Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-04-27
Ved denne Kanal hæves alle de oven anførte hindringer for Handelen: Skibene faae sikker Lodse= og Ladeplads; det Bassing, som sluter Kanalen, afgiver en sikker Havn, og da det allene indeholder fersk Vand, ligge Skibene der sikre for Søeorme, Risico for Varene, og Omkostning med Vogn og Baadleie falde bort; langs med Landet indrettes et Trottoir, hvorved Skibene uden Ophold kan trækkes med Heste hele Canalen igiennem; den opgavne Jord opkastes til den Side imod Fiorden, at ikke Mudder og Tang ved høit Vande skal tilstoppe Canalen. Foruden en Vindebroe, over den, ved Bogense Landeveie, udfordrer den hele Canal slet intet Kunstværk, ingen Sluuser, ingen Broer, hvis Vedligeholdelse ellers vilde have forøget Bekostningerne. Saa lavt ligger den hele Egn, hvorigiennem den trækkes, at eet Sted lignet med et andet behøves der kun at graves 14 Fod, for at faae 10 Fod Vand i den. Den Brede bliver i Almindelighed 64 Fod, og dens hele Længde omtrent 6000 Alen; og paa hvert Sted, hvor den faaer en Bugt eller Ende, giøres et lidet rundt Bassin, som er bredt nok til, at mødende Fartøier kan uden Vanskelighed gaae hinanden forbi Hele Arbeidet kan efter rimelige Beregninger fuldføres i 3 Aar. Om Omkostningerne anføres. Hele Arbeidet med Gravning, Opmuddring, de dertil nødvendige Pramme, Broer a. saavelsom Grundens Erstatning til Eierne, er anslaaet til 75,201 Rdlr., af disse er til Arbeidets Løn ved Gravning og Opmuddring beregnet 51701 Rd. 3 Mk. For Beregningens Paalidelighed, mener jeg det er nok at anføre, at Peyman- og Wegener, der have forestaaet den holsteenske Canal, ere blandt deres Tal, der have gjort den. Denne Capital, som i 3 Aar skal anvendes til Canalens Anlæg, maa kunde tilveiebringes, og de gangbare Renter deraf aarlig svares med 2820 Rd., Renten beregnet til 3 1/4 p. C. For uforudseete Tilfældes Skyld giøres endog Regning paa at tilveiebringe aarlig 3000 Rd. i Rente. Capitalen 75,201 Rdlr. kan a) tilveiebringes af de 66711 Rd., som de publiqve Stiftelser heri Provindsen have indestaaende i den Kongel. Kasse, og som Kongen allene har imodtaget, paa det Stiftelserne ei skulde tabe Renterne, da Capitalerne ei med lovformelig Sikkerhed vare at udsætte. For at iverksætte dette, udfordres allene: at de kongel. Obligationer, som nu ere nedlagte ved de forskiell Stiftelser, ombyttes med andre, udstædte under kongel. Garantie af den opret tende Canals Jverksættelses=Commission; og at Kongen befaler, ved Udbetaling af behørige Kasser, at indfrie de da af Canalcommissionen i Hænde havende kongel. Obligationer. Herved taber Kongen ikke en Skilling; ei heller Stiftelserne: Disse ere ved den kongel. Garantie betryggede for Renterne, og Capitalerne ere alle af den Natur, at de til evig Tid skal staae udsatte paa Rente, uden at Directeurerne maa anderledes disponere over dem. b) De i 75,201 manglende 8490 Rd. laanes af Odense Skole communitet, der har aarlig Overskud 6000 Rd. Disse indleveres ligeledes i Canalkassen i de 3 Aar, Arbeidet fuldføres, imod kongel. garanterte Obligationer fra Canalkommissionen. Endnu mangler at forklare, hvorfra de 3000 Rd. skulde komme til at udrede de aarlige Renter. 