JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-11-24
J de sidste Dage af October Maaned er paa Stamhuset, Hverringes Forstrand ved Øen Romsøe opdreven en speilgatb. Bordsjolle, i Agterenden forsynet med en stor Jernring og Hager til at sætte et Roer paa. Eieren kan, naar han beviser med lovlig Adkomst at den er hans, strax erholde derimod at betale Bjergeløn og dette Avertissement. Man henvender sig til Undertegnede. Hverringe Skriverstue den 16 Novbr. 1825. Hegelund. Tagsteen, brændte Muursteen, er til billigste Priser. NB. at erholde hos Undertegnede i Odense. Rotbøll Friis.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-11-24
En duelig og paalidelig Meierske ønskes paa en Hovedgaard her i Fyen til 1 Mai 1826, naar hun snarest med gode Anbefalinger melder sig paa Adressekontoiret, hvorfra Anviisningen skeer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-11-24
Efter vedkommende Skifterets Begjæring, bliver det afdøde Kjøbmandsenke Madame Lund i Bogense tilhørende og denne Byes Grønnegade under No. 135 beliggende Huus bestaaende af et Forhuus af 6 Fag Bindingsværk, 1 Etage med Qvist, et Baghuus paa 5 Fag af samme Bygningsmate, rialier, passende Gaardsplads og Hauge, stillet til 3 Auctioden 7 Decbr. 1825. ner: og hver Gang Kl. 10. den 21 Formiddag. den 4 Januar 1826 Hvilket herved, overeensstemmende med Plakaten af 22 April 1817, til de Lysthavendes og andre Vedkommendes Efterretning: bekjendtgjøres. Konditionerne ere til Eftersyn paa mit Kontoir. Faaborg Byefogedkontoir den 15 Novbr. 1825. Flindt, konstit.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-11-24
Friske Citroner bekommes hos J. Chr. Andrup.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-11-24
Jfølge Dom og Execution, samt vedkommende Udlægshavers Reqvisition, stilles det Boelsmand Hans Hansen tilhørende og i Halse Bye, Brenderup Sogn og Wends Herred, beliggende Boelsted, med Jorder, som staaer for Hartkorn Ager og Eng 16 Skpr. 2 Fdkr. 2 1/2 Alb. og Skovskyld 2 1/2 Alb., til Bortsælgelse ved 3 offentlige Auctioner, som afholdes, de 2 første paa Undertegnedes Kontoir og den 3die i Stedet, som skal sælges: Onsdagen den 21 Decbr. dette Aar, samt 4 og 18 Januari 1826, hver af de nævnte Dage om Formiddagen Kl. 10. Naar den 3die Auction er afholdt, bortsælges samme Tid og Sted endeel Ind- og Udboe, Kreaturer og Avlsredskaber m.v. Hvilket herved til Lysthavendes, og i Overeensstemmelse med Plakaten af 22 April 1817, til Pantekreditorernes Efterretning bekjendtgjøres. Wends Herredskontoir i Middelfart den 12 Novbr. 1825. Stabell.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-11-24
Efter passeret Dom og Udlæg, vorder det Anders Jacobsen i Hesselager Bye og Sogn hidtil tilhørende Huus, med tilliggende Jord, af Hartkorn Ager og Eng 7 Skpr. 1 Fdkr., stillet til Bortsalg ved 3 Auctioner, som afholdes Fredagene den 2den, 16de og 30 Decbr. førstkommende, om Formiddagen Kl. 11; de tvende første paa Hesselager Birketingsted, men den tredie paa Eiendommen selv; Alt efter de ved Auctionerne bekjendtgjørende Konditioner, som ogsaa fra Dato hos mig kan erfares. Svendborg den 8 Novbr. 1825. La Cour, Prokurator.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-11-24
