JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1753-07-09
Tirsdagen den 17 Jul. førstkommende om formiddagen imell. 11 og 12 slet, bliver paa Børsen her i staden tvende Banco=Actier og re nye Asiatiske Compagnies Actier 3die og sidste gang ved offentlig auction opbudden, og da, om fornøyelig bud skeer, til de høyst absolut bortsolgt, hvor alt det som Compagniet har reqvireret, er sourneret, ja og de 115 Rdlr. pr. Actie ere betalte, hvorfore andre har ikkun givet deres Revers til Compagniet. Og hvad Asseurancen angaaer, da er ingen Asseurance skeet, men sælgeren garanderer som Asseurandeur for de 4 sidste herfra afseilede skibe, og det gods som fra Cap forventes fra skibet Cron-Princessen. Endeel meublerede logementer for Herskaber eller Cavaliers med tiener, hvortil commode opgang, samt en pakkielder til gaden, er nu til leye at bekomme enten i Maaneds eller halvt aar viis, hos Sr. Albret Edelberg, boende i store Færgestrædet. Nogle faa Bøger, bestaaende af et Fransk, Dansk og Latinsk Lexicon i 2 Tom. 3 a 4 Rdlr. dito paa postpapiir 5 Rdlr. et Sæt Forordninger fra 1670 til 1753. med de General-Alphabetiske Registere over samme, udi 8te nye Franske Bind af nyeste Oplag 22 Rdlr. Buls Register med sine Continuationer udi ny Fr. Bind 2 Rdlr. en Dansk Juridisk Exammen 9 mk. een Rambachs over Christi Lidelse med Kobb. 5 mk. en af Thestrups saliggjørende Kundskab 2 mk. en Poetisk Tids=Fordriv 20 sk. en af Wadskiærs Skueplads over Kiøbenhavns nye Slot 3 mk. en Bibelsk Arithmetica 12 s. en af Coldings Aandelige Søe=Havn 10 sk. Dannemark Glæde og Engelands Fornøyelse udi Samling af Vers til Jndtoget 1744. 16 s. Grønlands Beskrivelse i mrk. Ulfelds Liv og Levnets Beskrivelse udi 2de Parter med Kobberstykk og Bind 8 a 10 mk. en nye Dansk Styr= og Lodsmands=Bog 24 s. en nye Fransk og Dansk Grammatica med Samtaler og en Glose=Bog, Historier, Breve, samt Titeler paa Breve 2 mrk. 8 s. en de Jgien søddes Underholdning 8 s. en Seehuuses Amors=Hytte 4 s. dito med den frimodige Hare 8 s. een Hohe=Schule des Ehe=Stands 10 sk. en Schadens Spørsmaal 1 mk. 8 s. en af Gouges et Ord til Syndere 12 s. en Collins Voldsom Jndtrængelse i Guds Rige 1 mk. dito over Christi Forklaring i Siælen 8 s. een Wads Død og Himmel 10 sk. Jngen uden Christus 6 sl. Hr. Baron Ludv. Holbergs Helte=Historie paa Tydsk 3 mk. 8 s. en dito Kirke=Historie E. B. en dito F. B. en Klims paa Dansk med Kobber 24 s. dito paa Tydsk paa postepapiir 2 mrk. 8 s. dito paa Fransk 2 mk. 8 s. en Alter=Bog samt en Tydsk og Engelsk Lexicon 2 Bind, er nu at bekomme udi store Færgestrædet, fierde dør paa høire Haand fra Stranden. Mod Obligation og forsvarlig pandt er til laans at bekomme, enten strax, til 11 Decbr. næstkommende, eller anstundende Wiborg Snapsting 1754, den summa 292 dr., som er renten at een Støvringe=Closter tilhørende capital, hvem samme maatte behøve, vilde derom adressere sig til høye og velbaarne Hr. Cammer-Herre levetzau, Stiftsbefalingsmand over Aarhuusestift.
