JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1778-01-19
Paa Aunsberg Gods, i Silkeborg Amt, Siørslew Sogn og Bye, er hos Gaardmand Wisti Pedersen, d. 21 November sidst, ved Døden afgangen Tienestepige Else Christensdatter, hvis Efterladenskaber er tagen under lovlig Skiftebehandling; men som ingen af hendes Arvinger, der er angivet at være 4 Halv=Sødskende, navnlig: Søren Christensen, Jens Christensen, Kiersten Christensdatter og Marie Kierstine Christensdatter, som skal opholde sig i Trust og Hinge Byer paa Tvilum og Winderslevgaards Godser, har ved de holdende Skiftesamlinger indfundet sig; Boen desuden er saa ringe, at den ei formaaer ordentlig Proklama at udstæde; Saa bliver bemeldte 4 Arvinger hermed i den Viborger Samler indkaldte til Møde i Stervboen hos fornævnte Wisti Pedersen i Siørslew, d. 2 Februarii næstkommende, da Skiftet til muelig Endskab vorder foretaget. Aunsberg d. 10 Januarii 1778. H. C. Møller. Fuldmægtig ved Godset.
Viborger Samler, 1778-01-19
at den næste Kommissions=Samling, udi NB. Høi, og Velbaarne Hr. Kammerherre og General=Major Numsens Boe, bliver udi Holstebroe, paa sædvanlig Sted, Løverdagen d. 21 Februarii næstkommende. Det bliver herved til alle Vedkommendes Efterretning bekiendtgjort. undertegnede civile Skifte=Forvaltere i Randers, indkaldet le herved med 12 Ugers Varsel, Arvingerne efter her i Byen, afdøde Jens Knudsen Hjulman, for enten selv eller ved Fuldmægtiger, at ligitimere deres anmeldte og formeenende Arve=Ret efter berørte Afdøde, alt i Følge den ligeledes forhen skeete Jndkaldelse af 7 Junii 1776, siden Boen ei formaaer anden Jndkaldelse; Til saadan Ende ville berørte Arvinger tage Møde paa Randers Raadstue om Eftermiddagen Klokken 2 Slet den 25 Martii 1778, siden Skiftet samme Dag kan sluttes, eller til endelig Slutning optages, da intet er til uden forestaaende, der dette kan hindre, siden afdøde Jens Knudsens ligesaa afdøde Hustrues Arvinger have ved sidste Session anskaffet det dennem paalagde Arve=Tingsvidne. Randers den 25 December 1777. J. F. Caröe. C. R. Voigt.
Viborger Samler, 1778-01-19
Et Hospitals Opbyggelse af Grundmuur, paa 12 Fag, med Arbeide og Materialier af alle Slags, som næstkommende Sommer skal opbygges i Grønbech Sogn og Bye, beliggende i Lysgaard Herred, Silkeborg Amt, bliver stillet til offentlig Licitation, Fredagen den 27 Februarii 1778, om Formiddagen Kl. 10 Slet, i Mad. Saabyes Gaard i Aarhuus, og den mindstbydende tilslagen, paa de Conditioner, som i seeneste fra 16 Januarii indtil Licitations=Tiden kan faaes til Eftersyn hos Hr. Borgemester Carøe i Randers, paa Bogtrykkeriet i Viborg, og hos Mad. Saabye i Aarhuus; Paa hvilket sidste Sted samme Tiid til Eftersyn bliver afleveret en Tegning over heele Bygningen. Paa Stedet, hvor Hospitalet skal settes, og som af Grundeieren selv dertil er udviist, staaer et Huus, som han har forbunden sig til betids at lade nedtage for at giøre ryddelig Plads. Sognepræsten Hr. Provst Levring i Grønbech lader bemeldte Plads forevise, i fald nogen derom behager at melde sig; Skulle nogen have Lyst til at paatage sig forbenævnte Bygning, ville De behage til bestemte Tiid og Sted at indfinde dem. Ridstrup d. 29 Decembr. 1777. M. Teilmann. Her fra Bogtrykkeriet gives Anviisning, hvor Loge NB. menter er at faae, saavel Stuer som Kamre og Spisen, samt Stalderum, for dem, som agte at komme til forestaaende Snapsting.
