JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-01-14
J Riber Avis af 10 Jan. d. A. læses følgende: J Ribe og Omegnen synes nu Handelen med Korn at sysselsætte enhver Alder og Stand. De fleste Samtaler gaae ud paa at Korn absolut maae blive dyrt til Foraaret, uagtet Pengemangelen synes at ville det Modsatte. Denne Handel afgiver mangt et selsomt Syn paa Landeveiene; man møder Oldinger, Mænd og Drenge til Vogns, til Hest og til Fods, som kappes om at komme først ind i Bønderboerne, for at slutte Handel med Bønderne om Leverance af deres Korn vahrer til Foraaret. For nylig indtraf et Tilfælde, som synes at fortjene Offentliggjørelse. - En Borger fra en Kjøbstæd flere Mile fra Nibe, havde paataget sig en Reise for at opkjøbe Korn; han var til Hest og reed med Strømper og Skoe (maaskee for at kunne være desto lettere, da han er en temmelig svær og fyldig Mand af Bygning). Paa hans Tilbagereise har hans Hest det Uheld at brække Benet tæt oven for Ankelen, omtrent 2 Mile fra Ribe. Den beskoede Rytter ændser imidlertid ikke slig Fata, men fortsætter sin Reise paa den trebenede Hest endnu en Miil, da det stakkels Dyr endelig styrter med sin Bøddel, og hvad giør han, lader Fidtet formelig aflendse og Huden aftage, trøstende sig at Hesten kun havde kostet ham 20 Rdlr. Sølv.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-01-14
Kjøbenhavns Børs d. 14 Januari. Cours. Hamb. 2 M. 610, a vista 625. Amsterdam 2 M. - , a vista - . London 2 M. 27 Rbdlr. Spec. 630. - Specier solgtes til 37 a 38 Rbmk., for Committeesedler blev givet (med Rente) 92 a 93 pr. 100; Oblig. (uden Rente) 78 a 79. Norske Sedler 21 a 22. Svenske Sedler 9 Mk. a 9 Mk. 8 s. - Disconto 10 Pd.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-01-14
Trykfeil i forrige Numer. Pag. 42, Lin. 14 s. n., ideal læs: ideel Elskede læs: Elskende 44, - 2 s. a.: overfeiske l. overfriske - feiske læs, friske Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-01-18
Da jeg ogsaa i dette Brev har tiltale med Han, saa maa jeg dog herom sige lidet til Undskyldning. Med J bør man tiltale Bondemanden, - med Du, Bondekarlen, og med Ærbødighed siger Bonden Han til sine Overmænd. Dette er ældgammel Skik, dybt grundet i Folkets Følelser, og forenet med Sprogets Aand. Derfor er den ny Skik, at sige De til os Bønder, en Daarlighed, som skader idet den leder os bort fra den Simpelhed, eller om jeg saa skal sige, fra den Ringhed, under hvilken allene den Aand kan gjenfødes og trives, der gjør Velstand ønskelig for os og fører os til et høiere Maal end blot vore Ageres Dyrkning. Jeg har altsaa som høflig Bonde tiltalt med Han, og har dette alligevel skurret i Hans Øren, saa skurrer Du i mine, trods al Skribenter=Ret. Jens Jensen, Gaardmand og Arvefæster paa det Kgl. Universitets Gods i Haraldsted Sogn ved Ringsted.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-01-18
Jndenlandske Efterretninger. Kiøbenhavns Magistrat er tilhændekommes et af Hs. Kongel. Majest. den 27de Dec. f. A. udstedt allerhøieske Reskript, i hvilket allernaadigst fastsættes som Regel. for Fremtiden, at Enhver, der agter at lade opføre noget Mindemærke af Steen, Jern, Metal, eller deslige; hvad enten det er frit staaende eller anbragt i Muur, enten det bekostes for offentlig eller privat Regning, og enten det agtes opført paa offentlige Pladse, eller paa Kirkegaarde, i Kirken, Capeller, m.v., skal være pligtig til, forud at tilstille det Kgl. Academie for de skjønne Konster Tegninger til Mindes mærket saavelsom Udkastet til Jnskriptionen, om nogen saadan agtes anbragt derpaa, for at begge Dele kunne underkastes meerbemeldte Academies Bedømmelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-01-18
