JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1800-06-04
J Anledning af sal. Mad. Mathilde Berg født Bergen hammers dødelige Afgang i Grenaae.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1800-06-04
Gravskrivt. Disse Fiæle gjemme Støvet. Madame Mathilde født Bergenhammer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1800-06-04
den 31te Julii 1774 fremtraadte hun paa Livets Bane, den 11te Decb. 1799 knyttede hun Ægteskabsbaand, med Landmaaler F. N. Berg, den 23de Mai 1800 drog hendes Hierte det sidste Suk. Hun var den ædle Mage. Den hulde Veninde. Den Blide den Elskværdige i Omgang. Hun besad den reeneste Siel, det ædleste Hierte. Hun fortiente Jordens høieste Lykke; men ei var den hende beskiæret: thi i selv dens Morgenrøde dadlede hendes Glædes Soel. Lænker fængslede hende, men her kiendtes især hendes Værd; thi hendes Sygesæng var Taalmods og Dyds Skole: Hendes Dødsleie Religionens værdigste Anpriisning: Forklarede, Fred med Dit Støv, helligt være Dit Minde. Det lukte sig det blide Øie. i faurest Alder bedste Aar! Dit Hoved sig mod Jorden bøie vissaae; Du alt ved Maalet staaer; Du borte er Du Magens Glæde, Du Venners Lyst! Du Dydens Haab, Din Gravhøi heede Taarer væde, for Dig vil stønne matte Raab. Dog Trøst ei evig vi Dig savne, thi naar vi følge Dine Spoer, eengang igien vi Dig skal favne: løsrevne og, fra denne Jord. Rind Taare da, ja lyd kuns Klage, vor tabte Ven hun var den værd; men føel, Gud endte hendes Plage, hun bedre har, hvor hun nu er.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1800-06-04
Prædikanterne paa Fredag. Domkirken Hr. Stiftsprovst Jansen. Fruekirke Hr. Provst Bechmann.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1800-06-04
Prædikanterne paa Trinitatis Søndag. Høimesse. Aftensang.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1800-06-04
Domkirken Hr. Stiftsprovst Jansen. Hr. Studsgaard Fruekirke Hr. Provst Bechmann. Hr. Jahnsen. Hospitalskirken Hr. Jahnsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1800-06-04
Udenlandsk. Frankrig. Med en overordentlig Coureer har man faaet Efterretning i Paris, at Consul Bonaparte Natten til den 17de Maii har forladt Staden Lausan, ne, og reist til Vevay ved Genfersøen, hvor han agte at opholde sig noget, for ligesom fra en Middelpunkt af lede saavel Rhinarmeens, som den Jtalienske Armee Operationer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1800-06-04
Det bekræftes nu at General Desaix er kommen i Toulon. Efter hans Skrivelse til Krigsministeren var han tilligemed Brigadegeneral Devoust og flere Offcerer alt afreist fra Egypten den 3die Martii. De 31te Martii blev han anholdt af den engelske Fregat Dorothea og ført til Admiral Keith i Livorno, hvorfra man først, efter at have behandlet ham haardt i 29 Dag lod ham afreise. Et Brev fra Cairo den 10 Marts melder at vor Armee i Egypten den Gang var 18000 Man Jnfanterie, 2000 Mand Cavallerie, 3000 Mand Artillerie, 1000 Sapeurs og Mineurs samt 1000 Offcerer, og alle Tropperne, hvoraf der i dette Aar ku var død 50 Mand af Pesten, vare alle nye Monderede Til Marseille er der ankommen et Skib med 450de porterede Neapolitanske Patrioter og et lige Antal var ved disses Bortreise færdige til Afsendelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1800-06-04
