JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1813-01-01
Oversigt af det henrundne Aars Begivenheder. Nubila sunt subitis tempora nostra malfs "I Taarer svandt et Aar - O Du, som kraftfuld staaer, Vogt Dig, at Du er falder!" - Atter randt et Aar tilende, og rigt var dette paa vigtige og uventede Tildragelser, rædselfuldt og strækkeligt, maaskee i en høiere Grad end noget af de foregaaende, Med Gru stirrer Menneskevennen hen over Europas over Klodens blodbesudlede, med Elendighed og Jammer opfyldte Egne; med Alvorsfølelse betragter han den henrundne Aars Begivenheder; med Rædsel tænker han sig, hvad Menneskeheden alt har maattet lide, hvad den især i dette Aar har maattet udstaae; med Frygt skuer han en paa Uheld maaskee end mere svanger Fremtid imøde - Men det vaade Øie løfter sig mod Himlens lyse Hvælving; og kun Troen paa Ham, hvis Faderøie i engang lader Spurven falde til Jorden uden efter den evige Viisdoms Bestemmelse, kun Overbeviisningen om et ledende Forsyn, hvilken just i en saadan Tid med umodstaaelig Magt maa paatvinge sig hvert følende Menneske, giver ham Styrke til, med stadigt Blik at fæste sin Opmærksomhed paa Begivenhedernes Løb, og med Rolighed see den mørke og ufattelige Fremtid imøde, hvis Stør ingen Dødelig mægter at opløfte! - -
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1813-01-01
Krig har været Aarets Løsen næsten paa Klodens hele Omkreds. - Af disse forskjellige Krige tildrager først den russisk franske sig vor Opmærksomhed. Ved Aarets Begyndelse syntes endnu, for den i Kabinetternes Hemmeligheder Uindviede, et venskabeligt Forhold at finde Sted imellem de 2 Keiserhoffer. Af kun alt for snart faldt Dækket, og truende Gestalter fremtraadte paa Skuepladsen. - Allerede under 20 Decbr. 1811 havde et Keiserl. fransk Dekret befalet Udtagelsen af 120,000 Md. af Konskriptionen for 1812 til Armeens Rekrutering a); snart hørtes om Marscher og Troppebevægelser, ikke til a) See Avisen 1811 No. 178.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1813-01-01
Spanien, som hidtil var den vigtigste Krigsskueplads men til Tydskland og mod Norden. Alt i Begyndelsen, af Februar havde Tropper i Frankfurt og Fulda Ordre, at marschere til Danzig b), og snart bleve Bevægelserne mere og meere betydelige. Franske Tropper samledes paa forskjellige Steder i Tydskland; Prindsen af Eckmühl kom med sit Hovedqvarteer til Stettin den 8 Marts, og Troppemarscherne tiltage c). Den 10 Marts afgarUdenlandsministeren den mærkværdige Beretning til Keiseren d) om Anvendelsen af alle Rigets Midler for at overholde Kontinentalsystemet; og ved et Senatskonsult af 13 Marts blev derpaa hele Frankerigs Nationalgarde inddeelt i 3 Opbud, hvorved der dannedes en Hjelpestyrke paa 600,000 Md., hvoraf omtrent 100,000 strax skulde bruges til activ Tjeneste paa Kysterne og til Landets Forsvar. Østerrigske Tropper begyndte og i samme Maaned at samles i Gallizien e); medens paa samme Tid ogsaa russiske Regimenter fra Petersborg, rykkede ud til Grændserne, o. s. v. f). Franske Journaler bemærkede med Beundring den Hurtighed, hvormed Napoleons Legioner bevægede sig fra een Ende af Europe til en anden, og angave Tallet paa samtlige franske Tropper under Vaaben til 950,000 Md. 8). Den 21 April reiste Keiser Alexander fra Petersborg, og var allerede den 26de i Willa b). Den 9 Mai forlod Napoleon, St. Cloud, og indtraf den 16de i Dresden, hvorhen alt forhen hans berømteste Marskaller og Generaler deels vare ankomne, deels endog reiste videre i). Her