JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-08-29
Batteriet Trekroner, den 24 August. Fra den 22de til den 24de August ere indpasserede 47 og udpasserede 50 Skibe. De seneste Skipperefterretninger stemme overeens om at en stor engelsk Convoi har samlet sig ved Hunøe uden for Carlsham.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-08-29
Corsøer, den 20de August. Admiral Dixon ligger med 2 Orlogskibe og 2 Luggere uforandret til Ankers 1 Miil Sønden for Sprogøe, herfra over et med Wriesen. Denne de fiendtlige Skibes Stilling er temmelig ufordeelagtig, da den nøder os til at gaae langt Sønder paa, for at kunne med nogenlunde Sikkerhed, passere dem. At gaae Norden om Sprogøe er næsten umueligt, da fiendtlige Chalupper for det meste altid ligge der, som let ville være istand til at spærre Passagen imellem Revene.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-08-29
Callundborg, den 19de August. I Gaar Formiddag kom Syd fra et tremastet amerikansk Skib, som gik Nord efter. Af en Kaperfører er i Gaar seet Norden for Hielmen en Kutterbrig og en Kutter, der holdt det krydsende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-08-29
Ribe. Den 8de August sidst, saaes fra Biergenspaa Sønderhoe, hvorledes en fiendtlig Chaluppe, som udi nogen Tid har bestandig krydset her uden for Dybene, giorde Jagt efter et Fartøi, som kom seilende Sønder fra og styrede Coursen hertil. Skipperen blev om Formiddagen Kl. 9 1/2 ved et Skud fra vores Batterie, gjort opmærksom paa at vogte sig, og stræbe at undløbe, men som han ei forstod samme, og forestillede sig ikke, at det var et fiendtligt Fartøi, som var saa langt berinde, blev roelig ved at store sin Cours hertil, indtil at det fiendtlige Skib skiød efter ham, da det ikke turde komme Grunden nærmere, hvorpaa Skipperen først begyndte at forcere med Seil, uagtet det kulede stærkt, det fiendtlige Skib vendte for Grundene, og strax udsatte en armeret Baad efter Fartøiet, som af alle Kræfter flygtede her ind efter, men imidlertid sprang Topseils=Raaen; da denne nu var gaaet, avancerede Fartøiet dog temmelig got, og havde ved Hielp fra Batterierne dog undgaaet Fienden, naar det havde havt Vand nok at flyde i; men da det var den sidste Ebbetid, kom det til at staae. (Skipperen og 2 Mand flygtede med Baaden til Mandøe), og Skibet blev strax bemægtiget af den fiendtlige Baad, der i nu signalicerte det fiendtlige Fartøi, som derpaa udsatte nok en armeret Baad; hvorpaa Øens Commandant Hr. Capt. Lieutenant v. Vinkler udkommanderte fra Sønderhoe 3de armeerte Baade med 28 brav ungt Mandskab, som ilede til Hielp for det Fartøi som Fienden havde gjort til Priis; det kom imidlertid til at flyde, og Fienden forsøgte paa at seile det ud til Chaluppen; men da Vind og Strøm var imod, kom det paa Grund vesten Mandøe, hvor Mandskabet fra Sønderhoe bemægtigede sig samme, og dreve de 2de fiendtlige Baade paa Flugt, som Mand verne fra deres Bierge vare roelige Tilskuere til; Mand. skabet sprang i Vandet, satte Fartøiet af Grund og med det danske Flag fra Toppen af, kom under Hurraraal indseilende med Skibet i vor Havn. Da nu den fremmede Skipper Andreas Hansen fra Tiereborg var bleven reddet tilligemed 2 Passagerer, nemlig 2 Fruentimmere og et Barn fra Fohr, som Fienden havde berøve deres Penge og Linned, saa var det skiønneste i denne Handling, at det gandske Mandskab fra den Øverste til den Nederste samtlige vare enige i, at ville uegennyttis have gjort alle disse Anstrængelser for intet, og broderligt skienkede ommeldte Skipper hans Fartøi, som de havde erobret og frataget Fienden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-08-29
