JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-24
At jeg førstkommende Mandag Aften, den 28de, begynder med en anden Afdeling, i mit Logis hos Madame Lundt ved Vesteraae, har jeg herved den Ære at bekjendtgjøre for de Ærede, som endnu ønske at deeltage. NB. De Elever, saavel Voxne som Børn, som før have lært, antages for billigere Betaling. Aalborg, den 23de Novbr. 1831. Louis Rehne.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-24
Graat Maculatur faaes hos Jacob H. Lundt. Skøiter, huulskibes som sædvanligt hos N. Jversen i Møllegaden.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-24
Proclamata. Ved Proclama, som foranstaltes læst inden vedkommende Retter, ere Alle og Enhver, som maatte have noget at fordre i Stervboet efter afgange Kjøbmand Peder Borreschmidt indkaldte med 12 Ugers Varsel, til at anmelde og beviisliggjøre deres Krav for undertegnede Skifteforvaltere. Ligeledes ere fornævnte Afdødes Arvinger indkaldte med lovligt Varsel, for at ligitimere deres Arveret og iagttage deres Tarv under Boets Behandling, hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Skifte=Retten i Aalborg, den 21de November 1831. Schmidt. Wølfferdt.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-24
Tirsdagen den 8de Dennes er udenfor Bangsbostrand, 1/2 Miil sønden for Frederikshavn, opbjerget og hos Stranfoged Christian Andersen Rønnest i bemeldte Bangsbogstrand oplagt et Anker med Boie og 4 Favne Ankertoug, af Vægt 3 Skippund, men uden Mærker. De vedkommende mulige Eiere indkaldes med 2 Maaneders Varsel i Overeensstemmelse med Placaten af 14de November 1828 ; 4, til at anmelde og beviisliggjøre deres Eiendoms=Ret for Undertegnede. Hvilket herved bekjendtgjøres. Horns Herreds-Contoir i Frederikshavn, den 12te November 1831. Flindt.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-24
Ved Proclama, som foranstaltes læst inden vedkommende Retter, ere Alle og Enhver, som maatte have noget at fordre i Stervboet efter afgangne Gartner Jacob Bruusgaard, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til at anmelde og beviisliggjøre deres Krav for undertegnede Skifteforvaltere. - Ligeledes ere fornævnte Afdødes Arvinger indkaldte med lovligt Varsel, for at legitimere deres Arveret og iagttage deres Tarv under Boets Behandling; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Skifteretten i Aalborg, den 12te November 1831. Schmidt. Wølfferdt.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-24
Auctioner. Onsdagen den 30te Novbr. d. A., Kl. 11 Formiddag, bliver i Svenstrup Vester=Mølle, efter Arvefæster Hr. S. Hansens Begjering, afholdt Auction over bemeldte Mølle, til Salg til Arvefæste Eiendom. Den er for 3 Aar siden af Nyt opbygget og drives ved et 11 Alens UnderfaldsVandhjul, har en Meelqværn med Sigte og en Grube qværn, staaer Mølleskylds Hartkorn 7 Tdr. 7 Skpr. 3. Fdkr. og Ager og Engs Hartkorn 1 Tdr. 4 Skpr. 2 Fdkr. 2 Alb. Bygningerne afgive Bopæl for en Familie udenfor Bondestanden. I Eiendommen, der fordeelagtig er bortforpagtet paa 3 Aar, indestaaer paa 1ste Prioritet en Kapital af circa 800 Rbd., som kan forventes der fremdeles at blive indestaaende. Saafremt nogenlunde antageligt Bud skeer vil Salg absolut finde Sted. Nibe, den 17de November 1831. Lynge.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-24
