JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1789-01-16
Ved Proclama, som er læst i Hof= og Stads Retten den 5te Januarii 1789 og i Siellands Landsting den 7de ensdem : ere alle de som maatte have noget at fordre efter afdøde Capitain Vagtmester og Garnisons Anditeur Claus Clausen, indkaldede, anden 12 Ugers Forløb fra dette Proclamalis lovlige Betientgiørelse, for at anmelde og bevisliggjøre deres Fordringer for Boets Commissarier; ligesom og bemelte Afdødes Arvinger forinden den i Loven foreskrevne Tid ere indkaldede for at imodtage den Arv dem efter Testamentet er tillagt. Og ville alle Vedkommende, om forestaaende behageligst henvende og til Secretair og Renteskriver Hans Jensen, boende i Pilestrædet i No. 11.
Berlingske Tidende, 1789-01-16
Ved Proclama, som er læst i Siellands Landsning den 10de Decbr. f. A. og i Hof= og Stads=Retten den 22de i an, ere Creditorerne i Jnspecteur og Spisemester ved det Kongel Søe Cadet Academie Ole Egebergs og Hustrues Anne Margretha Hansens fælleds Boe, indkaldede med 12 Ugers Varsel, at melde sig Hof= og Stads Rettens Skifte=Commission, hvor Boet i Følge allernaadigst Separations=Bevilling af 21de Novbr. f. A., en taget under Behandling til Skifte og Deeling imellem fornævnte Ægtefolk; hvilket hermed til Vedkommendes Efterretning bekiendtgiøres.
Berlingske Tidende, 1789-01-16
De som have noget at fordre i Stervboet efter afdøde Tilnestendige Kirstine Peders Datter, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at møde i Hof= og Stads=Rettens Skifte=Commission. for at anmelde og bevise deres Fordringer; ligeledes indkaldes og den Afdødes Arvinger at melde dem inden den i Loven foreskrevne Tid, med Beviis om deres Arve=Ret, og iagttage deres Tarv under Skiftet.
Berlingske Tidende, 1789-01-16
De som have nogen at fordre i Stervboet efter afdøde Matros dens Jessen Marcher, der haver faret med en Fiskerqvase, Sophia Maria kaldet, indkaldes herved med Tolv Ugers Varsel, at møde i Hof= og Stads Rettens Skifte=Commission, for at anmelde og bevise deres Fordringer ; ligeledes indkaldes. og den Afdødes Arvinger at melde dem inden den i Loven foreskrevne Tid med Beviis om deres Arve=Ret, og iagttage deres Tarv under Skiftet.
Berlingske Tidende, 1789-01-16
De som have noget at fordre i Stervboet efter afdøde Leonhardt Pegmann, der forhen haver tient som Fuldmægtig i Norge, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at møde Hof= og Stads=Rettens Skifte=Commission, for at anmelde og bevise deres Fordringer; ligeledes indkaldes og den Afdødes Arvinger, at melde dem inden den i Loven foreskrevne Tid, med Beviis om deres Arve=Ret og iagttage deres Tarv under Skiftet. De som have noget at fordre i afdøde Hans Petersens, forden Bud ved det Asiatiske Compagnie, og sidst afdøde Hustrue, Else Bierrings fælleds Stervboe, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at møde i Hof= og Stads=Rettens Skifte=Comnission, for at anmelde og bevise deres Fordringer ; ligeledes: indkaldes og de Afdødes Arvinger, at melde dem inden den 1 Loven foreskrevne Tid, med Beviis om deres Arve=Ret og lagt, tage deres Tarv under Skiftet.
