JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1689-07-01
Holland. Trende af voris Krigs-Skibe som til Rendevous ved Wicht hen seilede, kom i møde paa de Flamiske Bancker tvende Franske Capere, som som de vilde tage. Men den samme Tid saae de 6 Skibe, iblant hvilcke vare tvende med Engliske Flagger, og de andre 4 Franske Krigs-Skibe, hvilcke formodentlig de toe Engliske hafde taget, de fægtede imod voris ved 3 Timer, men maatte sig enddog retirere, og blef af voris indtil Aftenen forfølgede. Paa det eene af voris Skib, er Capitainen blefven ihielskudt, og icke fleere. Capitain Basse er med sit Skib som ved Masten var beskadiget, udi Tessel igien ankommen, og hafver den Døde Capitains Lig med sig ført. De andre tvende Skibe hafver deris Reyse til Engelland fortsat Den 29 hujus hafver den Engliske Ambassadeur Grefve af Pembrock, udi Haag holdet sin offentlig Jndtog den følgende Dag var hand hos General Staterne til Audientz, hans Proposition, bestod mestendeelen udi store Vens og Naboeskabs forsickring, og Tacksigelse for denne Stads Bistand.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1689-07-01
Spaniske Nederlande.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1689-07-01
Marschal d'Humieres camperer endnu udi hans førige Leyer. Ved et stor Uveir med Torden, Liunet, og Regen som den 22 hujus paakom, er den Flod Haine, hvorved en Deel af Armeen camperede, saa stærck anløben, at Marcken deromkring gandske var ofversvemmet, saa at en stor Deel Heste blef drucknet, og mange Telter og Bagagie af Vandet bortsvemmet.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1689-07-01
Den Hollandske Armee ligger ved Charle Roy; Og jo meere disse avancerer, jo meere de Franske sig retirerer, og camperer imellem Maubeuge og Monts. Den Franske General Calvo ligger endnu udi hans Linier ved Ryssel, og Printzen af Vaudemont med den Spaniske Armee ved Deynse. Svitzerland. Omendskiønt paa den Kæyserl. og det Rommerske Rigs Side, er giort stærck ansøgning at denne Republick ved disse Conjuncturer, Krigen imod Franckerige skulde declarere, saa blef enddog udi den Forsamling til Baden besluttet, at forblive i Aar ved Neutaliteten.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1689-08-01
Danmarck.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1689-08-01
Kiøbenhafn. Udi denne Maaned ere tvende Kongelige Forordninger ved Trycken udgangen: 1. Brand-Ordning udi Kiøbenhafn oc Christianshafn, dateret den 23 Julii. 2. Om Toe Skilling Danske Maanetlig af hver Tønde HartKorn til Rytterhold udi Danmarck.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1689-08-01
dat. Den 3 Augusti. Den 2 hujus er dend Kongelig Flode her paa Reden igien ankommen. Den 11 Er Frøycken Anna Christiana Gyldenlen, ved Døden afgangen, oc den 22 om Aftenen, blef hendis Liig ved en høyanseelig Co No. 56. mitat udi Vor Frue Kircke nedsat. Den 14 dito Er hendis Høyhed den Kongelige Arfve-Printzessinde Christiana Charlotta her paa Slottet, Salig udi HErren hensofvet.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1689-08-01
Hans Kongelige Majestæt hafver Justitz oc Cancellie-Raad, Hr. Jens Rosenheim bestillet til at være tillige med Etatz Raad.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1689-08-01
Hans Kongl. Majest. samt Hendis Majest. Dronningen, hafver sig udi denne Maaned til Friderichsborg opholdet, hvor de endnu ere.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1689-08-01
Den 16 hujus er formedelst Torden oc Liun-Jlds nedfald, en Gaard paa Amager-Land udi Tornbye, afbrændt. SveSverrig.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1689-08-01