Da aldeles intet Bud skeete ved 3die Auction, den 11te Dennes, over det Tømmermester Michael Tomras Enke forhen tilhørende Sted Nr. 511, paa Hjørnet af Møllergaden og Hielmerstald, som er udlagt Stervboet efter forhenværende Handelsbetjent Jens Berthelsen Mørch, for den der indestaaende Prioritets-Gield, saa bliver bemeldte Sted herved stillet til en 4de Auction, der afholdes i Stedet selv, Fredagen den 25de Dennes, om Formiddagen Kl. 100; thi ville Liebhabere behage at indfinde dem ovenmeldte Tid og Sted. Aalborg, den 16de September 1831. Schmidt.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-26
Man erfarer, skrives der fra Preussen, at adskillige af de til Preussen flygtede Polakker have indgivet Begjeringer, om Passe til America og disse Begjeringer understøttes kraftig af tvende store Magters Gesandtskaber (rimeligviis Frankrig og England.) Jmidlertid er det endnu uafgjort, om de blive opfyldte, da det kunde synes betænkeligt at begunstige disse Udvandringer. Deels er det nemlig tvivlsomt, om hine Polakker, naar de engang har forladt de preussiske Stater, virkelig ville begive sig til America, deels er det at befrygte, at de, hvis de skulde opslaae deres Bolig i et europæisk Land, vilde underholde Forbindelser med deres Hjem, som der kunde forstyrre den nylig gjenoprettede Rolighed. Jalfald vil derfor vort Hof raadføre sig med den russiske Keiser, inden det indlader sig paa at opfylde hine Begjeringer. Velgien.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-26
En Coureer fra London har den 12te November overbragt den Efterretning til Brussel, at Conferentsen har anerkjendt Kong Leopold. Efterat saaledes den af Sidste gjorte betingelse for Fredstractatens Antagelse er opfyldt, har Samme under 13de November antaget Tractaten. Derimod lader det til, at Kongen af Holland vedbliver sin Vægring; et belgisk Blad vil vide, at Magterne i en nu Protocol har svaret Kong Wilhelm i Anledning af hans Paastand paa Ret til at føre Krig som uafhængig Fyrste, at de ingenlunde vilde aftviste ham denne Ret, men at de ogsaa som uafhængige Fyrster forbeholdt dem Ret til at erklære Holland Krig, hvis Kongen imod Europas Jnteresse, paa ny skulde begynde Fjendtligheder. Da de londonske Depescher, hedder det videre fra Brussel, erklære Freden for afgjort, trække vore Tropper sig tilbage og Hovedqvarteret skal forlægges til Brussel. Kongens Sølvtøi ventedes den 16de November fra London.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-26
Cholera. Om Sygdommen i Sunderland skrives fra London, at Beretningerne ere saa forvirrede og modsigende, at man ikke kan blive klog paa dem. En Læge i Sunderland, D. Daun, inddeler i sin Beretning Tilfældene i simpel Diarrhoe, almindelig og ondartet Cholera. Af første Slags Sygdom vare den 12te Novbr. 25 Syge, af det andet 8 og det tredie 3. 1 af det andet og 1 af det tredie Slags døde den 13de. Ogsaa i Newcastle har et betænkeligt Dødsfald fuden Sted. Sundheds Collegiet, hedder det tilSlutning, bestaaer af lutter Contagionister, men dog finder ingen Spærring Sted. Erfaring har lært, skrives der fra Varschau, at naar Cholera først har viist sig paa et Sted i Europa, forsvinder, den ikke ganske. Ofte, efterat den først har raset hæftig og siden i flere Dage eller Uger Jngen angrebet, yttrer den sig efterhaanden igjen, dog pleier den ved dens anden Fremtræden at være langt mildere. Ogsaa hos os vil man have opdaget Spor af dens Gjenkomst, ved vore Lægers Erfaring, og vort sunde Clima behøve vi ikke at frygte saa meget som første Gang, imidlertid bør man dog være forsigtig. Et Antal af 254 Jndvaanere i Slesvig, hvoriblandt Folk af forskjellige Stænder, har under 16de Novbr. ansøgt Kongen om Ophævelse af Cordonen ved Canalen og deraf flydende uhindret Samfærsel imellem Holsten og Slesvig.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-26
