JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1793-12-01
Udenrigs 60 a 70 Rd. . . unge Parret 1 Rd. 4 Mk. . . Grøn Sæbe, en Otting, 2 Rd. 3 Mk. - s. Capuner fede et Par 1 Rd. 2 Mk. . Hu Fisk. . . mavre et Par Rd. 4 Mk. . Brunsviger) 100 Rd. - Mk. - s. Bergens Fisk, Skpd. = 14 Rd. - Mk. - s. Garleder ) Skpd. 60 Rd. - Mk. - s. Høns gamle Parret . . 3 Mk. . . Graale, salted, Td. . . Rd. - Mk. - s. Brabandsk ) unge Parret 3 Mk. . 600 Rd. - Mk. 1s. . . tør, Skpd. 10 Rd. - Mk. 1s. Kyllinger et Par mk. Klipsisk Skpd. = 14 a 16 Rd. - Mk. 13. Giæs levende Stk. 5 mk. Norsk Torsk, salted, Td. = 4 Rd. 3 Mk. Norsk Jern Skpd. 14 Rd. 3 Mk.
Berlingske Tidende, 1793-12-01
Slagtede Stk. 4 a 5 Mk. t. Jslandsk dito, Td. . 7 Rd. - Mk. s. Tiære Td. . 5 Rd. 3 Mk. a 5 Rd. - Mk. Ænder et Par 3 Mk. dito tør Fisk Skpd. = 28 Rd. - Mk. - s. Hør Skpd. . 37 a 48 Rd.) efter dens Duer et Par 1 Mk. 8 s. Klipsisk, Skpd. . . 16 Rd. - Mk. - s. Reen Hamp Skpd. 22 a 24 Rd.) Bonitet. Æg en Snees 1 Mk. Torsøg til Aandelige Gange af Viktor Kristian gjort, Forste og andet Hefte, bekommes hos Forlæggerne Holbogtrykterne N. Møller og Søn for 5 Mk., ligesom og hos de Herrer, Boghandlere paa Børsen, Hr. Agent Gyldendal i Klareboderne. og Hr. Boghandler Hegelund i særgestræde. - De Herrer Su scribentere, hvis Boepæl er vides, vilde behage at lade afhentderes Exemplarer for Subscriptionsprisen des Forlæggerne 180. derichsberggaden Nr. 230, ligesom og de saa, der maatte have den 1ste Udgave af 1ste Hefte paa Trykpapiir, kan faae det 2de Hefte paa dito Papiir for 2 Mk. sammesteds : gjeg ved Hr. Lieutenant Oxholms Afreise til Vestindien hare Tetilforhandler mig de saa overblevne Exemplarer af hans udgivne Verk, hvortil der ey vare Prænumerantere, nemlig : Anviisning til Feldt Ingenieurkonsten, tillige med nogle Anmær ninger over adskillige Begivenheder en Tilfælde i Krigen, samlet og oversat af de beste Militairskrifter, sær af Hr. Artillerie Captain von Tielckes Feldi=Ingenieur, oplyst ved Exempler af larerigKrigsbegivenheder, og forklaret ved 38 Planer, stukne i Kobbensaa bekiendtgiøres hermed at samme ere at bekomme paa alle Børsens Boglader, hos Hr. Gyldendal Silkegaden, og hos mig sel Friderichsberggaden, nogle saa paa fiint Papiir for 3 Rdlr. 3 Mk. og paa Trykpapiir for 3 Rdlr. Nicolaus Møller, Kongelig Hof=Bogtrykker.
