JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-09-04
J en stor By paa Landet, beliggende i en særdeles smuk og velbeboet Egn, et Par Miil fra Aarhuus, er formedelst anden Bestemmelse, et godt Bageri underhaanden at faae tilkjøbs. Eiendommen, der bestaaer af et ved en forbigaaende Landevei nydeligt beliggende 8 Fag Huus, med en derlig Have til, kan kjøbes for en billig Priis, paa meget lempelige Pengeconditioner, og kan tiltrædes til 1ste Novbr. d. A. eller til 1ste Mai næste Aar. Nærmere Underretning desangaaende meddeler Commissions Forhandlingscontoiret i Aarhuus, hvor nolagtig Tegning over Eiendommen henligger til behageligt Eftersyn. Ludv. Fr. Bloch. Plads for en Lærling ved Viinhandelen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-09-04
Ved en Viinhandel i Hovedstaden kan et ungt Menneske, med gode Skolekundskaber og af god Familie, blive anbragt i Lære til 1ste Octbr. eller 1ste November d. A. Herpaa Reflecterende behage personlig eller i frankerede Breve at henvende sig til A. Hansen, const. Fæstemand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-09-04
Til Nytaar eller Paaske 1847 kan i mit Apothek er duelig ung Mand antages som Discipel. J. W. Collenburg, Apotheker i Haderslev.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-09-04
Trykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkeri. Handelscommis.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-09-04
En Handelscommis, som har lært og i flere Aar conditioneret i Korn-, Colonial-& Tømmerhandelen, men paa Grund af et uheldigt Tilfælde er sat ud af Virksomhed, ønsker sig en Plads i samme Fag enten strax eller til 1ste Novbr. De bedste Anbefalinger kunne præsteres. Avisexpeditionen anviser den Søgende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-09-04
Hvor nogle Smaapiger kunne faae Underviisning i at sye Linnedsyening, anviser Adressecontoiret. Fortepiano Stemning. Efterat have truffet Aftale med en udmærket Fortepianostemmer, troer Undertegnede at kunne imodekomme et almindeligt Ønske, ved at tilbyde de Ærede, som maatte ønske saadant, deres Jnstrumenter stemte og vel vedligeholdte, mod en aarlig Godtgjørelse af 4 s. for indenbyes Boende og 6 - for Udenbyes.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-09-04
Da det vil beroe paa Antallet, om jeg seer mig istand, til at realisere dette Forehavende, anmodes De, som maatte ønske at indgaae paa en saadan Accord, snarest muligt at Kirchhoff, henvende sig til
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-09-04
Jnstrumentmager. Brugte Pianoforter modtages i Bytte. mod nye. Kirchhoff. Fine og ordinaire Sengeklæder, flere Sorter Fjer, Duun, Bolstre og Dynevaar, samt stukne Tæpper, sælges til meget billige Priser hos Joh. Bang, Skolegade 5 s. Mærk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-09-04
At jeg fra Dato giver Ravat paa Hvedebrød, saaledes nemlig : paa 6 1, paa 12 2 og paa 1 3, dette skulde jeg ikke undlade herved at bekjendtgjøre. Aarhuus, d. 4de Septbr. 1846. A. Bruun, Bagermester. Meget lyst Havannah & St. Cr. Sukker, stødt Melis, Riis, Sago, & Kartoffelmeel, faaes i gode Varer billig hos Fr. Pontoppidan. God Ædike, spansk Peber, hvid Do., heel guul& malet Sennop, faaes hos Fr. Pontoppidan. Soja 1 & 1 Flasker og mindre Dele faaes hos Fr. Pontoppidan.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-09-04
Kjöbenhavnsk 7 & 8 Gr. Kornbrændeviin, St. Cr. Rom, faaes hos Fr. Pontoppidan.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-09-04
Sort Blæk, Glandssværke, Skedevand, Blaa draaber, Spiritus vini og Schellak, faaes billig hos Fr. Pontoppidan.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-09-04