samledes nu en Mængde fyrstelige Personer; den østerrigske Keiser og Keiserinde, den preussiske Konge og Kronprinds o. fl. ankom; den franske Keiserinde fulgte siden i Juni med sine Forældre til Prag, og reiste derfra igjen tilbage til b) No. 15 for 1812. c) Nr. 38. d) No. 41. Berlin= og Mailands Dekreterne maae haandhæves og Fastlandets Havne hverken aabnes for de denationaliserede Flag eller for de engelske Varer. Frankerigs disponible Magt maa kunne begive sig hen til alle Punkter, hvor de nationaliserede eller engelske Skibe indløbe - o. s. v. e) Nr. 46. f) Nr. 48. g) Nr. 52 og 53. Den franske Armees Styrke for 1812, see No. 76. b) No. 67. i) No. 69 og 70.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1813-01-01
Paris. Jmidlertid var der allerede den 24 Febr. sluttet en evig Defensiv=Alliance mellem Preussen og Frankerig k; og den 14 Marts en lignende mellem Frankerig og Østerrig 1), samt ved samme Tid en ny Militær=Konvention mellem Frankerig og Schweiz m. Under 1 Mai var udstædt det Keiserl. Dekret og Kapitulationer n). Overordentlige Anstalter vare og alt gjorte, og skeete fremdeles, i de Lande, som skulde deeltage i Krigen. Med den franske Armee førtes Fornødenheder i uhyre Mængde, endog usædvanlige Ting, som Vandledninger, Haand møller, m.m. Forskjellige nye Korpser bleve ved Krigen, oprettede. J Vestphalen var udgaaet et Dekret, som bestemte Død og Eiendommes Konfiskation (see No. 22.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1813-01-01
for de fødte Vestphalere, som førte Vaaben mod Konger (hvilket nylig er blevet anvendt mod den berømte Benningsen), og senere befaledes ved Dekret af 28 Juni Reduction af Gjelden fra de forrige Regjeringer til en Trediedeel No. 96). J Rusland var ved Ukas af 11 Febr. befalet en Forhøielse af Kopskatten; ny Rekrutering foretoges i Anledning af Krigen; Militsens Opstilling og Organiseren i Gouvernementerne befaledes og iværksattes efterhaanden, o. s. v. Den preussiske Regjering gjorde betydelige Laan, og paalagde under 25 Mai en ny Formue og Jndkomstskat n). Sachsen paatog sig betydelige Leverancer til den franske Armee o); og Warschau gjorde overordentlige Opofrelser p. - Den 29 Mai reiste Napoleon fra Dresden til Warschau, og nu satte den hele franske Armee, som havde samlet sig langs Veichselen, sig i Marsch og gik over denne Flod, hvilket kan ansees som Krigens Begyndelse. Den 14 Juni mønstrede Keiseren en stor Deel af Tropperne paa Fried lands Sletter, og den 22de udstædte han fra sit Hovedqvarteer i Wilkomiski den Proklamation til sine Soldater 9), hvori han tilkjendegiver dem at ville aabne den anden polske Krig, med at gaae over Niemen og flytte Krigen ind paa Fiendens Territorium. - De diplomatiske Underhandlinger mellem Frankerig og Rusland 1), som vare gaaede i Forveien, havde ikke kunne forekomme Udbruddet. - Nu udstædte og Keiser Alexanden den 25 Juni ) en Proklamation til sine Soldater om Krigens Udbrud, ligesom og senere andre Proklamationer til sine Undersaatter, og en til Tydskerne og de franske Soldater at falde fra Napoleon, hvilken dog ingen Virkning gjorde t). Den 24 og 25 Juni gik Storarmeer, over Niemmen, og trængte frem mod Willa, hvorved de russiske Korpser sprængtes fra hinanden ud. Hertugen af Tarent gik med 10de Korps og de med ham forenede Preussere over Niemen ved Tilsit; Østerrigerne under Schwarzenberg, 35,000 Mk., nærmede sig Bugfløden, Polakkerne under Poniatowsky fulgte den franske Hoved1) No. 83. 1) No. 87. ) Nr. 49. 1) Nr. 76. og No. 79. p) No. 175. Om Indqvarteringen i disse Lande under Gjennemmarscherne, see No. 101. 4) No. 90. 1) No. 96, 98, 99, 101. 3) Nr. 118. ) Nr. 1199. s.a) No. 96, 97, 99, 104.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1813-01-01
