JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1797-04-21
Prag, den 11te April. Som man erfarer, bliver der arbeidet paa en Vaabenstilstand, som man troer vil komme i Stand efter Fredspræliminariernes Undertegnelse. Jmidlertid fortsættes Fiendtlighederne endnu, og efter nylig indtrufne Beretninger er det den 6te forefaldet en nye Fegtning i det Steyermarkske, hvis Udfald endnu ikke er bekiendt.
Berlingske Tidende, 1797-04-21
Haag, den 11te April: I Gaar blev oplæst i Conventen en officiel Beretning om den nye Seiervinding, som de Franske have tilfegtet sig ved Tarvis, og om det ved Storm erobrede Pas Chillesa, hvor den franske General Massena har gjort 5000 Østerrigere tilligemed 4 Generaler til Fanger, og erobret 30 Kanoner og 4000 Bagage Vogne. Denne Efterretning opvarte megen Sensation i Conventen, og man troer nu destomere paa Freden, da man allerede veed, at der virkelig blive førte Fredsunderhandlinger imellem de franske og keiserlige Ministre. Man forsikrer tillige, at der ikke var nogen Tvivl meere om Afstaael, sen af de keiserlige Nederlande, men at reiseren tog i Betankning, at erkiende den nye italienske Republik. Man haaber, dog, at denne sidste Punkt ogsaa snart skal blive afgjort, og at Freden imellem Keiseren og Frankrige, om kort Tid vil blive undertegnet. Man tvivler saa meget mindre herpaa, da den franske Gesandt i Constantinopel ogsaa skal have faaet saadanne gunstige Løfter af Porten, som torde foranledige Keiseren til ikke at tøve med at slutte Fred. - Man har her den sikre Efterretning, at de Franske ere i Begreb med at gaae paa nye over Rhinen. Tilførselen af Krigs og Mundprovisioner fra vor Republik til bemeldte Armee, er utrolig stor, og endnu stærkere end i forrige Aar. E. St. I dette Øieblik vil man her have den Efterretning, at Fredspræliminarierne imellem Reiseren og den franske Republik, virkelig ere under regnede.
Berlingske Tidende, 1797-04-21
Af en Skrivelse fra Nyekiøbing paa Falster, den 9de Marts.
Berlingske Tidende, 1797-04-21
Paa Gaarden Bondelykke udi Nørre=Alslev Sogn tildrog sig Fredagen for Nytaar sidstafvigte følgende: Beboeren af benævnte Gaard, Hans Krøll, en ung, stærk og frisk Mand, vilde skyde sin Flint af, om hvis Styrke han ikke har nogen Tvivl, men, i det samme Skudet gaaer af springer Svantsskruen ud, vender sig i Farten, og i samme Øieblik sidder den i Mandens Pande med den Ende ind i Hovedet, som før sadt i Flinten, og det saa dybt, at kun saa meget, som en Kniv er tyk, var uden for Panden. At han faldt om og besvimede, er troeligt, skiønt jeg ingen tilforladelig Oplysning haver kunne faae derom; men Besvimmelsen har i saa Fald været overmaade kort, thi strax efter at Skudet var hørt, kom han ind i Stuen, klagede sig i sit Hoved og spurgte, hvad det var, som sad i hans Pande 2 - Der blev i største Hast sendt Bud, til de nærmeste Naboer; men da de saae, hvad der var paa Færde, udvalgte de det fornuftigste, at lade Lægen kalde, skiønt han boer en god stiv Miil derfra. - Da han kom, lod han sig først forevise Flinten, for ved dens Betragtning at forskaffe sig en foreløbende Kundskab om Skadens Beskaffenhed, tog derpaa Svantsskruen ud, der ikke allene havde trykket Hul i Panden og slaaet nogle Revner deri, men havde end- og beskadiget den saakaldte størrre Hierne. - Førend Svantsskruen kom ud, følte den Saarede en utaalelig Kulde i Hovedet, hvilket saa meget mindre er at undre paa, som det kolde Jern berørte umiddelbar den beskadigede Hierne. Ved at varme noget Linnet stærkt, og, eftersom det blev koldt, at afvexle med frisk, fandt han Lindring, indtil Lægen, Hr. Kock, i Stubbekiøbing, kom og tog Struen ud, paa hvis yderste Ende kiendelige Mærker af Hiernen saaes. - Tid efter anden viiste sig mange Splinter, som lykkeligen kom ud. - Da Hiernen paa det beskadigede Sted var forsynet med en nye Hinde, og Lægen nu troede, at kunde forbinde ham oppe, havde man det Særsyn, i en vis Maade at kunde baade høre og see Pulsaaren i Hiernen; thi ved ethvert Pulslag udstønnedes, om jeg maae bruge dette Ord, en Lyd, og tillige viste sig som en liden Blære i Hullet paa Panden. - Hullet er nu ganske overtrukket med Hud og den Saarede uden al Fare, saaat han nu kan forrette sit Arbeide som sædvænlig. - En fuldstændigere Efterretning om denne Tildragelse, fornemmelig for Læge Videnskabens Dyrkere, bør ventes af Hr. Kock selv. som dog er af de Læger, der meere i Stilhed gavner med sine ualmindelig lykkelige Kurer, end skriver noget derom.
