JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-03-01
60 Aargang. Fyens Stifts Kongelig allene privilegerede. Adresse=Adiv og Avertissementstidende. Forsendes med Brevposten overalt i de Danske Stater. Redigeres, trykkes og udgives i Odense af Søren Hempel, Kancellieraad. Tirsdagen 1 Marts 1831. Jndhol d. Belgien (Den belgiske Krone afslaaet for Hertugen af Nemours). Tydskland (Hertugen af Cambringe udnævnt til Vicekonge i Hannover). Storbrittannien (Ministrenes Forslag til en Afgivt paa Stocks tilbagetaget). Amerika
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-03-01
(Bolivars Død). Tyrkiet. Udenlandske Blandinger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-03-01
Fædrelandet. Skibs- og Handels-Efterretninger. Videnskabelighed. Blandinger. Odense.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-03-01
Belgien. Endelig blev Deputationen fra den belgiske Kongres den 17 Febr. stædet til høitidelig Audients hos de Franskes Konge i Palais royal. Hs. Majestæt sad paa Tronen med Kronprindsen paa høire og Hertugen af Nemours paa venstre Side. Hr. Surlet de Chokier tilbød Kongen, som Hertugens Formynder, Tronen, sigende: dette Valg, som hilses af et frit Folks Jubel, er en Hylding, der bringes det populaire Kongedømme og den Kongelige Families Dyder, det knytter det naturlige Baand mellem begge Folk fastere, uden at sammensmelte dem. Kongen beklagede i sit Svar, at han ikke kunde følge sit Hjertes Tilbøielighed; men at Forholdene paalagde ham den ubehagelige Pligt at erklære: at han ikke kunde antage Belgiens Krone for sin Søn Aldrig - føiede han til - skal Erobringsyge eller Ærgjerrighed forlede mig til at udsætte mit Land for Krigens Om der. Ludvig Klvs og Napoleons Exempel skulle bevare mig herfor. Gid Belgien maa blive frit og lykkeligt! Det kan stedse stole paa min Understøttelse, naar det kommer an paa at bevare det for 7dre Angreb og fremmed Jndblanding. kun frelse det sig selv fra indre Rystelser, Mig ville De stedse finde beredt til at knytte de venskabeligste Forbindelser, med Deres Fædreland." Adskillige Medlemmer af Deputationen ere allerede vendte tilbage til Brussel, hvor Forsøgene til en Modrevolution imidlertid fortsættes. Men ligesom Orangisterne søge at forøge deres Partie, arbeides derpaa den anden Side med forstærket Jver paa at stemme den offentlige Mening for en Republik. J Nationalkongressen, har Hr. Robaux ligefrem foreslaaet at proklammere Staten, som en Republik med en Præsident, som skulde vælges paa 3 Aar; men Forslaget blev for Øieblikket lagt tilside. Man beraaber sig derved paa, at General Lafapette skal have sagt, at hvis Belgien blev en Republik, og det da blev angrebet, vilde Frankerig blive nødt til at forsvare det. Under Navn af Nationaluafhængighedens Venner, har den og i Brussel dannet sig et nyt Selskab, som erklærer at ville anvende alle lovlige Midler til at opretholde Nationens Uafhængighed, gjøre Nassauernes Udelukkelse uigjenkaldelig, og bevirke en Republiks Jndførelse. J Spidsen for dette Selskab staaer de Potter, der ogsaa til Kongressen har indgivet bemærkninger til Gunst for en republikansk Forfatning, som dog ikke ere ændsedde. Ogsaa Juan van Halen er igjen fremkommet af sin lange Dvale, medens Baron Hogvorst, har taget sin Afsked som Medlem af den provisoriske Regjering. Man befrygter, at flere ville gjøre det samme, og Regjeringen saaledes af sig selv opløses. J Gent ere en Hob Arbeidere dragne gjennem Gaderne med det Raab: leve Republiken! leve de Potter!" men GeneralDuvivier adspredte dem letteligen ved Hielp af Borgergarden. Prindsen af Ligne nævnes nu som en Kandidat til den belgiske Trone. - J Flandern skal det være kommet til Smaaskjermydsler mellem de hollandske og belgiske Tropper.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-03-01
