JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1785-11-28
Brüssel, den 12te November. J Antverpen er man beskjæftiget med at giøre Handelsindretninger. Jmidlertid er Freden sluttet, og som det heder bliver Schelde ikke aaben for os fra Saftingen af indtil Søen, En har her aabnet en Subscription paa en nye Luftreise. Opfinderen forsikrer, at han vil reise herfra, eller fra ethvert andet Sted, til Paris, Vinden maae komme hvorfra den vil, eftersom dette hænger af hans Direction. Subscribenterne skulle ikke betale, førend han har opfyldt sit Løfte. Demoiselle Oliva, som skal være indviklet i Cardinal Rohans Affaire, er her bleven arresteret og bragt til Paris. Den store Mængde Tømmer, som er bleven fældet i dette Lands Skove til Armeens Fornødenhed, bliver nu bortsolgt, Nogle hundrede Mand af det ophævede Steinske Corps have ladet sig see for Aachen. Borgerne bevæbnede sig herpaa og førte dem til Grændserne.
Berlingske Tidende, 1785-11-28
Breve fra Wien forsikre, at alting skal blive roeligt imellem Østerrige og Preussen, endskiøndt de endnu bestandig tale om Bayerens Ombytning. Det heder og igien, at Hertugen af Würtemberg har Haab om den 9de Churfyrste=Var dighed.
Berlingske Tidende, 1785-11-28
Warschau, den 12te November. Grev Revuski vil forlade Warschau. - Prindsen af Wirtemberg opholder sig endnu i Pulaw, hvorhen og Feldtherren, Grev Branichi vil komme. - Nogle Efterretninger sige, at Tartarerne igien ere meget uroelige, og søge at bringe alting Oprør.
Berlingske Tidende, 1785-11-28
Uagtet at der for kort Tiid siden foregik saa mange politiske Forandringer ved det da værende Ministerium i Constantinopel, skal dog Roligheden ikke fuldkommen være bragt Stand. Dog skal Storviziren søge at undgaae alt hvad de kunde give Leilighed til nogen Misforstaaelse imellem Porte og det Russiske Hof, besynderlig da der ere indløbne Efterretninger om, at Tropperne i det Russiske Rige blive for meerte, og at der paa Grændserne, men fornemmelig i Crin, blive gjorte adskillige krigerske Anstalter.
Berlingske Tidende, 1785-11-28
Wien, den 12te November. Med en i Tirsdags fra Mayland ankommen Coureer har man faaet den glædelige Efterretning, at Erkehertuginde Betrix, Hs. Kongel. Høihed Erkehertug Ferdinands Gemahl, inde, den 2den hujus lykkelig er bleven forløst med en Erkehertug.
Berlingske Tidende, 1785-11-28
I Gaar fik den Keiserl. Kongel. Ober=Hof=Bygnings=Direction den allerhøieste Resolution, at den ved Slutningen af forrige Aar udstædte Ordre, at holde inde med Bygningsvæsenet, skulde være ophævet, og de allerede begyndte og andre Bygninger fortsættes paa Skatkammerets Bekostning En Resolution, som lader os haabe en længere Vedvarelse af Freden.
Berlingske Tidende, 1785-11-28
Man taler for nærværende Tiid om en Reise, som Erkehertug Ferdinand skal giøre til Paris.
Berlingske Tidende, 1785-11-28
Hr. Dorfleth tilligemed et Selskab har overleveret Hoffet en Plan til at giøre March=Floden i Mæhren seilbar, og til budet sig at udføre samme, dersom der blev dem tilstaaet er udelukkende Frihed til at fare paa samme i 20 Aar. Planen er bleven antaget.
Berlingske Tidende, 1785-11-28
Paris, den 14de November. Den imellem Frankrige og Holland den 10de hujus under tegnede Tractat er næsten af samme Jndhold, som den allerede for nogen Tiid siden, da den først blev projecteret, ha staaet i de offentlige Blade. De begge contraherende Magter garandere hinanden indbyrdes deres Besiddelser. J Gaar blev det sidste Conseil holdet i Fontainebleau, og i Dag tidlig have Collegierne igien forladt dette Sted. -
Berlingske Tidende, 1785-11-28
Dronningen reiste den 16de og Kongen den 17de fra Fortain bleau.
