JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1846-12-01
Jndenlandske Efterretninger. Da det kongel. Rentekammer havde forlangt Kancelliets Betænkning over et Andragende, hvori en Døvstum, der igjennem Kancelliet ved en ad mandatum udfærdiget allerhøieste Ordre havde erholdt Tilladelse til med egne Hænder at drive Snedkerprofessionen paa Landet, anholdt om Fritagelse for at svare Bygningsskat af det ham tilhørende Huus, svarede Kancelliet i en Skrivelse af 28. Mai, at, ligesom Supplikanten, selv om han var bleven oplært paa Døvstumme-Jnstitutet i Kjøbenhavn og saaledes Medfør af Bestemmelsen i Plakat af 10. Mai 1827 havde uden Bevilling kunnet nedsætte sig som Haandværker paa Landet, ikke i Udtrykkene i Forordningen. af 1. October 1802 § 35, hvorved de Haandværkere, som efter Loven maa opholde sig paa Landet, fritages for at erlægge den omhandlede Afgift, vilde have nogen lovgrundet Hjemmel til den omspurgte Fritagelse, saaledes fandt Kollegiet heller ikke, at der var Anledning til udenfor Bestemmelserne i bemeldte Forordning at indrømme ham samme. J Henhold til hvad Kancelliet saaledes havde bemærket blev det Ansøgte af Rentekamret afslaaet. (Koll. T.) Kasino vil neppe kunne blive færdig til Julen, skjønt der arbeides derpaa af alle Kræfter, fra den tidlige Morgenstund indtil den sildigste Aften. Der skal ogsaa have viist sig en betydelig Pengemangel, idet Størstedelen af Suppleringssummen, 100,000 Rbd., endnu ikke er tilveiebragt, og som neppe kan skee, for Anstalten næsten er færdig, fordi Summen skal søges tilveiebragt ved Prioriteter.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1846-12-01
Onsdagen den 18 Novbr. feiredes paa Valløe kgl. Stift en skjøn Fest. Hs. Majestæt Enkedronningen havde næmlig paa denne Dag i 50 Aar været Stiftets høie Beskytterinde. Stiftets Dekanesse og Kurator samt Stiftsdamerne og Stiftets Embedsmænd samledes i Stifskapellet, hvor foruden de paa Stedet Boende, saamange af Stiftets hæderlige Gaardfæstere med deres Koner, som Rummet tillod, efter Jndbydelse vare tilstede. Efter Afsyngelsen af en af Pastor Müller i Endersløv forfattet Sang, fremtraadte Stift præst Storm for Alteret, og udviklede med faa, men sande og gribende Ord, med hvilken Kjærlighed Hds. Majestæt Enkedronningen i de mange Aar havde omsluttet Stiftet, og sluttede med en hjertelig Bøn for Hende, Stiftet, Kongehuset og Landet. Efter endt Gudstjeneste samledes man atter til et festligt Maaltid i den smukt oplyste Riddersal, paa hvis ene Væg et Portrait af Hs. Maj. Enkedronningen, omgivet af en Blomsterguirlande, var anbragt. Under Maaltidet udbragtes derefter Hs. Majestæts Skaal, hvori Alle deeltoge med levende Følelse. For Gaardfæsterne og deres Koner var ogsaa et festligt Maaltid arrangeret, og allevegne herskede en utvungen Livlighed og Munterhed, og Alle skiltes ad, med de varmeste Ønsker for Stiftets høie Beskytterindes fremtidige Vel, og med taknemmelige Hjertet for de af Hende Stiftet i en saa lang Aarrække ydede Velgierninger. (Berl. T.) Det er en ulykkelig Tilstand, i hvilken Beboerne af Seiere i denne Tid befinde sig. Den ondartede Typhus, der den 26. October sidstl. havde angrebet 56 Jndivider, vedbliver i den Grad at udbrede sig, at Antallet paa de af Sygdommen Angrebne nu (d. 22. Novbr.) er steget til 121, over 1/2 Deel af hele Øens Befolkning. Af disse ere 10 døde, men dog omtrent 70 helbredede. Den Kulde, der er indtraadt synes ikke at ville bidrage til Sygdommens Standsning, og de af Ulykken haardt prøvede Seierøboere, imødesee med Rædsel Vinterens Komme, da det ikke er noget sjeldent Tilfælde, at de ved Søens Tillæg ning med Jis i flere Maaneder ere afskaarne fra alt Samkvem med Fastlandet. (B. T.)¬