Tydskland. Allerede for rum Tid siden var Oberstlieutenant Pretter ankommen til London med Depescher fra Hertugen af Cam bringe, hvori denne anbefaler Hs. Majestæt at gjøre sine hannoverske Undersaatter adskillige Tilstaaelser, og under 22 Febr. er nu bekjendtgjort et kongeligt Patent, hvorved Hertugen af Cambringe udnævnes til Vicekonge i Hannover. J en Proklamation har Hertugen derpaa tilkjendegivet, at han stedse med Beredvillighed vil laane Øre til billige og retfærdige Ønsker; men at herved kun maa erindres, at mange Ønsker gaae for vidt og staae saaledes i indbyrdes. Modsætning, at de umuligt kunne opfyldes. Han skal være forsynet med meget udstrakte Fuldmagter, saa at vigtige Sager Bekræftelsen ikke først behøves at indhentes fra London. Kabinetsminister Grev Münsted har faaet sin Afsked, og vil, som der siges, ganske trække sig tilbage fra Forretningerne. J Gottingen og Osnabrück skal der være udbrudt nogle ikke betydelige Uroligheder mellem Militairet, som paa første Sted vilde befrie nogle Arrestantere.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-03-01
Adskillige af de bayerske Deputerde, hvis Valg Kongen, havde forkastet, ere siden udtraadte af Embedsstillingen, og behøve altsaa ingen Bekræftelse. De konfiskerede Blade, det würsburgske Folkeblad, det konstitutionelle Bayern, den frie Presse og den würsburgske Skarpskytte, have vidst at omgaae Censurloven, idet de udkomme som periodiske Flyveskrifter, hver Gang med en ny Titel. Det sidste førte paa sit nyeste Nummer den Titel: Knuten.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-03-01
Storbrittannien. Allerede har der i Parlamentet viist sig en saa heftig Opposition mod det nye Skattesystem, at Ministrene have seet sig nødsagede til at tage Forslaget tilbage om 1/2 pCt. Afgivt af faste Stock, hvilken, som et Slags Formueskat for den meere velhavende Klasse, strax skildredes som et Brud paa den offentlige Tillid. Jmidlertid har Ministeriet herved lidt et betydeligt Stød, da dette første Nederlag vil foraarsage hæftige Angreb paa Budgettets øvrige Poster, og muligt de nærværende Ministeriums Fald, med de videre Følger, samme i vor saa bevægede Tid kunde drage efter sig. Amerika.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-03-01
En af vor Tids navnkundigste Feldtherrer og Statsmænd, de sydamerikanske Fristaters Befrier, Simon Bolivar, er død af Svækkelse den 17 Decbr. 1830 paa sit Landsted St. Pedro, ikke langt fra Santa Marta, 48 Aar gammel. Maatte hans sidste Ord kun finde Efterlevelse: "Enighed, Enighed, ellers vil Tvedragtens Hydra ødelægge Os!" Tyrkiet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-03-01
Som Formaal for de store Udrustninger angives nu Grækenlands Undertvingelse. 20,000 Mk. ere allerede opbrudte, for efter Foregivende at marschere mod Negropont og Morea, og Flaaden, som i stor Hast udrustes, skal gaae til Patras og Prevesa. Storviziren, Redschid Pascha, behandler vedvarende Albaneserne med den umenneskeligste Grusomhed.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-03-01
Udenlandske Blandinger. Belgien. Simonisternes Gudstjeneste er forbudt af Politiet i Brüssel; men da uindskrænket religiøs Frihed er antaget som en Grundsætning for den nye Stat, saa vil den i Kongressen blive gjort Forslag til at affordre Vedkommende en Erklæring desangaaende.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-03-01
