JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1803-06-03
Endelig har et uventet Budskab pludselig sat Engelland i Skræk for indbildte Rustninger i Frankerig og Batavien, og fremstillet vigtige Discussioner, som adskilte begge Regieringer, som imidlertid slet ikke vare den franske Regiering bekiendte. Strax paafulgte frygtelige Udrustninger i Stor brittaniens Havne; Haver bliver skiult af Krigskibe, og midt under disse Udrustninger forlanger det londonske Cabinet, at en af Fundamental=Artiklerne i Tractaten i Amiens skal ophæves. De forlangte, sagde de, nye Garantier, og miskiendte Tractaters Hellighed, hvis Opfyldelse er den første Garanti, som Nationer kunne give hinanden. Forgievehar Frankerig beraabet sig paa besvoren Tro og Love, paa de imellem Nationer indførte Former; forgieves har det samtykket i at ville tillukke Øinene ved Overtrædelsen af den Artikel i Tractaten, hvorfra Engelland vil giøre sig løs, forgieves har det villet opsætte sin endelige Beslutning, indtil Spanien og Batavien som Medcontrahenter havde tilkiendegivet deres Villie, fornieves har det endelig foreslaaet, at reclammere de Magters Megling, som have garanteret hiin Artikel. Alle Forslag bleve forkastede og Engellands Fordringer bleve endnu mere bydende og bestemte. Det var ikke overeensstemmende med Regieringens Grundsætninger, at give efter for Trudsler; det stod ikke i dens Magt, at bøie den franske Nations Majestæt under Love, som man foreskrev den under saa stolte og nye Former. Havde den gjort det, saa vilde den have givet Engelland Ret til efter Godtbefindende at erklære alle Stipulationer, hvorved samme paa lægges Forpligtelser mod Frankerig, for ugyldige. Den vil de have authoriseret Engelland til at fordre nye Garantier ved mindste opdigtede Allarm; og saaledes vilde 2de nye Grundsætninger i Storbrittanniens Folkeret været blevne tilføiede hiin Grundsætning, efter hvilken samme har udelukket alle andre Nationer fra fælleds Herredomme over Havet og underkastet deres Flages Uafhængighed under dets Love og Forskrivter. Regieringen er bleven staaende ved den Linie, som dens Grundsætninger og Pligter have foreskrevet den. Underhandlingerne ere afbrudte, og vi ere beredte til at stride, naar blive angrebne. J det mindste skulle vi fægte for Tractaternes Vedligeholdelse og det franske Navns Ære. Havde ved giverester for en indbildt Skræk, saa havde vi dog snart maattet stride imod nye Fordringer; men saa havde vi sægtet var ærede ved vor første Svaghed og fornedrede i vore egne og en Fiendes Øine, som eengang havde tvunget os til at give efter for sine uretfærdige Fordringer. Nationen vil berolige sig vil Følelsen af sin Magt, hvorledes end et Saar kunne være som Fienden kan tilføie os paa Steder, hvor vi ikke kunne hindre eller naae ham. Resuftatet af denne Kamp vil blive saaledes, som ei ere berettigede til at vente det af vor Sags Re færdighed og vore Armeers Mod. Bonaparte. Efterat dette Budskab var blevet oplæst i det lovgivende Corps, besluttede samme, at en Deputation af 25 Medlemmer skulde overbringe Regieringen høitidelige Lykønskninger til dens ædle Bestræbelser for at vedligeholde Freden, til den vise Underhandlinger og til dens standhaftige Fremgangsmaade.
Berlingske Tidende, 1803-06-03
Moniteuren meddeler den Communication, som Regieringen den 14de d. M. gav Senatet, det lovgivende Corp- og Tribunatet og Forfatningen med Engelland. Den bestaaer af en Note, som Ministeren Talleyrand Dagen efter Lord Whitworths Afrelse sendte efter ham Denne Nor gaaer alle Underhandlingerne siden den 8de Marts igiennem og slutter saaledes: Jfald den engelske Regiering giver Signalet til Krig, saa maa Republikens Regiering stole paa Gud og sin retfærdige Sag. Antstykkerne af Underhandlingerne med Engelland ere nu meddeelte i Moniteuren. De indeholde Fredspræliminairerne i London, Underhandlingerne ved Tractaten i Amiens og de seneste Underhandlinger med Lord Whitmerig. De slutte med Erklæringerne fra Hofferne i St. PetersbutsWien og Berlin om Garantien for Maltha.
