Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-04-19
Prinds Leopold af Sachsen-Coburg indtraf den 8 April om Morgenen til Paris og steeg af i Prindsens Hotel, hvor ogsaa Hr. Eynard logerer. J hans Følge ere to Sekretairer, en Engellænder og en Græker, hvilken Sidste, skal være en meget oplyst Mand, som har fuldendt sine Studeringer i Europa og fuldkommen kjender sit Lands Tarv. To Timer efter sin Ankomst fik Prindsen et Besøg af Hertugen af Orleans. Man længtes efter at see, under hvilken Form han vilde blive modtaget ved Hoffet. Som det nu hedder, vil Prindsen tilbringe to til tree Uger i Paris, og uden at reise til Tydskland, herfra vende tilbagtil Engelland, for at træffe Tilberedelser til sin Reise til Grækenland. J de første Dage af Juli skal Eskadren, hvorpaa han vil tage sine nye Stater i Besiddelse, være samlet Algier=Toget udgjør for Tiden Hoved-Emnet i Pariser bladene. Den 3 dennes heiledes Admiral Duperres Flag paa Linieskibet Provence. Foruden de i Toulon udrustede Skibe og Brester-Eskadren, ventedes smaae Afdelinger fra Cherbourg, Lorient og Rochefort. Føier Man hertil næsten 500 Transportskibe, saa har Frankerig neppe nogensinde havt en anseeligere Søemagt samlet i Middelhavet, En gammel Søeofficeer, som i sin Tid fulgte Bonaparte til Egypten og har besøgt Barbaresk-Staterne, har bekjendtgjort sine Tanker om det forestaaende Tog. Uden at være enthusiastisk indtaget derfor, omtvivler han ikke, at det jo vil lykkes, og slutter af de deeltagende Regimenters Antal at de ville være tilstrækkelige til at slaae, ei allene Algiers, men det hele nordlige Afrikas forenede Stridskræfter. Det Materielle svarer til Personalet; der er sørget for 5 til 6 Millioner Kilogrammer Krudt, 80 til 100,000 Kugler, 500 congrevske Raketter &c.; 4 Bombardeerskibe ere forsynede hvert med 1500 Bomber. Dermed kan gjøres Speltakel nok i en maadelig forsvaret Rede. Vanskeligheden bestaaer derfor kun i Udskibningen, hvortil dog Aarstiden er gunstig. Aldrig er skeet en større Udrustning i de franske Søehavne, ei engang til Toget imod Egypten, Landet er sundt og Heden ikke utaalelig; thi Sydvinden, som var meest at frygte for, afkjøles paa Atlas's evig sneedækkede Bjergtoppe. Desuden friskes Armosphæren ved Kysten bestandig af Søeluften. Men et andet og vigtigere Spørgsmaal er: hvad skal der saa blive af Algier, naar det er indtaget? Og dette Spørgsmaal kan gjøres to Gange, naar det forholder sig, som Grev de Laborde bestemt forsikrer i sit for omtalte Skrift, at Man har givet den engelske Regjering Ord paa: at den franske Armee, skal trækkes tilbage, saasnart Algier er ødelagt, istedetfor at det i Frankerigs Hænder kunde blive et andet Gibraltar. Resultatet af en med saa betydeligt Tab af Mennesker og Penge forbunden Expedition tegner følgelig til at blive den samme som af Morea=Toget. Jkke nok, at det er efter engelsk Tilskyndelse at Porten (see nedenfor) nu overtager sig en Mægler=Rolle mellem Frankerig og Deyen af Algier; men underrettet om de Jndkjøb, som skee for Denne i engelske Havne, har Anføreren for Blokade=Eskadren endog givet befaling til at passe vel paa alle engelske Skibe, hvorpaa virkelig to af denne Nations Skibe, som vilde bryde Blokaden og indføre Krudt og anden Krigsmunition, ere kaprede, ja i Marseille vil Man endog vide, at en engelsk Korvette har lagt sig udenfor Algier, for at tilbyde Deyen, med samt hans Skatte et Tilflugtsted.