Berlingske Tidende, 1785-11-28
Den Afrikanske Prinds, Mareck Bondalkan, Kon Weres Søn og Arving, som for nogen Tid siden kom til Frankrige, skal nu med det første igien reise tilbage til sit Fadreneland. Han taler godt Fransk og er meget indtaget af vore Sæder. Kongen har givet Hr. Marion von Brillantais, Skibsreder i St. Malo, et udelukkende Privilegium paa at føre Slavehandel med Kong Wer. Han har og dertil bevilget ham en Fregatte, med hvilken den unge Prinds skal reise tilbage til Afrika.
Berlingske Tidende, 1785-11-28
Man forsikrer, at en nye Plan ihenseende til Europas politiske Anliggender beskiæstiger vort Cabinet, hvilken skal have til Grund vor gode Forstaaelse med det Wienske Hof. Hertugen af Orleans er bleven farlig syg. Dauphins Sundhedsomstændigheder ere siden Jnoculationen endnu paa meget slette Fødder. Dette foraarsager en Murren over Jndpodnings=Methoden, hvilken, som man nu siger, kan være fordeelagtig for et stort Antal enkelte Personer, i det Hele tagen, men som man aldrig burde probere paa et saa dyrebart Barn, og ikke udsætte det for den Fare, at blive et Slagtoffer for Jnoculationens skadelige Følger.
Berlingske Tidende, 1785-11-28
Stormesteren af Maltha har udnævnt Hr. Balli og Vice=Admiral Souffren til Ambassadeur ved vort Hof, i Steden for den afdøde Hr. von Breteuil, hvilken Post han ogsaa har imodtaget under den Betingelse, at en anden skulde paatage sig denne Charge for ham, i Fald der blev Krig, eller at han ellers skulde blive brugt.
Berlingske Tidende, 1785-11-28
Den nye Marin Forordning, som er meget skarp, har opvakt nogen Misfornøielse i Rigets Havne, og der siges, at nogle gamle Capitainer have forlangt deres Afskeed. Marqvis de Vandreuil har taget alle Havne i Øiesyn, og af hiulpet adskillige Misbruge ved Admiraliteterne &c.
Berlingske Tidende, 1785-11-28
Sagen ihenseende til Generalforpagterne er nu bragt til Ende. Kongen faaer derved 40 Millioner. De 10 nye betale 20 Millioner, og enhver af de 40 gamle 500000 Livres. Muren omkring Staden er nu fuldkommen færdig.
Berlingske Tidende, 1785-11-28
For nyelig var Hertugen af Wallois, Hertugen af Chartres's ældste Søn, paa Jagt med Kongen. Da han blev vaer, at et rasende Vildsviin løb løs paa Kongens Hest, og kunde have skadet samme, stilte han sig med sin Hest frem for Kongen, for at rædde Hs. Majestæt ud af Faren, hvorpaa Dyret blev skudt 10 Skridt derfra. Hs. Majestæt takkede den unge Hertug for sin Opmærksomhed og Bravour, og spurgte ham, hvormed han kunde være ham til Tieneste, Den unge Prinds svarede med den ham egne Naivitet: Han ønskede, at de i Algier løskiøbte Slaver maatte blive vel forsynede med Klæder og Reisepenge til deres Hiemreise, paa det de arme Mennesker ikke skulde fryse underveis. Kongen svarede ham, at hans Ønske skulde blive opfyldt, og det er og allerede skeet. De Klæder, som enhver af de Fangne have faaet, kaldes Wallois's.
