JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1846-07-17
J Henhold til ovenstaaende Erklæring opfordrer jeg Undertegnede herved til at anmelde for mig den Person, som udtaler ærerørende Rygter og mig i ovenanførte Anledning, i lovlige Vidners Paahør. - Den som anmelder mig Sligt, erholder hos mig en ikke ubetydelig Duceur under Navnets Fortielse. Douslund Mølle den 13. Juni 1846. A. C. Møller. Nicolai Peter Torverdt, Kammerjunker, Overanditeur, Herredsfoged og Skriver i Hammerum Herred, Gjør vitterligt: at efter Begjæring af Landvæsenscommissair Prøveprocurator Øllgaard paa Tanderup, som befalet Sagfører for Jens Bertelsen af Hvedde, ifølge ham meddeelt Bevilling til fri Proces, og i Kraft af Kongelig allernaadigst Bevilling af 11. Juni 1846 til Eiendoms Doms Erhvervelse paa et Sted i Holdte i Rind Sogn, Hammerum Herred, Ringkjøbing Amt, af Hartkorn gammel Matricul 1 To. 1 Alb., tilligemed dette Hartkorns Anpart af Rind Sogns Konge-, Kirke-, Korn- og Qvægtiende, som under 20. Juni 1816 af Anders Krogs Enke, Maren Mikkelsdatter Munk gaard, er tilskjødet Visti Pedersen af Herning, med hvis efterladte Enke Jens Bertelsen nu er indtraadt i Egteskab; men Skjødet er i sin Tid kuns underskrevet af M. T. Næblerød, som Laugværge og ikke af Sælgerinden, som nu for længere Tid siden er død, hvorfor Skjødet ikke har kunnet tinglæses, - indstævnes herved med Aar og Dags Varsel. Den eller De, som maatte formene at have nogen Adkomst eller Prætension paa bemeldte Sted, og Tiender til at møde for Hammerum Herreds Ret paa Tingstedet i Herning den første Løverdag i December Maaned 1817 om Formiddagen Kl. 10 for dermed at fremkomme og samme at beviisliggjøre, da i Mangel deraf Jens Bertelsen forventer sig meddeelt Eiendoms Dom paa ovenfor beskrevne Sted med Tiender efter nærmere Paastand. Forlæggelse og Landag er hævet ved Forordningen af 3. Juni 1796. Til Bekræftelse under min Haand og Embedssegl. Hammerum Herredscontoir, Nørholm den 10. Juli 1846. Torverdt. (L. S.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1846-07-17
Jslandsk KlipfiExtra gode islandske Torsk ere atter at faae hos M. Kleisdorff.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1846-07-17
At Forretningerne ved Sparekassen for Ribe Bye og Omegn herefter foretages hver Løverdag Eftermiddag, fra Kl. 6 til 8, bekjendtgjøres. herved. Ribe den 13. Juli 1846. Bestyrelsen. Til 1. April 1847 er Bækbølling Præstegaard at faae i Forpagtning paa billige Vilkaar, naar man derom henvender sig til Præsten.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1846-07-20
Ribe. Stifts Avis og Avertissements-Tidende. Udgivet af Chr. sal. Hyphoff, redigeret af E. Hyphoff. No 84. Mandagen den 20. Juli.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1846-07-20
Blandinger. Kongen af Frankrig har eftergivet Gen. Montholon den øvrige Deel af de 20 Aars Fængselstraf, han var idømt for Deeltagelse i Prinds Ludvig Napoleons Jnvasionsforsøg. – Antallet af de ved Ulykken paa Nord-Jernbanen Dræbte og Saarede var i den første Beretning angivet for høit, det er nu oplyst, at kun 15 Personer bleve dræbte og 10 saarede. Aarsagen til Ulykken angives at være, at en Dobbelt-Stol paa Banen var sprungen, hvorved den ene Side blev sænket og den anden hævede sig, hvilket foranledigede at Vognene sprang ud af Skinnerne. Toget bestod af 26 Vogne, af hvilke 13 styrtede ned, som dog vare mindre stærkt besatte med Passagerer, og hvoraf 3 vare Bagagevogne.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1846-07-20
J London modtog man den 14. Depescher fra Amerika, der indeholdt de forenede Staters Ratification, af Oregontraktaten, som er antagen af Senatet med 41 St. mod 14.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1846-07-20
