JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1790-03-01
Man saae en Statsminister staae Skildvagt for Kongens Dør, og General-Controlleurens Hænder, som bortgav Millioner Penge, og med eet Strøg gjorde hele Levealdre af Mennesker lykkelige, skuldrede nu Gevæhret høit, Man saae store Generaler flygte, og Friseurer commandere Officerer. Man saae en Prinds, Kongens nærmeste Blodsforvandte, offentlig beskyldt for Forræderie mod Kongen, og for den Sammenrottelse, at sætte sig paa Tronen isteden for Kongen. Man saae en Hertug forklædt som en Fiskerkielling, for at begaae en forskrækkelig Gierning. - Man saae Ting, som Efterverdenen N. 108 s. vil ikke troe, Ting - som Efterverdenen vil først ret erfare med Forundring og Forfærdelse. Havde alle disse Ting været fornødne, for igjen at tilsegte en undertrykt Frihed, da skulle det være lastværdigt, at spotte derover, og at fremstille dem i Historien til Afskye for Verden. Men de fleeste, som udstak Frihedens Fahne, søgte kun, at giøre sig selv til Beherskere, og misbrugte Frihedens og Patriotismens helligede Navn, til at oprette en Despotismus paa Stykkerne af en anden, at bedaare Folket, og selv at beherske det. - At man har Hovederne af myrdede troe Liv=Soldater, som havde forsvaret deres Souverains Liv imod Kongemorderne, paa Pigge igiennem Staden Paris, at man stak en anden Myrdet Høe i Munden, og lod hans Blod ops ikke af hans Svigerfader, det var - i det opklarede Paris - Cannibalsk Barbarie, ikke Europæisk Frihed. Og imedens Millioner Mennesker i mange Lande skregge efter Frihed, var den politiske Meening derover næsten allevegne forskiellig. J Sverrig søgte Boeger= og Bonde= og Præstestanden Friheden i Kongens Rettigheders Forøgelse. De Franske søgte Friheden i sammes Formindskelse, i den Kongelige, i Præste= og Adelstandens Undertrykkelse. Nederlænderne søgte Friheden i Præste- og Adelstandens Rettigheders Formeerelse. Polakkerne i Adelens Magts Forøgelse. Genserne vilde, for at være frie, regieres af mange, isteden for faa. J Paris afskaffede man Statsraadet, i Cølln og i Stæderne ved Rhin vilde man, at de skulle have al Magt. J Stæderne i Frankerig vilde Borgerne, paa Landet Bønderne herske. Hine bemægtigede sig Vaabnene; disse deres Herrers Slotter. Hine toge til fange; disse myrdede og plyndrede. J Lüttich søgte man Friheden i den gamle Forfatnings Tilbagebringelse.
Viborger Samler, 1790-03-01
J Frankerig i den gamle Forfatnings Tilintetgiørelse; paa mange Stæder i Contrehandes Jnførsel, paa mange i Vægring for alle Afgivter. Man kunde endnu anføre en Hob Forskielligheder i denne politiske Meening om Frihed, fra Pohlen indtil Lissabon -. Alle disse uendelige Forskielligheder havde kun det tilfælles, at allevegne var Oprør, blev Borgerblod udgydet, og Mennesker og Lande bleve fattige og ulykkelige. (Resten følger.) Noget om Qvæg-Sygen. Den almindelige Frygt, som Qvægsygen udbreder, besynderlig i et Land, som Nørre-Jylland, hvor Qvægavlen N. 100 S. og dens lykkelige Fremme er Landets sande Styrke, foranlediger mig at yttre nogle Tanker over dette Emne. Qvægsygen eller den saa kaldede Tunge Krefft, saaledes som den i Samleren Nr. 3 og 4. er anført, fortiener unægtelig den nøieste Opmærksomhed; men da Sygdommen er local for Tungen alene, saa synes dette at fortiene nogen besynderlig Undersøgelse, og det var at ønske, om man i Henseende til Efterretningen om dens Fremgang tillige nøiagtig havde anført, af hvilken Alder de Kreature vare, som fornemmelig bleve angrebne af Sygdommen, da Erfarenhed lærer, at flere Kreaturer til samme Tid kan være friske i den samme Fæstald, hvor adskillige findes syge, det var at ønske, at man tillige havde anført, hvilken Foringsmaade havde været almindelig, besynderlig der, hvor Sygdommen mest