Guult Vox kjøbes og betales med høiest gang Fr. Pontoppidan. har Priis af Flue Papir, Chr. Boegh.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-09-04
en fortrinlig Fluegift, faaes hos DampvaskeriTøi til Vask maa indleveres om Mandagen, helst om Formiddagen. - Aarhuus, den 27de August 1846, J. J. Classen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-09-04
En fuldstændig Conditor Reol, med Disk, er for billig Priis at faae tilkjøbs. Nærmere Efterretning meddeler Madame St. Petro.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-09-04
To Klædes Cheniller, en Overkjole og et Par Beenklæder ere til Salg, til billig Priis. Adressecontoiret anviser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-09-04
En smuk Lystbaad er at faae tilkjøbs, og anvises af Pottemager Nielsen. Jagten Adonis, Capt. B. Tancke, ligger under Ladning med Stykgods til Altona, og afgaaer snarest muligt. Aarhuus, den 2den September 1846. A. Thomsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-09-04
Prædikanter paa 3de Søndag efter Trinitatis. Høimesse. Domkirken Hr. Pastor Fonss; Frue Kirke Hs. H. Consistorialr. Brix; Hospitalskirken Hs. H. Consist. Brix. Aftensang: Domk. Hs. H. Stiftsprovst Dahlerup; Frue Kirke Hr. Pastor Wagtmann.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-09-05
No 146. den 5 Septbr. Løverdagen privilegeret. Kongelig Stifts-Tidende. Aarhuus Redigeres og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-09-05
Blandinger. Fra Constantinopel skrives. Den 4de August modtog Fyrsten af Samos paa sit Landsted en temmelig stor til ham adresseret Pakke, ved hvis Aabning en heftig Explosion fandt Sted, – til Høire og Venstre, pebe Kuglerne om Ørene paa den gamle StefanskiBey og hans tilfældigviis tilstedeværende Læge; men Afsenderens skjændige Hensigt mislykkedes, og med Undtagelse af nogle ubetydelige Saar, anrettedes ingen videre Skade. - Ophavsmanden til dette Mordattentat opdagedes og arresteredes endnu samme Dag; han hedder Stammatiadi og er født paa Samos. Sultanen, hvem man maatte bringe Helvedmaskinen, forat han kunde tage den i Øiesyn, lod med megen Deeltagelse ved en Kammerherre spørge til Fyrstens Befindende, og tilkjendegav sin Tilfredshed med vedkommende Politimedlemmer ved at skjænke dem en Gave af 120,000 Piastre.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-09-05
Det franske Pairskammer har kjendt Henry skyldig i Attentatet mod Kongens Person, og dømt ham til livsvarig Galeistraf. Han har nu indgivet en Ansøgning om Formildelse af Straffen. - Henry har aldrig bekymret sig om Politik, men tvertimod været meget loyalt findet. Jmod sine Arbeidere var han mild og ædelmodig. Da hans Handen gik daarligt, havde han laant 86,000 Fr.; men ogsaa disse havde han tabt. Nu forvirredes hans Forstand, han skrev til Kongen, til Rothschild og til Lamartine og bad dem om Penge; derpaa vilde han gjøre et rigt Giftermaal og skrev i den Anledning Avertissementer i Aviserne. Alle disse Midler sloge feil, og nu besluttede han at skyde Rothschild, fordi Denne ikke havde svaret paa hans Brev. Man fandt i hans Bolig følgende Linier, som han havde skrevet den Dag, da han begik Attentatet: "Forsegler Alt hvad J finder, først Papirerne i min Brevtaske, derpaa mine 120 Sider foreløbige Betragtninger. Justitien og Politiet har Ret dertil. Frivilligt Mord." Fremdeles paa en anden Seddel: "Jeg kunde ved Bedrager have faaet 20,000 Fr. og være kommen til Amerika, men jeg vil heller forblive en ærlig Mand; Forsynet begunstiger min Plan. For at opfylde min Skjæbne vil jeg, kort efter at have bivaanet den jordiske Fest, gaae til den himmelske. 29de Juli 1846 Kl. 4 Eftermiddag." Beretningen slutter med, at han ingen Medskyldige har,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-09-05
