JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Københavns Adresseavis, 1769-09-04
Hos Skipper Christopher Schiøth boende i Nyehavn i de 3 Croner, som er ankommen fra Christiania med sin førende Gallias beliggende uden for Soelen i Nyehavn, er gode Norske Bræder og beste Norsk Commen, for billig Priis at bekomme. I Dybensgade hos Skoemager Bøye, kan bekommes adskillig Chinesiske og Ostindiske Vahre som i Aar er hiemkommen for en billig Priis, om Liebhabere behager at tage det i Øyesyn anden Dør fra Hiørnet af Svaldergaarden i Dybensgade. Fiire Stkr. røde Vogn Heste 8 Aar gl. er for billig priis til Kiøbs, og anvises af Berider Søedring.
Københavns Adresseavis, 1769-09-04
En Grundmuret Gaard er tilkiøbs, bestaaende af : til Gaden, 2de Side Huse 22 Fag, en Bygning er og Vogn Remise, Skuur a parte, Springvand, Gader; Nærmere Efterretning giver Thomas B. pettergaden lige for Uhlfelts Plads.
Københavns Adresseavis, 1769-09-04
NB. En vel conditioneret Staats=Vogn til 2de Personer, V. betrukken med rød blommet Plyds og heele Speyl Glas udi, samt Seletøy med Messing Beslag til 6 Heste er at faae tilkiøbs. Nærmere Efterretning derom gives af Fuldmægtig Sr. Cassius paa det Kongel. Palais. I Hørboeden i Gothersgaden er tilkiøbs: Nye Senge=Fieder og Gaase Duun, Lysegarn af Kiøbenhavns Spind, al for billig Priis. En stor Jern Bielegger Kakkelovn med Tilbehør, er indsat til Forhandling. Hos Theehandler L. Holterman i det forgyldte Lyssestøber, Skildt i Viingaardstrædet, sælges extra gode Tællelys med ordinaire Væger Pd. 16 s. a Lpd. 15 Mk. med Bomulds Væger 18 sk. Pd. a 17 Mk. Lpd.
Københavns Adresseavis, 1769-09-04
Hos Sr. Fribert paa Vestergade, er indsat got Holsteenske Junii Maaneds Smør til Forhandlig for billigste Priis. Hos Bragger Jørgen Møller paa Nørregade, er meget got Brogner Malt tilkiøbs. Brygger Pircherose, er enkelte Vindovne tilkjøbs for billig Priis.
Københavns Adresseavis, 1769-09-04
Nogle faae Actier udi det Altonaiske Silde Compagnie hvorat 3de Terminers Indskud er betalt med 60 Rdlr. kan bekommes tilkjöbs hos Bygnings Commis Cir=Dajon paa Citil Etatens Materialgaard for det gjorte indskud. Dersom nogen til Vinter Provision vilde forsyne sig med ved ritable Holsteenske Gryn, er samme nu igjen som sædvanlig at bekomme hos Urtekræmmer Christian W. Kerkoff paa Christianshavn lige for Anker Smeden, til efterfølgende Priiser, allerfineste Skieppen 4 Mk., mellem Dito Skieppen 3 Mk. 8 s., grove Dito Skieppen 3 Mk. 8 s., Boghvedegryn Skieppen 3 Mk. 8 s., fine Bankebog Skieppen 5 Mk., fiin Meel Lispd. 3 Mk.
Københavns Adresseavis, 1769-09-04
Lars Kuhr ved Holmens Canal, har i Commission L. R. store røgede Oxe Tunger at sælge for billig Priis. Hos Urtekræmmer Christian Wilhelm KerkofC. W. R. paa Christianshavn lige for Anker=Smeden, er at bekomme i Partier af brede Wallense Mandler, KrakMandler, nye franske Svedsker, Corender, Confect=Figen, Confect Rosiner i Potter, Candificerede Pommerantz Skaller, Masselliansk Sæbe, ordinair guul Bomollie, fiin guul Bomollie, hviid Bomollie, Galæbler, Safsloer, Spansk Grøn, Terpentin, Olie, Uldriand, et Partie af 1000 Pd. allerfineste Sort Berliner=Blaa, Trykpapiir, alle Sorter sine Skrivpapiir, Consionelle, alle Sorter franske Vande i Casser, fiin Holl. Bleghvidt, Bruunrød og Ochergelb, Engl. Jord, alle Sorter Holl. TobaksPiber, langt fiin Canchl, hele Muskater, Saffran, Cardemommer, Nelliker, hvid Peber, sort Peber, Engl. Allehaande med meere til billigste Priser. Lærred til Betræk eller Jnballering, og bleget Lin W. 11. net Garn, er for billig Priis at bekomme i de 3 Croner i lille Færgestræde, hos N. Wardinghausen.