og sterkest havde udbredet sig. Til disse Ønsker foranlediger mig deels nogle faa Jagttagelser, deels physiske Reflectioner over Sygdommens Natur i Almindelighed. En local Sygdom af indvortes Aarsager finder efter min Erfaring alene Sted, hvor en Deel, fremfor de øvrige, er svækket, af udvortes Aarsager finder den Sted, hvor een Deel i Besynderlighed er udsat for forskiellig irriterende og virkende Kræfter. Da nu Tungen alene lider i denne Sygdom(besynderlig i dens Begyndelse) og ei angriber det hele Legeme, saa synes det mig troeligt, at Sygdoms Aarsagen maa virke uden fra, og da Sygdommen ikke er almindelig for alle Kreaturer i een Fæestald, saa synes mig, at den ei ved Luften kan være anstikkende; den maae alsaa frembringes ved andre udvortes virkende Ting, og dette maa sandsynlig være Foeret. Det kan enten være, at i Foeret ere smaa Jnsecter eller skarpe mugne Partikler eller og stive tornagtige, saasom Bygavner, Byg og Havre paa Straae, stivt Mosehøe med mere. Alle disse Ting kan indvikle sig i Tungeslimet, og der blive liggende og virke langsom og til Skade paa den løsbygte og meget omfindtlig dannede Tunge. Det er altsaa let mueligt, at et saadant Saar af udvortes Aarsager kan blive meget slemt og kræftage tig. Jeg holder det nødvendigt til Bevarelse mod Sygdommen, ei at foere med anførte Ting, uden man først kaager dem, det er tillige godt, at give Kreaturene en eller 2de Gange daglig en Haandfuld Salt strax efter de have faaet deres sædvanlige Portion Vand til Drikke. Til de Kreature, som allerede ere syge, holder jeg enhver skarp Lud lige saa gavnlig som Ædike og Salpeter da dens Nytte beroer paa i Tide at faae de seje Sliim af Tungen, hvor Sygdoms Materien opholder sig.
Viborger Samler, 1790-03-01
Man kan efter min Meening nogle Gange daglig udvaske de syge Kreaturers Mund og Tunge, enten med Urin af, sunde Mennesker eller med stærk Lund af Sinner, en stærk Opløsning af Salt, Kiød= eller Fiskelage, og jeg troer, man giør best at giøre det strax om Morgenen, og ellers saa ofte Kreaturene have afspiist deres Foer=Portion. Til Saaret selv er det ligegyldigt enten man bruger Pulveret af Salmiak og Terpentinolie, eller Pulveret af brændt Allun, Salpeter og skarp stødt Peber lige Deele. Man kan ofte med Nytte allene strøe en Deel stødt Salt deri; til Foering under Sygdommen bruges helst kogt Høe med Salt paastrøet.
Viborger Samler, 1790-03-01
Jndsendt.) Spørgsmaal. Er det juridisk Ret, at en Skribent trækkes til Regnskab for sine Skrifter,
Viborger Samler, 1790-03-01
Høiesterets afsagde Domme. Onsdagen den 20 Januarii 1790.
Viborger Samler, 1790-03-01
No. 22. Frue Justitsraadinde Ancher & Sønner, Uldall. og Byefoged Søren Hagerup, contra Haagen. Skipper Lars Olsen Berg. Blev udi Sagen afsagt følgende Præliminaire Kiendelse: Continuations Stevningens saakaldte Contra PrætentionsPoster afviises, dog saaledes, at det tillades Citanterne, at lade høre saameget af dens 2den Post, som under Generalia ikke er hørt og de formeene nødvendigt i Hensigt til Skipper Lars Olsen Bergs Declaration om Afstaaelsen fra sin Paastand, naar han maatte overbeviises at have forsømt Skibets Paa pasning. Ovenanførte Dato blev udi Sagen afsagt saadan endelig Dom: Naar Citanterne til Contra Citanten betaler 411 Rdlr. 2 Ort 8 s., bør Parterne for hinandens videre Tiltale i denne Sag frie at være. Processens Omkostninger ophæves. Til Justitskassen betaler hver af Parterne 5 Rdlr. Onsdagen den 27 Januarii. Uldall. No. 30. Salomon Kitt, c. Joseph Violeths Schønheyder. Fallit, Boes Creditorer. Salomon Kitt bør paa egen og Firma Jselin & Compagnie dets Vegne, for Contra-Citanternes Tiltale i denne Sag fri at være. Processens Omkostninger ophæves. Til Justitskassen betaler Contra Citanterne som Tabende 5 Rdlr.
