JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1841-08-12
(Hermed følger Tillæg.) Domme, afsagte i den Kgl. Landsoverret i Viborg. - Den 26de Juli 1841. Nr. 110. - Cancellieraad Ldsoprykt. Møller mødte for Peder Krogh i Seierslev contra Losoprykt. Bastrup befalet for Skolelærer Steenberg i Jorsbye. (Citanten Peder Krogh i Seierslev paaanker under denne Sag en inden Morsøe, Herreders Politieret den 29de Marts 1841 afsagt Dom i en Sag anlagt mod Citanten af Jndstævnte, Skolelærer Steenberg i Jorsbye, paa Grund af at Førstnævnte skal engang i Søe Mølle i flere Personers Nærværelse have kaldt Sidstnævnte en Kieltring.) - Dom: "Denne Sag hjemvises til ny Behandling og Paakiendelse ved Politieretten i Overeensstemmelse med det Foranførte. Proces-Omkostningerne for Overretten ophæves. - Ved Morsøe Herreders Politieret den 29de Marts f. A. var af Justitsraad, Herredsfoged Rummelhoff afsagt saalydende Dom: "Det af Jndklagede, Boelsmand Peder Krogh af Seierslev Klageren, Skolelærer Steenberg i Jorsbye gjorte Paasagn, at han var en Kieltring bør dødt og magtesløst at være, saa at det ikke kommer Klageren til Forkleinelse paa gode Navn og Rygte, og bør Jnd klagede herfor erlægge en Mulct af 80 Rbd. Sølv til Sei erslev Pastorats Fattigkasse, samt til Klageren betale Sagens skadesløse Omkostninger. At efterkommes inden 3de Solemærker efter denne Doms lovlige Forkyndelse under Adfærd efter Loven." Nr. 150. - Ldsoprykt. Holm som Actor contra Ldsoprykt. Jespersen som Defensor for Arrestanten Peder Lassen og Tiltalte Niels Jørgensen Nielsen, hvoraf Førstnævnte under denne Sag actioneres for Tyverie og Sidstnævnte for Hælerie. – Dom: "Tiltalte Niels Jørgensen Nielsen frifunden for Actors Tiltalte i denne Sag. Med Hensyn til Arrestanten Peder Lassen er Herredstingsdommen stadfæstet, dog saaledes, at den Hans Hansen tilkiendte Erstatning under denne Sag bortfalder. - Ved Skads Herreds Extraret den 1ste Juni d. A. er Arrestanten Peder Lassen dømt til at hensættes til Forbedringshuusarbeide i Odense Tugt- og Forbedringshuus i 1 Aar, samt til at udrede i Erstatning til Bestiaalne Christian Thomsen 10 Rbd. 9 3/4 s. Sølv og til Hans Hansen af Stenderup Mark 3 Rbd. 3 Mk. 3 1/2 s. Sølv. Tiltalte Niels Jørgensen frifunden for Justitiens videre Tiltale i denne Sag. Nr. 123. - Cancellieraaad, Losoprykt. Møller som Actor contra Ldsoprykt. Bastrup som Defenfor for Arrestanten Niels Christian Frandsen, tiltalt for Tyverie: "Byetingsdommen stadfæstet." - Ved Veile Byes Extraret den 13de Mai d. A. er Arrestanten Niels Christian Frandsen dømt til at hensættes til Forbedringshuusarbeide i Odense Tugt- og Forbedringshuus i 1 Aar.
Viborger Samler, 1841-08-12
Den 2den August. Nr. 145. - Ldsourpkt. Bastrup som Actor ctr. Cancellieraad Ldsoprykt. Møller som Defensor for Arrestanten Christen Nielsen Knokker, tiltalt for Tyverie: "Herredstingsdommen er stadfæstet. Ved Morsøe Herreds Extraret den 12te Juni 1841 er Arrestanten dømt til at hensættes til Forbedringshuusarbeide i Viborg Tugt- og Forbedringshuus i 3 Aar.
