JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-11-20
Bekiendtgiørelser. En duelig Skriverkarl kan strax erholde Tieneste hos en Embedsmand paa Landet. Nærmere Efterretning giver Adressecontoiret; men uden Vidnesbyrd om et skikkeligt Forhold og Duelighed til Forretninger, nytter det ikke at melde sig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-11-20
Oplysning. En sort Stud, 2 i 3die Aar gl., med hvide Bagfødder og noget hvid under Bugen, samt afsnuppet paa Ørene, har i nogen Tid opholdt sig paa Wirring Mark og tilsidst søgt Lye i Præstegaarden. Eieren af samme ville snarest mueligt lade den afhente. Wirring Præstegaard ved Randers, den 3de Novbr. 1825. F. Berg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-11-20
Fra Selveiergaardmand Hans Pedersen af H. P. Aastrup Bye, Foling Sogn, ved Anker, er bortkommen en sort Mærplag, næsten 3 Aar gl., Mannen er klipper sidste Foraar, og staaer endnu opret, og lit hvid i Fellingstedet paa høire Bagfod. Hvor som om dette Plaa kan og vil give nogen Oplysning ville behage at melde det til Eieren, som til Fornøielse betaler Uleiligheden tilligemed havte Omkostninger. Aalstrup, d. 4de Nov. 1805. Hans Pedersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-11-20
En sortblakket Mærklod, med en Stiern i Panden, og en Fiedder paa Næsen, 1 Aar gl. og en lang Hale, som tilhører Peder Nielsen i Worrop, er for nogen Tid siden bortkommen. Hvo som til Eieren kan give nogen Oplysning om bemeldte Mærklod, loves en god Douceur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-11-20
Natten imellem den 12te og 13de dennes ere Tyvs arrestanterne Ernst Bøve og Carl Thomsen ved udvortes Hielp udbrudt af Stadens Arresthuus; den første er middelmaadig af Statur, har et skummelt og langagtig Ansigt, taler Tydsk og gebrukken Dansk, har været Soldat ved Hs. K. Høihed Kronprindsens Regiment i Kiøbenhavn og ved de lette Tropper i Kastellet. Hans Klædedragt ved Undvigelsen var en gl. graae kort klædes Trøie med Knapper af samme Tøi, en blaae dito Vest med 2 Rade hvide Knapper af Metal, en rød og grønstribet Indertrøie med metal Knapper, et Par gl. lange lærreds Buxer, en nye rød og hvid bomulds Hue og sort Hat paa Hovedt med et Spænde udi. Den anden er svensk af Fødsel, middelmaadig af Vext, rundladen Ansigt; hans Klædedragt ved Undvigelsen var: En lyseblakket vadmels Trøie med metalKnapper, en blaae vadmels dito med hvide Knapper, en kort blaae dito Vest med dito Knapper, en hvid vadmels Nattrøie, gule Skindbuxer med metal Knapper, et Par lange lærreds Buxer, Skoe paa Benene, en Hue og sort Hat paa Hovedet. De som maatte antræffe disse for det Almindelige farlige Personer, der efter al Formodning have gjort sig skyldige i de i nogle Kirker her i Egnen forøvede Tyverier, bedes at anholde samt indbringe dem til mig, da alle de derpaa medgaaende Omkostninger skal vorde erstattede. Aarhuus, den 13de Nov. 1805. Petersen, Byefoged.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-11-20
Fra Niels Pedersen i Brabrand er den 28de Oct. bortløben en blakket stiernet Koe, som han kiøbte sidste Foraar af Lars Øsel i Sinding. Den er 6 a 7 Aar gl., lidet smaalslagen, 2 hvide Bagfødder, har en fuldkommen Hale som er hvid i Enden, ellers uden Mærke.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-11-20
Fra Jens Andersen i Lillering, Framlev Sogn, Aarhuus Amt, er den 8de Nov. om Aftenen fra hans Mark bortkommet 2de Heste, den ene gandske sort, tyk og føer, samt forskoed, den anden bruun, med sort Hale og Mann, (Mannen var tynd) en hvid Stiern i Panden, den venstre Bagfod hvid over Fællingen og uskoet, hvem som kan give Oplysning om samme, loves al Uleilighed gotgjort.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-11-20
