JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-06-22
Dette Hefte faaes for 48 s. i alle Boglader i Kjøbenhavn og Provindserne (i Nakskov hos Thierryi Maribo hos Giegengack, i Nykjøbing hos Berggreen og paa Adressecontoiret), hvor de foregaaende Hefter ligeledes kunne erholdes. De Lande, Stæder og Øer, som efter de sidste til Directionen indkomne officielle Beretninger indtil videre ansees for pestagtig smittede, ere: a) Tripolis; b) Alexandria; c) Damiette d) Constantinopel; e) Tunis; f) Marocco; g) Smyrna; b) Øen Candia. For mistænkte Havne og Stæder ansees indtil videre: a) Alle tyrkiske og græske Havne, med Undtagelse af de som smittede foranførte, b) det africanske Barbaries øvrige Havne og Stæder. Alle andre Havne og Øer, i og udenfor Europa, blive at ansee som umistænkte. Kjøbenhavn, i den Kongelige Direction for Qvarantaine Foranstaltningerne, den 16de Juni 1843. H. Holsten. Thonning. Steinmann. Bræstrup Skibsted. Dahl.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-06-22
Dampskibet König Christian VIII.", som føres af Capitain Sunde, har atter begyndt sine ugentlige Farter imellem Kjøbenhavn og Flensborg, samt Kjøbenhavn og Fredericia.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-06-22
Dette hurtigseilende og smukke Dampskib anløber Gaabense paa Falster hver Fredag Formiddag imellem Kl. 10 og 12 paa dets Tour til Kjøbenhavn og Fredericia, samt hver Tirsdag Middag mellem Kl. 11 og 1, paa dets Tour til Flensborg, anløbende Lohals, Svendborg og Brunsnis.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-06-22
Hver Løverdag Morgen afgaaer dette Dampskib fra Kjøbenhavn til Fredericia, og hver Søndag Morgen Retour fra Fredericia til Kjøbenhavn. Fragtbetalingen bliver den samme som med Dampskibet "Königinn Caroline Amalie, som i dette Blads No. 20 er bekjendtgjort. Familier, henhørende til en Huusstand, nyde Moderation. Gaabense Postexpedition den 20de Juni Arnkiel.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-06-22
At jeg i disse Dage er bleven forsynet med et Parti nye og gamle ægte Meerskums Pibehoveder af forskjellige Størrelser, tillader jeg mig herved at bekjendtgjøre, saavelsom at min Boutik fremdeles er forsynet med de i Almindelighed brugelige Guld- og Sølvarbeider. Nykjøbing den 20de Juni 1843. P. Jespersen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-06-22
En Mandsperson ønsker et meubleret Værelse tilleie snarest muligt. Billet bedes aflagt paa Adressecontoiret.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-06-22
En ægte sort Pudelhund kan mod dette Avertissements Betaling erholdes. Adressecontoiret anviser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-06-22
Herved bringes til almindelig Kundskab, at i Havnen ved Nysted ligger i seilklar J Stand en et Jnteressentskab tilhørende Baad, 4 Commercelæster drægtig, som er bygget af Skibsbygmester Lambert Bonnesen i Nysted og hvis nærmeste Bestemmelse er at fare paa Rostock, Helligen hafen og Femern med Stykgods og Passagerer. Til disses Beqvemmelighed er i Baaden et smukt og rummeligt Ruff m. m., ligesom den er indrettet med 3 Luftkister eller aldeles tætte Rum, som holde indvendig Maal 98 1/2 Cubikfod og følgelig Bære kraft for c. 6000 Pund.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-06-22
Om denne Baads Benyttelse behager man at henvende sig til fornævnte Skibsbygger. Adressecontoirets Commissionairer ere: Dhrr. Boghdlr. Thierry i Nakskov, Kammerr. Suhr i Rødby, Posterpediteur Christensen i Stokkemarke, Boghdlr. Giegengack i Maribo, Apotheker Grundtvig i Saxkjøbing, Postmester v. Staffeldt i Nysted, Kbd. Wulff i Stubbekjøbing og Færgeforpagter Arnkiel i Gaabense.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-06-24
