JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1815-04-24
Hs Keiserl. Kongel. Majestæt udstædte den 25de og 26de Februar, Erklæringer til den Kongel. franske og den neapolitanske Regiering, hvorved Allerhøistsamme tilkiendegav sin faste Beslutning, aldrig og i intet Tilfælde at tillade, at Over= og Mellemitaliens Rolighed blev udsat for Fare ved Jndmarsch allet Giennemmarsch af fremmede Tropper. Hs. Keiserl. Kongel. Majestæt gav strax Ordre til at sætte en betydeligt Troppetal i Marsch til hans italienske Lande, forat understøtte hans Erklæring. Denne østerrigske Erklæring blev fra fransk Side besvaret med den Forsikkring, at Kongen ingen saadan Hensigt havde. Kong Joachim holdt sin Moderklæring tilbage; endnu var Tiden til at blotte hans Hensigter for Verdens Øine ikke kommen- Den 5te Marts kom Efterretningen om Napoleons Undvigelse til Neapel. Kongen lod strax den Keiserl. Kongel. Gesandt kaldt til sig, og erklærede ham, at han uforandret vilde være og forblive Alliancesystemmet tro. Samme Erklæring lod han fornye for det østertigske og det engelske Cabinet. Paa samme Tid sendte han sin Adjutant, Greven af Beaufremont, til Frankrig, med befaling at opsøge Nopoleon, og tilsikkre ham Kongens Understøttelse. Neppe var Efterretningen og Bonapartes Jndrykken i Lyon kommen til Neapefør Kongen lod det romerske Hof bestemt erklære, "at han betragtede Napoleons Sag som sin egen, og nu vilde bevise ham, at den aldrig havde været ham fremmed." Tillige forlangte han Giennemmarsagiennem det romerske Gebet for to Divisioner, som dog, langt fra at gaae fiendtlig tilværk, ikke skulde forstyrre den hellige Fader i sin Hovedstad. Paven protesterede imod denne Fornærmelse af hans Gebet, da den var skeet forlod Hr. Hellighed Rom, og begav sig til Florenz.
Berlingske Tidende, 1815-04-24
Den 8de April overrakte de neapolitanske Befuldmægtigede i Wien Cabinettet en Rote, som under Forsikkring om deres Herres venskabelige Sindelag, og urokkelige Villie aldrig at skille sig fra Østerrig, indeholder den Yttring. hvorledes Hs. Majestæt seer sig nødt til ifølge Tingenes forandrede Stilling, og til sin egen Sikkerhed, for og med Hensyn til de militaire Forholdsregler, som alle Magter hold det for nødvendigt at tage, ligeledes at lade sine Stridskræfter tage en mere udvidet Stilling. Denne Stilling vilde finde Sted inden for den Demarcationslinie, som ved Vaabenstilstanden i Aaret 1819 blev indrømmet den neapolitanske Armee!" - Jmidlertid havde denncapolitanske Armee den 30te Marts, uden videre Erklæring, begyndt Fiendtlighederne imod de østerrigske Poster i Legationerne.
Berlingske Tidende, 1815-04-24
Hs. Keiserl. Kongel. Majestæt, som forlader sig paa sin Armees Tapperhed, paa sine Undersaatters skedse prøvede Troskab, og paa sin venskabelige Forstaaelse med samtlige europæiske Magter, har ved en off ciel Note af 10de d. M. ladet erklære for den neapolitanske Regiering, at Allerhøistsamme anseer Krigstilstanden mellen begge Stater for begyndt, og overlader enhver vider, Afgiørelse til fine Vaabens Magt. Armerderetning.
