JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1837-05-02
Skriftet, der først udkom i Efteraaret 1836 som Program til Reformationsfesten i Odense Kathedralskole, er i dette andet Oplag, som er to Ark større end det første, forøget baade med Tillæg og Rettelser i Texten og Anmærkningerne, og med en Deel hidtil ubekiendte Aktstykker fra det kongelige Geheime-Archiv. Disse Dokumenter, i Forbindelse med andre haandskrevne Kilder, have sat Forfatteren istand til at give en fuldstændigere og nøiagtigere Fremstilling, end det ved Afbenyttelse af trykte Kilder alene vilde have været muligt. Skriftet faaes i r. Mat. for 4 Mk. 8 s. og i stift Hefte for 5 Mk. i Ribe hos Hr. Boghandler Termansen. Die Kongl. Scherrebecker Wind, und Wasser, Kornmühle im Kirchspiel Lintrup, Westeramts Hadersleben, soll auf Verfugung der Königl, hochpreis, Rentekammer vom 4ten Februar d. J offentlich in Erbpacht verkauft werden. Der Verkausstermin ist zum 5ter Juni d. J. als om Montage nach dem 2ten Sonntage Trinitatis, Vormittags 10 Uhr auf der Haderslebener Westeramtstube angeset. Die Verkaulsbedingangen konnen 4 Wochen, vorder auf hiesiger Amtstube eingesehen werden, aus denen vorlansig bemerkt wird, das die Mühle ohne Zwangspilicht verkauft werden. Liebhabet haben 8 Tage vor der Licitation hieseldst annehmliche Bürgschaft zu stellen und sich im Termine einzufinden um Both undUeberboth zu machen, und demnachst zu gewartigen, dass dem Meistbietenden der Zuschlag unter Vorbehalt der Approbation der Königl. höchstpreisl. Rentekammer ertheilt werden wird Haderslebener Westeramtstube den 26 April 1837. S. F. v. Krogh.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1837-05-02
J Overeensstemmelse med Forordningen af 27de September 1799 s. 20 bringes herved til offentlig Kundskab, at der i den paa Høiesterets Ordenen for indeværende Aar under No. 29 anførte Sag. Cand. jur. Janus van Worm etr. Cand. theol. H. N. Langballe, i hvilken inden den kongelige Lands Over samt Hof og Stadsret d. 7de December 1835 er kjendt for Ret: "De forommeldte af Jndstævnte Cand. jur. Jens Worm eller som han og kalder sig Janus von eller van Worm i det af ham udgivne Skrift, betitlet: "Leverance til Blok Tørens Svanesang, om Citanten Cand. theol, H. N. Langballe brugte utilbørlige og fornærmelige Udladelser og Sigtelser, bør være døde og maadesløse, og bør Jndstævnte for sit herved udviste Forhold til Kjøbenhavns Fattigvæsens Hovedkasse bøde 100 Rbd. Sølv. Saa bør han og betale det Retsgebyhr og Skriversalarium, som skulde have været erlagt, saavelsom Godtgjørelse for det stemplede Papiir som skulde have været forbrugt, hvis Sagen ikke for Citantens Vedkommende havde været beneficeret, samt i Salarium til Citantens beskikkede Sagfører Procurater Lange 20 Rbd. Sølv. Procurator Warthoe tillægges i Salair 2 Rbd. Sølv, der udredes af det Offentlige. Det Jdømte at Udredes inden 15 Dage efter denne Doms lovlige Forkyndelse under Adfærd efter Loven."er i Høiesteret Mandagen d. 3die April dette Aar afsagt saadan Dom: "Citanten, som hverken selv møder eller ved Fuldmægtig lader møde til bestemt Tid for Høiesteret, bør betale firesindstyve Lod Sølv til Vor Frelsers Kirke, førend det tillades ham med denne Sag at gaae i Rette, og saafremt han ikke inden tre Uger melder sig med Qvittering at bemeldte 80 Lod Sølv ere betalte, bør han have tabt Sagen og ham ei tillades videre derpaa at tale." hvorhos tilføies, at der ikke i Høiesterets Justitscontoir er foreviist nogen Qvittering fra Værgerne for Vor Frelsers Kirke, at de i forestaaende Høiesterets Dom ommeldte 80 Lod Sølv ere blevne betalte. Høiesterets Justitscomptoir, den 25de April 1837. Hammerich.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1837-05-02
