JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-08-02
Udlandet. En af den nyere Tids mærkværdigste Opfindelser, blev i forrige Maaned foreviist i det polytechniske Jnstitut i London af Dr. Payerne. Han steg nemlig ned under Vandet i en Dykkerklokke, iført sine almindelige Klæder, og forblev der i 3 Timer, uden nogensomhelst Forbindelse med den ydre Luft, hvorom mange tilstedeværende Videnskabsmænd fuldeligen overtydede sig, og uden at dette lange Ophold under Vandet afficerede ham. Efter at Dykkerklokken var hævet op, erklærede han: at han ligesaavel kunde være forbleven i 12 eller 24 Timer under Vandet, som i 3, og der synes virkelig ikke i Henseende til Tiden at være nogen Begrændsning, da Dr. Payernes Hemmelighed aabenbar bestaaer i et Middel til at kunne reproducere den fornødne Livsluft. Denne overrastende Opfindelse, der hidtil var anseet for en physisk Umulighed, vil være af uberegnelig Nytte til Udførelsen af Arbeider, under Vandet og til Opdagelsen af de Skatte, Havet dølger i sit Skjød. Dr. Payerne er i Begreb med at construere en Dykkerbaad, med hvilken han troer aldeles ubemærket at kunne gaae ind i hvilkensomhelst fjendtlig Havn og anbringe saadanne Midler paa de fjendtlige Skibe, at deres Undergang vil være uundgaaelig. Dr. Payernes Opfindelse, hvorved han har vidst at bringe Ligevægt imellem to væsentlige, men modstridende Elementer, stiller ham unægtelig paa et høit Trin iblandt vor Tidsalders store Mænd. J England vækker i denne Tid megen Opsigt et yderst simpelt Middel til at tæmme urolige Heste og i et Øieblik gjøre selv de ubændigste saa tamme som Lam. Man har lært det af de røde Mænd i Nordamerica, og det er det samme, hvoraf de betjene sig til at tæmme de fra Prairierne indfangede vilde Heste og Oxer. Hele Midlet bestaaer i, at man binder Dyret for Øinene eller blot holder dets Øine tillukkede med Hænderne, og til samme Tid aander ind i dets Næseboer. Formodentlig er dette ogsaa det samme Middel, hvoraf Kunstberidere og andre Hestetæmmere betjene sig, naar de, i Eenrum og under Hemmelighedens Slør, tvinge ubændige Heste til Lydighed. J England har man anstillet flere offentlige Forsøg med denne Opdagelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-08-02
Et Bedrageri i det Store er udovet paa Cuba af en amerikansk Slavehandler, der ankom med 600 Negere og snart havde faaet dem Alle fordeelagtigt afsatte. Tre Uger efter forsvandt i een Nat alle disse Slaver, og man var ikke istand til at faae fat paa een Eneste iblandt dem. Men i Havnen var der Dagen efter meget Liv, idet 600 Europæere indskibede sig paa Amerikaneren og afseilede til Jamaica. Efterforstningen udviste, at der i de sidste Dage havde viist sig en sælsom Sygdom hos flere af hine ny kjøbte Negere, derved at de fik lyse Pletter i Huden. Alle havde ogsaa været saa dygtige og brugbare, at man ikke brugte dem til Markarbeide men til huuslige Forretninger. De talte Spansk eller Engelsk, og Alt viste, at det maa have været Hvide, der havde forenet sig til denne colossale Skurkestreg og farver sig sorte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-08-02