Berlingske Tidende, 1797-04-21
Kiøbenhavn, den 21de April. Hans Kongelige Majestæt haver under 31te Martii d. A. allernaadigst benaadet Overveimester, Major v. Rosenberg, med Oberst=Lieutenants, og Veimesterne, Capitainerne v. Rosenberg og Stockfleth, med Majors Character.
Berlingske Tidende, 1797-04-21
Fra det Kongelige Rentekammer er den 8de April d. Arudkommer en Placat angaaende Udsættelse af den i Jnstructionen for de til Hoveriets Bestemmelse i Danmark anordnede Commissarier, af 5te Junii 1795, dens 332, fastsatte Tid, fra hvilken Hoveriet efter den nye Bestemmelse skulde tage sin Begyndelse. Ved Tallotteriets 621 Trækning i Altona udkom: No. 30. 36. 54. 18. 46.
Berlingske Tidende, 1797-04-21
J Anledning af Sognepræsten til Eger i Norge, Doctor, og Professor Hans Strøms dødelige Afgang den 1ste Februarii 179. End brænder Lampen i Naturens Tempel skiøn, Den Lampe, som blev tændt af vor gransynet StrømSporg Norges Dyre Hær og Floras talrig Stare, Lad Havets skiulte Flok og Fieldets Afkom svare. Han, Granskeren, bød dem fremstaae i ædel Dragt, Han viste Skaberen i skabte Væseners Pragt, Udstrakte Kundskab til ukiendte Mariader, Og blottede i dem Naturens rige Fader. Hvor klar var Din Forstand, hver heldig var Din Per Hvor var Dit Øie vis, som ledte Kundskab frem Hvor brændte ei Din Lyst, at ære Gud og gavne Saa meget tabtes i den Mand, den Ven, vi savne. Sorg Norge for din Søn, græd for dit Tab, thi HanEr død, hvis Daad er kiendt, endog i fierne Land, Hvor Viisdoms Sønner vil med dig Hans Minde lære, Og Hæders Roser paa Hans Urne skiønsom bære. Kongsberg d. 10 April 1777. M. Th. Brünnich.
Berlingske Tidende, 1797-04-21
Averissair. næstkommende 1ste Maj, om Formiddagen Kl. 12, bliver i Raadstuen paa Postgaarden foretaget Licitation. over et Qvantum af 2 til 30 Favne got og forsvarligt Bogebrænde, som til Stadens Magazins Complettering udi indeværende Aar behøves efter de Conditioner, som 14 Dage forinden paa Raadstueskriver-Contoiret kunde erfares. Kiøbenhavns Raadstue, den 31te Martii 1797. Den 14de Martii 1792 behagede det Gud ved en stille Død, at bortkalde min i Livet elskelige Kone, Mette Anna Benedicia Kollerup, i sit Alders 63de Aar; hvilket sørgeligst tilkiendegives hendes og mine Venner. E. A. Bruun, Sognepræst for Suldal Præstegield. i Stavanger Amt. Iil Efterretning for respective Beslægtede og Venner, maae jeg herved sørgeligst tilkiendegive : at det den 27de d. M. om Morgenen, behagede den alvise Bestyrere, at bortkaldet fra dette mønsommelige til et bedre Liv, min dydige og høist savnende Kone Barbara Malling fød Børsse, i sit Alders 4de Aar, til største og uforglemmeligste Hiertesorg for mig og 8te efterlevende uforførgede Børn. Condolence frabedes. Tønsberg, den 30te Martil 179. R Malling. Told- og Consumtions Casserer. Pin i 40 Aars Ægteskab dyrebare Ægtefælle, Lucie Olsen, har første Paaske Dags Aften, da hun var 36 Aar 12 Dage gammel, efter næsten 1/2 Aars Sygdom omskiftet Tiden med Evigheden. Dette gives herved, efter nu brugelig Maade, vores Slægt og Venner tilkiende, ikke tvivlende paa, at de tage Deel i min og mine mange Børns betydelige Tab, og altsaa frabeder mig deres skrivtlige Condolence. Hans Peter Roch. Sognepræst for Hørbeløv og FalqversløvMenigheder paa Falster.