Lollands Falsters Stifte Tidende. Redigeret, trykt og udgivet af W. F. Laub i Nykjøbing. No 75. Løverdagen den 24. Junii.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-06-24
Jndenlandske Efterretninger. Deres Majestæter Kongens og Dronningens Reise i Sommeren 1843 er bestemt saaledes: Løverdag den 15de Juli fra Sorgenfri til Bregentved; Søndag den 16de Ophold paa Bregentved; Mandag den 17de over Vordingborg til Stege, Tirsdag den 18de og Onsdag den 19de Ophold paa Møen; Torsdag den 20de over Stubbekjøbing og Corselitze til Nykjøbing; Fredag den 21de Ophold i Nykjøbing; Løverdag den 22de til Saxkjøbing, Aalholm og Nysted, samt tilbage til Nykjøbing; Søndag den 23de Ophold i Nykjøbing; Mandag den 24de til Maribo, Bandholm og Engestofte, om Aftenen til Juellinge, Tirsdag den 25de til Nakskov og tilbage til Juellinge; Onsdag den 26de til Rødby og Christianssæde; Torsdag den 27de over Nakskov til Flensborg; Fredag den 28de Ophold i Flensborg; Løverdag den 29de over Lock til For. (Berl. Tid.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-06-24
Kjøbenhavn den 21de Junii. J lang Tid hedder det i Berl. Tid." er Staden ikke bleven hjemsøgt af en saa stor og farlig Jldløs, som den, der udbrød i Aftes Kl. 9 1/2, paa Jacob Holm Plads og Skibsværft ved Frederiks tydske Kirke. Den opkom, som det hedder, paa et Takkelloft, og greb strax saa voldsomt om sig i de mange smaa Bygninger og Skure samt et Par Pakhuse, at disse ikke stode til at redde. Pladsen var desuden fyldt med hurtigt tændelige Materialier, Tømmer, TjærOlie o. s. v., saa at næsten hele Pladsen blev bespændt med Jld, og det blev derfor meget vanskeligt for Brandcorpset at virke, da Vandet maatte bæres til det og de brændende Materialier for en stor Deel bestode af saadanne Stoffer, hvorpaa Vandets slukkende Kraft ikke kunde anvendes. Jmidlertid lykkedes det dog vort raske Brandcorps at redde et stort Pakhuus, ligesom det ogsaa i Forening med Artilleriet reddede Laboratoriet, af hvilket en Bygning, hvori 75 Centner Krudt opbevaredes, stødte nærmest til Pladsen. Med vaade Tæpper og Lærreder svalede man Laboratoriets Tage og Mure. Paa selve Pladsen brændte en stor Deel Materialier, og et Forraad af Steenkul som det hedder, flere Tusind Tønder. Dog lykkedes det Mineurerne saa at sige at udgrave Jlden af den store Bunke Kul og at redde den største Deel deraf. Paa det ene af de brændte Pakhuse var just i disse Dage oplagt den med Capt. Tikjøb fra St. Croix hjemkomne Ladning Sukker (450 Fade), Rum, m.m. De andre Pakhuse indeholdt ogsaa Rum, 350 Kasser Havanna Sukker, Tjære, og Mahognitræ. - Det var et rædsomt Skue af see den brændende Rum udbrede sig over Vandet i Canalen, ligesom en Lavastrøm, der næsten naaede tværtover Canalen, saa at Baadene i Havnen og flere Skibe maatte flygte bort for den. Nogle ved Pladsen beliggende Skibe bleve i Tide borthalede, dog var allerede eet tændt, men blev slukket. Bolværket antændtes flere Gange ved de udflydende brændende Strømme, men til Lykke er den fortræfselige Bedding paa Pladsen forbleven ubeskadiget. Den anrettede Skade paa Bygninger og Varer er alligevel høist betydelig, og anslaaes foreløbigt til 200,000 Rbd. Brandcorpset har viist stor Jver og Dygtighed ved at redde det ene store Pakhuus, ligesom det ogsaa fortjener al Anerkjendelse for sin Anstrængelse i Forening med Artillericorpset til Redning af Laboratoriet; thi var her kommet Jld vilde sikkert Frederikskirken og en stor Deel af Christianshavns Gaarde være blevet Jldens Bytte.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-06-24