Berlingske Tidende, 1785-11-28
Strasburg, den 14de November. Man forsikrer os i de nyeste Breve fra Paris, at vor Biskop, Cardinal Prinds af Rohan, skal med Ære slippe udligien af Bastillen; dog veed man ikke om det torde skee saa hastig, som Prælaten og hans Venner formodentlig ønskede det. Han er ihenseende til Halssmykket bleven et Offer fordet skammeligste Bedragerie, som maaskee nogensinde er bleven spillet, saasom den forslagne la Motte havde saa forblindet ham, at hun endog fik ham til at troe, at en Gulddaase, som hun en Dag bragte ham, var en Foræring fra Dronningen. Cardinal Rohan vil altsaa komme lykkeligere ud af sin ubehagelige Forfatning, end en anden Lem af hans fornemme Familie for 111 Aar siden. J Aaret 1674 blev nemlig Ridder Rohan, en Søn af Hertug Ludvig af Rohan og en Prindsesse Anna af Guemene, der havde indladt sig i en farlig Complot med en Madame von Willars og en Pariser Skolemester, ved Navn Van Eden, fød i Brabandt, dømt til at døe ved Svard, og blev virkelig henrettet. Den Tids Historieskrivere have optegnet følgende besynderlige Anecdote ved denne Execution. Den berømte Bourdalone blev givet denne ulykkelige Ridder for at berede ham til Døden; men al hans Veltalenhed var forgiæves. Ridderen var paa ingen Maade at bringe til at fatte sig i sin Skiæbne, og Bourdaloue blev tilsidst paa Chafottet, saa misfornøiet herover, at han kaldte paa Executions=Commandeuren, for at forsøge, om han formaaede mere over ham end Religionens Røst. Commandeuren, en gammel Capitain, nærmede sig virkelig den fornemme Delinqvent med følgende Ord: for Guds Blod og Vunder, Hr. Ridder, hvorfor yttrer De en saa narrisk Frygt for Dødens Nærmelse, En Mand af Deres Stand, en Soldat, maae ikke være bange for noget. For Guds Blod og Vunder, Hr. Ridder, bild Dem ind, at de staaer i Spidsen af en Trenchee, hvor et hundrede Kanonkagler suse omkring Deres Øren, eller at De maae bestige en Fæstnings Mure. Disse faa Ord af den gamle Krigsmand gjorde virkelig meere Virkning, end alle Jesuitens Grunde, og Ridder von Ro han døde som en Heldt.
Berlingske Tidende, 1785-11-28
Corsøer, den 24de November. Jndkomne: Den 18de November Kammerherre Baron Lehn og Capitain Lemming; den 19de hujus Lieutenant Staffeldt, Jomfrue Boll; den 21de hujus Agende Post 9 Læs Landmaaler Utche, Studiosus Lassen; den 22de huj. Frue Cancellieraadinde Standt, Magister Smith; den 23de hujus Lieutenanterne Millius og Brauer af Artilleriet, samt Skibs=Capitain Kragh; den 24de hujus Mad. Heinet med 2de Døttre.
Berlingske Tidende, 1785-11-28
Udgaaede: Den 18de November 2de Jomfruer Eggersen; den 20de hujus Kiøbmand Mohr og Skipper M. Hansen, Agende Post 3 Læs, Lærredshandler Thiedemann med Søn Kiøbmand Petersen og Studiosus Billesbølle, Skipper Jensen, Forpagter Titchen med Søn; den 21de huus Oberste Grev Smettau med Frue og Børn; den 23de hujus SkibsCapitain Petersen og Styrmand Petersen, samt Skipper J. Hornbeck.
Berlingske Tidende, 1785-11-28
Helsingøer, den 28de November. Den 22de hujus var Vinden V., tyk Luft og Regnveir, og ankom samme Dag 5 Skibe. Den 23de og 24de var Vinden N. V. med stærk Blæst, og ankom i disse 2 Dage 32 Skibe. Den 25de og 26de var Vinden S. V., tyk Luft- og stille Veir, og ankom 27 Skibe fra Østersøen. Den 27de blaste det haardt af S. S. O. med tyk Luft og Regnveir, og ankom 7 Skibe. J Dag er Vinden S. V., klar Luft og stille Veir, og var ved Postens Afgang 1 Skib ankommet.