Jfølge Dom og Udlæg, vorder Hovedgaarden Lamme hauge, beliggende i Ringe Sogn, under Sunds Gudme Herreder, Svendborg Amt, med sammes tilliggende Jorder, og Skove, af Hartkorn, frie Hovedgaardstaxt, Ager og Eng 17 Tdr. 5 Skpr. - Fdkr. 3/5 Alb., og Skovskyld 2 Tdr., med underliggende Bøndergods, af ufrie Hartkorn Ager og Eng 29 Tdr. 2 Skpr. - Fdkr. 1 Alb., stillet til Bortsalg ved trende Auctioner, som, efter Overeenskomst med Auctionsdirekteuren, afholdes Torsdagene den 1ste, 15de og 29 Decbr. førstkommende, om Formiddagen Kl. 11. De tvende første Auctioner, afholdes paa Svendborg Raadstue, men den tredie paa Gaarden Lammehauge, og ere saavel Konditionerne for dette Salg, som de dertil henhørende Dokumenter 3 Dage fra Dato til Eftersyn hos Undertegnede, der forøvrigt meddeler Enhver fornøden Oplysning i Anledning af denne Eiendoms Salg. Svendborg den 8 Novbr. 1825. La Cour, Prokurator.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-11-24
Bekjendtgjørelse. Jfølge det som under Skiftet efter Boelsmand Peder Sørensen af Sjosholmsledet i Kjøng Sogn er vedtaget, stilles Stervboestedet med sammes underliggende Jorder, der staaer for 1 Td. 3 Skpr. 3 Fdkr. 1 Alb. Hartkorn, til 3 Auctioner, nemlig: 1ste Gang Tirsdagen den 20 Decbr. 1825 om Formiddag. Kl. 11, paa 2den - den 3 Januar 1826.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-11-24
Assens Raadstue. 3die - - den 17 om Formiddagen Kl. 10 i selve Stedet. Huset, tilligemed den dertil fra først henhørende Parcel, af Hartkorn Ager og Eng 3 Skpr. 2 Fdkr., opraabes særskilt og siden samlet med de øvrige Jorder. Ved 3die Auction bortsælges tillige Ind- og Udboet. Konditionerne erfares ved første Auction. Hvilket herved, i Overeensstemmelse med Plakaten af 22 April 1817, bekjendtgjøres til de Lysthavendes og vedkommende Pantekreditorers Efterretning. - Baag Herredskontoir i Assens den 19 Novbr.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-11-24
Gundorph. At Stifts=Physikus Guldbrand er flyttet til Gaarden paa Hjørnet af Korsgade og Vestergade. Nicolaus Francisscus Stabell, virkelig Kancellieraad, Byefoged og Skriver ligge i Middelfart, samt Herredsfoged og Skriveri Wends Herred.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-11-24
Gjør vitterlig: at for mig haver andraget Prokurator Kümmel her af Byen, hvorledes han, paa Huusmand Han Lansen af Billesbølle Mark, hans Vegne, og efter meddeel allernaadigst benesicium paupertatis og Stiftets Ordre af 3die dennes, er befalet at anlægge Sag til Mortifikations Dom Erhvervelse paa en til bemeldte Hans Larsen, da værende Gaardmand i Faurskow, af Hattemager Lars Møller under 20 Mai 1818 og den 12 Juni næstefter inden Wends Herreds Re tinglæst Obligation, stor 1000 Rbd. Sedler, hvorved er give 1ste Prioritets Panteret i et Huus, Bøgelunds Huset kaldet med sammes Jordlod, beliggende paa bemeldte Billesbølle Mark i Fieldsted Sogn, Wends Herred, Odense Amt, Fyen Stift, og staaende for Hartkorn 2 Skpr. 3 Fdkr. 1 1/2 Alb. Og som benævnte Hans Larsen tillige er meddeelt allernaadigst Bevilling, af 7 October sidstl., til i vedkommende Aviser med Aa og Dags Varsel at indkalde den eller dem, som maatte hav forommeldte Obligation i Hænde, dermed at fremkomme og deres lovlige Adkomst dertil at beviisliggjøre, og saafremt Jngen inden foreskrevne Tids Forløb dermed skulde melde sig, da paa samme Obligation at erhverve Mortifications Dom, saa vorder herved med lovligt Varsel indstævnet at møde inden Wends Herreds Ret, som holdes sædvanlig Tid og Sted den første Mandag i Marts Maaned 1827, den eller dem, som maatte have oftnævnte Obligation i Hænde, for at bevise deres lovlige Adkomst til samme; da den ellers efter den nedlæg gende Paastand vil vorde mortificeret og af Pantebogen udslet tet. - Overeensstemmende med Bevillingen indrykkes denne Stævning 3 Gange efter hinanden i den danske Statstidende, Fyens Stifts Avis og den altonaiske Merkur. - Laugdag eller Forelæggelse gives ikke, ifølge Forordning af 3 Juni 1796. Dets til Bekræftelse under min Haand og Embeds Segl. Middelfart den 11 Novbr. 1825. Stabell. (L. S.)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-11-24
