JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-07-13
J No. 26 af Ringkjøbing Amtstidende findes en Opfordring til Modstanderne af Nymindegabs Flytning til ei at skye Lyset, men itide offentlig at fremkomme med de Grunde, hvorfor de ansee Sligt for saa farligt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-07-13
Ligesom der tidligere fra Landboernes Side offentlig er fremført Grunde for deres Paastand, saaledes ere vi saameget desto meere rede til at efterkomme denne Opfordring, som de Grunde, hvorpaa vor Mening er støttet, klare og letanskuelige, som de ligge for os, sikkert ere af den Beskaffenhed, at de ikke behøve at skye Lyset, da de efter vor fulde Overbeviisning indeholde den rene Sandhed. Vi ville derfor til Underretning for Alle dem, som interessere sig for denne Sag, her offentlig meddele den i bemeldte Stykke af Ringkjøbing Amtstidende tilsigtede Ansøgning, som fra 14 Sognes Sogneforstanderskaber er indsendt til Hans Majestæt, Kongen: Allernaadigste Konge! Allerede i længere Tid har der imellem Jndbyggerne i Ringkjøbing og Landboerne ved Ringkjøbing Fjord været et Spørgsmaal paa Bane, hvis rette Besvarelse er af høieste Vigtighed, da det griber ind i Manges Jnteresse, og hvoraf Manges Velfærd og Subsistents er fuldkommen afhængig.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-07-13
Undertegnede Sogneforstanderskaber, hvis Communaldistricter, ere meer eller mindre interesserede deri, mene derfor bedst at kunne fremme denne dets rette og endelige Besvarelse ved allerunderdanigst at indstille det til Deres Majestæts Viisdom og Retfærdighed. Sagen angaaer Gjennemgravningen af den smalle Landstrimmel imellem Havet og Ringkjøbingfjord, hvilken Jndvaanerne, især Handelstanden i Ringkjøbing, ønske at faae iværksat, Landboerne derimod frygte som en Ulykke.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-07-13
Da det er Hine, der ønske en Forandring i den nuværende Tingenes Orden, saa kunne vi vel have oppebiet de første afgjørende Skridt fra deres Side, dersom ikke den Uvished, hvori Sagen af Mange menes at staae, var skadelig, og maaskee farlig. Thi Havet er en aldrig hvilende Fiende, der stedse røver fra vore Kyster. Kun ved med uafbrudt Opmærksomhed, Anstrængelse, Lyst og Jndsigt at arbeide derimod, kunne vi opholde dets Fremskridt; kun ved saaledes at opelske og vedligeholde en uafbrudt Klitrække langs med de lave Steder af Kysten bliver dette muligt. Erindrer man nu, at Materialet hertil kun er Sand, der alene ved idelig gjentagen Beplantning kan erholde nogen Fasthed, vil det let indsees, at ethvert Hul, som Havet slaaer heri, øieblikkelig maa istandsættes saagodt, det efter Omstændighederne lader sig gjøre. Men da Mange ere af den Mening, at den intenderede Gjennemgravning baade bør og vil blive iværksat, saa kunde dette muligviis have en ugunstig Jndflydelse paa den Jver, hvormed der ligesaavel her som paa ethvert andet Sted af Klitten bør virkes imod Havets Ødelæggelser. Og skeet Ulykke staaer ikke til at ændre. Det være langt fra, at vi herved anklage Nogen for en mindre redelig Villie, men vi kjende Overbeviisningens Magt, vi vide, at det er Lysten, der skal drive Værket. Det er derfor, allernaadigste Konge, at vi allerunderdanigst henstille denne Sag til Deres Majestæts Viisdom og Retfærdighed, paa det at Sandheden maa blive oplyst for de stridende Parter, hvilket kun kan skee ved en upartisk, grundig og alsidig Undersøgelse, som vi, og saa Mange med os have det Haab, at Deres Majestæt allernaadigst vil lade anstille.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-07-13
