Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1776-09-20
Byens anden Sognekirke er vor Frue Kirke, en Korskirke af god Anseelse, bygt paa en høi Banke, med et høit Taarn og et lidet Spiir med en Klode og Hane, samme er et Mærke for de Søefarende, som gaae igiennem Svendborg, Sund, fordum kaldet Svinesundet. I Taarnet er fire Klokker, den største er fra 1656. den anden er med ulæselig Skrift, den tredie fra 1505, og den fierde uden Jnscription. Paa den store Kalk er støbt Christus paa Korset med fem Apostler forgyldt. En Sølv Viinkande og Brødæske givet af Tolder, Johannes Friis 1700, død 1733. Den liden Kalk og Disk givet af Hans Richardsen, som var Borgemester og døde 1617. Fynten er af Steen med et Messing Fad, Tralverkeer givet af Raadmand Povel Pedersen, men fløttet og renveret 17750. I Kirken er tre Tavler. Den ene over Raadmand Jesper Hansen Randulff, død 1593, og hans Hustrue. Den anden over Jørgen Jespersen, Sognepræst til Svindinge, bekostet over sin Hustrue og Børn, han døde 1609. Den tredie har Raadmand Bernt Jørgensen 1610 ladet opsætte over sin Hustrue. I Choret er en aaben Begravelse og Liigsteen med Mand og Kone i fuld Størrelse udhugget, samt med to Vaabener over velbyrdig Ole Gaas til Weistrupgaard og Frue Magdalene Sandberg. Prædikestolen er smuk Billedhugger=Arbeide, bekostet af velbyrdig Ditlev Sehested og Frue Jngeborg Rosenkrantz med Vaabener og Aarstallet 1597. Paa en Afdeeling er Sognepræsten Jørgen Marcussens Billede udhugget i sin præstelige Habit Paa Opgangen til Prædikestolen staaer: 1695, lod Sognepræsten Povel Jacobsen Langeland denne Prædikestoel staffere Paa de øverste Stole i Choret sees Jesper Friis og Anne Hvides Navne med Vaabener og Aarstal 1560. Alteret er smukt med sire Pillarer, samt med gudelige Inscriptioner og Malin ger og Aar 1754. En Lysekrone givet af Christen Rasmussen Bierg 1694, den anden af Anders Povelsen 1694, den tredie af Mads Andersen Bang 1696. Et Orlogs=Skib kaldet den flyvende Hjort og en Glas Stierne. Orgelværket er af Jndvaanerne bekostet 1702, og renoveret 1753. J Kirken er begravet Borgemester Michel Envoldsen, død 1628. Borgemester Hans Richardsen død 1635. Corfitz Hvitfelds Sønner, Corfitz og Erich 1632. Frue Agnise Sabine Bløcher død 1638. Hofmester Christopher v. Offenberg død 1658. Cort Kellinghusen af Flensborg død 1660, Frue Margrethe Brandt død 1660. Adolph Haugvitz død 1673. Hans Kaas død 1673. Oberst Rudolph. von Offenberg, Commandant i Nyborg, død 1681, og indsat i hans Frue Dorthe Juuls Begravelse i Closter=Kirken. Frue Lytzau, død 1682, 74 Aar, og begravet med stor Solennitet, da Bispen prædikede over hende i Kloster=Kirken. Frue Christence Lindenov død 1684, og siden henført til Gudbierg Kirke. Margrette Bruginan, Capitain Lorenzens Frue, død 1701. Major Simmonsens Frue Dorthe Edel død 1724. Christiana Maria Styrup, Capitain von De dens Enke død 1727. Hans Moder død 1731. 84 Aar. Major Simonsens anden Frue Else Lindberg, som forhen havde havt Commandant Biering i Nyborg død 1732. Kirken er den ældste, og uden Tvivl bygt af det gamle Slot, da Kirken ligger paa en Bakke ved Stranden. De ældste Breve, som kan forefindes, vidner om denne Kirke: Den har havt ser Altere, nemlig: Hellig Kors, vor Frue, St. Peders, St. Knuds, St. Hans og St. Anne. Der findes endnu en Messehagel rigelig broderet med mange Rader af Catholske Helgens billeder. 