Viborg, den 27 August. Ulven har i Skaltz Bye, 2 Mile herfra, i Onsdags Nat og nok en Nat i samme Uge revet 12 Stkr. Faar og 3 Qvier, som stode ude omNatten, den ene af dem døde strax; af Faarene døde nogle. Man bør haabe, at en almindelig Klapjagt, naar Høsten er endt, vil vorde foranstaltet til disse Udyrs Ødelæggelse. - Foruden Kornpugere og Smørpugere, ere nu ogsaa her opstaaet Kirsebærpugere. Saaledes har Bønderne for sorte Kirsebær (som før har kostet 3 a 8 s. Pdt.) i denne Tid her paa Torvet forlangt 20 ja 30 sk. for Pdt., men dog maatte sælge nogle for 20 a 16 s.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-08-29
Af den store Fangst under Norge ere 1 amerikansk, 2 svenske og 2 preussiske Skibe allerede inden 5 August priisdømte ved Christiansands Priseret til Fordeel for Opbringerne. - Efter Reisendes Beretning fra Norge skulle endeel Skibe, Nogle have sagt 22, af en anden engelsk Convoi være tagne og der indbragte af Kapere.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-08-29
Man vil vide, at imellem Helgenhavn og Rostok skal i den senere Tid nogle og 20 Fartøier og Baade være tagne. Skipperne blive ikke frigivne, men bortføres til England.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-08-29
Skipper Didrichsen i Nakskov har havt det Uheld ved Udsilling at støde paa en blind Pæl, saa at Jagten sand paa Stedet. Der ilede paa Øieblikket Mandskab og Baade ud, men Ladningen, der bestod af Byg, er bedærvet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-08-29
Bergen, den 5te August. Man har her følgende Bekiendtgiørelse: Det bekiendtgiøres herved til Underretning for de Hr. Handlende og Søefarende, at Militairstationen ved Silden er tilintetgjort af Fienden, og at den ved Kind er ophævet. Men for at sikkre Kystfarten saa meget mueligt, etableres en Telegraph=Linie til Haaløe, hvor alle nordgaaende Fartøier vorde underret Skipperne paa de indtil 13 Fod dybtgaaende Fartøier. maatte beordres at gaae indenskiærs, igiennem Furre sund, de større Skibe at gaae ud i Kindesund og ind i Froe=Søen. For ogsaa at sikkre denne Fart, er paa Kindfieldet etableret en Signalstation, og ved at sende et Fartøi i Land til Kind, ville Skibsførerne blive underrettede om Fiendens Bevægelser udenfor.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-08-29
Aarhuus. J Søndags gav den unge Violinspillerinde, Jomfrue Scharff, en Concert paa Aarhuus Raadstuesahl, der fuldkommen svarede til det talrige Publicums Forventning, som hørte hende. Enhver beundrede denne unge Kunstnerindes store Talenter, ligesom og enhver ønsker at hun efter Fortieneste og til Opmuntring overalt maae finde talrige Tilhørere.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-08-29
Prædikanterne paa Fredag. Domkirken Hr. Provst Bechmann. Fruekirke Hr. Studsgaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-08-29
Prædikanterne paa 11te Søndag.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-08-29
efter Trinitatis. Høimesse. Aftensang. Domkirken Hr. Provst Bechmann. Hr. Dr. Larsen. Fruekirke Hr. Candidat Quistgaard. Hr. Jahnsen. Hospitalskirken Hr. Jahnsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-08-29
Udenlandsk. Frankrig. Hs. Majestæt Keiserens Fødselsdag blev alt Aftenen før forkyndet ved Artilleriesalver og frit Skuespil. Festdagen selv, den 15de August om Morgenen, Kl. 6, blev paa nye tilkiendegiven ved Artilleriesalver. Efter at Keiseren var opvaagnet, begav Hs. Majestæt Keiserinden, Prindserne og Prindsesserne af den Keiserl. Familie sig til Hs. Majestæts sædvanlige Søvegemak, for at bringe Ham Deres Lykønskninger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-08-29
