JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1839-09-03
Frederiksborg Amts=Tidende har i sit sidste Nr. af 31te August gjort opmærksom paa nogle enkelte formeentlige Feiltagelser, som skulde være indløbne i den i dette Blad indrykkede Correspondence-Artikel fra Hillerød, idet den tilføier, at den saameget mere har fundet sig opfordret til at vedføie disse Berigtigelser, som den ganske er enig i med Referenten, at netop offentlig Omtale og Paaskjønnelse ere iblandt de væsentligste Midler til at fremme denne Sag andetsteds. – J Anledning af hine Oplysninger skulde Correspondence-Artiklens Meddeler bemærke, at, vil man underkaste Noget en Kritik, maa man holde sig til Kilden selv og ikke lade sig nøie blot med et Uddrag af Samme. Dette har Red. af Frederiksborg Amts-Tidende ikke gjort, den har henholdt sig til Uddraget i "Kiøbenhavnsposten, og denne har hændelsesviis imod sin Sædvane, ved denne Leilighed ikke uddraget nøiagtigt. J "Aalborg, Avis" hedder det saaledes, at Jndbydelsen til Foretagender oprindeligviis udgik fra nogle herværende Embedsmænd og Borgere, hvilke sidste Ord: "og Borgere Kjøbenhavnsposten har udeladt i sit Referat, hvad der altsaa har foranlediget nævnte Red. til at paastaae, at Referenten i denne Henseende har været unøiagtig, Noget, der saaledes ikke kan bebreides ham. Hvad en anden Berigtigelse angaaer, da troer Medd., at de 1000 Rbd., som Jndustrindstillingens Udbytte antages at ville beløbe sig til, maaskee ere for høit anslaaede, men denne Beregning støtter sig dog paa den Calcule, at de 1500 Nr. til Udlodningen af Jndustrigjenstandene samtlige skulle blive afsatte, hvilket Bestyverinderne formodede, og som da i Forbindelse med det for Foreviisningen Jndkomne ikke vilde udgjøre Meget under hiin Sum. Med Hensyn til den Yttring, at man hellere skulde have ladet uomtalt det Meget paa Jndustrindstillingen, som man kan takke fornemme Damer for, eller dog sat det i Forbindelse med det Meget, som man kan takke ikke fornemme Damer for, da maa Ref, bemærke, at han netop udhævede dette, fordi de forevisende Damer bestandig, og, som det lod, med Forkjærlighed fremhævede hvad der stammede fra en renomeret Dames Haand, en Besynderlighed, som Ref. ved sin Yttring vilde antyde. (Kjøbenhavnspostens Redacteur ombedes at lade ovenstaaende Annonce faae Plads i sit Blad.)
Aalborg Stiftstidende, 1839-09-03
Vi leverede igaar efter Berl. Tid, en kort Anmeldelse af det af Hr. Land- og Søkrigscommissair, Major v. Fibiger nys udgivne Skrift om en Reform i Skoleunderviisningen, og kunne, efter at have gjort os noget nærmere bekjendt med dette lille vakkre Arbeide, der, som den hæderlige Forfatters Aands Frembringelser ialmindelighed, udmærker sig ved Grundighed og Sprogklarhed, ikke andet end anbefale Samme til Enhver, der har Jnteresse for Underviisnings- og Opdragelsesvæsenet. Blandt de Feil i vor Skoleunderviisning, som Forfatteren udpeger og ved en forandret Methode søger at bevirke hævet, er saaledes Lectietvangen - idetmindste forsaavidt denne paalægger Drengen at lære udenfor Skoletiden hvad der i denne er blevet ham foredraget – der i Skoleaarene frembringer et beklageligt Misforhold imellem Arbeide og Hvile hos de unge Lærlinge, og der ikke kan andet end – paa sørgelige Exempler fattes det desværre ikke svække baade Aanden og Legemet og indvirke skadende paa Begges harmoniske Udvikling. "Naar man - siger Forfatteren støder paa en af disse maalløse og ketede Ynglinger med nedslaaet Blik, blege Kinder og mørkt Aasyn, saa kan man være vis paa, at disse sørgelige Tegn ikke have deres egentlige Oprindelse fra det unge Menneskes Stillesidden i Skolen, men fra det hele