JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-02-17
Skipper J. Jansen afgaaer fra Kolding til Kiel den 28de dennes, og tilbage fra Kiel til Kolding den 10de Marts, og saa fremdeles hver 10de Dag fra et af Stederne, medtagende Passagerer og Fragtgods. Kolding, den 15de Februar 1843. J. S. Borch.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-02-17
Skipper P. Thuesen afseiler fra Middelfart til Kjøbenhavn den 22de eller 23de Februar, saafremt Vinteren tillader det, og medtager Fragtgods og Passagerer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-02-17
1 a 2 Smaaværelser, helst paa Fiskergade, ønskes til leie til Paaskeflyttetid. Den Søgende anvises af A. Hansen, Commissionair.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-02-17
Et gibset Værelse paa 2 Fag til Gaden med egen Opgang, meubleret om ønskes, kan til Paaske Flyttetid erholdes tilleie for en eenlig Person i Stedet Ms 877 paa Guldsmedgad, i Nærheden af Torvet. Øverste Etage i Gaarden 6 94 Litr. paa Middelgade, bestaaende af 3 gibsede Værelser med Kjøkken, Spisekammer, Pige= og Pultekammer, er at faae tilleie til Paaske Flyttetid.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-02-17
J Gaarden de 257 paa Badstuegade er et meubleret Værelse paa 3 Fag i anden Etage til Gaden at faae tilleie til Paaske Flyttetid for en eenlig Person eller 2de Skole-Disciple, med eller uden Kost i Huset.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-02-17
Paa Sophiendahl ved Skanderborg er til førstkommende Mai en Plads ledig for en duelig Gartner, som ikke er ukyndig i Skovbeplantning, samt for en gif Avlskarl, der er oplært ved Landhuusholdnings Selskabet. Begge maae kunne fremlægge gode og fyldestgjørende Anbefalinger. Rosenkrantz.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-02-17
Trykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkeri.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-02-18
No 2 Løverdagen. den 182 Februar. Den til Forsendelse. med Brevposterne Kongelig allernaadigst alene privilegerede Aarhuus Stifts-Tidende. Redigeres og udgives 3 Gange ugentlig af Overkrigscommissair J. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-02-18
Blandinger. Den europæiske Befolkning i Algier er sat i Skræk ved en ny Ulykke. Fiirsindstyve Franskmænd, ere blevne halshuggede af Araberne. Paa Efterretningen blev der strax udsendt en fransk Kolonne paa 1200 Md., under Oberst Saint Arnault, men endnu flere Uger efter hørte man ikke det Mindste fra den General Changarnier brød da op, for at lede efter den, men fandt den ingensteds. Tilfældet førte imidlertid General Bar paa Spor af den; men den var saaledes indsluttet af Bjerge og Kabyler, at den ikke var istand til at røre sig. Bar forsøgte vel at komme de Betrængte til Hjælp, men slap først efter mange Anstrængelser selv derfra, ved at slaae sig igjennem til Churchill, hvor han nu blokeres af Abdel Kader, i Spidsen for 20000 Ryttere og 4 a 5000 Kabyler tilfods.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-02-18
Den 24de Decbr. saae man pludseligt alle Jøder forlade Algier med Pik og Pak. Man vidste i Førstningen ikke, hvad denne Udvandring havde at betyde, om de paany vilde drage til Landet Gosen, eller maaskee endog ind i selve Canaan; thi paa alle Spørgsmaal derom gave de undvigende Svar. Men snart kom der Lys i Sagen. Deres Rabbiner havde spaaet Stadens Undergang ved et Jordskjælv den 25de Decbr., og da han stod i stor Anseelse hos dem troede de ham paa Ordet og vandrede ud. Men da der hverken blev Noget af Jordskjælvet eller af Stadens Undergang, vendte de tilbage igjen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-02-18
Jkke langt fra Bristol har man fundet en uhyre Beenhulle. Skjøndt den endnu ikke er undersøgt i Dybden, har den dog allerede leveret store Beenmasser, som bevise, at Bjørne, Hyæner, Nilheste, Elephanter og andre Dyr her have fundet deres Grav.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-02-18
En Capitain Grant i London har opfundet et nyt Slags Kanoner, som ere lettere og bære længere, end de sædvanlige. Engelske Blade mene, at naar man har saadanne Kanoner og dertil den danske Procurator Rasmussens Geværer, saa har man Alt, hvad man behøver, for at forsvare sit Fædreland. Med disse Kanoner og disse Geværer kunne to Armeer, hver paa 100,000 Mand, skyde hinanden ihiel i 6 Timer. Den Sidste, som skyder den Næstsidste, har vundet Slaget!