Paa Fastlandet vedbliver Sygdommen at være i Aftagende, iblandt dens Offere i Berlin nævnes den bekjendte Philosoph Professor Hegel, i Breslau Jnspecteuren ved Artilleriet General v. Clausevitz, hvilke Tab meget beklages. J Paris udbredtes nylig det Rygte, at Sygdommen var udbrudt i en af Stadens Forstæder, men dette befandtes ugrundet.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-26
J Berlin vare af Cholen indtil den 17de November: Syge, helbr., døde, und. Behandl. Den 18de Den 19de 10.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-26
I Vien var der den 20de Novbr. kommet 3 Syge til1 død og 31 forbleve i Kuur,
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-26
Blandede Efterretninger. Jfølge en Skrivelse fra Varschau antages det som afgjort, at Polen vil blive et afsondret Kongerige, men at der istedetfor Rigsdage, ville oprettes Provindsial=Stænder og at den polske Regjering skal residere i Petersborg. Finantserne ville vorde deelte, men det Overskydende skulde flyde i det Keiserlige Skatkammer. Ei heller skulde Polen da have en særegen Armee, særegne Arsenaler o. s. v. o. s. v. Modløsheden, skrives der fra Alexandrien, er formedelst den ødelæggende Cholera, almindelig her, paa Forretninger kan ikke tænkes, alle Magaziner ere lukkede, ingen Udtællinger finde Sted, mange have benyttet sig af den store Forvirring og ere bortreiste, indtræder Roligheden engang igjen, da vil ingen Mand der har noget tilgode kunde finde sin Gjeldner. Denne Sygdom har ødelagt Egypten paa lang Tid. Her troer hver Mand med Tilforladelighed, at Sygdommen ikke er epidemisk, men at den smitter ved Berørelse. Man anfører nemlig, at Sygdommen hersker kun hvor der vandrer Pilegrime fra Mekka, og hvor ingen vandre der er ingen Cholera. Alle Consuler ere her blevne paa deres Poster.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-26
Jfølge de nyeste Efterretninger fra Alexandrien har cholerasygen imidlertid aftaget betydeligt. De Syges Antal, der i Begyndelsen beløb sig til 5 a 600 daglig, var nedsjunken til 20 a 30.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-26
Sø- og Land=Handelen i Riga har i dette Efteraar uafladelig været meget levende. Skjøndt Skibsfarten var meget standset ved Contumats-Foranstaltningerne, saa vare Skibenes Antal i Havnen dog alt stegen til 1600.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-26
En Mængde polske Udvandrere komme best indig til Frankrig. Der gjøres her mange Opoffrelser for dem. Jndsamling af Penge tager betydelig til; Jnstitutbestyrerne modtage de unge Polakker gratis; mange give dem Bopæl ligeledes uden Vederlag; at Regjeringen har ifinde paa ny at stifte en polsk Legion, vinder i Sansynlighed.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-26
Professor Hoffmann fortsætter sine Undersøgelser ved den nye Sicilianske Ø. Den hviler intetsteds paa fast Lava, men den er opdrevet fra Havet af Sand og Aske. Flere Brudstykker af Øen ere alt bortsvømmede og fra Høiene nedfalde store Stykker. Fra Neapel komme mange Familier for at besee Øen.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-26