Berlingske Tidende, 1789-01-16
De som haver noget at fordre i afdøde Skibs Tømmermand Anders Larsens og sidst afdøde Hustrue Anna Adelbeidts fælleds Stervboe, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at møde i Hof og Stads Rettens Skifte=Commission, for at anmelde og bevise, deres Fordringer; ligeledes indkaldes og de Afdødes Arvinger at melde dem inden den i Loven foreskrevne Tid med Beviis om deres Arve=Ret, og lagttage deres Tarv under Skiftet. Foruden de allerede bekiendtgjorte antoriserede Collecteurer, ved det 36te Kongel, privilegerede Classelotterie er nu antaget J Sielland. Hr. Hange i Ringsted. Norge de Control lene P. Kindt i Dare Rilsøer, som herved bekiendtgiøres til de Herrers behagelig Efterretning, som maatte behage at interessere paa de Stæder bemelte 36te Classe Lotterie. Kiøbenhavn, den 5te Januarii 1789. J J. Baumgarten, Kongelig Lotterie Jmpecteur. Den Syvende og sidste Tome af den danske Atlas, ene, Sos Mad. E. C. Berling i Pilestræde No. 93 er at bekommes Beskrivelse over Kongeriget Danmark, indeholdende Børvelsen over Hertugdommet Slesvig eller Synder elland. hvori den nærværende Tilstand, og de historiske Omstændigheden, dette Hertugdoms Kiøbsteder, Amter, Sogne, Kirker, Slotte og Herregaarde, med videre, findes tilstrekkelig udførte, med fuldstændige Registere over Kiøbstæderne, Sognerne og Herregaardens ved (S. T.) Hr. Conferenceraad og Amtmandande KommanForfatter at dette Verks fierde femte og dette Dame Denne Deel, som indeholder 24 Capitier, med et nyt General Foret Kort over Alt, et over Ærøe og Femern, et over Danneder. og branden 30 Grundtegninger og Proferter, sælges paa Strin, for 6 Rdlr., og paa Trykp. for 5 Rdlr. De Herrer Liebhabere tilde behage, naar de forlange Exemplarer paa Skrivpe, at tilkiendegive enten de vil have dem paa Postpapiir, Hollandsk eller Bakibe Papiir, som alle ere til een Priis rigeledes er og General. Kortet aftrykt for sig selv, som sælges tillammeret for 19.12 s., og illumeret for 2 Mk. 4 s., Korterne over Alt, Ære. og Famern, og Danneverk, illummeret Stykket for 1 Mk., . sorte Stykket for 12 s. Sammesteds bekommes ogsaa alle de forrige Tomer af dette Verk, samt de dertil hørende Charter, Krispecter og Grundtegninger, for de sædvanlige Priser, enten udder eet, eller stykkeviis. gangne Søe=Capitain og Controlleur ved Øresunds Tak Et kammer Friderich Luttens Portrait, stukken i Kobber efter original Skilderie, af M. Haas, kan bekommes for 24de, Hofbogtrykker Møller i Friderichsberggaden No. 230. Samme steds sælges tillige alle den Saliges udgivne Skrifter, nemlig, Oeconomiske Tanker til høiere Eftertanke, andet Oplag, i Bind, for 2 Rdr. Hellige Opmuntringer i modige og tankesal. Stunder, tredie forbedrede Oplag, fiin Papiir 5 Mit og Tryk 4 Mk. udkast tillet Repertorie paa hellige og moralske Tan 2 Mk. 8 s. En aldrende Faders sidste Ord til sin Sønner, and forbedrede Oplag, fiint Papiir 12 s. Trykp. 10 s. Communcanteres nødvende Selvprovelse, 4 s. og endelig en fransk Fradiken om Overdaadighed, fordansket paa min Vuis, fiint Pars. og Trykpap. 6.
Berlingske Tidende, 1789-01-16
J. Johan August Unders medicinske Haandbog, paa af udarbeydet efter Grundsætninger i hans medicinske UgeskeLægen, oversat af Urhan Bruun Aaskom, Kongel. Admirs tets Medicus, første og anden Deel udi stor Median go trykt og faaes til Kiøbs hos Brødrene Berling i Pillestræde 1 Rdlr. Tryk=Papiir og 9 Mk. Skriv Papiir. Den første T. indeholder : om Børne Opdragelsen og Kuur for Børne Sygde. me; den anden Deel indeholder : de nødvendigste Hielpemidforforulykkede Personer, og i formodentlige Tilfælde, som fra tin og Sundhed i Fare, og udfordre en hastig Hielp. J. Gellerte Breve, tilligemed nogle did henhørenC. Breve fra hans Venner i efter hans Død udgivne af : han Adolph Schlegel og Gottlied Leberecht Heier, oversatte beder Topp Mandall, ere til Kiøbs hos Brødrene Berling. stræde No. 93 paa stor Median Trykpapiir for 1 Rdlr. og 3. Fransk Papiir for 1 Rdlr. 2 Mk.