Fra Søren Sørensen Biertrup i Biertrup Bye, Hørning Sogn, er for nogen Tid siden bortkommet, en bruun stiernet Mærplag, 2 Aar gl., med en Klokke om Halsen, og en mørkebruun Hingst, 1 Aar gl. Fra Christian Dam i samme Bye, er bortkommen tilligemed disse en rød Mærplag, med en hvidguul Mann og en Stiern i Panden, alle uden Klip. Eierne lover Omkostningerne betalt og en Douceur om forlanges for Tilveiebringelsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-11-20
Græsningen paa Urup Hovedgaards Mark er forSommeren 1806 at bekomme til Leie. Liebhabere behager desangaaende at akkordere med Forvalter Wichen, paa Gaarden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-11-20
Hvor et Brændeviinsværk paa circa 3 a 4 Tønders Rum er at faae tilkiøbs, anviser Kiøbmand Funder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-11-20
Da endeel Debitorer til afg. Jørgen Nielsen Stourups Stervboe, i Stourup Bye, Møgelkiær Gods er endnu, uagtet de deels skrivtlig, deels mundtlig er anmodet om Betaling, har indfundet sig, bliver en Skiftesamling foretaget i Stervboegaarden Mandagen den 16de Dec. næst Kl. 9 Formiddag, hvor Vedkommende vilde behage at møde for at skaane sig selv for det Ubehageligheder, de ellers ved Søgemaal maatte paa drages. Bøller, den 4de Nov. 1805. E. Borch.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-11-20
Efterlysning om Heste. En lyssebruun blisset Mærplag, i 3die Aar og en sortblakket stiernet Hingstklod i 2det Aar, sidste noget vild imellem Ørene, er bortgaaet fra Grøndfeld Mark paa Møls for næsten 5 Uger siden, uden at det imidlertid, al Efterspørgsel uagtet, har været mueligt at finde dem. Hvem disse Plage maatte forekomme, ville behagelig anholde dem og derom underrette Eieren, Gaardfæster Peder Sørensen i Grøndfeld paa Mols pr. Aarhuus, som for sammes Opdagelse lover Vedkommende en passende Douceur, og skulle disse Heste træffes hos nogen, der enten ulovlig ville beholde dem, eller ville afhænde dem til andre, da loves den der angiver det, deres fulde Verdi og en Douceur til, endog om han selv har kjøbt dem, naar han kan angive af hvem. Breve derom adresseres til Capit. Muller paa Møllerup ved Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-11-20
Natten mellem den 14de og 15de Nov. er red Jndbrud igiennem et Vindue, og ved at afbrække en Jernstang i Vinduet af min øverste Stue bortstiaalet 2 blaastribede Puder, 2 hørgarns Lagner, et kartuns Sengeklæde, 21 Stkr. vundne Uldgarn, i ethalv Pd., fiin Uld i et blaae og hvid Tørklæde, mk. A. R. D. 2 Pd. Uld kartet i Teier, 6 Al. Hørlærred, en liden Æske med nogle Baand og Kniplinger og 2 messing Strygejern mk. det ene S. M., foruden andre smaae Sager og Penge. Skulde noget af disse bortstiaalne Sager blive faldbudet nogen Veltænkende, beder jeg det anholdet og mig tilstillet. Stier Bye, den 16de Nov. 1805. Jens Pedersen Pedel, Gaardmand. Bruusgaard Store Skov, forhen henlagt under Bruusgaard Hovedgaard, med de derpaa staaende Træer, samt Skovgrunden, der er matriculeret for Hartkorn, Skovskyld 6 Skpr. totrediedeel Alb., alt beliggende ved det privilegerede Kroe Ølstvad, lader Eieren ved een eneste offentlig Auction bortsælge. Auctionen holdes udi Ølstvad Kroe, Onsdagen den 4de Dec. næstkommende, om Formiddagen Kl. 10 slet, hvor Liebhaberne ville behage at give Møde, Conditionerne, som vil findes for Lysthavende meget gode, skal blive bekiendtgjorte. Randers, den 15de Nov. 1805. Carøe, Auctionsdirectur. sted underhaanden tilkjøbs, Stedets Hovedbygning er 16 Fag, som for 3 Aar siden