Berlingske Tidende, 1797-04-21
At det har behaget Forsynet, i Dag Formiddag, ved Døden at bortkalde min inderlig elskede og uforglemmelige Moder, Magdalene Cathrine Bruun, fød Windekilde, i sit Alders 19de Aar, saadant bekiendtgjøres sørgeligst herved sor Slægt og Venner, frabedende mig al Condolence. Kiøbenhavn, den 18de April 1791. D. C. Bruun Kammerjomfrue hos Hendes Kongel. Høihed. Hertuginde Lovise Augusta.
Berlingske Tidende, 1797-04-21
da der i Lærde Tidenders Nr. 6 for 797 skal læses : BergensOrthoderer maae beklaae til deres Punges udødelige Tab, gaarenes rasende Forbindelse skalder jeg ikke saadan udlemtet Bekiendtgiørelse, men min Menighed og Bergens Publicum paa segne og Embedsbrødres Vegne følgende Erklæring: At jeg aldrig har klaget over aftagende Jndkomster, veed Bergen, at jeg aldrig har havt Grund dertil, veed jeg selv. Har maasker dog Brevskriveren hørt et eller andet Klagemaal over synkende Fonds, maae det have grundet sig paa prettingerne, der nu ere dobbelte mod 2 Aar for denne Tid. Byepræsten med stor Fahullie, som intet har at sælge og ikke kan sætte forhøiet Tart paa sige Forretninger, kan da maaskee have i hviskeet et fortroeligt Dre sin Bekymring; men vort Ministerium eier ingen Præstenedrig nok, til derover at ville klage høit, og endnu mindre flantet nok, til at ønske saadant Klagemaal bekiendtgjort i Aviser, c. deller behøvede, til at varste mod Laster eller Vildfarelser, anden Publicitæt, end vore Talestole. Der vere vi Bergen, med Bergen, Døder mod Laster, prange Meninger med Sand ved Men naar Bergens Tænkemaade nævnes i en Avis, sammenholdes den med alle Byer i begge Rigerne; og skeer det forat kaste Skygge paa den, er det Palquil Saa vidt men Udsigt over det hele strækker, tever jeg, at mamendnu Bergen viser, i det mindste udvortes, Ærefrygt for Religion og Gudsdyrkelse fortrinlig fremfor alle Norges Byer. Endnu paa 23de Aar seer jeg hver Høimesse Korskirken fuld indtil Trængsel, og uden Trængsel rummer den 1400 Mennesker. Bergen, den 8de Artil 1791. J N. Brun, Stiftsprovst allesen Hvistel Ulrig og Ueba for April som vorde tilHarasbaar. Fra Pressen er nu færdig: Det fierde Bind af Gebhardte, e) Danmarks Historie, der indbefatter et Tidsrum af hundrede Aar, nemlig fra 186 til 166, er 49 Ark stor og leveres Subskribenterne for 1 Rdlr. 3 Mk. paa Skrivp. og 1 Rdlr. 3 Mk. Trykp., andre Kiøbere betale i Mk. mere til Agent Galderdal i Klareboderne No. 9. Den sidste Deel a Danmark historie er færdig om 2 Maaneder, da derpaa Registeret til hele Værket bliver besørget saa hastig muelig og loves færdig fra Pressen inden dette Aars Udgang. fra Pressen er udkommen: Anviisning til Nørske Frugttræ la skaler at anlægge og vedligeholde, udfunden ved 23 Aars egenhændige Ovelse og til almindelig Natte bekiendtgjort at Christian Teilman, Sognepræst for Madums Præstegield i Aagershuus Stift. Kiøbenhavn 1797. Trykt paa Forfatterens Bekostning. J dette Skrift, som udgiør 2 Alshaveter i Otta format, og sælges hos Hr. Agent Gylden aal paa Trykpapiir for1 Rdlr. 40 s., og paa Skrivpapiie for 1 Rdlr. 8 s., er tilligeindbegreben en ny Theorte om Grund og Jord for Haverne i en ny Kunstforædlings Maade for Frugttræer, som er den eneste anvendelige i Norge; Kunsten at giøre Kiernefrugttræerne Nor skee den rette Omgangsmaade ved Frugttræers Redplantning; Maaden at ovelske Skovtræer og Buskverter til Havernes Brug, og en Fortale indeholdende Forfatterens egen Plantning. Historie, der hænger sammen med en merkværdig Proces.
