Berlingske Tidende, 1788-01-11
264. Enken Madame Elisabeth Leopoldt, Læremoder i den i Sneestrup Bye, Sunds Herred under Nyborg Amt i Fyen oprettede Spindeskole, har i Aaret 1784, 85 og 86 forfærdiget 1419 Alen Dynevaar, Hvergarn, Lærreder, Nettelduger m. v., hvoraf de indsendte Prøver ere meget smukke og fine, ligesom hun og selv for det meste har farvet Garnet dertil. Herfor tilkjendes Madame Leopoldt en Belønning af den anden Sølv=Medalje og 10 Rdlr. 265. Fæstebonden Jens Andersen til Merringgaard i Hornborg, Sogn og Bye, Stierneholms Amt, Aarhuus Stift, hans Kone, som i Aaret 1785 af egen avlet Uld og Hør har forfærdiget 311 Alen Frakketøi, Hvergarn, Vadmel og Lærred, og deraf indsendt Prøver, som ere gandske gode; til staaes en Belønning af den anden Sølv=Medalje eller 10 Rdlr. 266. En blind Pige, ved Navn Marthe Lars Datter, i Lomsaas Bye, Høybye Sogn i Ods Herred, har, uagtet hun mistede sit Syn, da hun var 5 Aar gammel, dog ved Forældrenes gode Omsorg opnaaet den Færdighed i at spinde, at hun ikke allene i de forrige Aaringer har spundet alt det til Huusholdingen fornødne, men endog i Aaret 1786 af Lpd. Hør spundet Hørgarn til 80 Alen Lærred, og Blaar garn til 100 Alen og desuden af hiemmeavlet Uld Garn til 40 Alen Multum. For dette smukke Exempel paa Flid af en blind Pige tillægges hende en Belønning af 10 Rdlr., og Moderen, som paa saa en roesværdig en Maade har sørget for sin blinde Datters Underviisning i nyttige Beskjæftigelser, desuden et Agtelsestegn af Selskabets 2den Sølv=Medalje. 297. Madame Anne Freiesleben, Enke efter afgang ne Jørgen Freiesleben i Ringsted, har i en Tid af 2 Aar, nemlig fra Maji 1784 til samme Tiid 1786, med egne Hænder spundet uldent og linned Garn til 596 Alen Tøier af Lærreder, Dreiler, Nettelduger, Seildug, Hvergarn m.v., og deraf indsendt Prøver, som viser, at Tøierne har været meget gode, hvorfor hende tilkjendes en Belønning af Selskabets 2den Sølv=Medalje eller 10 Rdlr. 268. Gaardmand Jonas Jensens Hustrue, Agnete Sørens Datter, Raarud Bye, Kirkebye Sogn, under Nyeborg Amt i Fyen har ligeledes indsendt Prøver af 967 Alen Tøjer, som hun har forfærdiget i en Tid af 6 Aar. Prøverne ere de smukkeste og bedste af alle, som i Aar fra Folk i Bondestanden ere indsendte, ligesom hun og selv for det meste har farvet Garnet til Tøjerne. Herfor tillægges hende en Belønning af Selskabets anden Sølv=Medalje eller 10 Rdlr. 269. Jødinden SaraLeisers i Fridericia, har i en Tid af 3 Aar forfærdiget 490 Alen smukke linnede Tøier; ligesom hun og i en Deel Aar har lagt Vind paa at sye de saa kaldte Merlin=Kniplinger, som hun har havt temmelig god Afsats paa, og hvoraf hun i alt skal have forfærdiget omtrent 2500 Alen. Herfor tilkjendes denne duelige og flittige Kone en Belønning af den anden Sølv=Medalje eller 10 Rdlr. 270. Enken Ellen Kirstine Haslund her i Staden, har i mange Aar lagt Vind paa at gjøre Tøier, baade til Salg og eget Brug. Det hun aarlig har forarbeidet, gjør omtrent en 200 Alen, og den hele Sum for alle Aaringer imellem 4 a 5000 Alen. Garnet til alle disse Tøjer har hun for det meste