Jfølge Kongelig allernaadigst Bevilling af 18 dennes, som vil vorde læst ved Veile Bytingsret og den Konge, lige Landsoverret i Viborg, indkaldes herved sub poena præclusi et perpetui silentii med Aars og Dags Varsel Alle og Enhver, som maatte formene sig at have nogel at fordre i Stervboet efter afdøde Kjøbmand Lars PeterBøegh heraf Byen, til inden saadan Tids Forløb at anmelde og beviisliggjøre deres Fordring for undertegnede Skifteforvalter. Veile den 22de April 1837. Hersleb.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1837-05-02
J Anledning af at Modehandlerinde Cecilie Olsen heraf Byen har opgiver sit Boe til Skiftebehandling indkaldes herved i Henhold til Placat af 26 October 1792 med 12 Ugers Varsel Enhver som maatte have nogen retmæssig Fordring paa hende, til inden forbemelde te Tids Forløb at anmelde og godtgjøre sit Krav for undertegnede Skifteforvalter. Veile den 22de April 1837. Hersleb.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1837-05-02
J Overeensstemmelse med Pl. 2 Juni 1819 indkaldes herved Alle og Enhver som maatte have Noget at fordre i Gaardmand Niels Christian Jørgensens Opbudsboe i Gunderup, Horne Sogn, Øster Herred, til under Tab af deres Fordringer, Fdg. 26 Marts 1790 bestemmer, inden 12 Uger fra dette Proclamas sidste Bekjendtgjørelse med deres havende Krav, for undertegnede Skifteforvalter at fremkomme og samme paa lovlig Maade at beviislig- En gjøre, hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Skiftesamling i Boet afholdes paa Varde Raadstue Onsdagen den 17de Mai førstk. Formiddag Kl. 11, hvortil Creditorerne indkaldes at møde. Herredscontoiret i Varde den 17 April 1837. Wedel Heinen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1837-05-02
Jfølge Bestemmelse under Behandlingen af Selveiergaardmand Niels Christian Jørgensens Opbudsboe i Gunderup, Horne Sogn, Øster Herred, bortsælges bemeldte Opbudsmands Gaard ved 3de offentlige Auctioner som afholdes Onsdagen den 17de og 31te Mai samt 14de Juni hver Dags Formiddag Kl. 11, de tvende første paa Varde Raadstue, og den sidste i den sælgende Gaard, hvor da tillige endeel Løsøre agtes bortsolgt. Dette bekjendtgjøres i Overeensstemmelse med Pl. 22 April 1817 til Liebhaveres og Creditorers Efterretning. Herredscontoiret i Varde den 23 April 1837. Wedel Heinen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1837-05-02
Jfølge vedkommende Forlig og Udlægshavers Forlangende, bliver det af Hattemager Peder Christensen Lund hidtil eiede Huus, No. 145 Litr. a i denne Byes Sønderportsgade, bestaaende af 4 Fag Bindingsværk, een Etage, med tilliggende Have og Udskiftningsjorder paa Sønderportsmærsk i de smaae Lodder, bortsolgt ved en eneste Auction, der afholdes i Stedet selv Onsdagen den 17de Mai næstkommende Eftermiddag Kl. 3. – Naar Auctionen over Huset er endt, bortsælges tillige en Deel udlagt Løsøre, bestaaende af Jndboe og Kiøkkentøi. Conditionerne vil paa Auctionsstedet blive bekjendtgjorte. Ribe den 25de April 1837. Tranberg.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1837-05-02
Placat. Jfølge tagen Bestemmelse under Skiftet efter afdøde Vertshuusholder Søren Thomsen bliver den Boet tilhørende Gaard Nr. 365 uden for denne Byes Nørreport, med tilhørende Udskiftningsjorder i Foerten og paa nye Hede, samt desuden 10 Aare i Sorgesig Mark bortsolgt ved en eneste Auction der afholdes i Gaarden, selv Løverdagen den 13 May næstkommende Formiddag Klokken 11.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1837-05-02
