JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-04-21
Torsdagen den 27 April førstkommende bliver videre bortsolgt paa Hvidkilde Ladegaard Resten af Melkebøtter og Hollænderietøi, endeel Huus=Boehave af alle Slags, saasom Borde, Bænke Sengesteder, Tønder, Kar, Meeltønder, store og smaae Jerngryder, Kakkelovne, Spinderokke, endeel Gaardsredskaber a.; 12 a 14 gode Malkekøer, 11 (2 Aars, Qvier, 4 Stude, 4 Aars=Tyre, Melkekalve, 8 gode Materialheste, 2 (2 Aars) Klodde; et ganske nyt og fuldstændig Smede=Værktøi, Seletøier med Messing= og Jernbeslag, andre Arbeidsseler med Tilbehør, samt flere Sviin og Grise, og omtrent 40 Tønder god Rug i heel= og halvtøndeviis. Lysthavere behage at møde om Formiddagen Klokken 9. Tirsdagen den 25 April lader Forpagteren i Frørup Præstegaard ved offentlig Auction, bortsælge endeel Besætning, bestaaende af 2 brune Heste hver 6 Aar, 2 Følhopper begge med Kol, nogle Stykker Køer og Qvier, 6 Stykker, Faar med Grøde, 3 Arbeidsvogne med Fjælle og Færreds haver, 2 Plove og 2 Harver med Tilbehør, endeel Seletøi samt endeel Meierie=Redskaber, endeel tørre Egefjælle, og nogle Stole og Bordermed andet mere. Liebhaverne indbydes til bemeldte Tid og Sted, hvor Konditionerne erfares. Vinding, Bierge og Aasum Herredsfogderie, den 12 April G. Laden, Efter Amtets Øvrigheds Foranstaltning skal Færtedsleve forfaldne Træebroe gjenopføres af Steen, i Overeensstemmelse med den af Stifters lungerende Vennester Hr. Kapitain v. Stockfleth dertil givende Tegning og Overslag; thi bliver derfor ved bemeldte imellem Rolsted Kirke og Færredslev beliggende Broe Fredagen den 23 April førstkommende om Formiddag Kl. 10 afholdt Licitation over denne Steenbroes Opførelse. Vilkaarene, hvorunder Licitationen agtes fremmet, saavelsom Tegning og Overslag, kunne forinden faaes til Eftersyn paa Undertegnedes Kontoir i Odense. - Vinding, Kjerge og Aasum Herredsfogderie, den 13 April 1815. G. L. Baden Torsdagen den 27 April førstkommende, Formiddagen Kl. 9, bliver holdt Kommissions=Auction i Gaarden No. 250 paa Vestergade over adskilligt indsat Gods, bestaaende af endeel Huusgeraad, Jsenkramvare, Sirtser, Kartuner, Bomuldstøier, Gangklæder beslagne Vinduer med Karme Bøger n. m.; thi ville de Lysthavende behagentligst give Møde bemeldte Tid og Sted. - Odense d. 15 April 1815. Bendz.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-04-21
At det har behaget Forsynet Løverdagen d. 25 Marts d. A.,at bortkalde til et bedre Liv, forrige Forligelseskommissalt og Kjøbmand her i Byen, Peder Andersen Roesen, vin, i sit Alders 81de Aar; bekjendtgjøres herved for hans fraværende Slægt og Venner. Nyborg den 28 Marts 1815. Peder Hansen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-04-21
At min inderlig elskte og uforglemmelige Mand, OverKrigskommissair og Prokurator Lauritz Risom, i Kolding, ved Døden er afgaaet den 27 Marts, bekjendtgjøres herved for Slægt og Venner, og frabeder mig al Bevidnelse. Kolding den 8 Optil 1815 Elisabeth Risom øverdagen den 29 April førstkommende om Morgenen Kl. 9 bliver, ved offentlig Auction, paa Holsegaard bortsolgt endeel gode Meierie- og Avls-Redskaber, af Siebøtter, Spande, Kar, Ballier, Plouge, Harver, Slæder, &c. ; en deel gode Arbeidsbæster, Faar, Sviin, Gjæs, samt noget Jndboe og endeel ophugget Vognrømmer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-04-21
