JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1800-05-01
Onsdagen den 22 Januarii. No. 353. Skibsted. - Kiøbmand Johan Diderich Vrynning, contra Wilster. - Mette afg. Christopher Heibergs Efterlebefalet. verske. Denne Sag angik Adgang og Brugsret til en Vinde paa Citantens efter Jldebranden 1795 nye opbygte Søebod, samt Svalerne oppe og nede. Ved Aggershuus Stifts Oberrets Dom af 14 Maji 1798 er Bergens Raadstuerets Dom af 25 November 1796 stadfæstet og Citanten tilfunden at betale i Kost og Tæring til Jndstævnte 300 Rdlr., som derimod bør betale Rettens Gebyr, samt det stemplede Papiir for denne Ret og Justitskassens tilkommende; ligesom og Procurator Ostenfelds Salarium billiges med 24 Rdlr. Saa bør og Bergens Raadstueret, for ei at have efterkommet Forordningen af 3 Junii 1796 dens 395, bøde til bemeldte Byes Fattige 20 Rdlr. Magistraten i Bergen havde saaledes dømt: Den af Madame Heiberg fremlagde Contract af 2 Septbr. 1686. bør i Medhold Lovens 55 - 1 og 4 Artikel ved Magt at stande, og i Kraft heraf bør hun og Arvinger, eller andre efterkommende Eiere af hendes eiende Huus med Søeboder. herfter som forhen have fælleds Vinde og Trappe med Johan Brynning og efterkommende Eiere paa hans Søeboder paa samme Stæder, som de for Jldebranden 1795 havde staaet, som af Vidnerne ere anviste og ved Rettens befaring opmaalte, samt ubehindret Gang og Benyttelse paa Svalerne i nederste og anden Etage, hvorimod den tredie og øverste forbliver til Brygnings uindskrænkede Brug. Og saaledes Brynning nedtage den af ham opførte Vinde og Trappe og anbringe disse paa forhen omnævnte Steder, ligesom det før Jldebranden, 1795 befandtes, udi hvilke Omkostninger Madame Heiberg. tager lige Andeel med ham, saavelsom udi Reparations=Udgivter i Eftertiden, ligesom og Brynning bør nedrive det paa Svalen anbragte Paneelværk eller Skiellerum, i hvis Sted, Madame Heiberg paa egen Bekostning opfører en Dør og derigiennem gives Adgang til Vinden og Svalen. Endelig bør Brynning som tabende betale denne Processes Omkostninger af Rettens Gebyr for første Dag, stemplet Papiir til Ac true med disses Beskrivelse, samt Procurator Salarium med 24 Rdlr. Ved Byetingsdom af 9 Maji 1796 var saaledes dømt: at naar Brynning har ladet opføre paa hans Søebod=Eiendom, paa den Side der vender mod eller tilSøegaarden.
Berlingske Tidende, 1800-05-01
Dom: Hiemtingsdommen bør ved Magt at stande: og bør de tiltalte Jørgen Andreas Pedersen Sandvig og Jngeborg Hansdatter Brevig en for begge og begge for en at betale alle af Actionen lovlig flydende Omkostninger.
Berlingske Tidende, 1800-05-01
No. 544. J hans Sygdom - Procurator Christian Klingberg. Lange. efter Kongelig befaling. contra Wilster. - den actionerede Christen Jensen. Thornbye.
Berlingske Tidende, 1800-05-01
J denne Sag er han tiltalt for forøvet Jndbrud og Tyverie. Han er derfor ved Nørre Jyllands Landstings Dom af 20 Junii 1799 tilfunden at stryges til Kagen og arbeide i Kiøbenhavns Fæstning sin Livstid, samt erstatte det bortstiaalne og ey tilbagekomne, nemlig til Michel Larsen 2 Rdlr. 2 Mk. og til Christen Pedersen 1 Rdlr. 3 Mk. Endelig betaler han og de paa hans Arrest, Forpflægning og Varetægt, med videre medgaaende Omkostninger, som ellers, saavidt hans Boe ey kan tilstrække, udredes af vedkommende Amt efter Øvrighedens Revision og Foranstaltning, dog undtages herfra de Omkostninger, som matte være medgaaede fra den 17 October 1798, da Sagen fra Retten blev hiemviist, indtil Dags Dato, hvilke af Underdommeren Landvæsens Commissair Müller og Actor Forvalter Poulsen bør erstattes.
