Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1839-04-16
I Kjøbenhavnsposten klages over, at Hs. Excellence, Geheimeconferentsraad, Hofjægermester, Baron de Selby, Stork. af D. og D. M., overordentlig Gesandt ved det nederlandske Hof, i forrige Aars Sommer har paa sit Gods Ouropgaard (tæt ved Nykjøbing paa Falster) ladet træffe den Foranstaltning, at Fæsternes Besætningsheste forsynedes med et indbrændt Mærke, og at det blev af Forvalteren i Stiftstidenden kundgjort, at ingen af disse saaledes betegnede Heste maatte kjøbes af Nogen, med mindre de vare indbrændte med et andet opgivet Mærke. (Der er alt for længe siden i "Lollandspostenspurgt om en saadan Jndskrænknings Lovlighed.) Om Hr. Phister siger "Dagen, at han, i Marschners i Torsdags paa det kongelige Theater opførte Opera Bæbu, i det for ham componerede Parti (som Bæbu) vistnok havde en af de vanskeligste Opgaver, han nogen finde har havt. Bæbn er nemlig en complet Skurk, Falskmøntner, Bedrager, kort, alt slet, hvad tænkes kan. J første Act er han skinhellig, i anden lidenskabelig og i tredie dum (og fuld) Skurk. Hr. Phister udførte imidlertid sin Rolle paa en Maade, der vistnok maatte overbevise Enhver om, at han er sand Kunstner. Om selve Stykket hedder, det sammesteds: Hr. Overskou har oversat og indrettet denne Opera for den danske Scene - men, naar Man bruger Ordet oversat, saa menes dermed, at han har bearbeidet den tydske Text, og lempet den danske efter Musikken, thi det tydske Stykke er i den Grad slet, og Handlingen saa fuld af Urimeligheder og Væmmeligheder, at Man maa være Hr. Overskou megen Tak skyldig, at han har skjænket os den Nydelse at høre Marschners smukke Musik uden tillige at maatte see Hr. Wohlbruchs-Bæbn." Bogense. Ligesom det er gaaet Kjerteminde, saa og flere af Landets mindre Kjøbstæder, og deriblandt Bogense, i de sidste Par Decennier, især siden den almindelige Fredsslutning og vort Pengevæsens stadigere og sikkre Gang, at en forøget Virksomhed og Jndustrie hos alle Stænder er indtraadt med fordoblet Jver: saaledes maa vist Enhver, der i de sidste 20 a 25 Aar ikke har seet Byen, om ikke just forhauses, saa dog fryde sig over de Fremskridt her ere gjorte, saavel til Byens Nytte som Fornøielse. Saaledes ere: Bankhæftelsen af alle Byens Jorder, Gaarde og Huse, paa meget faa Undtagelser nær, indfriede 1814, foruden Byens oprindelige Jorder af 813 1/2 Td. Land geom. Maal, er endvidere 1817 og 1818 samt 1821 inddiget fra StranDes den, 2 Flader Østen og Vesten for Byen, 330 Tdr. Land. Gaderne ere alle siden 1824 brolagte, paa Torvet og nogle faa Stræder nær, saa Passagen igjennem Byen derved er meget lettet; en ny Skole er 1826 opført paa 13 Fag, med 3 Læsestuer; en Kanal gjennem den flade Strand blev paabegyndt 1828 og fortsættes aarlig med al Jver, saa at den i tilkommende Sommer eller Efteraar vil være 8 a 9 Fod dyb og afgive Fartøier tilstrækkelig Havn og Værn for Søen; saa er og ved Generalpostdirectionens Foranstaltning en Bortfart istandbragt mellem Byen og Klakring i Jylland, og en Bortfærge anskaffet med en Kahyt, der kan rumme 8 a 10 Personer og i Lasten indtage 8 a 12 Kreature, som afgaaer regelmæssig i Sommermaanederne hver Torsdag Morgen og retournerer hver Fredag Eftermiddag; hvorvidt et Postløb om Sommeren fra Odense hertil over Beltet til Veile eller Horsens (hvorved det hele nordlige Jylland fik sine Breve meere end 24 Timer tidligere, end ved det nu bestaaende Postløb lod sig iværksætte, maa overlades til Generalpostdirectionens høiere Bestemmelse. Den eneste hertil Byen førende Landevei, anlagt 1816, blev i Aaret 1828 beplantet med Popler ligge fra Markernes yderste Grændser indtil Byen, omtrent 1/2 Miil, og afgiver for den Reisende et frydefuldt Syn og for Fodgængeren en svalefuld Vandring. En anden ny Vei fra Sletten her ind til Byen blev, under Veivæsenets Bestyrelse, 1837 anlagt som Chausse og er en stor Lettelse for Byens og Omegnens Samfærsel. Kirken er i de senere Aar forskjønnet, med nye store Vinduer, saavel i Choret som i selve Kirken; Kirkegaarden er planeret, anlagt med Gange og beplantet med Popler; et nyt Brandkorps, i Forening med et Politikorps, er 1837 organiseret og Officererne berettigede til at bære den for Brandvæsenet reglementerede Uniform, ligesom og Sprøiterne og hele Brandvæsenets Reqvisita ere i en god og sjelden ordnet Tilstand. Af nye Bygninger ere adskillige tildeels opførte af Brandmuur, og de ældre meget forskjønnede; paa Torvet er gravet en Brønd (et længe yttret Ønske) og deri anbragt 2 Pumper, hvilket for Størstedelen er udført ved Jndvaanernes frivillige Bidrag, og er til stor Nytte for dem, saavelsom i Tilfælde af Jldebrand; en vel indrettet Gjæstgivergaard er etableret ved Sønderport, til Beqvemmelighed for Reisende og Andre; en Spadseregang sønden om Byen og dens Haver er anlagt 1830 og tildeels beplantet med Popler, som afgiver mangen en behagelig Lystvandring for Byens Jndvaanere; et Arbeidshuus er indrettet med Kakkelovne, hvor gamle svagelige Fattige kan tye hen, især om Vinteren, og fortjene det nødtørftige Livets Ophold. Raadstuen er endnu den eneste tilbageværende gamle Bygning, som trænger til Forandring, men som og vil komme i Tidens Længde, især nu da de aarlige Landmilice-Sessioner for 14 af Omegnens Lægder ere henlagte til Afholdelse her i Byen. Af Møller har Byen to, hvoraf den ene, Kapelsmøllen kaldet, er indrettet til at drives baade med Vand og Vind, den afbrændte 14 Januar 1838, men er senere opbygt meget durabelt og brillant, saa den i Spøg kunde kaldes Bogense Brystnaal." Folkeantallet, som ved Optællingen 1801 ikkun var 762, udgjorde 1834. 1210.