JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-03-28
Postefterretninger. Paris d. 17 Martii. VedligeholdelsesSenatet. Sæde d. 10 Martii 1812. Sædet aabnedes om Middagen, under H. D. Rigets Prinds Erkekantsler Præsidium. H. D. Prinds Vice-Connerablen var nærværende. Der. Exc. Ministeren for de udenlandske Anliggender og Krigsministeren, Statsministeren Greve Regnand (de St. Jean d'Angely) og Statsraad Hr. Greve Dumas bleve introducerede. H. Ex. Hertugen af Bassano, Minister for de udenlandske Anliggender, meddeelte følgende Jndberetning: Jndberetning fra Ministeren for de udenlandske Anliggender til H. M. Keiseren og Kongen. Sire.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-03-28
Formedelst Mangelen paa rede Penge har Vexelcoursen i Wien forbedret sig meget. Disconton er 30 PC. - H. D. Fyrsten af Neufchatel tilbagekalder, i Betragtning af at hans Pligter mod Keiser Napoleon paalægger ham det, enhver Neuschateler, der staaer i engelsk Krigstjeneste eller i Tieneste hos nogen Magt, der er i Krig mod Frankrige. - Fra 1793 til 1802 har man udvasket af det Guld Rhinen saavelsom de to smaae Floder Emma og Saae medføre, for 9165 Gylden, hvoraf den rene Fordeel var, efter Omkostningernes Fradrag, 2606 Gylden. Storhertugen har deraf ladet slaae Ducater med hans Billede paa den ene Side, og en Figur, forestillende Rhinen, paa den anden, hvis Jndskrift er: Draget af Rhinen. 22 Karat. (Alt. Merk.)Med dette Numer sluttes 9de Aarg. 1ste Qvartal.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-03-28
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-03-31
Øhlenschlagers bekiendte Elegier.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-03-31
Citharspilleren, af Baggesen. *) Udsigten, af Zetlitz. Mimers og Minervas Tempel, af Sander.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-03-31
(Jndsendt.) En Botaniker, der gjerne, ifald det lod sig gjøre, attraaede at indsamle Cochenilledyret (Coccus Cacti), ønsker meget, at Forfatteren af Afhandlingen i Kjøbenhavns Skilderie No. 14 og 15. "Hvorledes føre vi os paa rette Maade vort eget Lands Frembringelser til Nytte, og vænne os til at undvære hvad vi tilforn have maattet hente hos Udlændinge eller kjøbe af Fremmede," nøiere vilde bekjendtgjøre de Steder og de Planter, hvor og ved hvilke dette Dyr, efter hans Sigende, saa hyppigen myldrer frem i de varme Foraarsdage. - Det er vel Jndsenderen bekjendt: at Coccus polonicus (en anden Art af Slægten Coccus) som findes paa Roden af fleeraarig Knavel (Seleranthus perennis) Jndsamles i Polen, Preussen og flere Steder til at farve rødt med istedetfor den virkelige Cochenilleart. Men ofte har han gjennemvandret Bakkerne omkring Brede, hvor denne Plante, skjønt sparsomt, voxer, uden at have været saa heldig at finde dette Jnseet, hvilket vist er sjeldent her i Landet, og selve Planten er i det hele Dannemark just ikke saa meget almindelig. - Med denne sidste Art synes Jndsamling til synderlig Nytte altsaa ikke at kunne foretages her i Landet, da der, efter Forsøg, omtrent udfordres 70,000 af disse smaae Jnsecter for at tilveiebringe et eneste Pund. Endnu have vi første Art tilbage; kun Uvidenhed om dens Opholdsted har hidtil afholdt Jndsenderen fra at indsamle den.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-03-31
Jnden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-03-31