En Lieutenant Schovfeld og en Sergeant Schmidt ere ved den sachsiske Grændse, paa deres Poster ved Cholera Cordonen bleven skudt af Smuglere.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-26
Ved Universitetet i München er den Trediedeel af de juridiske Candidater bortviiste som udygtige til at bestaae i den theoritiske Exammen.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-26
Hussein Pascha, Exdey af Algier.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-26
Pariserbladet Revne de Paris meddeler interessante Details af denne Regents Liv. Man maa ikke troe, siges der, at en africansk Regent ikke kan være god; at en Tur han kun kan skjule en uvidende Hjerne, at en despotisk Hersker ikke kan leve nogen Dag uden at udgyde Tønder, Blod og have Snese Kvinder om sig; nei, Hussein indtager enhver som kjender ham paa den hjerteligste Maade. Som Regent var han fuld af Loyalitet, Ligefremhed og at den bedste Dømmekraft. Aldrig har Algier været lykkeligere end da Landet stod under hans Herredømme. Hussein er født 1768 og er altsaa nu 63 Aar gammel. Blandt mangfoldige Krøniker, der ere gjorte om ham lodden, at han var en Omløber af en Jtaliener, der søgte Lykke i Tyrkiet, til at vinde meest i Sandsynlighed, men - lutter Opdigtelser, han er Tyrk og en Tyrkesøn; hans Fader boede i Sandukly, en liden By i Lille-Asien, og hele Familien levede i Velstand og derfor nød Hussein et Slags Opdragelse; han lærte at skrive og læse.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-26
J en Alder af 24 Aar drog han til Constantinopel, han, som senere blev Regent, for at lade sig hverve - til simpel Soldat. I tre Aar var han Artillerist. Han mindes endnu med Glæde denne Epoke naar han bivaaner Art. Maneuvrene i Frankrig. Hans ene Haand afgiver Beviis paa et mageløst Mod han som Kanoneer engang havde viist, den bærer Arret af et dybt Saar, som Tønderet han frarev en Bombe, i det samme Øieblik denne truede med at springe, bibragte ham. Fra Constantinopel drog han til Algier, hvor han ligeledes blev simpel Soldat, og erhvervede sig her Tid efteranden de Grader hvilke hævede ham i Anseelse hos Deyen Omer=Pascha, hvem han ogsaa næsten umiddelbar fulgte i Regjeringen. Omer=Pascha, kaldes endnu stedse af Hussein, hans Herre, hans Protector, hvilket han stedse tilkjendegiver ved energiske Lovpriisninger, som gjør hans Alder og hans nuværende Stilling høist rørende. Denne Dey havde udmærket Hussein, der ved en særegen Sands for Granskningen i religiøse Æmner var bleven lagt Mærke til i Algier; han havde desforuden erhvervet sig mange Jndbyggeres Fortrolighed og Agtelse, idet han gav dem Vink og Forvaltningen af deres Godser og over Anvendelsen af deres Rigdomme. Man tillagde ham Binavnet Kodja, det er Herre eller Mester, hvorved Folk som have lært noget betegnes. Vor Hussein Kodjavar snart Jman, det er Professor i den sande Tro. Denne religiøse Function forskaffede ham Jndflydelse. Omer=Pascha gjorde ham til Regentskabets Secretair og overdrog ham Bestyrelsen af alle Staten tilhørende Domainer.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-26
