Berlingske Tidende, 1773-02-19
Under samme Dato er og udgivet en Kiød=Taxt for Frie Slagterne, som skal sælge samme 1 s. ringere Pundet. Udtog af et Brev fra Norge, nedsendt til en gammel Fætter og Ven i den K. Residencestad. Saa lidet nogen kan tvile om Hedemarchernes Mod og Færdighed i at skyde med mere, som du vel har læst i Aviserne, saa liden kan jeg forbigaae at berette: hvorledes der paa Vaabentingen heri Guldbrandsdalen i Decbr. afvigte, fremkom modige Mænd fra 30 til 6 Aar med deres Skyde Gevæhr, der for største Deel bestod i udvalgte Risle Børser, med hvilke de naaet Centrum paa 300 Skridt, thi de ere fra Ungdommen ovede paa Vildthanen i de vidtloftigste Fielde efter Rens= og andre Rovdyr. De havde og med sig deres lige saa gode som store Sabler, samt Patron Tasker, der med Krud og Kugler for største Deel vare forsynede. Hver Præstegield har sin Krigs Fane med Districtes Vaaben og forgyldte Bogstaver, som vare brugte i fordums Tider; vores og de flestes ere at Vedderskinds Taft. - Jeg kan ey beskrive hvilken Fornøyelse den var at see denne Mængde troe Folk saa forrige og færdige, at gaae imod Kongens og Rigets Fiender, for at legge deres gamle Norske Love Mod og den Troskab de skylder den allermildeste Monarch og Fædrenelandet for Dagen. Ved dette Syn erindrede jeg mig hvorledes disses tappre Forfædre i Aaret 1612 til Nationens ævig Ære og Berømmelse uden mindste Ordre eller Commando, bloaf egen Drift bekostede sig Krud, Kugler og Proviant, og forsamlede sig 300 i Tallet mod et Skotsk Corps af 12 a 1400 Mand af regulaire Tropper, som vare seylede fra Skotland til Romsdalen, og under Oberste Zinchlars Commando avancerede igjennem Dalen til et Sted Høykringlen kaldet i nordre Guldbrandsdalen, hvor disse tavre Dale Karle først nedskiød Anføreren, derpaa kastede de heele Corps over ende og nedsablede deres største Deel, ligesom de øvrige efter holdte Krigs Raad ey heller blev skienket Qvarteer, efterdi der omtrent var 30 Mile Distance fra Christiania og Trundhiems Fæstninger. Zinchlar blev begraven uden for Qvams Kirkegaard, som er Froens Annex, hvilken skulde med sit Corps have stødt til den Svenske Armee, som laae paa heddemarchen, hvis de ey paa ovenanførte Maade var bleven hindret: Til Erindring af denne Tildragelse lod den Høypriselige Monark opsette en Ære Stytte i bemældte Høykringlen, med følgende Jnscription; Mod, Troskab, Tapperhed og hvad som giver Ære, Den ganske Verden skal blant Norske Klipper lære. Betragt dette Dom upartisk, og opgiv hvilken Regent under Firmamentet der har saadanne Folk, der kunde have siddet hiemme ladet Fienden urort passere forbie; men tvertimod af egen Drifudgaaer og nedslaaer Anføreren med sit heele Corps. Fortiener ikke dette troe Folk Monarkens Mildhed, især nu da hver Mands Avl og Afgrøde er bortfrossen, hvilket jeg selv kan bevidne om Vaage, Lom og Læssøe Præstegielde. Ved Døden ere afgangne: J Bergen den 19de Jan. Hr. Rudolph Christian Dickman, Bedemand til Nyekirken, 68 Aar gl. Den 25de Hr. Procurator Peder Reutz, 32 Aar. J Tronhiem Mad. Schiøldager. J Sielland den 13de huj Mad. Jngeborg Marie Randrup, fød Bruun, Præsten Hr. Friderich Randrups Kiæreste i Røersløw, 24 Aar gl. Heni Staden den 10de huj. Jfr. Dorothea Sophia Buus, 45 Aar, en Dotter af sal-Jochum Friderich Buus, forrige Brygger og een af Stadens 32 Mænd. Den 13de Mad. Anna Christens Datter Malling, Brændeviinsbrænder Sr. SørenFiellerups Hustrue, 51 Aar. Den 16de Johann Frederich, Bernhardt, Commissair Betient i Klædeboe Quarteer, 38 Aar. Den 17de, Frøken Johanne Maria Bagger, fød den 7de Mart. 1694. Brændeviinsbrænder Christen Christensen Nørager, 66 Aar gl.