JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1808-08-19
ansdagen den 31te August førstkommende, Formiddagen Kl. 10, bliver efter Høivelbaarne Hr. Amtmand Aretanders, Ordre, holdet Auction paa S. T. Hr. Directeur Thaarups Gaard, i Smidstrup Boe, over det derved liggende Vrag af et Danziger Skib, af circa 400 Kiøbmands=Læster, samt det Priser paa Kornvare i nogle af de vigtigste Handels= og Kiøbstæder i Kongerigerne Danmark og Norge, samt Hertugdommene Slesvig og Holsteen, saaledes som de vare i Slutningen af Junii Maaned 1808, i Følge de derom til det Kongelige Rentekammer indkomne Efte Moss i terretninger.
Berlingske Tidende, 1808-08-19
Hvede Rug Byg. Havre pr. Lønde, pr. Tønde, pr. Tønde, pr. Tønde, Danmark. Rdlr., sk., Rdlr. 7 sk. 7 Rdlr., sk. Rdlr.
Berlingske Tidende, 1808-08-19
Kiøbenhavn = Holbid = = = Kallundborg - . Cordon = ==Bergen Nyeborg = = Svendborg = = Faaborg = Rudkiøbing.
Berlingske Tidende, 1808-08-19
Aalborg = = = Aarhuus = Horsens Randers = = Hobroe = = = Thisted = =
Berlingske Tidende, 1808-08-19
Ribe = = = Weile = = = Kiel Colding = = = Fridericia = derfra biergede Jnventarium, bestaaende af 2 store SkibsAnkere, 2 Vælp dito, 4 Jern=Kanoner, 1 støbt Tompe Maschine, 1 Skibs Jern Kakkelovn, og en Vase dito, 53 store Jern Skibs=Knæer, samt en stor Deel Jern, bestaaende af adskillige Skibs Jern=Bølte, Maste=Ringe og Takke=Hager, 2 1/2 Lispund Kobber, og en stor Deel gammelt Jern, m.v., og endelig en den Kongelige Søe=Etat tilhørende og ved Mikkelborg Kroe staaende Barcasse No. 5, alt efter de Conditioner som paa Auctionsstedet bekiendtgiøres; thi ville Lysthavend, behagelig indfinde sig. Hirschholm, den 18de August 1808. Kredal, Birkedommer og Auctions=Directeur. Hved: Rug. Byg. Haar.
Berlingske Tidende, 1808-08-19
Norge. pr. Tønde, pr. Tønde, pr. Tønde pr. Køe. sidst, s. indk. Rost. Ende.
Berlingske Tidende, 1808-08-19
Christiania = Li Frederichshald Friderichstadt Laurvig = = Christiansand Arendahl = Stavanger = = Tønsberg = = Tronhiem = 6, Christiansund melde = =S. H. C. S. H. C. C. H. C. C. H. 6. Hertugdømmene. Rdlr. Rdlr. kr. Rdlr. 1s. Rdlr. fet. Schleswig Flensborg = = se Tøndern = =
Berlingske Tidende, 1808-08-19
Apenrade = arrnforde Rendsborg. Tyehoe = Sønderborg. Altona = Hvede 1951200 Rd. pr. Læst. Rug 164 162 Rd.
Berlingske Tidende, 1808-08-22
just. Spanierne have forladt Langeland. Grev Ahlefeldt bragte selv i GaarEftes denne vigtige Efterretning til svendborg. Hele Contoien i alt 70 a 80 Skibe stes. dag at gaae Nord efter.
Berlingske Tidende, 1808-08-22
Triest den 1. Med Landeværnet har det her den bedste Fremgang. Haavel Rige som Fattige øve sig daglig i Vaaben og ville den kort Tid være fuldkommen skikkede til Krigstienesten. deres Jver overgaaer langt det Haab man havde næret om m. Saavel her som i det øvrige Monarkierviser sig en berordentlig Enthusiasme til at værne om et ophøiet Huses skede Trone, der i en saa lang Række aldrig har frembragt gen Tyran.