Berlingske Tidende, 1803-06-03
En Telegraphdepesche fra Brest melder, at Engellænderne have den 18de taget 2de franske Skibe i Bugten ved Andierne.
Berlingske Tidende, 1803-06-03
Der giøres allerede Forberedelser til en Landgang paa Engelland.
Berlingske Tidende, 1803-06-03
Skrivelse fra London den 24de Maji. I Gaar toge begge Parlamenterne det kongel. Krigsbudskab af 16de d. M. i Overveielse. Tilhører=Gallerierne i Underhuset, som ellers aabnes om Formiddagen Kl. 10, bleve først aabnede i Gaar Eftermiddags Kl. 3, hvilket foraa sagede saa stor Trængsel, at mange Mennesker brækkede Arme og Been og nogle bleve nedtraadte og mistede Livet Journalernes Skrivere fik ikke Tilladelse at komme ind, hvorved Publikum altsaa ingen Efterretning har faaet om denne vig ige Debatte.
Berlingske Tidende, 1803-06-03
En af vore Tidender frygter for, at man maaskee vil tre udenlands, at Ministrene selv have givet Ordre at afviSkriverne, for ikke at lade Debatten blive bekiendt.
Berlingske Tidende, 1803-06-03
Overhusets Forsamling er bleven bekiendtgjort for Publikum. Lord Pelham foreslog en Takadresse til Kongen. Dette Forslag blev understøtte af 2de af Kongens Sønner, Hertugen af Cumberland og Hertugen af Clarence. Hertugen af Cumberland talede især med stor Varme. Han saade: Engelland bør nu kiempe mod den fra ske Regiering, Ærgierrighed. Man bør aldrig tabe den første Consuls Characteer af Sigte. Han er den sverne Fiende af en Nation der har standset ham paa hans Ærgierrigheds første Løbebane Marquis Landsdown talede imod Forslaget og sagde, at han ikke indsaae nogen tilstrækkelig Aarsag til Kri- Forslaget blev antaget med en stor Majoritet. Statscorrespondenen imellem Engelland og Frankerig indbefatter det Tidsrum fra den 23de Maji 1802 til den 12te Maji 1803, da Lord Whitworthreiste fra Paris. Den in beholder 71 Nummere, iblandt hvilke de fleste ere meget mærkværdige. No. 10 indeholder det Ultimatum, som Lorthawkesbury sendte fra London den 7de Maji af følgende Jndhold: 1) Den franske Regiering skal forbinde sig til ikke at modsætte sig Øen Lampedusas Aftrædelse til Engelland. 2)
Berlingske Tidende, 1803-06-03
Formedelst Øen Lampedusas nærværende Tilstand skal Engelland forblive i Besiddelse af Øen Maltha indtil Øen Lampedusa er bleven saaledes indrettet, at Engelland kan bruge den til en Station for en Flaade. Efter denne Tidspunkt skal Øer Maltha overleveres til dens Jndvaanere, og erkiendes for en uafhængig Stat. 3) Den dataviske Republiks Geheestal rømmes af de franske Tropper inden een Maaned efter denne Conventions Slutning. 4) Kongen af Etrurien, den italienske og liguriske Republik skulle blive erkiendte af Hs. brittiske Majestæt. 5) De franske Tropper skulle rømme Schweiz 6) Kongen af Sardinien skal have en forholdsnæssig Territorial=Forsørgelse i Jtalien. Hemmelig Artikel: Den franske Regiering skal ikke kunne requirere ØerMaithas Rømning hos Hs. brittiske Majestæt førend efter 10 Aars Forløb. J Fredags og Hr. Pitt Sæde i Underhuset og aflagde Eed. Da Lord Hawkesbury blev spurgt: Om Lord Whitworth, ikke havde faaet et nyt Forslag fra den franske Regiering efter sin Afreise fra Paris, gav han følgende Svar i Lord Whitworth havde paa Veien fra Paris til Calais faaes en Communication, dog paa en ikke officiel Maade. Denne Communication indeholdt det Forslag, at Engelland skulde beholde Maltha den af Engelland bestemte Tid, hvorimod Frankerig vilde besætte Otranto, Tarent og flere Puncter den tarentinske Havbugt i lige saa lang Tid. Men dette Forslaa, det eneste antagelige, som var skeet, kunde de kongel Ministre ikke antage, formedelst den Retskaffenhed, som Storbrittanien stedse har iagttaget imod andre Regieringer. J øvrigt var det sandt, at en Coureer var ankommet fra Petersburg i Underhandlingernes sidste Øieblik med den Erklæring : At Hs. russisk keiserl. Majestæt vel ikke vilde blandt sig i Uenighederne imellem Engelland og Frankerig; men en skede dog, at giøre alt, hvad der stod i hans Magt, for at vedligeholde den almindelige Rolighed." Men denne Erklæring var ikke ledsaget af nogen bestemt Jnstruction til en Mediation, og under slige Omstændigheder kunde dette foraarsage en Forfinkelse, som vilde være høist skadelig for Engelland.