Den nylig ankomne Engliske Envoye, har været hos Hans Mtt. til Audientz, som for det første Kong Willums og Dronning Maries opkomst paa Thronen gaf tilkiende. Til de andre Commissioner, er Commissarier hannem tilfor ordnet.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1689-08-01
Tydskland. Berlin. Den Chur-Førstlige Encke er den 6 hujus udi Carls-Bad Salig udi HErren hensofvet. Riga. Den 23 passato er ved en Snedcker Svends uragtsomhed, som noget Lim opvarmede, en forfærdelig Jldsvaade udkommen, hvoraf 57. store og smaa Huuse blefve afbrændte, iblant hvilke er Børne-Huset, Raad Huuses og Giet-Huuset.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1689-08-01
Af de Allieredis Leyer for Bonn, Den 21 hujus hafver Hans Chur-Førstelige Durchl. af Brandenburg i egen Person den Stad Bonn recognosceret, de Franske (som mueligt hafde kundskab derom) laae med en Deel Folck udi Vinbiergene skiult, som lod Avant gaarden, iblant hvilke Chur-Førsten var, passere, men paa den anden Trourgafve de stærk Fyr, hvorfor de Brandenburgiske, som bestod ickun af Cavallerie, sig med Flugten maatte retirere, efterladendis en god De Døde. Siden blef besluttet at beleyre Staden, den 2 hujus formeente de Franske at udsætte deris Vagter imod Aften ved Poppelsdorf, men der de befandt at bemelte Post af de Brandenburgiske var besat, gick de tilbage, og maatte en skarp Salve udholde af vores Musqveterer som laae i Vinbiergene. Jnfanteriet hafver paa Crytzbierget slaget Leyer, og en Deel taget Posto, udi den Sal. Chur-Førstes Lyst-Have; Om Natten gjorde de Beleyrede et stærck, Udfald og dref voris af Haven, indtil Margreve Philip Wilhelm dennem Secunderede, og med berømmelige Tapperhed, Posten alligevel beholdte, Folcket lod hand sig derudi forskantze.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1689-08-01
Bønderne arbeyder stærck paa Circumvallations Linien. Chur-Førsten hafver hans Artillerie-Obrist Obriste Weller, til General Major Charge befordret.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1689-08-01
Hertugen af Hannover med 8000 Mænd. De Hesser som befandtis udi Trencheerne hafver en Mine fundet, udaf hvilken de 24 Centner Krud hafver udtaget. Af Pfaltz. Den Franske Marskal de Duras hafver sig gandske uformodentlig med sin Armee for Heydelberg ladet indfinde, i Meening samme Stad, at ofverrumple og afbrænde. Men til Stadens Lycke kom om Aftenen tilforn det Wirtenbergiske Regiment Jnfanterie der ind, hvilke sig Tapper hafver værget, oc saasom General Dynevald, sig befandt udi Marchen at undsætte dennem, ere de Franske med temmelig Forliss af Gemeene, samt Mr. le Marqvis de Hautevelle, derfra gaaet, oc hafver ved deris Aftog alle de LandsByer som hidindtil vare bleven staa endis, lagt i Aske. Bemelte Marskal hafver siden af alle Guarnisoner sin Armee forstærcket, oc hafver Bruchsal beleyret, som med Chur-Beyriske Folck var besat, hvilken Besætning efter den tredie Storm sig paa Discretion til de Franske ofvergaf, Guarnisonen som var endnu 600 Mand stærck, blef tillige med Indbyggerne, til Philips borg henført, oc siden Byen afbrændt, derfra er de gaaet til Graben, Muhl. berg, Eitlingen, Durlach, Bretten, Wiseloch, Rastat, Heydelsheim, Gochsheim oc Stollhoven, oc hafver forbemelte Kiøbstæder med alle Landsbyerne deromkring lagt i Aske, saa at det gandske Land er nu reen Ødelagt oc paa 16 Mile ingen Huuse fast meere at see. Ved Gochsheim hafver den Keyserlige General Vagtmester Rabutin et Parthi Franske Ryttere slagen, oc ofver 100 af dem caputeret. Neuburg. Hans Keyserl. Mayst. er med Keyserinden og den Ungariske Konning her ankommen, oc eftersom den Kongelig Spanniske Fuldmægtig Grefve af Mansfeld ey endnu er ankommen, saa formeenis at Copulationen først den 18 skal skee. Den 21. reyser Keyseren herfra til Augsburg.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1689-08-01
