JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-05-19
Af denne Tidende udkommer 1 Hefte omtrent hvert Fjerdingaar, men dette Aar 4 Hefter inden Aarets Udgang. Hvert Hefte bestaar af 8 Ark, der betales ved Modtagelsen med 4 Mark Tegn, følgelig 8 s. for Arket, eller aarlig 2 Rbd. 4 Mk. Skrivpapiir 10 s. Arket. Svarer ikke Fjerdingaarsskrivtet til vort Løvte, kan det efter Behag afsiges. Da Underviisning om at tilride og tilkjøre Heste udfordrer Anskaffelse af de i denne Videnskab i andre Lande udkomne Skrivter, og denne Underviisning kan antages gavnlig for Cavalleriets Rideskoler som og for Enhver der uden Lærers Hielp paa egen Haand vil dressere sine Heste; og Trykningsomkostningerne ikke ere ubetydelige, nødsages vil til at ønske Subscription paa vor Tidende, og smigre og med at vore Landsmænd derved ville understøtte vort Foretagende, hvis de, som vi, erkjende det gavnligt. Aalborg, den 9de April 1829. P. D. Faber, Ch. F. S. Faber, forhen Sognepræst for Jungs. Premierlinten, ved Regimenhoveds Menighed. tet Jydske lette Dragoner. Subscription herpaa modtages hos Dhrr. Boghandlere J. Jessen og S. Warberg i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-05-21
FædrelanDen 23de Febr. sidstleden bleve de 4 om Søerøverie overbeviste Forbrydere, Andrew de Marure, Mateo Pazos, Manuel Fernando og Juan Montearregan, henrettede paa St. Thomas. Af St. Thomas-Avisen sees, at Andrew de Marure i 1826 blev dansk Borger, og forlod, som Skipper paa den danske Skonnert Nye Cores, St. Thomas i Mai 1828, for at gaae til Cuba hvor han hyrede en Deel Personer. Da de kom tilsøes, lod han forfærdige et columbisk Flag, under hvilket de anholdte to amerikanske Skibe, og plyndrede dem. Men endnu et Skib, som de gjorde Anstalter til Angreb paa opdagedes for sildigt at være armeret, nemlig den Buenos Ayriske Kaper Presidente, Capt. Clark, som befalede Marure at komme ombord med sine Papirer. Dette gjorde han ogsaa; men da En af Mandskabet paa Forespørgsel tilstod Alt, hvad der havde tildraget sig paa Reisen, arresterede Capt. Clark Marure og hans Folk, tog Nye Ceres i Besiddelse, og sendte den til St. Enstache, hvor han afleverede Skonnerten med de Fangne. Gouverneuren gav øieblikkelig vort Gouvernement Underretning herom, og nu blev Hs. Majestæts Brig, St. Croix, Capt. Lütken, afsendt til St. Eustache, hvor Skonnerten, Mandskabet a. blev ham overleveret og bragt til St. Thomas. Her lod Hs. Excell. General-Gouverneuren nu en Ret nedsætte, for at undersøge Sagen, og da Alt fandtes fuldkommen beviist, dømte den kongelige Overret paa St. Croix den 18de Februar ovenmeldte fire Forbrydere til at have deres Liv forbrudt. En Femte blev dømt til Slaverie paa Livstid, 2 Andre paa 3 og En paa 2 Aar. De Øvrige af Besætningen, som ikke fandtes skyldige, løsgaves. Mod Efteraaret vil Pastor Grundtvig vende tilbage fra Edingborg og tilbringe Vinteren i Khvn. Næste Sommer vil han derimod igjen opholde sig i Skotlands Hovedstad. Oldstudiet tør love sig rigt Udbytte af disse med allerhøieste Understøttelse foretagne Reiser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-05-21
