JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1844-08-20
Dagspostens Efterretninger. Det hedder fra Frankrig, at den engelske og franske Flaade, selv efter Fredens Afsluttelse med Marokko, skal vedblive at krydse langs med den africanske Kyst, indtil Keiser Abbertahman er tilstrækkeligt beroliget angaaende Abdel Kaders Hensigter. Langs med Landgrændsen skulde Marschal Bugeaud provisorisk efterlade et Antal Tropper under General Lamoricieres Commando. - Marschal Bugeaud's Fjernelse fra Krigsskuepladsen skal have sin Grund deri, at han har villet fremskynde de nødvendige Forstærkningstroppers Ankomst. En Tydsker, Generalmajor Korte, skal have erholdt Overbefalingen over Cavalleriet i det paa Grændsen sammentrukne Armeecorps. – Den 1ste August camperede 4000 Kabyler, hvis Jndtrædelse i Staden Tanger var bleven dem formeent, udenfor Stadens Porte. To Huse bleve plyndrede, i det ene af dem boede den engelske Consuls Tolk, i det andet en europæisk Kjøbmand. Ved en Emente, som imidlertid snart blev undertrykt, blev en Christen, som ikke havde villet forlade Staden, dræbt.
Aalborg Stiftstidende, 1844-08-20
Ogsaa til Berlin har Arbeiderurolighedernes Epidemie udbredt sin Smitte. Jgaar Aftes - hedder det under 15de August – udbrøde Uroligheder i det store Dannenbergerske Cattunfabrik og Arbeiderne vægrede sig ved at arbeide længere for den accorderede Løn. Grunden skal være denne. For en Tid siden blev en Tryk med nye Farver indført i Fabrikken, der ikke gik saa rask fra Haanden som den tidligere. Fabrik eieren tilstod derfor en høiere Løn for den Art Arbeide, Men senere have Arbeiderne i den Grad indøvet den nye Maade, at de arbeide deri med samme Lethed, som i den forrige. Deraf tog Fabrikeieren Anledning til at nedsætte Arbeidslønnen til den sædvanlige. Og denne Nedsættelse skal have fremkaldt Urolighederne. Politiet begav sig strax til Stedet for samme og anvendte Alt for i Mindelighed at bilægge Sagen, hvilket ogsaa for Øieblikket syntes at ville lykkes for dem. Men, hedder det endvidere, allerede imorges erklærede ogsaa Arbeiderne i Nabofabrikkerne, blandt andre i det store Goldschmidtske Cattunfabrik, at de ikke vilde arbeide længere for den sædvanlige Løn. Eieren var behjertet nok til at svare: at de, som ikke vilde møde til Arbeide kunde blive borte. Offentlige Uordener have endnu ikke fundet Sted og alle Forsigtighedsregler ere trufne for de mulige Tilfælde.
Aalborg Stiftstidende, 1844-08-20
Et fransk Blad indeholder følgende Notits om den, fra de otaheitiske Begivenheder saa bekjendte, engelske Exconsul, Pritchards tidligere Liv. For omtrent 12 Aar siden kom han, ledsaget af en net Kammerpige og flere Tjenere til Caen, hvor han tog ind i et Hotel, boede der i flere Uger og førte i den Tid et rask Liv, men paa een Gang forsvandt han, uden at betale sin Gjæld. To Sønner lod han tilbage i en Pensionsanstalt, og de vilde være blevne bragte i Hospitalet, hvis ikke den menneskekjærlige Directeur havde underholdt dem paa egen Bekostning indtil endelig PesFamilie reclamerede Børnene.
Aalborg Stiftstidende, 1844-08-20
Den 19de Julii blev paa Gaden i Athen den der stationerede franske Admiral overfalden tilligemed sine to Ledsagere af 6 Røvere og fuldkommen udplyndret. Sligt skal i det Hele taget i den senere Tid høre til Dagens Orden i den græske Hovedstad og Jndbrud og Overfald, især i Byens Udkanter, spørges hvert Øieblik.