J den engelske Hær er det endnu brugeligt, at straffe med Pidskeslag. Et Tilfælde, som er blevet Gjenstanden for retslig Undersøgelse, har nys viist det Barbariske i denne Straffemaade. En Husar ved Navn White havde, under en Ruus, slaaet sin Sergeant og blev af Krigsretten dømt til 150 Pidskeslag. Denne Straf blev fuldbyrdet paa en i Sandhed græsselig Maade. Nøgen blev han bunden til en Stige, som var fastnaglet i en Muur. Hver af Pidskene, hvormed han sloges, havde ni atten Tommer lange Remme med Knuder. Ved hvert 25de Slag gjordes en Pause, for at Regimentslægen Dr. Warren kunde undersøge Delinqventens Tilstand og for at Oberst Whyte kunde udtale en Formildelse i Straffen. Begge stode i Nærheden; men den Ulykkeliges Skjæbne rørte dem ikke. Obersten stod ganske rolig med korslagte Arme og Lægen saae koldblodig til. Endnu for de første 25 Slag, vare givne, strømmede Blodet ned af Synderens Legeme. Sex af de tilstedeværende Soldater, som uden Frygt vilde have bekæmpet Fjenden i aabent Slag, kunde ikke udholde dette Syn, og sank afmægtige til Jorden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-09-05
Det græsselige Skuespil varede omtrent en halv Time. Da det var tilende, bragte man den Ulykkelige paa Hospitalet og lagde ham paa Ansigtet; hans Ryg var aldeles sønderflænget; eet af Saarene var fem Tommer bredt. Dog lægtes de efterhaanden, og i Løbet af fjorten Dage begyndte den nye Hud at danne sig. Men Mishandlingen havde angrebet de ædlere Deele, og den Ulykkelige døde kort efter. Saasnart dette blev bekjendt, androg Hr. Wakley, Parlamentsmedlem og Coroner, paa en retslig Undersøgelse, og Dødsjuryen afsagde den Kiendelse, at White var død som Følge af en grusom Hudstrygelse, at en Krigsret havde idømt ham denne Straf og at en Lov, som tilstædte en saa oprørende Tugtelse, burde afskaffes.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-09-05
Fra Wien til Rendsborg, fra Breslau til Köln udtaler sig en levende Sympathi for de nordalbingiske Brødre. Den østerrigske "Beobachter, den forsigtigste og conservativeste af alle Hofjournaler, har in extens meddeelt saavel de holsteenske Stænders Protest, som deres Besværing til det tydske Forbund, og om en Overeenskomst mellem Fyrst Metternich og Kongen af Preussen, som skal have fundet Sted under deres Møde paa Kønigswart, vide tydske Blade at fortælle. Forbundsdagen skal allerede være sysselsat med det slesvig-holsteenske og lauenborgske Arvefølge Anliggende, dog kun forsaavidt det directe angaaer den.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-09-05
Mærkelig er den badenske Regjerings Erklæring i det andet Kammer, "at den ærer og deler Følelserne for Slesvig=Holsteens Sag, at en nærmere Drøftelse ikke vil udeblive, at det saameget mere er Pligt, offentligt at modsige den danske Konges ensidige Erklæring, som der let kunde drages falske Slutninger af Tausheden, og at man maatte sætte sin Lid til de tydske Regjeringer. Hecker gav, i et begeistret Foredrag, en historisk Fremstilling af de tydske Rettigheder i Hertugdømmerne, og andre Deputerede yttrede sig ligesaa ildfuldt. Vægtigere endnu, end Folkestemmen, er den Adresse, Universitetet i Heidelberg har sendt SlesvigHolstenerne. Alle Professorerne, med Undtagelse af tre Theologer, 38 i Tallet, have underskrevet denne Adresse, der er forfattet af Gervinus; blandt