Endnu en Krig udbrød i dette Aar, nemlig mellem Engelland og Nordamerika. Længe havde Stridigheder og Underhandlinger, især angaaende tilføiede Fornærmelser paa Søen, og den neutrale Handel, allerede fra ifjor fundet Sted g). Endelig erklærede Nordamerika formelig Krig d. 18 Juni h). Denne begyndtes fra Nordamerikanernes Side med et raskt Angreeb paa Canada, men det mislykkedes, og Fortet Detroit samt nogle Tropper have maattet overgive sig 1). Derimod er Søkrigen ført saa heldig som mueligt, og adskillige engelske Fregatter ere alt erobrede b). Engellænderne have fulgt den grusomme Politik, at ophidse de Vilde, hvem Nordamerikanerne havde søgt ved Omgang og fredelig Forbindelse at gjøre deelagtige i Kulturens og Civilisatisionens Goder, og disses umenneskelige Grusomhed frembringer naturligviis i denne Krig Scener, hvorfra Menneskevennen bortvender sit Øie 1).¬
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1813-01-01
J Sydamerika have, saavelsom i Mexiko, saavidt det kan sees af de faa og ufuldstændige Efterretninger, Urolighederne og Borgerkrigene vedvaret. Den vigtigste Tildragelse her er uden Tvivl det skrækkelige Jordskjælv i Caraccas og Vennezuela Skjertorsdag m., da dette er blevet af større politisk Vigtighed end slige Tildragelser, ellers pleie, fordi det har bevirket Urolighedernes fuld d) som: Fortet Penniscola den 1 Febr., Murcia i Marts, Fortet Chinchilla, hvis Garnison fik militære Honneurs, indtaget og demoleret den 8 Octbr. &c. e) No. 119, 135 o. fl. f) No. 145, 148, 152, 154. 3) No. 29. 32, o. fl. b) Nr. 83, 107, 108. i) No. 141 og 176, 133. 145, 148. 1) No. 125 fl. 145, 148. 1) Omde forenede Staters Tilstand og politiske Stilling see Præsidentens Skildring No. 176. ) Nr. 164, 28, komne Ophør i denne hele Provinds, som igjen ganske har underkastet sig Moderlandet, og Miranda har udspillet sin korte, men vigtige Rolle n). Paa St. Domingo have Feiderne vedvaret mellem Pethion og Christoph, hvori den sidste skal have lagt under o), og i Arabien ligeledes de wechabitiske Uroligheder p). Derimod er og i Aar følgende vigtige Fredsslutninger skeete: Mellem Rusland og Porten, efter lange Underhandlinger den 28 Mai, Ratifikatigierne udvexledes i Bukarest den 15 Juli, hvorved Rusland fik Bessarabien og Moldau til Pruthfloden 9), mellem Sverrig og Engelland den 18 Juli, Ratifikationerne udvexlede d. 18 August r); mellem Engelland, og Rusland. - Lauristons Sendelse til det russiske Hovedqvarteer efter Moskaus Opbrændelse e); blev uden Virkning.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1813-01-01
Af de øvrige Tildragelser i de forskjellige Stater ere følgende de vigtigste J Engelland, hvis Besiddelser allerede sidst i Aaret 1811 bleve forøgede med det indtagne Batavia, t) have Ludditernes Uroligheder foraarsaget betydelige Bevægelser ud, som ere blevne forstærkede ved den, formedelst et ogsaa der drevet skjændigt Landprangerie, opkomne Mangel paa Levnetsmidler, som endog har foraarsaget tumultuariske Optrin i Cumberland, Liverpool, o. fl. St. 5); Krigen paa Halvøen har forvoldet uhyre Bekostninger y). Foruden Freden med Sverrig har det med den svenske Regjering sluttet en Kontrakt og Leverance af 60,000 Uniformer 2). Derimod har det, skjønt siden i Forbund med Rusland, spillet en høist tvetydig Rolle mod denne Stat i Persien a). En Ministerial forandring - dog uden synlig Virkning - skeete i Febr., og da Perceval var myrdet paa Veien til Parlamentet den 11 Mai, skeete atter en ny, som kun med Vanske lighed blev iværksat. Med de irlandske Katholikers Skjæbne, saavelsom Engellands øvrige politiske Principer, er det endnu det samme. - Parlamentet er aabnet paa ny i Novbr. 6), og Kongens Sygdom vedvarer efter Prindsregentens Tale der.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1813-01-01
