JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-03-28
Blandinger. Smakken Frau Netta bestemt fra Bremen til Amsterdam var den 2den Marts indløben til Cle den ved Mandahl under Qvarantaine Flag. ombord værende Matros afgav den Forklaring, at Skibet havde været ført af en Captain Sandersfald, og havde foruden ham havt en Styrmand ombord; men 10 Dage efter deres Afreise fra Bremen, var i en Storm en Takkelblok falden ned og havde slaaet Hovedet ind paa Styrmanden, og 4 Dage derpaa var Skipperen falden overbord, saa at Matrosen var forbleven alene tilbage, indtil han havde mødt en svensk Brig, der havde overladt ham en Skipper og 1 Matros. ) N. Zeit) Frygtelige Storme have i sidste Hældte af forrige Maaned, med korte Mellemrum, tafet paa de engelske, hollandske og franske Kyster, og bragt mange Skibe Fordærvelse og Undergang. J Brest bleve flere paa Qugen staaende Frugtboder, med de deri værende Frugthandlersker, den 2den Febr. af Stormen kastede ud over Bolværket; men Folkene dog reddede. En Skildvagt, med hvem Skilderhuset blæste overende, brak Benet.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-03-28
Adjutanten hos den bekjendte Prinds Canosa er paa Hs. Hellighed Pavens Befaling bleven transporteret over Grændsen, fordi han med en ladt Pistol havde truet en sig i Rom opholdende Prindsesse. Aarh. Av.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-03-28
Udenlandsk. Hs. Egt Høihed Prinds Christian har ladet den provisoriske Bestyrelse for Selskabet til Trykkefrihedens rette Brug tilstille 50 Rbd. til dets Øiemeeds Fremme. (Kbhvnsp.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-03-28
Det har under 24de December f. A. allernaadigst behaget Hs. Maist at resolvere saaledes: "De ved allerhøieste Resolutioner af 13de Juni 1787 og 12te August 1809 foreskrevne Regier for Beregningen af den Godtgjørelse, der tilstaaes Besiddere af Jordeiendomme i vort Rige Danmark for Tab eller Afsavn af Jord i Anledning af Veiarbeide, ville Vi allernaadigst have ophævede. Derhos ville Vi, indtil videre, have fastsat, at de Mænd, som, under vedkommende Veibetjents Bestyrelse, have ved lovlige Taxationsforretninger at bestemme deslige Godtgjørelser, skulle uden at være bundne til de ovennævnte Regler, efter nøiagtig Overveielse af de i athvert Tilfælde forhaanden værende Omstændigheder, ansætte Erstatningens Størrelse, dog saaledes at det iagttages: dets at der, naar der er Spørgsmaal om Erstatning for Jord, som afgives for bestandigt, bør opgives den aarlige Jndtægt af den afgivne Jord, efter Fradrag af samtlige derpaa hvilende Omkostninger og Byrder ikongelige Skatter Bankhæftelsestenter og Tiende eller Tiendeafgift derunder indbefattede.) hvorimod, naar der er Spørgsmaal om temporair Afgivelse af Jord, ingen Afgang i Godtgjørelsen dør skee for Skatter og Bankhæftelsesrenter eller saadan Tiendeafgift, som, medens Afsavnet af Jorden finder Sted, vedbliver at svares: deels at enhver saadan Taxationsforretning viser. efter hvilken Beregning det endelige Resultat er udkommet. Jøvrigt bliver det naturligviis saavet vedkommende Skadelidte som Veivæsenet, forsaavidt de maatte finde sig brøstholdne ved en saaledes afholden Forretning, forbeholdet, saafremt de derom melde sig inden Forretningens Afhjemling, at faae den afgivne Jord eller tilføiede Skade omtaxeret vel en Overskjønsforretning, o. s. v. (Coll. Td.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-03-28