En stor Menneskemasse havde samlet sig især paa Langebro og Knippelsbro, for at iagttage det rædsomt skjønne Syn af denne udstrakte Brand, og flere af disse Tilskuere skulle være komne til Skade, i Trængselen. Adskillige Brandfolk bleve saarede, hvoriblandt den uforfærdede Lieutenant Qvist, dog vare Saarene ikke farligere, end at han saae sig i Stand til at blive paa sin Post ved Jlden. - Vort Assurancecompagni for Varer og Effecter vil naturligviis ved denne Leilighed lide endeel. Kl. 3 1/2 i Morges blev der vel afkimet; men det brændte endnu stærkt i Grunden. Paa enkelte Steder paa Pladsen flyde smeltet Sukker i Strømme, hvilket mange fattige Folk øse i alle mulige Kar. - Til denne Beretning maae vi endnu tilføie, at blandt dem, som ere komne til Skade, er en Snedkermester Kjermgaard, som kom meget forbrændt til Hospitalet, hvor han senere er død. - De i Brandkassen forsikkrede, aldeles afbrændte, Bygningers Assurance beløber sig til 15,000 og den partielle Skade anslaaes til lige saa stor en Sum. De hos Assurancecompagniet for Varer og Effecter forsikkrede Varers Beløb skal udgjøre 160,000 Rbd.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-06-24
Natten til den 14de de, udbrød pludselig Jld i Spiellerup Møllegaard. Jlden greb, siger NySjællp.", saa hastig om sig, at hele Gaardens Bygninger i kort Tid lagdes i Aske. Høist beklageligt er det, at Møllerens gamle Moder, som var i Huus hos hendes Søn Mølleren, blev indebrændt. Sønnen, Møller Weber, søgte forgiæves at redde hende, og blev derved meget beskadiget af Jlden. Hvorledes Jlden er opkommen, er endnu ubekjendt. De 25 Nordslesvigere, som i Dannevirke opfordrede deres slesvigske Medborgere til at bidrage til Oprettelsen af høiere danske Underviisningsanstalter for den dansktalende Befolkning i Slesvig, og som i det Øiemed have constitueret sig til en slesvigsk Forening, have nu ogsaa i Altonaer Mercur ladet indrykke en lignende Opfordring i det tydske Sprog til deres tydske Medborgere i Sydslesvig og i Holsteen, om Deeltagelse i denne folkelige Sag. Vi tvivle ikke paa, hedder det i dette smukke hjertelige Aktstykke, som ikke er uden sær Betydning i fleer end een Henseende, at der ikke alene blandt vore tydske Brødre i Sydslesvig, men ogsaa blandt Hertugdømmet Holsteens ædle Befolk ning vil findes saare Mange, der med Kjærlighed ville understøtte en aldeles retfærdig og god Sag, af hvilken tillige Landets Ro og Tilfredshed synes at være afhængig. Nord=Slesvigerne have i Aarhundreder hjulpet til at begrunde og opretholde de forhaandenværende tydske Dannelses-Jnstituter. De haabe, at deres tydske Brødre nu ogsaa ville være dem behjelpelige til at ogsaa deres Folkelighed kan finde Beskyttelse. Foreløbig tilsigte vi Oprettelsen af en høiere Bondeskole, dernæst vilde i det mindste een lærd Skole og fremfor alt et Seminarium for Skolelærere være at oprette. Med Hensyn til Universitetet vilde saadanne Bestemmelser være tilstrækkelige, som borge for, at Candidater, som søge Embeder blandt os, ved Examen godtgjøre, at de ere det danske Sprog fuldkommen mægtige. - Man skulde neppe kunne forestille sig, at denne Opfordring, der mulig vil forekomme en Deel af vore Supernaturalister noget besynderlig, kunde forfeilsin Virkning, og idet vi ønske den det bedste Held, glæder det os at høre disse nordslesvigske Mænd udtale saa kraftigt og roligt: Engang kommen til Bevidsthed om vor sørgelige aandige Tilstand, sig de, ville vi ikke hvile for det Onde er udryddet med Rode, før vi ere komne til at besidde passende Dannelsesanstalter for vor Ungdom. Vor Kam er ædel: for den aandige Oplysning og Velfærd af den halve Befolkning i Slesvig og for Roligheder, i begge Hertugdømmer. Hele Verden vil kalde vore Bestræbelser retfærdige og Himlen vil krone den med Held. (Kbhpst.