Skulde en Demitteret fra et af Seminarierne til anstundende Mai, eller en anden Seminarist eller ung Person, som maatte have bestemt sig for og have Lyst og Anlæg til at uddanne sig i Ungdomsunderviisningen i en Landsbyeskole, ved en duelig Lærers Side og under hans Veiledning, ønske sig saadan Plads, som giver Haab om videre Befordring, da vilde han behage at henvende sig snarest mulig, personlig eller skrivtlig hertil, for at faae nølere Kundskab at Jak. Kr. Schmidth, Sognepræst i Mesinge paa Hindsholm.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-04-21
At jeg er bortflyttet fra Korsgaden og til Kjøbmand Weiss's nye Gaard No. 706 øverst i Nedergade skraas over for Skjolden, giver jeg mig den Ære herved at bekjendtgjøre for mine Velyndere og Venner, som hidindtil har og fremdeles vil forunde mig deres Arbeide. - Odense den 10 April 1815. M. C. Mever Uhrmager. Arvingerne, Kredie og Debitorerne til afgangne Kompagniechiturg Gehrings Boe, indkaldes herved med det i Plakaten 26 October 1792 bestemte Varsel, til at melde dem for undertegnede Skifteforvalter i Boet. Odense den 24 Marts 1815. Lindved. Arvingerne, Kredi= og Debitorerne efter den her i Odense afdødt vanvittige Claus Henrich Bloch, indkaldet herved med 12 Ugers Varsel, til at melde dem for undertegnede Skifteforvalter i Boet. Odense den 29 Mats 1815. Lindved. Arvingerne, Kredi= og Debitorerne til afdøde Bundtmager Lorentz Jensens Boe, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, til at melde dem hos undertranede Skifteforvalter i Boet. - Odense den 29 Marts 1815. Lindved.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-04-21
Gaarden No. 719 og 20 paa Odense Byes Møllebroe Gade er underhaanden at faae tilkjøbs og kan strax tiltrædes Den bestaaer af et Stuehuus 9 Fag 2 Etager, tvende Sidebygninger 12 Fag 2 Etager, alt indrettet til Beboelse og Huusholdning; en Sidebygning 6 Fag 1 Etage og en Tverbygning 17 Fag 1 Etage, indrettet til Avlingsdrift, Stalde, Vognremisser, Harlekamre og Brændehuse m.v. Hertil en en beqvem stor Gaardsplads og en anseelig stor Hauge, som grændser til den samme Sted forbiløbende store Aar, fra hvilken Aar er anlagt Rendelæg med Pumpe saavel i Haugen som i Gaarden; Bygningerne er for det meeste af nye ombogt- og beqvemt indrettet til Handel, Fabrik, Garverie, Brændeviinsbrænderie og deslige, i Mangel af Salg bliver samme om kort Tid at faae til Leie af Odense den 5 April 1815. H. Langhoff. H. Vardram.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-04-21
Ved Juletider er til Gaardmand Jørgen Hansen, Udstyttes fra Haundrup Bye, kommer 2 fremmede Faar, stivede paa begge Ører med en blaae Krave om Halsen og et med Tjære paa høire Side paasat II. Da ingen Eiermand endnu har meldt sig til disse, endskjøndt de ere oplyste omliggende Sogne, saa bekjendtgjøres saadant herved, og kan Eieren erholde dem udleveret, imod Erstatning af Foderløn og Oplysnings=Omkostninger. - Hellerup den 10 April 1815. Jensen, Forvalter. 3 a 4000 Kander godt Kornbrændeviin af 7 1/2 Graders Styrke paa den Spendrupske Gradestok, er underhaanden at faae tilkjøbs i en af Provindsens Søestæder til billigste Priis. Kjøberen kan desuden vente Gotgjørelse for Konsumtionen ved Brændevinets Udførsel. Lysthavende kunne indhente mundtlig Efterretning om Stedet og Prisen, paa Adressekontoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-04-21