Den 18de De tildrog sig i Hovedstaden en afskyelig Moedbegivenhed. Et hos en Snedkermester tjenende qvindeligt Tyende aflivede nemlig sit seet Par Aar gamle Barn ved at overskjære dets Hals med en Ragekniv, og gjorde derefter et mislykket Forsøg paa at aflive sig selv paa samme Maade. Hun havde til Udførelsen af sin Mordgierning net op valgt samme Dag som hendes Huusbond holde Bryllup og den Tid paa Dagen, da Vielsen fuldbyrdedes. Da man opdagede Mordet, var Barnet, hvis Hoved Morderen næsten ganske havde afskaastet, aldeles livløst, Mordersken havde derimod kun overskaaret Struden paa sig selv, og hendes Liv vil Jandsynligviis blive frelst til Undgieldelse efter Loven. Den myrdede Spæde var et uægte Barn i Det var at i Kost udenfor Huset, og den grusomme Moder havde den Dag ladet det komme til sig i Huusbondens Fraværelse for at iværksætte sin Mort(Kbhvnsp.) plan.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-03-28
J Politievennen No. 102 findes Spørgsmaalet: "Hvilket er det sikkreste Middel til at forebygge Uredelighed hos Embedsmænd?" droftet af Hr. Kammerjunker F. Scholten. Da det først er af deres Handlemaade, man kan kjende og bedømme Personerne, tilraader Forfatteren, at, ligesom Bruget paa andre Sider, Embedsmændene burde sættes 3 Aar paa Prøve; var han da enten ikke fuldkommen duelig til sit Kald eller der indtraf mistænkelige Omstændigheder under hans Embedsførelse. burde han afskediges uden Pension; thi Staten bør ikke lønne et udueligt Subject" Ogsaa formener han, at indtræffende Bedragerier uden at Medlidenhed, burde straffes paa det strængeste." (H. A.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-03-28
Onsdagen den 11te Marts, om Aftenen, udbrød atter en voldsom Jldebrand i Nykjøbing paa Sjælland, der i faa Timer lagde 13 Gaarde og Huse, i Aske. Denne Ulykke er saameget større, som den, næsten udelukkende, tamte Haandværksfolk og Dag leiere, hvoraf flere befinde sig, med en talrig Familie, i den maadeligste Forfatning. Nogle havde ikke assureret deres Jndbo, og, da Bygningerne alle vare tækkede med Straae, vil Brandbjælpen ingenlunde være tilstrækkelig til at skaffe Huusse til saamange Mennesker. Det er den tredie Jldebrand, som i Løbet af et halvt Aar har hjemsøgt Byen, og givet 22 Familier huusvilde. Aarsagen til Jldens Opkomst er endnu ubekiendt. (Belg. Td.)J Anledning af et nys udkommet homopathisk Skrivt, hvis mange og paafaldende Kjendsgierninger dog fortjene Kyndiges Opmærksomhed, fortæller en Hr. L. i Ribe Avis følgende kostelige Sygehistorie: P. Q, altid befærdig, spiste den 22de Februar 1835 gule Ærter, tillavede paa en Maade, som smagte ham særdeles vel. - Efter 3 Timers Forløb søgte han homeopathisk Hjelp; jeg ilede til ham og fandt ham pustende og stønnende at ligge paa Sengen. Ansigtet var blussende, Øinene halvt lukkede; Maven der af Naturen var meget fremstaaende, stod nu som en Tromme; Tungen gaf han ikke række ud, jeg fik den altsaa ikke at see, Pulsen var langsom og fuld, han yttrede ingen Klammerlyst, men var meget godmodig og gabede. - Jeg troede her at burde anvende en porenseret Ert (et nyt Middel, hvormed jeg har beriget den uovertræffelige Habnemanns Materia medica) og havde ifinde at give en Decillondeel af en saadan, men laa jeg, formedelst den udspillede Vom, frygtede for Medicamentets altfor heftige Førstevirkning, lod jeg ham blot een eneste Gang snuse efter en overskaaeen Ert, som jeg holdt i behørig Afstand fra den Syge, og til min og Alles Forundring faldt han strax i Søvn der varede, paa nogen Urolighed nær, i 12 Timer. – Da han vaanede, forlangte han de fra forrige Maaltid levnede Ærter!" (Ah. Av.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-03-28