Jmidlertid ville vi ikke undlade herved allerunderdanigst at udtale vor og Landboernes Mening og Overbeviisning om denne Sag.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-07-13
Som vi allerede have omtalt, er Spørgsmaalet her om at gjennemgrave Klitten eller at flytte Nymindegab til et, Norden for dets unværende Leie, ved de saakaldte Knolden beliggende Sted. Grunden hertil er, at Seiladsen ikke sjelden vanskeliggjøres ved de Sandbanker, som paa forskjellige Tider og Steder lægge sig i Jndløbet. At dette er og maa være til Skade for Handelen, er indlysende nok. Vi Landboere deele derfor ogsaa Ringkjøbingernes Ønske om, at det maatte hæves, naar det blot ikke skete ved en Foranstaltning, der bragte os en Ulykke istedetfor en Ulempe. Og en saadan vilde efter vor allerunderdanigste Mening Klitteens Gjennemgravning være, hvorved Havet fik Leilighed til at anrette store Ødelæggelser, først og fremmest paa de i Fjorden og ved samme beliggende betydelige Engstrækninger.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-07-13
Jmod denne Paastand kunde der vel indvendes, at der kun er Tale og Flytningen af det Gab, af hvilket Havet allerede nu har sin Indgang. Men at denne Jndvending kun er tilsyneladende begrundet, at det ingenlunde er ligegyldigt, hvorledes denne Indgang er, at den nuværende netop er gunstig, den intenderede derimod efter al Sandsynlighed høist ødelæggende, dette vil D. M. sikkert efter anstillede Undersøgelser erkiende. Til Oplysning vove vi herved allerunderdanigst overeensstemmende med Sandheden at stille det nuværende og det intenderede Jndløbs Vilkaar, ligeoverfor hinanden; der vil da let kunne dømmes.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-07-13
Det Nuværende har: 1) en sydvestlig, paa sine Steder næsten sydlig Retning. Af denne Grund er det kun de sydvestlige Storme, som i Særdeleshed kunne være farlige for det, og disse pleie ikke her at oprøre Havet saameget som de nordvestlige, der have langt større Tumleplads. 2) er det circa henved 1 Miil langt, og har ingen lige Retning, men varierer denne med betydelige Bugter. Dette kan ikke andet end standse Strømningen fra Havet, idet denne støder an paa flere Steder. 3) er det beliggende i den sydvestlige Hjørne af Fjorden. Naar altsaa en sydvestlig Storm driver Vandet ind - thi kun en saadan kan gjøre det – saa har det hele Fjorden for sig, og Vandmassen maa derfor udbrede sig over et stort Rum, forinden den gaaer ind over Landet. 4) har det lige indenfor sin yderste Deel høie Klitter, der afbrudt strække sig ligge til den Lavning, hvorved den saakaldte Gjøddel er beliggende, og hvorefter det igjen fortsættes en Strækning mod Nordost. Disse Klitter, især de sydligste, der findes lige indenfor Mundingen, hvilke Bølgerne ikke kunne overstige, og hvorpaa de brydes og standses, danne den heldigste og uundværligste Egenskab ved den nuværende Jndseiling. 5) viser Erfaringen, at Strømmen af de mange Ager og Bække, som falde ud i Fjorden, vil efter Naturens Orden gaae imod Syd, i hvilken Retning den stedse vender tilbage, og hvor den stedse vil søge sin Indgang, om denne end til en Tid bliver flyttet mod Nord.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-07-15
Nibe. Stifts Avis og Avertissements-Tidende. Udgivet af Chr. sal. Hyphoff, redigeret af E. Hyphoff. Fredagen den 15. Juli. No 81
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-07-15