Berlingske Tidende, 1797-04-21
Fra Pressen er udkommen: Det danske Riges Historie, en I Haandbog af S. L. Baden, Dr. Juris, Vice=Landsdommer, Borgermester og Byefoged i Nakskov. Bogen er 23 Art stor, og indeholder det danske Riges Historie fra de allerældste indtil vore Tider, hvorved overalt i alle Kongernes Historie, ilære i Oldtiden, tillige er fremført Rigets Forfatning, Regieringsmaade, Sæder, Love o. s. v., alt i den Hensigt at skaffe Ungdommen og enhver anden, som i Korthed vil oversee de vigtigste Begivenheder i sit Fædrenelands Historie, Leilighed til at kiende sin Nation, hvad den har været, og hvad den kan blive, for ved denne Kundskab at giøre sig sit Fædrenelandskiært, og oplues til ædel Patriotismus. Den sælges i raa Meterie for 72 s. paa Trykp. og 1 Rdlr. paa Skrivp., indbunden i Velskbind 16 s., Marmorbind 32 s. og heftet 8 s. mere. J. H. Schubothe, paa Børsen No. 5. Dagasin for Næringstanden, som udgives af Hr. SekreØl tair Didrichsen, udkommer i Fremtiden paa Undertegnedes Forlag. Det allerede udkomne første Hette koster 24 sk. og er at følgende Jndhold: Kortenviisning til Rogbarbara Rodens Plantning, Behandling og Tørring, Haandgreb ved det engelske Læders Garvning, som ere brugelige i Nørfolk og Dublin, om Kulstøbets Egenskaber, og Nytten af dens Anvendelse til at rense og forbedre fordærvet Vand, samt andre flydende Legemer; Anviisning for menig Mand paa Landet til selv at avle godt og dueligt Hørfrøe; om den falske Acacies Dyrkning i de forenede nordamerikanske Stater, om Potaskes Tilberedning: om Nytten af Studes Brug til Agerdyrkning; Anviisning til at forfærdige det saakaldte svenske Steenpapiir, Underretning om at farve uldne Tøier med den i Norge værende Steenmes: Underretning om at lave Birketalt, om Hampens Rodning (Blød ning, Nedsænkning i Vand, efter nyere og rigtige Grundsætninger i om et Slags Læder, som ikke lader nogen Fugtighed trænge igjennem; Anviisning til at støde et Slags gode og bekonomiske Lys; Middel til at reuse og længe at bevare Uld. Subskriptionen paa de følgende Hefter at dette almeenunttige Værk modtages i Kiøbenhavn hos Forlæggeren, i Christiania hos Hr. Boghandler Diurendal, og i Aalborg hos Hr. Boghandler Borup. A. Soldin i Møntergaden No. 37.