Berlingske Tidende, 1815-04-24
Ifølge officielle Beretninger fra Rom og Maylland er Kongen af Neapel, efterat fri Giennemmarsch igiennem de pavelige Stater var bleven ham nægtet, alligevel den 22de Marts paa en voldsom Maade gaaet over det romerske Gebets Grændser; tillige rykkede han med sin Hovedmagt fra Markerne imod Legationerne, og begyndte Fiendtlighederne den 30te f. M. ved at angribe de Keiserlige=Kongelige Tropper ved Cesena. Oberste Gavenda af Husarregimentet Prindstegenten havde befaling, i Tilfælde af Angreb ikke at indlade sig i nogen alvorlig Fægtning, og trak sig derfor tilbage til sin Forstærk, ning. Cavalleriegeneral, Baron Frimont, som Hs. Majestæt Keiseren har overdraget Commando over hans Armee i Jtalien, samt mentrækker denne imellem Casal=Maggjore og Piadena. Efter de sidste Beretninger fra Generalen fra Hovedqvarteret Piadena, hvilke igaar Aftes ere indløbne hertil, har Feltmarschallieutenant Baron Bianchi leveret Kongen af Neapel den 4de dennes en lykkelig Fægtning ved Panara, hvorved den fiendtlige General Filangeri blev haardt saaret og 200 Fanger faldt i vore Hænder. Feltmarschallieutenant Bianchi kunde endnu ikke angive sit eget Tab, men holdet samme for ubetydeligt, uagtet han havde en meget overlegen fiendtlig Styrke imod sig. Han tog sin Stilling efter Fægtningen, ifølge de erholdte Befalinger, bagved Kanalen Bentivoglio og ved Brohovedet af Borgoforte ved Po.
Berlingske Tidende, 1815-04-24
Den 12te April. - Keiserens Eqvipage er idag afgaaet til Heilbronn. Henimod Slutningen af denne Maaned ville Mouar, terne forlade vor Keiserstad, og for det første begive sig til Heil- Daglig have vi Giennemmarsch af Tropper, som de høie Monarker tage i Øiesyn, - Den 3die d. ankom Fredsfyrsten til Venedig, hvor han dog kun forblev i nogle Timer.
Berlingske Tidende, 1815-04-24
Paris, den 11te April Moniteuren for idag indeholder Følgende Nationalgarderne fra Dauphine, som faldt Hertugen af Angolemes lille Hob i Ryggen, have ikke villet erkiende Capitulationen fordi den endnu ikke var antaget af Generallieutenant GrouchDe have desaarsag arresteret Hertugen. General Grouch har derover affærdiget en telegraphisk Beretning til Napoleon, som derpaa har tilskrevet ham følgende Brev Til Grev Grouche.
Berlingske Tidende, 1815-04-24
Kongens Forordning af 6te og Declarationen fra Wien af 13de Marts, som blev undertegnet af hans Ministre, kunne berrettigmig til, at behandle Hertugen af Angouleme saaledes, som efter denne Forordning og den anførte Declaration min Familie skulde behandles. Da jeg imidlertid vil blive de Bestemmelser tro, hvorefter Medlemmerne af den bourkønske Familie frit kunne forladt Frankrig, saa er det min Villie, at De uddeler de fornødne befalinger til at lade Hertugen af Angouleme føre til Catte, hvor han skal indskibes; hvorhos De tillige har at sørge for hans Sikkerhed, og at beskytte ham for enhver Mishandling. De har blot at tilbagefordre de Penge af ham, som ere tagne ud af de offentlige Kasser Forlang fremdeles af Hertugen af Angoulome, at han forbinder sig til, at lade Krondiamanterne, som ere Nationens Eiendom, tilbagives. Ogsaa har De at meddelte ham Nationalforsamlingens Fornyede Foranstaltninger, som nu atter ere gjorte angendelige paa de Medlemmer af den bourbønske Familie, som maatte vende tilbage til Frankrig. Endelig vilde De i mit Navn takke Nationsgaarderne for deres Patriotisme og den Jver, som de ved denne vigtige Leilighed have viist. Thulleriernes Slot, den 11te April 1818. Napoleon.