2000 Husarer ere ved Eger ankommen. som med det forderligste deris March til Rhin-Strømmen skulle fortsætte. Ungeren.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1689-08-01
et Tørckiske Parthi som af Canscha var udgangen, hafver voris Husarer i Veyen forhindret, at de ey kunde tilbage komme, de meeste deraf caputeret oc 2 Fahner dennem frataget. Bemelte Festning holdis endnu blocqveret.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1689-08-01
Ved Stoere-Wardein er imellem Obrist-Lieutenant Corbelli oc samme Stadt Guarnison en skarp Skermytzel forefalden som langt større hafde blevet, om ey en Ungariske Obrist hafde ofver gaaet sin Ordre, oc Fienden fornær Byen forfølget, hvorved hand self ilde blef Saaret oc fangen, oc 2 Timer derefter ved Døden afgangen. Fra Hofvet Armeen under Marggrefve Lovis Commando fornemmis, at den Tørckiske Seraskier med 30000 Mand Moravarava Floden var passeret, hvorpaa Margrefven hans Armee, som stod ved Semendria, imod hannem lod avancere; Seraskieren drog sig saa igien tilbage ofver Strømmen, derimod lod Margrefven sin Armee paa 3 Uger proviantere, passerede uden nogen Hindring Morava Floden, og marcherede recta imod Nissa, hvor Tørckernes største Magazin oc Magt staar. Et Par thi Ungerer som sig forlangt hafver vofnet, men Seraskieren stod paa hin Side, ere meestendeelen alle blefven døde, oc fangne. Fra Bossnien fornemmisat Tørckerne den Stad vornick med Accord hafver indtaget.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1689-08-01
Engelland.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1689-08-01
Hertuginden Majarini hafver bekommet Ordre at begifve sig herfra Riget. Hertuginden af Savoyen, som er Kong Jacobs Søster Daatter, er af Parlamentet, fordi hun er Rommersk, af Kronens Arfve Ræt udsluttet. Den 24 hujus er Printzessinden, af Danmarck til Hamptoncourt lyckeligen med en Printz blefven forløst, af Biscopen til Londen døbt, oc kaldet Willum udi Daaben, Kongen af Danemarck oc Kongen af Engelland stode Fadere, oc har Kongen gjort hannem til Hertug af Gocester: Udi Londen oc andre Stæder, hafver mand alle Klockerne ringet og Canonerne løssbrændt. Fra West-Jndien erfaris, at Kong Willum og Dronning Maria ofveralt for Konge oc Dronning er blefven proclameret, oc Regeringen igien efter Fundamental Loven indrettet. Den Spanske Ambassadeur hafver holdet sit offentlig Jndtog. Efterdi Ercke Biscopen af Cantelbury Troe skabs Æden til Kongen ey vil aflegge, hafver Parlamentet hannem Suspens deret oc skal hans Embede ved Commissarier blifve forrettet. De Officerer af det Dumbartoniske Regiment, som Rebelleret hafver, og af Dommerne til Døden var dømt, ere af Kongen blefven pardonneret. Parlamentet hafver besluttet at betale til Hollænderne 600000 Pund Sterling, som de Kongen til Expeditionen laant hafver. Kongens oc Hollændernis Flode krytzerimellem Franckerige og Irrland. Mareskallen af Schomberg er med 20000 Mand til Irrland ofvergaaet, oc forhaaber samme Rige snart til Lydighed at vil bringe, fordi Kong Jacobs Armee Londonderrys Beleyring hafver ophæfvet. Den Marqvis d'Athol er blefven arresteret, og hans Søn, den Lord Murray er, sidder udi Castellet til Edenburg, fangen. Skottland.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1689-08-01