Berlingske Tidende, 1753-07-09
Paa Aggersbøllegaard i Coldinghuus amt er næstafvigte 5 April dens forrige eyere Sr. Mouriz Jørgensen ved døden afg. uden at efterlade sig livs arvinger. Stervboen er af Cammmer=Herre og Amtmand von Bülow taget under behørig administration, og nestkommende 13 Septembr. berammet at holde en skiftesession paa Colding amthuus om formiddagen kl. 9 til den ende, at alle de der have noget at fordre i denne stervboe, være sig enten arv eller gield, eller hvad navn det ellers maatte have, paa bemeldte tid og sted vil anmelde og lovligen bevise saadanne fordringer. Foruden den til landstinget gjorte proclama til Skifte-slutning inden aar og dags forløb efter Studiosus Jens Christian Jrgens, som døde paa Kragerupgaard her i Siælland i Aaret 1752, indkaldes peremtorie at møde i Finderup præstegaard i Løve herred inden førstkommende 5 Novbr. saa vel creditorerne med beviis, som bør efter død Mand, som arvingerne i Dannemark og Norge, enten selv eller med lovgyldig fuldmagt at legitimere deres arverret og lovlig erklære sig, om de vil til eller frakiende sig at arve og gielde, eller i mangel deraf lide skade, hvilket hermed averteres 3de post dage efC. C. Reenberg. ter hverandre.
Berlingske Tidende, 1753-07-09
Foruden den til landstinget gjorte proclama til skiftets holdelse efter Michael Wastrup, degn for Sæbye og Hallersløv sogner i Løve herred, som døde den 18 Jan, sidstafvigte, indkaldes hermed 3de postdage efter hinanden alle den sal. Mands arvinger at erklære sig om de vil til eller frakiende sig arv og gield, myndige og umyndiges værger, og det inden aar og dags forløb fra hans dødsdag, siden ikkun een af arvingerne Sr. Leerager paa sin søns vegne er mødt udi stervboen, hos Provsten i dito herred enten selv eller ved lovl, fuldmagt, at skiftet derefter kand sluttes. Finderup d. 3 Jul 1753. C. C. Reenberg.
Berlingske Tidende, 1753-07-09
Da Skoleholderen udi Vester Hiermedslev Søren Simonsen og hustrue Anne Christensdatter, begge i Februar, sidst ved døden uden livs arvinger er afg., og deres ringe efterladenskab ved dødsfaldet er taget under registering og vurdering, og der foruden de arvinger sig allerede have anmeldet, skal være fleere arvinger saa vel i som uden landet, saa efterdi stervboen ey formaaer nogen ordentl. proclama at udstæde, lader Skifteforvalteren Hr. Provst Bondo udi Hvetboe herred i Vensyssel, herved med aar og dags varsel fra døds falde indkalde de afdødes arvinger, samt credi= og debitorer at møde i stervboen udi bemelte Vester Hiermedslev inden foreskrevne til, da enhver skal vederfares ret efter boens tilstand. Da afg Drabant Rentzels enke den 19 Februar, indeværende aa ved døden er afg., og hendes efterladte stervboe befunden saa ringe, at den til begravelsens bekostning samt resterende huusleye ikke nær kunde tilstrække, lader skifteforvalterne Hr. Assessor Hoppe og Hr. Assessor Steendrup dette dødsfald 3de gange i aviserne publicere, paa det at vedkommende derom kand vorde vidende, Topenhagen Beutsche, Venningen.
Berlingske Tidende, 1753-07-09
Mægler No. 55. Anno 1753. Ne NaMontags, den 9 Julii.
