JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-10-06
Om Eftermiddagen den 17 Septb. ankom ligeledes en Underofficeer og 8 Engelske Husarer til Vordingborg, og gik strax til Færgegaarden, for at spærre Overfarten mellem Sielland og Falster og forhindre den Lollandske Postes Gang. Men ifølge senere Efterretninger afreiste de igjen den følgende Dag, og saaledes passerede Posten. J Skjelskjør havde man til den 18 Septb. endnu ikke have Engelske Tropper, hvorimod skal være saa mange i Sorøe, Ringsted og Slagelse, at mangen en Gaard har henved 50 i Jndqvartering. - Jfølge Engelske Efterretninger bestaaer den imod Danmark afsendte Magt foruden den Tydske Legion paa 16000 Md., af 18 Engelske Jnfanterie regimenter det 25de Skarpskytterkorps, 2600 Md. Garde og 1000 Md. Artillerie samt 6000 Md. under GeneralBaird.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-10-06
Af de Engelske Befalingsmænd udmærker CommodorPopham sig især ved sin Haardhed og heftige Forholdsregler. Man har givet Kapitulationens Stipulationer den vilkaarligste og meest oprørende Udstrækning. Vore Værter blive fra Grunden af ødelagte og ikke det Mindste levnes. Røveriet drives saa vidt at man tager selv de ubetydeligste Sager og tildeels de paa de Kongel. Værfter ansatte Arbeideres Privat-Eiendom. Det Skjændigste herved er endda, at de fleste Oplysninger som have tjent Fjenden til at fuldende vort Søe=Establissements Ødelæggelse, skulle efter et offentligt Blad være meddeelte af Chefen for en Engelsk Fregat, som i afvigte Aar blev kalfatret her og nu befinder sig med iblandt de Skibe, som have angrebet os.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-10-06
De 2 Danske Linieskibe Seiren og Louisa Augusta vare de sidste, som tiltakledes. De øvrige ere allesammen lagte ud. 7 Engelske Skibe skulle være afseilede til Norge, for at søge de der stationerede Danske Orlogskibe. De nyeste Breve fra Christiania melde imidlertid ikke det mindste om noget Angreeb paa Christiansand og de der liggende Skibe, men blot, at man overalt i Norge belavede sig paa kraftig at værne om Hjemstavnen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-10-06
Efter Reglementet for den Danske Kaperfart (see No. 116 og 117) ere først alle Skibe at ansee for gode Priser, som tilhøre Storbrittanniens Krone eller Undersaatter, i hvilken Verdensdeel disse end maatte opholde sig; dernæst og efter nærmere Undersøgelse og Sagens Beskaffenhed Skibe. som a) antræffes uden Søepas paa Søen; b) hvis Passer, eller Dokumenter findes falske; c) som uden Nødvendighed styre en anden Cours end i Søepasserne er bestemt; d) naar de enten ganske eller tildeels ere ladte med Krigskontraband, og bestemte for Storbrittanniske Havne, eller naar de have fjendtlige Officerer og Gemene ombord; e) naar det anholdte Skib gjør Modværge og f) Skibe, som nærme sig en Eskadre, der blokerer nogen Dansk Havn, for enten at drive nogen Handel med den, eller at tilføre den Proviant.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-10-06
For Krigskontraband skulle følgende Artikler gielde Kanoner, Mørsere, alle Slags Vaaben, Pistoler, Bomber, Granater, Kugler, Geværer, Piker, Kaarder, Gehænger, Patrontasker, Sadler og Tømmer, dog med Undtagelse af slig en Qvantitæt af bemeldte Artikler, som udfordres til Skibets Forsvar. Saasnart Kaperkapitainer har undersøgt et venskabeligt eller neutralt Skibs Papirer og finder dem mistænkelige, staaer det ham frit for, at gaae ombord paa Skibet og anstille en nærmere Undersøgelse. Dog maae han ikke, under sit Kaperbrevs Fortabelse og Skadens Erstatning, selv aabne eller brække Skabe, Kister, skal lade dette gjøre af Skipperen selv, som dog og i det Sted kan Tønder, Foustager Pakker eller andre Gjemmer, men lade sig opbringe til nærmere