JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1821-11-06
No. 169. Aar 1821. den 6te November. Tirsdagen. med Brevposterne. Den til Forsendelse. privilegerede. Kongelig allernaadigst 6 Stiftstidende. Aarhuus Krigslyd fra Østen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1821-11-06
Nu begynder det endelig at dages i Politikens Mørke, men det Soelglimt som lader sig see, spaaer en stormfuld Himmel. Der udkræves ikke nogen stor Spaadomsgave for at forudsee, at Krigen mellem Rusland og Tyrkiet er nærved at bryde løs. Der skrives fra Paris, at høistvigtige Depescher vare ankomne dertil fra Norden, som have havt til følge, at alle Ministrene vare hele Natten samlede hos Riche lien, og fra Wien, at Keiseren heel pludselig var kommen dertilbage strax efter at en russisk Kabinetskoureers Didkomst. Selv de Wienertidender maa nu lendelig, hvormeget de end krympe sig derved, ud med Sproget. "Desværre - hedder det i en Skrivelse derfra - have Underhandlingerne taget en ugunstig Vending, uagtet alle de fremmede Gesandteres Bestræbelser. Divanet havde alt indgaaet Moldaus og Wallakiets Rømning, men pludselig forandret sin Beslutning. De osmanniske Tropper, som alt vare paa Marschen for at drage bagved Donau, skulle nu forblive hvor de ere, og forstærkes med talrige Ko lønner. 3000 Asiater rykkede den 5te Octbr. ind i Bucharest, som det hele russiskkeiserlige AgentiePersonale havde forladt nogle Dage forud. Tyrker mes Anførere tale ligefrem om et Angreb imod Rusland.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1821-11-06
Ligeledes har man over Wien en Efterretning fra Constantinopel af 28de Septbr. som ikke allene bekræfter Storsultanens Opfordring til alle Muselnænd, men endog forkynder en ny befaling, som har bragt de arme Grækere til at skiælve og hæve. Han har nemlig givet Ordre til samtlige græske og græsklatmenianske Christne, at de ufortøvet have at bortserne af deres Vaaninger alle de Personer som bekiende sig til et andet Ritus eller tilhøre nogen europæisk Nation. Hensigten heraf tyder paa en hemmelig besluttet blodig Udryddelse af alle Grækerne i Hovedstaden, hvorfra Regieringen dog vil frelse de Nationers Undersaatter, som den befinder sig i Venskab med. Man kan tænke sig hvad Skræk dette Bud forvoldte blandt de arme Grækere, især da Rygtet strax forkyndte, at Divanet vilde lade Grækernes Huse formelig betegne, for at ingen af dem skulde undkomme, naar den for Pøbelen saa længselfuldt forventende Mordbefaling gives. Det første Budskab om Russernes fiendtlige Indtrængen i Moldau, eller om et Nederlag i selve Grækenland, torde maaskee være Signalet til det store Blodbad. Med Angest og Vemod - skrives der fra Odessa - see vi her vore derværende Troesforvandtes gruelige Skjebne imøde, thi alle Constantinopels Gader mylre af Asiater, hvis største Glæde er Rov 1 og Mord. Og endnu vurderer man de tilbageværende Grækeres Formue til over hundrede Millioner Piastre.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1821-11-06
- Ogsaa fra Divanet var der udfærdiget en mærkelig befaling, hvorved det paa det strængeste forbydes de tyrkiske Soldater at forlade deres Korpser eller som sædvanligt begive sig til deres Hiem. Denne befaling var allerede bleven kundgjort for Asiatethæren som kantonnerer i Nærheden af Constantinopel under Paskan af Brussas Kommando, og med det Tilføiende: at de nærværende Omstændigheder er tillade, at de i den kommende Vinter kunne drage hiem. Bemeldte Armeekorps havde tillige faaet Ordre til, snarest mueligt at bryde op mod Donau.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1821-11-06