Berlingske Tidende, 1808-08-22
Paris, den 11te August. Deres Keiserl. Maj stæter afreiste den 30te Julii fra ligen og ankom næste Eftermiddag Kl. 2 til Bordeaux. hidvaanerne i hele Omegnen strømmede dem imøde og ophidte Luften med Jubelskrig Om Aftenen var Staden ilmineret. Den 1ste August gav Keiseren Øvrighedsperherne Andience. Næste Dag bivaanede Deres Majestæen Fest, som Handelstanden havde foranstaltet i Fore sig med Borgerne. De begave sig om Aftenen Kl. 9 til Børsen, hvis Sale vare opfyldte af et glimrende Selskab. Paa den keiserlige Plads var et stort Orchester indrettet. Deres Majestæter hørte Concerten fra Balconen. Efter Concerten blev et stort Fyrværkerie afbrændt paa Fløden. Kl. 11 toge Deres Majestæter bort og Ballet varede hele Natten. - Den 3die August afreiste Deres Majestæter fra Bordeaux og ankom næste Morgen K. 7 til Santes. Jndvaanerne i Omegnen opholdt sig hele Natten paa Landeveien, og deres tændte Jld oplyste Veien. Keiseren gar Ønlighedspersonerne Ancience og fortsatte derpaa Reisen til Rochefort. Deres Majestæter ankom om Eftermiddagen Kl. 2 til Charente, hvor de indskibede sig og giord. Resten af Veien til Vands. Begge Bredder af Charente vare opfyldte med Mennesker, hvis Frydeskrig blandedes med Klokkernes Ringning og Kanonernes Torden fra Skibene, og Voldene. Keiseren gik strax efter Ankomsten ud da besaae Havnen, Verfterne, Arsenalet og Krigshospitalet. Næste Dag besaae han de nyebygte Skib paa Roeden og Øen Alr. Han kom tilbage om Middagen arbeidede med Ministrene og gav derpaa Øvrighed personerne Audience.
Berlingske Tidende, 1808-08-22
Under Keiserers Ophold i Agen blev General deselles, der længe har været Chef for General staben ved Rhin Armeen, forestillet for ham. Man siger, at denne General der ikke har været ansat i nogle Aar, faaet Commandoen over en Division af den spanske Armee og skal rendere Bur ges, da han skal have Commanden i denne Stad og 14 tilgrændsende Provindser.
Berlingske Tidende, 1808-08-22
Moniteuren af 6te August melder nu ogsaa Hans Kath. Majestæts Ankomst til sin Hovedstad.
Berlingske Tidende, 1808-08-22
Samme Blad giver ogsaa Forfatterne af Publicisten, Journal del Empire og flere Tidsskrif er nogle meget skarpe Jrettesættelser. "Den Første, hedder det, har sagt, at Triest og Finmeskulde rømmes af Østerrig, og besættes af en vis NagtsTropper. Denne Efterretning er falsk og opspunden af troe løse Mennesker, for at opbringe en stor Magt, og føre den til sin Undergang. Journalisten siger, at erkekantzleren reiser til Tydskland, for at organtsere Rhinforbundet. Han forvexler det Franske Keiserdoms Bestyrelse med Forbundstaternes, og givet udenlandske Journalers hadfulde Opdigtelser nye Kredit ved at optage dem i et Fransk Blad. Nogle fortælle, at Sager af sto Vi tighed underhandles mellem Hofferne i Wien og Paris det er usant. Vi have intet at underhandle med det Viener Kabinet. Dette vil, om det handler klogt, læge sine Saar, bringe sine Finantzer istand, og indsee, at enhver Bevæbning i Masse er fordærvelig især for en Regiering, der har Papiirs ning. Man vil sige, at Amerikanske Skibe under Engelsk Eskorte føre Koloni vare til østerrigske Havne. Dette er sandt, men Konerebandister have altid og under alle Omstændigheder funder Midler til at undgaae Ovrighedens Aarvaagenhed, og den Østerrigske Regiering tager alvorlige Forholdsregler mod dette Bedragerie. Andre Jour naler berette at 20000 Engellændere sendes til Sverrig, Sagen er, at General Moore har 4000 Engellandere og 4000 Tydske, som i en Maanedstid have lagt for Ma møe, (?) medens de Svenske Tropper allevegne ere slagne, deres Grændser trues fra Norge, og Finland er forloden. Det er uden Exempel, at en Armee opholder sig 2 Maane der uden for sin Allieredes Kyster, uden at lande. Saadant kan kuns finde Sted hos Engellænderne Journal de Empire siger, at Paschaen af Viddinhar slaaet Storviziren. Denne Usandhed tager den af Bayrenther Tidenden, en Tidende uden Kredit, som vedigeres af Folk uden Forstand, Talent og Moralitet, som i flere Aar har staaet under Engelsk Jndstydelse. For nisten er Bayreuthet Tidenden nu forbuden, saa at det nu er en Løgn og Allarmirompet mindre paa Fastlandet " - Merschal Jourdan er nyelig reist fra Neapel, hvor han rar Generalgoverneur, til Spanien, og man venter, at han der vil faae en betydelig Kommando.
