Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-01-14
No. 1 Aarhuus Stifts. Aar 1817. privilegerede. Kongelig allene Tidende. Adresse=Contoirs med Brevposterne. som forsendes. den 14de Januari. Tirsdagen Amerika. Store Forandringer foranledigede Napoleon i den gamle Verden; en aldeles Omdannelse forberedede han i den Nye. Portugals Regent flygtede over Havet, men langt større Glands omstraaler ham nu som Brasiliens Konge. De mangehaande Forvirringer i Europa befordrede Udvandringerne og Nordamerikas beundringsværdige Tilvæxt. Sin Løvehaand slog han i Domingo, men forseilede Slaget og et mægtigt Negerrige opstod midt i den vestindiske Øeverden. Spanien angrebes; Regieringen forstod ikke at give de retmæssige Kolonier hinsides Havet den Frihed hvorfor den selv kiempede, og en Frihedslue er nu antændt, som ei synes at ville lade sig slukke. - Vistnok terner Oprøret i det spanske Amerika til, stedse at vorde i mere farligt. Dersom det skeer og det er Forsynets i Villie at Amerikas herlige Lande skulle vorde uafhængige; dersom den spanske Kong Philip den andens vel sande men overmodige Ord: at Solen aldrig gik ned i hans Besiddelser, have været formastelige for den Uendeliges Dom, saa er det unægteligen til Gavn for Kolonierne, at Kampen er langvarig; derved øves deres ved Climatets Jndvirkning temmelig kraftesløse Beboere i Mod og Aandstyrke; derved nødes de til at optage mange Fremmede i deres Samfund., Spanien fortæller os nu selv at det i lang Tid, nemlig siden Decbr. 1815, ikke har hørt noget fra Mexiko, da al Forbindelse med hiin Stad er afskaaren. Dette Land vil maaske engang vorde det vigtigste paa Jorden; endnu have Spanierne vel Hovedstaden og flere store Stæder i deres Mag, men falder hiin, er ogsaa Alt tabt for dem. Erobringen af Hovedstaden er forbunden med mange Vanskeligheder formedelst dens uhyre Størrelse og fordi den ligger midt i en Søe; derimod er den største Deel af Folkemængden Kreolere, eller Indfødte, som Spanien ei kunne stole paa; her hverves alle de Udlændinger som kunne faaes, gives de fordeelagtigste Pladse og høi Gage. De mexikanske Republikanere have en anselig Fletille, bemandet for det meste med amerikanske Matroser, der borttage ethvert Skib som lader sig tilsyne i den mexikanske Bugt. - Vigtig synes at være, hvad den første offentlige Tidende i Nordamerika, der er Regieringens Taleorgan, nu yttrer sig med om Mexiko, naar den siger: "Snart vil den stolteste Periode i Merkes Historie indtræffe, duelige Mænd ere valgte til Repræsentantere, Folket er besielet af den bedste Aand, og næste Feldtog vil vorde en Gienstand af den høieste Jnteresse for alle dem som ere Venner af Vedligeholdelsen af Menneskehedens helligste Rettigheder, der vil fuldende dette herlige Lands Frihed." - Den republikanske General Toledo var i Statsanliggender kommet til Washington, det hedte at Hs. Excell. Don Herrera skulde afgaae som Minister for den republikanske Republik hos Fristaterne. Ogsaa har den mexikanske Kongres allerede forlængst udstædt en Adresse til alle Nationer, hvis Slutning lyder saalunde: "Oplyste Nationer, J som ere værdige til at beboe Jorden, maatte det forundes Eders Bifald, at det mexikanske Amerika drister sig til at indtage den sidste Plads iblandt Eder; under Eders Veiledring og ved at følge Eders Exempel, vil det bestræbe sig for at fortiene den Ære og Værdighed at være et frit Folk. - Ved Barcellona stod sidste 28de Oct et Slag mellem Jnfurgentgeneralen Sir Gregor og den gl. General Morales, hvori denne led et Tab af henved 4000 Mand. - Ogsaa skal Jnsurgenterne have bemægtiget sig Staden Caraccas - Derimod har den spanske Hoftidende, en Depesche fra Vicekongen i Peru, at man i Provindsen Larcopa har fanget Rebellergeneralen Munne cas, og at han med 81 andre Anførere vare blevne henrettede. Til Kongeriget Peru, (Guldets og Sølvets Moderland, har Jnsurrectionen naaet sidst, da denne Stat er saa afsides og tyndt befolket; den er fleregange udbrudt, og et par gange tilforn til Republiken Buenosaires Frelse, men er stedse bleven dæmpet. Hvorledes det egentligen her hænger sammen Vi Friderik den Siette, af Guds Naade Konge til Danmark, de Venders og Gothers, Hertug udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmarsken. og Oldenborg. Giøre vitterligt: at Vi, efter Christen Dinesen af Wolstrupgaard i Aalborg Amt udi Bort Land Nørte, Jylland, Hans, paa egne og Medarvingers Vegne, efter afgangne Forpagter Jens Dinesen af Caløe under Randers Amt, herom allerunderdanigst giorte Ansøgning og Begiæring, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at Han ved Proclama sub poena præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, i den danske Stats Tidende, den Altonaiske Mercur, samt Aarhuus StiftsAvis og Randers Amts-Tidende, 3de Gange efter hinanden maae indkalde alle dem, som formene sig at have noget at fordre efter bemeldte Afdøde med deres Paastand at fremkomme, og, saadant deres havende, Krav, inden foreskrevne Tids Forløb for Ham at anmelde og beviisliggiøre, og skal saadan Jndkaldelse, i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig som om den var skeet ved Proclama efter Loven; Dog skal denne Vor allernaadigste Bevilling læses for vedkommende Værneting, samt ved Overretten hvorunder samme henhører; Hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette, og for Skade at tage vare. Givet i Vor Kongelige Residents=Stad Kiøbenhavn d, 4de Novbr. 1816. Under Vort Kongelige Stal.