Hr. Professor Høyen agter i Sommer at besøge en Deel af de kgl. Slotte og andre Steder hvor gamle Malerier findes, for at anstille en nøiagtigere Undersøgelse, over disse, end hidtil er skeet. Professoren har alt i i denne Hensigt været paa Rosenborg. Man tør haabe at Adskilligt af Værd vil komme for Lyset ved denne Jver, og Kjærlighed for Fædrelandets Kunstsager. Classelotteriets sidste Træknings 10 høieste Gevinster, faldt paa følgende Amber: 1ste Ambe, Nr. 51-185, 3000 Rbd., hos Md. Dreyer i Khvn. - 2den A., 51, - 203, 1500 Rbd., Passow i Hirschholm. - 3die A., 42 - 203, 750 Rbd., Petersen i Husum. - 4de A., 42 - 57, 750 Rbd., Borch i Khvn. - 5te A., 55 - 57, 300 Rbd., Bewers ibd. - 6te A., 55 - 210, 300 Rbd., Koch i Glückstadt. - 7de A., 113 - 210, 300 Rbd. - 8de A., 113 - 125, 300 Rbd., Borch i Khvn. - 9de A., 125 - 213, 300 Rbd., Berlin i Altona. - 10de A., 198-213, 300 Rbd., Friberg i Khvn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-05-21
Den 10de Mai er i Vandet ved Prindsensbro bag Christiansborg Slot funden en ubekjendt druknet Mandsperson, iklædt sort Frakke, sorte Beenklæder &c.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-05-21
Metropolitanskolens Rector Hr. Professor Nissen, har i Bladet Borgervennen givet nogle Beretninger om Folk som her i vort eget Fædreland have været nærved at blive levende begravne, men lykkeligt i Tde blevne frelste fra denne skrækkelige Skjæbne. De Personer, om hvis Skindød her gives Beretning, ere: 1) FruRitmesterinde v. Flindt født Moldrup, som endnu lever. 2) Procurator Chr. Bentzon, som levede 6 Aar derefter. 3) En endnu levende Søeofficeer, som ikke vil nævnes. 4) Gjordemoderen Mad. Lund, som endnu lever. 5) Mad. Worm, som levede i 36 Aar. derefter. 6) Degnen Paul Friis i Aale ved Horsens, som levede i 15 Aar derefter. Morgenpostens Udgiver tilføier ogsaa To som han veed, nemlig Skipper Stou gaards Kone i Sønderborg, som i sin ugifte Stand, kom i hiin skrækkelige Forfatning, men lykkeligviis blev frelst og levede i 40 Aar derefter, og en endnu levende Militairlægge.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-05-21
Morgenposten fortæller følgende Curiosum, som haves fra paalidelig Haand: Ved første Opførelse af Dramaet Grev Essex blev en skinhellig pibende Parterrist, spurgt: "Hvorfor piber De? Hvad har De mod Stykket?" - Jntet, var Svaret: Men kun mod Forfatteren, thi han har sagt Adskillige imod. - Men maaskee havde han Ret deri, Maaskee har han talt Sandhed 2. - Sandhed? Hvad har den her at bestille : Vi spørge ikke om Sandheder, kun om Personer. Jeg har intet seet af Stykket, thi jeg kom nu ind af Døren, men det være godt eller ikke godt - ned med det og rask fortsatte han sit terroristiske Arbeide.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-05-21
J sidste No. af Khvns Politiven fortælles følgende: Fire Galinger, som en Dag havde kjørt en Tour, traf, ved Tilbagekjørselen gjennem en af Stadens Porte, paa en Toldbetjent, der ikke alene er bekjendt som en særdeles artig, men tillige dannet Mand. Denne spørger meget høfligt: "Med Tilladelse, mine Herrer, har De konsumtionsbare Varer at angive, Nei!" var Svaret. - Saa hav den Godhed at kjøre." - Og allerede vare de i Færd hermed, da den Ene udbryder: "Det er sandt, vi have fire Tunger, skal de konsumeres Paa Spørgsmaalet, hvor disse laae, og om de, Herrer, ne, vilde paavise dem, udrakte de fire Lapser deres Tunger af ham, og raabte, i Følelsen af deres vittige Jndfald: "Her ere de, behag at seel. - Toldbetjenten, følende sig krænket i Udøvelsen af sin Pligt, svarede dem meget roligt: "Kjør De kun, mine Herrer, thi af Svinetunger gaaer der ingen Consumtion."¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-05-21
J samme Blad besværer man sig over en mandlig Skikkelse som i No. 300 i Prindsensgade paa Christianshavn 1ste Sal præsenterer sig gandske nøgen i Vinduet, og beder ham om at anskaffe sig et Rullegardin.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-05-21