Berlingske Tidende, 1808-08-22
Man vil have Efterretning fra Cadix om, at Staden, har været et Medtik i Giæring. Fangne og Misdædere, bleve slupne løs af nogle Jldesindede, men den militaire og civile Ov ihed grebst ax til kraftige Forholdsregler, som frembragte den bedste Virkning. De Fangne bleve paa nye indspærrede, og Hovedmændene grebne.
Berlingske Tidende, 1808-08-22
Petersburg den 27de Julii. Hoftidenden levere Fortsættelsen af Efterretningerne en Kligen i Finland indtil den 29de Junii, hvoraf følgende de mærkeligste:
Berlingske Tidende, 1808-08-22
Efter at Oberst Wastow den 20de f. M. med stor Besværlighed havde passeret Fløden Untesalpa, kom han den følgende Dag til Lindulax hvor der forefaldt en haardnakket Fægtning med 1600 Mand regulaire svenske Tropper, som der vare meget fordeelagtigen posterede. Jlden varede afbrudt over 5 Timer, uden at Fienden kunde fortrænges. De Svenske vovede endog med deres hele Linie at angribe med Bajonetten; de omgik begge russiske Flanker og havde allerede tvunget disse til at vige, da den Asovske Grenadeer=Bataillon, efter at have giver en Salve i meget nær Afstand, i Stormarsch med fældet Gevær brød det fiendtlige Centrum, og understøttedes saavel af en Eskadron Dragoner under Oberst ieutenant Prittvitz, at Fienden, efter et forgiæves Forsøg at lagt en ny Stilling, maatte flygte i Uorden og ladre 221 Mand, hvoribland169 Døde. Det Russiske Tab ved denne Leilighed angives til 26 Døde, 97 Saarede og 19 Fanger.
Berlingske Tidende, 1808-08-22
Den 23de landede en Deel Svenske ved Christianstad, hvorpaa Generalmajor Den som fik Ordre at angribe og tilintetgiøre dem, og satte sig den 26de i Marsch, for at udføre denne Ordre og tillige at drive en Hob Oprørers fra hinanden.
Berlingske Tidende, 1808-08-22
Videre berettes, at de Svenske ere landede paa ØmKimito; at deres Hovedflaade befinder sig ligeoner for Abo120 Skibe stærk, hvorfor stere Russiske Detaschementer, forene sig ved denne Stad, for et kunne modstaae saadan Overmagt, og at en Svensk Forille holder Jomfruesundet saa stærkt besat, at den 3die Søesborger Division ansaae det for umueligt at passere sammen men vilde heller forsøge den snævre Giennemgang mellem Likholmarn og Fastlandet og imidlertid oppebie Foreningen med den 4de Division den alt var udløben fra Svenborg og hvert Øieblik kunde ventes; ligesom en Afdeling af den Konstanter Refløtille, der den 24de var ankommet til Sveaborg, og strax igien afseilet til sin vider. Bestemmelse Tillige meldes, at GeneralKlingspør den 23de havde sit Hovedqvarteer og 8000 Mand med 25 Kanoner i Brahestad, og at de Svenske den 26de vare fordrevne fra Lappo medet Tab af 200 Døde, under hvilken Action Heden var saa stærk at Russerne ikke kunde forfølge Frinden længere end 10 Verster.