Viborger Samler, 1841-08-12
Nr. 37. - Ldsoprykt. Jespersen mødte for Møller Schaltz ctr. Cancellieraad Ldsoprykt. Møller mødte for Kjøbmand Buchwaldt i Viborg. (Citanten Møller Schaltz, forhen Eier af Horrup Mølle, paaanker under nærværende Sag en inden Rinds Gislum Herreds Ret den 12te Novbr. f. A. afsagt Dom i en Sag, anlagt af Jndstævnte, Kjøbmand Buchwaldt i Viborg, mod Citanten, i Anledning af en Han deels Misligholdelse fra dennes Side m.v.) Dom: "Herredstingsdommen bør ved Magt at stande, dog saaledes at de Citanten Møller Schaltz derved idømte Procesomkostninger bestemmes til 20 Rbd. Sølv. Processens Omkostninger for Overretten betaler Citanten til Jndstevnte, Kjøbmand i manne Buchwaldt med 25 Rbd. Sølv. At efterkommes inden 8te Uger efter denne Doms lovlige Forkyndelse under Adfærd efter Loven. - Ved Rinds Gislum Herreders Ret den 12te Novbr. f. A. var af Cancellieraad Herredsfoged Jansen afsagt saadan Dom: "Jndstævnte Møller Schaltz, forhen Eier af Horrup Mølle, bør til Citanten Kjøbmand Buchwaldt i Viborg betale i Skadeserstatning for ikke at have leveret 30 Tdr. Rug, en saa stor Summa, som uvillige Mænd maatte bestemme, dog at den ikke overstiger 1 Rbd. 4 Mk. pr. Tønde, saa bør han og betale til Citanten denne Proces's Omkostninger skadesløse. Det Jdømte at efterkommes inden 15 Dage efter denne Doms lovlige Forkyndelse under Adfærd efter Loven."
Viborger Samler, 1841-08-12
Ledigt Embede. Kollerup, Skræm og Hjortdals Sognekald i Aalborg Stift 290 Rd. Dette Embede er for Hjortdals Sogns Vedkommende tilstaaet særdeles Lettelse i Skatter. (Opslaaet vacant den 6te August.)
Viborger Samler, 1841-08-12
Døde. Kjøbenhavn: Jfr. Amalia Magdalene Krag, 85 Aar; Salomon Wulff Behrens, 42 Aar; Jfr. Susanne Eleonore Rothe, 73 Aar; Johannes Julius Brandt, 34 Aar; Laura Emilie Humble, 15 Aar; Lene Tommerup 70 Aar, Magdalene Margrethe Dorthe Ravn, forhenværende Forvalter ved det kgl. Steenoplag i Kjøbenhavn, Hans Schoubye, 82 Aar; Anna Christine Mynster; Jfr. Christine Sophie Engmann, 76 Aar; Vognmand Jens Andersen; Gjæstgiver Ole Christophersen, 57 Aar; Charlotte Amalie Nielsen, f. Bredgaard. - St. Thomas, Frederique von Holten, f. Raupach. - Asminderup Præstegaard, Sognepræst for Asminderup og Grandløse Menigheder, S. Sørensen, 59. Aar. - Odense: Skrædersvend Søren Banzon, 39 Aar. - Stige ved Odense: A. Andersen, 58 Aar. - Ribe: Candidatus theologi Ludvig Theodor Hansen, 27 Aar. - Horsens: Skipper Boi Bune af Flensborg, nogle og tredsindstyve Aar. – Saltum Præstegaard: Ellen Cathrine Cortsen, 20 Aar. - Randers. Borger og Reebslagermester Christian Frederiksen, 67 Aar, Snedkermester Jacob Borritz; Mad. Anna S. Claudiane Kjeldsen, født Michaelsen; Mad. Zidsel Bugge, f. Koch, 55 Aar. - Hering Mølle. Mad. Augusta Ammitzbøll, født Meineche, 33 Aar. Preetz: Academisk Musikdirecteur og Organist Apel fra Kiel.