Undersøgelse. Saavel Ladningen som Papirerne skulle i dette Tilfælde forsegles af dem begge. Priserne skulle indbringes i den Danske, Norske eller Holstenske Havn, som ligger beqvemmest dertil, og naar ikke Storm, Modvind, Mangel af Provision eller Fjendens Forfølgelse nødsager ham dertil, maae Kaperkapitainen ikke, under Fortabelse af sit Kaperbrev og Kautionssummen, indløbe til nogen anden eller fremmed Havn, hvorfra han og i saa Fald har ved første Leilighed at begive sig til en Dansk Stad. Saasnart Magistraten derefter har optaget Forhør og Jnventarium, sender den samme til Priseretten, som indkalder Parterne at møde om 8 Dage og inden 24 Timer fra denne Termin at regne fælder Dommen. J denne Jnstanz maae ikke fremlægges andre Documenter eller Beviser, end dem som ere fundne paa Skibet. ved dets Opbringelse. Appellation til Overadmiralitætsretten, som har sit Sæde i Rendsborg, maae erklæres inden 24 Timer og fortsættes ved samme inden 4 Uger for Danmark og Hertugdommene og inden 8 Uger for Norge. Fra sammes Dom kan da ikke videre appelleres. Opbringer en Kaperkapitain et Skib uden gyldig Aarsag, skal har dømmes til Skadens og Omkostningernes Erstatning. Erklæres det for god Prise, er han forpligtet til at sælge Skib og Ladning ved offentlig Auction paa det Sted, samme er opbragt. Af Auctionssummen erlægges, foruden de sædvanlige Gebyhrer, 1 Procent til Søelazarethet i Kjøbenhavn. Derimod tilstaaes Kaperen aldeles Befrielse for Told, Konsumtion, Accise og alle andre Afgivter af det opbragte Skib og Ladning. Er Mandskabet paa det opbragte Skib Storbrittanniske Undersaattere, afleveres de som Krigsfanger til nærmeste Fæstning; venskabelige eller nentrale Magters Undersaatter derimod til deres Nations Konsuler.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-10-06
Fra Hs. K. Høihed Konprindsens Hovedqvarteer er under 17 Septbr. udgivet en nærmere Forskrivt for Brugen, af Signaler ved Kystmilicen i Hertugdommene. J samme fastsættes blandt andet, at naar kuns et saa lidet Antal Fjender nærme sig Landet, at det tilstædeværende Militær, eller Kystmilice er tilstrækkelig til at bemestre sig samme, skal intet Signal gives til Understøttelse. Er den fjendtlige Magt noget større, betegnes det ved et enkelt Røg= eller Jldsignal og enkelte Slag med Kirkeklokkerne; kommer Fjenden med stor Magt, antændes 2 Signaler og ringes til Storm, for at samle hele Egnens Kystværn. Til Signaler bruges om Dagen et Halmknippe, som blødes udvendig i Vand for det antændes, hvilket giver en stærk og tyk Røg fra sig, og om Natten gamle Tjæretønder, hvis øverste Bund er udslaaet og med Huller borede paa Siderne, for at befordre Trækluft. Naar stærk Blæst eller RegnhindrerSignaliseringen skal det Jndtræffende strax meldes videre ved ridende Staffetter, til hvilken Ende i Nærheden af enhver Signal-Station skal holdes en Hest i Beredskab.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-10-06
J Politisk Journal læses en Artikel af en Dansk Mand betitlet: det Europæiske Algier. Enhver gjetter let, hvor dette maae søges. Efter Forfatterens Mening behøver man ikke at gaae saa langt tilbage i Fortiden, at sammenligne Engelland med Carthago, da Paral. lellen med Algier ligger saa nær forhaanden, og enhver maae ønske denne nye Røverstats Ydmyggelse. Med. lemmerne i det nærværende Engelske Ministerium synes oplærte i det Algierske Divan, og disse Barbarer miskjende ey en Gang saaledes Taknemmeligheds skjønne Dyd. Engelland overfaldt den Stad i dybeste Fred, som den skyldte saa mange Forbindtligheder, som holdt det Kommunikationen aaben med Fastlandet, medens næsten alle andre Havne lukkedes for de Brittiske Handelsflaaders Polyparme. Denne græsselige, blodige Handlings Afskyelighed taler for sig selv. Annalisten kan afholde sig fra alle