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-02-18
En otteaars Dreng ved Navn Arthue Harrer, sætter i denne Tid hele Engelland i Forhauselse ved sit overordentlige Talent og sin dybe Jndsigt i stræng videnskabelige Fag. Han holder Forelæsninger over høiere Mathematik og Astronomie, og besvarer paa staaende Fod Spørgsmaal, som kunde bringe selv de lærdeste Veteraner i Forlegenhed. De engelske Love omgjærde Giftermaalet med alt for faa Formaliteter, og Dobbeltægteskaber ere derfor temmelig hyppige i Engelland. For ikke længe siden satte en Begivenhed af dette Slags en Mængde Mennesker i Bevægelse. En vis Pearson, der i nogen Tid havde levet skilt fra sin Kone, beilede til en meget agtbar Kjøbmands Datter i Cito. Faderen lod sig altfor let skuffe, og gav sit Samtykke. De Forlovede begave sig til Whitechapel, og den angel kanske Geistlige havde allerede begyndt paa Formularen, da der pludseligt traadte en Mand og en Kone ind i Kirken, og, i den heftigste Bevægelse, løb hen mod Præsten, idet de raabte: Holdt, Skurken er gift, Hans Kone er vor Datter, og hun lever endnu Den Geistlige afbrød naturligviis Ceremonien og trak sig tilbage. Vidnerne og de indbudne Personer adspredte sig; men Pearson tabte ikke Modet. Han forsvandt pludseligt med sin Brud, som det ubehagelige Optrin aldeles ikke bragte ud af Fatning, og tilte uden Ophold til et andet Sogn, hvor han betalte Præsten Gebyret, tog Klokker og Graver til Vidner, og lod sig vie. Neppe var Parret kjørt bort, før den første Kones Forældre kom hidløbende. Men det var for sildigt. J Pontiers solgte en Mand forleden sin Kone for 110 Francs og 5 Faar til sin Nabo, der ogsaa strax berigtigede Kjøbet. Men da han vilde hente Konen, var hun flygtet. Kjøberen har nu anlagt Proces mod Ægtemanden, for at faae ham tilpligtet til, under en daglig Mulct, at skaffe Konen tilveie. Forleden Nat, mens alle Mennesker laae i den tryggeste Søvn, har en Lavin begravet en heel Landsby ved Grenoble. Af 35 Huse ere 26, med alle deres Beboere, endnu begravne under Sneen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-02-18
J Jllierdalen (Canton Walles) mindes man aldrig at have seet saamegen Snee falde, som dette Aar. Paa lave Steder ligger Sneen 15 til 25 Fod høit. J mange Huse ere Beboerne formeligen ind sneede. J Morgenthal har en Sneelavin omstyrtet en heel Skov.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-02-18
En halv comisk, halv tragisk Sag svæver i denne Tid for Handelsretten i Paris. Den smukke Skuespillerinde Mademoiselle Opp, ved Varietes Theatret, havde, for et Aarstid siden, faaet et kostbart Smykke foræret af Grev., hendes ivrige Tilbeder. Da Jndfatningen var noget umoderne, bad hun Grevens Juveleer forandre den. Men Hvo skildrer hendes Skræk, da denne nægter at give hende Smykket tilbage, paa Grund af, at Hr. Greven endnu ikke har betalt ham dets Beløb, 30,000 Francs! Sagen kom for Retten, og Dille Ogy's Advocat forlanger snarest mulig Afgjørelse, eftersom Diamantsmykket hørte til de Gjenstande, Dille Ozy bruger til Udøvelsen af sin Profession." Juveleren, Hr. Janisset, ønsker derimod Sagen udsat. Greven er reist bort. Denne lærerige Proces har givet Anledning til en ny Paragraph i de Pariser-Actricers Coder: "Man bør aldrig lade noget Diamantsmykke, som man har faaet til Foræring, forandre, for man veed, om det er betalt, og aldrig hos den samme Juveleer, som det er kjøbt af." Som et Beviis paa, hvad den i den menneskelige Organisme