JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-08-18
Den Kiøbenhavnske Brandforsikrings Kasse. angaa Da Kjøbenhavns Brandforsikrings Kasse ved den Staden 1795 overgaaede store Jldebrand var sat ud af Stand til at kunne med contant Betaling fyldestgjøre dens Forpligtelser, blev den ved Anordningen af 17 Juli f. A. 8 2 3 bemyndiget til at udstæde Annuitets Beviser, lydende paa tre Procent aarlig Rente, betryggede ved kongeligt Garanti, og betalbare efter Udlækning i disse Aar, ved Hjelp af en Afgift af 3/10 Procent aarligen af alle Brandforsikrings Summerne. Annuitets Beviserne, der i alt bestode af 1840 Nr., hver paa 1000 Rdl. (altsaa i alt 1840,000 Rdl.) skulde aarligen i hvert Aars Juli udtrækkes, saaledes at den sidste Trækning var beregnet at blive senest i Aaret 1826; Ved Pengevæsens Forandringen 1813 var Annuitetsgielden, efter de gjorte Afbetalinger, aftaget til et Beløb af 1,045, 136 Rdl. 59 1/2 s.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-08-18
Jfølge kongl. Resolution af 15 Dec. 1813, bekjendtgjort ved Plac. af 23 s. M., blev nu bestemt, at samtlige Annuitets Beviser skulle strax udtrækkes paa engang, dog saaledes, at de paalydende Summer ikke contant bleve udbetalte, men at der for Beløbet skulde meddeles kongelige uopsigelige Obligationer til fire Procent Rente, hvilke iøvrigt vare underkastede samme Bestemmelser, som andre kongelige Obligationer, der allerede vare i Tirsdagen den 18 August 1829. Circulation og oprindeligen løde paa fire Procent Rente. (Det var en Følge heraf, at disse Obligationer bleve forrentede, indtil 6 Aar efter Freden, efter den i Forordn. af 5 Jan. 1813 § 15 fastsatte Maalestok.) Brandforsikringskassen blev nu saaledes Debitor til den kongl. Kasse, eller den synkende Fond, for Annuiteternes Beløb, og hin Afgift paa Brandforsikringssummerne, til Kassens successive Afbetaling paa Gielden, maatte altsaa tilflyde bemelte synkende Fond. Afgivten var oprindeligen bestemt til 1/3 Procent aarligen af de Brandforsikrings Summer, som vare eller maatte blive tegnede; men da under Tidens Løb, og Brandforsikrings Summernes Stigen, Nedsættelse kunde taales, blev den ifølge kongl. Resol. af 10 Aug. 1803 (Plak. 14de f. A.) nedsat til 10. Procent aarligen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-08-18
Efterat Brandkassens Jnteressentere saaledes indtil Aaret 1823 havde erlagt disse 2/3 Procent til Brandforsikrings Kassen, og Beløbet fra bemelte Kasse var stillet til den kongl. synkende Fonds Directions Disposition, blev det af Brandkassens Jnteressentere befundet, at der indtil den Tid var fra Brandkassens Side ikke allene erlagt alt hvad den efter samtlige Bestemmelser var pligtig til, men at endog betydelige Summer for meget vare tilden synkende Fond indbetalte. Der blev naturligviis forfattet Beregninger over dette Formeget, og Paastand gjort om Tilbagebetaling; men fra Directionen for den synkende Fond blev gjort Indsigelser. Sagens Afgjørelse blev nu Gjenstand foren Retssag, hvori den kongl. Lands-Over samt Hof og Stats Ret afsagte Dom under 6 Nov. 1826, og Høiesteret under 3 Febr. 1829.) En Udvikling af Sagen, og Indholdet af Dommen er givet i et Extrablad eller Tillæg til Nr. 19 af Kjøbenhavns Posten d. A.) Det blev en Følge af denne Dom, at Husejerne nu tilgodekommer Godtgjørelse for den for meget oppebaarne Afgift, og Beløbet af denne Godtgjørelse, efter Fradrag af alle Omkostninger paa bemelte