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-06-24
Af et Privatbrev fra Kjøbenhavn meddeler Hemp. Av. Følgende: Cancellieraad Friberts Afreise fra Dagens Redaction og fra sit Fødeland er en Gaade for Publicum. Han blev gift med Frøken Eilard, der medbragte ham 80,000 Rbd. Kapitalen stod rigtignok fast, men Renterne stode til Ægteparrets Disposition; desuden havde Fribert i flere Aar som kongelig Embedsmand havt en Gage af henved 1200 Rbd.; han var ingenlunde nogen Ødeland, han var arbeidsom, maaskee meer end Mange troe - og dog maatte han gaae til Amerika, hvorfor det veed Jngen. Des menes af Nogle, at han efter sin Overbeviisning af Regjeringen har faaet et Løfte om et aarligt Tilskud til Dagens Redaction, men i denne Anskuelse har han vist feilet. J Danmark behøver en Regjering vist ikke at kjøbe et Blad som Dagen, den behøver ikke engang at kjøbe Fædrelandet, om et saadant Forsøg var tænkeligt fra den ene og realisabelt fra den anden Side. Der gives andre Ressourcer. Dagen vil imidlertid kun indtil videre ei kunne udgaae, saa at Journalisterne maaskee kunne have det Haab, snart at see en ny Dag. Men om denne Dags Lys vil blive af den Klarhed, som Publikum og som Journalisterne ønske sig, er endnu en Gaade hvis Løsning vel meest er afhængig af jordiske Fyrsters Sammenkomster, men som dog ogsaa trænge, til den Høieres, Kronions bifaldende Nik. J ethvert Tilfælde er Fribert – hvad han maaskee aldrig anede at blive – nu et mærkeligt Phænomen i Danmarks Trykkefrihedshistorie, flere fattige De liberale Dyrkere af Pressen ere gaaede under og ville maaskee fremtidigt gaae under, thi de forreste Rækker maae falde, Goldschmidt vender hjem fra Sverrig, for i Danmark at nyde et tarveligt Maaltid, men, ifald hans Constitution tillader ham at leve, da vil han alligevel forblive i sit Fødeland og muligt underkaste sig ny Diæt, men - Manden paa de 80,000 for eengang og paa de 1200 aarligen, den af det i en anden Retning aandende Parti Forhaanede, han, den af Menigmand mulig i en enkelt Henseende Misundte, han tænker ikke paa Poul Møllers Glæde over Danmark, men han forlader sit Fædreland og gaaer til en fjern Kyst, jal kunde han endda, naar han ved Landingen kysser det frie Lands Jordbund, sige: frie Nordamerikal modtag en fri Sjæl At Trykkefrihedssager ikke kunne sammenlignes med andre Criminalsager, derpaa afgive de mange Domme i Pressesager det meest slaaende Beviis. Naar f. Ex. siger Den Frisindede. – En har stiaalet paa 20 forskjellige Steder, straffes han saaledes ikke med 20 Gange 3 Gange 5 Dages Vand og Brød; men og Cand. Goldschmidt havde omtrent samtidigen havt 20 Trykkefrihedssager, kunde han være bleven dømt, for samme Slags Lovovertrædelse, i alle samtlige 20 Sager, og saaledes skiftet med Fæstningsstraf, Forbedringshuusarbeide, Vand og Brød, diverse Mulcter a., uden at egentlig den ene Straf, som ellers er Tilfældet, absorberede den anden.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-06-24