Berlingske Tidende, 1800-05-01
Ved den forhen ergangne Clausholms Birketings Dom af 31. Januarii 1799 var han tildømt samme Straf, samt at betale Michel Larsen 2 Rdlr. 2 Mk. og Gaardmand Christen Pedersen 1 Rdlr. 3 Mk., tilligemed de paa hans Arrest, Forpflegning, Varetægt og Exsecution, samt denne Sags medgaaede Omkostninger. Dom: Landstingsdommen bør ved Magt at stande.
Berlingske Tidende, 1800-05-01
Løverdagen den 25 Januarii. No. 557. Mødte selv. - Procurator Rasmus Lange efter Kongelig befaling, contra Maanedlige Stats=Tidender. Wilster. - Sammel Sammelsen, Rottbøll i Kling. - samt Sorenskriver Jacob Aars bergs Svaghed.
Berlingske Tidende, 1800-05-01
Nærværende Sag angik et af den tiltalte Sammel Sammelser, formeentlig forøvet Tyverie, samt den af Sorenskriver Aar for Høiesteret paastaaede Tilsidesættelse af den ergangne Aggershuus Stifts Oberrets Dom af 5 August 1799 og Friesindelse for den ham ved samme idømte Mulct. Stifts Ober retten har saaledes dømt: at den paaankede Sættedommers saa kaldte Kiendelse eller Dom bør uefterrettelig at være: hvorimod Samuel Sammelsen bør for Actors videre Tiltale i denne Sag frie at være, bog bør han betale de af Actionen lovlig flydende Omkostninger, undtagen fra 27 Maji dette Aar, da Sagen her første Gang blev indladt til Doms, og til 29 Julii sidstleden, da Sagen atter blev optaget til Doms i hvilken Mellemtid de paagaaende Omkostninger af Actor for Underretten Justitsraad Bukier og Underdommeren bør udredes. Saa bør og Underdommeren, for ey at have holde sig denne Rettes Dom af 3 Junii dette Aar efterrettelig bøde til Aggers Sogns Fattige 10 Rdlr. Den konstituerede Dommer Jørgen Haslef har ved Kiendelse af 20 Junii samme Aar resereret sig til den under 29 April forhen afsagde Dom, hvorved det i alle Henseender er kiendt at have sit Forblivende.
Berlingske Tidende, 1800-05-01
Dom: Sammel Sammelsen bør for Actors videre Tiltali denne Sag frie at være, dog bør han at betale de af Actioner lovlig flydende Omkostninger, undtagen de paa samme fra 2 Maji til 29 Julii 1799 anvendte, hvilke i Overeenstemmelse med Stifts Oberrettens Hiemviisnings Dom af 3 Junii 1799, bør at udredes. Den Underdommeren ved StiftOberrettens Dom paalagde Mulct bortfalder. No. 573.
Berlingske Tidende, 1800-05-01
Mødte selv. - Landsdommer og Procurator Niels Hoftwed efter Kongelig befaling, contra Rottbøll i Kling. - Ranni Jørgens Datter, Theskienker, bergs Sygdom. Elias Foghs Hustrue.
Berlingske Tidende, 1800-05-01
Under denne Sag var hun tiltalt for Tyvsmedviderie i et af Arrestantinden Marie Kirstine hos Jonas Svendsens Enke begaaet Tyverie. Hun var derfor ved Kiøbenhavns Politierets Dom af 30 September 1799 tilfunden at hensættes til Arbeide i Stadens Forbedringshuus i 8 Maaneder, samt hun, tilligemed Marie Kirstine, een for begge og begge for een, betale til Jonas Svendsens Enke i Erstatning 40 Rdlr. 51 s., samt de paa deres Underholdning og Varetægt i Arresten medgangne Omkostninger skadesløs.
