Norske Intelligenssedler, 1808-05-27
Til den Kongelige Regjeringskommission er indleveret en Brevtaske, hvori findes Guld mynt og danske Bankosedler, som Eieren kan erholde tilbage naar han melder sig inden 2de Maaneder fra Dato og opgiver Kjendemærkerne. Christiania, den 26de Mai 1808. P. Ottesen. Jvarteerpengene for det Oplandske Jnfanterie-Regiments Mandskab for Marts, ligesaa for Artillerie-Brigadens dito for April, udbetales vedkommende Værter den 30te og 31te Mai, begge Dage fra Klokken 9 til 12 og 3 til 7, paa Raadstuen. For dem af mine Herrer Embedsbrødre i Stiftet, som deeltage i at sammenskyde en Kapital, der opsteeg til 800 Rdlr., for bestemte Brandlidte i Kiøbenhavn, skylder jeg at melde, at disse mine Hr. Brødre bekjendte Brandlidte have under 3die d. M. tilstillet mig Qvittering for Modtagelsen af anførte 800 Rdlr., med Anmodning om, at bevidne de Bidragende deres oprigtigste og forbindtligste Tak, som jeg herved haver den Fornøielse at opfylde. Opsloe den 26de Mai 1808. Bech. Knokler, Ben, Kjødknoker. Et der af disse kan gjøres en Sort Meel, og dette igjen koges til en nærende Suppe, er, en ikke ny Opfindelse, der i de senere Tider er benyttet, og tildeels paa en bedre Maade end før Skiønt dette er sandt, er det tillige ligesaa vist, at denne Benyttelsesmaade, er ei bleven saa almindelig, som den fortiener; især paa nærværende Tid. Da Kjødpriserne stige daglig, saa bør Enhver, der nyder denne særdeles nærende Føde, benytte dem saa yderlig og saa godt, som det er muligt. - For at giøre Forsøg hermed, bedes alle Huusmødre, at ville skiænke alle Arter af Kjødknoker til at lave Benmeel og koge Suppe af til de Fattiges Bedste. - Resultatet og Anvendelser skal blive offentlig bekjendtgjordt. Underskrevne, har paataget sig, i Forening med flere Kyndige, at gjøre Forsøg, til hvem derfor Huusmødrene vilde behage at sende ovennævnte Knokler. Niss M. Nissen. Kjøbmand, boende i Storgaden. Jn Huusmoder, boende nær ved Moss, har i disse tvende knappe Foraar givet mange Fattige Anledning til at fortjene Brød, med at afkjøbe dem rispet Løv i Sækkeviis, saa hun kun med den halve Avling imod forhen dog har beholdt sin forrige Besætning ved at førpe Løv, hakket Poteresgræs og nedsaltede Kaalblade, som her paa Stedet har været os ganske ubekjendt. Men da ved Løvtræernes Hugning og Brækning i de tvende sidste Aar ikke bliver synderlig at faae nu, saa vil hun, for at unde den Fattige noget at fortiene, lade indsamle en stor Qvantitet af Nyvoxterne paa Graverne, som hun troer der vil blive meget nærende i Blanding med Løv og Potetesgræs, da hun erinder: at der hos hendes Forældre, naar de kom til kort paa Fourage, blev hakket Granbar og overdynket med Saltlage og saaledes givet Creaturene. Ja hun haver endnu er større Formaal, hun vil lade disse unge Skud tørre og gnide eller støde til Meel, og lade det bage til Fladbrød, blandet med Kornmeel, troer hun det skal blive ligesaa styrkende og velsmagende som Meel af Fyrrebark. J hendes Tanker sørges der ikke nok for Liinavlingen i Norge. Hun forsikkrer her offentlig, at hun ikke i 15 Aar har kjøbt een Mark Strye eller grovt Liin, ikke heller Lærred, undtagen ubetydelig, over et Snees Alen er det ikke i alle disse Aar. Der vil vel svares hende af de fleste Liinhadere, at der vil en stor Jordvei til og en stor Udsæd; Nei, mindre end det: en Tid havde hun no en stor Gaard, men hun begyndte kun med een Skjeppe. Fuld af Fordomme imod Liinsæden, som mange Andre, blev hun dog ganske beskæmmet. Efter den Udsæd, nemlig een Skjeppe, avlede hun 11 Bismerpund samfængt Liin, og Liinfrøe i saadan en Mængde at det er utroligt; hun har dog siden ikke saaet mere end 1/2 Td. Nu, da hun boer paa en Gaard, der ikke er stor, kun et godt Fjerdingsbrug, har hun dog saaet een Skjeppe Liinfrøe. Hun har saaledes forsynet sit Huus med grovt Linned i saa mange Aar. Hendes Huus er ikke indskrænket: hun har fire Senge af sine Folke daglig at holde med Linned, og fire for hende og hendes Børn. Betænk nu hvor mange uvirksomme Hænder der ikke blev sat i Arbeide, naar enhver, der havde en Jordplet, vilde opoffre lidt til den ne nyttige Sæd, og om nogle Aar hvilken anseelig Summa der ikke vilde spares, ved kun at bruge en Fjerdepart af det Liin som nu tilføres osTerentz. Homo sum, humani nihil a me alienum puto(See Jntelligentsseddel No. 39 d. A.)