Viborger Samler, 1841-08-12
AVERTISSEMENTS. Aar 1841, Mandagen den 19de Juli, blev i den Kongelige Lands-Over- samt Hof= og Stadsret i Kjøbenhavn afsagt Dom i Sagen Secretair og Auctionsholder Salchow, contra: Silke= og Klædekræmmer Christian Larsen som Redacteur, Udgiver og Forlægger af Bladet. almindelig Commissionstidende", kjendt for Ret. og saaledes: De paaankede i Nr. 95, 96 og 9 af det af Jndstævnte Silke= og Klædekræmmer Christian Larsen redigerede Blad almindelig Commissionstidender for den 24de, 25de og 26de April 1838 i et Stykke med Overskrift "Opfordring: undertegnet Christensen, om og imod Citanten, Secretair og Auctionsholder Salchow fremførte ærerørige Udladelse, og Beskyldninger bør døde og magtesløse at være og ikke komme Citanten i nogen Maade til Skade paa Ære, gode Navn og Rygte, og bor Jndstævnte for sit i saa Henseende udviste Forhold bøde sine tre Mark samt være den i Forordningen 27de September 1799 § 20 fastsatte Censur undergiven sin Livstid. Processens Omkostninger betaler Jndstævnte til Citanten med 40 Rbd. Sølv. At efterkommes inden 15 Dage efter denne Doms lovlige Forkyndelse under Adfærd efter Loven." Hvilket herved bringes til offentlig Kundskab i Overeensstemmelse med Forordningen af 27de September 1799 § 20. Justitscontoiret i den Kongelige Lands-Over- samt Hof og Stadsret i Kjøbenhavn, den 23de Juli 1841. Hoff.
Viborger Samler, 1841-08-12
J Overeensstemmelse med Forordningen af 27de September 1799 dens 20de bringes herved til offentlig Kundskab, at Aar 1841, Løverdagen den 24de Julii blev i den Kongelige Lands-Over- samt Hof= og Stadsret i Kjøbenhavn afsagt Dom: i Sagen, Procurator Kraft som Actor contra: Redacteuren af Bladet Fædrelandet Procurator Balthazar Mathias Christensen, kjendt for Ret: og saaledes: "Tiltalte, Redacteuren af Bladet Fædrelandet Procurator Balthazar Mathias Christensen, bør bøde 200 Rbd. Sølv. til Kjøbenhavns Fattigvæsens Hovedkasse, samt være den ved Forordningen 27de September 1799 anordnede Censur undergiven i 1 Aar. Saa bør han og udrede alle af Actionen lovligt flydende Omkostninger og derunder i Salair til Actor Procurator Kraft 10 Rbd. Sølv. Den idømte Mulct, at udredes inden 15 Dage efter denne Doms lovlige Forkyndelse og Dommen i det Hele at efterkommes under Adfærd efter Loven." Justitscontoiret i den Kongelige Lands-Over- samt Hof og Stadsret i Kjøbenhavn, den 27de Juli 1841. Hoff.
Viborger Samler, 1841-08-12
J Overeensstemmelse med Forordningen af 27de Septbr. 1799 dens 20 S. bringes herved til offentlig Kundskab, at Aar 1841 Tirsdagen den 3die August blev i den Kongelige Lands-Over- samt Hof= og Stads=Ret i Kjøbenhavn, afsagt Domi Sagen, Cancellieraad Procurator Payngk som Actor, contra: Tiltalte, Redacteuren af "Morgenbladet C. Larsen, og saaledes kjendt for Ret. "Tiltalte, Redacteuren af "Morgenbladet C. Larsen bor bøde 200 Rbd. Sølv til Kjøbenhavns Fattigvæsens Hovedkasse, samt være den i Forordningen 27de Septbr. 1799 S. 20 fastsatte Censur undergiven i 2 Aar. Saa udreder han og alle af Actionen lovligt flydende Omkostninger, hvor under Salarium til Actor, Cancellieraad, Procurator Payngk og Defensor, Cancellieraad, Procurator Delbanco med 10 Rbd. Sølv til hver. At efterkommes inden 15 Dage efter denne Doms lovlige Forkyndelse under Adfærd efter Loven." Justitscomptoiret i den Kongelige Lands-Over- samt Hof og Stadsret i Kiøbenhavn den 3die August 1811. Hoff.
Viborger Samler, 1841-08-12
Bekjendtgjørelse fra den Kgl. Direction for Qvarantaine=Foranstaltningerne. De Lande, Stæder og Øer, som efter de sidste til Directionen indkomne officielle Beretninger indtil videre ansees for pestagtig smittede, dre: a) Øen Cuba. b) Tripolis. c) Alexandria. d) Damiette. e) Constantinopel. ) Tunis. g) Marocco. b) Smyrna, i) Øen Candia. For mistænkte Havne og Stæder ansees indtil videre: a) Alle tyrkiske og græske Havne, med Undtagelse af de som smittede foranførte. b) Det Afrikanske Barbaries øvrige Havne og Stæder. Alle andre Havne og Øer, i og udenfor Europa, blive at ansee som umistænkte. Kjøbenhavn, i den Kongelige Direction for Qvarantaine Foranstaltningerne, den 6te August 1811. H. Holsten. Thonning. Steinmann. Bræstrup. Skibsted. Dahl.