Under 18de Dec. f. A. er udstedt et allerhøieste Reskript til Bornholms Amts Skoledirection, angaaende et Skolelærer=Seminariums Om rettelse paa Bornholm. Antallet af Seminaristerne er ansat til 6, og disse nyde alle de Rettigheder, som paa de øvrige Skolelærer=Seminarier i Danmark.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-01-18
J Aaret 1816 have 802 Personer nydt Kul og Pleie i Søe-Etatens Hospital i Nyeboder; deraf udgaaet, som restituerede, 712, og døde 49.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-01-18
Den i Kjøbenhavn værende Brødremenigheds nye Bedehuus i Stormgaden er simpel, men meget smagfuld indrettet. Man finder her ingen Zirater, men blot en stor Sahl med et Gallerie, og lige for Indgangen et Orgelværk. Mandfolkene sidde paa den ene Side og Fruentimmerne paa den anden, og en egen Opgang fører til begge Sider. Hver Søndag holdes her Gudstjeneste, som begynder og ender med en Psalme, og er i det Hele meget høitidelig. Taleren, eller, som han kaldes, Menighedens Agent, sidder paa en Stoel paa en Forhøining lige for Orgelværket, havende forved sig et Bord med to Lys. Han vælger en Text af Bibelen, hvorpaa han grunder sin Tale til Tilhørernes Opbyggelse. Han holder sædvanligst sin Tale i det danske, men stundom ogsaa i det tydske Sprog. Brødremenigheden har sin egen Psalmebog, som indbefatter et Udvalg af Psalmer saavel af King's, som den nye Psalmebog, med adskillige Forandringer. Den forsamlede Menighed bestaaer sædvanligen af nogle Hundrede Personer af begge Kjøn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-01-18
J Kjøbenhavn indrettes nu der, hvor Guld huset har været, et almindelig Sygehuus for de Militaire, hvori sex Regimenters Syge ville kunne faae Plads, og, naar denne Bygning er færdig, ville alle andre militaire Sygehuse i Hovedstaden, gaae ind. Det indrettes paa en meget beqvem Maade, under en egen Directions Opsyn. Varmen ledes igjennem et Hovedrør, som opvarmes paa et eneste Sted, nemlig i Kielderen, ind i alle Stuerne, saa at der aldeles ingen Kakkelovne blive i hele Bygningen. En lignende Jndretning findes i det Kongel. Pariser Museum, i Slottet Luxembourg, i mange Uldfabriker i Engelland, og flere Steder, og man sættes derved i fuldkommen Sikkerhed mod al Jldsvaade. Da Kornpriserne betydeligen stige, og man, efter Provindsial-Avisernes Beretning, i Jylland, kappes om, at slutte Handel med Bønderne om Kornleveringer til næste Foraar, saa synes det ikke at være af Veien, at gjøre Sælgerne opmærksomme paa, at være forsigtige i Henseende til Salget. En mindre heldig Høst kan mueligen indtræffe, og den overrættes Velsignelse, vi i de sidste tre Aar have havt, synes endog at gjøre det temmelig sandsynligt, at saadant kan skee, da Naturen, efter stor Frugtbarhed, gjerne vil have Hvile. Mange, som nu, lokkede af tilsyneladende Fordeel, sælge, ikke blot hvad de ere istand til, men ogsaa hvad de troe sig istand til at levere, kunne letteligen derved komme i stor Forlegenhed, og blive nødsagede til, at kjøbe hos Andre, hvad de selv mueligen ikke see sig istand til at levere. J Archangel iagttages den Regel, at der aldrig udleveres fra de Keiserlige Magaziner mere end 3/4 Dele, af de accorderede Sædevarer, og, i Tilfælde af. at næstpaafølgende Høst ikke svarer til Forventningen, maa Kjøberen lade sig møie med, at faae Pengene tilbage for den resterende 3/4 Deel. En saadan Forsigtighed var, under nærværende Omstændigheder, saavel for det Offentlige, som for de private Sælgere, meget at tilraade, da muligen den Priis, som for Øieblikket synes meget høi, til næste Sommer kan være saare lav.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-01-18
