JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1824-12-24
Bevilling for Grosserer Hans Georg Christensen af Kiøbenhavn til ved Proclama i Aviserne at indkalde sine Creditorer. J Følge forestaaende allernaadigste Bevilling indkaldes herved med Aar og Dags Varsel, sub poena præclus et perpetui silentii, alle de, som formene ug at have Noget at fordre hos Handelsfirmaet Christensens Sønner i Cani boe, det under Firmaet drevne Sukkerraffinaderie i Broegaden No. 17 paa Christianshavn, eller Undertegnede, dog Panthaverne, saavel i bemeldte Sukkerraffinaderie, som i mine øvrige private Eiendele derfra undtagne, med deres Paastand at fremkomme og saadan deres havende Krav, inden foreskrevne TidsForløb, for mig at anmelde og beviisliggiøre. Kiøbenhavn, den 22de December 1824. H. C. Christensen.
Berlingske Tidende, 1824-12-27
udenlandske Efterretninger. London, den 17de December. I Brighton giøres ingen Anstalter til at modtage Hs. Majestæt, i og Nogle mene, at han vil tilbringe den største Deel af Vinteren i Windsor, hvor Bygningsarbeidet ved Slottet bidrager saa meget til at more Hs. Majestæt.
Berlingske Tidende, 1824-12-27
Man gaaer nu med forøget Strenghed frem imod de Personer, i som holde Spillehuus.
Berlingske Tidende, 1824-12-27
Man skriver fra Gibraltar, at alle flygtede Spaniere uden For skeel have maattet rømme denne Plads, med Undtagelse af dem, som sidde i Gjeldsarrest. Disse ere meget fornøiede derover, og ansee det som en Velgierning af deres Creditorer, at de holde dem i ArrestJolandt disse var ogsaa Ex=Cortesmedlemmerne Dia; Morales og den gamle Romero Aspuente. J Tanger var iblandt andre den bekjendte Moreno Guerra.
Berlingske Tidende, 1824-12-27
Vor Kongelige Consul i Tanger, der provisorisk ogsaa fungerede som Sardinsk Consul der, strøg nylig det Sardinske Flag foran sin Boelig, da Paschaen lod et Sardinsk Skib lægge under Beslag. Paschaen havde givet Sardinien et halvt Aars Betænkningstid, til at forliges om Tribut eller Foræringer til Keiseren, og først efterat denne Frist var forbi, lagde han Bestag paa Skibet. Det er bekjendt, at mange Gennesere tage Borgerskab i Gibraltar, og derefter betiene sig af det Engelske Flag; men dette synes Marokko at ville have forandret.
Berlingske Tidende, 1824-12-27
Ifølge Efterretninger fra Sincavore i Slutningen af Julii Maaned havde man der erfaret den Nederlandske Regjerings definitive Aftrædelse af Gebetet til England, hvilket foraarsagede meget Glæde.
Berlingske Tidende, 1824-12-27
Det Ostindiske Compagnie synes med dets Krige imod Birman nerne at have rørt ved en Vesperede. Ifølge de sidste Efterretningen have dets Tropper ikke gjort videre Fremgang. Hele Egnen er bedækket med høie, tætte, uopbrændelige Buskværter, som Birmanerne i alle Retninger have opfyldt med smaa befæstede Leire, hvorfra kuns Britternes svære Skyts formaaer at drive dem. Buskadsen sikrer dem bestandig deres Tilbagemarsch ; og saaledes forlade de kuns den ene Ledsfor fik begive sig til en anden, som ligeledes bliver ervbret; sjelden oppebie de Modstandernes Storm; derimod oprette de nye Forskandsninger, i egentlig Forstand under de fiendtlige Forposters Øine, og naar en Solgt vover sig ind i Tykningen, er han forloren. Derhos flygte Jndvaatterne fra alle Steder, hvorden den Brittiske Armee kommer, og