JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-07-10
Ribe, d. 6 Juli. Fra imorges Kl. 2 i henimod 8 havde man her paa Omegnen et stærk Tordenveir oprindelig fra S. V.; men det lynede fra alle Kanter. Henred Kl. 5 troede man Ve ret vilde lægge sig; men Vinden dreiede sig til S. S. O. og Tordenen trak over Byen, 3 stærk Lyn, hvorpaa fulgte saa rædsomme Tordenslag at Huse og Vinduer rystede, lode befrygte Aftændelse; dog, Gud være lovet, i selve Byen ske de det ikke. J en Fenne tæt norden for Byen derimod dræbte det 2de Køer. Paa den ene kunne tydelig sees, at Lynet først havde truffet Kry set paa venstre Hofte, deelt sig i 3 forskjellige Straaler, af hvilke den ene var gaaet ned af venstre Bagbeen, den anden ned af venstre Side til Yvret, og den 3die hen ad Siden ned af venstre Forbeen. Et Hul af en Bøssekugles Størrelfandtes i Jorden ved hver af de 3 Steder. Pa den anden Koe, der stod omtrent 4 Favne fra første, fandtes intet Spor af Lynilden. J ByeKiærbøl, her i Nærheden, dræbte Lynilden er Følhoppe med sit Fol. Under Uveiret havde vien for Korn og Græs velgjørende Regn. Viborg, den 1ste Juli. Terminen, som i forrige Tider paa gammelt Kloster Latin kaldtes terminus, advem, men nu er bleven til terminus, avo, er da nu forbi, forsaavidt Klokken. har ringet den ud. Pengetrangen var almindelig. Man sporede ikke ganske den Nytte af det kongelige Laan, man havde ventet. Den sidste Pakkepost, som først ankom hertil igaar, og hvorefter Mange ventede med Længsel, medbragte i det Hele neppe 3000 Rbd. - Af Handlende var heren heel Mængde, som næsten alle, paa Dame-Modehandlerinderne nær, klagede over Afsætning. Af Boutikkerne udmærkede sig Galanteriehandlerne A. & W. Jacobsens fra Kjøbenhavn baade ved Dyrhed og Elegants. - Hr. C. Hansen gav to Concerter. Denne unge Mand viiste saameget Talent paa de Jnstrumenter, han behandlede, at han vistnok ved fortsat Flid og Øvelse under gode Lærere vil med Tiden torde lade sig høre ogsaa andre Steder, end i vore Provindser. - Hr. Roeppke, som er en god Comiker, morede Publikum ved trende Aftenunderholdninger. Da han kun har sin Kone til at understøtte sig, maatte han indskrænke sig til Udtog af forskjellige Syngestykker. J Hr. Hansens Concert gav han f. Ex. som Mellemspil: En comisk Scene af (den fortryllende) Tryllefløite mellem Papageno i Costume, og Pamina. Hr. Roeppke er en vakker og dannet Mand, der har seet sig om i Verden, og en usædvanlig beskeden Konstner. - En Hjorth, som holdt Carroussel, gjorde imidlertid udentvivl det bedste Snapsting med sin store Snurre fra Morgen til Aften, ihvad saa de Andre gjorde med den lille fra Aften til Morgen. - Endeel Specier omsattes til 13 Mk. 8 s. (Viborg Saml.) Viborg, d. 5 Juli. Næstkommende Onsdag den 7de Juli bliver S. T. Hr. Cand. Theol. H. Hansen ordineret i Domkirken til Sognepræst for Skjørping og Fræer Menigheder i Viborg Stift.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-07-10
J Nat havde vi her et heftigt Tordenveir, ledsaget med Regn, der begyndte Kl. over 1 i Sydost og drog Vesten og Norden omkring, uden her at gjøre nogen Skade. En Miil sydlig herfra skal det ikke have været. Lynene vare især hyppige og stærke. (S. Bl.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-07-10