Viborger Samler, 1778-01-26
Merk. Endnu allerhelst nedlader jeg mig blant Høst Hos Hostfolkene, naar de leire dem i Kreds blant deres sammenbundne Neger, eller ogsaa hos den arme Fisker, der synger Maanen et Bers for, og fortærrer et Stykke Brød i sin Baad. Herkules. Men naar du, Merkur., hvis Forretning det er, at gjøre Menneskene hinanden behageligere, og at forsine Ord og Gebærder, naar du finder saadan Smag i Eenfoldigheden, hvorfor lader du da de Tydske ikke beholde deres Sæder, Hvi vil du under deres egen Himmel forvandle dem til Græker : Mom. Det er ogsaa et underligt Jndfald Kunde de ikke ligesaavel, som deres Fædre, og som Herkules selv, der dog derved har svinget sig op iblant Guderne, klige frem af Løvehuden, binde Kloerne sammen i en Slølse under Halsen, og bevæbnede med Køller, trække om paa Eventyr. denne Pynt, som de desuden kunde bruge, som en Overkiel over deres Silke og Fløiels Klædninger, vilde det ikke staae dem ilde, at trillere deres Jtalienske Arier, som de har saa mange af, og danse efter Galliernes Maade. Forresten, da deres Land er for lang Tid siden renset for vilde Dyr, saa kunde man jo andensteds fra lade komme Løver, Bjørne og Tigre, som de kunde trækkes med, ligesom deres Forfædre, og som den gang Halvguden Herkules selv gjorde. Merkur. Momus skulle just ikke spotte, naar man taler alvorligen; ellers er der dog noget sandt i det, han siger. Tydskerne er ingen Tydsker meer. Deres Skove har de omskabt til Lystlunde, og deres Gothiske Templer til Skuepladser. De forstaae Grækenlands Konster, tale ziirlig, forfiine alt det, der er, om og til dem. Denne Vei er de gaaet meget langt. langt frem paa, saa man kan ikke meer kalde dem tilbage, og at lade dem blive staaende paa Halvveien, kunde være farligt. Nu faaer det naae Maalet. Hvad ville jeg ister begynde med dem, der slet ikke veed noget meer af Teutonernes gamle Skikke, og udgjør en særskildt Verden; Cyb. Har du da ogsaa seet deres Giestebudder, Merk. Ja, indtil Ækelhed. Cyb. Saa skynd dig, og fortæl os alt, hvad du endnu kan erindre dig om deres Klædedragt, deres Huusgeraad, deres Bord=Pragt, og fornemmelig om deres Samtale og Munterhed. Venus. Havde du bare bragt mig Pariser=Dukken med, som de Tydske Damer pynte sig efter Jeg skulle snart seet paa den, om de ikke alleene i Pynten, men og i andre Ting, oftere spurgte mine Gratier, til Raads. Thal. Nu fortæl, Merkur. Mine Søstre og jeg vil imidlertid stedse huske paa vor Sokratiske Giestebud. Merk. Det er saadan en slem Sag, naar man siger til een: Fortæl, og de andre stille sig rundt om een; man skal der tale i et Selskab, som det var paa en Prækestol. J maatte meget heller have bragt mig saa uformerkt ind, og kunde spurgt mig om et eller andet. Det har J nok selv folet, og derfor loe ogsaa Thalia saa skielmsk. Thal. Nu got, jeg skal ikke le meere. Ven. Der skal heller ingen af os andre see paa dig, om det saa kan blive dig lettere. Merk. Men saa er det ogsaa deres egen Skyld, om min Fortælling er kold. Chal. Disse smukke Sager har du nok udentvillært i din fiine Verden.