Berlingske Tidende, 1789-01-19
Sverrig, den 30te December. Haabet og Fred i Norden synes igjen at forsvinde, og tilet forestaaende Feldttog blive der gjorte de virksomste Tilberedelser. Om vi derved skulle faae fremmed Hielp, maae Tiden lære. J Holland har man forsøgt at faae et Pengelaan, men med Misfornøielse har man faaet at vide, at det ikke er lykkes. Alle ere opmærksomme paa den forestaaende Rigsdag, og om Rigsstænderne ville bevilge de til Krigen fornødne. Summer. Et Corps Dalekarle af 1000 Mand er bestemt til en vigtig Expedition. Det commanderes af Baron vonArmseldt, og med det første torde man saae meere at høre om samme. Man forsikrer og, at vort Hof har faaet behagelige Efterretninger fra Porten.
Berlingske Tidende, 1789-01-19
Wien, den 31te December. J nogle offentlige Blade læser man under Rubriken fra Neapolis, at Keiseren havde anmodet det Neapolitanske Hof om at overlade ham 12000 Mand Tropper, for at beskytte Triest og de Østerrigske Grændser til det Adriatiske Hav, men at Gouvernementet har afslaaet Ham denne Begiering, af Frygt for, at det Neapolitanske Rige derved skulde paadrage sig Fiendtligheder af Porten. Her i Wien er man ganske avidende om dette vor Monarches Forlangende.
Berlingske Tidende, 1789-01-19
Under 20de Novbr. f. Aar har Keiseren udfærdiget følgende egenhændige Resolution, Bogtrykkere og Boghandlere vedkommende: "Bogtrykkeriet skal være frit samt Handelen med Bøger i Boglader og Huse. Enhver, som anskaffer sig Skrivter, Farve, Papir og Presse, kan trykke med samme Frihed, som de, der strikke Strømper, og enhver, som lader forfærdige eller indkiøbe trykte Bøger, kan igjen sælge dem. Dog have alle paa det nøieste at rette sig efter Politie og Censurlovene. De latterlige Attestata og Lærdoms=Provelser, Regierings Referenten fordrer af dem, der ville drive Boghandel, ere aldeles urimelige. Til at drage sand Nytte af Bøgers Læsning, udfordres et temmelig godt Hoved og saa eller ingen vilde udholde Prøven, om Læsningen havde været dem virkelig nyttig. Men til at trykke eller sælge Bøger, behøver man ingen større Kundskab end til at sælge Oste, thi enhver maae betimelig anskaffe sig den Sort Bøger eller Oste, der meest søges, og ved Priserne opvække og fyldeste giøre Publikums Begiærlighed.
Berlingske Tidende, 1789-01-19
Fra Weichselen, den 2den Januarii. Efter Sigende trække nogle Russiske Tropper sig sammen ved Polock, paa Grændserne af Litthauen. - Den Russiske General von Elmpt befinder sig nu i Riga. General Soltikow vil og giøre en Reise til Petersborg. - Efterretningen fra Rusland melde, at man har mærket nogle Bevægelser, iblant de Svenske i Finnland, og at General Muschin Pus kin skulde med det første begive sig til Russisk Finland.