Jndenlandske Efterretninger. Til latinsk juridisk Examen have i nærværende Qvartal fremstillet sig 8 Candidater. De dem til Besvarelse forelagde skriftlige Spørgsmaal ere følgende: Af Naturens Ret. 1. An imputande sunt actiones eorum qui li bertatis facultate non plene gandent v. c. impuberum, (Kan man tilregne de Personers Handlinger som ikke aldeles besidde Frihedens Evne f. Ex. Umyndige?) 2. Cuinam parentum competit potestas patria in liberos extra matrimonium procreatos, (Hvilken af Forældre tilkommer Fædrenemagten over de udenfor Ægteskab avlede Børn?) 3. Quonam fundamento ex jure universali nituntur regalia er sensu accepta quo a juribus majestaticis distinguuntur, (Hvilken er efter den almindelige Retslære Grunden til Regelierne naar de adskilles fra Majestetsrettighederne?) 4. An jure gentium universalt hostiles copias, qvæ in territorium gentis in bello medie anfirgerunt persequi licet? (Er det efter den naturlige Folkeret tilladt at forfølge fiendtlige Tropper, som flygte ind paa en neutral Magts Territorium?) Af den Romerske Ret. Quænam testamenta jure Romano vocantui irrita, et qvænam hos respectu inter jus romanin et patrium differentia ohtinet? (Hvilke Testamenter kaldes efter den Romerske Ret ixrita- og hvilken Forskiel finder i saa Henseende Sted imellem den Romerske og den Danske Ret?) Af Fædrenelandets Lovkyndighed. I. Hvorvidt ere Overformynderne og Øvrigheden, ansvarlige for Myndlingernes Tilgodehavende hos deres Værger, 2. Er beneficeret Gods og Rettigheder i Tingen, som tilkomme Beneficiarier, Gienstande for Hævd? 3. kunne Herskab og Tjenestefolk gyldigen indgaae en anden end den lovbestemte Leiemaals Tid for Tjenesten, 4. Hvorledes straffes ulovligt Fiskerie? H. Kan en for Domstolene svævende Sag afgjøres ved den godvillige Parters Eed?
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-03-31
Udtog af en Skrivelse fra Kiel af 27 Martii 1812. Det Haab, som Landmanden havde næret, at kunne saae sit Kaalfrøe Aftenen for Maria Bebudelsesdag, og dermed at kunne ansee Vinteren som endt, er i Aar bleven skuffet paa en meget ubehagelig Maade. Den pludselig og uformodentlig indtrufne sildige Vinter har med eet ligesom sat os to Maaneder tilbage i Tiden, og stadfæstet deres Spaadom der troede, at den strenge Aarstid vilde hævde sin Ret, og ikke udeblive aldeles i Norden, efterat den med saa megen Strenghed havde viist sig i det sydlige Europa. J de sidste Par Dage er Luften imidlertid bleven kjendelig mildere, og vi have Grund til at haabe, at Vinteren for denne Gang vil have taget fuldkommen Afskeed med os. - Ogsaa her i Landet, ligesom allevegne, bliver Kornet dyrere; men hidindtil kan det endnu ikke siges, at Priserne ere overdrevne eller overgaae dem, som man undertiden har seet i de forbigangne Aar. Heste derimod betales til en usædvanlig høi Priis. - Her i Byen opholder sig for nærværende Tid en Olding paa 103 Aar, navnlig Hans Wagenstedt der har staaet i 54 Aar i Kongelig Krigstjeneste, først ved de Nordenfieldske Dragoner, og siden ved det tredie jydske Currasseer-Regiment. Ved sin Afskeed forundtes ham en aarlig Pension af 52 Rdlr. D. C. af Landmilicefondet, og Hs. Maj. Kongen har nu allernaadigst befalet, at den fra dette Aars Begyndelse skal anvises ham i Sl. Holst. Courant. Vi have saaledes et nyt Beviis, dersom det behøvedes, paa den landsfaderlige Omhu, hvormed vor ophøiede Regent ogsaa søger at formilde den Oldings Kaar, der har tilbragt sine bedste Aar i Landets Tjeneste, og troelig opfyldt sit Kald, saalænge hans Kræfter tillode det. - Jmedens den tydske Statsforfatning endnu stod ved Magt, maatte de Haandværksvende, som reiste fra een tydsk Stat til en