Jmod Middag begav Hs. M. Keiseren sig til Thron sahlen, hvor Prindserne, Stordignitairerne, Cardinalerne, Ministrene, det divlomatiske Corps m. fl., bleve indførte til Audience. Blandt de Jndførte befandt sig og den russiske Gesandt Fyrst Kurakin. Derpaa begav D. M. sig til Messe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-08-29
Efter Messen begav Keiseren sig i Apartementet, hvor Han paa Sin Throne gav den Hollandske og den Jllyriske Deputation Audience. Præsidenten for den Hollandske Deputation, Admiral Verheul holdt følgende Tale: Sire, Eders allertroeste Undersaatter i Holland, Medlemmerne af Conseilet, det lovgivende Corps &c., har den Ære at nedkaste sig for Fødderne af C. M. Throne, for ærefrygtfuld at udtrykke det Sindelag, den Beundring, Tiltroe og Lydighed som besieler dem.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-08-29
Det Hollandske Folk, som er berømt i Historiens Ana ler, for dets krigerske Bedrifter, dets Politiks Reenhed, dets Anstrængelser for at erobre og haandthærhængighed, har endnu beholdt Erindringen af sine Forfædres Dyder tilbage. De store Tildragelser hvortil Europa i dette Aarhundrede har været Vidne, har gandske omskabt Staternes politiske Systemer og Forholde, og den Uafhængighed som vore Forfædre ved Tabet af deres Formue, Blod og alt hvad der var dem kierest, havde tilkiempet sig - maatte nødvendig ved Omstændighedernes Magt, erholde nogle Modificationer. Nu forenet med det første Folk i Verden, kaldet af den største Fyrste paa Jorden for at deele de Velgierninger som hans store Genie og Faderhuld udbreder over alle hans lykkelige Undersaatter i saa stor Overflødighed, og hvoraf Holland alt har erholdet saa store Prøver, fordrister Hollænderne sig til at haabe, at de ved deres Hengivenhed og Lydighed, men fortrinlig ved deres Anhængighed til deres Fyrstes og Faders Person, vil fortiene en mægtig, høimodig, retfærdig og liberal Regierings Protection. Hs. Majestæt gav derpaa følgende Svar: Herrer Deputerede af det lovgivende Corps a.: J 30 Aar vare J stedse en Bold for Forandringer. Jtabte Eders Uafhængighed, da en af Eders Republiks Storofficiantere, fremkaldte preussiske Bajonetter, under Englands Begunstigelse, til at mægle ved Eders Raads Deliberationer. Den Gang blev Eders Fædres politiske Forfatning sønderreven, og den blev det for evig. J var en Deel af den første Coalition. J Følge samme, erobrede de franske Armeer Eders Land. En Skjebne som er undskillelig fra den engelske Alliance. Efter denne Erobring, bleve J regierede af en særdeles Forvaltning, men Eders Republik var en Deel af Riget. Eders Forvaltning forandrede sig, ligesom Meningerne forandrede sig i Frankrig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-08-29
Da Forsynet hævede Mig paa den første Throne i Verden, maatte Jeg, i det Jeg for bestandig bestemte Frankrigs Skjebne, og ordne de Folkeslags Lod, som udgjorde en Deel af Riget; meddele Alle en fast Orden, og udrydde hos Alle Anarchiets Onder. Jeg gjorde Ende paa den Uvished, som svævede over Jtalien, ved at sætte Jernkronen paa mit Hoved. Den herskende Regiering i Piermont tilintetgjorde Jeg. Jeg skrev Schweitzes Constitution i min Mediationsact, og forenede dette Lands Localeiendommelighed, med den Keiserlige Krones Sikkerhed og Rettigheder. Eder gav Jeg en Prinds af mit Blod til Behersker. Dette var et naturlig Baand, som maatte forene Eders Regierings Jnteresse med Rigets Rettigheder. Mit Haab bedrog mig. Jeg har ved denne Leilighed viist mere Langmodighed