Storherrens sidste Firmanvar saalydende: "Jeg indseer nu, J Muselmænd, hvem vi have at takke for de nærværende Uroligheder er samt de Omvæltnings- og Oprørstanker, som have formaaet de fredelige Rajals at gribe til Vaaben mod os. Det er den troløse Russer, som har spundet alle disse Anslag og som har givet Grækerne Vaaben, ihænde mod os; uden dennes Rænker og Penge vilde disse endnu rolig have levet under vor høie Beskyttelse og ikke ladet sig forlede til strafværdige Hensigter. Men, J Muselmænd, min Hævn stal ramme, dem som ere de Skyldige. Da Russerne, denne vantroe Nation, ei aabenlyst gaaer frem imod os, men paa Krogveie, idet den forlanger Rajals Uafhængighed og andre Ting som mit ophøiede Riges Jnteresse ei tillader at bevilge, saa anbefaler jeg Eder, J troe og tappre Muselmænd, at være Dag og Nat aarvaagne og under Vaaben, at vor troløse Fiende ei skal overrumple os. Jeg erklærer Eder, at RajalUafhængighed og alle øvrige Forlangender man ha gjort os, ere saa modstridende Osmannerrigets og den høie Ports Jnteresse, at vi, førend at bevilge samme, ville kæmpe derfor, om Kampen endog blev nok saa lang og blodig." Mahomeds hellige Fane, som ventes opsat paa Sophiemoskeen, for ret tilgavns at opflamme Muselmændene mod de Christne, holdes for at være en Reliqvie af Propheten selv. Da den kun plantes i Krigstider, saa begeistrer den de Troen, de, som under dens Beskyttelse troe at kæmpe under Prophetens egen Anførsel og for hans Sag. Ved Synet af den, bringes Tyrkerne i saadant Raserie, at de endog før have myrdet værgeløse Christne til Ær for Propheten. Saaledes blev denne Fane 1769 til en Undergang for mange endogsaa europæiske Familiers Undergang, blot fordi nogle Christne havde vovet at henvende deres Blikke til Prophetens Fane. Man vil heraf kunne bedømme, hvad det betyder, naar denne vorder plantet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1821-11-06
Grækenland. Paa Cypern er Ærkebispen og 600 af de fornemste Jndvaanere blevne myrdede. Den franske Con ful, der vilde hindre det, er bleven fængslet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1821-11-06
Den græske Flaade, 200 Seilere stærk, ligge udenfor Patra og Koron, og den tyrkiskrægyptiske Søemagt ligger indenfor i Havnene. Hiin fører en stor Deel Brandere med sig, hvormed den vil prøve paa at opbrænde Tyrkeskibene, der have 10,000 asiatiske Soldater ombord. Sandsynligt er det, at Tyrkerne ere blevne slagne i Macedonien, thi Sultanen har afsat Gouverneuren der, og sendt en anden i hans Sted. Chorschid Paska som beleirer Janina, har faaet 8000 Md. Forstærkning. Guulfeberen. raser desværre endnu ligge frygtelig, og skal allene Staden Barcellona alt have bortrevet henve 15000 Mennesker, og mange af dem som vare un gaaet den ved Flugten, lide nu Hungerdøden i Sk. vene. Breve fra Madrid melde, at Smitten har u bredt sig til Murcia og Alicante, og at Valencia h lukket sine Porte paa een eneste nær. Ogsaa hedde det i Garette de France, at Sikkerhedskordone, selv var bleven smittet, og at 15000 Soldater alleredvare døde deraf omkring Barcellona. J Mallag havde man atter det Rygte, at Guulfeberen var kommen dertil Byen, hvorfor atter Mange flygtede bor derfra. Alle Landsbyerne indenfor Kordonen er smittede, hvorfor denne bestandig endmere maa u vide sig. En Person, som havde sneget sig over de franske Grændse, blev greben og skudt paa Stedet, Sverrig - Norge.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1821-11-06