Udi Edenburg er af en ubekiendt Person ved en Missive til Lord Høye Commissarius et stort Forræderi mod den nye Regering blefven aabenbaret, hvorpaa adskillige fornemme Jnterefsenter paa Castellet er blefven sat, de skulde hafve været sindet at sticke bemelte Bye i Brand, oc derefter vilde myrde de Principalste af Kong Willums Parthi. General Mackay er med 4000 Mand til Fods, 4 Compagnier Ryttere oc nogle Dragoner fra St. Johnstawas til Dunckelt marcheret, hvor hand laae om Natten, den følgende Dag fremsatte hand Marchen, og bekom Efterretning at den Rebelliske Vicomte af Dunde imod hannem i march var begreben, den 27 passato.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1689-08-01
Om Aftenen Klocken 5 mødte de hver andre udi det Landskab Athol, Dundees Armee var 6000 Mand stærck, Skermytzeln var skarp paa begge Sider, oc fordi disse var langt stærckere end General Mackans Folck, kom en Deel formedelst det Landskab Athols Folckis Utroskab skyld, i Confusion, at Generalen befandt for raadeligt med en Deel Folck at retirere sig fegtende til Sterling Dundees Folck begaf sig tilbage udi Biergene, paa begge Sider er temmelig Folck blefven af Officererne hafver vi paa voris Side mist Obrist Halfour oc Obrist Lieutenant Mackay, derimod er Vicomte af Dunde saa ilde blefven Saaret, at hand nogle Timer derefter Aanden opgaf. Obrist Canon er med 300 Mand fra Jrland hengaaet, som sig med Dunde conjungeret hafver, bemelte Canon antog Commando efter at Dunde blef Saaret. Siden den Tid hafver Rebellerne en Deel Proviant til Angus med 500 Mænd ladet afhente, som af General Mackay blef forkundskabet, hvorfor hand dennem udi egen Person forfølgede oc ved Johnstorn dennem attaqverede, den meste Deel deraf paa Stæden nedhug, oc Resten i Flugten slaget. Parlamentet er gaaen fra hver andre, oc skal sig den 8 October igien forsamle. De Rebeller som sig siden Dundees Død, om Commando sig ey kunde forlige, hafver sig Kong Jacobs Decision undergifvet General Mackans Leyer skal inden faae Dage indtil 15000 Mænd blifve forstærket. Her i Riget er Krigen imod Franckerige offentlig bleven publice
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1689-08-01
Jrland.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1689-08-01
Efterat General Major Kirck bekom Kundskab fra den beleyrede Stad Londonderry, at Indbyggerne der inden faae Dage deris Fiender sig paa Descretion maatte ofvergive for Proviants Mangels skyld, oc var samme Tid allerede ofver 5000 Mennisker død af Hunger; Resolverede Hand i hvad det skulde koste, Proviant udi Staden, at indbringe; Sendte derfore den 29. passato et Krigs-Skib kaldet Svalen med tre Proviant-Skibe til Revieren af Londonderry, ved Revieren kom dem i møde de Skibe Portland og Dartmouth, hand loed ogsaa en stoer Chalouope vel besætte, for at afhugge Bommen, hvormed de Jrrer Revieren hafde tillucket. Den 7 da Vinden blef god, befalede hand at Proviant Skibene sig ikke langt fra den Skantze, KilKilmore, som med Jrrer var besat, skulde legge, oc det Skib Dartmouth skulde seigle recta ved bemelte Kilmore, hvilcket ocsaa skeede; Capitainen lagde sig under Castellers Canoner, oc begyndte stærck at Canonere imod Skantzen, under hvilcken Faveur, Proviant-Skibene gick op udi Revieren; De Jrrer laae paa begge Sider af Revieren ofver 2000 Mand stærck, og gaf continuerlig Salve af deris Musqverer, dog blef ickun en Capitain med 5 eller 6 Gemeene, Capitainen blef skudt ved Bommen, Høy-Baadsmanden paa