Viborger Samler, 1841-08-12
Viborg Kirkenheder for Julii Maaned.
Viborger Samler, 1841-08-12
Søndresogn. Copulerede. Den 6te Juli, Snedkermester Niels Schou Jsagger og Pigen Johanne Jacobine Bønding. Den 16de: Skomagersvend Søren Møller og Pigen Dorthe Marie Abrahamsen. – Den 26de Karethmagersvend Niels Anders Løgstrup og Pigen Birgitte Nicoline Dyrberg.
Viborger Samler, 1841-08-12
Døbte. Den 11te Juli, Kjøbmand L. Frosts Datter, Marie Frost, Fadd. Mad. Holmgaard, Mad. Stoppa, Kjøbmændene Boye og S. Møller, Dreier Møller og Handelsbetjent N. Holmgaard. S. D.: Avlsmand Niels Møllers Søn, Carl Severin Møller; Fadd.: S. Thøgersens Hustru, P. Thøgersens Hustru, Proprietair Jacobsen til Liseborg, Pedel H. Jespersen, Avlsmand Joh. Crone, Avlsmand J.P. Lund, Slagter Chr Thorning, Skomagermester A. Crone og H. Busch. – Den 16de: Else Cathrine Adamsdatters Tvillingsønner, Christen Møller og Jens Christian Møller; Fadd., Niels Christensens Hustru, Skomager Chr. Kjærs Datter, Maren Kjær, Tjenestepigerne Marie Rasmusdatter, og Ane Elisabeth Adamsdatter, Skomagersvendene Joh. Tille mann, L. Sahl. Joh. Schjern, A. Holm, N. Chr. Lyngbye og Væversvend A. Thisted. – Den 23de: Hattemagermester Chr. Hopps Søn, Laurids Hesselberg Hopp; Fadd.: Skrædermester Schenkels Hustru, Pigen Thrine Hesselberg, Skomagermester S. Hjorth, Bager N. Feld, Væver A. Hagensen, Skomagermester H. Busch, Skomagermester P. Ginneschou og Stolemager Rasmussen. - Den 25de: Christiane Charl. Svendsens Søn, Carl Ludvig Wilhelm Svendsen; Fadd. Pigerne Marie Kjeldsen og Jette Lassen, Muursvend Chr. Larsen og Avlskarl Albert Lausen.
Viborger Samler, 1841-08-12
Begravet. Den 1ste Juli, Skomagermester A. Jacobsens Datter, Thomine Christine Marie Jacobsen, 1/4 Aar.
Viborger Samler, 1841-08-14
No. 131. 69 Aarg.
Viborger Samler, 1841-08-14
Kongelig allern, privilegeret i Stifts-Tidende. Boer Forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdommerne. TingsassessegaLøverdagen den 14de August 1841. Denne Tidende redigeres af Adjunct Reiss og H. Wissing, og udgives 4 Gange ugentlig fra Sidstnævntes Officin.
Viborger Samler, 1841-08-14
Nyeste Postefterretninger. Orienten. Fra Alexandrien meddeles under 19de Juli følgende Correspondentefterretning fra Beirut af 14de Juli. "J dette Øieblik ankommer jeg fra Maroniternes Bjergegn; Alt er i Oprør, alle Stammer have grebet til Vaaben. Kun nogle smaa Emirer, der imidlertid kunne blive større, staae i Spidsen for Jnsurrectionen. Alle Afgifter og Pengendtællinger ere afslaaede, og man forlanger endog af den tyrkiske Regjering en Sum af 300,000 Rdlr. De tyrkiske Tropper ville nu være nødte til at angribe Bjergboerne, og i Beirut tales der om, at Englænderne ville hjælpe Tyrkerne. Sagerne i Orienten skride raskt fremad."