Man har i den nyere Tid gjort følgende, især for de blomsterelskende Damer, interessante Erfaring: de fleste Blomster begynde at visne, naar de have staaet 24 Timer i Vand, nogle lives op igjen, naar man giver dem frisk Vand. Dette lader sig derimod fuldkommen iværksætte, naar man (med Undtagelse af nogle enkelte let henfalmende, saasom Valmuen) tager sydende heedt Vand og sætter Blomster saa dybt deri, at det omtrent bedækker Trediedelen af Stilken. Medens Vandet afkiøles, ratter Blomsten sig, og bliver atter ganske frisk, hvorpaa man afskiærer den kogte Ende af Stilken, og sætter den i frisk Vand. (Et af Anmelderen hermed anstillet Forsøg syntes virkelig at yde den lorede Virkning.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-07-10
Blandede Efterretninger. Christiania, d. 29 Junii. Den 22de denne Maaned blev en Mindestøtte, som Selskabet for Christiania Byes Vel havde besørget og bekostet, opsat paa Byens Kirkegaard paa afdøde Handelsmand og Ridder af Dannebrog, Erich Thur manns Grav. For to Aar siden hensov denne hæderlige Mand, efter et daadfuldt Liv. Jkke alene var han god Familiefader, men han tjente Staten ufortrødent og med en ugemeen Retskaffenhed, saa ofte han blev kaldet, og dette var ei sieldent; thi af Alle var han agtet, og med Tryghed kunde man sætte sin Lid til ham. J Byens Bestillinger brugtes han jevnligen. Ved Vaisenhuset var han over 20 Aar Directeur, og virkede meget for denne Stiftelse. J nogle Aar under Krigen var han Medlem af Providerings-Commissionen, og blev i denne Stilling, som i en hver anden, rost for Nidkierhed og Ugennyttighed. Afdøde Thurmann var indtil sin Død Medlem af Central-Committeen for Bibelselskabet, og af Storthinget valgtes han i Aaret 1816 til Medlem af Directionen til at bestyre den frivillige Bank. Ved hans Grav holdt Biskoppen, Dr. Bech, en Mindetale, da Støtten blev afsløret, og en Cantate blev ved denne Leilighed afsjungen. Stockholm, den 21de Junii. Natten imellem den 19de og 20de d. M. opkom i Klæde Fabrikør Tillanders Fabrik her i Stockholm en heftig Jld, som i kortere Tid end tvende Timer aldeles lagde i Aske denne baade første og bedste blandt alle Klædefabriker i Sverrige. Foruden Fabriken, i hvilken befandtes en fortræffelig DampMaskine, opbrændte paa samme Tid et betydeligt Forraad af Uld og Olie, og efter den ringeste Beregning er Hr. Tillanders Tab i denne Anledning at anslaae til omtrent 60,000 Rigsdaler Banco, hvoraf ikkun en ringe Deel har været assureret.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-07-10
Kjøbenhavns Børs d. 9 Juli. Cours. Hamb. 2 M. 227, a vista 230. Amsterd. 2 M. - . London 2 M. Spec. 231. - Specier solgtes til 14 Rbmk. Obligat. (foruden Renter) 73 1/2. Committees. 97. Norske Rigsbanksedler 14 1/2 Rbdlr. Dansk for 100 Rbdlr. Norsk. Svenske Sedler 57 a 58 s. Disconto 6 PC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-07-10
Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-07-13
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. HoschacteSextende Aargang. No. 56. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Om Climatets Forandring.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-07-13
J Aaret 1816 læstes i Skilderiet No. 47 er Stykke om Veirligets Forandring i vor Himmelegn, hvori man, ved historiske Sammenligninger, søgte at godtgjøre, at man fordum har have her tillands tidligere og stadigere Sommere. Blandt andet beraabte man sig paa gamle Folks Vidnesbyrd, paa den Omstændighed, at det Kgl. Herskab for over 50 Aar siden allerede i Mai Maaned var taget ud til sin Sommerresidents, paa Tullins Maidag, hvor denne endog i Norge medbragte alle Foraarets nu tildeels savnede Behageligheder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-07-13