Udenlandske Efterretninger. England. Forhørene over Udøveren af det sidste Attentat mod Dronningens Liv, John Bean fortsættes vel hemmeligen, men en Deel er dog bleven bekjendt. Hovedvidnet er en vis Bird, hos hvem Bean har kjøbt Pistolen, og som har erklæret sig beredt til at bedige, at Pistolen ikke har været afskudt siden Bean for 3 Uger siden kjøbte den af ham. Senere kom den Fangne til Bird for at beklage sig over at Pistolen ikke vilde gaae af; han kjøbte sig en ny Steen og gav Bird noget grovt Krudt for at brænde af paa Panden; da dette lykkedes glædede det den Fangne meget. Bird spurgte den Anklagede omhan vilde skyde Katte med Pistolen, hvortil denne svarede, nei, han vilde bruge den til noget Andet. Nogle mene, at Bean i Fængslet kun med Møje kan skjule sin Glæde over at have gjort sin elendige Tilværelse saa bekiendt. Endskiønt han kalder sig træt at Livet, har han dog ikke skudt for at blive dømt til Døden, thi han siger, at han meget godt vidste, at Pistolen ikke vilde gaae af. Man er almindelig af den Mening, at denne Usling ikke staaer i nogen Forbindelse med Andre.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-07-15
Frankrig. Nylig fandt i Paris nogle Uordener Sted, i Anledning af en ved sine heftige republikanske Grundsætninger bekiendt Læge ved Nationalgarden, Hr. Bannys's Liigbegængelse. "Moniteuren" fortæller Sagen saaledes: Processionen bestod af et stort Antal civilklædte Personer og et Antal Nationalgardister i Vaaben. Der blev holdt fire Taler, af hvilke den sidstes Karakter var aldeles oprørsk, hvorfor Politikommissæren forlangte, at Taleren skulde standse. Denne agtede ikke befalingen, hvorpaa fulgte Trudsler, Piben og Skrigen, Kommissæren gav Ordre til at Forsamlingen skulde skilles ad, og da Urostif terne angrebe Tropperne med Stene bleve flere fængslede. National forsikkrer, at der slet ingen Piben og Skrigen blev efter at Talens Fortsættelse var bleven forbudt, men at kun en 30 Personer forlangte den fortsat, hvilket ikke skeete, og da Forsamlingen, vilde skilles ad blev den uden Ordre fra Kommissæren, angreben, hvorover den blev opbragt og slog med Stene, nu fik Municipalgardisterne befaling til Angreb, og selv nogle Nationalgardister, der søgte at tilveiebringe Orden bleve angrebne. 103 Nationalgardister, hvoriblandt 20 Officerer, have i denne Anledning indgivet en Protesttil Marschal Gerard
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-07-15
Indenlandske Efterretninger. Hs. Maj. Dronningen forbliver indtil videre paa Sorgenfri Slot, hvorfra Allerhøists. efter Forlydende senere agter at afreise til Augustenborg, og efter et Ophold her at begive Sig til Pløens Slot, for her at træffe sammen med Hs. Maj. Kongen, naar Hs. Maj. har forladt Badet i Wyck. (Hp. A.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-07-15
Af den Stænderforsamlingen i Roeskilde, ved Sammes Aabning iaar, forelagte kongelige Bekjendtgjørelse og Resultaterne af Stænderforsamlingernes i Aaret 1840 afgivne allerunderdanigste Betænkninger og øvrige indgivne Andragender udhæves her blot Følgende, som de vigtigste: Ved at indføre fuldstændig Offentlighed i Finantsbestyrelsen har Hs. Maj. opfyldt de Ønsker, som Provindsialstænderne i deres to første Finantspetitioner fremsatte; men forsaavidt de i deres i 1840 indgivne Petition have andraget paa, at tvaarige Budgetter stedse maatte forelægges Stænderne til Betænkning, inden de endelig approberedes, da finder Hs. Majestæt, at Saadant i Udførelsen vilde medføre betydelige Vanskeligheder og forsinke Budgettets Affattelse; og da de Bestemmelser, som Hs. Majestæt afgiver angaaende Stats udgivterne, ikke kunne indbefattes under Benævnelsen af Love, men kun ere administrative Forskrivter, saa gaae desuden hine Andragender udenfor Stændernes lovbestemte