Retssag, udgjør 282015 Rbdl. 78 tz. eller 5 Rbdl. 84 s. forthvert 1000 Rbdl. af de uforandrede Brandforsikringer. Nu opstod Spørgsmaale deels om Godtgjørelsen, ubetinget skulle komme de nuværende Huus Eiere tilgode, eller tillige de foregaaende Eiere, som have indbetalt for meget, deels med Hensyn til de Forholdsregler, der ved Tilbagebetalingerne til Enhvers Betryggelse maatte være fornødne. Efterat Directionen for Brandforsikringen derom har ført Correspondents med det kongelige danske Cancellie (see Coll. Tid. 1829 No. 32 S. 7035) begyndte igaar, d. 17de, Tilbagebetalingen af Godtgjørelsen til dem, som uafbrudt enten have været Eiere af deres Gaarde og Huse siden 1 Apr. 1823, eller have alle vedkommendes Samtykke til Beløbets Modtagelse. De øvrige Interessentere i Brandkassen, der i Løbet af bemelte Tidsrum have tilkjøbt sig Eiendomme, saavelsom de forrige Jnteressentere, der have afhændet disse, og maatte ansee sig berettigede til at tage Deel i Godtgjørelsen, ville ved Proclama vorde indkaldte, for at beviisliggjøre deres formeentlige Adkomst. - (Bekjendtgjør. fra Directionen for Brandforsikr. af 10 Aug. d. A.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-08-18
Fra den Synspunkt, at mange Eiere af Gaarde og Huse i Kjøbenhavn have fra Brandforsikrings kassen faaet Prioritets Laan er denne Stiftelse og saa af særdeles megen Vigtighed. Den 30 Sept. 1828 havde Kassen saaledes i 30, Kjøbenhavnske faste Eiendomme udestaaende en Sum af i alt 70000 Rbdl. rede Sølv og 1,475,960 Rbdl. Sølv. Kassen hører saaledes til dem, der endnu ere tilbage af Hjelpekilderne for Ejerne af faste og frugtbringende Eiendomme, hvorfra fornødne Laan, samme kunne søges. Mere om denne vigtige Kasse i Dagen 1822 Nr. 7 og 31. Om Landets Tørvemoser, især de Sjællandske. i Meddeelt.) Under Titel: Bericht an die kongl. danischeRentekammer uder die Torfmoore Seelands nach einer im Herdste 1828 deshald unternommenen Reise. Von Joh. H. Christfr. Dau. Kopenh. u. Leipzig 1829. XXIV u. 316 S. 8. er udkommet et Skrift der fortjener Opmærksomhed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-08-18
J Aaret 1809 udgav Landinspecteur N. Lund, en Underretning om Tørvemosers Opmaaling, Undersøgelse, Beregning og Afbenyttelse, trykt og forlagt af Sebbelow. Den var vel skreven. Forfatterens Hensigt var at vise, at Tørvemoser kunne ikke planmæssig behandles, uden at man kjender dem, og man kan ikke kjende dem, uden nøjagtige og sikre Undersøgelser, som lede til hensigtsmæssig at afbenytte dem. Gjenstanden er ikke uvigtig, da Folkemængden tiltager, og med den Trang til Jldebrand. Desuden forlanger en udvidet Jndustri Jldebrand til Tegl- og Kalkovne, Pottemagere, Glashytter, Kul til Smedning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-08-18
Angaaende Tørvens Reproduction har man været uenig. Den almindelige Mening er denne: at det er fra Bunden af at Tørven opvoxer i Moserne. Det forkastes af Andre, fordi i Moser findes flere horizontale Lag af forskjellig Materie, af tæt sort Tørv, af løs Tørv, af Løvlag, ligesom og der findes mange Moser af eens Masse eller Materie. Jmidlertid er det almindelig antaget, at Tørvemoserne ere opvoxede og endnu bestandig opvoxe, at man endog opgiver en bestemt Tid, i hvilken Tørvemassen kan opnaae en vis Dybde eller Tykkelse. Det ville Andre forklare saaledes: i Mark-Fælledsskabets Tid stode Moserne fulde af Vand, da dets Afledning var forbundet