Viborger Samler, 1778-01-26
Merk. Merk. Maaskee, men hvor skulle jeg nu vel begynde: Mom. Du er nu eengang i Guidinders Magt. begynd derfor fra det vigtigste, nemlig fra Haarfletningerne, Ørenringe, Halsmykker, Begere, Frugt kurve, o. s. v. Merk. Du leer i utide, Momus, alle disse Smaaeting vidne om en Nations Geist. Mom. Just derfor er det, Gudinderne bekymre, sig derom. Merk. Ligemeget derom. Mine Græker var dog kiendelige overalt. Deres Pigers Dragt var naturlig, smidig som de selv, ikke gjort til at besvære Legemet, men til at aftegne Gestalterne rigtig, lægge hver Jndighed for Øinene, og indpræge dem i Hierterne. Deres Huusgeraad var, lige til den forborgenste Lampe, fuld af Jevnhed i sine Former, og skiøn. Jngen Zirat, der jo forestilte Fantasien noget angenemt. Paa Pigernes Armbaand saavel, som paa Begerne havde de indgravet artige billeder eller Historier. Endog Laaget paa et Drikkekar fik Liv og Siel, og talede med dem. Cub. Ja det er noget, vi veed alle; men de Tydsk, Ulerk. Jeg gad være tilstæde, naar J for første Gang saae deres Klæder, Huuse og Tafler. J Forstningen ville vist nok alting komme eder fremmed for, men lidt efter lidt, er jeg forsikret om, eders Øine vilde vennes dertil, og meget deraf behage eder. Grækerne kiendte heri ikke andre Løve, end Skiønhedens; de bestemte deres Mode. Anderledes er det med de nu værende sædelige Folk. Der foreskriver, jeg veed ikke hvoldan, en blot Egensindighed sine vilkaarlige Regler, befalende, at holde det eller det for skiønt. Saadan et vist Snit paa Gevand tet tet, eller den og den Form paa Møbler maa iagttages; og man skulle undres over, med hvad for en Færdighed Modehandlerne, Kammerpigerne og Konstnerne arbeide fort, under denne Tvang, paa det behagelige, hvordan de indrette det, de ikke tør udelade, og forbedre det ved smaa Vendinger og Tilsætninger, der, omendskiønt ikke smukt, dog er artigt, og imellemsstunder nærmer sig til Grækernes Smag. Mom. Nu i Sandhed, Merkurius, det var ikke omsonst, du for nævnede Prækestolen; Jeg bilder mig ind, jeg hører Plato om det oprindelige Skiønne, Merk. Hvorfor loe du ikke, Thalia, og hverken dine Søstre eller Venus kastede et Øie paa mig. Thal. Lad min gode Merkurius være; jeg vil giøre hvad du for bad om, og spørge dig til De Skiønheder, i hvis Pynt du fordybede dig, hvordan bær de sig ad i det, man ganske maa overlade deres eget Gotbefindende, thi man vil dog vel ikke foreskrive dem, hvor højt eller lavt de paa Høitidsdagen skal bære deres Blomsterkrandse, paasætte deres Kroner, eller hvor mange og hvad for Slags Blomster de maa plukke dertil (Resten følger.) Nyeheder.
Viborger Samler, 1778-01-26
Under Dato Christiansborg d. 5 Jan. har Hs. Majester, i det Tydske Sprog ladet bekiendtgiøre: at da fremmede lette Skillinger ere, uagtet det Forbud af 29 Maji 1775, og sammes Extension af 10 Martii 1776 bragte ud iblaat Publikum, især i Staden Altona og Egnen der omkring; saa har Hs. Majest., for at forekomme al den Skade, som deraf maatte flyde for Høistsammes Undersaattere, fundet fornødent, at fornye bemeld1 mod fremmede Skillingers, og andre saadanne Mynters Circulation udstædte Forbud, ikke alene i Henseende til Staden, Altona, men og at udstrække samme til alle Kongel. Undersaat rere, tere, saa at de nu til Syne komne fremmede Skillings=Stykker, ei maa modtages eller udgives, hverken i de Kongel. Kasser, eller i Handel mellem Undersaatterne, under Straf af Confiskation. (Hvoraf Angiveren, naar saadant bevises at være skeet, tillægges Halvdelen af Værdien). Og paa det at Undersaatterne ikke skal mangle grov Courant, har Hs. Majest. anlagt i Altona en Myndt, for med Sølv og en billig Myndteløn deraf at erholde Specier, hvilke tillige kan bruges som courante Penge, og da ved Forordningen af 2 Jan. 1776 er fastsat og bestemt, at bemeldte Specier skal gielde 1 Rdlr. 22 sk. D. C. udi Hs. Majestets Kasse, og i Handel og Vandel; saa bliver saadant herved igientaget og forordnet, at disse Specier skal udi de Kongl. Kasser, saavelsom i Handel og alle Penge=Betalinger coursere og antages efter bemeldte Priis, Stk. for 1 Rdlr. 22 sk. som Dansk og Holsteensk grov Courant.