Virkekreds. - Uagtet saare Meget taler for det Princip, paa hvilket Stænderne have grundet deres Petition om en Forandring i Kirke- og Underviisningsvæsenets Overbestyrelse, saa har Hs. Majestæt dog ikke kunnet Andet, end erkjende Betydningen af de praktiske Vanskeligheder og Betænkeligheder, som kunne møde ved den af Stænderne anbefalede Afsondring af Overbestyrelsen for Kirke- og Underviisningsvæsenet fra Bestyrelsen af de øvrige borgerlige Forhold, hvormed Samme komme i idelig Berøring, og finder Allerhøistsamme sig saa meget mindre foranlediget til, fortiden at tage nogen endelig Beslutning desangaaende, som han har ladet det slesvig holsteen lauenborgske Cancelli underrette om Alt hvad der hidtil er forhandlet i denne Sag, samt paalagt det, derover at afgive Betænkning, da Hs. Majestæt i alt Fald anseer det for ønskeligt, at Hvad der i saa Henseende anordnes for Kongeriget, ligeledes maatte kunne gjøres gjældende for Hertugdom merne. - Med Hensyn til den vedvarende Misbrug af Trykkefriheden, som viser sig i en Deel af den periodiske Presse, kan Hs. Majestæt, efter nøie Overveielse, ikke finde det stemmende med sine Regentpligter at indrømme de Lempelser i de om denne Frihed gjældende Anordninger, hvorpaa Provindsialstænderne. have andraget, uden dermed at forbinde andre Bestemmelser, der kunde tjene til Værn mod de forøgede Misbrug, som under de nærværende Omstændigheder, vilde være at befrygte af saadanne Lempelser. Da Hs. Majestæt nu paa den anden Side ugjerne vilde, ved en paa Pressens nærværende Tilstand beregnet Lov gjøre nogen yderligere Jndskrænkning i Trykkefriheden, saalænge der endnu er Udsigt til, at dens skadelige Brug kan hæmmes ved Hjælp af de nu gjældende Love samt oplyste og velsindede Borgeres Medvirkning, saa har Allerhøistsamme besluttet, fortiden at lade det beroe ved disse Love. (B. Td.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-07-15
Ved Placat af 8. Juli er bekjendtgjort: "At Por ton for alle Breve, der angaae Privatsager, og som af private Personer eller offentlige Autoriteter afsendes til de kgl. Regjerings-Collegier i Kjøbenhavn, eller som disse Collegier afsende til private Personer eller offentlige Autoriteter, maa nedsættes saaledes, at saadanne Breve indtil en Vægt af fulde halvandet Lod maa ansees for og taxeres som enkelte Breve."- Under 4. Julii er udkommet et lignende Patent for Hertugdommet. (Hp. A.) Lektor Dr. With og Landvæsenskommissair, Kammerraad Michelsen ere for iaar udnævnte til Stutterikommissairer i Jylland. Hvorvidt der næste Aar ligeledes vil skee Stutteribesigtigelser, vil beroe paa Resultatet af de Forespørgsler, som Stutteridirettionen har ladet udgaae til samtlige Amtsraad i Danmark. Som bekiendt bleve de nærværende Stutteribesigtigelser i Aaret 1837 fastsatte til at skulle vedblive som Prøve kun i 6 Aar, hvoraf dette Aar saaledes er det sidste. Af denne Aarsag findes der heller ikke i Almanaken for 1843 anmeldt nogen Saadan. (Kbhp.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-07-15
Den nye Militairforandring har givet et Skaar i de offentlige Forlystelser, som i et saa ringe Maal. i Kbhavn ere gratis Publikum tildeelte. Der vil saaledes for Fremtiden ikke finde nogen Musik Sted om Søndagen i Rosenborghave, som altid ved denne Leilighed var meget stærkt besøgt, ei heller vil den mere blive musiceret paa Kastelsvolden, hvilket hidtil paalaae Kastelsjægernes Musikkorps. (Aalb. A.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-07-15
Som man erfarer har Udførelsen af Theaterreduktionen mødt Vanskeligheder fra Finantsernes Side paa Grund af de Afgaaedes Pensionering. (S. Bl.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-07-15