Berlingske Tidende, 1753-07-09
Petersburg, den 25 Junii. Jn Ansehung der in der Luft angemerkten elektrischen Kraft har der Herr Collegieurat, und Professor Lomonosow nachfølgendes beobachtet: Den 26sten May, Nachmittags um 11 Uhr, erhoben sich von Sud-Ost und Sud Westen am Horizont einige Regenwolken von mitteelmæssiger Grosse und Dunkelheit, an melchen weder einiges Blitzen, noch Donnern zu bemerken war, dennoch zeigte der mit einer ungefehr 6 Faden hoch ausgestelten eisernen Stange verknupste Elektricitatzeiger, dassin der Luft eine Elektricitat befindlich, indem der Faden merklich von der eisernen Stange abwich, und den Finger nachsolgte. Den 29sten gegen Mit tage gieng eine bunkele Wolke aus Slid-Westen voruber, woberes zugleich in grosen Tropsen regnete, und ungeachtet weder vorher noch nachdem auch nicht mit derselden zugleich einiges Dommern noch Blitzen beobachtet wurde, so hob sich dennoch der Faden uber 30 Grad, und die Funken, die aus dem Drath mit einem vernehmlichen Geprassel hervor bligten, waren so heftig, das das Drath nicht ohne merkliche Empfindung, die fast unerträglich war, mit den Finger beruhrt werden komte; und og gleich unterhalb am Ende der eisernen Stange, an welcher einFaden wie rin Zeiger angehangt war, in einerEntfernung von drey oder vier Linien Metallen angehalten wurden, und zwar wechselsweise Kupser, Eisen und Silder, auch in ciner jeden Secundezwey bis drey Funken an diese Metalle anslogen, und fast bestandig mit einem Prasseln fortdauerten, so war dennoch der Faden noch sehr wenig gefallen, sondern blieb bey ciner kalden Stunde, da auch der starke Regen währette, fast unbeweglich auf einen Grad der elektrischen, Kraft steen, worauf die elektrische Kraft auf horte, und ungefehr 5 Minuten darauf von neuem bey eben einem solchen Regen sich zu zeigen anfieng, und bey einer viertel Stunde anhielt. Diese Beobachtung ist nun für was ausserordentliches anzusehen, den man hat vorhero nur bemerket, das 1) in der Luft keine elektrischeKraft, und besonders keine so merkliche, onestarkes Blitzen und Donnern beobachtet worden; 2) das bey einem Gewitter gemeiniglich vor den Regen die elektrische Kraft stærker gewesen, als nachher während dem Regen. Aus dieser Beobachtung erhellet, das die in derluft angemerkte electrische Kraft, sich weiter erstrecke, wie das Donnern, over auch sich zeige, ohne dasses blitze oder donere. Wenn letteres sich sorverhalt, soist die Ursache der in der Luft bemerkten elektrischen Kraft nicht dem Blitzen und Donnern, sondern gegentheils das Donnern und Blitzen der elektrischen Kraft zuzuschreiben welches noch mehr dadurch bekraftiget wird : 1) das die elektrische Kraft durch Kunst one Blitzen und Donnern zumege gebracht werden kan, ingen bey dem durch Tenst hervor gebrachten Donnern und Blitzen keine elektrische Kraft ver spurt werde, welches der Herr Professor Rich mann, in Gegenwart gedachten Herrn Raths, und anderer Liebhaber mehr, an dem hohen Kronungsfeste Jhro Kayserl. Majestat auf den hiesigen Vestungsmauren, während der Abseurung, der Kanonen, vermittelst einiger dazu eingerichteten Jnstrumenten, beobachtet hat.
Berlingske Tidende, 1753-07-09
Lissabon, den 22 May. Der Hof befindet sich in erwunschten Wohl seyn, und belustiget sich mit Spanieren in den Garten zu Bellem, und mit Jagen in derselden Gegend, und wohnet dreymal in der Woche den Opern und Tanzen bey. Der Baudes prachtigen Schauplatzes zu den Opern und Comodien in dem Pallaste gehet schr gut von statten, und wird mit dem ehesten vollendet seyn. Der Capitain, William Kinsay, der von dem Hofe mit einem Jngenieur und den nothigen Materialien nach Africa geschickt gewesen, um auf der Jnsel Bissau, nicht weit von Capo Verdegelegen, eine Vestung aufzurichten, ist den 6ten dieses aus dem Hafen Cachen in 32 Tagen zuruck gekommen, weil er sein Vorhaben nicht har ausfuhren konnen, indem die Einwohner dieser Gegend sich darwider gesetet, und da man sig burch unsere geringe Artillerie darzu zu zwingen gemeinet, folches einen so unglücklichen Erfolg gehabt har, das unser Gouverneur und 32 Ge meine durch sie getødtet worden. Der Gouverneur von Cachen ersucht um eine Verstarkung von 800 Mann, und man wird es noch einmal versuchen, og das misgeglukte Vorhaben, nicht sollte konen ausgeführet werden. Die Expedition von Gross-Para bleibt noch im Stecken.