Fra Odense skrives under 24de Marts. Det Titchenske Skuespillerselskab, som har bestemt at give 4 Forestillinger her, aabnede disse i Fredags med Lystspillet "Jeg er min Broder." Efter den mindre heldige Udførelse heraf, overraskede det dobbelt, at see Selskabet i det Hele taget meget tilfredsstillende udføre den af Overskou ypperligen localiserenes Vaudeville: "Rekeuten." ved hvis Gjentagelse det sikkert turde gjore Regning paa et bedre Besøg, end ved hun Forestilling Foruden Hovedrollens Fremstiller. Hr. Pødenphant, fremkaldte især Sergeantens (Hr. Christophersens) vakkre Fædrelandssang meget bifald. J Overskous i Søndags opførte vittige Vaudeville: "En Fødselsdag i Slutteriet." god Hr. Christoffersen Hovedpersonen. Entrepreneuren Dangle, med Lune og Liv og understøttedes ret heldigt af de Medspillende paa 1 nær, der var Jngenting." Som sædvanligt ved han ske Forestillinger, vare Logerne næsten tømme.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-03-28
J No. 11 af Hr. Cancellieraad Hempels Bidrag til Tidshistorien, læses under Jndsendt Følgende med Overskrift: "Nationalbanken:" Af Avisen No. 29 erfares, hvad Nationens Bank eier Dette Jnstitut er af Hs. M. Kongen allernaadigst overdraget Nationen - derfor kan enhver Mand i Staten, som dertil maa contribuere, lade sin Stemme høre – uden paa mindste Maade at for see sig mod Regjeringen. Kunde dette Jnstitut bestaae 1815 med en Jndtægt af 6 1/2 pCt. - saa maadet nu efter 20 Aars Forløb, da dertil er indkommen flere Millioner, sikkert kunne bestaae med 3 pCt.; og skulle Dyer. Repræsentanter for NationalBanken ikke beqvemme sig hertil – da vilde vel Nationen have Ret til, allerunderdanigst at ansøge Hs. M. Kongen om at faae en Commission ned sat af Landets oplyste og til Banken contribuerende Mænd, for at bedømme, om den ikke kan bestaae ved at erholde 3 pCt. aarlig i Stedet for 6 1/2. Kan den ikke det, saa kunde Nationen maaskee hellere ønske denne Jndretning hævet og ansøge Hs. M. Kongen allernaadigst om at overtage samme.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-03-28
Den forrige Bank bestod under vor gode Konges Bestyrelse uden nogen Jndtægt af Staten; altsaa formenes denne nu at kunne bestaae med i det mindste 3 pCt. aarlig af Statens Værdie. Kan den ikke det saa synes den at være, istedenfor en velgjørende, en rumerende Jndretning, hvorved Stats Kassen taber en betydelig Jndtægt i den Godtgjørelse i Landskatten.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-03-28
Hos Handelsgartner Beck i Aalborg kan faaes Exemplarer af den saameget omskrevne og for sin Pragtfuldhed berømte Rose: "Dronningen af Danmark Nogle Fiskere paa Harboer have indbjerget et dødt Skib, som skjønnes at have været ladet med Raps. Den strandede Tobak blev godt betalt; det øvrige af Ladningen lader Assurandeurerne udfør og have til den Ende kjøbt Bjergernes Andeel. (Ad. Av.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-03-28