J en af Stiftets Kjøbstæder, hvortil gives Seillads, er Eieren til Sinds, underhaanden at sælge en nærsom Gaard, hvorudi findes et ypperligt Brændeviinsbrænderie med en ganske nye Kjeddel paa 7 Tønders Størrelse med Svale Maskine og øvrige Tilbehør, saasom to nye store Ege=Mæskekar, en Bryggerkjeddel paa 3 Tønders Størrelse, og desforuden Spøel- og Drank=Kamme, Foustager, Ankere med Alt, hvad der til et ualmindeligt vel indrettet Brænderie udkræves, og Alt ganske nyt. Gaardens Bygninger er 8 Fag Stuehuus, næsten nyt, og 15 Fag Baghuus nylig bygget, rummelig Gaardsrum og en net Hauge samt overflødigt Vand. Lysthavende kunne mundtlig erholde fornøden Anviisning paa Adressekontoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-04-21
Da jeg Undertegnede haver etableret mig her i Byen som Uhrmager, og forfærdiger samt modtager til Reparation alle Sorter Stue, Taffel- og Lommeuhre, saa anbefaler jeg mig det ærede Publikum, som vil forunde mig deres Arbeide, der stedse skal erfare at min Bestræbelse skal gaae ud paa en reel og billig Behandling. Mit Opholdsted er hos Hr. N. Hausen, Felbbereder, i Gjerritzgaden. Svendborg den 24 Marts 1815. C. v. Kaahtmann.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-04-21
En Eiendomsgaard er underhaanden at faae tilkjøbs, naar man desangaaende henvender sig til Undertegnede. Til Lysthavendes Efterretning tjener: at Gaarden er for faa Aar siden af up opbygget og passende til Beboelse for en Familie i og uden for Condestanden, beliggende i en behagelig Egn i Nærheden af Fiellebroe. Gaardens Jorder, der ere af fortrinlig Godhed, staaer for Hartkorn Ager og Eng 6 Tdr. 6 Skpr. 3 Fdkr. 1/4 Alb. og Skovskyld 2 Fdkr. 1 1/2 Alb. Til Eiendommen er en Deel Over- og Underskov, af saavel Ege som Bøge, samt overflødig Gjerdselskov og det behøvende Tørveskiær Gaarden sælges med eller uden Besætning, efter Kjøberens Ønske, og, om forlanges, kan en Deel af Kjøbesummen blive staaende i Eiendommen. sjellebroe den 5 April 1815. Schmidt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-04-21
Gaarden No. 53 og derved liggende Huus paa Overgade faaes til Leie første Mikkelsdag. L. N. Faber. Torsdagen den 27 April lader Undertegnede ved offentlig Auction bortsælge endeel overfødte Sviin, Grisesøer, Grise, Faar med Lam, nogle smukke tvaarings Klodde, en nye moderne holsteensk Vogn, et komplet Seletøi med Messingbeslag, Sengeklæder og Sengestæder, Skatollet og Dragkister, endeel Vogn= og Plougtømmer m. m. Carskou den 29 Marts 185 s. Andersen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-04-21
J Overgade No. 20 er at bekomme fiin holsteensk Senner, nedsat i Krukker som den kan bruges strax, til meget billig Priis. A. Andresen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-04-21
Nogle Skippund hjemmeavlet godt rødt Kløverfrøe, er tilkjøbs hos Forpagter Hansen paa Hindsgaul.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-04-21
Frist brændt Farver Steenkalk er fra Dato og bestandig i denne Sommer af Trolleborg Kalkværk at erholde hos Muurmester Odense den 9 April 1815. Vardram.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-04-21
Auction over en Bondegaard. J Følge Foranstaltning under Skiftet efter afgangne Selveiergaardmand Peder Sørensen Lyndgaard og ligeledes afdøde Hustrue Maren Mikkelsdatter, bliver over Stervboets Eiendomsgaard i Høyrup Bye, Leyerschou Sogn, Aanst Herred, Ribe Amt, afholdt 1ste Auction Løverdagen den 22d M., 2den Auction Løverdagen den 29 f. M., samt 3de og sidste Auction Mandagen den 1 Mai næstefter, ved hvilken sidste Auction tillige bortsælges Stervboets Jnd og Udboe, samt Besætning, hvorunder nogle gode Heste, Køer, Ungevæg, m.v. Første og anden Auction afholdes paa Raadstuen i Kolding, men tredie Auction i Gaarden selv om Formiddagen Kl. 9, alt efter de Konditioner, som da blive bekjendtgjorte. Gaarden staaer