Ribe Stifts Adresseaviser, 1846-12-01
J Nestved er en mærkelig Justitssag i længere Tid bleven behandlet af en Kommission, og skal, efter Forlydende, nu snart være moden til Paakiendelse: Der handles næmlig om et storartet Bedrageri eller Tyveri, der i mange Herrens Tider skal være drevet med de Pramme, der fører det fra Nestveds Opland i Byen oplagte Korn derfra ned ad Susagen til Karrebæksminde til Udskibning. Hermed siges det at være tilgaaet saaledes: Disse Pramme, der rumme en 400500 Tdr. Sæd, blive, efterat have indtaget deres Ladning, i Nestved forsynede med Toldsegl, der først brydes i Karrebeksminde. J hvor betryggende denne Forholdsregel end skulde synes at være fordenne omtrent en Miilsvei lange Reise, skulle vedkommende Pramfolk dog fra den i Agterenden anbragte Kahyt, der kun ved en Bræddevæg er adskilt fra Lasten, ved at løsne en Fjel have vidst at underminere Ladningen og at affordre denne hvilkensomhelst Tribut, uden at noget kjendeligt Tegn røbede en ydre Vold. Med stor Nøiagtighed skal man saaledes allerede i langsommelig Tid have reduceret samtlige Ladninger visse Procent, der i de omliggende Huse og Gaarde havde fundet villige Gjemmesteder, indtil en tilfældig Omstændighed, næmlig at en Rheder paany lod sin Ladning eftermaale ved Udskibningen, gav Anledning til Opdagelsen og derved fremkaldte en Undersøgelse, der skal have været ualmindelig vidtløftig og rimeligviis vil faae en Ende med Forskrækkelse. Forl.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1846-12-01
Kongelig dansk Kammermusikus Lemming er i disse Dage afgaaet ved Døden i Vaalse By paa Falster, 64 Aar gammel. Saaledes skulde han, hvis Liv var en uafbrudt Reise, dog ende Reisen paa sin Føde-Ø hans Been hvile ved hans Søstres. Paa Falster har han i en sindsvag Tilstand opholdt sig omtrent et Aar med sin eneste Datter, der opoffrede og fornægtede sig mange af Livets Goder for at pleje og vederkvæge ham. (H. A.) Om Middagen paa Odense Skoles Jndvielsesdag var Diner hos Hs. Kgl. Høihed. Festen sluttedes med Bal og Sotree i den nye Bygning, hvor Hs. Kgl. Høihed ogsaa var tilstede. Skolen viste sig som en fortrinlig Vært og den muntreste Stemning herskede i den meget talrige Forsamling (over 400 Mennesker) til langt ud paa Natten. – Den nye Bygning bestaaer af en Hovedfagade paa 2 Etager (foruden Kielderen af 62 3/4 Alens Længde og 23 1/2 Alens Dybde med en Sidefløi mod Sønden. Af Udhuse findes kun Stald og Vognremisse; hvad der ellers hører til Rektors Økonomieleilighed, er henlagt i Kjelderen, hvis anden Halvdeel er bestemt til Bolig for Pedellen. J nederste Etage er Rektors Bolig, tvende mindre Værelser, som indtil videre ville beboes af en ugift Lærer, samt tvende store Værelser, som oprindeligen ere bestemte til de naturvidenskabelige Samlinger og andre Underviisningsapparater, men som maaskee ville blive anvendte til Bibliothek, naar Planen om at overlade Gymnasiebygningen til Stiftsbibliotheket bliver realiseret, i hvilket Tilfælde Samlingerne ville faae Plads i flere Værelser, som da ville indrettes paa det store og høie Loft. Øverste Etage optages ganske af de 9 Klasseværelser, hvert af 12 Alens Længde og over 9 Alens Dybde, saaledes at fem af disse ligge paa den ene og 4, paa den anden Side af den Bygningen gjennemskjærende Korridor. Paa den sydlige Side af denne Korridor findes Solennitetssalen, som fra Hovedbygningen strækker sig i en Længde af 23 og Brede 12 1/2 Alen ind i Sidefløien og under den er en ligesaa stor Gymnastiksal. Legepladsen er en uregelmæssig Fiirkant af omtrent 900 Alen, indesluttet paa 3 Sider af de omtalte Bygninger og paa den 4de Side mod Asyl gaden begrændset af et Plankeværk. Afsondret fra den er Rektors lille Gaardsrum. have findes ikke ved Bygningen. H. A.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1846-12-01
