JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1790-07-09
Da Aarhuus almindelige Enke PensicusKasse nu er bleven ophævet og deelet, efter Beslutning af 17de Novemb. 1788, saaledes at paa hver Jnteressent og Pensionistes Lod, som da var i Live, af Cassens indkomne Capital og Renter til Viborg Snapsting 1789 faldt 37 Rdlr. 3 Mk. og en halv Skilling og af Cassens øvrige Capital og Renter som indkom til Snapsting 1790 faldt 48 Rdlr. 4 Mk. 11 Sk., hvoraf enhver af Cassens Directeurer haver til sig taget Pengene for de Lodder som hørte under hans Departement. Saa bliver sligt tilkiendegivet Jnteressenterne og Pentionisterne af benævnte Casse, med Advarsel at de strax behagelig ville melde sig hos Directeuren for det Departement hvor Jnteressenterne forhen haver betalt deres Renter og Pennonisterne hævet deres Pension, nemlig for Aalborg og Randers Departe, menter hos Hr. Etatsraad Kircheterp i Randers, for Viborg, Departement hos Hr. Raadmand Lassen i Viborg, for Horsens Departement hos Cancellieraad og Borgemester Flensburg i Horsens. Og som Amtsforvalter Thygesen, der i Live forested, Aarhuus Departement ved Døden er afgangen siden Snaps ling 1789, saa haver benevnte Cancellieraad Flensburg i Horsens paataget sig i hans Sted at udbetale Jnteressenternes og Pensionisternes Lodder under Aarhuus Departement, hvilke altsaa ville behage at melde sig hos hannem i Horsens eller hos Hr. Told-Controlleur Kragh i Aarhuus som han har commiteret i sit Sted for Vidkommendes Beqvemmelighed) at udbetale imod Qvittering enhver Jnterressent og Pennonist hvad de paa sine Lodder som oven anført af Cassens Beholdning ved Deeling udi Viborg Snapsting 1789 og 1790 kan tilkomme, som ei allerede er bleven udbetalt. Horsens den 29de Junii 1790. Paa Med-Directeurers og egne Vegne A. Flensburg. det bekiendtgiøres herved: at Hr. Justitsraad Jacobis iboende Gaard, Bispegaard kaldet, i Holstebroe, tilligemed endeel gode Narkjorder og indhegnede Tofter, samt paastaaende storne Afgrøde, bliver stillet til offentlig Auction i Gaarden følgende Dage, den 1ste Auction Løverdagen den 17de Julii Kl. 10 Formiddag, den 2den Auction Mandagen den 19 Julii Kl. 10 Formiddag og den 3die Auction samme Dags Eftermiddag Kl. 4 da Gaarden og Eiendommen absolut vorder bortsolgt. Gaarden er smuk, anseelig, i meget god Stand, og vel indrettet til Beboelse for en honet Familie, især meget beqvem for en Han dets and. Mærkjorderne, hvoraf 3de store Stykker ere indhegnede, ere beliggende tæt omkring Gaarden, deels matriculeret og deels frie Kiøbstædjord. De Lysthavende ville behagelig indfinde sig ovenmeldte Tider og Sted, hvor Conditionerne bekiendtgiøres, og kan Gaarden tiltrædes næste Michelsdag. Helligkildegaard og Holstebroe d. 26 og 28de Junii 1790. Lautrup. Grøn.
Jyske Efterretninger, 1790-07-09
Mandagen den 26. Julii om Formid førstkommende. gen Klokken 10 slet, vorder paa Ryssensteen ved offentlig Auction bortsolgt 75 større og mindre Fonstager med Bomolie holdende circa 130 Oxehoveder, bierget af Skibs=Capitaine Neil Livingstons den 7. Junii sidst paa Baroniet Ryssensteens Forstrand indstrandede Schaloup=Skib, Broderne kaldet, kommen fra Galipoli og destineret til Stettin. Varernes Bonitet og Auctions Conditionernes Formeld kan forinden bringes i Erfaring hos Kiøbmand Hr. Aggersberg i Lemvig og Hr. Forvalter Lanng paa Ryssensteen; hvilket til Liebhaberes Efterretning herved publiceres. B. Claudi.
