JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1810-05-24
Ved Auctionen over Regimentets Skolehuus førstkommende Løverdag den 26 d. M., bliver tillige holdt Licitation over 6 Vogne det 3die Jydske Jnfanterie=Regiment tilhörend, som skal malet med Oliefarve, og høite Vaane ere daglig at fre i Regimenters Exerceer, og Devathuus den Auctionen paa Compagnihuuset den 30te d. M. bortsælges tillige 126 Fonstaaer fiin Oldesloer Salt. De som ønske at forberedes af mig til Confirmation til næstkommende Mikkelsdag, vilde behage at melde sig hos mig. Aalborg den 22 Mai 1810. A. v. Meden.
Jyske Efterretninger, 1810-05-24
Alt 3die Classe af det 57de Kiøbenhavnske Classe=Lotterie, at udi Collecteur Boelstrups Collection i Aalborg udkommen følgende Numre med hosfadte Gevinster, nemlig: 2245 med Gevinst 50 Rd. 22433 med Gevinst 16 Rd. Mad. Oppermaan af Kiøbenhavn haaber at indtraffe her til Aalborg, sidst i Maj, med endeel moderne Guld Pratiosa, bestaaende af agte Diamant=Perler, silegrands og glat Guld=Arbeide, Signeter med agte Carrioler, smaa og store Guld=Uhrer, og saameget moderne Sølvtøi som Lilligheden tillader at føre. Hun logerer hos Hr. Kiøbmand Jørgen J. Nørgaard paa Hiørnet af Østeraae og Nyetorv.
Jyske Efterretninger, 1810-05-24
Jeg undertegnede Optieus har herved den Ære at tilkiendegive det respective Publikum min Ankomst her til Byen, og at anbefale mig med al Slags optiske Glas, især forskiellige Slags Øjenglat, indrettede efter enhvers Tarv og Øines Beskaffenhed; fremdeles Konservationshviller af det bekiendte Kron og Flint Glas for ethvert Øie som endnu har Skin og især for Kortfeende, saa at de siddende og langtfra kunde see og læse. Ogsaa sælger jeg mange Slagt store og smaae Mitroseoper, Perspectiver og Kikkerter, alle Sorter enkelte og dobbelte Lorgnetter, Læseglas, Forstørrelsesipeile, samt repareret detlige Jnstrumenter der har lidt Skade. Mit Ophold buver kun saa Dage. Mareet Sach, Optikus fra Odense, logerende hos Skipper Blath No. 121 paa Graven.
Jyske Efterretninger, 1810-05-24
Hos mig undertegnede kan en rød Tegnebog, som en Fattighuus Lim har funden bekomme, naar Eieren dertil angiver hvad Penge af Banco=Sædler og billetter der er udi med videre Documenter. Aalborg den 23 Mai 1819. Emmichsen.
Jyske Efterretninger, 1810-05-24
Efter Vedkommendes Forlangende, er de mig til sendte 4 Rd. uddeelte til 16 Fattige, saaaledes som jeg ved Billet har indberettet sortiel Fortegneover til Giverens Efterretning. Aalborg den 25 Emaichsen. Mai 1810. La Pige kan strax faae Condition her i Byen, naa hun kan forevise gode Jndsmaal, Underretning hver af Hr. Bogtrykker Wandall.
Jyske Efterretninger, 1810-05-24
Paa nye Torv Nr. 472, bekommes godt Øll i Tønde, og Ankere og i mindre Deele, til forskjellige Priser.
Jyske Efterretninger, 1810-05-24
Efter Begiering af Capitain Hans J. Weiner, holdes Mandagen den 4de Juni næsts, om formiddagen Kl. 9, Auction over circa 190 Skpd. ubeskadiget Begen Klipsisk, Kabskiær og Aundfisk, hidbragt fra denpaa Than strandede Galliase Engel Gabriel. Fiskene til Eftersyn hos undertegnede. Aarhuus den, saa 1819. Muusmann & Schwedler.
Jyske Efterretninger, 1810-05-24
Fredagen den 1ste Juni næstkommende Kl. 10 Formiddag, bliver paa Kokkedahl foretaget offentlig Anetton og da bortsolgt afgangne Forvalter Jessens Stervbo tilhørende Effecter som bestaaer not er nat ege ChatoGang= og Lind Klæder, hvoriblant en nye befaling: mands Umforn, gode juridiske Bøger, en rød blæsset Hoppe 6 Aar gammel, enende engelsk Sadel, en ældes dito, og en Hønse Hund m.m. De Lysthavende eine behage at indfinde sig ovenmeldte Tid og Sted. Kium den 16 Mai 180. Rohde.
