JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1778-03-27
Hos Hollænderen paa Holsteenshuus, er ved Døden afgaaet ung Karl Morten Pedersen af bemeldte Holsteenshuuses Gods, og strax paa Dødsfaldet hans ringe Efterladenskab taget under lovlig Behandling, og derefter ved offentlig Auction bortsolgt. Men da den Afdøde skal have efterladt sig endeel Gield og hans ringe og fattige Stervboe, ei formaaer noget ordentlig Porclamas Udstædelse; saa bliver herved paa nu brugelig Maade Dødsfaldet bekiendtgjort, og hans Creditorer indkaldet, herpaa Holsteenshuus at anmelde deres lovlig Krav, inden den i Loven fastsadte TidsForløb, og tiener til Underretning at Skiftet er berammet igien at foretages herpaa Holsteenshuus den 21 Martii førstkommende, samt den paa følgende 2 Mai, da det formodentlig samme Dag vorder sluttet. Holstenshuus den 17 Martii 1778. Huusmand Rasmus Knudsen forrige Fæstere af et min iboende af. Eiendoms Gaard Dybmosegaard tilliggende Huus, er ved Døden afgaaet Onsdagen den 18 Febr. sidstleden, og hans ringe, Efterladenskab taget under Lovlig Skifte=Behandling, hvorfore saavel hans Arvinger, Chvoriblandt foruden de tilstædeværende Børn skal være en Datter gift her i Landet og en Søn, hvis Ophold Steder ei vides) som Creditorerne herved advares og indkaldes at melde sig og møde i Stervboen inden den i Loven fastsatte Tid da Stervboen ei formaaer noget ordentlig Proclama. Dybmosegaard den 23 Martii 1778. Auction. Søren Rasmusen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1778-03-27
Jet bekiendtgiøres hermed, at den forhen her i Svendborg værende Kiøbmand Peder Rasmussen, hans Gaard, beliggende udi Byens Girriz Gade, som bestaaer af 17 Fag til Gaden, med Portrum 2 Etagier høi Bindingsværk, 6 Fag undtagen, som ikkun er 1 Etagie, 13 Fag Baghuus til Creaturer og For ring 1 Etagie, hvoraf de 7 Fag med Straaetag men de øvrige 6 Fag ligesom Forhuuset er teglhængt, nok et halv Taghuus i Gaarden indrettet til Svinestie og Vogn=Remis, til hvilken Gaard hører Grund og Græsning i Byens Marker efter 9 Rdlr. GrundTaxt, samt en Hauge beliggende uden for Byens Girriz Port, bliver stillet 3 gange til offentlig Auctioner udi samme Gaard nemlig 1 Fredagen den 27 Martii, den 2 Fredagen den 3 April og den 3 og sidste Auction den 10 dito, dette Aar, alle 3 gange om Formiddagen Kl. 10 Slet, efter de Conditioner, som AuctionsStedet, skal vorde bekiendtgjort som desuden forinden kan faaes til Eftersyn hos Kiøbmand Sr. Ole Christiansen her i Byen. Svenborg den 14 Martii 1778. S. Müller. Kongelige Majestæts Byefoged og Auctions Directeur.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1778-03-27
Vandagen den 6 April førstkommende om Formiddagen Kl. 10. 9, bliver paa Gyldensteen stillet til offentlig Auction 20 Stykker gode Melke Kiør og 10 Stykker Stude, af hvilke sidste nogle ere Feede. Ligesaa bliver og samme Dag opraabt en Chalse og 2 Postvogne med videre, bemeldte Kiør og Stude, kan om for, langes, blive Foeret her paa Gaarden, endtil den 16 eller 20 Mai h. a, paa Sælgerens egen Risico og Bekostning, naar fornøielig Bud skeer, hvilket herved for de Lysthavende bekiendtgiøres. Til Kiøbs faldbydes. Maa Holkenhavn er en god brugelig Careth tilkjøbs, hvorudi kan kjøre 2 Personer. Sos Kiøbmand C. Nissen, boende i Overgade i Odense lige over af. c for Mad. Kühn, og hvor det hvide Frøeskielt sees for Døren, er nu som sædvanlig alle Slags friske og gode Sorter Haugefrøe, at bekomme for billig Pris; ligesom og tiener til Kiøbernes behagelige Underretning, at enhver Paqve, som med samme Vahre, fra mig afsendes, bliver med mit Navn og Signete forsinnet, Gos Kiøbmand Rasmus Østrup i Odense paa Nørregade er nye 1 hiemkommen rod og hvid Kloverfrøe, ligesaa og nye hiemme kommen Rigask beste Sort Hørfrøe for billigste Priser. hos Gartner