2) Af disse kan, efter al Rimelighed, 2695 R. hvert Aar udredes, ved at lægge en Afgivet af 3 Mk. paa hver Commercelæst af ind= eller udgaaende Skibe. Dette Tilbud have Kiøbmændene selv frivillig gjort, og skiønt dette er neppe en Trediedeel af hvad Transporten nu koster dem, bør denne Afgivt dog neppe forhøies, da Canalen just er anlagt for at lette Handelen. Naar regnes efter Skibenes og Læsternes Antal forrige Aar, kan 3 Mk. af hver Læst, 3 Mk. af hver Baad, og 1s. i Havnepenge, udgiøre ovennævnte 2695 Rd. Formodentlig vil Bekostningen ved Canalens Grav. ning ikke være større, end at jo denne anførte Afgivt vil være tilstrækkelig til Renterne, deels da Overslaget i det hele ikke beløber sig høiere end til 2800 Rd. aarlig Rente, deels da Handelen. vist vil forøges ved Canalen, og Commercelæsternes Antal altsaa tillige voxe. Men for ei at giøre Regning paa det Uvisse, maa man være betænkt paa : b) Resoureer til at udrede de manglende 305 Rd. i den aarl. Rente Disse haves: enten i Byens Kæmnerkasse, som har et aarl. Overskud af 2000 Rd., og som vel neppe kunne anvende dem bedre, endtil saa nyttigt et Anlægs Fremme og Vedligeholdelse; eller ved at henlægge til Canalkassen 608 Rd., som Byens Kæmnerkasse nu har hvert Aar i Forpagtning af den Deel af Byens Jorder, der uden Nødvendighed laae udyrkede, og brugtes blot til Exerceerplads, indtil den ved Stiftamtmand Buchwalds Foranstaltning blev opdyrket. Det synes ikke ubilligt, om disse 2de nye Jndretninger, af hvilke den ene indbringer hvad den anden behøver, rækkede hinanden Haanden, naar kun Byens almindelige Vel og Opkomst derved befordredes. Og skulde endog Kongens Kasse, som dog neppe nogensinde vil behøves, aarlig afgive 2 a 300 Rd. til Canalen, tabte den endda intet: deels formedelst de større Toldintrader ved Handelens Udvidelse, og Betientenes Lettelse med mere Nøiagtighed at kunde paasee deres Embede, deels især af den Aarsag, at den alt tilforn, medens Canalen blev gravet, havde oppebaaret den Capital, hvoraf disse som Renter kunde udredes; thi af de 51000 Rd. som lige ved Byen blive udbetalte i Arbeidsløn, vil jo en meget betydelig Deel for Consumtion, især af Brændeviin, strax igien indflyde i Kongens Kasse. Det syntes ogsaa billigt, om visse Procent af Odense Consumtion, for saavidt den i Fremtiden overstiger det Sædvanlige, blev tillagt Canalkassen, da dennes Anlæg dog vist vil være den fornemste Aarsag til Byens Forøgelse. Dette vilde ogsaa til alle Tider afgive et umodsigeligt Beviis paa, hvormeget Canalen har gavnet og udvidet Handelen, og minde Efterslægten om, hvormegen Tab den skyldte Regieringens Viisdom der befalede dens Anlæg. Avisens indskrænkede Plads har kuns tilladt ovenstaaende Extract, og af Hr. Lütkens i Aanden havte behagelige Udsigt over den færdige Kanal, kan allene rummes følgende Linier: Jeg seer bag Slotshaugen den hele Plads fra Porten til Havnen, skiult med Pakhuse, Tømmer, og alle Slags Vare, vrimlende af Folk, hvis Drivtighed forkynder Handelens Liv, her et Skib, der be lades med den reene Rug, Fyens vægtige Radbyg, dets berømte Rullegryn, Smør og Præsteoste, der et andet, for at indtage Æbler, og Pærer; hist et tredie tilpakket med Mødtønder, Lærreder og Dyner fra den flittige Slæboe. Jeg seer, hvor de glide hen mellem frugtbare Klever duftende Marker, blomstrende Egne, og Skovbekrandsede Høie, langs med det smagfulde Tollelund og den ærværdige Slotsbakke indtil Dronningbroen; her springer et Par af de raske Søefolk i Land, for fra den nærliggende Næsbyehoveds Mølle at forsyne sig til Reisen med Gryn og Meel fra dens ypperlige Gruppeverk, medens Skipperens Nysgierrighed, opvakt ved Synet af den romantiske Egn, lærer Oltidens Sagn af Lars Fiskers snaksomme Læber, og s. v.