Denne Forandring i Climatet tilskrev man med Føie nogle os ubekiendte Naturphænomener. Men disse Yttringer mødte snart Jndvendinger. Gamle Folk, hedte det, see altid det, der er foregaaet i deres Ungdom, gjennem et forskjønnende Glas. Herskabet kan have havt andre Aarsager, hvorfor det tog saa tidlig ud paa Landet, og Digteres Skildringer fortjene, som Udbrud af digteriske Følelser, ingen syndelig Tillid, naar det gielder om historisk Sandhed. Det gik nu med denne Sag, som med saa meget andet. Jngen fandt den nogen videre Undersøgelse værdig, uagtet den dog opfordrede Tænkeren til Betragtninger. Men endeligen indtraf en Naturbegivenhed, der viiste at de i kilderiet yttrede Formodninger ikke vare uden Grund. Denne Begivenhed er de store Jismassers Forsvinden ved Nordpolen. Tirsdagen den 13 Juli 1819. At Søfarende i Sommermaanederne 1815. men især 1816 og 1817, stødte paa mange Jser af usædvanlig Størrelse i det atlantiske Hav indtil 40 Sr. Br., er for bekjendt til at vi her behøve udførligen at gientage de nærmere Omstændigheder derved. Naturkyndige bragtes derved paa den Formodning, at den mærkelig ringere Varme i begge hine sidste Sommere, især ved vestlige Vinde, ikke kunde tilskrives andet end Opdyngelsen eller rettere Nærmelsen af Polar-Jsen mod Sønden. Den sande Aarsag til Jsens Løsrivelse have de endnu ikke kunne udfinde. Nogle mene, at den har revet sig løs ved sin egen Tyngde, men næsten Alle have maattet tilstaae, deres Uvidenhed i den Henseende. Dog ere de enige om, at uhyre Jsbjerges og Jsslætters Nærmelse har frembragt en Forringelse i Varmen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-07-13
J Journal de Science anføres i Anledning af Polar=Jsens Forsvinden følgende Efterretninger om Varmens Aftagelse i forskjellige Lande.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-07-13
Jmellem Mamur og Lüttich flyder Maas igjennem en snever Dal, der, hvad maleriske Udsigter og høi Cultur angaaer, neppe finder sin Lige i noget Land i Verden. De frugtbareste Korn agere, Tobaksplantager og andre yppige Værter bedække Jorden paa begge Sider indtil henad Strømmen, medens Humle= og Viingaarde reise sig indtil Toppen af Klippen paa den venstre Bredde. Viingaarden syntes, da jeg i September 1817 saae dem, at være i den yppigste Tilstand, men i ingen af samme var en eneste Drue at finde. Jeg indlod mig i en Samtale med adskillige af Egnens Beboere, og alle forsikkrede, at de fordum havde avlet den herligste Viin, saavel rød som hvid, men i det sidste Aar var ikke en eneste Flaske bleven perset. De fortsætte imidlertid endnu Aar for Aar Viinavlen, i det Haab, at saa gunstige Aar, som de havde oplevet, eller, hvad der var endnu bedre, saa gode som efter Sagnet for 40 til 50 Aar skulle have været, maatte vende tilbage. - Dog viiste der hidtil sig, i det mindste ved vore Sommermaaneders tiltagende Kjølighed, endnu sørgeligere Udsigt end det blotte Savn af Viin. - Det er noksom bekjendt, at Sommervarmen 1816 ikke var tilstrækkelig til at modne Kornet, og det var almindelig antaget, at naar de ti eller tolv hede Dage i Slutningen af Juni Maaned ikke vare indtrufne, vilde det meste Korn være blevet ødelagt. Dette er langt sørgeligere for den nuværende Slægt end Tabet af hine gyldne Dage, da Bacchus endnu tilsmilede vore Høie. Det var allerede foruroligende nok, at Pomona vilde forlade vore Frugthauger, og at i en Jordbund, hvor engang Viinstokken voxte yppigen, i de sidste Aar Æbler nepper modnedes; at i de sidste 16 Aar vore Frugthauger ikke ydede nogen rig Høst, og at høist sandsynligt vore Efterkommere ville komme i samme Stilling i Henseende til Cideren, som vi nu befinde os i Henseende til Vinen, da Æbletræet, som nu Viinstokken, kun vil levere meget sparsomt sure Frugter og blive opelsket i Drivhuse, for at forsyne de Riges Bord.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-07-13