Københavns Adresseavis, 1769-09-04
Til Kiøbs forlanges. Om nogen skulle have et Par smukke Globi at overlade, ville de behage at melde det paa Adresse Contoiret, hvorfra Kiøberen anvises.
Københavns Adresseavis, 1769-09-04
Hvem som haver hvidt Søndret Glas at ville sælge, kan bringe samme til Skipper Kaabelgaard, beliggende i Nyehavns Canal lige ud for Strandstrædet, der samme modtager. Bøger og Skruter.
Københavns Adresseavis, 1769-09-04
Fra Pressen i Sorøe er udkommen: Afhandling om de Vennes og en Deel andre Nordiske Folkes Oprindene, men ledning til den Norske Historie, med et Arhang om Fide=Regningen i den gamle Nordiske Historie til Hevn. Haarsoner Tider, forfattet ved c. thard Schening. Hoved Afhandlingen bestaaer af 7 Capitler, hvoraf det 1ste handler om de Norskes og andre Nordiske Folkes ældste Oprindelse og Vandring mod Norden; 2det om Nordens første Beboelse, Tilstand og der skeete Forandringer efter de ældste fremmede Skribenters Beretninger; 3die om bemeldte Oprindelse, samt de Nordiske Folkes ældste Boepæle, Vandringer og Tilstand, efter vore Forfædres egne Fortællinger, sammenlignede med de ældste fremmede Skribenter, i sær Herodoti Beretninger; 4de om Nordens første Beboelse, Jndbyggernes Udbredelse, Jnddeeling, Navne, med videre, 5te om de Nordiske Folk have deres Oprindelse fra Tydskland a.; 6te om de Norske og øvrige Nordiske Staters Opkomst, Oprindelsen til unværende Hoved Folkes Navne i Norden, deres videre Udbredelse indtil den sidste Othins Ankomst, og 2de om den sidste Othins Ankomst, og de ved den Leylighed skeete Forandringer. Anhanget bestaaer af 3de Capitler indeholdende Tids=Regningens Grunde, hvorpaa den bør bygges, dernæst Tids=Regningen fra Othin eller Niord til den Ynglingske Families Opkomst i Norge, og tilsidst fra samme Families Opkomst til HaraldHaarsager; Hele Verket udgjør 2 Alphabeter 8 Ark i 4to, foruden 3de Gencalogiske Tabeller, eller gamle Slægte=Registere, og sælges af Forlæggerne Heineck og Faber i den Mummiske Boglade Exemplaret paa Trykpapier for 8 Mk. Den Tredie Deel af Oversettelsen om Lovenes, Kunsterners og Videnskabernes Oprindelse er kommen fra Trykken, og sælges i Porcelains=Boden paa Hiørnet af Skonboe= og Skindergaden for 7 Mk. hvor Subskribenterne vilde behage at afhente deres Exemplarer. Cl. Philibert Libraire, distribue un Catalogne de Livres Francois, Latin, Itslien, Allem. Anglods, &c. in fol. Kin 4to relies, broches & en seuilles, lesquels seront vendus par Auction le 2 Octobre prochain. On en distribuera aussi che, Mr. Bagge Auctions-Forvalter.
Københavns Adresseavis, 1769-09-04
Capitaler som anbydes. 1000 Rdlr. har Oberste Tautte i Commission, enten strax eller til 11 December paa forsvarlig Pant at udlaane. Capitaler som forlanges. Uden Stadens Vester=Port forlanges i første Prioritet 1200 Rdlr. til førstkommende 11 Dec. i en Gaard Pillekanen kaldet.
Københavns Adresseavis, 1769-09-04
Conditioner og Tienester ledige. For en Conditor Svend er Condition ledig, og strax kan tiltræde, og anvises herfra Contoiret.