Kjøbenhavns Børs den 20de Marts 1835. Cours. Hamb. 2 Mk. - a vista 207 1/2; Spe eies 207 1/6; Specier solgtes til 12 Mk. 7 1/4 s.; Be Disconto 4 pContor, norske Speciessedler pr. 100 Specier 175 1/2 a 176 Rbd. Sdl.: sv. Sdl. pr. Rd. Rigsgjæld 47 1/2 a 47 3/4 Rbs. Tegn; 4 pCto. kongel. Obligationer (uden Renter) 92 a 92 1/2 Rbd. Sed. ler; (88 1/2 a 89 i Banco.) Nationalb.-Obligationer 14de Febr. 1820) 102 a 102 1/2 Rbd. rede Sølv. Døde. Kjøbenhavn: Grosserer Joh. G. Møller, 65 Aar. Oberstlieutenant Magnus Adolph Hein. Krigsassessessor, forhenv. kgl. Toldbetjent og tidligere kgl. Artillerielieutenant. Jacob Johan Henrich Nielsen, 35 Aar. Catharine Dorthea Hummelgaard, f. Thil, 29 Aar. Peterhristian Mauer, 33 Aar. Ane Kirstine Hansen, f. Hog strom, 36 Aar. Lorenze Marie Fase, f. Stat, 55 Aar. Marie Kurtz, f. Ramløse. Margrethe Olsen, f. Nielsen, 37 Aar. Emilie Mariane Augsburg, f. Lassen, 18 Aar. L. C. Gunderup. - St. Thomas: Proviantsforvalte paa Orlogsbriggen Avan." Hans Carl Christian Winning, 32 Aar. - Odense, Birgitte Cathrine Hempel, i Brandt, 71 Aar. - Veile: Mette Kjerstine Kjer, f. Nandsen, 23 Aar.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-03-28
Klarerede ved Thisted Toldsted.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-03-28
Jndk. Den 25de Marts, C. B. Pedersen fra Christiansand med Trælast og Kaffe.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-03-28
Udg. Den 25de, C. Nielsen af Rudkjøbing til Aalborg med Bygfrøe. Den 27de, Mads Neergaard af Horer fra Thisted til Aalborg med Havre.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-03-28
Ved Tallotteriets 1233. Trætr. i Wandsb. udkom: 2, 65, 14, 60, 89.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-03-28
AVERTISSEMENTS. Formedelst anden Bestemmelse agter Undertegnede at udsælge sit Vahrelager, bestaaende af alt Slags Manufacturvahre. Alting sælges pr. Contant til Jndkjøbspriis. Flere Ting, som Rester af Sirts, Bomuldstøier, Merinos etc., sælges under Jndkjøbspriis. Det bemærkes tillige, at Udsalget ophører til 1ste Mai. Nyekjøbing paa Morsøe, den 21de Marts 1835. Ærbødigst, J. Polack.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-03-28
Skuespil i Thisted. Søndagen den 29de Marts opføres sjette Abonnements=Forestilling: Røvercaptainen, Lystspil i 1 Act, og Syv militaire Piger, Vaudeville ved Heiberg.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-03-28
Mandagen den 30te Marts opføres syvende Abonnements=Forestilling: En Time i et Stervboe, Lystspil i 1 Act, og Destilateuren, eller: De anonyme Elskere, Vaudeville i 2 Acter.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-03-28
Onsdagen den 1ste April opføres ottende Abonnements=Forestilling: Dronningen paa 16 Aar, Drama i 2 Acter, og Hovmesteren i Knibe, Vaudeville. A. Werligh.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-03-28
Paa Tirsdag udkommer en Extra-Avis.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-03-31
No. 36. Ao. 1835. TIIISTED. Kongelig allernaadigst privilegerede. Amtsaviv og Avertissementvivende, eller: Den nordrimbrike Tiltkuer. Forsendes med Brevposten overalt i Danmark og Hertugdømmene. Tirsdagen den 312 Marts. Redigeres, trykkes og udgives i Thisted af J. S. Lund
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-03-31