Den tydsk katholske Præst Ronge fra Breslau er ankommen til Kiel. (H. A.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1846-12-01
Onsdagen den 15. Novbr. om Aftenen afbrændte Snedkermester Hans Langvads Huus, ialt 26 Fag, paa Hjarup Mark ved Kolding. Der var seet Lysglimt den hele Aften, og den Brandlidte saavelsom Flere staae i den maaskee ogsaa begrundede Mening, at Huset er blevet antændt af en fra Luften nedfalden Jldkugle. (Hp. A.)J Bjørndrup, Tøds Sogn paa Mors, har en velhavende Gaardmands Datter hængt sig i Onsdags Eftermiddag. For flere Aar siden havde hun været fra Forstanden, og siden den Tid bestandig viist megen Tungsindighed. (Thisted A.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1846-12-01
Stænderforsamlingen i Viborg. J Mødet d. 23. Novbr. blev Fabrikeier Bruuns Andragende om Anlæget af en Jernbane gjennem Nørrejylland og Hertugdømmet Slesvig tagen under toreløbig Behandling. Komitteens principale Jndstilling gik ud paa, at Hs. Maj. allern, vil bevilge den af Agent Renck i Neumünster indgivne Ansøgning om Koncession paa en Jernbane fra Rendsborg til et pas sende Punkt ved Liimfjorden, dog saaledes, at Staten kun garanterer 3 enh. pCt. af Aktiekapitalen i et vist, ikke for langt Aaremaal, hvorhos forudsættes, at billigere Betingelser, ikke kunne opnaaes enten ved Forhandlinger med Ansøgeren, eller ved Tilbud, som muligen kunde gjøres fra andre Sider. Kommissarius fandt blandt Andet, at en saadan Jernbanes Rentabilitet var altfor usikker til at Forsamlingen kunde andrage paa, at Finantserne skulle overtage den forlangte Garanti, Kjøbmand Müller udtalte sig mod en saadan Jern banes Anlæg fordi han ansaae den for en Ulykke for Landet; han mente, at det er en grundet Erfaringssætning, at Jernbaner i Europa kun trives og blomstre, hvor der er en betydelig Folkemængde; han forsøgte at vise, at Rencke Andragende kun var af det Slags Lokkemad, som man stundom seer Tydskerne kaste ud for de dumme Dänen; han mente, at Jylland hidtil havde bestaaet uden Jernbane og at det vel ogsaa i Fremtiden vilde det; han sluttede med følgende Ord: For Danmark, hvor alle de Betingelser aldeles mangte, som ellers udfordres for, at en Bane skal kunne lykkes, vil den altsaa ikke være andet at vinde, end hvad den ærede Hr. Renck bebuder, at Christian den 8. i Danmark, forsaavidt han bevilger den ansøgte Koncession, vil kunne faae en Plads ved Siden af Henrik den 1. i Frankrig; og hvis Sagen her kraftigt anbefales, vil han maaskee finde sig foranlediget til paa en eklatant Maade at udtale sin Roes over Forsamlingen, hvortil den ogsaa ret godt kan trænge, især efterat den offentlige Mening har udtalt sit Misbag over dens Forbløffelse i Konstitutionssagen. Hertil yttrede Præsidenten: Jeg maa ønske, at den ærede Deputerede vil afholde sig fra Yttringer, som de sidst brugte, Kjøbmand Buchwald kunde naturligviis, ikke være enig med Müller i, at en Jernbane vilde være en Ulykke for Landet, og anførte som Modsætning til de meere befolkede Lande, hvor Jernbanerne trives, Hannover, hvor nu er anlagt 42 Mill. Roe, Wein schenck, Funder, Jespersen m. fl. talede for en Jernbane. Jespersen bemærkede blandt andet, at Müllers Sætning: at Jylland hidtil har bestaaet uden Jernbaner og sandsynlig ogsaa i Fremtiden kan bestaae uden dem, indeholder en Udtatelse af den den danske Nation altfor eiendommelige Jnertie.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1846-12-01