end min Characteer og mine Rettigheder egentlig tillader. Endelig maae Jeg giøre en Ende paa Eders piinlige Uvished, og forkorte en Dødskamp som fortære Eders Kræfter og Hielpemidler. Jeg aabner Continentet for Eders Jndustrie. Den Dag vil komme, hvorpaa J vil bære mine Ørne paa de Have som ere blevne berømte ved Eders Forfædre. Da vil J vise Jer, Eder og Mig værdige. Alle Forandringer som fra nu af, indtræffer paa Europas Fastland, vil have det tyranniske, blinde, sit eget Vel ødelæggende System til Grund, som har bestemt den engelske Regiering til at drage Handelen uden for de almindelige Love og underkaste den Licencers vilkaarlige Herredømme. Herrer Deputerede a.: Siig Mine Undersaattere i Holland, at Jeg er tilfreds med Deres mod Mig viiste Sindelag; at Jeg ikke tvivler om Deres Troeskab, at Jeg tiltroer Dem, at De forene Deres Anstrængelser med Mine andre Undersaatters Anstrængelser til igien at erobre Søerettighederne, som paa hinanden følgende og af England udrugede Coalitioner, har frareven Continentet. Siig Dem, at De altid kan giøre Regning paa Min særdeles Beskyttelse."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-08-29
Dronningen af Spanien er tilligemed hendes Søster Prindsessen af Ponte-Corvo ankommen til Paris.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-08-29
Staden Paris har den 14 August tilbuden Hs. M. Keiserinden et kostbar Toilette til Foræring.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-08-29
De 2de store Monumenter paa Victoire= og Vendome Pladsene, den store Armees Saule og General Desaixes Statue, bleve afdækkede den 15de August.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-08-29
Prindsen af Eslingen har under 29de Julii tilmeldt Prindsen af Neuschatel følgende: Hertugen af Elchingen, Marschal Ney, befalede den 21de Julii General Loison med 3000 Mand, GeneralTreilhards lette Cavallerie og nogle Stkr. Artillerie, at foretage en Recognoscering til Fortet Conception. Han stødte paa Fienden ved Casas, som tog Flugten, dog ville det lette Cavallerie forsvare Fortets Plateau, men General Treilhard angreb dem med saadan Heftighed, at de maatte forlade Fortet, uden at de fik Tid til at antænde alle Minerne, og trak dem tilbage lige til Almeida. Her befandt sig Avantgarden under General Craufurd, som bestod af 2000 Mand Cavallerie og 8000 Mand Jnfanterie. Angrebet var manter, og skeede i bedste Orden. Fienden forsvarede Terainet med en levende Jld af Feldtstykker og smaae Gevæhrer, men blev dreven udaf en Position i den anden. Generalen samlede derpaa sine Tropper under Pladsens Kanoner, i Haab om at vi ikke skulle angribe ham i denne frygtelige Stilling. Men 4 Colonner marscherede lige paa ham, og nærmede sig med den største Dristighed, uden at besvare hans eller Festningens Jld. Det 3die Husar-Regiment huggede ind, med nedhængende Tøile, paa Jnfanteriet, og nedsablede mange; men Grunden var saa vanskelig, at det øvrige Cavallerie ikke kunde tage Deel i Fegtningen. Det fiendtlige Cavallerie undgik bestandig vores og trak sig over Con. Da imidlertid General Ferens Brigade havde overfløiet Fiendens venstre Flanke, og truede med at afskiære ham Tilbagetaget, saae den engelske General sig nødt til at trække sig tilbage, som skeede i stor Uorden, og ved bestandig at blive forfulgt af vore Batailloner. Englændernes Tab paa denne Dag bestod i 60 Officerer. hvoraf 24 bleve begravne paa Pladsen, omtrent 400 Døde og 700 Saarede, deriblant Obersterne af det 43de Regiment, det 16de Dragon=Regiment og Major Brovn, af det 52de Reget. Vi har frataget dem 1 Fahne og 2 Kanoner og gjort 400 til Fanger. Vort Tab bestaaer i 300 Døde og Saarede. Den 25de har Hertugen af Elchingen fuldendt Almeidas Jndsluttelse, besat Valreda- og forjaget Englænderne fra Høiene ved Perciro. Al meda bliver forsvaret af 4 Regimenter Portugisere, er tilstrækkelig forsynet med Levnetsmidler og Munition, og har 2 Gouverneurer, hvoraf den ene er en Englænder. Besætningen har gjort 3 Udfald, som alle ere tilbageslagne, hvori de har tabt 40 Mand, og vi kun 2.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-08-29