J Sverrigs nordlige Egne findes et Troesforvandtskab som kalder sig Læsefelskabet. Stifteren derer en afskediget Soldat, og hans Tilhængere ere Bønder. Deres fornemste Troesartikel er: at Menneske bliver salig allene ved Troen, uden at dets Handlinger bidrage noget dertil. De antage kun Bibelen og Luthers Skrifter, men foragte og forbande alle Præster. - J Jønkøpings Lehn har Almuen paa oldnordisk Viis ihielslaget en berygtet Spitsbub, Christian Larsøn, som stial og truede med Mordbrand. - J Gothenborg har der atter været en stor Jldebrano, som ødelagde fem Gaarde og en Rebslagerbane. Nordens Charybdis, Malarstrømmens Stru deel ved den norske Kyst, skal, ifølge en Beretning fra Paris, paa nogen Tid være bleven saa rivende og farlig, at den paa over en Miils Distance har draget nogle Fartøier som vilde til Øen Vigten, hen til sig og opslugt dem. Ja der fortælles endog, at man i Stormveir neppe kunde seile sikker paa to, halvtredie Miles Distantse. - Nordmændenes Opmærksomhed er for Øieblikket især henvendt paa Grev Wedel Jarlsbergs Sag, der svæver nu for Retten.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1821-11-06
Fædrelandet. Deres Høiheder, Prinds Christian Frederik og Gemalinde, forventedes den 4de eller 5te Novbr. til Paris.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1821-11-06
Den russisk keiserlige Koureer Titscherin er indtruffen med Depescher til Kiøbenhavn Khvn. J Mandags opførtes, i Anledning af Hs. Majestæts Dronningens høie Fødselsdag, paa det Kgl. Theater: Langssa. Ved Hs. Majestæts Ankomst i Skuespilhuset gienlød et sex Gange gientaget Hurra, og derpaa blev en til Dagens Høitidilighed passende, til Melodien: J Østen sølvblaa Dagen smillet, af Hr. N. T. Bruun forfattet Sang, afsiungen. Til Slutning blev ogsaa den kronede Melodie til Frøken Jessens Nationalsang siungen. Ogsaa Hs. Høihed Prindsesse Lovise Charlotte af Hessen beærede denne Forestilling med sin Nærværelse. Viborg. Hs. M. vor allernaadigste Dronnings og Hs. K. H. Kronprindsesse Carolines Fødsels. dag blev her festligholdt med det almindelige Kongehuset trohengivne Borgersind. Om Middagen den 28de var Diner hos S. T. Hr. Stiftsbefalingsmand, Schønheyder, hvortil Stadens Embedsmænd med Flere vare indbudne. Om Aftenen gaves Forestilling i det dramatiske Selskab, hvorved en Epilog, Anledning af Dagshøitiden, fremsagdes, og endtes med Alles 3 Gange Hurra, Selskabet samledes derefter hos Hr. Hagemann til Assemblee og Bal, hvorved en dertil forfattet Sang blev afsiungen, ledsaget med 3 Gange Hurra for Kongehusets Dronning og Kronprindsesse. Om Aftenen den 29de var et talrigt Borgerbal paa Raadhuset, hvortil Stiftsøvrig, heden og Stadens Borgmester vare indbudne. Salen var opreist en transparent Ppramide med Hs. M. Dronningens Navn; 12 hvidklædte Pigebørn bekrandsede denne Støtte under Udførelsen af en til Høitiden forfattet Sang, der endtes med hiertemeent trefold Vivat for Danmark elskede Dronning og Kronprindsesse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1821-11-06
Randers. J disse Dage have vi her ved Baller, Commedie og andre Forlystelser feiret vor saa almindelig elskede, blide og fromme Dronnings 55aatige og hulde Kongemøes 29aarige Fødselsdag. "Gid at de begge endnu længe forsøde vor gode Frederiks Dage," saa lyder vort og alle brave Cimbrers Ønske, Dødsfald. Apotheker Arends i Roeskilde; Mad. Hansen fød Basballe i Odense; Anne Qvistgaard i Braabye, Cancelliesecretair Brandt i Khvn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1821-11-06