Da Skomager Frederik Møller af Bamstod udi Tranekjær Sogn paa Langeland er død, saa indkaldes samtlige hans Arvinger, Kredi= og Debitorer med 6 og 12 Ugers Varsel at melde dem for Skifteretten og bevise deres Arveret og Fordringer, samt betale deres Skyld til Boet. Tillige anmeldes, at der 12 Ugers Dagen vil i Boet blive afholdt en Samling. Faareveile den 5 Novbr. 1825. H. Jørgensen, gaae konstit. Skifteforvalter udi de mandant grevelige langelandske Godser.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-11-24
Efter her i Byen ved Døden afgangne: 1) Bager Henrich Jensen Guldbrandt og 2) Johanne Pedersdatter, Enke efter forlængst af døde Dagleier Peder Jensen, Postkarl, indkalees herved med 6 og 12 Ugers Varsel, Kreditorerne til for undertegnede Skifteret inden fornævnte Tid at møde, deres formeentlige Krav at anmelde og beviisliggjøre. Ligeledes bliver med Aars og Dags Varsel indkaldet sidste nævnte Johanne Pedersdatters Arvinger, der formeenes at være en i Kjøbenhavn for nogle Aar siden afdød Søn, Christen Jensen, der ernærede sig deels ved Snedkerprofessionen og deels ved Spekhøkerhandel, hans Døttre, hvoraf en skal hedde Lone og en anden Johanne, men hvis Opholdste, ikke vides, at de for undertegnede Skifteret melde sig, og de res Arveret legitimere. Middelfart den 18 Novbr. 1825. Stabell.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-11-24
Jfølge Kongelig allernaadigst Bevilling, som er læst inden Odense Byetingsret den 25 Juli d. A. og i den Kongelige LandsOverret samt Hof= og Stadsret i Kjøbenhavn den 1 August d. A., saaledes lydende: Vi Frederik den Sjette, af Guds Naade Konge til Danmark, de Wenders og Gothers, Hertug i Slesvig, Holsten, Stormarn, Ditmarsken, Lauenborg og Oldenborg. Gjøre vitterligt: At Vi efter Os elskelige Grevinde Moltke, fød Levetzau, af Odense, afgangne Ridder, Premier=Major ved det fyenske Regiment lette Dragoner, Grev Ferdinand Moltkes Enkefrue, hendes herom vallerunderdanigst gjorte Ansøgning og Begjæring, allernaa3digst have bevilget og tilladt, saa og herved bevilge og til plade, at hun ved Proklama sub poena praclusi et perpeotui silentii, med Aars og Dags Varsel i den danske Statstidende, den altonaiske Mercur, samt Fyens Sifts Aviser os Gange efter hinanden maae indkalde alle dem, som foromene sig at have noget at fordre efter fornævnte hendes afdøde Mand, med deres Paastand at fremkomme og saadant deres havende Krav, inden foreskrevne Tids Forløb, for phendes Laugværge, Os elskelige Kammerherre Levetzau vi Altona, at anmelde og beviisliggjøre, og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være lige saa gyldig som om den var skeet ved Proklama efter Loven, dog skal denne Vor vallernaadigste Bevilling læses for vedkommende Værneting, osamt ved den Overret, hvorunder samme henhører. Hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at prette, og for Skade at tage vare. Givet i Vor Kongelige Residents=Stad Kjøbenhavn, 3den 17 August 1825. Under Vort Kongelige Segl. (L. S. V. Ef Hans Kongelige Majestæts allernaanigste Befaling. Kaas. Cold. Nonrad. Ørsted. Lassen. Hansen. Fischer. Hammerich.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-11-24