Berlingske Tidende, 1803-06-03
Canalflaaden under Admiral Cornmallis krydser for Bres- og bestaaer af 14 Linieskibe og 3 Fregatter. Sir Jamet Saumarez og Sir Sidney Smith skulle krydse med deres Flotiller ved de franske Kyster. Den sidste har allerede taget et riigtladt fransk Coffardiskib, og Cutteren Pigmey har opbragt et Skib, som kom fra Mauritius. Der er nu ogsaa givet Ordre at bringe de hollandske Skibe op. Fægatten Doris har allerede taget et riigtladt Surinamskib, som var bestemt til Amsterdam.
Berlingske Tidende, 1803-06-03
Admiral Duckworth har faaet Ordre, at gjøre et Angre paa Martinique fra Jamaica. - Der er gaaet Ordre til Jndien, at tage Pondich ty i Besiddelse. Jadskillige Egne i Engelland oprettes flyvende Leire Alle Officerer have faaet Ordre, at behielpe sig med saa liden Bagage, som der er dem muligt.
Berlingske Tidende, 1803-06-03
Den 21de er ogsaa den franske Ligationssecretair Portalisafreist herfra.
Berlingske Tidende, 1803-06-03
London den 27de Maji. J Forgaars bleve begge Parlamenterne ved et kongeligt Budskab underrettede om, at Kongen nu ogsaa havde givet Ordre til hele Sopplementair Milicens Jndkaldelse. Alle Batterierne paa Kysten af Fssebesættes med Kanoner. Den hollandske Gesandt Schimmelpennink belaver sig nu ogsaa paa sin Reise. Han fik den 24de en Coureer fra Paris med nye Fredsforslag, som heller ikke bleve antagne. De 3 Procent consol ere nu faldne til 57 1/2.
Berlingske Tidende, 1803-06-03
Daglig opbringes franske og hollandske Priser til vore Havne. Fregatten Minerva har ved Cherbourg taget 6 med Skibsmunition ladte Brigger, som vilde gaae til Brest fra Havre. Nogle franske vestindiske Skibe, som kom fra Guadeloupee, ere opdragte.
Berlingske Tidende, 1803-06-03
Den vigtige Debatteil Underhuset den 23de er nu bleven bekiendt. Hr. Piet har let stærk for, Hr. For imod Krigen. Hr. For, som i sin lange Tale kaldte sig Engellands Ven og den engelske Nation sine Tiienter, blev af den kongel. Generaladvocat og af Hr. Windham beskyldt for at forebringe farlige Grundsætninger mod Landets Jnteresse og at fremstaae i Underhuset som Bonapartes Forsvarer, hvorved han kund svække en brav og troe Nations Jver. Adressen til Kongen blev antaget med 391 Stemmer imod 67.
Berlingske Tidende, 1803-06-03
I Dag er atter en vigtig Debatte i Underhuset. Hr. For giør et Forslag i Anledning af den tilbudne russiske Megling, der, som han paastaaer, endnu kan standse Krigen.