Viborger Samler, 1841-08-14
Jfølge directe Efterretninger fra Alexandrien af 19de Juli havde Sultanens Opfordring til Vicekongen, om, paa Storherrens Regning, at sende Tropper til Arabien, for at dæmpe Jnsurrectionen i Hedschas, vakt stor Sensation. Man anseer det Paschaen overdragne Hverv som et Beviis paa, at den engelske Diplomatik i Constantinopel atter overfløies af en anden Magt. – Said Beis gode Modtagelse i Constantinopel glæder den gamle Pascha, og har udentvivl givet Anledning til det Rygte, at Sultanen endog skal have kaldet Mehemed Ali til Constantinopel, for der at gribe Regjeringens Tømmer, og ved sin bekjendte Energie understøtte det synkende Riges brøstfældige Bygning. – Fra December Maaned ifjor og til Enden af dette Aars Junimaaned have i Alexandrien, og dettes District 1485 Personer været angrebne af Pesten, af hvilke Halvdelen (742) allerede ved Jndberetningen til Sundhedsauctoriteterne var død; af de øvrige 743, der deels optoges i Lazarethet, deels forbleve i deres respective Boliger, døde 357. 324 Personer restitueredes, og 62 ere i Bedring. Paa Flaaden, iblandt Soldaterne og iblandt Fellads, der leve i høist urene Boliger, viste de fleste Tilfælde sig. Af 41 smittede Europæere helbrededes ikkun 9. Det maa imidlertid antages, at Antallet af de af Pesten smittede Jndivider udentviver større, da Mahumedanerne, som bekjendt, skye saa meget som muligt Sanitetsauctoriteterne.
Viborger Samler, 1841-08-14
Fra Constantinopel meldes under 20de Juli, at, ifølge Beretninger fra Candia af 10de Juli, havde den største Deel af de insurgerede Landsbyer underkastet sig hvortil den græske Erkebiskop vel har bidraget det Meste. - Som en Følge af de af Albaneserne udøvede Grusomheder imod de værgeløse Christne har Mustapha Pascha, rimeligviis opfordret dertil af de europæiske Consuler, udstedet en Proclamation til Moslims, i hvilken det under Dødsstraf forbydes at insultere en christelig Raja. Den paniske Skræk, der har bemægtiget sig Candioterne, er en Følge af Mehemed Alis Udsoning med Porten og den i Bulgarien dæmpede Jnsurrection. – Jmidlertid berettes der under 28de Juli fra den tyrkiske Grændse, at 600 bulgariske Fanger have den 24de Juli revolteret i Staden Bralla og bemægtiget sig Staden. De skulle i Begyndelsen kun have fordret fri Afmarsch; da denne indrømmedes dem, begyndte de at organisere sig og sætte sig fast i Staden.
Viborger Samler, 1841-08-14
Jfølge Efterretninger fra Wien af 2den Aug. har den til denne Stad ankomne nyeste Post fra Constantinopel ikke medbragt Nyheder.
Viborger Samler, 1841-08-14
Fra Smyrna skrives under 14de Juli, at der indtil den 3die Juli ikke er forefaldet noget Nyt paa Øen Candia. Hele Sletten og Provindsen Apokorona havde underkastet sig, og Jnsurgenterne trukket sig tilbage til de i Nærheden af Sphalia værende Bjerge, hvis Hovedtilgange de holdt besatte. Den tyrkiske Escadre op bringer daglig Fartøier, der ankomme med Vaaben og Munition fra Grækenland.
Viborger Samler, 1841-08-14
Storbritannien og Jrland. London, den 6te Aug. Lord John Russell har i et til de ministerielle Medlemmer af Underhuset udstedet Circulaire anmeldt, at Parlamentet virkelig skal aabnes den 19de Aug., og at Sagerne allerede paa denne Dag skulle paabegyndes med Valget af Taleren. Med Hensyn til dette Valg, vil Morn. Post vide, at Sir Robert Peel har underrettet den forrige Taler - Shaw Lefevre – om, at han (Baronetten) ei vilde modsætte sig hans Valg. The Stand, bekræfter indirecte denne Efterretning ved den Erklæring, at den allerede tidligere har hentydet paa, at denne forrige Talers Gjenudvælgelse formodentlig ikke vilde vorde bestridt.