Bevilling for Enkegrevinde Moltke, fød Levehau, at Odense, til ved Proklama i Aviserne at indkalde hen lades afdøde Mands, Premier=Major ved fyenske Regiment lette Dragoner, Grev Ferdinand Moltkes Kreditorer. bliver alle og enhver, som maatte formene at have noget hos min salig Mand, Premier=Major ved fyenske Regiment lette Dragoner, Grev Ferdinand Moltke at fordre, herved indkaldede med Aars og Dags Varsel, sub poena praclusi er perpetui silentii, med deres Paastand at fremkomme og saadant deres havende Krav, inden foreskrevne Tids Forløb, for min Laugværge, Kammerherre Levetzau i Altona, at anmelde og beviisliggjøre. Odense den 19 Novbr. 1825. Som Laugværge.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-11-24
Enkegrevinde Moltke, Kredi= og Debitorer efter afdøde Fæster under Stamhuset Egeskov, Peder Ibsen af Falle, blive herved, efter Vedkommendes Begjæring, indkaldte at møde inden 6 Uger fra Dato hos nedentegnede kommitterede Skifteforvalter, de Første for at bevise deres Fordringer, de Sidste for at betale deres Skyld til Boet. Egeskovgaard den 16 Novbr. 1826. Wognsen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-11-25
No. 166. 54 Aargang. Fyens Stifts en privilegerede. Kongelig allene Avertissementstidende. Adresse-Avis og 6. overalt i de Danske Stater. Forsendes med Brevposten. Udgiveren Søren Hempel i Odense. Redigeres, trykkes og forlægges af Fredagen den 25 Rovember 1825.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-11-25
Jndhold. Spanien (De forviste Utrars Tilbagekaldelse), Tydskland (Det nye Besparelses=System i Bayern, Bibelen antaget for Protestanternes Rettesnoer i Nedre=Bayern). Amerikanske Anliggender (Om Panama Kongressen,
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-11-25
Udenlandske Blandinger. Spanien. Uden endnu at kjende nogen officiel Alt af det nye Ministerium, (naar den nedenfor omtalte Skrivelse undtages) lader sig dog af Alt hvad der foregaaer slutte, hvilket System samme agter at følge. Paa Hr. Calomarde nær ventes hele Ministeriet fornyet, og alle Hr. Zeas Venne bortfjernede. Det hedder endog, at der forestaaer Rebellen Bessieres en Æreserklæring i Graven, og at flere udmærkede Personer, som udførte befalingen til hans Undergang, blive satte under Tiltale. Præsidenten i det Urgelske Regentskab, Marqvis v. Mataflorida, som 2 Aar har opholdt sig i Bayonne, er kaldet tilbage fra sin Landflygtighed, og en Koureer sendt til Jtalien efter den bekjendte Ugarte. Raabet: leve den uindskrænkede Kon gels som hidtil oftest var Signalet til Uordener, hører atter hyppig i Madrid, hvor det endog er de franske og engelske Sprogmestere samt Dandsemestere forbudet at give Underviisning. Endeel Ultrarvialisters Hæftelse i Cadix betyder intet, da det var indtruffet, fø Man her vidste noget om Ministerskiftet. Mærkelig er en Skrivelse fra Udenrigsministeren til Justitsministeren, hvori en Beretning fra Politie=Overintendanten om den franske Troppesamling paa Grændsen erklæres for ikke nøiagtig, da Hs. Maj. har for mange Beviser paa sin ophøiede Onkels og Bundsforvandtes redelige Hensigter og levende Deeltagelse for Kronens legitime Rettigheder, til at samme kan vække nogen Bekymring i hans kongelige Siel, som heri allene seer en ny Bestræbelse for, i Nødsfald at medvirke til at tæmme de