Den 18de Juli bragte i Bordeaux 150 unge Tydskere, for største Delen Hamborgere, der vare ansatte paa Handelscomptoirerne, den hollandske og den hamborgske Cousul Charivaris fordi disse Herrer ikke i Anledning af Kronprindsens Død havde opplantet de Nationers Flag, de repræsentere. Den hamborgske Consul viste sig for Charivaristerne og klagede i energiske Udtryk over at hans politiske Meninger ikke respecteredes, hvortil svaredes, at han ikke, qva hamborgsk Consul, havde Ret til at insultere Frankrigs Smerte og Regjering, og at Frankrig og navnlig Bordeaux for nylig ved Hamborgs Brand havde givet denne Stad Exempler paa Sympathi og Høimodighed. Ved Politicommissairens Ankomst skiltes de Forsamlede ad. Den hollandske Consul var paa Landet. Efter Memorial Bordelais skulde ogsaa Vinduerne være blevne slagne ind.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-08-02
En mærkelig Begivenhed indtraf den 12te Juli i Metz. En Rovfugl, der fløi ovenover Cathedralkirten, kom, idet den skjød ned for at sætte sig, til at spidde sig selv paa en Lynafleder. Paa dens Skrig ilede andre Fugle til og fløi længe rundt omkring den, som for at bringe den Hjælp; men alle sine Anstrængelser uagtet, kunde den ikke komme løs, og døde kort efter paa Lynaflederen, hvor den endnu sidder. Dette sjeldne Skuespil havde lokket en umaadelig Masse Tilskuere tilEt sælsomt Væddemaal fandt nylig Sted i Deligencen fra Epernay mellem en Barbeer og en af hans Kunder. Barberen forbandt sig til, medens Hestene løb i stærkt Trav, at barbere den Anden, hvilket han ogsaa kunstmæssigt fuldbragte d. v. s. uden at hans Client fik et Snit i Ansigtet. Hvoraf dem var vel kjækkest?
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-08-02
Det ubetydelige lille een Etages Huus, hvori Hertugen af Orleans døde, har Ludvig Philip ladet afkjøbe Eieren for 110,000 Fr. (mellem 30 og Man har udfundet det mærkværdige historiske Factum, at i to Aarhundreder, nemlig siden Ludvig XIV Thronbestigelse i Aaret 1643, har ingen fransk Monark efterladt Thronen til sin Søn. Ludvig XIV og Ludvig XV havde Børnebørn til Efterfølgere, og at der siden Ludvig XVI ikke er fulgt nogen Søn efter Faderen, er noksom bekjendt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-08-02
Potsdams Publicum var den 12te Juli Vidne til en Begivenhed som vil blive optaget i Stadens Krønike. Det var nemlig hiin Dags Efterm. bleven bekjendt, at Pr. Lieutn. v. Gosch havde indgaaet et Væddemaal om at ville svømme fra Glieniker til Langebro, over en halv Miil. Alt satte sig i Bevægelse for at være Vidne til dette sjeldne Skuespil. Mod Aften vare begge Havets Bredder, ja selv de fjerne Høie, tæt besatte med Mennesker. Den inderligste Deeltagelse kunde læses paa Alles Aasyn, thi man frygtede for, at det ikke vilde lykkes ham. Man vidste, at Hr. v. Gosch havde begyndt sit Foretagende Kl. 7 ½, og det under meget strenge betingelser, nemlig Uniformsfrakken tilknappet og dens Krave tilhægtet, med Felthuen, Beenklæderne befæstede med Remmer til Støvlerne, ja selv Hænderne geneerte af Handsker. Saaledes maatte han svømme gjennem hele Strækningen. Med stor Utaalmodighed ventede Folk, og da der efter Kl. 9 i Nærheden af Maalet endnu intet Spor viste sig af den Ventede, hørtes bange Ahnelser, og man frygtede, at der var rammet den Forvovne en Ulykke. Men Kl. lidt over 9 1/2 hørtes en fjern Jublen, som stedse kom nærmere, og snart fik man Øie paa den Dristige, der roligt gjennemskar Bølgerne og ved Ord, som han henvendte til Tilskuerne, endnu gav Tegn paa fuldstændig Kraft. Nu begyndte en Jublen og Hurraraaben, der ledsagede den nye Leander indtil han omtr. Kl. 10 steeg iland og blev modtagen af sine Kammerater og Venner, ja af Folkets tætte Masser, af de hjerteligste Lykønskninger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-08-02