Berlingske Tidende, 1797-04-21
Fra Pressen er udkommen: Om Manekrampe, dens Aarsager den Helbredelse, samt hvorledes man stedse skal holde Maven, god Stand; en Huusbog for enhver, som vil og maae være uden Læge, af Dr. 3 Schlutter. Endeel at dens Jndhold er følgende: Manens Beskrivelse, hvorledes fordøier Maden og hvad udfordres dertil, har Fornuften eller Maden Forret ved at bedømme de Ting, som ere denne skadelige, hvad kan man uden Læge foretage hos Forniftede, hvorledes foraarsages Mavens Betændelse lettest og hvorledes forebygges den; Mavekrampens Beskrivelse, Aarsagen dertil og dens Følger; om Fordøielsen; hvilke ere de skadelige Næringsmidler og som give meest Anledning til Marekrampe, hvad kaldes at sølse for meget hvorved giøres Fordøielsen slet, hvad giør overdreven Ombyggelighed for Sundheden til Maanens Svækkelse, hvad Ondt virke Lidenskaberne for Maden, hvorledes forebygges Mavetrampe, hvad kan man, naar man har Manekrampe, giøre for sig selv uden en Læges Hielp til at hæve samme Lægemidler &c. Denne Bog faaes tilkiøbs for 2 Mk. 12 s., indbunden eller 16 s. mere hos Boghandler L. Reistrup paa Østergade No. 31. Sammesteds faaes de nu udkomne Fortællinger af Dore Caro, oversatte af J. K. Hest, til samme Priis, som ovenmeldte Bog.
Berlingske Tidende, 1797-04-21
Fuldstændige og rigtige Cubie=Tabeller, trykkede paa stort Mei dianpapiir i Octav, udgivne al J Hoskiær, hvorudi saavel paa alt mueligt stort og smaat Tømmer, Planker, Bræder, Patter m.m., som og paa Maller og andre Rundholter, Cu die indholden ved første og Srkanerfares, faaes indbunden i stærk Franskbind for 2 Rdlr. Exemplaret paa Børsen Nr. 3 hos 1 slunge, Haa mit Forlag er udkommen: Almeennyttige Under holdninger i Physik, Naturhistorie, Technologie og Landvæsenet, til Brug for Fædre, Hofmestere, Ungdomslærere og Opdragere, af C. C. Andre og J. M. Bech stein, oversat efter det 2det Oplag, 2den Deel. Denne Deel indeholder Artikker af Botank, Fuglenes Naturhistorie, Jnseeternes Naturhistorie, Technologie, Pattedyrenes Naturhistorie, Oekonome, Læren om det menneskelige Legeme, Astronomien, Fiskenes Naturhistorie, Physiken, Mineralogien, Amphidiernes Natuebisionie, Mathematiken, Ormenes Naturhistorie, Chronologien, den physikalske Geographie. - Den koster 6 mk. paa Trykp. og 7 Mk. 8 s. paa Skrivp. - Første og 2den Deel koste nu tilsammen 10 Mk. 8 s. paa Trykp. og 13 Mk. 8 s. paa Skrivp. A. Soldin Boghandler, i Myntergaden Nr. 57.
Berlingske Tidende, 1797-04-21
Fra Pressen er udkommen: Fruentimmeret eller kortsattet Be e) bliothek af alt det Videværdige for Qvindekjønnets Bestemmelse og Oplysning, al C. K. Andree, at det Tydske over at ved M. Rathie, 13 Hefte. Dette Værk, hvis Forlag jeg bar tilkiøbt mig og som Fremtiden faaes i min Boghandling, en af følgende Jndhold: Om Qvindekjønnets egentlige Bestemmelse og Forretning; dets tysiske Stilling; Lurt, Bevægelse, Hvile, Næring, Klædebragt, Bolig, Reenlighed, Maadelighed, Orden, Sundhedstilstand, Konernes moralske Stilling overhoved og med de i dem de i Henseende til Villien komme i Collission med i Særdeleshed; hvad bidrager Qvindekiønnet til Mandkiønnets Vel, hvilke egentlige moralske Færdigheder eller Dyder, Kundskaber og hvad Oplysning har Qvindekjønnet om Gud og Religion; om sig selv og fine Lige; om de dem underordnede Ting; andre Videnskaber; Konster i ædlere Forstand, Sprog, Tidsfordriv, kort Efterretning om den andrerske Opdragelses Anstalt; om Eleverne; om de Videnskaber, Færdigheder, Konster, som læres der; physisk og moralsk Opdragelse, Religionsnuderviisning; occonomiske Betingelser for de indtrædende Elever; om den qvindelige Opdragelse, dens