De Asiatiske Actier ere nu stegne til 350 Rbdlr. Octroyen, der forventedes d. 14de d. M.,er endnu ikke kommen. - Norske Sedler have hævet sig fra 9, hvortil de vare sjunkne, til 24. Dertil bidrog, foruden adskillige fordeelagtige Rygter, den Auction over 19,000 saadanne Sedler, der solgtes til en Priis af 21 til 22, foruden 8 PC. Omkostninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-01-18
J disse Dage solgtes ved Auction en Samling af Bøger, Kaarter, Kobbere og Malerier, efter afg. Geheime-Conferentsraad og Amtmand i Tøndern, C. A. v. Bertouch, hvis Søn i denne Tid er med Prof. Oehlenschlager paa en Udenlandsreise. Blandt Kobberne var sær en meget fuldstændig Samling af danske Portræter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-01-18
Mariboe, den 13 Januari. Ved sidste Folketælling i Slutningen af Aaret 1816 befandtes i Mariboe, 944 og Annexet Hillested 639 Sjæle, ialt 1483 Sjæle. – J afvigte Aar har her udi Menigheden været 662 Communicantere. -
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-01-18
afvigte Aar, 1816 ere her i Mariboe ved Forligelses=Commissionen foretagne 48 Sager, deraf ere forligte 21, udsatte 9, til Retten henviste 27. og der indstevnte I. - J samme Tid ere ved Politieretten foretagne 5 Sager, deraf ere forligte 3, udsatte 9, til Retten henviste O, paadømte 2. (Mariboe Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-01-18
Wordingborg, den 12 Januari. J afvigte Aar 1816 ere her i Wordingborg Menighed ægteviede 27 Par. Fødde af Mandkiøn 47 og af Qvindekjøn 54, tilsammen 101. Døde af Mandkjøn 26 og af Qvindekjøn 24, tilsammen 49. Altsaa 27 flere Fødde end Døde. Jblandt de Fødde var 5 Par Tvillinger og 2 dødfødde. Jblandt de Døde opnaaede 4 af Mandkjønnet en Alder fra 70 til 82 Aar, af Qvindekjønnet opnaaede 4 samme Alder. - Nu begynder Herremændene at sende deres Folk ud for at opkjøbe Byg, og giver 15 Rbd. for Tønden. Brændeviin, Øl, Gryn a. maa desaarsag stige, den Fattige lide herved, og dette vil muelig bidrage til at Tyvebander vil finde Sted. (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-01-18
Odense, d. 14 Jan. Endnu denne Postdag melde samtlige jydske Aviser ikke et eneste Ord om den i et andet Blad beskrevne slemme Røver, som skulde være fanget ved Hobro Egnen, hvor han med Kone, 3 Børn, 1 Koe og 5 Faar havde boet i halvandet Aar i en Hule, der bevogtedes af 2 store Bulbidere, og levede af at plyndre de omliggende Bønder. - Uagtet Beretningen alt forud var Udgiveren meddeelt meget omstændelig som officiel Nyhed, fandt han den dog at have ved megen Lighed med Ammestuehistorier, til at kunne afbenyttes. (Hempels Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-01-18
Aarhuus, d. 10 Jan. Den 8 d. M. indsattes forhenværende Adjunct ved Randers lærde Skole Hr. J. S. Hertel i sit Embede som Adjunct ved Cathedralskolen heri Byen. Skolens Rector Hr. Prof. Stougaard holdt i denne Anledning en skjøn Tale, hvis Formaal var at vise, hvorledes Menneskeslægten ved Forsynets Styrelse bestandig gaaer frem ad, og at vor Tidsalder med alle dens Mangler er den meest oplyste og den modneste Slægten hidtil har oplevet. Ved Talens Slutning uddeeltes af Skolens høie Ephører til 3 af de Disciple som meest havde udmærket sig ved Flid og Sædelighed, 3 Præmiebøger, bekostede for Renterne af det af Adjunctens Fader Hr. Pastor Hertel i Østertørslev i denne Hensigt stiftede Legat. Før og efter Talen bleve nogle med Emnet og Handlingen passende Vers afsjungne. Aarhuus Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-01-18