J Nürnberg har der dannet sig en Luftforening, med Fyrst Thurn & Taxis i Spidsen, hvis Øiemed det er at bringe en sikker Luftseilads til Udførelse. Opfindelsen er alt gjort af Mekanikeren Lein berger i Nürnberg, som har arbeidet derpaa i 20 Aar, og hvoraf Resultatet er, at han nu kan forfærdige et Luftskib, med et selvberedende Gasapparat, der bærer Fartøiet, og med en Styrmaskine, saa man kan tage hvilken Retning gjennem Luften, man ønsker. Enhver Fare for Jld, Sprængning, Mangel paa Gas eller Levnetsmidler er forud forebygget, og selv naar Fartøiet faldt i Havet, er Indretningen saaledes, at man med et Dampskibs Hurtighed kan komme fremad. Et saadant Luft=Dampskib kan foreløbig indrettes til at bære fra 3 til 50 Personer og provianteres paa 14 Dage.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-08-02
J den lille Flække Hols ved Nassau tildrog sig den 17de Julii en gyselig Begivenhed, hvis lykkelige Udfald man næsten maa kalde vidunderligt, da iblandt tusinde slige Tilfælde neppe eet gaaer saa godt af. Bag den leopoldsederske Mølle legede to Smaapiger, og stege ubemærkede op paa Vandfanget. Den ene af dem, der endnu ikke er 7 Aar gammel, havde det Uheld baglænds at styrte ned paa Bunden, hvor det nedstyrtende Vand med Lynets Hurtighed førte hende afsted og hen under det store Møllehjul. Derfra fortes hun endnu hen under det næsten lige til Grunden nedsænkede store Vandhjul i Papiirmøllen. En Fisk paa et Pund kommer ikke derunder uden at sønderknuses, men Pigen kom, som ført af en Skytsengel, ogsaa uskadt under dette Hjul, og blev af den stærke Strømning næsten dreven til den modsatte Bred af Jlz, hvor en paa den anden Piges Skrig tililende Møllerdreng heldigt reddede hende. Jngen Lemlæstelse, intet Lem var brukket eller af Led; Pigen var aldeles ustadt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-08-02
For kort Tid siden feirede Sadelmager Hampe fra Langefuhr sit Diamantbryllup i Danzig. Æg teparret, der har henlevet sit Gaarige Ægteskab i bestandig Enighed, er kraftigt og muntert. Manden er 85 og Konen 83 Aar gammel. Lehmann som Stænderdeputeret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-08-02
(Jndsendt.) Vi Jyder have tilforn, og det med god Grund, udtalt vor levende Sympathie for Lehmann, vi skulle ikke ophøre at følge hans offentlige Liv med al den Opmærksomhed, hvortil det opfordrer. Som Stænderdeputeret er det først ret, han har Leilighed til at fremtræde som offentlig Charakteer; vi lykønske ham til at have fundet en ham værdig Scene for sin Virksomhed, men vi have endnu større Grund til at lykønske Fædrelandet. Hvad vi have seet, at han ikke kunde paa Falster, det vil han kunne i Roeskilde: han vil kunne tale frit, uden at hans Venner behøve at frygte, at Generalfiskalen skal lægge sin Anatomerekniv paa hans frimodige Ord. Det synes endogsaa, som om Servilismens bestaltede Paukeslagere ville tillade ham Brugen af det fri Ord: "Dagen", som, i Lehmann's Trængselstid, altid var fremmest i Forfølgernes Række, er nu færdig at qvæle ham med sin Roes. Lehmann's første Ord i Stænderforsamlingen var forJndgivelsen af en Adresse; Mange talte for det Samme, men Jngen saa overbevisende og smukt, som han Lehmann har opfyldt sin Pligt, at hævde Stændernes repræsentative Kald, idet han har villet bringe et Udtryk af Folkestemningen frem for Thronen. Det er sandelig ikke hans Skyld, at