Ribe. Døbte i Domkirken den 29. Novbr.: Dagl. N. Pedersens Datter, Maria Susanne Petersen. Fadd. Pigen M. M. Christensdatter, Pigen B. M. Bennedsen af Lustrup samt Ungkarlene L. Pedersen og J. Nielsen. St. Cathrine Kirke den 29 Novbr.: Dreiermester Pedersens Søn, Niels Pedersen. Fadd. Mad. Erichsen, Jfr. M. Julius, Slagtermester Petersen og Kjøbmand S. B. 2 Buch. S. D.: Dagl. H. Tranberg Christensens Søn, Anton Christian Tranberg. Fadd. Mad. Rose og M. Christensen, Skomagerm. J. Kruse og Ungk. J. Sørensen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1846-12-01
Kopulerede i Domkirken d. 27. November: Ungk. Snedkersv. C. F. Bøhm og C. M. Krøldrup. S. D. Ungk. Skrædderm. J. L. Jensen og G. M. Clausen. - St. Cathrine Kirke den 28 Novbr.: Slagterm. J. Baggesen, og A. C. Møller.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1846-12-01
Begravet paa St. Cathrine Kirkegaard den 26. Novbr. Gud. N. Greisens Søn, Peter Nielsen i Lustrup, 3 Aar gl. Hans Peter Forum. Dit Øie lukte sig; – Du gik til evig Roe J Gravens tause fredelige Bolig. Ak, der er jo saa luunt og godt at boe Der ingen Storme bruse, der alt er tyst og rolig! Vel Mange savne Dig i Livets tunge Færd – Du gik for tidlig fra de Smaae derhjemme; Og elskte Hustru, som Dig havde kjær Med taarevædet Blik kun dvæler ved Dit Gjemme. Men hvad Du var for dem, mens Du i Støvet gik, Skal mildne Sorgens bittertunge Taare; For øvet Dyd og Pligt Du Lønnen hisset fik; – Det være deres Trøst, som savne Dig saa saare. Forladte Hustru, Børn, - bær med Taalmodighed Det tunge Kors. – Stands Savnets bittre Smerte, Han gik kun foran at berede Eder Sted, En føre Stund, og da – J hvile ved hans Hjerte, Jerne den 22de November 1826. P. S. Fogtmann.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1846-12-01
Bekjendtgiørelser. Med dyb Kummer maa jeg herved bekjendtgjøre for fraværende Slægt og Venner, at min inderlig elskede retskafne Kone, vore Børns kjærlige og omhyggelige Moder, efter mange Aars Svaghed og 6 til 7 Maaneders Sygdom afgik ved Døden i Dag, efterat hun i rigelig 25 Aar havde deelt Livets Glæder og Bekymringer med mig. Gud give mig og mine Børn Kraft til med christeligt Sind at bære vor Sorg. Harris den 27. November 1846. Brasen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1846-12-01
Nye Bøger, som faaes hos Termansen. Dansk Læsebog for de lavere Klasser. Udgiven af Funch, Røgind og Warburg. 1 Rd. 14 s. - Reen Mathematil indeholdende det elementære Cursus ved Steen. 1 Rd. 8 ls. - Reisebilleder fra Syden af Mag. Ussing. I H. (Parnas og den græske Paaske.) 15 ls. – Patrioten, en fordømsfri- og grundig Undersøgelse af Maadeholds-Anliggendet. 15 ls. - Lisco, Defferenspuncterne imellem den evangelisk protestantiske og den romerskatholske Kirke. 14 ls. - Mirakelaaret (1566. Et historisk Maleri af Conseience. 1, 2 Bind. 28 ls. - Grev Hugo af Craenhove af Samme. Fra det Flamske. 23 ls. - Barnepigen. Efter det Engelske. 18 ls. - Martensens trykte Paragrapher, belyst og bedømt af Eiriksson. 23 ls. - Strikkebog til Skole- og Huusbrug af Sine Andresen. 2den Udg. 40 ls. – Den hollandske Admiral. En Søroman af Smidt. 3 D. 23 ls. - En Læges Mindeskrifter af Dumas. 2 Deel. 20 ls.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1846-12-01