J Danmark har Climatets Forværrelse, naar ikke alle historiske Vidnesbyrd svigte, været ligesaa stor som i Engelland. Hvor have vore Old fædre faaet al den Mjød fra de, lige fra Odins Tid i saa stor Mængde nøde, om ikke Bieavlen, havde været meget almindelig her, Og hvor kunde Bieavlen været almindelig, naar ikke Sommermaanederne havde været varmere end nu? Selv Benævnelsen Maimaanedssmør, som man nu kunde kalde Junimaanedssmør, viser, at Poeten ikke uden Føie har besjunget den grønne Maj. Den ældgamle Benævnelse Abildgaard beviser, at Æblehauger tidligen maa have været til i Danmark, da man i Tider, hvor man ikke kiendte til Haugekonst, neppe vilde have anlagt Æblehauger i et Elima, som ikke begunstigede samme. At Munkene strømmede saa hyppigen hertil, endog fra Frankrige, og at de allevegne ved deres Klostere anlagde Hauger, synes ogsaa at vidne om i det mindste mildere Sommere, end nu. (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-07-13
Jndenlandske Efterretninger. Forordning. Vi Frederik den Sjette, af Guds Naade, Konge til Danmark, o. s. v., gjøre vitterligt: At Vi allernaadigst have bemyndiget Nationalbanken i Kjøbenhavn til at udgive nye Sedler, til dermed at omvexle de af den forrige Rigsbank udstædte Sedler, med Hensyn til hvilke nye Sedler Vi have fundet for godt at befale og anordne, som følger: §. I. De Sedler, som Nationalbanken sætter i Omløb til Jndfrielse af Rigsbankens Sedler, aftrykkes paa meget tyndt, hvidt, og flammet Papiir, hvori findes de samme Mærker, som ved Frdn. af 31te Julii 1813 ere foreskrevne for Rigsbankens Sedler. Disse nye Sedler bør iøvrigt baade med Hensyn til de Summer, hvorpaa de lyde, og hvad den øvrige Indretning angaaer, være af lige Beskaffenhed med de af Rigsbanken udstædte Sedler, dog at de underskrives: "Nationalbanken i Kjøbenhavn."§. 2. Forommeldte nye Sedler skulle som Betalingsmiddel i Eet og Alt gaae og gielde ligemed de af den forrige Rigsbank udstædte Sedler. F. 3. Skulde nogen understaae sig at eftergiøre eller forfalske Nationalbankens Sedler, da skal han straffes som for falsk Myntning, og have forbrudt Ære, Liv og Gods.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-07-13
Hvorefter alle Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette. Givet paa Vort Slot Frederiksberg, den 2den Julii 1819. Frederik R.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-07-13
Jgjennem det Kongel. danske Cancellie er under 9de Juli d. A., udfærdiget en Placat a følgende Jndhold: "Det har behaget Hans Majestæt under 23de f. M. allernaadigst at resolvere: 1) at den for Tilsigelser til ForligelsesCommissionen i Kjøbenhavn, ved Placat af 10d December 1802 bestemte Betaling, forhøies med en Trediedeel, saaledes at hver af de 2de LandsOverrets- samt Hof= og Stadsrets Budde, der besørge Tilsigelserne, erholde 4 Rbs. Sølv for hver Person, der tilsiges indenfor Kjøbenhavns Porte, og 8 Rbs. Sølv for enhver, som tilsiges paa Stadens Grund udenfor Portene. 2) at den ved Rescriptet af 11te October 1799 bestemte Betaling for Tilsigelser til Forligelses=Commissionerne i Kjøbstæderne udenfor Kjøbenhavn og paa Landet i Danmark, ligeledes forhøies med en Trediedeel, saaledes at hver af de 2de Stævningsmænd, som besørge Tilsigelsen, erholde 8 Rigsbankskilling Sølv for hver Person, som tilsiges.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-07-13