Jyske Efterretninger, 1790-07-09
Auctions Directeur. Ved Forseglings Forretning son fer. den 3. Julii. Huusmand Clement Laursens afdøde Hustrue Kirsten, Laurs dotter i Gottrup Sogn og Bye, Aalborghuus Amt. Vester Han-Herred, er anmeldet som Arvinger: 1) en Broder Jacob Laursen, 2) en dito Jens Laursen, 3) en dito Peder Laursen, disse trende have opholdt sig i bemeldte Vester HanHerred, men ere døde, og om de har efterladt sig Arvinger vil des ti, 4) en Søster Karen Laurskotter, død og efterladt sig: a) en Søn Laurs Jensen, b) en Søn Christen Jensen, begge myndige og boende i Aggersborg Ullerup, og c) en Dotter Karen Jensdatter, ugift, tienende i Himmersyssel. 5) en Søster, Ane Laursdotter, død og efterladt sig en Datter, Kirsten Pedersdatter, der er gift med Anders Andersen i Bierre. 6) Søsteren Benedicta Laursdotter, død, men avlet med Anders Christensen i Fierretzlef a) en Søn Christen Andersen, myndig og boende i Kiettrup, b) en Søn Peder Andersen, tienende paa Aagaard. 7) en Søster Maren Laursdatter, Enke efter Peder Jensen paa Gottrup Rimme. 3) en Søster Mette Laursdotter, været gift med Anders Pedersen Korsbek, død og efterladt sig a) en Søn Jens Andersen i Korsbek, myndig, b) en Søn Peder Andersen i Kiøbenhavn, myndig, c) en dito Laurs Andersen 23 Aar, sammesteds, d) en Dotter Ane Andersdatter, nift med Rasmus Olesen i Gottrup, e) en Datter Maren Andersdatter 21 Aar i Korsbek, ugift. Hvilke Arvinger efter bemeldte Afdøde, herved indkaldes at møde eller møde lade, i Stervboestædet 30te Dagen den 27. Julii næstkommende, 6te og 12te Ugersdagen den 10. August og 20. September næstkommende, for deres Tarv under dette Skifte at behagte. Til samme Tid ville og Credi= og Debitorerne behage at indfinde sig, for, de første at anmelde deres Forkrinder, og de sidste at betale hvad de maatte være skyldige. Oxholm den 6. Julii 1790. Paa den høie Skifte=Forvalters Vegne, som committeret J. Calurup.
Jyske Efterretninger, 1790-07-09
For Arvingerne, samt Credi og Debitorer efter afgn. Ung i Karl Christen Christensen Kie af Bislev paa sundbechs Gods i Aalborghuus Amt, bekiengiøres det herved: at Skiftet efter bemeldte Afdøde agtes foretaget paa rundbech Hovedgaard, Onsdagen den 18de Augusti førstkommer de, som den Datum til hvilken de udstædte Proclamata udløber; thi ville enhver Vedkommende til saadan Tid iagttage det Fornødne, og i Særdeleshed Stervboets endnu værende Debitorer, som herved erindres, til samme Tid at ville erlægge hvad de ere skyldige. Lundbech den 6. Julii 1790. Paa Skifte=Rettens Vegne. Gierlev.
Jyske Efterretninger, 1790-07-16
Aalborg den 16. Julii. (Paa Liig Pladen læses følgende:) Her ere
Jyske Efterretninger, 1790-07-16
De jordiske Levninger nedlagte Af den salige Afdøde Fordum, Velædle og Velbyrdige. Hr. Peder Jfversen, Fod paa Hammelmoese den 17. Junii 1725.
Jyske Efterretninger, 1790-07-16
Af meget agtværdige Forældre, Peder Jsversen. og Anne Hegelund Kierulf. Siden grundig oplært i Boglige Konster, Tog Attestatz i Aaret 1745. Viiste sig ved mange Leiligheder En heldig og lykkelig Poet Saavel i det Latinske Sprog, som og i Modersmaalet.
Jyske Efterretninger, 1790-07-16
J en liden Virke=Kreds paa Landet, Blot som Eier af Buurholt, Udmærkede han sig som en from og veltænkende Mand, Der i sit Fag var større, end han syntes at være, Elsket og yndet af alle Retsindige, Hædret og æret af Kongen, Som allernaadigst udnævnte ham til Cancellie=Raad, Den 27de Junii 1781.
