JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1810-09-10
Versailles, den 27de August. Den 24de om Morgenen Kl. 5 var Hs. Majestæt paa Jagt i Skoven ved Mendon. En Hjort blev forfulgt 2 Timer indtil Rambouillet, hvor den fældedes. Keiserinden fulgte efter i en Vogn. - Paa Tilbageveien satte Keiseren sig ved St. Ausin under et Træe, og underholdt sig halvanden Time med 2 Forpagtere om Agerdyrkningen og Landvæsenet. Kl. 9 kom Keiserinden tilbage til Keiseren, hvorpaa de begave sig til Hr. Oberkampes Manufactur i Jour. Hs. Majestæt besaae Fabriken, og bemærkede med Fornøielse, at den indiske Bomuld med Fordeel kan erstattes ved den mapolitanske, og at denne Fabrik, der endnu for 3 Aar siden kuns forarbeidede raa Colonial Producter, nu allene betiener sig af Fastlandets Producter. Den neapolitanske Bomuld er bedre end den levantinske og virginske; Fernambue er allene bedre. - Saaledes har altsaa Engellands uretfærdige System frembragt en Revolution i Jndustrien. Snart vil Drue lukker erstatte Sukkerrørets, og det er sandsynligt, at om 3 Aar kuns lidet Colonial sukker vil blive forbrugt. Den neapolitanske og levantinske Bomuld vil træde i Stedet for den americanske. Hs. Majestæt Keiserinden, vilde besee alle Værkstæder, uagtet hun var opstaaet om Morgenen Kl. 4 og følgelig meget træt. Da Keiseren befandt sig ved Taffelet, spurgde han om Hr. Oberkamps Alder, og da han hørte at han var 75 Aar gammel, saa drak han hans Skaal. Det er 50 Aar siden denne agtværdige Mand ankom til Jony med 50 Louisdorer; - nu er han en Mand paa 15 til 16 Millioner. Landsbyen Jour, som den Gang kun havde 400 Jndvaanere, indeholde nu 2000. Hr. Oberkamp, besidder sin Formue med Ære ; thi den et hverken Frugt at Bedragerie eller Jntrique. Da Hs. Majestæt mødte Præsten paa Veien, spurgte han samme: om Hr. Oberkamp, gjorde meget godt i Byen. Ret meget, svarede Præsten, thi han ernærer alle Fattige. Man bemærkede, at Hs. Majestæt derpaa svarede : i saa Fald er har den sande Herre af Jour.
Berlingske Tidende, 1810-09-10
Bayonne, den 12te August. Hs. Majestæt Kong Josephs Reise til Andalusien, for at besee Beleiringsanstalterne for Cadix, er bleven opsat. J Madrid hersker en fuldkommen Relighed; dog har man maattet lægge en stærk Besætning i i denne Hovedstad, da man har gjort den Opdagelse, at Jnsurgenterne for kort siden havde fattet den Plan at overfalde Hs. Majestæt om Natten i sin Residents. De indsaae imidlertid selv snart det Umuelige 1 i denne daarlige Speculation, og afstode fra deres Forsæt.
Berlingske Tidende, 1810-09-10
Den 22de August. J Forgaars passerede de sidste Tropper af Divisionen Drouet herigiennem. De udgjøre omtrent 12000 Mand og begive sig til Spanien.
Berlingske Tidende, 1810-09-10
Fra den spanske Grændse, den 6te August. Reisende, som komme fra Madrid, fortælle om en stor Bevægelse, der fandt Sted imellem Besætningen sammesteds, i Midten af Julii.