Berlingske Tidende, 1753-07-09
Paris, den 26 Junii. Den 19ten hatte der ansserordentliche Runcius, des Pabsts seine erste Audienz bey dem Könige, und nachgehends bey der Königinn, dem Dauphin und der Dauphine, dem Herzoge von Burgund, bey Madame, bey der Infantinn Herzoginn von Parma, bey Madame Adelaide und Mesdames Victoria, Sophia und Louise. Sphald die Danphine in das Apartement des Herzogs von Burgund hinengetreten war, trat auch der Nuncius in dasselbe. Der Herzog von Burgund war in einem Lehnstuhle. Der Nuncius machte demselden eine tiese Vorbeugung, und als er sich gendhert hatte, legte er einen grosen Mantel von Silber und gestikter Arbeit, der mit Drap d'Or gefüttert war, uber ihn, und uberreichte ihm die von dem Pabste geweihete Windeln, und darausertheilte er diesem Prinzen im Namen Sr. Heiligket den Segen. Der Prinz von Conde har in Sr. Majestat Handen den Eid als Oberhofmarschall angelegt. Der Baron von Zuchtmantel, Oberster der Infanterie, ist ernannt, die Stelle des Grafen von Tilly, als bevollmachtigter Minister bey dem Churfürsten von der Pfaltz zu ersetzen. Da St. Majestat die ehemals gemachte Verordnung wider die Zufuhr der Waffen und Kriegs munition nach der Jnsel Corsica zu erneuern mil lens find, so haben Dieselde allen Capitains und Schiffern der Franzosichen Schiffe verboten, dem Volke dieser Jnsel, unter was fürinem Vor wande es auch seyn mochte, keine Waffen noch Ammunition zuzuführen. Den 13ten und 14ten sind die Schiffe, der Bristol und der Centaur, die von Pondicher, kommen, und mit 1400 Balen Waaren von der Kuste von Coromandel, und ungeführ 900000 P. Cassee von Mocha geladen sind, angelanget.
Berlingske Tidende, 1753-07-09
Haag, den 25 Junii. Da alles dassenige, was von den Turkischen Angelegenheiten verbreitet wird, voller Widerspruche ist, und die verschiedenen Oerter, aus velchen man Nachrichten von diesem Lande erhalt, unendlich von einander unterschieden sind; som har der Grossbrittannische Hof seinem Ambassadeur bey der Pforte wissen lassen, das er umeine genaue Erklarung des Grundes aller dieser Ge richte anhalten, und zum voraus zu versteen. geben solte, wie wenig Glauben man denselden in England zustellet. Man har auch daselbst in der Thar Ursache, sich vor dergleichen Nachrichten zu huten, zumal, men man sie mit denen vergleichet, die man aus Norden erhalt, und die ansdrucklich melden, das die Porte die Aucfübrung der Tartaren der Crimm misbilliget, und das der Grossvezir erkläret hat: "Se. Hoheit wollten im geringsten nicht ihre Brechung der Tractaten verantworten; im Fall sie also Gelegenheit gaben, Repressalien wider sie zu gebranchen, so warden Sie sich im geringsten nicht dar uber formalisiren, over ihre Parten halten, und da derienige, der den Frieden verledte, den Gebrauch der Repressalien dadurch selbst rechtfertigte, so waren Se. Hoheit entschlossen, was Sie insbesondere anbetrafe, sich im geringsten nicht von dem Jnhalte des ten und Urten Artikels des Tractats von Belgrad zu entsernen., Da nicht loblicher ist, als an einem jeden Orte sich die Eigenschaften recht zu Nutze zu machen, deren das Erdreich daselbst fahig ist; so har man allier mit Vergngen vernommen, das in dem Gebiete von Vigne eine Quelle von mineralischem Wasser endecket worden, und das der Herr Armand Smith, Drost in dasiger Gegend, alle Ausmerksamket anvende, zur Kennt nis aller Eigenschaften zu gelangen, so diese Quelle beruhmt machen konnen. Diesenigen, die man durch den Weg der Zergliederung bereits gefunden har, beweisen, das das Wasser, dieser Quelle viel ahnliches mit den Salzen habe. Die Quelle springet 8 Fus in die Höhe. Man har auch gefunden, das dieses Wasser anden Orte selbst eine viel bessere Wirkung habe, als wennes verfaren wird. Wennes nu erst einigermassen wird bekannt werden, so wird einbetrachtlicher Vortheil darans entsteen, indem die Kraft dieses Wasser viele Personen nach Vians hinziehen wird; ein Ort, der ansser seiner angenehmen Lage alsdann auch noch um seines offentlichen Nutzens willen wird besuchet werden.