nedlagte Livskraft under visse Omstændigheder kan modstaae, tjener følgende i Frankrig nolig iagttagne Tilfælde, der vist søger efter sin Lige i Lægevidenskabens Aarbøger: Den 10de Septbr. f. A. gjorde nemlig Dr. Londe i Academie royale de medecine i Paris Meddelelse om en af Lægen Lecanudivetot hos en Pige iagttagen Bugvattersot, der i flere Henseender fortjente Academiets Opmærksomhed. Denne Pige blev 1823, i en Alder af 36 Aar, angreben af en chronisk Betændelse i Underlivet (entereperitonitis), som trodsede alle Midler og endte med Vattersot i Maven (ascites). Da denne ikke lod sig fordrive, begyndte man at tappe hende, hvilket i Begyndelsen kun skeete med temmelig lange Mellemrum; men senere tog Sygdommen saaledes til og Vandet samlede sig derpaa i en saadan Mængde, at det blev nødvendigt at gjentage denne Operation hver 8de, 10de eller 12te Dag. J de 15 Aar, Sygdommen varede undlod hun ikke som Tjenestepige at gjøre sit Arbeide; thi efter Tapningen hvilede hun sig blot nogle Timer, og tog derefter fat paa Arbeidet med sædvanlig Munterhed. Endelig begyndte Vandet at aftage i Mængde, saa at det sjeldnere og sjeldnere blev nødvendigt at udtømme det, indtil det tilsidst ganske udeblev, hvorefter hun i de sidste 2 Aar ganske har gjenvundet sit Helbred. J de femten Aar steeg Tapningerne til det næsten utrolige Antal af 886, og Lægen antog det derved udtømte Vands Mængde at kunne udgjøre omtrent 52 Oxhofter (mulds), eller 208 Spande, eller 4,680 Potter dansk Maal. De denne Jagttagelse findes meddeelt i det første af Frankrigs medicinske Tidsskrifter (Archives genera les de medeeine), der udkommer i Paris og redigeres af de fleste af Facultetets Professorer, kan man ikke drage dens Ægthed i Tvivl.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-02-18
Den største Tobaksfabrik i Verden befinder sig i Sevilla. Her sysselsættes 7000 Mandfolk og 3000 Fruentimmer. Men vi maa føie til, at denne Fabrik, ifølge det ulykkelige Monopolvæsen, leverer Tobak og Cigarer til hele Spanien.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-02-18
De Franskes Dronning skal stærkt interessere sig for, at Demoiselle Rachel gaaer over til Christendommen, og efter Forlydende skal denne berømte tragiske Skuespillerinde ikke være fjern fra dette vig tige Skridt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-02-18
Modesangerinden i Paris er denne Vinter den svenske Mad. Nissen. Hun er en Begynderinde, hedder det; men hun har Alt, hvad man maa have, for at synge godt, en beundringsværdig Stemme, en fortræffelig Methode, superbe Tænder og et charmant Smiil.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-02-18
I Nærheden af Luxemburg har man nylig opdaget en skrækkelig Misgierning, som to Døttre have udøvet mod deres gamle Fader. Øvrigheden, der længe havde savnet denne Mand, fandt ham indelukket i et mørkt, forpestet Hul, af omtrent 6 Fod i Fiirkant liggende halvnøgen paa noget raadent Straa og en gl. Hovedpude, og lænket fast ved det ene Been til Gulvet. J 15 Maaneder havde de unaturlige Døttre ladet deres graahærdede Fader vansmægte uden Lys og Bevægelse. Døttrene bleve strax arresterede, og Oldingen bragt paa Hospitalet. De undskylde sig med, at de have frygtet for Faderens Raseri.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-02-18