Berlingske Tidende, 1793-12-02
Toulon, den 25de October. Efter det lykkelige Foretagende, ved hvilket den spanske General Gavia med de herværende forenede Tropper har fordrevet Franskmændene fra de Høye, som beherskede vor Stad og hvorved bemeldte General selv sik et let Saar, en af det almindelig Raad her bleven tilsendt ham i Stadens Sectioners Navn en Laurbærkrands, med følgende skriftlig, Taksigelse : Værdige og tavre Anfører uforfærdede Frigsmænd, Jndbyggerne i Toulon, giennemtrængte at følelse over og Taknemlighed for den Lykke som de ved dem. have undt, komme for at forsikkre dem om deres Høyagtelse. Som Davidner til deres Tapperhed og Seir, skulle de aldrig forglemme den Dag, paa hvilken de forsamlede under Monarchiets Fahner, forsamlede ved deres Beskyttelse, paa ande tilsvøre deres Landsførste Troeskab; den Dag, paa hvil tin Frankrige Tyranners neder drægtige og forhadte Drabantere, hine den borgerlige Ordens og Rørligheds rasende Forstortere maatte vigt for deres seirende Vaaben. Ædle Kriger! Deres og Deres Soldaters Tapperhed er de prægtigste Trophært værdig; men vi ville opsætte dette til hine lykkelige Ogeblikke, naar enhver af dem ganske overladt til Touloner, nes Følelser og Taknemlighed kan nyde det behagelige Syn af vore Erkiendtlighedsbeviisninger og vore Familiers Glæde. og selv tage Deel deri. Antag imidlertid denne Laurbør, gen; den har altild været et Seirstegn. Denne beskeden oprigtige Gave er passende for Krigere, som stride for Menneskeedens Vel, og ikke for egen Roes. Lad Deres Vaabenbrødre, bine sortreffelige Krigere, som saa ganske ere værdige til at stride under en saa tapper Anfører, tage Deel i denne Foræring. Men ærværdige Efterfølger af det gamle Girkenlands Helte, tillad os, hvis Kierlighed De saa billig har forhvervet sig, at vi maae bede Dem, at moderere deres rigerske Mod; at spare os og Deres tapre Soldater De tes konvare Liv. Achill, den uovervindelige Achill, kunde blive saaret. Udsæt os altsaa ikke for den skrækkelige Tanke, at de Glædens Følelser, som vi ude Deres Tapperhed og ærefulde Seir, kunde blive forandrede til den dybeste Dedrøvelses Taarer. De 3 Lilier, som det Kongl. Vaaben ere igien opslagne paa Arsenalet, Raadhuset og andre offentlige Bygninger her.
Berlingske Tidende, 1793-12-02
Hamm, den 11te November. Følgende er den Skrivelse, som Monsteur har tilsende, Marskall Broglio, med Begiering, at lade Afskrifter deraf sende omkring til alle Stæder hvor Emigranter opholde sig : Mine Herrer, Jeg har i dette Øieblik faaet Efterretning om det skrækkelige Foretagende, som har endt Dronningens min Svigerskes Liv. Min Smerte og Misfornøyelse derover kan kun lindres ved den Andeel, som De tage deri. Retskafne Franskmænd, troe Undersaatter, vi maae med Smerte føle det Skrækkelige i denne Forbrydelse. Ved at fordoble vor Jver for vor unge og ulykkelige Kongens Tieneste, skulle vi engang giøre ham et saa skrækkeligt Tab mindre bittert og udslætte den Skamplet, som Uhyrer ville sætte paa det franske Navn. Jeg holder mig forsikret om, at dette er den Tænkemaade, som bestaler Dem, og det er ogsaa den Tænkemaade, som jeg og min Broder til vort sidste Aandedræt skulle vedligeholde. Det er den Hensigt hvortil alle vore Bestræbelser sigte og for hvilken vi agte det ringe at opofre vort Liv. Ludvig Staniolaus Xaver.