Svalen, tog saa Commando an udi Chalouppen oc huggede Bommen i stycker; Vinden som samme Tid sig lagde, gjorde dem nogen Forhindring, at Proviant-Skibene med deris Chaloupper til Staden, maatte Buxere, de Jrrer skød vel meget stærck, dog foruden nogen synderlig Skade. J Staden blef en stor Glæde derofver, oc løste de alle deris største Canoner til et Tegn at Proviantet var indkommen. De 3 Krigs-Skibe seig lede saa derfra, Fienden som nu saae at ald Forhaabning at bekomme Staden var ude, lod den Skantze Kilmore springe, forbrændte alle Byer ved Strandsiden, ruinerede det røde Castell, samt den Stad Colraine oc Karrickfergus oc marcherede gandske bedrøfvet (efter at hand siden April Maanet Staden hafde beleyret) af sin Leyer, de af Staden ruinerede derpaa strax Fiendens Vercker. Besætningen var endnu 4000 Mænd stærck; oc blef hvercken Heste, Hunde, Katte, Rotter eller Muus, der udi forskaanet.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1689-08-01
Dersom Succursen toe dage hafde fortøfvet, kunde de umueligt sig hafve holdet længere. De Protestanter af Jniskilling og Jnch forstærker sig nu dagligen, oc giør de Papistiske Jrrer stoer Skade, deris gandske Magt skal sig ved Londonderry leyre, oc der ligge indtil den Engliske Armee udi Riget ankommer.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1689-08-01
Franckerige. Paris. Hertugen de la Faret sidder endnu udi Dastille, dog kand huntemey overbevisis, hvad hand for blifver beskyldt. Marqvis de Pissentieur oc Baronen af Killingfang, (som er en indfød Tydsk) blef beskyldt at hafve gjort en Passqville imod Kongen, som de paa Kongens Statua paa Victori Platen, hafver ladet ophenge, hvorfor de begge 2 blef ophængt, oc Parterne paa samme Pratis tilgangne Gader, opsat paa Steigle. Den 30 passato er Monsr. de Tourville med en Syd-VestVind lyckeligen til Brest ankommen, bemelte Monsr. de Tourville skal som Vice-Admiral under Mons. de Seignelay commandere.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1689-08-01
Nederlandene. in Med de Fraliske oc den Hollandske Armee, gick det udi nogle Uger, som forhen, naar den sidste avancerer, retirerer sig den anden, og er intet passeret, uden uden at et oc andet Parthie med hverandre chargerer, hvorfor Printzen af Waldeck med hans Armee ved Marche au Pont ofver Sambre Floden er passeret, hvilcket Marechallen af Humieres ved Maubeuge ogsaa gjort hafver, saa at begge Armeer nu staar paa den Franske Grund. Den Spanniske Gouverneur Monsr. le Marqvis de Gastanagaer med Resten af Militien til Printz Vaudemonts Leyer marcheret, ved deris Conjunction skal de blifve 18000 Mænd stærk. De Franske af Dinant hafver Namus Forstad afbrændt.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1689-08-01
Den 3 hujus skickede Printzen af Waldeck ander en stærk Convoy sine Fouragerer ud imod den Franske Leyer at Fouragere, ligesom hand nogle Dage siden tilforn gjort hafver Mareschallen af Humieres som sligt ey længere kunde fordrage, lod Hollænderne som med 800 Mænd laae udi en Lands Bye, for at bedecke Fouragererne, attaqvere, som sig ved 2 Timer Tapper holte, indtil de af deris Leyer, som kom udi Aslarm, med noget Cavallerie blef succureret, at de sig fægtendis til en Kiøbstæd, kaldet Walcourt, kunde retirere, hvilken Printzen med tvende Battailloner lod besætte. De Franske som paa deris Patrons, den Hellige Ludwigs Fæst, gierne noget vilde forrette, attaqverede samme Walcourt med 6 Battailloner at Guarden over 2 Timer, oc stormede vacker der paa. Førsten af Waldeck derimod gjorde et Detachement, oc lod dem paa begge Sider imod de Beleyrede marchere, saa snart disse af Hollænderne blef angrebet, forlod de deris Poster, efterladendes 6 Stycker med ald Munition oc ved 2000 Døde og Fangne. Jblant de Døde ere 3 Capitainer af Guarden, oc deris Commandeur Monsr. d'Artagnan fangen. Journal om hvis imellem de Hollandske oc Franske paa Surinam udi Jndien sig hafver tildraget.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1689-08-01