Ribe. J Kirkeaaret 1816 ere i Ribe-Stift, Copulerede 1333 Par; af Mandkjønnet fødte 2195 og af Qvindekjønnet 2128, tilsammen 4323, af hvilke 272 ere avlede udenfor Ægteskab. De Dødes Antal var 1395 af Mandkjønnet, og 1430 af Qvindekiønnet, ialt 2,825. Altsaa 1498 flere Fødte end Døde. Blandt de Fødte vare 36 Par Tvillinger og 1 Vanskabt. Af de Døde ere 45 omkomne ved ulykkelige Hendelser, og 3 have ombragt sig selv. 22 opnaaede en Alder over 90, og to opnaaede en Alder over 100 Aar. (Ribe Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-01-18
Viborg, d. 11 Jan. I Gaar ledsagedes til sit Hvilested, den saa almeen høistagtede og yndede, for sin bekiendte Blidhed og Hjertensgodhed saa savnede Frue Enkebispinde Tetens. Et talrigt Følge, hvoriblandt Børn og Børnebørn (Børnebørns Børn havde hun og) sagde hende ved Graven det sidste Farvel. Hr. Amtsprovst og tolkede ved Graven de Følelser, hvormed Enhver som kjendte den Hengangne mindedes og længe vil mindes denne som Kristen, Ægtefælle og Moder udmærkede Danneqvinde. - - Antallet paa Copulerede, Fødte og Døde i Viborg Stift i Aaret 1816. Copulerede 594 Par. Fødte af begge Kjøn: 2102. Døde 1309. Altsaa 793 flere fødte end døde. Blandt de Fødte er 178 uden for Ægteskab og 15 Par Tvillinger. Blandt de Døde er 69 dødfødte. 2 opnaaede en Alder af over 100 Aar. - Ved ulykkelige Hændelser omkomne: En Tjenestepige forbrændt i kogende Vand, en Mand død af Kræft i Ansigtet, 2 af Slag, 6 omkomne af Vaade, 4 have dræbt sig selv. - Af forestaaende er i Staden Viborg i Aaret 1816. Copulerede 25, Par. Fødte 103, hvoraf 19 uden for Ægteskab. Døde 47. Altsaa 56 flere Fødte end Døde. Desforuden 1 Dødfødt. - - Ved Staden Viborgs Forligscommission ere i afvigte Aar 1816 foretagne 241 Sager, deraf forligte 95, henviste III, hævede 30 og opsatte 5 - Ved LysgaardsHerreds Forligscommission ere i Fjor foretagne 243 Sager, deraf forligte 174, henviste 64, hævede 5. (Viborg Samler.)J Viborg Samler af 11 Jan, læses følgende: "Om Maaren og Rotterne. - Det er nylig i offentlige Blade draget i Tvivl "om Maaren er Rottens Fiende og altsaa fordriver eller formindsker dem?" Erfaring er vist nok heri den bedste Lærmester; men denne skulle man troe og har ført Naturhistorieskrivernes Pen, naar de end- og udgave Andres Arbeider. Buffon nævner Maaren som Rottens og Musens Fiende. Da nu Maaren, ifølge sin Frygtsomhed, ikke vover sig ind i Husenes Værelser og Spisekamre, kan det vel ikke der mærkes, om hans Naboskab virker deres Flugt og Ødelæggelse - og, da han allene om Natten jager, paa hvilken Tid og Rotterne ere meest geskæftige, saa kunne Mennesker ei god faae disse Jagtpartier at see. Min Erfaring herover er denne Maaren har først ladet sig tilsyne her i Viborg nogle Aar senere end Rotterne kom her - og, da den, som bekjendt, opholder sig i Udhusene, Lader, paa Hølofter og i store Gaarde eller i Kirkebegravelser, saa var deres Nærværelse heller ikke saa farlig for Rotterne, der vide at hane sig Vei ind i alle Huse og under Gulvene, saalænge Maaren ikke havde formeret sig stærkere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-01-18