J Anledning af at den belgiske Deputation i Paris samledes hos Grevinde Rumford, (Enke efter den navnkundige Oekonom) har et vittigt Hoved bemærket, at de ventede der en feed Steeg, men maatte tage tiltakke med en mager Suppe.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-03-01
Frankerig. Hertugen af Nemours aabnede det sidste Hofbal med Madame Lehon, en af de belgiske Deputeredes Gemalinde.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-03-01
Østerrig. Man forsikrer fra Wien, at Erkehertug Carl, paa Keiserens indstændige Ønske, har lovet, i Tilfælde af en Krig at ville antage Overanførselen af Hæren som Generalissimus.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-03-01
Preussen. Geheimeraad Alexander v. Humboldt, som først for faa Uger siden vendte tilbage fra Paris, skal, som der siges, atter afgaae dertil i et overordentligt Ærinde.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-03-01
Sverrig. Den 90aarige Veteran, Generallieutenant Grev Ankersward høitideligholdt den 24 Januar sit Guldbryllup. Seen Fædrelandet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-03-01
Skibs= og Handels=Efterretninger. Den 21 d. lagde det første Skib for iaar ud igjennem Bommen. Det var Briggen Emanuel fra Messina. Den forhen ankomne Messina farer skal endnu ligge i Hornbeksbugten. Efterat Farvandet havde været saa frit for Jis, at Skibe uden Hinder kunde komme næsten lige til Toldboden og med liden Jisning indenfor Bommen, fyldtes det næste Morgen atter med Driviis, og i Fredags gik Man i Land fra Batteriet Tree kroner.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-03-01
Handels- og Jndustrie=Tidenden har af den slesvigske Gewerbefreund ordlydende optaget et Stykke om den nyeSkibsmaaling, i hvilket denne erklæres for aldeles mislykket og mangelfuld, hvorpaa følger en Gjendrivelse, som gaaer ud paa at vise Forfatterens theoretiske og praktiske Vankundighed i den af ham omhandlede Sag.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-03-01
Videnskabelighed. Paa Professor Rasks Gjenmæle mod Anmeldelsen af Prof. Rafns Oversættelser af Jomsvikinga og Knytlinga i Maanedsskrift for Litteratur er udkommet et Foreløbigt Svar" af Baldvin Einarsson, Medlem af det Kongel. nordiske Oldskrift=Selskab, og i nysmeldte Maanedsskrifts 2det Hefte har Redaktionen endvidere fundet sig beføiet til at svare paa hiint Gjenmæle. Det Cornsenske og flere derved fremkaldte Skrifter har foranlediget nogle politiske Betragtninger, i Maanedsskrift for Litteratur, hvis Forfatter gaaer ud fra den Synspunkt, at Staten ikke er en vilkaarlig eller tilfældig, men en nødvendig, i Menneskets Natur dybt begrundet Forening, det vil sige en Betingelse for Menneskets aandelige Kræfters Udvilling. Paa denne Grundsætning er igjen den rigtige Slutning bygget: at alle overspændte Jdeer om og strafværdige Bestræbelser for pludselig at skabe noget ganske Nyt i Staten, ligesom alle afmægtige Forsøg paa at skrue Tiden tilbage og at hindre det Grundedes og Bestaaendes Udvikling i Tiden, have deres Hjerterod i Miskjendelsen, af hiin Sandhed.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-03-01
J disse Dage er udkommet et for Øieblikket vigtigt Skrift af Dr. Med. Otto: Om den orientalske Cholera, dens Natur og Behandling, og hvorvidt Vi have dens Udbredelse til Danmark at befrygte; samt om Forebyggelsesmidlerne og de Forholdsregler, der ved dens Udbrud ere at tilraade." Hvad Faren for Danmark angaaer, da mener Forfatteren, at Vi ikke tør være saa ganske rolige, og at, i Fald Sygdommen virkeligen skulde nærme sig, ingen nok saa vel indrettet Quarantaine vil formaae at holde den ude."