Tydskland. Franskmændene har uagtet det i Blaaedalen den 16de lidte Nederlag, igien den 17 18de og 19de forstærket sig paa deres venstre Fløy General Morcau selv havde den 18de sit Hovedqvarteer i Schalklingen omtrent 4 Miil fra Ulm. Den 19de stod han med sin hele Magt mod den Keiserlige Armee, og ved at gaae over Donauen ved Erbach; havde næsten som i en Cirkel omringet den Keiserlige Armee. Dette bevægede General Kray til, den 19de i Fiendens Øiesyn at stille den Keiserlige Armee i Slagtorden for ved Ulm. Forposterne var den hele Dag tæt ved hinanden, men om Natten til den 20de trak Fienden sig tilbage over Donauen ved Erbach, og marscherede den hele Dag sort, til hin Side Jlleren. Endnu den 20de gjorde Franskmændene et Angreb ved Søflingen, for at trænge igiennem Blaaedalen, men mistede mange Mennesker og 160 i Fanger. Den 21de havde de trukken sig tilbage til Biberach og Memmingen. Staden Ulm er nu saaledes for det første befriet for et Bombardement.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1800-06-04
De nyeste Beretninger fra Ausburg af 23de Mai melder: At et Korps Franskmænd paa nogle 1000de Mand har den 22de ladet sig see ved Türckheim 10 Miil fra Ausburg og der inddreven store Brandskatter. Saa havde og Franskmændene efter at de den 22de havde tilbagetrængt den Keiserlige Kordon, ladet sig temmelig talrige see i Mindeldalen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1800-06-04
Ved Krumbach var der den 17de været en temmelig heftig Fogtning. Et fransk Korps paa 800 Mand som havde posteret sig i den der i Nærheden værende Skov, og sadt hele Egnen i Brandskat, blev angreben af de Blankensteinske Husarer, som nedsablede mange, gjorde flere til Fanger, og giorde mange rede Penge til Bytte. Beretninger fra Schafhausen giver Anledning til nye Formodninger. Der er flere fra Donauen kommende franske Tropper, marscheret derigiennem, som ere bestemte til Jtalien. Blant andre skal hele General Lorges Division marschere derhen. Og fra Egnen af Kehl ere 3000 Mand opbrudte til Zürich, for derfra at gaae til Jtalien. Da nu de østerrigske Magasiner, som Franskmændene have erobret i Schwaben, ligeledes ere sendte til Reservearmeen i Schweitz, saa paastaaer man, at General Moreau kun vil opholde sig saalænge i Schwaben, som det er nødvendig, for at udføre de mod det Voralbergske og Graubundten udkastede Planer, og da forlade Denau Egnen. Tiden vil nu nærmere give Oplysning herom.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1800-06-04
Efter videre Beretninger fra Schwaben er Staden, Bregenz, da den ligger uden for den af de Keiserlige Generaler aftalte Defensionslinie, den 11te Maji bleven besadt af Franskmændene, ligesom Saden Lindau. Af første Stad har de fordret 12000 Gylden. Derimod er Staden Feldkirch og Canen deromkring besadt af Generalerne Tellachich og Auffenberg med 5000 Md. Keiserlige Tropper og 24 Compagnier Tyroler Landmilits. Hovedstaden Chur i Graubundten holdes besadt af General Hiller, der tillige har de til de smaae Schweitzer Cantons førende Passer i sin Magt og staaer i Forbindelse med General Dedovich, som fra den Maylandske Grændse allerede over Gothards Bierget er trængt indi Canton Uri. Fyrst Rest havde den 13de sit Hovedqvarteer i Reuti, hvor han forefandt 3000 Mand Tyroler Skarpskyttere, som paa det første Vink af fiendtlig Overfald, vare ilede dertil. Han reiste derpaa til Jnspruch, for at aftale med den derværende Gouverneur, Grev von Bissingen, de vigtigste Forsvarsanstalter. 40 Compagnier Tyroler Skarpskyttere have sadt sig Marsch til Reuti og Overswaben og hele den Tyroler Landstorm, har faaet befaling paa første Vink at være Marchfærdige. Festningen Kufstein bliver forsynet med Proviant.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1800-06-04