Subskription modtages, paa Constance Ridleg, hvormed er forbunden en gratis Præmiefordeling af Bøger, den største af 310 Bind classiske Værker. Nylig har forladt Pressen:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1846-12-01
Praktisk Regnebog for Begyndere. Første Afdeling, indeholdende de 4 Specier i ubenævnte og benævnte Tal, samt Reguladetri i hele Tal. Anden Afdeling, indeholdende de 4 Specier i Brok, samt Reguladetri i Brøk og Huusholdnings=Opgaver. Af N. C. Raben, Drid., Lærer ved Borgerskolen i Odense. 7de Oplag 2 Mk. uindb. Denne almeenyndede Regnebog der nu er indført i mange Skoler, faaes i alle Boglader i Danmark, i Ribe hos Termansen og Andersen og i Odense hos Forlæggeren Den Hempelske Boghandel.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1846-12-01
Bekjendtgjørelse. Alle Byens Skatteydere, som endnu ikke have betalt Communeafgifterne for indeværende Aars 2den Halvdeel eller de til 1. October sidstleden forfaldne Kongelige Skatter og Afgifter, advares herved om at indbetale Communeafgifterne inden den 20 dennes og de Kongelige Skatter inden denne Maaneds Udgang, da Lister over Restancerne derefter strax ville blive indsendte til Amtets Udpantnings-Approbation. Ribe Magistrat, den 1. Decbr. 1846.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1846-12-01
Nyt Farveri i Varde.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1846-12-01
Efter at have erholdt Privilegium som Farver i Varde, tillader jeg mig at anbefale mit af Nyt anlagte Farveri og Trykkeri, til Omegnens ærede Landmænd og Beboere. Reel Behandlig og mueligst billige Priser skal stedse være mit Formaal. Min Bopæl er paa Skovbogade ved Siden af Klubvært Nielsen og ligeover for Overauditeur, Bye og Herredsfoged Ovistgaard. Ærbødigst H. J. Schmith.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1846-12-01
Da jeg og min Broder, Farver J. F. Schmith, ere i Begreb med at anlægge en Klædefabrik, ere vi allerede i Besiddelse af flere Maskiner, hvormed vi see os istand til at kunne betjene vore ærede Kunder, især hvad Overskjæring og Appretur angaaer, saaledes at godt Vadmel vil kunne nærme sig ordinært Klæde med Hensyn til Lu og Glands Uld kjøbes saavel i mindre som større Partier, til gangbare Priser af Brødrene Schmith & Comp.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1846-12-01
En hvid Han=Hønsehund med brungule Øren, samt 2de sorte Pletter paa Ryggen og en ditto paa den venstre Side, lydende Navnet "Tiras er den 27. Novbr. bortkommen fra dens Eier. Fordens Tilveiebringelse loves en Duceur, naar den afleveres i Varde paa Postcontoiret eller i Alslev Præstegaard.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1846-12-01
Enhver, som maatte være i Besiddelse af Böger, Ribe Katedralskoles Discipelbibliothek tilhörende, vilde behage snarest muligt at aflevere samme til C. F. Thorup.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1846-12-01
En grønmalet Jagtvogn, med tvende lakerede, udstoppede Agestole og Læder Overtræk, anvises billig til Salg. Man behager at henvende sig til A. S. Tachau & Comp.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1846-12-01
En godmodig, sund og velvoxen Amme paa 24 Aar, med gode Anbefalinger for Tjeneste saavel i Kjøbstaden som paa Landet, anviser Madame Therkildsen i Billum pr. Varde. Trykt i Ribe hos Chr. sal. Hyphoff.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1846-12-01