Berlingske Tidende, 1808-08-22
Om den ældre Fægtning ved og i Vasa berettes, at Russerne ved Jndry ningen i Byen angredes fra Vinduer o Dørre at skiulte Skarpskytter, i Forening med nogen I svaanerne, som øn maatte uddrives af Husen. Da Fiin og de paa vilde trække sig tilbage, men fandt sig om ringer, begyndert Blodbad paa Gaderne, hvori der dræbtes 17 Svenske Officierer og omtrent 300 Gemene. 15 Overofficere og 235 Selvarer bleve fangne.
Berlingske Tidende, 1808-08-22
Endelig fortæller og Petersborger Breve, at Flaaden i Kronstad under Admira Channikoff, 9 Lindskibe, 11 Fregatter og mange mindre Fartøier stærk, ikkuns vente er genste Vind, for der 28de Julii at gaae i Søen, og at 14 nye tildeels med Kobber beslagne Krigskibe, hvoriblandt 2 af Linden, vare løbne af Stabelen og laae de Neaa Fladen. Tillige, hedde det, at Generalleutenan Barciaydt Tolly, er kommet fra Viborg tilbage til Hovedstaden. Ogsaa de Russiske Krigskibe der som bekienet, have lagt seren Krigens Udbrud med Engelland, i Triest og Venedigs Havne, indtage nu Proviant paa flere Maaneder, hvoraf man slutter sig til deres foregaaende Afreise.
Berlingske Tidende, 1808-08-22
Amsterdam, den 28de Julii. Ver Hoftidende indeholder følgende: "Drere fra Batavia af December f. A. bekræfte Tabe. af den lille Corvette Scivis. Den blev af den engelske Fre gue fore paa 4 4 Kanoner tvungen til at lade paa Stranden, ved Samarang og stryge sit Flag. Dens Chef Carregblev farlig saaret. En betydelig Sum Penge havde ma sende. faaet udskibet. Officererne bleve frigivne paa deres Æres Jord og Mandskabet sat i Frihed. Premier=Lieutenant Baggelaer, som kommandeerte en fransk Salei, blev forfulgt af en fiendtlig Fregat og ligilledes nødt til at sætte paa Stranden. Da han ikke besvarede den fiendtlige Jld, udsendte Fregatten to bevæbnede Slupper, for at bemægtige sig samme, men Lieutenanten modtog den saa vel, at den ene blev nødt til at overgive sig og den anden frelste sig ved Flugten. Blandt Tropperne paa Øen Java hersker den bedste Stemning. Batavia var tilstrækkelig forsynet med Levnetsmidler. Man havde endog paa General Decaens Begiering afsendt en betydelig Mængde Riis til Jsle de France. Forraad af Kaffe tog aarlig til paa Java. Paa Øer herskede den største Rolighed, som blot for en kort Tid var bleven afbrudt ved nogle Uroligheds Stiftere i Kongeriget Bantam, der strax blev dæmpet ved Ophavsmændenes Paagribelse. Det samme var Tilfældet i Caribon.
Berlingske Tidende, 1808-08-22
General=Gouverneur, Marschal Daendeels er den 1ste Januar ankommen til Batavia.
Berlingske Tidende, 1808-08-22
Natten til den 4de Julii strandede en engelsk Brig paa 16 Kanoner og 80 Mand ved Viie. Mandskabet gik til Søes i 4 Slupper, efterat de havde stukket Skibet i Brand Den ene Sluppe med 28 Mand drev tilbage til Strandbredden og bleve gjorte til Krigsfanger.
Berlingske Tidende, 1808-08-22
Hs. Majestæt Kongen er med Følge kommen tilbage fra sin Reise til Departementerne. Stilheden i Handelsaffaieerne bliver stedse meere og meere følelig. Formedelst Varers Ankomst fra forskellige Kanter ere Priserne i Fald.