føre alle Levnetsmidler baade for Mennesker og Dyr bort med sig. Dertil ere de tvungne ved Trudsel om, at man ellers vil dræbe deres Slægtninger ved Hæren. Man maa vente, at en saadan Krig vil koste mange Mennesker og endnu flere Penge, og naar Englænderne ikke selv ville søge om Fred (et yderst farligt Skridt for vort Herredømme i Jndien) saaen denne Krig komme til at vedvare længe. Man forsikrer endog, at der hersker Uenighed imellem de Brittiske befalingsmænd og imellem Officererne, da Lord Amherst ikke blot skal have erklæret Krig, uden den øverst Commanderendes Vidende, men endog have udkastes Planen til Felttoget, og man var uforsigtig nok til just ved Krigens Udbrud at bekjendtgjøre en befaling om at formindske de Officerer, Sold, som herfra, hvor man ikke ahnede nogen Krig, vare sendte til Indien. Selv den Asiatiske Journal, Compagniets herværende redskab, vover, skjøndt gandske ubetydeligt, at dadle Krigsplanen, og mener, at et Angreb i Hjertet af Landet og i Retningen af Hovedstaden maa bringe Fienden paa de Tanker, at man har Rigets Ødelæggelse til Hensigt, og maa drive ham til Fortvivlelse, imedens Angredspunktets lange Afstand fra Bengalen vil gjøre Foretagendes mere bekosteligt og farligt. Den holder for, at Angrebet burde være rettet paa Provindsen Arucan, som ligger gandske nær, og først for 40 Aar siden er bleven undertvungen af Birmannerne, saa at mankunde vente Bistand af selve Jndvaanerne.
Berlingske Tidende, 1824-12-27
Paris, den 16de December, Rygtet gaaer fra Madrid, at den sidstudnævnte Erkebiskop af Santago af Compostell, P. Velez, skal være bestemt til Stor Ananisitor. Man skriver ogsaa, at en Person, som for kort Tid siden ved Simonie havde erholdt Biskopsværdigheden, strax at Kongen skal være afsat, og have erholdt befaling inden 24 Timer at forlade Madrid, da Nuntiusen havde blottet denne Omstændighed. Baron Eroles var af Lægerne erklæret for aldeles vanvittig; hans fire Forestillinger, at ingen uden han har Ret til at befale i Catalonien, da han troer at have erobret denne Provinds. General Casiannos havde afslaaet igjen at overtage General=Capitains Posten i Catalonien, saalænge de nærværende Omstændigheder vedvarede.
Berlingske Tidende, 1824-12-27
Man skriver fra Rom, at der den 23de f. M. paa ny henrettedes flere Røvere i Frosinone.
Berlingske Tidende, 1824-12-27
Man tillægger nu Hr. de Villele en Plan, som - om den lykkes - vil forskaffe ham en uindskrænket Myndighed og Jndflydelse. Han har gjort en Begyndelse ved at lade hele Regningsvæsenets og General-Directionens Kasse bringe til Finantsministeriets Hotel, i Overeensstemmelse med en Forordning af 4de November, og vi udstrække sit System over alle Forvaltningens Departementer. Hidtil havde hver Minister sit eget Budget, som han selv forvaltede med en underhavende Casserer, en Udbetaler og en Controlleur; men efter den nye Plan vil Hr. de Villele blive Forvalter og Controlleur over alle Rigets Jndkomster; alle Ministrenes Regningen ville komme til at gaae igjelmem hans Hænder, og han vil paa deres Anviisninger udtælle alle Betalinger til deres Departementer. Kan han bringe dette i Stand, saa vil han blive den altformaaende og saa godt som eneste Minister. Han har allerede vundet den Mening for sig, at denne Indretning kan bevirke meget Besparelse.