Berlingske Tidende, 1810-09-10
Efter Gouverneurens General Belliards Befaling, maatte Tropperne træde i Gevær, den Kongl. Garde blev opstillet foran Palaiet og Kongen, som befandt sig paa Comoedie, ilede tilbage til Slottet, hvor de fornemste Embedsmænd og Generaler forsamlede sig. Jmidlertid var Roligheden i Staden aldeles uforstyrret. J Troppernes Stillinger ere ingen synderlige Forandringer skeet. Det store Hovedqvarteer er endnu i Sevilla og Tropperne i Andalusien er ere saaledes fordeelte, at hverken Engellænderne eller Jnsurgenterne kunne udrette noget mere ved Landgangs-Forsøg. Man vilde have Efterretning om, at et spansk Corps atter var i Begreb med, fra Gibralter af, i Forening med adskillige engelske Regimenter, at rykke frem mod Cadix, for at undsætte denne Fæstning, der nu ængstes alvorligen, da Beleringsarbeiderne næsten ere endte. Af denne Aarsag er ogsaa en Afdeling af det mortierske Corps bleven forlagt til det sydvestlige Andalusien, hvis Plads igjen er bleven besat med andre Tropper. General Regniers Corps rykker stedse frem. En Deel deraf vedbliver at rykke efter General Hills Corps, som nu har forenet sig med den engelske Hovedarmee, og udgiør sammes høire Fløi. Dette Regnierske Corpser nu ligeledes bleven Marschal Massena underordnet, og hører saaledes ogsaa til Portugal=Armeen, hvis venstre Fløi det danner under General Regniers Anførsel. Centrummet commanderes af Marschal Ney og den høire Fløi af Hertugen af Abrantes. Alle de engelske Dispost et tioner lade formode, at Wellington agter at trække sig tilbage til Combra og Lissabon. Den engelske Hovedstyrke er concentreret i ViseuDen franske Armee er indrykket i Beira, og har taget en saadan Stilling, at Hovedfæstningen Almeidas Beleiring fuldkommen er dækket.
Berlingske Tidende, 1810-09-10
Marschal Massenas Hovedqvarteer stod i Begreb med at afgaae til 6 Percico, et Par Mile paa hiin Side Almelda. Kuns i det Tilfælde, at Lord Wellington vil undsætte Almeida, kan man vente et Hovedslag. De tydske og portugisiske Tropper i den engelske Armee svinde dagligen i ved Desertion.
Berlingske Tidende, 1810-09-10
Neapel, den 16de August. Den 31te Julii har General Stuart udstædt en meget skarp Forordning i Messina, der beviser, at han ingen Tiltroe har til Sicilianerne. J Følge samme skulle alle Personer, som ere vandrede over fra Kongeriget Neapel til Sicilien, udlevere deres Vaaben, af hvad Slags de end maatte være, og inden 8 Dage forsyne sig med nye Sikkerheds- og Opholds Billetter, udfærdigede af General Stuart. J modsat Tilfælde ansees de for mistænkelige og blive indspærrede.
Berlingske Tidende, 1810-09-10
Det Kongl. Hovedqvarteer befinder sig vedvarende i Piale; men Armeen er, som herværende Blade bemærke, siden den 5te dennes igien gaaet fra hinanden, da Expeditionen mod Sicilien maa opsættes saalænge til det Uheld er bleven oprettet, der mødte Capitain Carracciolos Flortille den 25de Julii ved Amanten. Til at dække Landgangs Fløttillen, der ligger for Anker ved Bagnara, Scilla og Reggio, er et tilstrækkeligt Antal Tropper tilstæde. Da de øvrige ere trukne i beqvemmere Qvarterer lide disse mindre af Heden, og kunne nyde en bedre Pleie. Dersom Kongen endnu længere bliver i Piale, kunde det vel være mueligt at Hs. Majestæt Dronningen aflagde et Besøg der, da hun i flere Maaneder ikke har seet sin Gemal.
Berlingske Tidende, 1810-09-10
Triest, den 18de August. Den 15de dennes gjorde Engellænderne og nok et Besøg med congreviske Brandraketter, af hvilke de kastede et Par Dusin efter det nye Lazarets Havn, hvor 6 aftakkede forhen russiske Krigskibe ligge for Anker. Hver af disse Raketter veier 15 til 18 Pd. Det hele Bombardement blev imidlertid overstaaet, uden at der skeete mindste Skade.
Berlingske Tidende, 1810-09-10
Amsterdam, den 1ste September. Divisionsgeneral Durutter, som commanderede den hollandske Armees Avantgarde 1799, og blev saaret i Slaget mod Engellænderne ved Costricum, har faaet Commanden over Garnisonen her, der bestaaer af noget over 5000 Mand, hvoraf de halve for det første forblive i Qvarteer hos Borgerne af Mangel paa Caserner. Da Soldaterne endnu skulle have Forpleining, Lys og Varme i deres Qvarterer, har man des aarsag i Gaar afsendt en Coureer til Paris. - Keiserens Ankomshertil forventes ikke meere.