Berlingske Tidende, 1815-04-24
Den 14de April. Moniteuren indeholder et Udtog af Statsraadets Protocol i Anledning af de Allieredes Declaration af 18de Marts. Den siges deri at være et Foster af de franske Befuldmægtigede i Wien. Naar Declarationen paastaaer, at Napoleon har overtraadt Tractaten til Fontainebleau, da nægtes dette. Derimod anføres følgende Fornærmelser med Hensyn til hans Familie 1 Keiserinde Marie Louise og hendes Søn fik ikke de belovede Passe fra begive sig til Den Elva. 2) Den Keiserl. Families Sikkerheder bleven truet; Snigmordere have endog paa Elbastræbt Napoleonefter Livet. 3) Endnu ere Hertugdommerne Parma og Placenza ikke blevne overleverede til Keiserinde Marie Loulse og hendes Søn. 4) Prind Eugen har heller ikke faaet den lovede Stadeserstatning. 5) Ma har bemægtiget sig mange Mobilier, som tilhørte Napoleons Familie 6) Pensionen af 2,500,000 Franker er ikke bleven betalt af den fransk Regiering. Det var nær ved, at Napoleon af Mangel var bleven nødt til at afskedige sin troe Garde, hvis de genuesiske og italienske Banquierer ikke havde tilbudet ham et Laan af 12 Millioner. 7) Ma har søgt at fierne fra Napoleon alle Deeltagere i hans Hæder, og Bourbonerne have foreslaaet at sende ham til Ste Lucie eller Helen. - Under disse Omstændigheder har Napoleon ikke troet sig forpitet til at holde Tractaten. J Aaret 1814 frasagde han sig Tronen, forat hindte en Borgerkrig i Frankrig. Men hans Forventninger med Hensyn til den nye Regiering ere ikke gaaede i Opfyldelse Frankrig er af Bourbonerne bleven behandlet, som et oprørsk Lan Ludvig den 18de paastaaer, at have regieret i 19 Aar; derved be han beskiæmmet den i dette Mellemrum værende Regiering. Den Senatet udkastede Constitution er ikke bleven holdt. Armeen er Ulven adspredt og fornedret, Nationalgodsernes Eiere truede, og Concordatet overtraadt. Disse ere de Grunde, som have bevæget Napoleon til at vende tilbage til Frankrig. Han bringer ikke Krig, med Fred med sig. Frankrig vil Udførelsen af Tractaten af 30te Mai J Europa har derfor ingen Forandring havt Sted ved Napoleon, f. Tilbagekomst. Den franske Nation vil leve i Fred med alle FolkeslaaDenne Erklæring er undertegnet af Greverne Defermont, S. Jean d'Angely, Boulay og Andresy- En igaar indløben telegraphisk Depesche melder, at Toulon be opsat den trefarvede Fane ifølge en Proclamation fra Marsch Prindsen af Eslingen (Massena.
Berlingske Tidende, 1815-04-24
- Napoleon skal af Statsraadet have folangt 500000 Mand 500 Millioner. Saavel i Provindserne som i Hovedstaden herske Giæring. Troppernes Stemning skal heller ikke være saa gunstig ham, som i Begyndelsen. - Hertugen af Vicenzas Forsøg paa at formaae de forskillige Magt de til at vedligeholde Freden, have været frugtesløse. Krigen ansee jeg derfor for uundgaaelig. . - Ogsaa General Vandamme er bestemt til at optages i de ud 1. Marschallers Tal.
Berlingske Tidende, 1815-04-24
- Napoleons Mameluk, Rustan, har igien tiltraadt sin Tieneste Manland, den 8de April.
Berlingske Tidende, 1815-04-24
Efter Forlydende trækker den østerrigske Armee, indtil de ventede talrige Forstærkninger ankomme, sig til venstre Pobred. Konge et af Neapels Tropper ere derfor den 2den de rykkede ind i Bologne- J Genua venter man 10,000 Mand fra Sicilien.
Berlingske Tidende, 1815-04-24
Christiania, den 8de April. Den Kongl. Regiering er underrettet om, at en Bekiendtgiørelse uden Navn, overskrevet "om Valgmænd, og hvori tilraades at vælge Bønder til Repræsentanter paa næste Storthing, har været indrykket i Christiansands Ugeblad, og at nogle hundrede Exempla ter af denne Bekiendtgiørelse have været uddeelte, især i Stavangen Amt, hvorhos det Rygte skal have været udspredt, at Bekiendtgiørelsen var fra Regieringen. Paa Grund heraf har den Kongl. Regiering tilkiendegivet Amtmanden over Stavanger Amt, at Action bør anlægges mod dem, om hvem det kan oplyses, at de have udpredt et saadant falsk Rygte.
Berlingske Tidende, 1815-04-24
Den Kongelige Regiering har tilkiendegivet de Handlende, at det i Norge udspredte og fra Scotland hidkomne Rygte om svenske Skibes Opbringelse af algierske Kapere er aldeles falsk, og ikke kan være opspundet uden af egennyttige Hensigter. Den svenske Handel er fuldkommen betrygget, og man har Jntet at befrygte fra Barbar=Staterne.