Berlingske Tidende, 1785-11-28
Kiøbenhavn, den 28de November. Den 20de Julii d. A. er Geschworner Erie Otto Knoph. allernaadigst beskikket til Geschworner ved Kongeberg Sølv verk. Den 26de October har Hs. Kongelige Majestæt allernaadigst bestilt den ved det Siellandske Jnfanterie-Regiment staaende Commandeur-Sergeant, Jørgen Omeier, til Second=Lieutenant ved de Kongelige Ostindiske Tropper i Tranquebar. Den 23de November er Kiøbmand Hinrich Meere i Petersborg allernaadigst udnævnt til virkelig Dansk Consul sammesteds.
Berlingske Tidende, 1785-11-28
Under Dato Christiansborg Slot den 16de November er udkommet en Forordning, angaaende Anskaffelsen af et extraordinair Fourage-Forraad af Havre, Høe og Halm udi Danmark for Aaret 1785, til Kongelig Tieneste.
Berlingske Tidende, 1785-11-28
Høieste Rets paadømte Sager i forrige Uge: No. 138. Sognepræst Hr. Frederich Børker, contra Kammerraad PouHansen. No. 142. Skipper Jens Nielsen, c. Kiøbmand Andreas Ropsahm. No. 2. Lir Torstensen Kalland, c. Niels Larsen. No. 69. Jørgen Heindorff, c. Thue Jensen. No. 75. Rytter Johan Peregreen, c. Niels Harup. No. 98. Birkedommer Toblas Jansen, c. Sognepræst Christian Bloch. No. 119. Rasmus Simonsen, c. Herredsfoged Nicola, Holmer. No. 83. Christian Gieding, c. Peter Eilschow. No. 46. Procurator Schønheyder, c. Karen Rottwidt. No. 145. Ole Amundsen og Søn, c. Jørgen Poulsen Skandsgaarden. No. 164. Kammer=Advocaten, c. Dito.
Berlingske Tidende, 1785-11-28
Ved Tal=Lotteriets 311 Trækning i Wandsbeck udkom: No. 75, 36, 44, 90, 26.
Berlingske Tidende, 1785-11-28
Paa Løverdag den 3die December afgaaer den Kongelige Danske agende Post tillige til Jylland; Jndleveringen dertil skeer Fredag Eftermiddag imellem 12 og 5 Slet.
Berlingske Tidende, 1785-11-28
Den 26de November udgik Skibene, Grev Reventlou, som føres af Capit. Laurenz Stelses, og det gode Haab, som føres af Capit. Rasmus Schmidt, begge til St. Croix i Vestindien med Cargaison, Bygnings=Materialier og Provisioner.
Berlingske Tidende, 1785-11-28
Døde. Kiøbenhavn den 25de November Hr. Cancellie=Secretair og Høiesterets=Advocat Peter Hersleb, 29 Aar.
Berlingske Tidende, 1785-11-28
AVERTISSEMENTS. Je, som have havt den Godhed at samle Subskribentere, til den anmeldte Aargang af sal. Hr. Weinreichs Prækener over Høimesse=Texterne, bedes at ville inden Aarets Udgang indsende Planerne til Agent Gyldendal i Kiøbenhavn, da der til den Tid nødvendig skal begyndes med Værkets Tryk, at det til Foraaret kan blive færdigt fra Pressen. Advarsel imod Udgaven af Tissots Danske Oversættelse, OnaEl nia, samt Forsvar for nogle retskafne Mænds Mishandling i den Liturgiske Pennekrig, i et Brev til Professor Tode, faaes hos Bogtrykker Thiele i store Helliggeiststræde Nr. 150, for 4 s. Vange for den hæderlige Bondestand, første Samling S faaes indbunden for 8 s., og i raae Materie for 6 s. hos Agent Gyldendal, boende i Silkegaden Nr. 66.