Man er ialmindelighed af den Mening, at en tyrkisk Monark kan skalte og valte over fine Undersaatters Liv og Gods som han lyster, men dette er ganske anderledes bestilt. Den tyrkiske Justits har ganske andre Former. Regenten har ligesaalidet som Dommeren Lov til at forfare med ringeste Vilkaarlighed. Man kjender her intet til langvarige Fængsler hvori en Malificant, der, ligesom hos os (i Frankrig) maa smægte og omsider - frikiendes. Ogsaa øves Justitien gratis. Algier har tre Jnstantser i hvilken sidste Deyen er Dommer. Om Upartiskheden i Retten maa følgende Omstændighed, vidne. En Deys, Søn havde en Sag med en Jøde. Da de mødte for Retten, satte Jøden, ifølge Skik og Brug, sine Tøfler udenfor Moscheen, men Fyrstesønnen kom, ind med sine Tøfler paa. Da Dommeren bemærkede dette gav han sidste en alvorlig Jrettesættelse med de Ord: Gjør som Eders Modpart, thi Retfærdigheden kjender ingen Rangsforskjellighed."(Slutningen følger.) Curiosa.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-26
Efter Burrintons-Observation bestaae endnu, Tidsaanden til Trods, følgende Bestemmelser ved Magt i Britanien: 1) Ingen Kontrakt, som er indgaaet paa en Søndag, har Gyldighed for Retten. 2) For at kunne unddrage en retmæssig Arving hans Arvepart, maa man idet mindste testamentere ham 1 Schilling, da han i modsat Fald, kan giøre Fordring paa det hele Efterladenskab. 3) Den Grund, over hvilken en Ligbegjængelse har fundet, Sted, bliver derved offentlig Eiendom. 4) Endog efter Døden kan en Debitors Legeme belægges med Arrest. 5) Den som givter sig med en gjældbunden Kone, behøver ikke som Ægtemand, at betale hendes Gjæld, dersom han har ladet sig vi til hende i det blotte Linned. 6) Alle som ere fødte paa Søen, ligemeget hvor, høre tilKirkesognet Stapnay. 7) Sødskendebørn kunne ægte hinanden, Næstsødskendebørnderimod ikke. 8) Et Fruentimmer kan befrie en Domfældet fra Døden, naar hun ægter ham i det Øieblik han bestiger SchaFædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-26
Kjøbenhavn. Tirsdagen den 13de Dennes declareredes ved Hoffet den høie Forlovelse imellem Deres høifyrstelige Durchlauchtigheder Prindsesse Marie Louise Charlotte af HessenCassel og Prinds Frederik August af Anhalt-Dessau. Hs. M. Kongen har allernaadigst behaget at udnævne Kammerh. Scheel, Amtmand over Gottorff Amt, til Ridder af Dbr. 4de Classe.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-26
Nylig afdøde Komd. Gerson Levi af den mosaiske Menighed heri Staden, har efterladt sig et hæderligt Minde, ved, ifølge et den 14de Dennes allern. confirm. Testament, at legere en Sum af 35200 Sølv i Kongl. Obligationer, til veldædige Stiftelser saavel for Kristne som for Jsraliter.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-26
(Statstidenden.)
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-26
Ved Placat af 14de Dennes er den ved Placat af 16de Septbr. d. A. fastsatte Tid for Observations=Quarantainen, for Skibe, Varer og Personer, der søværts komme fra et for Cholera mistænkt Sted, forkortet til 5 Dage, hvorimod den bliver 20 Dage, naar de komme fra et smittet Sted; ligesom og Lysnings- og Rensnings=Quarantainen, naar samme er fornøden, stedse skal vare 20 Dage, at regne fra den Dag af, da de sidste giftfængende Varer ere bragte udaf Skibet, og skal denne sidste Quarantaine forlænges saaledes, at den paa ny begyndes forfra, saafremt der under Quarantainen skulde vise sig noget Tilfælde, som med Grund kan befrygtes at være Cholera.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-26
Silke= og Klædekræmmer Levin Simonsens Bo er latter, taget under Skiftebehandling, som fallit.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-26