Fra Frankerig seer man deels Beviser paa Regieringens Jndflydelse hos fremmede Magter, a); deels paa dens Viisdom i Landets indvortes Administration b).a) No. 175 s. og No. 125. p) Nr. 66 og 67. 4) Nr. 89, 108, 122, 157, protlammeret i Petersborg den 6 Aug. 1) No. 122, 144. 5) No. 154. ti see Nr. 2 og 3.1) Nr. 6 fl. 3) Nr. 59. 60. 7) No. 75. 139. 2) No. 142. 2) No. 145, 118. 6) No. 171. F. Ex. Ophævelsen af Munkeordenen la Trappe i Freiburg - Ansættelsen af en politisk Censor i Leipzig Besættelsen af Stralsund og hele svensk Pommen af franske Tropper først i Aaret - Kongeriget Polens Gjenoprettelse. o. s. v. b) f. Ex. Oprettelsen af et nyt Ministerium for Handel, Agerdyrkning, Haan værket No. 12) - Ke fl. Dekret af 15 Januar om Oprettelsen af 5 Fabrikker for Hvidbedesukkerfabritationen, Udstædelsen af 500 Licentzer for samme, og Indretning af Specialskoler derfor. - Forbud mod Sukkerbedernes Anvendelse til Brændeviin - Stiftelse af et moderligt Kostbare Anlæg paa begyndes og fuldføres af Keiserens skabende Aand c). Forbrydelser mod den indvortes Rolighed og Sikkerhed opdages øieblikkelig og straffes med retfærdig Strænghed d). Søevæsenet synes bestandig mere og meere at gaae fremad e). - Den forrige Konge af Spanien er reist til Rom fra Marseille den 25 Mai for at boe i et mildere Klima. Derimod kom Paven til Fontainebleau den 20 Januar.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1813-01-01
Polens hvide Ørn er ved den franske Keiserørns mægtige Indflydelse opvakt til nyt Liv. Den 26 Juni aabnedes Rigsdagen i Warschau, og den 28de proklameredes Kongeriget Polen. Generalkonføderationen oprettedes og fik strax mangfoldige Medlemmer. Ministrene fik af Kongen en mere udvidet Magt. Mange tusinde fødte Polakker, som vare i russisk Civil, eller Militær-Tjeneste, forlode denne for at tjene Fædrelandet. En overordentlige Krigsskab er udskrevet, og et vigtigt Dekret om Jøderne udkommet f. - Om Hertugdømmet Warschaus Tilstand faaer man ellers den beste Underretning af Ministrenes nylig Indberetning til Kongen A.)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1813-01-01
Rusland, som man i Sandhed maa tilstaae, iaar at have gjort Opoftelser, som i de civiliserede Nationers Historie er uden Exempel, har og ene været sysselsat med de i Forbindelse med Krigen staaende Gienstande. Høist mærkværdigt - skjøndt dens Resultat ikke er bekjendt - er Sammenkomsten i Aabo den 27 Aug. mellem Keiser Alexander og den svenske Kronprinds b). Endnu mærkværdigere er det, at Rusland nu sender sin Flaade til - Engelland. Forbigaaes bør det iøvrigt ikke at bemærk den blomstrende Tilstand, hvori den franske Armee, ved sin Fremtrængen i Hjertet af Riget fandt dettes indre Provindser, der udentvivl er at betragte som et glimrende Mindemærke af en Katrina den andens Regjering. Selskab i Amsterdam til fattige Barselkoners Understøttelse - Stiftelse af Ordenen de la Renninistedet for den hollandske Unionsorden (No. 15) - Frigivelse af Transithandelen i Triest - høist velgjørende Dikret af 4 Mai om handel med Levnetsmidler og Korn (No. 66 - Dekret af 1 Mai, som sætter Taxefor Kornets Priis indtil Høsten (Nr. 70) og sv. og f. Ex. Betydelige offentlige Bygninger i Paris blandt andet den koldssalske Bygning, som skal tjene til almindelig Rigsarkiv Nr. 46. - Der er dekretere. Anlæggelse af en Kanal til at forbinde Rhone og behin, og ikke mindre end 12 Kanaler ere i Alt i Værk i Frankerig, (see Nr. 51. - kostbare Landeveie, Basliner ved Udløbet af de selvare Fløder anlægges o. s. v. d. En Krigsret dømte 9 Oprørstiftere i Carn fra Livet og endeel andre til Fængselstraf, (Nr. 45) - Michel Michel dømtes for sit Forræderie i Paris fra Livet - Mallets Sammenvær else i Paris tilintetgjordes ved de Skyldiges Paagribelse d. 23 Octbr. og paafølgende Henrettelse No. 15. 154 Al og samme Endeligt fik de engelske Emissærer De har og fl paa Øen Hougt, (No. 171 og 172). - e) Toulom er-Eskadren har iaar ofte været ude i Søen (admiral Emeriau, og holdt de fjendtlige Skibe i Respekt. 1) No. 175. 1) No. 167 og 172 sammel, fra Preussen No. 168. 1) No. 125.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1813-01-01
(Slutningen følger i næste Uges Aviser.)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1813-01-02
Krigs-Efterretninger. (Af fr. Aviser og Alt. Merk.) Fra Armeen selv høres intet mere. - Før sin Afreise sammenkaldte Keiseren Kongen af Neapel, Vicekongen, Fyrsten af Neuschatel, og Marskallerne, Hertugerne af Elchingen, Danzig, Trinso, Prindsen af Eckmühl og Hertugen af Jstrien i Hovedqvarteret Smorgony, og tilkjendegav dem, at han havde overdrage, Kongen af Neapel Kommanden over Armeen i den strænge Aarstid. J Willna talede Hs. Maj. (efter Pariser Blade) med adskillige franske Generaler, som ifølge de russiske Bulletins ere dræbte eller fangne. Han arbeidede og her flere Timer med Hertugen af Bassano hvilken Sidste ankom den 23de til Berlin, og efterat være den 24de med Keiser Napoleons Adjutant, Grev Nat bonne, og Berlins ny Gouvernør, General Dessair, adbudet til Middagstaffel hos Kongen, begav han sig gsaa den 25de med sit følge paa Reisen til Paris. - reiseren reiste inkognito med og under Navnet: Her agen af Vicenza. Ubekjendt opholdt han sig flere Timer i Warschau, og besaae Fæstningsværkerne om Praga. Han talede sammesteds længe med GrevPotocki og Storhertugdømmets Finantsminister.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1813-01-02
J Storhertugdømmet Warschau, til hvis Hovedstad, Fyrst Joseph Poniatovsky, Overanføreren for de pohlske Tropper, ankom den 13de, et en ny Rekrutering anordnet. - Fyrsten af Schvarzenberg sysselsætter sig omhyggelig med at skaffe sine Folk gode Klæder til Beskyttelse mod den indtrædende Kulde.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1813-01-02
Ogsaa i Rusland oprettes vedvarende nye Kosak, pulker, selv i Distrikket Tarnopol, hvor man nylig har indført samme Bestyrelse som i de øvrige russiske Provindser.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1813-01-02
Fra Spanien erfares blot over Engelland at to Divisioner af den allierede Armee ere fra Alicante marscherede mod Valencia. Lykken synes atter at begunstige de tyrkiske Vaaber, mod Vechabiterne. Jussum Pascha har nyligen indtaget nogle af deres Stæder, og haaber ogsaa snart at faae Medina i sin Magt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1813-01-02
Frankerig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1813-01-02