Samme Dags Eftermiddag Kl. 2 bortsælges Boets Jnd og Udboe, bestaaende af Borde, Stole, Skabe, Sengesteder, Sengeklæder, Kjøkkentøi af Kobber og Messing, saa og Besætningen af Kreature nemlig 2 Hester, 3 Køer, 2 Qvier, Vogn, Plov og Harve, med mere. - Conditionerne ville paa Auctionsstedet blive bekjendtgjorte. Tranberg. Ribe den 28 April 1837. Søndagen den 7de Mai bliver Siveskydning ved Peder Nielsen. Yder-Bierum.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1837-05-02
Jfølge Bestemmelse af Directionen for Statsgjælden og den synkende Fond, bliver, Løverdagen den 6te Mai 1837 om Formiddag Kl. 10, foretaget offentlig Auction til Bortsalg af Hovedgaarden Baggesvogn med Underliggende, hvilke Eiendomme, beliggende i Hjørring Amt og Venneberg Herred, bestaae af: 1, Baggesvogns Hovedgaard med Hartkorn, fri Hovedgaardstaxt, 42 Tdr. 3 Skp. 1 entrediedeel Alb., og ufrit Hartkorn, 10 Tdr. 2 Fkr. 1 enfjerdedeel Alb., hvormed følger den ved Gaarden værende Besætning med videre. 2, En Vandmølle nær ved Gaarden med tilhørende Bygninger og Værker samt tillagte Jorder, hvorpaa hviler Mølleskylds Hartkorn 2 Tdr. 4 Skp. 1 Alb., og Ager og Engs Hartkorn, fri Hovedgaardstaxt 1 Td. 6 Skp. 2 Fkr. 1 trefjerdedeel Alb. 3, De Hovedgaarden tilhørende Skove med Skovskyld 3 Tdr. 7 Skpr. 2 Fkr. 2 Alb. 4, Sindal og Astrup Kirker med tilhørende Tiender af 286 Tdr. 4 Skpr. 2 Fkr. Hartkorn og Kongetiender af Sindal Sogn med Hartkorn 158 Tdr. 5 Skp. 1 Fkr. 2 Alb. 5, Bøndergods med Hartkorn 2 Tdr. 4 Skp. 2 enh. Alb. fri Hovedgaardstaxt og øger og Engs Hartkorn 195 Tdr. 3 Fkr. 2 enfjerdedeel Alb. Til Oplysning meddeles: Hovedgaarden har en aarlig Udsæd af omtrent 70 Tdr. Rug, 38 Tdr. Byg og 150 Tdr. Havre, ligesom dens Enge afgive aarlig circa 400 Læs Høe. Besætningen har været 170 Fæekreaturer, foruden Heste, hvilket Antal saavelsom Udsæden betydelig kan forøges. - Gaarden, drives ved Hoverie af 41 hoveriepligtige Gaardmænd, og er desuden tillagt 1940 Ugedage af Huusmænd, samt endeel Dage i Høebjergning og Høst. Bygningerne ere fortrinlig gode, og Gaardens Have udmærker sig saavel ved dens Skjønhed som Størrelse. Auctionen afholdes paa Hovedgaarden selv, og hvorved forbeholdes Ret for Statsgjældsdirectionen til Antagelse eller Forkastelse af de Bud, som falde, og som strax, efterat Hammerslaget er givet vil blive bekiendtgjort paa Auctionsstedet. - Endelig bemærkes, at Udbetalingen af den Femtedeel af den eventuelle Kjøbesum udbetales til 11 December Termin 1837. Conditionerne ligge fra den 22de April til Eftersyn i det jydske lollandske Landvæsens Contoir under Rentekammeret, hos Godsinspecteur Justitsraad Bindesbøll paa Edelsborg pr. Skanderborg, Gjæstgiver Strøm i Odense, Gjæstgiver Petersen i Haderslev, Avisredactionen i Altona og Godsforvalter Bagger paa Baggesvogn, der tillige foreviser Eiendommene og Jordebogen over samme.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1837-05-02
Ved det Kongelige Stiftamthuses Resolution af f. M. er Huusmand Andreas Sørensen af Tobøll Bye i Guldager Sogn erklæret for umyndig, og Undertegnede af Øvrigheden desaarsaa beskikket til hans Værge; dette bringes herved til offentlig Kundskab, med Anmodning til den eller de Vedkommende, som i navnlige Maader maatte have noget at afgjøre med fornævnte Umyndig gjorte, om behageligen at henvende dem til mig. Søegaard paa Tobøll Mark d. 20 April 1837. Peder Pedersen. Sognefoged. T Graaopps Tønder og Kabe Væsen paa Fanøe bekjendtgjør for de Søfarende, at i Graadyb er udlagt en hvid Tønde No. 2 mere end forhen, midt forden ydre Bjelke, og en liden sort Tønde No. 3 bliver udlagt for indre Enden af Søren Jessens Sand den yderste Kabe paa Sandbjerget maa være overeens med Møllerne for Mølledebet, og begge Kaber paa Landet overeens for Jndseilingen af Graadyb. Fanøe d. 18 April 1837. Hans Chr. Schmidt. Niels P. Svarrer. Hans N. Jessen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1837-05-05