Viborger Samler, 1778-01-26
Udi forrige Aar ere fra og til Nordsøen og fra Østersøen, af adskillige Nationers Skibe passeret Øresund: Af Engelske 2554 Skibe, Hollandske 2382, Svenske 1765, Danske 1114, Franske 21, Portugisiske 12, Spanske 10, fra Preussen, Emoden, Rusland, Hamborg, Bremen, Dantzig, Ostende, Curland &c. 1189, i alt 9057 Skibe.
Viborger Samler, 1778-01-26
Forlovede.
Viborger Samler, 1778-01-26
Efter Forlydende skal Hr. Etatsraad Moldrup, Stamherre i Westervigkloster, have holdt Ja Ord med Frue Geheimeraadinde von der Liths yngste Frøkendatter.
Viborger Samler, 1778-01-26
Copulerede. Randers. Den 10 Januarii, Kiøb og Handelsmand Sr. Anders Jensen Mammen og Mad. Mortensen, afg. Kiøbmand Cort Mortensens Enke.
Viborger Samler, 1778-01-26
Dødsfald. Den 16 Jan. paa Wrandrup=Hougaard, Frue Geheimeraadinde von der Lith. J Randers d. 10 Januarii afg. Hattemager Christen Knudsens Enke 72 Aar gl. d. 12 Sr. Vigant Trompeter ved det Jydske Rytter-Regiment 38 Aar. d. 14 Mester=Skomager Jens Kollerup 51 Aar gl. Her i Byen d. 23, Mad. Elia Jversen, fød Steenersen, Hr. Cantor Jversen ved Domkirken, hans Kiereste, 43 Aar, gl. d. 24 dito Mester=Skræder Jens Lund, 55 Aar, død meget hastig.
Viborger Samler, 1778-01-26
Tillæg.) Siette Tillæg Aargang. til den Viborger Samler No. 4. Mandagen den 26 Januarii 1778.
Viborger Samler, 1778-01-26
Bekiendtgiørelse.
Viborger Samler, 1778-01-26
Plakat. Hvorved bekiendtgiøres, at efter Vedkommendes Begiering, vorder Tirsdagen d. 3 Martii førstkommende, om Formiddagen Kl. 9 s., foretaget offentlig Auction her paa Morsøe, paa Hovedgaarden Lund i Sønder=Herred, over afg. Hr. Kancellieraad Thomas Lunds og efterladte Frues fælles Stervboetilhørende Møbler, bestaaende af Sølv, Tin, Kobber, Senge=Klæder og Møbler, med videre, item Besætningen, af Stude, Kiør, Faar, Hingster, Hopper, Plage, Kareter, Jagt vogne, samt andet Gaards=Redskab, med meere, som er for vidtløftig at anføre. Thi ville Liebhaberne behage sig til bemeldte Tiid og Sted at indfinde, hvor Auctions=Konditionerne skal vorde bekiendtgjorte. Nyekiøbing paa Morsøe d. 19 Jan. Som Auctions-Directeur, H. Spliid.
Viborger Samler, 1778-01-26
Auctionen over Sal. Hr. Biskop Bildsøes Bøger er berammet at holdes d. 7 Maji næstkommende og følgende Dage i Aarhuus Bispegaard; Catalogi derover kan faaes her i Bogtrykkeriet, og skal nogle betids inden Auctionen vorde sendte til Hr. Postmester Grøn i Holstebroe, Hr. Byefoged Bræmer i Lemvig og Hr. Schmith i Ringkiøbing, som herved averteres til de Lysthavendes Efterretning. En temmelig stor, og en mindre Hauge, i hvilken første er en Deel gode Frugt=Træer, kan af en Gartner strax, paa meget billige Vilkaar bekommes til Leie. Liebhaberne behage derom, jo før jo hellere, at addressere sig til Veier og Maaler Laurs Juul i Skive.