Berlingske Tidende, 1808-08-22
Neapel, den 1ste August. I Gaar bleve følgende Actstykker oplæste i Statsraadet: "Napoleon, af Guds Naade de. Da Vor dyre, bare og høitelskede Broder Joseph Napoleon har bestege Spaniens og begge Jndiers Trone, hvorved Neapels og Siciliens Trone er bleven ledig, saa have Vi forordnet og forordne, at følgende Bestemmelser, som en Deel af det under 20de Junii d. A. i Bayonne udstedte constitutionelle Statut, skulle fuldbyrdes: Art. 1) Vor dyre, bare og høitelskte Svoger Prinds Joachim Napoleon, Storhertug af Berg og Cleve, er Konge af Neapel og Secilien fra 1ste August 1808 Art. 2) Nopels og Siciliens Krone er arvelig efter Førsterødselsretten i Prinds Joachim Napoleons mandlige, directe, naturlige og lovmæssige nedstigende Linie, med bestandig Udelukkelse af Qvindelinien. Art 3) Dog undtages det Tilfælde, at dersom Vor dyrebare og høitelskede Søster, Prindsesse Caroline, skulde overleve sin Gemal, da skal hun bestige Tronen. Art. 4) Efter Vor dyrebare og høitelske Svogers Joachim Napoleons og Vor dyrebare og høitelskte Søsters Prindsesse Carolines Død, og i Mangel af Prinds Joachim Napoleons mandlige, naturlige og lovmæssige Efterkommere, tilfalder Neapels og Siciliens Krone Os, Vore Arvinger og mandlige, naturlige og lovmæssige eller adoptere. af mandlige, natur at aa laumæssige eller adantsen. Mange. saa ser. kommere. kommere paa Vor Side tilfalder Neapels og SicilieuKrone Kongen af Snan. .
Berlingske Tidende, 1808-08-22
Prinds Joseph Napoleons mandlige, natuelige og lovmæssige Efterkommere, i Mangel af samme Kongen af Hollands Prinds Ludvig Napolevns Efterkommere, og i Mangel af disse Kongen af Westphalens Jerome Napeleons Efterkommere. Jfald den sidste Konge ingen mandlige Børn skulde have, tilfaldet Kronen den i hans Testament Betegnede, enten iblant hans nærmeste Slægninger eller iblant dem, som han anseer for værdigst til at regiere begge Sicilierne. Art. 5.) Prind Joachim Napoleon beholder som Konge af begge Sicileerne sin Værdighed som Stadmiral af Frankerig, hvilken Værdighed skal forblive forenet med Kronen, saa længe den ved nærværende Statnt fastsatte Arvefølges Orden bestaaer.
Berlingske Tidende, 1808-08-22
- Nærværende constitutionelle Statut skal indføres i Statsraadets Archiver, indskrives i Kongerigets Tribunalers Archiver publiceres og opslaaes i sædvanlig Forn paa de offentlige Torve. Givet i Vort Keiserl. Kongl. Pallads i Bayonne, den 15de Julii 1808. Napoleon.
Berlingske Tidende, 1808-08-22
Kongl. Decret. Vi Joachim Napoleon, Konge af begge Sirilierne, have decreteret og decretere følgende: Art. 1) Den Titel, Vi antage ved at bestige begge Siciliers Trone, er følgende: Joachim Napoleon, af Guds Naade og ved Statens Constitution Konge af begge Sicilier, Rigets Stør Admiral. Art. 2) Nærværende Decret skal indføres i Lov=Bulletinen og meddeles alle Statens Departemente. Art. 3) Vor udenlandske Minister og Vore andre Ministre, skulle besørge nærværende Decrets Fuldbyrdelse. Givet i Bayonne den 20de Julii 1808. Joachim Napoleon.
Berlingske Tidende, 1808-08-22
Proclamation. Jeachim Napoleon, af Guds Naade og ved Statens Constitution Konge af begge Sicilier, Rigets StorAdmiral. Til Folket i begge Sicilierne.