Berlingske Tidende, 1800-05-01
Dom: Ranni Jørgens Datter bør for Actors videre Tiltale i denne Sag frie at være, dog bør hun at betale de af Actionen lovlig flydende Omkostninger. Naaned 1800.
Berlingske Tidende, 1800-05-01
Mandagen den 27 Januarii. No. 585. Mødte selv. - Procurator Rasmus Lange efter Kongelig befaling, contra Dreier. - Arrestanten Anders Andersen.
Berlingske Tidende, 1800-05-01
J nærværende Sag er han tiltalt for at have fravendt Tienestekarlen Nils Larsen hos Gartner Reeh endeel svenske Bankosedler. Han er derfor ved Kiøbenhavns Politierets Dom af 11 November 1799 tilfunden at hensættes til et Aars Arbeide i Stadens Forbedringshuus, samt betale sin Underholdnings og Varetægts Omkostninger i Arresten skadesløs. Dom Politierettens Dom bør ved Magt at stande. No. 586. Wilster i dennes - Procurator Klingberg efter Kongelig Sygdom. befaling, contra Lange. - Arrestanten Niels Nielsen. Under denne Sag er han tiltalt for at have taget en halv Vogn, tilhørende Gaardmand Jens Jacobsen i Næsbye. Han er derfor ved Svanholms Birkerings Dom af 6 August 1799.
Berlingske Tidende, 1800-05-01
som er stadfæstet ved Siellands Landstings Dom af 9 October næstefter, tilfunden for dette af ham forøvede Tyverie, hvis Værdie af uvillige Mænd under deres aflagde Eed er ansat for 12 Rdlr., at hensættes til Arbeide i Kiøbenhavns Forbedringshuus i 3 Maaneder, samt betale de paa hans Arrest og Underholdning, med videre paa denne Sag anvendte Bekostning, samt erstatte Jens Jacobsen 2 Rdlr., deels for det, Vognen har tabt i sin Værdie i den Tid, Niels Nielsen har havt den, og deels for Afsavnet i bemelte Tid af samme, efter den imellem dem her ved Retten indgangne Forening. Dom: Landstingsdommen bør ved Magt at stande; dog saaledes at Niels Nielsen ikkun bør arbeide 2 Maaneder i Forbedringshuset. Fra den 3die til den 31te Maji ere her i Staden copulerte 114 Par, fødte Drenge 166 Piger 174, tilsammen 340; døde Mænd 157, Qvinder 95, Drenge 58, Piger 57, tilsammen 367 ; ere altsaa 27 flere døde end fødte. De Døde ere bortrykte af følgende Svagheder; Alderdom 17, Brystsyge 57, Druknet 7, Durkløb 2 Dødfød 4, Falden til døde 5, Feber 14, Forraadnelsesfeber 13, Galdefeber 9, Gikt 1, Hastig død 4, Jndvortes Svaghed 3, Kighoste 1. Koldfeber 2, Kopper 1, Krampe 1, Langvarig Svaghed 1, Mavepine 2, Meslinger 2, Moersyge 2, Nærvefeber 2, Orm 1, Rosenseber 1, Slag 41, Slagflod 3, Steen 2, Svindsot 21, Tænder 11, Vattersot 16, Uanmeldte Sygdomme 121.