J en stor Gaard her i Viborg, hvor Rotterne allerede vare, kom Maaren for nogle Aar siden, og indlogerede sig paa et stort tomt Loft, hvor der laae noget H. Skjøndt man ingen Katte havde i Gaarden, bleve dog Rotterne, der allerede havde begyndt at vise sig næsvise, strax derefter borte, og man har nu i nogle Aar aldeles ingen fornummet i samme Gaard. Maarerne ere der endnu. At Jlderen og er et ubehageligt Selskab for Rotterne, er andensteds iagttaget, skiøndt man hos Naturbeskriverne vel ikke finder den angivet som Rottefanger; men mueligt er det Lugten af Jlderen de skye. Selv har jeg erfaret, at hvor man i et Værelse har Pindsviin, komme Rotterne ikke. - Jeg antager og for det meste Lugten heri at være Aarsag, da eet eller to Pindsviin dog ikke kan faae Bugt med mange Rotter; dog maade naturligviis og binde an med dem, da Pindsvinet er en god Musefanger. At Lugten virker særdeles meget til Rotternes Fordrivelse, har jeg forhen ofte sagt at være min Mening. Jeg vil derfor hidsætte et Middel jeg har fundet anprist i en Bog der er 200 Aar gammel, og som jeg med Held prøvede sidste Sommer. Man tager nylig fangede døde Rotter, brænder dem til Pulver i en tilklinet glasseret Potte, og strøer dette Pulver omkring i Rottehullerne og hvor de meest have deres Gang." De bleve strax borte og ere ikke siden komne igjen. Man maae, for den afskyelige Stank Skyld, aabne Potten i fri Luft, naar man er færdig med Forbrændingen. Rimeligviis bør Raadet gjentages, naar de siden skulle komme igjen. At stege en Rotte og lægge den heel eller ituskaaret i Hullerne, er og befundet got til at bringe dem paa Flugt. Holder dette Raad overalt Stik, saa kan man rigtig nok ønske sig befriet fra Maaren, Jlderen, ja Væselen med, der, endskjøndt de alle ere Rottens Modstandere, dog tillige blant Fjerkræet og Æggene anrette ofte smertelige Ødelæggelser for Huusmodrene. - J Aftet Privatbrev fra Aalborg Egnen: "Før Juul kom til Nordstrand 30 Stkr. norske Fartøier, hvoraf nogle kunne føre 300 Tønder, forat kjøbe Korn, hvorpaa der er skræksom Mangel i Norge. De arme Nordmænd medbragte Vahre, Sølvtøi og Klædningsstykker, for at faae Kornet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-01-18
Kornpriserne ere nu her: Rug Tønden 24 a 26 Rbd. Byg 13 a 10 Rbd. og 9 Skpr. hvid Havre 8 Rbd. Mange har solgt Korn, for at klarere Renter og Skatter, som i Marts vil komme til at kjøbe baade Sæde- og Fødekorn." (Viborg Gamler.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-01-18
Udtog af en Skrivelse fra det Holsteenske af 16 Jan. 1817. – Det Kieler Omslag begynder nu snart at nærme sig sin Ende, og flere af Landets Proprietairer og Capitalister, som have indfundet sig der, tænke nu paa at vende tilbage til deres Hjem. Uagtet man allevegne har klaget over Pengemangel, saa ere dog Pengeomsætningerne gaaede deres sædvanlige Gang. For Rapsæd, Slagteqvæg og Korn, ere mange Penge komne ind i Landet, hvilket ogsaa har havt en fordeelagtig Jndflydelse, og bidraget til, at Debitorerne, saavidt vides, hidindtil have efterkommet deres Forpligtelser. - Pharao= og ronge et noir Bordene findes sædvanlig omringet af talrige Dyrker, og man seer der et talende Beviis paa Lykkens Ustadighed og dens Guust. Frostveiret indtraadte kunfor en saare kort Tid i Decemb. Maaned f. A., og afvexlede strax med Tøeveir. Da Skibsfarten altsaa endnu ikke egentlig kan siges at være standset, stige Kornpriserne endnu bestandig. - J de Lauenborgske Skove ere 3 Vildsviin blevne skudte, som ville blive sendte til Kjøbenhavn, og skulle ankomme der inden denne Maaneds Udgang. J den nyere Tid er dette upaatvivlelig det første Vildt, af dette Slags, som er bleven fældet i de Kongl. Stater. - Toldforvalter Schlosfeld, i Apenrade, er nyelig afgaaet ved Døden og derved et Toldforvalter-Embede bleven vacant.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-01-18