Berlingske Tidende, 1793-12-02
London, den 15de November. Admiralitetet har fra den i Ostindien commanderende Admiral Cornmallis faaet en Depeche, som man forsikrer, med den Beretning: "At, saasnart Efterretningen og Fredsbruddet var over Land ankommen sammesteds hen, var den brittiske Armee brækket op fra Madras mod Pondichery og havde den 1ste Julii erobret bemeldte Stad, hvorved ogsaa en rig ladet fransk Ostindiefahrer var faldet i Engelændernes Hænder. - Videre paastaaer man at have Efterretning om, at ogsaa det franske Establissement Carrical er faldet i Engelændernes Hænder, og at der paa den franske Øe Mauritius, har været en Opstand mod Conventen. - Den franske Trudsel at falde ind i Engeland beskiæftiger stedse vort Publikum. Man troer, at den bliver igientaget, for at bevæge vort Hof til, at trække sine Tropper tilbage fra Flandern til Engeland. Men Regieringen synes at være saa forsikret om Folkets Troeskab og gode Tænkemaade, at den slet ikke frygter for de franske Grundsætningers Jndførelse. Desuden skal Lord Homes store Flaade fortsætte sine Krydstage langs med vore Kir ster, for at dække samme mod et hvert Anfald. Hvor lidet Regieringen befrygter en Landgang af Franskmandene, beviser det, at General Gren og Admiral Jarvis, hvis Exvedition til Vestindien blev formedelst Franskmændenes Jndsald i Flandern noget forsinet, gjøre sig nu færdige til, med deres Escadre og de derpaa indskibede Tropper virkelig at afgaae til Vestindien, og have derfor allerede i Forgaars taget Afskeed fra Kongen. - Fra Philladelphia har man den Efterretning, at den gule Feber, efterat den der har bortrevet, over 2000 Jndbyggere, endelig har saaledes standset, at den 3die October kun 12 Døde ere sammesteds blevne begravede og 36 Syge bragte til Hospitalet. Samme Dag, da denne Efterretning afgik, talte man der kun 2 Døde og 2 Syge, man havde altsaa alt Haab om, med det første at see Ende paa denne store Plage og de sædvanlige Forretninger igjen begyndte. De Commissarier i Neuvork som skulde vaage over at forhindre Anstikning af denne Sygdom, bekiendtgjorde den 8de October, at man endnu ikke havde opdaget noget Spor af den philladelphiske Sygdom. - Den Fred, som Algter har sluttet med Portugal og den Krig, som det i Følge her af har erklart Amerikanerne, er for den amerikanske Skibsfart meget skabelig. Man melder fra Lissabon, under 30te October, at de amerikanske Skibe, Præsident, fra Baltimore, Salle fra Portsmouth og endnu adskillige andre ere falden de algierske Corfarer i Hænderne. - Den Depeche, som Gesandten Lauzun i Tirsdags overdragte Regieringen fra Petersborg, var af saa stor Vigtighed, at den strax blev tilsendt Kongen i Windser. Efter Forlydende er Hovedindholdet deraf følgende : "At Keiserinden, efter de forenede Magters indstændige Ansøgning, har lovet med sin hele Magt til Lands og Vands, og med sin hele Jndflydelse, at understøtte det næste Felttogs Operationer, for at styrte den franske Convent.
Berlingske Tidende, 1793-12-02
Freyburg, den 16de November. Heri Landet er skret en almindelig Udskrivning, efter hvilken 2800 Undersaatter maae stille sig bevæbnede i Feldten; det Badiske giver 6000, det Fyrstenbergske ligeledes 6000 og Breisgau tilligemed Schwarzwald 16000 Mand Staden Freyburg allene skaffer 522 Mand, hvoriblandt 160 Frievillige som Slapskytter; de fleste især Schwartwalderne ere forsynede med Gevæhrer, hvormed de paa 5 til 600 Skridt kunne skyde deres Mand. Formodentlig har man en Jagt i Sinde, thi man siger at den Wanzenaulske Skov skal være fuld af adspredte Sansculotter.