Jyske Efterretninger, 1810-05-24
Da min Tienestepige Maren Sørensdatter, bar fød i Horsens Sogn og Bye, sidstleden Mandag den 14 Maj er bortgaaer af sin Tieneste, og ei siden været at opspørge; saa er det at formode, hun el agter at vende tilbage. Jndbemelte Pige tilvares ifølge heraf ufortøvet at indfinde sig hos mig i sin Tieneste; og de som huuser og haler hende, erindret om det Ansvar de derved undeblivelig paadrager dem, efter den allernaadigste Forordnings Bydende af 25 Marti 1791. Tveden i Horsens Sogn den 21 Maj Jent Sørensen.
Jyske Efterretninger, 1810-05-24
Løverdagen den 26 Mai Formiddag Kl. 10, bortselget ved Auction hos Hr. Viinhandler Simoni Kaperen, Dristigheden med dens tilhørende Jnventarium, at Seil, Touge, Ankere, Kanoner, Pistoler, Gevahrer, Sahler a. Kaperen er beliggende ved Hr. Thomas Sødring Plads, hvor den behagelig kan tages i Øiesyn og Jnventarie=Listen forevises paa Forlangende. J. Felsch.
Jyske Efterretninger, 1810-05-24
Næstkommende Løverdag den 2 Juni, bliver, en Formiddagen Kl. 10 Slet, efter Begiæring af EieriNiels Christian Jensen Lund, foretaget Auktion over det af ham hidtil beboede Sted i Nørresundbye, som bestaar af: et Vaaningshuus, en Stald, begge Debiqvemt indrettet til Giæstgiverie, der, som bekiendter en af denne Byes betydeligste Næringsgrene, saa at et Ladehuus. Med disse Bygninger følger tillige: en Kobber Kiedel i Grube paa 1/2 Tdr. Rum, en Jern Bilægger Kakkelovn, et Bord og 2de Banke, samt Stkr. opsadte Sangestæder. Aalborg den 18 M. Bøggild.
Jyske Efterretninger, 1810-05-31
Udenlandske Efterretninger. Tyrkiet. Den franske Charge d'Affaires i Constantinopel har i en besynderlig Andients nousiceret Porten Keiser Napoleons Formæling med en østerrigst Prindsesse.
Jyske Efterretninger, 1810-05-31
Storherren har vindseligen afsat Kalmakan og Janitscharernes Aar, i Aaledning af nogle Uroligheder, mellem disse Janitscharer.
Jyske Efterretninger, 1810-05-31
Den russiske Commandant i Odessa har endeligen tilladt, at de tyrkiske Skibe maa hente Korn fra denne Plads. J den nærværende Nød er denne Tilladelse saare vigtig for Constantinopolitanerne. De af Portens Tropper, som staae i Feldten, betales nøiagtig, og derfor ere de ogsaa meget rolige og lydagtige. Skulde, imod Formodning, (siger et tydsk Blad, er Tyrkekrig bryde ud, nævner man allerede een Første af Rhinforbundet, som vil stille to Divisioner af sin Armer i Marken.
Jyske Efterretninger, 1810-05-31
Sverrig. Vor overordentlige Gesandt i London, Hr. Brinkmann, er hiemkommen til Gothenborg. J Stokholm blev i 6 Dage i Million og 32,000 Rd. undertegnede til Gotha=Canalen. Man troer, at der i de andre Rigets Stæder og paa Landet vil blive subskriberet 2 a 3 Millioner til dette saa fordeelagtig ge Foretagende.