1337, gav velbyrdig TychoVindsen og Frue Acheleie noget for Sielemmesse til St. Knuds Altere. 1417. blev og givet endeel Gods til dette Alter og St. Knuds Gilde. Taarnet skal være bygt strax efter Grevens Feide; 1768 fik det et nyt Spiir tækket med Blye og kostede Kirken 1680 Rdlr., Prædikestolen blev samme Tiid fløttet, saa at de i Korsgangene nu kan høre Præsten. - Kloster=Kirken har fordum hørt til det gamle Graabrødre MunkeKloster, som 1288 var stiftet, er siden Reformationen kommet i Privat Eie, og nu er intet tilbage af den gamle Bygning. Bemeldte Kirke er uden Taarn, men dog i god Stand, deri bliver alene af Byens Præster hver Søndag i Fasten prædiket Tolv=Prædiken, ligesom der og holdes Liigprædiken over Liig fra begge Meenigheder. Grundvolden til denne Kirke skal værelagt 1235. J denne Kirke melder Hvitfeld, at en af Kongs Abels Sønner nemlig Abel er begravet, men vides ei paa hvilket Sted. I Choret fandtes for nogle Aar siden endeel Menneskebeen af overmaade Størrelse, saa og en silke Hue og silke Klæde, som faldt sammen, da det kom i Luften. - Den Latinske Skole, som er grundmuret og en Levning af Klosteret, og, som nogle foregive, havde i Aaret 1627, 100 Discipler, blev 1740 nedlagt, og til en Christendoms Skole indrettet. - I Hospitalet givet 1586 af Hartvig, Hardenberg til Arreskov, er nu alene 6 Fattige. Huuset er Grundmuret ved Klosterkirken, hvortil Stamherren paa Taasinge er Ephorus. (Det der meldes i Atlas Dan. Tom. H. om St. Jørgens Hospital er urigtig, og er confunderet med det rette St. Jørgens Hospital, som ligger en Fierdingvei fra Byen. Gaderne i vor Frue Sogn ere: Møllergaden og Bagergaden, med vor Fruestræde og Torvet, har 138, Gaarde og Huuse, der ere assecurerede for 38490 Rdlr. Byens Vaaben er tre Taarne, som skal have sin Oprindelse, af de tre Kirker der i Byen. - Raadhuuset er bygt 1586. af Bindingsverk ko Etagier, i samme er Veierboden, Corpode Garde, og Sprøithuuset med to Sprøiter og Brandredskaber. J Geritzgaden er og et Huus med en Sprøite og Brandredskaber. Byens Havn er rummelig, og ikke ved nogen Kiøbstæd i Fyen bedre, da Skibene ikke i ondt Vær kan tage Skade; samme er en Viig, som Havet har skaaret ind i Landet, og giøres sikker ved den liden Holm uden for. Fra Svendborg til Færgestædet ved Taasinge er 390 Favne. - Handelen er meest paa Kiøbenhavn og noget paa Norge. Landets Producter som udføres ere: Korn, Fedevahre, Smør, Ost, Flesk, Kiød og endeel Frugt; derimod hiemføres Fisk, Tømmerlast, Jern, Tiære og grove Vahre til Jndvaanerne og Bonden. - Omendskiønt der er en Mængde fattige Folk, saa ere de dog saa utroelig lade, at de heller vil betle end fiske Desaarsag maa man have fra Strandhuusene og Øerne de fleeste Fiske, som ere Aal, Flynder, Makrel, Sild og Torsk, af hvilke sidste meest fanges. - Ved Byen ere mange Kilder, hvoriblandt Pibekilden, som er riig paa Vand, der er noget skarpt; de øvrige har og sundt Vand. Røde=Kilde ved Stampemøllen er den sundeste. Ved Byens Norde Side løber en Bæk, hvorfra er lagt nogle Render, som forsyner Byen med Vand, og derforuden driver to Møller, som ligger i Byen, og har sit Udløb i Stranden ved den sidste. -