Berlingske Tidende, 1785-11-28
Hos Mad. C. C. Berling i Pilestræde No. 93 er at bekomme : Den Syvende og sidste Tomme af den danske Atlas, eller Beskrivelse over Kongeriget Danmark, indeholdende Bestryvelsen over Hertugdommet Slesvig eller Synder-Jlland, hvori den nærværende Tilstand, og de historiske Omstændigheder i dette Hertugdoms Kiøbsteder, Amter, Sogne, Kirker, Slotte og Herregaarde, med videre, findes tilstrekkelig udførte, med fuldstændige Registere, over Kiøbstæderne, Sognerne og Herregaarden, ved (S. T.) Hr. Conferenceraad og Amtmand Hans de Hofman Forfatter af dette Verks fierde, femte og slette Tome. Denne Deel, som indeholder 24 Capitler, med et nyt General=Kortet Kort over Als, et over Ærrøe og Femmern, et over Dannever, og desuden 30 Grundtegninger og Prospecter, sælges paa Skriv for 6 Rdlr., og paa Trykp. for 5 Rdlr. De Herrer Liebhabere vilde behage, naar de forlange Exemplarer paa Skrivp., at tilkiendegive, enten de vil have dem paa Postpapiir, Hollandsk eller Biekube=Papiir, som alle ere til een Priis. Ligeledes er og General Kortet aftrykt for sig selv, som sælges uillumineret for 1 Mk. 12 s., og illumeret for 2 Mk. 4 s., Korterne over Als, Ærroe- og Femmern, og Danneverk, illummeret Stykket for 1 Mk., og sorte Stykket for 12 s. Sammesteds bekommes ogsaa alle de forrige Tomer af dette Verk, samt de dertil hørende Charter, Prospecter og Grundtegninger, for de sædvanlige Priser, enten under eet, eller stykkeviis.
Berlingske Tidende, 1785-11-28
J Følge forestaaende allernaadigste Bevilling indkaldes herved lub pæna præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, saa vel den undvigte Hr. Mathurin Endorph, forhen Provst udi Hind Herred og Sognepræst udi Ringkiøbing og til Annexet Rindum i Riber Stift, som alle dem, der enten i Anledning af hans Provste-Embede med Børne=Midler eller i andre Maader maatte have noget i hans Boe at fordre, da dermed at melde sig hos mig, som Skifte=Forvalter i Boet inden forskrevne Tids Forløb og samme at beviisliggiøre. Ølstrup Præstegaard, den 12te Novembr. 1785. J. Müller.
Berlingske Tidende, 1785-11-28
Skiønt der ved Registerings og Vurderings Forretningen over sal. Prostinde Bloches ringe Efterladenskaber, som boede og døde i Haverslef Bye udi Øster=Han=Herred, er befunden, at Gielden og Skiftets Omkostninger neppe kan vorde betalt; saa dog eragter Skifte=Retten, til sin Sikkerhed, det lovmæssigt at være saa vel i de Berlingske Tidender som og de Jydske Efterretninger, at giøre Jndkaldelse til Arvingerne, hvilke ere den Afdødes Børn: 1) en Søn Hr. Hans Friderich Bloch, Sogne=Præst for Sebber og Lundbye Menigheder udi Wiborg Stift, 2) en Søn Jens Jacob Bloch, forhen Sogne Degn i Sielland, har efterladt sig 2de Børn, en Søn Christian Ludvig og en Datter Christiane Uldriche, 3) en Søn Jacob Bloch, Hiemme, en Datter Maren Bloch, død har været gift med Hr. Frederich, Deichmann, forhen Sogne=Præst til Engom i Aarhuus Stift, efterladt sig 5 Børn, 2de Sønner, Peder og Jens, 3de Døttre Catharine, Marthe og Maren; den anden Datter, Provstinde Winther, boende i Kliim, den 3die Datter Maren Bloch, død, var gift med Mahler Møller, efterladt sig 4 Børn, 2de Sønner Niels og Jens, 2de Døttre Anne og Marthe, den 4de Datter, Engel Sophie, gift i Aalborg med Farver Wibro, lever endnu; nogle af disse Arvinger, som boer her i Nærheden, vare tilstæde ved Registeringen og Vurderingen udi Stervboe=Huset den 12te Septbr., saa indkaldes fornemmelig de andre fraværende, og da de ere t og uden Provincen, gives dem efter Loven Varsel, at møde 6te og 12te Ugers Dagen fra undertegnede Dato at regne, som bliver den 31te Octobr. og 12te Decembr., her i Aarup Præstegaard; de som skylder noget til denne Stervboe, eller haver at fordre, behager til ovenmelte Tider at møde, da denne fattige Stervboe ey taaler anden Jndkaldelse. Aarup Præstegaard, den 19de Septembr. 1785. Bøger Thorning.