Berlingske Tidende, 1824-12-27
Af Græske Efterretninger i Etoile indtil den 27de October seer mani det Væsentlige, at "Lovens Ven" af 22de indeholder Fortegnelsen over de valgte Deputerede til det Græske lovgivende Corps (hvis tredie Session høitideligen er aabnet i Nauption) og et Decret fra Krigsministeren, Papas Gjorgios, angaaende Oprettelsen af et regelmæssigt Artillerie=Corps under Oberst Boutier. Kanonererne skulle have Uniform, 20 Piastre maanedlig og daglig 300 Drachmer, Brød samt 15 Paras rede Penge til deres Underholdning. - En Spezziotisk Goelette havde frataget Tyrkerne et Transportskib under Spansk Flag og udleveret de derpaa gjorte Tyrkiske Fanger til Aggenaf Castelrosso imod 300,000 Pjastre i Løsepenge. - Den Tyrkiske J. Egyptiske Flaade havde forladt Mitylene om Natten den 20de, for at seile til Stanchio; men imellem Chios og Tschesme havde den ved Stranding igjen mistet en Corvet, som Besætningen derpaa stak i Brand. Hydrioterne, Spezzioterne og Plarioterne vare i Søen ; de sidstnævnte førte nu et sort Flag med hvidt Kors.
Berlingske Tidende, 1824-12-27
Breve fra Vittoria melde, at det fra Spanien tilbagevendende a 23de Linie-Regiment havde faaet Ordre at gjøre holdt der.
Berlingske Tidende, 1824-12-27
Madrid, den 9de December. Hoftidenden af 7de dennes indeholder Reglementet for den Kongl. J. Livgardes Organisation, ifølge hvilket Corpset skal bestaae af sex Esca og droner, hvoraf de to skulle være udenlandske (saakaldte Walloner og Sachser) hvert paa 112 Mand og 136 Heste.
Berlingske Tidende, 1824-12-27
Det Schweizercorps, som skal blive her, er forlagt til den Caserne, som ligger ved Alcala=Porten, og grændser til Retiro, for at le de, om der skulde opstaae en Bevægelse, desto lettere kunne komme til Rettro, det eneste Punct i Madrid, hvor man med nogen Fordeel. kan forsvare sig mod et omtrent fra Middelpunctet af Byen kommende de Angred. Retiro blev i Aaret 1810 befæstet af Franskmændene, 3 for at de kunde være i Sikkerhed mod en Overrumpling.
Berlingske Tidende, 1824-12-27
Ifølge den med Spaniens Rømning forbundne Disposition af den Franske Regiering, at de i nogle Fæstninger tilbageblivende Garnisoner skulle indskrænke sig til at besætte disse Pladser og de deraf dominerede Værker, ere de i Pto. St. Maria og Chielana liggende en Tropper trukne tilbage til Øen Leon ved Cadix. Kongens Sundhed er fuldkommen gjenoprettet, og Hs. Majesteventes bestemt hertil den 13de.
Berlingske Tidende, 1824-12-27
Der er udstædt Befaling om at fængsle General Martiner af St. ne Martin, Landshøvding i Madrid den 7de Juli 1822. Efterat det Franske Hovedqvarteer havde forladt Madrid, har det i Rygte udbredt sig, at det skal blive staaende til April i Miranda ved Chro, 6 Mile paa denne Side af Vittoria, og at flere Afdeling, for ger af de Franske Tropper skulle opstilles paa høire Bred af denne Flod, paa Aragonisk Grund. Man taler meget om Jnqvisitionens Gjenoprettelse, og vi troe, i at Rygtet er grundet, men man vil paastaae, at der skulle indtræde store Modificationer i Fremgangsmaaden ; de Anklagede skulle for Fremtiden erholde en Defensor, og blot dømmes for fuldkommen beviste Forbrydelser.
Berlingske Tidende, 1824-12-27
Den 10de December. Jngentvivler nu paa, at Jnqvisitionen jo vil blive gjenoprettet, da man veed, at Planen dertil er forfattet af Canonikus Montero, Prior for Treenighedsklostret, Pater Martinez, Ex-Redacteur af Restaurador og andre Munke, hver det var overdraget at undersøge de hemmelige Selskabers Archiv.
Berlingske Tidende, 1824-12-27
Jrun, den 10de December. Med de idag fra det Franske Hovedqvarteer ankomne Stafetter er der fra Over-Officerer indløbet Breve, som melde, at der er kommet befaling til General Grev Digeon, at lade Tropperne gjøre Holdt overalt, hvor de befinde sig, fordi Hæren ikke skal vende tilbage til Frankrig. Nogle troe, at de skulle trække sig sammen ved Chro, Andre derimod, at kun fire Regimenter ville komme til at staae paa dette Punkt, og Garnisonerne i Santonna Corunna og Saragossa forblive paa deres Pladser. Man siger ikke, om Tropperne ogsaa skulle gaae tilbage til Madrid; men sandsynligt er det dog, at denne Hovedstad vil, foruden Schweizer=Regimenterne endnu erholde en Fransk Garnison.
