Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-03-21
Sjællands Stift. Holbeks Amt Miærløse Herred. Ondløse Pastorat indbefatter Ondløse og Søndersted, Kirkesogne. I. Ondløse Sogn. Om Oprindelsen til Navnet, megen Uvished. For at komme til nogen rimelig Slutning, maa man her, som overalt, hvor man er uvis, see hvorledes det i de ældste og ældre Dokum. er skrevet, og dernæst sammenligne det med andre ligelydende Stedsnavne. J samtlige Afladsbreve, som findes i Ann. Eccl. II. fra 1357, 1386, 1421, P. 204,226, 530, saavelsom i et andet Diplom af 1364 S. 211 l. c. skrives det stedse Unløse. J Bispecatastret S. R. D. VII. p. 24 og 119, Wndløse og Vudløsa. Efter denne Skrivningsmaade skulde det vel nærmest sammenlignes med Stedsnavnene, Understed, Underup, Underød, men deels maa jeg tilstaae, at jeg ikke veed noget Navn fra Oldtiden, ei heller fra Middelalderen, hvormed disse nøiere kunde sammenlignes, og da det desuden hedder Undløse og ikke Underløse, har jeg troet, at det havde et nærmere Forvandtskab til Stedsnavnene Onsager (Ousted S.) Onsevig (i Lolland), Onsved (Skullelev S.), Onsbjerg (paa Samsø og Bornholm), Onsild, Ønslev, i Falster, og Ønslund i Skaane, der aabenbar alle have een Oprindelse, nemlig af Odin. Jeg føler vel, at s mangler og at det burde hede Onsløse, men jeg anseer dog denne Afstammelse for rimeligere end de øvrige, som derom ere fremførte f. Ex. i Dan. Bibl. 2, 100, der deels ere saa haartrukne, deels saa aldeles urigtige, at man kun behøver at læse dem, for strax at forkaste dem. Muligt at de, der kunne faae ældre Dokum, i Hænde end de anførte, kunne gjøre bedre Opdagelser; thi jeg maa tilstaae, at Pontoppidans Skrivemaade Unløse, i fornævnte Dokum., seer mig noget mistænkelig ud. Sagen anbefales altsaa Andre med bedre Hjelpemidler. Hvad Løse er veed jeg ikke, har heller aldrig kunnet udfinde dette; thi hverken i Begrebet af Befrielse, eller af Savn, eller af at samle, sanke, gjenvinde (legere, redimere, hvori Langebek tager det), vil det passe sig alle Steder, og det maatte være Tilfældet, hvis det var det rette. Det er imidlertid ikke umuligt, at det kan være opkommet af Lefs, Løws, der senere kan være blevet til Løs og Løsse, thi saaledes forekommer det ofte, og der skrives og siges Tersløs og Tersløsse, f. Ex. hos Ar. Berntsen, hvilket igjen, i det Tydskland nære Lolland og Falster, har forvandlet sig til Lisse og Litze, saasom Kortzelisse, Tøllitze, Binnitze istedet for Korseløse, Talløse, Benneløse. Mærkelig er det dog i denne Henseende, at Weagerløse i Falster kaldes i W. J. S. R. D. p. 539. Wygerlef, saa at man let kan falde paa de Tanker, at der er noget Forvandtskab mellem Lef, Løv og Løse. Det gielder kun om tydelig at kunne opklare det. Stedet - Distancen har man som overalt taget fra Kirken - 2 M. S. f. nærmeste Kjøbstæd Holbek, 3 M. N. V. for Egnens sædvanlige Poststation Ringsted, begrændses i Ø. af Ugger løse, i N. af Søndersted, i V. af Frydendals og Skamstrup Sogne, i S. støder det til Aamosen, Aaen, der flyder mit igjennem Aamosen (i Middelald. Latin Amose), hvilken her har sin største Bredde 1/2 M. - Overfladen i den nordlige og østlige Deel høi, meget banket og stenet, hist og her krattet, leersandet, ved Ulvig i det N. V. Hjørne stærkt leret, ellers sandet og stenet, langtsomt afdalende mod S. over Ondløse By, henimod Aamosen, hvor den taber sig i dens vidtudstrakte sumpede og tørvede Bredder, der indeholde en overordentlig Mængde af for det meste god Tørv. En ubetydelig Bæk fra en ved Byen liggende temmelig stor Tørvemose gaaer nær forbi Kirkebyen, driver der en Vandmølle, hvorefter den falder ud i Aamosen. Endnu en Deel Skov, saavel ved Østrupby som ved Kongsdal. Omegnen behagelig og smuk, skjøndt endnu ikke ret vundet fra Naturens Haand og Aamosens grønne Toppe i det tidlige Foraar giver et yndigt og behageligt Skue. - Vandskjellet drager sig S. V. ud fra Højegnen ved Mosemarkebjerg, gaaer over Ondløse Møllebakke og videre Vester i over Kongsdal.