selv spundet og sarvet og af Tøjerne har hun indsendt Prøver, som viser, at de har været ganske smukke og gode. For denne roesværdige Flid tilkiendes bemeldte Enke en Belønning af 10 Rdlr. 271. Fæstebonden Rasmus Pedersen Fogds Hustrue af RaarudBye, Kirkebye Sogn, Nyborg Amt, i Fyen, Maren Lars Datter, har i en Tid af 30 Aar bestandig lagt Vind paa at gjøre Tøier; men i de sidste 5 til 6 Aar har hun især forarbeidet 691 Alen af adskillige Sorter uldne og linnede Tøjer, hvortil hun selv har farvet Garnet. Herfor tilkjendes hende ligeledes en Belønning af 10 Rdlr. 272. Madame Christine Breum, Studiosus og Jnformator Breums Hustrue, her i Staden, har siden Begyndelsen af Aaret 1783, ved Hielp af en Pige, spundet og ladet væve i alt 303 Alen Lærreder, samt blaae og hvide Tørklæder, ligesom hun desuden i samme Tiid har syet en heel Deel Tøj, og bunden 6 Par Bomulds Strømper, hvorfor hende tilstaaes en Belønning af den anden Sølv=Medalje eller 10 Rdlr. 273. Skovrider Christopher Ahrus Hustrue, Karen Hjorth paa Tunstrup under Hellum Herred, Aalborghuus Amt, Wiborg Stift, har i en Tid af 15 Aar bestandig, til Brug for hendes Mand og 10 Børn, lagt Vind paa at giøre Tøjer, saa de ikke har havt nødig at kjøbe et eneste Stykke Kramtøi til Klæder. J afvigte Aar har hun forarbeidet 3de Stykker Klæde og Frakke tøj, i alt 54 Alen, som er meget stærkt og godt. For denne vedvarende roesværdige Flid tillægges hende en Belønning af 10 Rdlr. 274. Huusmand Knud Mortensens Kone, Jnger Marie, i Hornborg Bye og Sogn, Niim Herred, Stierneholms Amt, Aarhuus Stift, har i afvigte Aar med egne Hænder spundet og vævet 266 Alen Lærreder, Hvergarn og Vadmel, og desuden i de foregaaende Aaringer 452 Alen, for hvilken roesværdige Flid hende tillægges en Belønning af 8 Rdlr. 275. Fæstebonden Rasmus Hansens Hustrue i Hornborg Bye og Sogn under Aarhuus Stift, har ved Hielp af hendes Datter af egen avlet Uld og Hør i 1785 og 86 forfærdiget 339 Alen Frakketøier, Lærreder, Olmerdug, Hvergarn m.v., hvoraf de indsendte Prøver ere meget smukke og gode, hvorfor hende tillægges en Belønning af 8 Rdlr. 276. Selveier Rasmus Jørgensens Kone, Anne Margrethe Rasmus Datter, i Kirkebye Bye og Sogn, under Nyborg Amt i Fyen, har i en Tiid af 7 til 8 Aar forfærdiget 1345 Alen af adskillige Slags Tøjer, hvortil hun selv for det meste har farvet alt Garnet. For denne Flid tillægges hende en Belønning af 8 Rdlr. 277. Kiøbmands=Enken Mad. Giertrud Wilhelm i Faaborg, som i nogle Aar har lagt Vindpaa at gjøre Tøier til Salg, og i en Tiid af 4 Aar gjort aarlig en 60 Alen Hvergarn og 30 Alen Ems, hvortil hun selv, ved Hielp af en Pige, har spundet og vundet alt Garnet, til staaes ligeledes en Belønning af 8 Rdlr. 278, Madame Anne Margrethe Angsburg her i Staden har den Tiid af 15 Aar med egne Hænder og ved Hielp af en Pige spundet, vundet og ladet væve 200 Alen Lærreder, som efter foreviist Prøve har været fine og gode. For denne vedvarende Flid tillægges hende en Belønning af 6 Rdlr. 279. Fæstebonden Mads Jensens Kone i Haurum Skovhuus, under Stjerneholms Amt, Aarhuus Stift, har af hendes egen