Ved Jordskjælvet i Messenien ere 2500 Huse sammenstyrtede; Beboerne leve i det Fri under Træer og Løvhytter og see en kummerfuld Fremtid imøde, da ogsaa en stor Deel af deres Høst er ødelagt. Man anslaaer det materielle Tab til 5 Mill. Drakmer, altsaa langt høiere end Skaden, som Jbrahim Paschas Armee anrettede under Frihedskampen 182728. Om Maanen, betragtet gjennem Lord Ros's Kæmpeteloskop giver the Observer følgende mærkværdige Relation. Hvad Maanen angaaer, saa kan enhver Gjenstand paa dens Overflade, som har en Høide af 100 Fod, tydelig sees. Ved særdeles gunstige Luftforhold kan man endog skjælne Gjenstande, som kun have en Høide af 60 Fod. Jsær fremtrædende paa dens Overflade ere forskjellige Kratere af udbrændte Vulkaner, dernæst Klipper og Steenmasser, hvoraf der gives utallige. En sædvanlig Bygning paa Maanens Overflade vil tydeligt kunne sees gjennem dette Teloskop. Jmidlertid viser sig paa Maanens Overflade ingen Bygninger eller Bopæle som vore, ingen architektonisk Levning som Tegn paa, at Maanen nogensinde har været beboet af en lignende Race Dødelige, som vor Klode. Den frembyder Jntet, som kunde føre til den Formodning, at der gives grønne Marker og Enge. Ei heller sees noget Vand, nogen Flod eller selv kun et Reservoir til at samle Vandet. Overalt hersker største Tomhed og Ode.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1846-07-20
J Bøhmen have Godseierne besluttet at give Slip paa deres Skattefrihed, for at Bøndernes Skatter kunde nedsættes noget. Det er dog en god Følge af den krakauske Revolte og den galliziske Opstand, Rædsler. – J Würtemberg klages i de stærkeste Udtryk over staaende Hære som en almeenerkjendt Landeplage, der opsluger Halvdelen af alle Statsindtægter, og tærer som en giftig Kræftbyld paa Folkenes Velfærd.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1846-07-20
Conferentsraad Ørsted holdt derpaa efterstaaende Tale"Deres Majestæter. Høie Konger. Den Festlighed, som nu hersker i de kongelige Haller, udbreder sig ogsaa til Folket. Det hilser med Glæde Nærværelsen, af den ædle Nabokonge, og er opfyldt af de venligste Følelser for de Folkefærd, der fik ham til Overhoved. Med Gru see vi hos os tilbage paa den lange Række af Aarhundreder, da mørke Tiders Taager skjulte de Frændskabsbaand, hvormed fælles Afstamning og fælles Sprogskat sammenknyttede Nordens Folkefærd, og vi have Vidnesbyrd nok om, at disse Følelser broderligt deles af Frænderne hiinsides Sundet. Alle Nordboer vilde være utrostelige over denne lange Miskjendelse af saa dyrebare Forhold, dersom de ikke heri havde deelt Menneskeslægtens almindelige Lod, ifølge hvilken Nationerne skulle kjæmpende udvikle deres Kræfter, indtil de have hævet sig til en Dannelse og indvortes Kraftudvikling, hvor bine vilde Kampe blive overflødige, og Samfundets Udvikling ikke meere behøver de voldsomme Rystelser, hvis vækkende og omdannende Virkninger til en Tid kunne give Erstatning for Krigens Rædsler. Den fiendtlige Kamp afløses nu ved en fredelig Væddestrid, om hvo der kan afvinde Naturen det største Udbytte, eller forædle Livet ved de skjønneste Værker af Digter- og Kunstnerid, eller fremdrage de herligste Tanker af Aandens Dyb, til at lyse for hele Menneskeslægten. Vi tænke med Glæde og Stolthed, paa, at disse Følelser for Frændskabet mellem de nordiske Folkefærd, nu ikke længere ere nye hos os, nen gjennem mere end et halvt Aarhundrede have været tolkede og udbredte af Nordens bedste Mænd, og endelig have vundet en saa almindelig Tilstemning, et det vilde blive betragtet som et Tegn paa Raahed om Nogen endnu kunde bevare Spor af det gamle fjendtlige Sindelag. Vi prise os lykkelige ved disse Frændefølelser og see ved dem en ny Aandernes Dag oprinde over Norden. Vi Nordboere tør vel sige, at vi ikke have viist os dorske i at virke for Videnskaber og Kunster, men vi have dog virket under en skadelig Adskillelse; der har været en Muur af gamle Tiders Fordomme imellem os. Vi have nu begyndt baade at virke og at nyde i Forening.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1846-07-20