Berlingske Tidende, 1808-08-22
Da Hs. Maj. de Franskes store Keiser, Vor dyrebare og elskede Svoger, efter det guddommelige Forsyns Villie. har afstaaet begge Siciliernes Krone til Os, er det Os uendelig behageligt, at være kaldet til at regiere en Nation, der er begavet med alle de lykkelige Anlæg, som giøre dem skikket til igien at erholde den gamle Hæder, der har gjort dens Forfædre saa berømte og vedligeholdt deres Navne til vore Tider. Alle Vore Bestræbelser skulle have til Hensigt, at vedligeholde den Enthusiasmus, hvorpaa Fædrelandets og Vor Krones Storhed og Lykke beroe. Den første Pligt, Vi her paalægge Os, er, unde alle Omstændigheder at vise Europa den Taknemmelighed, hvoraf Viere giennemtrængte mod der store Keiser Napoleon, og at lade Vore Folk nyde alle de Fordele, som flyde af deres Jnteresses nøie Forening med det store franske Riges. Da Vi have antaget den af Vor høie Forgænger proclammerede og at Hs. Maj. Keiseren garanterede Constitution, skal den nø agtig iagttages af Os og være Grundvolden til Vor Regiering. Og da det er Os behageligt, at træde i en Sande rans Fodsøer, der har gjort Vort Folks Lykke, saa confirmere Vi alle paa nærværende Tid ved Statens militaire. civile og politiske Forretninger ansatte Personer i deres Poster og ville, at enhver af Vore Undersaatter skal beholdt den hidtil nydte Rang og Gage og vedblive sine Fuuctioner Det er Vort Ønske, nopholdelig at begive Os til Eder med Var høie Simalinde Dronning Caroline, Vor Kronprinds Achilles Napoleon og Vor unge Familie, som Vi ville betroe til Eders Kierlighed og Troskab. Den skal fra dette Øieblik antage en Tænkemaade, der binder den til Fædrelandet og lærer den at kiende de Pligter, som paalægges den til Kongerigets Ære og Lykke. Hvad Os angaaer, da tvivle V. ei paa, at alle Mindtre og Statens Embedsmænd, hver i sit Kald, ville bestræde sig for at opfylde de ret Pligter paa det nøiagtigste, hvorved Vore Folk sikkres den dem skyldige Retfærdighed. Alle Vore Undersaatter kunne stole paa Vor Velville og Hengivenhed. Joachim Napoleon.
Berlingske Tidende, 1808-08-22
Statsraadet har besluttet en Takadresse og en Deputa tions Afsendelse, for at complimentere Hs. Majestæt. I Dag blev Hs. Keiserl. Majestæts Dieret og Hs. Maj. Kong Jachim Napoleons Proclamation bekiendtgjort med største Pomp i alle Qvarterer her i Staden. J Aften er fri Entree i alle Theatre og Staden skal illumteres i 2 Dage. Man troer, Dronningen kommer hertil den 15de.
Berlingske Tidende, 1808-08-22
I Kongeriget Neapel har alting været fuldkommen rø ligt efter Kang Josephs Afreise. Kongen har foræret Hovedstaden sit Portrait til Erindring. 75000 Mand, hvoriblant 20000 Jndfødte, bevogte den udvortes og indvortes Sikkerhed, og ved Kysterne er en liden, men vel anbragt Fløtille, som stedse afslaaer Engellændernes svage Angreb, der, som sædvanlig, kun have Plyndring til Hensigt.
