Den Vest-Sjællandske Avis, 1834-02-18
Nyeste Post=Efterretninger. Fra Paris berettes under 8de Februar, at en Coureer skal være der ankommen om Natten, som skal have overbragt Efterretning om en alvorlig Opstand, som skal være udbrudt i Genf, ifølge Begivenhederne i Savoyen, og den Genferske i Regierings Forhold mod Resten af Romarinos Skare, og de øvrige Polske Flygtninge. De nyeste Efterretninger fra Genf af 4de Februar indeholde: at et Skib med Polakkere ombord var seet paa Genfer-Søen, at Præfecten havde forbudt dem at lande ved Genf; hvorpaa et Dampskib havde taget det i Slæbetouget og ført det hen mod Lausanne; at et Corps, som camperede i Puplinga, som meest bestod af Jtalienere, og som, da det ikke forefandt Understøttelse i Savoyen, havde revolteret mod General Nomarino, hvilken havde taget Flugten, og tilbudt at lade sig afvæbne; men at de Genser Militser, ophidsede af Emissarier, havde vægret sig ved at exeqvere det, hvorpaa Statsraadet i Genf var blevet nødt til at lade dem cantonere i Genf selv, eller i Carouge; men berpaa var hele Corpset, deels bevæbnet og deels ubevæbnet, blandet med Militser, rykket ind i Gens, og under Vivaraab og ledsaget af Folkemængden, uden at begaae Uordener, rykket igiennem Staden for at begive sig til Caronge. Natten imellem den 3die og 4de blev tilbragt i Angest, og det lidet Antal Tropper, hvorpaa Regieringen endnu kunde giøre Regning, bevogtede Tøi= og Raadhuset. Uagtet denne vilde Tumult er der det dog sikkert at Polakkernes og de flygtende Jtalieneres Plan at bevirke en Opstand i Savoyen er aldeles mislykket; da Jndvaanerne der ikke udviste nogen Lyst til at understøtte deres Planer, men toge Flugten for dem, hvorpaa hine trak sig tilbage til det Genfiske Distrikt. Der skal være forefalden en liden Træfning med de Piemontesiske Tropper, hvorved Jnsurgenterne giorde kun en svag Modstand, mistede nogle Fanger, og toge Flugten grebne af en panisk Skræk. Nogle Proclamationer ere nu blevne bekiendtgjorte, som disse afsindige Mennesker søgte at udbrede blandt Folket; men som aldeles forfeilede deres Virkning. Fra Paris berettes, at Jnsurgenterne havde opplantet en cisalpinsk Fane (rød, grøn og hvid); men den giorde slet intet Jndtryk paa Folket i Savoyen. Jnsurgenterne havde søgt ved Penge at hverve nogle Folk i Landet; men disse løb snart deres Vei, og saasnart de Piemontesiske Tropper nærmede sig, toge Jnsurgenterne Flugten; men Polakkerne ere efter deres Tilbagekomst blevne modtagne af Folkemassen, i Genf med et overordentligt Biefald. Sagen giør megen Opsigt hos det diplomatiske Corps i Paris, og foranlediger hyppige Conferencer. De Franske Deputeredes Kammer har under 7de Februar antaget en Lov om de offentlige Udraabere (Colporteurs) for at giøre en Ende paa de Uordener, hvori disse Mennesker gjøre sig skyldige, og som ere Redskaber i Tumultuanternes Hænder for ved oprøriske Skrifter at forføre Almuen. Loven blev efter megen Kamp antaget med 212 mod 122 Stemmer. Lovforslaget blev fremstillet under det Synspunkt, at det ikke var rettet saameget mod Skrifternes Jndhold, som mod det Skandal der blev begaaet ved at udraabe dem; men dette tabte sig under Debatterne; thi Majoriteten forkastede det Forslag, at enhver lydelig Udraaben af Skrifter, paa Regieringens Acter nær, skulde forbydes, saa at man seer, at det er Regieringens Hensigt, at Skrifter vel maae udraabes paa Gaderne; men kun de, som behage den. Oppositionen søgte, da den ikke formaaede at faae Loven forkastet, dog at svække den ved alle haarde Amendements, men Majoriteten var paa Ministeriets Side. Denne Lov er et Beviis paa hvor alvorligt dette bestræber sig for at tilveiebringe indvortes Roe og Orden i Frankerige, og dens Ar tagelse viser, hvorledes det efterhaanden lykkes. Hr. Dupont de Lerre, den dræbte Dulongs Svigerfader, har indsendt sin Demission som Deputeret. Han angiver i sin Skrivelse som Aarsagerne dertil sin Kummer over Dulongs Død; men endnu mere den falske Retning, som Regieringen og Kammerne have taget ved at fierne sig fra Juli-Revolutionen og fra Folke-Souverainitetens Princip. Han anfører som Beviser derpaa. Hovedstadens Beleiringstilstand; den militaire Jurisdiction for Borgere og Deputerede, Politiets inqvisitoriske Fremgangsmaade, Oprettelsen af Stats fængsler for priviligerede Personer (Blaye); Budgets Milliarden og en staaende Armee paa 400,000 Mand uden Krig og uden Fred; og han spørger om Juli Revolutionen er andet end en historisk Erindring, hvorpaa de tænke mindst, som have vundet meest ved den. (Man læser her Oppositionens Troesbekiendelse, med Fortielse af alle Aarsager, som have gjort de Foranstaltninger nødvendige, som nu dadles; hvorledes mon Hr. Dupont vilde have handlet, dersom han havde været Minister, hvorledes kan Krigsmagten formindskes, og Skatterne nedsættes, naar Carlistere og Republikanere ikke ville holde sig roelige; men søge ved hver Leilighed at opvække Oprør, hvorledes kunne offentlige Uordener dæmpes uden ved et virksomt Politie?) – Den Franske Regiering forstaaer mesterligt at behandle Folkestemningen; saaledes har den vidst at dæmpe det blinde Sværmerie for Napoleon, ved selv at paatage sig Minen af et saadant Sværmerie, saaledes ved at oprette Napoleons=Statuen paa Vendomepladsen; da dette var skeet talede ingen mere og Napoleon. Saaledes har ogsaa Moniteuren nyelig i en høitravende Tone opfordret til at oprette et Mindemærke for Napoleon i hans Fødebye Ajaccio paa Corsica, hvortil Kongen har subskriberet 5000 og Hertugen af Orleans 1000 Franker. - Skal man troe de offentlige Blade, saa skal en nye Napoleon være opstaaet i Amerika, nemlig General Gamarra, som har ladet sig udraabe til Keiser i Peru, og nu er rykket med 15,000 Mand imod nye Granada, for at erobre denne Republik; derimod er den fra Mexico forviste General Bustamente ankommen til Bordeaux.