Et i Nærheden af Düsseldorff forøvet Mord vækker stor Opsigt. En Bonde havde hentet nogle Penge i Grevenbroich, men begik den Uforsigtighed, i et Værtshuus at spænde den svære Pengekat om sit Liv. Da han derefter gik hjem med sin Søn, en Dreng paa tretten Aar, blev han overfalden og ihjelslagen af to Ubekjendte. Men kort iforveien havde han spændt Pengekatten, som begyndte at blive ham for tung, om Sønnens Liv. Morderne, som stode i den Formening, at den gamle endnu havde Pengene paa sig, lode Drengen løbe. Da de fandt sig skuffede, forfulgte de hans Spor. Drengen var imidlertid flygtet ind i et eensomtliggende Bondehuus, hvis eneste Beboerinde han meddeelte sin Skjæbne, idet han bad hende om Beskyttelse. Konen snakkede godt for ham, lovede at gjemme Pengene for ham og had ham gaae tilsengs paa et Loftskammer. Jmidlertid kom Morderne til Huset og spurgte efter Drengen. Konen sagde til dem, de skulde kun være stille, Drengen var her, og Pengene, som hun havde ihænde, vilde de deele. Den ene Morder vilde herpaa dræbe Drengen, men den Anden vilde ikke tillade det, da han frygtede at Liget skulde røbe dem Omsider bleve alle Tre enige om, at stege Drengen levende i Bagerovnen. Drengen hørte, paa Loftet, disse Forhandlinger. Man kan tænke sig hans Skræk Fortvivlet sprang han, næsten nøgen, ud af Vinduet, og løb, saagodt som uden befindelse, en Fjerdingvei. To Gensd'armer, som mødte ham, grebe ham, men kunde kun faae enkelte afbrudte Ord ud af ham. Dog anede de, at en Misgierning maatte være begaaet, og bade ham vise dem Vel til Huset. Underveis fortalte han dem, at man havde villet stege ham. Da de naaede Huset, gik den Ene af Gensdarmerne ind og spurgte de Tilstedeværende, som endnu ikke vidste noget af Drengens Flugt, men vare i Begreb med at hede Bagerovnen, hvad dette skulde betyde, Paa Forbrydernes Svar, at de vilde bage Brød, forlangte han, at see Deigen, hvorpaa de svarte, den maatte de først hente. Gensd' armen gik, men kom strax tilbage med sin Kammerat og med Drengen. Forbryderne værgede sig fortvivlet, men bleve dog tilsidst afvæbnede, og vente nu deres fortjente Løn. (N. W. N.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-02-18
Siden 4de Februar læses paa det Würzburger, Universitets sorte Bræt følgende Bekjendtgjørelse: Hs. M. Kongen har, i den Hensigt, at forstærke Jndtrykket af de imod de ulyksalige Dueller gjældende Love, allern, befalet, at det uopholdeligen skal officielt bringes til offentlig Kundskab, at Liget af en i Duel falden Student skal tidligt om Morgenen, naar endnu ingen Færdsel er paa Gaderne, uden Ledsagelse af Geistlige eller Liigfølge, uden Musik og Sang, og uden Klokkeringning i en simpel Kiste, uden nogetsomhelst Vaaben, Krandse eller andre Emplemer, bringes til Kirkegaarden, og i al Stilhed nedsænkes i Jorden, uden Liigtale af nogen Geistlig eller anden Taler." Denne allerhøieste Befaling bliver herved bekjendtgjort for dHrr. Studerende ved herværende Universitet, under Henviisning til de gjældende Love imod Dueller. Würtzburg, den 1ste Februar 1843. Universitets-Senatet."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-02-18
Det preussiske Statsraad har fuldendt en ny Criminallovbog. En af de vigtigste Forandringer angaaer Formaliteterne ved Henrettelser. Statsraadet havde meent, at hine Formaliteter burde aldeles afskaffes, men Kongen har bestemt, at en Kongemorder og en Fadermorder, herefter ligesom hidtil, skal slæbes til Retterstedet paa en Kohud. Henrettelse ved Øxen er, i den nye Lovbog, fastsat som eneste Dødsstrafsmaade, alle de andre, som Landretten indeholder, ere afskaffede for stedse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-02-18