dem er den store tydske Historieskriver Schlosser, som hidtil han er nu 70 Aar gammel – aldrig har deeltaget i nogen offentlig Demonstration; fremdeles Mænd som Mittermaner, Paulus, Lewald, Kortum osv. J Adressen yttres bl. A. det Haab, at Slesvig=Holstenerne og Lauenburgerne for det Første ikke ville sætte Andet mod det kongelige aabne Brev, end Ord, saameget mindre som Brevet, efter Form og Datum, ingen Lovskraft har for Hertugdømmerne, og man ikke kan vide, om man ikke tilsidst vil forene Danmark og Hertugdømmerne under Hertugen af Augustenborg. Dernæst udtales Haabet og Bistand fra de tydske Fyrster og Folkefærds Side, og der henvises til, at Vaabenmagten tilsidst har maattet bringe tidligere Arbefølgespørgsmaal til Afgjørelse. Fra alle Tydsklands Egne indkomme lignende Adresser. Kun i Kongeriget Sachsen ere slige Adresser forbudte. Den russiske Keiser har, hedder det, erklæret, indtil videre ei at ville blande sig i Sagen. Denne Politik er klog. Kommer Tid, kommer Raad. Døer Kronprindsen uden Arvinger, da er det for Rusland Tid at protestere modden cognatiske Arvefølge, og døer Hertugen af Augustenborg, da er det Tid at protestere mod illegitimeEfterfølgere. Gaaer endelig Hertugen af Beck barnløs hjem til sine Fædre, da er det Tid, at den russiske Ørneklo griber efter Hertugdømmerne; men da vil den britiske Leviathan aabne Kampen med Rus(Eisenbahnzeitung.) land.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-09-05
Der faldt forleden stærke Ord, da Presseloven blev drøftet i det badenske Deputeretkammer. Den Deputerede Mathy kaldte det eine Bübere, at Con soren i Carlsruhe strøg Steder, som fik Lov at passere i andre Aviser. Geheimeraad Nebenius kaldte det en skamløs Tale og forlod Forsamlingen. Dagen efter udkom et Ministerialdecret af det Jndhold, at hvis slige Utilbørligheder forekom tiere, havde Ministrene Ordre, at forlade Forsamlingen. – Da den Deputerede Hecker fremkom med sit Andragende for Schleswig=Holstein og Lauenburg, blev der et almindeligt Røre i Salen. Alle Kammerets Medlemmer reiste sig og man erklærede, at hvis Hertugdømmerne stædtes i Nød, vilde man ombytte Pennen med Sværdet; selv Regjeringen erklærede sig enig i denne Enthusiasme.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-09-05
Billedhuggeren Enrico Franzoni af Carrara, en Mand af kunstnerisk Renomme, som har været sysselsat næsten i alle Europas Hovedstæder, har gjort en vigtig Opfindelse; man kan sige, at han har løst Nutidens Problem. Han har nemlig opfundet en Maskine, som, ledet af eet eneste Menneske, uden Jld og uden Damp, altsaa uden mindste Fare, præsteret det samme, som Dampmaskinerne. Han falbyder i disse Dage sin Hemmelighed i Berlin, og forlanger 300,000 Daler derfor, men han gjør ikke Fordring paa en Hvid, for det første Locomotiv af hans Opfindelse gaaer paa Jernbanen og opfylder Alt, hvad han har lovet. Hr. Franzoni erklærer, at hans Opfindelse ogsaa er anvendelig for Dampbaade og Dampmaskiner af hver Art. Opfindelsen er, som man strax seer, uberegnelig vigtig; at see bag Coulisserne er umuligt. Man kommer til at tænke paa Selvbevægelse, paa et Perpetuum mobile, men Opfinderen modsiger denne Tanke; han behøver til sin Maskine menneskelig Hjælp.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-09-05