Berlingske Tidende, 1800-05-01
Udi det Kongelige Frederichs Hospital ere fra den 3die til den 31te Maji af Patienter indkomne 215, udgaaet 183, døde 25. - Jblant de Jndkomne vare formedelst 4 De til Forsendelse med Posten allen medelst ulykkelig Hændelse: En Arbeidsmand faldet i et Bryggerkar og betydelig forbrændt den ene Arm; en Skibsdreng bidt i Benet af en Hund; en Kudsk ved Overkiørsel betydelig beskadiget det ene Been; en Skibs=Tømmerlærling nedfaldet i Lasten paa et Skib og meget forslaaet Hovedet; en Dreng faldet af en Hest og brækket et Been; en Tømmersvend nedfaldet fra en Bygning og dødelig forslaaet sig; en Pige nedfaldet af en Trappe og forvriet det ene Knæe, en Matros nedfaldet i et Skib, brækket en Arm og forslaaet Hovedet; en Tienestekarl ved løbske Heste brækket en Arm, en Snedker dreng stukket i Siden med en Kniv, en Soldat i Sindsuroclighed udstyrtet sig fra 3die Etage i Kassernerne og saa farlig forslaaet sig, at han døde 3 Timer efter, en Gaardskarl forslaaet Brystet og brækket Kravebenet ved et Fad Risengryn, som under Ophidsningen nedfaldt paa ham; en Arbeidsmand beskadiget den ene Haand ved et Feilhug med et Huggejern. lisb.
Berlingske Tidende, 1800-05-01
Maanedl. Stats=Tidender &c.
Berlingske Tidende, 1800-05-01
AVEXTISSEENTS. Føren Matthiesens lette Arithmetica eller Regnekunst, S hvori findes alle Slags Udregninger i Kiøb og Salg, samt Rentes=Regning, har nu igien forladt Pressen og faaes hos Brødrene Berling i Pilestræde No. 93 for 1 Mk. Om Fyrstevælden, en Tale holden af Syneslus, oversat af det Græske, med Anmærkninger og en historisk Jndledning forsynet ved Doct. J. Bloch, Provst ved Holmens Menighed &c. hvorfor han er belønnet af Selskaber for de skiønne Videnskaber er nylig fra Pressen udkommet og sælges i store Kongensgade No. 254 paa fiint Papiir for 3 Mk. og Trykpapiir 2 Mk. 8 s. hos N. Møller og Søn, Hofbogtrykkere. Ideal af et fordeelagtigere Jordebrug end det sædvanlige ved en Bondegaard, af J von Hielmkrone, har nyelig forladt Pressen, og sælges paa Skrivpapir for 16 s. og Trykpapir 12 s. i store Kongensgade No. 254, hos Hofbogtrykkerne. N. Møller og Søn. Korn. Rug, Holsteensk, Td. 6 Rd. 3 Mk. - s. : Dansk, Td., 5 Rd. 3 Mk. - s. Hvede, Holst., Td. 8 Rd. 4 Mk. - s. Lollandsk, Td. . 7 Rd. - Mk. - s. Siellandsk, Td. = 7 Rd. 1 Mk. 8 s. Byg Td. = 3 Rd. - Mk. - s. Byggryn Td. = 8 a 9 Rd. - Mk. - s. Malt Td. = = 4 Rd. 2 Mk. - s. Havre Td. . 2 Rd. 3 Mk. - s. Havregryn Td. . 13 Rd. 2 Mk. - s. Boghvede=Gryn Td. 8 a 9 Rd. - Mk. - s. Erter Td. = 8 49 Rd. - Mk. - s.
Berlingske Tidende, 1800-05-01
Fede=Vare. l. saltet Lammekiød Td. =Rd. Flesk, røget, Lpd. = 2 Rd. 3 Mk. 8 s. grønsaltet, Lpd. . 2 Rd. - Mk. 8 s. Oste, Fyenske, Skpd. 12 a 16 Rd. - Mk. - s. Holsteenske 16 a 18 Rd. - Mk. - s. Smør, Fyensk Td. 46 a 50 Rd. - Mk. - s. - Sielland, Td. 48 a 52 Rd. - Mk. - s. Holsteensk, Td. 48 a 54 Rd. - Mk. - s. Tælle, Lispd. 2 Rd. 2 Mk. - s. Grøn Sæbe, en Otting 2 Rd. 5 Mk. 4 s. Fisk. Bergens Fisk, Skpd. = 20 Rd. - Mk. - s. Graaser, saltet, Td. . - Rd. - Mk. - s. . . tør, Skpd. = 12 Rd. - Mk. - s. Klipsisk Skpd. = 16 a 24 Rd. - Mk. - s. Norsk Torsk, saltet Td. - Rd. - Mk. - s. Jslandsk dito, Td. . 10 Rd. - Mk. - s. dito tor Fisk Skpd. 22 a 28 Rd. - Mk. - s. Klipfisk Skpd. = 16 a 24 Rd. - Mk. - s. Priis C. trant.