Jtalien. Efter officiel Beretning, angreb GeneralElsnitz Franskmændene den 7de Mai paa Muchio dellaPietre, gjorde den franske General Caravelle, mange Officerer og 1000 Mand til Fanger. Fienden flygtede i største Uorden deels igiennem Dalen ved Oneglig, deels imod Høiene ved Monte=Grande og Carbosin; vort Tak bestod i 200 Døde og Saarede, for største Deel af Regimentet Kheul, hvoraf 8 Officerer ere saarede og Ma for Casaty dræbt. Samme Dag angreb General Lattermann og Fienden paa Capo di Bertha og drev ham tilbage over Oneglig til henimod Poggio, tog den 8de sin Stilling ved Taggio og udsendte sine Forposter til St. Remo. Den 9de fremrykkede General Melas imod Roja og lod nogle Troppe-Afdeelinger streife imod Nizza, imod hvilken Havn de engelske Fregatter og toge deres Fart. Den 6te erobrede General Knesewich Col di Ten da, hvor han gjorde 107 Mand til Fanger og erobrede 4 Kanoner samt et stort Forraad af Munition og Proviant. Sildigere Efterretninger siger: At General Melas har indtaget hele Egnen omkring Niza lige til Varfloden, som skiller Grændsen mellem Niza og Frankrig, og at de Keiserlige var den 11te Maii indrykket i Staden Niza. Citadellet ved Savona skal og have capituleret. Men begge behøve Bekræftelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1800-06-04
Engeland. Vore til det Middellandske Hav bestemte Tropper, som man angiver nu for 15000 Mand. ere alt afseilede. General Ralph Abercrombie faaer Commando over de Tropper, som samles paa Minorca. Den spanske Eskadre som paa en Tid lang har holdt vore Ostindiefarere bloqverede i Canton i China, er nu afseilet til Manilla. De spanske Magasiner med Skibsfornødenheder i Canton ere gaaet op i Luer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1800-06-04
Der er for nyelig igien opbragt 10 fiendtlige Kaper skibe af vore Skibe, hvoriblant 3 paa 20 Kanoner.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1800-06-04
Man bliver nu mere og meere overtydet om Snigmorderen Hatfield er formedelst de Blessurer han i Krigen, har faaet i Hovedet, forrykt. De Officerer som han gar tient under, roser ham alle, og siger at han i alle regtninger har viist sig som en sand Helt; især den 18de Maji 1794, da Hertugen af York ved Pichegrus Angreb trak sig tilbage, hvor han blev omringet af Fienden og saa jammerlig forhugget i Hovedet og flere Steder at han maatte blive paa Pladsen, og blev tagen til Fange. J August 1795 kom han af sit Fangenskab igien til sit Regiment, til stor Forundring og Glæde for hans Kammerater, der alle agtede ham høit. J Alpril 1796 fik han sin Afskeed som Vanvittig, med Pension.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1800-06-04
J Lacouheath i Nordfolk, kom for nogen Tid siden Rettensbetientere ind i en anseelig Mands Huus, for at hæfte ham for Gield. Hans Kone tog en Biekube, og kastede ind i Værelset, hvor de vare. Betienterne bleve overfaldne af de fortørnede Jndsecter, og maatte, for at komme bort i hast springe ud af Vinduerne - og i midlertid fik da Manden Leilighed til at tage Flugten.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1800-06-04
Bekiendtgiørelser. Endeel Exemplarer angaaende Dom i Sagen mellem General=Major von Hesselberg og forrige General=Adjutant Løventhal, samt de derpaa faldne Kongelig Allerhøieste Resolution; bestaaende af 6 Ark, udleveres mod 24 s. hos Maule.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1800-06-04
Mandagen den 16de Junii næstkommende Kl. 10, Formiddag begyndes Auction i Giesing Præstegaard og ver sal. Hr. Mørks efterladte Ind= og Udboe, Bøger, Besætning af alle Slags. Den paafølgende 19de dito holdes en Skiftesamling i Boet, som foretages Kl. 11 i Giesing Skole. Dette tiener til Liebhabernes og Vedkommendes behagelig Underretning. Ørsted, den 2den Junii 1800. Gotsche. Provst i Herredet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1800-06-04