Jyske Efterretninger, 1790-07-16
J et kierligt Ægteskab fra 1758 med Karen Bast, Avlede han 9 Børn, Af hvilke de 6 tillige med Moderen, Ere hengangne i Evigheden; Han fulgte dem, Da han aarle om Morgenen den 1. Julii 1790, Rolig forlod Verden, Og her efterlod 2 Sønner og 1 Dotter, Til at ære og velsigne hans Stov, Ved stedse at vandre frem paa Dydens Vei, Saaledes, som han her indtil Enden vandrede I Werden.
Jyske Efterretninger, 1790-07-16
(Jndsendt.) Den dellige Krone af graae Haar Paa Retfærdigheds Vei, Der ziirede:
Jyske Efterretninger, 1790-07-16
Den Jfraelit, hvori ei var Svig, Den Olding, der vel forestod, Omskiftede. Livets og Dødens Herre med den uforvisnelige; Da han bortkaldte til Evigheden, Velærværdige og Høilærde Hr. Thomas Horrebow, Som var fød den 27. Aug. 1717. Deponerede fra Aalborg latinske Skole 1739. Blev kaldet til Sognepræst for Vester Torslev og Svenstrup Meenigheder i Aarhuus Stift 1763. Jndlod sig i første Ægteskab med Jomfrue Christiane Agerholm Gift anden Gang med Jomfrue Ane Timmermann, Og døde den 11. Junii 1790 i sit Alders 71 Aar. Herved tabte. Verden, den redeligste Medborger, Tvende Meenigheder, den omhyggeligste og troe Lærer, Den kierligste Hustrue, den gudfrygtigste Mand; Men han Som var troe over lidet, vandt meget, Da han gik ind til sin Herres Glæde.
Jyske Efterretninger, 1790-07-16
Døde. Den 10de hujus i Aarhuus Hr. Procurator Melchior Friderich Leschlye, 51 Aar. Samme Dag her i Byen Mester=Maler Hendrik Aarestrups yngste Dotter Elisabeth Amalia, 9 Dage, og Hyrden Jens Christensens Søn Jens Jensen, 5 Uger gl. Den 15. Skipper Sr. Christen Andersen Schram, 47 Aar.
Jyske Efterretninger, 1790-07-16
Bekiendtgiørelse. I Tal=Lotteriet er udkommen: J Altona 479 Trækn. den 8 Julii. No. 33. 19, 84, 90, 15.
Jyske Efterretninger, 1790-07-16
De foregaaende Trækninger ere i Wandsbech og i Kiøbenh.
Jyske Efterretninger, 1790-07-16
J Følge af Hans Kongelige Majestæts allernaadigste Bevilling, saaledes lydende: Vi Christian den Syvende, af Guds Naade Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmersken og Oldenborg, gjøre alle vitterligt: At Vi efter Hr. A. Levring, Sognepræst for Grønbek og Svostrup Meenigheder, og Provst i Lysgaards Herred i Aarhuus Stift udi Vort Land Nørre-Jylland, hans, som SkifteForvalter efter forrige Sognepræst for Almind og Siørs lef Meenigheder, afgangne Hr. Jens Fuglebergh, herom allerunderdamast giorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at han udi de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser, de Aalborgske Jydske Efterretninger og den Viborger Samler samt den Altonaiske Mercur, maae trende Gange efter hinanden med Aar og Dags Varsel, i sub pæna præclusi & perpetui silentii, indkalde alle dem, som formeene sig at have noget at fordre efter fornævnte afgangne Hr. Jens Fuglebergh, dermed at fremkomme, og saadan deres havende Krav inden berørte Tids Forløb at anmelde og beviisliggiøre, og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig som om den var skeet ved Proclama efter Loven. Dog skal denne Vores allernaadigste Bevilling læses for vedkommeni de Værneting, samt den Ober=Ret hvorunder samme at henhører. Hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette, og for Skade at tage vare. Givet paa Vort Slot Christiansborg udi Vores Kongelige Residents Stad Kiøbenhavn den 25. Junii 1790. Under Vort Signet. (L. S.) Efter Hans Kongelige Majestæts allernaadigste Befaling. Schow. Colbiørnsen. Jndkaldes herved med Aar og Dags Varsel lub pæna præclusi & perpetui silentii, alle og enhver som maatte have noget at fordre i Stervboen efter afgangne Hr. Jens Fuglebergh, for deres Krav inden forbemeldte Tids Forløb at anmelde og beviisliggiøre. Grønbek Præstegaard d. 5. Julii 1790. -----A. Levring. Foruden tilies dette, at til Madame Hu hvad der allerede er bekiendtgjort maae endnu bertz Gaard er trende Gaards=Rum og Jndkiørsel fra tvende Gader; den er særdeles beqvem til Malt=Han deel, da der er extra godt Brøndvand i Gaarden og 4 store Lofter til Formaltning. Denne Gaard har været brugt til Korn og Malthandel over 30 til 90 Aar, eftersom den ligger paa et af de allerbeleiligste Stæder for Kornhandelen med Bønderne.
