Berlingske Tidende, 1799-11-29
Paris, den 11te November. Fortsættelse. Cornudet erklærede herpaa : "Om den angivne Sammersværgelse er ikke at tvivle. Den Mand, som vi bevise saa megen Ære, som Europa og Verden stiltiende beundre, kan ikke være en nedrig Bedrager. Jeg har ogsaa bidraget til vor Forflyttelse til St. Cloud, fordi jeg vidste, hvilke Forslag der vare blevne gjorte Buonaparte. Buonaparte erklærede: Siden alting maae opdages, vil jeg nævne Navnene. Jeg vil sige, at Barras og Mouliin have gjort mig det Forslag, at stille mig i Spidsen af det Partie, som vil nedstyrte alle Mennesker af 3de Grundsætninger. Jeg igientager det den nu 3 Gange overtraadte Constitution giver Borgerne ingen Sikkerhed mere. Den kan ikke vedligeholde nogen Samdrægtighed, da den ikke mere bliver agtet. Man troe ikke at jeg siger dette for efter de nuværende Magthaveres Fald, at rive Magten til mig Man har siden min Ankomst til Paris tilbudet mig denne Overmagt. De forskellige Factioner kom og ringede paa min Huusbør; men jeg horde dem ikke. Nu har jeg imodtages Magten blot for at rædde Republiken. Jeg forlader mig deri fornemmelig paa de Gamles Raad, thi 300des Raadet er deelt, der befinde sig Mennesker i samme, som ville give og igien et Convent og Skasotter, og som paa nærværende Til søge at opvække i Paris en Opstand ved Emissarier. Man forskrækkes ikke herover. Jenskal vide med mine tavre Kammerater at dæmpe ethvert Oprør. - Buonaparte begav sig nu bort fra de Gamles Raad og gik til 300des Raadet, Strax derpaa blev meldt, at han der var bleven modtaget med Dolkestik, at 2 Grenaderer havde stillet sig for ved ham og afdødet Stikkene, men at Grenaderen Thome var bleven stærkt saaret og Buonaparte selv undgiStødet. Den 10de om Middagen Klokken 1 traadte 500des Raadet tilsammen i Orangerier i St. Cloud. Jacebinerne skrege, ned med Dictatorerne. De dreve siden paa at Eden for Constitutionen maatte fornyes. Jmedens man oplæste Brevet, hvori Director Barraas forkyndte sin Aftalning, opkom en stor Bevægelse i Salen. Alles Øyne vare vendte mod Hoveddøren. Buonaparte traadte ind, og havde 4 Grenaderer med sig. Mange Generaler lode sig saa ved Dørrene. Man hørte Sablerne af kiere. Alle stode op Fra alle Sider raabte man: Hvad er det Hvad er det Blotte Sabler, Bevæbnede Mennesker i J Øieblikket blev General Buonaparte omringet af de Jacobinske Deputerte hvilke grebe ham ved Kraven, og stødte ham tilbage under det Raab: Fredløs, Fredløs, ned med Dictatoren i ombringer ham, masakrerer ham. Strax trængte General Lejer ind i Salen med Grenadererne under det Raab: Lader og rædde vor General! De trak ham og virkelig ud af Salen. Nu blev der en ubeskrivelig Allarm. Tilskuerne sprang af Angest ud af Vinduerne i Haven, mange Stemmer talt ilde om General Buonaparte. Man foreslog hans Afstraffelse fordi han havde understaaet sig at komme bevæbnet ind i Salen. uden at være kaldet. Hans Broder Lucien Buonaparte søgte at forsvare ham. Da han ikke kunde komme til at tale aflagde han sin Klædning, hvilken han var iførte som Deputeret. I Øieblittet trænger et Antal Grenaderen med en Officeer ind i Salen, iler til Talestolen, og bringen Lucien Buonaparte ud af Salen, under det Raab, det skee, efter Generalens Ordre. Mange Stemmer raabte: Vimaae følge vor Præsident. J samme Øieblik hørte man at Tropper kom op af Trapperne, og posterede sig under Trommeslag ved Dørren. En Brigadechef raabte ind i Borger=Repræsentantere. Man indestaaer ikke meere for Deres Sikkerhed. Jeg beder Dem, at De begive sig bort Man svarede blot med det Raab: Republiken leve. En anden Officeer traadte ind, gik lige hen til Præsidentens Pul og raabte: Borger=Repræsentantere, begiver Dem bort Generalen har givet sin Ordre. Allarmen bliver bestandig størte. Jngen Deputeret vil begive sig bort. Pludselig commanderer en tredie Officeer : Grenaderer frem. Grenadererne rykte under Trommeslag midt ind i Salen, og dreve alle ud. De Deputerte begave sig derpaa bort under det Raab: Republiken leve. Strax efter forenede mange Deputerte af 500des Raadet sig igien med deres Præsident Lucien. Buonaparte i Orangeriet, og aabnede paa nye en Forsamling. Der blev decreteret, at General Buonaparte og alle St. Claus sig opholdende Generaler og Officerer havde gjøre sig velsortiente af Hartaalanden ved at haftie 320des Raadets Majoritat fra ommerdet Mindring. Der blev nedsat en Commission af 5 Medlemmer for at forestaae Velfærdsforan. staltninger. de Minimellem den 10de og dertil. et Baulanar der var ingen anden Rædning enhar indført. en provisorisk og adinterims Tingenes Orden, indtil man sit afhiulpet Constitutionens Mangler. Herpaa decretergandes Raader At intet Diret forium var mere til, at Steyes, Røger Duens og General Buonaparte skulde være den franske Republiks Consuler for med Direktorial Magt. at opganiser alle Forvaltningsgrenene, at oprette indvortes Rolighed og forskaffen anstændig og varia Fred, at det lovgivende Corps skulde skilles af indtil den 20de Febr.; men at de Depaterie dog skulde beholde deres Dage, og kunde imidlertid blive udnævnte af Consulerne som Ministre og Gesandtere. Videre at 6 Depmere skulde udslattes fra det lav givende Torps. Dette Dieret blev strax betræftet at de Gamles Raad og strax derpaa indfandt de 3 Consuler sig i begge Maadene og aflagde følgende Eed. Vi sværge den ene og udelelige Repualit, Frihed, Liighed og det repræsenter de System Troskab Plandenten Buonaparte holdt følgen. de Tal til dem. Det største Falt paa Jorden betaver dem 3 Maaneder indtil den 19de Febr. sin Slæbne. Alle sine ere henvendte paa Dem. Lykke inden i Landet. Alles Friehed, Armeernes Fornødenheder og Fred, ere de Saa som blive dem overdragne. Det hører Mod og Patriomme til at paatage sig saadanne vigtige Forretninger; men De besidde. Nationens og Armernes Tillid, og det lovgivende Corps veed, at de ere Fædrenelandet gandske hengivne.