J Torsdags Eftermiddags Kl. 4 ankom den danske og svenske Kongesamilie med Suite til Helsingør. De kongelige Familier besaae først Kronborgs Yder værker og Kirken, og gik derpaa til Taffels. Derefter begave De sig tilbage til Helsingørs Havn, hvor man havde gjort festlige Tilberedelser for Deres Modtagelse. Paa Pladsen udenfor Oresunds Toldkammer havde Byens Borgere nemlig ladet opreise et meget smukt Tempel for de kongelige Familier, i dets Baggrund saae man de danske og svenske Majestæters Navneziffre omvundne med Grønt, ovenover dem en Decoration af Faner, paa den ene Side en Statue forestillende Flora, og paa den anden Side en lignende forestillende Hebe. Foran Templet var afhegnet et aflangt Terrain ved Hjælp af Flagstænger forbundne med Guirlander; i Midten af denne Plads vare to blomstersmykkede Fontainer, og i den Templet, modsatte Ende vare Emblemer for Krigerstanden og Haandværkstanden, for Handlen og Agerdyrkningen. Endvidere var der indrettet en meget smuk Landings bio, hvortil Vei førte fra den indhegnede Plads. Kl. 7 kom Deres Majestæter med Sutte tilbage fra Kronborg og bleve modtagne af Communalbestyrelsen, mens Folket hilsede Dem med Hurraraab. Efterat de kongelige Familier havde taget Plads i Templet, holdt Etatsraad Steenfeldt en Tale til Dem, hvori han tolkede Jndvaanernes Glæde ved at see de høie Kongepar hos sig, og sagde de svenske Majestæter et Levvel fra den danske Nation. Mængden udbrød derefter i levende Hurraraab, som atter gjentoges efterat først Kong Christian den 8de, synlig rørt, havde takket dem for den smukke Modtagelse, som viste, at de deelte Glæden med ham over et saa kjært Besøg, hvilket han haabede maatte bringe Held og Lykke, og som han ønskede snart maatte gjentages, og efterat dernæst ligeledes Kong Oscar havde takket Helsingørs Jndvaanere for deres saa smukt yttrede Tænkemaade imod Ham, som det sidste Beviis paa den Velvillie, han havde modtaget i dette Land i disse uforglemmelige Dage. Derefter blev en Sang af Oehlenschläger afjungen. Med mangfoldige Hurraraab ledsagedes nu Kongefamilierne ned til Broen, hvor de høie Gjæster toge en hjertelig Afsked med vor Dronning og Prindsesserne, og begave sig derfra, ledsaget af Kongen og Prindserne, til det paa den anden Sid, af Havnen liggende svenske Dampskib, alt medens jublende Hurraraab løde dem imode deels fra den modsatte Havnearm, deels fra de i en lige Linie saa smukt paraderende Færgebaade, der alle vare tæt fyldte med Mennesker. Her toge Majestæterne og Prindserne Afsked, begav sig atter under Jubel tilbage, og tilsidst hilsedes det afseilende Dampskib med stærke Hurraraab og under Kanonade fra Kronborg og Vagtskibet. (B. T.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1846-07-20
Ved Kong Oscars Nærværelse i Kunstakademiet blev han af Akademiets Præses overrakt Diplom som Æres-Medlem af det kongl. Akadem for de skjønne Kunster.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1846-07-20
Hertugen af Augustenborg skal, ifølge Svenske Rigstidende, have kjøbt Godset Stjernarp, der tilhørte Hr. Tornerhjelm.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1846-07-20
Den roeskildske Stænderforsamling aabnedes den 15. ds ved en Tale af den kongelige Kommissarius, Etatsraad Dr. juris Bang. Af Forsamlingens 68 Medlemmer vare 63 tilstæde. Til Præsiden valgtes Professor H. N. Clausen med 54 Stemmer, medens Grev Knuth havde 5 Stemmer, Justidsraad Ussing, 3 og Professor Larsen 1. Til Forsamlingens Secretærer valgtes Justitsraaderne Povelsen og Harboff, til Stændertidendens Redaktører Justitsraad Ussing og Prof. David. (Dav.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1846-07-20