Berlingske Tidende, 1803-06-03
Skrivelse fra Hannover, den 27de Maji. Paa en tre Dages Tid er vort hele regulaire Milital opbrudt fra alle Landets Dele til de vestphalske Grændser, for sammesteds, om mueligt, at tage en fordeelagtig Stilling, og at gjøre de franske Troppers Fremtrængen vanskelig. J Forgaars er Feldtkrigskommissaritet brudt op til Osnabrück. 24 Batailloner foruden Kavalleriet marschere til Grændserne - Det til Landeværn indskrevne Mandskab maa besætte Vagterne her i det regulaire Militairs Fraværelse. - Fortet Ge borg og Fæstningen Hameln er bleven forstærket med Batterier, Artillerie og et Jnfanterie Regiment.
Berlingske Tidende, 1803-06-03
Skrivelse fra Berlin, den 28de Maji. Borgeren Laforest har for nogle Dage siden faaet sit Creditiv som fransk Gesandt ved vort Hof. - Statsministeren Grev von Haugwitz ventes snart tilbage fra Magdebure, hvorefter man nærmere vil erfare de Forholdsregler, vort Hof vil tage, ifald de Franske rykke ind i det nordlige Tydskland, Meget rimeligt er det, at Preussen vil, endskiøndt Hannover bliver overladt til sig selv, især søge at dække Floderne Weser og Elben og fornemmelig Bremen og Hamburg. Man taler om en Cordon under General Blücher.
Berlingske Tidende, 1803-06-03
Skrivelse fra Hamburg, den 31te Maji. Over Holland har man i Dag faaet den Efterretning, at alle i Paris værende Engellændere ere blevne erklærede for Krigsfanger, og at de som saadanne have faaet et Opholdssted anviist. Den bataviske Regiering har den 24de lagt Embargo paa alle i bataviske Havne liggende engelske Skibe, Paketbaade undtagne. De Franske have i Helvoetsluis anholdt den engelske Paketbaad af 24de, taget Brevsækken og sendt den uaabnet til Paris. - Den franske Armee under General Mortier slaaer nu Leir paa Hardenberger=Hede. Hovedqvarteret bliver i Coevorden. J Forgaars Aftes gik det Rygte, at de franske Tropper vare rykkede ind over Haselüne i Fürstenau i det Osnabrückske. J Osnabrück gik Rygtet, at de Franske vare kun 7 Mile derfra.
Berlingske Tidende, 1803-06-03
Blandede Efterretninger. Frankerig. Man venter, at rige Speculantere ville sammenskyde Capitaler til Kaperrhederier, for at tilføie den engelske Koffardiefart al mulig Skade, saavel i Oceanet, som i Middelhavet. En af vore Journaler fremstiller derfor 2de af de vigtigste Kaperrhedere i syvaare Krigen til Mønster, Den første var Marquis de Roux, som i Aaret 1760 paa egen Bekostning udrustede 20 Fregatter mod de engelske Koffardiskibe og udstedte tillige i sit eget Navn en Krigserklæring mod Georg 2. Den anden var en rig Jøde Gradis i Bordeaur. Denne byggede i Aaret 1761 et Linieskib paa 64 Kanoner, lod det krydse mod Engellænderne tilligemed adskillige Fregatter paa 36 Kanoner og opbragte Skibet Aar, der blev vurderet for 8 Millioner Livres.
Berlingske Tidende, 1803-06-03
J Bordeaux saavelsom i andre Havne har man lagt almindelig Embargo paa alle Skibe. Blot de Skibe, som vare bestemte til vore Søehavnes Proviantering, fik i Bordeaux, Tilladelse til at afseile. Den Sum, som den nordamerikanske Fristat skal betale al Frankerig for Louisianas Aftrædelse, skal være 8 Millioner Dollars.
Berlingske Tidende, 1803-06-03
National-Jnstitutet er nylig bleven bestiaalet for 47000 Franker rede Penge, som vare giemte i en Jernkuffert i en Sal i Louvre.
Berlingske Tidende, 1803-06-03
Engelland. Et afsindigt Menneske indfandt sig nylig St Innes Palais og ønskede at see Kongen, da han ved Aanden havde faaet Ordre at ombringe et fremmed Lands CoerHan blev strax bragt i Forvaring. Han var gaaet til Fods fra Wallis til London.
Berlingske Tidende, 1803-06-03
De nødvendige Fængsler til Krigsfangerne blive nu i største Til satte i Stand. J Calais er en engelsk Lodsbaad fra Deal bleven anholdt og Besætningen bestaaende af som Mandsendt Amsterdam i Bco. 2 M. Dato, i Fængsel.