ved Bygning og HovedReparation er indrettet til Beboelse for en Enke eller anden Familie uden for Bondestanden; ved og omkring Stædet er a) 3 Kiøkken og Frugthaver, samt en Jnd lukning til Giæs og Sviin, med Vanstæder og Huus til samme, b) en indhegnet Agerparcel paa 5 a 6 Tønderland hvis Jordbund er af første og bedste Klasse c) en dito Agerparcel (ikke heller langt fraliggende) paa circa 10 Tønder Land, d) en Eng paa 4 Læs Høe, aarlig, e) overflødig og beqvem Tørvejord. Disse Eiendomme kan enten samlet eller separat faaes tilkiøbs, naar derom jo før jo hellere accorderes med Undertegnede som eier og beboer samme; til Stedet kan holdes paa Græs og Forder, 3 Køer, 6 Faar med Yngel, foruden andre smaae Creature. Stedet kan tiltrædes 1ste Maji eller for om forlanges, Kiøbesummen kan paa antagelige Vilkaar blive staaende til Snapsting 180. og endeel deraf længere om forlanges. Gundestrup, den 11te Nov. 1805. Petersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-11-20
Forrige Skoleholder Rasmus Niøle, i Kiellerup, Hørup Sogn, Lysgaard Herred, Aarhuus Stift, er sidste leden 19de Septbr. ved Døden afg. uden Livsarvinger. Hans Stervboe, som strax efter Dødsfaldet er taget under lovlig Skiftebehandling, befindes saa ringe, at ingen Arv kan formodes at blive tilovers fra den allerede anmeldte beviisligge Gield. Hvilket herved tilkiendegives Arvingerne, som efter Enkens Sigende skal være den Afdødes 2de Brødrebørn: Friderich Nislef, der skal være død i Sielland og efterladt sig Børn, og Christoper Nislef, opholdende sig ved Schive Kanten. Disse, og om flere ere, anmodes at ville paa egne og Umyndiges Vegne anmelde og iagttage deres lovlige Ret under Skiftet. Jligemaade bliver Stervboets samtlige Creditorer i Følge Placaten af 26de October 1792, med 12 Ugers Varsel herved indkaldede at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer for Undertegnede Skifteforvalter. Hinge pr Viborg, d. 22de Octbr. 1805. Worsøe, Provst i Lysgaard Herred.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-11-20
De som endnu ikke har anmeldt deres Fordringer, og Tilgodehavende i Sterboet efter afg. Jørgen Qvitzau og Hustrue Birgithe Balvig, som strax efter begges Dødsfald paa Ballergaard er taget under Registering og videre lovlig Behandling af undertegnede Skifteforvalter, ville behagelig møde ved holdende Skifteforsamling paa Tingstedet i Mariager den 13de Decbr. førstkommende Eftermiddag Kl. 2 og medbringe behørige Beviser for hvad de maatte have at fordre, saa forventes og, at de, som til Stervboen ere skyldige, til samme Tid indfinde sig med forfaldet Betaling. Mariaar, den 4de Nov. 1805. H. Tetens.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-11-23
Indenlandsk. Ved Reskr. af 8 Nov. er Vise, Landsdommer Hol tilladt at anlægge en Vase og en Flydefærge imellem Asmild Kloster og Staden Viborg, og for Overførelsen at tage 10 s. af Kareth og Skæse, 6 s. af Vogn med Ka leske eller af Postvogn, 4 s. af beslagen Vogn, 2 s. af Bondevogn, 1 s. af Kvægshøved, og 2 s. af en Gaaende frem og tilbage. Taxten skal ophænges ved Færgestedet. Kongeligt eller Embedeligt Erinde gives fri Overfart.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-11-23
Løverdagen d. 16 Nov. om Aftenen bragte det danske Politi her til Staden den i Sverrig anholdte Person navnlig Niels Jensen, svensk af Fødsel, der havde myrdet Bibrandt Jansens Hustrue i store Magleby og derefter stiaalet endeel Bankosedler, Guld og Sølvmynter samt Sølvtøi, hvilke Sager bleve udleverede tilligemed Forbryderen, fra Malmøe, hvor han sad arresteret. Han begik Mordet og Tyveriet Onsdagen den 6 d. M. og kom over til Helsingborg Dagen efter, hvor han som Pasløs blev anholdt, og da de stiaalne Sager fandtes i hos ham, tilstod han Forbrydelsen. Han sidder nu i Politiarresten.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-11-23