Viborger Samler, 1778-01-26
Formedelst Forandring af Boepæl bliver HerningsM., holms Hovedgaard med tilliggende 250 Tdr. Bøndergodses Hartkorn, samt 3 Kirker, og alle øvrige dens tilliggende Herligheder, stillet til offentlig Auction udi Hr. Forstander Borreschmiths Gaard i Viborg, førstkommende 8 April, Kl. 12 s., da den uden fleere Auctioners Holdelse absolut bliver bortsolgt. Jordebogen faaes til Eftersyn hos Hr. Prokurator Gierulff i Viborg, Hr. Jndspecteur Bierum paa Aarupgaard og hos Eieren Major de Friedenreich paa Herningsholm. Endvidere meldes, at der af Gaarden svares 1600 Rdlr. i Forpagtning, ifald den Kiøbende ei selv vil bruge samme, og at der tillige underhaanden kan faaes for en 10000 Rdlr. Konge=Tiender og Strøe=Gods i Nærheden tilkjøbs. Kiøbesummen kan beroe til Snapsting 1779. Et Maaneds=Skrift, kaldet: Det almin C. G. P. delige Danske Bibliothek, har jeg underskrevne i Sinde at forelægge Danske Læsere og Velyndere af Litaraturen. Det skal indeholde Oversættelser og Udtog af de beste Skrifter, som udenlandske Lærde udgive fra en Messe til en anden i alle Videnskaber og Konster, og i forskellige Sprog. Selskabet, som bestyrer dette Maaneds=Skrift, vil, ved forskellige Originaler i alle Fag, nyttige Forslag, digteriske Stykker o. s. v., søge at giøre det tillige meere nyttigt og behageligt for Læsere, som kan og vil læse de oversatte Stykker i Grundsproget. Stykker, som ere for smaa til at trykkes enkelte, og for gode til at indrykkes i løbende Blade, kan her, saavelsom andre Udarbeidninger, blive bekiendtgjorte, naar de ikke stride mod Dyd, Velanstændighed og Hensigten af dette Skrift Læserne vil her tillige finde alle betydelige Nyeheder i Staten, og den lærde Verden; kort Betragtning over de Bøger, som udkomme, hos os hver Maaned; og Bekiendtgiørelse af de Bøger, som ere udkomne, eller skal udkomme, naar de Hr. Forlæggere derom behage at give mig Kundskab. Af dette Maaneds=Skrift udgives ved hver Maaneds Udgang et Hæfte, som skal bestaae af 8 Ark, Median Octav med smuk Tryk og paa got Trykpapiir. Prisen bliver for hvert Hæfte for Subskribentere 24 Skl., og paa Skrivpapiir 2 Mk.; af andre Kiøbere betales 8 Skl. meere for hvert Hæfte. Med Januarii Maaneds Udgang udkommer det første Hæfte. Her i Bogtrykkeriet imodtages Subskriptionen. Christian Gottlob Proft, Konal. privilegeret Univers. Boghandler, i No. 11, 12 og 13 paa Børsen. til Eftersyn kan Konditionerne faaes, saavel over Søbyegaard, som skal sælges, som og over er Hospitals Opbyggelse i Grønbek Bye, her paa Bogtrykkeriet hver Dag Arvingerne efter Jacob Lausstens Skræder, i Bygum Bye, udi Halds Amt, hans Hustrue, Maren Christensdatter, som døde i October Maaned sidst afvigte Aar, indkaldes herved til Møde udi Stervboen, paa de Tider, Loven allernaadigst fastsetter, siden Boen, som er ringe, ikke formaaer at bekoste noget ordentlig Proklama. Gleerup d. 12 Januarii 1778. Christen Andersen Steenild.
Viborger Samler, 1778-01-26
En Qvinde, navnlig Maren Johansdatter, hvis Forældre, endnu opholde sig i Vile, rømte i November Maaned sidst om Natten her fra Præstegaarden, hvor hun tiente, efterat der om Dagen forhen et grovt Tyverie var aabenbaret, og altsaa ved saadant Forhold har gjort sig meget mistænkelig. Thi indkaldes ikke allene forhen nævnte Maren Johansdatter, som jeg har erfaret skal opholde sig nogle Mille herfra, at indfinde sig hos mig for at imodtage hendes efterladte Kiste, naar hun først tilbørligen efter Loven, for hendes skammelige Forhold i Ord og Gierninger, er vorden afstraffet; Men endog tilkiendegives det for alle og enhver, paa det ingen, ved at antage denne bortrømte Qvinde, skal forsee sig. Nantrup Præstegaard d. 14 Januarii 1778. T. Ravn.