2de brune Mærplage i 3die Aar, den ene med en Stiern i Panden, er i f. M. optaget af Sognefogde, Knud Andersen Bache i Øster=Alling Bye paa EstrukGods, hvor de staaer i Bevaring, og som de paa adskillige Steder har været oplyst, uden at nogen Eier er indfunden sig til samme, saa bliver de herved oplyst, med Begiering at Eieren ville melde sig og ligitimere sin Ret til den da de mod paagaaende Omkostninger kan blive udleveret. Estrup, den 2den Junii 1800. Mønster.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1800-06-04
De som endnu resterer Auctions Penge til sal. Mad Traps, Kiøbmand Dibbelts, Jens Boedsens og PovSmeds Stervboer, anmodes herved i senest den 13de dennes at betale mig samme.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1800-06-04
Ligesaa advares de, som efter dem forlængst tilstillede Regninger, ere skyldige Boggields Krav til ovenmeldte sal. Mad. Traps Stervboe og Kiøbmand Dibebelts Obbudsboe heri Byen, uden længere Henstand at betale til mig hvad de saaledes ere skyldige. J anden Fald maae de tilskrive dem selv de ubehagelige Følger som Mangel af Betaling vil paaføre dem. Randers den 3die Junii 1800. E. Bendixen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1800-06-04
Et got Stykke første Aars Klover nær her ved Byen, er at faae til Leie for billig Priis, Anviisningen giver Adresse=Contoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1800-06-04
Hos R. Schoubye i Aarhuus, er et ganske completBringtøi, med messing Beslag til 2de Heste at faae tilkiøbs for billig Priis.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1800-06-04
Alle Slags fine engelske og franske Galanterievahre, ægte Guld Øren Berloqver saavelsom uægte forgyldte dito. Violmer til 10 a 15 Rdr. Stykket saavelsom og til ringere Priser. Flautetraverser og fineste Provence-Olie for 3 Mk. Glasset, faaes hos Lorenz Marzetta i Aarhuus. Efter ved Døden afgangne Sognedegn for Østbirch- og Yding Meenigheder sal. Hans Stephansen Overbye bliver en Skiftesamling holdet udi Østbirch Degneboelig den 10de Junii førstkommende; til samme Tid og Sted vilde de Credi= og Debitorer som endnu ikke have meldt sig, indfinde dem. Elbeck Præstegaard, den 29de Mai 1800. Jordhøy, Provst i Woer Herred. Muursteene og Kalk, begge Deele af bedste Bonite, kan nu daglig bekommes ved Hogholms Teglværk, for billig Priis.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1800-06-04
Credi= og Debitorerne i Stervboet efter afgangne Fæstehuusmand Søren Sørensen Bøssemager i Lille Kiersholm under Giessinggaards Gods, indkaldes herved saavelsom Arvingerne for saavidt disse endnu ikke haver meldt sig under Skiftet, at møde 6te Ugersdagen fra undertegnede Dato i Stervboestedet, for den at anmelde deres Fordringer, betale deres Gield og bevise deres Arverettighed. Giessinggaard, den 23de Mai 1800. Grouleff.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1800-06-04
Beste Sort engelske Suck=Støvle=Skafter faaes tilkiøbs hos Jens Bech ved Munchport. Formedelst min svage Helbred har jeg antaget min Søn Jsaac David, som i lang Tid har havt med mine HandelsSager at bestille, til Medinteressent; hvilket jeg herved giør mine Velyndere og Venner bekiendt, med Begiering, at forunde ham den samme Gunst og Tillid, som jeg hidtil har nydt. Fridericia den 1ste April 1800. David Jsaac. Tillige beder jeg herefter at legge Mærke til vor Underskrift, nemlig: David Jsaac undertegner: David og Søn Jsaac. Jsaac David undertegner: David og Søn Jsaac. Her paa Adresse=Contoiret faaes tilkiøbs: Linieret Papiir til Auctionsforretninger, a Bog 2 Mk. Af= og Tilgangslister, a Bog 1 Mk. 8 s. Hovedmandtalslister, a Bog 1 Mk. 8 s.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1800-06-07
