Berlingske Tidende, 1833-09-06
Turin, den 17de August. - Gajette Piemontese, bemærker, Vi troe, at levere et gavnligt Bidrag til den nærværende mørke Tids Historie og give de nerfarne Ynglinger et lærerigt Vink, hvis Hoved og Hjerte staaer Fare for at fordærves og vildledes af den demagogiske Sect "La gjovme Italian, idet vi herved meddele et Fragment af den Jnstruction, som en af SectensHøvdinge nyelig meddeelte sine Disciple. J denne Jnstrux siges Foreningens Øjemeed er Frihed, Uafhængighed, Menneskelighed (!) Lighed; dens Tendents er en Republiks Oprettelse. J Journalen La giovine Italiat udvikles dette Princip; af dette Blad ere allerede fem tykke Bind udkomne, man abonnerer i Lugano. Udbredelsen deraf i en stor Mængde Exemplarer er en kraftig Stytte, som særdeles anbefales. Godsejerne maae ved Overtalelser søge at faae Bønderne til at gjøre fælleds Sag med sig; i Særdeleshed skal ogsaa Forsøg herpaa skee med Præsterne paa Landet, dog med den største Forsigtighed. - Jngenlunde maa man vise sig som Religionsforagter, men søge at skjule sin Feil. Den Jtalienske Uafhængigheds Fane maa vaje ved Siden af Altaret og paa Kirketaarnets Tinde, saafremt den dumme Bonde skal forene sin raa Kraft med vor. Naar Præsten af egen Drift gjør fælleds Sag med os, og for Altaret forkynder denne Forening, da er Seieren os vis. - Man maa minde om Spanierne i Uafhængighedskrigen. Christusbilledet maa bæres foran, indgravet paa Fanen, og Præsten gaae ved dets Side, med Bibelen i Haanden. Brøndene maae forgiftes, og Snarer, af alle Slags lægges for Fjenden. De Sogne, der ikke ville stikke Husene i Brand og tage Flugten, maae drages til Ansvar derfor. Der maae anbringes Spanske Ryttere, for at hindre det fjendtlige Cavallerie fra at komme frem; Broene maae nedbrydes, Gaa derne barrikaderes; man maa fægte fra Husene, hælde sydende Olie og Vand ud af Vinduerne, og kaste Brande og gloende Emmer ned. Kort, Alt er tilladt, naar vi kun derved kunne vinde Seier over Fjenden og hans Medhielpere, disse være endog Fader, Broder, Søn eller Ven. Blodets Røst maa tie, hvor det gielder Fædernelandets Befrielse. - Disse Midler maae holdes hemmelige for Fruentimmer, som mangle den hertil fornødne Sjælstyrke; men da de, naar det lykkes at overtale dem, ere i Stand til at vise endnu større Kraft, end Mændene, maa man gjøre sig Umage, efterhaanden at undervise dem. Han man vundet mange af Qvindekjønnet for sig, saa giver dette stor Styrke. Med al denne tilladelige, nødvendige, retfærdige og hellige Grusomhed maa man aldrig tilsidesætte Agtelse for fremmed Eiendom, d. er for Vennernes. Man maa derfor drage Omsorg for, at der stedse iblandt et Antal af halvtredssindstyve Tilhængere findes fire Rige; disse maae dog ikke faae Nys om hine eller andre Ting, som kunde indgyde dem Frygt, men de maae kun faae saa meget at vide, som behøves for at formaae dem til at sværge Lydighed og til i sin Tid at contibuere med Penge. Ere de meget rige, og kunne yde store Bidrag, saa skulle de ogsaa være fritagne for alle Marscher. Overhovedet er det nødvendigt, at læse Macchiavells Discorsik over Livius. Herlige Moraler, Rom, den 18de August. - Af Kirkestatens Mommenter, et Værk, der indeholder Pavestatens ældre og nyere Historie, Topographie og en Beskrivelse over alle dens Mindemærker) er nu den første Deel udkommen. en en Portug a l.