JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-06-08
Blandede Efterretninger. Slottet St. James, hvorefter det engelske Cabinet kaldes, ligger paa et stort uregelmæssigt Stykke Jord, St. James Park, og blev bygt af Henrik VIII., der lod Pladsen indhegne. Denne har 1 1/2 engelske Mile i Omfang, og begrændses af en stor Allee, i Midten er en Vænge med Qvæg den vandes af en Canal, og er omgiven med Pæle.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-06-08
Adskillige slette Træbænke lade formode en Spadseregang, men i ingen Hovedstad i Europa seer man nogen, der er slettere vedligeholdt og mindre pyntelig. Carl II. yndede denne Park overordentligen, og morede sig med at holde Ænder paa en liden Øe, som han ophøiede til et Gouvernement, til Gunst for St. Evremond, og forbandt dermed store Jndtægter. Mærkeligt er det, at denne, een af Jordens mægtigste Monarkers Bolig, er de forandrede Ruiner af et Hospital. Allerede førend Erobringen fandt her fjorten Spedalske et Tilflugtsted; men Henrik VIII. ophævede Stiftelsen. Han forstørrede Hospitalet, forandrede Afdelingerne, byggede foran en Port i slet gothisk Smag, og bestemte Bygningen til en Bolig for Kongerne, uden at den har noget Kongeligt. Det kan ikke sammenlignes med den mindste Fyrstes Slot paa Fastlandet. Endnu for nogle Aar siden vare Møblerne i St. James ligesaa usle som Bygningen selv. Siden bleve de noget anstændigere, da man ved Prindsen af Wales's Formæling anskaffede ny. Man fandt den Gang i det Kongelige Møbeltabinet adskillige Kister med en Række af smukke Tapeter, som Carl II. havde bestilt, men som aldrig vare blevne brugte. De vare endnu i fuldkommen god Stand. Ved Jrlands Gjenforening havde man endnu tilføjet en prægtig, med Guld og fine Perler broderet Thronhimmel. - J St. James modtager Kongen det diplomatiske Corps og holder Hof, men han boer der ikke; hans sædvanlige Residents er Windsor, og kommer han til London, saa boer han i Buckinghamhouse, et Pallads, eller rettere et Huus, som tilhører Dronningen. Det ligger meget behageligt mellem St. James Park og den grønne til Hydepark stødende Park, og har en stor, vel anlagt Hauge og en kostbar Bog- og Kobbersamling. Dette Huus fik Dronningen 1775 istedetfor det Sommersetske, der var bestemt til Enkesæde for hende. - De engelske Monarker boede imidlertid ikke altid saa slet, thi indtil Udgangen af det syttende Aarhundrede residerede de i Palladset Whitehall, men det blev fortæret af Luerne, ligesom Westminster, i Henrik VIII. Tid.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-06-08
Endnu i Aaret 1667 var den engelske Flaade ikke frygteligere, end at den hollandske Escadre, efterat have slaaet Engellænderne, kunde seile opad Themsen, sprænge de Lænker, der spærrede Medway, brænde de Skibe, der forsvarede samme, og trænge frem mod Chatam. Admiral Rupter, satte, da han kom tilbage, en Kost paa sin Stormast. Gjennemseilende saaledes alle brittiske Vande, vilde han ved dette Symbol tilkjendegive, at han havde fejet og renset Occanet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-06-08
J London gives der Eating shops (Spiseboder), hvor man nyder det saakaldte lounge, lette Maaltid, mellem Kl. 1 og 2. Disse Boder ere altid forsynede med Bagværk og Forfriskninger. J nogle sælges tidlig modne Frugter, men til høi Priis. En Fremmed, som engang fik Lyst til de paa en Tallerken staaende Kirsebær, tog adskillige, og forundrede sig over Engellændernes udmærkede Reenfærdighed, da han saae Værtinden gjemme Stenene. Men da han vilde betale hvad han havde fortæret, rakte man ham Stenene, der bestemte Tallet af de nydte Kirsebær, som kostede en Shilling Stykket, eller en Guinee Snesen,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-06-08
Afvigte Aar talte Engelland 25,036 Coffardieskibe, altsaa 444 færre end for to Aar siden. En Hr. Oven har beregnet, at dersom Fabricanterne i Engelland ikke betiente sig af Maskiner, vilde der udfordres 400 Mill. (!) Arbeidere til at forfærdige deres Fabricata. Nelson erklærede Slaget paa Kjøbenhavns Rhed d. 2 April 1801 for det blodigste af de 150 Søfægtninger, han havde deeltaget i, og dertil havde han vel ogsaa stor Grund; thi Harrison siger i the Live of the r. H. Horatio Lord Visc. Nelson, at da Natten efter Slaget Nelson paa en aaben Baad havde glemt sin Overkjole, og een af Sluproerne tilbød ham sin, sagde han: Tak, skal J have, det er vel sagtens meget koldt, men min Urolighed gjør mig varm nok.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-06-08
J October f. A. have de Chinesiske Regjeringsautoriteter i Canton ladet en Matros fra et americansk Skib, paa Grund af en Beskyldning for Mord, trods Beviset for hans Uskyldighed, og Capitainens eftertrykkelige Protesteren, bringe i Land, og først forsfæste og derpaa qvæle. Naar Alt kommer til Alt, saa stadfæstes dog stedse det Salomoniske Ordsprog, intet Nyt under Solen. Guillotinen, der ansees for fransk Opfindelse, skal ikke allene i ældre Tider have været bekiendt i Engelland, men ogsaa i Jtalien og det sydlige Tydskland. J Lorchs Klosterkirke, hvor en Deel schvabiske Hertuger af Huset Hohenstaufen ligge begravede, findes ogsaa blandt Malerierne paa Væggen, som ere fra det 15de Aarhundrede, over den ulykkelige Conradins Billed, en Forestilling af hans Henrettelse med et Slags Halshuggelsesmaskine. En sjelden og usædvanlig Ulykke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-06-08
Den almindelig agtede Familie Kobler, som i de fleste store Stæder i og udenfor Tydskland, har erhvervet sig Beundring ved sin sjeldne Konst, og Yndest ved sit dydige Levnet, fristede Løverdagen d. 26 Maj, om Eftermiddagen, det usædvanlige Ulykkestilfælde, at paa Landeveien strax bag ved Blumenberg, nogle Mile fra Berlin, deres Bagagevogn paa en ubegribelig Maade kom i Brand. En meget fuldstændig og kostbar Garderobe, en rig Musikaliesamling samt Jnstrumenter, et sielden rigt Cabinet til mechaniske, physicaliske, optiske, hydrauliske &c. Forestillinger, saavelsom Familiens hele Formue blev et Rov for Luerne, hvorved denne agtede Familie, som var i Begreb med at gjøre en Konst reise over Danzig, Kønigsberg &c., er sat i de beklageligste Omstændigheder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-06-08
Protestanternes Forfølgelse i det sydlige Frankrig. (Slutning; see forr. No.) Deres nye Forfølgelser begyndte 1815 i Niss mes, som Virkning af Præsternes og de tilbagevendte Emigranters Rænker. Naar Protestanter offentligen lode sig see, bleve de modtagne af den store Hob med Fornærmelser og Forbandelser. Frygtelige Grupper, opflammede af Viin og opmuntrede af deres Foresatte, forsamlede sig i Gaderne og paa offentlige Pladser, i Skarer af tre til fire Tusind Mennesker, og sang blodige Viser, hvor det, i Landets Patois, hedte: Lavaren nostri mans Din lou sang di ProntestanDuon sang des ensans de Calvin Farer de boudin. (Vi glade vaske vore Hænder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-06-08
J Protestanters Blod, Og af Calvinske Børns Blod. Vi lave sorte Pølser.) Folk af Rang hørtes at sige paa offentlige Spadsereveie: "Alle Hugonotter maa dræbes, og i denne Tid maa end ikke deres Børn spares, saafremt Nogen af denne Race skulde være tilbage. Man beklagede sig hos Regjeringen over denne Fremgangsmaade, og adskillige Forslag gjordes til at skaffe Erstatning. Men aabenbart havde dette Fornærmelses= og Forfølgelsessystem sine Forsvarere og Talsmænd nær Tronen. Da Monsieur besøgte Nismes i October 1814, var de Erklæringer, han gav Protestanterne, smigrende og tilfredsstillende; men der maa have været Personer omkring ham, der førte hemmeligen et andet Sprog; thi, efter hans Afreise, bleve Protestanternes Fiender endnu mere rasende og uforskammede. Alting bebudede en nær forestaaende Storm, da Napoleon kom tilbage. - Førend den anden Restauration blev fuldført, var en catholsk og royalistisk Armee forsamlet i Beaucaire, 16 Mile fra Nismes, sammensat fortrinligen af den laveste Pøbel, opflammet af Bigotterie, og anført af hidsige, ærgjerrige Høvdinger, beredte til at indvikle deres Fædreneland i Borgerkrig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-06-08
Kjøbenhavns Børs, d. 7 Junii. Cours. Hamb. 2 M. 248, a vista 251. Spec. 252. - Specier solgtes til 15 Rbmk. 2 s.a 15 Rbmk. 2 1/2 s. Oblig. (med Renter fra 11 Dec. 1821) 76 1/2 a 77. Nationalbank-Oblig. (af Laanet d. 2 Febr. 1820) 98 a 98 1/2 Rbd. r. S. (uden Renter) eller 124 Rbdlr. Sedler pr. 100 Rbdlr. r. S. Norske Rigsbksedl. 11 1/2 a 12. - Svenske Sedler 62 s. - Disconto 6 pC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-06-08
Trykfeil. J forr. No., P. 709, Lin. 6, for: Sandheden læs: Sandhed –P. 712, Lin. 28, for: frimed læs, fremmed - P. 716, Lin. 22, foren Kraftgenies læs: et Kraftgenies Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-06-11
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. som og maa Nittende Aargang. No. 47. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 11 Juni 1822.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-06-11
Om Forbuds (Prohibitiv) Systemet, med fortrinligt Hensyn til dansk Konstflid. Den Krig, som uafbrudt i 25 Aar ødelagte snart den ene, snart den anden Deel af Europa, og som udsprang fra een Hovedkilde, Revolutionskrigen, har i politisk Henseende langt fra ikke frembragt saa store og indgribende Virkninger, som i det europæiske Handelsvæsen. Vel har Frankrig derved faaet nogle Forandringer i sin Grundforfatning, men Resultatet af den saakaldte Verdenskamp, der saa meget mindre fortiente dette Navn, som den kun førtes af den mindste Verdensdeel, gik i det Hele dog kun ud paa, at føre Alting igjen tilbage paa den gamle Fod, og lige indtil Ubetydeligheder, at føje det ind igjen i de forrige Aarhundreders gamle Fuger. Derimod blev hiin fem og tyve aarige Kamp en sand Revolutionskrig for Handelen. Denne maatte af forskjellige Aarsager faae en ny Retning og forandret Skikkelse i hele Europa, hvortil Napoleon lagde den første Grund ved Continentalsystemet, og hans Plan at bekjæmpe Britterne, som hans Vaaben ikke kunde naae, ved at afskjære dem alle Handelsveie og undertrykke deres Manufacturer, den vigtigste Kilde til deres Velstand. Dertil kom, at Nøden tvang adskillige Nationer paa Fastlandet til at lægge større Vind paa Konst fliden, og det, saa meget mere, som hver Handelsforbindelse med Engelland blev dem afskaaren, eller i det mindste vanskeliggjort. Derved opstod og maatte der opstaae ganske nye Handelsforhold.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-06-11
Hvad her er sagt til Forsvar for Probibitivsystemet, synes os, fra den Synspunkt betragtet, saa klart og indlysende, at vi ikke troe at burde tilføie mere, og at kunne nu strax gaae over til dette System muelige Anvendelse paa vort Fædreneland. Men førend vi gjøre dette, maa vi her levere en almindelig Skildring af vor Jndustries Tilstand i de nyeste Tider. Danmark befandt sig under hele Krigen ikke i samme Forhold som de andre krigførende Magter. Den Krig, det førte, var for det meste passiv. Dens onde Virkninger yttrede den især paa Pengevæsenet og Handelen. Den sidste blev forstyrret med den første Kugle, Fienden affyrede paa Dansk Eiendom; det første ødelagtes som en Følge af den sidste Forstyrrelse, som stoppede de Kilder, hvorfra Krigsudgivterne skulde hentes og gjorde Creditsystemet nødvendigt. J den syvaarige Krig, Landet udholdt, standsede ikke allene dets Handel, men en Deel deraf tog ulykkeligviis ogsaa en anden Vei og Retning. Det lignede ved Fredens Tilbagevendelse en Kjøbmand, der i adskillige Aar har havt sin Boutik lukket, hvis Kunder have adspredt sig efterhaanden, og nu søge de Varer, de ville kjøbe, paa andre Veie. Fragthandelen blev ganske tilintetgjort, Commissionshandelen var hensvunden til næsten Jntet, den oste og vestindiske Handel kunde næsten ikke føres mere, uden med Tab; Norges Adskillelse, og tillige dets vigtige Træ handels Forfald, skadede den danske Handel overordentligen. Der blev næsten intet tilbage for Danmark end dets Korn- og Qvæghandel, som i Begyndelsen var vel indbringende, men ved Kornprisernes store Synken, heller ikke kastede mere meget af sig. J Theorien har man maaskee stolet og regnet for meget paa Kornudførselen, uden at betænke, at Korn, ligesom hver anden Vare, aldrig kan have nogen fast Priis, at hver Stat har Jord, hvorpaa altid kan avles noget, og som i Tiden alt mere og mere kan opdyrkes, hvortil desuden Freden giver god Leilighed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-06-11
Gavnlige Erindringer. Muslinger ere om Vinteren en meget almindelig Føde, især blandt menig Mand. Men der gives Mennesker, der, efter at have nydt dem, føle en heftig Klø over hele Legemet, hvorpaa der fremkommer store Pletter, om end Muslingerne have været nok saa gode og friske. Ofte foraarsage de ogsaa Hedeblegne, Halshævelse og Hoste. Vel forsvinde disse Virkninger igjen, naar nogen Uddunstning har fundet Sted, men de vidne dog om, at i disse Dyr findes en fiin Skarphed, der kan stige til en Grad, som kan blive giftig. Vel taber sig Muslingernes skadelige Kraft noget ved Kogning i Æddike; men visse Arter, som Mytilus, ere meget giftige, og at man ofte har sporet saare stemme Følger af Muslingers Nydelse, er bekjendt. Sundhedscollegiet vilde derfor meget forbinde Almeenheden ved at lade i trykte Bekjendtgjørelser kundgjøre Tegnene paa de Arter, der bestemt ere skadelige for Sundheden, baade blandt dem, der falholde Muslinger, og dem, der hyppigst kjøbe samme. Der hænger gjerne ved dem smaa Sø stjerner, som man tilskriver den giftige Virkning. Hovedets Blottelse, som et Beviis paa Ærbødighed, er en Skik, som har sin Oprindelse fra Chatolicismen, der først indførte den ved Gudstjenesten, og det gik saavidt, at Præsterne under Messeoffringen end ikke turde beholde Calotten paa, med mindre de havde Pavens udtrykkelige Tilladelse dertil. Heller ikke tør de i de fleste catholske Lande under Gudstjenesten bære Paryk, uden Lægens Vidnesbyrd om, at de ei kunne undvære den, og deres Biskops Samtykke. Jmidlertid synes denne Skik dog oprindeligen at være kommen fra Østerland, uagtet den hverken var i Brug hos Jøderne eller Romerne; men Tyrkerne maagjøre deres Pillegrimsfart til Mekka med ubedækket Hoved og halv blottet Legeme. J vort nordiske Clima kan det være af meget skadelig Virkning for gamle og svage Folk, at staae hele Timer om Vinteren i Kirken med hart Hoved.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-06-11
Frankrig, saavelsom i hele det catholske Schweiz, tillader man svagelige Folk, at beholde, saalænge Prækenen varer, Hatten paa. En berømt Læge ønsker derfor, at det i stræng Kulde i alle Lande maatte være Folk, der ei, uden at faae Hovedpine, Snue, Hoste &c., kunne taale at staae med bart Hoved, og som desaarsag maaskee afholde sig fra at gaae i Kirke, tilladt at beholde Hatten paa. Da mere end et Aar er forløbet siden jeg i offentlige Blade indbød til frivillig Subscription, eller Sammenskud, til Forfærdigelsen af et Positiv eller Orgel, som skulde indrettes efter en af mig udviklet, og af Kiendere gunstig bedømt Theorie, om Toneforholdene, efter hvilken Toneantallet i hver Octav er formeret til syvogtyve, saa har jeg anseet det passende, at jeg bringer til offentlig Kundskab, hvorvidt med Jnstrumentet er avanceret, for at jeg ved den temmelig langsomme Fremgang med dets Forfærdigelse, ikke skal udsætte mig for en ugunstig Dom, eller opvække Formodninger om, at min Plan er uudførlig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-06-11
Under mit Arbeide hidindtil, er intet indtruffen, som kunde opvække Tvivl om, at det vilde kunde lykkes, og da jeg nu er naaet saa vidt, at jeg har forfærdiget en Deel Piber, saa tør jeg sikkert yttre, at jeg om et Par Maaneder vil være i Besiddelse af et hørligt og synbart eller erfaringsmæssigt Beviis for Theoriens practiske Anvendelighed, og at Hensigten med mit Arbeide, nemlig, Frembringelsen af et musikalsk Jnstrument, der ved den reneste Harmonie, vil gjøre en forhøiet Virkning fremfor andre lignende Jnstrumenter, overeenstemmende med hvad Theorien lover, vil kunne opnaaes. At Jnstrumentet, jeg forfærdiger, maa have en betydelig Størrelse, vil kunne indsees, naar det erindres, at hvor der sædvanlig ikkun er anbragt tolv Toner, skal, efter min Plan, anbringes Syvogtyve, altsaa mere end det dobbelte Antal; dette, foruden de ved mit Jnstrument anbragte særegne mecaniske Jndretninger, forøger naturligviis Bekostningerne i en lige og vel endog høiere Grad, hvilket, tilligemed min indskrænkede Stilling som Conditionerende, forvolder, at det ikke kan blive fuldført paa saa kort en Tid, som det kunde ønskes, især da jeg selv maae udføre den største Deel af Arbeidet, for at kunne bestride Bekostningerne derved. Det er min Agt, til Efteraaret at besøge Hovedstaden med Jnstrumentet, for at kunne lade bedømme, hvorvidt det er lykkedes mig at gjøre noget Nyttigt for Konsten, og da, – om jeg kan have det Held, jeg slaaer megen Lid til, vil jeg ved Trykken udgive min Theorie i Form af en mathematisk Klang og Tonlære. Dog skal jeg forinden, saasnart Jnstrumentet er i den Stand, at dets Virkning behørig kan bedømmes, offentlig meddele Resultatet af Forsøget. Assens, den 30te Maji 1822. E. B. Jerichau.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-06-11
Indenlandske Efterretninger. J Gaar Eftermiddags Kl. 2 behagede det Hs. Majestæt Kongen at modtage HosebaandsOrdenen, der overleveredes Allerhøistsamme ved de dertil udnævnede Kongelige Storbrittaniske Commissarier, den her ved Hoffet accrediterede overordentlige Gesandt og befuldmægtigede Minister Hr. Foster og Hosebaands-Ordenens første Vaabenkonge, George Naylor, hvilke, tilligemed følget, bleve afhentede fra Gesandtens Hotel i Kongelige Eqvipager.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-06-11
Hs. Majestæt var omgivet af de Kongelige Prindser, Statsministrene, Overhofmarskallen, Overkammerjunkeren, Commandeurerne for de Kongelige Garder til Hest og til Fods, og Cheferne for begge Generalstaberne. Commissarierne bleve i Forgemakket modtagne af Overceremoniemesteren, og førte til Audients. King at eller of arme, Vaabenkonge, er i Engelland en Embedmand, som i Oldtiden var af stor Betydenhed, og hvis Forretning det er, at bestyre Heralderne, præsidere i deres Capitul og have Vaabenjurisdictionen. Der gives tre Vaabenkonger i Storbritannien, nemlig den forHosebaandsordenen, den anden Vaaben konge og Norroy. Hosebaandsordenens er den ypperste, og blev indført af Henrik den Femte. Hans Forretninger er at ledsage Ridderne af denne Orden ved deres Forsamlinger, at være Marschal ved den høieste Adels Ligbegjængelser, og overbringe Kongerne og Prindserne uden for Engelland Hosebaandsordenen, ved hvilken Leilighed han sædvanligen ledsages af adskillige af Rigets første Pairs. Clarencieur Vaaben konge kaldes saaledes efter Hertugen af Clarence, til hvem han først horte. Hans Bestilliner, som Marschal, at bestyre alle den ringere AdelsLigbegjængelser, som Baronets, Riddere, Esquirs og Gentlemen paa den sydlige Side af Trent. Norroy Vaabenkonge har samme Bestilling paa den nordre Side af Floden Trent. Disse to sidste kaldes Provindsial=Vaabenkonger, fordi de dele Riget imellem sig i to Provindser. Charter bemyndiger dem til at besøge adelige Familier, forfærdige deres Stamtavler, udmærke deres Vaaben, bestemme Personernes Vaaben &c. Fordum bleve Vaabenkongerne creerede og høitideligen kronede af Kongen af Engelland selv; men i nyere Tider har Earl marshal (som har Opsigten over alle krigerske Høitideligheder, faaet det særlige Hverv, at forestille ved hver saadan Jndsættelse Kongens Person. - Lyon Vaaben kongen, for Skotland, er den anden Vaaben konge; han indsættes og krones med stor Høitidelighed. Hans Bestilling er det, at kundgjøre Kongens Proclamationer, være Marschal ved Ligbegjængelser, tilbagekalde Vaaben &c.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-06-11
Løverdagen d. 8 Junii foretoges det aarlige Rectorskifte ved Kjøbenhavns Universitet, da Hr. Etatsraad og Ridder G. Wad nedlagde Rectoratet, og Professor og Doctor Theologiæ J. Møller. modtog samme. Den afgaaende Rectors Tale handlede om Mineralogiens Oprindelse og Fremvext, saavel i Almindelighed, som i Særdeleshed i Danmark. Derpaa erindrede han det Mærkværdigste, der var foregaaet i hans Rectorat, saavelsom de Gaver, der i sidste Aar vare skienkede Universitetet af Hr. Kæmererer, Etatsraad og Ridder J.H. Schou; ligeledes af Oberberghauptmand Brünnich, og de nye Løvter om Planter og Bøger, som Hr. Dr. og Ridder Wallich, Directeur for den botaniske Have i Calcutta, ogsaa i dette Aar vilde sende til Universitetet. Dernæst uddeelte han en Guldmedaille til hver af de fire academiske Borgere, som for deres Priisspørgsmaale, havde ifior vundet Præmien, nemlig: i Theologien J. L. Steenberg, i Medicinen N. C. Møhl, i Historien J. Henrichsen, i Philologien F. C. Olsen, og Accessit i Philologien blev J. N. Madvig hædret med. Endelig proclamerede han paa sædvanlig Maade sin Eftermand og sluttede med en Bøn for Kongen, Kongehuset, Landet, Universitetets Directeurer og det hele Universitet. Programmet til Høitideligheden var forfattet af Hr. Etatsraad og Ridder B. Thorlacius, og handlede de Ægyptiorum Typhoniis.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-06-11
Mariboe, d. 4 Junii. Den Alt henvisnende Tørke vedbliver. Det Byg, der er faaet tidligt, staaer sig endnu temmelig godt, men det, der er saaet sildigt, har paa sine Steder lidt megen Skade. J Dag Kl. 12 Middag havde vi 18 2 Graders Varme i Skygge og om Eftermiddagen Kl. 3. 19 Sr. - De fleste Bønder, som det brændte for i Herritslev, skal have været meget velhavende Folk. Degnen, hvis Eiendom ligeledes gik op i Røg, er en særdeles agtet Mand og over 60 Aar gammel. En stor Mængde Korn blev ogsaa et Rov for Luerne. - Den 24de Mai fødte en Koe, der gik paa Falleden ved Nødbye, en sort Kalv, den 25de en red og den 28de atter en sort Kalv. De vare alle 3 fuldvoxne, men døde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-06-11
Odense. Efterat Kronprinds Oscar i Mandags havde taget Frokost i Roeskilde og beseet Domkirken, fortsattes Reisen til Ringsted, hvor Høisamme holdt Middagstaffel, og ankom derpaa til Korsøer Kl. 11 om Aftenen. Herfra gik Hs. K. Høihed, efter endt Taffel, samme Nat Kl. 2 ombord paa den til Vagtstationen i Beltet hørende store Slup, under Capitain og Ridder Bruhns Anførsel, og naaede Nyborg om Morgenen Kl. 5 1/2. Efterat have udhvilet, frolostede Kronprindsen Kl. 11 og holdt Middagstaffel Kl. 4, hvortil Commandanten og flere af Byens Embedsmænd vare indbudne. For og efter Maaltidet gjorde Høistsamme en Spadseretour paa Volden, hvorved han frabad sig al Ledsagelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-06-11
J Onsdags Morges Kl. 6 forlod Hs. Kongel. Høihed Nyborg, under Ledsagelse af Amtmanden til Langeskovs Kroe, hvor Hs. Høivelbaarenhed Stiftamtmand Cederfeld de Simonsen modtog Kronprindsen og ledsagede ham her til Odense og efter et kort Ophold videre til Middelfart. Jgiennem Byen blev Høisamme desuden escorteret af
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-06-11
et Detaschement af Fyenske Regiment lette Dragoner, anført af Hr. Lieutenant v. Freisleben. Natten agtede Kronprindsen at tilbringe i Christiansfeldt. Hr. Capitain og Ridder Bruhn, som førte Hs. Kongel. Høihed over Beltet, fik som et Agtelsesbeviis en Gulddaase af Prindsen, der ogsaa kongeligt belønnede Søfolkene og den ved hans Ankomst opstillede Æresvagt, som han dog frabad sig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-06-11
Aalborg, den 5te Junii. En Slup, som i Gaar kom herop, beretter, at da den passerede Læs, saaes tre Skibe at staae paa Grund der som ere komne paa i Stormen imellem Løverdag og Søndag. – J Sæby har atter været Jldløs. Efter Sigende skal 8 Huse være brændte og 13 Familier være blevne huusvilde. - Det den 3die holdte Dronninglunds Hestemarked skal, efter Forlydende, kun have været ringe, da der vare saare faa gode Heste, og de, som bleve solgte, vare til meget lave Priser.