Berlingske Tidende, 1815-04-24
Den 12te April. Under Hs. Exellence FeldttmarschallenOvercommand er den norske Armee inddeelt i fire Armeedivisioneeller Generalcommander, nemlig: 1) Den aggershusiske under Commando af Generalmajor v. Meier, Chef for det søndenfieldske Dragonregiment, Ridder af Sværdordenen og af den Kongl. danske Dannebrogorden. 2) Den trondhiemske, under Commando af Generalmajor v. Seiersted, Chef for 2det trondhiemske Jnfanteriere, giment, Commandant over Trondhiems Fæstning, Commandeur af Sværdordenen og Ridder af den Kongelige danske Dannebrogorden 3) Den bergenske, under Commando af Generallieutenant v. Lowzow, Chef for bergenhusiske Jnfanterieregiment, Commandanover Bergenhuus Fæstning, Commandeur af Sværdordenen og af den Kongelige danske Dannebrogorden. 4) Den christiansandske under Commando af Generallieutenant v. Arenfeldt, Chef for ved sterlehnske Jnfanterieregiment, Commandant over Christianssands Fæstning, Commandeur af Sværdordenen og Ridder af den Kongl. danske Dannebrogorden.
Berlingske Tidende, 1815-04-24
- Jfølge en i Rigstidenden meddeelt Fortegnelse over Norges, Folkemængde, har Aggershuus Stift 378646. Christiansands Stift 133,711, Bergens Stift 153,556, Trondhiems Stift 138,690, og Nordlandenes Stift 78,425 Jndvaanere, saa at Norges hele Folketal er 883,038 Mennesker, hvoraf 109,635 boe i Kiøbstæder, og 773,383 ere Landboere. Staden Christianias Folkemængde er 11040, Christiansands 4816. Bergens 18,080 og Trondhiems udenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1815-04-24
Kiøbenhavn, den 24de April.
Berlingske Tidende, 1815-04-24
Fra den 15de til den 22de d. M. ere giennem det Kongl. General Land=Oeconomie= og Commercecollegium udfærdiget algierske Sø passe for: Wildmannen, stort 45 C. L.; Argus, 42 C. L.; Maria, 63 1/2 C. L.; Magdalene, 72 C. L.; Jngeborg, 85 1/2 C. L.; Antoinette, 133 1/2 C. L., dette sidste bestemt til Canton i China Fra den 15de April, Kl. 3 om Eftermiddagen, indtil den 22de paa samme Tid have 251 Skibe klareret giennem Øresunds Toldkammer. Deraf 17 til indenrigske Stæder, 3 til Jsland og 1 til Færøerne.
Berlingske Tidende, 1815-04-24
Fortegnelse over de ind- og udklarerede Skibe fra 17de til 22de April.
Berlingske Tidende, 1815-04-24
Fra fremmede Stæder ere indkomne. En Baad fra Helsingborg med Møllesteen; 2 Baade fra Landskrone med Jern, Papiir &c.; 9 Nordbaade fra Dramen med Trælast; Skipper Hansen fra Frederikshald med Tømmer; Faler fra Fredrikshald med Tømmer; Sengdahlsen fra Laurvig med Jern; Burve fra Dramen med Steenkul; A. M. Berg fra Frederikshald med Bræder, 30 Læster, A. Holst fra Christiansand med Steenkul, 27 Læster; N. Olsen fra Frederikshald med Bræder; Hallenberg fra Østad med Staver; Nord vig fra Stettin med Tømmer, 46 Læster; Mentyel for Haveri fra London med Stykgods, 40 Læster; Pidella fra Newcastle med Steenkul; Grundvig fra Frederikstad med salt Sild; Lovbert fra Arendal med Steenkul, 11 Læster; Toraldsen fra Mandal med salt Sild, Hellesen fra Stavanger med dito; Christensen fra Tønsberg med Steenkul; N. Rasmussen fra Malm med Planker, 3 Læster; Dalgreen fra Malm med Tømmer, 3 1/2 Læster; Morect fra Lübeck med Stykgods, 36 Læster; Nordwig fra Stettin med Tømmer; R. Fyhn, fra Christianssund med Tran, 23 Læster; A. Foss fra Trondhiem med salt Sild, 27 Læster; R. Wallin fra Bartholomeus med Sukker og