ulykkelige eller dog glædetomme Ungdomsliv, den hele Sindet forknyttende og Legemets Udvikling hinderlige Tilværelse, hvorunder Ungdomsaarene blytungt henglide. Hvorledes Forfatteren har gjort det inderlige Forhold mellem Lærere og Disciple, der altid føder de skjønneste Resultater og knytter Begge fastere til Opdragelsens Øiemed, til Grundprincipet i sin Underviisnings-Methode, kan sees af følgende yttrede Anskuelser: Læreren bør, kort sagt, anvende den sokratiske Underviisnings maade, saavidt det kan skee uden Skade for Underviisningens videnskabelige Sammenhæng og uden en altfor stor Forbrug af Tid. Han bør anvende denne Methode med alden Livlighed, al den Jnteresse, ikke blot for Videnskaben, men ei mindre for hver enkelt Lærlings Personlighed, som maa forudsættes hos enhver god Lærer. En saadan Underviisning vinder et oplivende og muntert Præg; den bliver let istand til at fængsle Alles Opmærksomhed, og er dette vundet, saa maa Charakteerbogen for mig gjerne lægges paa Hylden. J det mindste ønsker jeg den en sparsom Brug, da den er et konstigt Fremskyndelsemiddel, hvorimod Lærlingens Jnteresse for Videnskaben er det naturlige og derfor ene paalidelige."¬
Aalborg Stiftstidende, 1839-09-03
J det sidste Nr. af Fædrelandet har Prof. David givet en Fremstilling af Hills Plan om en Grundreform i Brev portoen, der ved en senere Bill er bleven gjort til Lov i England, og hvorved Forfatteren tillige udvikler Hensigtsmæssigheden af ogsaa i andre Lande at følge det givne Exempel. Hvad os angaaer, da mener Forfatteren, at Planen ogsaa her med enkelte Modificationer lader sig udføre. – Næst nogle flere bemærkninger, især om Nødvendigheden af at Danmarks Nabolande, i Tilfælde af at den omtalte Post reform indførtes hos os, optage den samme Forandring, siger hertil endvidere "Lollands-Falsters Stiftstidende", "Naar man forøvrigt taler om Grundreformer ved det danske Postvæsen, da bør de vistnok begynde med en Adskillelse af Pensionsvæsenet fra Postvæsenet; thi saa længe et af Generalpostdirectionens vigtigste Øiemed skal være at skaffe forøgede Jndtægter til den oftomtalte store Masse af Pensionister, kan man ikke vente gjennemgribende Reformer ved vort Postvæsen. Vi bede erindret, at her er Tale om gjennemgribende Reformer; thi hvor gjerne vi end erkjende de mange Forbedringer, der i den senere Tid ere indførte, saa kunne vi dog ikke nægte, at efter vor Formening lader Transporten af Breve og Pakker endnu endeel tilbage at ønske. Forhørerne over Ladegaards-Lemmerne, som ere mistænkte for at have paasat Jlden paa Ladegaarden, fortsættes endnu. Vel er der endnu ingen fuldkommen Tilstaaelse tilstede, men Flere skulle imidlertid, efter al Rimelighed, være saa stærkt mistænkte, at vedkommende Politirets-Assessor har ladet dem bringe til Stadens Politi=Arrester, hvor de hensidde i streng(Viborg Av.) Forvaring.
Aalborg Stiftstidende, 1839-09-03
Som en ikke almindelig Begivenhed berettes fra Bog at en derværende Parcellists Kone, som i de sidste 8 Aar ikke havde født noget Barn, den 26de forrige Maaned nedkom med tre Drengebørn, der alle endnu leve og tilligemed (Loll. Av.) Moderen befinde sig vel.
Aalborg Stiftstidende, 1839-09-03
Den talenttige Uhrmager, Hr. F. Fischer i Apenrade, har erholdt Privilegium paa at udgive et Ugeblad dersteds.
Aalborg Stiftstidende, 1839-09-03
Sparekassen i Nykjøbing paa Falster, hvormed et saa i Forbindelse en Laaneindretning for Summer fra 2 til i det høieste 100 Rbd., har hertil anvendt 4152 Rbd., medens Statskassen forrenter for Samme 87,800 Rbd. Af Indskud over 300 Rbd., yngre end afvigte 11te Juni, svares til Jnteressenterne kun 2 pCt. Rente. (Loll. Falst Av.)
