Aalborg Stiftstidende, 1836-10-10
Tyrkiet. Russerne have da nu forladt den høire Donaubred. Det er naturligt, at det er skeet ugjerne, og at Rusland hellere havde forblevet Sultanens Creditor for Resten af Krigscontributionerne endnu en lang Tid, end see sin Jndflydelse i Orienten berovet dette Støttepunct, hvilket i Øieblikket maa være saameget føleligere, som Ruslands Jndvirkning paa Persien ogsaa møder saamegen Modstand fra de europæiske Diplomaters Side. Allerede i afvigte Vinter havde Rusland Tilbud af et engelsk og et fransk Handelshuus, om at disse, under meget antagelige Betingelser, vilde forskyde dens resterende Sum; det var klart, at dette Tilbud skeete efter høiere Indskydelser. Skjøndt Underhandlingerne dreves med get hemmeligt og skjøndt betingelserne ingenlunde vare trykkende for Porten, blev det dog fraraadet denne fra en anden Kant, at paadrage sig en saadan Gjæld til franske og en gelske Privatmænd, og Sultanen opfordredes med det samme til at sætte mere Tillid til Rusland, med den Betydning, at denne Magt var beredvillig til Eftergivenhed og at liden ingenlunde vilde vise sig paatrængende med sin Fordring. At dette Forsøg, at paadrage Porten Afhængighed fra en anden Kant, saaledes mislykkedes, bragte Diplomatien i Constantinopel i en heftig Gjæring. Fra disse Jntriguer gik man over til eenergiske Demonstrationer, og Frankrigs og le Englands Stemning vakte ikke ringe Bekymringer for et Fredsbrud. Begge Magters Gesandte lode det vel ikkese mangle paa fredelige Forsikkringer, men den truende Stilling, de indtoge i Middelhavet, var ikke skikket til at berolige Rusland og ligesaalidet kunde hine Intriguer indgyde det Tillid, da Alt havde Udseende af, at man bestemt havde besluttethe at sætte alle Maskinerier i Bevægelse for at indjage Porten Frygt, indgyde den Mistro til dens Allierede og, naar detten, mislykkedes, da at skride til en Blokade, ja selv til Ødelæggelsen af Dardanelforterne, for i Sortehavet at bringe delse orientalske Stridspørgsmaale til en endelig Afgjørelse. Rusland lod sig ikke inddysse af Lord Palmerstoms senere is Parlamentet yttrede fredelige Tirader; det vidste ret godt, hvormeget en Fjende er at frygte, der hører op med at truese- og derimod begynder med at handle, det rustede sig til Kamplig- og gjorde endog Mine til at kaste russisk Besætning ind ilde Dardanelslottene. Alt lod formode et Sammenstød, da plud=le selig den nordiske Magt fandt for godt at give efter, lod en Deel af sin i Krimm og ved Pruth concentrerede Hær trække tilbage i det Indre og Eskadren i Sortehavet tildeels aftakke En Nærmelse fandt derpaa Sted mellem de halvt uenig Magter; den bekjendte Convention i Constantinopel blev slut deltet, Terminerne til Afbetalingen bestemte og Tidspunctet til Silistrias Rømning fastsat. Alle Betingelser ere nu opfyldte; engelske krigerske Demonstrationer og engelske Penge have endnu dennegang holdt Sværdet i Skeden, men det bliver høist tvivlsomt, om Silistrias Rømning vil være det nærværende engelske Cabinet en tilstrækkelig Borgen for Portens Uafhængighed og for Sikkerheden fra russisk Side med Hensyn til de engelske mangfoldige Jnteresser i Orienten. Englands næste Fordringer ville vel gaae ud paa fri Fart for de engelske Krigskibe igjennem Dardanelkanalen og Bosphorus. Jndrømmes ogsaa disse Fordringer, saa forbliver dog Tingenes Stilling i Orienten væsentlig den samme. En meget mægtig, i stadig Tilvært og indre Udvikling sig befindende, Stat bestaaer ved Siden af et afkræftet, udlevet Rige, som neppe, uden Hjælp udenfra, formaaer at opholde sit skrantende Liv og hvis beskyttende Udenværker allerede befinde sig i den overmægtige Protectors Besiddelse; paa den anden Side en langt fraliggende skinsyg Ven, hvis Hjælp sumuligt kan være hurtigt nok ved Haanden, for at afvende truende Farer. Jkkun Ruslands uhyre Udstrækning og Nødvendigheden af at organisere og udvikle sig i det Indre, kunne nogenlunde berolige Ruslands Antagonister, og dette dog kun til en Tid. Nye Differentser kunne saare let opstaae. Der er Stof nok. Saaledes skal nu den tyrkiske Gesandt ved det persiske Hof have forladt sin Post, fordi han kom under Veir med, at Schahen vilde forene endeel af sin Hær med Runicht Sings og andre urolige Høy dinger paa Indiens Grændse, for at yde dem Hjælp i en leventuel Krig mod det engelske Ostindien. Sultanen gaaer imidlertid stedse et Skridt videre med sine Reformer. En saadan, som skal være forberedt i denne Tid, kan let faae større Jndvirkning paa Orientens Udvikling. end de krigerske Uroligheder, der muligen forestaae. Det gjælder hverken Meer eller Mindre end Qvindernes Emancipation i det tyrkiske Rige. J Morning=Post fortælles Sagen saaledes: Den 4de Septbr. skal Sultanen have sammenkaldt Cadierne og sine Favorie=Odalisker, og erklæret dem, at han, efter de mange af ham ved Hoffet og i Staten, indførte Reformer, indsaae Nødvendigheden af, ogsaa at befrie deres Kjøn fra de Lænker, som en barbarisk Skik, grundet paa latterlige Begreber og forældede Fordomme, havde paa lagt dem. Mange, især politiske Grunde, have hidtil lagt Hindringer iveien. Nogle foreløbige Skridt vare allerede gjorte Gildingernes Høvdings Despoti var knækket, det var dem allerede tilladt at modtage Besøg, og han havde allerede budt den offentlige Mening Trods i den Grad, at han havde tilladt dem at foretage deres Flytning fra Vinterpalladset til Sommerpalladset, i aabne Baade og kun let beslørede. Men deres Fangenskab var dog i Grunden endnu det samme og det var paa Tiden at befrie dem derfra. Det stod dems derfor fra nu af frit for at yttre deres Ønsker, naar de of Lyst til at besøge en eller anden af de offentlige Spadsere, toure ved Bosphorus, han vilde finde en Fornøielse i at opfylde deres Begjæring. Denne Fornøielse fik Sultanen strax. Med Knæfald aflagde man ham sin Taksigelse. Faa Minuter efter befandt Damerne sig allerede paa en let Barken, paa Veien til Unkiar=Jskelessi, morede sig der hele Dagen og det i den Grad, at Sultanen allerede 2 Dage efter havdes en lignende Begjæring af dem, og ingen Ro, før han tilstedede dem en Tour til Tokat. - Ovenstaaende er af store Vigtighed, hvis det stadfæstes.