anden, legitimere sig ved saakaldte Kundskafter, og det samme udkrævedes ligeledes i Hertugdommet Holsteen. J senere Tider har man i adskillige tydske Stater, navnlig i Kongeriget Westphalen, begyndt at indføre den Forandring, at reisende Haandværksvende ikke længere forsynes med disse Documenter, men i sammes Sted med saakaldte Vandringsbøger, der udstedes af Øvrigheden, eller Politiet paa det Sted, hvor Svenden har staaet i Arbeide, og der meddele udførlig Oplysning, ei allene om Jhændehaverens Person og overden af ham valgte Reiseroute, men ogsaa over hans Profession og Længden af den Tid, i hvilken han har udøvet sit Haandværk paa det Sted, hvor Vandringsbogen udstedes. Da disse Documenter endog i visse Henseender have Fortrinet fremfor de forhen brugelige Kundskafter, saa har det allernaadigst behaget Hs. Maj. at fastsætte, at de dermed forsynede fremmede Haandværksvende ved sammes Foreviisning skulle gives Arbeide af Laugsmesterne i Hertugdommene, samt forsynes med de fornødne Passer til at reise ind i Landet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-03-31
Under d. 13 Martii d. A. er udkommen en Forordning, hvorved paabydes, at der skal svares en Afgivt af 10 PC. og 1/4 Deel af Afgivtens fulde Beløb a) af fremmede Skibe, der indføres i Riget, eller af Kongens Undersaatter erhverves, efter den for samme bestemte Kjøbesum; b) at samme Afgivt skal svares af et Skib eller Fartøi, der ved Arv, Ombytning eller hvilkensomhelst anden Overdragelse er blevet dansk Eiendom, naar det første Gang sættes i Fart under dansk Flag, og c) af Skibe og Fartøier, der enten i Følge af Prisdømmelse sælges ved offentlig Auction, eller, tilhørende Danske Undersaattere, sælges til Fremmede. Fritagne herfor ere 1) Skibe, der ere nybygte noget Steds i Kongens Riger og Lande, og som kjøbes af Fremmede førend de have været satte under dansk Flag. 2) Skibe, som bevis ligen ere bygte paa udenlandske Værfter, og som, efter at have været bortsolgte til Brug under fremmede Flag, igjen erhverves af nogen dansk Undersaat til Eiendom. Af Fiskerqvaser eller Brøndskibe, som føre levende Fisk, samt af alle Fartøier, som bruges til Silde eller anden Fiskefangst, hvad enten Fiskene føres levende eller saltede til Land, erlægges ved Indgangen kun 6 PC. af Værdien; hvorimod, naar deslige Skibe, efter at have været afhændede til Fremmede, udføres af Landet, tilsvare 10 PC. af Forsælgningssummen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-03-31
Af en Skrivelse i Søndag Aftenslæsning til Udgiveren fra Hr. Kammerh. og Amtmand Schumacher sees, at Hr. Apotheker Eilschou i Ribe har foruden sin Hauge ved Apotheket anlagt en anden udenfor Byen, hvori han dyrker i det Store Kummen, Kanariefrøe, guul Sennep, Fen nekel, Coriander, Valmue m. m.; at han har oversendt Hr. Kammerherren en Prøve af den af ham pressede Peber myntolie, som denne fandt saa fortræffelig som mueligt, ligesom og en liden Krukke med en af ham tillavet Extract, som han kalder Mellago graminis, hvoraf en god Theeskee fuld, kommen i en Theekop kogende Vand med Fløde og lidt Sukker, giver en behagelig Drik.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-03-31
