Københavns Adresseavis, 1793-11-05
Biskop Blocks Bevilling, at den af ham udtagne Contrastævning i Sagen med Frue Geheime-Conferentsraadinde Bille Brahe maae indføres i Aviserne, og Vedkommende derved ansees lovlig indvarslede. Bliver efterstaaende Høiesterets Contrastævning al 4 Julii 1793 bekjendtgjort. Vi Christian den Syvende at giøre vitterligt: At for Os haver andraget Os elskelig biskov over Byens Stilt Tønne Brock, hvorledes han skal finde sig besøiet til Confirmation, Skeer pelse og Forandring, samt yderligere Paakiendelse contra at indstævne en al Os elskelig Etatsraad og Landskommer Hans Koefoed og Landsdommer og Byefoged Lauriz Martin Bendt; som allernaadigst befalede Commissarier, den 25 April sidste afsagde Dom i en Sag mellem Contra Citanten paa den ene, og Os elskelig Geheine Conferentsraadinde bille Bra be, for saavidt hendes afdøde Mand har været Med=Directeur med afg. Biskop Ramus for endeel publiqve Stiftelsen, og sammes Midler m. sl paa den anden Side, betræffende 1. Om samtlige Stiftelser uden Forskiel, hvad enten samme af afg. Biskop Ramus har været bestyret som ene Directeur, eller der med ham har været flere Directeurer, her lige concurrets bro godta i den fra afg. Beskoppens Stervboe indkomne, Summa, for hvad biskoppen af sammes Midler har inde sadt med; item om de Stiftelser hvor der har været flere Directeurer for den hele Summa, som den afdøde Srskop til samme er bleven skyldig, bør lige coneurrere pro qvota. Om de Stiftelser til hvilkes Med Directeurers Sikkerhed afg. beskop Ramus under 11 Decbr. 1779 har udstædt en Panteobligation paa 10000 Rdlr. af de Summer, som for Parterne ere indkomne ber nyde Forlods Betaling, og for den øvrige Skyldige nyde pro qvota Betaling i de i Boet foresundne Contanter m.v. Thi som ved bemeldte Dom saaledes er eragtet: At alle Stiftelser som afgangne biskoppen, har havt i Hænde, enten ene eller fælleds med andre Directeurer bor lige concurrere pro qvota udi den af biskoppens Stervboes beholdnel Midler erholdende Erstatning for den Andeel af Mangler, Beskoppen som Directeur for hver Stiftelse, især er pligtig at tilsvare, følgelig bliver nu forinden den endelige Beregning, i Følge det til Os ergangne Kongel. Commissorti 7de Post kan forfattes over, hvor meget i Penge enhver særskildt Directeur enten ene, eller en for alle og alle for en bør at tilsvare Stiftelserne, her Spørgsmaalet; hvad afg. biskoppen som Directeur for hver Stiftelse, især bør at tilsvare, Saavel efter Loven som Tingens Natur er det uden for al Tvivl, at hvor en Mand efter Fundatzengene er anbetroet Bestyrelsen over en Stiftelse, der staaer han og til Ansvar for den hele ved denne Stiftelse befindende Mangel; hvor han derimod efter Fundatzen tilligemed flere er Directeur, der er han uden Hensigt til enten han selv ene eller andre af hans Directeurer have forøvet noget af Stiftelsernes Capital (naar se. hans Boe ikke kan tilstrække til den hele af ham gjorte Gield) paa Stiftelserne allene anvarlig for endeel af Manglen lige med enhver al samme Stiftelses andre Directeurer, hvis samtlige Forsømmelse Manglen bør tilregnes, og denne den skyldende Directeurs Andeel og Gield, til hver Stiftelse især er det, der udi den endelige Beregning bør concurrere lige pro qvota udi denne Directeurs Stervboe, Hvad en saadan Directeur for øvrigt blever meere skyldig, fordi han ene har indesiddet med Stiftelsens Midler uden Paatale af sine Med Directeurer, som have betroet ham paa