Folket ikke ved denne Leilighed er bleven repræsenteret ligeoverfor Regjeringen, og at den nye Forsamling ikke har benyttet den til at lære sig selv at kjende, og gjøre sig bekjendt for Kongen og for Folket, Naar Lehmann, i Debatterne om Adressen, er kommen til at berøre Kammerherre Castenschjold noget ulempeligt, da begribe vi vel, at en anden Kammerherre har kunne finde sig opfordret til, at tage Dennes Parti, men vi behøve neppe at spørge, paa hvis Side Folketer. Ligesaalidet vil herom være Spørgsmaal, naar vi, strax i det første Møde, see Lehmann træde op mod Etatsraad Bang's Lovfortolkning. "Det Første, (siger Denne), der bliver at spørge om ved Anvendelsen af et Lovbud, er Lovgiverens Mening." – Vel veed jeg, opponerer Lehmann, at denne Anskuelse - til liden Baade for vor Retspleie - ikke er ualmindelig, men dog maa jeg ansee den for urigtig. Det Første, hvorom der maa spørges, ere Lovens Ord, paa den ene Side staae Lovens Ord, paa den anden Side det givne Tilfælde, og Loven maa komme til Anvendelse, hvor dette qvadrerer, conciderer med Hine. - Mon Noget kan være meer indlysende – rigtigt: Vi maae dennegang endnu gjøre opmærksom paa en Yttring af Lehmann i Anledning af, at Etatsraad Steenfeldt havde talt om den Ret, der i Petitionen skulde tilkomme Minoriteten til, særskilt at tage tilorde. "Det er idetmindste ikke mig bekjendt, sagde Lehmann: "at der om dette stridige Spørgsmaal er kommuniceret nogen kongelig Resolution til nærværende Stænderforsamling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-08-02
Kammerherre Castenschjold anseer vel Spørgsmaalet hævet over enhver Tvivl, Fremtiden vil vise, hvorvidt man endnu tør trøste sig ved, at kunne anvise det Plads blandt stridige, Qvæstioner.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-08-02
Forlangt Jndrykkelse. Med det i Aarhuus Avis af 131 indrykkede Jnserat fra en Reisende, hvorved Vedkommendes Opmærksomhed henledes angaaende Jldebranden i Aalborg den 24de Juli, bedes confereret Referentens Gjendrivelse i Aalborg Avis af 150, samt det i sidstnævnte Byes Avi No 151 indrykkede Stykke, der er underskrevet af 9 af Brandcorpsets Officerer, for at Vedkommende selv kunne domme. En Ven af den Reisende. Veritas.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-08-02
Bekjendtgjørelser. Aar 1842 den 11te Mai blev i Wordingborg søndre Birkedistricts Ret afsagt Dom i Sagen: Forvalter Lassen, af Rosenfeldt, contra Sognefoged og Gaardmand Hans Pedersen, Rasmus Andersen, Christen Jensen med flere Gaardbrugere i Sværdborg Sogn, og saaledes kjendt for Ret:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-08-02
De af Contractanterne, Gaardbrugere i Sværdborg, Sogn, Sognefoged Hans Pedersen, Rasmus Andersen, Christen Jensen, Niels Ebbesen, Henrich Christensen, Rasmus Jørgensen af Kasteløv, Lars Hansen, Niels Simonsen, Niels Nielsen af Skaverup, Hans Olsen, Christian Jacobsen, Gaardmand Frands Jochumsens Enke, Gaardmand Niels Jacobsens Enke, Niels Nielsen af Remkolde, Jørgen Nielsen, Eiler Madsen, Rasmus Andersen, Isak Nielsen, Niels Johansen, Erich Sørensen, Hans Jørgensen, Gaardmand Jesper Pedersens Enke af Overvindinge, Mathias Jensen, Frederik Rasmussen, Rasmus Christoffersen, Niels Hansen, Hans Andersen, Christen Jensen, Peder Jensen, Jens Jensen, Hans Jensen af Snertinge, Ole Rasmussen, Hemming Hansen, Christen Hemmingsen, Hans Hemmingsen, Jørgen Larsen, Anders Christensen af Sværdborg By, Vincentz Pedersen, Jørgen Christiansen, Ole Pedersen af Svindinge, Jens Jensen, Hans Larsen, Niels Jensen, Rasmus Hansen af Neble, Hans Jørgensens Enke af Nebletorp, de Jndstævnte Gaardmænd Peder Nielsen af Snertinge og Peder Jensen af Sværdborg By, samt de senere af døde Jens Pedersen i Remkolde og Frands Madsen i Nebletorp, i et til Hans Majestæt Kongen under 30te Novbr. 