Den 6 May lod 10 Franske Skibe sig for Landet see hvilcke var sindet, at ofverfalde dem, men blef i Tide af Brandt Vagten gifvet tilkiende, og det gandske Land med Bauners anstickning udi Allarm bragt, alle Skibe blef paa Revieren indlagt, Styckerne paa Revieren plantet, Landningen at forhindre, 2 Skibe blef gjort til Brandere, oc Skantzen med ald Nødtørftighed forsiunet. Den 7 laae de ved Skantzen for Ancker, og kastede nogle Bomber udi Skantzen som ingen Effect gjorde. Den 8 giorde Fienden Mine at vilde attaqvere Skantzen, dog blef hand af Canonerne saaledis hilset, at hand maatte vende tilbage, og kastede endnu ved 40 Bomber paa Skantzen, som ingen Skade gjorde. Den 9 kom hand under Styckerne, oc blef samme Dag paa begge Sider mægtig skudt, saa at dennem u-mueligt var at giøre Landgang, imod Aften blef de tvungen til at kappe deris Ancker-Ton, og gaae derfra.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1689-08-01
Jtalien. Rom. Den 2 hujus er Paven om Aftenen Klocken 6 ved Døden afgangen, gandske Rom er formedelst hans gode Regiering udi stor bedrøfvelse, den 15 skal Cardinalerne gaae udi Conclave, oc da udvælge en ny Pave. Moskow. Førsten af Gallizin kommer med Armeen fra Tartariet tilbage, fordi hand ey længere der kand subsistere, hand hafver mange fornemme Tartariske fangne, hvilke hand Czarerne agter at preseniere, og fører dem til Triumph med sig, hvor hand fremkommer.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1689-09-01
Danmarck.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1689-09-01
Kiøbenhafn. Udi denne Maaned er en Kongl. Forordning udganget: Om Korn- og Proviant-Skatten. ofver all Danmarck. dateret dend Septembr. Den 6 hujus blef her i Staden en Qvinde begrafvet, som hafver otte gange været Gift.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1689-09-01
Den 8 er Hr. Hoff-Marskalck Rabes Kiæriste ved Døden afgangen.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1689-09-01
Den 10 ankom en Keyserlig Courier til Fredrichsborg, som Hans Kongl. Mayt. notificerede, Marggræve Ludvig af Badens store Seyervinding imod Tørkerne udi Servien, og den Stad Maynz erobrinNo. 57.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1689-09-01
Den 12 er Græve Frederich von Ahlefeldts Gemahlinde til Grauenstein udi Slessvig, Salig udi Herren hensofvet.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1689-09-01
Den 20 er Hans K. M. her fra til Colding henreyst. De Kongelige Auxiliar-Troupper som til Engelland skal transporteris, ere her fra til Jydland henmarcheret; Disse Trou per bestaaer udi 6000 Mænd til Fods oc 1000 til Hest, som under Hertugen af Vyrtembergs commando skal til List ved Ribe blifve indskibet, oc med Hans K. Mayts. KrigsSkibe til Engelland eller Skottland Convoyeris. Den 23 blef Kongl. Mayt. Høyeste Ræt begyndt. Al Tydske Tydskland.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1689-09-01
Berlin. Den 12 hujus er den ChurFørstl. Encke med stor Pract blefven begrafvet, og hos hendis Salig Gemanedsat.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1689-09-01