Den Lykønskningstale, Grev Defermønt i Statsraadets Navn holdt til Keiseren ved samme Audients, udtrykker, ligesom Senatets, Smerten over det nylig forsøgte Attentat paa Statens Sikkerhed, og Forsikring om alle Embedsmænds og Undersaatters Hengivenhed for Konstitutionen. Gud - hedder det - som beskytter Frankerig, vil længe bevare det for den største af alle Ulykker, og under slige Omstændigheder vilde alle Hjerter forene sig om den Prinds, der udgjør Gienstanden for vore Ønsker og vort Haab, og hver Franzos vilde for hans Fødder gientage sin Troskabs= og Kjærligheds Eed for den Keiser, som Konstitutionen har bestemt til Efterfølger. Taleren skildrer derpaa de Følelser, som Armeens uforudseete Tab have opvakt. Viste Deres Majestæts høie Bestemmelse sig nogensinde tydeligere end i det Øieblik, da Lykken ved de mod den væbnede Elementer syntes at ville bringe sin Ubestandighed i Minde. Lad vore Fiender, om de ville, længe nok juble over de materielle Tab, som den strænge Aarstid og det raa Klimaa har foraarsaget os, Men lad dem tillige betænke, at intet Offer er den Franske Nation for stort, for at udføre Deres Majestæts giorrige Planer. Keiseren svarede iblant andet: "Hver Gang jeg kommer tilbage til Frankerig, føler mit Hjerte en inderlig Fornøielse. Naar Folket bærer saa stor Kjærlighed for min Søn, saa kommer det deraf, at dets Følelser overtyde det om Monarkiets Velgierninger. Hiin mørke Metasysiks idealske Drømme, som med Subriliteter opsøge de første Aarsager, og paa sammes Grundvold ville opreise Nationernes Lovgivning, istedetfor at indrette Lovene efter Kundskaben til det menneskelige Hjerte og Historiens Lærdomme, maa al den Ulykke tilskrives, som vort skjønne Frankerig har lidt. Disse Vildfarelser maatte, og have virkelig fremkaldet Blodmændenes Regiering. Hvor har proklammeret Jnsurrektion som en Pligt: Hvo har smigret Folket ved offentlig at tillægge det en Souvetainetet, som det ei kan udøve. Historien, maler det menneskelige Hjerte, i den maa man søge Fordele og Tab af de forskjellige Lovgivninger. Disse ere de Grundsætninger, som et stort Riges Statsraad aldrig aldrig maa tabe af Syne. Det maa derved vise et over Alt ophøiet Mod, og som Præsidenterne Harlay og Mole være beredte at opofre Livet for Souverainens, Tronens og Lovenes Værn.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1813-01-02
Blandede Efterretninger. (Afsamme Blade) Rusland. Det spanske Regentskab har sluttet en Venskabs= og Alliance=Traktat med Rusland, og udnævnDon Eusebio Bardari v. Apara til sin overordentlige Gesandt og befuldmægtigede Minister ved det petersborgsHof. Han er i Octbr. ankommet til London, for at afgaae til sin Bestemmelse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1813-01-02
Frankerig. Sensationen, som den 29de Bulletin fra Storarmeen gjorde i Paris, var saa stor, at uagtet den var opslaget paa alle Gadehjørner og indført i de offentlige Tidender, solgtes dog i een Dag deraf over 30,000 Exemplarer. Samme Bulletin har givet Journade Paris Stof til nogle interessante Betragtninger, som gaae ud paa, at de sidste Tidender fra Storarmeer, maae forhøie den i sidste Feldttog indhøstede Hæder og Beundringen over Keiserens heltemodige Fasthed og mægtige Aand. Efterat vore Helte have overvundet Russerne i 20 Slag, og forsaget dem af deres gamle til en Askehob forvandlede Hovedstad, maae de kjæmpe mod en uhyre Kulde og et uvenligt Klimas Barskhed. Denne mærkværdige Bulletin er et historisk Stykke af første Rang, og der gives kun faa Blade i den gamle eller nyere Historie, der kan