J disse Dage blev hos Slagtermester Meyer, Levi i Fredericia slagtet en respectabel Tvilling qvie, som i Kjød holdt 992 Pd. og i Talg 17 Lpd. Den var tillagt hos Hr. Jensen, Eier af Hinneborg Ladegaard. (Veile Av.)J Følge-Bladet til Aarhuus Stiftstidende No. 18, læses under Jndsendt følgende: Der var en Tid, og heller ikke for længe siden, da det Spørgsmaal, have Præsterne paa Landet Jagt-Rettigheden paa deres Præstegaards frie Jorder, eller have de den ikke, meentes ei at kunne afgjørende besvares, eller at kunne faaes besvaret. Jndsenderen tilstaaer oprigtig, at han ikke indsaae eller kunne indsee: hvorfor, menende at der ingen Tid havde været, da Præsterne ei have havt denne Rettighed, og at den, fra Alders Tid havt, heller ikke kunde tabes, saalænge Lov og Øvrighed hævde hver Stands og hver Mands lovlige Rettigheder. Nu lader det til, at Lys vil opgane, at Rettigheden er bleven erkjendt, og at det ei længere skal skjules, at saa er det. Det Kongelige Rentekammer har nemlig, ved at foranledige Forpagtnings=Auction over Jagtrettigheden i endeel Sogne under Viborg Amt, ladet denne Rettighed paa Herregaardenes og Præstegaardenes Jorder være undtagen; og dersom ellers nogen Slutning deraf kan drages, saa er det vel denne: at Hørremændene og Præsterne paa deres Gaardes frie Jorder ere baade selv og alene jagtberettigede. Underligt nok, det er yttret og paastaaet, at de Vedkommende, som længere Tid tilbage have ved Concession af Rentekammeret, eller ved Auctions=Bud, forhvervet sig Jagtrettighed i visse Sogne, have denne samme Ret paa Præstegaardenes Enemærker, i det mindste dog - føier man besteden til – ligemed selve Præsterne. Men skulde det vel saaledes forholde sig, Om Jndsenderen af disse Linier er Herremand eller Præst, eller ingen af begge, gjør intet til Sagen, nok, at det interesserer ham og mange Flere, at see denne Menings Ulighed bedømt og decideret, og helst offentlig, og i denne og ingen anden Hensigt har han sagt og skrevet hvad skrevet er.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-03-31
Den fyenske Mestertyv Lars Andersen Berggreen ankom under behørig Bevogtning Løverdagen den 14de De til Svendborg, hvorfra han næste Mandag søeværts afgik til Kbhvn., da han er idømt Fæstningsarbeide paa Livstid, Han er ikkun 34 Aar gammel, og dog var dette den ellevte Gang, han har været under Rettens Forfølgning; men ved sin Sneedighed er han som oftest bleven frifunden. Foruden at han var vel klædt, fandtes ved Anholdelsen, hos ham nogle Tørklæder, en Kniv, en Dirk, Staal, Steen, Svamp, Svovl og lidt Lak, samt et Brev til hans Forældre, hvori han bebreider disse at have handlet slet imod ham, saa og en p. M. til Hs. Maist. Kongen, hvori han anklager samtlige Authoriteter, som han har været i Berøring med, og melder, at han agter at forlade Hs. Majestæts Riger og Lande, saasom han, formedelst falsk, Tunger, er kommen i slet Rygte m.m. J Henseende til Anholdelsen foregav han selv, at han, udmattet af Strabatse og Nattevangen, var tyet ind paa et Holoft, hvor han blev funden, for han vaagnede. Det er, destoværre kun for sandsynligt, at han har havt temmelig udstrakte Forbindelser; thi efter hans Udladelser var det hans Venner, der siden hans sidste Undvigelse hemmelig havde forsynet ham med det Fornødne, og han ventede ikkun paa Papirer eller Pas for at begive sig af Holsteen til.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-03-31
Det i Randers Tirsdagen den 24de Marts endte Hestemarked var kun lidet besøgt, saavel af Kjøbere som Sælgere. Klagen over Mangel paa gode Heste var almindelig, og flere Bestillinger kunde derfor ikke effectueres. Priserne, især Hvad gode Heste angik, vare ikke lavere end i forrige Marked. Over Sønderbro udgik i Kobler 298 Stk., hvoraf dog adskillige Kobler endnu usolgte, for at føres til Markedet i Lügumkloster. (Rand. Av.)¬