1840 indgivet, i Bladet "Sjællandsposten, Øs 7 og 8 8 af 22de og 26de Januar f. A. inddrykket, Andragende, om Hovedcitanten Forvalter Lassen paa Rosenfeldt, brugte Udladelser: en Mand, som naar han holdes nøie til Lyset, det vil opdages om, at han just ikke fortjener den største Tillid eller Tiltroe og allermindst offenlig Troværdighed bør døde og magtesløse at være og ikke komme, ham til Skade paa Ære, gode Navn eller Rygte, hvorhos de ovennævnte Contractanter og Jndstævnte, med Undtagelse af Enkerne efter de afdøde Gaardmænd Jens Pedersen, og Frands Madsen, til Præstøe Amts Fattigkasse bør bøde hver 50 Rbd. Sølv, samt være undergivne den i Forordningen af 27de Septbr. 1799, 20 fastsatte Con suur i 1 Aar. Saa betale de og, de nysnævnte Enker ligeledes undtagne, een for alle og alle for een, Hovedsøgsmaalets Omkostninger med 50 Rbd. Sølv. Hovedetanten bør for Contractanternes Tiltale i denne Sag fri at være, og bør disse, een for alle og alle foreen, erstatte ham Contrasøgsmaalets Omkostninger med 8 Rbd. Sølv. Det dømte at udredes inden 15 Dage efter denne Dom lovlig Forkyndelse, og Dommen forøvrigt at efterkommes under Adfærd efter Loven." Hvilket i Overeensstemmelse med Forordningen af 27de Septbr. 1799 § 20 herved bekjendtgjøres. Wordingborg, den 11te Juli 1842. Rosenstand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-08-02
Skilsmisse=Sag. Hans Astrup Fleischer, Hs. Kongl. Majestæts Justitsraad, Borgmester og Byfoged i Aarhuus, Ridder af Dannebroge, Gjør vitterligt: at for mig har andraget Prøve=Procurator Brendstrup i Aarhuus, hvorledes han, som befalet Sagfører for Marie Aare, fød Tuusgaard, og ifølge det hende meddeelte Beneficium paupertatis, agter at erhverve Skilsmissedom til Ophævelse af Ægteskabet imellem bemeldte Marie Aare fød Tuusgaard og hendes borteblevne Mand Matros Bendix Jørgensen Aare af Aarhuus. Thi indstævnes paa Grund heraf, i Overeensstemmelse med Forordn. 11te Septbr. 1839 § 16 og Forordn. af 29de Mai 1750, herved med 3 Maaneders Varsel bemeldte borteblevne Matros Bendix Jørgensen Aare, der formodes at være druknet i Aaret 1837 ved Forliis af Galeasen Trines Minde af Odense, til at mode eller møde lade for Aarhuus Bytingsret, som sættes og holdes paa Aarhuus Raadstue Torsdagen den 10de Novbr. førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, for Sigtelse og Saggivelse at modtage, Documenter at see irettelagte, Vidner stævnte og ustævnte at paahøre, Procedure og Paastand, at overvære samt Tom at modtage, hvorved – saafremt der ikke fremkommer Beviis for at han endnu er ilive Ægteskabet imellem ham og fornævnte hans Hustrue vil forventes ophævet, saaledes at hun igjen berettiges til at indlade sig i nyt og andet Ægteskab; Alt efter nærmere inden Retten fremsættende Demonstration og Paastand. Til samme Tid og Sted at møde indstævnes herved Enhver, som maatte see sig istand til at tilveiebringe Oplysning om, at den Jndstævnte ikke virkelig er i det forudsatte Tilfælde, for derom Vidnesbyrd at afgive og Legitimation at fremlægge.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-08-02