Københavns Adresseavis, 1769-09-04
For en Dreng som har Lyst til Viinhandlingen, anvises herfra en Condition.
Københavns Adresseavis, 1769-09-04
Tienestsøgende. Et honet Fruentimmer som forstaaer Huusholdning, Syening, og andre Fruentimmer Netheder, erbyder sin Tieneste som Huus=Jomfrue hos honette Borgerfolk, eller af anden Stand her i Byen eller paa Landet; Anviisningen skeer herfra Contoiret. En Malat hiemkommen med Capitain Bagge, forstaaer Engelsk, 19 Aar gl. søger Tiener= eller Løber=Plads hos et Herskab; Han er at finde i Linden i Opfostringsgaden paa Christianshavn, Et honet Fruentimmer søger Condition hos Herskaber som Stue=Pige, som forstaaer Syening, Tonning, og Strygning a. og tillige at gaae i Huusholdning om det forlanges; Anviisning gives fra Meelmanden i Christenbernikovstræde Sr. Krag. Et meget skikkelig Fruentimmer fra Fyen, søger Condition som Stue=Pige hos Herskaber, eller andre honette Borgerfolk.
Københavns Adresseavis, 1769-09-04
Undvigte. Af Nislefgaards Godses Reserve Mandskab, er Jens Friderichsen Haar fra Raunholt af sin Tieneste som Urtegaards Mand bortløben, Natten imellem den 5 og 6 August sidstleden, da han i Forveien har udbedet sig Tilladelse et Par Dags Tid at besøge sin Søster der skal boe i en Mølle ved Assens Kanten, hvilken Tilladelse van og fik; men siden den Tid nu paa 14 Dage ey har indfunden sig, og som det tillige er befunden at han skal have ud practiseret af sit Kammer her paa Gaarden, alt hvad han eyede uden at nogen paa Gaarden derom i mindste var vidende, saa heraf nu sluttes aabenbarligen hans Absigt har været at bortrømme; Hvorfore ermeldte Urtegaards Mand Jens Frederichsen Haar, herved 3de Gange, saavel i de med Posten allene Privilegerede Kiøbenhavnske Danske Tidender, som og i den Altonalske Tydske Avis bliver efterlyst og erindret strax herpaa Gaarden at indfinde sig, i manglende Fald og længer Udeblivelses Tilfælde, maae vente sig som en Romnings Mand søgt og actioneret. Jligemaade bliver alle og enhver hermed advaret, ikke i nogen Maade at befatte sig med benævnte Person enten udi Tieneste at antage eller at huuse ham, med mindre Vedkommende som herudi giør sig deelagtig, vil vente sig tiltalte i Medfør af Loven og de om Deserteurer befalende Anstalter og Mandater. Skulle ellers nogen antreffe forbemeldte Deserteur, der ikke har noget lovlig Pas eller Skudsmaal med sig, som er omtrænt en 30 Aar gl. og lav af Væxt, sortladen og skulende af Ansigt, spær og smaa talende, langt sort slet Haar, som han sædvanlig gik indbunden med i en sort Pisk, sorte Øyen, gemeenlig i grønne eller graae Klæder, og sorte Manchesters eller guule Læders Buxer, med Støvler paa og Hat paa Hovedet; Bedes ham at anholde og herom med Posten pr. Odense at give høye Herskabet til Raunholt og Nislefgaard Høyvelbaarne Frue General=Lieutnantinde Juel a. derom Underretning, da han strax skal blive affordret, mod alle anvente Bekostningers Erstatning, og desforuden en raisonabel Douceur for Umagen. Raunholt den 19 August 1769.
Københavns Adresseavis, 1769-09-04
Fra den paa Frederichsberg Hollænder Mark næst Seigldugs=Fabriqven nye opbygte Gaard, er sidstafvigte Fredag den 1 Sept. bortløben: En Morian, af Mandig Størrelse og Alder, med Endeel Risser i Ansigtet, som nyelig havde havt BørneKopper; Hvo samme skulle forekomme ville behage at anholde ham og melde det paa forbemeldte Gaard Forhaabenholm.
Københavns Adresseavis, 1769-09-04
Bortkomne og bortstiaalne Sager. J Bye=Skriver Bechs Arvingers Gaard paa Nørregade, er Natten imellem 3 og 4 Sept. bortstiaalet: 20 Alen Lærred, af Netteldug Mynster; Hvo samme kan opdage loves en convenable Douceur.