Viborger Samler, 1841-08-14
Fra Manufacturstaden Manchester indløbe sørgelige Efterretninger. Huset Stocks & Søn har standset med sine Udtællinger; Passiva udgjøre 70 a 80,000 Lstrl. Fremdeles hedder det, at flere store Fabriker i Lancashire snart ville ophøre med at arbeide.
Viborger Samler, 1841-08-14
Til Ære for den fra Levanten hjemkomne Admiral Sir Robert Stopford festligholdtes den 5te August i Portsmouth et til Ære for denne Veteran af Sø- og Landofficierer arrangeret Banquet. Admiralen omtalte i sin Tale de, med Undtagelse af den britiske Flaade, utilstrækkelige Midler, med hvilke Kampen i Syrien var aabnet imod Jbrahims 70,000 Md. stærke Hær, – en Omstændighed, der truede med høist ugunstige Følger, da den Øverst commanderende over den engelske Landmagt, Sir Charles Smith, pludselig blev angreben af Sygdom. Men til Lykke havde han (Admiralen) i en Underbefalingsmand, Sir Charles Napier, fundet en Mand, som allerede havde udmærket sig under Wellington i Portugal, og som – isærdeleshed da han i længere Tid havde været stationeret ved den syriske Kyst – egnede sig fuldkommen til at erstatte den manglende General. Ham (Napier) skyldte han den største Forbindtlighed; alle de britiske Officierer maatte han ligeledes yde tilbørlig Roes. At Operationerne vare kronede med et saa hurtigt Resultat, havde man imidlertid det udmærkede gunstige Veirligt i forrige Aars Novbr. Maaned at takke for. Paa denne høihjertede Maade gjorde Admiralen ligesom en høitidelig Ende paa sin bekjendte Strid med Commodoren, der senere tog Ordet, og roste Admiralen, til hvis Dygtighed alle Flaadens Officierer stedse havde havt den fuldkomneste og fasteste Tillid.
Viborger Samler, 1841-08-14
Frankerig. Paris, den 6te Aug. Endskjøndt den Efterretning, at Mairen og dennes Assistenter i Staden Toulouse ere arresterede, ikke har bekræftet sig, meddele de officielle Blade ikke mindre vigtige Regjeringsforholdsregler. Moniteuren melder, at Undersøgelser ere indledede imod Geranterne af Journalen "Utilitaire og 2 mindre bekjendte Journaler, at flere Arresteringer have fundet Sted, og at Jnstructionen skrider raskt fremad. Ved et Decret af Baron Duval er Nationalgarden opløst, inden 6 Dages Forløb skulle Borgerne aflevere deres Vaaben, i Mairiet. Regjeringens Jndskriden imod Journalerne misbilliges, fordi man i dette Skridt kun troer at see et Forsøg paa, om muligt, at komme den provisoriske Maire Arza, der er Eier af "Utilitaire." til Livs, da man ikke aabenbart vover at angribe ham som Medlem af det forrige Municipalitet. Det er imidlertid sandsynligere, at Regjeringen har til Hensigt directe at angribe MairenArzae og dennes 2 Assistenter. Jøvrigt er, efter Moniteuren, Toulouse roligt; men at Bevægelsen og Gjæringen er ligesaa stor som Auctoriteternes Bekymring, er ligesaa vist. Et Medlem af det nylig udnævnte Municipalitet har indrakt sin Demission, og Rygtet vil endog vide, at en ny Maire – Baron Lejenne – har fulgt dette Exempel, da han ikke har kunne erholde af Baron Duval det Løfte, at Regjeringen vilde opgive sine fiscale Forholdsregler. Under disse Forhold iagttage Auctoriteterne alle mulige Forsigtighedsregler: Gen. Rulhieres har tildeelt Corpscheferne de bestemteste befalinger; Præfecten har paa ny indskrænket Forbudet imod Salg af Krudt; Tropperne ere consignerede i Casernerne, og Præfecturet besættes i Almindelighed af 200 Md., der ere forsynede med skarpe Patroner. - Ogsaa i Libourne har Cabinettets fiscale Fremfærd vakt Gjæring. Mairen i denne Stad har senere udstedet en Proclamation, hvori han har erklæret: at han har vægret sig ved at række Haand til de fiscale Undersøgelser, naar den Maade, hvorpaa de anstilledes, ikke underkastedes Forandring; at man senere har gjort ham Løfter, og at han, saafremt disse opfyldtes, vilde tage Deel i Undersøgelserne om yderligere Oplysninger. Denne Erklæring gjenoprettede Roligheden. Gjæring hersker i Frankerigs sydvestlige Deel, og navnligen paa Landet støde Embedmændene paa uovervindelig Modstand.