England (over Frankrig). Man siger at den som rige Statssecretair Hr. Canning er i et overordentlig Ærinde gaaet til Sicilien, hvor der skal være udbrudt en alvorlig Uenighed mellem Hoffet og den engelske General Stuart.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-08-29
General Vennegas er afreist fra Cadix, som nye Vicekonge til Mexico.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-08-29
Jndvaanerne i Buenos=Ayres har fulgt CaraccaExempel. De har afsat Vicekongen Don Hadalgos de Cisneros, og indrettet en Overjunta, i hvis Spidse Gouverneuren er indsat. Dens første Lov var Monopolernes Afskaffelse. Men denne Provinds vil dog blive i Forbindelse med Moderlandet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-08-29
Nordamerika. Mr. Jackson reiste den 3 Julii fra Nyeyork til Philladelphia, men kom den 7de igien tilbage. Han gav strax Ordre til at Paketbaaden Princes Mary afseilede til Falmouth.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-08-29
Her gaaer det Rygte, at vor Regiering har befalet, at enhver Nyehed af de krigførende Magter, i Henseende til vor Handel, skal afværges med Magt. Vore Regieringsblade anbefale paa nye Embargoen, som det bedste Middel i nærværende Krise.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-08-29
Tydskland. Fra Pommern skrives: Det Svensk Pommerske Gebeet er ikke bleven berørt af de franske Tropper, som siden den 17de August ere indrykkede i Wismar og Rostock. J disse 2de Havne ere flere der indløbne Skibe bleven besat af fransk Militair.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-08-29
Bekiendtgiørelser. Onsdagen den 5te Septbr. om Formiddagen Kl. 10 holdes Forsamling paa Randers Raadstue, i Randers Amts Huusholdnings-Selskab.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-08-29
Tirsdagen den 4de Septbr., bliver efter høie Ordre, om Eftermiddagen Kl. 2 slet, foretaget offentlig Auction, hos Ludvig Ramboe paa Middelgade, over endeel henhørende til Feldt Lazarettet her i Byen, bestaaende af 110 Sengesteder, nogle Stole og Borde, en 2 Etage JernKakkelovn med Jernrør, 1 stor Ballance=Vægt med Lodder, 138 uldne Huer, 1 stor Kar, tilligemed endeel andet mere. Conditionerne erfares paa Auctionsstedet. Aarhuus, den 29de August 1810. Auctions-Directionen. En 2sags Boe med 1 Kakkelovn og Kiøkken, søges at faae til Leie eller tilkjøbs til førstkommende Michaeli Flyttetid; de som have en saadan at overlade, behager at tilkiendegive det for Laurentin.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-08-29
Placat. Torsdagen den 6 Septbr. næstkommende om Eftermiddagen Kl. 4 slet, bliver offentlig Auction forretaget udi og over det afgangne Madame Models Boe tilhørende, og paa denne Byes Søndergade beliggende Sted. Bemeldte Sted bestaaer af 8te Fag Bindingsværk til Gaden, indrettet til Størstne, Giestkammer, Dagligstue, Sovekammer, Kiøkken og Pigekammer; et Baghuus paa 7 Fag, indrettet til Stald og Ladehuus; til Stedet er en Brønd med god Vand, samt en liden Hauge; og Stedets Bygninger ere assurerede i Brandkassen for 540 Rdr. Den paafølgende 7de September