Under den 22de Juni d. A. er igjennem det Kgl. Rentekammer udfærdiget en Placat, angaaende Repartition af de af den Kongelige Kasse til Arbeide paa de nye Hovedlandeveie, samt til Broers og Steenslusers Anlæg i Danmark, forskudsviis udbetalte Bekostninger for Aaret 1818. Slagelse, den 10 Juli. Den 8 Juli foretog Skielskjør=Skydeselskab sin aarlige Fugleskydning i Lystskoven ved denne Bye, alt var indrettet derved paa det smagfuldeste og et ypperligt Veir begunstigede denne vakkre Forlystelse; mange Tilskuere indfandt sig derved, nogle Gevinstererholdtes, og Resten udsat til den følgende Dag.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-07-13
En smuk Musik af blæsende Jnstrumenter forkyndte hvert Skud, og Kanonernes Torden naar Gevinster forefaldt. - Selskabet har indlagt sig en sand Hæder af at anlægge meget smukke Engelske Lystpartier med Bænke i den yndige Lund, som bekrandser de Høie, der omgive Staden, og Eieren Hr. Major v. Castenskjold af at have tilladt det. Det er saa sjeldent at see, at enkelte Personer gjøre en Opoffrelse af deres Eiendom, eller gjøre sig Umage for at indrette noget til offentlig Forlystelse, at et saadant Exempel ikke nok kan fortjene at roses; især da den patriotiske og humanne Maxime burde være indgravet i hver god Statsborgers Hjerte, lev tarvelig inden Dine egne Dørre, men anvend Din Overflødighed til almindelig Glæde og Held for Dine Medmennesker. - Forresten er der ogsaa meget indbydende for Skjelskjørs Jndvaanere til at forskjønne den Lystskov, som omgiver Byen; thi herligt ere de blevne begavede af Naturens Haand, og der kan ikke tænkes noget mere fortryllende end den delige Udsigt, som aabner sig fra disse skovbekrandsede Bakker over den frugtbare Slette, som Skielskjør begrændser ved Beltets Bredder, over dettes Bølger, naar Solen forgylder dem med sine Straaler, og over alle de Odder og Øer, de Bugter og Sunde, hvormed Landet og Havet her kaste sig i hinandens Arme. - Natten imellem den 8de og 9de Juli havde vi her i Slagelse et vedholdende og velgjørende Tordenveir, ledsaget af qvægende Regn og skaanende for den ødelæggende Hagel. Skrækkeligt derimod var det Uveir, som indtraf Natten imellem den 6te og 7de Juli, efterat det havde været om Dagen en umaadelig Hede, og formodentlig den hedeste Dag i Aar (det var just Markedsdag, mangfoldige Mennesker vare sammenstrømmede, og Handelen var i mange Artikler upaaklagelig). Vi fik her i Byen kun en Kant af Uveiret, nøde dets Fordele og bleve befriede for dets Rædsler, men det gjorde stor Skade paa andre Steder, som vil sees af efterstaaende Breve. Gimlinge, den 8de Juli 1819. Onsdagen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-07-13
den 7de Juli trak et meget stærkt Uveir af Lynild og Haal over Gimlinge Bye om Morgenen, Kl. 2. Haalene eller Jisklumperne vare saa store, som Dueæg. De søndersloge i Præstegaarden 37. Ruder. Der var næsten ikke een Gaard eller Huus i Byen, at de jo havde sønderslagne Vinduer, hos Nogle flere, hos Andre mindre. Sæden paa Marken blev og noget nedslagen. Men den Skade, som Gimlinge Beboere, ifølge dette Uveir, leed, er intet at ligne mod den Skade, som Bjerup Byes Beboere i Gimlinge Sogn har lidt. Efter Sigende skal al deres Sæd være sønderbrudt og nedslagen; ligeledes hos nogle faa Beboere i Vollerup i samme Sogn. Uveiret kom fra Nordvest og drog i Nordost. Jisklumperne, som faldt i Bjerup, vare saa store som Hønseæg, og saa haarde, at de ikke gik i Stykker ved at slaae dem mod et Stykke Træe. Da Kl. var 11, vare de endnu ikke opsmeltede, uagtet Dagen var næsten utaalelig varm. Frederikskilde ved Sorøe, d. 8 Juli 1819.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-07-13