Blandt de Lykønskningsqvad som ere forfattede i Anledning af den sidste høie Forlovelse, fortjener følgende, af Hr. P. Friis, at vorde læst af Mange: Der var engang en Danmarks Kongemøe, Af Alle elsket i sin Faders Rige; Hvor Ploven furede Land og Snekken Søe, Man signed fra den kongelige Pige. - Og hendes elskte Navn kan aldrig døe, Saavist som Danmark Børn er lykkelige: -Men Folket sukkede stundom dog til Gud: Vil Kongedatteren ei vorde Brud."Men Hun var lykkelig i Fædrehjem, Og Datteren var elsket - som vor Konning; Thi i sin Moders Fjed Hun vandrede frem, Til Kraften var hun Mildhed jo og Honning. Mit Fødeland, o, aldrig det forglem, Du Hende meere var end Navn af Dronning. Men - Hjertet gjemmer dog sit Guddomsfrøe, Og Himlen smilled: det skal ikke døe. Der var en Prinds af Danmarks Konge-Eeg, En frodig Green af oldenborgske Stamme, Han tumled kraftig sig i Manddomsleg, Ved Krigerdont og Jagtens raske Flamme, Og skjøndt hans Ynglingssol paa Himlen steeg, Var Manden fri og Øiets Blik det samme. Den elskte Prinds er ædel, god og hold, Han Danmark bær i Hjerte som i Skjold. Thi Barmen gjemmer dog sit Guddomsfrøe, Og Himlen smilled: det skal ikke døe. Hr. P. Petersen i Odense erklærer det udspredte Rygte for falskt og usandfærdigt, at han skulde have ansøgt det kgl. General-Toldkammer- og Commerce-Collegium om Tilladelse at udruste en Krydsbaad i Odense Kanal og Fjord, for ved Konfiscationer at berige sig paa sine Medborgeres Bekostning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-05-21
J Flensborg er død et ugift Fruentimmer, Marie Lassen, eller egentlig Maren Jensdatter af Siir i Jylland, hvis Arvinger: hendes Moder Anne Graversdatter i Winding, og to Søstre: Karen Frølund, og Anne, gift med Kjøbmand Jens Bondrup i Holstebroe, nu indkaldes af Skifteretten sammesteds. Under Navn af Avel er i de sidste Aar en Art Sommerraps dyrket i nogle Egne af Danmark. Det er ikke den samme Væxt, som før er dyrket hos os under Navn af Sommerraps. Avslen voxer høiere end denne, ligner mere Vinterrapsen, giver Frøe, der ikke kjendes fra dennes, og som indeholder mere Olie, end Frøet af Sommerrapsen. De Landmænd, der kunne have Lyst at forsøge Avelens Dyrkning, kunne faa Frøe hos Grosserer J. Bech i Kjøbenhavn. Avslen bør saaes i Ma Maaned.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-05-21
Den 9de Junii holdes Auction i Fredericia over en betydelig Deel Alenvare &c. tilhørende der. Jacobsen & Co., som ophæve denne deres Handel. Der gives 6 Maaneders Credit.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-05-21
Den 29de Maji bortsælges i Rudkjøbing, ligeledes ved offentlig Auction, et Partie Kornvare, saasom 1500 Tdr. Byg, 3260 Tdr. Havre, 490 Tdr. Rug, og et Qvantum Hvede. Jagtskibet Elisabeth og Juliane, som i forrige Efteraar indstrandede i Nærheden af Ebeltoft, er for kort Tid siden derfra afgaaet til dets Hjemsted, Haderne ben. Først et Par Maaneder efter Strandingen og efter meget anvendt Arbeide, lykkedes det at faae Skibet flot, og, skjøndt i synkefærdig Tilstand, at bringe det indi Ebeltofts Havn, hvor det under Bestyrelse af Skibs Prinz. af Aarhuus, har modtaget en Hovedreparation og er sat i fuldkommen seilbar Stand. Skibet. ansees endnu for at være nogle 1000 Rbd. mere værd, end dets Bjergning og Reparation har kostet, og for denne Capitals Conservation kan Rhederiet saaledes takke det nye Havneanlæg ved Ebeltoft, uden hvilket Skibet. maatte været solgt som Vrag.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-05-21