Pastor Glahn ved Garnisons Kirke er efter nogle faa Dages Sygdom afgaaet ved Døden i sit 68de Aar. Han har beklædt geistligt Embede siden 1800 og var en Mand af høist agtværdig Characteer elsket og agtet af de Menigheder, hvis Sjælesørger han var. B. T.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1846-07-20
Om det danske Mærke paa Skibet "Hector, hedder det i Apenrade Ugeblade af 15. ds. Den forkort Tid siden i Bladene saa meget omtalte Brig Hector, Capit. Christiansen, er i disse Dage ankommen hertil. Strax efterat den var fortøiet ved Skibsbroen blev af Øvrigheden anstillet en Undersøgelte angaaende Udslettelsen, eller hvad det nu skal kaldes, af Mærket "Dansk Eiendom, samt de kongl. Navnechiffre. Lugekarmen befandtes i den af Capt. Møller tidligere beskrevne Tilstand, intet Spor af de tvende Mærker, medens Læstedrægtighedens Tal staaer. Mandskabet skal have afgivet den edelige Forklaring, at det var i denne Tilstand da de kom ombord. Der tales om, at det ved Lossen og Laden er slidt bort, reent bort.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1846-07-20
Kjøbenhavns Børs-Kours, den 17. Juli. Hamborger Banco a vista 200 pCt. Bank-Disconto 4 pCt. Disconto paa Vexler paa Hamborg 5 pCt. 4 pCt. Kongl. Obligationer 104 1/4 a 105 Rbd. - Nationalbankactier 175 1/2 Rbd.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1846-07-20
Hamborgs Børs-Kours den 17. Juli. Slesvig=Holst. Species 1/4 pCt. Avance mod Banco. Dansk grov Kour. 24 1/5, Skillings-Stkr. 25 3/5 a 25 3/5, pCt. slettere end Banco. - Louisd. og Frd. 13. Mk. 14 1/2 s.; Slesvig=Holst. Species a 60 sk. Kr. 124 1/5, Nye 3 a 31 s. 125,, Preussiske Dalere a 40 sk. 125, Mark Kour. for 100 Mk. Bco.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1846-07-20
Ved Tallottoriets 1412. Trækning i Wandsbeck udkom: No. 20. 40. 52. 33. 63.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1846-07-20
Ribe Torvepriser, d. 18. Juli. Rug pr. Td. 3 Rd. 16 ls.; Byg 2 Rd. 16 ls.; Havre. 2 Rd. 12 s.; Boghvede 2 Rd. 18 ls.; Boghvedegryn pr. Skp. 30 ls.; Byggryn 29 ls.; Smør pr. Pd. 6. ls.; Æg 5 ls. Snesen, Kartofler pr. Skp. 20 ls.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1846-07-20
Bekjendtgjørelser. Emil Andreas Tolstrup Sognepræst for Brørup og Lindknud, er igaar Eftermiddag ved Døden afgaaet, i hans Alders 46de Aar, efter næsten 13 Ugers Sygeleie.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1846-07-20
Dette bekjendtgjøres herved af hans bedrøvede Enke. Præstkiær, 18. Juli 1846. Fr. Tolstrup.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1846-07-20
Dampskibet König Christian Vill."
Ribe Stifts Adresseaviser, 1846-07-20
Capt. O. J. N. Sunde, gjør Tourer regelmæssigt, indtil videre: fra Apenrade til Kiel, hver Mandag og FredagMorgen, Kl. 5, fra Kiel til Apenrade, hver Torsdag og Løverdag Middag, Kl. 12, anløbende: Hardeshoj, Sonderburg, Falshoet; fra Flensburg til Kiel, hver Onsdag Morgen, Kl. 6, fra Kiel til Flensburg, hver Tirsdag Middag, Kl. 12, anløbende: Falsboeft og Brunsnis. Lor. Karberg.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1846-07-20
Apenrade i Juli. Nicolai Peter Torverdt, Kammerjunker, Overauditeur, Herredsfoged og Skriver i Hammerum Herred, Gjør vitterligt: at efter Begjæring af Landvæsenscommissair Prøveprocurator Ollgaard paa Tanderup, som befalet Sagfører for Jens Bertelsen af Hvedde, ifølge ham meddeelt Bevilling til fri Proces, og i Kraft af Kongelig allernaadigst Bevilling af 11. Juni 1848 til Eiendoms Doms Erhvervelse paa et Sted i Holdte i Rind Sogn, Hammerum Herred, Ringkjøbing Amt, af Hartkorn gammel 1 Alb., tilligemed dette Hart Matricul 1 Td. korns Anpart af Rind Sogns Konge-, Kirke-, Korn- og Qvægtiende, som under 20. Juni 1816 af Anders Krogs Enke, Maren Mikkelsdatter Munk gaard, er tilskjødet Visti Pedersen af Herning, med hvis efterladte Enke Jens Bertelsen nu er indtraadt i Egteskab; men Skjødet er i sin Tid kuns underskrevet af M. T. Næblerød, som Laugværge og ikke af Sælgerinden, som nu for længere