JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-03-16
Ligeledes ifølge Privatefterretning fra Vestindien er der nu ved den vestindiske Overret faldet Dom, i den af Generalgouverneur v. Scholten mod Fuldmægtig Heilbuth anlagte private Jnjuriesag, i hvilken Underretten, hvis Dom dette Blad i forrige Aar har publiceret, havde mulcteret den Jndstævnte paa 500 Rdl. vest. C., men mortificeret den over ham nedlagte Tremarkspaastand. Overretten - hvis dømmende Personale i denne Sag var Justitsraad Andresen, Justitsraad Fæster, og Kammerj. Rothe – har nedsat Mulcten til 200 Rdl. samt stadfæstet Mortificationen. Denne Doms Publication skal have vakt en ikke ringe Sensation paa St. Croix, iøvrigt agter Hr. Heilbuth, saavidt man veed, at indappellere Sagen for Høiesteret. (Fædrel.)¬
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-03-16
J Aftenskumringen for omtrent 3 Uger siden kommer een af Disciplene i Randers lærde Skole, og vil gaae over paa Holmene til Kammeraterne som der løbe paa Skøiter, for at skyde Gjenvei gaaer han over Seildybet, i Nærheden af Skibsbyggerpladsen, men slipper igjennem midtstrøms Mennesket kan nok svømme, men er ikke istand til at komme op paa den faste Jis, der bestandig brækker foran ham, da kommer en ung Sømand, Fred. Hunæus, (Søn af Lottericollecteur H.) til, og paa Disciplens venlige Anmodning: Vil De ikke være saa god at give mig en Haandsrækning! spænder Gutten med ikke mindre Besindighed sin Buxerem, (der af Søfolk bruges, istedetfor Sele, til at holde Beenklæderne op med af, kryder paa sine Knæe ud paa Jsen og tilkaster ham, der imidlertid træder Vandet, Enden af Remmen. Skjøndt Jsen knagede og bragede lysteligt rundt omkring dem, og det ene Stykke Jis brast efter det andet, saa veeg ved Disciplens Forsøg paa at hæve sig op af Vandet, hans Redningsmand dog ikke fra ham, før han fik ham trukken op paa fast Jis. Nu skal De have saa mange Tak!" sagde den Reddede. Uden Aarsag!" svarede den Anden, og dermed var den Gjedde kogt." Den unge Hunæus er endnu ikke fuldt 16 Aar. (Rand. Av.) Aabenraa, den 8de Marts. Følgende Tildragelse afgiver i denne Tid Stof til megen Omtale. For en 89 Aar siden afbrændte i Landsbyen Raubjerg, 1 1/2 Miil vesten herfra, tvende Steder, ved hvilken Leilighed en gammel Mand fandt sin Død i Luerne. De optagne Brandforhør gave intet Resultat. Senere, for omtrent 2 1/2 Aar siden, fandt man i et Krat ved Hopdrup et Liig i forraadnet Tilstand. Kun saameget var kjendeligt, at den Døde var en Sømand, der kort i Forveien var kommen her igjennem. Ogsaa her ledede Undersøgelserne til intet Facit. – Nu er der nylig indtruffen en officiel Skrivelse fra Rendsborg til det herværende Amtshuus, hvori det meldes, at en derværende Fæstningsslave, Peder Chr. Christensen fra Rørkiær, i sin Sygdom havde forlangt Præsten til sig, og skriftet for denne, at han baade havde sat Jld paa de omtalte Gaarde i Raubjerg, som ogsaa myrdet hiin Sømand. Den første Forbrydelse skal være foranlediget af Hævngierrighed, fordi man havde negtet ham Huusly om Natten. Sømandens Drab var derimod et Rovmord, da han udførte det for at fratage ham de Penge, han havde hos sig. Med disse, efter Sigende 17 Rd. Cour., vendte han tilbage her til Byen. - Forhørerne ville nok opklare de nærmere Omstændigheder. (Aab. Ugebl.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-03-16