Den cimbriske Jagttager, som udgives af Hr. C. Severin i Aalborg, har i No. 7 leveret en Fortælling, fra Aarhuus, som et Beviis paa, hvorlunde man hertillands, en taabelig Grad beundrer alt fremmed, med dens der skal imponerende Haandgribeligheder til at overtyde os om, at hvad der ei er mere end slet og ret Dansk har noget Værd." Fortællingen er denne: "Nylig forlod det Beckerske Skuespillerselskab os; dets Spil tilfredsstilte hver billig Fordring, dets Garderobe var fortrinlig. Selskabet rostes og fortjente det; man kom det imøde med al mulig Forekommenhed, Byens Musik=Liebhabere f. Ex. assisterede i Orchesteret og det var smukt, man skjænkede det rigeligt Abonnement og det var skjønsomt; man udtømte sig i Lovtaler og det var for meget! - J dette Øieblik gjæster et lignende dansk Selskab os. Dets Spil kan i al Fald sættes ved Siden af det nys nævntes; men man har afmattet sig, man kan ei mere rose, man kan ei mere være forekommende, de Herrer Dilettanter have Forfald, man kan ei mere abonnere, Selv Stadmusicus finder det under sin Værdighed at præsidere i Orchesteret, og overlader dette til Trompetere og Drenge. - Stakkels Thomsen og Olsen, Pynter Eder som Drengene hellig Trekonger-Aften, snakker Tydsk, og kommer da igjen, og man skal modtage Eder med aabne Arme!" Til Cimbrig. O kjære Cimbrial Jeg atter skuen Med Hjertens Fryd din lykkelige Strand, Mig Barmen høit i hellig Andagt luer Ved Synet her af Kraftens kjække Mand. Forsvundet er nu hvert et bittert Minde, Min helsingørske Helvedkval er glemt; Hos dig jeg atter Siælens No skal finde Og Lyren toge Enighed og Skjemt. Tak Aarhus, Randers, for de svundne Dage; Mit Hjertes Tak til Grenaa, Weile By, Og sjeldne Kolding! Godhed uden Mage Du gav mig Fred, og Kjærlighed, og Ly Jeg aander her kun Jordens rene Glæde, Som hulde Moder Cimbria indgjød, Hos dig har Dannished og Kraften Sæde, Modtag mig i dit moderlige Skjød, Aarhuus, den 20de Mai 1829. Den Evige bød og en værdig Olding, Rasmus Jensen i Ørting Bye, i Hadsherred, var ikke mere. Hans Livsaande blev saaledes udslukket den 8de April d. A. i hans 81de Aar. Legemet fandt da den forønskede Hvile og Aanden den Fryd, som en kjærlig Fader af Naade tildeeler det svage og ufuldkomne Menneske. De Mange som kjendte denne sjeldne Bonde, saavel med Hensyn til hans udmærkede Virksomhed i hans kraftfulde Dage som og hans ypperlige Forstand og christelige Vandel, kan vidst med Sandhed sige: at han efterlod sig et følgeværdigt Exempel for en hæderlig Familie, saavelsom for sine øvrige Medborgere i den hæderfulde og byrdefulde Bondestand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-05-21
Efter Bestemmelse under Skiftet efter afg. Cancellieraad J. W. Heiberg, bliver følgende hans Stervboe tilhørende Statspapirer, nemlig: 1 en Kgl. Obligation Nr. 558 udstædt d. 31te Marts 1825 for 2000 Rbd. 2 en Deposito=Kasse Oblig. No. 23954 paa 1000 - 3 en Kgl. Creditkasse Oblig. No. 2998 paa 250 - 4 en Kgl. Finantscollegii Oblig. No. 155 paa 100 - 5 en dito dito No. 1377 paa 100 - 6 en Prise=Oblig. No. 13260 paa 100 - 7 et Skatkammerfonds=Beviis No. 450 paa 400 - 8 et dito dito Nr. 516 paa 50 - 9 et Consignabelt Bankfonds-Beviis af 30te April 1810 paa 31 Rd. Species, stillede til Bortsalg ved offentlig Auction, som afholdes paa Weile Byes Raadstue Fredagen den 29de Mai førstkommende om Eftermiddagen Kl. 3, hvilket til Liebhaderes Efterretning herved bekjendtgjøres. Weile, den 6te Mai 1829. Hersleb.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-05-21