Jfølge holsteenske Blade har Hr. Kammerherre, Amtmand v. Scheel angivet for den slesvig-holsteenske Overcriminalret, at Landinspecteur Tiedemann har holdt oprørende Taler ved en i Haddeby holdt 28de Maifest, og andraget paa, at det maatte overdrages ham (Amtmanden) selv at lede Undersøgelsen af denne Sag, eftersom Festen er bleven holdt paa et til hans Amter hørende Sted. Retten har imidlertid ikke paa Grund af denne iøvrigt ubeviste Denunciation følt sig foranlediget til at efterkomme dette Andragende, og skal heller ikke have taget Hensyn til Amtmandens gjentagne Skrivelse. Man formoder nu, at Amtmandens Tjenesteiver vil bringe Sagen for det tydske Cancelli, – og vi kunne tilføie, at dette allerede skal være skeet. (Kbhpst.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-06-24
Den private Subscription paa Gasbelysning iblandt de Handlende i Kjøbenhavns Hovedgader skal have særdeles god Fremgang, og allerede have endeel Boutikeere tegnet sig. Det kommer nu an paa, om Borgerrepræsentanterne kunne blive enige med Entrepreneurerne for Gasbelysningen. (Aalb. Av.)¬
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-06-24
Et mærkeligt Tilfælde er det, at en vis bekjendt Greve i denne Tid opholder sig i Hamborg, medens Bournonville ankommer dertil for at give Forestillinger. Hr. Bournonville skal og saa have foretaget den Forandring i Torreadoren, at han ikke bliver baaren ind i Triumph. (Cors.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-06-24
Fra Kjøbenhavns Politikammer er udlovet en Belønning af 50 Rbd. for Opdagelsen af en sømandsklædt Person, som i Gothersgade stødte en velklædt Mand for Brystet, saa han faldt om og fik sit Knæ beskadiget. - Af Kjøbenhavnsposten erfares nu, at Sidstnævnte var Hr. Solodandser, Hoppe, og at Politikammerets Opfordring har ledet til den attraaede Opdagelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-06-24
Jfølge en Notits fra Kiel i Ploner Wochenbl. skal paa en Eng ved Wiemersdorf pludselig et Stykke af den holsteenske Jernbane, som var blevet bygget Dagen forud, om Natten være sunket ned, saaledes at der om Morgenen formelig viste sig en lille Sø paa Stedet, der dog ikke skal være stort.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-06-24
J næste Uge skal Hs. Maj. Kongen paa Krigs dampskibet Heklal ville aflægge Besøg paa Bornholm, og mulig ogsaa paa Christianss. (Kbhpst.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-06-24
Angaaende Kongens Reise til Preussen giver den Berl. Tid. af 20de de, en temmelig omstændelig Beretning, forsaavidt nemlig det Udvortes, det Conventionelle og Ceremonielle ved de to Kongers Sammenkomst angaaer. Om alt dette veed Berlingske at fortælle, og Preussische Staatszeitung, vil sikkert give en ikke mindre nøiagtig Beretning derom; – men hvad der forøvrigt er bleven afhandlet ved denne Sammenkomst; hvorledes de to Souverainer personlig have udvexlet deres Anskuelser og Tidens Fordringer, forklaret og veiet deres fælles og gjensidige Jnteresser, deres Landes Jndvaaneres Vel og Trang, og hvorledes de deri have stemmet overeens eller stræbt at komme til Overeensstemmelse ved Eftergivelse fra den ene eller den anden Side, - derom erfares Jntet, og dog er dette langt vigtigere Ting end alle vaiende Flag, Saluter, Dineer og Revuer. (Kbhpst.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-06-24