Berlingske Tidende, 1800-05-01
Kliplanger Skpd. Rd. - Mk. - s.
Berlingske Tidende, 1800-05-01
Dansk Vaar Sild Td. 6 Rd. - Mk. - s. = Høst=Sild Td. 9 Rd. - Mk. - s.
Berlingske Tidende, 1800-05-01
Norsk Vaar=Sild Td. Rd. - Mk. - s. . Høst=Sild Td. 9 Rd. - Mk. - s. Tran Td. = = 24 a 28 Rd. - Mk. - s. Salt. Norsk Td. . . . 4 Rd. 2 Mk.
Berlingske Tidende, 1800-05-01
Lyneborgsk Td. = = 7 Rd. - Mk.
Berlingske Tidende, 1800-05-01
Spansk Td. . . 3 Rd. 3 Mk.
Berlingske Tidende, 1800-05-01
Engelsk Td. . . 2 Rd. 4 Mk.
Berlingske Tidende, 1800-05-01
Fransk Td. 2 Rd. 4 Mk. Vine. En Ahme Rhinsk Viin 65 a 80 Rd.
Berlingske Tidende, 1800-05-01
Udenrigs = 57 a 72 Rd. Et Oxehoved rød Viin = 60 a 80 Rd.
Berlingske Tidende, 1800-05-01
Udenrigs = 50 a 70 Rd. Et Oxehoved Fransk Viin 40 a 60 Rd.
Berlingske Tidende, 1800-05-01
Udenrigs = 30 a 50 Rd. Et Oxeh. Fransk Brændev. = 80 a 90 Rd.
Berlingske Tidende, 1800-05-01
udenrigs = 65 a 75 Rd. Humle. Brunsviger) . 130 Rd. - Mk. - s. Garleber ) Skpd. - Rb. - Mk. 1s. Brabandsk ) Rd. - Mk. - s. Norsk Jern Skpd. = 16 a 17 Rd. - Mk. Tiære Td. .. 6 Rd. - Mk. Hør Skpd. 34 a 500 Rd.) efter dens. Reen Hamp Skpd. - 40 Rd.) Bonitet. Brænde. Pommersk For = = Havnen. 1 Rd. 1 Mk. - s. Pommersk Ell = = 7 Rd. - Mk. - s.
Berlingske Tidende, 1800-05-01
Pommersk Bøg 7 Rd. 1 Mk. - s.
Berlingske Tidende, 1800-05-01
Holsteensk Bøg = = 7 Rd. 5 Mk. - s. Jydskenkelt = = 7 Rd. 3 Mk. - s.
Berlingske Tidende, 1800-05-01
Fyen. . 7 Rd. 4 Mk. - s. Bire . . Rd. - Mk. - s.
Berlingske Tidende, 1800-05-01
Kiøbenhavns Torve=Kiøb for Jndvaanerne. Brænde. i Et Bonde=Læs = 2 Rd. - Mk. - s. Et Læs Tørv. 2 Rd. 1 Mk. - s. sul Td. = = 4 a 5 Mk. Forring. Høe et stort Læs = 3 a 4 Rd. - Mk. - s. - et mindre dito = 2 a 3 Rd. - Mk. - s. Halmet Læs = 2 a 3 Rd. - Mk. - s. Høns og Fiederværk. Kalkunske gl. Parret = =Rd. - Mk. - s. . . unge Parret =Rd. - Mk. - s. Capuner fede et Par Rd. - Mk. - s. = = mavre et Par Rd. - Mk. - s. Høns gamle Parret = 1 Rd. - Mk. - s. . unge Parret = i Kyllinger et Par 2 Rd. 5 Mk. - s. 2 Mk. 8 s. Giæs levende Stk. : 2 Rd. - Mk. - s.