Den 18 Novbr. udbragtes til Hollænderbyen den fra Sverrig hidførte Morder. Man førte ham hen paa Kirkegaarden i Schoutens, Præstens og nogle Mænds Overværelse; den myrdede Kones Grav opkastedes og Kisten aabnedes. Han blev derpaa af Schouten tilsprugt, om han havde dræbt Vebrandts Kone, om han kunde kjende at dette Lig tilhørte den Person, han havde myrdet, og om han havde begaaet Mordet med den blodige Mokkert, som ogsaa var der henbragt, Alle disse Svar besvarede han med Ja, og blev derpaa, da dette Forhør var opskrevet, indført igjen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-11-23
Da der ved St. Thomas's Jldebrand d. 22 Nov. f.A. tabtes af Umyndiges Midler 20,000 Rd., foruden de andre store Forlis, og da St. Thomasianerne havde bidraget 5800 Rd. til de Brandlidte i Kbhvn 1795, har Kongen bevilget, at Kollekt maae ombæres i Kbhvn til Fordeel for Øen St. Thomas.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-11-23
Rektor Franke i Hulum har vundet den af Hr. Milozewski igjennem det berlinske Videnskabsselskab udsatte overordentlige Premie for den bedste Bestemmelse af Analysen og den analytiske Methodes Natur i Filosofien.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-11-23
Aalborg den 12 Nov. Den 30 Oct. er en Baad fra Blokhusene, med 6 Mandfolk og 1 Fruentimmer kantret, og alle 7 derved tilsadt Livet; det er saa meget desto sørgeligere, som de alle vare gifte Folk og efterlader sig mange Børn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-11-23
J Hadersleb har Skoleholderinden Mad. Dahl faaet Tilladelse, at hendes Fabrik af Blomster maae toldfrit indføre sine Vare i Danmark og Norge. Malm den 10 Nov. Der er nu bleven afsagt endelig Dom i Sagen angaaende den i Sept. f. A. af den helsingø ske Færgemand Lind biergede svenske Galease Cornelig Elisabeth. Sagen var først indstævnet til Raadstuerettens Kiendelse i Malm, som tildømte Lind en Gotgiørelse af enfierdedeel Part af det, der ved Salg udkom af den bjergede Ladning, men Eierne, som ei vare tilfreds med denne Dom, apellerede til Götha Hof ret, som i et overordentligt Møde nu har paadømt Sagen, og tilkiendt Færgemand Lind Halvparten af det Bjergede, mod, lige med Ejerne af Ladningen, at deeltage i alle Havarieudgivterne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-11-23
Den hidindtil paa Cronborg Fæstning, for Deeltagelse i falske Spec. Bankosedlers Forfærdigelse, arresterede Carl Vigneron, er sat paa fri Fod d. 16 d. M. da hans Straffetid var udløben, med det Vilkaar, at han uopholdelig forlader de Kgl. Stater.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-11-23
Til den kongel. engelske Legation i Kbhvn. er med Stafet den 17 Novbr. ankommen den Efterretning, at Lord Nelson har angrebet og ødelagt den forenede Flaade, men er selv faldet i Slaget. Beretningen om Slaget er dateret den 22de October uden for Kap Trafalgar.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-11-23
