Berlingske Tidende, 1808-12-30
Paris den 15de Decbr. Moniteuren indeholder følgende : Nogle af vore Tidender have bekiendtgjort, at Hs. Maj. Keiserinden har i sit Svar til Deputationen. fra det lovgivende Corps sagt, at hun glædede sig meget ved at see, at Keiserens første Følelse havde været for det lovgivende Corps, der forestiller Nationen. Hs. Maj. har ikke sagt dette. Hun kiender vore Constitutioner for godt og veed for godt, at Keiseren er Nationens første Repræsentant; thi al Magt kommer fra Gud og Nationen. vore Constitutioners Orden kommer Senatet efter Keiseren, Statsraadet efter Senatet, det lovgivende Corps efter Statsraadet; efter det lovgivende Corps komme Tribunalerne og de offentlige Embedsmænd efter deres Rettigheders Orden. Thi gaves der i vore Constitutioner et Corps, der repræsenterede Nationen, saa vilde dette Corps være somverain ; de andre Corps vare intet og dets Villie var alt. Nationalconventen, det lovgivende Corps selv have været Repræsentanter. Saaledes vare vore Constitutioner den Gang. Præsidenten. gjorde ogsaa Kongen Præsidentstolen stridig, støttende sig paa det Princip, at Nationalforsamlingens Præsident var over Nationens Autoriteter. Vore Ulykker have tildeels reist sig af disse overspændte Jdeer. Det vilde være en chimærisk, ja endog en forbrydersk Paastand, at ville repræsentere Nationen for Keiseren. Det lovgivende Corps, upassende kaldet saaledes, maatte hedde Conseil=Legislatis, da det ei har Magt til at giøre Løve eller at bringe dem i Forslag. Conseil=Legislatis er følgelig Forsamlingen af Valgcollegiernes Mandatarier. Man kalder dem Departements=Deputerede, fordi de udnævnes af Departementerne. J vort constitutionelle Hierarches Orden er Keiseren Nationens første Repræsentant, og hans Ministre ere hans Beslutningers Organer; Senaret er den anden repræsenterende Autoritet; Statsraadet, der har virkelige lovgivende Rettigheder, er den tredie; Conseil=Legialtifthar den fierde Rang. Alt vilde igien komme i Uorden. hvis andre constitutionelle Jdeer forvirrede vore monarkiske Constitutioners Jdeer."alen. Argusindeholder følgende Artikel: "Engelske Tidender, som gaae til den 27de Novbte, melde, at det saa ofte prorogerede Parlament endelig er kaldet sammen til den 16de Januar. Man er belaver paa, at Regieringen kun kan have yderst ubehagelige Efterretninger at med dele samme. Den første Efterretning om Blakkes Nederlag udbredte, almindelig Bestyrtelse i hele London, hvilket Ministerialtidenderne selv ikke kunne skiulette Kan man troe Oppositionstidenderne, saa er intet i Stand til at redde Engelland fra den Ulykke, hvoraf det trues, uden Ministrenes hurtige Afskedigelse. Vi ville ei undersøge de Klager, som fra alle Sider gienlyde over den Operationsplan, som den mærke, at, efter de forskiellige Meninger, som yttres om denne Gienstand, skulde den engelske Armee enten rykke frem, for at forsvare Burgos, eller trække sig sammen, for at beskytte Madrid; men imidlertid ere flere spanske Armeer adspredte, de Franske staae for Madrid og ingen engelske Armelder sig see. I Undersøgelsen af Conventionen i i Lissabon paastaae Wellesleys Forsvarere fornemmelig, at det var først nødvendigt, at ende Portugals Anliggender snart, for at kunne ile de spanske Jnsurgenter til Hielp; og man har ikke forglemt, at Wellesley beskyttes offentlig af Regieringen. Nu have hans Anklagere er godt Spil. Var det da saa nødvendigt, at slutte Conventionen i Lissabon for enhver Priis, for slet intet at gjøre i Spanien i 3 Maaneder, Stockholm, har Befaling at underhandle en ny Subsidietractat med Kongen af Sverrig og at bevilge endnu større Pengesummer. Fra Figueras meldes endnu, at omtrent 50 Jnsurgenter, som uden Tvivl vare udsendte paa Opdagelse af en stærkere Bande, der holder sig skiult imellem Biergene, havde vovet at vise sig i samme Egn; men de bleve strax omringede og fangne, tilligemed en Kapuziner, som var i Spidsen af dem. Jnsurgent General Vives havde villet beleire Barcellona, men Efterretningen om hans LandsmændeNederlag forandrede denne Plan.