deres eget Ansvar det hele, er vel virkelig en Gield til de publiqve Søftelser, som af Stervboen fremfor anden privat Gield bør udredes, men vil i den nærmere ved hver Stiftelse giørende Beregning komme tilgode i den øvrige Stiftelsens Mangel, som de andre Med=Directeurer bør tilsvare, hvad ellers udi det her i Commissionen under Litr. M. fremlagte Indlæg af 8 Febr. d. A. ler, paastaaet i Henseende til forlods Udlæg til nogle af de publique, Stiftelser, til hvilke afg. biskoppen har udstædt sin Obligation af 11 Decbr. 1779 paa 10000 Rdlr. med Pant i fine Eiendomme m. v. derudi anmeldte, da kan denne hverken som Aandeforskrivning, eller paa anden Maade nu komme i Betragtning, da den ikke er tinglyst, som nødvendig efter Loven udfordres naar den skal have Panteret, og dens øvrige aarlige Opfyldelse, ikke af Stiftelsens Direction er sørget for. Efter at det nu saaledes oventil er oplyst og paakiendt, at udi afg. biskopRamusses Stervboe, ligesom i andre Concoursboer imellem de forskiellige publique Stiftelser, som i samme have de her i Commissionen opgjorte og paakiendte Fordringer tilgode, ingen fortrinlig Ret til forlods Udlæg, den ene frem for den anden haver Sted, saa kommer dog iblandt de ommeldte Fordringer i Detragtning Nr. 4. Det Tron ske Skole Depostrum, som bestaaer udi 3 Rdlr., der aarlig hos biskopperne i Fyen skal forblive in Deposito, for i paakommende Tilfælde at anvendes til Skolernes Opbyggelse, hvilket hele Depositum til afg. biskop Ramusses Død, efter den af Commissionen den 19 Martii 1789 afsagte Kiendelse udgiør den Summa 273 Rdlr. No. 5, den londenske danske lutheriske Kirkes Fordring, saavel for de 5 Aar afg. Biskappen ei har gjort Rede derfor, efter Kiendelsen afsagt i Commissionen den 2 April 1789, udgjør 478 Rdlr. 5 Mk. 12 s.,men hvoraf kkuns det sidste Aars Contingent, som sædvanlig til biskop Ramus rigtig var afleveret, men et afsendt som sædvanlig i 11 Decbr. Termin 1785, hvilken Tid just biskoppen ved Døden afgik, kan ansees i Boet af samme Natur som et Depositum, og beløber sig for dette Aar til 95 Rdlr. 4 Mk. 12 s. No. 6. Helfingøers Hospital og Skoles Contingent for det sidste Aar biskoppen levede, og som ligeledes paa sædvanlig Maade skulle i Decbr. Termin 1785 have været afsendt, og efter Kiendelsen afsagt i denne Commission den 19 Martii 1789 beløber sig til 350 Rdlr. hvilket blev forsømt, og hvilken til biskoppen afleverede Contingent ligeledes som næst forrige Post bør ansees af samme Natur, som et Depositum. Da nu alle Deposita allerførst frem for noget andet af et Stervboe bør udtages, saavidt samme der nemlig maatte forefindes, og ikke ere forkommede, men det af den heri Commissionen ved Litr. M fremlagte Attest fra Skifte=Commissarierne i afg. biskop Ramusses Stervboe a Dato 8 Febr. d. A. erfares, at ved Stervboets Aabning fandtes ikkun af Redepenge i alt 430 Rdlr. 2 Mk. 6 s.; saa kan fornævnte 3 Deposita ikkuns herudi pro qvota nyde forlods Udlæg, da de i Henseende til det øvrige manglende bor lige at coneurrere med de øvrige publiqve Stiftelser, efter den Maade som oven anført om disse er decideret. Saaledes bør det udi 6te Post af det allernaadigste Commissorium af 12 Decbr. 