Da Vedkommende ei have villet approbere det ved 3die Auction gjorte Bud paa den afdøde Niels Jørgensen tilhørende Gaard paa Udbyeover Mark, Udbyeneder Sogn, Gjerlev Herred, saa bliver bemeldte Gaard med Hartkorn 6 Tdr. 6 Skpr., stillet til 4de Auction, som afholdes i Pastor Bies Gaard paa bemeldte Udbyeover Mark, Løverdagen den 6te Juni næstk. om Formiddagen Kl. 100; hvilket herved bekjendtgjøres med den bemærkning: at Gaardens Bygninger ere afbrændte, men at Assurancesummen 663 Rbd. 3 Mk. 4 s. Sølv, kan, imod at den befalede Caution stilles, blive vedkommende Kjøber anviist til Udbetaling paa Randers Amtstue. Mariager, den 18de Mai 1829. Claudi.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-05-21
Jfølge Kongelig allernaadigst Bevilling af 5te os., som vil blive læst ved Hobroe Byetingsret og den Kongelige Landsoverret i Viborg, hvilken er saalydende: "Vi Frederik den Sjette, af Guds Naade Konge til Danmark, de Venders og Gothers, Hertug til Slesvig, Holsteen, Stormarn, Ditmarsken, Lauer borg og Oldenborg. Giøre vitterligt: At Vi efter Johannne Marie Vassard, Enke efter afdøde Kjøbmand Søren Sørensen af vor Kiøbstad Hobroe under Randers Amt udi Vort Land Nørre Jylland, hendes herom allerunderdanigst gjorte Anlegning og Begjæring, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at hun ved Proclam sub poena præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, i den danske Stats Tidende, den Altonaiske Mercur, samt Aarhuus Stifts-T. dende, 3de Gange efter hinanden, maae indkalde alle dem, som formene sig at have noget at fordre hos hende eller hendes i Aaret 1814 afdøde Mand, med deres Paastand at fremkomme, og saadant deres havende Krav, inden foreskrevne Tids Forløb, for hende eller, hvis hun forinden skulle døe, da for Skifteforvalteren, i hendes Boe, at anmelde og beviisliggjøre; dog Umyndiges Tiltale i Fremtiden efter Forordningen 20 Febr. 1717 forbeholder, og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vor allernaadigste Bevillig Ord til andet indrykkes i fornævnte offentlige Tidender, samt læses for vedkommende Værneting, samt ved den Overret hvorunder samme henhører. Hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette, og for Skade at tage vare. Giret i Vor Kongelige Residents=Stad Kjøbenhavn, den 5te Mai 1829. Under Vort Kongelige Seil, (L. S.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-05-21
Efter Hans Kongl. Majestæts allernaadigste Befaling Stemann. Monrad. Ørsted. Lassen. Hammerich.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-05-21
Bevilling for Kjøbmand Søren Sørensens Enke af Hobroe Kjøbstad, til, ved Proclama i Aviserne. at indkalde hendes og hendes afg. Mands Creditorer. indkaldes herved, sub poena præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, alle de, der formene sig at have noget at fordre enten hos mig eller min afdøde Mand, Kjøbmand Søren Sørensen i Hobroe, til inden forbemeldte Tids Forløb med deres Paastande at fremkomme og deres Fordringer at anmelde og beviisliggjøre, enten for mig eller, i Tilfælde af Dødsfald, Den eller de der som Skifteforvalter maatte behandle mit Boe. Hobroe, den 13de Mai 1829. Johanne Marie Wassard, sal. Sørensens.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-05-21