Jyske Efterretninger, 1790-07-16
Tvende gode Stodekar og Brændeviins=Kiedel samt Kar kan ogsaa faaes til Kiøbs for billig Priis. Jersom et ungt Menneske af god Caracteer og skikkelig Opdragelse imellem 15 a 17 Aar, har Lyst til at opvarte som Tiener 2 smaae Junkere hos et Herskab paa Christiansborg Slot i Kiøbenhavn, saa ville de derom melde sig jo før jo heller hos Mag. Bach, som giver nærmere Oplysning.
Jyske Efterretninger, 1790-07-16
Førstkommende Mandag den 19. Julii, bliver i Gudum Præstegaard holdet Auction over nogle Borde, Speile, Stole, Kobber, Tin, Sengeklæder, Dækketøi og andet adskilligt. i min salig Søns Bogsamling, er adskillige Deele, et til een og anden udlaante, som venligst anmodes om sammes Tilbagelevering. Asdal den 15. Julii Anders Follerup.
Jyske Efterretninger, 1790-07-16
Stampe=Møllen ved Gudumlund, samt de Værelser Gartneren Sr. Richter hidtil har havt til Beboelse, kan med fornøden Jldebrand faaes under Forpagtning fra nu anstundende Michaeli, og kan den som ønsker sig samme tillige overlades Privilegium paa Kroehold, og Marqvettenterie for Fabrikernes Arbeidere og andre didhen hørende, naar han saa hastig muelig vil melde sig for derom at handle med Møller. Gudumlund den 7. Julii 1799. NB. Friis her i Byen ved Døden var afgangen, Efter at forrige Borger og Guldsmed Jørgen er hans Boe strax af Underskrevne taget under lovlig Behandling; Men da den Afdøde ikke har holdt ordentlig Bog, overalt hvad ham til Reparation er leveret, saa paa det der ikke ved den forestaaende Auction over Boets Eiende skal blive bortsolgt hvad andre tilhører; og der findes adskilligt, skiønt ikke af Betydenhed, der har Anseende til at være i saadan Hensigt indleveret; saa er det vi herved ikke allene bekiendtgiøre dette Dødsfald, men endog indkalde dette Boes Credi= og Debitorer, deels for at anmelde og bevise deres Krav, og deels at betale hvad de maatte være skyldige, da Boets Omstændigheder intet Proclama formaaer at bekoste; ligeledes indkaldes de, der maatte have til Reparation indleveret et eller andet, paa det disse Ting efter behørig Legitimation kan blive ved Skiftets Foretagelse den 18de Augusti førstkommende, udleverede til de retmæssige Eiere. Randers den 12. Juul. 1790. J. F. Carøe. C. R. Voigt.
Jyske Efterretninger, 1790-07-16
Skifte= og Auctions=Forvalter. Commissions=Skrifter, som for vedsadte Priser sælges her paa Bogtrykkeriet. 1.) Fra Hr. Hof= og Universitets Bogtrykker Schulz, i Kiøbenhavn. Claus Andersens Poetiske Forsøg = 48 sk. Bangs Afhandling og Bondestanden 24 sk. Colbiørnsens Erindring til Publikum 12 sk. )
Jyske Efterretninger, 1790-07-16
Besvarelser angaaende det Asiatiske Compagnies Revision. 1 Rdlr. Thaarups Tale i Klubben sk. Meizeners Fortallinger og Dialoger 32 sk.
Jyske Efterretninger, 1790-07-16
Professor Adlers Tiltrædelses Prædiken. 8 sk. Rabeks Proigiske Forsøg, 48 sk. Teder Mark og hans Koner af Wezel = 16 sk. Hans Christians samtlige Verker i Vers og Prosa 24 sk. Professor le Boucques 4 Taler over det Spørsmaal. hvilken af disse Handelsmanden, Agerdyrkeren, Krigeren, eller den Lærde meest væsentlig tiener Staten, 32 sk. Levninger af Middel=Alderens Digtekunst 1. og 2. Hefte 48 sk. Praamatisk Bidrag til Kornpolitiets Historie, heftet = 56 sk.