Kjøbenhavns Børs d. 17 Januari. Cours. Hamb. 2 M. 610, a vista 625. Amsterdam 2 M. - , a vista - . London 2 M. 27 Rbdlr. Spec. 630. - Specier solgtes til 37 a 38 Rbmk., for Commiteesedler blev givet (med Rente) 92 a 93 pr. 100; Oblig. (uden Rente) 78 a 79. Norske Sedler 24 a 24 1/2. Svenske Sedler. 9 Mk. a 9 Mk. 8 s. - Disconto 10 PC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-01-18
Blandede Efterretninger. J Norske Blade føres nu heftig Strid for og imod det berygtede Skrift: "Danmark politiske Forbrydelser mod Kongeriget Norge. J de senest ankomne Blade læses følgende: 1) J det Norske Nationalblad af 19de Decbr. f. A. Danmarks største Forbrydelse. Ja Danmark, Din Forbrydelse er stor Du Wergeland ei til Professor gjorde, Din Ørsted tog mod ham til Orde, Og lempelig han ei med Drengen foer. See, dette er Din største Brøde, Og derfor skal Du evig bøde. 2) J den Norske Rigstidende af 8de Jan. d. A. Jndsendt af en Bonde. Jeg læser Norges, Rigstidende, men faaer den seent. J No. 94 seer jeg, at en brav Mand, ved Navn Hersleb, har tilrakket Forfatteren af et jammerlige Skrift: Danmark politiske Forbrydelser mod Kongeriget Norge. Nysgierrighed drev mig til at kjøbe dette Samskrift, der maa være forfattet af Løgnens Fader. Jeg har samme Ret til at sige min Mening, som enhver Anden, og her er den Mig synes, at Nationen burde ansøge vor naadige Regjering om, at saadan Skumler maatte staae frem under sit Navn, saa at man kunde kjende ham, og siden Jngen have mere med ham at skaffe. Hans Bog har jeg anvendt efter dens Værd, og han maa skamme sig. Endnu vover jeg at ytre: hvorfor gjendriver ikke lærde og patriotiske Mænd, som Grev Vedel, Pastor Wergeland og Biskop Sørensen samt Flere ham, Af alle fremmede, ogsaa Danske, Aviser og Blade, der kunne reqvireres i Norge, erlægges i Fremtiden, foruden den bestemte Betaling, for Befordringen og Distributionen af bemeldte Blade, en i Forhold til Sammes Kostende bestemt aarlig Betaling, fra 56 Sps. til 4 Spd.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-01-18
Den 18de Novbr. 1816 afgik til Stockholm et Detaschement af 36 Mand og Heste af det Aggershusiske ridende Jægercorps under Lieutenanterne Hagemanns og Weidemanns Anførsel. Der siges, at de skulle udgjøre et frivilligt Gardecorps. (Norsk Nationalbl.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-01-18
J det Norske Nationalblad af 12te Novbr. læses følgende: Nora til Dana. Nylig jeg misted min Bruun, Hos Dig jeg skued hans Lige: Balle levede end Nu og Din Balle er død, Siig Dana hvor findes hans Lige? Nutiden eier ham ei.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-01-18
(Udaf det norske Nationalblad af 5te Decbr. 1816.) Meddeleren af weekly Messenger i Nationalbladet 6te Hefte No. 9-12 Pag. 37 seg
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-01-18
om den store og haarde Nød, som trykker alle Classer i Engelland m.m." gjør det Spørgsmaal. Skulde ikke meget af dette passe ligesaa godt paa Norge - som paa Storbrittanien;"Er dette Spørgsmaal skeet med Hensyn paa vor Forfatning og de Udsigter, vi have for os, torde vel baade vor Forfatning, og Udsigterne til vor Frede Skjæbne være nok saa slette og mørke, som i Storbrittanien, med hvem Norge ikke kan sammenligne sig; thi Storbrittanien har ikke blot langt flere indvortes Hielpekilder, men Ostindien og saa mange andre Establissementer til sin Understøttelse: Heller ikke ere Aarsagerne til begge Staters fælleds critiske Skjæbne de samme, med mindre man antager, at Storbrittaniens mislige Forfatning har gjort vor mislig med sig. Storbrittanien, en Stat i Grunden af anden Rang, har i meer end to Secler spillet en Rolle større end maaskee nogen anden af Europas største Magter; dog have de overvættes Skatte, som af Jndiens Rigdomme ere flydt ind i det Brittiske Skatkammer, end ikke været tilstrækkelige til at vedligeholde denne Rolle, men