Forelæggelse eller Laugdag er afskaffet ved Forordningen 3die Juni 1796. Til Bekræftelse under min Haand og Segl. Aarhuus, den 26de Juli 1842. Fleischer. (L. S.) Aarhuus Svane-Apothek.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-08-02
Eieren af Svane=Apotheket her i Byen, Hr. Apotheker Kester, agter ved een eneste Auction, som afholdes i Eiendommen Torsdagen den 15de Septbr. førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, at bortsælge bemeldte Apothek, med dertil hørende Inventarium, Vasa- og Vare forraad af Droquerie og Medicinalvarer, i Gaarden Nr 610 paa denne Byes Vestergade, bestaaende af: 11 Fag 2 Etage ny grundmuret Forhuusbygning, 7 Fag 2 Etage Bindingsværk Sidebygning, et isoleret grundmuret Laboratorium, 11 Fag Halvtagsbygning og 13 Fag 2 Etage Bindingsværks Bagbygning, indeholdende foruden de fornødne rummelige Localer til Apothek: Forraadskamre, Pakhuse, Kjældere, Lofter &c. &c., en smuk og beqvem Beboelsesleilighed (der let lader sig indrette til 2de Familier) af 11 forskjellige større og mindre Værelser, foruden dertil hørende Oeconomi=Leilighed, &c. I Gaarden er fortrinligt Brøndvand og en Have Foruden Jnventarium m. m., henhørende til Apotheket, følger endvidere 11 Kakkelovne og en Grubekjedeel. Conditionerne henligge til Eftersyn hos Sælgeren, ligesom de og kunne erfares hos Procurator Brendstrup her i Byen, der, paa Forlangende, i portofrie Breve, meddeler de Oplysninger, som forresten maatte attraaes. Hvilket herved bekjendtgjøres til behagelig Underretning for Liebhavere. Fleiser. Aarhuus, den 21de Juni 1842. Fleiser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-08-02
Paa Forlangende af Eieren, Hr. Amtmand Krabbe paa Bornholm, bliver Gaarden Sophiesminde, beliggende i Skibet Sogn, med de til samme efter forskjellige Skjøder indkjøbte Jorder, der skylde af gammelt Hartkorn 2 Tdr. fri Hovedgaardstaxt og 1 Td. 2 Skp. 2 Alb., Ager og Eng samt 2 Fkr. Skovskyld contribuabelt Hartkorn, stillet til Bortsalg ved offentlig Auction, om afholdes paa Gaarden Løverdagen den 20de August førstkommende, Formiddag Kl. 11.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-08-02
Gaarden, som er beliggende en halv Fjerdingvei fra Veile, har et Tilliggende af circa 120 Tdr. Land Ager og Eng, halvt af hver Slags, og 2 Tdr. Land Skov. Til Gaarden kan holdes 30 Kreature og 4 Heste. Den aarlige Udsæd er omtrent 6 Tdr. Rug, 10 Tdr. Byg og 16 Tdr. Havre. Havlen udgjør 100 a 110 Læs Hr. Gaardens Bygninger, af hvilke Vaaningshuset bestaaer af 2 Etage, ere vel vedligeholdte, og til Gaarden hører en ikke ubetydelig Frugt- og Kjøkkenhauge. Med Gaarden følger indeværende Aars Afgrøde, og dersom Salg finder Sted kan Eiendommen tiltrædes senest til Michelsdag eller og 1ste Novbr. d. A. Eiendommen forevises af den paa Gaarden værende Avlskarl, og iblandt Conditionerne, som forinden Auctionen vil være til Eftersyn paa mit Contoir, bemærkes, at Halvdelen af Kjøbesummen kan blive indestaaende i Eiendommen i 10 Aar. Thi vilde Lysthavende behage at indfinde sig til Tid og Sted. Herredscontoiret i Veile, den 26de Juli 1842. J Auctionsdirecteurens Fraværelse. Paa Grund af Dødsfald, saavelsom formedelst anden Gad, const. Bestemmelse, agter Enkemadame Feveile ved en eneste Auction, som efter Overeenskomst med Auctionsretten afholdes paa Veile Kjøbstads Raadhuus Onsdagen den 10de August dette Aar, om Formiddagen Kl. 10, at lade bortsælge de hende