Viborger Samler, 1790-03-01
Løverdagen den 30 Januarii. Wivet Nr. 95, 96 Sognepræst Hr. Henrich Friderich Pram, contra Jacob Petersen. Aagaard. Contra-Citanten bør for Citantens Tiltale til Forpagtnings Contractens Ophævelse frie at være, saa bør og den Citanten idømte Eed at bortfalde, hvorimod de 50 Rdlr., som ContraCitanten haver at fordre hos Citanten efter Beviis af 26de September 1782, bør komme til Liqvidation i Parternes mellem værende Regning. Processens Omkostninger ophæves. Til Justitskassen betaler Citanten som Tabende 5 Rdlr. No. 222. Dito contra Dito. Naar Jacob Pedersen til Hr. Henrich Frederich Pram extra derer Beviset af 26de September 1782 og til ham betaler 13 Rdlr. 4 Mrk. 3 s., bør han for Hr. Prams Tiltale for Forpagtnings Afgivt til 11 December 1788 frie at være. J det øvrige bør Birketings Dommen ved Magt at stande. Processens Omkostninger ophæves. Til Justitskassen betaler hver af Parterne 5 Rdlr.
Viborger Samler, 1790-03-01
Løverdagen den 6 Februarii.
Viborger Samler, 1790-03-01
No. 139. Kiøbmændene Richers & Sohn, samt Ost& Ernst cont. Karen Ølgaard med flere Schønheyder. Arvinger efter afgangne Niels Øllgaard. Uldall.
Viborger Samler, 1790-03-01
Skifteforvalteren i Warde, bør paa nye foretage sig afgangne Niels Sørensen Ølgaards Stervboe, og under samme give Kiøbmændene Richers & Sohn i Hamborg og Opst & Ernst i Amsterdam lovlig Udlæg for deres i bemeldte Boe anmeldte Fordring, nemlig: til den første 1981 Mk. 8 s. Lybsk og til de sidste 1019 Gylden 2 Styver Hollandsk Courant, alt efter den ved Dommens Opfyldelse gieldende Cours, i hvilken Henseende Arvingerne Karen Ølgaard og Søren Borck paa sin Hustrue Kirstine Maries Vegne, bør i Boet at indføre hvad de af samme i Arv have oppebaaret, Processens Omkostninger ophæves. Til Justitskassen betaler Jndstevnte som Tabende 5 Rdlr. Schønheyder. Nr. 5. Kammerraad Hans Alstrup contra Grosserer Peter Johansen. Uldall.
Viborger Samler, 1790-03-01
J Henseende til den idømte Udlevering af Cautions=Beviserne, bør Hof= og Stads=Rettens Dom ved Magt at stande, og naar Kammerraad Hans Alstrup til Grosserer Peter Johansen i øvrigt efter eget Tilbud betaler 55 Rdlr. 3 Mrk. 6 s. bør han for videre Tiltale i denne Sag frie at være. U i Processens Omkostninger for begge Retter betaler Contra-Citanten til Citanten 80 Rdlr. Saa betaler han og til Justitskassen for unødig Trætte 24 Rdlr., og endvidere til samme Kassa 5 Rdlr.
Viborger Samler, 1790-03-01
Landstinget. Onsdagen den 24 Febr. 1790 Blev for Nørre-Jyllands Landstings=Ret afsagt følgende Domme, hvoraf Slutningerne lyde saaledes: No. 1. Kammerraad Duus i Hals, contra Præsten Hr. Arrild, Lassen sammesteds og Birkedommer Huulegaard i How Efter denne Sags saaledes forefundne Beskaffenhed kiendes for Ret: at Hiemtingsdommen afsagt paa Dronninglunds og Hals Birketing den 7de Febr. 1789 frafaldes. Hvorimod Kammerraad Duus tilpligtes, at lade den borttagne Vogn levere i Hr. Lassens Præstegaard og beviislig anmelde, naar det skeer, for Præsten, eller hans Folk, om han ei er Hiemme, i Mangel af dette, betales Vognen til Præsten med 6 Rdlr. Procurator David Schiøtz bør for sine usømmelige Benævnelser om sin Svigerfader og uanstændige Skrivemaade bøde 2 Rdlr. til Hals Byes Fattige, og ligesaa meget til den Kongl. Justitskasse, og Kammerraad Duus, bør i lige Maade betale 2 Rdlr. i Mulct til Justitskassen for de imod Hr. Lassen fremførte ubeviiste Beskyldninger, som denne Sag aldeles uvedkommende; Birkedommer Huulegaard bør som Skriver for Acternes vitieuse Udstædelse give 1 Rdlr. i Mulct til Justitskassen. Hvilket alt efterkommes inden 4 Uger efter denne Doms lovlige Forkyndelse under Lovens Tvang. Processens Omkostninger for begge Retter ophæves. Rasmus Pedersen Fæstere af Karup Mølle c. Hr. No. 2. Etatsraad Steensen til Aunsberg. Altsaa bliver hermed kiendt for Ret: at den indstevnte Dom af 14 Julii 1788, bør ved Magt at stande. Denne Processes Omkostninger bør Rasmus Pedersen endvidere til Hr. Etatsraad Steensen betale med 20 Rdlr., som tilligemed Hiemtings Dommens Jndhold udreedes inden 4 Uger efter denne Doms lovlige Forkyndelse, under Tvang og Adfærd efter Loven. Ligesaa betaler han og strax til Landstings Domhuset 2 Rdlr. efter Placaten.
