Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-01-12
Da Byen har henimod 2 Miil Landevei, foruden Biveie, at vedligeholde, ere vi fuldkommen enige med Forfatteren i Vigtigheden af de største Besparelser, men det er vist nok megen Tvivl underkastet om den foreslaaede Licitation vilde lede hertil; thi de Fleste ville mindre føle Byrden af at lade kjøre nogle Læs Gruns eller forrette nogle Dages Arbeide, end at udrede en større Sum paa eengang. At inddeele Veiene i Stykker til Vedligeholdelse har ogsaa sine Vanskeligheder, blandt andre den, at Vide og Vedtægt paabyder dem vedligeholdte paa Kæmnerkassens Bekostning, og at det Forhold hvori Jordeierne og Huuseierne skulle deeltage i Vedligeholdelsen eller tildeeles Veistykker mod Jord eierne ikke lader sig letteligen bestemme. Paa faldende er det os, at Forfatteren ikke veed, at en Commission af flere Jndvaanere i lang Tid har arbeidet paa et Forslag herom, men at enhver Overeenskomst er strandet paa de forskjellige Anskuelser, i fornævnte Henseende. Det synes derfor at denne Qvæstion først kan ventes at blive afgjort, naar Jordeierne kunne faae de Græsningberettigede til at renoncere paa Græsningsretten. Den Jnteresse Forfatteren vist nok ogsaa til anden Tid har havt for Byens Anliggender, kan ikke have ladet det blive ubemærket for ham, at et nyt Batterie, og Materialhuus paa 9 Fag er bleven opført. Byen var nødt hertil, og dette har efter Regningerne kostet 263 Rbd. 17 s., Tømmeret har Skoven afgivet. Ligeledes har en Hovedreparation af Tagværket paa Regimentets Sygehuus. været nødvendig, hvilken har kostet 217 Rbd. 49 s. Smeddearbeide til flere i Byen anlagte Steenkister har beløbet 85 Rbd. 32 s. Jstandsættelsen, af Frue Halds Gaard til Bopæl for Hs. Majestæt, har foruden i Udsigten specielt dertil benævnte Udgivter kostet 70 Rbd., og naar nu hertil lægges 349 Rbd. for Forandring af en Sidebygning til Raadstuen, samt 60 Rbd. 90 s. som desuden her ere medgaaede til den indvendige Indretning af en Bopæl for Arrestforvareren, bliver tilbage af de under Reparationer anførte 1419 Rbd. kun 400 Rbd. til Vedligeholdelse af Arresterne, Raadstuen, Bolværker, offentlige Pomper, 7 Porte og andre Byen, tilhørende Bygninger. Licitation af RenovationsKjørselerne har været forsøgt, men da man fandt Buddet for høit blev den bortaccorderet, for 1835, er den bortliciteret, da man nu formodentligen havde gjort sig meere bekjendt med de Fordeele den kunde afgive og et antageligt Bud blev gjort. Af Borgervæbnings, Udgivterne for 1834, viser Regnskabet at 265 Rbd. 42 s. vil uden Ligning vorde refunderede Tid efter anden, og da Borgervæbningen ikke havde nogen Fane men afbenyttede en gammel Standart, var det vel nødvendigt ligesom det var almeent Ønske at en Fane maatte blive anskaffet. Om Borgervæbningen kunde afskaffes, hvilket Forfatteren mener, kan vi ikke indlade os paa; den existerer ifølge et Lovbud, og bør altsaa være ordnet og i saa god Stand som mue Trykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkerie. ligt. Dette Ønske har ogsaa Borgervæbningen viist ved at forene sig om at anlægge Uniform. Hidindtil vides det ei at den har været brugt her som Politie, men skulde Politiet trænge til Hielp, vil Borgervæbningens Afbenyttelse vistnok være at foretrække for de egentlige Militaire. Forfatteren bemærker, at han ei omtvivler Udgivterne have havt Amtmandens Approbation. Forsaavidt Lovgivningen fordrer denne er samme ogsaa erhvervet, men det er ikke vor Agt i denne at søge en Bom for vor Ansvarlighed, om endog muligen Lovgivningen maatte hjemle dette. Den største Deel af Jndqvarterings-Skatten liqvideres i den reglementerede Godtgjørelse for den i Aarets Løb havte Jndqvartering. Først ved Aarets Udgang kan denne opgjøres og derefter bestemmes hvad den Lignende skal udbetale; thi mange Forandringer kan i et Aar foregaae. Uagtet Skatten stedse bliver lignet i den første halve Deel af Aaret, kan altsaa kun faa Opkrævninger strax finde Sted, og den Restance som Forfatteren har fundet saa besynderlig, vil formeentligen heraf lade sig nogenledes forklare. Vi ere enige i, at Skoleskattens Restance muligen for det meste kunde været indkommet inden Regnskabets Slutning ved Udpantning, og dersom denne Skat var den eneste vilde det ikke have nogen Betænkning at inddrive den. Men Skatterne ere mange, og for den som skal indsamle til dem, ofte under Trang som han lider, vil en Lempen være en Velgierning, der redder ham fra Undergang og befrier Byen fra den Byrde at maatte understøtte ham.