Berlingske Tidende, 1785-11-28
Udi et Huus, Høyenkiær kaldet, i Coldinghuus Amt, en ved Døden afgangen Huusmanden Morten Mathiesen, uden at efterlade sig Livsarvinger; derimod skal han have havt en Broder og nogle Søstre i Egnen ved Wiborg, hvorfra dog ingen Efterretning haves i 20 Aars Tiid; altsaa indkaldes disse Arvinger herved 3de Gange, at møde og iagttage deres Arveret inden den i Loven befalede Tiid, skiønt der vil kuns blive lidet eller intet at arve. Fridericia, den 16de November 1785. H. de Hoffmann.
Berlingske Tidende, 1785-11-28
Arvingerne efter den i Sønder Wilstrup, Coldinghuus Amt, ved Døden afgangne Huusmand Erich Hansen, som skal være nogle Sødskende og Sødskendes Børn, hvis Opholdsted, ikke vides, indkaldes herved 3de Gange, saavelsom Stervboens Credi= og Debitorer, at melde sig til den Tiid Loven befaler. Fridericia, den 16de November 1785. H. de Hoffian.
Berlingske Tidende, 1785-11-28
At Skiftet efter den i Langelund Mølle, Ringhøy Sogn, Coldinghuus Amt, afdøde Enke, Catharina Maria Pedersdatter, sal. Jes Haagers, til endelig Slutning vorder foretaget i bemeldte Langelund Mølle den 29de December næstkommende, bliver herved til Arvingernes og alle Vedkommendes Efterretning bekiendtgjort. Fridericia, den 15de November 1785. Hde Hoffmann.
Berlingske Tidende, 1785-11-28
Her i Staden er ved Døden afgangen Niels Heltes Enke, Mad. Anna Maria Helt, uden at efterlade sig Livsarvinger: men da hun ved oprettet, og Kongel. allernaadigst confirmeret Testamente, haver indsat hendes eneste Søster, og dennes Børn til at være hendes Arvinger i en vis, udi Testamentet bestemt Orden, af hvilke Søsterbørn, de trende, navnlig Anna Sophia, Edel og Friderica Jacobsdøttre, skal opholde sig deels i Sielland og deels i Kiøbenhavn, uden at det vides hos hvem eller paa hvilke Steder; altsaa indkaldes disse Arvinger med Formyndere herved 3de Gange, for at møde eller møde lade under Skiftet inden den i Loven befalede Tid til deres Arverets Jagttagelse. Ligeledes indkaldes den Afdødes Credi= og Debitorer herved, de første at bevise deres Fordringer, og de sidste at betale hvad de ere skyldige. Fridericia, den 15de Novbr. 1785. Bruun. Lorenzon. Buhl. Geelmuyden. Enkefrue, Majorinde Elisabeth Maria von Buchta, er for nogen Tiid siden her i Staden ved Døden afgangen, uden at efterlade sig Livsarvinger, hvis Stervboe vi have taget under lovlig Skifte=Behandling; og endskiønt det ikke formodes, at nogen skulle have noget i hendes Stervboe at fordre, saa bliver dog dette Dødsfald herved 3de Gange offentlig bekiendtgjort, og enhver som maatte have noget at fordre, eller i andre Maader at erindre udi bemeldte Frue Majorinde von Buchtas Stervboe, indkaldede at melde sig hos os inden den i Loven befalede Tiid. Fridericia, den 15de November 1785. Bruun. Lorenzon. Buhl. Geelmunden.