Hans Müller i Odense, boendes paa Vestergade lige over for Hr. Eilschou; er nu som sædvanlig alle Slags friske og extra Sorter Haugefrøer, extra fine Blomsterfrøer, extra 2 a 3 Aaringer Asparges=Planter af Hollansk Art for billig Priiser at bekomme. Enhver forsikres en Redelig og Uforfalsket Behandling. hos Kiøbmand Jochum Købke, boende i Overgac. de i Odense, lige over for Adresse=Contoiret, og paa Hiørnet af det Stræde som gaaer til Torvet, som er lige for Apotheket, er nu som sædvanlig alle Slags friske og gode Sorter Hauge= og Blomsterfrøe, at bekomme for billig Priis, ligesom og tiener til Kiøberens behagelige Underretning at enhver Pa qve som med samme Vahre fra mig afsendes, skal ei alene vel blive indpakket men endog tillige med mit Navn og Signete forsynet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1778-03-27
Capital, som anbydes. Til forestaaende 11 Junii 1778 er 400 Rdlr. at bekomme til & Laan, imod Lovlig Pant og gangbar Rente, om nogen samme vil modtage, behagelig melder sig enten hos Ober=Formynderen i Faaborg Sr. Hans Hellenæs eller Sogne Præsten i Haarslef.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1778-03-27
Seiglfærdig Skipper. Søren Henrichsen. Skipper Andreas Fordeberg, agter sidst i tilkommende Uge at afseigle her fra til Kiøbenhavn, hvor han medtager Fragtgods, og Passagerer. Vedkommende behager at melde sig hos Bertel Olufsen i Odense.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1778-03-27
Passions=Tanker. Hvad er Sandhed, Skulde vel Platus have talt disse Ord af Høiagtelse for den Herre Jesum og oprigtig Attraae at lære af Jesu, hvad det var for en Sandhed, han havde sagt, han var kommen at vidne, nei, da havde han i det mindste oppebiet Jesu Svar derpaa. Skulde vel Pilatus som en Hedning anseet Jesum som een af denne Verdens Viise? nei dertil gav en Jesu Tale ham Anledning, dertil svarede ei hans Bortgang fra Jesu. Mon han da allene har vildet dermed spotte Jesum, det synes ei heller at komme og vereens med den Alvorlighed, Pilatus lod see, naar han var ene med Jesu. Medlidighed og Ringeagtelse har vel hos Pilatum havt lige Deel i dette Spørgsmaal, det Rige, han ved at lære Sandhed tænkte at oprette, frygtede Pilatus ei, skulde giøre Keiserens eller hans Magt nogen Skade, og han tænkte vel, at Jesus gjorde bedre, om har lod saadanne Tanker fare, lod Sandhed vært Sandhed, og saae, at han kom løs. Men i hvad Meening Pilatus talte disse Ord, viiste han dermed en Letsindighed, som et andet kunde end mishage Jesu. Maatte det ei mishage ham, at en Mand i saa vigtigt et Embede var saa ligegyldig imod Sandhed, mon han ei heraf har gjort sig en rørende Forestilling af de verdsligsindedes Tænkemaade i Henseende til Religionen; ei hvad der er Sandhed, men hvad der er Mode, bringer Anseelse, gielder hos dem, kunde han ei her med Bevægelse forestille sig mange Dommeres Sind i geistlig og verdslig Stand, som ei spørge om Sandhed, Ræt, men hvad der behager de store, og tilfører dem legemlig Fordeel? Kunde det ei bevæge Jesum, at den gode Bekiendelse, han aflagde for Pilatus, ei havde bedre Virkning hos ham, ligesom de dyrebareste Guds Ords Sandheder sielden vise deres Kraft paa de verdsligsindede, Kunde det er røre Jæsum, her i Pilato at see et Beviis paa, hvor langt de ere fra Sandheds Erkiendelse, som ei have, ei ville have anden Lærere end den blotte Fornuft, Saae han her ikke til sin Krænkelse et levende billede paa, at hans Rige, hans Lidelse og den Sandhed om ham altid er og bliver en Hemmelighed for naturlige Mennesker. Og har Gud kundet og vildet tale ved en Assens Mund, havde en ugudelig Caphas i et ondt Øiemeed talt en dyrebar Sandhed, da han sagde, det var godt, at et Menneske døde for Folket, er det da for meget, om vi ansee disse Pilati Ord som et Vidnesbyrd om de