Berlingske Tidende, 1803-06-03
Tydskland. Den engelske Fregat Amethyst, som skal føre Prindsen af Glocester tilbage til Engelland, er den 28de Maji ankommen til Cuxhaven.
Berlingske Tidende, 1803-06-03
Kiøbenhavn den 3de Junii. Hs. Kongelige Høihed Arveprindsen er tilligemed sin ældste Søn Hs. Høihed Prinds Christian Frederich afreist i Forgaars herfra til Tydskland.
Berlingske Tidende, 1803-06-03
Fregatten Friderichsteen, ført af Capitain Rothe, er i disse Dage hiemkommen fra Vestindien. General Walters storff er paa Hiemreisen saa i Land i Engelland. Den har mødt en stor Deel engelske Krigskibe i Kanalen og Nordsøen. Efter Forlydende skal Hr. Conferentsraad Classen have tilbudt et betydeligt Stykke af hans Have og Jorder, som liggenuden for Kastellet, for sammesteds at henflytte den botaniske Have. Man veed endnu ikke, om dette patriotiske Tilbud hvorved den botaniske Videnskab vilde vinde, er bleven modtaEn Kangelig engelsk Fregat er passeret her forbi fra Nord til Østersøen.
Berlingske Tidende, 1803-06-03
Fregatten Jris er gaaet under Seil til Middelhavet.
Berlingske Tidende, 1803-06-03
Fra den 30te Maji til den 3die Junii er indkommen: det asiatiske Compagnies Skib Holsteen, som føres af Capt. Hel sting, fra Bengalen i Jndien med ostindiske Vare; Capitainerne Thielsen fra Toulon, Fenger fra Messina, Fischer, fra Livorno, Bruun og Breckløf fra Bourdeaux, alle med Viin, Brændeviin, Frugt og Stykgods; Capt. Koedt fra Lissabon med Salt; Capitainerne Holmann og Rhode fra Nordamerica med Sukker, Kaffe og Tobak.
Berlingske Tidende, 1803-06-03
Befordringer og Afgang. Under Finants=Collegium. Den 25de f. M. er Bogholderen ved det Kongel. Bank=Contoir i Altona, Peter Jacob Schumacher, bleven udnævnt til 3die Directør ved samme i afg. Direkter Ernsts Sted, og Bogholderen i StatsGields=Contoiret under den Kongelige Finantskasse Direttion, Peter Frederich Quist igien antaget til Bogholder ved bemeldte Bank=Contoir.
Berlingske Tidende, 1803-06-03
Under Rentekammeret: Den 25de Maji er Amtmanden for Wordingborg og Tryggevelde Amter, Kammerherre Johan Rudolph Bielke, udnævnt til at være tillige Amtmand for Møens Amt; ligeledes er Stiftamtmand for Lollands Stift og Amtmand for Aalholm, Marieboe Klosters og Halsted Klosters Amter, Kammerherre Frederich Kragh Baron Juel Wind, udnævnt til at være tillige Amtmand for Nyekiøbines Amt.
Berlingske Tidende, 1803-06-03
Den 27de er Secondlieutenant ved det holstenske Rytterregiment, Götiche Hans Ernst von Krogh og Secondlieutenant ved Kongens Regiment til Fods, Frederich von Linstow, udnævnte til Kammerjunkere.
Berlingske Tidende, 1803-06-03
Vexelcours, den 3die Junii. London 2 Maaneders Sigt 5 Rd. 63 s. pr. Livr. Sterl. avista, Hamborg avista, 2 Maan. Dato pr. Cent. avista .
Berlingske Tidende, 1803-06-03
Paris - 2 Maan. Dato 12 1/2 Kiøbenhavn den 3die Junii 1803. Cours af Danske Banksedler imod Species 40 3/4 p. Cento. som udgiør, for 20 Rdlr. Species, Dansk Cour. Rdlr. - 112. 58. 40 Rdlr. Species, = = = = 56 29 20 Rdlr. Species, . . 8 Rdlr. Species, . 4 Rdlr. Species, og for 1 Rdlr. Species, Disconto 8 pro Cento.
Berlingske Tidende, 1803-06-03
Directionen for den Danske og Norske Species=Bank Ved Tallotteriets 860 Trækning i Kiøbenhavn udkom: No. 50. 64. 86. 82. 87.