Viborger Samler, 1841-08-14
Det er vist, at Arbeiderne i Toulon drives med fornyet Virksomhed; ogsaa til Cherburg er ankommen befaling om at fremme Arbeidet paa Skibsværfterne. Thiers er paa sin Reise til Berlin ankommen til Köln.
Viborger Samler, 1841-08-14
Jndenlandske Efterretninger. Kjøbenhavn. Ulykkelig Hændelse og Frelse. (Uddrag af et Brev, dat. Liverpool, den 7de Juli 1811, til Capitain Frederik Møller fra hans Søn.) Jeg tog Hyre i London som Over tømmermand paa et Skib for at gjøre en Verdensomseiling og blev 2den Styrmand, efterat vi vare komne til det gode Haabs Forbjerg. Derfra gik vi til Ny-Holland, besøgte forskjellige Havne der og gik rundt om denne store Part af den nye Verden gjennem Torrestræde. Dette Stræde, som adskiller Ny-Holland fra Ny-Guinea, er fuldt af Skiær, Klipper og Øer, hvis Jndbyggere ere Menneskeædere. Paa Halvveien i Strædet fik vi stille Veir og Natten; Skibet maatte ankre, og om Morgenen ved Daggry vare vi omringede af Vilde i deres Canoer; de toge Commanden over vort Skib og kappede vore Ankertouge, og vi dreve med Strømmen i Land paa en af Øerne. Her plyndrede de vort Skib og tvang os til at brække Skibet op og give dem alt Jern og Kobber, der var i Skroget. Da de fik alt vort Værktøi i Land, nødtes vi til at bygge dem Huse, hjælpe dem med at gjøre Strids-Jnstrumenter og plante vore Kanoner paa et Batteri, vi havde kastet op for dem. Vi vare der i 11 Maaneder, levede som Vilde imellem et vildt Folkeslag og udstode at det Tyrannie, man kan tænke sig. De gjorde et Baal og offrede to nyfødte Børn i Flammerne, imedens de dandsede og Jlden, derefter toge de 3 af de bedste imellem os, slagtede og aad dem, og Touren var nu til os. Vi besluttede da at befrie os selv eller døe. Vi toge den samme Aften 4 store Krigscanoer, fyldte lidt Vand ombord, toge noget Provision og skjøde af fra Land om Aftenen i Mørke. Vi spredte vore Matter som Seil, og Strømmen hialp os; men vi kjendte ikke Veien mellem Øerne, havde intet Compas eller andet Navigationsinstrument ombord og dreve saaledes i Land paa et Coralrev i Strædet, hvor vi laae til næste Morgen, da vi fik vore Canoer i dybt Vand; men vi havde kun været en Time under Seil, da vi faae tvende Canoer forfølge os. Vor Anstrengelse var svær, da vi ikke vare øvede i at pagaie. Vore Fiender forfulgte os omtrent i 2 Timer og vare 1 Miil agter ud, da Vinden stillede af og vi gik til Luvart og de gik i Læ af en Ø. De stode tæt til Revet og kom paa Grund, medens vi holdt ud i aaben Vande; vi vandt saaledes 3 Mile og da det blæste rask og vore Canoer vare de bedste iblandt dem, de Vilde havde, kom vi klar fra dem. 17 Dage vare vi i Søen og havde i de to sidste Dage intet andet at spise end raae Fisk og ikke andet at drikke end vort eget Blod, vi vare udsatte for brændende Hede om Dagen og Kulde om Natten, da de Vilde havde taget alle vore Klæder. Efter 17 Dages Seilads saae vi et Skib, der styrede mod os; det var "John Richard fra Manilla til Liverpool, man tog os ombord, gav os Klæder, Spise og Drikke, helede vore Saar, vi havde skaaret i vort Legeme for at drikke vort Blod, og bragte os til Liverpool. (B. T.)