Efter venskabelig Overeenskomst, foranlediget ved indtruffen Dødsfald overgaaer den af os hidindtil i Fælledsskab under Forma: Hammershøy & Scheibye. i Gaarden ved Basballediven her i Byen drevne Handel, med samtlige dens Activa og Passiva, fra Dags Dato af til mig J. P. Hammershøy, der fremdeles i benævnte Gaard, for egen Regning og under eget Firma fortsætter samme. Hvorimod jeg F. Scheibye ligeledes for min egen Regning og under eget Firma, etab erer en Handel i min salig afdøde Faders Gaard paa det store Torv her i Byen. Dette have vi herved den Ære at bekjendtgjøre. Aarhuus, den 1ste Mai 1829. J. P. Hammershør. F. Scheibre.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-05-21
Nye Silkevare og Merinos.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-05-21
Hos Undertegnede er i Dag arriveret et betydelig Partie Silkevare, bestaaende af: Sort Satin Ture og Satin de Grece, Gros de Naple i mange forskjellige Couleurer og Boniteter, Tafter og Musseliner i alle Couleurer, Crep-Tørklæder, af de moderneste Silke Dame= og Herretørklæder, Shawler, Blonder, saa og endeel moderne Hattebaand, m. m.; saa og: et lidet Partie udmærket smukke sorte og couleurte Merinos, med mange flere til Manufactur Handelen henhørende Artikler, som Alt udsælges til muligst billige Priser hos W. M. Cohen, paa Svinetorvet. At vi nyeligen ere blevne forsynede med et Partie af det meget yndede Erikshaabs Concept Papiir, og sælge samme til Fabrikspriis; undlade vi ei at tilkjendegive vore ærede Handelsvenner. C. A. Bünger & Comp.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-05-21
Friske og gode Ansioser ere atter at faae i Dunker og mindre Dele til nedsatte Priser hos A. W. Stigaard. 200 Rbd. rede Sølv offentlige Penge ere at faae til Laans, naar man derom henvender sig til Harlev Præstegaard, J. C. Ramsing. den 24de Marts 1829.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-05-21
Mit Klæde=Oplag af Hr. H. A. Kochs Fabrik, er vedvarende sorteret med et Lager ordinair, middel og fiin Klæde og Kalmuk i forskjellige Farver, som udsælges til Fabrikens Priser. af Christian Bang. E. Robertson. er flyttet til Hjørnet af Jmmervad og Aaen, og anbefaler sig med et smukt Sortiment Mode i varer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-05-22
bes.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-05-22
Nyheder fra Al Krigsbegivenheder i Østen. Der har staaer, en meget alvorlig Fægtning ved Silistria mellem et tyrkisk Rorps og Avantgaarden af den fra den venstre Donaubredde fremrykkende russiske Armee. Russerne havde seiret, og Tyrkerne lidt et betydeligt Tab. Sidstnævnte havde derpaa trukket sig tilbage til Silistria, men Russerne opstillet sig udenfor Fæstningen. General Diebitshavde selv været tilstæde ved denne Affaire. Snart, meente man, vilde det komme til afgjørende Batailler. Den nye Storvezier Reschid Mehemed er rykket frem indtil Nærheden af Varna. General Roth har derfor i de sidste 3 Uger faaet 30,000 Md. Forstærknings: tropper. General Diebitschs Hovedqvarteer vente des midt i Maii til Basardschik. Men de tyrkiske Spahis vise sig allerede hobeviis i Bulgarien, hvisaarsag de russiske Tropper marschere i stærke Kolonner, og Levnetsmidlerne transporteres under talrig Bedækning. J det lille Wallakie vise sig heel ofte tyrkiske flyvende Korps som drage ud paa Rov og Plyndring og anrette stor Ødelæggelser. Paskan af Viddin har 30,000 Md. under sin Kommando. - Det russiske Hovedqvarteer, som, ifølge de tidligere Anordninger, skulde begivet sig til Krajowa, i hvilken Hensigt 2500 Heste allerede vare beordrede derhen, er gandske uventet indtruffen til til Gallarsch. Som Aarsag til denne Forandring angives de modtagne Efterretninger om at Tyrkerne true Varna og Basardschik, som og at de i Bulgarien, begynde