Københavns Adresseavis, 1769-09-04
Fra Lars Fyenboe boende paa Vester=Broe ved Konge=Porten, er den 30 Aug, bortgaaet: En rødbroget toppet And med 2 Rist i hver Fod, havende med 21 Ellinger, som næsten alle vare toppede og alle havde et Rist i den høire Fod; Hvo om dem kan give nogen Oplysning loves 1 Rdlr. for Umagen. Tretten Stk. Faar hvoriblant var et sort et grot og 11 Stk. hvide og iblant disse en stor Beede og 1 Væder, er først i forrige Uge bortkommen fra Gardeneren paa Retraite, og efter Beretning i Tirsdag dreven ud af Dyre=Haven ved Fortunen af 2 Fruentimmer maaskee for at sælge dem til Slagterne; Hvo som kan give Efterretning og vil melde det til Eieren eller paa Friderichsberg hos Snedkeren, kan vente en god Douceur. For 2 a 3 Dage siden er bortkommet et Par durchbrokne Sølv Skoe= og Knnæspænder Mk. J. N. E. samt et Dito Buxe Spænde. Hvo samme kan opdage loves en billig Douceur af Sergeant Echler i Castellet. Løverdag den 2 Sept. er bortstiaalet af mit Kiøkken paa Kulltorvet: Tvende Sølv Spise=Skeer, som var stræget bag paa midt op paa Bladet; saa og et Tin Vandfad. Hvo samme kan opdage loves en Douceur af 1 Rdlr. P. Søegaard.
Københavns Adresseavis, 1769-09-04
En Been=Viste er tabt i Gaar Eftermiddag ved Benken lige for den runde Pavillon i Frederichsberg Hauge; Hvo samme har fundet vilde behage at levere den til Eieren, som fra Adresse=Contoiret anvises imod en billig Douceur.
Københavns Adresseavis, 1769-09-05
Kort Historie over Corfica.
Københavns Adresseavis, 1769-09-05
Øen Corfica er allerede i de ældste Tider blevet beboet, af Folk af meer end een Nation. Historien fortæller os fornemmelig om fem Slags. Ligurier, Tyrrhenier, Græker, Afrikaner og Spanier. Jkkun det bestemmer den ey med Vished, hvem af dem der havde gjort Begyndelse med at nedsette og etablere sig paa denne Øen. Dersom de gamle Folk i Jtalien havde havt saa megen Kundskab og Er farenhed i Seyladsen og Søefarten, som Phoenicierne og deres Affødninger Charthagenenserne, eller som Grækerne, saa var det visselig allerrimeligst, at Beboerne paa Kysten af Genua og Toseana vare allerførst komne derhen, og saa behøvede man ikke at udgive den Fabel om denne Øes Opdagelse og Navngivelse, som Erkebispen af Sevilla, Jstder, saavelsom andre med ham har udgivet for en Sandhed. En Ligurisk Hyrde=Kone, hedder det, ved Navn Corsahavde ofte merket, at en Oxe af hendes Hiord blev borte, og immer indfandt sig igien mere kjødfuld og feed end forhen. Nysgierrighed drev hende til, at gaae efter Oxen. Hun saae, at den skyndte sig til Strandbredden og svømmede over Havet. Hun forfulgte den paa en Baad, og fandt den at gaae i foed Græsning paa en Øe. Hun aabenbarede denne Hændelse, samt Øens Skiønhed og Frugtbarhed, for hendes Landsmænd, som strax skikkede Folk derhen, for at dyrke den, og af Erkiendtlighed for Opdagerinden gave den Navn af Corfica. Enhver kan lettelig indsee det Fabelagtige i denne Fortælling, naar han veed, at Corfica ligger 16 Tydske Mile borte fra det nærmest optil liggende Forbierg, en Strekning som en Oxe umuelig kan svømme andre paastaaer, at Africanerne har været de første, som ere komne fra deres Fæderneland til Sardinien, og derfra til det saa nær ved ligende Corsica; og Senecslutter af Ligheden imellem Sæderne og Klædedragten saavelsom og Sproget, at Corserne nedstammer fra Cantabrierne, et Spansk Folk. Den ældste Efterretning om denne Øe giver Herodet os.