Jyske Efterretninger, 1790-07-16
Tanker og nye Indretninger i Landvæsenet, af Fabricius, hefter 1 Rdlr. 16 sk. Fortsatte Tanker om de nye Indretninger i Landvæsenet Fortsættelse af det muntre Bibliothek, 6 Hefter = 1 Rd.
Jyske Efterretninger, 1790-07-16
Dito Bibliothek No. 3. Forsøg til en Plan for en almindelig Indretning til de Fattiges Forsørgelse i Danmark. Ønsker, angaaende en General Skole=Commission Cora et Musikalsk Drama, ved Thaarup Kort Udsigt over de Europæiske Staters Forfatning, ved Mag. Sneedorff. 2) Fra Hr. Boghandler Lønstrup i Kiøbenhavn. Frøken von Sternheim Tildragelser: paa Trykpapiir 1 Rdlr. 32. paa Skrivpapir 1 Rdlr. 64. Edmund, en Ridder Tildragelse Th. Kenbroock, en Engelsk Tildragelse, Sporons, den christelige Religions Hoved=Lærdom, andet Oplag = = = Lunds Beskrivelse over Øvre Tellemarken Clausens Undersøgelse om Americas Opdagelse = 32 Aristoteles, om Digtekonsten, oversat af det Grædske med Anmerkninger. Samleren, et Ugeskrift, 1ste og 2det Bind, Aargangen koster: 2 Rbd.
Jyske Efterretninger, 1790-07-16
Grevskabet Karens Lyst, et Digt af ZetlitJ. N. Bruuns Brev til Zetlitz En Nordmands Sang til Kronprindsen, J. C. Lavaters tvende Breve til en ung Paarørende 3) Fra Hr. Seidelin i Odense. Praspes og Panthea,
Jyske Efterretninger, 1790-07-16
i Professor Seideliz Tale paa Kongens Fødselsdag 1784. 16 sk.
Jyske Efterretninger, 1790-07-16
Professor Byhovs Tale paa Kongens Fødselsdag 1785. Paa Skrivpapiir. 10 sk. Paa Trykpapur, Professor Taubers Talle. 1786.
Jyske Efterretninger, 1790-07-16
Jndbydelses Skrift 16 sk. Tale om Opofrelse for det Almindelige 12 sk.
Jyske Efterretninger, 1790-07-16
Tale over Professor Holm 14 sk. Tale ved Aftrædelsen fra Rector Embedet i Odense 1787. 18 sk.
Jyske Efterretninger, 1790-07-16
Allehaande Poesier. Paa Skrivpapiir Trykpapiir. 16 sk. Hiorts Forslag til større Fordeel af Fælledskabets Ophævelse. "Paa Skrivpapiir. Trykpapiir. Koppens Afhandling om Jesu fyldestgiørelse.
Jyske Efterretninger, 1790-07-16
Paa Skrivpapur Trykpapur Birchs Tale om Skole Væsenets bedre Indretning Jagttagelser ved Forklaringen over Nadverens Sacramente.
Jyske Efterretninger, 1790-07-16
Samling af oplysende Anmerkninger over Bibelen, ved Jørgen Stauning, 1ste Deels 1ste, 2det og 3die Hefte. 1 Rdlr. 43. Adolis samlede Breve. Paa Skrivpapiir Trykpapur.
Jyske Efterretninger, 1790-07-16
Fyens Geistligheds Historie, 1ste Deel 1ste Hefte, 2det og 3die Hefte, 1 Rdlr. 16. Seydelitz Tale paa Kongens Fodselsdag 1788. Brev fra en Præst i Tydskland til sin Ven i Dannemark og et ulykkeligt ungt Menneske Lære=Lever og Mode=Regler til det smukke Kiøns Tieneste, Sibberns Tale paa Kongens Fødselsdag 1787. Vandall.