Den 19de erfoer Nelson, at den forenede Fløde var gaaet ud. Han sluttede, at den gik til Middelhavet, og ilede til Strædet med 27 Linieskibe, men fik der at vide, at den ikke havde taget denne Vei. Den 21de i Dagbrækningen, Kap Trafalgar i O til S., omtrent 7 Sømile, saae Han Fjenden 6 til 7 engelske Mile østlig. Han seilede strax ind paa dem. Den engelske Flaade var ordnet i to Kolonner. Fienden var 33 Liniestibe stærk, 18 franske og 15 spanske. Slaget begynde te Kl. 12. De Engelske brød igiennem den fiendtlige Linie og Kanonaden skede inden mindre end Pistolskud. Fienden fægtede meget modigt, men Seiren blev Nelsons. Kl. 3 havde mange fiendtlige Skibe strøget, og de kom i Uorden og flygt de. Admiral Gravina med 10 Skibe og Fregatterne holdt af Kadix til. 5 af Fiendens forreste Skibe holdt sydlig, det agterste af dem toges, men de 4 undkom. Resten, 19 Linieskibe, hvoraf 2 Tredækkere, med 3 Flag Officerer, Admiral Villeneuve, Vice-Admiral DAliva og Contre-Admiral Cisuros, bleve paa Valg Pladsen tagne af Seiervinder, ne. Et af de overgivne franske Skibe fløi i Luften. J Midten af Slaget fik Lord Nelson en Musketkugle i det venstre Bryst og sendte Collingvood en Officeer med sit sidste Farvel. Collinqvood tog Kommando og af ham er denne Beretning. Natten efter Slaget var den engelske Flaade i stor Fare for at drive ind paa Lægervallen, men til Lykke skiftede Vinden, da der alt var givet Signal til at ankre, hvilket dog kun faa Skibe havde kunnet. En senere Beretning fra Collingvood, dateret for Kadix den 24de October melder følgende: Den 22 var Vinden stærk syden og Priserne maatte tages paa Tov. Den 23de voxte Stormen og Søen gik saa huul, at Slædetovene brast og mange Priser drev langt i Læ inden man igien kunde indhale dem, og om Natten drev mange reent væk og have formodentlig strandet eller gaaet under. Samme Dags Eftermiddag giorde 10 fiendlige Skibe Mine at angribe Collinqvood. Han besluttede at ødelægge saa mange af Priserne som mueligt. Trinidad, Redoutable, Santa Anna og fire andre bleve sunkne, har mistvivlede om at nogen af Priserne kunde reddet. 4000 Mand Landtropper vare paa den forenede Flaade under Gen. Contamin, som ogsaa toges. Adm. Aliva døde af sine Saar. Ovennævnte Stafet bragte ogsaa et Brev fra den engelske Konsul i Helsinger, med den uofficielle Efterretning, at Sidney Smith, med de Tropper, der vare indskibede i Duinerne, havde angrebet Boulogne, ødelagt den hele franske Landgangsflotille, fornaglet Kanonerne paa Fæstningsværkerne, og er derpaa seilet tilbage.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-11-23
Udenlandsk. Engeland. Nogle flere Omstændigheder til dette Slag henhørende ere: Foruden Tabet af Lord Nelson beklages og Tabet af 2de duelige Officerer, nemlig Capit. Duff paa Mars og Capt. Cooke paa Belersphon. Antallet paa de Døde mener Collingwood maae være noget stort. Da Collingwoods Skib, Roial Souverain havde mistet sine Master, besteeg han Euryalus, og det første maatte tages paa Slæbetoug. Flere af de andre Skibe havde og mistet deres Master og alle vare meget beskadigede, ligesom de fleste Skibe heller ikke kunde kaste Anker da deres Ankertouge vare sønderskudte. Collingwood tog Admiral Villeneuve til sig paa sit Skib. Det var ikke ved enkelt Skud, men en heel Kugelregn af spanske Skarpskyttere fra Mastkurven paa det spanske Linieskib Trinidad, hvoraf Nelion blev truffen af enkelt Kugle i Brystet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-11-23
Capt. Hørdy bad Nelson flere Gange at ombytte sin med Ordensstierner strede Uniform, men han svarede at han ikke havde Tid dertil, og nogle Minutter derefter traf den dødelige Kugle ham. Da Chirurgen undersøgte hans Saar, saae han ham lige i Ansigtet, lig da han blev bleg, sagde Nelson: Saaret er døde og Han lod sig sætte paa en Stoel, talte ikke meere om sin Blessure, men ditterede befalinger, Slaget angaaende og modtog Raporter, og veddlev saaledes at commandere med største Tydelighed til det sidste Øieblik. Jnden han døde havde han hørt, at 15 fiendtlige Skibe havde strøget. Paa Nelsons Skib Victori er Capt. Adaie af Marinecorpset og 80 Søe soldater skudte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-11-23