Berlingske Tidende, 1808-08-22
Telegraf Rapperter. Den 18de Aug., Eftermiddag. Fra Cronborg; En engelsk Orlogsskib ved Ruar har skudt Salut. - Den 19 Aug., Formiddag. Fra Nykkehoved: En Katterbrig, dommen Nordost fra, driver her udenfor. Eftermil dag. Fra Nakkehoved: Kutterbriggen og nogle smaae Fartøiet. serspaa. - Den 20de Aug. Formiddag. Fra Nakkehved: En Lufterbrig sees langt i Nord at styre imod Øre, sund. Fra Omtus: Før Dag ere nogle Skud hørte fra Conveir, som nu har lettet Anker og seiller Syd efter. Eftermiddag. Fra Cronborg : En Kutterbrig, og en Coffacot skib gaae til Seels fra Raae Syd efter. - Da 21 August. Formiddag. Fra Nakk hoved: En Flaade fomtrent 60 Seilere, af hvilke 2 Kutterbringer- og nogle armered Skibe som Convei, er passeret Kullen og lærer til Bundet. Fra Kronborg : Den Gallei, som i af. Skrydsede Nord efter, er kommen tilbage til Helsing, berg. Eftermiddag. Fra Kronborg: Conveien er fra Raae bleven forstærket med en Kuttersvig, 3 Kanonbaade, og 7 smaae Fartøier. Fra Qvinius : Denne Convoi fortsætter Coursen Syd efter til Flinterenden. - Den 22de August, Formiddag. Fra Qvintus: Convolen ligge rolig til Ankers i Flinterenden.
Berlingske Tidende, 1808-08-22
Odense, den 16de August. Ogsaa her blev Napoleonsfesten i Gaar paa den høitideligste celebreret. Ved Solens Dalen Aftenen forud betegnede en Artilleriesalve Festen, som næste Morgenindvildes ved en nye Salve. Op paa Formiddagen samle des de herværende Franske Tropper paa det store Torv, hvorfra de med deres leiervante Ørne udmarscherede paa Slotsmarken, hvor de udførte adskillige skiønne Evolutioner og passerede Revne for Hs Durchlanchtighed Prindsen af Ponte-Corve. Derefter gav Høistsamme et stort Diner paa Slottet, hvortil de øverste Militær- og Civil Autoriteter vare indbudne. Ved Toflet udbragtes under Kanonernes Glædesild Hs. Keiserlige Majestæts og Kongenaf Danmarks Skaaler. J Slotshaven opførtes ogsaa af Franske Musici en skiøn Musik, og en almindelig Jllummation var og Aftenen foranstaltet over hele Byen. Ved samme udmærkede sig Hr. Kammerjunker og Toldkasserer v. Scholtens Gaard ved et Transparen, Malerie, forestillende en Fuldmaane, heldig udført, hvorunder stod dette Vers: A immort i Napoleon. Phæbe desroyons du for ikrecoit le nom de la lumiere, Chra neus le heros sans pareil repand Peclat de sa carriere.
Berlingske Tidende, 1808-08-22
For det næste Vindue faaes Kong Frederik 6te Ti ste, om hvis Fod var stroet Blomster, og hvorved læstet følgende Linier: Digne et lage allis du plus grand des beroe, Juste, brave, prudent, comme lui magne Ame, Frideric dans le detil frit reparer nos maux, et meriter en tour Pameur qui nous anime. Uagtet det om Morgenen tillig begyndte et revne, er hørte det snart og et paafølgende smukt Søelskinsveil di der; ogsaa sit til at forskiønne den store Napoleons Fødselsdag.
Berlingske Tidende, 1808-08-22
Kiøbenhavn, den 22de August. Til at sammentræde i en Commission for at gjøre forstantil Rangskattens Bestemmelse og Fordeling, samt udarbefoe de flere Klassers Rangfølge efter de allernaadigst op proberede Grundsætninger, er følgende under 12te d. M. tillagt Kongl. Befaling: Overhofmarskal Hauch, Conferentsraaderne Malling og Wormschiold, Statsraaderne Jantzen, Knudsen, Windelboe og Birch, Generalkrigscommissairerne Grove og Aagesen, Justitsraaderne Eggers, Schmidt Phiseldech og Lassen, samt Legationsraad Manthey.
Berlingske Tidende, 1808-08-22
Under 19de August er Doctor Theologi Biskop N. C. Balle tillagt Kongl. Befaling igien at tage sit forrige Sæde i Commissionen for de danske Skolers bedre Indretning.