Berlingske Tidende, 1793-12-02
Paris, den 18de November. J Fredags Aften blev General Hauchard, som forhen commanderte Mosel= og siden Nordarmeen, dømt til Døden af Revolutions=Tribunalet. J Anklageatten blev ber forekastet, at han havde været Skyld i at Maing blev oven givet, ved det han vægrede sig, at komme denne Fæstning tilHielv; at han havde staaet i Forstaaelse med Fienden, og latet dem Jndmarchen i det franske Gebert; at han har oplensig som en Forræder ved Dunktechen og Tourening, og at her har skrevet til de fiendtlige Generaler i en Tone, som var ganske uværdig for en Republikaner. Om Natten før hans Fordømmelse vilde han ombringe sig selv i Fængslet, men ber kom ikke dertil, og blev i Løverdags den 16de henrettet. Degen forhen gik Manuels og General Brünets Henrettelse forsig; den første, som forhen var Folkets Afgnd, blev fornemmelig insulteret af samme. Bønnet viste indtil Enden den største Standhaftighed, og Manuel megen Mødløshed. Da Manuel for Revolutions Tribunaler hørte sin Dom degyndte han at græde. Saa raabte Folket, nu græder du men da du foranstaltede Blodsudgadelsen i Fængslerne, og lod den stakkels Prindsesse Lamballes Legeme slæbe om i Staden, græd du ikke. Du saaer nu, hvad du fortiener. - Desuden ere mange andre anseelige og rigere Borgere blevne benrettede, og der er ingen Ende paa Blodsudgadelsen. -
Berlingske Tidende, 1793-12-02
Hvad de Modiscationer i Tractaterne angaaer, som Forandringen i Regieringsformen og Frankrigs Revolutions Antalter have giort nødvendige, saa forlader Conventen sig Henseende til samme paa sine Bundsforvanteres Redelighed, jeg paa den alensidige Jnteresse, saavel fra deres, som Republikens Side. 2) Conventen befaler alle Republikens Borgere og Agenter, at respeciere deres Bundsforvanteret. leg de neutrale Magters Gebert. 5) Den forbyder dem Besynderlighed, at fornærme Amerikanernes og Sveitsernes Bebert, samt de Staters Sebert, som omgivet af den franske Republik, og ere Allierte af de sveiserske Cantoner. 6) Velfards=Commissionen skal foreslaae Conlanten Midler til at knytte Venskabs og Broderskabs Gaandet endnu fastere med vore Allierte. Ogsaa skulle et neutrale Magter nyde alle Fordeele af Neutralit ten. 7. De sveitferske Canoner og amerikanske Stater Kulle paa alle Maader i Gierningen vises det billige og velvillige Sindelav som Republiken har til dem. - Robertspierres Beretning kal trykkes tilligemed dette Deeret, oversættes i alle Sprog, en forsendes i Republiken og til fremmede Lande.
Berlingske Tidende, 1793-12-02
fra de nederlandske Grændser, den 19de November. I Vestflanden paa de nederlandske Grændser ere de Alte Natten mellem den 15de og 16de i 3 Colonne rykte timmod Poveringen, hvor Fienderne siden det nyelig skeete, resald endnu befandt sig. De trængde i Dagbrækningen ind i Staden, hvor der opkom en haardnakket Fogtning, og Fienderne, som bleve nødte til at flygte, efterlode sig 600 Døde og Saarede, samt 4 Kanoner og nogle Fangne. General Beaulien har fra den anden Side bemægtiget sig Posten Hastier, og en rykket frem til Givet og Charlement.
Berlingske Tidende, 1793-12-02
Frankfurt om Mayn, den 22de November. Preusserne Kal have gjort et Forsøg paa at erobre Fæstningen Bitsch ved Storm, hvilket ikke gandske lykkeligt Fal være faldet ud. De Franske skulle herpaa have angrebet det preussiske Corps ved Bliskastel, hvor de nu ved Hertugen af Brunsvigs Bevægelse ere i Fare for, at blive gandske afskaarne.
Berlingske Tidende, 1793-12-02
Haag, den 23de November. Den franske Armes under General Jourdag er bleven forstærket med 25 til 30000 Mand, og er nu deelt i 3 Corpser. Det første staaer i fransk Hennegau, det andet i Egnen af Lille, og det tredie i Egnen af Dynkirchen. Denne Jndretning har foraarsaget, at ogsaa den allierte Armee har gjort nogen Forandring i sin Pasition. - Breve fra Philladelphia af 19 Oct. melde, at den gule Feber har sammestæds ganske hørt op, efterat en meget stærk Regn var faldet, og at Skibene igien den 16de have faaet Tilladelse, at komme i Havnen.
Berlingske Tidende, 1793-12-02
Helsingøer, den 2den December. Fra den 25de Novbr. til i Dag ere 96 Skibe passerede Sundet. I Gaar indkom fra Nordsøen en engelsk Orlogs fregat paa 32 Kanoner, commandert af Capitain Richard, Moorson.
Berlingske Tidende, 1793-12-02
Kiøbenhavn, den 2den December. Under 26de Julii er den ved Holmens Seil, Flag= og Compasmager Værksted hidtil som Mestersvend staaende Ove Andreas Bugge allernaadigst beskikket til Mester for bemeldte Værksted, og i hans Sted Formanden Gudmand Sørensen, Grivigjen beskikket til Mestersvend. Den 13de November er Vice=Stadshauptmand Capitain Adam Søbørker udnævnt at være virkelig Stadshauptmand paa St. Croix, samt at have Caracter og Rang som Major af Jnfanteriet.
