JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1838-12-31
Ved Middelsom Sønderlyng Herreders Extraret den 10de Decbr. 1838 er af Landvæsens-Commissair Herredsfoged Rod og Meddomsmænd dømt saaledes: "Tiltalte Morten Nielsen bør hensættes til Fæstningsarbeide paa Livstid, Else Elisabeth Christensdatter bør hensættes til Forbedringshuusarbeide i Viborg, Tugt- og Forbedringshuus i 1 1/2 Aar, Ane Kirstine, Jørgensdatter ligesaa i 2 Aar 3 Maaneder, og Jnger Marie Larsdatter ligesaa i 8 Maaneder. J det Øvrige bør de Tiltalte for Tiltale i denne Sag fri at være. Saa bør de og Een for Alle og Alle for Een at udrede de af Actionen lovligt flydende Omkostninger, og deriblandt Salair til Actor, Losoprit. Bastrup 8 Rbd. Sølv og til Defensor, Losopprit. Nyboe 6 Rbd. Sølv."J Sagen No. 240. Ldsoprykt. Møller befalet for Commissionen for Øster og Vester Assels Sognes Fattigvæsen, ctr. Ldsoprykt. Nyboe befalet for Aftægtsmand Peder Dahlgaard. (Citanterne, Commissionen for Øster og Vester Assels Sognes Fattigvæsen, paaanke under nærværende Sag en inden Morsøe Herreders Ret den 27de Januar 1838. afsagt Dom i en Sag, anlagt af dem imod Jndstævnte, Aftægtsmand P. Dahlgaard, betræffende den ham formeentlig paaliggende Forpligtelse til at afgive Halvparten af hans ved Contract af 13de Septbr. 1821 betingede aarlige Aftægt til hans Kone, Maren Pedersdatter, eller til forbemeldte Sognes Fattigvæsen.) Dom: "Denne Sag hjemvises til Paakiendelse ved Underretten i Realiteten. Ved Morsøe Herreders Ret den 27de Januar 1838. er af Cancellieraad, Bye- og Herredsfoged Rummelhoff dømt saaledes: "Denne Sag afvises. Til Citanternes beskikkede Sagfører, Prokurator Calundann, udredes af det Offentlige i Salarium 20 Rbd.
Viborger Samler, 1839-01-03
67 Aargang. No. 1. Kongelig allernaadigst alene privilegerede Viborger Samler. Forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdømmene. Torsdagen den 3 Januar 1839. Redigeret af E. Nerenst. Udgives fra det Donssiske Officin.
Viborger Samler, 1839-01-03
Belgien. Ved Rygtet om at det hollandske Gouvernement skulde have antaget de 24 Artikler erklærede, Udenrigsministeren i det andet Kammer, at hiint vel ikke havde antaget, men dog erklæret sig villigt til at antage benævnte Artikler. En Coureer afsendtes til London efter Forlydende med Clausuler fra belgisk Side til de 24 Artikler. Rygterne om den forestaaende Afgjørelse af Spørgsmaalet i de 24 Artiklers Aand fremkaldte Addresser fra alle Sider især fra Limburg og Luxemburg, i hvilke Provindser det dødeligste Had mod den hollandske Regjering hersker. Den preussiske Garnison i Fæstningen Luxemburg udsendte et Detaschement, som omhuggede et med de belgiske Farver prydet Frihedstræ i Landsbyen Strassen; den næste Dag reistes Frihedstræet igjen og fra de nærmeste Landsbyer vaiede store belgiske Faner. Da Jndvaanerne i Strassen herpaa holdt en Forsamling for at undertegne en Addresse om ei at adskilles fra Belgien, udbrød, uden at man veed hvorledes, en Jldløs, der fortærede 27 Bygninger. Fra dette Øieblik af traf baade Regjeringen og Befolkningen alle Foranstaltninger til Fædrenelandets Forsvar; Antwerpen og Venloo sattes i Forsvarstand, sidstnævnte Fæstning provianteredes, Rustninger foretoges overalt, og Krigsministeren forlangte en Supplementarcredit, som eenstemmigen bevilgedes; i Brüssel organiseredes en Association, hvis Hensigt var at forebygge Belgiens Lemlæstelse af den fremmede Diplomatie og den 6te August var Gjæringen i Brussel saa stor, at alle Tropperne vare consignerede i Casernerne. Kong Leopold og Gemalinde have gjort en Reise til London, hvor de indtraf den 6te September. Den londonske Conference stal have været færdig til Spørgsmaalets Afgjørelse, da Grev Sebastiani erholdt nye Jnstructioner fra Hr. de Mole, hvorved han forhindredes fra at undertegne. Fra Senatets og Repræsentantkommerets Medlemmer fra Limburg og Luxemburg ere Dhrr. Ansenburg og Metz afsendte til Paris til den franske Regjering og de franske Kamres Medlemmer, for at protestere mod enhver Sønderlemmelse af disse Provindsers Gebeet. Den af Private i Brüssel oprettede belgiske Bank har seet sig nødsaget til at standse med sine Udbetalinger.