for Hartkorn, Ager og Eng, 6 Tdr., hvorforuden til samme er indkjøbt den halve Andeel af en Parcel fra en Gaard i Feerup, der staaer for Hartkorn, Ager og Eng, 1 Skp. 3 Fdkr. 3/5 Alb., samt Skovskyld 1 Fdkr., saaog et Klyneskifte i Knudsbøl Mose der ligger i en god og frugtbar Egn, en liden Miil fra Kolding; og dens aarlig Udsæd er Aar om andet 16 Tdr. Rug, 3 Tdr. Byg, 14 Tdr. Havre, 8 Tdr. Boghvede; af Høe kan avles circa 80 Læs; paa Gaarden kan holdes 6 Heste, 12 Køer, samt 13 Stkr. Stude og Ungevæg. - Herredskontoiret i Kolding, 3 April Westengaard.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-04-21
Tirsdagen den 25 April førstkommende og følgende Dage. bliver paa Hovedgaarden Østergaard i Ring Herred ved Aarhuus, bortsolgt ved offentlig Auction en betydelig Deel Jnd og Udboe, bestaaende af Borde, Stole, komplet MeierieRedskaber til et Hollænderie paa omtrent 60 Køer, endeel Kjøkkentøi, Sengeklæder, 2de nye holsteenske Vogne, 6 a 6 Arbeidsvogne, Plouge, Harver, andre Avlsredskaber, en betydelig Deel ophugget Vogn= og Gavningsstræe, 2 SætBringtøi med Messing-Beslag, foruden andet Kjøre- og Ridetøi, saa og levende Kreature, nemlig, 50 dygtige Hollænderie=Køer, 9 Bæster, 2 Søer med Grise foruden andre Sviin, nogle Faar, over 60 Jern=Bindseler til Køer, en stor Deel Haandværktøi med meget mere. Auctionen fremmes paa billige Viltaar formeldte Dag Klokken 9 Formiddag. Lysthavende indbydes. - Østergaard den 28 Marts 1815 Schmidt. Fielstrup.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-04-21
Ægte hollandsk rödt Klöverfröe er at bekomme hos Fabrie-Calg, Andrup & Petersen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-04-24
Krigen mellem Østerrig og Neapel er nu virkeligen udbrudt. Den Wiener Hoftidende meddeler den Erklæring, at Keiseren betragter sig i Krigstilstand med Neapel, og overlader al videre Afgjørelse til sine Vaabens Magt. Kong Joachim, hedder det, tilkjendegadet østerrigske Hof efter Feldttoget 1812 sit Ønske om en politisk Forbindelse. Ved de første for Napoleon gunstige Udsigter i Feldttoget 1813 modtog han alligevel andengang en Kommando i den franske Hær, og tilbød paa samme Tid hemmelig sin Mægling mellem den franske Keiser og de Allierede. Da Frankerigs Skjebne var afgjort den 18 Octbr., vendte Kongen hjem til sine Stater, begyndte de afbrudte Underhandlinger paa ny, og foreslog Østerrig Jtalie as Deling, med Po til Grændse mellem begge. J vedvarende Underhandling med de Allierede, og ligesaa levende Korrespondents med den franskeitalienske Armees befalingsmand, tog Neapels Armee Partie med Ingen. Jngen kunde stole paa den, og Jngen havde den imod sig. Først 11 Januar 1814 blev den neapolitansk-østerrigske Trakt underskreven, men under Paaskud af de endnu ei udvexlede Ratifikationer vedblev den neapolitanske Armee sin Uvirk. somhed, og dets Konge sin hemmelige Forstaaelse med Fienden indtil Pariels Erobring, da han endelig aabnede Felditoget. - Bourbonnerne vilde ei erkjende Kong Joachim; hans nu forandrede Stilling maatte byde hem blot at tænk paa at beholde et af de skjønneste Riger i Verden, og opgive alle Erobringsplaner, men Maadehold og Troskab ere Ord uden Sands for Regenterne af den Nyfranske Stamme. J sidste Februar tilkjendegav han det østerrigske Kabinet sin Pian at sende en Armee til Frankerig, og forlangte kun Gjennemmersch gjennem Mellem og Over-Jtalien. Under 26 Februar lod Keiseren det franske og neapolitanske Hof vid at han i intet Tilfælde vilde tilstæde, at Over= og Mellem Jtaliens Roe forstyrredes ved fremmede