og Formiddagen Kl. 3. bliver ligeledes offentlig Auction foretaget i bemeldte Sted, over Boets betydelige Ind= og Udboe, bestaaende af Guld, Sølv, Kaaber, Tin, Messing, Chatoller, Dragkister, Comoder, Speile, Borde, Stole, Kakkelovne, Sengesteder, og Sengeklæder, samt endeel gode Fruentimmer=Gangklæder, og Linned m.v. Thi ville de Lysthavende behage at give Møde bemeldte Tid og Sted, hvor da Conditionerne, hvorefter Auctionerne agtes fremmet, skal vorde kundgjorte. Greenaae, den 17de August 1810. Aagaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-08-29
Placat. Torsdagen den 13de September og Formiddagen Kl. 10 slet, bliver efter Vedkommendes Forlangende, ved Trecaae Mølle i Nørre Herred, Randers Amt, foretaget offentlig Auction over hvad som er ilandbierget af Chaluppen Unge Peter, der strandede ved bemeldte Trecaae Mølle den 1ste Mai dette Aar, saasom: 2de Svær=Ankere. 1 Jern Dræg. 1 næsten nye Sværtoug, lang 70 Favn, tyk 5 1/2 Tom. 1 gammelt dito . . 35 a 40 Favn, 5 1/2 Tom. 1 Varptrosse, 30 Garn, lang 53 Favn. 1 nye dito, 21 dito, . 31 dito. 1 Stykke dito, 21 dito. 13 dito. 1 Lodline, lang 28 Favne, med 8 Pd. Blyelod. 1 Storseil. 1 Klyver. 1 Dito. 1 Stagfok. 1 nyt Gaffel=Topseil. 1 nye Mast med Salling, Bolt og en Jern Bøile tilStorbommen. 1 nye Bugsbred med Skive til; med meget mere. i indbydes herved de Lysthavende til behageligen at give til
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-08-29
Bekiendtgiørelser. Det kongelige danske Cancellie har under 21de dennes, tilskrevet Aarhuus Amts Øvrighed saaledes: "Det kongelige Departement for de udenlandske Sager har tilmeldt Cancelliet, at det har behaget Hans Majestæt Kongen, paa en Ansøgning fra Madame Bathurst, hvis Mand under 25 Novbr. 1809 er forsvunden i den preussiske Stad Perleberg, allernaadigst at tillade, at bemeldte Mr. Bathurst maae indkaldes i samtlige de her i Landet udkommende offentlige Tidender. Cancelliet skulde i denne Anledning tienstligst anmode Hr. Kammerherren, om at ville foranstalte vedfølgende i det franske Sprog forfattede Signalement tilligemed den ligeledes herhos følgende danske Oversættelse indrykket i Stiftets Tidende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-08-29
J Følge deraf bekiendtgiøres herved følgende: Signalement.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-08-29
Le 25 Nov. 1809, Mr. Bathurst, Ambassadeur accredito de Angleterre a la Cour de Vienne, a disparu a Perleberg en Prusse. 1) a quitte cette place a pied, over peu dargent, mais muni de ses lettres de crance. Sa montre toit argente, nom de Thorloger Hamlet, No. 1059. Son cachet est i reconnoitre par les mots: "Tiens ta for, et les armes de la famille. Peut-etre qulil Seest embarque dans un vaisseau, qui a 6te pris ou deten i cause de commerce d'entrelope. Dans ce cas il seroit bien possible que Mr. Bathurst ne se fut pas nomme du tout, ou peat-etre sculement sous son nom feigne de Koch. Nous esperons que la description sous jointde sa personne facilitera les recherches. Sa hauteur est de 6 pieds, 2 ou 3 pouces d'Angleterre, des bon dents, bouche prominente, yeur dun blev profond, ciles noirs dom le refler fait paröitre les yeur noir, cheveur chatagne fonce, quise bouclent autour de sa tete. II tien sa tete un peu baisse et a un pen de negligence dans sa demarche, il parle souvent i soirmeme, sa voir est pleine et tresmelodieuse, il parle le gree et le latin, comme il faut, le francoisaver facilite, il entend Falle mand et le Parle un peu. II fant ajouter a cela que Mr. Bathurst af quitte Perleberg dans une tres grande agitation desprit et plein de peur d'etre poursuivipar ses ennemis, et que peut tre par la soli tude et sees souffrances, cette agitation a ang mente d'un tel degre, qulelle ressemble a une alienation d'esprit.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-08-29