Jyske Efterretninger, 1790-07-23
Frankrig. At ophæve enhver ikke ved personlig Fortieneste vunden, eller til den Post enhver beklæder i Statens Tieneste, hørende Forskiel imellem Mennesker, har været Hovedsagen i alt hvad Nationalforsamlingen har foretaget sig; derpaa er alting gaaet ud. Vigtige Skridt dertil indeholde mange af dens fattede Decreter; men saa ligefrem dertil synes dog intet stillet, intet saa afgiørende for dette System, som det Decret man fattede den 19. Junii, nemlig: Afskaffelsen af al arvelig Adel og alle Værdigheds Titler, som og af alle Vaaben, og af Liberier. - Man har besluttet at høitideligholde den 14. Julii, som den Franske Friheds Fødselsdag, ved en udmærket National=Fest, og ved en General-Confoede, tration imellem alle Franske; dertil giør man betydelige Tilberedelser, og som den betydeligste maae billigen dette Decret ansees. Saaledes lyder dets Hovedindhold: 1. Ved den store Fests Nærmelse vil Nationalforsamlingen give alle Franske det fra tigste Broderskabs Exempel, og beslutter derfor: at de Slaveriets Sindbilleder, som man i Hovedstaden seer ved de Kongelige Statuers Fødder, uopholdelig nedrives. 2. Da Nationalforsamlingen overveier, at arvelig Adel ei kan bestaae i en fri Stat, saa beslutter den: at fortug, Greve=Baron, Excellence- og alle andre Slags Tiller, Abbedstitien iberegnet, skal afskaffes, enhver Borger skal allene bære sin patronymiske Benævnelse; ingen skal kunde lade nogen bære Liveri, ingen antage noget Vaaben. Tillen Monsigneur skal gi 13. Julii. ves ingen. Dog skal i denne Anledning ingen private eller offentlige Monumenter angribes, og inden 14 Julii skal ingen i Paris, men i Provindserne ingen inden tre Maaneder tvinges til Liberiernes Afskaffelse. - Formodentligen finde hele Verdens Aristokrater eller Aristoduler, at man maae være entage for at bifalde saadanne Decreter.
Jyske Efterretninger, 1790-07-23
Kongen har nu virkelig sauctionert dette Nationalforsamlingens Decret, efter hvilket nu herefter ingen arvelig Adel meere er til i Frankrig. Mange fornemme og indbildte stolte Damer ere derover næsten bragte i Fortvivlelse, og mange opblæste Cavallierer, der intet andet Fortrin havde end deres Ahner og høie Herkomst, staae virkelig Fare for at tabe Forstanden derover, ifald de ellers have havt nogen. En Dame blant andre vil forlade Kongeriget, og som det meest comisk har formelig tilkiendegivet sin Gemahl, ikke meere at ville søge Seng med ham, og det med dette noble Udtryk: At Hendes Naade ikke var skabt til, at føde nogen Borgerlig Carnallie til Verden. - En Lykke! naar de som Forsynet har sat i Høihed, Ære og Velstand, fremstille sig selv for andre som Mynstere paa alle Dyder, men især paa den sande Selvfornægtelse og efter disse christelige Grundsætninger opdrage deres Børn til ikke at stole paa uvisse timelige Fortrin, men lære dem at sætte Priis ikke paa nogen anden Adel end den, man erhverver sig ved Dyden; Men hvor beklageligt er det ikke, at man til Skam for det fornuftige Menneske maae nedes til at tilstaae: At en stor Lykke i Verden og et viist og dydigt Hierte sielden ere forenede med hverandre.
Jyske Efterretninger, 1790-07-23
Kiøbenhavn den 12. Julii. Mandagen den 12 hujus var Galla ved Hoffet, hvortil Hendes Majestæt Dronningen Aftenen forhen, og Hans Majestæt Kongen, samt Hs. Kongelige Høihed, Arveprindsen og høie Gemalinde samme Dags Formiddag vare indkomne fra Landet. Efterat samtlige Cavalierer og Damer samt de fremmede Ministre Kl. 1 Slet, Eftermiddag vare forsamlede i Hs. Majestæt Kongens Forgemak, blev Statsraadet Kl. 1 1/2 indkaldet til Hs. Majestæt. Da Samme kom ud igien, tilkiendegav Statsminister Hr. Greve af Bernstorff alle Tilstædeværende: at Hs. Majestæt nu modtog Lykønskningerne over Hans Kongelige Høihed Kronprindsens forestaaende Formæling med Hendes Høifyrstelige Durchlauchtighed Prindsesse Maria Sophia Friderica af Hessen-Cassel. Derpaa blev den Svenske Ambassadeur og efter ham Hs. Durchlauchtighed Prindsen af Würtemberg indladt til Audience hos Hs. Majestæt Kongen, hvorefter samtlige Kongelige Herskaber begave Sig ud i Forgemakket til den forsamlede Cour. Efter samme spistes i BilledGalleriet ved et Kongeligt Bunterads=Taffel paa 58 Couverts. Under Tallet tilbragte Hendes Majestæt Dronningen, Hans Majestæt Kongen, Hans Kongelige Høihed Kronprindsens og forlovede Bruds Sundhed, hvorved af Stadens Volde bleve løste 27 Kanonskud. Mar skals=Tallet bestod af 108 Couverts. Efter Tallet begav sig Hs. Majestæt Kongen Kl. 5 1/2 ud igien til Sommer=Residentsen Frederichsberg.