Betragtninger. Den simple Fortælling: at Engelland midt i Fredens Ro, ved de venskabeligste Forhold, overfaldt det lykkelige, uforberedte Danmark, forvandlede dets Hovedstad, som ikke kunde holde sligt et Angreb for mueligt, til en Askehob, myrdede tusinde af denne almindelig agtede Stats fredelige Borgere, og ved Overmagt, Mordbrand og Helvedmaskiner endelig betvang den Danske Heroismes mageløs patriotiske Anstrængelser. - disse nøgne Kjendsgierninger saare, oprøre hvert følende Menneskes Hjerte, meere end de meest brændende Udtryk af den inderligste Deeltagelse. Disse samme Mennesker, der mødte som Mordbrændere for Dannerigets Kongestad ventedes altid forgiæves af deres skuffede Allierede. Det haardt ængstede Danzig udrakte grædende sine Armee om Hjelp. En gelland vilde ikke høre. Hvor man regnede paa Engelsk Bistand, der blev denborte. Ligesom Engellænderne forlangte den danske Flaade udleveret, forlange ogsaa de Algierske Søerøvere undertiden en Fregat eller enkelt Krigsskib, hvormed de siden gaae ud paa nye Rov. Saaledes paatrænger sig overalt Lignelsen imellem det Afrikan skee og Europæiske Algier - med den eneste Forskiel, at Albion driver i det Store, hvad Afrikaneren, kuns langt frimodigere, begaaer i det Smaae.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-10-06
Blandede Efterretninger. Frankerig. Den 21 September gav Storhertugen, af Berg en overordentlig glimrende Fest i sit prægtige Palais og dets Have, til Ære for det Vestfalske Kongepar hvilken foruden dette Keiseren og Keiserinden, Keiserens Moder Dronningerne af Neapel og Holland, Storhertugen af Würsburg, Arveprindsessen af Baden og over 300 Standspersoner bivaanede. Midt i Haven, som var oplyst af tusinde farvede Glas, stod Keiserens Brystbillede troner af Mars og Minerva. Alleen, som førte dertil, var pryder, med Egyptiske, Jtalienske og Tydske Trofæer. Da Dronningen af Vestfalen besaae alle disse Herligheder, overraskedes hun pludselig af en Svabisk Landsbye og befandt sig en Øieblit derefter paa en Landgaard, som fuldkommen lignede den i Nærheden af Stuttgardt, hun i sin Barndom, gjorde saa meget af. Jndianske Lys dannede smaae Skyer, i Luften, som gjorde Natten til Dag. Da disse forsvandt, paafulgte et fortryllende Fyrværkerie, i hvis Baggrund man saae Liniedandseren Forioso svæve i Luften og svinge sig op paa Spidsen af en Pyramide. Derefter begyndte en Ball, som varede til næste Morgen og Alt var Lyst og Glæde. Garnerin har den 22de foretaget sig en nye Natlig Luftreise fra Paris, uagtet det var slig en Storm, at han samme Nat gjerne kan være gaaet over Rhinen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-10-06
Rigsjournalen dadler de Supplikantere, som ved en uanstændig Raaben og Heftighed søge at trænge sig hen til Keiseren med deres Bønskrivter, saasnart han viser sig offentlig, da dog en særskilt Kommission er oprettet for at undersøge alle Ansøgninger og ey engang noget Bønskrivt af dem, der vare sendte til Pultusk, Eylau og Rusland er bleven ubesvaret. Naar slige Veye staaer den Ulykkelige aaben - hedder det - er det da tilgiveligt at vælge den, hvis Heftighed kunde efterlignes af Forbrydelsen:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-10-06
Den Schweitzer Gesandt, Hr. von Wattewille, havde den 30 August Audients hos Keiser Napoleon, som modtog ham meget naadig og forsikkrede, at Hs. Majestæts Tænkemaade i Henseende til Schweitz vilde blive uforandret Tydskland. J Nærheden af Frankfurt strøifer en Røverbande, som skal være 50 Md. stærk. 25 Personer, af dette Komplot, som nylig udplyndrede en Fragtvogn, vare alle for det meste velklædte.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-10-06