Udenlandske Efterretninger. J vor sammentrængte Beretning om den for Frankrig og for hele Europa saa høist vigtige Strid i det franske Deputeretkammer, hvis Udfald vi i forrige R have meddeelt, vare vi komne til Begyndelsen af Mødet den 2den ds. Dette Møde var det interessanteste og betydningsfuldeste ikke alene under denne Strid, men maaskee siden Republikkens Tider; thi de store Talere Lamartine og Guizot traadte op imod hinanden, udviklede mere end nogensinde deres Aands hele Kraft, deres Talents hele Rigdom, og henreve Venner og Modstandere, til lige Beundring. Selv de store franske Blade, som holde Hurtigskrivere i Forsamlingssalen, beklage, at de ikkun formaae at give et nøgent Skelet af disse Foredrag, som man maatte have hørt for at kunne danne sig en Forestilling om deres Betydning, hvor meget mindre vil da vort Blads indskrænkede Rum gjøre det muligt for os at give vore Læsere Ved et endog kun nogenlunde anskueligt billede af denne Kamp, Bladet "Presse" skildrer disse tvende Taleres Fremtræden med følgende Ord: Guizot var mægtig, kraftig, behændig som sjælden, og overgik maaskee Alt, hvad vi nogensinde have hørt af ham. Han skulde besvare en Tale af Lamartine, som sikkert var den meest glimrende, den berømte Taler, nogensinde har holdt, og som havde frembragt en overordentlig Virkning selv paa dem, hvis Meninger den paa det bittreste bekæmpede. Naar Guizot bliver svagt angreben, forsvarer han sig uden at udvikle sin Styrke; men naar Angrebet er saaledes, at vi hæve for ham, da strømme hans Ord frem i all deres Magt og Glands. Man kan med Sandhed sige, at han er afhængig af den Modstander, med hvem han kæmper; er denne svag, saa er han uden Kraft, men naar denne selv er uovervindelig, saa vinder han en Styrke, som gjør Seiren idetmindste tvivlsom. Den Virkning, som frembragtes ved den i Sandhed gigantiske Kamp mellem to saa forskjellige kundskabsrige og talentfulde Mænd - den ene saa overstrømmende, den anden saaledes sammen trængende sin Kraft - den ene begeistret, frugtbar, høihjertet som selve Poesien - den anden ubevægelig, kold uovertalelig som Historien. - var saa uhyre stor, at den ikke kan skildres." – Efterat Lamartine havde udviklet, at den nuværende Opposition ikke angriber Personer, men det hidtilværende Systems ledende Tanke, gik han over til at skildre Frankrigs Forhold til Udlandet, og viste, at det overalt savner den Jndflydelse, som det til Verdens Held bør have. Han viste, at Rusland daglig udvider sin Magt og Jndflydelse til alle Kanter, at enhver af de andre Stormagter behøver Frankrigs Hjælp for ikke at blive undertrykt af Rusland og at Frankrig dog er adskilt fra den Alle.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-03-16
Mellem Rusland og England maa en stor og afgjørende Kamp seent eller tidlig udbryde, og da er et Forbund mellem England og Frankrig nødvendigt for at modstaae Ruslands Anmasselser. Dette Forbund har vel store Vanskeligheder, men det er Frankrigs Værn, naar dets Frihed bliver truet, det eneste Værn for den europæiske Ligevægt, for Freden.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-03-16
England har fremkaldt Begivenhederne i Syrien, men England har tilbudt Frankrig at forene Begges Flaader, for at rykke mod Constantinopel og trænge den russiske Overmagt tilbage, og Frankrig har vægret sig, - han vidste det bestemt, han havde læst Depescherne. Alle de andre Stormagter have i de senere Tider udvidet deres Magt, kun Frankrig staaer uvirksom, og Juliregjeringen har ingen ærefuld Daad, ingen stor Tanke i den udenlandske Politik at fremvise. Han sluttede med den Erklæring til Ministrene: Et saadant System maa styrte, Frankrig maa ophøre at være Frankrig, eller