Khvns. Kours, den 2den Novbr. - 261. Specier 15 Rbmk. 10 s. 15 Rbmk. 11 s. Obligationer 74 1/2 a 75. Norske Sedler 12 3/4.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1821-11-06
Befordringer og Afgang. Lieutnanterne v. Hegermann-Lindencrone og G. Oldenburg udnævnte til Kammerjunkere; Fuldmægtig L. Qvist til Kirchspievogt i Nortort; Copist Marth til Huusfoged i Gottorp Amt; Pastor O. Brøchner til Sognepræsefor Nustrup i Ribe Stift.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1821-11-06
Søndagen den 11te Novbr. opføres paa Polyhym. nias Theater : Kobbersmeden, Skuespil i 5 Akeer. Medlemmernes Damebilletter afhentes samme Dag, fra Kl. 10 Formiddag til Kl. 4 Eftermiddag, hos Hr. Raadmand Olsen. Børnebilletter faaes paa sædvanlig Maade hos Hr. Kiøbmand Røgind; men ingen udle eres ved Døren. Indgangen aabnes Kl. 5, og Forestillingen begynder Kl. 5 1/2. Directionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1821-11-06
Onsdagen den 7de Novbr. Kl. 6, holdes Generalforsamling i Selskabet Poyhymnia, hvorved Contingenten for Novbr. og Decbr. Maaneder bliver at er Directionen. lægge.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1821-11-06
Det i Aarhuus Avis No. 106 averterede Skydeselskab, som formedelst Veirets Ustadighed, ei blev afholdt den 4de d. M., bliver hensat til Søndagen den 18de d. M. Vibye den 6te November 1821. Jens Pedersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1821-11-06
Da jeg ofte saavel skriftlig som mundtlig bliver consuleret i saadanne Sygdomstilfælde som ligge uden for min Virkekreds, og mange reise 10 til 15 Mile, hid til mig for at cureres for Svagheder, som jeg hverken maa eller kan befatte mig med; saa finder jeg mig, saavel for at skaane mig selv for Uleilighed, som Andre for forgiæves Reiser til mig, pligtig, herved at bringe til offentlig Kundskab, at det Kongelige danske Cancellie kun har tilladt mig, paa Grund af Omstændighederne, da jeg boer saa langt fra Kiøbstæd for min Omegn, under Stiftsphysius's Opsyn, at beskiær Kræft, operere Hareskaar, forbinde Beenbrud og re contre Laxationer, og at min Hielp altsaa eene og allene kan søges i disse her benævnte Sygdoms Til Vinding pr. Horsens den 10de Octo fælde. ber 1821. Mads Weis.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1821-11-06
Efter Dom og Udlæg, og ifølge Begierning af Skifteretten i Voer og Nim Herreder, bliver Mandagen den 12te November næst om Formiddagen Kl. 11, foretaget offentlig Auction over Jens Christensens eiende og forhen paaboende Gaard i Horndrup Bye, Taaning, Sogn. Hartkorn Ager og Eng 2 Tdr. 6 Skp. 3 Fdk., 2 12 Alb., Skovskyld 2 Alb. samt Konge- og Kirke tienderne deraf. Gaarden med tilligende Eiendomme samt den indavlede Hør, og Korn. Afgrøde, kan strax af Kiøberen tages i Besiddelse, og bemærkes det, at der til Gaarden er brydelig Eng, hvorpaa i Aar er avlet 50 Læs, Hø. Conditionerne erfares ved Auctionen som afholdes paa Eiendommen. Horsens den 29de October 1821. Schmidt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1821-11-06
Bekiendtgiørelser. Auctionen over Frue Wadskiers Efterladenskaber. den 14de Novbr., afholdes paa Aarhuus Raadstue.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1821-11-06