Københavns Adresseavis, 1769-09-05
Efter hans Beretning har Phocæerne, en grædsk Colvnii lille Asien, efter Orakelets Befaling, skikket noget Mandskab hen til Corsica, og sammesteds opbygget Staden Ala lin, det er Aleria. Da Cprus efter 20 Aar immer drev sine Erobringer i Lille Asien videre og imod det grædske Hav samt vilde legge de Asiatiske Græker under sit Scepter, saa gik Phocæerne, som vare for svage til at forsvare deres Frihed, med Koner og Børn til Skibs, ved den Persiske Generals Harpagi fiendtlige Anmarsch. De landede først paa den lige over for deres Stad Phocæn, nu Foja, beliggende Øe Chius, nu Scio. Da disse Jnsulaner ikke vilde sælge dem de Oenusiske Øer, af Frygt for, at disse Fremmede skulde trekke al Handlingen til sig, som de selv hidindtil havde drevet der, saa seylede de til Corfica og Sloge sig til deres der værende Landsmænd i Aleria. De boede sammesteds i 5 Aar; men da de nu begyndte at begegne deres Naboer fiendtligt, saa førte Tyrrhenerne og Cartaginenserne tilfælleds Krig imod dem. De tabte et stort Søeslag i det Sardiniske Hav, og da de nu vare forsvage til at forsvare sig paa Øen, saa gik de atter til Skibs. En Deel satte Coursen til Gallien, og byggede sammesteds Massilien eller Marseille. De andre seylede ned til Jtalien, og anlagde den Stad HyelaCorfica geraadede derpaa, ligesom de øvrige Øer, i det Middellandske Hav, under Chartagenensernes Herredømme. Fra dem blev de tagen af Rommerne i den første Puniske Krig. J samme vandt L. Cornelius Scipio to gange Seyer over Carthaginensernes Flode paa Kysterne af Sardinien og Corsica, og undertvang disse Øer. Dog melder Historieskriverne ikke, hvad han i særdeleshed har udrettet i Corsica. Efter ham overvandt L. Cæcilius Metellus endnu engang begge Øerne, og Manlius ydmyggede i særdeleshed Sardinien. Den Lyst til Friehed, som disse Jnsulaner havde, samt deres Venskab og Tilbøyelighed til Carthagenenserne gjorde Besiddelsen af denne Øe ofte urolig for Romerne; i sær maatte de befrygte sammes Affald, naar de havde Krig med Charthage. I den anden Puniske Krig omseylede derfor Cn. Servilins Geminus først Sardinien og Corfica, og lod sig af begge give Gillet, førend han foretog sit Tog til Africa. Ved Slutningen af denne Krig bleve og Romerne Seyerherrer, og forsikkrede sig Besiddelsen af disse Øer. J Førstningen lode de regiere dem begge ved een Stadtholder, men siden ved hver sin. Efter nogle Aar grebe Jnsulanerne atter til Vaaben, for at forfægte deres Frihed igien. M. Pinrius slog først Corserne, paalagde dem en Skat af 100000 Pund Vox, og forsikkrede sig deres Lydighed ved Gisseler; derefter vandt han og Seyer over Sardinierne, hvilke Tib. Sempronius Græchus først fuldkommen ydmygede. Corserne faldt kort derefter endnu engang fra, men C. Cicereus nedlagde 7000 af dem, tog endda et større Tal til fange, og fordoblede den forrige Skat af Vox. For endnu bedre at holde dem i Tvang, anlagde Romerne Colonier og Festninger paa Øen, Marius den Colonie Mariana, og Dictator Sulla den til Aleria.
Københavns Adresseavis, 1769-09-05
Nu torde Corfica ikke saa let mere tænke paa noget OprørKeyserne brugte denne Øe ikke sielden til et Bansted, hvorhen de bleve skikkede i Forvaring og til Forbedring, som de ikke vilde belegge med en haard Straf, ligesom Seneceselv maatte tilbringe en Tidlang paa denne Øe i Landflye tighed.