tilhørende faste Eiendomme, nemlig: 1) Gaarden Lille-Grundet, med Underliggende af henved 6 Tdr. 7 Skpr. Hartkorn, fri Hovedgaardstaxt, og circa 3 Fdkr. Skovskyld, smukt beliggende 1/2 Miil fra Veile; 2) Stedet af 6a i Tønnes'sgyde i Kjøbstaden Veile; 3) En Jordeiendom, Kappelgaarden kaldet, paa Veile 4) En Jordeiendom, Tingkjer kaldet, paa Veile KjøbstadsKjøbstads Grund udenfor Vesterport; Nørremark, af 2 Tdr. 1 Skp. 3 Fdkr. 1/5 Alb. Hart 5) Et Engskifte i Hestehaven udenfor Veile Nørreport, korn, og af 2 Skpr. 1 Fdkr. 2 1/4 Alb. Hartkorn. Disse Eiendomme ville, med Undtagelse af Stedet i Tønnes'sgyde, vorde opraabte deels separate og deels samlede, og vil Salg absolut finde Sted, naar der skeer antageligt Bud. Skulde Nogen forinden Auctionen ønske nærmere Oplysning om Eiendommene m.v., vilde man behageligst henvende sig til Undertegnede, personlig eller i portofrie Breve, Pengevilkaarene ville vorde favorable. Endeel Besætning og Inventarium følger med Lille-Grundet, saavelsom indeværende Aars Afgrøde af samtlige de sælgende Jorder efter en Udsæd af 12 Tdr. Rug, 30 Tdr. Byg, 50 Tdr. Havre, 7 Tdr. Blandingssæd, 10 Tdr. Kartofler, foruden Ærter og Vikker. Tiltrædelsen kan skee strax. Anchersen, Veile, den 18de Juli 1842. Cancelliraad og Procurator.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-08-02
Efter Overeenskomst med vedkommende Auctionsdirecteur lader jeg, som testamentarisk Arving efter min afdøde Mand Proprietair S. Brendstrup, ved offentlig Auction, som afholdes paa Aalegaard Mandagen den 15de August førstkommende, Formiddag Kl. 11, bortsælge den mig tilhørende Hovedgaard Aalegaard, beliggende i Skræm Sogn, Øster=Han=Herred, Hjørring Amt, med tilliggende Eiendomme af Hartkorn 11 Tdr. 3 Fdk. 1/2 Alb. og med dens fulde Afgrøde, og vil Opraab af Gaarden finde Sted deels med en Deel Besætning, og deels uden Besætning, ligesom ogsaa absolut Salg ved denne Auction vil finde Sted, saafremt et nogenlunde rimeligt Bud skeer. Til Gaarden hører 345 Tdr. Land Agerjord, hvoraf Jndmarkslodden 208 Tdr. Land er fortrinlig god Jord, 124 Tdr. Land Eng, og et meget betydelig Areal af Hede og raae Kjærjorder, hvilke Sidskei Særdeleshed fortrinlig egner sig til Opdyrkning, og da der overalt paa Eiendommen findes udmærket god Mergel i Overflødighed og beqvem at komme til, saa vilde denne Eiendom i en dristig og kyndig Landmands Eie kunne blive meget betydelig. Engene kan ligeledes med nogen Bekostning meget forbedres og derved komme til at give en meget betydelig Afgrøde. Tørveskiær haves i stor Overflødighed ved Gaarden, og da der tillige haves god og tilstrækkelig Leer, vilde Anlæget af et Teglværk ved Gaarden kunne give et særdeles godt Udbytte, og tilføies det: at Leeret er prøvet og de deraf brændte Steen viist sig at være fortrinlig gode. Besætningen er forTiden 12 Heste, 36 Køer og noget Ungsvæg, 100 Faar, og 100 Græsstude, og Udsæden sidste Aar var 21 Tdr. Rug, 28 Tdr. Byg, 26 Tdr. Havre, hvorefter staaer en god Afgrøde. Hveavlen har hidtil været 100 a 150 Læs aarlig. Bygningerne ere gode og vel vedligeholdte. Eiendommen tiltrædes strax af Kjøberen, og vil Pengevilkaarene kunne blive særdeles favorable for Kjøberen. Conditionerne og Kort over Eiendommen henligge 8 Dage forinden Auctionen til Eftersyn saavel paa Gaarden som hos Enkemadame Brendstrup i Hobroe, og paavises Eiendommen af den paa Gaarden værende Forvalter. Aalegaard, den 18de Juli 1842. L. sal. Brendstrup.