Viborger Samler, 1790-03-01
Udi Hr. Jnspecteur Baadsgaards Collection her i Byen, er i 1ste Classe af det 37te Kongelige privilegerede Classe=Lotterie, følgende Gevinster udkomne: . 10 Rdlr. No. 12966. 10 Rdlr. . 50 Rdlr. = 4 Rdlr. 12487. = = 4 Rdlr. 5 Rdlr. 4 Rdlr. 19769. = = 4 Rdlr. 4 Rdlr. 5 Rdlr.
Viborger Samler, 1790-03-01
Vacancer. Sognekaldet til Støren i Tronhiems Stift, 444 Rdlr. Sognekaldet til Helleland i Christiansands Stift 190 Rdlr. Sognekaldet til Øster Tørslev i Aarhuus Stift, 270 Rdlr.; hvoraf svares 150 Rdlr. aarlig til den forrige Sognepræst.
Viborger Samler, 1790-03-01
At Jomfrue Ulricha Anthonette Stolpenberg, forhen værende Kammerjomfrue hos sal. Frue Grevinde Wedell Frys paa Frysenborg, ved Døden er afgangen paa Søebyegaard i Silcheborg Amt i Dag Morges Kl. 2 Slet; det bliver hendes Venner og Velyndere herved bekiendtgjort. Søebyegaard den 24de Februarii 1790.
Viborger Samler, 1790-03-01
Bekiendtgiørelse. Paa Grund af Deres Kongelig Majestæts allernaadigste Bevilgning af 5te d. M., som behørig er læst og bekiendtgjort for Raadstue- og Byetings Retterne i Viborg, bliver af os som allernaadigst anordnede Skifte=Commissarier i Sterbboen, ved dette Proclama, som bekiendtgiøres udi de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser, den Altonaiske Mercur og den Viborger Samler, sub poena præclusi & perpetui silentii indkaldede alle de, som formeene sig noget at have at fordre efter her i Byen afgangne Frue Clausen eller hendes nogle Aar forhen afdøde Mand Ober=Krigs-Commissair Clausen, at anmelde og beviisliggiøre saadanne deres havende Fordringer for os inden lovbefalet Tid, da enhver skal skee den Ret, dennem lovlig tilkommer. Viborg den 22 Februarii 1790. Marcussen, Tørsleff, Landstings=Skriver. Ober-Rets Advocat.
Viborger Samler, 1790-03-01
Kammerraad Peter Hansen til Landting udi Riber Stift, Bevilling, at maae udi Aviserne indkalde alle dem, som kunne have nogen Prætention til ham paa bemeldte Gods.