Herefter vil man ikke oplyse sine Værelser med Vox eller Stearinlys, men med Crocodilfedtlys. Hidtil vidste man ikke, at bruge Crocodillerne til Noget; men nu har man opdaget, at de indeholde megen Tran, og at denne afgiver det skjønneste Material til Belysning. Den bliver farveløs klar, og brænder fortræffeligt. Saaledes indtræder da Crokodillen i de nyttige Dyrs Række, og det er kun at befrygte, at den snart vil blive udryddet af Jorden, siden man er kommen efter, hvad den duer til. Ved denne Leilighed ville vi omtale en anden Opfindelse, der vil være meget velkommen for de Herrer, som rasere sig selv. Man har nemlig fundet, at Diamantstov udøver en eiendommelig Kraft paa Staal, og giver det den skarpeste Eg, der endnu har været at tilveiebringe. Dette beroer sandsynligviis paa en endnu ubekjendt Egenskab ved Diamanten. Vel veed man, at Diamanten stundom lammer Magnetens Kraft, man veed ogsaa, at en Diamant, som man kaster i et Kar med smeltet Jern, forvandler dette til Staal, men Jngen har endnu formaaet, at forklare dette. Australien er i sin Fanna saa eiendommelig og afvigende i Organismerne imod alle andre Verdensdele, at man ikke kan undres over, dersom her endnu bestandig gjøres de mærkeligste zoologiske Fund. Saaledes er der nylig i Sydaustralien, i Havbugten Guecian opdaget et høist mærkeligt formet Hvirveldyr, som man har givet Navn af Amphibie-Tigren. Det er omtrent 12 Fod langt; dets Hjerneskal indtager den tolvte Deel af denne Længde, og som en stor Mærkelighed ved Hovedet maa det fremhæves, at det ikke har Næseborer eller andre Lufthuller. Kjæverne ere meget stærke og forsynede med 32 Tænder. Dyret har paa hver Side 13 Ribbeen, sortagtige Haar paa Ryggen, men brune paa Siderne og paa Bugen, der, som hos Tigeren, er sortplettet. Ryghvirvelen ender i et Legeme, der er formet som en Landsespidse, og dertil er den lange Hale befæstet, ved hvilken hænger tre Hager, i Form af Flaggermuusvinger. Dyret er forsynet med to Brystfinner, men har hverken Ryg- eller Bugsinner.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-09-05
Dr. C. H. Schmidt har tilsendt Museet i Bremen en Melon, der ved den usædvanlig stærke Varme er bleven udviklet paa en Maade, hvis Mage hidtil ikke vides at være iagttagen. De fleste Kjærner i den modne Frugt have nemlig spiret meget stærkt, og have drevet Rødder paa et Par Tommers, samt Stængler paa en Tommes Længde, ved hvilke findes ganske grønne Blade, mellem to og tre Tommer lange. Det meest Paafaldende er endnu, at saadan Spiren og Væxt kunde finde Sted uden Luft og Lys, inden i Frugten.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-09-05
Til England var nu indløben den sørgelige Efterretning, at det fra Quebeck til Limerick bestemte Skib "Sir Walter Scott, som man i lang Tid ikke havde hørt Noget til, under en Storm er strandet paa Kysten af Labrador. Søen og Jsen brød sig over Vrager, og Captainen og Mandskabet tilbragte saaledes to skrækkelige Dage i Tougværket, hvorefter de endelig, paa noget Tømmer, med Nød og næppe naaede Strandbredden. Da de, efter længe at have vanket omkring her, endelig traf paa nogle Hytter, vare de Femten af dem saa udmattede, at de kort efter opgave Aanden. Jkkun Tre, hvoriblandt Styrmanden, slap derfra med Livet. "Democralie parisique, havde nys fortalt, at Ex chefen for Sikkerhedsbrigaden i Paris, Vidog, havde endt sit stormende Liv, idet han var død i den yderste Elendighed som Følge af Drikfældighed. Efterretningen var uden Hjemmel. Vidog, som fandt sig fornærmet derved, lod Redacteuren stævne, og fremtraadte for Skrankerne i det eleganteste Costume, med Diamantringe paa alle Fingre. Tribunalet idømte Redacteuren en Mulct af 50 Fres.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-09-05
