Viborger Samler, 1792-11-12
Spørgsmaal, Som udi indsendte Beretninger og Sygdomme iblant Heste, Køer, samt andre Huusholdnings Dyr maatte saa meget mueligt findes oplyste og besvarede: 1) Naar har man først bemærket Sygdommen og kiender man den under noget bestemt Navn? 2) Har den begyndt paa Marken om Sommeren eller i Stalden om Vinteren, Er det allene et Slags Kreature, som angribes af Sygdommen eller fleere Slags og er det især de Gamle eller unge, de drægtige eller udrægtige, de frede eller magte, som angribes, 4) Hvormange Kreature findes paa ethvert Stæd eller hos hver Eiere angreben af Sygdommen, og hvor mange findes endnu til Anseelse sunde paa de befængte Stæder, 3) Hvormange ere døde af Sygdommen, og hvormange have gjennemgaaet Sygen og ere blevne igien sunde? 6) Hvad anseer man som Aarsag til Sygdommen, 7) Hvilke ere de første Tegn, som mærkes af Sygdommen hos de angrebne Kreature? 3) Ere de syge Kreature uroeligen eller stille, 9) Have de rindende eller tørre Øine? 10) Er Tungen tør, heed eller slimig? 11) Flyder Sliim af Næsen, og er denne Sliim klar, tynd eller sej, hviid, guul eller blodig? 12) Hoste de syge Kreature meget, lidet eller intet? 13) Er Aandedraget hos de Syge hastig eller langsomt, stærk eller svagt? 14) Har de Syge Forstoppelse eller Bugløb, 15) Er Bugen under Sygdommen udspendt, indkneben eller naturlig 16. Give de Syge ved Stønnen, eller ved at kaste sig og være uroelig, Tegn til Smerte, ere de om over Lænderne eller Krydset, naar man trykker dem paa dette Stæd, 17) Viise de Tegn til Afmagt og Mangel paa Kræfter ved at sætte alle fire Been sammen under Kroppen, eller bestandig ved at flytte og bevæge Beenene? 18) Lægge de Syge st. imellem eller blive de bestandig staaende, indtil de falde af Almagt? 19) Faaer de Syge Hævelser, Knuder eller Bylder, paa noget Sted af Kroppen, 20) Har man aareladt de syge? Hvorledes befandtes Blodet optaget i et Kar, naar det var bleven koldt, størknede det fuldkommen og blev stivt, eller blev det løst og lidet sammenhængende, var det bedækket med en guul, graalig eller slimig Hud, havde det sin naturlige røde Farve, eller var det unaturlig sort, havde det lidet eller meget Vand, 21) Hvorlænge staaer de syge Kreaturer, inden de døe eller komme sig af Sygdommen, 32) Ere de af Sygdommen døde Kreature blevne aabnede, Hvorledes befandtes Hiernen beskaffen? Hvorledes Sim-Huden i Næse-Hullerne? Hvorledes Luftrøret inovendig? Lungerne og Brøsthuller, Leveren og Galdeblæren, Mave og Tarme indvendig og udvendig? Nyrene og Blæren? Hvorledes befandtes Moderen hos de drægtige, vare nogle af disse Deele unaturlig røde eller sorte, eller havde saaledes forvente Pletter Fandt man i Brystet eller Bugen Vand eller Materie eller blodblandet Vædske i stor eller liden Mængde, 23) Haar man bemærket at Sviin, Hunde eller Katte som have ædet Kiøbet af det bortdøde Qvæg, ere deraf blevne syge? 24) Har man brugt nogle Lægemidler imod Sygdommen med Nytte og hvilke ere disse Pre Memoria. a der til Cancelliet er indkommen forespørgseler angaaende følgende Puncter: Om en Landrecrut, som i Overeensstemmelse med Forordningen af 20de Junii 1788 dens 22 Articul Lit. B. har leiet en anden Karl i sit Sted og forbeholdt sig at oppebære Douceuren 5 Rdlr., saavelsom Recrut-Penge 2 Rdlr. aarlig, kan ansees berettiget til paa den leiede Karls Vegne, at hæve disse Penge, omendskiønt denne bortdøer inden de bestemte 8te Tieneste Aars Forløb. b) Om Arvingerne, saafremt den, der har leiet Karlen ved Døden imidlertid afgaaer, kunde i Leierens Sted hæve forberørte Penge. c) Om ikke og i al Fald, enten Regiments=Attest, at den leiede Karl endnu er i Live, eller og Præstens Attest, at Leieren af Karlen lever, nødvendig maae tilvejebringes, forinden Pengene udbetales paa Amtstuen. Saa skulle man i Anledning heraf og efterat man om denne Sag har ført Brevvexling med det Kongelige Rentekammer, herved tienstligst tilmelde Hr. Kammerherre til behagelig Efterretning. At de 5 Rdlrs. Godtgiørelse bør aldeles ophøre i det Tilfælde, at den Leiede døer forinden Tieneste-Tidens Uløb. 2) At derimod Arvingerne efter den Leiende, om denne døer forinden bemelte Tid, bør have Ret til Godtgiørelse for de øvrige Tieneste Aar, som den Leiede oplever, siden han engang har oppebaaret af hiin en samlet Sum isteden for denne aarlige Godtgiørelse. At naar fornævnte 5 Rdlr. forbeholdes af en Recrut som har leiet en anden i sit Sted, bør den, der har modtaget Sessionens frie Pas, aarlig møde for Secsionen for der at erholde Paategning paa Passet, om hans Berettigelse til at hæve Pengene paa Amtstuen, og 4) At naar den som leies, skal hæve de 5 Rdlr. Belønnings Penge, bør han enten personlig møde paa Amtstuen og forevise hans Enroullerings Beviis, samt derpaa hæve Pengene, eller og Regimentet bør paa hans Vegne, tilsende Amtstuen Enroullerings Beviiset, og mod Qvittering hæve Pengene, naar Karlen ikke selv personlig kan eller vil møde. Det Kongelige Danske Cancellie den 13 Octobr. 1792. C. v. Brandt. Schow. Colbiørnsen. Rejersen. Til Kammerherre og Amtmand Hr. Niels Sehestedt.