Berlingske Tidende, 1753-07-09
Frankfurt, den 24 Junii. Der Hr. von Voltaire, welcher sich ein paar Tage zu Maynz augehalten, har seinen Weg uber Strassburg nach Remiremont und Plombieres genammen. Jn einigen Gegenden des Frankenlandes, wo vor 2 Jahren die Felder von den Hen schrecken verwistet worden, har man mit Vermunderung bemerket, das die Saat auf solchen Feldern weit besser stere, als auf denen, die rondieser Plage befreyet geblieben.
Berlingske Tidende, 1753-07-09
Von Stuttgard verlantet, das bereits om 15ten dieses die Würtenbergische Durchl. Lander herrschaft mit ihrer in 28 Personen besteender Suite glücklich wiederum von Dero Reise burchJtalien eingetroffen.
Berlingske Tidende, 1753-07-09
Frankfurt, vom 27 Junii. Man har seit einigen Wochen vile gegen einander laufende Gerichte von der Person des bekannten Hr. von Voltaire ausgestrenet, unter andern, das er schon von hier uber Maynz nach Plombieres abgegangen ware. Es befindet sich aber der selve noch hier in Arrest, und wird in seinem Logement, zum Bockshorn, von 8 Mann genau be wachet. Dieses soll auf Ordre Jbro Majest. des Königs von Preussen geschefen seyn, nicht darum, das er Hochstdenenselben die miteenommene Papieren, oder den Orden, Brevet und goldenen Schlüssel nicht wiedergegeben, sondern blos und allein wegen der ungeziemenden Reden, die der Herr von Voltaire seit seiner Abreise von Berlin zwischen jener und dieser Stadt unter Weges geführet, und welche er von der hochsten Person des Monarchen und von andern Sachen, die Gelegenheit zur Ungnade gegeben, ausgestossen har Man will auch, das er sich sogreblich vergangen, seine Reden zu Papier zu bringen, und bekannt werden zu lassen. Hochstgedachter König har unterdessen während der ganzen Zeit die Langmuth gehabt, den Arrest nicht eher als allier durch unsern Magistrat werkstellig zu machen, umkeinen der Fürstlichen Höfe, wo sich der Hr. von Voltaire zeither angehalten har, und durchpassiret. ist, damit zu bemuhen. Wie von Paris verlantet, so hat der Hr. Graf von Argenson auf hochste Ordre an mehrerwehnten Dichter geschrieben, und ihm angedentet, dass er die Mühe, wieder nach Frankreich zu kommen, nu ersparen mogte.
Berlingske Tidende, 1753-07-09
AVERTISSEMENS. Die von der secl. Fran Generalen von Landsberg benødne gewesene Zimmern in der 2den Etage, in dem Hofe des Hr. Børre an, Christianshasen, sind nest medreren Benemlichkeiteen, zu vermieten.
Berlingske Tidende, 1753-07-09
Auditeur bey dem Danischen Artillerie-Corps.
Berlingske Tidende, 1753-07-13
No. 56. Danske Kiøbenhavnske Fidender. GoAva AwwAWAAAVEva Fredagen den 13 Julii. AwAWANAwAAN A. Ade Ave Ave Avi Algier, den 3 Jun.
