Berlingske Tidende, 1790-02-19
Tisdagen den 30te Martii, Kl. 10 bliver den Kongelige Gröndlandske Handels tilhörende, og i Strandgaden paa Christianshavn under No. 45 beliggende Gaard med alle dens Pakhuse og ovrigt tilhörende, ved en eneste Auction opraabt og til den Höistbydende paa nærmere Approbation bortsolgt. Gaarden kan forinden at Liebhaberne besees, naar man derom melder sig hos Handelens Equipage-Forvalter Aagaard; ligesom AuctionsConditionerne saavelsom en speciel Optegnelse over Gaardens og Pakhusenes Indretning kan, om en kort Tid faaes til Eftersyn paa Handelens Bogholder-Contoir. De som have noget at fordre i Stervboerne efter følgende Afdøde: 1) Lars Petersen, der haver faret som Bødker, 2) Lars Hodorph, der haver faret som Boutelersmath, 3) Hans Nielsen, 4) Andreas Petersen, 5) Friderich Christian Lund og 6) Niels Nielsen Scheen, der haver faret som Matroser, alle med det Kongel octroyerede Danske Asiatiske Compagnies Skib Princesse Charlotte Amalia, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at møde i Hof= og Stads Rettens Skifte Commission, for at anmelde og bevise deres Fordringer; ligeledes indkaldes og de Afdødes Arvinger, at melde dem inden den i Loven foreskrevne Tid med Beviis om deres Arve=Ret, og iagttage deres Tarv under Skiftet. De som have noget at fordre i Stervboerne efter følgende Afdøde: 1) Søren Sørensen Skiørt og 2) Esben Esbensen, der begge have faret som Matroser, med forrige Østersøiske Compagnies Skib, Kongens Haab, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at møde i Hof= og Stads=Rettens Skifte=Commission, for at anmelde og bevise deres Fordringer; ligeledes indkaldes og de Afdødes Arvinger, at melde dem inden den i Loven foreskrevne Tid, med Beviis om deres Arve=Ret, og iagttage deres Tarv under Skiftet. Jenza, en asiatisk Prinds, som drog Verden omkring, og Øl. søgte Chrine, særdeles i Indien, Spamen, Jtalien, Frankrig, Engeland, Holland, Tydskland og Danmark, men fandt lidet af det han søgte. 3 Tomer, faaes tilkjøbs hos Brødrene Berling, i Pilestræde No. 93 for 7 Mk. Directeuren for Roraas Kobberværk i Tronhiems Stift Hr. Peder Hjort, er den 1ste August ved Døden afgangen. J Følge ham under 17de Martii 1777 allernaadigst forundte Facultaste standi, har han den 16de August a. p. forfattet sit Testamente og sidste Villie, hvorved han har bestemt at hans efterladte Formue efterat endeel af ham fastsatte Gaver ere fradragne, skal komme Røraas Fattige tilgode, i en saadan Orden, som Testamentet næ mere indeholder, hvilket i sin Tid bliver ved Trykken Publicum bekiendtgjort. Af de fastsatte Gaver, bliver da først 1000 Rdlr. at remittere til Flensborg Amt, for der som en uryggelig Capital til Renters Svarelse, at udsætte hvilke Renter derefter, paa en vis Tid af Aaret uddeeles til der i Egnen, og omkringliggende Byer værende Trængende; som med den Afdøde efter Fader Peder Hjort, der var for i Gros Qvern i Angelen under Flensborg, Amt, i Slegtskab findes Anførende, saaledes som Testamentet 17, 8 og 95. bestemmer, og herved til Vedkommendes Efterretning Ord til andet anføres saa lydende: 7) Dernæst udtages 1000 Rdlr. siger et Tusinde Rigsdaler som remitteres til Flensborg Amt, for at blive der som en uryggelig Capital til Renters Svarelse udsatte, og deraf faldende aarlige Renter uddelende til de der i Egnen værende Trængende, som ere med mig i Slegtskab, paa min Fader Peder Hjørts Side, der var fød i Gros Qvern i Angelen under Flensborg Amt, og hvor saavelsom omkringliggende Byer, endnu findes adskillige mig, i Slægtskal Anrørende, og forholdes med disse Penge saaledes, at Velædle Hr. Henrich Meincke, eller nogen anden i Tronhiem, der har Anrørende, Venner og Commissionairer i Flensborg, anmodes ved dem at gjøre bekiendt for Sognepræsten i Gros Qvern, og mine saavel der i Sognet som i Nærheden sig opholdende Paars rende ommelte Omstændighed, og forlange deres Betænkning hvorledes disse Penge, efter Overlæg med Øvrigheden og dem, som der i Amtet haver Jnspection over de publiqve Penger og Stiftelser, kan best og sikkerst blive udsatte som en uryggelig Fond til Renters Svarelse, og naar derom er indhentet paalidelig Efterretning, om Forsikring, remitteres Pengene til Commissionaeren i Flensborg, der igien besørger samme imod Beviis overleverede, til den eller dem, som af Øvrigheden beskikkes til deres Modtagelse og videre Behandling, i Følge ovenanførte, og skal i den Henseende Afskrift, af hvad af mig angaaende denne Sag er foreskrevet sendes til Flensborg og Gros Qvern til Vedkommendes fornødne Efterretning Alle Bekostninger, som medgaaet til Pengenes Overiendelse til Flensborg, med derved faldende Correspondene, og videre Udgifter, skal betales af Boet, saa at disse Et Tusinde Rigsdaler, uden Afkortning, kommer til sit bestemte Sted, og bliver som en bestandig Fond der staaende, 9) De paa disse Et Tusinde Rigsdaler aarlig faldende Renter skal en Gang hvert