J Paderborn har en Katholsk Præst begyndt at udbede sig den lille Naadesbeviisning af Gud, at han nu, da Landet faaer en Katholsk Konge, snart vilde rense det for de protestantiske Kjettere. - Besynderligt - siger en Journal herom - at de ellers saa fornuftige Paderborner ere saalidet bekjendt med den store Napoleons og hans ophøiede Broders liberale og humane Grundsætninger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-10-06
Indenlandske Efterretninger. Afdet til Nytaar 1805 under Kongel. Garantie aabnede Laan blev efter Bestemmelsen den 1ste d. M. udtrukket et Nummer paa Banken i Altona, som var No. XVII.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-10-06
Til Viborg ankom den 27 Septbr. følgende krigsfangne Engelske Officerer, som i nogen Tid have opholdt sig her i Odense: Capitain Sir Carles Dobson, Esg. Lieutenant Sir Archinson Brigham, Esg.; Gentlemann, Sir Thomas Dobson, Esg.; Secretair Sir Anderson, med deres Tjener Marine-Sergeant John Hauwood.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-10-06
Følgende Understøttelses=Bidrag ere allerede indkomne, til Dhr. Zahrtmann og Just i Viborg, Fra Doctor Degen i Viborg 5 Rd., fra Beboerne i Dangberg, Mønsted og Smøllerup Sogne, indleverede ved Kapellanen, Hr. Hegelund 65 Rd. 1 Mk. 11 s., Fra Sognepræsten i Danqverg, Hr. Hegelund 10 Rd. Fra Hr. Kjøbmand Buchwaldt i Viborg 200 Rd.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-10-06
J Fridericia har Magistraten ogsaa maattet advare imod Aager med Smaamyndt og udlovet en Præmie af: Rdlr. for den første, som beviislig opdager og angiver en saadan Aagerkarl.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-10-06
Den 21 Septb. er Oberrabbineren for de Høitydske Js demeenigheder i Altona, Hamborg og Wandsbek, Hirsch Benjamin død i Altona i en Alder af 67 Aar. Dr. Limkilde i Ærøeskiøbing har bekjendtgjort, at hans fortsatte Oversættelse af Sennekas Breve, nu maae standse, da han hverken har kunnet faae Understøttelse til samme at Selskabet for de skjønne Videnskaber, ey heller erholde nogen Forlægger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-10-06
Kgl. Hoskasserer Duncan i Kjøbenhavn lyser efter sin Komtoirbetjent Hans Christian Rasmussen, som er bortrømt med 4500 Rd. Kongelige Penge og har den 1 eller 2den Aug taget Touren over Bøygdens Færgested. Han er forgjæves eftersøgt af Politiet i Hamborg og Lübek. For hans Opdagelse loves en Douceur af 500 Rd.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-10-06
I det Standinaviske Litteraturselskabs Skrivter, 3die Qvartal 1806, har Kapit. Abrahamson beskrevet en nylig opdaget Runesteen paa en Høy ved Glavendrup Bye i Skam bye Sogn her i Fyen, som Hr. Dr. Simonsen meget svagtig har kopieret. Stenen har uformelig Figur og en i den ene Ende 3 1/2 Alen høi, men i den anden over 4 Alen Baade paa de to brede og paa den smalle Side ere Runerne indhuggede, som give følgende Mening: Paa Forsiden, Ragnhild satte denne Steen efter Al Sølve, gode Ven. - tapre Mand. Paa den anden Side, Alas Sønner gjorde denne Høi efter deres Fader og hans Kone efter sin Mand. Men Sute reiste disse Runer efter sin Herre. Thor huggede disse Runer. Paa den smalle Side er Meningen meere forstaaelig. Følgende antages for rimeligt: "at indhugge beskytte, de han som førte denne Steen hid, til Amindelse af denne brave Mand. Stenens Ælde kan sluttes deraf, at her ingen puncterie Runer findes, saavelsom at Stenen, der unægtelig er bleveskopsat paa Høiens Top, har faaet Tid til at synke ved sin Tyngde saa gydt ned i den, at nu ikke uden den øverste Kant stod frem af Jorden. Monumentet torde da vel væ te et af de ikke mange, der ere ældre end Kristendommen her i Landet. lig
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-10-06