Aalborg Stiftstidende, 1839-09-03
Grenaa, den 31te August. En Kohyrde her fra Byen drev i Søndags Middags ud i Marken med en Flok Køer, som han ellers altid pleiede at komme hjem med om Aftenen til bestemt Tid, men da han udeblev 1/2 Time over Tiden, saa sendtes Bud i Marken for at afhente Køerne, der ogsaa stode paa deres Plads, medens Hyrden var fløiten. Et Par Dage senere var netop en Familie her fra Byen tagen ned til Havnen i Lysttour, og ved at spadsere ned om Klinten stødte de paa nogle Klæder, som man gjenkjendte som den forsvundne Hyrdes. Jgaar gik en Gaardmand fra Bredstrup ud i sin Mark, og da han gik hjemad, fandt han den omtalte Kohyrde, ganske nogen, liggende død paa Strandbredden. Man kan da ikke tænke sig Andet, end at han har været ude at bade sig, og saaledes paa denne Maade er omkommen. - Det her ved Fornæs saameget omskrevne og omtalte Fyrtaarn er nu under fuldt Arbeide, og i September haaber man at see det heelt færdigt.
Aalborg Stiftstidende, 1839-09-03
Handels- og Skibsefterretninger. "Frederikshavn, den 1ste September. Jgaar passerede herforbi sydefter Jagten 6 Brødre, C. Poulsen, af og til Nakskou fra Lillesand. Jagten Lammet, J. Gaarn, og Jagten Haabet, J. J. Gaarn, begge af Aarhuus fra Bergen til Riga, ere ankrede op i Bugten ved Hirtsholmen. En Skonnert, som antages for en Engelskmand, skal imorges være strandet i Nærheden af Skagen.
Aalborg Stiftstidende, 1839-09-03
Agger Canals Skibsliste, Jndk. D. 22de Aug.: B. T. Reiersen f. Mandal t. Lemvig m. Træl. D. 24de: H. Tønnesen f. Christiansand t. Holstebro m. Do. P. Larsen f. Do. t. Nykjøb. m. Do. H. Junge f. Altona t. Do., ball. Den 25de: Chr. Jacobsen f. Mandal t. Thisted m. Træl. - Ved Listens Slutning den 27de ligger for Udg. 1 Canalen B. P. Brandi fra Thisted t. Altona m. Havre. G. H. Gregersen fra Do. til London m. Do. P. Johnsen af og t. Grimstad fra Lemvig m. levende Sviin.
Aalborg Stiftstidende, 1839-09-03
Frederikshavns Skibsliste. Jndk. D. 30te Aug. L. Clemensen f. Kbh., best. t. Skagen m. Kjøbmandsvarer L. 1ste Septbr.: C. Hansen f. Christiansand, best. t. Faaborg m. Brædder. H. Petersen f. Norge, best. t. Stettin m. Sild og Tran. - Udg. J. Ache f. Nykjøb. t. Newc. H. Thorstensen, f. Odense t. Sandefj. T. Thorbjørnsen f. Odense t. Arendal.
Aalborg Stiftstidende, 1839-09-03
Ved Listens Slutning den 1ste Septbr. Kl. 9 Aften VindenS., jevn Luft.
Aalborg Stiftstidende, 1839-09-03
Hals Skibsliste. Jndk. D. 30te Aug. N. C. Skovgaard, J. Christensen og N. H. Ankersen, Alle f. Kbhvn. m. Stykg. H. N. Boss f. Bornholm m. Leerkar og Stueuhre, D. 31te: N. F. Larsen f. Rudkjøb. m. Bøgeplanker og Frugt. D. 1ste Septbr.: J. Theilmann f. Kbhvn. m. Stykg. D. 2den: J. Jensen f. Hurup m. Brænde. - Udg. D. 30te: C. Davidsen t. Randers, ball. D. 31te: N. Jørgensen t. Mariager m. Muursteen. O. C. Petersen t. Østerr. m. Kornv. Den 2den Septbr.: O. Arøe t. Porsgrund m. Korn og Feder. (En Skonnert kom krydsende nordfra den 30te f. M. og ankrede ud for Muldberggrunden, hvor den ligger endnu. Jgaar Morges laae bi udenfor Fjorden en Brig, som, efterat have faaet Landkjending satte Cours af Læsø-Rende. Her ligge for Udg. A. Sørensen, H. Jepsen, J. Fellum, F. Sand, H. Breum. M. L. Top og N. Petersen, Alle bestemte sydefter.) - Vinden den 2den Syd, frisk Kuling, blandet Luft.