Revolutionaire, som maatte fordriste sig til at konspirere imod hans høie Souverainitet, eller forstyrre den offentlige Rolighed. Ligesom hine Rygter derfor erklæres for opspundne af Uvidenhed eller Ondskab, befales endelig at tilkjendegive Politie=Jntendanten i Barcellona Hs. Maj. allerhøieste Mishag over det i hans Beretning forekommende Udtryk: De Franske ville tre 3die Gang vorde et barbarisk og grusomt, Redskab til vor Nations Ruins, da Kongen ingenlunde med Ligegyldighed kan see, at den hellige Ludvigs legitime Tron=Arvings Armee, som med en af heele Europa beundret Disciplin kom til Spanien i Aaret 1823, for at i understøtte de troe Spanier i den hellige Kamp for Alter og Trone, paa saa fræk og vilkaarlig en Maade stilles i Klasse med Tronrøverens Overfald 1808.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-11-25
Tydskland. Næsten daglig holdes Møder under Kongen af Bayerns Forsæde, for at raadslaae om Besparelser saavel i den egentlige Stats=Oekonomie som i Militair=Etaten. Det skal være Hs. Maj. bestemte Hensigt at spare een Million i hver af disse Bestyrelsesgrene og lige saa meget i Hof huusholdningen. Mange Misbrug ere allerede afskaffede, blandt andre den, at henved 200 uberettigede Personer daglig bespistes af det kongelige Kjøkken. Hofapotheket, som aarlig kostede 220,000 Gylden, er ligeledes ophævet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-11-25
Mange skjønne Udsigter til indbringende Poster, Pensioner og Gaver gik fløiten ved den gamle Konges pludselige Død. Dokumenterne dertil vare alt forelagte den velvillige Monark til Underskrift, og blot af ham, der var træt af de mange Opvartninger paa hans Navnefest, opsatte til næste Morgen, den han da ikke oplevede. Man taler ogsaa om Kadetkorpsets, Appellationsretternes og flere Jnstituters Henlæggelse fra Hovedstaden, hvor nu engang Alt ler centraliseret, til Landshut, Jngolstadt og andre Rigets Stæder, ifølge den fortræffelige Yttring af Kongen: gjeg er ikke Konge af München, men af Bayern."
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-11-25
Til de paatænkte Reformer hører endnu en Forening af to qvindelige Opdragelses=Anstalter i Nymphenburg og München, som hidtil kostede Dronningen store Summer. At Besparelserne imidlertid ikke strække sig til det Reelle, viser en vakker Beslutning af Magistraten i Miinchen, hvorefter enhver Almue=Skolelærer ved Embedets Tiltrædelse skal have i det mindste 400 Gylden i Løn, og denne derefter stige ved et Tillæg af 100 Gylden med det 10de, i 16de og 21de Embedsaar, saa at det bliver 700 Gylden for den, som har tjent i fulde 20 Aar. Høist vigtig for Kristenheden er en af den protestantiske Kirkes Generalsynede i Rhinbayern eenstemmig fat tet Beslutning paa Spørgsmaalet: om den 3die 5 af For nings=Aften, hvorefter den forenede protestantiske Kirke i Rbmkredsen ingen anden Troes Grund og Lære-Norm erkjender, end den hellige Skrift, skulde forandres til Fordeel for de symbolske Bøger eller ikke. At nemlig bemeldte Paragraph skal blive, uforandret i Kraft.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-11-25