Aalborg Stiftstidende, 1844-08-20
England har for Tiden 89 Regjeringsdampskibe i effectirTjeneste, 5 andre ere under udrustning og 35 ligge paa Værfterne under Bygning eller Reparation, hvilke ialt tilsammen have 27,875 Hestes Kraft.
Aalborg Stiftstidende, 1844-08-20
Fædrelandet. Kjøbenhavn, den 17de August. J Aftenbladet hedder det: Storfyrstinde Alexandra døde den 10de de, efterat hun kort iforveien var bleven forløst med en Prinds der kun levede en halv Time, blev døbt efter den lutherske Ritus og i Daaben erholdt Navnet Wilhelm. Storfystinden skulde, saavidt vi vide, bisættes igaar (den 16de), og idag (den 17de) agter Hs. Durchl. Prinds Frederik af Hessen at afreise fra St. Petersborg til Kbhavn, med et alde keiserl. Dampskibe, saa at han vil kunne ventes hertil i næste Uge. Skjøndt Efterretningen om dette Dødsfald ikke kommer uventet, vil den dog sikkert høres med almindelig Deeltagelse og vække dyb Sorg i den kongelige Familie Den russiske General Grev v. Meyndorff, der ankom hertil med Bogatyr er afreist til Föhr. - J denne Anledning anstiller Kbhpst." følgende Betragtninger: "Saaledes er nu altsaa en Forbindelse for stedse tilintetgjort, der havde afficeret Mange endog til en vis Grad af Frygt for Fremtiden, som de nu forsaavidt kunne lade fare. Det er imidlertid kun et daarligt Haab, som en taabelig Frygt for et heelt Folk, der knytter sig til et enkelt Menneskes Liv, og en ikke mindre svag Tro paa Menneskehedens Fremskridt, der formener, at Folkenes Skjæbne endnu længer skal kunne afgjøres ved Fyrstehusenes Forbindelser. Vi have aldrig kunne deele en saadan Frygt, og naar vi derfor her udtale vor Beklagelse over den unge Fyrstindes sørgelige Død, da tør vi antage, at det er den Følelse, der ene gjør sig gjældende hos den ikke frygtsomme Deel af Folket, dem, der holde fast ved den Tanke, at det er paa sig selv ethvert Folk skal stole. At nære nogen anden Følelse i en saadan Anledning, bliver Feighed."¬
Aalborg Stiftstidende, 1844-08-20
J Berl. Tid. læses følgende Digt af O. B." Storfyrstinde Alexandra Nicolajewna. Hun aldrig, Danmark, saae din grønne Kyst, Din gyldne Mark og dine blanke Sunde, Hun vandred ei i dine Bøgelunde, Ei hvilte ved ukjendte Frænders Bryst. Men did at tænke sig var hendes Lyst, Og der engang et kjærligt Hjem sig grunde J Folkets Hjerter og i Folkets Munde, Det var i Smertens Timer hendes Trøst. Det havde hun, den Elskelige, gjort, Saa vist, som, Danmark, du forstaaer at skatte Alt, hvad der ædelt er og skjønt og stort, Og derfor, kan du end dit Tab ei fatte, Bland dine Sukke i de Sorgens Toner, Som lyde hid fra Ruslands Millioner. Da Krandsen Du til hendes Velkomst bandt; En Torn paa Rosen var tilbageblevet, Som ei Du havde i din Frygt afrevet, Og som alt Vei til hendes Hjerte fandt. Men havde Du kun dette kjendt, saa sandt Som her et ædlere vist ei har levet, Som nu hun er blandt Englene indskrevet Og alt den herligste af Kroner vandt, Med Haabets friske eviggrønne Blade, Du havde dækket Bølgerne, hvorpaa Hun skulde hid til dine Kyster naae. Ak! nu fra dem Du maa Cypressen lade Din Taare bringe over Land og Hav Kun for at væde hendes fjerne Grav.
Aalborg Stiftstidende, 1844-08-20
Hs. Majestæt har allern. af Summen til uforudseelige og ubestemte Udgifter bevilget et Beløb af indtil 3000 Rbd. til Dækning af Nivellements-Omkostningerne ved det paatænkte Jernbane-Anlæg imellem Roeskilde og Korsør. (Fædr.)
Aalborg Stiftstidende, 1844-08-20
Breve fra Vestindien berette, at der hos Planterne almindelig udtaler sig en Attraa efter en communal Forfatning, for at de selv kunne komme til at raade over Communens Jndtægter og Udgifter. Generalgouverneuren skal derimod ønske, at Borgerraadet aldeles maatte indgaae, og at der kun, naar i den vestindiske Regjering noget Communen Vedkommende afgjordes, skulde tilkaldes et Par af Planterne. Landkassen paa St. Croix siges at være i saa stor Underbalance, at man frygter for, den gaaer Fallit. Aarsagen hertil er muligen at søge i de mange unyttige Udgifter, som Kassen har været nødt til at gjøre. (Fædrel.) Idag sluttedes Auctionen over Logerne i det kongl. Theater og Beløbet for de bortabonnerede Loger paa samtlige 5 Spilleaftener udgjorde over 1270 Rbd. 28 Loger til de forskellige Aftener af Beløb ialt henved 150 Rbd. bleve usolgte. Logerne til Torsdag og Fredag ere blevne høiest betalte. (Berl. T.)¬
Aalborg Stiftstidende, 1844-08-20
- Hr. J. C. Lange har begyndt Udgivelsen af et nyt Blad under Titelen: "Den Constitutionelle. Det koster 4 Mk. qvartaliter. For et Par Aftener siden, henad Natten, traf det sig i Gothersgaden ved Slippen i Kjøbenhavn, at et ungt Menneske enten i Vildelse eller Søvngjængeri, vilde springe udaf Vinduet, men blev siddende klemt med Benene i Ruderne, ynkeligt skrigende. Vægteren turde ikke forlade sin Post, men omsider kom en Almuesmand til Stedet, ilede op og hialp den Ulykkelige ud af sin farlige Stilling. Men hermed var ikke Nøden forbi; det unge Menneske var i en jammerlig Tilstand, frygtelig forskaaret af Glasset, og hans Moder, en fattig Kone med flere smaae Børn, vidste ikke, hvad hun skulde gribe til. Den omtalte Almuesmand forbandt da den Tilskadekomne, saa godt han formaaede det, med et Par Tørklæder, og foranstaltede, da imidlertid Politi var af Vægteren bleven reqvireret fra "Bopælen", den Syge og Saarede bragt til Almindeligt Hospital. – Ved denne Leilighed lagde Politiet en sjelden Jver og Opmærksomhed for Dagen i Hospitalets Jnteresse; thi skjøndt Vindueskarmen flød i Blod, der dryppede ned paa Gulvet, og Sengen var overblødt, forlangte dog Betjenten selv at see Vunden, og trods al Protest og Paaberaaben af de Smerter, derved vilde forvoldes den af en uovet Haand Forbundne, maatte dog den barmhiertige Samaritan afrive Forbindingen og vise den formodentlig lægekyndige Betjent de gabende Saar. - Jdet vi meddele denne lille sørgelige Begivenhed. kunne vi ikke tilbageholde Ønsket om, at en Sagkyndig offentlig vilde underrette Publicum om, hvorledes man har at forholde sig med Tilskadekomne, og hvorvidt Hospitalerne ere forpligtede til at modtage saadanne. Det er os berettet, at en stakkels Droschkekudsk forleden maatte kjøre 3 a 4 Timer omkring med en død Muursvend fra Herodes til Pilatus, idet han overalt vistes bort, og hverken Hospital eller Politi vilde tage mod den Qvæstede eller Jhielslagne. En anden Murer, der for længere Tid siden faldt ned, kjørtes til –(Den Fris) Druknehuset.
Aalborg Stiftstidende, 1844-08-20
Ved den forhen omtalte slesvigske Fest af de forskjellige Liedertafler, hvor man viste en saadan Afsky for den danske Fane, at En, som førte den, øieblikkelig blev tvungen til at stikke den ind, beretter Flensb. Zeit.", at Hs. Durchl. Prindsen af Augustenborg gik ved Siden af 8 korslagte trefarvede schleswig-holsteinske Faner. Vi spørge - siger Fædrelandet og vi troe hele den danske Nation med os, hvorledes kan en saadan Opførsel forenes med Hs. Durchl. Prindsens Stilling som den af den danske Regjering udnævnte Embedsmand, der er Besidder af den øverste civile og militaire Magt i Hertugdømmerne, og kan en intetsigende Undskyldning om, at det ikke var saa ilde meent, her tages for Fyldest af den danske Regjering, om den end kan blive anført afdens Commissarius.
Aalborg Stiftstidende, 1844-08-20
Fra Rendsborg meddeles under 7de August: "J Eftermiddags rykkede den Afdeling af 4de Jægercorps, der garnisonerede i Jtzehoe siden Septbr. f. A., ind her, det førte en Deel af de Dragoner (omtrent 40 Mand, der ifølge Dom skulde forsættes til de forskjellige Batailloner og Jægercorps. Her i Garnisonen afgaves 21 Dragoner. Den 8de om Morgenen afmarscherede Jægerafdelingen med de øvrige Dragoner til Slesvig. Netto-Jndtægten af Jfr. Augusta Nielsens seeniske Aftenunderholdning i Odense den 9de de, udgjorde 233 Rbd. 3 Mk., hvoraf Kunstnerinden i velgjørende Øiemed til Enkelte disponerede over 33 Rbd. 3 Mk.; Resten blev i 5 Parter, med 40 Rbd. til hver, adresserede til Asyl-Bestyrelsen, Bespiisningsanstalten, Fattigvæsenet, Stiftelsen af 18de September og Committeen til Byens og Omegnens Forskjønnelse, for at anvendes i disse Stiftelsers Jnteresse. (O. Th. Av.)
Aalborg Stiftstidende, 1844-08-20
Fædrelandet bemærket i Anledning af at Justitsraad, Herredsfoged Rosenstand er beskikket til Sættedommer i Extractsagen" mod Udgiveren af Aarhuus Avis. "Det forekommer os, at den Anklagede har Grund til at protestere mod Hr. Rosenstands Habilitet til at fungere som Dommer i en Trykkefrihedssag, thi man vil erindre, at denne som Birkedommer i Vordingborg søndre District i Foraaret 1842 dømte 47 Levende (42 Mandfolk og 5 Fruentimmer) samt 2 Døde for Trykkefrihedsovertrædelse, hver til 50 Rbd. Mulct og 1 Aars Censur, og endvidere, ligesom for at gjøre det begaaede Jndgreb i vor Herres Rettigheder godt igjen, fritog de Afdødes Enker, som da rigtignok slet ikke vare indstævnede, baade for Mulct, Censur og Omkostninger. Eieren af Jægersborg Kro, Hr. Mathiessen, har i disse Dage solgt denne til Hr. A. F. Schluter, forhenv. Eier af Harritshøigaard ved Esrum, med Jorder, Besætning, Jnventarium samt Afgrøde for 16,000 Rbd. (B. T.) Den 1ste de, døde Stubbekjøbing Borgerskoles første Lærer, Stud. theol., Klokker og Chordegn L. N. Clausen.
Aalborg Stiftstidende, 1844-08-20
J henved 38 Aar havde denne værdige Mand med samvittighedsfuld Troskab, Flid og sjelden Duelighed underviist denne Skoles Ungdom, og ved sin venlige, forstandige og sindige Adfærd vidst at vinde saavel Forældrenes, som Børnenes Høiagtelse og inderlige Hengivenhed. Almindelig var derfor Sorgen over hans Død, ligesom den umiskjendeligste Deeltagelse viste sig hos det talrige Følge af Ældre og Yngre, der ledsagede ham til Graven. (Loll. Falst. Av.) Under Overskriften "Morderisk Overfald læses i Thist. Av.: Vor Tids urolige Aand er nu ogsaa faret i de fiirbenede Dyr, saaledes er i Sønderdraab, paa Morsø indtruffet den tragiske Begivenhed, at et Sviin, der skulde vadskes af en Tjenestekarl, gjorde sig saa rebelsk, at det styrtede Karlen i en Leergrav og denne druknede. Svinet rendte sin Vei, men vil formodentlig snart blive grebet og henrettet uden Lov og Dom.
Aalborg Stiftstidende, 1844-08-20
Aalborg, den 20de August. Jblandt afsagte Domme ved Viborg Landsoverret ere efter Vib. Av. Følgende: Huusmand Søren Hansen og Amborg Dorthea Nielsdatter, der er en Steddatter af Arrestanten, som i Aaret 1821 blev gift med Tiltaltes Moder, tiltalte for at have gjort sig skyldige i Blodskam, og ved Børglum Herreds Extraret dømte til at halshugges og deres Kroppe derefter at kastes paa en Jld og brændes, ere ved Overretten dømte at straffes paa Livet. Johanne Marie Jensdatter og Maren Mortensdatter, tiltalte for Tyveri og Førstnævnte tillige for at have forført sin i første Jnstants medtiltalte tolvaarige Søn til Tyveri, og ved Horns Herreds Extraret dømte til at hensættes, Førstnævnte til Tugthuusarbeide i Viborg Tugt- og Forbedringshuus i 6 Aar, og Maren Mortensdatter Fængsel paa Vand og Brød i 2 Gange 5 Dage, ere ved Overretten dømte Førstnævnte til Forbedringshuusarbeide i Viborg Tugt- og Forbedringshuus i 4 Aar og Sidstnævnte i Fængsel paa Vand og Brod i 2 G. 5 D. Tiltalte, Ole Nielsen Føltved, der ved Overrettens Dom af 6te Novbr. f. A. blev anseet med en Mulct af 50 Rbd. for Overtrædelse af Bestemmelserne i den ved Cancelliplacat af 27de Decbr. 1842 bekjendtgjorte kongl. Resol.
Aalborg Stiftstidende, 1844-08-20
af 23de f. M. om den baptistiske Sect i Danmark, samt øvrige derhen hørende Anordninger, sigtet for atter at have gjort sig skyldig i saadant Forhold, og ved Aalborg Kjøbstads Politiret dømt til at bøde 15 Rbd. Sølv til Aalborg, Byes Fattigkasse, er ved Overretten dømt at bøde 30 Rbd. Sølv til Aalborg Byes Fattigkasse.
Aalborg Stiftstidende, 1844-08-20
J Sagen: Drengen Niels Jensen, tiltalt for at have gjort sig skyldig i Tyveri, og ved Hornum og Fleskum Herreders Extraret dømt til at straffes med 25 Slag af en Rot ting, er Herredstingsdommen stadfæstet, dog saaledes, at Straffen bestemmes til 18 Rottingslag.
Aalborg Stiftstidende, 1844-08-20
Arrestanten Skomagersvend Søren Lisen Møller, tiltalt for Tyveri eller i alt Fald for ulovlig Omgang med Hittegods, og ved Frederikshavns Kjøbstads Extraret dømt til at hensættes til Forbedringshuusarbeide i Viborg Tugt og Forbedringshuus i 2 Aar, er ved Overretten dømt at hensættes til Forbedringshuusarbeide i Viborg Tugt- og Forbedringhuus i 1 Aar.
Aalborg Stiftstidende, 1844-08-20
Tjenestekarl Jørgen Nielsen, tiltalt for at have samtykket i en Forfalskning af hans Skudsmaalsbog, og ved Lindenborg Birks Extraret dømt til at hensættes i Fængsel paa Vand og Brød i 2 Gange 5 Dage, er ved Overretten dømt at hensættes i Fængsel paa Vand og Brød i 6 Dage. Gaardmand Niels Chr. Jensen i Melhaugen, contra Gaardmand Hans Chr. Jensen i Stade. Under Sagen paaanker Citanten, N. C. Jensen af Melhaugen, en hos ham den 23de Octbr. f. A. foretaget Executionsforretning, hvorved der, efter Begjæring af Jndstævnte, H. C. Jensen i Stade, er gjort Udlæg hos Citanten, deels for et Beløb af 4 Rbd., som han ved Børglum Herreds Politiretsdom af 7de Septbr. f. A., i en imod ham af Jndstævnte anlagt Jnjuriesag, er tilpligtet at betale denne i Procesomkostninger, og deels for en Mulct af 10 Rbd., som Citanten ved samme Dom er idømt til Amtsfattigkassen, samt for Executionsforretningens Omkostninger, 4 Rbd. 89 s., eller i Alt for et Beløb af 18 Rbd. 89 s. – og Citantens Paastand for Overretten gaaer derfor ud paa, at den ommeldte Executionsforretning, enten i det Hele eller for en Deel, kjendes uefterrettelig og ophæves, samt at Jndstævnte tilpligtes at betale ham 300 Rbd. i Reparation for den formeentlig ulovlig foretagne Fogedforretning m.v. Ved Overretten er den paaankede Udlægsforretning kjendt ved Magt at stande, dog saaledes, at det for Mulcten gjorte Udlæg nu bortfalder. Processens Omkostninger for Overretten betaler Citanten til Jndstævnte med 16 Rbd. S. Godseier Gedde til Høiriis og Glumstrop, contra Agent Lützhøft i Thisted. Citanten, Gedde, paaanker under denne Sag en inden Mors Herreders Gjæsteret den 3die Octbr. f. A. afsagt Dom i en Sag anlagt imod ham af Jndstævnte, Lützhoft, som Formand i Committeen for Dampskibsfarten paa Liimfjorden, betræffende Betaling paa Afdrag af nogle Actier, samt en derefter imod Citanten paabegyndt Fogedforretning i Anledning af at han havde vægret sig ved at betale det Beløb, hvortil Jndstævnte havde opgjort Søgsmaalsomkostningerne m.v. Ved bemeldte Dom er Gedde dømt til Lützhøft at betale det paastævnte Beløb 300 Rbd. Sedler med Renter 4 pCt. fra 3die Aug. d. A. til Betaling skeer, samt dette Søgsmaals skadesløs Omkostninger, og ved en under nævnte Fogedforretning afsagt Kiendelse er eragtet: Reqvirenten, Agent Lützhøft, bør hos Reqvisitus, Godseier Gedde, gives Udlæg for 95 Rbd. 4 Mk. 4 s. - Ved Overretten er kjendt for Ret: "Forsaavidt Appellen af nærværende Sag angaaer Gjæsteretsdommen af 3die Octbr. f. A., afvises Sagen for Overretten. Derimod bør den paaankede Kiendelse med Hensyn til et Beløb af 73 Rbd. 34 s. ved Magt at stande. Processens Omkostninger for Overretten ophæves."
Aalborg Stiftstidende, 1844-08-20
Hals Skibsliste. Jndk. D. 15de August. L. Lax sen f. Chrsand. m. Træl. D. 17de: J. Theilmann f. Kjøbenhavn m. Stykg, og Træl. B. Olsen f. Drammen m. Træl. D. 18de: C. N. Eriksen f. Drammen m. Træl. Joh. Svensson f. Drammen, best. t. Veile, maatte holde ind af Fjorden, da hans Dækslast begyndte at rippe, afseilede om Aftenen. D. 19de Chr. Simonsen f. Nordstrand, hvorfra han, halvt udlosset, maatte flygte. E. Knudsen og N. A. Petersen f. Østerr. m. Træl. H. K. Holm f. Hull m. Steenk. H. Feltau f. Altona, ball.
Aalborg Stiftstidende, 1844-08-20
Udg. D. 15de: J. Warrer t. Jersey m. Havre. D. 16de, P. Baadsgaard t. Kbhvn. m. Havre, Uld og Smør. J. Holm t. do. m. Havre. E. Diederichsen t. Frdhvn., balle N. P. Madsen t. Riga, ball. H. Thilker t. Aarhuus, ball. H. M. v. Rehn t. Tronhjem m. Korn, ankrede paa Rheden, hvorfra han afseilede om Aftenen d. 17de. D. 17de: P. Sørensen t. Frdhvn., ball. J. H. Møller t. Trondhjem m. Korn, gik tilankers paa Rheden, hvorfra han lettede om Morgenen d. 18de. D. 19de : M. Hansen og Th. Jensen, t. Aarhuus m. Muurst. H. A. Hermansen t. Nordberg, ball. (Johanne Marie, J. Halvorsen, f. Frdhald, anløb Fjorden, for at forhøre sig, og afseilede derpaa sydefter. I. Hansen og J. Svendsen ligge her for Udg. til Frohvn.) - Vinden, den 19de Nordlig, frisk Kuling, klar Luft.
Aalborg Stiftstidende, 1844-08-20
Aggercanals Skibsliste. Udg. D. 12te Aug. M.A. Frost f. Thisted t. Chrisand, m. Korn. D. 14de: P. Stæhr f. Nykjøb. t. London m. Havre. D. 15de : M. Jensen f. do. t. Plymouth m. Havre.
Aalborg Stiftstidende, 1844-08-20
Reisende. Ank. Med Daqv. igaar. Fra Aarhuus: Kammerr. Jensen og Jfr. Tauber. Fra Randers. Handelsbetjent Petersen, Frøken Juel, Jfr. Kjolby og Neergaard. Afg. Med Personp. igaar. Til Aarhuus: Hr. Levn, Hr. Jnqversen, Consul Jens Herskind. Til Randers Student Nielsen, Kbd. Jacoby. Til Hobro. Jfr. Holm, Grev Ahlefeldt-Laurvig.
Aalborg Stiftstidende, 1844-08-20
Jndsendt. J Budolphi Kirke er man nu atter i Færd med at føie Foranstaltninger til om muligt at udrydde den Svamp, der saa hyppigt viser sig der og ødelægger alt Træværk og Andet, der er nærmest ved Gulvet. Jndsenderen tillader sig i den Anledning at bemærke Følgende: Svamp er ialmindelighed Uddunstning fra forraadnet Sigvand, som samles Sumpe eller en aaben Grund, ikke kan erholde noget Afløb og saaledes for endeel fordunster igjennem Jorden og fortætter sig gjerne paa Træ eller andre Dele, som kunne gjemme Fugtigheden. Uagtet der nu lægges Steengulv i Kirken, bliver Uddunstningen dog den samme og Svampen ansætter sig alligevel. Jndsenderen tillader sig derfor at tilraade følgende Middel, som vistnok ganske vil afhjælpe dette Onde, under Kirkens Gulv, hvor der vistnok er meget aabent og mange Sumphuller, at lægge, om ikke Andet, saa dog 1 eller 2 Faschinrender, som paa dette Sted meget let kunne faae Afløb, da Gaden nedad imod Gammeltorv har et Fald fra 2–3 Alen og den der nedenfor løbende Aa et 4 Alens. De ovennævnte Render, som under Gaden kunne samles til een, kunne da stedse tage Fugtigheden bort. Nytten af et saadant Anlæg er tilstrækkelig beviist i en Gaard i Nærheden af Kirken, hvor en Faschinrende for nogle Aar siden er anvendt med Held, og Bekostningen er ikke betydelig.
Aalborg Stiftstidende, 1844-08-20
For flere Aar siden var der en Begravelse i den vestre Ende af Kirken, hvor Jndsenderen erindrer at have seet de deriværende Kister næsten svømme i Vand. Denne Begravelse gjorde vistnok den store Rytte at samle Vandet, som da for endeel kunde uddunste gjennem de aabne Vinduer, eller Huller, som dengang gik ud til Gaden, men, da den nu er tilkastet, er der saaledes een Grund mere til at skaffe Fugtigheden Afløb.
Aalborg Stiftstidende, 1844-08-20
En Borger af Budolphi Sogn.
Aalborg Stiftstidende, 1844-08-20
Bekjendtgjørelser. Brandassurance-Foreningen for rørlige Eiendele i Nørre-Jylland. I Anledning af de foreslaaede og i Directionens Skrivelser til Medlemmerne omhandlede Forandringer i Foreningens Love, betræffende Grundfondet, vil Onsdagen den 25de September næstkommende, Formiddag Kl. 11, paa Raadhuset i Aarhuus, blive afholdt en Generalforsamling, hvortil Medlemmerne herved varsles, overeensstemmende med 8 22. I Directionen, den 17de August 1844. N. Nyholm. F. Folsach. Kampmann, const. H. Brasch, Sec.
Aalborg Stiftstidende, 1844-08-20
Herved bekjendtgjøres, at jeg er ankommet til NørreSundby og har overtaget Districtslæge-Embedet i Kjær Herred. Tillige tillader jeg mig at anbefale mig til Omegnens Beboere som Læge og Fødselshjælper. Min Bolig er i Bokker Bechs Huus i Nørre-Sundby. L. A. Hasse, Garnisonslæge,
Aalborg Stiftstidende, 1844-08-20
Districtslæge i Kjær Herred.
Aalborg Stiftstidende, 1844-08-20
At vi efter allerhøieste Bevilling af 1ste Juni d. A. have erholde Tilladelse til at adoptere Tvilling-Søstrene Ane Magdalene Christensen, og Christine Rico line Christensen, fødte den 27de Septbr. 1839 af Ane Marie Hansen, samt at disse maae ansees som vore egne Børn, bære Familienavnet Gleerup og tage Arv efter os som Ægte=Børn, dette undlade vi ikke herved at offentliggjøre. Aalborg, den 19de August 1844. Magdalene Gleerup. Chr. C. Gleerup, Reebslager. født Birthmeyer.
Aalborg Stiftstidende, 1844-08-20
Et hvidt Lommetørklæde er tabt idag fra Nytorv til Frederikskilde. Finderen bedes aflevere det paa Adressecomptoiret.
Aalborg Stiftstidende, 1844-08-20
For en duelig Huusjomfru, der kan overtage Bestyrelsen af en vidtløftig Land-Huusholdning, er en god Emploi ledig til næste 1ste November. Adressecomptoiret anviser.
Aalborg Stiftstidende, 1844-08-20
Et ungt Menneske, som skriver en hurtig og flydende Haand og derhos besidder nogen Øvelse i Contoirforretninger kan strax erholde Emploi paa en Embedsmands Contoir. Adressecomptoiret anviser.
Aalborg Stiftstidende, 1844-08-20
En ung Pige af honnet Familie ønsker Condition som Huusjomfru til 1ste Novbr. næstk., enten i Kjøbstaden, eller paa Landet; hun kan til Fuldkommenhed Dameskrædersyning og andet fiin Haandarbeide. Adressecomptoiret anviser.