Viborger Samler, 1778-01-26
Plakat, Hvorved bekiendtgiøres, at Tirsdagen d. 3 Februarii førstkommende, bliver Kl. 10 Formiddag holdet Auction her udi Nyekiøbing efter afg. Sal. Madame Spliid, paa hendes efterladte Effekter, bestaaende af Sølv, Tin, Kobber, Messing, Jernfang, Glas, Porcelain og Steentøi, Speile, Borde, Stole, Drag= og andre Kister, item et Stue=Viise Uhr i Fouteral, en jern Bielægger=Kakkelovn, Sengesteder og Sengeklæder, tilligemed en stor Deel Hørgarns- og Blaargarns=Lagner, Pudesvaar, fiine Hørlærreds Gardiner med Kapper, samt Hørlærreds og Blaarlærrets Duge og Servietter, ligesom og Brygger=Redskab, et godt Brændeviins=Tøi med Tilbehør, saavelsom og Kiør, Faar, Vædre og et ungt Sviin med videre, som her bliver for vidtløftig at specificeere; Thi ville de Lysthavende behage sig til ovenmeldte Tiid og Sted at indfinde, da Auctions Conditionerne skal blive dem bekiendtgjorte, og den Høistbydende Vahrene tilslagne. Nyekiøbing d. 12 Januarii 1778. Som Auctions-Directeur, Søften Thierbull. gen Gartner, som forstaaer hvad han bør, og tillige kan forevise gode Attester, saavel om hans Konst, som Tieneste, søger Condition ved en Herregaard. Hvem samme skulle have nødig, ville behage at melde sig hos Gartner Sr. Becher her i Byen. Nogle og 60 Stude, som i fior bleve staldede paa, 1. staaer atter i Aar under beste Behandling og Staldning paa Thiele, og ere allerede seede og tienlige til en Kiøbenhavns Slagter eller anden Liebhaber, som og kan vente billig Handel, da Eieren af samme i Studenes Sted agter at holde Meierie=Kiør.
Viborger Samler, 1778-01-26
di Mad. Bruns her i Byen beliggende Gaarder, saavel den, Et hun selv beboer, som den tvært over for ledig værende, blive udi førstkommende Snapsting en Deel Værelser og Kamre til leie at bekomme for dem, som derom hos hende betids melde sig. corpagteren paa Baroniet Wilhelmsborg Hovedgaard, under Aarhuus Stift, Haureballegaards Amt, Ning Herret, lader Onsdagen d. 18 Februarii førstkommende ved offentlig Auction sammesteds bortsælge, om fornøielig Bud skeer, en Deel af hans der havende Stutterie nemlig: En sort Hingst med bruun Mund og bruune, Lysker, af det Kongelige Stuterie, 6 Aar.
Viborger Samler, 1778-01-26
en sort Hoppe, stærk ramskoppet med StribbelBlæs, og en hvid Bagfod, 5 Aar.
Viborger Samler, 1778-01-26
en bruun med Stierne, en Dito med Stierne og hvid Bagfod, en sortebruun, en reen sort ramskoppet Dito, en Dito med lidet hvidt paa den ene Bagfod, en Dito reen sort en sortebruun Vallak, 2 sortebruune Mærplage, meget passelige, en sort Vallak, med lidet hvidt paa den ene Bagfod, en Dito med en liden Stierne, en graae Dito stærk ramskoppet, en lysebruun Mærplag med 2 hvide Bagfødder, en bruun Hingstplag, 2 sorte Mærplage uden Aftegning, en stikkelhaaret Mærplag, en sortebruun Hingstplag, stærk ramskoppet, Føll=Hopper.
Viborger Samler, 1778-01-26
En mørkbruun, stærk ramskoppet, en bruun Skieg, med Føll. en sort, med Føll, en Dito med 2 hvide Bagfødder, med Føll, en hvid Hoppe, med Føll, en sortebruun ramskoppet, med Føll, 4 sorte meget passelige Vognhopper, vel tilkjørte, saavel samlede som parviis, Til hvilken Tiid og Sted de Lysthavende sig behagelig ville indfinde, ligesom foreskrevne Stutterie i to Dage før Auctionen for de Liebhabere, som sligt maatte forlange, kan vorde foreviist. Wilhelmborg den 9 Januarii 1778.