Berlingske Tidende, 1800-05-01
Slagtede Stk. . 2 Rd. - Mk. - s. Ænder et Par = Rd. Mk. - s. i Duer et Par . 2 Mk. - s. Æg en Snees 1 Mk. 2 s.
Berlingske Tidende, 1800-05-02
Skrivelse fra de tyrkiske Grændser af 24de Marts.
Berlingske Tidende, 1800-05-02
Efter alle Efterretninger er Udbruget af Fiendtlighederne mellem Pasvan Oglu og de tilgrændsende Paschaer ganske blevet bilagt. Det blev blot ved Tilrustninger og Demonstrationer, hvorved begge Dele søgte at opnaae deres Hensigter.
Berlingske Tidende, 1800-05-02
De, som allerede ere flygtede til Ungarn, vende nu igien tilbage. Jmidlertid havde dog Pasvan Oglus Tropper besat den store Vei, som fører til Constantinopel, hvorved Handelen især leed meget, fordi den Efterretning udbredte sig, at Tropperne havde anholdt de fra Constantinopel kommende Caravaner. Dette var ogsaa virkelig skeet, men kun i den Hensigt at paalægge Kiøbmændene en Tribut derfor, at der blev givet dem sikker Leide.
Berlingske Tidende, 1800-05-02
Livorno, den 11te April. De engelske Krigskibe indbringe stedse Priser her. Jblant disse vare 2 Ragusanske Skibe, som kom fra Egypten, paa hvilke der befandt sig 2 franske Generaler, adskillige Officerer og endeel af deres Effecter. Just nu erholder man den tilforladelige Efterretning, at der fra London er kommen Ordre til alle Commandeurer paa de engelske Krigskibe i Middelhavet, at borttage alle Skibe, som komme fra Egypten med franske Tropper.
Berlingske Tidende, 1800-05-02
I Dag indløb den officielle Beretning fra Admiral Lord Keith. Den 5te d. M. kom han paa Høiden af Sestri og Qvinto. Østerrigerne havde allerede bemægtiget sig Posterne ved Recco og Poggi. Skibet Audactions gjorde et falsk Angreb paa Qvineo. Den 6te var Angrebet paa Høiene ovenfor Nervi almindeligt. De Franske var hele Dagen de tabende. Den 7de tabte Østerrigerne ogsaa noget Terrain paa Højene; men snart hørte man en stærk Kanonade fra Savona. Audacions stilede Coursen med en Deel af Flaaden hen til denne Egn og fandt General Melas allerede i Besiddelse af Høiene omkring Savona. Man siger, at Massena befinder sig ved Genua med 16000 Mand. Hans Stilling er kritisk. Minotauren og vore øvrige Skibe ere ved Genua. General Ott har bemægtiget sig Torriglia; men General Gottesheim og Oberst von Aspres ere med Forliis drevne tilbage. Man siger, at den sidste skal være fangen. Østerrigerne have indtaget St. Bernards, som letter dem Toget til Neria. Oneglig er i de Alliertes Hænder.
Berlingske Tidende, 1800-05-02
Skrivelse fra Mayland, den 12te April. Efter private Beretninger staaer General Ott nu under Genuas Mure paa den østlige Side. Feldtmarskallieutenant Keim, som har indtaget Colle di Tenda, marcherer med sit Corps løs paa Niza. Kastellet i Savona, hvis Besætning er 600 Franske, bliver beskudt. Massena er indsluttet ved Genua og skal mangle Levnetsmidler.