Kongelig allernaadigst privilegeret. No. Se Adresse Avls som forsendes med Brevposten, overalt i de danske Stater. Nr. 36. Fredagen den 5te Mai. Udgives af N. S. Hyphoffs Enke i Ribe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1837-05-05
Udenlandske Efterretninger. Frankerig. Pairsretten har udøvet en Retfærdighedshandling, idet den kun har dømt Mennier til Døden, men derimod frikiendt Lavaur og Lacazes. Dommen faldt d. 25de f. M. om Aftenen Kl. 7, efterat Retten havde været samlet fra Kl. 10 Formid Forat ikke de to Sidstnævntes Frikiendelse skulde vække en altfor larmende Glæde, bleve de førte ud af en Bagder og transporterede hjem tilvogns. Lavaux har en ung elskværdig Hustru, som med saameget desto større Ængstelighed ventede paa Sagens Udfald, som Rettens langvarige Raadslagning ikke ansaaes for noget godt Varsel. Ved Synet af sin frikiendte Mand faldt hun i Afmagt og, efterat være kommen til sig selv igjen, overlod hun sig til en Glæde, som fremkaldte Taarer i alle Tilstedeværendes Øine. Publicums levende Deeltagelse holder overhovedet Lavaux og Lacazes skadesløse for den Mistanke, som endnu hviler paa dem, og som udtalede sig baade i Dommen selv, derkun frikiendte dem formedelst Mangel paa tilstrækkelige Beviser, og saavel i Generalprocuratorens som i enkelte Blades Yttringer. Der udbredte sig strax det Rygte, at Meunier ikke vilde blive henrettet, og dette Rygte har stadfæstet sig. Kongen har benaadet ham og ladet Deportation træde i Stedet for Dødsstraf, Meunier, som modtog Budskabet derom med Taknemligheds og Angers Følelser, vil formodentlig blive ført til Mont St. Michel; men der ere de, som mene, at dette Opholdsted vil kun blive midlertidigt, og at Regieringen vil benytte denne Leilighed til at sætte en Yndlingsplan igjennem, nemlig Oprettelsen af et Deportationsfængsel paa Øen Bourbon. Paa denne første Udøvelse af den kongl. Benaadningsret byggede Pariserne Haabet om yderligere Anvendelse af samme, i Anledning af Kongens Navnedag d. 1ste d. M. J alt Fald anseer man denne Benaadning for en Frugt af Hr. Guizots Udtrædelse af Cabinettet; thi man holder sig for overbeviist om, at han ikke vilde have givet sit Samtykke til en saadan Mildheds- og -man kan vel lægge til - Klogskabs=Handling. Regjeringen har maaskee allerede havt Fordeel af hiin Benaadning og det paa samme byggede videre Haab.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1837-05-05
Forslaget om den belgiske Medgift er nemlig, efter temmelig levende Debatter, gaaet igjennem i Deputeertkammeret, og det er vel muligt, at mange Deputeredes Stemmer ere vundne derved, at man nærede Frygt for, at det nærværende Ministerium vilde falde tilligemed Forslaget, og at alt Haab om fremtidige milde Forholdsregler vilde forsvinde, dersom dHrr. Guizot og Persil igien kom til Roret. Forresten har Hr. Duvergier de Hauranne af Menniers Sag og dens Udfald taget Anledning til, i et langt og mod det nye Ministerium temmelig uforskammet Foredrag, at anbefale Kammeret at bevilge det tidligere forlangte Tilskud af 2 Mill. til hemmelige Udgifter, forat man ogsaa Fremtiden kunde komme paa Spor efter infame Complotter af lignende Art og blive sat i Stand til at overgive alle Medskyldige til Retfærdighedens hevnende Sværd."