Befordringer. Under Finantskolle giæt, den 1 August ere ved Anniterskontorerne udnævnte: Bogholderen ved Kontrakontoret. Kommerssraad H. J. Kirksteen, til Bogholders Reserven i Kontrakontoret, Fuldmægtig S. Møllers til Kontrolør, og Kopist i Finantskollegiets Sekretariat; C. Hansen, til Reserve, alle i Hovedkontoret; Kontroløren i Hovedkontoret. Fuldmægtig C. Staal, til Bogholder, og Reserven i Hovedkontoret, Fuldmægtig C. Hjelm til Kontrollør, i den der spektør C. L. Sylows Sted, og Kopist i Finantskollegiets Se fra i Naade og efter Ansøgning entledigede Generallottoinkretariat, S. L. Paap, til Reserve, samtlige i Kontrakontoret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-10-06
Odense Bye=Nyt. Fra den 30 Septbr. til 5 Octbr. Fadd. Mad. Petersen, Jfr. Leopold, Kikr. v. Scholten, Kan Døbte: Korporal Junkers Datter Caroline Petrusine destøber Sørensen. Dagleier Christen Jensens Søn Hans Fadd. Jørgen Larsens og Peder Olesens Koner, Forpagter Brobye. Jørgen Larsen, Avlsmand Peder Olesen, Hans Knudsen fra hvoraf de 2 Drenge og 2 Piger vare af den Lahnske Stif 7 Drenge og 10 Piger, i Frue Kirke 9 Drenge og 5 Piger, Confirmerede. Den 4de Octbr. i St. Knuds Kirke, telses Børn.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-10-06
Copulerede den 30 Septb. Cancellieraad og StiftsRevisor T. Børcher, og Jfr. Charlotte Cathrine Møller. Begravede: Parykmager Zilmers Kone, 52 1/2 Aar. Dra Dage. zon Peder Nielsens hjemmedøbte Datter Johanne Marie, 9 Avertissements. Varbara Wittrup Bülow fød Høegh i sin Alders 72 Aar, efter Den 16de September om Morgenen Kl. 3 1/2 døde Enkefrue at have med stille hengivenhed lidt af Gigt og Nervesyge henimod 3 Aar. - Den Godes Værd er for hellig til at ophøies ved menneskelig Roes, kuns i Børns og Venners Minde staaer hendes siældne Fortjenesters revig luende Hyldings Alter Ved Religionens troe Haand gik hun stille og roelig sin Himmel imøde, ved hendes Gravhøi dvæler hendes sørgende Børn med Bøn til Gud at leve og døe som hun! - Kjøbenhavn den 16 September. 1807. Louise Sundt. fød Bulow. Paa egne og Sødskendes Vegne. Da et almindeligt Rygte er kommen mig for Øre, at det skal drives en skjændig Handel ved Bancosedlers Omvexling i ver (foruden forhen skeet Publication) endvidere herved i Avi Skillemynt, og sligt er stridende mod Anordningerne, saa bliserne bekjendtgjort, at hvo, som beviislig angiver for mig den eller de som have drevet en saa løvstridig Handel, kan forvente en Douceur af fem Rigsdaler, og om forlanges, hans Navn fortiet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-10-06
Odense Stifts og Amtshuus den 5 October 180. Gersdorff. samt nogle Eege og Elletræer. - lig Auction paa Østergaard endeel Bøgetræer paa Roden, Onsdagen den 14de October 1807, bortsælges ved offentAuctionen begynder Kl. 9 om Formiddagen, og Conditionerne erfares paa Auctionsstedet. - En habil Gartner, som er forsynet med gode Rekommenmueligt. Hans Opholdsted erfares paa Adressecomtoiret. dationer, ønsker sig en Kondition paa en Herregaard saasnart omtrent 8 Dage bortkommen en gammel sort Hoppe; den hav Fra Gaardmand Jørgen Jacobsens Mark i Holse, er for de en hvid Stjern i Panden, var lam paa høire Bagheen, hvor den desuden havde en Kande, og paa Baglaarene var hvem der om samme kan give Oplysning loves anspassende brendt et Tegn som et 1 med tvende S. S. eller C. G. udi Doceur.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-10-09
Krigstildragelser i Danmark. Bladet Danmark No. 7 af 6 October anmelder nu Udfaldet ved Hovedstaden saaledes:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-10-09