Viborger Samler, 1790-03-01
J Følge foranførte Kongl. Bevilling, indkaldes herved alle dem, som i navnlige Maader kunde have nogen Prætention til mig underskrevne eller Arvinger paa den nu af mig solgte halve Stubbergaard med tilhørende Gods og Kirke, hvad enten samme maatte reise sig af Skifte Administrationer eller Oberformynderiet, det være sig enten Myndige eller Umyndige med Formyndere og Værger, eller Curatorer og Enker med Laugværge, dermed at fremkomme inden den i den Kongl. Bevilling bestemte Tid, og deres Krav at beviisliggiøre hos Justitsraad Elias Jacobi. Byefoged i Holstebroe, og Herredsfoged i Hierm, Ginding Herreder, sub poena præclusi & perpetui silentii. Jligemaade indkaldes aller de, som enten i lige Henseende, som ovenanført, eller i andre navnlige Maader kunde have noget at fordre hos mig i Henseende det mig tilhørende Landting Gods, til ligesaa sub poena præclusi & perpetui silentii at anmelde og beviisliggiøre saadan deres havende Krav hos mig selv inden den i den Kongl. Bevilling foreskrevne Tids Forløb. Landting den 8 Febr. 1790. Peder Hansen. ved, det efter forhen værende Proprietair Hr. Just 2 Michael Wodschou, som paa Silcheborg Hovedgaard i Silcheborg Amt Aarhuus Stift ved Døden er afgangen, foretagne Skifte og passerede Registerings og Vurderings Forretning, er Stervboets Tilstand befunden saa ringe, at næsten intet af de allerede anmeldte og beviisliggjorte Prioriterede Fordringer kan blive betalt, og følgelig ei heller formaae at bekoste noget ordentlig Proclama efter Loven; T. 117 E Thi er det at alle bemeldte Sterbboes Credi- og Debitorer hermed 3de Gange efter hinanden i den Kiøbenhavnske Berlingske Avis og Viborger Samler, indkaldes til at møde eller møde lade ved Skiftets videre Foretagelse paa Silcheborg Hovedgaard den 30te Martii førstkommende, som ansees 6 Ugers Dagen og 12 Ugers Dagen den næstpaafølgende 7de Maji, de første for at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer, og de sidste for at betale hvad de til Stervboen maatte være bortskyldige, da enhver skal vederfares Ret efter Loven i Betragtning af Stervboets forefindende Omstændigheder. Randers den 16de Febr. 1790. B. Penz.
Viborger Samler, 1790-03-01
Ved Forseglings Forretningen efter afgangne Huusmand Jacob Andersen, som døde den 26 Janv. sidstafvigte, af Hornum Sogn og Bye, Aalborghuus Amt, Sohngaardsholms Gods, blev anmeldt, siden han med hans efterladte Enke ingen Børn har i Live, følgende Udarvinger, hvortil han var kiøbelig Morbroder. 1). Lauriz Pedersen boer i Aalborg, 2). Anders Pedersen Gaardfæster af Abbildgaard, Lundbech Gods, 3). Kiersten Pedersdotter gift med Gaardmand Lauritz Andersen i Engelstrup Bye, formodentlig Aggersborg Gods. 4). Giertrud Pedersdotter, gift med Hattemager Michel Christensen Glad i Nibe. Og 5te Maren Lauritzdotter, gift med en Skibs-Tømmermand i Kiøbenhavn; hvilke forbenævnte Arvinger og om flere eller nærmere ere til, indkaldes herved i de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser, Jydske Efterretninger, samt Viborg Samler 3de Gange i Raad (da Sterbboet ei formaaer lovligere Proclamas Bekostning) at møde eller møde lade i Sterbboestædet til de i Loven fastsatte Tider, at regne fra Dødsfaldets Dato, deres Arveret at lagttage; ligesom og de, der skylder til Stervboen eller har tilgode, indkaldes til samme Tid og Sted, de første at betale hvad de ere skyldige, og de sidste, at beviisliggiøre deres Krav, da enhver kan vente sig efter Stervboets Omstændigheder lovlig Behandling. J. H. Carstens, Fuldmægtig ved Godset.
Viborger Samler, 1790-03-01
Paa Staarupgaards Gods i Dommerbye Sogn og Bye under Halds Amt, er Boels-Fæster Jeppe Jensen Skræders Hustrue Maren Christensdotter uden Livsarvinger ved Døden afgangen; ved Boens Aabning 30 Dagen den 12 hujus mødte ei nogen af den Afdødes Arvinger, hvilke skal være en afdød Broder Anders Christensen i Hald, hans Børn og Børne=Børn og deraf 2de, som conditionerer paa Wolstrup og Wiffertzholm, samt en ligeledes bortdød Søster Giertrud Christensdatter, der har været gift med en Skoleholder i Hørbye ved Hobroe, der og skal have efterladt sig Børn, men videre Underretning Arvingerne angaaende, har man ikke hidtil kundet bringe i Erfaring. Thi indkaldes disse Arvinger herved 3 Gange i den Wiborger Samler, at møde til Skifte=Samling 12te Ugers Dagen den 7de Maji, da dette fattige Boe ei formaaer anden Jndkaldelse at bekoste. Staarupgaard den 14 Febr. 1790. C. Kondrup.