At jeg i disse Dage fra Kjøbenhavn har modtaget et Parti Modevare, hvoriblandt særdeles smukke Hatte, Kapper m. m. samt et betydeligt Udvalg smukke Blomster, tillader jeg mig herved at bekjendtgjøre.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1846-12-01
Et nyt og smukt Brudesmykke samt et Christentøi er at erholde tilleie. Amalie Bruun. Bog- og Papiirhandel i Varde.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1846-12-01
Undertegnede undlader ikke herved at bringe til offentlig Kundskab, at jeg i Skovbogaden i Varde ligeoverfor den gamle Amtstue har etableret en Bog og Papiirhandel, som er forsynet med alle Skrive materialier, saasom forskjellige Sorter Concept, Propatria, Bikube og Postpapiir, Lakker af Holmblads Fabrik, Oblater, Blæk, præparerede Gaasepenne, Staalpenne og Holdere til Staalpenne, Blyanter, Regnetavler og Grifler, alle herpaa Egnen brugelige Skolebøger, Psalmebøger med det nye Tillæg og Tillægget alene, samt flere forskjellige Bøger, og billeder. De Bøger, hvormed jig ikke er forsynet, ville efter bestilling strax blive anskaffede til almindelig Bogladepriis. Jeg tør forsikkre og billige, men aldeles bestemte Priser. Stemplede Spillekort bekommes som hidtil for 13 1/2 og 17 1/2 Ls. pr. Spil. Varde den 27. November 1846. Post,
Ribe Stifts Adresseaviser, 1846-12-01
Forligelses-Commissair og Stempletpapiirs=Forhandler.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1846-12-01
Ved Proclama af Dags Dato, som snarest muligt vil blive læst inden vedkommende Retter, ere Alle og Enhver, som maatte have Fordringer til Stervboet efter den hersteds ved Døden afgangne Enke, Ane Cathrine Nielsdatter eller dennes forhen afdøde Mand, Slagter Niels Andersen, med 12 Ugers Varsel indkaldte til at anmelde og beviisliggjøre deres Krav for Undertegnede Skifteret; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Ribe Kjøbstads Skifteret, den 26. Novbr. 1816. Stricker. Jurl. Nylig har forladt Pressen:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1846-12-01
Nye Kogebog store og smaae Huusholdninger. eller. Anviisning til at koge, bage, stege, indsylte, henlægge, indslagte, anrette o. s. v. af Jacobsen, forhen Kok hos Hs. Exell. Hr. Generallieutenant Ahlefeldt Laurvig til Grevskabet Langeland. 6te forbedrede og med en Mængde nyere og moderne Retter forøgede Oplag, samt ledsaget med Anviisning til Melk og Flødes fordeelagtigste Behandling til godt Smør, og Anviisning til at farve forskjellige Couleurer. Uagtet Bogen saaledes er forøget og forbedret, er Prisen paa Samme dog nedsat til 1 Rbd. pr. Exemplar indb., til hvilken Priis den kan erholdes i alle Boglader (i Ribe hos Termansen og Andersen, i Aarre hos Nielsen og i Odense hos Forlæggeren den Hempelske Boghandel.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1846-12-04
Ribe. Stifts-Avis og Avertissements-Tidende. Udgivet af Chr. sal. Hyphoff, redigeret af E. Hyphoff. No 143 Fredagen den 4. December.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1846-12-04
Udenlandske Efterretninger. Portugal. Efterretninger fra Lissabon af 20. Novbr. mælde, at en Træfning har fundet Sted i Nord mellem Jnsurgenterne under Sa da Bandeira og de kongl. Tropper under Casal, hvoraf Resultatet blev, at to Regimenter Jnsurgenter gik over til Casal, man mente, at denne nu vil være stærk no til at rykke mod Oporto. Das Antas og Saldanhastode endnu i deres Stillinger ved Santarem og Cartora.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1846-12-04