med Hindringer. Der kunde derfor kun skjæres i Moserne til en vis Dybde og i smaa Grave med brede Bænke imellem, da Vandet ellers slog op og fyldte Graven. Ligesom nu Vandet formindskedes i Moserne, Luften, Veirliget, Frost og Tø opløste Siderne af Tørvebænkene om Gravene, og den øvrige Mose trykkede sammen fra alle Tider, saale de fyldtes snart de opskaarne Grave efter kortere eller længere Tid, alt ligesom Gravene vare større eller mindre, dybere eller grundere. Det saae Landmanden, og han antog, at Moserne i en vis Tid opvoxede eller sammengroede, saa at han om 50 til 100 Aar, efter Beskaffenheden, igien kunde skiære. Naturkyndige antage, at Planteriget afgiver Materialet til Tørv, i Forening med en chemisk Proces. Det er vel oplyst af Hr. Dau i hans Handbuch uder den Torf, Leipzig 1823, og har i hans nu udkomne Berichte uber die Torfmore See lands erholdt vigtige Bidrag, Oplysninger, og nærmere Beviser. Forf. omtaler først Tørvemoser i Engbund; han antager, at samme have været i Fortiden Søer, som ere tilgroede med Vandplanter, som ere uddøde og opløste til Mudder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-08-18
J slige Vandsamlinger begynder Vegetationen fra Siderne, fordi Vandet er der mindre dybt og Bølgerne have mindre Kraft, derfra breder Vegetationen sig ud i Dybet, indtil den omsider udfylder det Hele, hvortil Regn og Kildevæld bidrager ved at opløse og henskylle den løse Tørve grund ud i Dybet, hvor Overfladen endnu ikke er fastbunden med Plantevært. Desuden yder Skoven ved affaldne Blade et rigt Bidrag til at fylde slige Søer. Er nu Søen for en Deel fyldt, voxe andre Vandplanter med Rørvært, og danne i Førstningen umoden Tørv, løs og svampig, i Sammenligning med den underliggende, som er fastere og sortere af Farve. Han oplyser det med Exempler fra bekiendte Moser i Landet. Derpaa omtaler han Moserne i Skovegne, som have deres Oprindelse fra opløste Trædele. Ved Regn ned skylles Mulden af de forraadnede Træer i Søerne, og dannes en fortrinlig Tørvegrund af temmelig Dybde. Dens Tørv brænder godt med levende Flamme, men er ei saa drøi, som den bedste Sump tørv. Exempler anføres. Derpaa omtales Moserne begroede med Lyng og adskillige Værter. Forf. kalder Lyngmoserne Hochmoor, fordi Overfladen i slige Moser er høiere i Midten, de findes saavel paa Moser, fremvoxne paa sumpig Grund, som paa Skovmoser. Tørven er her rødladen, i Dybden brun, men aldrig sort, som er den gode Mosetørvs Farve. J Moser begroede med Lyng findes Rødder af Fyr, men i Skovmoser findes Levninger af Eeg, El, Hessel og Birk. J Lyng moser er Vegetationen stærkere, og Tørvematerien dannes herligere, om man endog opskjærer dem til Grunden. Til Exempel anføres Braxøe- og Holmegaards Mose, Femsøe Lyng mellem Hirschholm og Lyngbye, m. fl. Forf. har bereist 159, Tørvemoser, af disse vare 112 Engmoser, 15 Skov moser, 32 Lyngmoser, de sidste ere de største.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-08-18
Antager man med Morville, at Sielland har i Fortiden havt 29068 Tdr. Land Mose, har den formodentlig ei meer tilbage, som er uopskaaren Mose, end 17000 Tdr. (F. S. 230-231), thi Tørvematerien forringes og hensmulrer, naar den mister sin naturlige Beklædning af Græs eller Lyng, at Luften kan virke paa den, derved gjøres den utienlig til Brændsel. Reproduction af Tørv er sjelden at finde, fordi man i Fortiden ei skar Tørv i Moserne, men afskrællede Overfladen, og derved gjorde den uskikket til Reproduction. At skjære Tørv, saaledes som nu bruges, formenes kun at være 100 Aar gammel. En Tørvemose kan ansees af dobbelt Værd, med et ligesaa stort Areal vel begroet med Høiskov, fordi Mosen indeholder mere Brændematerie, den behøver og dobbelt saa lang Tid til at reproducere sig som Skoven.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-08-18
