Københavns Adresseavis, 1782-02-13
Til Conferenceraad og Amtmand Henrich Lachmann og Cancellieraad og Sorenskriver Hieronymus Bassøe, som Commissarier i en Sag angaaende Mosse Kirkes Tab ved ivende uvederhæftige Værger Envold Heedal og Michael Sanne, angaaende under samme Sag at indrage adskillige paagieldende i HovedCommissorio ubenævnte, med videre. Og i Continuation af den til Commissionen sin Tid udgangne og paa anordnet Maade forkyndte Hoved=Stevning, af følgende Jndhold: Henrich Lachmann, Hs. Kongel. Majestæts Conferenceraad, samt Amtmand over Smaalehenes Amt; Hieronymus Bas søe, Cancellieraad og Sorenskriver udi Rachestad Fogderie; giøre vitterlig: at os er tilhænde kommen Hans Kongel. Majests allernaadigste befaling, saa lydende: Christian den Syvende, af Guds Naade, Konge til DanEn mark og Norge, de Verders og Gothers, Hertug udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmersken og Oldenborg. Vor synderlig Bevaagenhed tilforn, Eftersom Os Elskelig Albert Philig Leyetzau, Ridder Vores Kammerherre og Stift befalingsmand over Aggershuus Stift samt Amtmand over Aggershuus Amt, og Hr. Christen Schmidt, Vores biskop over Aggershuus Stift, udi Skrivelse til Vores Danske Cancellie have forestillet, at ved deres Embeders Tiltrædelse er det befunden, at Masse Kirkes Capitaler af tvende uvedethæftige Værger ere blevne fortærede, uden at der kunde ventes nogen Erstatning hos disse, uagtet deres Boe var seqvestreret, derfore de og have maattet udholde en Proces til Vores Høyeste=Ret med den enes Cautionister, angaaende en seenere Pandtsættelse, som den det skulle være vederhæftigst, havde gjort af sine Eiendomme, men siden Panthaverne bleve tilkiendte Fortrins=Ret, var der ingen anden at søge til Erstatning for Tabet, end de forrige Jnspecteurer og Directeurer, som ikke have krævet Værgerne betimelig til Ansvar, men tilladt dem til at forøde Midlerne, af hvilke sidste Biskop Nannestads Stervboe skal være det, som maae svare, da i Geheimeraad og forrige Stift=Amtmand Storms Boe intet skal være at erholde, og af de første, som skal søges, er Borgemester Niemanns Boe aldeles insolvent, men den afdøde Sogne=Præstes Hr. Friises Boe skal være det, som kommer til at betale, og for endeel skal være dertil i Stand, hvorfore de have ladet giøre Paastand Skiftet efter ham, og protesteret imod sammes Slutning forinden alle Regnskaberne for hans Embeds Tid kunde blive i Rigtighed og den fuldkomne Beregning over Ansvaret giøres, men detsuagtet skal dog Provst Monrad udi GierpensSogn i Bradsberg Amt, som behandlede Skiftet, siden Hr. Friis nogle Aar for hans Død, var bleven forflyttet til Drangedals Præstegield, have funden for godt, gandske uventelig at slutte Skiftet, og at henvise Kirkens Fordring for det sudsidielle Ansvar til Lands Lov og Ret; Efter hvilke Omstændigheder de have ladet giøre Forbud hos Stervboets Jncassator imod Pengenes Udbetaling, og samme stadfæste ved Dom, paa det Arvingerne ikke skulde borttage Medlerne, uden at de kunde erholdes igien, forestillende derhos, at det vilde medføre en betydelig Vidtloftighed, om differente Søgemaale skulde anlægges imod ethvert af de Stervboer, som staaer til Ansvar, for de færskildte Fora, hvorunder de sortere. Thi er hermed Vores allernaadigste Villie og befaling, at J rette Eders Leylighed efter, udi en Commission at sammentræde, som skal holdes i Moss, som Forum Lori, for at paakiende, hvad enhver af de Paagieldende, i Forhold med deres Embeds Tid, og den Forfatning hvorudi samtliges Stervboer befindes, bør at svare til Mosse Kirke; Og ville vi derhos allernaadigst, at hvis Vidner, som I finde fornøden til Sagens Oplysning, for Eder at indkalde, skal for saavidt de ikke maatte være alt for langt fraværende, være pligtige der at møde, og deres Vidnesbyrd at aflegge; hvis J og i saa Maade forrettende vorder, haver I de Jnteresserende, paa Ansøgning, beskreven at give under Eders Hænder og Signeter, som