Professor Thiersch, Medlem af Videnskabernes Aka demme i München, har i Pariserbladet Konstitutioneladet indrykke en Berigtigelse af en foregaaende Artikel om Kong Ludvig af Bayern, hvori det blandt andet erklæres for urigtigt, at Hs. Maj., som Kronprinds vilde have ilet Grækerne til Hjelp. Det var nemlig i Aaret 1818, 1 at han havde besluttet en Reise til Grækenland, hvori har allene blev hindret, fordi hans Fader dengang var ifærd med at give Bayern en Konstitution. Dermed bortfalder da og det foregivende, at det skulde have været Fyrsk Metternich, som afværgede hiin Reise. Fremdeles er det usandt, at Stænderne skulle indkaldes angaaende Civillisten, som af dem nylig er antaget for 6 Aar, Til Slutning beder Jndsenderen Redakteuren at være noget mistroisk ved Meddelelser om den nye Konges Regiering, da de Forholdsregler, som tages, stride imod man ge private Jnteresser. Dette vil imidlertid kun være en Overgang, da Alt bebuder, at Kongen med samme Fasthed vil skaffe Kronens Rettighed som Folkets Frihed Agtelse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-11-25
Amerikanske Anliggender. Ventelig ikke uden Aarsag anføres der, at ingen europæisk Minister mødte ved Kouren, da den columbiske Minister forestilledes. J de spanske Havne bygge ivrigt paa nye Krigskibe, og Man forsikrer, at den saakaldte hellige Alliants alt længe har i Stilhed været betænkt paa at hielpe Spanien til dets Koloniers Tilbageerobring, i hvilken Anledning den Londonner Koureer, bringer i Erindring, at Engelland engang har erklæret, det ikke giver sit Minde til nogen Mellemkomst; men iøvrigt vilde Man lige saa godt kunne overdrage General Cruzer Jndfald i Maanen, som i Mexico; thi om Spanien end var lige saa mægtig tilsøes og rigt som Engelland, og det end kunde byde over alle Europas Hielpemidler, vilde det forfeile sit Maal.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-11-25
Den af det lovgivende Korps i Buenos Ayres udnævnte Kommittee har erklæret samme inkompetent til at udnævne Gesandtere til Panama=Kongressen, da det er en Sag, som allene vedkommer den fuldbyrdende Magt, og Lovgivningen kun har at sørge for de fornødne Omkostninger dertil. Journal des Debats forarges allerede over, at Man paa bemeldte Kongres vil forudskikke nogle tomme Erklæringer og Folke=Souveraineteten, hvilket Engelland, der selv er det monarkiske Princip hengiven, underhaanden søger at forhindre." Frankerigs, Ruslands og Østerrigs Navne - siger den fremdeles - vil Mander kun nævne med Mistroe a. Engelske Blade begynde ogsaa at skruple over denne Kongres, og vide ikke, hvorledes Bolivar, ved sit Ønske: at Kongressen skal være reen amerikanske, kan gjøre en Undtagelse for Engelland, som endnu har saa store Besiddelser baade i Nord= og Sydamerika samt i Vestindien, aldenstund Man har indbudt de Forenede Stater. Paa den anden Side kan Man ikke vel indbyde Engelland, uden at Frankerig, Danmark, Sverrig, Holland og selv Spanien for Cuba og Portorico) kunde paastaae at deeltage, om ikke just i den første, saa dog i de følgende Forsamlinger. Præsidenten paa Hayti skal nu have forlangt Statens Erkiendelse af Storbrittannien, og i saa Fald tilbudt det alle de samme Handelsfordeele som Frankerig. Det nye Rygte fra Rio Janeiro om, at Keiseren, Don Pedro, stod i Begreb, med at tiltræde en Reise til Europa, for at bringe sin Fader sin personlige Hylding og befæste Udsonningen med ham, er saa meget usandsynligere, da han har skikket sin Kammerherre, Don de Souza Coutino, over Søe og salt Vand til Portugal, for paa hans Vegne at kysse Kong Johan VIs Faderhaand.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-11-25