Kaffe; Guldberg fra Bergen med salt Sild; N. Jensen fra Arendal med Tømmer. Til fremmede Stæder ere udgaaede, Skipper Brandt til Hamburg med Havre, 23 Læster; Tiedemann til Hamburg med Rug, 11 Læster; S. Larsen til Amsterdam med Havre, 33 Læster; J. Gowert til Stettin med Tran, 15 Læster; Meuslahn til Riga med Sild og Muursteen, 21 Læster; Undehauer til Christiania med Byg &c., 7 1/2 Læster; Smereke til Amsterdam med Havre, 20 Læster; Knudsen til Dramen med Bouteiller, 22 Læster, Gregersen til Landskrone med Kartofler, 2 Læster; H. P. Møller til Hamburg med Jern, 12 Læster; Johansen til Landskrone med Tørfisk, M. Adams til Philladelphia med Seildug a., 96 Læster; A. Jørgensen til Rotterdam med Havre, 42 Læster; A. Petersen til Hamburg med Tømmer, 7 Læster; J Poulsen til Petersburg med Stykgods, 56 Læster; Rehoff til Riga med salt Sild, 62 Læster; Smidt til Rugenwalde med Muursteen, 10 Læster; S. Grag til Petersburg med Ballast, 145 Læster; Theelander til Landskrone med Dito, 3 Læster, 2 Baade til Landskrone; J Schiøtt til Østersøen, med Ballast, 89 Læster; Zastrow til Stettin med Dito, 23 Læster; Vogel til Stettin med Dito, 9 Læster; J. Hill til Østersøen med Dito, 127 Læster; Karger til Stettin med Dito, 17 Læster. - Fra indenlandske Stæder ere i samme Tid indkomne, 5 Fartøier fra Aalborg med Sild, 7 fra Provindserne med Sendingsgods; 36 med Kornvare; 11 med Brænde; 15 med Fedevare; 14 fra Skagen, Fladstrand og Bornholm med Fisk, 1 fra Rongsted med Brænde; 1 fra Colding med Potter; 8 fra Sønderborg med Muursteen; 1 fra Kiøge med Kridt; 1 fra Bornholm med Koste; 1 fra Corsøer med Staver; 1 fra Sletten med Tørv. Udgaaede: 45 Fartøier til Provindserne med Sendingsgods; 33 ballastede; 3 til Jsland med Cargaison; 1 til Færs med Dito; 1 til Helsingøer med Kornvare; 1 til Rørvig med Steenkul.
Berlingske Tidende, 1815-04-24
Befordringer og Afgang. Under det danske Cancellie: Den 11te April er Cand. juris C. W. Haagen udnævnt til Procurator ved alle Over= og UnderRetter i Danmark, Høiesteret undtagen. Overbeviist om Fortrinnet af at anbringe paa Veirmøller 8 Arme med 4 Seil istedetfor de her almindelige 4 Virger, søgte Undertegnede ved en Anmeldelse i den Danske Statstidende af 10de d. M., at bringe denne Indretning til almeen Kundskab og at opmuntre Mølleeiere til ved forekommende Leiligheder at giøre Brug, deraf paa deres Møller. - Ved at nævne Eieten af et udelukken, de Privilegium paa denne ledretning, var det intet Misbrug af hans Navn, men noget hvortil jeg var berettiget og de uden en ubetinget Pligt for mig, for ce ved at forebygge Ubehageligheder for Vedkommende, der, uvidende om et saadant Privilegium, maaskee ville uden Eferens Tilladelse udföre en her vel ny men i andre Lande længe brugt Indretning. - Dette fi der jeg mig beføietil at erklære i Anledning af en Bekiendtgiørelse derangaaende i Statstidenden for 21de d. M. Den 24de April 1815. O. I Raver. Hofjunket og Meden af den Kongel. Fabrik-Direction. Vare. Therm. . Vinden. 14 April. 28. 1. 9. 3. 5 Varme. V. N. V. 18 - 23. o. 9 3 - V. N. V. - 28. - - 4 - N. N. V. S. O. 22 - 27. 9. 5 a 6. 2 - O. N. O. At min Søster Frue Geheimeraadinde v. Galderen, fød Pleyer, i sit Alders 3de Aar i Altona den 17de April er død, det skulde jeg ikke undlade sørgeligst at tilkiendegive herværende Slægt og Bekiendtere. Vergitte Catharine Fisker, Enke=Admiralinde.