Aalborg Stiftstidende, 1839-09-03
Reisende. Ank. med Dag. igaar. Fra Aarh.: Skibscapt. Nisted. Fra Rand. Hr. Busch, Kjøbmand F. Simoni, Jfr. Bay. Afreiste fra Gjæstgiverg, igaar: Stud. chir. Petersen til Kjøbenhavn, Cand. chir. Fogh til Hals. Døde. Forhen, islandsk Kjøbmd. C. G. Schram, 67 A., i Kjøbenhavn. Landskabsmaler Gurlitts Hustru, Anna Elisabeth, f. Saxild, 21 1/2 A., i München. Kjøbmand og Borgerrepræsentant J. H. Maahr i Hillerød. Jfr. Ane Marie Qvist, 16 1/2 A., i Svendborg. Landinspecteur Rosenkildes ældste Datter, Emma Hansine Marie, 12 1/2 A., i Egeløv paa Falster. Cand. pharm. H. I. Fielstrup, Provifor paa Apotheket i Holstebro.
Aalborg Stiftstidende, 1839-09-03
Bekiendtgjörelser. Stændertidenden for 1836 og 1838 ere indlagte tilsalg paa Stiftsbogtrykkeriet for billig Priis.
Aalborg Stiftstidende, 1839-09-03
Chocolade, i alle Sorter, sælges bestandig hos Hr. Chr. H. Nielsen i Hjørring, Hr. P. M. Lunøe i Løgstør og Worm i Aalborg.
Aalborg Stiftstidende, 1839-09-03
Med megen Misbilligelse have undertegnede Embedsmænd og Borgere i den senere Tid læst i de offentlige Tidender flere Angreb paa Hr. Overauditeur Lassen og kunne ikke deele de Anskuelser eller bifalde de krænkende Yttringer, som der have været fremsatte, især have vi, med dyb Indignation, seet det Seneste i Aalborg Stiftstidende af 26de d. M., hvor der blandt Andet tales om en Petition, der skal være i Gang i Landjurisdictionen - noget, som vi ikke for have hørt et Ord om. Endskjøndt enhver retsindig Mand fuldkommen billiger, at der med Hensyn til Hr. Overauditeurens Embedsforhold foretages, Undersøgelser og noget, vi formene, selv maa være ham magt paaliggende, saa forekommer det og dog, som man, indtil Resultatet har viist sig, bør tilbageholde sin Dom og ikke i saadan Grad som skeet er, krænke ham og Familie. Vi erklære derhos, at saavel i Embeds som private Forhold have vi stedse fundet i Hr. Overauditeur Lassen, den redelige, humane og duelige Embedsmand, den tjenstvillige Ven og godgjørende Medlem af Samfundet. Frederikshavn, den 31te August 1839. E. L. Barfred. Faber. Bremer. Jens Larsen. J. Sørensen. Rørbye. Knutzen. H. S. Karup. O. Busch. Erecius, U. Nissen. L. Høgsted. Havnefoged. C. Sørensen. Chr. Hygom. U. Casper. S. Thyrring. Rasmussen. F. Hansen. Pettersen. B. Hansen. Bonne. L. Strøm. N. J. Nipper. J. Petersen. R. Thrane. Søren Jespersen. Lønstrup. C. Hassing. H. Casper. N. C. Place. H. Herskind. C. F. T. Holm. O. P. Olsen. A. Christensen. J. Nielsen. Svendsen, med ført Pen.
Aalborg Stiftstidende, 1839-09-03
Hos C. C. Gleerup kan daglig bekommes gode Spise Kartofler til 10 s. Skjeppen og 3 Mk. 14 s. Tønden.
Aalborg Stiftstidende, 1839-09-03
En behagelig Boepæl med Adgang til Haven er tilleie i Skolegaden næst ved Bleggaardsport.
Aalborg Stiftstidende, 1839-09-03
Fortegnelse. over uindløste Breve ved Aalborg Postkontor for August Maaned 1839. Til Hvem. Hvorfra. Porto.
Aalborg Stiftstidende, 1839-09-03
Gaardmand Jens Nielsen Langtved i Bol Hobro. sted Sogn. Kbhvn. Christian Hansen i Frenstrup.