Til Slutning omtaler Forf. Brændes og Tørvs Værd indbyrdes. Han antager, at en Favn Bøgebrænde svarer til 1 1/2 Favn Fyr, 3 1/2 Td. Steenkul med Strygmaal, 14 3/8 Td. Bøgekul, 500 Snese Traadtorv fra Birkerød, den er liden, 100 Stk. indtager et Rum af 2350 Kubikkommer. Anslaaes til Favnebrænde af Bøg, som Eenhed, det Hovedstaden forbruger af Brænde, Tørv, Træ og Steenkul kan samme ansættes til 1 1/2 Favn pr. Menneske, og paa Landet til 3/4 Favn. Skovenes Areal i Sjælland antages at være 108,000 Td. Land, de kunne ei taale at levere meer aarligen end 72000 Favne, d. c. 2/3 Favn paa Tønde Land men Sjælland behøver Brændsel liig med 203,000 Favne, følgelig skulle Tørvemoserne aarligen levere en Brændeværdie, liig med 131,000 Favne Bøgetræ, dertil behøves 52,400,000 Kubikfod Tørvejord aarlig. Det formaae Tørvemoserne at afgive i 9 Aar, men da vilde alt være opskaaren. Derfor tilraader han, at Regjeringen skulle ved Kjøb eller Tusk skaffe sig de vigtigste Tørvemoser i Landet, saasom Holmegaards og Broxøe Mose, Aaemosen m. fl. Aaemosen i Holbeks Amt er den største i Sielland, paa 6600 Tdr. Land, med 500 Millioner Kubikfod Tørvegrund. Den alene var istand til at forsyne Hovedstaden med Jldebrand i 100 Aar, den kunde betale Omkostningerne med en Jernbane paa 9 Mile, hvilken og i andre Henseende, saasom ved Postens Befordring kunde afgive overordentlig Nytte. (S.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-08-18
Under denne Overskrift læser man i Tidsskriftet Freia for 1826 følgende: J danske Aviser anprises et Lægemiddel for Brystsvaghed, som skal være at erholde i Hamborg for en fuldvægtig hollandsk Dukat. Det er i sig selv uskadeligt, men Ingredientserne ere alt for simple og ubekostelige til, at man skulde betale saa høi Priis derfor. Da Bekjendtgjørelsen to Gange har været indrykket i Aviserne, havde man haabet, at Vedkommende vilde tage Notice deraf. For at lette Anskaffelsen af dette Middel, for dem der behøve det, hidsettes her Recepten, efter en paalidelig Læges Opgave, saaledes indrettet, at Enhver kan forstaae den, og selv paa Apotheket kjøbe de didhørende Sorter. Bryststrup af Kalvelunge. Tag meget frisk og sund Kalvelunge 1 Pd. god hvid Viin 2 Pd. Brøndvand saa meget som er fornødent. Skiær Kalvelungerne i Stykker, lad dem koge forsigtigt, og naar Lungerne synes at have kogt nok, tilsæt: Siliquae dulces (St. Hans Brød) 4 Lod, giv derpaa et passende Opkog med Herbae capillorum veneris (Fruehaar-Urt) Tør Lungeurt, af hver 2 Lod. gjennemste og udpres det, lad det derpaa sætte sig, afgyd det klart og tilsæt derpaa: Topsukker 4 Pd. Afklar det med Æggehvide, kog det lidet stærkt, sie det derpaa gjennem en Sieklud, som befinder sig over et Kar, i hvilket i Forveien er kommen: Pommerantsblomststrup 12 Lod. Bland det derpaa, og opbevar i en SeltservandsDunk. Man haaber, at denne Recept vil bidrage til, at vore Landsmænd betænke sig lidt, for de udgive en hollandsk Dukat (to Specier), for et simpelt Lægemiddel, som de kunne have for mindre end det Halve, og at derved endeel hollandske Ducater eller Specier blive i Landet, som ellers kom til at vandre ud. Man seer altsaa heri Bestyrkelse for det i vort Blad Nr. 63 fremsatte Ønske om, at vore Stadsphysici snarest mueligt, naar Tidender udbrede Anbefalinger af dyre Lægemidler, vilde bekjendtgjøre de Advarsler eller Underretninger, som Almenheden maatte være tjent med.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-08-18