Berlingske Tidende, 1815-04-24
Ort det har behaget Forsynet at bortkalde min gode uforglemmelige Koni Christine hansen, fød Petersen, i sin Alders 32te Aar fra mig og 4 Børn, hvilket bekiendtgiøres for Familie og Bekiendtere, frabeder mig at i Condolence, som kuns vilde forøge min Sorg. Kiøbenhavn, den 20de April 1818. Ole Hansen Kasdelug.
Berlingske Tidende, 1815-04-24
Literatur. Fra Pressen er udkommet: Udførlig Forklaring over den nye authoriserede I Udgave af Luthers uden Catechismus. En redetraad ved ReligionsumNrviisningen for Ungdommen, udarbeidet med Hensyn til den anordnede Lærredog i den evangeliskerchristelige Religion af Joh. Nic. Krag og sælges hos Boghandler A. Soldin i Fortunstræde No. 143 for 4 Mk. i Naterie og 5 Mk. indbanden.
Berlingske Tidende, 1815-04-24
AVERTISSEMENT. At Hr. Assessor og Postmester Martin igien begynder Tallotterie=CollectioEn nen i Hirschholm til den 387 Wansbecks Trækning, og dernæst fortsætter den, det bekiendtgiøres herved fra General=Lotts=Directionen. ra Bekymring og Smerte bortkaldte Gud min kiære gode Søn Candida 2 tus Philosophie H. J. Baage, i hans Alders 36te Aar. I det jeg med dod Veemod bekiendtgiør dette for Familien smertelige Dødsfald, bevidne, jeg tillige med Erkiendtlighed min varme Tak til de den Afdødes Belyndere og Venner der hædrede hans Jordefærd; et smukt Vidnesbyrd om den Agtelse han nød og den Deeltagelse hans alt for tidlige Død opvarte. Roeskilde, den 21de April 1817. C. sal. Baagøe. i Løverdagen den 29de April førstkommende, om EftermiddaN. F. S. S. ger Kl. 4, boldes Genneralforsamling i det Restvedske, Fugleskydeselskab. Samlingstedet bliver i det venskabelige Selskabs Barelser : Restved, den 21de April 1818. F. H. Striboldt, Selskabets Sekretair. Fra en Logerende hos Madame Amundsen i store Strandstræde No. 8. T tredie Sal, har en dristig Tyv Løverdagen den 22de April lel imellem 2 og 3 gaaet ind i Værelser, opbrukket en Kustert og bortstiaalet tol rende Ting.
Berlingske Tidende, 1815-04-24
En sort Læderhasse, hvori befandtes 36 Stkr. Caldringe, deels med og deels uden Stene og Perler. 6 Fkr. fine Lærredsskjorter med Kors af hvid Traad paa Siden og Kryds af fiint Kammerdug 7 Stkr. fine hvide Masselins Halstørklæder.
Berlingske Tidende, 1815-04-24
2 Stkr. storblommede Kipprede Silke Lommetørklæder, ikke sammede 1 Carmosinrød engelsk Stikeschawl med glat Bund og trykt Bord, 10 Qvarteer i C. 1 rödt Slkeschaul med vævede Blomster, 10 Qvarteer i L. 12 Stkr. hvide Langschawler med smaae Blomster. Den som kan give Oplysning om dette Tyverie, loves en Douceur af 200 a Rbdlr. N. V., naar man henvender sig i store Strandstræde No. 107 anden Sal. En Luggert=Chaloup, med complet Inventarium, førende circa 80 Tønder, & er tilkjøbs og beliggende ved Wordingborgs Færgebroe; forevises af Færgeforpagter Caspersen sammesteds.
Berlingske Tidende, 1815-04-24
Efter derom til Artillericorpset indkommet Beretning er Lieutenant Ernst E Frederich v. Tennemann af den danske Artilleridataillon den 9de Februar sidstleden, formodentlig i Vildelse, bortgaaet fra sit Qvarteer i Louisenlund, pr. Ringsted, uden at man, siden den Tid har hørt noget til ham; thi anmodes Alle og Enhver, som kunde give nogen Oplysning om bemeldte Lieutenant er levende eller død, at meddele saadant til Korpset i Kiøbenhavn. Ved Bortgangen var han ifort en graa Overtiole og en graa Kaskjet med hvide Snorer.