Efter Vedkommendes Begiering bliver Løverdagen den 17de November næst Kl. 11 Formiddag foretaget offentlig Auction over Gaarden Kiersgaard i Underup Sogn, Hartkorn Ager og Eng 6 Tdr. 5 Skp. 1 Fdk. 2333 Alb., Skovskyld 2 Skp. 1 Fk. 1 1/2 Alb., med tilhørende Kirke, Korn- og Qvægtiender deraf. Til Gaarden er et Areal af circa 80 Tdr. god Plov land samt 30 Tdr. Land Eng og Skov. Den aarlige Udsæd er 9 Tdr. Rug, 14 Tdr. Byg og 25 Tdr. Havre, Høeavlen circa 50 Læs. Paa Eiendommen kan aarlig fodres og græsses 6 Heste, 30 Færhøvder og 20 Faar, Gaardens Bygninger ere gode og vel vedligeholdte og i Nærheden af samme haves fornøden Tøy veskiær. Conditionerne, der blive fordeelagtige for Kiøberen, bekiendtgiøres ved Auctionen som afholdes: i Gaarden. Boer og Nim Herredets Contoir i Horsens d. 29de Holst, October 1821.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1821-11-06
Hareskind, kiøbes til de høieste Priser paa Hattefabrikket af J. Hirich, Sammesteds kan faaes Silkevatter til billigste Priser. Hvid fiin Drujaner Rakitsker Hør kan faaes hos Jacob Sørensen. Seje a 3 Mk. og Hinbær, Ædikke a 4 Mk. Flasken, samt Øl- og Viin Ædikke, bekommes i Nr. Paradiis.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1821-11-06
At jeg atter fra i Dag har nedsat Prisen paa mine velbekiendte gode Forme- og Spedelys, tilkiendegives herved dem som fremdeles maatte beære mig med deres Søgning. B. Nerger, paa Vestergade.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1821-11-06
Jfølge mogaaet Forliig og Hovedereditors Begiæring, bliver foretaget offentlig Auction. Fredagen den 23de Novbr., dito den 7de Decbr., og dito den 21de f. M., til absolut Bortsalg af den Gaard udflyttet fra LilleThaalund i Eistrup Sogn, Brads Herred, som Niels Jørgensen hidtil har eiet og beboet, hvis tilliggende, Jordeiendomme staaer for Hartkorn Ager og Eng 4 Tdr. 2 Fkr. Gaardens Bygninger ere for faae Aar siden udflyttede og opførste paa Lodden. Den har et betydeligt Areal og Høeavlen er aarlig omtrent 30 Læs Kiøberen medtager strax Gaarden og Eiendommene og afholdes første og anden Auction paa Tørsting BradsHerreders Tingsted i Brædstrup, hver Dags Formiddag Kl. 10; men tredie og sidste Auction udi Gaarden selv den 21de Decbr. næst Kl. 12 Middag Denne Bekiendtgiørelse skeer i Overeensstemmelse med Placat, af 22de April 1817 til øvrige Creditorers Efterretning : Tørsting Vrads Herreders Contoir i Brædstrup den Holst. 19de Octbr. 1821.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1821-11-06
Formedelst Fraværelse i nogen Tid, bekiendtgjöres: at jeg endnu som forhen paatager mig. Sagers og Kommissioners Udförelse i og uden for Retterne. Aarhuus den 6te Novbr. 1821. J. Deigaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1821-11-06
En latinsk Jurist, der i flere Aar har arbeidet i det Kongelige Rentekammer og derfra foreviser de bedste Anbefalinger om sin Duelighed, ønsker sig en Fuldmægtig-Plads hos en Embedsmand, der første mueligt Vedkommende ville behage herom at henvende sig til Prokurator Nielsen der i Byen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1821-11-06
I Gaarden No. 30 paa Skolegaden i Aarhuus, kan til førstkommende Nytaar 1822 erholdes Kost og Logie for 4 Skoledisciple, for billig Betaling, naar derom accorderes med Mad. Flintie, boende i Jægergaarden ved Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1821-11-06
Creditorerne udi Stervboet efter Kroemand Johann Melschends afdøde Hustrue Jnger Mandalene Nielsdatter udi Tørring Bye og Sogn i Vrads Herred, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, i Overeensstemmelse med Placaten af 26de Octbr. 1792, at melde sig for undertegnede Skifteforvalter og bevise deres Krav. Da der i Stervboet den 8de Novbr. næst holdes Aabnings: og Vurderingsforretning, ville saa mange af Creditorerne som muligt give Møde, at Bestemmelse i Henseende til hvad der videre med Stervboet skal foretages, kan blive afgjort. Tørsting Brads Herreders Contoir i Brædstrup den Holst. 10de Octbr. 1821.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1821-11-06