Berlingske Tidende, 1789-01-19
Paris, den 2den Januarii. Det store Spørsmaal, om Borgerstanden paa de almindelige Stænders forestaaende Forsamling skulde have lige saamange Deputerte, som Geistligheden og Adelen sammentage ne, er nu af Kongen selv bleven afgjort til Borgerstandens Fordeel. Hr. Necker har ved sin aflagte Rapport bevæget Kongen dertil, og Hs. Majestæt har ved Trykken ladet bekiendtgiøre saavel denne Rapport, som det i Versailles den 27de December derover holdte Statsraads Resultat. Hr. Neckers Rapport er et sandt Mesterstykke. Den udgiør 26 Sider i 4to, og da Hr. Necker oplæste den for det forsamlede Statsraad, gjorde samme et saadant Jndtryk paa Monarchen, at han stod op og omarmede Hr. Recker. J bemeldte Rapport afhandler denne fortreffelige Mand følgende Spørsmaale: 1) Maae de Deputertes Tal ved de alminde Stænders Forsamling være uden Forskiel det selvsamme :alle Amtmandskaber, eller maae det være forskjælligt ef deres større og mindre Folkemængde, 2) Maae Antallet de Deputerte fra Borgerstanden være lige saa stort, som J let paa de tvende andre Stænders tilsammen tagne, eller me dette Tal kun udgjøre en tredie Deel af det Hele, 3) M. enhver Stand være indskrænket til ikke at vælge andre Deterte end i sin Stand, Disse Spørsmaale undersøgte Necker med den Grundighed, der er ham væsentlig, saa bemeldte Kongel. Statsraads Resultat blev følgende :"Efterat Kongen har hørt den Rapport, som Hans nansminister, i Anledning af de almindelige Stænders for staaende Forsamling, har aflagt i Hans Conseil, har at Majestæt antaget sammes Grunde og Hensigter og der befaler: 1) At de Deputerte ved de almindelige Stænde"forestaaende Sammentrædelse skulle i det mindste være T. finde i Tallet. 2) At dette Tal skal, saavidt mueligt, inPrettes efter Forholdet af ethvert Amtmandskabs Folkema7de og Contributioner. 3) At de Deputertes Antal fra Begerstanden skal være ligesaa stort, som Tallet paa de Deterte fra de tvende øvrige Stænder tilsammentagne, og denne Proportion skal fastsættes i Convocations=Skrivelse 4) At disse foreløbende Bestemmelser skulde tiene til Gru"for at giøre Convocations=Brevene og de øvrige Jndretne ger ufortøvet færdige. 5) At den til Hs. Majestæt indal. 7 Rapport skal trykkes bag efter nærværende Resultat. Ge i Versailles ved Kongens personlige Nærværelse i Conseil den 27de December 1788. Dette Resultat er væsentlig overeensstemmende med Ta kerne i Hr. Neckers Rapport. Paa den sidste og 26de St. siger Hr. Necker: At dersom der endnu skulde reise sig an Vanskeligheder, dersom man endnu vilde finke de almin lige Stænders Forsamling og dersom Kongens Villie ikke mægtig til at overvinde disse hindringer; saa var det ene Raad, han endnu kunde give Hs. Majestæt, dette : strax betage den Minister, som havde havt den største Andeel i de Kongelige Deliberation, sin Virkekraft.
Berlingske Tidende, 1789-01-19
Af en Skrivelse fra Warschan, den 3die Januarii. Efterretningen om Octakows Erobring er ved en Courafra Fyrst Pottemkin, som den 1ste hujus ankom til den her vi rende Russiske Minister, bleven bekræftet ; dog har man en nu ikke saaet nogen omstændig Efterretning om denne vigte Tildragelse. Hvad Feldtmarskallen imidlertid beretter de om i sit Brev, og hvad Coureren ikke allene som Øievidne men endog som Deeltager (Han er en fød Polaker og Rus Officeer, ved Navn Golewki, som har anlagt den før Stormstige) siger derom, bestaaer deri, at Fyrsten ikke no som kan berømme Officerernes Jndsigt og Accuraresse i at afføre hans allerede for længe siden udkastede Angrebsplan, Kanonerernes og Infanteristernes Tapperhed ved at beste Fæstningens Mure, som de i 5 Fierdedeel Time bemægtige sig. Coureren fortæller, at Fyrsten om Natten imellem og 3 Slet ved Maaneskinn, hvilken Nat han selv liggende paa han henbragde under aaben Himmel, har beordret Angre 3 med 6 Colonner, af hvilke de 3 fornemste bleve anførte at aniralerne, Prindsen af Anhalt Bernburg og von