Berlingske Tidende, 1810-09-10
London, den 18de August. En til Portsmouth ankommen Brig har medbragt følgende Efterretning fra det gode Haabs Forbierg. De franske Fregatter Bellona, Minerva og Victor ere udløbne fra Jsle de France, for at krydse i de indiske Farvande. Fregatterne la Manche, Venus og Entreprenantevare beskjæftigede med at udbedre deres Haverier. Briggen befandt sig den 18de Junii ved St. Helene. Vor indiske Flaade var endnu ikke den Gang ankommen dertil.
Berlingske Tidende, 1810-09-10
Et spansk Skib med Penge, bestemt til den spanske Minister i Nordamerika, mistede i en Storm sin ene Mast og maatte anløbe den første den bedste Havn for Havarie. En engelsk Krigsbrig, som eskorterede dette Skib, tog Pengene ombord, seilede dermed til America og forlangde under disse omstændigheeder at faae Tilladelse til at løbe ind. Man er begierlig efter at vide Udfaldet af denne Begivenhed, da Regieringens sidst bekiendtgjorte Principer forbyde saavel engelske som franske Krigskibe at indløbe i deres Farvande, undtagen i Tilfalde Havarie og naar de have Depescher ombord. Vi haabe at Opistændihederne ville blive tagne i Overveielse og den gode Forstaaelse imeller begge Staterne ikke vorde afbrudt ved et Tilfælde, der ikke kunde forusees og saare meget kan undskyldes om ikke billiges.
Berlingske Tidende, 1810-09-10
Efter de seneste Breve fra Portugal udgiør Marquis Romanas Armee 18000 Mand, General Carrues Corps ikke med iberegnet, den bestaaer af 3000 Mand. En stor Mængde spanske Officerer ere paa serede over Badajoz til Gallicien, for at formere nye Corpser sammesteds Den 21de August. J Morges ere Breve ankomne hertil fra Lord Wellingtons Hovedqvarteer. Tillige have vi erholdet portugisiske Aviser af 3die August og spanske af 31te Julii. - Vort Jnfanterie under Brigade General Crawfurd havde den 1ste August trukket sig til Dalen Mondego. Da General Regnier foretog sig en Bevægelse, rykkede vort Cavallerie frem, for at holde Øie med Fienden. Ifølge samme Demonstration marscherede General Hill til Sarzedos, og satte sig i Forbindelse med General Coles Division, som staaer i GeradaEfter Breve fra Bilbao og St. Ander har General Poliers Expedition havt meget slemme Følger. De Franske have til Straf paalagBiscanerne en Contribution af 3 1/2 Million Realer, og 12000 Mand ere paa Marschen fra Vittoria, for at besætte Stæderne og Havnene i denne ulykkelige Provinds.
Berlingske Tidende, 1810-09-10
Oberst Wyndham af det Kongl. Dragon-Regiment blev taget til Fange, da han visiterede vore Forposter ved Pindel.
Berlingske Tidende, 1810-09-10
Af alle de Efterretninger der indløbe fra den spanske Besiddelse America, synes man stedse meere at kunne drage den Slutning, at disse Provindser tilhøbe ville rive sig løs fra Moderlandet, da man allevene opretter nye Regieringer. Florida begiver sig, efter al Sandsynlighed, under Fristaternes Beskyttelse.
Berlingske Tidende, 1810-09-10
Petersburg, den 21de August. Ved den Diner, som den franske Gesandt gav paa sin Keisers Forselsdag, udbragdes følgende Skaaler: Keiseren af Frankrig, Keiseren af Rusland, den faste Alliance imellem begge Keiserdømmene.
Berlingske Tidende, 1810-09-10
Hoftidenden indeholder intet andet om Krigsbegivenhederne i Moldau end blot Efterretningen om det forgieves Forsøg Tyrkerne gjorde den 7de og 8de Julii paa at føre en Deel bevæbnede Baade til Rudschuck.