J ville ansvare og bekiendt være, Dermed skeer vor Villie; befalende Edet Eid! Skrevet paa Vort Slot Christiansborg udi Vores Kongel. Residence=Stad Kiøbenhavn, den 29 Januarii 1779. Efter Hans Kongel. Majests, allernaadigste Befaling Luxdorph. P. Aagaard. Til Conferenceraad og Amtmand Henrich Lachmann og Cancellieraad og Sorenskriver Hieronpmus Basse, anlangende, som Commissarier at paakiende, hvad enhver af dem, der burde have havt Opsyn med Messe Kirkes Capitaler, som ere forødede af dens Værger, bør at svare. Og da den for Mosse Kirke beskikkede Actor Procurator Jens Debes desuden har udvirket og er bleven meddeelt en Kongelig allernaadigst Bevilling af følgende Jndhold: R. Christian den Syvende, af Guds Naade, Konge til 2 Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmersken og Oldenborg; Giøre alle vitterlig: at eftersom Procurator Jens Debes, som befalet Actor for Mosse Kirke i Aggershuus Stift, i en Sag anlangende hvorvidt Kirkens forrige Jnspekteurer og Directeurer, ere Aarsag til, og bør oprette det Tab, som Kirken ved Værgerne Envold Heedal og Michael Sanne have taget, for Os allerunderdanigst haver andraget, at bemeldte Directeurer for Mosse Kirke, afg. Geheimeraad Storm, Biskop Nannestads, samt Med Jnspekteur Hr. Christen Friises Arvinger skal være vidt omkring adspredde i Danmark, Norge, Sverrig og andre Stæder, samt at forrige Borgemester Niemann i Vor Kiøbstæd Frederichstad, som og i sin Tid har været Med=Jnspekteur, ey vides og er død eller levende, desaarsag det baade ville medtage en Tid af 3 Aars Tid, førend Sagen kunde avancere til Doms, og foraarsage Vistlaftighed med Forkyndelsernes Besørgning, om alle disse skulde indkaldes med den ordinaire Varsel, som Loven foreskriver. Thi ville Vi efter fornævnte Prokurator Debes herom allerunderdanigst gjorde Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at han udde Danske og Altonaiske Aviser, ved Stevning og Langsdags Forelæggelse, maae lade indkalde saavel Arvingerne af alle Mosse Kirkes forrige Jnspecteurer og Directeurer, som de af Directeurerne der endnu maatte være til med 3de Maaneders Varsel; Og skal bemeldte Varsel have samme kraft, som om de enhver især, med den frisk som Loven foreskriver vare indstevnte: Forbydende alle og enhver, herimod eftersom foreskrevet staaer at hindre eller i nogen Maade Forfang at giøre, under Vor Hyldest og Naade. Givet paa Vort Slot Christiansborg udi Vores Kongel. Residence=Stad Kiøbenhavn, den 22de October. 1779. Efter Hans Kongl. Majests. allernaadigste Befaling. P. Aagaard. Lurdorph. Procurator Jens Debes, som befalet for Mosse Kirke, Bevilling i Aviserne, ved Stevnings og Laugdags Forelæggelse, at lade indkalde Arvingerne af Kirkens forrige Directeurer og Jnsoccteurer, med flere. Saa er det i allerunderdanigst Følge heraf, bemelte Procurator Dedes under 30te Passato, for Os har anmeldt sig i Stand bragt at kunde ansøge og saaledes har været denne Commissions=Stevning begiærende; Thi bliver herved og denne Stevnings Jndrykkelse i de Danske og Altonaiske Aviser paa sædvanlig Maade 3de Postdage efter hinanden, med 3de Maaneders Varsel indkaldet og stevnt Mosse Kirkes forrige Herrer Inspecteurer og høye Herrer Directeurer, de sidste seilicet, afg. Hr. Geheime=Raad og forrige Stiftamtmand Storm, samt afdøde Hr. biskop Nannestads, item de første se. Borgemester Niemanns, og afdøde Sognepræst Hr. Christen Friises Stervboets Myndige eller Umyndige Arvinger, de sidste med Værger og Formynder, saavelsom alle disse Boers flere Vedkommende, ingen undtagen, som paa nogen Maade formeener dennem at interessere udi forberorte Mosse Kirkes forrige Inspecteurers og Directeurers Stervboers Gods, og altsaa dessens Ansvar til benævnte Kirke, fordens ved Værgerne Envold Heedal og Michael Sanne, samt den førstes Cautioniste befundne betydelige Tab for mere end 10000 Rdlr., saavidt nærværende Tid skal haves Udsigt til, for Os i Commissionen der i