Mariboe, den 26 Martii. Stege, den 20. Martii. Ved Auctionen over Ladningen af det priisdømte Skib, holden paa Stege Raadstue, kostede Caffebønnerne fra 16 Mk. 8 s. til 17 Mk. Pd. og Brædderne, saavidt vides, fra 29 til 33 Rdlr. Tylten. - Forpagtnings Auctionen, som i forrige Maaned blev holdt over Gaarden Gottes gade og Kallehauge fik saadant Udfald, at den første blev bortforpagtet for aarlig Afgivt 2250 Rd., 52 Td. Hvede og 52 Td. Byg, og den sidste for 500 Rd., 13 1/2 Td. Hvede og 132 Td. Byg. En Bondegaard i Nørre Herred paa noget over 13 Td. Hartkorn, hvorpaa forrige Eier for 4 Aar siden med Vanskelighed kunne faae 20000 Rd. til Laans mod 1ste Prioritet, er i disse Dage solgt ved Auction for 18100 Rd., foruden alle Omkostninger. - For Lisenlunds Forpagtning paa Møen, er for det første budt 70 Td. Hvede, 50 Td. Rug, 120 Td. Byg og 3000 Rd. i aarlig Afgivt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-03-31
I Arresten i Nakskov finder for nærværende Tid 8te, der ere sigtede for Tyverie. De vare 9 ialt, men Hovedmanden, en grov Synder ved Navn Mickel Andersen, 56 Aar gammel, der i mangfoldige Aar har stiaalen og af Ondskab stukken sin Naboes Hest død paa Marken, staaer nu for sin evige Dommer, da han for nogle Dage siden er ved Døden afgaaet. Jblandt Arrestanterne findes og en Dreng, der er 12 Aar gammel, og som adskillige Gange har skaaret sig i Halsen med en Kniv for at tage sig selv af Dage, men sidste Gang stak han sig med en Kniv i Halsen, desuagtet lever han dog endnu og er sat under Tiltale. Den 23de blev indbragt En, der er hentet i Kjøbenhavn og som tiltales for formeentligen at have stiaalen fra hans Vert Niels Diderichsen i Nakskov. - Til det sidste Marked i Rødbye, den 24 dennes, indfandt sig endeel Kjøbere og Sælgere. Alt var som sædvanligt meget dyrt. Den skarpe og bidende Kulde nødre den største Mængde af Kjøberne til at tye ind i Husene. Tyvene vare i fuld Virksomhed. En Dreng blev greben. (S. B.,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-03-31
Ribe, d. 24 Martii. Sidste Søndag blev i Ribe Domkirke af Ribe forenede Klubselskabs musicerende Medlemmer opført Passions-Concerten Stabat Mater sat i Musik af Pergolest, med den af G. B. Sporon paa dansk udgivne Text. Concerten blev givet i 2de Afdelinger; efter den første holdt Biskop og Ridder Hjort en til Høitideligheden passende Tale og sluttedes derpaa med den anden Afdeling af Concerten. - Ved denne Høitidelighed var en Forsamling af noget over 700 Personer tilstæde, deels af Byens Jndvaanere, deels fra Landet af Omegnens Beboere. - Domkirkens smukke Bygning, der indvendig med megen Smag var illumineret, bidrog meget til at forskjønne Høitideligheden, der var anstillet for at samle Understøttelse for Byens huusarme Familier.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-03-31
Ved de betydelige goddædige Gaver samt ved Billetter der uddeeltes mod 3 Marks Betaling, blev indsamlet 712 Rdlr. (Riber Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-03-31
Ved Auction d. 25 Martii i store Kongensgade No. 249 solgtes: Hvide Havannah Sukkere, til 8 Mk. 11 s. a 8 Mk. 13 1/2 s. Pd., brune dito til 8 Mk. 6 s. a 8 Mk. 8 1/2 s., ordinair Vestindisk Caffe 16 Mk. 6 s. a 16 Mk. 11 s. Pd., Campeschetræe, 29 Rdlr. 8 s. a 29 Rdlr. 4 Mk. 8 s. 100. Pd., Niccaracaa Træe 19 Rdlr. pr. 100 Pd., alt med Told.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-03-31
Kjøbenhavns Vexelcours d. 30 Martii 1812. Hamb. Banco 744 l. S., 746 k. S. Spec. 746, som udgjør for 1 Rdlr. Spec. 7 Rdlr. 44 s.D. C. - Hamb. Cours 748 to Maaneder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-03-31
Postefterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-03-31