Berlingske Tidende, 1810-09-10
Fra Tyrkiet, den 16de August. Ved den 3de Gange igientagne Storm paa Rudschuck skal den russiske General Sievers være falden. Storvisteren Jussuf Pascha er en Oldinpaa 70 Aar. Han er nøiet, men dette vansirer ham ikke. Da haren Dag kastede Dechirid med nogle af sine Slaver, kom en af Vanvare til at slaae Øiet ud paa ham. Musselmanden befalede strax sin Jntendant at give den Ulykkelige en Sum Penge; og denne aldrig mere at lade sig see for ham. Vizieren har deraf faaet Navnet Kiør o: den Enøiede.
Berlingske Tidende, 1810-09-10
Wien, den 25de August. Ved den Natten imellem 3die og 4de dennes 3 Gange igientagne Storm paa Fæstningen Rudschuk skulle Russerne have tabt i Generaler. Man venter med største Begierlighed paa nærmere Efterretning fra Tyrkiet. Dette Aars Feldtog synes at ville blive afgiørende. Man trivler meget paa at Kammenskoi, efter saadanne Begivenheder, vil kunne holde sig paa den høire Donaubredde, saa meget mere som Storherren nu selv skal være i Anmarsch med en stor Armee.
Berlingske Tidende, 1810-09-10
Den 29de August. Østerrigske Tropper vedblive at marscher til de tyrkiske Grændser.
Berlingske Tidende, 1810-09-10
Den franske Keiserinde Louises Fødselsdag blev ogsaa celebreret herved at adskillige Festins. Der opførtes en Caroussel, hvori Keiseren og Erkehertugerne toge Deel som Riddere i gammel tydsk Dragt.
Berlingske Tidende, 1810-09-10
Hamburg, den 7de September. Breve fra det østerrigske forestille den russiske Armees frugtesløse Storm paa Rudschuck, i de første Dage af August, som yderst blodig. Nogle melde endog at Beleiringen skulde være ophævet. Det fattes imidlertil aldeles paa authentiske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1810-09-10
Nederrhin, den 2den September. Paa Veien fra Düsseldorf til Dørsten, og lige til Grændserne af Kongeriget Westphalen, vare Heste allerede blevne bestilte for Reiser Nap leon. De ere nu igjen afsagte.
Berlingske Tidende, 1810-09-10
Aschaffenburg, den 27de August. Storhertugen har i Constitutions=Acten bestemt sin aarlige Gehaltil 350000 Fl. Keiseren af Frankrigs Donationer, bestaaende i Demainer i Fyrstendømmene Fulda og Hanau, som aarligen give 600000 Fr. i Renter, ere stadfæstede. Storhertugdømmet bestyres ved en Constitution, som fastsætter at alle Borgerne efter Lovene skulle nyde lig i Rettigheder og alle Religioner have lige Friheder.
Berlingske Tidende, 1810-09-10
Hannover, den 4de September. Den tydske Armees Hovedqvarteer, som skal indtreffe her den 10de dennes, bestaaer af et Antal Officerer af Generalstaden og adskillige Emploielrs. J Spidsen for samme staaer General Compans, som først indtreffer her efter at have overgivet de aftraadte Lande til Rhinforbundets Commissairer. 15000 Mand Franske marschere igiennem Westphalen.