Indenlandsk. Til de Søefarendes Efterretning er af det Kongelige Admiralitets- og Kommissariats=Kollegium bekiendtgjort, at der i afvigte Efteraar er under den jydske Kyst siunken et Skib omtrent en halv Miil fra Biørnskunde, hvilket staaer saaledes, at det især for Seilere, som krydse herunder, kan være til Hinder. Ved Vraget, som er nogle Fod under Vandet, er lagt en Bøje, naar man er ved samme peiles Palsgaards Herregaard i N. en halv V., og Biørnsknude i S. V. en halv V. paa Kompasset.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1800-06-07
Forfatteren af Sundhedstidenden beder sine Læsere, at afholde sig fra Krebssuppe i denne Tid, da man har Exempler paa, at denne Spise har forvoldt Blodspytning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1800-06-07
En Soldat i Kiøbenhavn, som havde været ved de nu holdende Foraars=Maneurer, og som desaarsag var meget varm, skal, efter at have drukket formeget kold Vand, være pludseligen død.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1800-06-07
Et Par unge Mennesker (Rygtet siger Studerende) skal paa nogen Tid være dømte til Forbedringshuset formedelst Deeltagelse i sidste Opløb ved Vesterports Vagt i Kiøbenhavn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1800-06-07
J Lyngbye ved Kiøbenhavn havde et anstændigt Fruentimmer, som kiørte ene paa en Postvogn, det Uheld, at Hestene løbe løbske, og hun ved Vognens Omveltning kom betydeligen til Skade. Først efter 1 en halv Times Forløb fik man Hestene standsede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1800-06-07
Udenlandsk. Frankrig. Af indløbne Depescher fra Consul Bonaparte og General Berthier, erfares: at Bon parte selv den 18de Maji stod ved Foden af de store Alper, og at alle Vanskeligheder med at komme over St. Bernhard vare overvundne. Den tredie Deel af Artilleriet var da allerede i Jtalien. General Watrin har ført Avantgarden over det med Snee bedækkede St. Bernhard og rykkede ind i Dalen ved Aosta den 15de Mai Den 16de indtog han Staden Aosta. Den 18de fordrev General Lasnes Fienden fra Høiene som omringede Byen Chatillon, og besadte derpaa Byen, hvor han erobrede 2 Kanoner, dræbte og saarede 100 Mand og gjorde 300 til Fanger. Den 19de indtog Generalerne Lasnes og Watrin Fortet Bard, hver de erobrede 8 Kanoner og gjorde 400 Mand til Fanger. Man siger at de Keiserlige som under General Melas har besadt Staden Nizza, igien skal have rømmet samme, men taget alt Skytset med sig. Berthier skal ved en Proanation have bekiendtgjort Jndvaanerne i Pirmen, at han ikke kom for at undertrykke dem, men for at sikke dem den ved Freden til Campo Formidd garanterede Regieringsform. bevæbnet sig for at modsætte sig en fiendtlig Jnvasion.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1800-06-07
J de sydlige Departementer har 30,000 Borgere, Tydskland. De i Blaaedalen staaende 35 til 40,000 Franskmænd har i Egnen af Lauphem trukken sig tilbage over Donauen og har afbrudt Broen efter sig. ObergeneralMoreau, som tilligemed Generalerne St. Suzanne og St. Cyr endnu den 20de befandt sig i Blaubeuren, opbrøde derfra den 21de om Morgenen tidlig. Østerrigerne vare Fienderne paa deres Tilbagetog saa nær i Hælene, at de den 22de allerede stode i Blaubeuren med 14000 Mand under Prindsen af Hohenlohe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1800-06-07