(Af Hamb. Corresp.) Paris d. 20 Martii. Den spanske General, Præsident for Jusurrections-Juntaen i Cadix, havde gjemt talrige Brevvexlinger, hvori der fandtes vigtige Ting. Man seer af disse Piecer, at Cheferne for Jnsurrectionen ere overbeviste om det Frugtesløse i deres Kamp, hvor meget de frygte det franske Jnfanterie og Cavallerie, og hvilken Misfornøielse og hvilket Had de nære mod den engelske Armee.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-03-31
London d. 9 Martii. Man troer, at Lord Sidmouth vil blive Præsident i Conseilet, og at Lord Melville vil afløse Hr. Vorke i Admiralitets bureauet. - Efterfølgende Medlemmer ere af Catholikernes Bureau i Jrland blevne udnævnte, forat overbringe til London Adressen til Prindsregen, ten: Greve Shrewsbury, Greve v. Kinmare, Lord Killen og 18 andre Personer. Monte=Video d. 27 Nov. Elio er bleven tilbagekaldet af den spanske Regjering og vil paa en i Platafloden ankommen Fregat afseile til Cadix. Man troede, at denne Fregat vilde blive ladet med Piastre til Spanien; men Udførelse af rede Penge er pludselig bleven forbuden ved et Edict.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-03-31
Paris d. 21 Martii. J en her afholdt Krigsret over Capit. St. Trica, forhen Commandant paa Fregatten Clorinde, Capit. Ponce, Commandant paa Fregatten Nereide og Lieuten. Duplanty, Commandant paa Fregatten la Renomie, ere Ponce og Duplanty erklærede for ikke skyldige i Overgivelsen af deres Fregatter til Engellænderne og have erholdt deres Kaarde tilbage; men St. Crico er bleven casseret, erklæret for uduelig til al videre Tjeneste, udstødt af Æreslegionen og dømt til 3 Aars Fængsel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-03-31
Schweiz d. 12 Martii. Fra Basel berettes, at Greven af Gottorp vedbliver at leve meget ensom i Gjestgivergaarden til Storken. Han har kun en Tjener, lader sig sjelden offentlig see, bærer kun en eneste Orden, og holder kun Omgang med Folk, hvis Tankegang har nogen Lighed med hans Rygtet siger, at han vil gifte sig med en vis Demoiselle J.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-03-31
Dresden d. 12 Martii. Her føres alle Anstalter til at modtage forventede Durchl. Personer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-03-31
Stralsund d. 15 Martii. Under Gaars Dato er følgende Bekjendtgjørelse udkommen her: "Da den her commanderende Keis. Kgl, franske Divis. Gener. &c. Hr. Gouvern. Morand har underrettet den Kgl. Regjering om, at Kystskibsfarten med smaa, sædvanlig fra Stralsund og andre pommerske Havne til Stettin og de forskjellige Mundinger, som Oderstrømmen danner paa den pommerske Kyst, seillende og til Jndførelse af alle Slags Levnetsmidler og Brændematerialier bestemte Fartøier, kan sættes paa den forrige Fod igjen, med Anmodning om at bringe dette til almindelig Kundskab, saa tilkiendegives herved samtlige Lands Jndbyggere, at det igjen skal være de smaa, til Reiser mellem pommerske Havne og Stettin, ligesom og de forskjellige Mundinger af Oder og til Levnetsmidlers Jndførelse bestemte Skibe tilladt, at seile derop igien; men dog have Fartøiernes Eiere førend de udløbe at forsyne sig til den tilsigtede Reise med et Pas eller Tilladelsesbevis fra det Steds Øvrighed, hvor de boe. Disse Passe eller Tilladelsesbeviser maa nøie opgive Fartøiets Jndhold og Reisens Øiemed, og være paa det Sted, de ere udstedte, viserede af den commanderende Keis. K. franske Militaircommandant. Men de af Magistraten i Staden Stralsund, for de derværende Jndvaanere udstedte Tilladelsesbeviser til Reiser af anførte Slags, maa være viserede af den K. K. franske Marine Commandant, og dernæst af det høie Polities Special Commissair.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-03-31