Jeg kan ikke undlade at meddele hvad vi her have oplevet Natten imellem den 6te og 7de dennes, efter en overordentlig varm Dag, da mit Spiritus=Thermometer i Skygge havde viist over 26 Grader Reaumur. Naar Veiret egentlig har begyndt, kan jeg ei med Bestemthed sige, da man efter landlige Sysler sædvanlig sover meget trygt; Kl. 2 3/4 vaagnede jeg og min Kone næsten i samme Øieblik til et af de frygteligste og stolteste Natursyn jeg har oplevet. Det var ikke Lynglimt, som man almindeligen seer, men det electriske Fludium syntes, om jeg saa tør sige, at have beblandet sig med hele Luften, der havde Udseende af Jld overalt, uden Ophør rullede Tordenen uafladelig, ledsaget først af en Hagel bygge, der medbragte Hagel af Størrelse som et Dueæg, og siden af Pladskregn. Haglene sønder sloge alle mine Mistænkeruder, paa nogle faa nær, og har her i Egnen indslaget mange Vinduesruder; de fandtes endnu 1/2 Time derefter hele, omtrent saalænge varede Uveiret hos os. Det kom fra Sydost og drog mod Nord og Nordost. Naar undtages foranførte og at især Rugen hos mig er meget nedslaget af Haglene, vides her omkring ingen Skade anrettet. har oplevet mangt et frygteligt Tordenveir indenfor Vendekredsen, der synes at være Tordenens rette Hjem, men intet som kan sættes ved Siden af dette. - P. N. Nyegaard. (Slagelse Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-07-13
Odense, d. 9 Juli. Efter Kulden i forrige Uge af N. V. havde vi igjen i 3 Dage haft en mere end vestindisk Hede, som især i Tirsdags steeg til 30 Sr. i Skygge, som om Aftenen Kl. 7 endnu viste 24 Gr. og hele Natten indtil Solens Opgang 21 Gr. Under denne gruelige Hede opkom fra V. S. V. efter Kl. 10 en Lynild, hvis Mage ingen mindes at have oplevet; det lynede uophørligen, som om Firmamentet stod i lys Lue, og istedet forman ellers seer Lynstraaler fare ned, sloge disse for det meeste op bag Skyerne og brændte nogle Secunder, medens de atter afløstes af andre, lig det skjønneste Fyrværkeri eller som man forestillet sig Udbrudde af Vesuv eller andre ildsprudende Bierge. Torden hørtes næsten ikke, og omtrent Kl. 11 lod det til at være forbi, da det havde deelt sig og Noget var trukken i Nordvest, og Noget i Sydost ved meget stille Luft; men Kl. 1 trak det igjen sammen med en orcanagtig Storm fra Norden og en Styrteregn, under hvilken det samme frygtelige Skuespil af vedholdende Lynfarter og en bestandig saa i hinanden rullende Torden, som en uafbrudt Pauke=Virvel, der varede næsten en Time, da man saa siden ved Daggryet blot saae de stærke Lyn tabe sig i S. O. Heden havde imidlertid endnu ikke tabt sig og var endnu igaar lige saa trykkende som iforgaars. Jdag derimod findes med Norden Vind Luften afkiølet. Efterat Veiret i Onsdags havde været roeligt, endskiønt af og til hørtes noget fjern Torden, ogsaa igaar havdes ret behageligt Veir, og Luften fandtes afkjølet ved N. V. Vind, opkom iaftes i S. O. imellem Kl. 10 og 11, en lignende næsten uafbrudt Lynen, hvis Glimt gik som en Løbe Jld langs hele Horizonten lige til N. V. Kl. omtrent 11 1/2 hørtes Tordenen nærme sig med Storm og Styrteregn, som vedvarede til Kl. 1 1/2, da det med Daggryet tabte sig i Nord, dog Alt med noget mindre heftighed end i Tirsdags. Jdag er Vinden N. O. med Blæst og Støvregn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-07-13
