1 Fdkr. i enfjerded. Album. Et Stk. Jord i Holstebroe Byes søndre Mark, af Hartkorn fri Kjøbstædjord 5 Skpr. syttentoogtredivtedeel Album, og Et Stk. Jord ligeledes i Holstebroe Byes søndre Mark, af Hartkorn frie Kjøbstædjord 4 Skpr. 1 Fdkr. 2 Album med derpaa opførte 6 Fag Huus, Trykt i Ribe hos Chr. sal. Hyphoff. med den i Jorderne nedlagte Sæd, stillede til Bortsalg ved 3de offentlige Auctioner som afholdes de tvende første paa Holstebroe Raadstue og den tredie i Gaarden, No. 71, saaledes: 1ste Auction Tirsdagen den 1ste Mai næst) hver Dags 2den 15de -) Formid. Kl. 11. og 3die - Onsdagen den 30te - Formiddag Kl. 10. Conditionerne erfares paa Auctionsstederne. - Dette bekjendtgjøres herved overeensstemmende med Placaten af 22 April 1817 til Panthavernes og Lysthavendes Et terretning. Holstebroe Byefogedtontoir, den 21de Marts 1838. Nellemann. ann.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-04-03
Auction. Efter tagen Bestemmelse under Skiftet efter afdøde Peder Olesen og Hustrue i Wilslei bliver Hovedparcellen af den dem tilhørende udstykkede Gaard i Wilslei, hvis Tilliggende staaer for Htk. 5 Skp. trejerded. Alb. med dette Hartkorns Anpart i Wilslef Sogns Konge- og Kirke-Korn og Qvægtiende, samt tilhørende brand assurerede Bygninger stillet til Bortsalg ved 3de offentlige Auctioner, som afholdes: 1ste Auction Fredagen den 20de April næstk. Formiddag 2den - 4de Mai Kl. 11. 3die - Mandagen den 21de De tvende første Auctioner afholdes paa Gjording Malt Herreders Tingsted i Weirup, men tredie og sidste Auction paa den sælgende Eiendom, hvilket herved i Henhold til Pl. 22 April 1817 bekjendtgjøres til Pantecreditorernes og de Lysthavendes Underretning. - Conditionerne erfares paa Auctionsstederne. Endrupholm, d. 23de Marts 1832. Münster.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-04-03
Auctions-Placat. Jfølge vedkommende Dom og Udlægshavers Begjæring bliver Warde Veirmøllegaard med tilhørende tvende Veirmøller, beliggende tæt udenfor Warde Kjøbstads Nørreport, opbudne til Bortsælgelse ved 3de offentlige Auctioner, der afholdes Mandagene den 30te April, 14de og 28de Mai dette Aar, hver Dags Formiddag Kl. 11, de tvende første paa Warde Byes Raadstue og den tredie paa Møllegaarden. Gaardens Bygninger bestaae af 51 Fag, Grundmuur med Straatag, vel indrettede til en Beboelse udenfor Bondestanden. - Den ene Vindmølle er ottekantet hollandsk Bygning med grundmuret Kielder og har 4 Qver ne, den anden er en firkantet Stubmølle, hvori 2 Qver ne. - Gaarden og Møllerne ere forsikkrede mod Jldsvaade i Kjøbstædernes almindelige Brandkasse for 12,330 Rbd. r. S. Dette bekjendtgjøres herved, ifølge Pl. 22 April 1817, til Pantecreditorernes og Liebhavernes Efterretning. Warde Byefogedcontoir, den 23de Marts 1838. Wedel Heinen. einen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-04-03
Arvingerne efter afdøde Huusmand Christen Kyndesen Berg af Kirkhuus i Skjern Sogn indkaldes herved, overeensstemmende med Pl. 2den Juni 1819 og Fr. 5te Juli 1822, med Aar og Dags Varsel, for hos undertegnede Skifteforvalter at legitimere deres Arveret og iagttage deres Tarv under Boets Behandling. Bølling Nørre Herreders Contoir paa Petersminde i Skjern, den 24de Marts 1838. Hert.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-04-03
En mørkrod Tyr af god Race, 1 enh. Aar gl., er at faae til Kjøbs hos Knud Hansen i Vestervedsted.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-04-06
allernaadigst Kongelig legeret. privigratur. Stifts Ribe.