Berlin d. 24 Martii. J Gaar gik den Kgl. Gener. Lieuten. Hr. v. Gravert herfra til Stettin, og den Kgl. Gener. Maj. og Briig. Gener. Hr. v. Kleist til Frankfurt an der Oder. - J Gaar gik den russiske Feldtsæger-Lieuten. v. Ratinsky, som Coureer fra Petersborg kommende, herigjennem til Paris. (Alt. Merk.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-03-31
Blandede Efterretninger. J Følge de nyeste Efterretninger fra Otaheiti er Kong Pomarre ved en mægtig Faction bleven styrtet fra Tronen. Han vilde begive sig til Den Eimeo, hvorhen ogsaa Tapoa og adskillige andre Høvdinger fra Ulieta og nogle andre Øer vare flygtede. Pomarre havde ægtet en Datter af een af de mægtigste og meest krigerske Høvdinger paa Øen, og smigrede sig paa Grund af den Hjelp, som hans ny Svigerfader havde lovet ham, at lande paa Thiti og gjenerobre sit Kongerige. Jomarre førte en Brevvexling med de engelske Missionairer, der vare flygtede til Port Jackson i Ny-Sydvallis. Et udenlandsk Tidsskrift indeholder en tidligere Skrivelse fra denne Konge til Missionsselskabet i London, hvilken vi, som den første i dette Sprog skrevne Opsats, der nogensinde er bleven trykt, meddele Læserne. - "Matavae, Otahete. Venner, Jeg ønsker eder hver Velsignelse paa det Sted i eders Land, som J beboe, til med godt Held i eders Bestræbelser at undervise dette slette, dette taabelige Land, dette ryggesløse Land, som ikke kjender den sande Gud, dette intet agtende Land. - Venner, jeg ønsker eder Sundhed og Velgaaende, maatte jeg ligeledes leve, og maatte Jehova gjøre alle salige. Venner, i Henseende til der Brev, J have tilskrevet mig, har jeg dette at sige eder, at jeg, hvad eders Anliggender med mig og eders Ønsker angaaer, samtykker i Alting, og følgelig vil banlyse Oro og sende ham til Neater. Venner, jeg troer altsaa eders Ord og vil adlyde det. Venner, jeg haaber at J ville indrømme min Begjering, som er den, at jeg ønsker, at J ville seende et stort Antal Mænd og Qvinder og Børn herhid. Venner, sender os ligeledes Eiendom og Klæder, saa ville vi ogsaa antage engelske Skikke. Venner, sender ligeledes en Mængde Geværer og Krudt, thi vi have flittig Krig i vort Land; skulde jeg blive dræbt, saa have J intet i Tuhetekommer ikke herhid, naar jeg er død, Tahete er et intet agtende Land, og skulde jeg døe af en Sygdom, saa kommer ikke herhid. Dette ønsker jeg og, at J sende mig alle mærkværdige Ting, J have i Engelland. Sender mig ogsaa alt hvad der er nødvendigt til Skrivning; Papir, Blæk og Penne i Mængde, lader det ikke mangle paa Skriveredskaber. Venner, jeg er færdig, og der bliver mig aldeles intet tilovers at fordre. Hvad eders Ønsker angaaer, at undervise Tahete, saa er jeg fuldkommen enig med eder heri. Det er noget sædvanligt hos Menneskene, at de i Begyndelsen intet forstaae; men eders Hensigt er god, og jeg stemmer der ganske overeens med eder, og vil aflægge alle slette Sædvaner. Hvad jeg siger er Sandhed og ingen Løgn, det er den virkelige Sandhed. Det er alt hvad jeg har at skrive; jeg er færdig, Venner; skriver mig til, paa det jeg veed hvad J have at sige mig. - Jeg ønsker eder Liv og enhver Velsignelse; maatte jeg ogsaa leve og Jehova gjøre mig salig. - Pomarre, Konge af Tahete. - Til mine Venner, Missionsselskabet i London. (Alt. Merk.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-03-31