Ribe Stifts Adresseaviser, 1837-05-05
Spanien. Morning Chronicle meddeler en Skrivelse fra Bayonne af 22de f. M. ifølge hvilken Jrribatten, hvis Hovedqvarteer var i Pampelona, havde faaet bestemt Efterretning om, at Jnfant Sebastian var brudt op med 13 Batailloner og havde, efter en forceret Marsch, indtaget en stilling ved Los Arcos, i den Hensigt, at gaae over Ebro. 2 Timer efterat have modtaget denne Efterretning, forlod Jrribarren Pampelona, befandt sig d. 20de med 10000 Md. i Larraga og tænkte ved forcerede Marscher at naae Lodosa, førend denne Stad faldt i Hænderne paa Prætendentens Tropper. Carlisterne, som af Mangel paa Levnetsmidler ere blevne nødte til at rykke frem, have saaledes tvunget Dronningens Generaler til Virksomhed, og Feldttoget er nu virkelig begyndt. Fiendens Fremrykken er ved Jilbud mældt til St. Sebastian og Bilbao, og man kan vel nu snart vente Efterretning om vigtige Begivenheder. Jrribarrens Raskhed vækker gode Forventninger, og man haaber, den vil blive efterlignet. J Bayonne ventede man et Angreb paa Fuenterabia og Jrun. - Jøvrigt beretter ovennævnte Londonnerblad, efter et Brev fra sin Correspondent i Bayonne, at det nu skal være fast besluttet, at den brittiske Legion, med Undtagelse af Landsenererne og Artilleriet, forlader d. 10de Juni den spanske Tjeneste. Den spanske Regjering skal have forpligtet sig til paa denne Dag at udbetale, ikke blot den resterende Sold, men ogsaa de forud betingede Gratificationer til Officerer og Soldater. Morning Chronicles Correspondent gjør imidlertid tillige opmærksom paa den Omstændighed, at der netop nu bliver samlet en stor Masse af spanske Soldater i St. Sebastian, saaat det næsten kan lade til, at den spanske Regjering vil sikkre sig mod altfor megen Paatrængenhed fra sine Creditorers Side, hvis den maaskee ikke skulde være i Stand til at opfylde sine Forpligtelser. Men i saa Fald mener Correspondenten, at den brittiske Regjering ikke vil undlade, at give Legionens Fordringer fornødent Eftertryk. - Londonner Coureren mælder, ifølge et Privatbrev fra Bayonne, at General Evans, skjønt Espartero nu endelig syntes at gjøre Anstalter til at sende ham Forstærkning, dog havde besluttet ufortøvet at nedlægge Commandoen, og at GeneralSeogne allerede var ankommen til St. Sebastian for at overtage den i hans Sted. - Paa Børsen i Paris havde man det Rygte, at Uroligheder vare udbrudte i Madrid, og at Cortes havde sat Ministeriet under Tiltale.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1837-05-05
Portugal. Det var endelig lykket Ministeriet at faae det bevilgede Laan paa 800 Contos istand, skjønt paa meget ugunstige Betingelser; men der var atter Tale om et nyt Laan paa 4000 Contos (omtrent 1 Mill. L. St.) - Rebelchefen Remeschido synes endnu stedse med Held at trodse Dronningens Tropper i Algarve. - D. 27de Marts, Dronningens Fødselsdag, skulde i Chaves en Opstand være udbrudt i den Hensigt, at gjenindføre Don Pedros Charte. Stadens midlertidige Gouverneur, Major Perreira, havde stillet sig i Spidsen for Bevægelsen, som imidlertid blev qvalt i Fødselen. - Jfølge andre Efterretninger fra Lissabon, havde den portugisiske Regjering fast besluttet at lade den nye Toldtarif træde i Kraft fra d. 12te April, hvorfor de engelske Kjøbmænd havde skyndt sig med forud at erlægge Afgifterne af deres Oplag, fordi engelske Varer ere i den nye Tarif særdeles høit ansatte.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1837-05-05