Københavns Adresseavis, 1769-09-05
Ved de Tydske Folkes Jndfald i det Rommerske Riges, Provinzer i det 5te Aarhundrede gik og Sardinien og Corfica forlorne. Vandalerne havde trængt frem fra Østersøen indtil Spanien. Genserich deres Konge, førte dem endog til Kysten af Africa, og oprettede et nyt Rige, hvilket Keyserne desto før tillode formedelst den Afmagt, hvor udi de befandt sig; da Genserich beqvemmede sig til en Skat, og gav hans Søn Hunnerich til Gissel. Keyser Valentinian III. blev af Maximus, hvis Hustrue han ved Underfundighed og Magt havde underkastet sin Villie, hemmelig ombragt. Morderen indtog Valentinians Plads paa Thronen, og ægtede den Myrdedes Enke. Men da hun nu meente at kunde forlade sig paa sin nye Gemahl indes Kierlighed, saa var han eenfoldig nok til at aabenbare for hende, at hendes forrige Ægtemand var falden efter hans Anstiftelse. Den af Hævngierrighed optændte Keyserinde tilskyndte Genserich at komme til Jtalien. Han lod sig heller ikke længe bede; han udplyndrede Rom, gjorde hver Sommer et nyt Tog til Jtalien, og ved disse Tog bemægtigede sig Øerne Sicilien, Sardinien og Corsica Keyser Leo den 1ste udrustede en sterk Flode, og en talrig Hær imod Genserich. Begyndelsen af Krigen var lykkelig. Vandalerne mistede Sardinien, Corfica og Staden Tripoli i Africa. Men Genserich ruinerede og opbrændte den grædske Flodetet ved Carthago, og erobrede de forlorne Øer igien.
Københavns Adresseavis, 1769-09-05
Adskilligt Nyt. Kragerde den 12 August. Man har med Opmærksomhed seet, saavel af de Danske som Tydske Tidender, det almindelige biefald, Børne=Koppernes Jndpodning overalt har erholdt, ved adskillige Kongelige og Fyrstelige Hoffe, ja ved det Kongel. Danske Hof selv; men, at derfore et heelt Publicum har benyttet sig af saa priisværdig Opfindelse er endnu ey seet. Saa lidet, og til sin Størrelse, ubetydelig, dette Sted end er, har dog dets Jndvaanere ladet nogle og Trefindstyve af deres Børn indpode SmaaKopperne ved Stedets Sogne=Præst Velærværdige Hr. Jacob Lund, og det med den Lykke, at af saa anseeligt et Tal er ey een eneste (som desverre ofte skeer) enten bleven beskadiget eller hendød, men alle fuldkommen restitueret: hvoriblandt er at mærke: At et Pige=Barn, hvilket man var i Tviol og forhen havde haft Smaa=Kopperne, blev ogsaa inoculeret, men fik nu slet ingen: Hvilket bør tiene dem til Beviis mod sig, som meener at de naturlige Kopper igien indfinder sig, uagtet man ved Jndpodningen har haft dem. - Den Omhyggelighed, som Velbemeldte Hr. Lund har viist, ved aarle og silde at besøge sine smaa Patienter, forøger ey lidet den Høyagtelse man ellers har været ham skyldig, og den Nidkiærhed hvormed han, endog uden Vederlag, har søgt at faae denne saa priselige Kunst udøvet blant den fattige og almindelige Mands Børn, viser en Menneske=Kierlighed, som er ligesaa berømmelig som den vil være var at finde hos Mængden.
Københavns Adresseavis, 1769-09-05
Stokholm. Afvigte 29 Julii om Eftermiddagen Kl. 2, opkom der ved et stormende Veyr i Nordermalm paa Høe=Torvet en heftig Jldebrand, der ey blev dæmpet førende Kl. 6 om Aftenen, og i den Tid fortærede 16 Huuse af adskillig Størrelse, der for det meste vare af Træ opbygte og tilhørte Haandværks=Folk.
Københavns Adresseavis, 1769-09-05
London den 11 August. J adskillige Provincer her er Høsten allerede forbie, og Sæden i Laderne, der tegner til Overflødighed. Af Æbler venter man sig ikke mange i dette Aar, men en desto større Mængde Pærer.
Københavns Adresseavis, 1769-09-05
Constantinopel. Ved den her den 10 Julii opkomne Jldebrand, ere adskillige af de fremmede Ministers Huuse, der just da vare paa Landet, blevne lagte i Aske. Stor Skatmesteren har dog lidt den største Skade, da hans Pallads tilligemed Cancelliet og alle de deri værende Documenter er bleven et Rov for Jlden.