Jyske Efterretninger, 1810-05-31
England (over Frankrig). De engelske Blade, fælde nu mange meget forskellige Domme over Konge Ferdinand 7des projecteerte og feilslagne Bortførelse, alt efter den Aand, der besiæler de forskellige Partier. Saaledes siger Morgenkrøniken: "Saa enfoldig vi endog holdt vort Lands Bestyrelse for, troede vi dog ikke, at den nye Statssecretair vilde paa saa taasset en Maade, give hans Konges Conseil til Priis for Spotterie, og bortødsle Statins Skatte til en saa harnagtig Jattigue- og paa Agenter, der vare saa lidet istand til at udføre den. - Man siger nu i et Ministerialblad, at det var en Agent, som den franske Regiering havde afsendt, forat sætte denne Vise af Østerland paa Prøve. Han lo sig ogsaa ganske attigt fange paa sin Rosensens, 32 er paa den letteste Maade af Verden ført bag Lufet. Ve denne ulykkelige Historie kunne vi ikke bare at forat ostinge Herdinand. Jntet kan stride mere mod vor Jnteresse, end at Nulliteten af en Fyrste Caracteer, hvis Sag vi føre med saa meget Jver, saaledes skal stillet til Skue.
Jyske Efterretninger, 1810-05-31
Spanien. De Franske have, efter et heftigt Bombardement erobret Fortet Matagorda, som liggenpaa det faste Land ligeoverfor Fortet Pantal og bestryger størstedelen Jndløbet til Pantals Rhed ved Cadix. Fortet var besat med engelske Soldater og Matroser. Denne Erobring er allerede meget vigtig for de Franske ; den ophæver Samqvemmet mellem den indre og dre Bay, og de engelske og spanske Skibe i den sidste ere tildeels udsatte for Jlden fra Matagorda. Selv en Deel af Cadix kunde bombarderes derfra.
Jyske Efterretninger, 1810-05-31
Moniteuren leverer atter et heelt Register paa nye Krig tildragelser i Spanien. Fra Asiarien meldte General Bonnet, at en Deel Jnsurgenter fra Sallicien vare trængte frem og havde angrebet hans Avantgarde ved Lorcona, imedens Jnsurgenterne af Asturien rykkede frem over Manzareda, for at besætte Oviedo Men Fienden blev kastet tilbage paa alle Puncter. -J Biscaya var det roligt. Hele Bander af Røvere gaves der ikke, saa at Gen. Seras kun behøvede at udsende nogle Brigader af Tropper, for at holde Landet trent. - J Navarra havde maa taget Røverhovedet Mina tilfange, og derved vare de øvrige Røverbander bleven neent med sig selv. Hertugen af Dalmatien meldte under 14 April, at den fiendtlige Armee, som for 3 Maaneder siden havde besat Salamanca, havde, efter at Sevilla var indtagen, trukken sig til Badajoz, at denne 20,000 Mand stærke Armee, hvis Arriergarde Gen. Kellermann tilintetgjorde, var kommen noget paafode igien, at Hertugen af Treviso blev ved med at forfølge Baleysteros, som efter sit Nederlag atter havde samlet 7 a 3000 Mand ved Aracona; og at et spansk Corps som var trænget frem indtil Guadalquiuir og havde indtaget Villonuevo, var ved Constantia ødelagt blot af 2 franske Regimenter. - Jnsurrectionen mellem Ronda og Leiren af St. Roch, som understøttedes af Englænderne, vare ogsaa ødelagte. Gen. Sebastiani mar scherede mod Levningerne af Jnsurgentarmeen i Alpujararne (en Biergegn i Granada, som størstedeels endnu beboes af Maurernes Efterkommere). Hertugen af Castiglioni meldte, at han var nødi til at gaae til Barcellona, og overlade Beleringen af Hostalrich til Gen. St. Michel. Men da denne Bevægelse kunde sætte Suchets Corps, som beleirer Lerida, i Forlegenhed, havde Keiseren sendt Hertugen af Tarent for at af løse Hertugen af Castiglione, som er meget ringe af Helbred. Den spanske General angres virkelig de Franske for Lerida den 23 April. Men han blev slagen fuldstændigt og mistede 3 a 4000 Fangne m. m. Under dette Angreb gjorde ogsaa Besætningen i Lerida et frugtesløst Udfald. (Efter nyere Beretning skal Lerida siden være indtaget). Imedens dette stod paa, bestormede Hertugen af Abrantes Staden Astorga og erobrede den. Besætningen af 3000 Mand var ganske bevæbnet og klædt af Englænderne. De Stormende mistede her i alt 100 Døde og 300 Saarede, Udenfor Staden havde Fienden efterladt nogle Colonner, for at forsvare Marken. En af disse havde, medens man bestormede Astorga, angrebet Gen. Bessieres ved Cuentanilla; men der kom neppe en Mand derfra. Ogsaa Generalerne St. Croix og Clanzel Sloges imidlertid dygtigt med Spaniolerne paa andre Steder.
