JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-07-02
England. Dronningens høitidelige Proclamation foregik den 21de i London. Dronningen viste sig for Folket i et Vindue i St. James Pallads og ved hendes Side befandt Lorderne Melbourne, og Landsdown sig samt hendes Moder. J et andet Vindue saae man foruden Kongen af Hannover, Hertugerne af Susser, Wellington og Argyle samt Hærens Overbefalingsmand Lord Hill og Admiral E. Codrington. Dronningen saae bleeg og afkræftet ud, men besvarede dog Folkets gjentagne Jubel med meget Ynde og Værdighed. J Cito fandt Proclamationen Sted med alle de fra en længst forsvunden Tidsalder opbevarede Ceremonier. Den anden Herold maatte saaledes 3 Gange banke paa de lukkede Porte og paa Spørgsmaal af Marschallen i Citi, hvem der bankede, svarede han, at det var Vaaben-Herolden, der forlangte Indgang i City for at proclamere hendes Majestæt Victoria som Dronning i de forenede Kongeriger. Porten blev nu aabnet halvt og Vaabenkongen blev indladt. Efterat han nærmere havde udviklet sit Ærinde, erholdt hans Cavalcade Tilladelse til at komme ind, og Proclamationen gik nu for sig. Overalt hvor den unge Dronning har viist sig er hun bleven modtaget med megen Jubel, og blandt dem, der saaledes have hilst hende, har man og seet O'Connell. Saavel Over som Underhuset har vedtaget at sende Dronningen en Condolations=Adresse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-07-02
Hannover. Kongen, Ernst August, ventes hertil den 27de hvorefter han atter efter et kort Ophold af 2 til 3 Dage reiser tilbage til England i Selskab med Vicekongen. Ved et Decret af 24de de har den nye Konge befalet, at Alt indtil videre skal forblive i den gamle Orden. Stænderne have eenstemmig vedtaget at sende Dronningen og Vicekongen en Condolations=Adresse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-07-02
Tyrkiet. Sultanen er atter kommen hjem til Constantinopel, og man taler om, at han skal have i Sinde at reise til Rusland for at overvære Cavallerie=Maneuvrene, Ligeledes hedder det, at han heldigen skal have opdaget og tilintetgjort en Sammensværgelse, men noget bestemt veed man endnu ikke derom.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-07-02
Fædrelandet. Saa er da den 11te Juni overstaaet, siger Kjøbenhavnsposten, og Renten og Afdragene af de hundrede og tredive Millioner Rigsdaler. for den Gang udredede, uden at man, saavidt vides, dertil har været nødt til at benytte extraordinaire Ressourcer. Men hvor mange Terminer vil man endnu kunne afgjøre, uden hertil at skaffe sig nye Hjælpemidler, Dette er det store og vigtige Spørgsmaal, der maa ligge Enhver, som har sit Fædreland kjær, paa Hjertet. Det var det, som Bankdirecteur Bang opkastede, da han i sit lille Skrift om Danmarks Finantser lod alle fornuftige Borgere spørge: Hvorledes skal det gaae voxe Børn, om end Alt kan holde sammen saalænge vi leve, Dette sagde Bang omtrent den 1ste October 1835 og hver Mand i Landet gjorde hans Rege Ord til sine, Stænderne erklærede, at kun ved gjennemgribende Besparelser og Jndskrænkninger kunde Landet frelses fra den Undergang hvormed det truedes, og enhver Journal gjentoge disse Ord, og erklærede at de vare den offentlige Stemme, at de vare Folkets. Jngen dristede sig til at modsige at det var saa, og dog er nu snart 2 Aar forløbne i hvilke disse Ord uændsede ere blevne hørte af Vedkommende, thi Jntet, aldeles Jntet er endnu foretaget, og Gud veed hvor lang Tid der endnu vil hengaae forinden noget foretages.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-07-02
J Juni=Heftet af Maanedsskriftet for Literatur har Proprietair P. Tutein meddeelt en Anmeldelse af Bergsøes Priisskrift over Reventlow, hvilken Anmeldelse vist vil fremkalde flere interessante Discussioner, da den indeholder en temmelig skarp, Critik over det kongelige Rentekammer. Saaledes siger Forfatteren blandt andet, at det er saa langt fra at det nuværende Collegium tænker, paa at udføre hvad der laae i Reventlows Plan, at det tvertimod synes at være geraadet i den besynderlige Vildfarelse, at fordi den ved Reventlow grundede Lovgivning i sin Tid har havt saa heldbringende Virkninger, er der nu intet videre at gjøre end ved yderligere Jndskrænkninger, ved en vidt dreven, saavel for Landboen som for Collegiet høist besværende Control, at overholde en nu forældet Lovgivning. Om Virkningen af denne Control, paa hvilken Collegiets bedste Kræfter ødes, yttrer Forfatteren sig saaledes: "Jntet Under derfor, om under disse bestandig tilbagevendende, bestandig sig formerende Detailforretninger, som optage Collegiets bedste Tid, selve Sandsen for mere gjennemgribende og af Nutiden strengt fordrede Forbedringer sløves. Jntet Under, om mangt herligt, Talent, udrustet med Kundskaber, klare Anskuelser, og Arbeidsomhed, i Massen af aandsfortærende Arbeide enten gaaer til Grunde, eller tilsidst ved Vanen bringes til at troe, at Landets Vel er afhængig af denne Art af Collegiets Virksomhed.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-07-02
J Kjøbenhavn er atter udkommen et Skrive angaaende det Thorvaldsenske Museum og indeholder Forslag der vistnok fortjene nøiere Undersøgelser. Forfatteren mener nemlig, at der ikke er nogen antagelig Grund til at udelukke enten vore ældre bortdøde Billedhuggeres Arbeidere eller deRulevendes, og at derfor saavel Wiedewelts og Da sons som Bissens og Freund's Arbeider burde have Plads i det paatænkte Museum, som derfor burde bære Navn af det thorvaldsenske Museum for danske Billedhuggerværker. Ligeledes mener Forfatteren, at Danmark er kan være det nærværende Foretagende bekjendt, saalænge det ikke tillige hædrer Danmarks første Digter Oehlenschlager, der vist i Rang staaer lige med Thorvaldsen, og for at man ikke skal kunne sige: de Danske hædre Thorvaldsen fordi Fremmede først have hædret ham. Skjøndt vi nu ere ganske enige med Forfatteren i at det vilde være en Skam for Danmark om saadant kunde siges, og ganske deeler hans Anskuelser, om det billige i at Danmark paa en værdig Maade hædrer sin udødelige Digter, saa formene vi dog, at om end Jntet fortiden gjøres, denne Henseende, kan den anførte Daddel dog ingenlunde træffe Danmark, thi Oehlenschlager har oftere modtaget saadanne Beviser paa Nationens Agtelse og Kjerlighed, at man med Rolighed kan see den udtalte Daddel imøde.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-07-02
Ved Lands-Over- samt Hof= og Stadsretten i Kjøbenhavn er atter afsagt en Dom i en Sag om Bankactieretten, der der var væsentlig forskjellig fra de tidligere paakiendte Sager, at her har Obligationens nuværende Eier været den, som i sin Tid selv har indbetalt Hæftelsesbeløbet i Banken. Overretten antog imidlertid, at han var uberettiget til at fordre Actie retten tillagt sig, da han ikke i sin Tid ved Salget af den vedkommende Eiendom udtrykkelig havde reserveret sig denne Ret.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-07-02
Det danske Folkeblad maa endnu stedse udholde flere Angreb, og saaledes har Formanden for et Filialselskab i Kjøbenhavnsposten ladet indrykke en just ikke skaansom Recension over det Nr., der indeholdt en Afhandling om den Jndflydelse, en hensigtsmæssig Levemaade har paa Sundheden og Aandskræfterne især, og hvori han sluttelig ønsker, at det Ocean af Jntelligents, der findes i Kjøbenhavn, endnu ret ofte maatte gjennem Skriftcommitteens Sluser, udgyde sine klare og vederqvægende Strømme over Provindsialisterne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-07-02
Da de i Nord=Tydskland paatænkte Jernbaner, endnu ikke ville komme istand eller idetmindste først efter længere Tids Forløb, saa er det ved allerhøieste Rescript af 14de f. M. bleven befalet: igjen at indstille den, i Anledning af den projecterede Dampvognsfart, paabudne Nivellering af Veiene i Holsteen, for derved at spare endeel Omkostninger, som under de nærværende Omstændigheder maatte ansees mindre godt anvendte. (Kbhpst.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-07-02
Prof. Oehlenschlagers Aand kan med Rette betragtes som en ædel riigholdig Metalaare, der bestandig, skjøndt i større og mindre Grad, bringer nye Skatte for Dagens Lys. Med Vished kunne vi underrette Publicum om, at han nu atter har udarbeidet en ny Tragvedie Oluf den Hellige, som er forelæst i private Cirkler.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-07-02
Ved Klasselotteriets tredie Klasses Trækning d. 25de f. M. bleve følgende Bagtal udtrukne: 128 383388399. Den største Gevinst paa 5000 Rbd. faldt i Kjøbenhavn i Md. Eichels Kollection paa Amben (11-275).
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-07-02
Da Hr. Overlærer Hage er Medlem af Skrift comitteen, altsaa Medredacteur af Folkebladet, er der (den 30te Juni) formodentlig intet Nummer udkommet af det nævnte Blad, da det ikke er antageligt, at Skriftcommiteen vil have, at Bladet skal udgaae med maa trykkes, et Stempel, der rigtignok vilde see noget besynderligt ud paa Trykkefriheds Selskabets Blad. (Kbhpst.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-07-02
Torsdagen den 29de Juni anlægges Hofsorg, for den afdøde Kong Wilhelm IV. af det forenede Kongerige Storbritanien og Jrland, samt af Hannover, og bæres paa sædvanlig Maade i 4 Uger, i Forening med den allerede stedfindende Hofsorg.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-07-02
Kiel. Oversættelsen af 2 i Fædrelandet og Kjøbenhavnsposten indrykkede Artikler nemlig Danmark i 1836, er bleven forbudt af Politievrigheden i Staden Slesvig. Oversættelsen skal have været aldeles troe, og ikke et eneste uvedkommende Ord være tilføiet. Det er, hedder det i denne Anledning i Kieler Correspondenzblatt, et paafaldende Særsyn at Kongens Undersaattter i Hertugdømmet Slesvig ikke bør læse i deres Modersmaal, hvad der er tilladt de danske Provindser og alle Jndvaanerne i Kongeriget at læse; ligesom og at man i en Provindsialstad forbyder det, som frit tør circulere i Hovedstaden og under den høieste Regjerings Øine. Oversætteren vil imidlertid ikke give sig tilfreds med Politiets Forbud, men agter at søge bedre Ret hos andre Vedkommende. Hertil kunne vi ikke andet end ønske ham Heid, og at blot ikke en Forbundsdags Beslutning maa gjøre hans Bestræbelser frugtesløse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-07-02
Blandet. En Mand i den største Armod kom for nylig til Fattigforstanderen i Lambith Street i London og sagde, at da han ved den nye Fattiglov pludselig var bleven berøvet Understøttelse fra Menigheden, saa var det kommet saa vidt med ham, at han, hvis han ikke fik øieblikkelig Hielp, maatte skride til en Handling, som hans Siel afskyede. Forstanderen lod Manden strax udbetale 5 Shilling af Fattigkassen, formanede ham alvorlig, ikke at give efter for Fortvivlelsen, og spurgte ham endelig, til hvilken skrækkelig Handling han uden Understøttelsen vilde være blevet drevet. Til Arbeide!" svarede Manden med et dybt Suk, i det han lukkede Dørren efter sig.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-07-02
Skibsefterretning. Fra Livorno skrives, hidtil iaar har her kun været et dansk Skib, nemlig Briggen Chonqua, Skipper Jensen hvilket er saa meget mere at beklage, som her ikke er Mangel paa Frugter. Den offentlige Sundhedstilstand, er fuldkommen tilfredsstillende.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-07-02
Ved Tallotteriets 1320de Trækning i Altona udkom: disk
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-07-02
Nykjøbings Skibsliste, fra den 18de til den 30te Juni 1837. Jndklarerede: Skipper N. A. Tækker af Dragøe, fra Kjøbenhavn, baglastet; A. Larsen af Högands, fra Helsingborg med Trælast; A. B. Kroemann af Marstal, fra Kjøbenhavn, ledig; H. C. Tærøe af Ærøeskjøbing, fra Kjøbenhavn med Stykgods; Andreas Christensen af Lysekihl, fra Holbek, baglastet; L. J. Kramer af Nykjøbing, fra Præstøe med Kalksteen; P. C. Friis af Dragøe, fra Kjøbenhavn, ledig; A. Hansen af og fra Kjøbenhavn, ledig; H. Pedersen af Marstal, fra Østerrisøer med Tømmer; Stylsvig af Nykjøbing, fra Præstøe med Kalksteen; H. Rasmussen af Stubbekjøbing, fra Kjøbenhavn, ledig; H. K. Hansen af Marstal, fra Eckernforde, ledig; J. C. Petersen af Svendborg fra Kjøbenhavn med Stykgods. Udklarerede: Skipper Tækker af Dragøe, til Kjøbenhavn med Brænde; Chr. Hansen af Marstal, til Aarhuus, med Korn; Larsen af Högans, til Helsingborg ledig; Hansen, af Svendborg, til Flensborg med Korn; Kroeman af Marstal, til Kjøbenhavn med Brænde; Christensen af Lysekihl, til Schem med Byg; Hansen af og til Marstal med Erter; Stylsvig af Nykjøbing, til Præstøe med Flyttegods; Schrøder af Wordingborg, til Saxkjøbing med Kreaturbeen; J. Thærøe af og til Ærøeskjøbing med Korn; H. C. Thærøe af Ærøeskjøbing, til Faaborg med Egetømmer; Friis af Dragøe, til Kjøbenhavn med Brænde; Hansen af og til Kjøbenhavn med Brænde; Rasmussen af og til Kjøbenhavn med Brænde; Pedersen af Marstal, til Königsberg baglastet; Hansen af og til Marstal med Erter; N. Hansen af Marstal, til Kjøbenhavn med Korn; Kramer af Nykjøbing, til Kjøbenhavn med Korn.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-07-02
Bekjendtgjörelser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-07-02
Subscription. Lollands=Falsters Stiftstidende, til førstkommende Juli Qvartal, modtages paa samtlige kongl. Postcontoirer samt hos Udgiveren. Betalingen for dette Blad, som udgaaer 3de Gange ugentlig, hver Søndag, Tirsdag og Fredag, er – forsaavidt det forsendes med Posterne, for Abonnenterne i Stiftet 1 Rbd. 4 s. Sølv, og for Abonnenterne udenfor Stiftet, 1 Rbd. 7 s. Sølv qvartaliter. Redacteuren anmoder dem der ønske Avertissementer indførte i Avisen, om behageligen at ville indlevere disse til Adressecontoiret i det Seneste om Eftermiddagen Kl. 5, Dagen førende Avisen udgaaer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-07-02
Fra Pressen i Nykiøbing er udkommen: Heren i Endor, en historisk Tractat af J. B., og faaes heftet for 48 s. hos Dhrr. Boghandlere. Berggreen i Nykiøbing, Giegengack i Mariebo og Thierry i Nakskov.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-07-02
En ved mangeaarig Øvelse dannet Lærer og tillige øvet Prædikant attraaer en Plads enten som Huuslærer eller som Assistent i at prædikeDe Herrer Pastorer Hansen i Ønsløv og Giesing i Thorkildstrup samt Hr. Rector Rosendahl ved den lærde Skole i Nyekjøbing ville give nærmere Oplysning.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-07-02
J Overeensstemmelse med Forordningen af 27de September 1799 § 20 bringes herved til offentlig Kundskab, at i Sagen: Justitsraad og Høiesterets=Advocat Blechingbern, efter Kongelig befaling, contra Johannes D. Hage, der er sat under Tiltale for Overtrædelse af Trykkefrihedsanordningerne, er Mandagen den 26de Juni 1837 inden Høiesteret afsagt saadan Dom: Tiltalte bør bøde to hundrede Rigsbankdaler Sølv til Kjøbenhavns Fattigvæsens Hovedkasse samt betale de af Actionen lovligt flydende Omkostninger og derunder i Salarium til Procurator Baastrup 15 Rbd. Sølv og til Justitsraad Blechingberg for Høiesteret 30 Rbd. Sølv. Høiesterets Justitscontoir den 26de Juni 1837. Hammerich.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-07-02
De Forældre eller Værger, der maatte have Börn eller Mundlinge, som de til næste Skolegars Begyndelse, den 1 October, önske optagne i Nykjøbing Kathedralskole, ville 50 för jo heller behage at anmelde samme for Undertegnede, og ved Anmeldelsen hosföie de befalede Vaccinations og Döbeattester. Nykjøbing den 30 Juni 1837. E. Rosendahl, Skolens Rector.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-07-02
En god Bilægger Kakkelovn er tilkjøbs hos Skoemager Høyer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-07-02
Et Partie Herregaards=Smør ønskes tiljøbs. Dhrr. Landmænd, som ville paatage sig Leverancen, bedes snarest muligt at opgive mig til hvilke Priser de ville levere det her i Byen, samt hvormeget, og til hvilken Tid de ville levere det, samt om det bliver nedlagt i Halvtønder eller Fjerdinger. Nakskov den 25de Juni 1837. J. N. Holm. Tvende Jordlodder af 1 1/2 Td. Lands Størrelse i Saxkjøbings Saxemark, ere underhaanden at faae tilkiøbs paa billige Vilkaar, naar man snarest muligt henvender sig til Stiffsfuldmægtig Jespersen i Nykiøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-07-02
Onsdagen den 23de August d. A. Formiddag Kl. 11 bliver paa mit Contoir heri Byen afholdt en Skiftesamling, i afdøde Selveier i Uhrne Knud Rasmusens Boe, hvorved samme agtes slutttet eller optaget til Slutning. Hvilket herved bekjendtgjøres. Nakskov den 29de Juni 1837. Hammerich.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-07-02
Auction. Onsdagen den 5te Juli d. A., Formiddag Kl. 10, afholdes offentlig Auction paa Alboe over endeel ophugget Træe, tjenlig deels til Gavntræe, deels til Brænde, nogle Dæksbjelker, Plankestumper og Planker m.v. Vederhæftige Kjøbere gives Credit til førstkommende Michelsdag. Nakskov den 28de Juni 1827. Pontopidan.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-07-02
Jndkaldelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-07-02
Creditorerne i Stervboet efter afdøde Jndsidder Alexander Hansen og Kone Maren Christiansdatter af Calle, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, til at anmelde deres Fordringer paa dette Boe, for undertegnede committerede Skifteforvalter. Ourebygaard, den 24de Juni 1837. M. Rasmussen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-07-04
31te Aargang. Lollands-Falsters No. 76. 1ste tifts- Tidende. Privilegeret til Forsendelse med de Kongelige Brevposter. giøre, bragt og uanet af C. Kroemand, praareter. Det i Stuele Aars Stien i Hessling¬
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-07-04
Udenlandske Nyheder. England. De Taler hvorved saavel Lord Meelbourne, som Lord Durham have i Parlamentet andraget paa at der skulde affattes CondolationsAdresser udmærke sig, især ved den Sandruehed, og Overbeviisning hvorom de tydelig bære Vidne, men det er ikke Ministrene alene, der have roest den afdøde Konges Godmodighed, grundfaste Retfærdighedsfølelse og Dannished, men ogsaa Toriernes fornemste Anfører Robert Peel, har i denne Henseende kraftigen understøttet Ministrene, og ikke en eneste Mishagsyttring har givet sig tilkjende, men Condolence=Adressen er eenstemmigen antaget. Atdette er skeet i England, hvor Yttringen er ligesaa fri som Tanken, er vistnok den sikkreste Borgen forat den Kongen ydede Roes har været vel grundet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-07-04
Ogsaa om den nye Dronning nærer de forskjellige Partier store Forhaabninger, Robert Peel har erklæret at han i hendes første offentlige Optræden har fundet en saadan Værdighed, at den berettiget til store Forventninger. J hendes hele Væsen havde en dyb Smerte over den store Familie-Sorg saa nøie forenet sig med en alvorlig Bevidsthed om de vigtige Pligter, der paa hvile Dronningen, at det Hele har Vidne omgen Characteer, der vel var uddannet ved Opdragelsen, men ikke fremkunstlet. Jmellem, dem unge Dronning og Enkedronningen har en Sammenkomst fundet Sted om hvis Udfald de forskjellige Bladen meddele høist afvigende Beretninger. Ministrene have erklæret at deres fremtidige System skal gaae ud paa at realisere Wilhelm den Is Sætning om at Religionen alene er Guds og ikke Menneskenes Sag, hvorfor det er Pligt for Landets Fyrste at være alle Religions partiers Beskytter. Hvad derimod Underhuset angik, da repræsenterede de Alle, og det opfyldte Tirsdagen den 4de Juli 1837. derfor bedst sine Pligter naar det sørgede for at Folket i Hjemmet forholdt sig roligt og loyalt, samt søgte at styrke og hæve de aandige Egenskaber saaledes, at de kunne byde ethvert Angreb Spidsen. - De af Parlamentet antagne Resolutioner angaaende de Canadalske Anliggender, ville ikke endnu blive satte i Virksomhed. Dette vil maaske bidrage til at dæmpe den Gjæring, de have opvakt i Canada.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-07-04
Frankrig. Alle de uafhængige Journaler ere enige i at dadle det nuværende Kammer, og i Slutningen af deres Daddel erklærede det endog, at det ikke ved at udføre noget Godt, har raadet Bod paa det meget Onde, det har tilladt. Om det Moliske Ministerium hedder det, at det har begyndt paa Alt det, som, naar det heldigen var bleven udført, vilde have erhvervet det megen Ære, men som nu, da det kun er bleven udført halvt, eller maadeligt, eller vel endog reent opgivet, ganske har berøvet det Nationens fremtidige Tillid.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-07-04
Spanien. Dronning-Regentinden har den 17de f. M. beediget den nye Forfatning og var ved denne Leilighed ledsaget af den unge Dronning Jsabella, hvis Forstandsevner, som det hedder i den ved denne Leilighed holdte pompøse Tale, begynde at udvikle sig, og hvis naive Ynde maatte bidrag til at forøge den høitidelige Fest. Den unge Dronning skal forøvrigt have grædt i Forsamlingen og viist megen Frygt, og man ønsker derfor meget at dette ikke maa have nogen uheldig Betydning, hvilket dog let kan være, thi Dronningens Sag har ingensinde staaet slettere end u. De enkelte smaae heldige Fægtninger hendes Generaler levere Carlisterne, kunne ikke i nogen betydelig Grad svække Don Carlos, der nu synes at ville sætte sig fast i Catalonien. Regjeringen synes imidlertid at være uvidende om Sagernes sande Stilling, thi istedet for som fordum Maria Theresig hos Ungarerne at kalde Nationen til kraftig Virken, lader Premier, ministeren Mendizabal sig nøie med at skrive smukke Taler, og troer at kunne støtte den faldefærdige Trone ved Papiirstrimler. J Rom anseer man det som afgjort, at Don Carlos maa blive Seierherre, og det paastaaes almindeligen, at en fremmed Officeer leder Operationerne for D. Carlos Fædrelandet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-07-04
Ville Stænderne blive sammenkaldte nu til 1ste October, det er det Spørgsmaal, som Journalerne for Tiden gjøre til Gjenstande for deres Artikler, det er det Spørgsmaal, enhver, der ikke aldeles har tabt Sandsen for Alt det, som ikke angaaer hans egen Person, forelægger sig selv eller sine Medborgere, og medens nogle søge at besvare de bekræftende, andre benægtende, kjæmpe endelig atter Andre som det sidste Nr. af Kjøbenhavnsposten kun om det Tidspunkt til hvilket de i Aar skulle sammenkaldes. Vistnok maa det meget beklages at man endnu ikke med Bestemthed kan besvare dette ingenlunde uvigtige Spørgsmaal, og endnu mere maa det beklages, at det Resultat man kan uddrage af hvad der hidtil er skeet, leder til at antage, at Stænderne ei ville blive sammenkaldte, ja hvad der endog er værre, at det end ikke kan ansees ønskeligt at de blive sammenkaldte. Vi have sagt at det ikke kan ansees ønskeligt at Stænderne blive sammenkaldte, og denne Yttring vil maaskee synes Flere urigtig, men man besvare sig kun oprigtig det Spørgsmaal, hvad skulle de Deputerede foretage sig i denne Forsamling, og vor Yttring bliver da neppe saa urigtig. De fleste og væsentligste af den forrige Forsamlings Arbeider. saasom den nye Toldlovgivning, Tyvsanordningen og først og fremmest Finantssagen, ere endnu ikke, saavidt Publicum bekjendt, expederede af vedkommende Collegier, formeentlig af Mangel paa Tid, og man kan altsaa ikke antage at disse Collegier skulde have havt Tid til at udarbeide nye Lovforslag til at forelægge Stænderne. At fordre at Stænderne skulde komme med nye Lovforslag, gaaer heller ikke an, thi har Collegierne ikke i den ved Anordningerne oprindelig bestemte Mellemtid kunne afgjøre Stændernes første Forslag, hvorledes skulde det da gaae dem, naar de endnu fik flere, og naar kunne vi da vente at see Resultatet af deres og Regjeringens Anskuelser, Men vil maaskee nogle sige, lad Stænderne kun atter komme sammen, for som Algreen-Ussing har sagt, atter og atter at gjentage hvad de tidligere have yttret, indtil man endelig seer Frugten af deres Virken. Dog hellerikke denne Anskuelse kunne vi billige, thi saavist det er at Stænderinstitutionen, naar den staaer ene og adskilt fra Folket, taber hele sin Betydning, og kun faaer denne naar den støtter sig paa Folket og udtaler dets Anskuelser, saa vist er det og at Folket næsten eenstemmig og paa en saare kraftig Maade har erklæret at det samstemmede med sine Deputerede i Finantssagen, og er denne desuagtet ikke tilsyneladende bleven fremmet, da bør det vistnok for Tiden antages, at hidtil uovervindelige Vanskeligheder have hindret Vedkommende, og Stændernes Sammenkalden i dette Øiemed, var følgelig overflødig. Vi formene saaledes, at vor Attring om at Stændernes Sammenkalden for Tiden ikke er ønskelig, er velgrundet, skjøndt vi ikke kunne andet end ret meget beklage at det er saa, og vente naturligviis, at det ikke maa blive saaledes i Fremtiden.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-07-04
Af 19 Forststuderende som sidstegang havde meldt sig til Forstpræliminair=Exammen gik 7 reject, 7 erholdt tredie, 3 anden og 2 første Characteer.