Berlingske Tidende, 1824-12-27
Hvad det angaaer, at Hæren ikke vender tilbage til Frankrig, skal Efterretningen være officiel, og uden Tvivl har Cabinettet i Tullerierne kun givet efter for vor Regierings indstændige Anmodning i denne Henseende, under fuldkommen Vished om at alle Frankrigs Begierninger, der have til Hensigt at bringe Spaniens beklagelsesværdige Tilstand til Ende, ville blive tilstaaede, og at endelig alle retskafne Folk ville faae Roe.
Berlingske Tidende, 1824-12-27
Vi have Breve fra Galitien af 1ste dennes, der beskrive dette Lands skrækkelige Tilstand. Et stort Antal Familier stod i Begreb med at lade Eiendom og Forretninger i Stikken, og at følge de Franske Tropper, der, som man troede, skulde forlade Corunna J hele Galitien fandt overordentlige og tvungne Udskrivninger til en Expedition til Lima Sted, og disse traf næsten udelukkende de for liberale gjældende Personer, uden Undtagelse af Nogen, selv ikke at de Gifte. Alle fra Udlandet, især fra Frankrig og England kommende Breve maatte af Postmesterne leveres Politie=Intendanterne til Gjennemsyn.
Berlingske Tidende, 1824-12-27
Bajonne, den 11te December. Vi mærke, at Regjeringen har forandret sine Dispositioner angaaende Spaniens Rømning. Armeen vender ikke tilbage til Frankrig, men drager indtil 1ste April i Cantonement imellem Burgos og Vittoria. (Denne Efterretning saavelsom den lignende under Jrunere først meddeelt i Avisen Indicateur de Bordeaux, og synes at trænge til Stadfæstelse.)
Berlingske Tidende, 1824-12-27
Bordeaux, den 10de December. Fra Corunna erfare vi, at den største Deel af de til Havanbestemte Tropper er indskibet, og at de, saasnart de øvrige Tropper ere indskibede, skulle afseile til Cuba. Derfra skulle de sendes til Vera Cruz for at forstærke Besætningen i St. Juan af UllaaOgsaa hedder det fra Madrid, at Kongen har befalet at udruste 2 skjønne i Ferrol byggede Fregatter, hvortil man har de fornødne Penge. De skulle afgaae til Sydhavet, for at understøtte Armeens Operationer i Peru.
Berlingske Tidende, 1824-12-27
Haag, den 18de December. Den Kongl. Fregat Bellonas Fart igjennem den nye store Nord Hollandske Canal ved dens Aabning indtil det nye Dyb er gaaet saa lykkelig og hurtig fra Haanden, at den som første Prøve over tik den meest spændte Forventning, og har ganske svaret til Øiemedet af det hele store Foretagende. Den blev kuns trukket af fire Heste, hvilket beviser, at der paa denne Vei behøves et langt mindre Forspænd end man havde tænkt sig. Glædesyttringer af alle Slags Musik, Flag o. s. v. ledsagede hele Farten, men i Særdeleshed i Alkmaar, igjennem hvilken Stad Canalen er ledet, og som derved vender Tilvært i Næring.