Københavns Adresseavis, 1769-09-05
Priis=Materie. Selskabet til de skiønne Videnskabers Forfremmelse ud setter igien de sædvanlige Priiser; Priisen af Halvtredsindstyve Rigsdaler eller en Medaille af samme Værdie, skal denne gang tildømmes den beste Digt og Menneskets Pligt imod Dyrene, især hvor uforsvarligt det er, at giøre dem ved udsøgte Pinsler og undværlige Plager til Offer for vor Overdaadighed eller Forlystelse. Denne Materie er saa rig paa ædie Tanker og rørende billeder, at Selskabet har anseet den for meget beqvem til at udføres i en Ode eller anden Digt. Endogsaa Barnet, som øver Grumhed paa Insekter, som lukker Øret for de ynkelige Toner, hvormed umælende Dyr anraabe dets Forbarmelse. og derved forbedres til Følesløshed mod sine Medmennesker, kan heldigen anbringes i Poesie, saa fremt man kun forstaaer den Kunst, at drage en Skygge over nedrige Omstændigheder, og at forædle ved tillige og velafpassede Beskrivelser de Ting, der synes for gemeene til at nævnes lige frem.
Københavns Adresseavis, 1769-09-05
Priisen i Veltalenheden af Fyrretive Rixdaler eller en Medaille af samme Værdie udsettes for den beste Eloge, eller Lovtale over Erkebiskop Absalon. Denne Mand har udrettet saa store Ting, og haft en saa betydelig Medvirkning i det Fortrin, som her i Norden skiller saa kiendelig Udgangen af det tolvte og Begyndelsen af det trettende Aarhundrede fra de foregaaende og følgende Tider, at han særdeles fortiener et saadant Æreminde. Det bliver og lettere at skrive hans Eloge, end nogens af de Nyere, da disses personlige Omstændigheder ere som oftest vanskelige at udfinde; hvorimod man har om Erkebiskop Absalon ikke allene en kort Levnetsbeskrivelse i det Danske Bibliothek 11 Bind, men ogsaa meget udførlige og charakteristiske Efterretninger om hans Tænkemaade og Bedrifter i de heele tre sidste Bøger af Saxo Grammatikus. Hvorledes ellers en saadan Lovtale bør foreene den historiske Rigtighed med Veltalenhedens Prydelser, ey opholde Fortælingen ved at anføre smaa Omstændigheder, ophøye den ved velanbragte og ualmindelige Betragtninger, omgaaes med Varsomhed, den panegyriske Tone, og heller berømme ved priselige Gierningers livagtige Forestilling, end ved beundrende Udraab og prægtige bi=Ord; alt dette vise de Eloger, som vi have i det Franske af en Fontenelle, og i sær af en Thomas, saa og tildeels den Tydske Biographie, som udgives af Prof. Schrökh. Priisen af Tredive Rigsdaler bestemmes atter for en Afhandling i løs Stiil, eller en Digt over en selv udvalt moralsk Materie. Og da Selskabet ikke endnu har haft den Lykke, at uddeele denne Priis, og de mindste og mindst gode Skrifter hidindtil ere indkomne over selvudvalte Materier, saa foreslaaes, men ikke foreskrives een for denne gang, nemlig Mods og Sindigheds nødvendige Forening. Priisskrifterne imodtages endnu indtil October Maaneds Udgang i den Mummiske Boghandling paa Børsen. Forfatterne vilde behage at sette ikke allene en Devise derpaa, men ogsaa at føye en lukt Seddeel dertil, som er uden paa betegnet med samme Devise, og hvor inden i Forfatterens Navn og Opholdstæd tilkiendegives. De forhen til Selskabet indgivne Skrifter, som ikke ere brugte i dets Samlinger, kan igien afhentes i den Mummiske Boghandling. General=Told=Cammer Retten, Torsdagen. den 7de September. Frederich Wilhelm, Strand Controlleur ved Nachschou Told District i Lolland, med fleere, c. Forvalter Gaas man paa Bonden Jørgen Erichsens Vegn.
Københavns Adresseavis, 1769-09-05
Jndpasserede. Kiøbenhavn. Agent Holck fra Christiania.