Aar, nemlig ved St. Hans Dags Tider, Gros Qvern uddeeles til de, saavel der i Sognet, som andensteds sig opholdende meest trængende af mine Anførende, i den Proportion, som Stedets Sognepræst og Fattigvæsenet der værende Forstandere, skiønner med beste Samvittighed at være billigt, og naar denne Uddeeling skeer, skal to eller tre af mine Paarørende som der i Sognet eller i Nærheden ere boesatte, derved være nærværende, for at paasee, at ingen uberettiget deraf nyder noget Dernæst 600 Rdlr., som er skiænket til sal. Hr. Major Christian Grøns 3de Børn efter Testamentets 10de 5, saa lydende: Derefter tages af Capitalen 600 Rdlr. siger Sex Hundrede Rigsdaler som skjænkes de mig i fierde Leed paa Møderne Side beslægtede sal. Hr. Major Christian Grøns tvende Døttre og Søn, nu værende Lieutenant i Danmark, som i Aaret 1778 gav mig et Besøg paa Røraas, hvilke 600 Rdlr. deles saaledes, at enhver saaes deraf en tredie Deel eller 200 Rdlr. siger To Hundrede Rigsdaler. Hvad de til Flensborg og de derværende, den Afdødes Slægtninge legerede 1000 Rdlr. angaaer, da have vi undertegnede, som Executores, føiet Anstalt til, at Sognepræsten i Gros Qvern, om samme er bleven underrettet og oversendt Gienpart af ovenstaaende 7, 8 og 9 s. af det oprettede Testamente, med Anmodning, at han i Følge sammes Jndhold, med den Afdødes sig der i Nærheden Anrørende og Stedets Øvrighed, eller den som der i Amtet haver Jnspection over de publique Penge og Stiftelser, ville overlægge hvorledes disse 1000 Rdlr. som Omkostningsfrie herfra overleveres, best og sikkerst, som en uryggelig Fond til Renters Svarelse kan blive udsatte. Hvad derimod de til sal. Major Grøns 2de Døttre og en Søn bestemte 600 Rdlr. angaaer, da siden disse ikke i Testamentet ved Døbenavn ere nævnte, og vi har ladet os sige, at sal. Majoren skal have efterladt flere Børn, uden at vikiende enten at dem, vide vi ikke til visse anderledes at henvende os end herved offentlig at kundgjøre de testammenterede, at disse 600 Rdlr. hos os straxen kan være at erholde, saa snart de derom melde sig med antagelig Legitimation, og mod Pengenes Annammelse forsyne os med vedbørlig Qvittering, den vi i Forveien til vores Betryggelse, udbede os af den Steds Øvrighed, hvor de Testammentariske Arvinger sig opholder, paategnet i Hensigt til Underskriftens Rigtighed. Til den Ende er det vi herved i de danske Berlingske Aviser og den Altonaiske Mercur, 3de Gange efter hinanden, først for Sognepræsten i Gros Qvern tilligemed den Afdødes der i Sognet og Nærheden sig opholdende Paarørende saavelsom Øvrigheden, og den som der i Amtet haver Jnspection, over de Publiqve Penge og Stiftelser, bekiendtgiør, at fornævnte 1000 Rdlr. staae færdig at afsendes, saasnart vi efter Testamentets Jndhold blive underrettede om hvor, og mod hvis Qvittering samme skal deponeres. Og dernæst for sal. Hr. Major Grøns 3de Børn, det den dem efter Testamentets 10 sk. bestemte Gave mod ovenanførte æskede Rigtighed, staaer færdig til Udtælling. I øvrigt indkalde og anmode vi herved alle og enhver, der paa nogen Maade haver noget i Directeur Hjortes Boe at erindre, det de derom ville melde sig hos underskrevne, i seneste inden næstanstundende Aars Martii Maaneds Udgang. Tronhiem, den 19de December 1789. Som udnævnte Executores Testamenti og tillige allernaadigst beskikkede Skifte Commissarier, Nicolai Friderich Krogh, C. Koefoed, Oberste og General Veimester. Sorenskriver. Stift, Hr. Wilhelm Frimann, sidstleden Høst ved Døden var af Da Sognepræsten til Mangers Præstegield udi Bergens gangen, blev Boet strax forseglet, hvorefter siden dets Effecter ere registerede og vurderede; og at der fremdeles kan hastes med Skiftets Slutning, bliver herved averteret, saavel i de Kiøbenhavnske Berlingske Tidender, som det Bergenske Adresse=Contoirs Ef al Formodning findes, forderligst have at anmelde sig, de første terretninger, at Debi= og Creditor om nogen af sidste Slags mod med deres Skylds Afbetaling og de sidste med lovformelig Legitimation; end videre indkaldes afg. Provst Thomas Edvard Sylow, forrige Sognepæst til Snaalen udi Tronhiems Stift, hans efterladte Børn, der som Arvinger efter bemeldte sal. Hr. Frimant dem oprettede og af Kongen 176 allernaadigst confirmerede Te forhen afdøde Kiæreste, Mette Carstine Sylow, i Følge et af stamente, have at modtage den halve Boe, salig Hr. Frimann, egne Arvinger, saa mange som efter Testamentet nyde Lod, have deels allerede anmeldet sig, deels og ere her paa Grændserne saa at om disse ikke behøves at spørge, enhver skal vederfares hvad Ret er. Bergen, den 16de Januarii 1790. H. Mossing. Foruden det ved Retterne publicerede Proclama, lader den cirile Skifte=Ret i Christiania herved indkalde alle dem, som maatte finde sig berettigede noget udi den der ved Døden afg. Procurator Michael Gervans Stervboe at fordre, at melde sig inden den i Loven foreskrevne Tid. Christiania, den 16de Januarii 1790.