Berlingske Tidende, 1753-07-13
Den lede Pest-Syge har for nogle Dage siden yttret sig udi Deyens Palads, og er siden den Tid bleven hartad almindelig iblant de øvrige Jndbyggere her i Staden. Den Ødeleggelse, som derved forvoldes, er meget stor, thi den gaaer ingen Dag forbi, at jo mangfoldige Mennesker derved bortrykkes. Den 19 May udløb 3 af vore Bebeqver paa Kaperie, og den 30te fulgte 3 andre efter Jamaica, den 17 Mart.
Berlingske Tidende, 1753-07-13
Et Preussisk Skib, førende 36 Canoner, som skulde drive Negoce udi Spansk Vestindien, er paa Høyden af Carthagena bleven angreben af 2 Spanske Bebeqver, hvilke det slog fra sig og nødte dem til at vige; men faa Timer derefter er det bleven attaqveret af et Spansk Skib, som førde 24 Canoner, hvilket har bemægtiget sig det Preussiske Skib, og ført det til Carthagen, hvor det er bleven erklæret for en god Prise, og Fartøyet er siden bleven brugt til et VagtSkib. Spanierne optage fra Tid til anden baade Engelske og Hollandske Skibe, og naar man betragter Spaniernes og Hollændernes Forhold imod hinanden i disse Egne, skulde man tænke, at de tvende Nationer førde aabenbare Krig imod hinanden Moskov, den 8 Jun. Der ere 60000 Mand af vore Tropper i Bevægelse, at rykke af Curland og Lifland, for der at formere en Leyer tilat øves udi Krigs-Sager. Seeneste Breve fra Persien melde, at Schach Heraclius ligger med sin Armee nær ved de Tyrkiske Grændser, for, saa snart som Tyrkerne skulde faae i Sinde at giøre et Jndfald i Persien, at angribe Stæderne Bagdad og Erzerum, og lægge dem under Persiens Rige igien. Fra Constantinopel haves den Beretning, at KrigsRustningerne imod Persien gaae noget seent afsted, saasom der er Mangel paa de fornødne Transport-Skibe.
Berlingske Tidende, 1753-07-13
London, den 3 Jul. J gaar blev paa Kensington holdt et stort Raad, hvorudi blev delibereret om Tilstanden udi Nørre-Porten af dette Kongerige, og kort derefter blev et Stats-Bud afsendt til at hidføre adskillige Personer, som udi samme Egne ere arreterede. Det er ikke Bønderne allene, som til Kilcok i Jrland have begaaet mange Excesser, men der er fundet en hee Bande Rebeller, som tilstrækkeligen have yttret deres onde Hiertelag imod den Kongelige Familie ved at føre nærgaaende Talemaader og synge usommelige Viser, hvilken Bande torde endog være god for at komme en almindelig Revolte afsted, hvis man ikke allerede var isærd med at tage Opper mændene fat, hvoraf een er allerede virkelig arresteret. Den foruden ere ogsaa 5 Compagnier Jnfanterie og 3 Compagner Cavallerie under Oberste Falliot fra Dublin indrykkede udi Grævskabet Kildare, for at legge Tømme paa de Oprørske. En stor Part af Publico larmer og skriger endnu stændig imod den bekiendte Bill til Jødernes Naturalisation. Det synes hartad, ligesom denne forhadte Bill torde blive til et farligt Tvistens Æble. J Søndags fandtes ved Kings-Arms=Steyger en vel klæd Mand, som havde druknet sig. Han havde endda 2 Guineer og nogle Sølv-Penge i Lommen, hvorhos fandtes en Sæddel med den Skrift: Adskillige Gienvordigheder i Verden, og en fordrukken Kierling, have kommet mig til at giøre Ende paa mit Liv.
