JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1836-09-29
Hals Skibsliste. Jndk. D. 23de Septbr. P. Boch og P. M. Schmidt i Dramm., M. Rasmusen f. Lilles. og S. Ammundsen f. Grimst. Alle m. Træl. C. Christensen f. Hurup m. Brænde. Th. S. Mønsted f. Rand. m. Cichorie. D. 26de : H. K. Holm f. Lissabon m. Salt. W. Wittusen f. Randers m. Raps. J. H. Jes sen f. Altona m. Stykg. - Udg. D. 23de: S. FrederiksentSandes. P. M. Poulsen, L. Bang, N. Friis og L. C. Lindgaard, t. Dramm.; Alle m. Korn. P. F. Madsen t. Østerr. m. lev Creaturer. P. Bruun t. Kbh. m. Smør. J. Theilmann, og da 24de : A. M. Sjønning t. Kbh. m. Raps. F. Støchkel t. Kbh. m. Flytteg. C. Nielsen t. Nordb., N. Willadsen t. Præst, og d. 25de: J. Hansen t. Odense, P. Thofte og F. Sand. t. Kbh. Alle ball. Th. Panck t. Odense m. Flytteg. D. 27de: M. Nielsen t. Christiania m. lev. Creaturer.
Aalborg Stiftstidende, 1836-09-29
Bekjendtgjørelser. Til Confirmationen faaes Psalmebøger i sort Carduan, med forgyldt Snit; Ditto i Marmorbind, samt simp. lere. Boisens Et kjærligt Farvel, en Gave for Confirmander; 3 Mk. 8 s., hos Rottbøll Sadolin.
Aalborg Stiftstidende, 1836-09-29
Ledigt Skolelærer-Embede i Kielstrup, under Bive Pastorat. Løn, efter approberet Plan: Rug, 4 Tdr.; Byg, 16 Tdr., hvoraf 8 Tdr. betalte efter Cap.-Taxt. Det anbefalede Foder og Brændsel. Græsning til 1 Ko og 6 Faar hos Beboerne i Kielstrup, indtil Jord erholdes, og desuden i Erstatning for Skolejords Afsavn 4 Tdr. Byg aarlig Ansøgninger indgives, snarest muligt, til undertegnede Skoledirection.
Aalborg Stiftstidende, 1836-09-29
Skoledirectionen for Hellum og Hindsted Herreder, den 27de September 1836. Diverse ægte Meerskums Pibehoveder ere at ter at faae hos H. P. Hansen. Confirmations=Bønnen, faaes paa Stiftsbogtrykkeriet.
Aalborg Stiftstidende, 1836-09-29
Nye, gule Ærter, 4 s. pr. Pot, bekommes hos Borgeradjutant Eye.
Aalborg Stiftstidende, 1836-09-29
En ung Pige ønsker sig anbragt strax eller til 1ste November hos en Familie, hvor hun kunde anvende sin Færdighed i Syning og ellers deeltage i huuslige Sysler, Adresse-Contoiret giver nærmere Underretning.
Aalborg Stiftstidende, 1836-09-29
En Bræddevogn med 2 lakerede Agestole er at faae tilkjøbs hos V. Brünes i Aalborg.
Aalborg Stiftstidende, 1836-09-29
Da Handelsmand Hendrik Levin Wolff her af Byen er ved Døden afgaaet og hans Bo taget under Behandling af undertegnede Skifteret, bliver herved, overeensstemmende med Placaten af 26de October 1792, indkaldte Enhver, som maatte formene at have Noget hos ham at fordre, til inden 12 Uger at anmelde og bevise saadant Krav. Skifteretten i Aalborg, den 25de Septbr. 1836. Schmidt. Wølfferdt.
Aalborg Stiftstidende, 1836-09-29
Efter Begjæring af Cancelliraad, Procurator Jensen bliver, Fredagen den 14de October først kommende, om Formiddagen Kl. 10, afholdt offentlig Auction, paa Raadstuen her i Staden, til Salg af 122 Tdr. 5 Skpr. 1/2 Fdkr. Rug, 229 Tdr. 6 Skpr. 1/2 Fdkr. Byg og 48 Tdr. 2 3/2 Fdkr. Havre, som leveres in natura her i Aalborg, og 12 Tdr. 6 Skpr. 3 Fdkr. Rug, 42 Tdr. 4 Skpr. 1 Fdkr. Byg og 2 Tdr. Havre, som leveres in natura Løkken eller Blokhuus inden Novbr. Maaneds Udgang, Alt af Aalborg Bispestols Tiendekorn, som tilflyder den Kongelige Kasse. Conditionerne ere til Eftersyn hos Auctions=Reqvirenten. Aalborg, den 27de September 1836. Schmidt.
Aalborg Stiftstidende, 1836-09-29
Efter Reqvisition fra Aalborg Cathedral=Skoles Regn skabsfører bliver, Torsdagen den 13de October førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, paa Raadstuen her i Byen, afholdt Auction over bemeldte Skoles Tiende=Kor af indeværende Aars Afgrøde, nemlig af Tæbring og Dudrup Sogne paa Morss, Hundborg Sogn i Thy og af Stenum, Vester= og Øster=Hassing Sogne i Vensyssel, halt 251 Tdr. 4 Skpr. 2 Fdkr. Rug, 469 Tdr. 4 Skpr. 1 Fdkr. Byg og 68 Tdr. - Skpr. 1 Fdkr. Havre. Hvilket herved bekjendtgjøres. Aalborg, den 28de September 1836. Schmidt.
Aalborg Stiftstidende, 1836-09-29
Tirsdagen den 4de October førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, bliver, efter Begjæring af Skifteretten, Boss's Gaard i Urbansgade, afholdt Auction over Snedkerlærling Lorents Laurits Blats, samt MatroPeder Jacobsens Efterladenskaber, bestaaende i et Schatol, nyt Klæde til en Klædning og nogle Klædningsstykker m. m., og lader Viinhandler Jens Nørgaard formedelst Bortreise, bortsælge adskilligt Viintapper=Inventarium, Disk, Reol, Flasker, Glas, Kar, Tærtepande, Skab, Borde og Bænke m. m.; hvilket herved bekjendtgjøres. Aalborg, den 29de September 1836.
Aalborg Stiftstidende, 1836-10-01
Frankrig.
Aalborg Stiftstidende, 1836-10-01
Det nye Ministerium er endelig gjort fuldtalligt. Jstedet for een Krigsminister, hvis Post man saalænge forgiæves har søgt at besætte, har Frankrig nu paa en Maade, erholdt 3, der dele denne Portefeuille imellem sig, men af hvilke dog kun een erholder Minister Titelen. Denne ere tildeelt General Bernard, Kongens Adjutant, og ved hans Side fungerer General Schramm, som Directeur for Ministeriets Personale og de militairiske Operationer, medens Statsraad Martineau de Chenez er General-Directeur for Krigsdepartementets Forvaltnings- og Regnskabs=Væsen.
Aalborg Stiftstidende, 1836-10-01
Hr. Martin er Minister for de offentlige Arbeider, Agerdyrkning og Handel; dog skal Finantsministeren, Hr. Duchattel, ikke alene under Hr. Martins nærværende Sygdom, men ogsaa senere, beholde Alt, hvad der henhører til Foranstaltninger i Toldfaget, under sit Departement.
Aalborg Stiftstidende, 1836-10-01
General Bernard har allerede tidligere, nemlig under Hertugen af Bassanos 3 Dages Ministerium, hjulpet Kongen, hvem han er personlig hengiven, ud af Forlegenheden, ved at overtage Krigsministeriet. Han har tidligere været Adjutant hos Napoleon, der i Særdeleshed agtede ham som en dygtig Artillerist ; han vandrede derpaa ud til Nordamerika og vendte først efter Julirevolutionen tilbage Paa hans Udnævnelse finder man især det at udsætte, at han er bekjendt som en af de ivrigste Forfægtere af den Plan, at omgive Paris med en Række af stærke Forter, en Plan, der strandede paa de Symptomer af Misfornøielse, sk. man blev vaer baade hos Parises Borgere og navnlig ogsaa hos Nationalgaden. Et af de ministerielle Blade forsvareret hans Udnævnelse med, at Napoleon paa St. Helena hars betegnet ham som en af de dygtigste Mænd, der nogen finde var forekommet ham. Hertil gjør et Oppositionsblads den bemærkning, at det altsaa er naturligt, at han saa aldeles har hengivet sig til den redeligste Mand i Landet; sk saaledes pleier Journal des Debats at benævne Kongen) s - Om Hr. Martin som Handelsminister gjør man siges saameget mindre nogen stor Forventning, som denne Mands hidtil har betraadt den juridiske Bane og aldeles ikke befattet sig med det administrative Fag. (Han var, som bekjendt, Generaladvocat, for han nu traadte ind i Ministeriet.)
Aalborg Stiftstidende, 1836-10-01
Bladet National, leverer en Eritik over begge dissel Mænd, der ikke er fri for at være meget skarp og endeer hmed følgende Udfald mod Regjeringsystemet: "Hvorfor opholde vi os saa længe ved Bernard og Martine det eger ikke paa dem, Cabinettets Politik beroer. Det har to væsentlige Formaal: 1) at bekæmpe den spanske Revolution og 2) i Frankrig selv at fortrænge de democratiske Princihver ved et velcombineret System af aristocratiske Jnstitutioner i Doctrinairernes Aand. Det var den samme Opgave, Hr. Villele havde at løse, ogsaa han skulde bekæmpe Spaniens Frihed med Vaabnenes og Frankrigs Frihed ved Lovenes Magt. Nu indtager Hr. Guizot hans Plads. Dengang spaaede Hr. Royer-Collard, at det ikke vilde lykkes hiin at reise en Dæmning, der var stærk nok til at møde Democratiets Oversvømmelser ; dets Strøm er, siden den Tid, bleven end dybere og meere rivende og dets Bølger ville derfor vel bortskylle dennes, som de bortskyllede hiins Dæmning!" -
Aalborg Stiftstidende, 1836-10-01
Spanien. Ogsaa her har man nu et fuldstændigt Ministerium, efter en officiel Beretning derom i Bladet Gacetal af 12te. Calatrava er Udenrigsminister og Conseils=Præsident, General Rodil Krigsminister, de la Qvadra Marine= og Handelsminister, Lopez Indenrigsminister, Mendizabal Finantsminister og Landero y Corchado Justitsminister.
Aalborg Stiftstidende, 1836-10-01
- Et andet Decret udnævner General Mina til General Jnspecteur over hele Kongerigets Nationalgade. - Udnævsneelsen af der. Camputzano og Aguillar til befuldmægtigede Ministre i Paris og London er ligeledes officielt kundgjort.
Aalborg Stiftstidende, 1836-10-01
Hr. Mendizabal har betegnet sit Ministerium med to vigtige Decreter. Det første angaaer Sammentrædelsen af Provindsial=Juntaer, som, under Veiledning af en i Madrid, bestaaende Centralcommission, have at sørge for Salget af de seqvestrerede geistlige Godser. Det andet Decret udnævner en Commission, som har at udarbeide et Forslag til, hvorledes Tienderne, der ere saa trykkende for Agerbruget, kunne afskaffes. - Den 17de vilde General Rodil afgaae til Nordarmeen, efter at alle pecuniaire Forberedelser til dens Virksomhed, nu, som det hedder, skulle være fuldendte. -Der har været Tale om et mislykket Forsøg i Madrid den 12te paa at proclamere Republikken, men, hvis Rygtet er grundet, kjender man dog ikke den nærmere Sammenhæng, - De provisoriske Regjerings-Juntaer ere nu, som saa danne, opløste i samtlige Provindser, men i nogle af dem saasom i Malaga, blive de ved at bestaae, under Navn af Bevæbnings-Juntaer. - Jfølge de seneste Beretninger stod Gomez i Egnen af Staden Reguana i Provindsen Cuenca, ikke langt fra Valencias Grændse og gjorde Mine til at beleire den. Hans tidligere Operationer, der vare saa truende for Hovedstaden, have virkelig havt et Anfald paa denne til Hensigt, men hans Plan strandede paa Cabrera Vægring for at forene sig med ham.
Aalborg Stiftstidende, 1836-10-01
Rusland. Keiserinden erholder daglig Courerer med Efterretning om Keiserens befindende. Feberanfald har Keiserens Saar ikke medført. Svulsten og Smerten aftager med hver Dag, og der er Haab om, at Keiserens Tilbagereise snart vil kunne tiltrædes.
Aalborg Stiftstidende, 1836-10-01
Blandede Efterretninger. Fra Toulon meldes under 10de D., at tvende der liggende Linieskibe og en Fregat havde faaet Ordre, at holde sig beredte at afgaae til Port Vendres, for der at tage 3000 Soldater ombord og overføre dem til Afrika. Det laden følgelig til at blive Alvor med den længe omtalte Expedition imod Beyen af Constantineh. (J Bona havde man den 17de Aug. det Rygte, at der var udbrudt en Opstand i Constantineh.) Jfølge de nyeste Efterretninger fra Algier har Abdel=Kader nedbrændt de herlige Olivenskov i Nærheden af Tremeen. En imod ham udsendt Expedition var vendt tilbage til Oran med uforrettet Sag; Fjenden var ingensteds at finde.
Aalborg Stiftstidende, 1836-10-01
J en Skrivelse fra Algier af 29de August hedder det Vor Stad bliver med hver Dag meere cosmopolitisk. Fornemmelig komme Udvandrere hertil fra det sydlige Frankrig ligesom ogsaa fra Malta, Majorca, de spanske Kyster og Algarve. Jsær vise sig de tyske, Agerdyrkning drivende Familier virksomme og udholdende, naar de blot medbringe saa Meget, at de kunne overstaae det første Pust, som Climaets Forandring medfører for Nordlænderen. Landets Opdyrkning er nu skreden betydeligt ud over Blokhuuslinien imod Belida til, og Dalene paa denne Vei ere samtlige fordeelagtigt cultiverede af tyske Colonister. Mod Havet til have nogle marseillanske Speculanter forsøgt at anlægge Plantager af Jndigo og sydlige Producter, Qvæget hertillands er kun smaat, og dets Kjød hverken synderlig saftigt eller fedt. Man har derfor gjort Forsøg med at indføre europæisk Qvæg. Nogle faa Colonister have ifjor tilberedt Viin af her voxede Druer; men den meste Viin tilføres os fraskeProvence, Spanien og Cypern. Kartoffelavlen har derimod Ap udbredt sig overordentlig meget. Jo mere Opdyrkningensskrider frem, jo mere trække Schakalerne og andre Rovdyr sig tilbage til Atlasbjergene; Tigere og Løver seer man nu, be selv udenfor Forpost=Linierne, kun sjeldent. Kaniner er her i derimod en uhyre Mængde af, skjøndt Jagtlysten er almindelig blandt de franske Officerer. Staden Algier selv faaer sig meer og meer et fransk Præg." s.
Aalborg Stiftstidende, 1836-10-01
En af de tyske Colonister skriver hjem fra Algier: En smal Vei, som tidligere kun var passabel for Lastdyr og Fodgængere, men som Franskmændene nu have gjort til en temmelig beqvem Kjørevei, fører fra Algier til Belida. Efter somtrent 2 Timers Vandring paa denne Vei, i sydlig Retning, naaer man Jbrahim, en venlig Coloniby, meest beboet af tyske Udvandrere. Dens Beliggenhed er den yndigste, nan kan tænke sig, og den taknemmelige Jordbund lønner uder med en forhausende Frugtbarhed den ringe Møie, man hidtil har anvendt paa dens Dyrkning. J Jbrahim gives der allerede tyske Dandseboder, hvor Araberen med Forundring seer Nybyggeren svinge sin tyske Pige i Valtsens Hvirvler. Maaske lyde om faa Aar vore tyske Alpemelodier i Atlasbjergets Dale. Ogsaa paa Populationen i Colonien synes Climaet at have en velsignet Jndflydelse; thi det vrimler her allerede af smaae tyske Afrikanere, der, skjøndt fødte under Afrikas brændende Sol, dog have deres germanniske Stammefædres blonde Haar og friske Ansigtsfarve. Baade ved Hoffet og i Publicum har man i denne Tid Paris talt meget om Hertugen af Bordeaux's Sygdom. (Han skal have en for hans Alder unaturlig Corpulence, men forresten see ud, som om han bugnede af Sundhed.) General D...., fortæller et Pariser-Blad, holdt det derfor, i sin dynastiske og chevaleresque Jver, for Pligt at lenytte en Samtale med Kongen om denne Gienstand, og i let Øieblik, hvor Troskaben er veltalende, sagde han: "Sire, man taler alvorligt om Hertugen af Bordeaux's Sygdom. Det skal være vist, at denne Prindses Levedage ere talte, og Forsynet, der vaager over Frankrig og Deres Majestæts Dynasti, befrier Dem derved for en stor Forlegenhed mere. General!" skal Kongen hertil have svaret: "De bedømmet tikun slet min Stilling. Ingen er mere interesseret ved Hertugen af Bordeaux's Liv, end jeg og min Familie, og vi bede oprigtigt Forsynet om at bevare det. Døer han imorgen, saa har jeg overmorgen Legitimisterne paa Halsen, for at udbede sig den Gunst, atter at turde forsamle sig om mig. Men Hvad skal jeg med heele det gamle Regime ved mit Hof: Troer De, at de nye Jnteresser, der samles hersom Deputerede, Øvrighedspersoner, Nationalgade=Chefer og under mange andre brogede Uniformer, ville kunne fordrages med Hertugerne og Greverne af den gamle Stok, som baade i og udenfor Frankrig gjøre sig til af deres Decorum Denne høie Anskuelse af Sagen var undgaaet Generalens Skarpsindighed. Han trak sig tilbage, forbløffet over at have opfattet den høie Politik saa slet.
Aalborg Stiftstidende, 1836-10-01
Garnisonen i Paris er for Tiden 24,000 Mand, ikke langt derfra ligge 25,000 Mand og i Feltleiren i ComApiegne 30,000 Mand, saa at omtrent Tredieparten af den hele active Hær er samlet om Hovedstaden. Den 15de D. have urolige Optrin havt Sted i Nantes. Anledningen var, at nogle Muursvende dømtes til 12 Dages Fængsel for Deeltagelse i forbudne Haandværksforeninger. Den væbnede Magt blev af talrige Folkehobe angrebet med en Steenhagel og Optøierne fik først Ende, efterat paa begge Sider forskellige Personer vare saarede. Garnisonens Forstærkning og et talrigt Antal Fængslinger vare Følgen af disse Uroligheder.
Aalborg Stiftstidende, 1836-10-01
Den unge Fyrste af Schwarsburg-Sondershausen har atter udstedt en ypperlig Anordning, angaaende Gageringen af sit Lands Geistlige og Skolelærere. Den er dateret 7de, Septbr. og lyder saaledes: "Ligesom der er aabnet og sikkret Statens civile Embedsmænd Udsigt til at see deres Flid, Redelighed og Duelighed belønnet ved Oprykningen i høiere, og mere indbringende Embeder, saaledes finder jeg ogsaa Tilveiebringelsen af et muligst lignende Forhold i den meget agtværdige geistlige og Skolelærer-Stand at være ikke meere end billig og retfærdig; thi paa de unge Aars gavnbringende Virksomhed og Møie bør følge en forgfri Alderdom. Desaarsag paalægger jeg Dem (Consistoriet), efter nøiere Pro velse, at inddele alle geistlige og Skolelærerembeder i to Classer; og er det tillige min Villie, at de mindre indbringende, Poster skulle være for den første Befordring; de bedre dote rede derimod udelukkende for allerede tjente Mænd, som ved Reenhed i Vandel og Lære, Flid i deres Kaldspligters Opfyldelse, grundige Kundskaber, eller mangeaarig, tro Embedsførelse fortrinsviis have udmærket sig."
Aalborg Stiftstidende, 1836-10-01
Oberst Chesney paa Euphrat=Expeditionen har omsider fundet det sunkne Dampskib, som ikke har taget megen Skade, skjøndt det vendte Kjølen op. Som det lader til, har den betydeligt formindskede Brug af Spiritus i Nordamerika, formedelst de mangfoldige sammesteds oprettede Maadeholds-Foreninger, derimod havt en betydelig forøget Consumering af Kaffe og Sukker til Følge. J Rio Janeiro have Nordamerikanerne opkjøbt næsten al Kaffeen til saa høie Priser, at det nu vilde være i forbunden med Tab at forsende denne Artikel derfra til Curopa. Skibe, som vare bestemte til Hamborg og England med Kaffe, have ei engang været istand til at kunne complettere deres næsten fuldstændige Ladninger med nogle Hundrede Sække. Amerikanerne have i Sommer fragtet alle li Nationers Skibe i Nio-Jancito (hvoriblandt ogsaa har vær til ret flere danske, med Kaffe og Sukker til de forenede Stater, og betalt dem høiere Fragter, end der ellers blev tilstaaet til Europa.
Aalborg Stiftstidende, 1836-10-01
I Paris er et Selskab dannet, som halsammerer de Døde i sædvanlig Format for 600 Fr., Standspersoner betale og saa her efter Behag og Børn under 8 Aar det Halve Hjerte, Hjerne og enkelte Deele forholdsmæssig efter den Værdi, de tillægges.
Aalborg Stiftstidende, 1836-10-01
Fra London meldes, at Steenkul stiger stærkt i Prisen og tegner til at ville stige endnu mere. J Newcastle ere en Chaldron stegen fra 17-18 Shilling til 21 a 22 Ogsaa Skibsfragterne ere stegne, især til Middelhavet, hvor den store Tilførsler bringes fra alle Kanter. Smør og Flæsk søges meget i England.
Aalborg Stiftstidende, 1836-10-01
I Leeds er nylig en mærkelig Tyvssag bleven afgjort af i Juryen. En Fange var tiltalt for at have frastiaalet fir af sine Medfanger alt hvad de eiede, for at skaffe sig Midler til at flygte og finde sin Underholdning, naar han var kommen paa fri Fod. For Retten sagde han: Er det lere min Skyld, at jeg staaer her som Tyve jeg er kastet i Fængsel, fordi jeg i Drukkenskab lemlæstede et Mænneske, der at havde fornærmet mig. Hvor bragte man mig hen, blandt en Tyve og Skielmer. Jeg har aldrig været vant til saa de slet Selskab; det var mig utaaleligt, jeg vilde befrie mig, et, men savnede ikke blot Midler dertil, nei, jeg vilde tillige og være hjælpeløs, naar jeg kom ud af Fængslet; jeg vilde være re bleven nødt til at rane fra skikkelige Folk, for at have saa noget at opholde det Liv med, som Skaberen nu engang, et har givet mig. Hvad gjorde jeg, Jkke andet end tilvendte et mig det, som de Skurker, man har sat mig iblandt, selv okhave fortalt mig, at de have stiaalet og skjult, for at have noget at begynde med, naar de kunde see Leilighed til at flygte. Hvilken Forbrydelse har jeg begaaet? Skaffet mig Midler til at slippe bort fra Tyve, som have søgt at gjøre et mig ligesaa slet, som de selv ere, og i hvis Selskab jeg er er kommen uden min Skyld; frataget dem, hvad der ikke hørte de dem til og hvad de vilde benytte til igjen at blive istand til at bestjæle deres Medmennesker. Retten anklager mig for at have bestiaalet Tyve; jeg anklager Retten for at have dømt mig til at gjøre Selskab med Tyve. Jeg har ikke følt Anger ved at fratage Andre, hvad der ikke hørte dem til, og som, hvis jeg havde ladet det ligge, langtfra at kommen til Eiermanden, vilde udsætte ham for nye Farer; men Ret sten maa angre, at den ved sin Dom, og Øvrigheden, at den ved denne Doms Fuldbyrdelse har bragt et blot lidenskabeligt Menneske til at stiæle - og, hvad der er endnu i mere, til at nedværdige sig til at stiæle fra Tyve." Jury den frikjendte ham. Man vil have udregnet, at der til at ernære een Hest, udfordres ligesaa meget Land, som til otte Menneskers Livsophold. En bestandig virkende Locomotivmaskine erstatter, henimod 200 Heste, hvorfor efter tilbørligt Overslag henimod 1400 Mennesker kunne leve. Titusinde saadanne Maskiner vilde altsaa skaffe Livsophold til 14 Mill. Mennesker.
Aalborg Stiftstidende, 1836-10-01
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1836-10-01
Kjøbenhavn, den 27de September. En, med Bankens Anliggender vel bekjendt Mand havde i Fædrelandet, givet nogle Oplysninger om Bankens Foliopenge, i hvilken Anledning der i Kjøbenhavnsposten, føres Anke over, at Bankbestyrelsen aldeles har udeladt denne Indtægt af dens aarlige Regnskaber, og at det, ligesom med Hensyn til Depositopengene, er, saa at sige, ved et Tilfælde, at Publicum erfarer disses Tilværelse og Anvendelse, idet Depositopengene sees at være henlagte til et Understøttelsesfond for Bankens Betiente, og Foliopengene tilstaaede tre navngivne Betiente, som en Embedsindtægt. Dette ene Factum - hedder det - viser bedre end alt andet, hvorledes Bankbestyrelsen har lukket sine Handlinger for Folkets Kundskab, og hvorlidet vort vigtigste National institut har den behørige Offentlighed." Forf. i Fædre blandet forklarer, at Foliopengene udgjøre omtrent 2000 Rbd., haarligen for 225 Folier paa Sølv og Sedler, og Betalingen for Contrabøgerne, som iøvrigt aldrig har været tillagt Banken, ikke det Halve. Tillige anfører han, at Kassereren og Bogholderen have i fast Gage hver 2000 Rbd. og Contrabogholderen 1700 Rbd., hvilket forekommer ham at være en god, men ikke overdreven Gage. Hertil svarer Kjøbenhavnsposten, at hvis man endog vil inddrømme det Sidste, skjøndt Sammenligningen mellem disse Posters og visse Amtsforvalter-Embeders Gagering ikke vilde staae i noget passende Forhold, er der idet mindste ingen Anledning til at forhøie disse Lonninger ved Banken, hvis Administrationspenge i det Hele ere meget betydelige. Men da nu disse tre Bankbetjente ved Foliopengene og for Contrabogerne see deres Gage forhøiet til omtrent 3000 Rbd. for hver, menes der, at de ere rigeligere aflagte end Embedsmænd i andre tilsvarende Poster. Kjøbenhavnsposten gjendriver dernæst udførlig den Yttring af Fors. i Fædrelandet, at Betalingen for Contrabogerne aldrig har været tillagt Banken, men vil ikke føre Anke over Anvendelsen af Folio= og Depositopengene, endskjøndt den ikke fuldkommen billiger samme. Derimod vil den bestandig dadle Bankbestyrelsen, fordi denne, siden Bankens Oprettelse, ikke har opfyldt sin Pligt: at oplyse Nationen, hvis Eiendom Banken er, om Størrelsen af de nævnte Jndtægter og Anvendelsen af samme, og af Regnskaberne har udeladt disse ikke ganske ubetydelige Indtægtsposter, hvorom der nu først, paa Grund af den megen Talen om Sagen, er givet et ikke meget oplysende Svar.
Aalborg Stiftstidende, 1836-10-01
Den nye Besættelse af de ved Landgreve Carls Død ledigblevne Embeder og den dermed forbundne Udnævnelse til dansk Feltmarschal, har i Holsten vakt nogen Opsigt, Efter Stændernes levende Forhandlinger om de frædrelandske Finantsers Tilstand, havde man overladt sig til Haabet. om, ved denne Anledning at see de første Prøver af de nye Jnstitutioners moralske Jndflydelse paa vor Regjerings land, og temmelig almindelig var den Tro, at det, ifølge i Omstændighederne, aldeles undværlige Statholderskab vilde efter den ærværdige Veterans Død forblive ganske ubesat. Skke mindre overflødig forekom Publicum at være Besættelsen af Overpræsidenturen af den slesvig-holstenske Re(Kbhvnspst.) gjering.
Aalborg Stiftstidende, 1836-10-01
J Anledning af den til den 16de Septbr. bestemte og altsaa nu afholdte Licitation paa Fourage i Kjøbenhavn er der yttret forskjellige Meninger, især med Hensyn til den Lettelse, som derved vilde indtræde for Landmanden, fremfor naar Fouragen leveredes, som hidindtil, af det uprivilegerede Hartkorn. Flere Landmænd synes imidlertid at betragte denne Sag urigtigen, og at befrygte en betydelig Forhøielse i deres Skatter ved den nu tilsigtede Forandring.