Faarehjord udsøgt den fineste og bedste Uld, og deraf med egen Haand i afvigte Aar spundet og ladet væve 140 Alen Frakketøi og Multum, hvoraf hun har indsendt Prøver, som viser, at Tøjer ne har været meget gode. Herfor tillægges hende ligeledes en Belønning af 6 Rdlr. Huusmand Jens Madsen af Kundbye Bye og Sogn, Horns Herred under Roskilde Amt, har vel forfærdiget et Stykke Vadmel paa 40 Alen; men deels er dette for ubetydeligt til Belønning, deels er deraf heller ingen Prøve indsendt. Degnen Frederich Wilhelm Cortsen til Werninge Degneboelig under Odense Amt i Fyen, har ligeledes anmeldt, at hans Kone i næsten 36 Aar selv har forfærdiget det Tøj, som i deres Huus er bleven forbrugt: men da deels de indsendte Prøver kun ere maadelige, og han heller ikke har anmeldt, hvor meget hun hvert Aar har forfærdiget, saa har hun derfor ingen Belønning kundet nyde. B. J Norge: 280. Bondekone Helene Mads Datter Schiel ve af Næss Præstegield i Aggershuus Stift, har i en Tiid af 8 Aar, nemlig fra 1778 til 1786, deels som Pige i hendes Forældres, deels som Kone i hendes eget Huus forfærdiget ialt 1474 Alen af adskillige Slags Tøier. De ere alle forfærdigede af hjemmeavlet Hør og Uld, og særdeles gode og ziirlige af Mynster. Herved har hun opmuntret mange til at følge hendes roesværdige Exempel, ligesom hun endog stod Brud i Klæder af det Tøj, hun selv havde virket. For denne Flid, samt hendes roesværdige Tænke= og Handlemaade, til kjender Selskabet hende sin første Sølv=Medalje som et Agtelsestegn og 10 Rdlr. i Penge. 281. Odelsbonden Mathias Olsen Kleppens Hustrue, Anne Halvors Datter, at Hierdals Præstegield under Bradsberg Amt i Christiansands Stift, har i Aarene 1783 og 84, ved Hielp af hendes egne Tjenestepiger, virket 2000 Alen Klæde, Dynevaar, Vadmel, Lærred og Strie, alt af hjemmeavlet Hør og Uld, hvori for hende tilkjendes Selskabets første Sølv=Medalje, som en velfortjent Agtelsestegn. 282. Bondekone Kari Peders Datter paa Gaarden Sivesin i Totens Præstegield, under Christians Amt, har ved Hielp af hendes Datter fra September 1785 til November 1786 forfærdiget 900 Alen Vadmel, Hvergarn, Lærred og Strie, alt af hjemmeavlet Uld, Hør og Hamp, hvorfor hende ligeledes tillægges en Belønning af den første Sølv Medalje eller 20 Rdlr. 283. Bonden Gunder Andersens Hustrue, Marie Lars Datter, paa Gaarden Brachind af Totens Præstegield under Christians Amt, har ikke allene selv forfærdiget det Tøj, hvori hun i Aaret 1785 paa hendes Bryllupsdag var klædt; men har endog været den første der paa Stedet, som har staaet Brud i hjemmegjort Tøj, hvoraf hun har indsendt en Prøve, som Selskabet har fundet meget smuk. For denne roesværdige Tænke= og Handlemaade tilkjender Selskabet hende et Agtelsestegn af sin første Sølv=Medalje, hvortil hun saa meget mere er værdig, som denne Tarvelighed ikke har været forstilt eller en Følge af Trang, men en Frugt af hendes retskafne Tænkemaade. 