Endeel af vore unge Malere ere deels med Stipendium, deels for egen Regning, i denne Tid afreiste fra Kbhavn for at nyde Godt af Udlandets Kunstskatte og udvide deres Talent, saasom: dHrr. Fried lander, Carmiencke, Ankersen, Lehmann og Lunde.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-07-15
Maleren Hr. Monies agter ligeledes at afreise om kort Tid. (S. Bl.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-07-15
Kunstberiderlærling P. Olsen af Odense kontra Kunstberider Hoffmann. Mellem de nævnte Parter, var der oprettet en Kontrakt, hvorefter Citanten som Lærling var traadt i Jndstævntes Lære. Denne Kontrakt søgte Citanten, der navnlig paa Skuepladsen, var bleven slaaet af Jndst, i Publikums Nærværelse, ophævet ved Odense Politiret, ligesom han paastod Jndst. mulkteret, Politiretsdommen mulkterede imidlertid ikkun uden at ophæve Kontrakten, Jndst, paa 3 Rbd. og denne Dom blev af Overretten d. 27. Juni, idet Processens Omkostninger ophævedes, stadfæstet, dog saaledes at Mulkten forhøiedes til 15 Rbd. Efter hvad vi have erfaret, skulle Hof= og Stadsrets Assessorerne, Oldingerne Jacobsen og Blechingberg, have indgivet Ansogning om deres Afskeed. Man bør saameget mere bære Agtelse for dette Skridt, som det ligger i den menneskelige Natur, at vi ei ere tilbøielige til at erkjende, hvor lidet vi ere istand tilat fyldestgiøre de Fordringer, der med Rette kunne gjøres til os, hvilket derfor og er meere tilgiveligt, end at Andre, som skulle paasee, at vi fyldestgiøre disse Fordringer, tilsidesætte dette og ikke drage Omsorg, for, at vi befries for de Pligter, som ere blevne for besværlige, naar de skulle udføres saaledes, som Stads vellet udfordrer det. (O T. A.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-07-15
Hovedgaarden Nørre Karstofte, i Hammerum Herred, med et Areal af c. 1,500 Tdr. Land, er solgt med en Deel Besætning til Procurator P. J. Knudsen med Flere for omtrent 25,000 Rbd. (B. Td.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-07-15
En i Nykjøbing paa Mors hjemmehørende Seilsbaad afgik Løverdagen d. 26. Juni fra Salling, hvor den havde ladet med Brænde, men kom om Natten paa Grund imellem Salling og Fuhr, hvor den, skjøndt atter bragt flot ved det voxende Vande, formedelst den tiltagende Storm dog saae sig nødt til at blive liggende Søndagen over for Anker. Paa Baaden var 4 Mennesker, nemlig Føreren, en Arbeidsmand fra Nykjøbing, en Kone og en Dreng, der vare saa slet forsynede med Proviant, at de, efter allerede at have fortæret Resten deraf Søndag Morgen, maatte faste denne og den følgende Dag. Tirsdag Morgen, da Veiret desuden syntes at beda ge sig, drev Hunger og Tørst dem til at gjøre et Forsøg paa at naae Land, men de bleve atter tvungne til at kaste Anker i Nærheden af Fuhr. Under Stormen havde de mistet Aarerne fra den til Baaden hørende Pram, men da Hungeren var dem ulidelig, tildannede de nogle Pinde, ved Hjælp af hvilke og en Baadshage de tre Personer, paa Drengen nær, der blev tilbage i Baaden, forsøgte at naae Land med Prammen; men Dagen efter fandtes deres Liig iland drevne paa Himmerland. Drengen derimod blev et Par Timer derefter bjærget af nogle Fiskere fra Fuhr, der havde hørt hans Nødskrig. (Thist. A.) Manden i den sammenskudte Brønd paa Margrethenlund, Huusmand Laurs Jensen af Pindstrup, for hvis Redning flere Mennesker satte deres Liv i Vove, og som, efter utrolig Anstrengelse, omsider frelstes fra at blive levende begravet, (see No. 73 af d. Bl.) er i forrige Uge ved Døden afgaaet, som en Følge af den Læsion, der var tilføiet hans Been.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-07-15