Müller. Pahlen, af hvilke den anden mistede begge sine Sønner, I in Side, og den tredie ved at gjøre i Stilhed en lang Om med sin Colonne, har i det første Anløb erobret en af det Fumste Poster i Fæstningen ved Vandsiden, nemlig Forteersin Pacha, hvorpaa Angrebet efter givet Signal ved en tra blev almindeligt, og man efterat have gjort en 3de Tolser breed Breske paa 5 forskjellige Steder, Maade ind i Pladsen. Fyrsten von Bernburgs Colonne, ere paa et Corps af 3 til 4000 Mand, som skulde gjøre en fald paa de Stormende, og slog samme saaledes, at den attede sig tilbage til Siden af det Fort, som General vonblen havde indtaget, hvorved de kom imellem en dobbelt le, og næsten alle bleve paa Pladsen. Resten af Besætnini forsvarede sig derpaa bag Murene af Husene, da det komen saa forskrækkelig Nedsabling, at mellem 6 og 7000 ve dræbte, og Fyrst Potemkin havde største Møie med at Andse sine Soldaters rasende Vrede. Man har gjort 6000 Fanger, blant hvilke Pachaen eller Gouverneuren befinat sig. Russerne skulle have lidt et Forliis af 3 til 4000 Mand Døde og Saarede, blant hvilke ere mange Officerer, Jblant de første Generalqvarteermesteren, Fyrst Wolkonskien Officer af store Fortienester. De Stormendes Vrede og midsighed var saa stor, at endog de Syge forlode deres Lazab for at tage Deel i Angrebet. Det Bytte, hvilket man i Dage, som Fyrsten havde tilladt at plyndre i, har gjort, meget anseeligt, da Octakow er en Handelsstad, og hver Vand, ja endog Janitskarerne, drive Handel.
Berlingske Tidende, 1789-01-19
Wien, den 3die Januarii. Hoftidenden for i Dag melder følgende : "Med en i disse Dage hertil ankommen Courer har man faaet den Efterretmig, at den Russiske Armee under Fyrst Poremkins Anfør har den 17de December foretaget en Storm paa Octakow, er en blodig Fegtning lykkelig erobret denne Fæstning, ned i 7300 Mand af dens Besætning og gjort Resten til Krigs aer. Dekow er ligesom forvandlet til en Steenhob og kan at ne Tilstand ikke tiene Russerne til et Forsvarsted. Men hare Cherson og Sebastopel, der ere stærke, eftersom Urterne nu ikke mere der i Egnen kunne særte noget Bolværk mod Russerne. Jmidlertid vilde det være vanskeligt, at en Emer kunde rykke hastig fra Søekysterne længere ind i Lan i, da der hverken findes eller kan anlægges Magaziner.
Berlingske Tidende, 1789-01-19
Fredsrygterne vedvare vel endnu, men først da kan man ved Tilforladelighed tale om Fred, naar Porten har beqvem ket sig til nogle Opofrelser, Uroelighederne lagt sig i Pohlen. 3 Rusland er forligt med Sverrig.
Berlingske Tidende, 1789-01-19
Arendal, den 10de December. Den 26de Maji begyndte det Arendalske Kongel. privilirede Skyde Compagnie sin sædvanlige Skive=Skyden, og v Fuglekongen, Hr. Krigsraad Aarestrup, sin malede Skri 3 med trende Sølv=Premier, som for beste Skud tilfaldt, Hr. Clemens Soel, den første Premie, en Sølv Pocal med Laag; Hr. Christopher Fürst, den anden, et Sølv Bæger; og Kiøbmand, Hr. Joseph Kittell, den tredie en Sølv=Medaille. - Den 17de Junii gav Hr. Clemens Ebbell sin malede Skive med trende Sølv=Præmier, som for beste Skud tilfaldt : Hr. Jnspecteur Hierild, den første Premie, en SølvPotage Skoe; Kiøbmand Hr. Joseph Kittell, den anden, en Sølv Fløde Skee, og Kiøbmand Hr. Niels Bech, den tredie, en Sølv Medaille. - Den 9de Julii gav Kiøbmand Hr. Christian Kirkell sin malede Skive med trende Sølv=Premier, som for beste Skud tilfaldt : Hr. Organist Rebach, den første Premie, en Sølv Peberbøsse; Hr. Stads Chirurgus Fris, den anden, en Sølv Sukker=Sigte ; og Hr. Organisk Rebach, den tredie, en Sølv=Medaille. - Den 27de Augusti gav Kiøbmand Hr. Niels Bech sin malede Skive med trende Sølv Premier, som for beste Skud tilfaldt : Hr. General Veimester Capitain Jngier, den første Premie, en Sølv Fiske=Skee, Kiøbmand og Stats=Capitain Hr. PeterThommasson, den anden, en Sølv Sukker=Tang; og Hr. Organist Rebach, den tredie, en Sølv Medaille. Hvorefter Skive=Skydningen endtes for dette Aar.