Berlingske Tidende, 1810-09-10
Ørebroe, den 31te August. Under 13de dennes overleverede Rigets Stænder en underdanisk Adresse til Hs. Majestæt Kongen for at condolere ham i Anledning af Høisal. Hs. Kongel. Høiheds, Kronprinds Carl Augusts dødelige Afgang, samt takke ham for Rigsdagens Forflytning. Den Deputation som overrakte Hs. Majestæt denne Adresse, anførtes af Landmarskal Clas Flemming og de 3 Stænders Talemænd. Til naadigst Svar paa denne Adresse behagede det Hs. Majestæt at udtrykke sig saaledes: Det dyrebare Beviis jeg i Dag modtog paa Rigets Stænders Tænkemaade mo min Person, Eders dybe og retmessige Sorg over Tabet af en første som lovede Sverrig lykkeligere Dage, giver Eder Ret til mit Hiertet inderligste Taknemmelighed. De sørgelige Erindringer, J gode Herred, og Svenske Mænd gienkalde skulle følge mig de faa Dage jeg endnu kan have tilbage - skulle vise mig den trøstende Forhaabnings Løn i en høiere og fuldkomnere Verden. Jeg behøver tenne Bevidsthed, for ei at segne under Vægten af det haard Slag, som rammede mig og mit Rige. Fra den meest lovende Udsigt for Fremtiden blev Fædrelandet hastig sat i en Forlægenhed, der fra alle Sider intet lod øine uden truende sater eller en uvis Skjebne. Mit Livs Aften mørknedes, og 2 mit Blik kan ei mere hvile med sin Tillid paa den ædle Fyrste, som ved min Side ver mig Borgen for mit Folks tilkommende Lyksalighed. Forgieves søger jeg ham nu i Udøvelsen af det høie Kald han imodtog af det svenske Folks Kierlighed. Mit Øie maae sænkes mod Graven, for at treffe min og Sverrigs bortgangne Ven; - men snart opløftes det til de lysere Egne, hvor han nu er, og fortrøstningsfuld nedkalder det endnu hans beskiermede Værn og et sørgende Fædreneland. Jeg har allerede tilstrækkelig forklaret de Grunde der bevægede mig til at forflytte Rigsmødet. Det er mig kiært at erfare at Rigstændernes og min Overbeviisning ogsaa i denne Henseende har været nøie overeenstemmende. Jeg forbliver Eder &c. &c.
Berlingske Tidende, 1810-09-10
Da mange af de Deputerede fra Stæderne og Landet ere bortreiste herfra for en Tid, og flere af de Corpser, som vare forlagte hertil, have faaet Ordre at vende tilbage til deres Standqvarterer, saa hersker nu her den største Stilhed. Ligeledes ere en stor Deel af Tropperne afmarscherede fra Hovedstaden, da slet ingen Urolighed mere bemærkes der.
Berlingske Tidende, 1810-09-10
Coursen paa Kiøbenhavn er i Hamburg noteret 470 s. C. 2 Rdr.
Berlingske Tidende, 1810-09-10
Blandede Efterretninger. Hertugen af Otranto (Fouche) hvis Reise fra Paris de offentlige Blade have givet saa mange Bestemmelser, er nu, ifølge nyere Efterretninger, i største Hast vendt tilbage til Paris over Alessandring.
Berlingske Tidende, 1810-09-10
Bayersk Overbergraad og Ridder Baader har opfundet en Maskine, hvormed man kan bringe sig selv hvorhen man vil paa Vander, uden at bruge Hænderne dertil. Man sidder paa en Stoel, giør Bevægelsen i al Mag med Fødderne, ved Hielp af Klapper, og kan have Bord o. fl. Beqvemmeligheder for og omkring sig.
Berlingske Tidende, 1810-09-10
Udenlandske Efterretninger. Batteriet Trekroner, den 10de Septbr. Fra den 7de til Dag ere indpasserede 55 og udpasserede 71 Skibe. De Nord fra komne og praiede Skibe berettede at have seet 2 fiendtlige Krigskibe under Skagen, 2 Fregatter ved Kullen og 3 Orlogskibe ved Anholdt. Skipperen paa et Fartøi, som er indbragt i Dag, brretter at han sidste Torsdag saae et fiendtligt Orlogsskib og en Brig i Nordsøen, samt et Kattaat en Fregat til Ankers Norden for Lessøe.
Berlingske Tidende, 1810-09-10
Corsøer, den 8de Septbr. 1/2 Miil Sønden for Sprogøe ligge 2 Orlogskibe til Ankers.
Berlingske Tidende, 1810-09-10
Callundborg, den 7de September. J Formiddags Kl. 10 og serveredes 2 store 3mastede Skibe at komme nord fra; men endnu kan ikke sees om det er Orlogskibe. De vedblive at seile syd efter, og ere nu Kl. 11 imellem Seierøen og Reftnæs.
Berlingske Tidende, 1810-09-10
Kiøbenhavn, den 10de September. Under 27de August er udkommen et Tillæg til Reglementet af 28de Marts 1810 for Kaperfarten og Prisernes Behandling.