Berlingske Tidende, 1803-06-03
De ved det Kongel. octroierede Søe=Assurance-Compagnie i Maji Maaned 1803 til Udbetaling deciderede Søe skaber ere: 11) For Skibet Triton, Skipper Christopher Brocher. - Dispachen er indleveret den 5te April d. A. 1) For Skibet Haabet, Skipper Hans Mortensen Hansen. - Dispachen er indleveret den 13de April d. A. 3) For Skibet Dorothea Margaretha, Skipper Ole Raneklew. - Dispachen er indleveret den 13de April d. A. 4) For Skibet Gregers Juul, Skipper Jens Constantin From - Dispachen er indleveret den 5te April d. A. Erstatningen for disse 4 Haverier er anviist til Udbetaling den 11te Maji. 1) For Skibet Constantia, Skipper Peter Petersen Holm. - Dispachen angaaende dette Skibs Opbringelse er indleveret den 4de Junii f. A. og een til Sagens Afgiørelse udfordrende Attest den 20de April d. A. 6) For Skibet de fire Damer, Skipper Jørgen Frederich, Sandersen. - Dispachen angaaende dette Skibs Opbringelse er indleveret den 28de April d. A. Erstatningen for disse 2de Opbringelsessager er anviist til Udbetaling den 27de Maji. Kiøbenhavn udi Søeassurance-Compagniets Contoir den 1ste Junii 1803. Ahrner.
Berlingske Tidende, 1803-06-03
Af Directionen for den i Aaret 1800 oprettede og med Hans Majestæts allerhøieste Garantie forsynede Tontine, er det vel i de offentlige Tidender bleven bekiendtgjort, at samme Tontine vilde blive sluttet til Udgangen af Aaret 1802. Men da alle Klasser endnu ikke ere fuldtallige, og dette formodes at ville skee ved nogen kort Udsættelse, deels fordi den fra adskillige udenrigste Stæder have anmeldt sig endeel Jnteressentere, som dog først i dette Aar kunde giøre deres Jndskud og deels fordi de Kongl. Undersaatter i Ost= og Vestindien muligen endnu ikke have havt fornøden Tid til at erholde Kundskab om denne Indretning, for, efter Overbeviisning om dens Gavnlighed, at kunne deeltage deri, saa er det med det Kongelige Finants=Collegii Samtykke, af Directionen beluttet, at forberørte Tontine endnu skal blive staaende aaben, udtil 31te December førstkommende. Dette give vi os altsaa den Ære herved at bekiendtgiøre, til Efterretning saavel for dem, der allerede har gjort Jndskud i denne Tontine, som for dem, der endnu agte at deeltage i samme Jndretning. I øvrigt følger det af sig selv, at Reglerne for Alderen af dem, som i Fremtiden ville indtræde i bemeldte Tontine, blive de samme, der ved de forrige Bekiendtgiørelser ere foreskrevne, nemlig at enhver Jnteressent ansættes i den Klasse, hvortil han, paa Grund af hans Alder, i Følge Planen kunde være berettiget ved Udgangen af Aaret 1801. Kiøbenhavn i Directionen for indbemeldte Tontine den 30te Maji 1803. Bernstorff. Rantzau. Tetens. Bruun, Krebs. Knudsen.