Berlingske Tidende, 1815-04-24
En god Landeiendom er at faae tilkiöbs, beliggende 2 ½ Miil fra Kiøben E. havn ved Kongeveien til Hiescholm i en skiøn Egn med meget smukke Bygninger og en stor Hlange, hvori er mange udsøgte Frugttræer. Ti Stedet er gode Jorder, uopskiærlige Torvemeser af bedste honitet og 3 Fiskerdamme; det nærmere kan ettares i Læderstræde No. 23 i Stuen.
Berlingske Tidende, 1815-04-24
Jos Undertegnede kan bekommes nye Extispatorer, deels med 5, deel H med 7 Skiær, der ere færdige (som især ere fordeelagtige til at Ardialle Sorter Sæd ned med), og som af mig selv ere forbedrede med en nu Opfindelse, for hvis Godhed indestaaes. Hr. Consul de Conninck har tilladt mig at bekiendtgjøre, at han har været velfornøiet med de Extirpatorer. som jeg har forfærdiget for ham. A. Windberg. Smed paa Dronninggaaret. Elisabeth Møllers fra Apenrade, der for nogle Aar siden opholdt sig Et Egnen ved Kiøge, ombedes at henvende sig til H. J. R. Kiær paa Charlottenborg Side ved Nyehavn No. 279 i Kiøbenhavn, eller tilmelde Hr. C. I. Asmussen i Apenrade hendes Opholdsted med tydelig Addresse, for at erholde gode Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1815-04-24
Extra godt rødt holstensk Kløverfrøe af sidste Afgrøde bekommes i Springgaden Nr. 39, hos Zimmer. Etatstidenden fra 1ste Maji 1814 til 30te April 1815 forlanges tilkjøbs fra det Berlingske Contoir.
Berlingske Tidende, 1815-04-24
Efter Indberetning fra Birkedommeren paa Frederichsværk Hr. Justitsraad E Budde, er af 4 Fiskere fra Kikhavn paa Frederichsværks Gods bierget et Storseil og en Stump af et Sprye, som de have fundet i Søen omtrent midtstrøms imellem Nyekiøbing og Siællands Rev, og der af den formodes at tilhøre en forliist Nordbaad. - Eierne af bemeldte Sager indkaldes herved, i Følge Forordningen af 12te Marts 1790, sub poena præclusi et perpetui silentii, til inden lovbefalet Tid at legitimere deres Eiendomsret til samme.
Berlingske Tidende, 1815-04-24
Kiøbenhavn i Administrationen for Frederichsværk og Gods, den 22de April 1818. C. F. Greve. F. C. Clausen.
Berlingske Tidende, 1815-04-24
Ja min Mand, Borger og Spekhøker Søren Madsen, boende her i Staden udi store Kongensgade No. 68 i Stuen, er den 29de Marts imormin Vidende og Villie, uden nogen dertil af mig given Aarsag, bortgaaet og har siden ikke været at opspørge, saa indkaldes han herved, til enten selv, eller ved andre, at mede eller opgive mig sit Opholdsted, inden 3 Uger fra Dato, saa og om nogen skulle være vidende om samme, dette da maatte blive mig underrettet ; ligesom han og tilkiendegives : at om han ikke melder eller ingen Efterretning erholdes, jeg da til bemeldte Tid indgaaer med Forestilling til Vedkommende om at faae vores fælles Boe af Skifteretten, behandlet. Kiøbenhavn, i store Kongensgade No. 68 i Stuen, den 24de April 1813 Marie Madsen, fød Møller.
Berlingske Tidende, 1815-04-24
Formedelst anden Bestemmelse ophæver jeg ved denne Maaneds Udgang den e) at mig forte Viinhandel, og aflægger min Tatsigelse til alle de hvormed jeg har staaet i Handels=Forbindelse, ligeledes beder jeg enhver, som efter den Tid haver noget at tale eller afgiøre med mig, ville behage at henvende dem i min Boepæl, i Frederiksberggaden No. 18 i Stuen. Kiøbenhavn, den 20de April 1818. K. C. Frydenlund, Viinhandler og Forsørgelsesforstander.