Berlingske Tidende, 1793-12-02
Under 22de f. M. er Søe=Capitain Henrich Wium allernaadigst beskikket til Enrolleringschef og Oberlots i Frederichshalds District. Af Dato Christiansborg Slot den 13de November 1793. er udkommet en Anordning for dem af Berg=Almuen paa Kongsberg, som maatte have noget at klage. Den 28de f. M. en Placat, hvorved befales, at indtil videre alle de Hs. Majestæts Undersaatter tilhørende Skibe, som passere forbi Dower og Calais eller Ørkenerne, skulle være forsynede med algierske Søepasse m.v.
Berlingske Tidende, 1793-12-02
I Løverdags kom Vagtskibet fra Baltet, Kutteren Søe Ormen, under Capitain Ellebrachts Commando her paa Reden.
Berlingske Tidende, 1793-12-02
Fra den 28de Nov, til i Dag ere indkomne og udgaaede : Capit. J. C. Møller til Genua med Hvide; Capit. N. Holbeck fra Jvica med Salt; Capit. U. L. Floor til St. Croix, med Cargaison og Provisioner; Capit. Warner fra Newvori Nordamerica med Sukker, Kaffe og Riis; Capit. J. Rosenqvist fra Ostindien med ostindiske Vare, Capit. J. Bon man fra St. Croix med Sukker. Darom. Therm. Vinden. 25 Novbr. 23 6. 2. 21 Varme. R. R. O. 4 a 4. - N. O. 5 2 3. - - N. O. 4 6. 23 - - N. B. . N. N. O. 1 Decembr. 28 2 og 4. - - N. Avns Mr.
Berlingske Tidende, 1793-12-02
Fra den 25de til 30te November 1793 har Asseurance=Premierne for al Fare paa Danske, Norske og Holsteenske Skibe og sammes Ladninger, ved det Kongelige octroyerede Søe=Assurance-Compagnie i Kiøbenhavn været saaledes: som følger, naar ellers særdeles Omstændigheder ikke have foraarsaget andre Bestemmelser : Caaane Barmaal. over Procent.
Berlingske Tidende, 1793-12-02
Fra Kiøbenhavn til Øster paa Norge. - Christiansund til Kiøbenhavn - Corsøer til dito .- Aalborg til dito .- Kiel til Fridericia =- Randers til Bergen - dito til Drammen .- dito til Pillau & Retour - Christiansund til Barcellona - Hamborg til dito .- Barcellona til Jpica og Be- dito til Ostende - Mallaga til Hamborg - Hamborg til Cadix. - Rotterdam til Livorno - Amsterdam til Lissabon - Bremen til St. Thomas - Ostende til Hitters. - Sønderborg til Drammen = = 3 den 18de April sidstl. behagede det Gud ved en stille og sagte Død at bortkalde fra dette Timelige min elskte Møden Elisabeth sal. Hesselberg, fød Weysteen, i hendes Alders 72 Aar, 5 Maaneder og 17 Dage, efter hun de sidste 3 Aar, havde glædet mit Huus med sin kiære Nærværelse; hvilket for for fraværende Slegtinge og Bekiendte fra mig og mine herværende 2 Søstre herved skyldigst og sørgeligst communiceres. Schen i Overhaldens Præstegield, Nummedals Fogderie og Tronhiems Amt, den 31te Maji 1793. D. Hesselberg, Sorenskriver.