Signalement. Den 25de November 1809 er den ved Hoffet i Wien forhen som engelsk Gesandt accrediterede Hr. Bathurst bleven borte i den preussiske Stad Perle berg. Han forlod dette Sted til Fods, med faae Penge, men forsynet med sit Creditiv. Paa hans Sølvuhr, af Uhrmager Hamlet, fandtes Nr. 1059. hans Signet er kiendelig ved de Ord: "Tiensta for, og ved hans Familie=Vaaben. Det er mueligt, at han er gaaet ombord paa et Skib, som formedelst Snighandel er taget eller opholdt. I dette Tilfælde har maaskee Hr. Bathurst enten aldeles ikke angivet sit Navn eller mueligen kuns det paatagne Navn Koch. . Efterfølgende Beskrivelse over hans Person vil kunde lette hans Eftersøgelse: Hans Høide er 6 Fod, 2 a 3 Tommer engelsk et Maal, smukke Tænder, fremstaaende Mund, mørkeblaae Øine, og paa Øienlaagene sorte Haar, der 3 bidrage til ogsaa at give Øinene en sort Farve i kastaniebruun Haar, som krøller sig om Hovedet med Hovedet hælder han lidt fremad, og er noget skiødesløs i sin Gang, han taler ofte med sig selv. hans Stemme er mandig, og meget velklingende, han taler got Latin og Græsk, det franske med Lethed, forstaaer tydsk, og taler det lidt. Endnu maa tilføies: at Hr. Bathurst har forladt Perle berg i en meget heftig Sindsbevægelse, og betaget af Frygt for at blive forfulgt af sine Fiender, og at maaskee denne Sindsbevægelse har ved hans Ensomhed og Lidelser tiltaget i en saadan Grad, at den ligner Forvirring i Forstanden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-08-29
Mandagen den 3 Septbr. næstkommende, Eftermiddag Kl. 2 slet, bliver udi Mad. Kiellernes Gaard ved Minde, der i Aarhuus ved offentlig Auction bortsolgt: 1) Endeel af de til det forrige franske Bagerie, Slagterie og Magazin henhørende Jnventarier, hvoriblant 2de nye Kaaber Grue=Kiedler; og 2) endeel sigtet Hvede- og Rugmeel, noget Klie af begge Slags, og henved 250 Tønder Hvede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-08-29
De af mine Herrer Creditorer, saavel Inden, som Udenbyes, der have noget at erindre, beder jeg tienstlig at melde dem hos mig i mit Logie hos Hr. Kiøbmand Villum Thomasen, da jeg agter om en 14 Dage, paa en kort Tid at reise ud paa Landet. N. Biørn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-08-29
Undertegnede tager sig den Frihed at recommandere sig det høistærede Publicum, saavel heri Byen som paa Landet, med at forfærdige alle Sorter moderne Mandsklæder, efter den nyeste Smag; forsikkrende, at enhver, som vil beære mig med deres Arbeide, skal blive fornøiede, og paa det hurtigste expederede. Aarhuus, den 29 August 1810. Carl E. D. Oldag, Mands-Skræder fra Hamborg, boende paa Guldsmedgaden Nr. 219.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-08-29
Gaarden No. 172 paa Tangen, med en opperlig Frugthave, er til nu forestaaende Michaeli Flyttetid til Leie at bekomme, samme er og underhaanden tilkiøbs. Om begge Dele behager man at henvende sig til Kammerherre, Rosenørn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1810-08-29
Førstemmende Fredag den 31te August Kl. 2 Eftermiddag lader Conditor Johannes Marchiis udi hans iboende Gaard paa Tangen her i Aarhuus, ved Auction bortsælge en Deel Meubler, bestaaende af Borde, Stole, Skabe, Dragkister, Chatoller, et Billard, Kakkelovne m.v. De Lysthavende ville behagelig til bemeldte Tid tage Møde. Aarhuus, den 25de August 1810.