Jyske Efterretninger, 1810-05-31
Ved disse Tildragelser bliver (hedder det videre) Lord Wellington en rolig Tilskuer i sin Leir, og lader sig blot nøie med at ophidse Jnsurgenterne og at levere dem Vaaben og Kioler.
Jyske Efterretninger, 1810-05-31
Frankrig. Keiseren og Keiserinden ventes den 30te Maj bestemt tilbage fra deres Reise til Belgien.
Jyske Efterretninger, 1810-05-31
Man siger, at Keiseren vil afreise til Bayonne den 15 August.
Jyske Efterretninger, 1810-05-31
Jtalien. Kongen af Neapel vilde den 14de Maj afreise til Calabrien. Forteressen St. Maura (paa en af Syvøerne) har efter 10 Dages Bombardement overgivet sig til Englænderne. Men det var ogsaa en slet Position, som ikke ke kunde holdes.
Jyske Efterretninger, 1810-05-31
En neapolitansk Flotille har i 3 Timer slaaest med en stor engelsk Fregat og nødt den til at vige.
Jyske Efterretninger, 1810-05-31
Ved Venedig arbeides virksomt paa at bygge nye Linieskibe og Fregatter, 5 Linieskibe ere paa Stabelen.
Jyske Efterretninger, 1810-05-31
Holland. Ved den store Fest, Staden Brussel, gav D. franske Majesteter, dandsede Keiserinden med Kongen af Westphalen og dennes Dronning med Baron d'Audinarde, med megen Grace. Øerne Walchern, Syd. og Nord=Beveland, Schou ven og Tholen skal udgjøre et eget Departement, og kaldes Skeldemundingen. J de til Frankrig afstaaer, Lande, hvis Jndvaanere meest ere katholske, skulle Gude dyrkelsen og Kirkeskikkene m.v. indrettes efter fransk Mynster, og dette, som det synes, vanskelige Arbeid skal være tilende den 15 Junii.
Jyske Efterretninger, 1810-05-31
Adskilligt. Rusland indeholder 50 Gouvernementer, og i disse 828 Stæder. De nye Lande i Finland, Pohlen og Preussen ere ikke regnede med der.
Jyske Efterretninger, 1810-05-31
Medens der stiftes saa mange verdslige Ordener i Verden, ophæves nu ogsaa de geistlige Ordener i det Maylandske.
Jyske Efterretninger, 1810-05-31
Efter et fransk Decret skulle alle Religiøse, af fremmede Nationer rømme Departementerne Rom og Trassimene.
Jyske Efterretninger, 1810-05-31
Det er nu forbudet, at indføre fremmede Bøger til Frankrig, uden Forskiel (skrives fra Augsburg.)
Jyske Efterretninger, 1810-05-31
Moniteuren har bekiendtgjort, at det ikke meere er ham muligt, at indrykke Beskrivelserne over alle de Fester, som Keiserens Formæling er bleven feiret med i Tydsklands, Frankrigs og Jtaliens Stæder, da disse Fortællinger kommer paa ham i alt for stort Overmaal.
Jyske Efterretninger, 1810-05-31
Den østerrigske Keisers Frue Moder er død.
Jyske Efterretninger, 1810-05-31
Man siger, at en østerrigsk Prinds skulde formæles med en fransk Senator Datter (Lucien Bonapartes, Efterat Keiser Napoleon havde været ombord i Antverpen paa det med dansk Mandskab besatte Linieskib indlodes dets Kommandeur v. Dochum til det keiserlig Taffel. Burdett forlanger 30,000 Pd. St. i Skadeserstat, ning for sin Arrest. For Londons Jndvaanere skal være forordnet en grøn Uniform at bæres naar Burdets sættes i Frihed igien.
Jyske Efterretninger, 1810-05-31
Paa Øen Gulland ere i afvigte Aar copulerede 240, Par, fødte 745 Børn og døde 755 Personer.