Berlingske Tidende, 1793-12-02
Sidstafvigte 16de November behagede det Livets og Dødens Herre fra dette Liv til et bedre at henkalde min i Live elskte Mand Hr. Ludvig Pontoppidan, Sognevæst til Hosom Menighed i Riber Stift, den Alder af 64 Aar min dre end 25 Dage, efterat have været 7 Aar Hører ved Aar, huus Latinske Skole, og ført Lære-Embedet i 38 Aar ; nemlig 22. 2 Thorstrup og Horne Menigheder, og 10 Aar ved Hasan Menighed. Paa 6te Aar havde Fol paalagt ham det nange Køre af en Rørelse, men taal hengiven oppedlede har Guds Time, og blev i denne leTild husvalet ved Herredets Naboebrødres villige DielsEmbedet at forsyn, hvormed især hans nærmeste Na Sognepræsten Hr. Christen Petersen til Foel Menian, ufortrøden tidlig og sildig samt med egen Befordring stod. broderlig dir, og hele Troesasthed hermed skyldes den A. des og min offentlige Taksigelse, som en fattig Enkeren. Giengield. Mit og efterladende 3de uopdragne Børns i delige Tab, giver jeg mig den Frihed paa sædvanlig Ma herved at bekiendtgiøre for den Afdødes Familie og Venne saavel i Kiøbenhavn, som de fleste Tvillingrigets Proviser, som og for mine mange Belandere og Venner, og steret om deres Deeltagelse, frabeder maa al Condoline. Hosom Præstegaard ved Ribe, den 19de Novbr. 179. Anne Jacobine sal. Pontoppidan. født Blangsted.
Berlingske Tidende, 1793-12-02
Onsdagen den 20de November d. A. behagede det Gud en salig og sagte Død, efter 6 Ugers Svaghed, at de kalde vores i Livet elskede Mader Christine Schward, Schurt, her i Kiøge i hendes Alder 478 Aar og 2 Maader. - ette for os saa smertelige Tab bekandtgiøres derfor alle Slægtninge og Venner, forvisset om enhvers Da tagelse herudi, frabedende os al skriftlig Condalener. Paa Sødskendes og egne BegUrhan Schwarg.
Berlingske Tidende, 1793-12-02
Ved en sagte og stille Død behagede det forsynet Tors. Aften den 28de November, Kl. 1 til 9, til sin hin melske hvile at bortkalde min evig elskede Moder, Frue Etage, raadinde Lindencrone, fød Holmsted, hvilket jeg dervidste, alle Venner og Paarørende vermodigst bekiendtgiør. Ove beviist om Deres Deeltagelse i min store Sorg frabeder jeg, Condolence. von Lindencrone, D. K. M. Kammerherre. At det har behaget Gud, efter 1 Aars Sygdom ved en er lig Død at indtage til sin himmelsk Glæde min elskelig Hustrue, Bodil Christine, født Rugen, den 29de Novde. i sin Alders 18de Aar, bekiendtgiøres herved for Slægt : Venner. Forsikret om Deres Deeltagelse i min Sør i frabeder jeg mig skriftlig Condolence. en Præstegaarden 30te November 1793. J. Holst.
Berlingske Tidende, 1793-12-02
alt det Løverdagen den 30te Novbr. 1793 har behaget i algode Forsyn ved Døden at befrie vores inderligelsk Fader, Christian Gottløb Proft, fra de tunge Lidelse som han nu i en Tid af 2 Aar har maattet prøve af en befor lig Sygdom, skulle vi herved have den Ære at bekiendtgiøvores samtlige Slagt og Venner ; og da vi ere overbeveom deres Deeltagelse i vor billige Sorg over dette for og smertelige Tab, frabede vi os al Condolence. For Videskabernes Fiskere tiener til behagelig Efterretning, at viet vor sang Faders Disposition fortsætter Boghandelen und det hidtil brugte Firma: Proft, Søn & Comp. Paa egne og Sødskendes Veg Proft & S. Vi Christian den Syvende, af Gilds Naade Konge til Dannemark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug til Slesvig, Holsteen, Stormarn og Ditmarsken, samt Oldenborg, gjøre dig, Anna Knuds Datter, gift med Tienestekarl Peter Sørensen, for i Størring Sogn i Jylland, og opholdende sig i Adretoft i det adelige Sogn Clipleff, vil efterligt, hvorledes den Egtemand der har angivet, at du for3 a 10 Aar siden har hemmelig forladt ham og hans Børn, og han siden den Tid ikke har hørt det mindste, enten om dumærkive, eller om dit Opholdsted; og tillige ansøgt om nat, da han nu formedelst fine umyndige Børn næsten er saa i den Nødvendighed at gifte sig anden Gang, og du paa di Side allerede har brudt Egteskabets Baand, Vi vilde behage at udstæde den sædvanlige Edictal=Citation mod dig. Da Vi nu have fundet Os bevæget til at bevilge denne Ansøgning, saa eftere og indkalde Vi dig fraværende Anna Knuds Datter derved offentlig en Gang for alle og altsaa peremtorie, nudeblivelig at møde i egen Person cum cura tore, seen dum ordiem catalogi cantarum her for den ordnaire Slesvigske Land Over Consistorial Ret, som skal holdes strax efter Paaske i tilkommende Aar 1794, for at høre hvad Supolicanten saaledes har at andrage og ansøge mod dig in puncto malitiosæ desertionis, hine Givortii, samt derpaa at svare, og derpaa efter Sagens nødvendige nøye Afhandling at forrent lovlig Dom. Tillige advares du, at enten da da moder eller ikke, skal Sagen efter den mødende Parts Forlangende ikke desmindre lovlig behandles. Ti Bekræftelse under Vort Kongel Segl, givet i Ober=Retter, og Over=Consistorio paa Vort Slot Gottorff, den 18de October 1783. (L. S. C. G. Carstens. F. C.v. Bøye. C. S. robedant.