Udenlandske Blandinger. Frankerig. Grev Las Cases's Søn, det samme unge Menneske, som ifjor vovede at byde Sir Hudson, Lowe Pidsken i London, er paa Tilbagereisen fra et Besøg hos sin Fader i Passy bleven overfaldet af Snigmordere i Nærheden af Paris. Det ham tiltænkte Stik tørnede lykkeligviis mod en Brevtaske, hvorved han frelste Livet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-11-25
General Roches Ankomst til Paris modsiges nu Tvertimod melder han i sin sidste Skrivelse, at han med Længsel venter den nye Expedition.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-11-25
Den reisende Naturforsker, forhenværende Divisions Chef, August Pile, som blev sendt til Sydamerika 1819, er død paa Martinique, just som han vilde reise tilbage med sine i 6 Aar samlede naturhistoriske Skatte. Slottet Vizile ved Grenoble, med et Hr. Perrier tilhørende Klædefabrik, er tilligemed 30 til 40 Huse af den nærliggende Flække fortæret af Luerne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-11-25
En Officeer af den gamle Armee vil nu have opfundet et Ødelæggelses=Redskab, som skal overgaae alle andre. Det er et Slags mekaniske Brandere af meget simpel Konstruktion, men som virke saa frygteligt, at 12 ere istand at tilintetgjøre en heel Flaade. De have væsentlige Fortrin for de græske Brandere, som maae buxeres og blot kan bruges om Natten, hvorimod disse kunne anbringes til enhver Tid, og befordre sig selv, uden at noget Mandskab derved udsættes for mindste Fare.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-11-25
Uagtet der ved Fakultetet Sarbonne findes ansatte Professorer i den nyere Philosophies Historie (hvorved Hr. Coussin er extraordinair Professor) og den nyere Historie, holdes efter Kataloget intet Kursus eller Forelæsninger i disse Fag for Skoleaaret 1825-26. J Lyon kom det rigtignok til et Opløb ved Jndvielsen af Ludvig Klvs Statue, fordi Man faldt paa den uheldige Jdee, at kyle Skuepenge ud blandt Folket, hvilket herover gjorde sig saa utilbeens, at Jægere og Gensdarmer maatte kaldes til Hielp, hvorved adskillige Personer bleve overredne og lemlæstede.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-11-25
Konstitutionel anmelder et eget Slags Kontrakt, som er sluttet med Redakteuren af, Merkuren for det 19de Aarhundredet, hvorefter han for 1500 Fr. har lovet, i eet Aar hverken at angribe det Kongelige Huusvæsens Bestyrelse eller Vicomte de la Rochefoucault. Midler torde være probat, men falder noget bekosteligt, imidlertid har Merkurens Redakteur selv bekjendtgjort Kontrakten, og derhos bedet Læserne undskylde, om de i bemeldte Tid maae savne een eller anden Skjemt. Betalingen har han tilstillet den græske Kommittee. J denne Anledning ønsker Konstitutionel Grækerne til Lykke med denne aarlige Understøttelse, da Kontrakten sikkert kan ventes fornyet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-11-25
Endeel Skrifter for det spanske Amerika, som vare trykte hos Didot, ere blevne anholdte, og uagtet han havde afleveret de befalede Exemplarer og frikjendtes af den Kongel. Ret, er han dømt af Kassationsretten, paa Grund af den Formalitetsfeil, at Bogtrykkerens Navn og Bopæl ikke var anført paa Titlerne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-11-25
Jtalien. Genuesiske Blade ville vide, at den nordamerikanske Eskadre belaver sig til at bombardere Tunis formedelst nogle mod Nationens Skibe udøvede Søerøverier.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-11-25
Schweitz. General Roten har nu selv hævet alle Betænkeligheder over sit Valg, ved frivillig at renuncere paa samme, hvorpaa hans Broder da er valgt i hans Sted.