Den 22de har efter en Skrivelse fra Ulm, en meget heftig Fegtning havt Sted paa hiin Side af Donauen ved Byen Dolmesingen. Franskmændene havde den 21de ved Byen Erbach, en Miil oven for Ulm trukken sig tilbage lover Donauen, og taget Broen af efter sig. Den 2de lod Erkehertug Ferdinand, uagtet de Franskes Jld Broen igien sætte i Stand og passerede Donauen, indtog den med 7 Kanoner af Franskmændene besadte Bye, Dolmesingen, men maatte igien forlade samme, da Franskmændene begyndte at beskyde den med Kartetsker og trak sig om Aftenen Kl. 10 igien tilbage. Tabet af Dræbte og Saarede paa begge Sider angives til 20000 Mand og mange Heste, Prindsen af Hohenlohe=Barten stein, Ritmæster ved Messaros Husarer, er derved bleven farlig saaret. J øvrigt er Krigsskuepladsen i Schwaben nu næsten ganske forsadt paa den høire Dosaubredde, men til at Franskmændene skulle trække sig tilbage fra disse Egne har det endnu ingen Udsigt. De Franskes høire Fløy støtter sig til den høire Donaubred. de, Centrummet staaer mellem Memmingen og Mindelheim, og den meget forstærkede venstre Fløy udviden sig til henimod Voralberg og Tyrol.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1800-06-07
Mellem Günz og Mindel har et fransk Korps paa 10,000 Mand under General Vandamme fremtrængt sig, og man siger at Moreau trækker sig til samme Egn. Det østlige Schwaben trues altsaa, og Augsburg er saaledes paa nye i Fare.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1800-06-07
Jtalien. Officielle Beretninger som gaae til den 3de Maji siger: General Melas lod de vigtige Stillinger ved Roja sondse til den 11te, og sendte der fra Streispartier til Willafranca og Mentone, besadte Col de Brois og Sospello og besalede at storme Slotte, Ventimiglia, som gav sig paa Capitulation med 6 Ofsterer og 100 Mand. Denne raske Fremtrængen be lægede Franskmændene til at forlade Niza, som deraa blev besadt af de Keiserlige og hvor General Melas den 13de havde sit Hovedqvarteer. J Nizza havde kienden efterladt sig 19 Metal og 91 jern Kanoner og 150 Fade Krudt og Patroner.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1800-06-07
Den 8de Maji har Admiral Keith i nogle Timer beskudt Staden Genua og Forstaden Pictro d'Arena med Bomber og Kugler.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1800-06-07
Den 13de Maji gjorde Franskmændene et Udfald fra Genua med deres hele Garnison, men bleve slagne tilbage af de Keiserlige. Kampen varede i 7 Timer med megen Heftighed. Den franske General Soult, hans Adjutant, flere Officerer bleve tagne til Fanger, og 1000 Gemeene bleve enten dræbte, saarede eller tagne til Fanger. Blant de Saarede besandt sig General Hospitalet. De Keiserliges Tab bestod i 240 Mand. Adskilligt. Den 20de Maji bragte en russiske Militair Eskorte 16 Mænd og 45 Fruentimmer af den franske geistlige Orden de la Trappe, til Terespol i Vestgallizien. Keiseren af Rusland havde inddrømmet disse Ordensgeistlige 3 Klostere til deres Underholdning, men ikke tilfreds med denne høie Naade, gjorde deres Abbed, Broder Augustin, paa nye Forestilling om, at Jndkomsterne deraf vare utilstrækkelige til deres Underholdning, hvorpaa der kom befaling, at de inden 3 Dage skulle rømme Landet. Denne befaling synes kun at treffe denne Ordens Medlemmer i Egnen af Briese Litewskimen den Hr. Broder Augustin, har ansøgt om Passe for alle denne Ordens Medlemmer i de andre Provindser, og vil nu seile af med dem til America, hvor han med sine Ordensbrødre neppe vil faae det saa godt som han har havt det i Rusland.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1800-06-07
Bonaparte har i Følge med 5 Personer giennemreist Ørkenerne paa Jurabierget. Da han om Aftenen kom til Byen Morez, illuminerede Jndvaanerne deres Huse for ham, og paa det Udraab: "Bonaparte, viis dig for de gode Beboere paa Jura: Stak han Hovedet udaf Vognen, og lovede med et sagte; Ja, Ja, Fred, som de med høit Skrig forlangte af ham.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1800-06-07
Den engelske Fregat Phaeton har stødt paa en fra Frankrig til Genua bestemt Convoy, og opbragt til Livorno 8 med Levnetsmidler beladte Skibe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1800-06-07