Tiiders Menneskers fordærvede Tilstand, Hvad var Sandhed da, ringeagtet af Pilato, traadt under Fødder af det heele Jødiske Folk, og denne er den sletteste Tilstand paa Jorden, naar Sandhed er foragtet, for havt ja foriaget hos dem, der skulde være Guds Folk. Saa maatte du, 9 Jesu under din Lidelse og til din Lidelses Forøgelse høre disse forfængelige Ord, hvad er Sandhed, o! giv os bedre Lys, bedre Tanker, lær os, at du er Sandhed, dit Rige er Sandhed, dit Ord er Sandhed, din Naade er Sandhed. Jndskriv denne Sandhed saa i vore Hierter, at vi i din Lidelse allene hvile, i din Naade søge al vor Trøst og Glæde, ved dit Ord allene lade os lede, at vi og maa erfare, der er Sandhed i dig, i det du opholder os i din Naade, og besegler os din Salighed.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1778-04-03
Fredagen den 23de Co
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1778-04-03
Den almindelige Bekiendter, hvis Brev i forrige Rummer er indført, heder I Dag.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1778-04-03
Hellige og moralske Tanker. Adelskab. Det sande Adelskab bestaaer i Sielens og Fornuftens, i Hiertets og i Villiens høie og rene Evner: Jo mere disse Evner ere oplyste, indtagne af Dyden, og Passionerne behærskede, jo mere er Besidderen værdig at kaldes en Adelmand. En sand Adelsmand taler aldrig om sin Herkomst, uden han er nød dertil. Han tænker aldrig paa den, uden for at ligne den i be res Dyder. Giør han sig til af sin Herkomst, saa er det jo kun af andres Fortienester. Han kan ligesaa gjerne brøste sig af sit krøllede Haar, som han heller ikke har gjort noget til Jo ældre Adelskabet er, jo mistænkeligere: De beste Træer udarte til sidst. Naar en Adelmand skulde synes selsom om, at en af nedrig Stand, endskiønt af store Fortienester, settes i Adelstanden, saa skulde han betænke, at alle adelige Familier have ingen anden Oprindelse havt heller. Veed han ikke at de vareste Frugter og de deeligste Blomster, som nu pynte vore Orangerier og Hauger, ere tagne af de vilde Marker og Ørkener, Naar den gamle og den ny Adel glemmer deres første Afkom saa husker Publicum det desbedre. Ligesom Dyden viser sig klarere frem i en Adelmand end i andre, saa vogte de sig vel for Lasterne, for de giøre ligesaa Naar Lykken vender Adelskabet Ryggen, saa hielper ingen Ahner mere, saa gaaer Glandsen af Herren, og saa staaer Manden tilbage som en anden Plebejus. Hvad er Adelskab naar Dyd og Penge bær eens Skiolde 2 Og hvorpaa skal man kiende det fortiente og det kjøbte Almisse. Tusende Uleiligheder vilde yttre sig i Verden, om vi alle Vaaben fra hinanden. vare lige rige, og den ene ikke skulde have den anden nødig. Gud har givet nogle saa meget, og andre saa lidet, at han kan krone den Rige for sin Barmhiertighed og Kierlighed, og den Fattige for sin Nøisomhed og Taalmodighed. Der er en Andeel i alt det vi have, som hør den Fattige, til, lade vi den blive der iblant, saa vil den vist fortære den øvrige Deel.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1778-04-03
Den Gields Fordring, som de Fattige have hos os, den vil Gud vist kræve ind for dem. Retter vi ikke vore Almisser ind efter vores Formue, Gud tør lave vores Formue igien efter vore Almisser, Bonden kaster sin Sæd hen i Jorden, ligesom til Forraadnelsen, i Haab en Dag at høste, men den Ubarmhiertige regner alt det for forloren, som han giver den Fattig Den Ubarmhiertige anseer fine Midler, som komne afsig selv, ved ham selv, for ham selv, og til hvad han selv lyster. Det er ligesom den Ubarmhiertige ingen Hænder havde til at give med, endskiønt Gud har maalt ham det til, ligesom med begge Hænder. Jngen regne det for en Almisse, at give en Stakkel en Skilling og bedrøve ham for en Daler. Det er Kierligheden som helliger Almissen, saavel som alle vore