Hvorvidt det var rigtigt, at Lægen ikke aarelod Manden, efterat han var kommen op af Brønden, maae vi henstille til Kyndiges Bedømmelse. (Rand A.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-07-15
D. 4 ds. er paa Brunstorfs Sognemark, i Svartsenbæk Amt, ikke langt fra Lauenborg, funden en af Brunstorffs Beboere skudt og dræbt bag fra. Et endnu ladt og ved hans Side liggende Jagtgevær lader formode, at den Ulykkelige har været paa Krybskytteri- og da enten være bleven dræbt ved et Vaadeskud af en Kammerat eller paa Flugten af en eftersættende Jæger. (Dykke.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-07-15
Stænderne i Roeskilde. J Forsamlingens andet Møde den 8de blev Adresse=Sagen foretaget; den blev indledet ved Etatsraad Hvidt, som yttrede sig saaledes: "Jeg tillader mig at foreslaae, at denne nye Forsamling, ligesom den forrige, dengang den constituerede sig, vil til Hans Majestæt indgive en Adresse, hvori den tolker de Taknemmelighedsfølelser, som besjæle dens Medlemmer. Jeg maa nemlig ansee det for at være af yderste Vigtighed, at Forsamlingen ikke giver Slip paa dette skjønne Forbindelsesmiddel imellem Kongen og Stænderne, at den ikke renoncerer paa denne Leilighed til, i Overeensstemmelse med den Anordning, paa hvilken Stænderinstitutionen grunder sig, at bringe til Kongens Kundskab, hvad der rører sig i Folket, og at den benytter denne Anledning til at yttre, om end kun forbigaaende, de Ønsker og Forhaabninger, som bevæge sig i Forsamlingen, og som ikke ere egnede til at gjøres til Gjenstand for særskilte Petitioner. Dersom mit Forslag finder Gienklang i Forsamlingen, maa jeg tillige andrage paa, at der nedsættes en Committee til at udarbeide Adressen." Efter at flere Medlemmer havde talt for og imod en Adresses Jndgivelse blev der afstemt om en saadan skulde udarbeides efter Vice præsidentens Forslag, hvilket Spørgsmaal blev besvaret benegteende med 38 Stemmer mod 29.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-07-15
Hamb. Altona Kvægmarked. D. 11. Julii vare 136 Stkr. stort Hornkvæg paa Markedet, hvoraf 229 solgtes. Handelen gik særdeles træg, endskjøndt ikke slettere end i forrige Uge, hvorfra der vare 46 Stkr. tilovers. (Dyke.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-07-15
Ved Tallotteriets 1360. Trækning i Wandsbeck udkom: No 51. 35. 49. 81. 66.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-07-15
Ribe. 8. S. c. Trinit. prædiker i Domkirken Hr. Catechet Fibiger. J Cathrine Kirke Hr. Pastor de Thurah.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-07-15
Bekjendtgjørelser. God Rug a 27 ls. pr. Skp. og tøndeviis a 26 ls. pr. Skp. faaes hos S. Weise. Skibsleilighed til Altona. Jmod Slutningen af næste Uge, agter Th. Paulsen at afgaae.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-07-15
Sidstafvigte Søndag eller Mandag er af Tyvehaand borttaget i min Gaard, en ny Vognlænke. For Tilveiebringelse af, eller Oplysning om samme, udloves en passende Douceur. Ribe, den 14de Juli 1842. Hans J. Müller.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-07-15
Engelsk og Faxo Steenkalk. Fra Fredagen den 22de dennes faaes atter ny Steenkalk ved mit Kalkværk. Da jeg i disse Dage har modtaget en Ladning Kalksteen fra Farøe, er jeg, som Overskriften antyder, bleven sat istand til at kunne levere begge Slags, og uden Forhøielse i Prisen. Hans J. Müller. Ribe, d. 15 Juli 1842.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-07-15