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-03-01
Blandinger. J Politievennen læses en lidet glædelig Besvarelse af det Spørgsmaal: Hvad vil der blive af i Vissenberg Sogn, inden Vi naae Høsten 1831. Forfatteren, som er Stedets Sognepræst Hr. Omann, forsikrer, at i mange ellers gode Gaarde, allerede ikke haves 1 Skp. Rug, men maa kjøbes en Skp. Meel til Brød paa Møllen for 7 Mk., da de høie Priser lokkede Alle til at skynde sig med at tærske og sælge deres Korn, tildeels for at faae Penge til Skatter, Folkeløn og Renter. Hertil kommer Misværten af Boghvede, hvoraf der i Vissenberg Sogn sædvanlig avles flere 100 Tdr. Følgen er, at Mange nu intet have at saae til Foraaret og intet at kjøbe for, om Korn bliver at faae, hvorfor Hr. Pastoren formener, at Raad og Hielp allene kan forventes fra Amtsdirektionen. -
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-03-01
Hvorvidt den samme Klage fra flere af Landets Egne er grundet, vil sikkert ikke undgaae den høie Øvrigheds Opmærksomhed, for itide at tage hensigtsmæssige Forholdsregler, Mandagen den 21 dennes raabtes med Reier paa Kjøbenhavns Gade. Der forlangtes 1 Rbd. for Potten. J Kieler Korrespondensblad fremsættes, som et nyt Beviis paa Liighuses Nødvendighed, en mærkelig Begivenhed med en Daglønner paa Gaarden Punstorf ved Jtzehoe, som for et Aarstid siden af Lægen (Dr. Eckhoff) gjentagne Gan blev erklæret for død, endog efterat Liget, paa hvilket en Aare var aabnet, uden at der kom Blod, blev fundet først svømmende i sit Blod, og uæste Morgen at have vendt sig om. Der blev nu gjort Anstalter til Ligets Begravelse, og denne var skeet, hvis ikke en Liigkone, som bemærkede, at det rørte den ene Haand, øieblikkelig havde sammenkaldt alle Byens Læger, Disse finde Ligets Tilstand meget paafaldende, og bringe den foregivne Døde, ved at fylde Medicin i ham, virkelig saa vidt, at han, rigtig nok uden at kunne tale, levede endnu i 10 Dage. - Hvor mange Aar mon der dog endnu skal skrives om Nødvendigheden af gjennemgribende Foranstaltninger til at forebygge Levendes Begravelse, der dog synes en Menneskeheden i det mindste lige saa nærgaaende Sag som Dødfødtes Tillivebringelse? Jblandt flere Vers, hvorved en af Statens gjæveste Æd linges Fødselsdag mindes i kjøbenhavnske Blade, meddeles her for dets kjernefulde Jndholds Skyld følgende af Kjøbenhavnsposten: Ven 23 Februar 1831. Freidigt nu Barden tører Harpens Strænge, Rungende Toner over Danmark Vænge, Atter lovsynge Dagen, hvorpaa Livet, stornen har givet. Til Danmarks Sully, Kongens Ven den gjæve, Ven 23 Februar 1831. Naasiat nu Marden værer Garnans Straphae. Rungende Toner over Danmark Vænge, Atter lovsynge Dagen, hvorpaa Livet, stornen har givet. Til Danmarks Sully, Kongens Ven den gjæve, Som efter Seeler end i Mindet leve Clio skal lade, fordi viis han raaded Hvad Landet baaded. Ras, Friheds Helte, kun i Øst og Vesten; ikke os Danske smitter Oprørspesteen; Slynget har Kjærligheden sig om Tronen, Trygt sidder Kronen! Og om vor Konge staae ei Jesuiter, Fordomsfuld Hovmod, gridske Favoriter: Fornufts og Viisdoms kun og Retfærds Sønner, Fr. Drottens Venner. Rørt derfor Skialden mon Din Lovsang qvæde, Bülow, paa Dagen da, til Landets Glæde, Apperst, blandt Kongens Raader, Du saae Lyset; Længe Du leve, hæderkronet, priset, Og seent i Tiden Dannerfolkets Taare Væde Din Baare! Odense. J den sidste Uges Tid have Vi havt afvexlende Tøer og Frostveir med Sneefog, som og hindrede Os fra at betragte den Løverdags Aftes indtrufne Maaneformørkelse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-03-01