Øiemeed, Nødvendighed, Vittighed og store Jndflydelse paa den qvindelige Bestemmelse; om Opdragelsesanstalter og i Særdeleshed omden i Gotha og om dets Fortrin; herskende Feil, som meest lyssel sætte Opdragerne; Levnetsbeskrivelse af berømte Fruentimmer : Qvindernes Vigtighed og Berømmelse; Fruentimmer=Anecdoter, Friderich den 2den og Digterinden Karsvin; den gyldne Gaas, den største Narinde, Samtale imellem Frid. 2 og Mad. Karshin, den fromme Tyveqvinde, den resolverede Plyndrede Fortvivlelse og Latter i et Øieblik: Sammenligning imellem det Behagelige i den livløse Natur og det Elskværdige hos Mennesket; Sveitserlandet; Sentenzer af Herder. Prisen er 2 Mk. A. Soldin, Boghandler, i Møntergaden Nr. 57. H. Poulsens Regnebog, fierde og meget forøgede Oplag, er tilkjøbs for 2 Mk. 8 s., i V. B. 2 Mk. 14 s., hos de Herrer, Boghandlere Proft & Storch, Rothe, Liunge, Poulsen, saa og i Kronprindsensgade itr. R. Paa sidste Sted anvises og tilkiøbs for billigste Priis Adresseavisen fra Begyndelsen indtil 1792, indbunden og vel conditioneret. Sølgende Skrifter sælges fremdeles for vedsatte Priser : i Kort Veiledning for Begyndere i det græske Sprog, 2 Mk. Den værdes Bestemmelse af Fichte, oversat af J. Collin, 2 mk. Efterretning og Jndretningerne i Hamborg til at forskaffe der Fatuge Arbeide og Understøttelse, 1 Mk. - En udilosopdisk Jord borgers frimodige Betragtninger over vigtige Gienstand, saarende efter vor Tidsalders og Menneskeslægtens Trang, 2 Mk.; Aftenen, et Syngespil i een Act ved F. H. Guldberg, 1 Mk. 4 s.
Berlingske Tidende, 1797-04-21
De Berlinske Jndbyggeres indstændige Begiering og Forestilling: til de 2de Herrer Stadspræsidenter, Philippe og Eisenbardt, angaaende saavidt det er dem mueligt, at forebygge de alt for døre Priser paa Levnetsmidler, og Stadens fuldkomne Ødelæggelse. Ogsaa brugbar for andre Stæder og Lande, 1 Mk. - Lovtale over Juul og Ranzau, ved M. Hagerup, 1 Mk. - Patrioten, et Blad for hvermand af M. C. Bruun, 1 Mk. 4 s. - Tanke, som Meningerne angaaende disse Tiders vigtige Tildragelser have givet Anledning til, 5 Mk. 8 s. - (Diske Skrifte kan og faaes indb. for 1 Mk. og heftede for 4 s. mere, efter Forlangende.) - Fortegnelse over endeel gode franske Bøger faaes gratis i Adelgaden No. 299, hvor Skiltet sees over Porten, skraas for Helsingersgaden, hos N. Christensen. fraliternes Tilbagekomst til Jernfalem, et profalsk Digte, I Allagt Esaias, over at og med en Jndledning ledsaget ved C. Hørrebow. Motto: En forskrækkelig og gruelig Ting skeer i Landet. Prophetterne svaae Logn og Præsterne herske formedelst dem, og mit Folk elsker saadant. Men hvad ville J giøre, naar Følgerne heral indbryde: - J denne Bog igiennemgaaes især følgende 3 Sætninger: 1) At de 27 sidste Capitler hos Esaas, slet ingen Spaadomme indeholde om Messias, men fremsætte derimod nogle sværmeriske og oversvændte Forsettelser og Jfracliternes tilkommende Nationalstorhed, som hverken ere blevne opfyldte eller kunde opfyldes. 2) At det gamle Testamenter Religion er en dyb Politiks kunstige Opfindelse, som, da den ikke kunde staae ved sig selv, er giennem Aarhundrede bleven haandhævet ved saakaldte Mirakler og Spaadomme, ved en heel Hær af Ceremoniemmestere og hellige Bøgers Fortolkere, ved Sandbedsvennernes Forfølgelse og andre deslige Midler. 3) At troe, paa bellige Bøger nedkuer Fornuften, hindrer den meralske For ædelse, støver Siælens Kraft og udbreder mangfoldig og stor Elendighed - Denne Bog har forladt Pressen, og bliver Subskribenterne tilbragt, for andre Kiøbere faaes den for 1 Rdlr., og indbunden 20 sk. mere, i Store Kannikestrædet No. 39 hos H. L. S. Winding.
