Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-06-15
Hosebaandsordenen. Denne Orden er den ypperste og ældste blandt alle verdslige Ordener i Verden; dens Riddere, ere i Almindelighed Konger, Prindser og Pairs; og dens Chef er Kongen af Engelland selv. Riddernes Tal var oprindeligen 26; men 6 tilkom 1786, da den Kongelige Familie var bleven større. De udgjøre en Corporation og have et stort og et lidet Segl. Officianterne ere en Prælat, Kantsler, Registrator, Vaabenkonge og Betjenter af den sorte Stav. De have ogsaa et Diaconus, med 12 Canoniker og en Undercanonicus, Pedeller og 26 Pensionairer eller fattige Riddere. Prælaten er Hovedet. Det Embede beklæder Biskoppen af Winchester, hvilket altid har været Tilfældet. Næst Prælaten er Kantsleren, hvilket Embede beklædes af Biskoppen af Salisbury, der har Seglene i Forvaring &c. Dernæst er Registratoren, der ved Eed er forbunden til samvittighedsfuldt at indføre i Registeret Stemmerne, Valgene, Bøderne og andre Ordenens Forhandlinger. Diaconen af Windsor registrerer altid er officio. Den fjerde Officiant er Carter og Vaabenkongen, som ere forskjellige Embeder, forenede i een Person. Garter, bærer Staven og Scepteret ved Ordenens Protector St. Georgs Fest, naar Souverainen er nærværende. Han bekjendtgjør Valget af nye Riddere, er med ved deres høitidelige Jnstallationer, overbringer udenlandske Fyrster Ordenen &c. (S. forr. No.) Han er den fornemste Embedsmand i Vaabencollegiet &c. Alle Officianterne, paa Prælaten nær, have Lønninger og Pensioner. Ordenens Collegium er Windsor Castle, i St. Georges Capel, og Charterhouse, opført i dette Øiemed af Stifteren. Ordenens Dragt og Jnsignier ere: et Hosebaand, Kaabe, Billedet af St. George til Hest, Krave og Halsbaand. De tre første ere blevne bestemte af Stifteren for Ridderne; St. Georges Billede og Halsbaandet af Henrik VIII. Hosebaandet er den ypperste af hele Dragtens øvrige Dele, fordi efter det Ordenen har sit Navn; det er den første Deel af Dragten, som præsenteres fremmede Fyrster og fraværende Riddere, der, som alle andre valgte Riddere, prydes først dermed, og det er af saa stor Ære og Høihed, at ved den blotte Forlehning med dette Hæderstegn, Ridderne agtes som Medlem af den største Militairorden i Verden. Det bæres paa den venstre Fod, mellem Knæet og Læggen, og paa samme er emailleret det Motto: Hony soit qui mal 9 pense, hvoraf Meningen er, at Kong Edvard, der gjorde Fordring paa det franske Kongerige, paastod, at den skulde faae Skam, der tænkde ilde om hans retfærdige Foretagende, at hævde sin lovlige Ret til denne Trone, og at Tapperheden af de Riddere, han havde valgt i sin Orden, var af den Art, at den vilde sætte ham istand til at udholde Kampen mod dem, der tænkte ilde derom. - Kaaben er det ypperste af denne Dragt, og bruges ved alle høitidelige Leiligheder. Dens Farve bestemme Statuterne at skulle være blaa Jkkun Slæbets Længde udmærker Souverainen fra de øvrige Riddere. Kaaben er befæstet ved to lange Snore, fordum vævede af blaa Silke, men nu tvundne rundt, og forfærdigede af venetiansk Guld og Silke af samme Farve, som Baandet, med Knapper og Qvaster paa Enden. Den venstre Skulder af Kaaben har fra Stiftelsen af været prydet med et stort Hosebaand, med Devisen Hon) sit &c. J samme er Ordenens Kors, som Carl 1. anordnede at skulle bæres for bestandigen. Omsider blev Stjernen indført, som er et Slags Kors, prydet med Sølvstraaler. Halsbaandet bestaaer af et Guldstykke, i Form af Hosebaand, Grunden er blaa emailleret, og Mottoet Guld. Naar Ridderne ikke bære deres Robe, saa maa de bære en Sølvstierne paa den venstre Side; og sædvanligen bære de St. George's Billed emailleret paa Guld og besat med Diamanter, ved Enden af et blaat Ridderbaand, som hænger tvers over Legemet fra venstre Skulder. De maa ikke lade sig see offentligen, uden Baand, under en Mulct af 6 Sh. 8 D. til Registret. Maaden at vælge en Hosebaandsidder paa, og Ceremonierne ved Jndsættelsen ere følgende.