Odense. J den sidste Uges Tid have Vi havt afvexlende Tøer og Frostveir med Sneefog, som og hindrede Os fra at betragte den i Løverdags Aftes indtrufne Maaneformørkelse. Bs Bs (Jndsendt.) Petrine Octavia Vaage fød Hein. død i Livets blomstrende Vaar, 25 Aar gammel, Mørk var Hytten - og kold og trang for den himmelske Gjæst, Aanden - af ædlere Byrd, bunden til Former af Støvet. Fordum baded den sig - i Lys, i ætherisk Varme og Frihed, Sommerfuglen af Puppen brød frem, for atter at søge sit Hjem. O! Fra det jordiske Tvang, som Vingerne lægge paa Sjælen, Findes der dog en Forløser: Døden, - saa kaldes den her. Smerter Banen med Torne bestrøe - men forkorte Veien til Himlen. Syg laae Engelen her - men nu - Engelen for stedse er frisk, See til Lyset opstanden hun er, - blot Støvet er bleven tilbage. Venlig er hendes Erindring - men - bittre Taarerne, dem hun fortjente. Kraftens og Fromhedens Arv, som hun af Fader og Moder erholdt, Datteren ei bortkastede her - ne - hun forøgede den. Høi var Aanden, der hende besjæled. - Hjertet hærdet, men bøilligt, Stærkt mod truende Sorger - aabent for Lidendes Nød. Villien - i reen Harmonie med Følelsens fineste Strænge; Handlingen - Dyd til Passion. - Dette, Petrine, dit Billede var! Fordringsløs, med Talenternes Glands du vakte ei Avind, Og for dit Hjertes Skyld Verden dit Snille tilgav. Al! men Larven, den hulde, flyttede dog af sit sørgende Huus; Kjærligheds Genius fløi op til sit Hjem over Skyen. Klagende Vagtel i eensomme Bo, bedrøvede Mage! Græd og sørg - som du bør, thi med hende bortvisted det Bedste. Du, som i hende mistede Alt, Modet dog ikke bør tabe! Arbeid og Haab, og sig: "Nu har jeg Pligter for To. Kjærligheds fødeste Stund var ofte Adskillelsens Time, Skilsmissen gjemmer hos sig Gjenforeningens Trøst. - Kjøbenhavn den 26 Febr. 1831. Edouard Mau Stud. Theol. Til Jomfrue N. G. M. J Anledning af hendes Faders Død. Gode Pige, klædt i Sørgeklæder, Du en elsket Faders Tab begræder: Datterhjertet bløder ved hans Død. Sorgen, ak! den hviler paa din Tinde, Veemod bringer Taaren til at rinde, Glæden er bortvegen fra dit Skjød. Taarer flyde Du har Grund til Smerte; Thi paa Jord ei meere slaaer det Hjerte, Som Dig elskede, Dig Livet gav. Fader=Moderløs Du nu mon stande, Flyttet er til hine fjerne Lande. De, hvis Aske dækker mørke Grav. Dog - fat Mod Lad Tiden mildne Sorgen! Atter skal jo dog en herlig Morgen, Samle os med dem, vi elsked her. Denne Tanke staae Dig fromt ifinde, Gudhengiven Du Dig da vil finde J et Tab, som Hjertet gaaer saa nær Det fra Svendborg Jndsendte om høitagtede Toldsmug, lere m. m. kan ikke optages i Avisen, forinden den navngivne Forfatter stiller tilstrækkelig Borgen for alle mulige Følger, i Tilfælde at han maatte drages til lovligt Ansvar. Redaktionen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-03-01
AVERTISSEn S. Nye Bøger, som faaes hos J. Milo: Om Begrebet af den christelige Dogmatik. Ved Dr. J. P. Mynster. 2 Mk. 4 s. heft.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-03-01