Troppers Gjennemmarsch. Fra fransk Side svaredes: at Kongen aldrig havde tænkt paa sligt: Kong Joachim holdt sin Erklæring tilbage; Tidspunktet til at lægge hans Hensigter for Dagen var endnu ei kommet. Da Tidenden om Napoleons Undvigelse fra Elva den 5 Marts kom til Neapel forsikrede Kongen strax den østerrigske Gesandt, at han vilde blive Alliants=Systemmet troe; men sendte paa samme Tid sin Adjutant, Grev Beaufremont, til Frankerig, for at opsøge Napoleon og forsikre ham om sin Understøttelse, og neppe fik Man i Neapel at vide Napoleons Indtog i Lyon, for Kongen bestemt erklærede det romerske Hof: at han ansaae Napoleons Sag for sin egen. Derefter blev endnu den 3 April overgivet det Wiener Hof en Note med Forsikring om det venskabe, ligste Sindelags &c.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-04-24
Efterat Paven havde nægtet Kong Joachim Gjennem marsch, brød han igjennem med Magt, og angreeb de østerrigske Tropper den 30 Marts ved Cesena. Disse trak sig, efter forud givne befalinger, tilbage, og Kavallerie-General Baron Frimont, som fører Kommanden, over den østerrigske Armee i Jtalien, samler nu sin Styrke mellem Casalmaggiøre og Piadeng. Efter dennes sidste Beretninger havde Feldttmarskallieutenant Bianchi den 4de leveret Kongen af Neapel en lykkelig Træfning ved Panaro, hvorved den neapolitanske General Filangieri var bleven haardt saaret, og 200 Fanger faldet i Østerrigernes Hænder. Sit eget forliis kunde Bianchi endnu ikke angive, men holdt det dog for ubetydeligt. Han opstillede sig derefter, ifølge erholdte Befalinger, bag Kanalen Bentigvoglio og i Brohovedet Borgosorte ved Po. Ogsaa troede Man i Mayland, at den østerrigske Armee vilde indtage en Stilling paa venstre Bredde, af Po, indtil de talrige Forstærkninger vore ankomne. Son, en Følge heraf vare de neapolitanske Tropper den 2den indrykkede i Bologna. Jmidlertid skulde her ogsaa efter en Nürnberger Beretning være forefaldet en Fægtning den 3die, og da Østerrigerne først retterede igjennem Staden havde Jndbyggerne fyret ud af Vinduerne paa dem, men derpaa havde de angrebet Neapolitanerne paa ny, og frataget dem en General, 300 Mk. og 4 Kanoner. Efter Pariser-Journalens Beretninger fra Jtalien har Joachim allerede reent slaget den østerrigske Avantgarde, og gjort 5000 Fanger, 30,000 Jnsurgentere, ere rykkede imod Mayland, hvor saamange myrdede Patrioters endnu ryggende Blod raaber og Hævr a. Efterretningerne fra Mayland af 8de forsikre derimod, at Alt her var roligt; dog var en Forordning den 6 April udgivet for at advare mod al uforsigtig, politisk Tale. J Genua ventede Man 10,000 Md. fra Sicilien, hvorfra Man ogsaa troede at til betydelig Expedition skulde i Joachims Fraværelse foretages mod Hovedstaden Neapel og det troe Calabrien. Ogsaa den piemontesiske Armee ruster sig for at modsætte sig Kongen af Neapel, hvis han skulde prøve paa at trænge frem mod Genua, hvorhen saavel Dronningen af Etrurien har begivet sig, som ogsaa Paven, der nu endog siges at have bedet Napoleon om Tilladelse at reise til Frankerig -De Allieredes Rustninger. Først mod Enden af denne Maaned ville Monarkerne forlade Wien og begive sig for det første til Heibronn, hvortil den østerrigske Keisers Feldt Eqvipage allerede er afsendt. Dog skal Hovedqvarteret ved Feldttoges Aabning og indtil videre være i Frankfurt af Mayn, hvor Erkehertug Carl ventedes den 17de, for ufortøvet at begive sig til Maynz. For ikke at foraarsage nogen hinder i den for Øieblikket vigtigste Sag, Krigsrustningerne, har Man opsat Afgjørelsen af de bayerske og lachsiske Anliggender, saa at Boyern for det første bliver i Besiddelse af Salzburg og Jnviertel, og Preussen ligeledes af hele Sachsen. Forresten vedvare Troppemarscherne uafbrudt fra alle Sider.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-04-24