lignes med samme i Adel og ophøiet Jnteresse. Saaledes fortalte renophon de 10,000 Grækers Tilbagetog; saaledes skrev Cæsar sin af Montagne beundrede Kommentær. Havde Montaigne levet, vilde han have fældet samme Dom over det 19de Aarhundredes over Skjæbnens og Lykkens Omvexlinger: ophøiede Helt. Aldrig er der vel seet et frappanterSkuespil, end det af den Franske Armee, som midt i Fjendeland er ved den heftige Frost berøvet sit Artillerie sine Transportmidler og næsten sit hele Kavallerie, og dog selv i denne ulykkelige Forfatning opliver Souverainens Genie Alt, forudseer Alt og skaffer uventede Hjelpemidler. Med Elementerne til Bundsforvandte, blive Fjenderne allevegne slagne, hvor de komme tilsyne. Den franske Armees Marsch er en Række af Triumser og dens Operationer endes med den herligste Seir. Man seer hiin hellige Eskadron, udval i af de Tappreste blandt Tapre, midt i Faren at beholde hiin Standhaftighed og Munterhed, som de Mennesker Naturen skabte af en blødere Malm ei besidde, og man overbevises da om, at med en slig Armee og en slig Felotherre kan Krigen ei være tvivlsom. Hvilke heldigere Omstændigheder kunne Russerne have ønsket for at ødelægge den franske Armee, Blive de overvundne af udmattede Tropper, som mangle Skyts og Rytterie, hvorledes vil det da gaae dem, naar disse snart faae deres Tab erstattet? Dette Feldtogs Udfald maae lære vore Fjender, at de umulig kunne modstaae den Magt, der er vendt imod dem, maa skildre dem Fremtiden med de allerforteste Farver &c.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1813-01-02
Paa Theater Francois i Paris forefaldt den 9 f. M. et heel tragiekomisk Optrin imellem den som tragisk Skuespiller berømte Taalmaog Theaterrecensenten Hr. Geoffroy. Midt under Stykkets første Art kom Talmaind i den Loge, hvor Geoffror fad, og vilde udkaste ham. Den Forbittrelse, Talma ved dette hele Spektakel viste, er træffende persifteret af hans Modstander i Rigsjournalen omtrent saaledes: "Trodsig traadte Manden ind med et Aasyn saa vildt som Hamlet, forfulgt af Aanden, eller som Orestes plaget af Furier, og gav mig et langt meer end venskabeligt Haandtryk med meget skarpe Kiøer, som dem, Digterne pleie at laane Helved guderne. En stærk Kradse er det eneste Saar, jeg bærer fra denne mærkværdige Træfning. Herudi raabte han flere Gange i en tragisk Tone. Ney selv herud var Svaret, og strax havde vi forjaget Fienden: en letHeltebaad, thi hvad formaaede han imod 4 Personer, hvorimellem var 2 Damer. Der blev en stor Allarm i Huset. Vor Loge var Skuepladsen. Aktererne ophørte med Spillet og bleve selv Tilskuere. J sin Fortvivlelse vedblev den uddrevne Talma at bombardere Logen med Trudsler, Skjældsord og svært Artillerie, indtil fornuftige Folk bemægtigede sig hans Person, og unddrog de Nysgierriges Blik den Scene paa Afsindighed og Raserie, han gav paa et uvedkommende Theater. Herimod har Talma ladet bekjendtgjøre i alle Blade, at det var Hr. Geoffroys fortsatte skade fro Udfald paa hans Spil i sine Kritiker, der satte ham saaledes i Harnisk. Hans Hensigt var blot at bortvise ham af den fri Loge, han har havt i Theatret, og ikke, som Rygtet har udspredt, at af prygle ham. At han glemte Tid og Sted, var en Uret, som han nu bag efter indseer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1813-01-02
J Toulon løb det ny Linieskib Montebelle af Stapelen paa Keiserens Kronningsfest den 6 Novbr.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1813-01-02
(De øvrige Efterretninger følge i næste Avis.)