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-03-31
Hr. Procurator Møller i Aalborg kan give Anviisning paa en Person, som er villig af indfrie Hæftelsen til Rigsbanken paa Land- og Kjøbstædeiendomme, imod at erholde 4 pro Ct. P. A. af Beløbet i Rente og samme Sikkerhed, som Banken har. Desuden anviser Hr. Møller og, hvor 10,000 Rbd. Sølv kan faaes tillaans. (Aalb Av.)¬
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-03-31
J Kbhvns Adresse-Avis No. 52 læses følgende Vers: "Roligt mangt et Hjerte slaaer Medens Drottens bløder, Løn og Tak for lægte Saar Sieldent kun han møder. Grusomt man ham til bedrog Dog er han den samme. Skuffet Tillid ei forjog Kjerlighedens Flamme.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-03-31
AVERTISSEMENTS. Skuetpil i Thitted. Onsdagen den 1ste April opføres ottende Abonnements=Forestilling: Dronningen paa 16 Aar, Drama i 2 Acter, og Hovmesteren i Knibe, Vaudeville.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-03-31
Fredagen den 3die April opføres (til Benefice for Hr. Sørensen. Dominique Lystspil i 3 Acter af Depagny og Dupin ved Overskou, og Discipelstreger eller: De smaae Vildttyve, Vaudeville i 1 Act efter Angely.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-03-31
J Tillid til det godhedsfulde Besøg, det ærede Publicum har forundt de foregaaende 8. restillinger, som ogsaa da Vand villen: "De smaae Vildttyve" overalt er bleven modtagen med almindeligt Bifald, vover Hr. Sørensen at smigre sig med et talrigt Besøg August Werligh.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-03-31
Jndbydelse Subscription.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-03-31
Engelsk Søecaptain, Sir John Ross, bekjendt af sine Opdagelser ved Nordpolen, har overdraget mig paa Dansk at oversætte sin sidste Reise. Som Underretning om hidtil ubekjendte Folk og Egne af Jorden, kan denne Bog ikke andet end have Jnteresse, og da Forfatteren har overladt mig Pladerne til Originalens Staaltryk, der i England have kostet circa 10,000 Rbd., haaber jeg i dette Arbeide at levere en sjelden Frembringelse af den danske Presse. Skjøndt Originalen endnu ikke er udkommen, har jeg været istand til at begynde baade Oversættelsen og dens Trykning. Bogen vil blive omtrent 10 Ark, og dens Priis bestemmes foreløbigen til 12 s. Sølv pr. Ark, men det vilde være mig kjært, om jeg, uagtet de fine Kobbere og en saadan Elegance i Papiir og Tryk, at Texten kan svare hertil, kunde nedsætte denne ellers almindelige Priis. En tilstrækkelig og sikker Afsætning vilde gjøre dette mueligt, hvorfor jeg tillader mig herved at indbyde til Subscription paa Capt. Sir John Ross's anden Opdagelsesreise til de nordlige Polar egne, udstyret med fine engelske Staaltryk, oversat af Undertegnede. Den 26de December 1834. K. Kjer, Sognepræst for Tødsøe og Eerslev.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-03-31
Subscription paa Ovenstaaende modtages herhos Redacteuren.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-03-31
Hos Undertegnede er at faae tilkjøbs Formelys af forskjellig Størrelse. Revelius.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-04-01
No. 37. Ao. 1835. TIIISTED. Kongelig allernaadigst privilegerede. Amtsavis og Avertissementerende, eller: Den nordrimbrilke Tiltkuer. Forsendes med Brevposten overalt i Danmark og Hertugdømmene. Onsdagen den 1ste April. Redigeres, trykkes og udgives i Thisted af J. G. Lund.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-04-01