Jyske Efterretninger, 1790-07-23
Slesvig, den 14 Julii. J Forgaars den 12te hujus gik her paa Slottet Gottorf Forlovelsen for sig imellem Hs. Kongel. Høihed vor dyrebare og elskeligste Kronprinds og Hendes Høifyrstel. Durchlauchtighed Prindsesse Maria til Hessen. Til denne Høitidelighed var der til om Middagen Klokken 1 an sagt Cour i Hendes Kongel. Høihed Prindsesse Lovises Forgemak for Cavalliererne. Det høie Brudepartraadde under en Baldachin i Audience-Gemakket; den Durchlauchtigste Brud paa venstre Haand af Hs. Kongelige Høihed, den høie Brudgom, paa Sammes høire Haand, et Skridt tilbage, stod hendes Kongelige Høihed Prindsesse Lovise, den Durchlauchtigste Bruds Frue Moder, havende paa høire Haand sin anden Durchl. Prindsesse Dotter Juliane. Paa venstre Haand af den høie Brud, ligeledes et Skridt tilbage, stod Hs. Høifyrstel. Durchlauchtighed Prinds Statholderen, Hendes Hr. Fader, og paa Høisammes venstre Haand Hans tvende Prindser, Deres Høifyrstl. Durchlauchtigheder Frederich og Christian. Det høie Brudepar vexlede derpaa Ringe, Dørrene til Audience=Gemakket blede aabnede, og den hele Cour indladt til Lykønskning. Efterat de høieste og høie Herskaber naadigst havde underholdt sig med de ved Couren Tilstedeværende i en halv Time, begav Couren sig igien tilbage til Forgemakket, hvorpaa Hs. HofyrstiDurchlauchtighed, Hertugen af Bewern med Frue Gemahlinde ankom, og bleve indførte til det høie Brudepar Derefter blev spiist ved tvende Tafler, af hvilke det forste eller Herskabstaslet var paa 60 Couverts, og det andet eller Marskalstallet ligeledes paa 60 Couverts. Desertens Hovedgruppe var denne Foran en Forhøining, paa hvilken Kierligheds=Gudens billede var anbragt, stod et Alter i antik Smag, tilegnet Venus Urania. Ved Alteret stod et Fruentimmer og en Kriger i Romersk Constume, der vare i Begreb med at sammentrække tvende i Form af en Kierlighedskunde slyngede Snorer, der laae paa Alteret. Farven paa den ene var rød og paa den anden blaae, til Betegnelse paa den nærmere Forbindelse imellem Husene Danmark og Hessen. Dette Alter stod imellem tvende Trophæer, paa hvilke de hei Forlovedes Navne og Vaaben bleve hæftede og bekrandsede af Genier. Kl. 7 om Aftenen var Cour for Damerne, der, ligesom Cavaliererne om Middagen, bleve indførte til Lykønskning. Herpaa var Apartement, og siden blev spiist ved et herskabeligt Bunterads=Taffel paa 66 Couverts og ved et Marskalstaffel paa 70 Couverts. Hele Staden var illumineret og Borgerskabet høitideligholdte under Kanoners Løsning og med inderlig Glæde denne for Landet saa festlige Dag. J Gaar var atter stort Galla-Taffel og om Aftenen blev Comoedien Cosa Rara opført, hvor de høieste Herskaber ved Indtrædelsen i Logerne bleve imodtagne med et trende Gange igientaget Fryderaab og Haandklappen. Det rigelig illuminerte Comoedie=Huus var ziret med Guirlander. Om Aftenen behagede de høie Herskaber at spise en familie.