andre Gierninger. Jngen sand Christendom uden Almisse, og ingen sand Almisse uden Kierlighed. Den ret Barmhiertige glæder sig lige saa meget ved at give, som den Nødlidende ved at tage. Det er ligesom han betalte noget paa sin Gield. Han giver førend han anmodes derom: Hans Ømhed er ham i Bønnens Sted. Han forekommer den Nødlidendes Bøn, og lader ingen bie paa sin Hielp. Anger og Ruelse. Saa lidet som Smerten af et Saar kan lægge Saaret, saa lidet kan bare Anger og Graad over Synden toe den af Smerten af et Saar er kun en nyttig Mindelse til den Lidende for at søge Lægen, og saa længe han ikke giør det, saa kan han beholde den uden at lægges. Ligesaa: Naar en Synders Anger og Ruelse ikke fører ham med Bøn og Troe til den rette Jfraels Læge, saa nytter hans Anger ham intet. Begierligheder. Det er vore Begierligheder som giør Livet saa møisommeligt i Verden for os. Kunde vi styre vore Passioner, vore Begierligheder skulde blive mindre og vor Rolighed større.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1778-04-03
Vore Begierligheder ere ofte ikke bedre end den Syges Længsler efter det, som kun vilde skade ham. Fulgte vi Fornuftens Lys, Naturens Røst og Visdoms Regler, vi skulde kun fattes saare lidet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1778-04-03
Til vores sande Fornødenheder behøve vi vist ikke meget, men til vore Begierligheder alt. Kan man troe, at der kan være nogen Glæde eller Lyksalighed i det, som ikke hører til vore Fornødenheder, og som saa mange andre Menneskeer hverken nyde eller begiere. Det som vi regnede for stort, medens vi begierte det, det bliver lille nok naar vi have faaet det. Det der var nok for os før, det er for lidt, naar en anden faaer mere. Uordentlige Længsler opnaae aldrig deres Ønsker.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1778-04-03
Om Sommer=Veirliget.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1778-04-03
For at vedligeholde Opmærksomheden paa Veirligets Løb i tilstundende Sommer, og de dermed rimeligen forbundne Følger, vil ieg kortelig melde mine Gisninger, som jeg forestiller mig Veirligets Løb her i Egnen i denne Sommer. Fra April til i Begyndelsen af Maji troer ieg at Veirliget vil være meere vaadt end tørt, eftersom den 18 Martii her var vaad. Jeg lader derfor Havren saae flad og smal i den fældede Ager, og efter 9 Dage harve. Fra den 4 Mai til den 8 Junii venter jeg meere tørt end vaadt Veirligt. Jeg frygter for Nattefrost, fordi den 19 Martii var tør og kold og Vinden nordlig. Jeg lader derfor Bygget og Boghveden flad og smal nedpløie, og lader Jorden først efter 7 Dage let overharve. Det vil være mig kiært, om Sæden vil skyde langsom frem, den kunde ellers tage Skade af Nattekulde. Jeg haster derfor ikke med Udsæden. Fra den 8 Junii til den 12 Julii venter ieg varmt Sommer Veirligt, fordi Jevndogns Dagen var klar og Vinden stod i Sydost. Dersom der samme Tid vil falde stærk Dug, som og formoder, eller Tordenver vil blande sig deriblant, saa bliver Engen god; men dersom det ikke skeer, saa kan vel de lave Enge tilfredsstille deres Eiermand, men de høie Græsmarker ville blive slette. I denne Tid vil man øiensynligen erfare, at den nedpløiede Sæd vil have et mærkeligt Fortrin frem for den, som bliver saaet efter Pløiningen. Fra den 12 Julii til den 18 August bestemmer ieg Veirliget saaledes: to Deele af denne Tid vil blive meere tør end fugtig, fordi da ingen Regn vil falde. Den sidste Deel kan jeg ikke sige frie derfor, fordi om Eftermiddagen den 21. Martii nogen Snee og Regn faldt, og Vinden var Sønden. Høe=Biergningen vil altsaa ikke lide stort Anstød. I det Tidsløb fra 18 August til Høst=Jevndogn frygter jeg at den første halve Deel vil blive noget vaad, men den sidste tørrere. Thi den 22 Martii vexlede vaadt Veir af med Tørreveir. Skulde derfor Begyndelsen af Kornhøsten, her i Egnen falde noget mislig, saa synes dog Slutningen deraf at blive gunstigere. Da det er bekiendt, at Tordenens og Skyernes Træk i eet og det samme Landskab ikke er altid ligedan, saa maa i April, der pleier at bestemme Trækkets Gang, nærmere Efterretning ventes. Glücksborg den 25 Martii 1778. P. E. Lüders.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1778-04-03