J Hannover ventede Man den 18de nogle Tusinde Brunsvigere, som skulde til Rhinen. De bayerske Tropper ere overalt opbrudte til Rhinen; Kronprindsen af Würtemberg havde Natten til den 8de forladt Wien, for, som Man troede, at føre de badenske og murtembergske Tropper over Rhinen. De russiske Tropper marscherede uafladeligen fremad, og Chefen, Feldtmarskal Borclay de Tolly, skulde ufeilbarlig indtræffe i Breslau den 27de.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-04-24
Den preussiske Armee paa venstre Rhinbred, hvis Hovedqvarteer er flyttet til Lüttich, anslaaes til 60,000 Md. Jnfanterie, 10,000 Kavallerie og 200 Kanoner; men skulde om faa Dage være bragt til 200,000 Md. Den engelskehannoveranske Armee under Wellington beregnes nu til 150,000 Md. Østerrigerne skulde fornemmelig virke i Jtalien. Brussel kan i Øieblikket ansees som Centralpunktet for al militærsk og politisk Virksomhed; Ministrene for de udenlandske Anliggender, og det hele diplomatiske Korps i Haag ere ankomne dertil.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-04-24
Fra Frankerig indtræffe der mange Deserteurer, især Kavallerister; blot den 11 April skulle 47 Officerer være ankomne og fra Lille var ikke mindre end 300 Md. deserterede. Men ogsaa franske Spioner og Agenter ere overalt i Virksomhed, og ved Nederrhinen bleve dagligen Nogle heftede. Bonapartes Stilling.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-04-24
Hertugen af Vicenza (Caulincourt) har nu berettet Napoleon, at alle hans Forsøg hos de forskjellige europæiske Magter for at vedligeholde Freden have været forgjæves, og at en Krig med de allierede Magter saaledes er uundgaaelig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-04-24
Under disse Omstændigheder har Napoleon af Statsraadet forlangt 500,000 Mk. og 500 Millioner Franes, og skal paa Forestillingen derimod have svaret, at Folket vidste ved Middel til at skaffe sig begge Deele. Alle Franskmænd fra 20 til 60 Aar ere tjensipligtige, og Nationalgarden der efter en Liste i Moniteren af 12te bestaar af 3,130 Batailloner og altsaa, hver Bataillon regnet til 710 Md., af 2,253,600 Md. !) ved et Dekret af 1 April bestemt til at dække Grændserne mod fjendtlige Jndfald. 204 Batailloner ere stillede til Krigsministerens Disposition for at besætte Grændsefæstningerne. Denne Nationalgordens Opfordring til aktiv Tjeneste, saavelsom og de offentlige Fonds Synken ved Rygtet om de afslagne Fredstilbud - disse faldt strax fra 66 til 58, og Bankaktierne fra 900 til 740 - skulde imidlertid, efter Privatberetninger fra Paris, have opvakt megen Utilfredshed. J Provindserne saavelsom i Paris skulde herske stor Gjæring: Man turde ikke engang blotte Hovedstaden for Tropper, da der yttrede sig Uroligheder ved en Deel af Garnisonens nylige Bortmarsch til Syden; Folket var stimlet sammen paa flere Steder, Man faae en Mængde hvide Kokarder, og hørte Udraabet: leve Kongen, Da ei engang Troppernes Stemning skulde være Napoleon saa gunstig Garnisonen i Lille sagdes f. Ex. at være meget utilfreds- saa troede Man det rimeligt, at de Allierede vilde blandt de Franske selv finde en kraftig bistand imod ham. En Skipperrelation fra Vliessingen beretter ogsaa, at Nantes veiede den hvide Fane i den ene Ende af Byen, og den trefarvede i den anden, og Man myrdede hinanden paa Gaderne, da Matroserne og Borgerne vare Antibonapartister og Soldaterne det modsatte.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-04-24