Berlingske Tidende, 1797-04-21
Fra mit Nodetrykkerie er nu udkommen: Anden Samling af e) Hoffets engelske Dandse for 1797, No. 9 - 16, hvortil Musiken er at Concertmester Schall og Tourene af Balletmester Bark, som sælges for 60 s. heftede i smukt kulort Papiir hos Boghandler Liunge paa Børsen og mig Sønnichsen i Pilestrædet No. 11. Lit B. 3die Dør fra Klareboderne. Sammesteds kan ogsaa bekommes de forhen i Aar udkomne 8 Dandse for 60 sk.
Berlingske Tidende, 1797-04-21
Foruden hvad jeg forhen har averteret, kan fölgende ikke undgaae Arvingerne paa salig Hr. Christian Fischers Side Deres Opmærksomhed. Bemeldte den Afdaden sidste Villie, som ind holdtes i hans Testamente, var tydelig og nolgtig bestemt, og dets Execution betroede han efter hans Dod til 2de Executorer, som hver for deres Umage var tillagt en bestemt Belønning: Boets Tilstand og dets betydelige Formues Overskud gav Executorer, ingen grumlet Leilighed til at udhale Skiftet. Den en af de 2de indsatte Executorer, hans dødelige Afgang : berettigede ikke den, anden efterlevende Precutor idet var af Testator Frues Familie, til eene at skalte og valte med Boet - Ved saaledes at mishandle Testamenter, kunne han ikke andet, en paatage sig sal. Hu Christian Fischers Arvingers grundede Muhag Frecutors brugte Forhold siden under Skiftet oplyser ikke nydelig, hvorfor han vilde være en Plan, som at Fruen Familie, uddeelt Pensioner af de overskydende Midler til hendes Familie, uagtet disse havde erholdt 16000 Rdlr., som dog var en bler Clave givet nogle der efter Fruens Død, hvorseil Lieuter begil en Helling som en ganske stridende imod Festamentet og en aabenbare Fornærmelse og Uret mod sal Christian Fischers Familie, som allene tilkom Pension. Irved tilsidesatte han tillige de Pligter, som han skyldte saa ædel en Velgiører, hvis Villie han handlede strydende med. Det er vel aldrig for bort : et er Skifte har henstaaet under Behamling usluttet over 20 Aar, som dog er Gienstanden her. Klager ere derover indsendte, men hvad Virkning. de har havt ville ikke. Derved er Stervboet paafort Udgivter, for mange 1000 Rdlr i derved have Uberettigede tilstæget sit Pensioner i 1000 Rdlr. viis, skiønt de efter Testamentet,erts, ræe nompetente. Ved denne skammelige Hested have den som stode for Boets Behandling, beriget dem og deres til Tab og Skalle for os, der vare berettigede. Hr laan Arold Fischer paa Allinggaard, der paalaae vores Tarv under Skiftet, paalrog sig derved de Vindstygges Vrede og Ugunst. Derfor skulde han lide, ve med Testamentet at fratager en Eiendom af en Frecutor, den opkastet sig til Part og dog selv dømte, uagtet han manglede den dammenle Magt. Skifte=Commissarierne indsaae det bil ge heri med mere, og derfor betragtede Sagen fra den rigtige sidde. Dog have disse ikke tilkiendt Boet det samme tilkommer, for urigtig udbetalte Penge, som dog var en Følge deraf, at de ansaae Fruens Familie som udelukkende fra Pensioners Nydelse. le Fornærmelser, jeg og min Familie have lille, føre nemlelige: og vi glæde og vel at Sagen at ædle og indsigtsfulde Dommere. bliver gramlikke i Høieste Rets hvor og vente Erstatning for den er tilføiede Uret. Vores Modstanderes Ameelse, Rigsom og Velde har hidtil været stor og rimelig havt hemmelig Amleel i de Ansted, som ere modte, men vi skulle lag troe, at deres derpaa tiske Magt nu maae have en Ende. Jeg indbyder herved salig 1 Christian Fischers Familie til med mig at være Aarvaagne og strict. mod de og tilsidste Fornærmelser. Vores Anseelse er kun liden men vores langling og Overbeviisning er reen hvorfor vi uden et skiule han mølle vore anseelige og holtformmende Aalparten.