J Berlin hersker en almindelig Skræk, thi Jngen veed sig sikker for Overfald inden sine egne Døre. Tyvene nøies ikke med, at stiæle hemmeligt og om Natten. De overfalde Familierne i deres Vaaninger, røve, plyndre, og tilføie endnu de afskyeligste Skjændselgierninger. En Embedsmands Frue, som nys havde taget sin Mands Gage i Forvaring, blev forleden, i sin Dagligstue, midt iblandt sine syv Børn, overfaldet af to Røvere, af hvilke den Ene klemte hendes Strube til, medens den Anden tog Pengene. Hun var næsten livløs, da man fandt hende. Det er kun faa Dage siden, man, i en af Berlins meest besærdede Gader, ved høi lys Dag, gjorde Jagt paa en Tyv, som sprang fra det ene Tag paa det andet. Politiet har endnu ikke formaaet, at sætte en Grændse for Uvæsenet, der menes at hidrøre fra een eneste vidtforgrent Bande. Alle Politi= og Criminalfængsler ere overfyldte. For nogle Dage siden fandtes en Curasseer liggende buxeløs paa et Fortoug i en ynkværdig Forfatning; man havde stiaalet ham Buxerne af Kroppen. Han fortalte, at Ubekjendte havde lokket ham ind i et Værtshuus, hvor de havde drukket ham paa Pelsen. Videre Forklaring kunde han ikke give. En af de ubarmhiertige Tyve var man imidlertid saa heldig at gribe kort efter, da han drev sin Frækhed saavidt, at han viste sig paa Gaden i de stiaalne Curasseer-Buxer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-02-18
En riig og fornem cölnsk Dame, som gjentagne Gange havde fornedret sig til at stiæle i Modeboutikerne, stod forleden for Edsvorneretten i Cöln. Hendes indflydelsesrige Familie opbød Alt, for at redde hende; hendes veltalende Advocater paastode, at Fruen leed af en sælsom Manie, som hun ikke kunde overvinde – men de Eedsvorne udtalte deres Skyldig", og Damen maa nu vandre sex Maaneder i Tugthuset.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-02-18
J Nærheden af Altenburg lever en Mand, som besidder et Arcanum, hvorved han strax kan curere den meest forfaldne Dranker. En Godseier i Nærheden har givet sine Folk en Dosis af denne Trylledrik, og ikke een Eneste af dem har siden været at bevæge til, at smaae en Draabe Brændeviin. Enaf de meest Forfaldne, som hver Dag pleiede at drikke sig fuld og at banke sin Kone, er, ved dette Lægemiddel, bleven den ordentligste Mand. Opfinderen af denne Hemmelighed, en gammel Hyrde, vilikke aabenbare den, skjøndt man har villet afkjøbe ham den for en betydelig Sum, først paa sin Dødsseng vil han meddele sin Søn den. Colidatet har, til alle Tider, foranlediget en Mængde Selvmord. Baiern (især Hovedstaden, München) er i vor Tid bleven berygtet, ei alene ved sin Vrimmel af uægte Børn, sine smukke Kjælderpiger, og sin overvættes Hellighed, men ogsaa ved en paafaldende Selvmordsmanie blandt de catholske Geistlige. Jkke Færre end niogtredive Geistlige sammesteds have, i afvigte Aar, aflivet sig (Freihasen.)"Gastronomische Zeitung" fortæller om et Selskab, der skal være oprettet i Uffingen (saavidt vides i det Würtembergske) i det Øiemed, at udbrede Bekjendtskabmed nye Næringsmidler. Ved en Diner, som Selskabet fornylig gav, blev der serveret med HestestegHundesteg, Ragout af Rotter og Muus, og KattestegHestestegen og Hundestegen gik ret godt ned, men Rotterne og Musene vilde ikke smaae Gjæsterne, saalidet som Kattestegen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-02-18