Aalborg Stiftstidende, 1839-09-03
Ribe. Pigen Kirstine Marie Sørensdatter, conditionerende hos Hr. Kyllesbech pr. Hals. Nykjøbing, Maren Christensdatter i Egholms Mølle. Randers. Lars Møller paa Linnegaard. Rendsborg. Maria Nielsdatter, condition, hos Christen Lassen paa Smedemark. Ringkjøb, Mariane Nielsdatter, som tjener Peder Christian, Kløvtout By i Hellevad, S. Slagelse. Forpagter C. H. Martensen i Hammer Præsteg. Desuden. Aarhuus. Bertel Damgaard, Ad. Bager Handrup, en Pakke Klædningsstykker, Værdi 2 Rbd. Sørensen.
Aalborg Stiftstidende, 1839-09-05
Aalborg Stiftstidende. Adresse-Avis. No. 174. Aar 1839. Torsdagen den 5te September. Denne Avis, som udgives af Jens Chr. Borch & N. Ph. Ree's Enke og redigeres af Bernhard Ree, udgaaer i Gange ugentlig og kan bestilles paa alle kongelige Postcontoirer i Danmark og Hertugdømmerne samt paa Stiftsbogtrykkeriet i Aalborg, hvor Prisen er 7 Mk. 8 s. qvartaliter.
Aalborg Stiftstidende, 1839-09-05
Udlandet. Tyrkiet og Ægypten. Jmod al Forventning var den, siden den 4de August mellem Tenedos og Bugten, af Bescica forenede, fransk engelske Flaade endnu indtil den 9de ikke afseilet til Alexandrien. Jfølge nogle Rygter skal denne Nølen have sin Aarsag i en befrygtet Bevægelse af den ved Sebastopol lurende russiske Flaade, men efter Andre deri, at Admiralerne først ville oppebie Vicekongens Svar paa den ham med Hr. v. Anselme tilstillede Note fra de europæiske Magter. Chosrew Pascha skal have forelagt Divanet Mehemed Alis sidste Skrivelse, hvori denne fordrer hiins Bortfjernelse fra Statsroeret, og tilkjendegivet, at han var villig til, strax at træde tilbage og endog forlade Constantinopel, hvis hans Nærværelse blot i det Ringeste skulde true Landets Vel. Divanet og de fremmede Gesandte erklærede imidlertid, at man ikke kunde efterkomme Vicekongens Fordring, da en saadan Eftergivelse kun vilde tiene til Portens end større Fornedrelse. – Jfølge "Schlesische Zeitung, skal den fornylig til Wien tilbagevendte russiske Gesandt, v. Tatischew, have erholdt Fuldmagt til at deeltage i de Conferencer, som i Wien skulle finde Sted mellem Fyrsten af Metternich og den franske og engelske Gesandt om de orientalske Anliggender. Jøvrigt holder Rusland endnu sin Armee opstillet ved den moldauiske Grændse, formodentlig blot for at imponere Porten, der allerede skal være bleven truet med, at den russiske Gesandt vilde forlade Constantinopel, hvis nogensomhelst fremmed Flaade skulde erholde Ferman til Jndløbet i Dardanelstrædet eller hvis der i Constantinopel skulde reise sig noget uretmæssigt Regimente. Det Sidste synes at hentyde paa Muligheden af, at det skulde kunne lykkes Mehemed Ali, at fortrænge Chos rew Pascha og sætte sig selv i Spidsen for Forretningerne i Constantinopel. Flaaderne i Sebastopol og Odessa skulle ligeledes have Ordre til paa første givne Signal at kunne stikke i Søen. Prindsen af Jonville er, efter at have beseet Hovedstadens Mærkværdigheder, samt taget Dardanelslottene i Øiesyn, vendt tilbage til Flaaden. – J Pera har den 9de August raset en frygtelig Jldebrand, der varede i hele 14 Timer og gjorde flere tusinde Familier, meest af den fattigere Deel af den christelige Befolkning, huusvilde Sultanen har givet befaling til at 500 Telte skulle stilles til de Brandlidtes Disposition og saavel Penge som Levnets midler uddeles iblandt dem. Chosrew Pascha var strax paa Brandstedet og udviste megen Jver for Jldens Dæmp ning, hvortil ogsaa Prindsen af Jonville med ædel Nidkjærhed havde bidraget, idet han med Matroserne fra en fransk Brig, som laae for Anker, lod flere Huse nedrive og derved isolerede Jlden. Blandt Frankerne aabnedes strax en Subscription for de Ulykkelige og Directeuten for det Soulietske Kunstberiderselskab giver en Række af Forestillinger i samme Øiemed.