En Referendarius i Berlin har for nogle Dage siden skudt sig i Dyrehaven. Han gik ud af Verden med en eiendommelig Løgn. For nemlig ikke at ansees for Selvmorder, opbød han Alt, for at man skulde troe, han var falden i Tvekamp. Før sin Død talede han meget om en Duel, som forestod ham, paa det Sted, hvor han fuldbragte Selvmordet, havde han afstukket en ordentlig Mensur, paa den Plet, som skulde forestille den fingerede Modstanders Mensur, havde han traadt kunstige Fodspor i Sandet, og paa Kamppladsen havde han henkastet nok en Pistol. Prinds Albert, Dronningen af Englands Gemal, trues af en forunderlig Adresse, som Maadeholdsforeningen i Liverpool har voteret at hjemsøge ham med. Denne Forening beklager nemlig, at Saamange drikke sig fulde, ved at drikke paa Prindsens Sundhed, og har nu henvendt sig til ham selv, for at bede ham udfinde et Middel, hvorved dette kan forebygges. Man er nysgjerrig efter at erfare, hvilke Forholdsregler Prindsen vil tage, for at forhindre Folk fra, at drikke paa hans Sundhed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-09-05
J Petersborg døe daglig 900 Mennesker, men officielt vil man ikke vedgaae, at det er Cholera, som bortriver dem. Den Cholera, som grasserer i Berlin, London og Paris, er blot sporadisk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-09-05
Efter Forlydende er Sir John Ros paa sin lille Kutter "Mary, efter 14 Dages stormfuld og besværlig Fart fra Helsingøer, lykkelig ankommen til London, hvor han var modtagen med Lovpriisning og Beundring.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-09-05
Redacteuren af Stockholms Søndagsblad, Sjoberg, er nylig gjentagne Gange, endog paa offentlig Gade, bleven morderisk overfalden, slaaet og ilde tilredt med Knive. Ved det optagne Politiforhør har det viist sig, at Gierningsmændene ere to Borgercapitainer, som saaledes havde ladet deres Harme gaae ud over Sjøberg, fordi denne ikke paa Opfordring, vilde tilbagekalde nogle formeentlig ærerørige Beskyldninger mod det borgerlige Militair. Sagen gjør stor Opsigt der paa Stedet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-09-05
J Hamborg er i disse Dage eller Rætter skeet et mærkværdigt Tyveri paa Grev Adolph af Holsteens Monument. Man har nemlig stiaalet dets Hjelm og Sværd. Et tydsk Blad, som fortæller dette Tyveri, vil endog tillægge det politisk Betydning. Det siger nemlig: Disse Gjenstandes Værdi som Metal er saa ubetydelig, at man ikke kan dølge den Formodning, at Tyven har havt et andet Øiemed, end at berige sig. Adolph IV. Hertug af Holsteen, beseirede som bekjendt i 1227 Waldemar den Anden ved Bornhoved, for Hamborg var denne Seir, der kostede de Danske 4,000 Mand, og den danske Konge et Øie, af betydelig Jndflydelse. Det skulde derfor ikke undre os, om andre end tydske Hænder havde udført denne Streg (1). (Flp.) Fra Nykjøbing paa Morsø skrives, at der sammesteds den 16de Aug., begunstiget af det skjønneste Veir, afbrændtes et af Lieutenant Scavenius arrangeret Fyrværkeri, for hvilket Hr. Lieutenanten af det talrige Publikum tildeeltes levende bifald. (Thist. Av.)¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-09-05
J Aalborg ventes – ifølge "Aalb. Av." – et Besøg af Kronprindsen i Slutningen af denne Maaned; Hs. kgl. Høihed skal nemlig have ifinde at gjøre Reisen opad Vestkysten til Thisted og at feire Hs. M. Kongens Fødselsfest den 10de hos Kammerherre Skeel paa Birkelse, samt derfra over Hjørring, og Frederikshavn at indtræffe til Aalborg. – Underet stærkt Tordenveir i Løverdags Aftes antændte Lynilden Tømmermand Lars Peters Huus i Sulsted, som aldeles afbrændte. Jndboet blev dog reddet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-09-05