Befordringer. Den 4de Martii 1778 er Premier=Lieutenant Rasmus Reuther bestilt til Capitain ved Friemands Qvarteers Borger Compagnie, og Premier=Lieutenant Erasmus Platz til Capitain ved Brand Compagniet udi Kiøbenhavn. Den 11te ejusd. er den ved det Kongel. Artillerie Corps National Bataillon i Sielland staaende Capitain Elias Christian von Willars benaadet med Majors Caracter af Jnfanteriet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1778-04-03
Den 18de Dito er Premier=Lieutenant Georg Detlev von Schildknecht bestilt til Second Ritmester ved det Slesvigske Rytter Regiment. Jndfald.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1778-04-03
En Professor i Philosophien havde en meget arrig Kone, Da man spurgte ham, hvorledes han kunde taale saadan en Kone, svarede han paa det jeg hiemme kan have en bestandig Øvelse i Philosophien. Ulykkelige Tilfælde.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1778-04-03
Kiøbenhavn. Den 20 Martii har en gammel Mand hængt sig selv paa et Loft. Den 22 s. har en fremmed Mand i et Huus paa Vesterbroe skaaren Halsen af sig selv. Den 23 ei har en Soldat hengt sig selv. Og den 24 har en Matros hengt sig ved Knippelsbroe. Den 25 ei blev funden en druknet Mandsperson ved Toldboden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1778-04-03
Reisende. Odense, den 27 Martii Ritmester Pibert fra Holsteen. til Slagelse. Den 28 dito Baron Gyldenkrone fra Kiøbh. til Holsteen. Den 29 dito Lieutenant Brigling fra Holsteen til Siælland. Den 30 dito Lieutenant Busekist fra Odense til Holsteen. Den 31 dito Kammerjunker v. d. Lyhe fra Holsteen til Siælland; samme Dato Kiøbmand Henrichsen fra Hamborg til Kiøbh. Den 1 April Klemmensen fra Kiøbenhavn til Holsteen. Kiøbenhavn. Udp. Major Bagger til Jylland; Oberstlieutenant Penz til Miborg; Kammerjunker Trolle til Sorøe; Foged Schythe og Mr. Ebbel til Arendal. Jnp.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1778-04-03
Kiøbmændene Staag og Kindler fra Hamborg, log, ved gl. Strand hos Schmidt; Lieutenant Sommerfeldt fra Jylland; Baron v. Gyldenkrone fra Stokholm; Lieutenant Lindenberg og Lieutenant Klaver med en Commando fra Lolland; Capitain Sacken fra Sorøe; Oberst Witten fra Slagelse; Præsten Brinchmann fra Tronhiem og Kiøbmændenne Hardt og Fay fra Rhinstrømmen, log hos Grønbeck. i Størrestræde; Frue Münster med Familie fra Eggers sund; Hr. Schmidt fra Stavanger, log paa Kræmmer Compagniet; Lieutenants v. Darre og Sehested med en Commando fra Lolland; Oberst Moltke fra Helsingøer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1778-04-03
Dødsfald. J Kiøbenhavn den 23 Martii Ølltapper Niels Kiellerups Hustrue, Karen Lauriz Dotter, 30 Aar. Mad. Cathrine Agatha Bredahl, afg. Kiøbmand Dechers Enke, 77 Aar. Afg. Niels Harsen Møllers, Brændeviinsbrænders Enke, 78 Aar. Den 25 huj. Hr. Peder Thomsen Høyer, Klædekræmmer, 78 Aar. Den 26de hujus Hr. Geheime Conference Raad Friderich Christian Græve af Danneschiold, Samsøe, 57 Aar. Hr. Georg Christopher Berling. Hr. Friderich Qvist, første Kongel. Dansk Hof=Prædikant, og General=Kirke Jnspector, 64 Aar. Hr. Zacharias Meinersen Capitain og Vægter=Jnspecteur, 71 Aar.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1778-04-03
