Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-04-13
Det er fleere Aar siden, at man i England og - Frankrige har beskieftiget sig med de sorte Menneskers Handels Ophævelse. Societeter af Menneskevenner have forenet sig til denne Sags Fremførelse; de største Talere i Regierings=Forsamlingerne have understyttet disse Forslag, Handels=Vinding, og Vanskeligheden at forskaffe Sukkerplantningerne paa de Vestindiske Øer de fornødne Arbeidere, som kunde udstaae Solens næsten dræbende Straaler i den heede Zone, har havt Overvægt imod Menneskelighedens mægtigste Grunde. Den Ære at finde en Udvei til at ophæve denne for det oplyste og følsomme Europa beskiemmende Handel, uden at tilintetgiøre den Vestindiske, var Danmarks Konge og Raad forbeholden. En Kongel. Commission, som Hs. Durchlauchtighed Arveprindsen af Holsteen Augustenburg selv har vildet presidere, har hertil lagt en Plan, som har frembragt den mærkværdige Forordning af 16de Martii sidstleden, om Negerhandelen, der fortiener heelt at læses af alle som ære en velgiørende Regiering. Den lyder saaledes: Vi Christian den Syvende, af Guds Naade, Konge til Danmark og Norge, a. giøre alle vitterligt: At, i Hensigt til de Omstændigheder, som følge med Slavehandelen paa Kysten af Guinea og med de der kiøbte Negres Overførsel til Vore Vestindiske Øer, ogsaa i Betragtning af, at det i alle Henseender maatte være velgiørende og gavnligt, om Tilførsel af nye Negre fra Guinea kunde undværes og Vore Vestindiske Øers Dyrkning i Tiden bestrides med Arbeidere, som, paa Øerne fødte og opdragne, vare fra Ungdommen af vante til Arbeidet, Himmelegnen og dem, under hvilke de skulle arbeide, have Vi ladet undersøge, hvorledes og naar dette maatte blive muligt. Ved denne Undersøgelse er det blevet sat uden forTvivl, at det kan blive mueligt og er fordeelagtigt for Vore Vestindiske Øer at undvære Jndkiøb af nye Negre, naar Plantagerne engang ere blevne forsynede med tilstrækkeligt Antal i det for Formerelsen fornødne Forhold, naar Understyttelser for de Plantage-Eiere, som dertil trænge, kunne giøres muelige, og der sørges for at fremme Negrenes Ægteskaber, Oplærelse og Sædelighed. For altsaa at sætte Vore Vestindiske Besiddelser udaf den Afhængenhed, hvori de vare og ere i Henseende til Negres Tilførsel, og for om sidder at giøre Negres Tilførsel unødvendig, er det at Vi nu til hver Mands Efterretning kundgiøre Vor allernaadigste Villie om en Deel herhen hørende, som nu behøver strax at bekiendtgiøres, og herved saaledes byde og befale: Med Begyndelsen af Aaret 1803 ville Vi, at al Negerhandel for Vore Undersaatter skal ophøre paa de Afrikanske Kyster, og ellers hvorden kunde finde Sted uden for Vore Besiddelser i Vestindien, saaledes, at efter dette Tidsrum Udløb ingen Neger eller Negerinde enten paa Kysten eller paa andre fremmede Steder maae ved eller for Vore Undersaatter indkiøbes, i Vore Undersaatters Skibe føres, eller til Vore Vestindiske Øer til Salg indføres, og at al mod dette Forbud stridende Handel skal denne Tid ansees som ulovlig. Jmidlertid, fra nu af nemlig og indtil Udgangen af Aaret 1802, maae det være tilladt for alle Nationer uden Forskiel og under alle Flage at indføre Negre og Negerinder fra Kysteen til Vore Vestindiske Øer. For de sunde og friske Negre og Negerinder, som i denne Tid saaledes indføres til Vore Vestindiske Øer, bevilge Vi, at følgende Partier raae Sukkre maae i egne eller fremmede Skibe inden et Aar fra Jndførselen udføres fra Øerne til fremmede Steder i eller uden for Europa, nemlig for hver voxen Neger eller Negerinde 20000 Pd. brutto, og for hver halvvoxen det halve, nemlig 1000 Pd., uden Forskiel i Hen seede til Kiønnene; men for Børn intet.