Forsøg til en systematisk Fremstilling af den danske Fattigvæsens Lovgivning, ved Baron L. P. de Bretton. 9 Mk. heft. Johannes Evalds Levnet, med Bidrag til hans Digterværkers Historie og Charakteristik af Prof. C. Molbech. 8 Mk. 8 s. heft. Hvad er det, der svækker og tilintetgjør det ægte Borgersind, Hvad er det, der styrker og vedligeholder det? En Tale Anledning af Hs. Majestæts Fødselsdag af Biskop Boisen. 1 Mk. Gallerie af franske Helte, eller den franske Republiks og Keiserdømmets mindeværdigste Herver, men især Napoleon, Vaabenfællers og Marskallers Levnetsløb, Bedrifter og nuværende Stillinger. 1ste Deel. 2 Rbd. 5 Mk. 8 s. heft.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-03-01
Bekonomisk Kogebog for sparsomme Huusmødre, efter norske Methode. 2 Mk. heft.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-03-01
At Udsalget af de bekjendte gode Straae=Papper, som i flere Aar har været at erholde hos Hr. Urtekræmmer H. C. Svenstrup, Hjørnet af Grønnegade og Pedermadsengang No. 281, nu er overdraget til Hr. Urtekræmmer F. W. Bagger Gothersgade No. 356, giver jeg mig den Frihed at bekjendtgjøre, idet jeg tillader mig at bemærke, at dette Udsalg er forsynet med en betydelig Deel af de forskjellige No. til muligst billig Priis. A. Chruholdt, Papirfabrikant i Kjøbenhavn, Gothersgade No. 355.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-03-01
Fjerde Klasse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-03-01
til Dokumenter efter Stempletpapirs Nr. 2. Forordningens 15. Litr. b. I 10 Augsbankskillng Sølv. Schifter. 1831. Falkenskjold.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-03-01
Stævning. Georg Herman v. Moltke, Deres Kongelige Majestæts Kammerjunker, Herredsfoged og Herredsskriver pp. i Winding Herred.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-03-01
Gjør vitterligt: at for mig haver andraget Forvalter og Sagfører Jørgensen paa Holckenhavn, hvorledes han af Administrations-Commissionen for Baroniet Holckenhavn, i Overeensstemmelse med allernaadigst Bevilling af 10 Decbr. f. A., er overdraget at udføre en Sag til Mortifikations=Doms Erhvervelse paa en af Baron Mogens Frederich Anton Jver v. Holck, Baroniet Holckenhavns daværende Besidder, under 12 Novbr. 1800, for 6000 Rdlr. d. Courant til afgangne Generalkrigskommissair Lindegaard med 1ste Prioritet i Baronier udstædt, og inden Fyenboe Landsting den 26 Novbr. samme Aar tinglæst Panteobligation, der er bortkommet, efterat samme ifølge Kreditor Qvittering af 20 Juni 1810 ved Baroniets Birketingsret under 28de næstefter er udslettet, men uden at saadant ogsaa har fundet Sted i Landstings=Pantebogen. Thi indstævnes herved, i Medhold af foranførte allernaadigste Bevilling, med Aar og Dags Varsel den eller dem, som maatte have bemeldte Obligation ihænde, at møde inden Win 136 Be dinge Herreds Ret i Nyborg den 1ste Løverdag i Juli Maaned 1832, Formiddag Kl. 10, for med Obligationen at fremkomme og deres lovlige Adkomst dertil at bevise, da den ellers, i Medhold af den allernaadigste Bevilling, efter Citantens nærmere Paastand og fremlæggende Dokumenter, ved Dom vil vorde mortificeret, for at den derefter af Pantebogen kan vorde udslettet. Forelæggelse og Laugdag er afskaffet ved Forordninger af 3 Juni 1796 og gives altsaa ikke. Dets til Bekræftelse under min Haand og Embedssegl. Winding Herreds Ret, Nyborg den 26 Febr. 1831. G. H. Moltke. (L. S.)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-03-01