Berlingske Tidende, 1753-07-13
Haag, den 3 Jul. Den Kongelige Danske Extraordinaire Envoye hos General-Staterne, Hr. Cammerherre de Cheusses, er her ankommen. Med Breve fra Aleppo meldes, at Hr. Dimon, Med. Doctor og Medlem i det Kongelige Societet i Paris, som enten for Botaniquens eller for en hemmelig Commerce-Commissions skyld har opholdt sig en Tidlang i Levante, er gaaen fra Aleppo til Diarbeck, hvor han har antaget den Mahomedanske Troe, og som Liv-Medicus givet sig udi Bassens Tieneste.
Berlingske Tidende, 1753-07-13
Berlin, den 5 Jul J Mandags kom Hans Durchl. Prinz Frederich Frans af Kiøbenhavnske Danske Post-Tidender. Brunsvig, fra Kiøbenhavn tilbage igien til Potsdam, og forføyede sig strax hen til Hans Majestet, som bruger endnu Brønd Curen paa Hans Lyst Slot Sanssoncy.
Berlingske Tidende, 1753-07-13
Helsingør, den 9 Jul. Her i Sundet ere følgende Skippere ankomne: Den 6te hujus. Hans Nielsen Angel af Flensborg, fra St. Ubes til Øier-Søen, med Salt; Hans Christian Nissen af Sønderborg, fra Kiøge til Dramen, med Malt; John Mariager af Bergen, fra idid m. til Kiøbenhavn, med Sild; Christian Pet. Molt af Kiøbenhavn, fra Trundhiem til Kiøbenhavn, med Sild. Den 10de Christen Pedersen Gensbergaf Bergen, fra Bergen til Øster-Søen, med Sild; BentHolweck af Bergen, fra Bergen til Øster-Søen, med Sild; Tarald Jonsen af Christiansand, fra Bergen til Øster-Søen, med Sild; Peder Nielsen af Kiøbenhavn, fra Christiansund til Kiøbenhavn, med Sild; Jørgen Nielsen Cramer af Kiøbenhavn, fra Christiansund til Kiøbenhavn, med Sild; Ole Pedersen Woye af Hitterøe, fra Fleckefiord til Kiøbenhavn, med Bræder; Nicolay Jbsen af Sønderborg, fra Dramen til Kiøbenhavn, med Bræder; Johan Kock af Tønsberg, fra Steege til Tonsberg, med Rug. Den 11te Anders Aael af Nyborg, fra Fleckefiord til Kiøbenhavn, med Bræder; Søren Larsen Schifter af Kiøbenhavn, fra Trundhiem til Kiøbenhavn, med Bræder; Boncke Broders af Føhr, fra Amsterdam til Kiøbenhavn, med Støckgods; Albert Peters af Eckernførde, fra Stettin til Mallaga, med Staver; Lorenz Erichsen af Strømmen, fra Kiøbenhavn til Walløe, med Thee, Niels Willumsen af Arendahl, fra ibidem til Øster-Søen, med Baglast. Den 12te: Jan Alm af Stavanger, fra Danzig til Stavanger, med Rug; Rasmus Egens af Ebeltoft, fra Dramen til Kiøbenhavn, med Bræder,
Berlingske Tidende, 1753-07-13
Kiøbenhavn, den 13 Jul. Den 12 Jun. er Peter Olsen Helgerud Allernaadigst bestilt til at være Controlleur og Visiteur ved Sønderborg Toldsted. Den 6 Jul. er Johan Frederich Bauert Allernaadigst beskikket til Supernumeraire Raadmand i Oldeslohe. Da hidindtil paa eet og andet Sted uden Kongelig Allernaadigste Tilladelse ere oprettede smaa Lotterier, under adskillige Navne og Foregivender, hvilke saa meget meere ere skadelige og utilladelige, som de ikkun giøre Hinder udi de til gudelig Brug, Fattiges Forsørgning og Publici Nytte indrettede og i saadan Hensigt Allernaadigst bevilgede Lotterier; saa haver Hans Kongelige Majestet for at faae saadant afskaffet, Allernaadigst fundet for got ved Placat d. d. Fredensborg den 29 Junii at byde og befale, at slige utilladte Lotterier aldeeles skal være afskaffede, og efterdags forbuden af nogen, i hvem det end være, eller under hvad Prætext det foregives kunde, udi Penge eller Vahre at maa indrettes eller bruges.