Berlingske Tidende, 1810-09-10
Hs. Majestæt Kongen har ved Resolution af 17de f. M. allernaadigst befalet, at der af de mindre Tienstdygtige, som ellers efter deres borgerlige Stilling henhøre til Kiøbenhavns borgerlige Artillerie, skulle ansættes 10 til 15 Mand ved ethvert af dette Corpses 12 Compagnier, samt at dette Compagnierne annecterede Mandskab skal beskieftiges med at forfærdige Ammunition, og underordnes enten en ved ethvert Compagnie nye ansættende Underofficeer, eller og en af de nuværende, hvem intet Mandskab forhen er tildeelt.
Berlingske Tidende, 1810-09-10
Jgiennem det Kongelige danske Cancellie er under 4de dennes udstædt følgende Placat : Da det ofte er Tilfældet, at Reisende, efter at have erholdt Pesser til de af dem opgivne Bestemmelsesteder, forlade den Vei, som fører derhen, og omreise i Landet uden at lade sig forsyne med nye Passer, hvorved Ordens Overholdelse giøres vanskelig for vedkommende Embedsmænd, saa bliver det, i Overeensstemmelse med Hs. Majestæts allerhøieste Resolution af 26de f. M. herved paa lagt samtlige Øvrigheder, hvem Opsyn med Pasvæsenet er betroet, nøie at vaage over, at ingen Reisende tillades at vælge anden Vei, end den han bestemt har opgivet at ville følge, eller og som nærmest før rer til det Sted, hvorpaa hans medhavende Pas lyder ; ligesom og den ved denne Placat Øvrighederne indskiærpede Forholdsregel herved bekiendtgiøres til alle Vedkommendes Efterretning.
Berlingske Tidende, 1810-09-10
Hs. Majestæt har allernaadigst befalet, at Advocaterne i Høiesteret, saavelsom Procuratorerne ved Over= og Underretterne i begge Rigerne. skulle forsynes med Embedsbestallinger, og, som følge heraf, ligemed andre Kongelige Embedsmænd giøre Jndskud i den Kongelige Enkekasse til Pension for deres eventuelle Enker, samt at dette Indskud hvilket for Hs. Majestæts lønnende Embedsmænd beregnes efter deres Sager, skal for Advocater og Procuratorer bestemmes saaledes, som om de første af disse havde en aarlig Embedsindtægt af 1500 Rdlr. og de sidste af 500 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1810-09-10
Ved et af afg. Borgercapitain og Kleinsmedmester Ole Jensen, af Kiøbenhavn, under 7de Februar d. A. oprettet Testamente, er Frue Kirkeskole her i Staden indsat til Universalarving, saaledes at alt hans Efterladenskab, rørligt og urørligt, paa nogle Gaver nær, som udbetales den Afdødes Svend og Tienestepige, henfalder til bemeldte Skole. Ligeledes tilfalder bemeldte Skole i sin Tid den Kopital, som, ifølge Testamentet, udsættes paa Rente for Testator Søster og Svoger den for deres Levetid nyde hver 50 Rdlr. aarligen, saalænge de leveAvanerment, Forflyttelse og Afgang ved Vor Landmilitalt-Etat.
Berlingske Tidende, 1810-09-10
Under 30te August : 1) Prem. Lieut. a la suite J. G. v. Høyet, af norske Livregiment, indtræder i virkelig Prem. Lients. Nummer og Gage ved Regimentet, hvorved hans nu havende Eftersgage ophører, og Sec. Lieut. J. M. v. Nielsen forsættes fra Jægercompagniet til et at Regimentets Musketeer=Compagnier. 2) Den ved Randers Provincial=Arsenal ansatte Fyrværker og Regnskabsfører J. A. Ertzgaard udnævnes til Sec. Lieut. ved den danske Artillerie=Bataillon.
