Viborger Samler, 1784-09-06
Ofte har jeg undret over, at endeel Theologer, ville bevise Englenes Gesvindighed, og ligesaameget over Beviserne. Hvo der veed, de ere Aander, og hvor veed ei det, tænker vel aldrig, de komme afsted, som Snegle, eller staae som Stave i en Gierde om Himmel-Riget. Beviserne ere som Sætningen, 3 Sprog1) Es. 6, hvor een tillegges 6 Vinger. Men Vinger ere ei altid Beviis paa Gesvindighed. En Høns, har Vinger; er dog ei gesvindig. Sex Vinger ville og meere hindre end fremme Farten. Det ville ansees som en Vanskabning, ligesom 6 Fingre paa en Haand. Saalidet som Guds Stoel. Sidden betyder hans Tunghed eller Mathed, saa lidet Vingerne hines Gesvindighed. Det var kun et Syn i Prophetens Forestilling og ei i hans Øine; thi ingen har seet Gud, og, naar det billedagtige fradrages, kun en Afbildning paa Guds Storhed til at hielpe og straffe, samt Hans Skabningers Duelighed og Færdighed dertil. 2). Pd. 104 Gud giør sine Engle til Aander og sine Tienere til Jldslue. Men ere Englene Aander af Skabelsen, saa har Skaberen ei nødig nu at omskabe dem. Og da Aand i Texten betyder Vind. Var det nogen Ære for Englene at blive Vind, da Gud truer nogle Propheter, de skulle blive til Vind Jer. 5. En Mand, som gaaer efter Vind Mich. 2, d. c. en Vindmager. Jeg under derfor L'Enfents franske Oversættelse: i fat fat des Vents ses Anges et des flames du fen ses Ministres. d. c. Han giør Vindene til sine Engle og Jldsluen til sine Tienere: Han bruger dem dertil, som Pd. 118. Jld, Hagel, Snee, og Vinde forrette Herrens Ordre. Denne Oversættelse bruger B. her som flere Steder, gid og alle Steder, og er den første i vore Danske Bibler. Endog Bibel-Commissionenaf 1748 følger de Gamle. Psalmen retfærdiggiør vor nye Oversættelse. Den roser Skaberens vise Indretning i vor synlige Verden, at alle Elementer, Dyr, Fugle, Vexter staae til hans Ære, og Tieneste, slutter deraf, at han og kan betiene sig af Vind og Jld til sine Sendebud og Tienere, som Erfarenhed saa ofte viser. 3) Ebr. 2, anføres og Davids Ord, men ei for at bevise Englenes Gesvindighed. Agt: Jøderne paastode, Loven var herligere end Evangelium, fordi den var givet ved Englene Act. 7, efter Deres og Josephi Meening; thi ved Lovgivelsen saae Folket alene Torden, Lynet, Basuners Lyd og Bierge=Røg. Exord. 20, som var vel det, der agerede Engle. Paulus vil lære dem, at Gud har flere Tienere, end disse Aander, og at Evangeliumet er herligere end Loven, som det Gud har givet ei ved Engle, men ved sin Søn, der er meere, end alle Slags Engle. Chr. 1, 1. Som Tilgivt vil jeg melde en sær Begivenhed. J Begyndelsen af dette Sekulum døer en Præst heri Herredet. Endeel Præster og andre ere i en anden den Stue. En af Huset beretter dem: Nu døde han Disse see i det samme uden for Vinduet svæve som en Engel, der strax forsvinder. Hvo ei troer mig, maa herom spørge min nu værende Hr. Biskop. Resten af Spørgsmaale. 9. Naar Hustruen slaaer sin Hosbond, og giør ham Skade, da er det efter 654 ligsom hun det imod en Fremmed gjort havde, og skal da straffes derfor, Men slaaer Hustrue sin Hosbonde og giør ham ingen Skade, tvertimod maaskee kunde gavne dermed, er hun da derved en Lovens Overtræder, eller bør straffes derfor, 10. Skal den, som ved at forsee sig imod 61312, bliver Tyv, betale Jgield og Tvigield, Skal med det Stiaalne forholdes efter Forordningen. af 21 Maji 1751 den 5te Art. og dersom saadanne Tyverier paa adskillige Steder ere forøvede, bør da Tyven efter samme Forordnings 6 Art. for dem alle under Eet tiltales paa det Sted, hvor det sidste er begaaet: Forestaaende Spørgsmaale ventes af en Lovkyndig besvarede i den Viborg Samler, Ham