Viborger Samler, 1778-02-02
Merkur. De skulle bære en Blomsterkrands, a 4 eller en Krone Jo det var ret latterligt. Først for kort Tid siden har nogle, der gjør den smukke Natur noget til Gefal, fordristet sig at stikke et Par levende Blomster i deres Haar, i stedet for dem af Baand og Fier; men dog skeede det ikke uden Konstlen. Et Øye maatte stedse henvendes paa Moden, ellers havde man aldrig tilgivet dem. Chal. Arme Flora, og det midt i dine herlige Blomsterbeed. Cyb. Cyb. Dette klinger omtrent, som om Momufortællede. Merk. Midlertid er dog intet vissere. Thal. Saa Blomsterne bruge de kuns ved deres Giæstebudder til at bestroe Taffelet med, og at bekrandse deres Begere, Merk. Nu og da legge de nogle temmelig symemetrisk og paa Randen af deres Fade, men et bekrandset Beger, som man under Rosernes Lugt skulle drikke sin Viin af, det var uædelt. Saadan noget kunde, til Nød, falde en Bondepige ind ved hendes buntede Flittir=Bryllup. Thal. Du havde Ret nok deri, Merkurius, at en ringe Haarpynt, eller et sædvanlig Møbel fortiener Opmærksomhed, saasnart man vil undersøge, et Folkes Sæder. Din fornemme tydske Verden, er ganske afviget fra Naturens Yndigheder og Fornøielser; den har ikke meer Smag paa dens Enfoldighed, og jeg gietter allerede, hvordan deres Handlinger og Tale kan være. Men endnu eet.
Viborger Samler, 1778-02-02
J Ander Dato Christiansborg d. 21 Januarii sidst, har Hans 14 Kongl. Majestæt allernaadigst udgivet en Forordning, som bekiendtgiør Viborg Snapstings Udsættelse, og samme lyder saaledes: Vi Christian den Syvende, af Guds Naade, Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug udi Slesvig, Holsteen, Stormaren, Dytmersken og Oldenborg. Giøre alle vitterligt: At som Vi ere komne i Erfaring om, at det vilde være saavel Landmanden som de Handlende og andre til Fordeel, om Omslags Terminen i Vort Land Nørre-Jylland, som efter Forordningen af 26 December 17750 aarlig skal begynde i Vor Kiøbstæd Viborg den 26 April, blev forflyttet til Begyndelsen af Junii Maaned, da ikke allene en og anden derved kunde faae deres Korn og Øxen desbedre solgt og derfor faae Betaling til Terminen, men endog de Capitaler, som ei vare at udsætte de første 8 Dage i Snapstinger, kunde endnu employeres ved Terminen i Vort Land Sielland; Thi ville Vi, i slig Andledning, Allernaadigst have anordnet og befalet, saa og hermed anordne og befale, at forbemeldte Viborg Omslags Termin skal, i steden for den i forberørte Forordning af 26 December 1750 anordnede Tiid, herefter aarlig den 4de Junii, ved sædvanlig Jndringen, tage sin Begyndelse og endes den 20de Junii næstefter, hvilket baade Creditorer og Debitorer saavel i indeværende som efterfølgende Aaringer sig allerunderdanigst skulde holde efterrettelig, men derhos ville Vi, at Renterne af de udsatte Capitaler maa for indeværende Aar betales for 5 Uger over eet Aar; Jligemaade ville Vi allernaadigst, at Nørre-Jyllands Landsting fremdeles, ligesom hidindtil, skal holdes den anden Onsdag efter forberørte Omslags Begyndelse; Hvorefter alle og enhver sig allerunderdanigst have at rette; Thi byde og befale Vi dermed Vore Grever, Stiftbefalingsmænd, Frieherrer, Biskopper, Amtmænd, Landsdommere, Præsidenter, Borgemestere og Raad, samt Fogder og alle andre Vedkommende, som denne Vores Forordning under Vort Cancellie Segl tilskikket vorder, at de den paa behørige Steder, til alles Efterretning, strax lade læse og forkynde. Givet paa Vort Slot Christansborg udi Vores Kongelige Residentz=Stad Kiøbenhavn den 21 Januarii 1778. Under Vor Kongelige Haand og Signet. Christian R. (L. S.) O. Thott. Lurdorph. P. Aagaard.