Kjøbenhavn har kapituleret. - Flaaden er udleveret til Engellænderne. - Det haarde Stød er skeet; men saa føleligt det endog maatte være, saa har dog det Danske Monarchie i henrundne Tider havt og overvundet større Vanheld. - Hvilken Tid var det ikke i Danmark efter Erik Eiegod, og hvilken saa igjen under Waldemar den Anden? Hvilken efter Erik Menved, og saa igjen under Waldemar den Tredie og Dronning Margrethe? Hvilken efter Frederik den Første, og saa igjen under Christian den Tredie? Hvilken under Christian den Fjerde 1626 1627, og 1643 og 1644, og derpaa under Frederik den Tredie 1658 og 1659. og saa siden. - Hvor stor var Flaaden 1727, 9 Skibe, hvoraf de to ikke kunde holde Østersøen, og vi stode da just i største Fare for Rusland. Hvor stor 1733, Vi kunde neppe holde Vagtskibene. - Der, hvor vore Fædre altid fandt Redning, der kunde vi ogsaa finde den, og det er at haabe, at vi da ogsaa som de engang vilde kunne glæde os ved Kampens endelige, heldige Udfald. - Ved uforfærdet Mod, sig selv-opofrende Troskab fast Udholdenhed og uslukkelig Kjærlighed til Konge og Fædreneland have vore Fædre tilbagevundet det Tabte, og ved blodige Anstrængel. ser tilkjæmpet sig nye Fordeele. - Modet voxer ved Hindringer; Troskab prøves i Farer; Udholdenhed vakler ikke, fordi Uheld ramme, Fædrenelandskjærligheden blusser højest, naar Fædrenelandet lider, og derfor maae følgende Træk, hvis Sandhed ikke kan drages i Tvivl, skildre Pubblikum den Fjende, hvis røveriske Anfald paa een af Danmarks skjønne Provindser ikke har kundet afværges, og imod hvilken vort Mod, vor Troskab, vor Udholdenhed og Fædrenelandskjærlighed skal prøves.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-10-09
Prem. Lieutenant v. Steffens blev i Midten af August Maaned afsendt fra H. Kongel. Høyhed Kronprindsen til den commanderende General i Kjøbenhavn, Generalmajor v. Peymann, med et Brev af følgende Jndhold: "Saa ubehagelig den Tanke end er, at forestille sig Mueligheden af Kjøbenhavns Overgivelse til Fjenden, hvilket "Jeg, saalænge De fører Kommandoet, ogsaa ey befrygter, saa finder Jeg dog nødvendigt, herved at bekjendtgjøre Hr. Generalen: at det er Hans Majestæts Kongens "Villie og befaling, at hvis det ulykkelige Tilfælde dog skulde indtræffe, som Gud forbyde, at Kjøbenhavn blev indtaget, saa skal De, forinden sligt skeer, sætte Jld paa Flaaden, og lade den brænde op, da Hans Majestæt af tven4de onde Ting vælger det mindre, som det virkelig er, at vide sin Flaade opbrændt, end at see samme i sin og Landets Fjenders Hænder, og derved give disse Voldsmænd en Triumph, som ingen Dansk Mand kan taale at bære. Prem. Lieutenanten naaede, efter mange Besværligheder, for at undgaae Fiendens Krydsere, Sjælland og kom Kjøbenhavn paa 1 1/2 Miil nær, hvor han, skjønt forklædt, blev anholdt af en fjendtlig Patrouille og opbragt til Fjendens Hovedqvarteer, men havde dog forinden tilintetgjort Prindsens forommeldte Brev. Fjenden holdt Forhør over Lieutenanten og forlangte at see hans Depesche, eller vide hans Ærinde. Da Lieutenanten afslog enhver saadan Anmodning, truede man at vilde lægge ham paa Torturen, hvilken Trudsel Fjenden dog ikke fuldførte, men sendte ham nogle Dage efter ud paa Flaaden, hvor han forblev, indtil den uhældige Kapitulation var sluttet. - Medens han opholdt sig hos Fjenden, har man vildet forføre ham, til at blive sin Pligt og Eed utroe, og at gaae over i engelsk Tjeneste. Nogle hundrede Mand deels Landeværn, deels Søefolk som vare tagne til Fange, transporteredes af Fjenden til Flaaden og bleve imod al Sædvane og Krigs=Brug, fordeelte paa de fjendtlige Kanoneer=Baade og Bombarderer, som attaquerede vor Flotille, hvorved vi nødtes til at nedskyde vore egne Folk. - Af disse Krigsfanger vare endog Nogle paa det engelske Skib, som af vore Kanonerbaade blev skudt i Brand, og derpaa sprang i Luften. Engelske Bomber, som ere kastede fra Søesiden ind i Byen og ikke sprungne, har man siden ladet undersøge og fundet Ladningen meleret med Glasstumper. Denne Ladningsmaade er en Methode, der ogsaa kun kan bruges af Engellænder.