allerunderdanigst Følge den ovenstaaende Os tilkomne befaling, er berammet at holdes i Mosse Bye udi Aggershuus Stift, og der sammestæds boende Mand Havnefoged og Lots=Oldermand Peder Kierulfs Huus, Torsdagen den 27de April næst anstundende Aar 1780, at møde eller møde lade, for der og da, at paasee samt anhøre i Rettebringende for Mosse Kirke og lide Dom til dens skadesløse Opretnings Giørelse, efter Actor belovende nærmere specielle Beregiling samt fremførende Forestilling og Paastand, følgelig de ergangne allernaadigste Befalinger og Lov, paa Grund af hvilket skal vorde handlet, kiendt og dømt hvad Ret er. Moss, den 4de December 1779. H. Bassøe. H. Lachmann. Andrager Procurator Andreas Smith af Moss, at han, som beskikket Actor, paa Mosse Kirkes Vegne, til denne Commissions=Sags Udfør, har fundet sig beføyet, for at see Commissionen sat i den Situation; at han baade kan evitere alle muelige Jndvendinger i Sagen, og tillige blive vis om Kirkens skal desløse Erstatnings Erholdelse for indbemelte den ved Værgerne Heedal og Sanne, saa vel directe: formedelst deres egen Defect, om indirecte, formedelst antagne Panters Utilstrækkelighed, tilføye de Tab, med videre deraf herhørende, at udvirke denne Continuations=Stevning, i Følge hvilken, og den for passerede Hoved Stevning, han vil forvente og inden Commissionen paastaae, at de herved Jndstevnende, for saa vidt de enten selv, eller dem, hvis Arvingerne de ere, have, i disse 2de Kirke=Værgeres Værge maals=Tider, paa nogen Maade havt Deel i enten Jnspektionen, eller Directionen, for Mosse Kirke skal, i Forhold til enhver Vedkommendes Embeds=Tid og den Forfatning, hvori deres Stervboer befindes, blive tilpligtede: Een for alle og alle for En at oprette Kirken dette Tad skadesløs, med lovlig Rente deraf fra enhver af de tabte Posters Existence af, efter den, fra Actors Side, inden Commissionen nærmer opgivende specielle Beregning; saa og, at betale saavel de, paa Kirkens Erstatnings Adspørgelspaa andre Steder, tilforne anvendte Omkostninger, som Udgifterne paa denne Commissions Sag, og derhos Commissariernes og Actol Salarium skadesløs. Thi og i Overstemmelse med foran indtagne Kongl. allernaadigste Bevilling af 26de October sidstleden, samt i Continuation af forestaaende Hoved=Stevning til Sagen, citeres hermed, for Commissionen at møde, som holdes i Havnefoged og Loots=Oldermand Sr. Peder Kierults Huus i Moss Fredagen den 17de Mai førstkommende Aar 1782. Forrige Herrer Directeurer for Mosse Kirke, saasom: a) afg. Hr. Geheime=Raad og Stadholder Bentzon, der, som Stift=Amtmand, sin Tid og medens Værgen Envold Herdal forødede Kirkens Midler, skal have været Directeur for Mosse Kirke, hans Arving S. T. Hr. Kammer=Herre Benzon i Danmark, og hvem flere med ham have arvet, eller høybemeldte Hr. Kammer=Herren, paa egne og Med Arvingers Vegne, om flere ere: b) afg. Hr. Geheime=Raad og Stift=Amtmand Storm Stervboe og Arvinger, de Umyndige med Værger og Formyndere, eller paa Boets Vegne, dets beskikkede Curator Bonorum Procurator Hr. Wold i Christiania; og c) afg. Hr. Beskop Nannestads Stervboe og Arvinger, de Umyndige, om nogen ere, med Værge og Forsvar, eller Boets og Arvingernes antagne og i Commissionen sig anmelte Fuldmægtig Procurator Sr. Lorenz Sparre i Erdsberg Sogn. 2) Kirkens forrige Jnspecteurer, nemlig: a) forrige Borgemester Niemann i Fridericstad, om han endnu lever, eller hans Arvinger; d) forrige Raadmand sammesteds, afg. Waldemar Hirsches Arvinger, samt nu værende Sorenskriver i Soløer Hr. Hans Schiermann; c) forrige Sogne=Præster til Rygge og Mosse Meenigheder, saasom: afg. Hr. Morten Hendelboes, afg. Hr. Morten Schotts, og af Hr. Martin Carl Meyers Arvinger, saa og den seenere til Drangedals Kald i Bratzberg Amt forflettede og der afdøde Hr. Christen Friis, hans Arvinger, som skal være: Srs. Jacob og Hanibal Friis, Borgemester og Post=Jnspecteur til Lund i Skaane Hr. Sommelius, paa egne og Kiereste