Tid siden er død, hvorfor Skjødet ikke har kunnet tinglæses, - indstævnes herved med Aar og Dags Varsel. Den eller De, som maatte formene at have nogen Adkomst eller Prætension paa bemeldte Sted og Tiender til at møde for Hammerum Herreds Ret paa Trykt i Ribe hos Chr. sal. Hyphoff. Tingstedet i Herning den første Løverdag i December Maaned 1847 om Formiddagen Kl. 10 for dermed at fremkomme og samme at beviisliggjøre, da i Mangel deraf Jens Bertelsen forventer sig meddeelt Eiendoms Dom paa ovenfor beskrevne Sted med Tiender efter nærmere Paastand. Forlæggelse og Lavdag er hævet ved Forordningen af 3. Juni 1796. Til Bekræftelse under min Haand og Embedssegl. Hammerum Herredscontoir, Nørholm den 10. Juli 1846. Torverdt. (L. S.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1846-07-20
Efter Begjæring af Landmaaler Vogt, den fremdeles forestaaer og leder Udskiftningen af Fardrup Udenge, indkaldes herved samtlige Lodseiere i disse Enge til at give Møde ved et Landvæsenscommissionsmöde, som afholdes i Fardrup Kro Loverdagen den 22. August dette Aar, Morgen Kl. 8, ved hvilket Möde Landmaaler Vogt fremlægger sit endelige Forslag til Udskiftningens Stutning og til den fremtidige Bestyrelse af Engcommunen, med Hensyn til de fælles Veie, Broer og Vandafledninger m.v. De Lodseiere, der udeblive fra Mødet, antages tilfredse med, hvad Pluraliteten af de Tilstedeværende beslutte.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1846-07-20
Ribe Stiftamthuus den 9. Juli 1846. Paa Landvæsenscommissionens Vegne Sponneck.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1846-07-20
Min eiende Gaard i Ribe, der bestaaer af tvende Beboelsesleiligheder med have, er underhaanden at faae til Leie til Mittelsdag dette Aar, og kan Vedkommende afslutte Leien med min Kone der boer i Gaarden. Holstebro den 9. Juni 1846. Diderichsen. En konfirmeret Dreng, som har Lyst til at lære Dreier=Professionen, kan tages i Lære til Mikkels Truels Nielsen, dag eller Paaste hos i Sønderportsgade 1 Ribe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1846-07-20
Damp-Chocolade, udarbeidet til den fuldkomneste Fiinhed i den Deichmannske Handels Chocolade Fabrik ved Kjöbenhavn, erholdes til Fabrikpriserne, 2 Mk. a 8 Mk. pr. Pd., hos Hr. N. F. Stantenmacher i Varde; Rasmus N. Gregersen i Ribe. Høivande ved Sønderhoe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1846-07-20
fra 21 til 27. Julii incl. D. 21. Juli Kl. 12 56 Min. Kl. 1 37. 23. - Kl. 2 13 - Ny Maane.) 24. - Kl. 2 31 25. - Kl. 3 2 26. - Kl. 3 33 - 27. - Kl. 4 3 - Naar 2 Timer lægges til de her angivne Formiddags=Klokkeslet faaer man den omtrentlige Flodtid for Ribe. Den høieste Flod eller Springflod indtræffer i Gjennemsnit 3 Flad tider efter ny Maane og fuld Maane.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1846-07-21
Ribe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1846-07-21
Avertissements-Tidende. Stifts-Avis og Udgivet af Chr. sal. Hyphoff, redigeret af E. Hyphoff. Tirsdagen den 21. Juli. No 85.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1846-07-21
Kvægmarked i Ribe den 31. Julii.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1846-07-21
Udenlandske Efterretninger. Frankrig. Hr. Salvandy er ankommen til Algier. Han er den første Minister, der siden Landets Crobring 1830 har besøgt samme. Endskjøndt hans Reise nærmest er foranlediget ved Familie-Anliggender (en nær Paarørendes Formæling med Marschal Bugeands Datter) skal han dog have faaet Jnstruktioner af Kongen og de andre Ministre, der gjør ham det til Pligt ved denne Leilighed at gjøre sig bekjendte med Forholdenne og undersøge Landets Tilstand med egne Øjne. Charles Thelin, Prinds Louis Napoleons Kammertjener, som havde iværksat Prindsens Flugt fra Hamer dømt til 6 Maaneders og Dr. Conneau til 3 Maaneders Fængsel. Kommandanten og Prindsens Vogtere, ere frikiendte. Thelin befinder sig i London. Valenciennes have Kularbeiderne nedlagt deres Arbeide. og kun Militærmagt har forhindret dem i at ødelægge Maskinerne.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1846-07-21