Politiske Nyheder. Spanien. Man troede hidindtil, at de Skildringer, som de carlistiske Blade meddeelte om det Barbarie, som General Mina har tilladt sig mod Landsbyen Lecaros og dens Beboere, om det end ikke opdigtet, saa dog i det mindste var overdreven; men Menas egen ansentiske Proclamation af 11de Marts, viser det Modsatte, og bekræfter, at han ikke alene har at Jld paa Byen, men endog ladet 1 Deel af dens Beboere springe over Klingen. Aarsagen dertil, anføres i hans Proclamation at være følgende: "Landsbyen Lecaroz har forsyndet sig mod dens Pligter mod Dronningen og Fædrelandet, den har været Fiendens bestandige Tilflugsted, og har lige til den Dag i Dag, leveret Rebellerne Vaaden og Munition, dens Jndvaanere have flygtet da vore Tropper nærmede sig, og nægtet at meddele os Efterretning om Fiendens Bevægelser. Derfor er Landsbyen aldeles tilintetgjort, og 1/4 Deel af dens Jndvaanere til Straf, for deres Forbrydelser bleven skudt. Samme Skjebne truer enhver Bye og ethvert Jndividum, som følger Lecaroz Exempel; jeg har fast besluttet at undertrykke denne æresløse og haardnakkede Revolution." – J en officiel Bulletin, som Mina har meddeelt og Fægtninger ved Elisondo den 12te Marts, anføres, at Zumalacarregus Stridsmagt der tog Deel i Kamspen, beløb sig til 7 a 8000 Md. Med 3000 Md., og især ved Hjelp af Rytteriet skal Mina have slaaet denne Magt. Carlisterne skulle have tabt 300 Md., Mina selv havde derimod kun nogle Døde og 73 Saarede. Medens Mina kjempede med Zumalacarreguy, havde Generalerne Espare og Latre forfulgt de carlistiske Bander i Biscaia, og tvunget dem til at trække sig tilbage til Oraos. Valdesprisna og Zabala, Medlemmer af Juntaen i Biscaia og de første Stiftere af Opstanden ere flygtedo til Frankerig. Mina havde havt en lang Conferents med Præsidenten for den carlistiske Junta i Navarra, denne skal selv have erklæret Prætendentens Stilling at være ganske fortvivlet, han havde tilbudt Fredsforslag. Den nye Krigsminister General Valde; er uafladelig i Virksomhed, han har nylig udnævnt GeneralRodil til General-Jnspecteur for Cavalleriet.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-04-01
Brasilien. Den 7de Januar udbrød i af Para i Brasilien en skrækkelig Revolution; Landalmuen rykkede mod Staden, blev understyttet af de regulaire Militaire, og myrdede Præsidenten, den Høistcommanderende for Trop giverne, Havnecaptainen og et stort Antal af de lelandre Jndvaanere. Nye Authoriteter bleve inden satte, og endnu den 21de Januar var Staden, ne under Vaaben. Den 21de Januar fandt en Jnsurrection Sted af Negerne i Bahia Man troer at deres Plan var at sætte Jld paa deres Herrers Huse, og i Forvirringen at angribe Tropperne paa deres Poster, og gjøre sig til Mester af Staden. Lykkeligviis handlede den største Deel af Negerne alt for overilet, og tilintetgjorde derved den hele Plan. Om Midnat angrebe de forskjellige militaire Poster, men bleve med stort Tab kastede tilbage; med intet bedre Held fornyede de Angrebet den følgende Nat, og bleve atter med et Tab af 10 Døde drevne tilbage. Hos flere af de fangne Negere, fandt man smaae Bøger med arabiske Bogstaver og Amuletter, ligesom man finder dem hos de africanske Muhamedanere. Den 28de f. M. var Roligheden endnu ikke tilveiebragt.