Norske Intelligenssedler, 1771-10-02
Den Svenske nidkiære Patriot taler i Norkiøbings Viko-Tidningaar (Uge-Tidender) for Aaret 1764, i følgende Tone til sine Landsmænd, Vort Rige har paa 132 Aars Tiid frembragt af sit Skiød 1150000 Skippund Kaabber: Naar dette beregnes til den Summa 293125000 Dl. S. Mt. saa spørges, hvor al den Velsignelse har taget Veyen, En liden Deel deraf er ikkun i Brygger-Brændeviins- og Kiøkken-Kiedler; De forhen værende Kaabber-Tage ere mestendeels aftagne og solgte; Ligeledes er Kaabber-Liigkisterne udtagne af Graverne; De myntede Plader ere forsvundne, og Kaabber Smaaepengene ere usynlige. Vi har ikke faaet Guld og Sølv for vort Kaabber, og Nødtørfts-Vahre maatte vi kundet betale de Udenlandske med Jern, Bræder og fleere Trævahre, samt i de senere Aaringer med Gothenborgsk Sild. Vi har faaet Overflødigheds-Vahre igien, og det er ikke Kiøbmændenes Skyld, som forskaffer dem, men vor egen Skyld, som fortærer dem. Om ingen kiøbte Silketøyer, fiine Lærreder, Sirtzer, Viine, Specerier m: m:, saa forskrev ingen sligt, og skikkede Pengene derfor ud af Landet. Men man maa leve efter Moden, der maa blive af vore Efterkommere hvad der vil. Kornvahre, som ikke kand undværes til Brød, bliver alligevel en Overflødigheds Vahre, naar Brændeviinspanden nøder os til, fra Fremmede at lade indkomme 4 til 500000 Tønder, som aarlig koster Riget 5 Millioner Dlr. S. Mt. om ikke meere. Dersom Hoffærdighed og Vellyst ikke drog saa mange Hænder fra Ploven, saa skulde Fædrenelandet selv fremmelske saa megen Sæd, som behøvedes til Brød, og vi skulde kunde undvære Kornvahre fra fremmede Stæder. Der er næsten i alle Stænder Overflødighed af Folk, i Bondestanden allerne er der Folkemangel; Landmanden fattes Arbeydere. Man holder overalt og for mange unyttige Hæste, i hvis Sted man burde holde fleere Øxen og Kiør. Man kunde og burde holde langt mindre Tal af Skydshæste, end nu holdes. Naar man betragter de Reysendes Beskaffenhed, saa skal man finde, at gamle fornemme Herrer sielden reyser, uden det skeer i Embeds-Forretninger: Kiøbmænd og Haandværksfolk reyser ikke med Skyds, men leyer Foermænd til Markeder. Det er da unge Herrer, som har intet at bestille, end at fortære Kronens Løn, unge ugifte Officierer, som kiedes ved at blive hiemme eller i Guarnisonen, og Secretairer, som ere for fornemme til at sidde og skrive, der flakker meest omkring. Ofte møder man paa Landeveien en Bagagevogn med 4 Hæste og en Karl paa, som kaldes Kammertiener, en Times Tiid derefter en Carosse med 6 Hæste for, 2 Skydsbønder og 2 Tienere, og en liden i Vognen. Naar man sporger, om det ikke er en Tydsk Prints, faaer man til Svar: at det er en, hvis Forretninger heele Aaret igiennem ikke nytter Riget saa meget, som Skydsbondens Arbeyde paa en eneste Dag. En anden Gang kommer en CarosseCoupel kiørendes i fuld Firspring med 4 Hæste for, og paa Kudskesædet sidder en Tiener, som raaber af fuld Hals: Af Veyen! og i det ene Hiørne af Carossen sidder en ung Herre. Man troer, at det er en Coureer, som skynder sig for at bringe en meget vigtig Tidende for Riget, men naar man ret spørger derom, saa er det enten en Fændrik, en Cornet eller en Lieutenant, som viser sin Person paa den ene Herregaard efter den anden, eller en Kiøbmands Søn, som fornøyer sig under Prætext, at besee Landet, eller og en liden Auscultant, som følger med sin Herres Høvding paa Tinget. Maa ikke saadanne Syner hos fornuftige Folk kunde giøre samme Virkning som en god Dosis Jpecacu anha forsat med Tartaro emetica. Det er noget rart at undersøge, hvorfra vi har faaet denne Galskab. Vore Forfædre brugte altid at ride.