J maae ophøre at regjere. – Efter en temmelig lang Afbrydelse, som den store, hele Forsamlingen gjennemtrængende Bevægelse fremkaldte, besteeg Guizot Talerstolen og besvarede Punct for Punct Lamartines Tale. Til Grund for dennes Anskuelser laae især to Hovedvildfarelser: at Europa stedse var forbundet med Frankrig, og at Frankrig stedse burde styrte sig over de andre Lande for at kunne leve i Fred. Hans Tale gik fornemmelig ud paa at forsvare Regjeringens Bestræbelser efter at opretholde Freden og at vise de heldbringende Virkninger, som Frankrig i Fred har udøvet over de europæiske Forhold. Tilsidst angreb han Lamartines af Oppositionen, saa ofte gjentagne Yttringer om det nærværende Systems ledende, uforanderlige Tanke, og skjulte ikke, at han forstod dette om selve Ludvig Philip, thi han sluttede med de Ord: Lamartine har sagt Jntet Stort uden Hengivelse." Livet har Byrder for Alle, Stillingens Høide gjør dem ikke lettere; har Lamartine ogsaa i 12 Aar været udsat for Kugler og Dolke? Har han ogsaa i 13 Aar seet sine Sønner adspredte i alle Verdensdele for at hævde Frankrigs Ære, det er Hengivelse, sand practisk Hengivelse. - Under Bravoraab af det ministerielle Parti og stor Bevægelse i hele Forsamlingen sluttedes Mødet. J det følgende Møde fornyedes Kampen mellem Guizot og Lamartine, der bl. A. paastod, at det var parlamentarisk urigtigt, at Ministrene havde draget Kongens Person ind i Forhandlingerne, og at det røbede en svag og slet Sag, naar man maatte tage sin Tilflugt til saadanne Midler. Foruden mangfoldige Deputerede toge ogsaa flere Ministre Deel i Kampen, blandt disse Premierministeren, Oldingen Soult, der erklærede, at Ministeriet var enigt, og at de En for Alle og Alle for En vare ansvarlige for dets Handlinger. Der paa skred man til Afstemningen over det Amendement, hvorom Oppositionen havde forenet sig som en Erklæring af Mistillid. At de hemmelige Udgifter skulde nedsættes 50,000 Fres. Dette blev som meldt – forkastet med 242 Stemmer mod 197. Efter at Ministrene endnu havde maattet give flere Oplysninger, blev der stemt over selve Lovudkastet, som blev antaget med 244 Stemmer mod 155, da af 447 Deputerede 48 ikke deeltoge i Afstemningen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-03-16
Uagtet saaledes det conservative Ministerium har seiret og nu vil kunne blive i rolig Besiddelse af Magten til næste Aars Adressediscussion, har den hele Strid dog sin store verdenshistoriske Betydning, og netop i Frihedens Jnteresse maa man glæde sig over, at den fik et saadant Udfald. Frankrig synes nemlig af Forsynet at være kaldet til at gaae foran i den europæiske Udvikling. De blodige Rystelser, som dette Land har gjennemgaaet, have for de andre Nationer været Forbilleder, hvoraf de med mindre Møie og Fare have kunnet uddrage Lærdomme og tilegne sig Resultater. Ethvert stort og kraftigt Skridt fremad i Frihed og folkeligt Liv bliver af Grunde, som ligge dybt i den menneskelige Natur, fulgt af en langsom i det enkelte Tilfælde fast umærkelig Tilbagegang, som dog aldrig fører saa langt tilbage, som man tidligere har været, og tilsidst af sig selv naaer sin yderste Grændse, hvor da atter et stort Fremskridt skeer, netop forberedet og fremkaldt ved hiin Tilbagegang. Det sidste store Fremskridt, som strakte sine Virkninger over hele Europa, ogsaa til vort Fædreland, var Julirevolutionen 1830. Siden den Tid har en stadig Tilbagegang fundet Sted ogsaa i Frankrig, – men den nu afsluttede Discussion har mere end noget Andet beviist, at Tilbagegangen har fuldendt sit Løb og naaet sin Grændse, og at Frankrig staaer rede til at gjøre et nyt og mægtigt Fremskridt. Frankrigs og maaskee Verdens største Statsmænd have eenstemmig erkjendt, at en fuldkommen Forandring i Systemet er nødvendig, men at en blot Personforandring Jntet vilde hjælpe. Derved har Oppositionen vundet en Fasthed og indre Kraft, som vil sætte den i Stand til med Held at gjennemføre en saadan Forandring, naar det beleilige Øieblik er kommet; men var Ministeriet allerede nu bleven styrtet, havde Oppositionen ikke været tilstrækkelig rustet og forberedt til at grundlægge en ny Tingenes Orden.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-03-16
AVERTISSEMENTS.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-03-16
Dødsfald. Löverdagen den 11te Marts d. A., om Eftermiddagen Kl. 31, bortkaldte Gud, ved en stille og rolig Död, til et bedre Liv vor kjærlige, trofaste og retskafne Fader. Consistorialraad Ludvig Michael Lund, Sognepræst for Nørre Vedbye og Nørre Alslev Menigheder, paa Falster, i hans Alders 72de Aar, efter flere Maaneders tiltagende Svagelighed. Dette bekjendtgjöres herved, med dyb Veemod, af hans 5 efterlevende Börn.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-03-16
Den sjeldne Iver, Uegennyttighed og Retsindighed, hvormed han virkede i de ham betroede Embeder, vil stedse sikkre ham et hæderligt Eftermæle. Riserup Prætsegaard den 14de Marts 1843. Paa egne og fraværende Sødskendes Vegne: J. Chr. Lund. J. W. Lund. M. E. Lund. Udkommet er, og faaes i enhver solid Boglade: Lægebog for dem, der ikke kunne faae betimelig Lægehjælp. Af Aug. Thornam, Bataillonschirurg. Koster indbunden 4 Mk.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-03-16
Wahlske Boghandel. Assemblee i Nysted, afholdes Søndagen den 19de Marts 1843. Cabinet af perspectiviske Rundmalerier.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-03-16
Undertegnede har den Ære endnu til Søndagen 19de de, at forevise sit Cabinet, bestaaende af følgende Prospecter Schwerin, Domkirken og Stænderhuset i Viborg, Dover i England, Munkegaden i Trondhjem, Husum, Lom i Guldbrandsdalen, et Maaneskin=Landskab, Troldhætten, Stort Rund malerie af Kjøbenhavn. Fr. Otte,
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-03-16
Landskabsmaler.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-03-16
Damp Chocolade, udarbeidet til den fuldkomneste Fiinhed i lukkede Maskiner i den Deichmannske Handels Chocolade-Fabrik ved Kjøbenhavn, erholdes til Fabrikpriserne, 2 Mk. a 8 Mk. pr. Pd., hos Hr. P. H. Berg i Nykjø Hr. Agent L. J. Benbing paa Falster. zon i Stubbekjøbing. H. Dorph i Saxkjø- - S. M. Roepstorff og bing. Chr. Holst i Nakskov. J. N. Lunddahl i - J. Gottschalck i Mariboe. Stege. J. H. Heidenheim i - J. E. Hald i Præstøe.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-03-16
Nysted. H. P. Ditzel i Vor B. H. Pohler i Rødby. dingborg.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-03-16
Fuldblodshingsten Cigar bedækker fra Dato her paa Gaarden for 10 Rbd. pr. Hoppe, hvorom man ville henvende sig til Undertegnede. – Naar Hingsten afgaaer til Opstaldning paa Høibygaard i Lolland, skal nærmere blive bekjendtgjort.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-03-16
Halvblodshingsten Goliath bedækker fra Dato paa Corselitze for 3 Rbd. pr. Hoppe, hvorom man der ville henvende sig til Hr. Forvalter Andersen. Bierregaard den 11te Marts 1843. O. Schow. Comiteen for den Lollands-Falsterske Afdeling af Selskabet til Hesteavlens Fremme indbyder herved Dhrr. Subskribentere til en Generalforsamling. som afholdes Mandagen den 27de Marts de A. paa Gjæstgivergaarden i Saxkøbing om Formiddagen Kl. 11, hvor følgende Forlodning foretages: 1. 8 Bedækninger ved Fuldbl. Hingsten Cigar; Palæmon: dito ved dito dito ved dito Claudesley, dito ved Hingsten Gaberlunzi. 2, en graaskimlet Hoppe, 10 Qvt. 1 Tom. høi, 5 Aar gammel, efter Gaberlungi, en graaskimlet Hoppe, 10 Qvt. 1 1/2 Tom. høi, 4 Aar gammel, efter dito; en mørkerød Hoppe uden Aftegning, 10 Qv. 1 1/2 Tom. høi, 4 Aar gammel, efter Claudesley, en blankbruun Hoppe, 10 Qvt, 2 Tom. høi, 2 Aar gammel, efter Cigar.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-03-16
Subskriptionen staaer aaben til den 26de Marts og modtages af enhver af Comiteens Medlemmer. Man tillader sig at vente et talrigt Møde. Den 13de Marts 1843. Reventlow. Rosenørn Lehn. Friis. Wilhelm. Fuldblodshingsten Palæmon.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-03-16
Dhrr. Jnteressentere i Fuldblodshingsten Palæmon indbydes herved til et Møde paa Gjæstgivergaarden i Saxkjøbing Mandagen den 27de dennes Kl. 10 Formiddag. De Udeblivende ansees at samtykke i, hvad de Mødende maatte beslutte. Ourebygaard den 14de Marts 1843. Rosenørn Lehn.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-03-16
En Huusleilghed, bestaaende af 3 Værelser, kan erholdes tilleie til April Flyttetid dette Aar naar man i den Henseende henvender sig til Bager Knust's Enke i Gartnerstrædet i Nykjøbing. Circa 300 Alen Egetømmer, 5 og 6 endeel 6 og 2 Tommer, af forskjellig Længde, anvises af Adressecontoiret tilkjøbs.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-03-16
Hos Bødkermester Sødring i Østergade kan bekommes, efter Bestilling, af godt, tørt Træ store og mindre Hollænderi=Bøtter af Aske, Eeg- og Bøge-Træ, ligesom man ønsker samme, med mere Bødker=Arbeide af forskjellig Slags, og til billige Priser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-03-16
Til billige Priser kan atter erholdes hos mig Mølle Sigtedag i forskjellige Nummere. C. Barlon.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-03-16
Gode friske Charlotter kunne faaes hos UnC. Barlon. dertegnede.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-03-16
Licitation. Fredagen den 24de denne Maaned Formiddag Kl. 11 bliver paa Herredets Tingsted heri Byen afholdt offentlig Licitation over Opførelsen af en ny Præstegaard i Søllested, hvoraf Stuehuset bliver af Grundmuur og Udlængderne af Muur= og Bindingsværk. Overslag og Conditioner ere forinden henlagte til Eftersyn paa Gjæstgivergaardene i Nakskov, Mariboe og Nykjøbing. Hvilket herved bekjendtgjøres til Efterretning for Liebhaverne. Nakskov den 13de Marts 1843. Fasting. Foreløbig bekjendtgjøres herved, at om kort Tid vil blive afholdt Licitation over Opførelsen af en grundmuret Skole=Bygning her i Byen. Overslag og Plan-Tegning henligge midlertidigen til Eftersyn hos Bagermester Krygger.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-03-16
J Borger-Repræsentantskabet for Nykjøbing den 14de Marts 1843. Auctioner.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-03-16
Jfølge vedkommende Udlægshavers Begjæring bliver den af Peder Thorsen i Vester Skjørringe under Grevskabet Christianssæde, beboede Arvefæstegaard Gothaab af Hartkorn 6 Tdr. 3 Skpr. 1 Fdkr. 1 Alb. med Besætning samt den i Jorderne nedlagte Vintersæd stillet til 3de offentlige Auctioner nemlig: Fredagen den 31te Marts førstkommende, Løverdagen den 15de April hver Dags For- og Løverdagen den 29de April middag Kl. 11. De to første Auctioner afholdes paa Grevskabet Christians sædes Tingsted ved Pederstrup og sidste Auction i den sælgende Eiendom. Conditionerne ere forinden Auctionen til Eftersyn hos Forvalter Lytzen paa Christianssæde og nærværende Bekjendtgjørelse skeer ikke alene til Efterretning for Lysthavende men og overeensstemmende med Pl. 22de April 1817. Pederstrup den 12te Marts 1843. Aggerup.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-03-16
Løverdagen den 25de Marts dette Aar, Formiddag Kl. 11, lader Kjøbmand Chr. Løye, paa hans Boepæl her i Byen ved Auction opbyde til Bortsalg et Parti Rug, Byg, Havre, Erter, Vikker og Kløverfrøe, samt noget røget Flesk, med Credit til Mikkelsdag dette Aar; hvilket herved bekjendtgjøres. Nykjøbing den 11te Marts 1843. Møller.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-03-16
Tirsdagen den 28de dennes, om Formiddagen Kl. 11, afholdes offentlig Auction i Hane nau Skov, over nogle Bøgetræer paa Roden; Bøge Kamp- og Qvasbrænde; Ege=Gavntræ og Top Brænde; samt over et Parti Naaletræ Udhug, bestaaende af Lægter, Humlestager og Qvasbrænde med mere. Mødet til Auctionen er hos Ledevogter Rasmus Jensen ved Lidstrup Led. Nykjøbing den 6te Marts 1843. Pontoppidan.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-03-16
Forpagtnings-Auction. Efter Overeenskomst med vedkommende Auctionsdirecteur, bliver Avlsgaarden Nyegaard i Stoense Sogn under Grevskabet Langeland, dens Avling og Hollænderie, stillet til Bortforpagtning i 9 Aar fra 1ste Mai 1844, ved Auction, som afholdes i Birketingshuset ved Tranekjær Slot, Mandagen. den 10de April førstkommende om Formiddagen Kl. 11. Gaarden staaer for 18 Tdr. 3 Skpr. 3 Fdkr. 1 1/2 Alb. contribuabelt Ager og Engs Hartkorn, og er beliggende tæt ved Stoense Havn og ved Ladestedet Loehals. - Conditionerne ligge, 14 Dage forinden Auctionen, til Eftersyn paa Gjestgiverstederne i Rudkjøbing og Tranekjær. Tranekjær den 10de Marts 1843. B. L. Møller. Adressecontoirets Commissionairer ere: Dhrr. Boghdlr. Thierry i Nakskov, Kammerr. Suhr i Rødby, Posterpediteur Christensen i Stokkemarke, Boghdlr. Giegengack i Maribo, Apotheker Grundtvig i Saxkjøbing, Postmester v. Staffeldt i Nysted, Kbd. Wulff i Stubbekjøbing, Færgeforpagterne Arnkiel i Gaabense og Dyrehauge i Vordingborg.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-03-18
Lollands Falsters Stift. Tidende. Redigeret, trykt og udgivet af W. F. Laub i Nykjøbing. No 53. Løverdagen den 18. Marts.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-03-18
Jndenlandske Efterretninger. Professor Forchhammer har i sidste N af Dansk Ugeskrift, ladet indrykke en Artikel om den artesiske Brøndboring, hvori han oplyser dens Vigtighed baade i videnskabelig og practisk Henseende. Det er nemlig ved Boringen baade i Skaane, paa Bornholm og her bragt til vis Formodning, at der i en ikke betydelig Dybde findes et stort Lag af Grønsand, der indeholder en betydelig Vandmasse, og det er af stor Jnteresse for Videnskaben at erfare, hvor langt dette Grønsandslag strækker sig. Professoren mener derfor, at det er et passende Formaal for et Videnskabernes Selskab at anvende Penge paa at komme til Kundskab om denne Sag Men ogsaa i practisk Henseende er denne Boring af Vigtighed. Kjøbenhavn har ingen Overflødighed af Vand, og ved den stigende Befolkning og Jndustrie vi der behøves meere; det manglende Vand vil vel kunne skaffes tilveie ved at sætte Kjøbenhavn i Forbindelse med de længere bortliggende Søer, men det vil medføre store Bekostninger, og Vandet er, om ikke slet, saa dog ikke det bedste, da det er blandet med mange organiske Bestanddeele. En artesisk Brønd, (disse Brønde have, som Professoren oplyser, deres Navn af det franske Grevskab Artois), afgiver det reneske Vand, Springvand, og i en saa betydelig Masse, at en heel By kan forsynes ved nogle faa Brønde. Boringen paa Gammelholm har rigtignok, som Professoren yttrer, varet længere, end man havde gjort Regning paa, men det er tilfældigt, nu har man naaet en Dybde af 538 Fod. Det maa være Publikum meget behageligt, at denne agted Lærde har oplyst det og Vigtigheden baade i videnskabelig og practisk Henseende af dette Foretagende Vi skulde formene, at Sagen ogsaa maa være al stor Vigtighed for Kjøbenhavn i Beleiringstilfælde. Ve antage vi, at de nuværende Springvands=Render, der ligge dybt, ikke kunne overskjæres, men der er næppe Noget til Hinder for at overskjære de almindelige Ferskvands-Render, og at det var paa tænkt af Englænderne i 1807 er vist, men det blev ikke udført, af hvad Grund er os ubekiendt. Sluttelig troe vi at burde bemærke, at Professor Forch hammers Artikel, der er rettet mod Justitsraad Molbechs Yttringer i Dansk Ugeskrift om dette Anliggende, er affattet i det værdige Sprog, som den ene Videnskabsmand og Gentleman skylder den Anden, og at der i den hverken er Tale om, spidsborgerlige eller og indskrænkede Anskuelser. (O. Th. Av. Sidste Løverdag - hedder det i Thisted Av.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-03-18
af 8de ds. - vare omtrent 100 Mennesker paa Liimfjorden ved Alsted for at stange Aal, men da Jsen var meget svag, saa at flere faldt igjennem, begav Mængden sig ved Middagstid til Land, hvorimod 10 Mand fortsatte Fiskeriet. Ud paa Eftermiddagen løsnedes Jsen fra Land og drev ud af Bugten mod den aabne Fjord. Saasnart Fiskerne mærkede Driften, ilede de mod Land, men for sildig, Aabningen var allerede for stor. Da de raabte om Hjælp, bleve 2 i Nærheden boende Huusmænd, Jens Odgaard og Christen Kappelgaard, derved tilkaldte; disse ilede strax til Fjorden med Stænger og Lægter, men saae snart at de ikke paa denne Maade kunde yde nogen Hjælp, da Afstanden var for betydelig. De ilede nu hen til et Sted, hvor der laae en Baad og slæbte denne ud i Vandet, og vare nu saa lykkelige at redde de 10 Mennesker, der alt saae Døden for Øie.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-03-18
J forrige Uge er en Tjenestepige i Kjøbenhavn bleven arresteret, anklaget for at have født i Dølgsmaal. Misgierningen skal efter Forlydende være opdaget derved, at hendes Medtjenerinde fandt Barnet ved at feie deres Værelse, i en halv forraadnet Tilstand under Sengen, hvor det skal have (Aalb. Av.) ligget i 3 Uger.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-03-18
Et Rygte, der i disse Dage har curseret i Aalborg om en Skindøds Begravelse, viser sig efter de foretagne Undersøgelser at være aldeles uden Grund. Jmidlertid synes allerede et saadant Rygte og de uhyggelige Følelser, det, for dets Beskaffenhed undersøges, maa vække, paany at vise Ønskeligheden af at Liighuse almindeligt oprettedes eller at, indtil saadant kan skee, andre præventive Forholdsregler bleve trufne, idetmindste at Ligene henlaae saa længe som muligt inden Begravelse finder Sted. (Aalb. Av.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-03-18
Ved offentlig Auction i Mandags er Chaluppen. Karen Andrea, 19 Commercelæster drægtig, solgt til Kjøbmand C. Kroyer fra Nakskov for 1,840 (Berl. Tid.) Rbd. Sølv.