Jyske Efterretninger, 1810-05-31
Indenlandske Efterretninger. Helsingøer, den 24 Maj. Hertugen af Augustenborg, som kom hid igaar Aftes, reiste imorges med Grev Schulenborg til Helsingborg og steg der ved Broer, i Vogn og kiørte strax til Ramløse, hvor Hertugens Broder havde overnattet. Kronprindsen tager derefter til Leiren, som holdes 4 Mile fra Helsingborg paa en stor og skiøn Slette kaldet Jonabye Hede, hvor ved 20,000 Mand kunne foretage Øvelser. Sletten er omgiven med en Vold og uden om denne indringet af ty Skov. Tætved ligger et skiønt Kgl. Slot, Kloster kaldet, og hele Egnen der skal være ypperlig.
Jyske Efterretninger, 1810-05-31
Orlogsbriggerne Samsøe og Seagull have den 12te Maj sidstleden under den norske Kyst havt en Fægtning med en engelsk Fregat paa 44 Kanoner og efter Hs. Majestæts allerhøieste befaling bekiendtgiøres herved den Rapport, som Contreadmiral Loren; Fisker derom har modtaget fra Capitain Johannes Krieger, Ridder af Dannebrog, og som til Hs. Majestæt af Admiralen allerunderdanigst er indsendt:
Jyske Efterretninger, 1810-05-31
Den 12te Maj om Formiddagen Kl. 10 3/4 var jeg med de mig anfortroede Brigger Samsøe og Alsen S. S. O. 4 Mile ud fra Rybingen; Vinden var Ost med frisk Bramseils Kuling. Paa samme Tid fik vi at ser en fiendtlig Fregat i S. O. med Force af Seil at holde imod op. Vendte og styrede ind imod Landet: Fregatten vedblev at forfølge os. En halv Miil uden for de yderste Skiær af Jndseilingen til Kleven dreiede jeg til Vinden for at opservere, om hans Hensigt var at attaguere os, da jeg stolede paa Roeflytillens Assistence, hvoraf jeg allerede saae den mandalske Division i de yderste Skiær bered til at gaae mig imøde; men paa temmelig langt Kanonskuds Distance holdt bemeldte Fregat plat af og gav os sit glatte Lag uden nogen Virkning. Den holdt derpaa Vester efter med Force af Seil jeg holdt med Briggerne Kleven ind. Jmod Mundingen af Mandals-Fjorden oblerverede jeg Briggerne Selagull og Alart at komme ud fra Kleve Havn, dreiede derpaa til Vinden igien og holdt til Søes. Kl. 3 vare alle 4 Brigger forsamlede, hvorpaa Capitainlieutenant Budde, Ridder af Dannebrog, og jeg forenede os for at attaquere bemeldte Fregat, der imidlertid havde dreiet til Vinden og stod ind imod Landet; formerede Hastigheds=Linie over Styrbord med Bagbords Halse og holdt derpaa imod Fregatten, som ved vor Nærmelse vendte og holdt ud fra Landet. Kl. 4 3/4 vare Briggerne Samsøe og Seagull bemeldte Fregat paa Skud nær, hvorpaa begyndte en levende Jld fra begge Sider, der vedblev til Kl. 6, da Fregatten holdt immer rummere, med Force af Seil, ud fra Landet Efter denne stærke og vedvarende Jld blev Krudet paa Samsøe og Seagul! temmelig formindsket; jeg saae en Kutterbrig holdende ind mod Fregatten, Kulingen tog af og Distancen fra Landet var den Gang 4 1/2 Miil. Jeg maatte befrygte at Fregattens Hensigt med at slaae flygtende var, at trække Briggerne ud fra den Hielp, som under Land var at bekomme fra Kanonsiotillen, og henimod flere fiendtlige Krydsere, hvis Stationering var ham bekiendt. Jeg resolverede derfor at lade mig sakke og faldt agter og Fregatten, hvorved den bekom det glatte Lag fra os, hvilken Maneuvre af Seagull blev efterfulgt. Styrede derpaa med de Slaget havde lidt nok, før ikke at ønske at indlade sig andre Brigger N. N. O. Fregatten vedblev at styre S. V. efter, som tydelig overbeviste os om at han i videre med os. Da den fiendtlige Fregat under hele Affairen holdt immer rundt hen med Force af Seil, var det ikke Anførerne for Briggerne Alart og Alsen mueligt, med al Anstrængelse og Forcering af Seil at komme Fregatten saa nær at de med Kraft kunde virke. Det var en 44 Kanons Fregat med 15 Kanoner i Laget. Da vi skildtes fra hverandre, vare hans Bramseilnedskudte, samt hans øvrige Seil ilde tilredte; hans 2de Chalupper som laae agter for ham skudte i Synk. Om Skraaget har lidt noget, kan jeg ei bestemme.