med at gaae offensive tilværks. Den 11te April vare 3 tyrkiske Afdelinger satte over Donauen og faldne ind i det lille Wallakie, men vare paa alle 3 Steder, drevne tilbage med Tab, og havde paa det ene endogsaa mistet deres Anfører Hussein-Effendi. Russerne havde sat efter dem ud paa Vandet og erobret 4 af deres Baade; sex sank med alt Mandskabet. - Blandt de mangehaande Rygter som haves fra Krigsskuepladsen er ogsaa det, at Tyrkerne skulle med stor Overmagt have overfaldet Rovarna og Baltschick og nedhugget de i begge Stæder værende russiske Garnisoner. Men den preussiske Statstidende erklærer, at man endnu aldeles ikke havde noget authentisk desangaaende. Et andet Rygte er fra Malta, hvor man sagde, at hele den engelske Sømagt i Middelhavet samler sig for at gjennembryde Blokaden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-05-22
J Odessa blev der overalt talt om en ny russisk Troppe-Udskrivning, som i hele Riget skal foretages efter Maalestokken: 8 Mand af hver 500 Sjæle. Firetusinde Mand vare blevne indskibede herfra til Asien som Forstærkningstropper til General Paskewitsch, som har indberettet, at Tyrkerne synes at ville drive dette Aars Operationer med al mulig Eftertryk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-05-22
J dette vigtige Øieblik faaer Europa med en ny Fjende at gjøre, som man alt længe har kunnet frygte for. De senest fra Asien mod Donauen fremrykkende Tropper have nemlig medbragt den egentlige orientalske Pest, som nu stedse udbreder sig meer og mere paa den høire Donaubredde og giør meget foruroligende Fremskridt, hvisaarsag der fra russisk Side er trukket Kordons paa alle de Puncter som staae i Berørelse med hiin Donaubredde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1829-05-22
Engelland. "Det synes nu fuldkommen bekræftet - skrives der fra London - at vor Regjering har faaet den definitive Erklæring fra det Petersborgske Kabinet, angaaende Krigen mellem Rusland og Tyrkiet. Det lader sig efter de derom udbredte Rygter antage, at den russiske Regjering retfærdiggjør Fortsættelsen af Krigen, mod Porten, Dardanellernes og Øen Candias Blokade med den bydende Nødvendighed, men tillige gjentager de meest utvetydige Forsikkringer om, at den ingen anden Hensigt har med de Erobringer og Fordele, den allerede, har tilkjæmpet sig eller endnu maatte komme i Besiddelse af, end at opnaae en billig fyldestgjørelse og Skadesløsholdelse for sine Besværinger mod Porten. Man vil endogsaa vide, at de Anskuelser, som indeholdes i denne russiske Erklæring, ere af en saa tilfredsstillende Art, at de synes gandske at maatte berolige vort Cabinet med Hensyn til dette Felttog. Det vilde være meget at ønske, at disse Forhaabninger ei maatte være byggede paa blotte Formodninger, da man i de sidste Uger og i Særdeleshed siden vort Cabinet efter Afgjørelsen af de katholske Stridigheder har antaget et mere bydende Sprog mod Udlandet, har gjort den bemærkning: at Gemytterne begynde at svæve i ikke ringe Bekymring for et muligt Brud, med Rusland og nogle andre nordiske Magter." - Den nye storbrittaniske Ambassadeur hos Porten, Sir Robert Gordon, er nu reist til Neapel, for at indskibe sig derfra til Constantinopel. "Denne Fornyelse af de venskabelige Forhold med Porten - siger et politisk Blad - beviser saa temmelig, at det brittiske Kabine har besluttet at afkaste sin politiske Tilbageholdenhed og modsætte sig Portens Undergang, selv om det skulde koste en Krig med Rusland, og kan maaskee blive Forspillet til store Begivenheder.