Blandinger. Den græske Capitain Lefteri, som med sit Fartøi, forlod Smyrna d. 21de Marts og maatte for Uveirs Skyld ligge ved Spezzia indtil d. 30te, har til Triest bragt Efterretninger og Jordskjælvet, hvilke ikke stemme overeens med de tidligere, af Capitain Collura overbragte, Efterretninger. Om Santorino har han saaledes berettet, ikke blot at den er revnet, men at den Deel af Øen, hvor Staden laae, er med hele Befolkningen sunken i Havet og sporløs forsvunden; derimod har, efter hans Fortælling, Hydra kun lidt ubetydelig, og de øvrige græske Øer, saavelsom Fastlandet, slet ikke. Maaskee tør man haabe, at den skrækkelige Efterretning om Santorino ogsaa vil befindes at være overdreven. - J Lucca mærkede man d. 11te f. M. Kl. 6, Eftermiddag, en stærk bølgeformig Jordrystelse, som tillykke næppe varede 4 Secunder og derfor ikke afstedkom nogen Ulykke. J Minucciano derimod omstyrtede et fast Taarn tilligemed nogle Huse; endeel andre Bygninger bleve beskadigede, og mange Mennesker bleve saarede. Ogsaa i Modena følte man det samme Jordskjælv temmelig stærkt. - At den russiske Keiser vil i Løbet af tilstundende Sommer have en Sammenkomst ved Donau med den tyrkiske Sultan, er et Rygte, som i Berlin finder almindelig Tiltro. Som den afdøde preussiske Udenrigsminister Antillons Eftermand nævnes nu almindelig General v. Müffling, der allerede oftere har med Held udført politiske Missioner.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1837-05-05
J saa Fald venter man, at Prinds Frederik vil blive udnævnt til Commandeur for det 4de Armeecorps i Generalens Sted.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1837-05-05
Jndenlandske Efterretninger. Bulletin. Den 2den Mai. Hs. Majestæt Kongens bedre befindende er uforstyrret. Søvnen er god, Appetitten ligeledes og Hosten upaaklagelig.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1837-05-05
Vi have allerede tidligere berettet vore Læsere den Ulykke, som hændte ved den sidste Jldebrand i Didrikbadskærs Gang, idet nemlig 2 Personer omkom, ved at styrte sig ned i Gaarden, for at redde sig for at blive indebrændte. Det er senere oplyst at de ere blevne nødsagede til at gribe til dette Redningsmiddel, fordi Naboen negtede dem Adgang til at redde sig igjennem hans Huus, hvorfor der nu er anlagt Sag imod ham efter Forordn. 4de August 1819 og de i samme udtalte Grundsætninger. Denne Forordn. angaaer Forpligtelsen til at sørge for at frelse Skindøde og Andre, der ere i Livsfare, og fastsætter Straf af Bøder indtil 100 Rbd. og Straf af Fængsel paa Vand og Brød fra 5 indtil nogle Gange 5 Dage, ja efter Omstændighederne endog større Straf for Undladelsen af denne Forpligtelse. Ligesom bemeldte Persons Modtvillig hed i nærværende Tilfælde har krævet saa store Offere, saaledes er det vel ikke umuligt, at den extraordinaire høiere Straf vil kunne blive bragt til Anvendelse, hvis ei særdeles formildende Omstændigheder skulde tjene til hans Undskyldning. (Kbh.)J Kjøbenhavnsposten læses Følgende fra Hr. Overbygningsdirecteur C. F. Hansen om Frue Kirke: "For at forebygge en mulig Misforstaaelse af det Regnskab som jeg først nylig er kommen til Kundskab om at være indrykket i Kjøbenhavnsposten Nr. 9596 til Oplysning om hvad Frue Kirke har kostet at bygge, og med særdeles Hensyn til et i samme Blad No. 86 yttret Ønske om at erfare, hvad vel Bygmesteren har kostet Landet, vil det maaskee ikke ansees for overflødigt, at der fra dennes Haand tilføies følgende bemærkninger. Ved kgl. Resolution af 4de Juni 1811 approberedes den af Bygmesteren forfattede Plan og 10 Stk. Tegninger, hvorefter Kirken skulde brages, og det blev derhos bestemt, at han for dette Arbeide strax skulde nyde et Honorar af 1000 Rbd., som den Tid var omtrent