Ombord paa Dampskibet Jris i Malmø Havn, erfarede Cand. Goldschmidt, at han ifølge Hs. Majestæts allernaadigste Høiesteretsdom skulde hensættes paa Vand og Brød. – Goldschmidt kan ikke andet end anerkjende Retfærdigheden af denne Dom, da han med Anger maa bekiende, at han for tre Aar siden har skrevet i Dagen". (Cors.) Brøndene paa Strandveien ere nu næsten alle færdige, men Veiforpagteren vil ikke tillade at de bruges, da han paastaaer at Veien vil lide ved Vandingen. Jstedetfor at vande, støver man nu op i gamle Contracter, for at bevise, at han er uberettiget til sin Jndsigelse. - Ogsaa Børstedrengene skulle være meget misfornøiede med den nye Jndretning til at vande Strandveien. Man siger, at de have besluttet i Forening at børste Entrepre(Cors.) neurerne ordenlig.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-06-24
Blandt de Haandværkere, der have tilbudt Arbeide til Tivoli, har en Rebslager paataget sig Leverancen af de Blaar, der skulle sættes Actionairerne i Øinene. Hr. Carstensen lod ham imidlertid selv tage en Actie for Leverancens Beløb. (Cors.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-06-24
Det kan muligt interessere danske Læsere at erfare fra Berlin, at Stænder-Comitteerne igjen skulle samles iaar, fordi nogle vigtige Forvaltningssager ligge færdige – til Bejaelse. (Cors.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-06-24
Corfaren indeholder følgende humoristiske Characteristik af den kjøbenhavnske Politiassistent Leer becks Stok: "Leerbeck og hans Stok ere vel To men i Grunden Et ligesom Mand og Kone. Leer becks Stok maa derfor betragtes først som Leer beck, dernæst som Stok. Læser, Kiender Du Nr. 1, vi mene Leer beck, Det er en lille Mand med himmelblaae Øine, ypperlig Næse, rundt Ansigt, fiirkantet Hoved. Kjender Du hans Stok, – Vi ville lade ham selv tale om den. Han sagde forleden Aften i Vidners Overværelse, at, saa tidt han gaaer forbi det Sted, hvor den formeentlige Redacteur af Corsaren boer, hopper hans Stok af sig selv i Haanden, paa ham. - Hvilken uforlignelig Unge af en Stok Med hvilken stolt Faderglæde maa Hr. Leerbeck betragte den, Og dog undrer jeg mig slet ikke over dens Qvaliteter. Har den saa tidt dandset paa Folks Ryg, maa den sagtens kunne hoppe paa egen Haand. Men har Du ogsaa ret lagt Mærke til denne Stoks Jntelligens, Den kjender Gade og Huusnummer, den har studeret Mandtalslisterne og erindrer Huusbeboerne, og ligesaa godt som Høiesteret kan den udfinde, om den formeentlig Skyldige ogsaa er den virkelig Skyldige. Ja, den gaaer heri saa vidt, at den heller ikke giver Præmisser. Men har Du ogsaa opdaget, hvilken practisk Nytte denne Stok kan gjøre Staten, Ei, den er jo en Ønskeqvist til at opdage Liberale. Vandkiggernes Qvist dirrer, hvor der er Vand, denne dirrer, dandser, hopper, hvor der er Liberale. For Fremtiden vogter Jer, J hemmelige Liberale, Leer becks Stok vandrer ved Leerbecks Side imellem Jer, den giver ham et Tegn, han seer paa Jer med de himmelblaae Øine, med de delige himmelblaae Øine, der synes at sige Fanden skal tale Jer! Men især elsker jo Stokken de liberale Redacteurer oc ynder at gjøre deres Bekjendtskab. Her skal den gavne Staten. Den skal søge, opdage, følge dem, o, Staten skal blive lykkelig, de liberale Redacteurer skulle stedse have Stokken i Nakken. Da, da først kan Staten sove rolig.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-06-24
Under 16de de har Hs. Maj. paa Ansøgning i Naade og med Pension entlediget Rector ved Odense Cathedralskole, Prof. J. Saxtorph.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-06-24