Berlingske Tidende, 1810-09-10
Under 1ste September: 1) Prem. Lieut. af den danske Artillerie Bataillon F. C. G. v. Schrøder meddeles efter Ansøgning i Raads Afskeed af Krigstienesten, med Løfte om ved forefaldne Leilighed at bliver ansat i et civilt Embede. 2) Ved det slesvigske Jnf. Reg. udnævnes Prem. Lieut. H. F. v. Schmidt til Stads=Capitain og Sec. Lieut. L. v. Eyben til Prem Lient.; Sec. Lieutenanterne J. v. Schrøder, J. v. Wulfstorff og S. M. v. Myohl oprykke i den høire See Lieut. Gaae, og Sec. Lieut. S. v. Lachmann forsættes fra Greneder Compagniet til et Musketeer=Compagnie. 3) Sec. Lieut. C. C. v. Ol, af det fyenske Jnf. Reg., oprykker ved samme i den høire Sec. Lieut. Gaae, og forbliver ved Grenadeer Compagniet. 4) Prem. Lieutenantern W. C.v. Voigt af Vort Eget Regiment, H. J. v. Seydewitz, af den slesvigske Jnf. Reg. og C. C. v. Stydewitz, af Kiøbenhavns Jnf. Reg, reserveres Capitains Anciennetet fra denne Vor Resolutions Datum. 5, Stabs-Capitain af det oldenborgske Jnf. Reg. F. v. Zepelin, Ridder, af Dannebrog, udnævnes til Chef for det vacante 4de Compagnie i samme Regiments 4de Bataillon, og reserveres sin Anciennet i Regimentets 2 første Batailloner.
Berlingske Tidende, 1810-09-10
Under 4de September: 1) Sec. Lieut. F. G. v. Mezzi, af det dan de ske Livregiment, forflyttes i samme Egenskab til Kronens Regiment og indtræder ved samme i den høiere Sec. Lieuts. Gage. 2) Sec. Lieut L. v. Lorenzen, af norske Livregiment til Fods, forsættes i lige Egenskab til det aggershusiske Skarpskytter Regiment med Anciennetet fra denne Vor Resolutions Datum. 3) Prem. Lieut. af Prinds Christian, Frederichs Regiments 3die Bataillon C. E. v. Breyen, som er ansat ved Toldvæsenet, meddeles efter Ansøgning i Naade Afskeed af Krigstienesten. 4) Regimentsqvarteermester og Auditeur ved det jydske Skarpskyttercorps, Overkrigscommissair S. Wedege, forsættes i lige Egenskab til det siælland. ske Skarpskyttercorps. 5) Sec. Lieut. J. C. v. Stenicke, af Prinds Christian Frederichs Regte, Anecterede Batailloner, oprykker til virkelsPrem. Lieut. ved samme og forbliver ved 4de Bataillons Jæge Comp., hvorimod Pr. Lieut. v. Fogh forsættes fra sidstmeldte Comp. til er Musketeer-Comp. 6) Sec. Lieut. L. P. v. Hedermann af Prinds Chrostian Frederichs Regts. 4de Bats. Jægercomp. ansættes som Sec. Lieut. ved Jægercompagniet i 3de Bat., og ansættes derimod Sec. Lieut. P. W. v. Ross ved Jægercompagniet i 4de Bataillon. Under 6te September: Sec. Lieut. a la suite ved Guldecorpset ;v. Riis oprykker ved samme i virkelig Sec. Lieuts. Nummer Hovedqvarteer Frederiksberg Slot, den 8de Septbr. 1810. Frederik R.
Berlingske Tidende, 1810-09-10
Befordringer og Afgang. Under det danske Cancellie. Den 4de Septbr. er Exam. Juris H. J. Woydemann confirmeret som Veier og Maaler i Ribe. Den 5te, Byefoged i Kragerøe, Lieutenant K. Knudsen, udnævnt til Præsident i Christiansand; Vice=Raadmand i Christiansand, M. Glückstad, til 1ste Raadmand sammesteds, og Procurator J. Dahm til 2den Raadmand der paa Stedet.
Berlingske Tidende, 1810-09-10
Under General-Toldkammeret: Den 26de August er Told forvalteren i Heiligenhafen, Pr. Lieut. C. D. v. Michaelsen, udnævntil virkelig Kammerraad. Den 27de er Consutitionskasserer T. H. Lange i Slagelse, Told- og Consumtionskasserer N. A. Meyer i Middelfart, Told- og Consumtions=Jnspecteur D. Meelbye i Faaborg samt Patrouillebetiene D. Rasch i Naade og med Pension entledigede; Fuldmægtig C. G. Høst beskikket til Revisor for Revisions-Contoiret paa Kiøbenhavns Toldbod og J. Smith til Copiist i samme Contoir.