Aalborg Stiftstidende, 1839-09-05
Frankrig. Fra Bordeaux skrives under 24de August: General Bertrand, Napoleons tro Ledsager til St. Helene, er idag ankommen hertil. Enhver, der ærer Troskab i Ulykken, vilde see Generalens Landing, Hoben voxede hurtigt, og da den store Bekjendtes sidste Ven steeg iland, hilste meer end 2000 Borgere ham med lydeligt Jubelraab. Hestene foran Vognen, i hvilken han vilde kjøre ind i Staden, bleve spændte fra, og Folket trak ham ligge til hans Bopæl. Fra alle Sider kastede man Krandse ind i Vognen. Derpaa blev Generalen fra Vognen baaren i Triumph op af Trappen. En trefarvet Fane, som man underveis havde taget fra en offentlig Bygning og baaret foran ham, blev plantet op paa Balconen. Staaende ved Siden af denne, takkede Generalen, der kun med Møie kunde beherske sin indre Følelse: "Bordelaisernes Modtagelse – sagde han har grebet mig dybt. Jeg har den store Mand, hvis Ven jeg var, at takke herfor. Levede han endnu, han vilde giøre Frankrig lykkelig.
Aalborg Stiftstidende, 1839-09-05
England. J Ministeriet have endnu flere Forandringer fundet Sted. Marquisen af Normanby, der som Gouverneur paa Jamaica og senere som Vicekonge i Jrland erhvervede sig et saa glimrende Navn, men som Colonialminister (til hvilken Post han paa Grund af hans Gemalindes høie Gunst hos Dronningen skal være bleven kaldet) kun har havt lidet at betyde, har byttet Portefeuille med Lord Russell og er saaledes bleven Jndenrigsminister, en Post han antages endnu mindre at være voxen, især da han som Taler i Parlamentet, af Mangel paa logisk Talemt, ikke er istand til at præstere Noget. Lord Howick har nedlagt sin Post som Krigssecretair og hans Svoger Charles Wood, er ligeledes traadt ud af Ministeriet.
Aalborg Stiftstidende, 1839-09-05
Spanien. Espartero skal have tilkjæmpet sig en vigtig Seir over Maroto, hvorom dog Rygterne ere forskjellige. Efter et af disse skal Espartero paa Marschen mod Durango have maattet trække sig tilbage til Vittoria, dog synes dette Rygte at være ugrundet, medens ogsaa engelske Blade melde en heel modsat Efterretning, nemlig, at Espartero har indtaget Durango. Ligeledes skal den christiniske General Castaneda have indtaget Axeta. Skulde Durango virkelig være indtagen, saa vilde Provindsen Becaya aldeles være i Christinernes Hænder og Carlisternes Herredømme i de baskiske Provindser være indskrænket til Provindsen Guipuscon og den vestlige Halvdeel af Kongetiget Navarra. – Forresten vedvarer Forvirringen i den carlistiske Hær, uden at Opstanden dog skal have vundet flere Tilhængere. Den større Masse af de carlistiske Tropper er bleven Maroto tro og concentrerer sig paa hans Bydende, i Omegnen af Tolosa. Maroto har i Nærheden af Vera havt en Conference med Don Carlos, hvorefter Begge vare vendte tilbage til Guipuscoa. – Fra Plymouth meldes i den derværende Journal, at det fra den spanske Nordkyst derhen ankomne Skib "Devon har bragt Efterretningen om, at Don Carlos er tagen til Fange! – En anden Beretning i Morning-Chronicle fra Bilbao melder, at den derværende franske Consul gjennem de christiniske Linier havde begivet sig til Marotos Hovedqvarteer; hvorfor, vidste man ikke. Nogle meente, at det skeete uden bestemt Ærinde, egentlig kun for at gjøre sig vigtig.
