Berlingske Tidende, 1814-01-31
Glückstads og Frederichsort Garnisoner, som udgjorde omtrent 2000 Mand under Vaaben, kom ikke i Betragtning, da disse Fæstninger vare til den Tid tagne eller nær ved at overgive sig. Paa Øen Als vare omtrent 300 Mand under Vaaben. Hvad der kunde bruges til at giøre Modstand mod den fremtykkende Fiende bestod i omtrent 2000 Mand af alle Vaabenarter der støde ved Colding som Forpost, men som allerede paa en Maade vare omgangne paa deres høire Fløi ved fiendtlige Troppers Jndrykkelse i Ribe, da Fiendtlighederne sidste Gang begyndte, og i den egentlige Styrke som stod samlet paa Øen Fyen, hvilken Stilling høisalig Kong Christian, den 4de i Krigen med de Keiserlige 1628 - 29 havde i lignende Tilfælde, da Han af overlegen Magt blev overfaldet, taget; - den Styrke som paa Fyen saaledes var samlet, udgjorde omtrent 16000 Mand under Gevær, men hvoraf kun 13,000 Mand kunde sættes i Bevægelse, da Resten behøvedes til Fæstnings, Kystbatteriernes, Depoternes og Lazarethernes Besætning og Bevogtning. Af ovenanførte Fortegnelse over de fiendtlige Tropper, som det stod til sammes Anfører at sætte i Virksomhed, vil sees, at især efter Fæstningerne Frederichsorts og Glückstads Fald var Jylland ikke at forsvare mod saa mægtig en Fiende, hvoraf Følgen var blevet, at Fienden havde bemægtiget sig denne Provinds og at saaledes alle Kongens Lande paa Øerne nær vare faldne i hans Vold; hvorved al Mulighed at komme Norge til Hielp, ved at forsyne det med Korn, var forsvunden, og at Øerne ved Søfartens Aabning havde maattet friske samme Skjebne som Jylland og Hertugdømmerne. For imidlertid at sikkre disse vigtige Punkter mod fiendtligt Overfald, som især kunne forsøges paa under en stræng Vinter, blev tilbageladt paa Sielland, Møen, Falster og Lolland 14,000 Mand og fordeest imellem Kiøbenhavn, Citabellet Frederichshavn, Batterierne paa Rheden, samt Kronborg Fæstning. Hele Armeens Styrke, fordeelt saaledes som det her er anført, udgjør omtrent 45,000 Mand; men Landets geografiske Stilling har været Aarsag i, at der i denne Krig, især siden saamange Fiender, der kunde angribe baade til Vands og Lands fra alle Sider havde forenet sig mod os, ikke har ladet sig samle mere, end 15,000 Mand paa eet 8 Punkt, uden at lade andre Punkter mere eller mindre uberakkede. Hvor nødvendigt endogsaa de mægtigste Fyrster kunne finde det at opofre enkelte Dele af Staten, for at rædde de øvrige, have de sidste 20 Aar givet mange Prøver paa. - De Franskes Kriser har den 30te December, ved sit Svar til Præsidenten for Senatet, paa ny bre viist, at Statsklogskab i Nødstilfælde fordrer store Offere; de fleste og mægtigste Fyrster i Europa havde anertiendt de Jndlemmelser, hvorved Keiseren havde udvidet sit Riges Grændser og underkastet sig de af ham oprettede Kongeriger og Fyrstendømmer, og ikke desmindre erklærer han sig beredvillig til, fordi nogle Provindser af det egentlige gamle Frankrig saae Fiender inden for deres Grændser, at slutte Fred paa de tilbudne Vilkaar, og tilkiendegiver udtrykkeligen, at der er mere kan være Spørgsmaal om at tilbagevinde de cabte Lande, hvilke dog i flere Aar havde udgjort en Deel af Riget, Saadant Offer bringes Freden, af den for kort Tid siden saa mægtige Monark, saasnart talrige fiendtlige Hære true hans vidt udstrakte Rige. Den langt større Deel af de danske Stater var enten erobret eller ikke at redde, og Danmark kunde ei længer yde Norge den fornødne Bistand, da Kongen tog imod Fredstilbudet, der vilde give Staten Leilighed til at komme igien til Kræfter, efter en saa langvarig Forsvart, krig, som har aldeles udtømt den.