Berlingske Tidende, 1824-12-27
Da Kongen af Tanette paa Celedes endelig indlod sig i Underhandling om Underkastelse, undskyldte han sig med, at han var ophidset af Kongen af Boni, for hvis nærmere Vasal han ansaae sig. Han skal ogsaa være undflyet til Boni, og denne Omstændighed tilligemed Utilstrækkeligheden af det fra Boni til Macassakomne Gefandtskab lader endnu befrygte, at det ikke vil gaae at uden alvorlige Optrin imellem vor Regiering og dette Rige. Da Baron van der Capellen var paa Ternate, tillod han ogsaa den afsatte og derhen forviste Sultan af Palembang paa Sumatraat komme for sig. Denne havde nu ganske aflagt sin forrige Trodsighed, bekjendte sin Forseelse, og bad, at vor Regjering vilde være naadig imod ham. Høist mærkværdigt og lærerigt vil det være, naar der engang, som vi haabe, maatte blive trykt en Reiseberetning over det Besøg, som Oversatholderen med Gemalinde og Følge har aflagt til alle Nederlandsk Ostindiske, endog de længst fraliggende Besiddelser, og om de store Mærkværdigheder med Hensyn til Lande og Sæder, som ved denne Leilighed ere iagttagne. Aldrig har nogen af vore Statholdere forhen besøgt den nordostlige Kyst af Celebes, og Baronessen er en af de meget faa Europæiske Koner, som nogensinde have sat Foden paa Land der.
Berlingske Tidende, 1824-12-27
Paa de Molukkiske Øer udstædte Overstatholderen en Proclamation til disse frugtbare Landes Jndbyggere, hvori han paa det indstændigste formaner dem til, ved Orden, Flid og frivilligt Arbeide at befrie sig fra deres Armod og giver dem de bestemteste Forsikringer om den Nederlandske Regjerings velvillige Sindelag imod dem. Paa Ternatte saavelsom paa Banda blev der indsat et Justitsraad, og ved Bekjendtgjørelse af 27de Mai proclammeredes formelig Afskaffelsen af enhver Udryddelse af Kryderietræer i Fremtiden. Sultanerne af Ternatte og Tider som for kort Tid siden ere komne paa Tronen, erholdt deres Beledning personlig. Begge ere Venner, og aflagde hinanden Besøg, hvilket ellers i disse Egne næsten var uhørt.
Berlingske Tidende, 1824-12-27
Den 1ste August blev der i Samarang af Nederlandske Præster høitidelig indviet en Bygning til Romersk Catholsk Gudstjeneste.
Berlingske Tidende, 1824-12-27
Petersborg, den 8de December. Allerede den 26de f. M. begyndte der at drive Jis paa Neva, hvorved Samfærselen standsedes. Selve Staden Kronstad har ikke lidt meget, men en stor Flække, som laa i Nærheden, benimod Havet, er for største Deelen bleven ødelagt, hvorved over 4000 Jndvaanere have fundet deres Død. Den hele Antal af de Omkomne bliver meget overdrevent angivet, og man kan bestemt forsikkre, at det ikke overstiger 3000, hvilket rigtignoikke er meget trøstende.
Berlingske Tidende, 1824-12-27
Keiseren lader sig hver Dag umiddelbar aflægge Beretning af Politie=Commissarierne ved de forskjellige Qvarterer. Da Hovedstaden, ikke siden 1777 havde været hjemsøgt af saadan en Ulykke, saa havde man forsømt at overholde de Anordninger, som vare udstædte for at forebygge eller formindske Faren ved lignende Begivenheder; men disse Anordninger ere nu paany indskjærpel.
Berlingske Tidende, 1824-12-27
Wien, den 15de December. Deres Balerske Majestæter tiltraadte igaar tilligemed Prindsesserne Maria og Louise Tilbagereisen til München.
Berlingske Tidende, 1824-12-27
München, den 15de December. Fyrsten af Hohenzollern har overbragt den Efterretning fra Wien, at Hs. Majestæt Kongen vil indtræffe hertil Middagen den 16de. Hs. Majestæt Dronningen ventes den 17de.
Berlingske Tidende, 1824-12-27
Berlin, den 21de December. Beskaffenheden af Memel-Søgattet er ualmindelig forbedret ved de en Tid lang herskende Storme og den derved paafulgte Udstrømning af Havvandet, saa at det nu holder den betydelige Dybde af 16 Fod.
Berlingske Tidende, 1824-12-27
J Øst=Preussen have de heftige Storme i forrige Maaned nogle Gange hævet Pregel over sit Leie og sat de laveste Dele af Kønigsberg under Vand ogsaa hele Pregel Dalen indtil Tapian blev oversvømmet. Lykkeligviis er der ikke skeet nogen betydelig Skade derved.