Kjøbenhavns Havnepriser, den 19de November. Holsteensk Hvede 10 Rbd. - Mk. - s. a 10 Rbd. - Mk. 12 s. Lollandsk Ditto. 7 Rbd. - Mk. - s. a 9 Rbd. 3 Mk. - s. 5 Rbd. 3 Mk. - s. a 6 Rbd. 1 Mk. - s. Dansk Rug. Østersøisk Ditto. 6 Rbd. 3 Mk. - s. a 6 Rbd. 5 Mk. - s. Byg, rad. 4 Rbd. 1 Mk. 8 s. a 4 Rbd. 2 Mk. 2 s. Byg, Grad. 3 Rbd. 5 Mk. - s. a 4 Rbd. - Mk. 2 s. Havre, 2 Rbd. 1 Mk. - s. a 2 Rbd. 2 Mk. 8 s. Ærter, Holsteensk Smør, 64 Rbd. - Mk. - s. a 72 Rbd. - Mk. 2 s. 5 Rbd. 2 Mk. 8 s. a 5 Rbd. 3 Mk. - s. Fyensk Ditto. 52 Rbd. - Mk. - s. a 64 Rbd. - Mk. - s. Siellandsk Ditto 56 Rbd. - Mk. - s. a 62 Rbd. - Mk. - s. Alt pr. Tønde i Rigsbankpenge Sedler og Tegn. Bøgebrænde 9 Rbd. 4 Mk. a. 11 Rbd.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-26
Vexel=Cours. Kjøbenhavn, den 18de November. Hamborg, 2 M. - a vista 213. Species 213. Species solgtes til 12 Rbmk. 12 1/2 s. Bank-Disconto 4 pCt. Norske Speciessedler pr. 100 Specier 152 a 152 1/2 R. i Sedler Svenske Sedler pr. Rd. Rigsgjeld 45 a 45 1/4 Rbs. Tegn. 4 pCt. Kgl. Oblig. (u. R.) 90 a 90 1/2 Rbd. Sedler. Ditto over 20000 pr. Stk. - i Sedler. Ditto Ditto 84 1/2 i Banco. Nationib. Obl. (af Laanet 4de Febr. 1820) 102 a 102 1/2 i r. S. 4 pCt. uops. Rigsb. Obl. 1001 a 101 Rbd. r. S. 6 pCt. norsk Laan ved Hambro & Søn 103 1/2 a 104 i Banco. 4 pCt. Ditto Ditto 99 i Banco. 4 pCt. nye norske Obl. lyd. paa r. S. ved Ditto 99 a 10 i r. S. 4 pCt. uops. norske Statsobl. 60 i Banco. 3 pCt. nye danske Obl. 63 a 63 1/2 L. St.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-26
Hamborg, den 18de November. Bourdeaux 188. Petersborg 9 12. London 13 Mk. 7 s., k. S. 13 Mk. 8 1/2 s. Madrid 45 1/2. Cadix. 45 1/8. Lissabon 43 1/2. Amsterdam 35, 10., 2 M. 35, 30. Kjøbenhavn 212. Species 3/4 Avance. Disconto 4 pCt.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-26
Ringkjøbing, den 15de Novbr. I Gaar indstrandede paa vor Kyst en Hollandsfarer med Rapssæd; Mandskabet er bjerget. J Forgaars strandede Jacob Warrer, en Ringkb. Skipper, ved Sønderhoe, kommende fra Amsterdam; det Nærmere herom erfare vi næste Post. Her have vi havt frygtelige Storme i den sidste Tid; idag har vi stærk Sneefog og Frost.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-26
Viborg. Det Exam. juris Hammershøy tilhørende Sted, Meilkjerhuus, i Hinge Sogn, afbrændte aldeles Natten imellem 6te og 7de Dennes tilligemed størstedelen af Ind- og Udboe. Frederikshavn, den 15de Novbr.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-26
Det er nyligen meddeelt i Aviserne, at et lille Fartøi er forliist paa Vestkysten, kommende fra Norge, hvorpaa 3 Mand druknede og en Passageer blev bjerget. Med denne Sidstes Redning, der efter de nu erhvervede Oplysninger ikke var nogen Passageer, men en Dreng paa 14215 Aar, der foer med Fartøiet, forholdt det sig paa følgende mærkelige Maade: Fartøiet kantrede i Søen, omtrent Kl. 3 om Natten, tæt under Landet, netop i det Øieblik da Drengen var sendt ned i Kahytten for at skaffe Lys tændt, fordi en Brudsø havde borttaget Nathuset, og blev saaledes indspærret uden at kunne komme ud i det det øvrige Mandskab strax forgik. Fartøiet sank ikke, fordi det var lastet med Trælast, men kom dog øieblikkeligen, da Masten, som det har viist sig, knækkede paa flere Steder in Specie i Dækket, til at vende Kjølen iveiret, i hvilken Tilstand det huggede sig ind paa den faste Strand og kom til at ligge, da Vandet faldt ud, med Dækket noget nede i Sandet. Ingen, der saae Vraget, ahnede at her kunde være et levende Væsen, men Rhederen, den i flere Henseender agtværdige Mand Christen Høyer i Westerklit i Tversted, Sogn, lod sig, ikke