Bekiendtgiørelser. Terpaa Contoiret modtages Subscribentere paa en Oversættelse af der Christ in der Einsamlet, hvortil Aftentanker til hver Dag i Ugen er et Anhang, og Prøvestykke af samme, den bliver ongefær 12 Ark stor, og overlades Subscribentere for 2 s. Arket. til Publie Efterretning bekiendtgiøres: at saa hastig Skibs=Farten & tillader det, og Vinden vil føie, bliver fra den Oldesloer=Saline her til Odense, oversendt en anseelig Ladning, meget godt Salt, som hos Mad. Bolthers i Nørregade, til Forhandling oplegges, og der, for billigste Priiser kan faaes; Men paa det, De, som enten ikke endnu kiender dette Oldesloer Salt, eller og derom maatte være indtagen af ufordeelagtige Fordomme, kan være forsikret: at dette Salt er af beste Bonito, og at samme i Mængde paa andre Steder, af de Handlende sælges og med Begierlighed forbruges; Saa indrykkes her, een af Borgemester og Raad i Neustadt i Holstein den 22 Oct. 1777 udstædt Attest, saa og en fra det høilovlige GeneralTold=Cammer til Magistraten i Neustadt den 18 Nov. 1777. skrevne Pro Memoria, begge ere af følgende Jndhold.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1778-04-03
Da Hans Høibaarnhed Hr. Greve von Dernath til Hasselburg, Kongelig Kammerherre, Landraad, og Ridder, Ejere af det Oldesler Sa line, af os, Borgemester og Raad i den Kongelig Stad Neustadt, haver forlangt en Attest, at Saltet af denne Saline her paa Stedet bliver brugt i Overflødighed; Saa har vi ikke aleneste hermed villet forsikre, men endog ikke kunde undlade at tilføie dette: at efter vores Vidende, intet andet Salt, end som dette omtalte, saavel paa dette, som paa andre Steder, i stor Mængde, bliver solgt og brugt, og at alle som deraf haver faaet, har saavidt os er bekiendt, været vel fornøiet dermed. Ligesom og at vores Handlende, siden April Maaned, allerede skal have taget hen imod 700 Tdr. Siællandske Tønder, og efter al Anseelse endnu i dette Aar, vil lade sig tilføre meere. Vi antager altsaa med fornøielse denne os givne Leilighed, i en saa upaatvivlelig sandfærdig Sag, der tillige er et fuldkommen Beviis paa hvormeget vores Stad, herudi, maaskee frem for andre Steder i dette Land, af egen Drift, har bestræbet sig, at efterkomme, saa meget mueligt er, Landets høie Herskabs fornuftige Øiemmeed, og at befordre dette nyttige Verks Anlæg. Til Vitterlighed, have vil dette under vores sædvanlige Seigl og vores Syndices Underskrift, ladet udstæde. Givet til Neustadt i Holstein den 22 Oct. 1777. (L. S.) Ex Commissione Spectab. Senatug, Subser. Schwedemann.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1778-04-03
Pro Memoria. Da det er Hans Kongelig Maists. allernaadigst bleven refereret: at de Handlende i Neustadt af egen Drift, har fattet den Patriotisk Beslutning, i steden for det, der paa Stedet brugte Engelske Salt, at indkiøbe og bruge et anseelig Qvantum Oldesloer=Salt; Saa haver Hans Kongelig Maist. allernaadigst behaget at befale: at de Handlende udi Hans Maistts eget Allerhøieste Navn, skulle tilkiendegives Hans Majstts, besynderlige Velbehag, for dette deres udmærkede Patriotiske Foretagende. Altsaa bliver Magistraten herved anmodet, uforsømmelig, at bekiendtgiøre saadan Hans Maisits allernaadigste befaling; Saa paatvivler man ikke, at Magistraten paa dette Sted iligemaade vil søge, at opmuntre de der værende Hanlende, fremdeles at fortsætte, og udbreede Handelen med Oldesloex Salt. Kongelig Vestindiske, Guineiske Rente og Generale=Told=Cammer i Kiøbenhavn den 11 Nov. 1777. Stemann. Schilden. Schleth. Hagerup. Libecker. Hansteen Til Magistraten i Neustadt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1778-04-03
Pro vera Copia. Frelsen. C. S.) Schwedemann. Kand=Jnspecteur Lieutenant Pauli, som i nogen Tid har været ude af Provintzen i Forretninger, er igien her i Odense, hvor han boende midt for Provste=Gaarden, kan antreffes af de, som maatte behøve hans Tieneste, til deres Jorders Opmaaling og Fælleskabs Ophævelse.