Frankrig. Hr. Guizot skal have foreslaaet England i Forening med Frankrig at indgive en Protest mod Krakaus Jndlemmelse, hvilket Forslag Lord Palmerston skal have afslaaet. Lord Palmerstons Organ, Morning Chronicle, søger at forsvare dette Afslag og yttrer blandt Andet: England er ikke forberedt paa at begynde en Krig paa Grund af Krakaus Uafhængighed, eller at hjælpe Frankrig at bryde Wiener Traktaten ved Rhinen eller paa hinside Alperne, fordi de nordiske Magter have brudt den i Krakau. Hvad England siger til Rusland vil ikke blive af ringere Virkning fordi Frankrig, istedet for at sig det i Forbindelse med os, siger det en Dag tidligere eller senere. – Den mellem Rusland og Frankrig afsluttede Handelstraktat gjelder for det Første kun med Hensyn til Handelsforbindelsen mellem de franske Havne ved Middelhavet og de russiske Havne i det sorte Hav. Man meener imidlertid at Kamrene ville udstrække den til samtlige Havne i begge Lande, hvortil Rusland ogsaa skal være tilbøielig. – Et fransk Gesandtskab er afgaaet til Marokke. Dette er det første europæiske Gesandtskab, som kommer til Keifordømmets Hovedstad. – En Ordonans er udkommen, som bestemmer, at den franske Sømagt paa Fredsfod skal bringes til 328 Skibe, deriblandt 35 Linieskibe, 50 Fregatter, 40 Korvetter, 50 Brigger, 50 Dampfregatter og Korvetter fra 200 til 600 Hestes Kraft, 50 mindre Dampskibe samt 2 svømmende Batterier med 40 til 50 Kanoner og 4 til 500 Hestes Kraft.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1846-12-04
Tyrkiet. J en Skrivelse fra Mossul af 19. Oct. berettes, at Bederhan Bey har lagt flere kristne Landsbyer øde og ladet en Mængde Børn, Kvinder og Oldinge ubarmhjærtigen myrde. Denne Fanatiker har svoret paa Alkoranen at ødelægge Kristendommen, indtil Persiens Grændse. Det paastaaes, at han handler i Forstaaelse med Paschaen af Mossul, hvem Porten dog vil undskylde dermed, at han mangler Midler til at modsætte sig hins grusomme Fremfærd.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1846-12-04
Sverrig. Berl. Tid, beretter at en sindsvagPerson har trængt sig ind paa Slottet i Stockholm for at faae Audiens hos Kongen, og da den jourhavende Kavalleer, Oberst Peyron, negtede ham samme, truede han denne med en Pistol og affyrede en anden paa Statholderen paa det kongel. Slot, Grev Horn, uden dog at træffe Nogen. Ved Forhøret, som strax afholdtes, viste det sig, at han var aldeles sindsforvirret.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1846-12-04
Jndenlandske Efterretninger. Kongen af Preussen har benaadet den kgl. danske Geheime-Statsminister og Chef for det udenlandske Departement, Grev Reventlow-Criminil, med den røde Ørns Orden af første Klasse, og den kongel. danske Konferentsraad og Deputeret i Generaltoldkammeret, Garlieb, med samme Orden af anden Klasse. Til anden Examens 2den Deel i dette Efteraar indstillede sig 116, af hvilke 4 erholdt Karakteren, Land. et puplic. encomio orn., nemlig H. S. Knudsen fra Odense Skole, C. Rimestad fra Borgerdydsskolen paa Christianshavn, J. L. Jensen fra Aalborg Skole og J. Gudmundsen fra Bessestad Skole, 57 Laudabilis, 37 Haud illand. 3 Non contemnendus og 3 erklærdes Immaturi. Af de 12, som ikke erholdt Hovedkarakteer, vare nogle ved Sygdom forhindrede eller afmeldte og Andre havde ikke underkastet sig denne Examens første Deel. (B. T.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1846-12-04
Grunden til Fædrelandets Løverdagsnummers Bestaglæggelse var den deri meddeelte aldeles urigtige Efterretning om, at den nærværende slesvigske Stænderforsamling skulde have opløst sig.