Af de Allieredis Leyer for Bonn.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1689-09-01
Chur-Førsten af Brandenborg hafde efter Keyserens begiering 6000 Mænd Jnfanterie beordret, som til Mayntz skulde marchere, men ved deris Bort march, bekom Chur-Førsten en Expresse, som samme Stads ofvergifvelse med bragte, og forsikrede Hans Chur-Først lige Durchl. at Hertugen af Lothringen nu med et stoer Detachement vilde komme til hanem; hvorfore de 6000 Mænd blef contramanderet. Chur-Førsten lod af det gandske Artillerie skyde Salve, og skickede en Trompeter til Gouverneuren af Bonn, som sagde hannem, hvorfore det var skeet, tilbydendis derved en Erlig Accord, hvilcket Gouverneuren sig lod behage, og begierede at paa begge Sider Commissarier maatte tilsammen komme, hvilcket og blef bevilget; Men fordi Gouverneuren Buen alt for høyt spændte, blef dend begierede Accord ved Chur-Førsten afslaget. Chur-Førsten hafver Dronningen af Spannien til Siborg complimenteret; Bemeldte Dronning skal sig udi Dysseldorp saa længe opholde, indtil den Engliske Esquadre, som Hendis Mayt. til Spanien skal ofverføre, udi Holland ankommer.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1689-09-01
De Franske hafver nogle gange ved deris Udfald været ulyckelig. Dend 19 ankom Hertugen af Lothringen med Feld-Marskalck Dynevald og Printzen af Commercy; Om Middagen blef hand af Chur-Førsten tracteret, om Natten gick de sammelige udi Approcherne, og siuntis at de Franske derom hafde Kundskab, efterdi de samme Nat u-ophørlig med Styckerne lode sig høre.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1689-09-01
De Franske har indtil dato deris Qvæg lige ud for Byen ladet gaa paa Græssgang, hvilcket Hertugen af Lotthringen ved et Parthie Curasserer, u-agtet at de sterck Canonerede, lod borttage, og blef ickun en Mand oc 2 Heste. De Keyserlige toge deris Posto ved Vand-Siden, og tog den anden Nat strax (udi en stor Taage) Posto, et Pistolskud nær et Horn-Verck, Batterierne ere færdige.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1689-09-01
De Brandenborgiske haver allerede af deris begyndt at skyde. Af det Trieriske. Monsr. de Boufleur hafver den Stad Cocheim, hvorudi laae 1400 Soldater og 300 Borgere, den 15 beleyret, oc den 16 u-ophørlig bestormet, oc endelig efter sterde Storm indbekommet; Den gandske Guarnison samt Indbyggerne, baade store oc smaa, blefve nedhuggen, oc ere ickun faae undkommen. Guarnisonen hafver sig med Kaarden i Haanden indtil dend sidste Mand værget, saa at nogle 1000 af de Franske ere blefven. Byen hafver de siden afbrændt, oc Muurene omkring Staden ladet sprænge. Derefter hafver de Meyen og Keysersesch, sampt an andre Stæder iligemaade lagt udi Aske.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1689-09-01
Af de Allieredis Feldt-Leyer for Maynz Den 10. om Morgenen Klocken 6. hafver de Bæyrer og Saxer aff deris store Batterie begyndt at Cannonere, Oc saasom Marskal af Duras gjorde Mine at vilde undsette Staden til Vands, hafver Hertugen af Lothringen Rhin-Strømmen med store Træer oc Jern-Kiæder besluttet, oc paa begge Kandter Batterier henlagt, at Fienden umueligen kunde komme der igiennem.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1689-09-01
Fra dend 11 indtil den 21 hafver mand stærk Canoneret, oc gjort Præparatorier til Contrascharpens bestormning.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1689-09-01
Den 24 om Morgenen er dend Saxiske Feldt-Marskalck Lieutenant, Hertug Christian af Saxen, med en Falconet Kugel dødeligen blefven Saaret, oc toe Timer der efter ved Døden afganget;