Følgende nye Bøger faaes hos Andersen i Ribe: Et Pantheon, Digtninger af N. Sotoft. – Den ny Pitaval, en Saml. af Criminalhistorier, udg. af Hizig og Ha ring. I H. – Bechers Verdenshistorie. 5 B. 3 & 4 H. Ungdomsvennerne af M. Raymond overs, af Halvorsen, 2 og 3 D. - Skitzer af Forf. til Sødskendebørnene, overs, fra det Svenske. – Roland i Berlin af W. Aleris. 4 B. - Morianen, ell. d. Holst. Gottorpske Huus i Sverrig, 4 og 5 D. - En Skribentindes Datter af Forf. til Tante Anna 1 og 2 D. - Hansemand med Tilnavn Zinnober, et Eventyr af Hoffmann, udg. af Güntelberg. – Ardent Trougthon af Howard, udg. af F. Bræmmer. 2 H. - De to Venner, af Forf. til de unge Gouvernante, 1 D. - Mikkel Ræv, en episk Fortælling af F. Schaldemose (3 Udg. med Lithograph.)G. With om Huusdyrenes Behandling i sund og syg Tilstand. – R. Møllers Comentar over Pauli Pastoralbreve.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-07-15
Mandagen den 18de dennes Eftermiddag Kl. 3, bliver i Byens Materialhuus udenfor Nørreport afholdt Auction over nogle Stkr. Ege Planker, Fyrre= og Ege=Bjelker, Stænger, forskjelligt Brændetræe og gl. Jern m.m. Lysthavende indbydes. Ribe, den 14de Juli 1812. Høyer.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-07-15
Løverdagen den 13de August næstkommende, om Formiddagen Kl. 10, afholdes paa Colding Raadhuus en Skiftesamling i Boet efter afgangne Sognefoged og Handelsgartner Hans Lorenz Petersen af Colding Slotsgrund, hvortil samtlige Creditorer i Henhold til Placat af 21. April 1824 indkaldes at møde. Herredscontoiret i Colding, d. 12 Juli 1812. Oxenbøll. Carl Nicolai Peter 4de Classe sen, Hans Kongelige Maje No. 2 stæts Overauditeur og Ridder 10 Rbs. Sølv. af Dannebroge, Byefoged i Holstebroe og Herredsfoged i Hjerm Ginding Herreder; Gjør vitterligt: at efter Begjæring af Christen Pedersen af Blarkiær i Sevel Sogn, og i Kraft af en denne under 12. Maii 1842 allernaadigst forundt Bevilling, indstevnes herved med Aar og Dags Varsel, Jhændehaveren af en af bemeldte Christen Pedersen under 12. December 1839. til Gaardmand Peder Jacobsen af Staulund i Hadde rup Sogn udstædt, og under 13. Marts 1840 inden Hjerm Ginding Herreders Ret tinglæst Obligation for 200 Rbd. r. Sølv, hvorfor er givet første Prioritets Panteret i den Debitor ifølge Skjøde af 6. April 1838 tilhørende Gaard i Blaxkjær i Sevel Sogn med Hartkorn 3 Td. 1 Skp. 3 Fkr. 2 Alb., med paastaaende Bygninger og tilliggende Eiendomme, Sæd, Avl, Besætning, Ind- og Udboe, hvilken Obligation er bortkommen, uden at den senere har kunne skaffes tilveie, til at møde for Hjerm Ginding Herreders Ret, som holdes paa Raadstuen i Holstebroe den tredie Fredag, der er en ordinair Retsdag, i November Maaned 1843, Formiddag Kl. 10, for der og da, naar denne Sag vorder foretaget, med bemeldte Obligation at fremkomme og sin Adkomst dertil at beviisliggjøre, da Sitanten i modsat Fald, overeensstemmende med den paaberaabte Bevilling, vil paastaae og forvente, at Obligationen ved Dom mortificeres, saa den af Pantebogen kan udslettes. Lavdag tilstaaes ikke som afskaffet ved Frd. 3. Junii 1796. Til Bekræftelse under min Haand og Embedssegl. Holstebroe, den 8 Julii 1842. Petersen. (L. S.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-07-15
Hos Undertegnede kan bekommes : 4 Ruller Pladeblye, circa 2682 Pd.; 1 Skibsanker, circa 1057 Pd. Sønderho, d. 8. Juli 1842. N. J. Petersen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-07-15
En confirmeret Dreng af skikkelige Forældre, der regner og skriver godt og har Lyst til at lære Manufacturhandelen, kan strax faae Plads. Adressecontoiret anviser.