Berlingske Tidende, 1824-12-27
Den Engelske Artillerie-General Congreve har, under sit Ophold i Berlin i Anledning af Jndførelsen af Gasbelysning, i et Engelsk Actieselskabs Navn afsluttet en formelig Contract med vor virksomme Magistrat. Magistraten vil ikke betale meere derfor end den hidtil værende Oliebelysning har kostet. Begyndelsen fral gjøres med Linde=Alleen og Kongensgade; men Gasset skal ikke, saaledes, som i Paris og London, ledes til Gaslygterne ved Rør, men enhver Lygte faaer en særegen Beholdning, som daglig fyldes. Derved vil man nemlig forebygge den ubehagelighed, at et heelt Qvarteer kunde blive givet til Priis for Mørket, dersom de ansatte Arbeidere skulde forsømme bestandig at berede Gas. Berlins Advaanere kunne ikke andet end vinde ved en saadan Forandring, da Stadens hidtilværende Belysning, uagtet den var temlig god, dog i det høieste var beregnet til Midnat. Desuden bleve Lygterne slet ikke antændte, naar der i Almenakken var lovet Maanskin. Det er endnu ikke bleven bekjendt, om Maanskinnet ogsaa vil komme den Engelske General tilgode.
Berlingske Tidende, 1824-12-27
Stokholm, den 9de December. Vor dristige Øvrighed, der ligesaa meget tænker paa at forskjønne vor Stad som paa Besparelse, staaer i Underhandling med Gascompagniet i London om at indrette det Fornødne til denne Hovedstads Oplysning med Gas. Derved kunne ogsaa private Folk i deres Huse faae Leilighed at benytte denne behagelige og be svarende Lysningsmaade, ved Rør ind i Husene fra Hovedrørene i Gaderne.
Berlingske Tidende, 1824-12-27
Christiania, den 16de December. Hs. Excellence Statsminister Peder Anker, Kongelig Dansk Kammerherre og Storkors af Dannebroge, samt Ridder af Carl den 13des Orden, er den 10de dennes ved Døden afgaaet i Begyndelsen af sit 76de Aar.
Berlingske Tidende, 1824-12-27
Stuttgart, den 18de December. J en privat Skrivelse fra Müllheim til Breisgau, læser man Endskjønt vi i vor Egn ikke have lidt Noget af de ødelæggende Oversvømmelser, som nylig have hjemsøgt saamange Beboere af vort Fædreland, viser der sig dog hist og her Spor af underjordisk Vand paa Steder, hvor man ikke erindrer sig før at have fundet en Draabe Vand. Saaledes indtraf i forrige Uge mellem Müllheim en og Nederweiler paa Marken et Tilfælde som maaskee vil være det eneste i sit Slags. En Bonde fra Nederweiler pløiede med et Par stærke Oxer sin Ager. Da han var færdig, drev han Oxerne med Plougen foran sig hjemad; han gik ganske langsomt bag efter, men pludselig sank Oxerne med Plougen 12 Fod dybt ned i Jorden ligefor hans Øine. Forskrækket løb Bønden hjem, og hentede nogle Folk til Hjælp, som med Seler trak hans i Afgrunden sjunkne Oxer opTil største Forundring hørte de nu midt paa Marken i Afgrunden Raslen af en Bæk, hvor der i Aarhundreder hverken har været Kilde eller Bæk at finde. Saaledes har Jndsenderen heraf Natten i imellem den 29de og 30te October Kl. 12 ½ spærret ved Foden af Blauen tre Jordstød, som i Retningen fra Syd til Nord fulgte paa hinanden i en Tid af 10 til 15 Secunder. Først sildigere har han af Aviserne erfaret, at ovennævnte Nat de samme Jordrystelser bleve sporede i Egnen ved Hornberg og Schramberg kun 1/2 Time efter; disse Jordrystelser have maaskee været Forbud paa de derpaa følgende Frembrud af underjordiske Kilder og Vande, hvoraf forskjellige Egne af vort Fædreland ere saa forskrækkelig medtagne.