Fra Sachsen d. 16de Martii. D. 15de kom Hertugen af Elchingen til Leipzig. Formedelst den stærke Mangel paa Kjød, som de mange Gjennem marcher i Leipzig foraarsage, er det Landslagterne tilladt at indbringe deres Varer. - Magdeburg er sat i Beleiringstilstand og Passe og Sikkerheds karter uddeles nu ikke længere af de administrerende Embedsmænd. Fæstningsværkerne forøges endnu, hvortil forbruges Sudenburg og endeel af Neustadt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-03-31
- General Gudin er reist til Paris. - Af Elbdepartementets Præfect ere Tømmer-, Muur- og Slagtersvende opfordrede at indfinde sig ved Militairtjenesten. (H. u. Sp. Ztit.) Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-04-04
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. 28de Na Niende Aargang. No. 28. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin. Løverdagen den 4 April 1812. Om Læger og Apothekere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-04-04
Kornet har altid været den sande Basis for Pengeværdiens egentlige Beregning, thi til alle Tider og under alle Omstændigheder er Kornet et af Livets første Reqvisiter, efter hvilket Prisen paa alle andre Fornødenheder bør rette sig. 2665 Td. Korn i Aaret 1619 og 2555 Td. i Aaret 1812. bliver altid det samme Qvantum. Havde Lægerne, ligesom andre, hvis Arbeide eller Tjeneste betales efter en anordnet Taxt, villet holde sig til Medicinaltaxten fra 1672, saa havde deres Jndkomster været ganske anderledes end de ere nu, og saa var mangen en flittig og duelig Læge ikke død i saa maadelige Omstændigheder, som de nyere Tider opvise mere end eet sørgeligt Exempel paa Lægerne maatte dyrt betale den Ære, at den dem med Rette tilkommende Betaling kaldtes Honorar. Den Rige betaler dem ofte paa en saare liden hon orabel Maade, og den Fattige troer ligesaa ofte at Doctoren giør intet uden hvad der var hans Pligt, naar han uden mindste Vederlag maa curere ham, og endog stundom selv lægge Lægemidler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-04-04
Hvad den Pligt angaaer, at skaane Fangens muelige Følelse, ved ei at give ham til Priis for offentlig Skue, da kan jeg ikke undlade at bemærke, at denne Pligt sikkerlig hverken har været eller vil vorde tilsidesat af mig, der, selv dannet ved Verdens Modgang, alt for vel kjender Livets forskjellige Stillinger og hvad man under saadanne Omstændigheder skylder andre og sig selv, til nogensinde at lade i Straffehuset ved saadan en Leilighed fremkalde andre Fanger end saadanne, hvis Trøde eller Stilling er af den Natur, at deres Fremkaldelse ikke i allerfjerneste Henseende kan være dem til nogen Skade i Fremtiden. Saaledes som den er bleven anvendt, var den tvertimod et Middel til at virke paa dem, man ei nævnte, hvad enten de vare personligen tilstede eller af de øvrige erfarede, hvad der var foregaaet. Om det forlanges kan jeg beviisligen godtgjøre, at jeg udtrykkelig har paalagt Vedkommende, ikke at lade de Fanger, hvis forrige Stilling, Familie eller Bekjendtere kunde krænkes derved, komme ned i Kirken. Saaledes seer jeg ei allene ingen Fare ved at lade nogle Fremmede overvære Løsladelsesacten, men skjønner heller ikke hvorledes Adgangen til en Gudstjeneste med Grund kan forbydes i Straffe husets Kirke (som desuden forhen var en offentlig Kirke og kun for Localets Skyld blev forandret, da dog andre Kirker i Straffehusene staae aabne for Almeenheden. Erfaringen, som i slige Tilfælde er den bedste Veileder, har desuden lært mig, at Virkningerne af den hele Act have viist sig langt kraftigere i de senere Tider, end den allerførste Gang, da kun enkelte Embedsmænd vare tilstede.