bedrage, af Skinnet, han foretog sig med en Medhielper nøie at undersøge Fartøiet ved at banke paa samme, og nu gav den indspærrede Dreng, der i 27 Timer havde befundet sig i en saa mislig Stilling, uden at vide om han meere skulde see Dagens Lys, sig tilkjende, hvorefter der blev hugget Hul i Bunden af Fartøiet og han derigjennem uddraget. Der skal netop have været et saa stort vandtomt Rum i Kahytten, at den Ulykkelige nogenledes kunde holde Hovedet ovenfor Vandet, men hvad der tillige gjorde hans Stilling mislig, var at Lasten havde stødt Kahytsstedet ind og han derved var udsat for at blive knust af Lasten. Dog hans Liv skulde ikke endes saaledes. Skagen.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-26
En Baad herfra Skagen med en Mand og en Dreng, bestemt sønderefter med Fisk, skal være forlist Natten til den 14de Dennes ved Sæbye og Folkene druknede.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-26
Et overordentligt Høivande den 14de Dennes efter NV. Stormen om Natten, fandt her Sted. Fiskeriet her, har derefter været meget heldigt.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-26
Blandede Efterretninger. J Odense indtraf den sørgelige Tildragelse, at en Smaa kjører blev dræbt derved, at en Foustage ved Aflæsningen styrtede ned paa ham og knuste hans Hoved, saa han blev død paa Stedet. Den Dræbte var en ung Mand og efterlader sig Kone og Børn.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-26
Gjæstgivergaarden Hôtel d'Oeresund i Helsingøer, med samtlige Inventarium, Emolumenter og Rettigheder, lader Eieren (saafremt der ei skeer Salg underhaanden) stille til en eneste Auction den 8de Decbr. d. A., i selve Gaarden.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-26
Kjøge Apothek vil blive stillet til en eneste Auction i Slutningen af Marts, eller i Begyndelsen af April n. A.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-26
Hovedgaarden Benzonseie, beliggende i Kjøbenhavns Amt, med tilhørende 21 Huse og Ørsted Kirke, stilles til 3 Auctioner, som ville blive afholdte i Februar og Marts Maaneder N. A.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-26
Den 19de Decbr. begynder Auction i Ribe over afgangne Biskop Dr. theol. Koefods betydelige Bogsamling.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-26
Den 10de høitideligholdt H. H. Stiftsprovst Dr. Frost, R. af D. i Ribe sit Sølvbryllup.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-26
Ogsaa i Kiel er fra 1ste Novbr. af aabnet en Bespiisnings-Anstalt.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-26
J Fredericia er i Sommer ogsaa anlagt en Cichorie=Fabrik, der nu er i fuld Drift. Entrepreneuren er Viceconsul Geelmuyden. Under Titel af Rosenblade, eller Archiv for Erindringer, vil i Kbhvn. fra Nytaar af udkomme et nyt Maanedsskrift, bestemt til underholdende Læsning for Personer af alle Stænder." Redacteuren er Christian Møller. Prisen bliver for Subskribenter 24 s. Heftet, paa 3 a 4 Ark, forandre 2 Mk.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-26
J Jægerspriis i Nordskoven er en Eg, der holdes for det ældste Træ i Danmark. Den har i Gjennemsnit havt 5 Alen og i Omfang 25 Skridt. Af Stammen er næsten Jntet uden den tykke Bark tilovers, som endnu har Kraft nok til at drive grønne Skud i Toppem. Jndvendigdanner Træet en stor Hule med rummelige Aabninger, saa at man kan gaae og ride derigjennem. Jfølge Skovkyndiges Paastand er dette Træ over 1000 Aar gammelt.