Den 1ste Novbr. blev i en af Domkirkens Fruentimmerstole, under Skriftemaalet borttaget en nye smaastilet Palmebog i bruunt Bind; fori Bogen er skrevet Navnet Anne Johanne Basballe; den som har faaet Bogen, formodenlig ved en Feiltagelse, bedes at levere den igien til sammes rette Eier. Tillige oplyses en anden Palmebog der var bleven liggende tilbage uden Navn eller Kiendemærke. T. Basballe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1821-11-06
Martsheftet af Læfefrugterne for 1121 kiøbes for Mark paa Adressekontoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1821-11-06
Undertegnede er sendt til Forhandling: diverse Violiner, Fløiter, Clarinetter, Musikalier, Romanske og Neapolitanske Strænger af fortrinlig Godhed; som sælges til særdeles billige Priser. J. Jessen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1821-11-06
Udgives 3de Gange ugentlig af A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1821-11-09
No. 170. Aar 1821. Fredagen. den 9de November. med Brevposterne. Den til Forsendelse Bi Kongelig allernaadigst i privilegerede. huus. Jlisdistede. Christendommens Kamp mod Jslamismen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1821-11-09
Freden hænger nu i en Traad og man kan vente hvert Øieblik, at den vil blive overklippet. Gid Krigsluen blot maa brænde i det Land, som saa høilig trær ger til at vorde luttret, og at Fredens og det Godet Genius maae vaage over Europa. -
Aarhuus Stifts-Tidende, 1821-11-09
Semlin, den 18de October. For tre Dage siden hidbragte en Tartar fra Constantinopel det storherlige Firman om alle Muselmænds Bevæbning. Paa een og samme Tid er det bleven forkyndet over hele Osmanneriget, saa at den hele Nation og føie Tid staaer væbnet. Samlingspladserne ere for Asiaterne Constantinopel, for de europæiske Tyrker Salonichi, Adrianopel, Silistria, Be grad og Trawnik.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1821-11-09
Constantinopel. For nogenlunde at berolige de rovgierrige Asiater der lydelig begynde at yttre deres Misfornøielse over at det varer dem forlænge med Opfyldelsen af det Løvte som er givet dem, om alle de Christnes Drad og Plyndring i hele det europæiske Tyrkerige, og for at opmuntre Folket i Almindelighed, har Regieringer ladet spille en jammerlig Tragoedie. Først kundgjor tes med meget Bram hvorlunde man havde seiret i Moldau og Wallakiet, hvorpaa nogle hundrede stakels Grækere fra Egnen deromkring, bleve iførte moldauisk og Plachisk Paaklædninger, og ved stærke Troppeafdelinger som Fanger førte ind i Hovedstaden, hvor de bleve givne til Priis for Pobelens Mishandlinger, og naturligviis myrdede alle tilhobe. De ulykkelige Slogtoffere slæbtes giennem alle Staden, Qvarterer, og deres Blod flød langs af Gaderne. Al Samfærsel med Odessa er standset. Den engelske i Gesandt, Lord Strangford, har hyppige Konferentser, med Divanet; men den østerrigske Internuntius synes at være bleven noget mere tilbageholden. J Pera var stor Bestyrtelse, da to af Betienterne i det hollandske Gesandtskabshuus vare døde af Pesten.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1821-11-09
Venedig. To af vore første Handelshuse have faaet Efterretning om, at Tripolizza, Hovedstaden i Pelopones, har overgivet sig til Grækerne ved Capitulation. Store Forraad fandtes her af alskens Ting og mange Penge. Ved denne Erobring have nu Grækerne faaet 14000 Mand mere til at stille i Marken. - Fra Smyrna haves Efterretning om, at alle derværende franske og engelske Skibe pludseligen vare seilede bort derfra, uden at man endnu vidste hvorfor. Og strax derpaa havde den tyrkiske Pøbel sammesteds givet sig til at plyndre og myrde Grækerne paany.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1821-11-09