Hvor stort var Kjøbenhavns Folkeral for 70 til 80 Aar siden,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-08-18
Ved nogle historiske Undersøgelser Kong Frederik 5tes Regjeringstid vedkommende blev Spørgsmaal om den danske Stats Folkemængde, og i Særdeleshed Hovedstadens. Det er bekjendt, at der ingen Folketælling skeete hos os førend 1769, og hine Spørgsmaale kunde altsaa ikke besvares uden efter Beregninger, grundede paa Fødde- og Døde=Lister, og det i den politiske Aritmetik antagne Forhold af Fødte og Døde mod Levende.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-08-18
J de 12 Aar 17431754 var (efter Materialien zur Statist. d. danisch. Staaten 2 Th. S. 204.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-08-18
Antallet af de Fødte i Kjøbenhavn i alt 32592, eller efter Middeltal for et Aar 216. Multiplicerer man dette Tal med 26, eller ansætter, at i er fød for hver 26 Levende, udkommer for bemelte Periode et Folketal for Hovedstaden af 70616 MenneskerDe Dødes Tal i bemelte Aar var 35820, eller for et Aar 2985. Efter Antagelsen af at i af 24 døer i store Stæder, multiplicere man 2985, med 24, hvorefter udkommer et Folketal af 71640 Mennesker. Man kan vel saaledes antage omtrent 70000 Mennesker eller noget derover at have været Hovedstadens Folketal i bemeldte Pertode, eller Aar 1754, og dette kan vel saameget sandsynligere antages, da ved Folketællingen 1769, eller 15 Aar sildigere, i hvilken Tid meget havde bidraget til Kjøbenhavns Fremvært, befandtes Kjøbenhavns Folketal at være 70514, foruden de Militaire. Tallet paa disse kan vel ansættes at gaae op imod Tilværten. Men, spørger man, findes i geographiske, topographiske, statistiske Skrifter fra Frederik 5tes Tid intet om Kjøbenhavns Folkemængde, J danske Atlas 2den Deel, (udkommet 1764) S. 74, læses følgende:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-08-18
Om Indbyggernes Tal er man ikke istand til at give nogen vis Beretning, undtagen hvad de virkelige Borgere angaae, som ere henved halvfemte Tusinde. Hr. Ant. Fr. Busching, som nogle Aar opholdt sig her, regner i sin Neue Erd Beschreibung. T. 1. p. 36. Folkemængden i Kjøbenhavn for 100000 Sjele, hvilket vel ikke skal være langt fra Maalet. Han siger derhos, at siden Aar 1746 er de Fødtes mindste Tal 2592, det største 2813, og at fra samme Tid af, beløber sig de aarligen Dødes mindste Tal til 2594, men det største Tal 3386. Hvad de Fødtes Tal angaaer, da maa herhos erindres, at det af Hr. Busching anførte kan forøges med 2 a 300, som, af sine Aarsager, ikke komme i Beregning paa de aarlige Lister, og altsaa ikke kunne være ham bekjendt, men fødes desværre i Løndom og, til Barne Mords Afværgelse uden videre Spørgsmaal antages til Opdragelse, paa almindelig Omkostning, ligesom de skamfulde Mødre i deres Nødstid hielpes til Rette, og pleies paa nogle Dage efter Fornødenhed. Opgivelsen er her upatvivleligen for høit ansat. J Materialien zur Statistik d. danisch. Staaten l. c. antages for Aaret 1775 det sandsynlige Antal af Kjøbenhavns Befolkning at have været med rundt Tal omtrent 80000; hvilket endmere bestyrker Anmelderens Ansættelse af 70000 Mennesker som Kjøbenhavns Folketal ved de nærmeste Aar for og efter 1750. Nøiagtigere Beregninger kunne anstilles; Dette være blot opgivet som Resultat af den hurtige Undersøgelse Spørgsmaalet fremkaldte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-08-18