284. Adam Herholt, Gjestgiver til Sandstøe, Øjestads Sogn, Nedenæs Lehn, Christiansands Stift, har i Aaret 1785 optaget for 100 Rdlr. Hør, Strie og Uld, som han ved fattige Fruentimmer har ladet forarbeide mod daglig Kost og 4 s. i Penge. Heraf blev udbragt 569 Alen Lærreder, Strie og Dynevaar, som alt igjen der i Egnen er bleven solgt. For denne roesværdige Handling tilkjendes Adam Herholt et Agtelsestegn af Selskabets 2den Sølv=Medalje. 285. Lehnsmand Andreas Rudolph Morlands Kone, Anne Morland, til Farsund af Wandsøe Præstegield i Christiansands Stift, har i Aaret 1786 ved Hielp af 2de Piger spundet Garn og vævet 230 Alen Stof, Dynevaar, Dreiel og Lærred, hvortil hun selv har avlet Ulden paa Gaarden, ligesom hun og selv har farvet Garnet. For denne Stræbsomhed tillægges hende en Belønning af den anden Sølv=Medalje eller 10 Rdlr. 286. Bondekonen JngryJngvalds Datter til Sande af Wandsøe Præstegield, Christiansands Stift, har fra Michelsdag 1785 til samme Tiid 1786, ved Hielp af hendes 3de Døttre, spundet, farvet og vævet 215 1/2 Alen Vadmel, Stof og Lærreder, hvorfor hende tillægges en Belønning af 8 Rdlr. 287. Bondekonen, Marthe Ols Datter paa Gaarden Wang af Totens Præste gjeld, under Christians Amt, har i Aaret 1786 forfærdiget et Stykke graat Vadmel paa 60 Alen til Mands=Klæder, som Selskabet har fundet saa ypperlig af Bonitet, at det derfor tilkjender hende en Belønning af 6 Rdlr. Endeligen har Selskabet endnu taget følgende trende under Betragtning, nemlig: 288. Skibsbygmester Christen Dørker til Hals ved Aalborg, som ved sin Kundskab i at bygge Skibe ikke allene har været adskillige Jndvaanere der paa Stedet til megen Nytte, uagtet han er født i Bondestanden og ikke ordentlig har lært Skibsbygnings=Kunsten; men især mod skibbrudne Folk har viist sig meget hielpsom og som Menneskeven. (Slutningen følger). Vi Christian den Syvende, af Guds Naade, Konge til udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmersken og Olden Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug, borg; giøre alle vitterugt: at Vi, efter Sophie Caroline Goldt, afg Raadmand Jens Rasmussen Rahrs Efterleverske af Vor Kiøbstæd Ribe udi Vort Land Nørre-Jylland, hendes herom allerunderdanigst giorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilpæna præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Var ge og tillade, at hun med Laugværge, ved Proclama luk sel, maae udi de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser, Riber Stifts Adresse=Avis og den Altonaiske Mercur, 3de gange efter hinanden, indkalde alle dem, som formeene sig at have noget at fordre efter bemelte hendes afg. Mand, for saa vidt som af hans havde Raadmands Embede udi Ribe maatte hidrøre, være sig i Henseende til publiqve Midler, BørnePenge, Skifters Forvaltninger eller andet deslige, for saadan deres havende Krav inden forskrevne Tids Forløb at anmelde og beviisliggiøre, og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vores allernaadigste Bevilling læses for vedkommende Værneting, samt den Ober=Ret, hvorunder samme henhører; hvorefter de "Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Givet paa Vort Slot Christiansborg udi Vores Kongel. Residentz=Stad Kiøbenhavn, den 14de December 1787. Under Vort Signet (L. S.)