I Anledning af Vacancen i Vestenskov og Cappel Menigheder, hedder det i Lollandsposten, er der nu indkommen allerunderdanigst Ansøgning om, at see 2 Pastorater oprettede, nemlig et for Vesten skov og et for Cappel, da det samlede Embede er saa stort, at det, naar det deles, giver godt Udkomme for 2 Præster.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-06-24
Ved Tallotteriets 1424 Trækning i Altona udkom:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-06-24
Udenlandske Efterretninger. Opstanden i Spanien udbreder sig med rivende Hurtighed og synes snart uden Blodsudgydelse at skulle feire en fuldstændig Seier. Den ene Stad, den ene Provinds efter den anden erklærer sig for Bevægelsen, Folket vælger da en foreløbig Bestyrelse (Junta), bestaaende af anseete, frisindede Borgere. Denne udsteder en Erklæring, hvori den opsiger Espartero og hans Parti Lydighed, men hylder Dronningen og Constitutionen; tillige væbnes de Frivillige som skareviis strømme sammen for at forsvare Frihedens Sag. Øvrighederne slutte sig enten til Bevægelsen, eller forholde sig i det mindste rolige, og endnu er det paa intet Punct, kommet til Sværdslag; thi hvor Regjeringstropperne ere sendte ud imod Frihedsmændene, have de enten forenet sig med dem eller ere vendte tilbage med uforrettet Sag. Hele Catalonien skal have sluttet sig til Bevægelsen og Folket og Nationalgarden besat samtlige Forter og Fæstninger, selv den frygtelige og næsten uindtagelige Klippefæstning Montuich, som truende hæver sig over Barcelona og under den sidste Opstand afgjorde Striden til Esparteros Fordeel ved at slynge Død og Ødelæggelse ned over den folkerige By. Blodhunden Zurbano, som var den nærmeste Anledning til hele Opstanden, er med en betydelig Styrke draget ud imod Oberst Prim, der allerede staaer i Spidsen af en Opstandshær paa 20,000 Mand; men hele Generalstaben med en stor Deel af Tropperne skal være gaaet over til Prim, jo man paastod endog i Paris den 17de de, at Telegraphen havde bragt den Efterretning, at Zurbano var taget tilfange og ført til Barcelona Ligeledes skulde de Tropper, som umiddelbar anføres af Espartero, have vægret sig ved at gaae imod deres Landsmænd, og Regenten selv skulde derved see sig nødsaget til at forlade Landet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-06-24
Den franske Regjering har beordret flere Regimenter til den spanske Grændse, da den ansaae det for sandsynligt, at det kunde blive nødvendigt med væbnet Haand at blande sig i de der herskende Uroligheder; ja det hed endog i Paris den 17de, at de franske Tropper allerede havde overskredet Grændsen. Men dersom Opstanden trænger saa lykkelig igjennem, som der nu er Udsigt til, kan dette ikkun være til Fordeel for den franske Jndflydelse i Spanien. Blandt de mange Rygter, som den 17de vare udbredte i Paris, hvor de frembragte en overordentlig Synkning i Statspapirernes Priis, var ogsaa nogle, som vakte Bekymring for Frankrigs Rolighed, men Neue Zeitungs Correspondent und lader med Forsæt nærmere at omtale dem, da han antager dem for ugrundede.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-06-24
Ogsaa i England foretages betydelige Rustninger, og flere Krigskibe samle sig ved Jrlands Kyster, som det hedder paa Grund af Urolighederne i Spanien. Andre mene imidlertid, at dette kun er et Paaskud, og at den egentlige Hensigt er at være paa rede Haand for at undertrykke Bevægelsen Jrland, der stedse tiltager, men endnu bestandig holder sig for det Lovliges Grændser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-06-24
Gudstjeneste. Imorgen begynder Gudstjenesten i Nykjøbing Kirke Kl. 10.