En Boghandling i Berlin anmelder: "Kjærlighedsbreve til en berømt Kunstnerinde fra en Mand i høi Stilling." Den berømte Kunstnerinde er FannElsler, Manden i den høie Stilling er Friedrich von Gentz. Hvis Brevene ere ægte, er det en himmelraabende Jndiscretion fra Dem. Ellers Side.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-02-18
J Mayerbeer's Huguenotter, har Capelmester Schramel's Kone, paa Theatret i Bremen, viist sig tilhest, som Dronning, i tredie Act, og, uden mindste Ængstelighed, sunget Recitativet paa Hesten. Ogsaa hendes Følge var tilhest.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-02-18
Madame Schmidten, Leipzigs Primadonna, kaldes i et Berliner Blad: "den Leipziger Lærke. Der er sat en Priis paa Saphers Hoved. Man sælger Porcellainshoveder med Saphirs veltrufne Portrait for 6 Gylden Stykket.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-02-18
Forleden holdt udenfor et af de første Hoteller i Hamborg en yderst elegant Eqvipage, hvoraf en Herre og en tæt tilsløret Dame, stege ud. Sidste iagttog et saa strængt Jncognito, at selv Tjenestetyendet i Hotellet ei tillodes at betræde det Værelse, hvori bemeldte Dame opholdt sig; og paa indiscrete Spørgsmaal svarede hendes Ledsager kun: "at hans og hans Søsters Reise var foranlediget ved et Dødsfald i Familien, der saaledes havde forstemt hans Søsters Gemyt, at enhver Berøring med Fremmede i høi Grad var hende ubehagelig." Efter et ganske kort Ophold ilede den fremmede Herre til Havnen og tingede Plads for sig og sin Søster paa et seilfærdigt liggende engelsk Skib. Dette havde allerede i et Par Timer været underveis til Curhaven, da der til det preussiske Gesandtskab i Hamborg indløb Depescher fra Berlin, med Opfordring til: at anvende Alt hvad muligt var, for at anholde en Officier, der havde bortført en Dame af meget høi Rang. Man tvivlede nu intet Øieblik længere om, hvem de ubekjendte Reisende vare, og Autoriteterne bleve strax satte i Bevægelse, for ved Telegraphen at befordre en Arrestbefaling til Curhaven; men Telegraphen bragte det Svar tilbage: "at der, for at arrestere Passagerer ombord i engelske Skibe, udfordredes den engelske Consuls udtrykkelige Sanction; dog kunde denne vistnok ogsaa til rette Tid indtræffe, da der endnu intet Spor var at see af det betegnede Skib." Det Forsømte blev hurtigt indhentet; men Lykken var denne Gang de Elstende huld: der reiste sig en tyk Taage, som forhindrede al videre Telegrapheren, og da Arrestordren omsider i behørig Form indtraf til Curhaven, var Skibet forlængst i rum Sø Ordet gaaer i Hamborg, at man igjen vil være nødt til at nedrive det nysopbyggede massive Streits Hotel", hvis man ikke vil oppebie, at det falder ned af sig selv. Paa den Maade seer det sørgeligt ud med Hamborgs Gjenopbyggelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-02-18
J Kiel har der været en offentlig Maskerade, hvor P. H. Lorenzen blev forestillet paa en Triumphvogn, der blev trukket af en vidtgabende Krokodil.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-02-18
Ogsaa paa et nylig afholdt Maskeradebal i Slesvig var der et Optog, som forestillede det forenede Schleswig Holstein. En Herold i oldtydsk Costume, anførte Toget; derefter fulgte to Fanebærerinder i Amazondragt, den ene i Slesvig, den anden i Holsteens Farve, og derpaa et Antal Riddere, klædte i begge Hertugdømmernes Farve. Paa samme Maskerade faaes ogsaa en stor kalkunsk Hane, mellem hvis Fjær var indstukket Takadresser, og som, trods sin Modstræben, Opbrusen og urolige Adfærd, dog blev fanget af nogle Fiskere i et Næt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-02-18