Massen skulde efter Schweitzer Blade være skudt i Marseille den 26 Marts af Royalisterne, hvorimod en den 13 April til Paris indløben Telegraf Depesche melder, at Toulon efter en Proklamation fra ham nu ogsaa har plantet den troesarvede Fane.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-04-24
Hertugen af Angouleme blev arretteret af National, garden fra Druphins, som ei vilde erkjende Kapitulationen, fordi den endnu ikke var undertegnet af Generallieutenant Grouchy. Denne udbad sig ved Telegrafen Keiserens Bestemmelse, som da svarede, at, skjøndt Kongens Forordning af 6 Marts og den af hans Ministre i Wien den 13de underskrevne Deklaration kunde authorisere ham til at behandle Hertugen af Angouleme saaledes som disse tvende Altstykker vilde Man skulde behandle ham og hans Familie, saa vilde han dog blive sin Bestemmelse tro, at Bourbonnerne kunde reise frit ud af Frankerig; at derfor Hertugen skulde bringes til Cette for der at indskibes, og at Grouchy skulde sørge for hans Sikkerhed, og sikre ham mod al slet Behandling; men dog sørge for at faae tilbage alle af offentlige Kasser udtagne Penge, og lade Hertugen forpligte sig til at udlevere Kron=Diamanterne, som ere Nationens Eiendom, samt tilkjendegive ham Nationalforsamlingens fornyede Lovbestemmelser om de Bourbonner, som vende tilbage paa fransk Grund. Endelig tykkes Nationalgarden for dens Jver og Patriotisme, og den Hengivenhed, den under disse kritiske omstændigheder har viist Keiseren. (fortsættes i næste Avis.)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-04-24
Blandede Efterretninger. Frankerig. Hof=Maleren David er udnævnt til Kommandant af Æreslegionen, og Maleren Vernet har for sit Malerie, Slaget ved Marengo, faaet 6000 Francs af Napoleon. Mameluken Rustan, har dog nu igjen tiltraadt sin Tjeneste hos Napoleon. Ogsaa Vandamme skal være blandt de nye udnævnte Marskaller.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-04-24
Man fortæller, at Bonaparte vil lade opbygge en ny Kirket Paris, som skal hedde St. Napoleons-Kirken.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-04-24
En Skrivelse fra Strasburg bemærker den Synderlighed, at Man paa den anden Side af Rhinen raaber ligesaa hjertelig: leve Keiseren, som i Frankerig. "Jeg var nylig siger Brevskriveren, paa Broen ved Kehl, og hørte Bayrerne næsten skrige sig hæse derved. Preussernes Aag i det sydlige Tyskland er utaaleligt, og dette Land nær ved en stor Revolution Hvormeget Falskt eller Overdrevent der endog kan være i denne Beretnin, saa viser dog en nylig : Dresden udgivet Forordning, at Napoleon ogsaa der endnu har Tilhængere. Der er nemlig bekjendtgjort, at Enhver i Ord eller Gierning udviist Tilbøielighed for Napoleons Porson eller Sag skal ansees og straffes som Statsforbrydelse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-04-24
Jtalien. Kardinalerne Fesch og Maury ere blevne i Rom - Saasnart Kongen af Neapel erfoer, at Prindsesse Pauline var bleven arresteret i Voregio, lod han strax Hoffet i Fiorents vide; at hvis Man ikke paa Øieblikket satte hende i Frihed, vilde han rykke ind i Florents. Hun blev derpaa strax frigivet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-04-24
Østerrig. Kongen af Danmark har givet Kongen af Bayern Elephantordenen, og af ham igjen modtagen St. Hubertsordenen.