Berlingske Tidende, 1803-06-03
Ovenmeldte Tontine eller Livrente=Societet, bestaaende af 6000 Portioner, hver Portion til 100 Rdlr. Species, inddeelt i 5 Classer saaledes: 1 Classe, under 15 Aar, nyder strax paa 1, 2 eller flere Personers Liv som afsocierer med hinanden a 4 1/2 Procent. og den Længstlevende nyder aarlig . Sp. Rd. 14,400 2 Classe, fra 15 til 30 Aar, nyder strax 5 p. C., og den Længstlevende nyder aarlig . . Sp. Rd. 9000 3 Classe, fra 30 til 45 Aar, nyder strax 5 1/2 p. C., og den Længstlevende nyder aarlig, Sp. Rd. 2750. 4 Classe, fra 45 til 60 Aar, nyder strax 6 p. C., og den Længstlevende nyder aarlig . . Sp. Rd. 1800. 5 Classe, fra 60 Aar og derover, nyder strax 7 p. C., og den Længstlevende nyder aarlig . . Sp. Rd. 1400 Planen (hvilken er indført i den Berlingske Avis No. 77 under 26de Septbr. 1800) er at bekomme hos de Hr. Boghandlere paa Børsen og hos samtlige Herrer Postmestere i Provindserne, samt hos mig i Badstuestrædet No. 76, hvor tillige Anmeldelse imodtages af dem, som maatte forlange Portioner i Tontinen, og hvorudi Forældre kan forsikkre samtlige deres Børn, saalænge een af dem lever, en vis Sum aarlig, uden at Forældrene selv i deres Levetid, om endog alle deres Børn døde, tabe Renterne af den indskudte Capital, De Jnteressentere, som ere Jndvaanere i Danmark og Norge, kan i Følge den allerede forhen bekiendtgjorte Kongl. allernaadigst Resolution, erlægge Indskuddet i dansk Courant i den her værende Courant=Banke, saaledes, at 130 Rdlr. d. C. betales for 100 Rdlr. Species. Jndskuddene modtages i Følge Planens 9 s. til forestaaende Junii og December Terminer i den herværende Banke for indenrigske, og de i Hertugdommene samt udenrigske, i Species til Banco Contoiret i Altona.
Berlingske Tidende, 1803-06-03
Til 11te Decbr. næstkommende nyder Jnteressenterne i Følge Planens 135. deres Livrenter i Species, de indenrigske af Hs. Majestæts Casse her i Staden, og de i Hertugdommene samt udenrigske af Banco=Contoiret i Altona. Tontinens Bogholder=Contoir i Kiøbenhavn den 31te Martii 1803. Stephansen, Justitsraad. Af de under Hs. Majestæts allerhøieste Garantie, af Magistraten i Kiøbenhavn udstædte Obligationer for de afkiøbte Grunde til Gadernes Udvidelse, opsiges herved til Udbetaling, i 11te Junii Termin 1804 følgende: No. 186. 186 s. 1868. 187. 1882 188 b. 189 b. 183 190a. 190b. 190 c. 190d. 190. 190f. 192 c. 197. 199 b. 200. 202 c. 2044. 204 b. 204 c. 207 a. 307. 208 a. 210b. 21oc. 212 c. 212 d. 238d. 239 A. 239 b. 254 b. 254 c. 254de. 256 d. 256. 256 s. 259. 259c. 261. 26 b. 268. 269. 269 d. 275n. 2750. 275 p. 273. 280 a. 280 b. 230 c. 280 f. 281 b. 281. 281d. 298 b. 298 c. 305 b. 3074. 307 b. 307. 324 a. 330 a. 339 a. 340. 347 c. 347d. 347. 347 s. 341 g. 351 b. 334 b. 356 b. 356 c. 356d. 356. 361 a. 364 e. 364 s. 364. 364. 364 m. 364. 3640. 364 p. 364 s. 3641. 3643. 364 t. 364 A. 364 w. og da disse foranførte Obligationers Beløb til forbenævnte 12 Junii vil blive anviist til Udbetaling paa Stadens Kæmner Contor, imod Vedkommendes Qvittering og Obligationer nes Extradering; saa kan de som til Forfaldstiden ikke maatte affordre de herved opsagte Capitaler, ikke vente dem nogen Rente deraf godtgjort længere end til 11te Junii 1804.
Berlingske Tidende, 1803-06-03
Kiøbenhavn i Commissionen for de Fonds, som ere henlagte til at afbetale de til Gadernes Udvidelse afkiøbte Grunde m. v. den 31te Maji 1803. Urne. Malling. C. H. Lange. Hammerich. Larsen. Arctanter. Feddersen.
Berlingske Tidende, 1803-06-03
Creditkassen for Huuseiere i Kiøbenhavn udbetaler og modtager Renter m. v. for 11te Junii Termin ved dens Administrator, Justitsraad Holm, i No. 13, 14 og 15 paa Vestergade, i 3die Etage, hver Mandag, Onsdag og Fredag Formiddag fra Kl. 9 til 12, til Junii Maaneds Udgang, og begynder Onsdagen den 1ste Junii. T., som have Renter at erlægge, anmodes om at medbringe den sidste Qvittering, saavelsom Qvittering for Afgivten til Stadens Brandcasse.