Berlingske Tidende, 1824-12-27
Den Jtalienske Grændse, den 5te September. Efter langt Ophold have vi endelig igjen erholdt nogle Efterretninger fra de Joniske Øer. Vi erfare deraf: at Admiral Migulis en Tid lang havde holdt den Egyptisk-Tyrkiske Flaade blokeret ved Mitylene men at han paa Grund af de heftige Storme var nødt til for Øjeblikket at ophæve Blokaden, og at Ismael Gibraltar som var kommen sig igjen af det lette Saar, han havde faaet, benyttede dette til med den Egyptiske Flaade at bortfjerne sig fra Mityle, ne, hvor han ikke kunde overvintre; men at han med Jver blev forfulgt af Miguis, som strax erholdt Underretning om hans Afseiling :at Grækerne naaede hans Arrieregarde, og leverede den en Fegtning, hvori flere Egyptiske Krigskibe bleve deels brændte, deels meget beskadigede; at smaael Gibraltar imidlertid lod denne Arrieregade i Stikken, og naaede lykkelig havbugten ved Stanchio, hvor han, foruden den liden Afdeling Krigskibe, som var efterladt der, for at dække hans Transportskibe, ogsaa endnu fandt nogle andre, som Vicekongen, Mehemet Ali, havde sendt berhen til hans Forstærk, ning; at Miaulis, ifølge de sidste Efterretninger, krydsede for Jndløbet til Havbugten ved Stanchio, og havde besluttet at angribe den Egyptiske Flaade, og ødelægge i det mindste en Deel af samme, førend den igjen vilde kunne naae Alexandrien ; at endnu en anden Afdeling Græske Skibe med et betydeligt Antal Brandere er fulgte efter ham, og at det sandsynligt, førend Felttoget endes, endnu vil komme til meget vigtige Optrin i hine Egne. Dette er det væsentlige Jndhold af de til os indløbne Beretninger fra Corfu og Zante, angaaende Anliggendernes Tilstand i Archipelagus Der tales ikke noget og Jsmael=Gibraltar, paa hvis Admiralskib den titulaire Øversicommanderende over den Tyrkisk Egyptiske Flaade, Jbrahim Pascha, ogsaa befinder sig, har taget nogle af CapndanPaschals Skibe som havde ligget ved Mitylene, med sig; der anføres kuns, at flere Tyrkiske Skibe have benyttet den Græske Flaades Bortfjernelse, og ere afseilede fra Mitylene til Dardanellerne for at istandsættes og overvintre der. Vi haabe iøvrigt over Mesolong, ogsaa at erholde Græske Beretninger angaaende de forefaldne Begivenheder i Archipelagus fra Midten af October Maaned. - Directe Beretninger fra Morea mangle endnu stedse. Fra Mesolongi er den heller ikke indløbet Efterretninger. Jmidlertid er det klart af de ovennævnte Breve fra Zante og Corfu, at man i Grækenland er aldeles uden Frygt for Jbrahim Paschals projecterede Landgang, og havde den Overbeviisning, at han vilde søge at vende tilbage til Alexandrien, for at overvintre der. Endelig melde hine Breve, at den Tyrkiske Hær i Thessalien gandske har opløst sig; at en Deel af dens Mandskab, uagtet alle Storherrens Befalinger, vende hjem at enkelte Afdelinger drage omkring i Landet og plyndre; at Jndbyggerne i flere Districter af Thessalien have bevæbnet sig, og fordrive Magt med Magt ; at det er kommet til flere blodige Fegtningen og mange Tyrker allerede bleve nedsablede ; at man med Længsel tinter et Græsk Corps til Thessalien, for der gandske at befrie sig fra det Tyrkiske Herredømme, og at den samme Mening hersker i Macedonien.
Berlingske Tidende, 1824-12-27
Alexandrien den 8de October. Paschaen har i Sinde at lade komme en Million Negere til Egypten for bedre at befolke Landet. Mange ere allerede ankomme. Man taler ogsaa om en ny Expedition for at forstærke den imod Grækerne udiendte, der har lidt betydeligt Tab. Egypten er des uden allerede slet befolket, og taber ved denne Expedition fine virksomste Hænder til Arbeide.