Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-02-09
Den Græske Escadre ankom den 7de foran Missolongi. Ved Kysten af Jthakan traf den paa en Tyrkisk Corvet og angreb den saa hidsig, at den efter forgiæves Forsøg paa at løbe paa Strand maatte overgive sig; den var paa Veien fra Preveffa til Patra med Forraad og rede Penge. Af Besætningen, som udgjorde 150 Mand skulde de 97 være blevne dræbte, hvoriblandt Capitainen og en Brodersøn af Jussuf. Et Brev fra Jthakamelder: at der var 600,000 Tyrkiske Piastre om bord paa Prisen. J den Engelske Efterretning hvori dette meddeles yttrer man sin Forundring over: at Tyrkerne lade sig saaledes drille af disse smaae Græske Krigskibe. Begge disse Efterretninger ere eenige om at Paschaen af Scutari har den 1ste Decbr. ophævet Beleiringen for Messolonghi og er i fuld Retirade; men Efterretningen fra Zante siger, at han bragte sine kostbareste Effecter ombord paa Østerrigske Skibe, men at han har ladet den største Deel af sit Artillerie og Bagage blive liggende foran Fæstningen. Derimod siger den Engelske Efterretning: at han har indskibet sit Artillerie og endeel af sine Tropper; men at han derimod har ladet sine Syge og Saarede, nogle Forraad, Heste og Krudt som var blevet vaadt, blive tilbage. Journal des Debats gientager at Omer Vrioni er gaaet over til Grækerne han havde erklæret dem: at han vilde leve og døe iblandt dem, da hans Forfædre nedstamme fra en Christelig Familie. Han var nødt til dette Skridt, da han vidste der var ankommen Ordre fra Sultanen til at halshugge ham, hvilken Skiæbne han hidintil havde undgaaet ved uafladeligen at være omgiven af sine Toxider. – J England er dernu allerede indsamlet omtrent 7000 Pd. Sterling til Grækernes Understøttelse. – Den Tyrkiske Regiering skal søge at mægle mellem Tunis og England. Den Engelske Flaade krydser paa Kysterne af Barbariet; men har endnu ikke foretaget sig noget; den synes først at ville undersøge de Barbareskiske Havnes Styrke og Forsvarsmidler. Escadren er derpaa vendt tilbage til Malta, hvor Admiral Moore synes at forvente nye Jnstruktioner fra sin Regiering. – Om de Brasilianske Begivenheder kunne vi holde os til Bladet Times Fremstilling, som siger: at Kongressen bestod ikke af de meest roelige, erfarne og oplyste Lovgivere. Og saa maae man med god Grund antage: at heele Constitutionen duede ikke meget for et Monarchie eftersom alle de Monarchier, som ere fremkomne i de sidste 4 til 5 Aar have formedelst den slette Jndretning af den udøvende Magt været medre for et Syns Skyld end til nogen Nytte; man hvad vil der komme ud af alt dette, uden at der efter al Sandsynlighed ogsaa i Brasilien ikke vil blive nogen Middelvei holdet imellem de to uder ste Principer af Demokratie og Despotie, og at Kampen vil saalænge vare ved, indtil det egne Partie bliver overvundet; og Magten, men ikke Venskab vil afgiøre Tilstanden i Brasilien. Keiseren har udstædet en Række af Manifester, hvoraf de sildigere lyde bestandig noget mildere end de foregaaende, hvoraf man maae slutte sig til, at de truende Erklæringer ikke have fundet nogen gunstig Modtagelse. – At denne Beskuelse ikke er ugrundet kan man see af fleere Omstændigheder. Saaledes fortælles der: at da Keiseren holdt sit Jndtog i Hovedstaden vare det blot Negerne og Mulatterne som modtoge ham med Jubel. Ligeledes udbredes nu det Ryyte, at de forviiste Deputerede skulle anviises betydelige Pengesummer til deres Underholdning, og det Brasilianske Blad Estrella, som skriver til Forsvar for den foretagne Revolution og tilraader at Keiseren skal forelægge Folket en Constitution til Antagelse, finder det fornødent for at berolige Gemytterne at foreslaae: at alle offentlige Embeder blot skulde besættes af Brasilianere, og at al Handelsforbindelse skal afbrydes med Portugal saalænge indtil det har erkiendt Brasiliens Uafhængighed. – Det er ogsaa nødvendigt at arbeide paa at berolige Gemytterne i Brasilien; thi man har faaet Efterretning om at store Uroeligheder ere udbrudte i Para og Pernambuk saasnart man havde faaet at vide hvad der var passeret i Rio Janeiro. J den sidste Stad valgte Folket en nye Regiering af lutter Liberale, som have ifinde at forlange af Keiseren at han skal tage det igien tilbage som han har tilladt sig at giøre, ogsaa vedbliver man der at borttage Portugisiske Skibe. – J Lisfabon bliver foretaget anseelige Udrustninger, formodentlig for at betiene sig af de indvortes Uroeligheder i Brasilien til Portugals Fordeel Hoftidenden angiver hele Brasiliens Folkemængde til 3,617,900 Mennesker, men hvoraf der kun ere 843,000 Hvide; Resten bestaaer af Negere, Mulatter, Mestizer og Jndianere, men af de Hvide ere 1/3 Europæiske Portugisere og kun 2/3 Brasilianere. – Brasiliens Statsgield beløber sig til 30 1/2 Million Crufnder eller 4 Mill. Pd. Sterling, en Bagatel for et saa rigt Land, naar det først kunde faae Orden og Rolighed. – Man har Efterketning om, at Castellet Juan de Udog har igien begyndt den 2den Decbr. at bombardere Vera Cour. - Man er nu i Begreb med i London at aabne et Laan for den Mexikanske Regiering paa 3 200000 Pd. Sterling og hvorfor alle Mexicos Jndtægter ere satte i Pant. (Fortsættes).