Aalborg Stiftstidende, 1839-09-05
Fædrelandet. Kjøbenhavn, den 3die September. J Løverdags forsvarede Lic. med og Reservemedicus ved Frederiks Hospital C. J. F. Hornemann sin for Doctorgraden i Med. skrevne Disputats. De ordentlige Opponenter vare Etatsr. Bang og Prof. Otto. Af Auditoriet opponerede Cand. chir. Fenger, Cand. chir. & med. Saxtorph og Reumert, Cand. theol. Hermansen og Dr. med. Levy. Acten varede fra Kl. 10 1/2 til 2 1/2 uafbrudt. (B. T.)J Justitssagen contra Skomager Jens Peter Clausen af Veile, der tiltaltes for at have ombragt sin Kone, har Høiesteret igaar kjendt Landsoverrettens Dom ved Magt at stande. Ved Viborg Landsoverrets Dom, som havde stadfæstet den inden Veile Byting afsagte Dom, var Tiltalte, dømt til at have sit Liv forbrudt og hans Krop at lægges paa Steile og Hjul m.v. (Berl. Td.)
Aalborg Stiftstidende, 1839-09-05
Ved Classelotteriets 4de Classes Trækning igaar vandtes den største Gevinst, 8000 Rbd. (Brutto), i den herværende Getherske Collection af en Kjøbmand fra Løg stor, som havde arvet Gevinstseddelen efter en Søn, der forulykkede for et Aars Tid siden paa en Seiltour i Jssefjorden. Den næststørste Gevinst, 3000 Rbdlr., tilfaldt Lotteriet, der desforuden vandt Gevinster til Beløb af 13,000 Rbd. Af øvrige Gevinster, som kom til Jylland, vandtes i Aalborg, i Hr. Bech's Collection: resp. 500 og 50 Rbd. og, i Hr. Grønnerups do., 50 Rbd. Til Horsens kom ogsaa en Gevinst paa 500 Rbdlr. De udtrukne Bagtal ere følgende: 105, 109, 113, 126, 133, 147, 171, 172, Archivarius Winther bekjendtgjør i Adresseavisen, at han ikke finder sig beføiet til at sagsøge Braband i Anledning af de af denne paa Grund af den Hauschildtske Testamentsag mod ham gjorte Beskyldninger; derimod har Pastor Rothe - ikke af Mistillid til sine Medborgeres Dom, men fordi det forekommer ham som en skyldig Opmærksomhed mod Almeenheden og især mod hans Menighed i den Berlingske Tidende ladet indrykke endeel Oplysninger, som rigtignok give Sagen et andet Udseende. Som en Overeenskomst, der er at ansee som en Frugt af Tidens Aand og geraader denne til Ære, fortjener at udhæves, at Kunstforeningen i Kjøbenhavn har indvilget i at overlade den i Christiania, til Afbenyttelse ved dens Udstillinger, de Samme tilhørende Kunstgjenstande, imod at de, som den norske Forening erholdt fra Udlandet, igjen paa ligeMaade overlades den danske. (Hels. Av.)¬
Aalborg Stiftstidende, 1839-09-05
- Hr. Phister blev ved sin Fremtrædelse igaar Aftes i det nye Syngestykke Parykmageren, hvormed den nærværende Theatersaison aabnedes, modtagen med Applaus. Stykket selv vandt Bifald. – Den fra Vesterbro Theatret, bekjendte Hr. Pallesen, der er bleven en af Publicums Yndlinge, har endnu ikke erholdt Ansættelse ved det kongl. Theater, hvorom der i nogen Tid underhandledes, men man venter, da den ene Theaterdirecteur, Hr. Etatsraad Adler, nu er vendt tilbage fra sin Reise, snart at see ham ansat.
Aalborg Stiftstidende, 1839-09-05
Det gjør megen Opsigt heri Byen, at en dansk thee logisk Candidat, der under sit Ophold her ved Universitetet, gjaldt for en Tilhænger af de rettroende Lutheranere (Grundtvigianere) og gjorde sig bekiendt ved at oversætte nogle af Kirkefædrene, i München er gaaet over til Katholicismen. (Aarh. Av.)– Den stærke Mand har ikke ladet sig see i den senere Tid. Man siger, at Politiet skal have gjort sin Tilladelse, til at han fremdeles slaaes offentlig, betinget af temmelig strænge Forholdsregler. De danske Kæmper have imidlertid flyttet Kamppladsen fra Theatret til Commissionstidenden, hvor de angribe ham skareviis og søge at afsnakke ham hans Kraft. (S. Bl.)