Berlingske Tidende, 1789-01-19
Helsingøer, den 19de Januarii. J Løverdags Formiddag havde vi stærk Frost, men om Eftermiddagen blev det mildere, og Vinden var S. O. I Gaar var Vinden ligeledes S. O. med Regn og Tøeveir. Fra Cronborg til Hveen er Sundet aabent, undtagen ved Landkanten, hvor Jsen ligger fast. J Dag er Vinden og S. O. med stærk Storm og Regn. De her under Landet liggende Skibe ere endnu indsluttede af Jsen.
Berlingske Tidende, 1789-01-19
Kiøbenhavn, den 19de Januarii. Til Huusvalelse for Stadens Fattige og Huusarme i denne saa længe vedvarende strænge Vinter har det allernaadigst behaget Hs. Kongelige Majestæt af særdeles Naade og Mildhed, at skiænke 100 Favne Bøgebrænde af det for Allerhøistsammes Regning her i Staden holdende Oplag, hvilke samtlige Stadens Pleie Commissioner ere overdragne i Overeensstemmelse med Hs. Majestæts allernaadigste Hensigt at lade iblant de Fattige uddeele. Som et Exempel paa den stærke Kulde der i denne Vinter har været i Dannemark, anføres : At Hr. Postmester Kehlet har den 13de Januarii d. A. selv befordret Postsækken med egne Heste og Kane fra Ærøeskiøbing over Jsen til Faaborg.
Berlingske Tidende, 1789-01-19
Høieste Rets paadømte Sager: No. 151. Capitain Knud v. Arøe med flere, c. Erich Ellersen Barland og Ole Pedersen, Fladmoe m. fl. No. 96. Jens Larsen, c. Kammerherre og Coremoniemester Raben. No. 120. Kammeradvocaten paa Embeds Vegne, c. Møller Jacob Nielsen Bruun. No. 58. Agent Adolph Eschild Kron, c. Administrationen for det Østersøiske og Guineiske Compagnie. No. 167. Even Olsen Nøchlebye. c. Erich Andersen Raae paa hans Myndlings Anders Andersen Torps Vegne. No. 154. Henrich Nielsen Stør Ree, c. Morten Erichsen Stor Ree paa egne og Ole Kieldsens Vegne. No. 118. Kammerherre Christian Frederich Baron von Knuth, c. Proprietair Paaske. No. 158. Erich Gundersen Eid, c. Tosten Steffensen Alm. No. 166. Kiøbmand Peder Johan Østbye, c. Cancellieraad og Sorenskriver, Horn og Procurator Bruun m. fl. No. 136. Søren Thygesen, c. Magistraten i Wiborg og Møller Christen Madsen.
Berlingske Tidende, 1789-01-19
Tirsdagen den 27de Januarii, om Morgenen Kl. 9. "afgaaer den Kongelige Expresser til Norge. Passagerer, " Pakker, Prætiosa, Penge og Bancosedler anmeldes og imodtages Dagen før, fra Kl. 12 til 5 Eftermiddag, paa Kiøbenhavns Norske Postcontoir.
Berlingske Tidende, 1789-01-19
Barom. Therm. Vinden. 12 Januarii. 28. 2. 9. 15. Kulde. O. Uvis. 27. 8. 6. 61 - - Uvis. 16 - - 27. 8. 3. 1 - - V. S. V. 17 - - 28. S. 3. 10 - - Uvis. Fra den 10de til 17de Januarii ere her i Staden copulerte 17 Par, fødte Drenge 31, Piger 36, tilsammen 67 døde Mænd 48, Qvinder 23, Drenge 13, Piger 17, tilsammen 101; ere altsaa 34 flere døde end fødte. De Døde ere bortrykte af følgende Svagheder: Alderdom 8, Apoplexie 1, Barselseng 1, Beenskade 1, Brystsyge 7 Feber 2, Forraadnelses=Feber 10, Galde=Feber 1, Guulsot 1, Halssyge 1, Hidsig Feber 2, Hoste 1, Jnflammation 1, Koldfyr 2, Kopper 9, Kulde 2, Pleuris 1, Skarlagens=Feber 1, Slag 8, Tænder 2, Tærende Syge 13, Uangivne Svagheder 25, Vattersot 1.