Da Huusmand Jver Hansen, Fæster af det saakaldte Kudskehuus paa Søebyesøegaards Hovedgaards Grund, har opgiver sit Boe til Skifterettens Behandling, saa afholdes en Skiftesamling i bemeldte Boe paa Kudskehuset Tirsdagen den 22 Marts førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, for derunder at tage foreløbige Bestemmelser til Boets Fremme; hvilket herved bekjendtgjøres, ifølge Plakaten af 21 April 1824, til alle Vedkommendes Efterretning. Søebyesøegaard den 25 Febr. 1831. Fischer, konstit. Skifteforvalter.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-03-01
Godt frisk Agerhøe kan bekommes for 12 s. Lpd. som anvises af Assessor Aagaard paa Vestergade No. 233.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-03-01
Efter Forlangende af Sognefoged og Selveiergaardmand Lars Nielsen i Trøstrup, bliver hans iboende Gaard sammesteds, om antageligt Bud skeer, bortsolgt ved een eneste Auction, som afholdes i Gaarden Mandagen den 14 Marts næstkommende, om Formiddagen Kl. 10. Gaarden staaer for Hartkorn Ager og Eng 3 Tdr. 6 Skpr. 1 Fdkr. 2 Alb. Odense Herredskontoir den 24 Febr. 1831. C. A. Falbe.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-03-01
Da Jagten de sex Sødskende af Troense, 25 1/2 Kommerce læst drægtig, ei blev afhændet ved den igaar over samme afholdte Aurtion, saa bliver, efter Rederiets Begjæring, herved bekjendtgjort, at bemeldte Jagt, med alt Tilbehør, bliver stillet til Bortsalg ved 3 Auctioner, som afholdes den 9de, 16de og 30te i næste Maaned, de 2 første Auctioner udi Tinghuset i Windebye, om Formiddagen Kl. 11, men den 3die Auction i Skipper Daniel Nielsens Huus i Troense, om Eftermiddagen Kl. 2. Fartøiet og dets Jnventarium paavises af bemeldte D. Nielsen. Thorseng Birkekontoir den 19 Febr. 1831. M. J. Pasbjerg. Den Fæstegaardmand Lars Jensens Enkes Opbudsboe i Stubberup, under Baroniet Schelenborg, tilhørende Eiendomsjord ved bemeldte Bye, af Hartkorn Ager og Eng 2 Tdr., stilles til 3 Auctioner Onsdagen den 9 og 25 Marts samt 6 April førstkommende, de 2 første paa denne Kjøbstads Raadstue og den 3die paa Stedet selv, hver Gang Kl. 10 Formiddag; hvilket herved, ifølge Plakaten af 22 April 1817, bekjendtgjøres saavel til Lysthavendes som Panthavernes Efterretning. Kjerteminde den 18 Febr. 1831. Thaulov.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-03-01
Efter Odense resp. Magistrats Reqvisition stilles den Kjøbmand D. D. Steenfeldts Fallitboe tilhørende 1/2 Part af Jagten Anne Marie, drægtig 9 1/2 Kommercelæster, beliggende herved Byen, til Bortsalg ved een Auction paa denne Byes Raadstue, Fredagen den 11 Marts førstkommende, Klokken 10 Formiddag, hvilket til Lysthavendes Efterretning bekjendtgjøres. Konditionerne ere til Eftersyn paa mit Kontoir. Kjerteminde den 23 Febr. 1831. Thaulow. Med dette Nummer følger andet Halvark af Sag Registeret til Avisen for Aaret 1830.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-03-03
60 Aargang. Kvens Stifts Kongelig allene privilegerede. Adresse-Avlv og Averticinenviistnor Forsendes med Brevposten overalt i de Danske Stater. Redigeres, trykkes og udgives i Odense af Søren Hempel, Kancellieraad. Torsdagen 3 Marts 1831.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-03-03
Jndhold. Fædrelandet. Lovgivning. Offentlige Foranstalinger. Skibs-Efterretning. Videnskabelighed. Til¬
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-03-03
dragelser. Blandinger.