Polske Anliggender. Fra Breslau hedder det, at disse Anliggender tage en ganske anden Vending end man havde ventet. Endnu ved Slutningen af det sidste Jnsurrektionsforsøg var Polakkernes Uvillie mod den russiske Regering saa stor, at de satte Alt paa Spil for at unddrage sig samme. Nu finder man derimod pludseligt i nogle polske Distrikter, der staae under det preussiske og østerrigske Scepter, en mod Rusland, meget gunstig Stemning. Grunden hertil vil man finde i, at den russiske Regering allerede behandler Polen ganske anderledes end hidtil, idet den skal være kommen til den Overbeviisning, at i samme Grad, som Polakkerne hengive sig til Germanismen i samme Grad voxer Faren for det russiske Rige, og at den derimod i et de russiske Jnteresser hengivent Polen, selv om det blev fuldkomment selvstændigt, vilde have et ypperligt Værn og fortræffeligt Angrebs-Vaaben. At en Forandring i Polakkernes Stemning mod Rusland er indtraadt udleder man af den tilsyneladende ringe Omstændighed, at man i Posen ved festlige Leiligheder udbringer Vivats for Keiser Nicolaus og Rusland, hvilket ikke for har været Tilfældet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1846-07-21
Preussen. Mellem Ronge og Gerski er opstaaet Uenighed, hvilket dog ikke menes at kunne have ugunstig Jndflydelse paa den tydsk katholske Retnings Fremgang, da de Geistlige i denne ikke beherske Kirken, men Menigheden er atter traadt i sine gamle Rettigheder. Aarsagen til denne Uenighed synes at være, at Gerski- og Dr. Theiner ere blevne enige om at modarbeide Ronges og andre unge Menneskers letsindige Anskuelser over den kristne Religion.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1846-07-21
Jtalien. Det synes, at Udstedelsen af en Amneste af Paven er stødt paa diplomatiske Vanskeligheder Der gives næmlig enkelte Regeringer, der af en saadan Forholdsregel, som de ikke ere tilbøielige til at tage, befrygte Bevægelse og Opstand i deres egne Stater, navnlig Neapel og Moden. Jmidlertid vedbliver Paven i al Stilhed at aabne de for politiske Forseelser, dømtes Fængsler. Pave Pius IX. skal ogsaa have isinde at foretage en omfattende Reform i Kirken Naar han gjennemfører en saadan i Tidens Aand vil hans Navn glimre ved Siden af Aarhundredets første Mænds.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1846-07-21
Blandinger. Engelske Blade ville vide, at Minister Peels Aftrædelse fra hans Embede ikke skal være foranlediget alene ved Utilbøielighed til videre at beskjæftige sig med Politiken, men ligesaa meget ved huuslig Kummer, som navnlig er opstaaet for ham ved hans ældste Søns Udskerelser. Efter et Ophold i 2 Aar i Madrid, sige hine Blade, var bemeldte Søn bleven udnævnt til første Secretær ved det engelske Gesandtskab i Schweitz. Men i de sidste 14 Dage, som han atter havde tilbragt i London, havde han paany ladet sig henrive af sin gamle Lidenskab til Spil, og der tabt den enorme Sum af 40,000 Pd. St., for hvilke han havde udstedt Vexler paa sin Fader, som nu negter at betale en saa uhyre Sum. Jfølge denne Væggring har Peels Søn maattet vandre i Fængsel og taber derhos sin Post i Schweitz. Næsten et heelt tydsk Sogn, Volkmarsen, beliggende ved den hessisk preussiske Grændse, er i denne Tid udvandret til Texas, førende med sig baade Præst og Degn samt alle fornødne Haandværkere. De udvandrende Bønder, bestaaende af 300 Personer, ere velhavende Folk, rigeligt forsynede med alle mulige Fornødenheder og anført af deres egen Godseier, der blandt Andet medfører 100,000 Rdlr. i Kontanter. Disse Folks Hensigt er at grundlægge en ny Stad i Texas. Paa 3 Seilskibe, bugserede af en Dampbaad, passerede de ned af Rhinen.