Efter et gammelt Bondesagn skulle mange Store døe i Løbet af Aaret, naar det har blæst stærkt Nytaarsnat. Afvigte Nytaarsnat har det blæst meget haardt. (Denne Beretning læses i Sjællandsposten, No 83.) – En Hr. Miller har udgivet et prophetisk Skrift, hvori han forudsiger, at Verden ufeilbarligen vil forgaae næstkommende 23de April.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-02-18
Forlangt Jndrykkelse. Mellem sidste Juul og Nytaar tildrog sig Følgende, som fortjener at komme til offentlig Kundskab. J en Gaard i Saabye, Boer Herred, Skanderborg Amt, var en lungesyg Hest, som ansaaes for incurabel. En klog Mand fra Egnen fortalte Folkene, at dersom de vilde forebygge at alle deres Heste paa lignende Maade skulde angribes, maatte de begrave den syge Hest levende - og dette grusomme Raad besluttede man sig til at følge: Det ulykkelige Dyr blev ført hen til en aaden Grav, styrtet derned, tildækket med Jord, og omkom saaledes ynkeligt. Det skal ikke have manglet paa dem, der søgte at afværge denne barbariske Handling; men forgiæves. Og Sligt kan endnu skee midt i det oplyste 19de Aarhundrede! – At Sagen er bleven strax indberettet forvedk. Øvrighed, have vi hort sige; men hvorvidt der i den Anledning er foretaget nogen alvorlig Undersøgelse, er os aldeles ubekjendt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-02-18
Bekjendtgjørelser. Restancelisten over Jan, Qvartals Commune=Skatter for indeværende Aar, forsynet med Stiftamtmandskabets Approbation, er nu indleveret: mig, for at Restancerne derefter kan vorde inddrevne ved Udpantning, hvilken ufeilbarligen vil vorde iværksat, saafremt Vedkommende ikke klarere deres Skyld til Kæmneren, i senest inden denne Maaneds Udgang. J dette Qvartals Skatter ligvideres Jndqvarterings Godtgjørelsen for sidste Halvaar 1842. Aarhuus den 12te Febr. 1843. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-02-18
Jndbydelse. Undertegnede, der agter at afdandse med de Elever, som have nydt Underviisning hos mig i dette Dandsecursus, indbyder herved disses ærede Forældre eller Foresatte, for at de destobedre selv kunne overbevise dem om den Fremgang deres Børn i denne min Dandsecursus have erhvervet dem. Andre Familier, saavel inden som udenbyes, kunne erholde Adgang til Afdandsningen, ved at henvende dem til mig om Billetter i min Bopæl paa Middelgade 3 141. Ballet vil, med høiere Vedkommendes Tilladelse, skee paa Byens Raadhuus førstk. Onsdag Aften, Kl. 5 1/2. Aarhuus, den 17de Febr. 1843. Bovien, Dandselærer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-02-18
Fastelavns Søndag den 26de dennes vil blive afholdt et Masquebal i Selskabet Polyhymnia for Sammes Medlemmer og de Fremmede som disse, overeensstemmende med Lovene og de i Anledning af denne Maskerade tagne Bestemmelser, maatte indføre.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-02-18
Directionen for Selskabet Polyhymnia i Aarhuus, den 11te Februar 1843. Efter Begjæring af Fattigcommissionen foretages Licitation i Fattiganstalten, Onsdagen den 22de Februar førstkommende, om Formiddagen Kl. 11, hvorved til mindste Bud opraabes Natterenovationskjørselen, saavel i Fattiganstalten som i Fattigboderne paa Graven, samt de øvrigt forefaldende Kjørsler, Fattigvæsenet vedkommende. Conditionerne henligge til Eftersyn i Fattiganstalten; hvilket herved bekjendtgjøres. Aarhuus den 14de Febr. 1843. Fleiser.