Ved dette gruelige Veir, som rasede Natten til Onsdag, slog Lynilden ned i Gielsted Præstegaard ved Erholm, og afbrændte Hovedbygningens Tagværk, i den noget svagere Gientagelse af samme høitidelig skjønne Naturoptrin, vi havde i afvigte Nat, skal et enligt Huus i eller ved Steenløse, samt en Gaard i Allested være afbrændt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-07-13
Rughøsten er allerede begyndt paa sine Steder heri Fyen. (Jversens Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-07-13
Aalborg, d. 7 Juli. J Mandags havdes atter her og i Omegnen et stærkt Tordenveir. Det begyndte om Morgenen omtrent Kl. 3 og vedvarede et Par Timer og derover. Det lynede paa een Tid fra flere Kanter, og ofte gjorde Lynstraalerne adskillige underlige Figurer i den tykke Luft. Efter Sigende, skal paa samme Tid en Gaard Nørre-Onsild ved Hobroe og et Huus i Skjørbakved Nibe Kanten være afbrændt ved Lynild. Jgaalod Tordenen sig atter høre i Fjernen. Der er falden en betydelig Regn, som har været saare velgjørende for Markerne, hvor den forknyttede Sæd begynder at komme noget tilrette igjen. Varmen er derhos ret stærk. Siden Syvsoverdagen har det ellers jevnligen regnet her. Efter det gamle Sagn, kan Regnveiret altsaa venes af ville vedvare, som da maaskee ogsaa vil have Jndflydelse paa Tørvebjærgningen og fordyre noget Tørvene, der nu ere saa godtkjøbs, at et Bondelæsom har været kjørt 2 a 3 Mile til Byes, har kundet kjøbes for 3 Mark, eller f. Ex. for 3 Marker Reeb, hvorved der da hænger lidet ud for den pengeforlegne Jorddyrker.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-07-13
Aarhuus, d. 9 Juli. Natten mellem Tirsdag og Onsdag havde vi her et frygteligt Uveir, men som dog ikke kom lige over Byen. Lynene vare saa hyppige, at man maae befrygte det paa et eller andet Sted har gjort Skade, skjøndt ma endnu Jntet med Vished derom har hørt. Jgaar Aftes og Nat rasede ogsaa her over Byen og Omegnen et skrækkeligt Tordenveir. Byen sparede skjøndt det skal have slaaet ned i Aaen midt imellem Bygningerne. Andenstedsfra har man endnu ikke hørt om Uveiret har afstedkommet noget Ulykke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-07-13
Ribe, d. 9 Juli. Fra i Tirsdags AfteKl. 8 til henved 2 om Morgenen havde vi atter her et saa frygteligt Tordenveir, som de ældste Fol ikke kan minde sig at have oplevet Mage til. Ly fulgte paa Lyn uafbrudt fra 3 forskjellige Kanter, man saae næsten intet uden Jld, og rædsomme Tordenslag gjorde Uveiret endnu frygteligere. MeEngstelse ventede man hvert Øieblik Lynilden Nedslag, det Gud dog afværgede her. Man fortæller, at den skal have slaaet ned i en BondeStue i Fohl, just som en Pige kom ind af Døren, kastet saavel hende, som nok en Pige og en Karl, der allerede vare i Stuen, ned til Jorden, opbrækket Gulvet, søndersplindret Loftet, slaget en Kakkelovn i flere Skykker og faret ud af Vinderne, udenfor hvilke Manden og Konen stod, og kastet disse ligeledes omkuld. Efter nogle Minuters Forløb kom disse til sig selv igjen og gik ind i Stuen, hvor de fandt de 2de Piger og Karle endnu liggende bevidstløse. Omsider kom Pigerne ogsaa til Sands, men Karlen laae længere. Ved nøiere Eftersyn befandtes at Lynilden havde splintret Karlens ene Træskoe, som han havde paa Foden; men ellers intet videre Spoer efterladt sig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-07-13
J Aftes fra 9 til 12 rasede her et ligesaa svært Tordenveir, der endte med en stærk Skylregn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-07-13
Jdag har vi en orkanagtig Storm af S. V.