Berlingske Tidende, 1789-01-19
Vexel=Cours, den 17de Januarii. London 2 Maaneders Sigt 6 Rd. 48 sk. pr. Livr. Sterl. Paris 2 Maan. Dato 24 1/2 s. pr. Livr. tourn. Amsterdam i Bco. 2 M. Dato 143 1/2 14 Dages Sigt 144 1/2 Dito i Courant 2 Maan. Dato 140, 14 Dages Sigt 141. 1 pr. Cent. Hamb. og Altona 2 Maan. Dato 151. 14 Dages Sigt 152 1/2 Avn TISSEMETS.
Berlingske Tidende, 1789-01-19
Selskabet til de skiønne Videnskabers Forfremmelse har i adskillige Aar forgieves ventet, at kunne modtage saa mange Arbeider i Poeste og Veltalenhed, at det kunde have fortsat sine Samlinger efter den hidtil fulgte Plan. Men da en iblant Skribenterne meere udbredt god Smag (hvori Selskabet tør tillægge sine Bestræbelser nogen Andeel) og den tiltagne Læselyst hos Publikum, gjøre en Forandring i dets Virkemaade nødvendig, saa har det i et Møde den 13de November f. A. besluttet, at ophøre med videre Fortsættelse af Forsøgene i de skiønne og nyttige Videnskaber, hvoraf : fulde Bind eller 14 Stykker ere udkomne, og ved Hielp af dets Besparelse i de senere Aaringer at virke desto kraftigere efter en Plan, der er meere passende til den skiønne Literaturs forandrede Tilstand. Selskabet udsætter da en Premie af et Tusinde Rigsdaler for det beste Exiske Digt over en selvvalgt Gienstand, saaledes, at naar inden Udgangen af indeværende Aal indleveres til Selskabet en eller flere Sange, tilligemed Pinen af det hele Digt, og denne Prøve saavelsom Planen finder Selskabets bifald, kan Forfatteren, ifald han forlange det, erholde en Understøttelse til videre Opmuntring af 200 Rdlr., det øvrige af Premien forbeholdes ham indtil det helDigt er indleveret, og svarer til Prøven. For Resten give denne Understøttelse ham ingen Ret til den fulde Premie, ifald han enten forsømmer at indlevere det hele Digt inden, Aars Forløb fra 1ste Januarii 1789 af at regne, eller en anden imidlertid skulde indkomme med en heel Epopee, som sandt større bifald hos Selskabet, da denne erholder Re til den fulde Premie. Foruden dette indbyder Selskab Nationens Skribenter til at udarbeide og til det at indleverandre originale Verker i Poesie og Profa, saasom Læredigte Poetiske Breve, Samlinger af Oder, Sinddigte o. s. v.
Berlingske Tidende, 1789-01-19
en Dansk Talekonst eller Rhetorik, anvendt paa Landets Sprog ; en Dansk Digtekonst eller Poetik, med Hensyn paa vor egen Poesie og Prosodie ; med Smag forfattede Levnetsbeskrivelser, eller Historier, og andet mere. Disse Stykker, naar de indsendes til Selskabet, og i Almindelighefinde dets Biefald (thi i Kritikker over enkelte Steder indlade Selskabet sig ikke) trykkes for dets Regning og for hvert trykte Art erholder Forfatteren af de Postiske Stykker en Beløn, ning af 10 Rdlr., og af de prosaiske en Belønning af 5 Rdlr. saasnart Skriftet er trykt. Stykkerne indsendes som sædvanlig, under Adresse: Til Selskabet for de skiønne Videnskabers Forfremmelse, til Underskrevne dets bestandig Secretair. Jacob Baden, Professor, boende i Badstuestræde.
Berlingske Tidende, 1789-01-19
Brøggergaarden No. 96.