1788 befalede, og Udlægget i biskop Ramusses Stervboes beholdne Midler paa samtlige publiqve Stiftelses Mangler at være paakiendt, og saadant ved den nærmere Beregning for hver Stiftelse at lagt tages: saa vil Citanten forvente og for Os i Vores Høiesteret; contra lade paastaae, at fornævnte Dom maa vorde confirmeret skierpet, samt forandret og yderligere paakiendt, alt efter forhen gjorte og nærmere giørende Demonstration og Paastand. Thi byde og hermed allernaadigst befale Ve eder fornævnte Cammissarier at J retter eders Leilighed efter herom at møde for Os i Vores for dette Aar 1793 holdende Høieste Ret, naar Sagen der efter sin Tour og Hovedstævningens Dato til nærmere allernaadigst Paakiendelse foretages, Eders afsagde Dom at til og forsvare. Som Hoved Vederpart og Sagvolder contra indstevnes Geheime=Conferenceraadinde bille Brahe med Langværge for Contra=Citantens Demonstration, Paastand og Jrettesættelse at anhøre, til Sagen med Omkostninger og alt hvad deraf dependerer at svare, og Vores allernaadigste Dom at imodtage. Endelig indstevnes Odense Stiftsprovst og St. Knuds Sognepræst Os elskelig Doctor Theologiæ og Professor Hr. Lorenz Ancker, Sognepræst til Frue Kirke i Odense Hr. Christian Gruner, Tobias Christian Wirth og Hr. Lars Christian Dan; Odense Byes Magistrat Borgemester Christian Seidelin og Raadmand Abraham Biørnsen, saavelsom og forrige Raadmand Mathias Kurrelhaums Stervboe og Arvinger, MargaardsEier Os elskelig General=Adjutant og Major von Schrøller, Sognepræsten til Søndersøe Hr. Mathias Jacob Kanneworff, Professor Gymasti a) nu værende Hr. Christian Gottholdt Seidelig, Ole Nicolai Bülow, Hans Sibbern; b) de forhen værende Roeskilde latinske Skoles Rector Os elskerg Profesfor Johan Henrich Tauber; afg. Professor og Doctor Thoforie Nicolal Engelhardt Nannestads Enke med Laugværge, og Arvinger, de Umyndige med Værger og Formyndere, og at Pro efter de Concertor Copel Holms Arvinger, ligeledes de om noge med Værner og Formyndere; Casserer for den Fyenske gristlige Enkekasse Os elskelig Cancellie=Assessor Hieronymus Langsted tilligemed Stiftets Provster; afg. Pro efter og Rector Søren Ankersens Arvinger, de Umyndige med Formyndere; Odense St. Hans Kirkes Værge Kiøbmand Rasmus Østrup.; Odense Frue Kirkes Værge Kiøbmand Fiellippaa ; Sognepræsten i Rudkiøbing Hr. Jens Grøn og forrige Byesøges nu Etatsraad og Pal tiemmester Flende, samt Fattiges Forstander Tromas Bahalle; Præsten over Biergeherred, Hr. Jørgen Rasmussen Fogh., Stilksbe alingsmand over Lolland og Falster Os elskelig Kammerherre og Baron Frederich Kragh Juel Wind; Sognepræsten Hr. Jørgen Stauning, Byefoged Math as Reimers Enke og Arvinger, Enken med Laugværge og de Umyndige af Arvingerne med Værger og Formyndere, samt Fattigforstander Kiøbmand Krøyer; Sogn nepræsten Os elskelig Hr. Consistorialraad Jochum Halling, Byefoged Christian Holm 1 Colding og Kirkeværger Oster feldt; Arvingerne efter afg. Biskop over Siellands Stilt Hr. Ludvig Harboe, Kammerherre Johan Frid rich de Lindencrone, Hr. Beskop Recola Balle og Cancellieraad Arke, og endelig Skifte Commissarierne i afg. Biskop Ramuses Stervboe Os elskelig Kammerraad og Herredsfoged Hans Holm og Landvæsens Commissair Hans Dreier paa bemeldte Stervboes og Arvingers Vegne, og skulle nogle flere af forbem lde være døde, da deres Stervboer, Erker og Arvinger med Værge, og Formyndere, for samtlig enhver for sit vedkommende Procedure Paastand og Dom at anhøre og rinstage. Enhver medtage det Fornødne, da i Søgen skal blive dømt hvad Reer. Givet paa Vort Slot Christiansborg udi Vores Kongelige Residentsstad Kjøbenhavn den 4 Julii 1793. Under Vort Signet. Allerunderdanigst læst paa Frue Geheime=Conferenceraad inde Bille Brabes Vegne af Troiel.