Indenlandske Efterretninger. J Anledning af hvad i Nr. 62 var anført om den skadelige Søravns Udryddelse og Foriagelse fra en holstensk Egn, er Udgiveren fra en af Bladets ærede Læsere meddeelt den Efterretning, at han for omtrent to Aar siden saae en stor Mængde af disse Fugle i Egnen af Svendborg, og at de skulle have Reder i Nakkebøllegaards Skove. De bleve der kaldte Skavler. Det vilde være interessant at have nærmere Underretning om hvad der af bemeldte Gaards Eier, til sin egen og Naboers Eiendommes Fredning, er foretaget til denne skadelige Fugls Udryddelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-08-18
I en Skrivelse fra Aarhuus hedder det: Dersom det er sandt, at Aarhuus er en af de jydske Kjøbstæder, der udmærket sig ved en fra Naturens Haand udgaaet smilende Omgivenhed, da er det en mindre sandt, at der ere faa Stæder, hvor offentlig og privat Virksomhed saa troligen række hmanden Haanden, for ved Kunst og Flid at komme den smukke Natur til Hjelp. Hvad Handelshuset Ree i denne Henseende har gjort er bekjendt, og vil stedse geraade dette Navn til Hæder. Blandt de private Grundeiere, der for øvrigt i formeldte Hensyn have retmessig Fordring paa Medborgeres Høiagtelse, bør udentvivl Hr. Møller Guldager fortrinsvis nævnes for sine fortræffelige Hegn og smagfulde Anlæg ved Stadens eneste, men anseelige Vandmølle. Ei heller vil den, der endeel Aar tilbage i Tiden har kjendt den søndre Entree til Staden, kunne nægte Hr. Oberst Ridder von Høeg Guldberg sin varme Tak for de Opofrelser denne Hædersmand har bragt Byens Zir. De Forskjønnelser Private saaledes have anbragt paa enkelte Steder, har den af Aarhuus højtfortjente Borgemester og Byfoged, Hr. Justitsraad Fleischer forstaaet at bringe i Forbindelse med en Promenade rundt om Byen, til hvilken maaskee ei nogen blandt Landets Stæder kan fremvise Mage. Saameget fortjenstligere er al den i saa Maade stedfindende Virksomhed, som det ei er egentlig Trang, der har fremkaldt den. At man ved Stæder, hvor Omgivenheden af Naturen er stedmoderligen behandlet, søger at skabe sig lidt Skygge, er da i Sandhed intet Under. (Af Severins cimbr. Iagttager. Nr. 14.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-08-18
Blandede Efterretninger. Man tilraadede den franske Konge Henrik den fjerde at bruge haard Behandling mod nogle af Liguens Fæstninger, som han havde erobret. Den Fornøielse – svarede den ædelmodige Fyrste som man henter af Hevnen, varer ikkun et Øieblik, men den, man nyder af Mildheden, er evig. Man læser i et tydsk Blad (Allg. 3. 