Mad. Lyche Christiana Biesteens Vegne, Hr. Cancellie=Raad og Byefoged Borring i Odense, paa egne og Kireste Frue Karen Frises Vegne, Jomfrue Edel Chatharina Friis hos Hr. Cancellie=Raad Borring, og Jomfrue Birgitte Christine Friis hos Hr. Borgemester Sommelius, med deres under Commissionen sig anmelte Mandatarius og Curator Hr. Byefoged Wamberg i Kragerøe; d) forrige Byefoged Prom i Moss, og hans til Rettens Behandling opgivne Boe, paa egne og afg. Byefoged Coegii Vegne, og e) Provsterne i Nedre Borgesyssels Provstie, nemlig: afg. Hr. Niels Gladtveds Arvinger, som skal være: Enke=Provstinde Gladtvedt, Hr. Otto Gladtvedt, Personel=Capellan til Jdde og Enningdalens Menigheder, og hans Brødre Srs. Jesper og Niels Gladtvedt, saa og nu værende Provst Hr. Paul Hauritz; og 3) alle disse Boers flere Vedkommende, som nogen Henseende formeene, dem i enten af Boerne at have Deel enten som Skifte=Forvaltere i de endnu aabenstaaende, eller som Creditorer, saavel disse som de allerede sluttede, og deriblant af de sidste afg. Hr. Christen Frises Stervboes formeente Creditorer, som der have faaet Udlæg, nemlig: Andreas Schoug i Langesund; Fogderne; Tornsen og Mads Sørensen med Kiereste i Hr. Wulf Hans Lund Schavenius, Halvor Høegsaa egne og Præste=Enken Mad. Hans Holstes Vegne, Ditlef Hauch, Henrich Biørn, Johan Georg Rendler, Henrich Moss, Hr. Pdimester Barth. Mad. Meldal med Langværge Procurator Hyp hof, afg. Procurator Schveders Enke med Langværge; SognePræsterne: Hr. Borchsenins, Hr. von der Lippe og Hr. Hagerup, Huusholdersken Anna Cathrine Holm, Elling Wage, Gunden, Singundal, Stian Sannes, Peter Bøyesen, Sogne=Præsten Hr. Fabritius, og Jørgen Peter Syvers i Langesund; for alle at paasee og anhøre fremførende Beviisligheder, Beregninger, Procedur og Paastand, samt modtage Dom, enhver for sit vedkommende og efter Omstændighederne, som forbemeldt, og endelig indstevnes til Tid og Sted, som melt at mode, for, saa vidt deres Navne kan blive rørt, at paahøre Sagen, Værgerne Envald Heedal og Michael Sanne, samt den førstes Cautionist, Hr. Agent Ancher & Wærn, afg. Johannes Theistes, Ober Berg=Amts Assessor Jens Grams og Johan Olsens Stervboers Vedkommende, samt Friderich Schiøt, alle disse, saavel som de flere her indstevntes Umyndige med Formyndere, og de Afdødes Enker med Laugværger, herom bliver handlet og dømt som Ret er. Grimsroed, den 5te Januar. 1782. H. Basse. H. Lachmann. J Følge Hs. Majestæts allernaadigste Bevilling af 18 Januarii, saa lydende: Vi Christian den Syvende, af Guds Naade Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug, udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmersken og Oldenborg, giøre alle vitterligt, at Vi efter Os elskelig Frue Margare a Sophia von Sehestedt, afgangne Jagtjunker Friderich Legardt von Schlanvuichs Efterleverske af Edsvolds Jernverk udi Aggershuus Stift i Vort Rige Norge, hendes herom allerunderdanig gjorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at hun udi de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser, Adresse=Contoirets Efterretninger, og den altonaiske Merkur, trende gange efter hinanden maa indkalde alle dem, som maatte formeene sig at have noget at fordre hos fornævnte afg. Jagtjunker von Schlasbusch, derom at fremkomme, og samme inden den i Loven foreskrevne Tid hos bemeldte Frue Margareta Sophia von Sehestedt, at anmelde og beviisliggjøre, og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være lige saa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Voxes allernaadigste Bevilling læses for vedkommende Værneting, samt den Oberret, hvorunder samme henhører; hvorefter alle og enhver Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette, og for Skade at tage vare. Givet paa Vort Slot Christiansborg, udi Vores Kongelige Residencestad Kiøbenhavn, den 18 Januarii 1782. Under Vort Signet, (L. S. R.) Efter Hs. Kongelige Majestæts allernaadigste Befaling. P. Aagaard. Luxdorph.