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-01-18
J Følge Kgl. allernaadigst Tilladelse, forsendes det med Brevposterne, og kan bestilles paa alle Postcontoirer. Her i Staden modtages Subskriptionen hos Bogtrykker Höeckes Enke, i store Helliggeiststrædet No. 144.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-01-18
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-01-21
Naar en fattig Mand, ved et lidet Laan om Efteraaret, sættes i Stand til at indkjøbe Vinter forraad til billig Priis, imod 1 pCt. Rente om Maaneden, saa vinder han meget derved, og Ud laaneren, der mangler Sikkerhed, og i nogle Maaneder maa lade Pengene ligge frugtesløs, kan, især i disse Tider, neppe være skades med mindre. Renter. De, som her i Landet leve af Renter, og offentlige Stiftelser, have ved Pengeforandringen. tabt, saa meget, at de vel kunde trænge til lidte mere end 4 a 5 pCt. Den som under Krigen. udlaante til 1 pCt. maanedlig, var efter Loven Aagerkarl, men han tabte, og Debitor vandt saare betydeligen; thi den Sætning, at Sølv, og ei et i Coursen foranderligt Numerair er en Capitalssande Størrelse, er nu ikke mere Contrabande. Vel ere disse Tider nu forbi, men Virkningen: Capitalernes Formindskelse, vedvarer.. Jordejerne kunne ogsaa taale at give flere pCt.; thi selv de, der ikke have faaet deres Gield omskreven under Krigen, skylde nu kuns 1 Rbd. S. V., der ikke tilfulde udgjør 20 Ls. Hamb. Courant, for hver modtaget Rdlr. D. C., for hvilken de have kjøbt Eiendommen til en Værdie af omtrent 44 Ls. pr. Rdlr., Jkke heller forbyder Loven Alt hvad med Hensyn til Virkningen kommer Agger temmelig nær. De Capitaler, som i Aaret 1813 bleve laante i Snapstings=Terminen, bleve udbetalt i Navneværdie, men mestendeels forskrevne i Sølvværdie, hvorved Debitor blev næsten dobbelt saa meget skyldig, som han havde modtaget. Naar i denne Tid. Nogen laaner i Sølvværdie, saa modtager han i hver Rbd. en Værdie af omtrent 20 Ls. H. Cour.; men skulde Sølvværdien blive bestemt efter Middel-Coursen i det forløbne halve Aar, saa blev hans Gield 30 Ls. pr. Rbd., Hvorvidt det overeenstemmer med billigheden at Aager=Loven; fastsætter samme Straf for den, der tager 5 1/4 pCt. Rente, som for den, der tager 50 pCt., nemlig Capitalens Confiscation, kan jeg ikke bedømme. Den Mand, som har betalt ulovlige Renter og angiver det, taber meget mere derved i Publicums Agtelse, end Udlaaneren, især naar denne ulovlige Rente ikke er usædvanlig høi; hvilket synes at stadfæste, at Aager-Loven ikke mere saa ganske passer til den almindelige Tænke= og Handlemaade. Naar Rentefoden blev forhøiet, saa vilde faste Eiendomme falde, noget i Prisen, men Kjøberne vilde ikke saa let ved Pengemangel nødsages til Salg i ubeleilig Tid.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-01-21
Skulde Nogen, som har bedre Jndsigt i Pengevæsen end jeg, finde det Umagen værd, at gjendrive mine Meninger, og at rette mine Vildfarelser, saa vil jeg erkiende det med Tak, og glæde mig, ved at bliver bedre underrettet. Schultz, Capitain.