Jyske Efterretninger, 1810-05-31
Briggen Samsøes Seil, Takkelage, Fartøier og Rundholter have lidt endeel, og den har bekommet endeel Skud i Skraaget. Af Døde har Briggen Sam øe een Mand, af let Blesserede 2de. I øvrigt overgaaer Officerernes og Mandskabets gode Forhold min meest spendte Forventning. Kl. 1 1/2 den 13 om Morgenen ankrede samtlige Brigger i Spinøer Havn, hvorfra vi igien gik Seil Kl. 3 3/4 Eftermiddag, styrende hertil, hvor vi Kl. 10 1/2 ankrede.
Jyske Efterretninger, 1810-05-31
Briggen Samsøe til Ankers ved Christiansand, den 13 Mai 1810. Johannes Krieger."
Jyske Efterretninger, 1810-05-31
Contreadmiral Fisker bemærker, at dersom Brig gerne Alart og Alsen havde kunnet bringe det til virksom Stilling imod den fiendtlige Fregat, da er det sandsynligt at samme var blevet taget, samt at Brig, gen Seagull har ingen Døde eller Qvæstede, kun har dens Seil og Takkelage lidt noget.
Jyske Efterretninger, 1810-05-31
Hovedqvarterret Kiøbenhavn, den 22 Maj 1810. Bülow, Generalmajor, Hs. Majestæts tienstgiørende General=Adjutant og Chef for General=Adjutant Staben, Ridder af Dannebrog.
Jyske Efterretninger, 1810-05-31
Prædiken paa 6te Søndag efter Paaske. Høimesse I Budolphi Kirke Hr. Candidat Rosendal, i FrueKirke Hr. Stiftsprovst Schierup, i Hospitalet Hr. Klauen Kl. 11. - Aftensang: J Budolphi Kirke Hr. Henneberg, i Frue Kirke Hr. Aspach. Med ligesaa megen Følelse som Forundring læste jeg i de Aalborger Stifts-Tidender No. 41 de vistnok velmeente Yttringer af et saare velvilligt Hierte, i Anledning af min 63de Fødselsdag sidste 20de Maj. Jkke veed jeg, eller har fierneste Formodning om, hvo Manden er, som saaledes har villet hædre mig. Jmidlertid være ham takket for sin fordeelagtige Mening om mine varme Følelser for et elsket Fødeland, dem jeg neppe har viist paa anden Maade, end enhver anden Mand i min Stilling baade skulde villet og maatte have gjort. Hvad jeg i Medfør af mit Embede har bidraget under Krigen, til hiint Tvillingriges Proviantering er udentvivl den Sag, der regnes mig saa meget til Fortieneste, uden at man betænker, at jeg ikkuns var et simpelt Organ til at udføre, hvad den bedste Konge havde befalet, og ved opofrende Anstrængelse gjort muligt, samt hvad tillige det høie Rentekammer ved fine kraftfulde Foranstaltninger. havde gjort let.
Jyske Efterretninger, 1810-05-31
J den ædelmodigste Monark, sine Rigers sande Fader, erkiende da mit elskte Fødeland den rette Kilde til sin Frelse, og naar Hans ærlige Tienere, enhver i sin Kreds, gjøre hvad de formaae til det Helet Vel, da glemme Ingen, at det er kun Hans faderlige Villies Udførelse, hvortil alle virke! Derved at vise min allerunderdanigste Taknemmelighed for min Konges Naade skal viist stedse være min alvorlige Bestræbelse, som det maa være mit Hiertes helligste Ønske. Men at mange tusinde Danske, i Henseende til norske Brødres Vel, have samme Følelser som jeg, derpaa, mener jeg, Beviserne under Krigen have været indlysende nok. Ogsaa disse skulde derfor sikkert, i samme Stilling, have stræbt med samme Redebonhed at virke til Udførelsen af den bedste Konges velgiørende befalinger, og bidrage til et elsket Broderfolks Understøttelse. At jeg mod mit Livs Aften fandt Leilighed dertil, var et sørgeligt Hæld; men at jeg kiendes af nogle, som den der ei lod samme ubenyttet, holder jeg for en sielden Lykke. Hiørring, den 27 Mai 1810. C. Blom.