Widdin. Alt er her i Frygt og Giæring, og længe vil det ikke vare inden Serviernes Opstand bryder løs. adskillige Stæder, som Nizza, Giaceva, &c. har man allerede i Stilhed begyndt at myrde Tyrkerne. Den derværende Paska har draget alle sine Tropper ind til Staden, for at staae imod saalænge som han kan. Mellem Servierne og Grækerne, især dem i Macedonien, har der længe været nøie Forbindelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1821-11-09
London.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1821-11-09
Man har den Efterretning her, at vor Gesandt Lord Strangford, ved sin Jndflydelse og Veltalenhed har formaaet Divanet til at tilbagekalde det mod Rusland sidst udfærdigede Firman. - Reentud siges nu i vore Ministerialtidender, at Porten er Engellands Allierede, der trolig hialp mod Buonaparte i Ægypten, og derfor nu ei ber forlades, naar han er stædt i Fare, uden Hensyn til hans Tro og Barbarie. Femtentusinde Hannoveranere ere tagne i engelsk Sold for at bruges til Garnisoner paa Maltha og de jo niske Øer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1821-11-09
Wien. Den engelske Minister her ved Hoffet, Lord Gordon, er ved en Koureer bleven hentet til Hannover, for mundtlig af Lord Londonderry at blive underrettet om Ting af største Vigtighed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1821-11-09
Den græske Regiering i Modon lader hver Dag udgive Bulletiner om de græske Hæres Fremgang. Stilen og Tonen deri er saa eiendommelig, at nogle Prover ikke ville være uden Jnteresse: To og tredivte Frihedsblad. Ære være Gud den almægtige og Østerlands hellige Kirke, Ære være Hellenernes Rige, Feltøversten Fyrst Demetrius, Opsilanti og alle Høvdinger, Fred over de i Frihedskampen faldne Ædles Støv - Jdag (den 28 Aug.) have vi Budskab fra de ved Avarin samlede Helleners Leir. J Korthed lyde Sandhedens Ord saalunde: Nidingen Jussuff Paska, Helvedbørnenes Høvding, som troe paa Diævlesendingen Mahomed, har angrebet de seiervante Hellener, som stande for Fæstningen Avarino under Theodor Spartaki. Gud har ydmyget hans Stolthed, straffet hans blinde Forvavenhed. Barbarerne bleve tilbageslagne. Forvirringen var uden Grændser. Fienderne tabte 6000 Mand, Faldne og 200 Mand Fangne. Skinbarlig beskiermede af Guds Haand, tabte Grækerne blot 36 Mand. der strax bleve hæderligt begravne paa Valpladsen. Jorden hvile let paa deres Been, thi de fulde for Fædrelandet: - Ved den fra Colamata erholdte Hielp af 600 Mand, 2 Kanoner, samt Krudt, ere Seierherrerne satte istand til, at begynde en Storm paa Fæstningen, og maaskee vil det næste Budskab være et Lykkes= og Hædersbudskab. Gud og Hellenerne!"
Aarhuus Stifts-Tidende, 1821-11-09
Fem og tredivte Frihedsblad (Udkom den 1ste Sept.) Ære være Gud den almægtige &c. I dette Øieblik modtage vi i denne lykkelige Stad Bud, skabet og Jndtagelsen af Fæstningen Artos. Fyrs Demetrius Ypsilanti er indtruffen i Patras! Grækernes Antal her gaaer over 10,000. Atter have Hydrioterne borttaget tre store tyrkiske Skibe. Gud og Hellenerne! Guulfeberen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1821-11-09
udbreder sig desværre nu til andre Lande; Smitten, skal have viist sig paa den sardiniske Kyst og i selve Rom troer man sig ikke sikker.