Berlingske Tidende, 1785-11-28
Da forrige Skovrider Johan Luccardt, og hans Hustrue Dorthe Andersdatter, ere ved Døden afgangne, den første for nogle Aar siden, og den sidste nyeligen her i Staden, og der befindes et imellem dem oprettet, og af Hs. Majestæt allernaadigst confirmeret reciproque Testamente, i Følge hvis Jndhold deres Stervboe skal deles i to lige Dele, naar de begge ved Døden ere afgangne, hvoraf enhvers Arvinger skal have sin Deel, men Hustruen, som den Længstlevende, haver ved et seenere confirmeret Testamente, disponeret over hendes halve Boes Lod, til Fordeel for hendes 3de Brøder Døttre Dorthea Christina, Elle Maria Magdalen Andersdøttre, de 2de første boende her i Staden, og den sidste i Colding, saaledes at disse allene skal arve hende, hvorimod allene haver meldt sig en eneste Arving til Skovrider Luccardts halve Boes Lod, navnlig Johan Scheel, boende i Weyle Skovfoged Huus; altsaa bekiendtgiøres bemeldte Skovrider Luccardts og Hustrues Dødsfald herved 3de Gange og den førstes Arvinger, om flere ere, indkaldes til at melde og legitimere sig under Skiftet inden den Tiid Loven befaler. Ligesaa indkaldes og begge de Afdødes Credi= og Debitorer herved, de første at bevise deres Krav og de sidste at betale hvad de ere skyldige. Fridericia, den 15de November 1785. Bruun. Lorenzen. Buhl. Geelmanden.
Berlingske Tidende, 1785-11-28
Skiftet efter den her i Staden ved Døden afgangne Jomfrue Jngeborg Hiort, bliver foretaget til Slutning her paa Raadhuset Torsdagen den 22de December næstkommende, hvilket herved til alle Vedkommendes Efterretning 3de Gange bekiendtgiøres. Fridericia, den 15de November 1785. Lorenzon. Buhl. Geelmunden.
Berlingske Tidende, 1785-11-28
At afgangne Jomfrue Anna Catharine Webers Skifte, bliver foretaget til Slutning her paa Raadhuset Torsdagen den 22de December næstkommende; det bliver herved til alle Vedkommendes Efterretning 3de Gange bekiendtgjort. Fridericia, den 15de November 1785. Bruun. Lorenzon. Buhl. Geelmunden.
Berlingske Tidende, 1785-11-28
Alle og enhver, som formene sig at have nogen Tiltale eller Fordring paa Hr. Landraad de la Roche Gallichon i Henseende til Gaarden Stembergen, maae respective inden 6 og 12 Uger angive samme her paa den Kongel. Amtstue, og dernæst indfinde sig den 17de Februar. 1786, om Formiddagen Kl. 10, i det Kongel. Amthuus, der beviisliggjøre deres Angivende, og forvente videre Decision. Rendsborger Amthuus, den 10de Novbr. 1785, von Bardensleth.
Berlingske Tidende, 1785-11-28
Kammerherre og Amtmand over Schanderborg og AakienAmter Hans Løwenhielm Bülow i Schanderborg, lader hermed 3de Postdage efter hinanden i de Kiøbenhavnske Berlingske Tildender bekiendtgiøre: at her paa Amtet i Frusling Sogn Aastrup sidstafvigte 14de October med Døden er afgaaet Selv Eierbonden Jesper Stephensen i bemelte Aastrup, som i endeel Aaringer har handlet med Qvæg og Sviin, hvoraf man formoder, at har ved den Leylighed maae have noget tilgode, saa vel Synder paa som i Sielland og Fyen; og da Boen strax er tagen under lovlig Behandling, men befindes saa slet og ringe, at den ingen ordent, lig Proclama taaler at bekoste, saa indkaldes hermed alle den sal. Mands Credi og Debitorer, at møde eller møde lade her paa Amts Contoiret, inden 12te Ugers Dagen fra Dato at regne de første for legitimere deres Krav, og de sidste for at betale deres Skyld til Boen, da enhver efter Boets Omstændighed kan vente sig lovforsvarlig Behandling. Schanderborg, den 21de Novbr. 1785. H. L. v. Bülow.