Lord Nelson var 47 Aar gammel og havde erobret ligesaa mange Linieskibe. Hans Liig bliver bragt til Engeland. og erholder Æren af Begravelse og Moment paa offentlig Bekostning i Westminster Kirken.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-11-23
Frankrig. Resultatet af de modsigende Efterretninger i sidste Avis om Armeernes Fegtninger i Jtalien den 29de og 31te Octbr. ere følgende: Monitøren af 7 Novbr. leverer følgende officielle Beretning, dat. Montedello, d. 29 Octbr. De stærke forskandsninger ved Caldiero og Colognola ere erobrede, 2000 Fanger ere Frugten af denne Action. Hovedqvarteret er i Montebello. Vi ere ved Vicenza. Monitoren af 8 Nov, leverer den 3 Efterretning fra den Jtalienske Armee dat. Vago den 3 Oct. EfterFegtningerne den 30 Oct. havde Armeen fattet Posto ved Vag 2de Miil paa denne Side af Caldiero. Den 31te Kl. 2 om Eftermiddagen angreb den Fienden. Byen Caldiers blev erobret og Fienden forfulgt til Høiene. Kl. henimod 5 lod Prinds Carl sin af 24 Batailloner Grenaderer og flere Regimenter Reserver rykke frem, men Bajonetten afgjorde Dagens Skjebne. Fienden blev tilbageslagen og forfulgt til Forskandsningerne paa hiin Side Caldiero. Vi har gjort 3500 til Fanger. Valgpladsen er bedækket med Østerrigere. Prinds Carl har forlangt en Vaabenstilstand for at begrave de Døde. Efter Slaget blev en Colonne af 5000 Mand ved General Serras Division afskaaren fra General Rosendahls Korps, saa at den hverken kunde naae Dalene eller sit Korps. Den trak sig den 1 Nov. til Høiene af Gr. Leonard. General Massena opfordrede den til at strække Gevæhr, men General Hillinger som commanderede den, erklærede at han vilde slaaes. Massena lod den ved 4re Grenadeer Batailloner omringe, og den besluttede da at strække Gevæhr. En Capitulation blev opsadt der overleverede os 5000 Fanger med Vaaben og Bagage, 70 Officerer, en Brigadeer, en Major og en Oberst o. s. v. Prinds Carl som saae at en Colonne var afskaaren fra hans Armee og frygtede for at blive tourneret i sin Position har trukken sig længer tilbage. General Espagne med de ridende Jægere og Voltigeurerne forfølge Østerrigerne og har gjort 600 til Fanger. Vi besætte i Dag Montebello, og i Morgen fortsætter Armeen sin Marsch.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-11-23
General St. Cyr er med 22000 Mand i fuld Marsch fra det Neapolitanske for at forstærke General Massena.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-11-23
Tydskland. Efterat Franskmændene vare indtrukne i Linz, var Keiser Napoleons Hovedqvarteer, den 3die Novbr. i Jbs. Den 4de om Aftenen var en Deputation fra Wien kommen dertil; Keiseren lod den komme til sig. Den bad ham, at hvis han skulle rykke frem til Wien, han da ville behandle Staden skaansom, da de ulykkelige Jndvaanere vare uskyldige i Krigen. Efter Sigende har han svaret Deputationen: At han, naar man ved hans Ankomst frievillig aabnede ham Portene, ville behandle Staden Wien ædelmodig. Sikre Efterretninger fra den franske Armees høire Fløi, berette, at de den 1ste og 2den Nov. have indtaget Passet Mellek og Kniepasset ved Unken, hvor 250 Østerrigere bleve gjorte til Fanger; den 3die skulle Passet Strupp angribes. Man paastaaer og, at Franskmændene vil angribe det vigtige Pas Portieba, og derved afskiære al Forbindelse med Tydskland. Atter en anden indløben Efterretning siger, at Marschallerne Rey og Massena skal have forenet sig med hinanden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-11-23