Admiral Keith skal have opfanget en fransk Officeer, som paa et lidet Fartøi skulle have bragt et Brev fra Massena til Suchet. J dette Brev skal der staae, at dersom han ikke faaer Suceur til den 25de Mai, maae han capitulere.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1800-06-07
J den 808de Trækning i Kiøbenhavn er udtrukken følgende Nummere: 69. 73. 61. 17. 27.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1800-06-07
Bekiendtgiørelser. Et Gulduhr af Kaleadt i Kbhvn er tabt paa Landeveien fra Aarhuus til Liisberg. Hvo som skulle antreffe anførte Uhr bedes at ville levere det til C. Faurschou som derfor giver en meget raisonabel Douceur i Findeløn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1800-06-07
En Skriverkarl ønsker om mueligt en Condition paa et Justig Contoir, eller paa en Herregaard, nærmere Anviisning giver Adresse Contoiret i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1800-06-07
Et got og velindrettet Huus paa 6 Fag som kan tiltrædes førstkommende Novbr. er underhaanden at faae tilkiøbs i Hasle hos Eieren Hans Nielsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1800-06-07
Else Mombergs advares herved, at dersom hun ikke indløser hendes hos mig pandtsadte Boeskab for Huusleien inden 3 Uger fra Dato af, saa bliver saadant ved offentlig Auction bortsolgt. Randers den 4de Junii 1800. Munchhoff. Kurvemagermester.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1800-06-07
For omtrent 8te Dage siden, er en sort Hest med Stiern i Panden, brun om Munden og Øinene, med Forske under, omtrent 14 Aar, bleven optagen paa Niels Pedersen Hallings Mark i Halling Bye, hos hvem Eieren kan faae den imod dette Avertissements og andre Omkostningers Erlæggelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1800-06-07
Uagtet det ikke formodes, at nogen Gield er hæftende paa her afdøde forrige Kiøbmand Christen Rasmusen Drastrups Stervboe, saa bliver dog med 12 Ugers Varsel herved indkaldet alle de, der i andet Fald maatte have noget at fordre i dette Boe, at møde for os som Executoris Testamenti, for at anmelde og bevise deres Fordringer. Randers den 5te Junii 1800. J. F. Carøe. J. Finsteen. Herved indkaldes med 12 Ugers Varsel, alle de som maatte have noget at fordre udi afdøde Bygmester Christian Morups efterladte Stervboe i Ødum for at anmelde og bevise deres Fordringer for undertegnede Skifte=Forvalter. Randers, den 5te Junii 1800. J. F. Carøe. Herved indkaldes med 12 Ugers Varsel alle de, som maatte have noget at fordre udi afdøde Madame Marie Nielsdatter Nibbel, Enke efter forhen afgangne Birkedommer Christopher Friis, hendes Stervboe, som boede paa Dronningborg Slotsgrund i Randers, at anmelde og bevise deres Fordringer; og da det erfares af et Arvetings Vidne ført den 5te Mai d. A., det, der iblandt den sidste Afdødes Arvinger ere 2de, hvis Opholdsted ei vides, og ved Korrespondence ikke har været at erfare, nemlig: 1) En Broder til sidst afdøde Mad. Friis af Navn Michel Nielsen, som for 30 a 40 Aar siden skal være reist til Kiøbenhavn, hvor han efter Rygte skal være død, uden at have efterladt sig Livsarvinger, og 2) en Søstersøn Christopher Pedersen som skal opholde sig i Flensborg og være Muurer af Profession. Saa indkaldes disse ligeledes, eller deres efterladte Arvinger i deres Sted, for at paasee deres Ret og derefter modtage den Arv de kan vorde tildeelt. Randers, den 5te Junii 1800. J. F. Caroe. Skifteforvalter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1800-06-07
Da mine Stude i denne Tid har været solgt og jeg altsaa nedsages for Liebhabere at bekiendtgiøre at samme er gaaet tilbage, saa tiener efterstaaende i Beviis.