Berlingske Tidende, 1800-05-02
Jtalienske Grændser, den 14de April. Krigsskuepladsen i Jtalien er nu aabnet. Efter de nyeste Efterretninger og Krigsoperationerne har det østerrigske Angreb paa den hele franske Linie siden den 6te d. M.været almindeligt. Den engelske Admiral Keith har paa Linieskibet. Audacious med mange smaa Krigskibe fra Livorno understøttet Operationerne ved de genuesiske Kyster. Følgen deraf har været, at de Keiserlige den 9de have indtaget Boechetta, besat Vado, Savona. Oneglia og flere andre Pladser og følgelig ere komne i Besiddelse af de vigtigste Egne og Passer, som hidtil have været et Brystværn for de Franske i Genuas og Nizzas Gebeet. General Melas skal, efter at have besat Vado og Savona, have ladet General Elznitz rykke frem med en stærk Colonne vestlig mod Finale og Albenga, hvor de Franske have samlet deres Hovedmagt. General Ott var imidlertid trængt frem i det østlige Kystland til Qvarto, en Miil fra Genua; men blev tilligemed General Gotteshelm den 7de nødt til at trække sig tibage, hvorved Oberst von Aspres skal være faldet i fransk Fangenskab. I Boechetta er et betydeligt Antal Franske gjort til Fange, De Keiserlige har naturligviis ogsaa lidt stort Tab ved Bestormelsen.
Berlingske Tidende, 1800-05-02
Genua er nu fra Landsiden opfordret til Overgivelse af General Melas og fra Søesiden af de Engelske. Østerrigernes forsamlede Magt i Særdeleshed omkring Genua beløber sig til henimod 40,000 Mand.
Berlingske Tidende, 1800-05-02
Skrivelse fra Diion, den 15de April. Reserve=Armeens Styrke tager daglig til. Vor Stad er, opfyldt med Soldater. Stedse marchere her Tropper igiennem, som blive fordeelte i Landsbyerne her omkring. Den italienske Legion beløber sig allerede til over 600 Mand. De Conskriberte komme fra alle Republikens Deele. Man angiver deres Antal allerede nu til 40,000 Mand. Flinterne komme fra Manufacturerne i Fores og Magazinerne blive opfyldte med Levnetsmidler. Det paafaldende Syn af ReserveArmeen retfærdiggjør alle de Franskes Haab, som ønske Freden og elske Æren.
Berlingske Tidende, 1800-05-02
Schweitz, den 18de April. Ved Efterretningen om, at Østerrigerne have indtaget Cenis, besat Maurienne, Modane og andre Steder og at de gjorde Mine til at trænge frem over St. Bernhard, ere alle Tropper i Zürich, Lausanne a. brækkede op for at standse de videre fiendtlige Fremskridt. J Følge Efterretninger fra Gent skal der være forefaldet en Træfning ved St. Jean ved Maurienne, hvorved 300 Franske og 20 Kanoner skal være faldne i Østerrigernes Hænder.
Berlingske Tidende, 1800-05-02
Skrivelse fra Paris, den 18de April. Reserve=Armeens Hovedqvarteer bliver henlagt fra Dijon til Gent. Dette lader formode, at Jtalien vil blive Krigsskuepladsen. Mange tilbagekomne Emigrerte tage Tieneste under Bonapartes Frikorps.
Berlingske Tidende, 1800-05-02
General Brune bliver endnu for det første i de vestlige Departementer, da Engelænderne vel endnu kunne have Projecter mod de franske Kyster. Man forsikrer, at Bonaparte vil afgaae til den store Reserve=Armee.
Berlingske Tidende, 1800-05-02
Ved Naney bliver oprettet en Reserve=Armee paa 22700 Mand under General Montrichard.
Berlingske Tidende, 1800-05-02
General Morean har opbudt i Meurthe Departementet 400 Mand til de Skandse=Arbeider, som igien skal foretages ved Kehl. Dette Departement maa ogsaa levere 12000 Centner Høe og 6000 Sække Havre til Cavalleriet.
Berlingske Tidende, 1800-05-02
Skrivelse fra Paris, den 18de April. General Berthier er ankommen til Gens for at tage Tropperne ved Savoyens Grændser i Øiesyn. I Jtalien er Feldttoget aabnet; dog har vores Regiering, indnu ikke ladet bekiendtgiøre nogen officiel Beretning derom.