Den russiske Keiserlige Arriergarde blev den 5te Nov. angreben ved Kommelback af en fransk Avantgarde paa 10000 Mand, hvilken, efter Fangernes Udsigende, fulgte endnu 30000 Mand. Omenskiønt den mægtigere Fiende blev ved Bajonetten dreven tilbage, fandt dog Generallieutenant Kutusow det nødvendig at trække sig tilbage til Molck. Den østerriskerussiske Armee har siden faaet Befaling, indtil videre at trække sig langsom tilbage.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-11-23
Den 9de Nov., har Keiser Napoleon sovet Natten over i Molck og den 10de blev hans Hovedqvarteer forlagt til St. Pölten. Den 12te er Ministeren Talleyrand afreist fra München til ham. Herpaa grunder man Haabet og nye Fredsforslag. Fra Wien skrives under 8 Nov. Keiseren og den keiserlige Familie, Cabinetsminister Grev Coloredo, og Vice-Cantsler Grev Coblens ere afreiste til Olmütz, hvorhen det diplomatiste Korps har fulgt dem.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-11-23
Den 11 Nov. troede man i Wien, at de Franske ville indrykke der den 12 eller 13de. J de af Franskmændene besadte østerrigske Lande, er der alt udskreven for 14 Millioner i Contributioner og Leverancer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-11-23
Den 16 og 17 Novbr. ere 135 Transportskibe ankomne paa Elven og Veseren med Tropper fra England, som den 18 og 19de ere sadte i Land i Stade, Bremerlehe o. s. v.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-11-23
J den 903de Trækning i Kiøbenhavn er udtrukken følgende Nummere: 27. 79. 19. 85. 24.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-11-23
Bekiendtgiørelser. Söndagen den 24 Nov, om Eftermiddagen Kl. 4 holdes extraordinair Generalforsamling i det forenede Dramatiske Selskab. Forsamlingen önskes saa talrig, som mueligt. Directionen. J Følge Kongelig allernaadigst Bevilling af 28 Junii 1805, som er læst i Aarhuus Byetingsret den 3 Oct. 1805 og i den Kongel. Lands Overret i Wiborg den 14de samme Maaned, indkaldes herved sub poena præclusi et perpetui silentii med Aar og Dags Varsel Alle og Enhver, som formene sig at have noget at fordre i efter min sal. Mand, Doctor Hector Frederich Janson, Professor Theologi og Biskop, hvorfra saadan Fordring end maatte reise sig, at anmelde og legitimere deres Fordringer for mig hans Enke inden forbemeldte Tids Forløb, da enhver retmæssig Fordring skal blive betalt. Aarhuus d. 20 Nov. 1805. Som Lavværge A. M. Stendrup R. Jansen, Sal. Jansons Stiftsprovst Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-11-23
Jeg undertegnede, som siden sal. Schmidts Død har forestaaet forrige Mad. Schmidts Kaabersmed Værksted, agter at fortsætte Professionen i samme Værksted, som for en Tid er bleven mig tilladt. Dette skulde jeg ikke undlade at bekiendtgiøre, forsikrende derhos, at forsvarlig Arbeide og redelig Behandling, skal blive det Midler, hvorved jeg vil søge at anbefale mig. Aarhuus den 22 Nov. 1805. Lauriz Egelund. Kaabersmedsvend.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-11-23
Tvende af mine Kieldere er at faae til Leie til førstkommende Paaske. Chr. Sperling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-11-23
For at forebygge Misforstaaelse, angaaende det averterede Ord: "Lærer i Horsens; da har samme ei Hensyn til nogen offentlig Læreanstalt for Byen, undtagen i skiønne Videnskaber, som Tegning m. v. Portraitmalerie med de bedste Liniamenter, og al Slags Mynstertegning til Brodering, samt Gravering, recommenderer jeg mig Engelbreth. Fra Søren Sørensen i Hest, er for en 3 Uger, siden bortkommet en blakstiernet Qvie, 2 Aar gammel, noget hvid under Maven. Hvem som kan give Oplysning om samme, loves en billig Douceur og alle Omkostninger godtgjorte.