Berlingske Tidende, 1793-12-02
J Følge Hans Kongel. Majests, allernaadigste Bevilling, 7de Juni d. A. som for vedkommende Ober og Under Ret er lyst og protocolleret, bliver herved sub pæna pra clusi & perpeliui silent, med Aar og Dags Varsel indkaldet alle og enhver som formene sig at have nogen lovlig Fordring udi forrige For halter ved Stamhuset Kyrsbech i Stiernholms Amt afgangne Jørgen Christian Deichmanns Stervboe, hvad enten samme udrører fra hans havde Tieneste som Forvalter eller i andre Hen ender, dermed at fremkomme, og saadan havende Krav at sat beviisliggjøre, at Arvinger er anmeldt at skulle være : 1) den Afdødes Moder, Præste=Enken Madame Deichmann hemmeth Præstegaard. 2) Heel Sødskende: a) Nr. Niels sande Deichmann, Forvalter paa Dronninglund. b) Hr. Chri en Linde Deichmann, Forvalter paa Bethvischs Holsteen. . Margretha Deichmann gift med Sr. Borch i Farre Mølle. 3) da a Sødskende: a) Hr. Peder Deichmann, Jnformator ved det Kongelige Søe=Cadet Academie i Kiøbenhavn. b) Hr. dens Deichmann, Sprogmæster i Kiøbenhavn. e) Catharina Deichmann, Enke af Præsten Hr. Haffelbalch, hendes Opholdssted vides ikke. d) Martha Deichmann, gift med Præsten Hr. Ostengaard i Salling, og e) Maren Bloch Deichmann, Enke, at afgangne Kierulf, loende i Westbirch. Disse Arvinger, og om flere skulle findes, indkaldes og herved, behagelig i Boet at møde eller møde lade, for at lagttage det Fornødne til deres Tarv, og erfare Boets Tilstand, at de allerede anmeldte Fordringer, langt overstige det, hvortil Boet er bleven udbragt. ligesaa indkaldes Sognepræsten Hr. Ancher Borch i Ringgefra som Cautionist til S. T. Hr. Kammerherre Christian von Bentzou, i Odense, for den Afdøde i Hensigt til hans Tieneste og deraf dependerende Oppebørseler, behagelig at møde eller møde lade for at lagttage det fornøden agtende, for saavidt maatte angaae hans Ansvar og Fordring paa ham af det Manglende. De som maatte skylde noget til Boet blive og herved erindrede dermed uden Ophold at indfinde dem. Udi Boet foretages et Møde paa Kyrsbech Skriverstue den 30te December dette Aar, Formiddag Kl. 10, som tiener til alle Vedkommendes behagelige Efterretning. J Følge den allernaadigste Bevilling indføres denne Bekiendtgiørelse udi de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser, Aarhuus Stifts Aviser og den Altonaiske Mercur 3de Gange efter hinanden. Weyle, den 19de November 1793.
Berlingske Tidende, 1793-12-02
Paa Skifte Forvalteren Hans Excellence Hr. Geheimeraad og Stifts=Befalingsmand Høegl. Guldbergs Vegne, A. R. Lindved, Over= og Under=Rets=Procurator.