Berlingske Tidende, 1800-05-02
En af vore Journaler indeholder følgende: Da Aabningen af Feldttoget har foraarsaget, at General Massens Styrke maatte samles i Egnen af Genua, saa var det Troppecorps, som befandt sig paa Bierget Cenis, betydelig svækket. Den var kun 100 Mand endnu tilbage paa dette Bierg, og da Fienden rykkede frem med 890 Mand blev det forladt af vore Tropper.
Berlingske Tidende, 1800-05-02
En fra Chambery til Hovedqvarteret i Diton indtruffen Coureer har forestillet Nødvendigheden af at afsende en Halv brigade til Savoyen og een er allerede brudt op til Lyon. Det skal være de Keiserliges Hensigt at trænge frem mod Chambery og Gent.
Berlingske Tidende, 1800-05-02
Vores Jtalienske Armee er i Alt 50000 Mand stærk. Den har faaet saavel Munitioner som Levnetsmidler.
Berlingske Tidende, 1800-05-02
Alle Medlemmerne af den hidtil værende Regiering i Genua have under nuværende Omstændigheder taget deres Afskeed paa 3 nær.
Berlingske Tidende, 1800-05-02
Jtalien, den 18de April Mange fornemme Genuesere, som vare emmigrerte af deres Fædrenestad ere nu fra forskiellige Jtalienske Stæder brudte op med de Keiserlige Tropper til det genuesiske, rimeligviis fordi de tænke sammesteds at blive ansatte ved den nye provisoriske Regiering. General Vukassowichs Corps, som staaer ved Arona ved Lago Maggiøre, for at observere de franske i Walliserlandet, er bleven forstærket til 10,000 Mand Jnfanterie og 1000 Mand Cavallerie.
Berlingske Tidende, 1800-05-02
Vicekongen af Neapel, Prindsen af Cassero, har ved en Coureer erholdt den Efterretning, at et russisk Troppecorps, som skal indrykke til Besætning i Neapel, lykkelig er landet i Otranto og har allerede tiltraadt sin March til Neapel. Til Messina er der allerede ankommen 6 til 7000 franske, som hørte til Nil=Armeen. Der befinder sig mange Syge og Saarede iblandt dem.
Berlingske Tidende, 1800-05-02
Basel, den 18de April. I Gaar ankom General Berthier hertil fra Gent. Den Conference, som han havde med Moreau, varede 3 Timer. Divisionsgeneralerne Licourbe og St. Cyr, Chefen for Generalstabet Dessolles, den første General=Adjutant Lahori og flere Generaler vare tilstede. Berthier reiste strax efter endt Conference til Dijon og Licourbe til de smaae Cantoner.
Berlingske Tidende, 1800-05-02
Fra Canton Bern er der i største Jil afgaaet Tropper til Walliserland, fordi Østerrigerne trænge frem i Over Wallis og Savoyen. General Moreau er endnu her, men hans Eqvipage i Colmar. J et Brev til Magistraten i Frankfurt, har han lovet dem at tage de fornødne Forholdsregler for at sikkre Personer og Eiendomme paa deres Gebeet, og i enhver Henseende saavidt mueligt at bortfierne Krigens Uheld for at fremme deres Handel.
Berlingske Tidende, 1800-05-02
London, den 18de April. Lord Bridport skal have nedlagt Commanden over den store Kanalflode, og samme er for det første overdraget Admiral Gardner, da Lord St. Vincent ikke kan modtage den for Sygelighed.
Berlingske Tidende, 1800-05-02
Lord Duncan har ogsaa nedlagt Commandoen over Flaaden, i Nordsøen og vil begive sig paa sine Godser i Skotland. De nyeste Breve fra Ostindien melde, at Kongen af Siamopfører sig meget venskabelig mod det ostindiske Compagnie, og at han har sendt et glimrende Gesandtskab til det. Compagniet vil nu igjen optage Guld- og Sølvminerne i Casgurtil Drivt, som hidtil have været forsømte, fordi de derværende Jndbyggere blot beskieftige sig med Qvægavl.