Jyske Efterretninger, 1810-05-31
Avertissements. At det har behaget Gud ved en stille og rolig Død, at bortkalde vor kiære Moder Florentine Blume Boe, den 27 Maj, i hendes Alders 78 Aar; bekiendtgiøres herved af hendes 2de Døttre og nærmest Paarørende. Aalborg den 27 Mai 1810. Hos Bogtrykker Wandall faaes følgende Kobberstykker til Kiøbs for vedsatte Priser: 1) Hs. Majestæt Kong Frederich den 6te, 2 Mk. 4 s.; illumineret 3 Mk. 4 s. 2) Hs. Majestæt Dronning Marie Sophia Friderikka, 2 Mk. 4 s.; illumineret 3 Mk. 4 s. 3) Napoleon den 1ste, Reiser af Frankerig og Konge til Jtalien, illumineret 2 Mk. 4 s. 4) Marie Lovise, Keistrinde af Frankerig og Dronning til Jtalien, Erkehertuginde af Østerrig, a., illumineret 2 Mk. 4 s. ) Svensken til den Danske, illumineret 1 Mk.
Jyske Efterretninger, 1810-05-31
Hos Klokker Milling, kan nu bekommes Keiser, Napoltons Levnet med Portrait, som nylig er udkommet.
Jyske Efterretninger, 1810-05-31
Den personelle Kapellan ved Budolphi Menighed, Hr. Brasch, er flyttet, og boer nu i Skomagergaden, hvor Mad. Hauschou har boet.
Jyske Efterretninger, 1810-05-31
Fredagen den 1 Junii Kl. 10 Formiddag bliver ved Auction paa Kiøbmand Christian Thygesens Plads ved Østeraae her i Byen bortsolgt 4 Oxehoveder gode hvide Vine af Skibet Gerechtigkeits Ladning. Saa bliver og samme Tiid og Sted bortsolgt en Skibsbaad, som paa Kiøbmand Peter Sødring Plads er beliggende og forinden af derværende Hut Beboer vil paa Forlangende, blive foreviist. Aal borg den 29 Mai 1810. Bøggild.
Jyske Efterretninger, 1810-05-31
Bekiendtgiørelse. J Anledning af, at de hidtil værende Bibliothekar Hr. Pastor S. Kabelsved forandret Stilling forlader det Thyelandske Provn, cial Bibliotheks Bestyrelse, ønsker dette Bibliothek, Direction: at have alle Bøger paa en Gang samlide, hvorfore Directionen herved beder alle og enhver at dette Selskab, at indsende de Bøger enhver maatte have til Laans, uden Hensyn til disses Ophold, inden 3 Uger fra Dato i Bibliothekets Værelse i Amtsgaarden, hvorhos Directionen forbindtligst maae anmode dem af de Herrer Medlemmer som endnu staae til Rest med det res aarlige Biedrage til Selskabets Kasse, at de til samme Tid ville behage at indsende disse til mig Amtmand Faye. Endeligen bekiendtgiøres, at Bibliotheket fra i Dag af er lukket, og vil ikke kunne aabnes forinden en nye Overbibliothekar igien er valgt og Bibliotheke til ham er overleveret. Thisted d. 22 Mai 1810. Faye. Carstensen. Sørensen.
Jyske Efterretninger, 1810-05-31
Til 4 Fattige er betalt af Maren Andersdatten i Nørre Sundbye en Mult af 3 Mk. for sin urigtige Forhold i min Tieneste. Aalborg den 28de Mai 1819. Johannes Honsen.
Jyske Efterretninger, 1810-05-31
J Søndags Aften den 27 Maj mellem Kl. 3. og 9, er paa Veien fra Almeenkirkegaard til Vesterport, tabt et Meerskums Pibehoved med Sølvbeslag, mærket paa Laaget C. S., ved samme var et clastiRør med Beenringe om. De som kan give noget Oplysning herom, kan vente sig en passende Douceur, naar de melder dem hos Bogtrykker War dall.
Jyske Efterretninger, 1810-05-31
Skipper Therkelsen fra Nyekiøbing, agte om 8 Dage at afseile herfra til Fladstrand; hvem som haver Retourladning fra Fladstrand eller Asserhavn behager at melde dem hos Kiøbmand P. Sødring, som accorderer og Fragten.