J Frederikshavn – fortæller Hjørr. Av." ere Byens Gjæs, som hidtil have maattet underkaste sig den vistnok pinefulde Skjæbne, at plukkes levende flere Gange om Aaret, indgaaede til Øvrigheden. med en Besværing over denne høist udelicate Behandling. Med Dampskibet "Jris fra Kjøbenhavn. Eftermiddag Kl. 6.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-09-05
Hds. Maj. Dronningen afreiste i Torsdags Eftermiddag med Krigsdampskibet "Heklad.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-09-05
Under 26de f. M. har Hs. Maj. i Naade og med Pension entlediget Amb. og Landraad Grev v. Brockdorff fra hans Embede som Amtmand over(Berl. Td.) Neumünster Amt
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-09-05
Breve og Reisende fra Kiel bringe Efterretning om, at der Natten imellem den 1ste og 2den de har været Optøier, under hvilke der er blevet raabt "Peret for Oberst Høeg, og slaaet Vinduer ind hos Major Zachan, hos hvem Oberst Høegh var til Gjæst. Hr. Olshausen, Redacteuren af Kieler Correspondensblatt, er bleven ført som Arrestant til Rendsborg
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-09-05
Bekjendtgjørelser. Prinds Frederik Ferdinands Tegneskole.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-09-05
De, som herefter ønske sig optagne til Underviisning i Prinds Frederik Ferdinands Tegneskole for Kunstnere og Haandværkere, vilde melde sig hos Politiassistent Nielsen. og medbringe deres Døbe=Attester.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-09-05
Brandassurance-Foreningen for rørlige Eiendele i Nørre-Jylland. Overeensstemmende med Lovenes § 12 opfordres herved de Medlemmer, som staae til Restance med deres Bidrag til Assuranceforeningen for afvigte Assuranceaar, til, inden 20de September næstk., hertil portofrit at indbetale bemeldte Bidrag tilligemed den befalede Mulkt af 1/2 pro mille af Forsikkringssummen og Gebyhr for
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-09-05
nærværende Bekjendtgjørelse. Hvis denne Opfordring ikke efterkommes, ophøre Vedkommende at være Medlemmer, ifølge ovennævnte 8 i Lovene. Directionen den 19de August 1846. C. Jngerslev. Güldencrone. F. Folsach. H. Brasch. Seer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-09-05
Efter Communalbestyrelsens Begjæring afholdes Tirsdagen den 15de Septbr. førstk., om Formiddagen Kl. 10, offentlig Licitation paa Raadstuen til Udførelsen af Gade og Natterenovation, samt Materialkjørsel her for Byen, hvilken forhen har været udført deels af Ratmanden og deels af Forskjellige ifølge Licitation, Alt efter Conditioner, som nærmere skulle blive bekjendtgjorte ved Licitationen. Aarhuus Bytogedcontoir, den 5te September 1836. kleider.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-09-05
Placat. Jfølge Amtsraadets Approbation ville 8 Steenkister blive at opføre paa Veiene i Maarslet Sogn. Disse Steenkisters Opførelse stilles til offentlig Licitation paa Birkets Thingsted, paa Aarhuus Raadhuus, Mandagen den 14de d. M., om Formiddagen Kl. 10. Conditioner og Overslag kunne, forinden Licitationen, erholdes til Eftersyn her paa Contoiret. Wilhelmsborgs Birkecontoir, den 5te September 1846. Rasmussen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-09-05
Da der ikke ved den idag afholdte 3die Auction over det Boet efter Niels Thomsen Storring tilhørende Sted – 737 i Garvergyden skeete noget Bud paa dette, afholdes en 4de Auction over omhandlede Eiendom Mandagen den 14de dennes, om Formiddagen Kl. 11. Auctionen afholdes i selve Stedet. Dette bekjendtgjøres herved til Liebhaveres Efterretning. Aarhuus Byfogedcontoir, den 4de September 1846. kleider.