213) følgende: "Om det Megetskriverie, der hidtil har fundet Sted i Bayern kan vel ikke gives noget tydeligere Begreb end den officielle Beretning, at efterat Kongen af Bayern allerede havde afskaffet en Mængde Skriverier i sin Armee, har Hs. Majestæt fremdeles, efter Krigsministeriets Forestilling, formindsket Skriveriet med 70000, siger halvfjerdesindstyve tusinde Stykker aarligen." Det er vist nok, at der i vore Tider skeer megen Overdrivelse med Skriveriet, og at mangen Embedmand, eller mangt et af de europæiske større og mindre Staters Collegier sætter en Ære i at kunne, i aarlige Indberetninger om deres Virksomhed, have store Tal af afgaaede Expeditioner; uden at agte, at Aand for Orden, Liberalitet, Hurtighed, Upartiskhed, Ubeskikkelighed, høre til de væsentligste Fordringer manhar paa Embedsmanden, og at Meget kan snarere og bedre vorde iværksat ved Ord end ved Pen. Jmidlertid overdrives vist nok tillige Klagerne over Megetskriveriet. De mange Lister f. Ex. ved Militærvæsenet ere dog nyttige fra en anden Synspunkt end fra Ordenens. De øve, og de beskjæftige, og de nære en Ordens Aand, foruden at de gavne til de Formaal, der ved dem tilsigtes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-08-18
J Nordamerika har Man i afvigte Aar været meget uheldig med Dampskibe, da 10 af dem ere forgaaede, og for det meste med deres Ladninger. – Da en Tjenestepige i London nylig skulde aabne Østers, fandt hun i en af disse en GuldSouvereign, der allerede temmelig længe maa have ligget der, thi dens Præg var tydelig aftrykt baade i selve Østersen og i Skallen. - Den 4de Do., om Morgenen, havde Man i Liverpool en rasende Storm, som ødelagde al Træfrugten og tillige gjorde Hveden megen Skade. – J en tydsk By, Reichenbach, er arresteret en Person, der var i Begreb med at gjøre danske Frederiksd'orer med Aarstallet 1838.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-08-18
Anckdoter. J en Skov i Nærheden af Paris blev den berømte Marschal Turenne en Dag overfaldet af Røvere. Han lovede at ville udbetale dem en betydelig Sum Penge, dersom De ville skaane hans Liv. Røverne modtoge dette Tilbud med de Ord: Velan, Vi tvivle ikke paa et Løvte af Marschal Turenne. Den følgende Middag, da Marschallen havde stort Selskab hos sig, blev han uventet kaldet fra Bordet, da en fremmed Herre ønskede i et vigtigt Anliggende at tale et Ord med ham selv. J den fremmede Herre gjenkjendte han strax den ene af Røverne, og udbetalte ham paa Stedet den belovede Sum. En Time efterat Røveren, var gaaet, fortalte Marschallen først Selskabet denne Tildragelse. En af Navn kun lidet værdig Elsker truede sin Dame med, at han vilde lade trykke de Breve, som hun havde tilskrevet ham. "Min Herre!" gjensvarede denne ham, det maa De gjerne gjøre, jeg vil kun rødme over Adressen,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-08-18
Kjøbenhavns Børs d. 18 August 1829. Hamburg 2 M. - a vista 206 Species 208. Specier solgtes til 12 Rbmk. 7 1/2 s. Bank-Disconto 4 pCt. Norske Speciessedler. pr. 100 Specier. Rbd. Sal. Svenske Sedler. 51 Rbs. Tegn. pr. Rdlr. Rigsgjeld. 4 pCt. Kgl. Oblig. (u. R.) 89 1/2 Rbd. Sedl. 87 i Banco. Dito Dito. ....... Nationalbank-Obligationer. - Rbd. r. 6. (af Laanet 4 Febr. 1823) Dito Dito. . i Sedler. 4 pCt. uopsigel. Rigsbkobl. 100 100 1/2 r. S. Renter pr. 6 Januar 6 pCt. norsk Laan, ved Hambro & Søn. 105 sk. i Banco. 4 pCt. nye norske Obligat. ved Dito lydende paa r. S. 97 1/2 98 r. S. 4 pCt. Dito Dito. . . . . 98 i Banco. 4 pCt. uopsig, norske Statsobligat. 62 Rd. Banco. 3 pCt. nye danske Obligationer L. Sterl.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-08-22
Nyeste ilderie af 8 jøbenhavn. heddelelædeboderlandsSexogtyvende Aargang. No. 67. Udgivet og redigeret af gr. Spaarup, Etatsraad. Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad Forsendes ifølge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne.