Berlingske Tidende, 1836-03-10
en Petition fra flere Jndsiddere i Landsbyen Mohr see, angaaende Fattigvæsenet. Efter Dagsordenen, fulgte den formelige Forhandling og tagne Beslutning over de Propositioner, der angik Budgettet. Beretningen over Propositionerne om Bankinstitutet bleve indleverede og det besluttedes, at de skulde fremlægges. Derpaa fulgte den formelige Forhandling og tagne Beslutning om Propositionen og Fremgangsmaaden og Subhastationen, endelig Forhandlingen og den tagne Beslutning over Propositionen om Lottoets Ophævelse. – Dre og halvtredssindstyvende Møde, den 16de Februar. Følgende Petitioner vare indkomne: 1) en Petition fra et Antal Jndsiddere i Colmar, om Ophævelsen, af nogle Skibsafgivter og Læstepenge; 2) en Petition fra Staden Oldesloe om Udstedelsen af en Forordning for Næringsbrugen. Endvidere vare Concepterne indgivne til Betænkningen om Lovudkastet angaaende Prøvehandelen, angaaende Lottoets Afskaffelse, angaaende de Kongelige Forslag til Regulering af de oeconomiske Forhold ved Straffeanstalterne i Glückstadt, og endelig om Fremgangsmaaden, ved Subhastationen. Til Dagsordenen hørte den foreløbige Beraadslaaning om Klagerne fra Kronprindsenskog om for høi Beskatning og om nægtet retslig Gehør. Derpaa bleve følgende Betænkninger forelæste og antagne: om Stændermodernes Offentlighed, om Repartitionen af de ved Stænderforsamlingen foraarsagede Omkostninger, om Jndførelsen af en almindelig Værnepligt, om Ophævelsen af Beregningen efter Rigsbankspenge og om Revisionen af Brandforsikkringsanstalterne. Derpaa berettede VicePræsidenten om de til Forsamlingen indgivne Petitioner. J det Hele vare 126 saadanne indløbne, hvilke tildeels trængte til at afgjøres. Præsidiet inddeelte dem i fire Classer: 1) saadanne, der ved Affattelsen af Betænkninger allerede vare tagne i Overveielse; 2) saadanne, som enkelte Tilforordnede havde erklæret at ville understøtte; 3) saadanne, som ingen Understøttelse have fundet, og 4) saadanne, som vare forekomne ved de derover stedfundne Forhandlinger og vare med disses Afgjørelse bortfaldne. Paa givet Foranledning fra Præsidiets Side bestemte Forsamlingen, at i Henseende til de første skulde Forsamlingen hver Gang forhen tage en Beslutning, om saadanne skulde vedføjes Betænkningen til Hs. M. Kongen eller ikke, men at Petitionerne af anden Classe i hvilken Henseende siden efter af mange Tilforordnede indgaves skrivtlige Erklæringer skulde overgives til den Kongelige Hr. Commissarius med en Skrivelse, at fremdeles de under Nr. 3 nævnte ligeledes skulde overrækkes den Kongelige Hr. Commissarius, og at endelig de under Nr. 4 anførte skulde henlægges i Arkivet. – Efter Præsidiets Andragende besluttede Forsamlingen i Henseende til de ikke afgjorte Propositioner og Beretninger, at samme skulde lægges ad acta, dog kunde de meddeles den Kongelige Hr. Commissarius respective i Afskrivt og til Efterretning. - Som indløbne anmeldtes derpaa Concepterne til Betænkningen angaaende Canaltolden, over Sø-Jndroulleringsvæsenet og over Helligdags-Forordningen. - Fire og halvtredssindstyvende Møde, den 17de Februar. Forhandlingen begyndte med den endelige Beraadslaaning og Afstemning over Petitionen fra Kronprindsenskoeg om en for høi Beskatning og om nægtet retslig Forhør. Derpaa fulgte den foreløbige Beraadslaaning om Jndførelsen af en Næringsbrugs-Orden og dernæst den foreløbige Beraadslaaning over Propositionerne om Altonaer-Bankinstitut. Sluttelig fore læstes og antoges endnu Concepten til Betænkningen. over Sø-Jndroulleringsvæsenet. Fem og halvtredssindstyvende Møde, d. 18de Februar. Til Dagsordenen hørte den formelige Beraadslaaning og Afstemning over Næringsbrugen, efter hvis Beendigelse den formelige Forhandling og Afstemning fandt Sted over Altonaer-Bankinstitutets Forhold. Sluttelig bleve Concepterne til Betænkningerne over Canaltolden og over den Forordning, der skulde udstedes om Helligdagene forelæste og antagne. Sex og halvtredsindstyvende Møde, den 19de Februar. Efterstaaende Betænkninger bleve forelæste, og efterat nogle faa Redactionsbemærkninger vare afgjorte, antagne af Forsamlingen: 1) Betænkningen over Udkastet angaaende Prøvehandelen; 2) Betænkningen angaaende Forslagene og Reguleringen af de oeconomiske Forhold ved Straffeanstalterne i Glückstadt; 3) Betænkningen over Udkastet til en ny Toldforordning (med Udelukkelse af Afsnittet over Transittold); 4) Betænkning over Lottoets Afskaffelse; endelig 5) Betænkningen og Fremgangsmaaden ved Subhastationer. Syv og halvtredssindstyvende og sidste Møde, den 20de Februar. Først forelæstes Betænkningen over Kronprindsenskogs Klager, derpaa Betænkningen og Reguleringen af Næringsbrugs-Forholdene, dernæst Betænkningen over vort Lands Finantsforhold, herefter Betænkningen og Reguleringen af Bankinstitutets Forhold og endelig Betænkningen om Transittolden, hvilke alle antoges af Forsamlingen. Efterat Dagsordenen saaledes var sluttet, fremtraadte den Kongelige Hr. Commissarius, som, efter Forelæsningen af det allerhøieste Rescript, der bestemmer Stændermodernes Opløsning til den 20de Februar, og efterat han havde tilføjet nogle Taksigelsesord, højtideligt erklærede Stænderforsamlingen for opløst, Hr. Vice-Præsidenten udtalte ligeledes til ham sine Følelser i nogle Ord. Med Forsamlingens eenstemmige Raab: Vor højt elskede Konge leve! endtes Mødet. (Slutningen af dette Nummer følger i Morgen.)