Viborger Samler, 1839-01-03
Nederlandene. Den væsentligste Gjenstand for dette Lands Regjerings Politik har i det forløbne Aar som i de foregaaende været Spørgsmaalet og Afgjørelsen af Differencerne med Belgien. Fra det Øieblik af, da Kongen af Holland erklærede sig villig til at undertegne de 24 Artikler, kom den belgiske Regjering med Jndvendinger og Forslag til Modification i den ovennævnte Tractat. At den hollandske Regjering maaskee ikke heller er aldeles uvillig til at gjøre nogle Concessioner, synes at kunne sees af følgende Yttring i det amsterdamske Handelsblad af 23de September: "Jfølge vor londonske Correspondance skal det effective Svar paa den af vor Gesandt i London, Hr. Dedel, til Conferencen i April afgivne Note indtræffe hurtigere, end man har troet, maaskee endnu i Slutningen af denne Uge. Vi vide naturligviis ikke hvad Kongen i sin Viisdom vil beslutte; men saameget vide vi fra London, og dertil maae vi indskrænke os, at man atter vil forlange store Offere af vort saa haardt medtagne Fædreland, naar vi ville see Enden paa den nærværende Tilstand, og at, naar Regjeringen, for at komme ud af denne status que, antager de ubillige Forslag, som Conferencen giør, dette alene kan retfærdiggjøres ved den opnaaende Vished, fra det Øieblik af at være unddragen Frankrigs og Englands Vilkaarlighed og ikke at see vor Stilling men hvert Aar at forværre sig." – Begge Kamres Addresse til Kongen vare imidlertid aldeles i Regjeringens Aand. Den yttrer Haab om en hurtig og gunstig Afgjørelse af Differencerne med Belgien og slutter med følgende Ord: Skulde imidlertid, ifølge en ubegribelig Politik, dette Haab ikke snart gaae i Opfyldelse, da vil Deres Majestæt finde os beredte til at understøtte Allerhøistsammes Bestræbelser til Opnaaelsen af et saadant Resultat."
Viborger Samler, 1839-01-03
Jtalien. J Aarets første Dage circulerede Rygter om Sammensværgelser i Neapel og et truende Udbrud af Uroligheder, der formeredes ved Regjeringens hemmelighedsfulde Taushed og de hyppigt forefaldne Arresteringer. Til at forhøie Frygten bidroge ogsaa de hyppige Mord da man hver Morgen fandt dræbte Menneskers Lig end- og i de meest beboede Deele af Staden. Stemningen forværredes ogsaa ved Kongens Fraværelse, da denne først den 28de Marts kom fra Palermo tilbage til sin Hovedstad. - Meget bidrog det til at forbedre den offentlige Stemning, at Dronningen den 1ste August nedkom med en Søn. Den 22de indskibede Kongeparret sig tilligemed tvende Ministre, forskjellige Embedsmænd og endeel Tropper til Palermo, for der i nogen Tid at opholde sig. Under sit Ophold her beskjæftigede Monarchen sig især ivrigt med at omdanne Øen Siciliens Regjering efter den neapolitanskes Mønster. Man vilde i Neapel vide, at Hs. Majestæt flere Gange havde incognito været i Hovedstaden. Vesuv har i November Maaned været meget urolig. Jaar er endelig den saalænge omtalte Rømning af Kirkestaten gaaet for sig efter en Overeenskomst mellem Frankrig og Østerrig, saaledes at Rømningen samtidigen udførtes af begge Staters Tropper. Strax efter Østerrigernes Afmarsch forefaldt slemme Optøier i Faenza.
Viborger Samler, 1839-01-03
Østerrige. Keiser Ferdinand indtraf med Gemalinde den 1ste Septbr. til Mailand, hvor Begges Kroning gik for sig den 6te f. M. Samme Dag udstedte Keiseren en almindelig Amnestie for politiske Forbrydere.
Viborger Samler, 1839-01-03
Man nærer det Haab, at den menneskekjærlige Keiser vil skjænke de politiske Lovovertrædere i Ungarn og Gallizien en lignende Amnestie. Følgen af Jtalienernes milde Behandling har allerede viist sig; Keiseren har nemlig seet sig istand til at sætte den østerrigske Hær i Jtalien under Grev Radetzky paa Fredsfod. Østerrige har afsluttet en Handelstractat med England.
Viborger Samler, 1839-01-03
Preussen. Erkebiskoppen af Cøllns Afsættelse og Hæftelse har paadraget den preussiske Regjering mange Ubehageligheder. Allerede den 10de Decbr. 1837 holdt Paven en Allocution i det hemmelige Consistorium, hvori han erklærede det for Pligt mod Gud og sit Embede at hæve sin apostoliske Stemme mod det gjorte Jndgreb i Kirkens Rettigheder. Denne Allocution vakte den største Sensation i Cølln. Herfra afsendtes en Depution til Berlin, der ingen Audients fik hos Kongen, men maatte henvende sig til Politiministeren, Hr. v. Rochow. Biskopperne af Paderborn og Münster sendte en Erklæring til Berlin, at de, ligesom den afdøde Biskop af Trier, gienkaldte den af den afdøde Erkebiskop Spiegel indgaaede Forening angaaende Fulbyrdelsesmaaden af Pave Pius VIII Breve, af 25de Marts 1830. Jfølge gjentagne Noter fra den preussiske Minister i München Grev Dønhof afsatte den baierske Regjering Censoren over den wirzburgske Tidende, i hvilken en mod Preussen aabenbart fjendtlig Artikel var optagen. Et Breve fra Paven til Metropolitancapitlet i Cølln misbilligede Capitlets Fremfærd og erklærede, at Hs. Hellighed af den preussiske Konge havde forlangt Erkebiskoppens Gjenindsættelse. Regjeringen afsatte Generalvicaren af Gnesen, fordi han havde meddeelt sin Clerus det pavelige Breve mod de blandede Ægteskaber.
Viborger Samler, 1839-01-03
Regjeringen tilskrev det collnske Capitel, at Erkebiskoppen, i intet Tilfælde igjen vilde blive indsat i sit Dioces. Fra Rom fremkom Actstykker den 6te Marts som Svar paa det preussiske Statsskrift. Da intet Forlig syntes opnaaeligt, rappellerede den preussiske Regjering Hr. v. Bunsen. Erkebiskoppen af Posen, Hr. v. Dunin, afsattes og den preussiske Regjering greb strænge Forholdsregler, hvilke dog fandt Modstand af Storhertugdømmets Befolkning. Selv i Danzig og Omegn befrygtede man et Overfald af den polske catholske Befolkning. Underdisse Omstændigheder affendtes en Coureer til Rom med den cathegoriske Erklæring, at Kongen under ingen Omstændighed vilde tillade den collnske Erkebiskops Gjenindsættelse. For at modvirke udspredte Rygter og Religions forfølgelser tilsendte Kongen sine catholske Undersaatter i Storhertugdømmet Posen en oplysende Skrivelse. En Criminalproces indlededes mod Erkebiskop Dunin i Posen, der exciperede mod det verdslige Forum. Den 12te Aug. foretoges adskillige Arresteringer i Posen, hvor man troede at være paa Spor efter en Sammensværgelse. Den hele catholske Geistlighed i Posen reclamerede mod det ministerielle Rescript om de blandede Ægteskaber. Tropperne i Rhinpreussen bleve afløste af pommerske Regimenter. Overstatholderne i de catholske Provindser bleve sammenkaldte til Berlin og skulle have tilraadt eftergivende Forholdsregler.
Viborger Samler, 1839-01-03
Rusland. En ulykkelig Jldsvaade lagde det skjønne og rige keiserlige Vinterpallads i Aske. Tabet ansloges til over 10 Mill. Rubler, endnu sørgeligere var det overordentlige Mennesketab; alene Thronsalen knuste ved sin Jndstyrtning 150 Gardister, der vare beskjæftigede med at redde. Man havde Mistanke om at Jlden var anlagt; de Reservoirs, der om Vinteren skulle holdes beredte til Vandets Opvarmming, fornødent Tilfælde, vare tomme. Den russiske Keiser tilbragte den største Deel af Sommeren paa en Udenlandsreise. Først besøgte han Stockholm, hvorfra han vendte tilbage til St. Petersburg; herfra tiltraad Monarchen en større europæisk Reise, paa hvilken han besøgte Keiseren og flere af Tydsklands Regenter, traf derpaa sammen med sin Gemalinde og Familie i Berlin, hvorfra de den 2den October afreiste til Stettin og gik herfra sovært til St. Petersburg, hvor de ankom den 9de f. M. Den russiske Regjering har især havt sin Opmærksomhed henvendt mod Orienten, hvor det hidtil ikke er lykkets den at undertvinge det lille tappre circassiske Folk, der endog, hvis man tør troe de franske og engelske Blades over Constantinopel indløbne Efterretninger, i flere Fægtninger har havt en afgjørende Overvægt og tilføiet Russerne betydelige Tab. Hertil kom, at frygtelige Storme i det sorte Hav anrettede store Ulykker paa den russiske Flaade, af hvilken to armerede, med Ammunition rigt ladede, Krigskibe faldt i Circassernes Hænder. En stem Følge af Circassernes Held er at flere misfornøiede Tartarstammer derved have faaet Mod til at gribe til Vaaben; saaledes have Lesghierne i en Opstand nedhugget flere tusinde Russere. Disserencerne mellem Porten og Mehemed Alt bevægede Russerne til at sammendrage en betydelig Troppestyrke under General Woronzow paa den tyrkiske Grændse, og i et Øieblik, da Faren syntes at true Storherren, erholdt saavel Tropperne, som Flaaden i det sorte Hav befaling til paa første Opfordring fra Portens Side at yde Understøttelse. Efter General Weliaminows Død blev Commanden over den transcancasiske og circassiske Hær betroet til General Roth. Kort for Keiserens og hans Families Tilbagekomst erholdt man Efterretning om at Uroligheder vare udbrudte i Polen, Lithauen og selv i Rusland; i Warschau, Wilna og i St. Petersburg foretoges Arresteringer.
Viborger Samler, 1839-01-03
Det tydske Forbund. Kongen af Hannover indkaldte sit Riges Stænder efter Forfatningen af 7de Decbr. 1819 til den 20de Febr., paa hvilken Dag de ogsaa aabnedes; men det andet Kammer kunde ikke blive fuldtalligt, da ikke færre end 19 Deputerede mange lede. Den nye Forfatningsurkunde overgaves til Stænderne med den Forsikkring, at dens Grundsætninger ogsaa da skulde blive bragte i Anvendelse, om den almindelige Stænderforsamling ikke skulde ville antage dem. Jmidlertid forkastede det andet hannoverske Kammer med stor Majoritet Forfatningsudkastet, hvorpaa Kongen ved et Rescript, dateret Osnabrück, den 27de Juni, prorogerede Stænderforsamlingen indtil videre.
Viborger Samler, 1839-01-03
Churprindsregenten af Hessen opløste ved en Forordning af 10de Marts den churhessiske Stænderforsamling, fordi denne vilde optage hele Beløbet af de Domainer, der havde været i den fyrstelige hessen rothenburgske Linies Besiddelse, i Angivelsen af Statsindtægterne for den løbende Finantsperiode. Valgkamrene i flere constitutionelle tydske Stater have erklæret Kongen af Hannovers egenmægtige Kuldkastelse, af Landets Forfatning for retstridig og forlangt deres Regjeringers Jndvirkning paa denne Sags Afgjørelse ved Forbundsdagen.
Viborger Samler, 1839-01-03
Schweitz. Aristoeratiet i Canton Scen, der tiltrods for den præsiderende Cantons Forbar lod afholde en Forsamling ved Rothenthuem den 17de Juni, der ledsagedes af de skiændigste Voldsomheder mod det demoeratiske Parti, faae sig dog ved de øvrige Cantoners Beredvillighed til paa Opfordring at lade Tropper rykke imod dem, nødsagede til at give efter og udlevere deres Vaaben. - Den 1ste August indgav den franske Gesandt, Hertugen af Montebello, en Note til den præsiderende, Canton, hvori han i sit Hofs Navn fordrede Prinds Louis Napoleons Fordrivelse fra Schweiz. Paa denne Note fulgte en anden af 10de f. M., hvori samme Gesandt fordrede sine Pas, hvis hiin Fordring ikke uindskrænket opfyldtes. Da Prindsen havde Borgerret i Canton Thurgau, saa afslog den schweizerske Regjering standhaftig at opfylde Hertugens Begjæring, og ikkun Prindsens frivillige Afreise til England frelste Schweiz fra en Collision med Ludvig Philip, der som sædvanligt med Overmod behandlede den svagere Nabo.
Viborger Samler, 1839-01-03
Orienten. Tyrkiet har som altid ogsaa iaar været et Tvistens Æble mellem de europæiske Diplomater, hvis Regjeringer alle ville opkaste sig til dets Formyndere og Beskyttere. Den russiske Gesandt Hr. v. Butenien syntes at have den største Jndflydelse; men under hans Permission fra sin Post lykkedes det Lord Ponsonby at afslutte en fordeelagtig Handelstractat med Porten, hvilken Admiral Roussin senere paa sin Regjerings Vegne tiltraadte. Længe har Porten ventet paa at Mebemed Ali skulde hjemsøges af saa mange Uheld, at den torde vove et Forsøg paa igjen at bemægtige sig de bortrevne asiatiske Provindser. Ægypternes Nederlag i Aemen og Syrers og Drusers Oprør, foranlediget ved Skattepaalæg og Troppendskrivning, gave længe dette Haab Næring; men Kampens Afgjørelse i deres Faveur i Arabien ved Guld og i Syrien ved Vaaben - har senere ganske tilintetgjort dette Haab og bidraget sit til at forøge Portens Føielighed mod de europæiske Magter, paa hvis Hjælp dens Tilværelse let vilde kunne komme til at beroe. Grækenland. Ministeren Hr. v. Rudhart erholdt sin Afsked og Cabinettet sammensattes udelukkende af Grækere. Jmidlertid blev den forrige græske Minister sendt fra Baiern som Ambassadeur tilbage til Athen, hvor han faldt i en Sygdom, der forvoldte hans Død og saaledes befriede Grækerne for hans forhadte Jndflydelse. En Opstand i Messenien i Anledning af Arresteringen af en Secretair ved Demarchiet blev snart undertrykt af Messeniens Gouverneur i Forbindelse med Oberstlieutenant Feder. Dronningen af Grækenland foretog en Reise over Ancona til Tydskland, for at see sine Paarørende; det gjorde stor Opsigt, at Hs. Maj. ikke besøgte Baiern.
Viborger Samler, 1839-01-03
AVERTISSEMENTS. Til forskjellige Tider er her i Byen fundet og til Politimesteren afleveret: 1) Et saakaldet Halvmerskums Pibehoved med Sølvbeslag og Rør. 2) En Pose med en Deel Gangklæder. 3) En Lundstikke. 4) En liden grøn Æske med en Guldbrystnaal. Hvilke Ting herved oplyses. Viborg Politikammer, den 28de December 1838. E. Selmer, const.
Viborger Samler, 1839-01-03
Fra Pressen er udkommet: Forelæsninger over den bibelske Historie, anden og sidste Deel, fra det babyloniske Exil indtil Christi Himmelfart. Af Dr. Chr. H. Kalkar. Subskriptionspriis 2 Rbd. 3 Mk. Bogladepriis 2 Rbd. 4 Mk. 8 s.
Viborger Samler, 1839-01-03
Skriftet faaes paa de fleste Boglader i Danmark hvor ogsaa 1ste Deel af samme kan erholdes for 2 Rbd., og i Viborg hos Hr. Kabell. Odense den 20de Decbr. 1838. S. Hempel.
Viborger Samler, 1839-01-03
Den saa meget søgte Kogebog for smaae Huusholdninger kan atter faaes heftet for 1 Rbd. hos P. C. Kabell.
Viborger Samler, 1839-01-03
Undertegnedes Manufactur-Varelager er bleven forsynet med et Parti diverse Tørklæder, couleurte og hvide Shertings, 8/4 Thibet Merinos, ægte stribede og ternede danske Bomuldstøier, Hampelærreder i forskjellige Fiinheder, blaa og hvid stribet lærreds Bolster, Klæde, Casimir, og Buxkin, af forskjellige Farver og Fiinheder, Duffel, mørke Sirtser m. fl. til Manufacturhandlen henhørende Artikler, som alle sælges til muligst billigste Priser. D. Philipsen.
Viborger Samler, 1839-01-03
Atlaskes og Gros d'Naples Halsbind af moderne Facon er arriveret og sælges til billige Priser hos D. Philipsen.
Viborger Samler, 1839-01-03
Gigttaft kan faaes hos D. Philipsen.
Viborger Samler, 1839-01-03
Blegede og ublegede Trister sælges til nedsatte Priser hos D. Philipsen.
Viborger Samler, 1839-01-03
Den Leilighed i St. Mogensgade, som nu fortiden beboes af Mad. Lehmann, er at faae til Leie til første Mai 1839, naar man derom henvender sig til Undertegnede. J. Erichsen.
Viborger Samler, 1839-01-03
En hvid Vandhund, med brune Øren og en bruun Plet paa Ryggen, halt paa det ene Forbeen, er sidste Søndag kommen løbende til Sygestuen i Viborg. Dens Eier bedes snarest at afhente samme, imod Erlæggelse af havte Omkostninger. Virkssunds Færgegaard i Uldberg Sogn staaende for 2 Tdr. Ager og Engs Hartkorn med Privilegium, samt Færge og 2de Baade, kan med, eller uden Besætning, under Haanden faaes til Kjøbs, og Tiltrædelsen skee enten strax efter Kjøbslutningen eller til 1ste April, naar derom handles med min Laugværge Heil skou i Nybroe-Kroe pr. Viborg. Virksund, den 18de December 1838. Marie Sørensdatter sal. Huus's.
Viborger Samler, 1839-01-03
Jfølge tagen Bestemmelse under Skiftet efter afg. Møller Christoffer Glerup af Høislev Mølle, bliver Onsdagen den 9de Januar forstkommende, hver den 23de f. M., og Dags Formiddag den 6te Februar Kl. 10, afholdt offentlig 3de Auctioner over Høislev Mølle i Simmested Sogn, Rinds Herred, ved Landeveien mellem Aalborg og Viborg, 3 Mile herfra Byen.
Viborger Samler, 1839-01-03
Til denne saare fortrinlige Eiendom hører et betydeligt Areal af Ager, Eng og Hede, matriculeret i alt til 4 Tdr. 3 Skpr. 1/2 Alb. i god Drivt og hvorpaa fortiden kan holdes en Besætning af 5 a 6 Heste, 20 a 21 Fæecreaturer og 40 Faar, men hvilken Besætning meget kan forøges ved Opdyrkning af raae dertil skikkede Jorder som haves ved Eiendommen. Høeavlen er circa 40 Læs aarlig og Udsæden var sidste Aar 13 a 14 Tdr. Rug, 8 Tdr. Byg og 26 Tdr. Havre. Til Eiendommen hører en betydelig Strækning Krat, der afgiver fornøden Jldebrændsel. Gaardens Bygninger bestaaer af et grundmuret Vaaningshuus, der afgiver god Boepæl for en Familie udenfor Bondestanden og 4 Længder Udhuus af Egetømmer med murede Vægge, der for faa Aar siden heelt af nyt ere opførte og findes i en sjelden god vedligeholdt Stand. Hvad Maleværket angaaer, da befindes dette i enhver Henseende i en fortrinlig god Stand, godt indrettet, af solid Bygning og saa godt som nyt. Møllen har en Meel qværn, en Pilleqværn og en Brækqværn, der drives ved Underfaldsvand-Vand af 2de Vandhjul paa 8 og 7 Alens Høide og har til enhver Tid Overflødighed af Vand. Søgningen til Møllen har bestandig været god, og skjøndt denne langt fra ikke har været bedst sidste Aar har dette dog givet Told korn 150 Tdr. Rug, og af Malt, Byg og Grotningskorn 100 Tdr. Sluserne og Pæleværket ved Dæmningerne ere i Aar tildeels af nye opsatte af solide Materialier. Mølleskylds Hartkornet er 2 Tdr. 1 Skpe. De tvende første Auctioner afholdes paa Tingstedet heri Byen og den sidste i Møllen. De tvende paafølgende Dage efter sidste Auction afholdes i Møllen Auction over Boets Løsøre bestaaende af Jndboe af alle Slags, Gaards- og Avlsredskaber, samt Creature og begynder hver Dags Formiddag Kl. 9. Rinds Gislum Herreders Contoir i Hobroe, den 20de Decbr. Jansen.
Viborger Samler, 1839-01-03
Jfølge passeret Udlæg, og efter Begjering af vedkommende Udlægshaver bliver Klode Mølle af Hartkorn Jordskyld 2 Tdr. 1 Skp. og Mølleskyld 3 Tdr. 1 Skp. 2 Fdkr., med det til Møllen hørende Gjæstgiverie og Ret til at hæve Broepenge, i Kragelund Sogn, Hids Herred, Viborg Amt, stillet til Bortsalg ved een eneste Auction, som afholdes i bemeldte Mølle Onsdagen den 23de Januar 1839 om Formiddagen Kl. 10. Conditionerne erfares ved Auctionen. Lysgaard og Hids Herreders Contoir. Dalsgaard, den 21de December 1838. H. H. Holm.
Viborger Samler, 1839-01-05
67 Aargang. No. 2. Kongelig allernaadigst alene privilegerede Viborger Samler. Forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdømmene. Løverdagen den 5 Januar 1839. Redigeret af E. Nerenst. – Udgives fra det Donssiske Officin.