lige med 130 Sp. samt siden hvert Aar en Sum efter Arbeidets Fremgang, og ved dets Fuldendelse endvidere en Gratification, dog alt efter nærmere allerhøiest Bestemmelse. Ligesom det imidlertid kun blev muligt at fremme Arbeidet, eftersom der anvistes Midler til at bygge for, saaledes vil man under de i Regnskabet til Udgift anførte Summer ikke finde videre Løn til Bygmesteren, end foranførte 130 Sp. og for de paafølgende 8 Aar, nemlig fra 1811 til 1818 incl. omtrent 250 Sp. aarlig, der bleve ham anviste ifølge kgl. Resolutioner af 17de Juni 1814, 16de Aug. 1816 og 30te Marts 1819. Efter den Tid har Bygmesteren ligesaalidet som nogensinde før, forlangt eller ansøgt om nogensomhelst Løn for sit Arbeide, og der et heller ikke tildeelt ham mere end de her nævnte Summer, hverken af Kirkens Bygningsfond, Finantserne eller andetsteds fra, end ikke ved Kirkens Aflevering, naar undtages den Gulddaase med Hs. Majestæts Navnechifer, som det ved denne Leilighed behagede Hs. Majestæt at overrække ham, til Beviis paa Allerhøistsammes Tilfredshed.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1837-05-05
Jfølge kongelig Resolution af 25 Marts er den tidligere anordnede Besigtigelse af Hingster og den dermed forbundne Præmieuddeling ophævet i Hertugdømmerne Slesvig og Holsten.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1837-05-05
J Trykkefrihedsselskabets Generalforsamling i Kbh. d. 28de April medeelte Formanden det væsentlige Jndhold af en Skrivelse fra Hs. kgl. Høihed Prinds Frederik, der som Commandeur for det i Fredericia garnisonerende fyenske Jnf. Regiment takker for de samme tilstillede tvende Exemplarer af Folkebladet, hvoraf det ene var henlagt paa Sygestuen, det andet i Vagtstuen, hvor det især antages at ville stifte megen Nytte, paa Grund af den megen ledige Tid, Mandskabet der havde. At denne Skrivelse modtoges med meget bifald, er saare naturligt, ligesom at de Reminiscentser, som fra en tidligere Generalforsamling maatte knytte sig dertil, vakte almindelig Munterhed. (O. T. A.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1837-05-05
Det vilde være ønskeligt - hedder det i Kjøbenhavnsposten af en Skrivelse fra Jylland - om Enhver, som har Leilighed dertil, vilde gjøre Regjeringen opmærksom paa, at det var gavnligt for Land, og Folk, naar "Mynstertiden i Aar bortfaldt."Landmanden har de fleste Steder havt Fodermangel, dertil kommer den lange Eftervinter, hvorved hans Kreaturer bleve forarmede og hans Markarbeide er trukken langt hen i Tiden, saa at han behøver alle de arbeidende Hænder, der kan overkommes. Derved spares ogsaa for Statskassen circa 100,000 Rbd.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1837-05-05
Kjøbenhavns Børs-Cours d. 2den Mai Species 202. Bank Disconto 4 pCt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1837-05-05
Norske Speciesedler 181 enh.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1837-05-05
Ved det 90de Kongel. Klasselotteries 2den Klasses Trækning udkom følgende Bagtal: 108, 111, 113, 114, 296, 322, 328, 330, 378. - Den høieste Gevinst, 4000 Rbd., tilfaldt Lotteriet selv; den næsthøieste, 1500 Rbd., faldt hos Jomfruerne Bie i Kbhvn. Af de 6 Gevinster, hver paa 1000 Rbd., forbleve de 5 i Kbhvn, og 1 kom til Flensborg. Til Aalborg kom en Gevinst paa 200 Rbd., til Viborg een paa 40, til Aarhuus een paa 40 og een paa 30, til Horsens een paa 30, til Colding een paa 40 og een paa 30 og til Ribe een paa 100 og een paa 40 Rbd.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1837-05-05
Ved Tallotteriets 1450 Trækning i Kbhvn, udkom: No. 47. 34. 26. 44. 65.