Viborger Samler, 1790-03-01
Tirsdagen den 16de Martii førstkommende bliver den Kongl. forbeholdne Jagtrettighed paa Mariager Kiøbstæds Mark ved offentlig Auction opbuden til Bortforpagtning paa 10 Aar, og den Høistbydende da, paa Rentekammerets nærmere Approbation, tilslagen; thi vilde de Lysthavende til bemeldte Tid indfinde sig i Mariager, hvor Auctionen lovlig skal blive fremmet efter de paa Auctionsstædet bekiendtgiørende Conditioner, der og forinden kan faaes til Eftersyn hos underskrevne Auctions-Directeur sammestede.
Viborger Samler, 1790-03-01
Tetens. De igangne Raadmand og Landstingsskriver Jacob Filstrups J Gaard her i Byen, som ikke ved de forhen holdte Auctioner har kundet afhændes, bliver desaarsage atter stillet til offentlig Auction Fredagen den 5te Martii dette Aar Klokken 10 Formiddag udi bemeldte Gaard, og da absolut til den Høistbydende bortsælges. Gaarden er som forhen skeete Bekiendtgiørelser udviser, liggende til St. Mogens Gade, bestaaer af 4re Huse, nemlig et Stuehuus 2de Etager, hver af 10 Fag, et tilbygget Sidehuus til Gaarden af 1 Etage og 7 Fag, indrettet med bekiendte og smukke Værelser saavel i øverste som nederste Etage, og 2de af Stuerne for faa Aar siden betrukne med zirlige malede Lærreds Betrækker, beqvem og god Kielder, 2de Spisekamre, Kiøkken, Bryggers, og Kølle; Endelig 2de Huse til Gaarden indrettede til Folke kamre, Stalderum, Lade, Rullestue med videre af 10 Fag Husene ere teglhængte, og i og ved Gaarden Brønd og en Hauge. Gaarden er indlukket, har god Gaardsrum og Jndkiørsel, samt asseureret i Brandkassen for 1050 Rdlr. Med Gaarden følger og forlanges, de dertil hørende Jern Kakkelovne, hvoriblant ere 2 Etager Vindovne med Kobber Dør Tromle og Rør, og den kan tages i Beboelse til førstkommende 1ste Maji.
Viborger Samler, 1790-03-01
Da neppe nogen Gaard her i Byen er bedre indrettet, og den desuden ligger i den største og fornøieligste Gade, saa er den en særdeles beqvem Boepæl for en honet Familie, hvorfore de respective Liebhabere ville behage til bemeldte Tid at indfinde sig, da Conditionerne, hvoriblant er denne, at Kiøberen for det første paa Begiering kan faae 2 a 300 Rdlr. til Laans imod 1ste Prioritets Pandt i berørte Gaard, nærmere skal blive dem bekiendtgjorte. som er bekiendt af Hvend Damgaard.
Viborger Samler, 1790-03-01
det Navn Svend Kræmer, har over i et halvt Aar gjort sig usynlig; han indkaldes derfor, at indfinde sig inden denne Maaneds Udgang, for at betale hans resterende Huusleie og øvrige Debet til mig; thi i anden Fald bliver hans efterladte ubetylige Tøi paa hans Gevinst og Forlis ved offentlig Auction bortsolgt. J øvrigt vides, at han er fød paa Mors Land, hvor han og skal have nogle Sødskende. Holstebroe den 9 Febr. 1790. Simon Nyboe.
Viborger Samler, 1790-03-01
Et meget skikkeligt Menneske søger Condition, for at give Jnformation saavel i Dands, som i Musik paa de fleste Slags brugelige Instrumenter. Accordt kan, efter Vedkommendes Behag, skee paa Maaned, Qvartal eller halv Aar. Anviisningen giver Klokker Randrup.
Viborger Samler, 1790-03-01
En skikkelig, troe, ædruelig Bondekarl, der enten har Frieheds Pas eller Tilladelse at tiene uden for Godset, kan vel læse og skrive noget, er vandt at hugge og omgaaes med Træe, kan til førstkommende Michels-Dag anvises en god Tieneste og antagelig Løn her i Viborg af Andreas From. Uhrmager.
Viborger Samler, 1790-03-01
En Skriverkarl søger Condition nu strax eller til førstkommende Paaske, enten paa et Contoir eller hos en Forvalter, fremviser gode Attester om sit Forhold; Videre Efterretning faaes her fra Bogtrykkeriet.
Viborger Samler, 1790-03-01
Hos Gartner Casten Laucht paa Astrup i Salling, er i Aar ligesom i de forrige Aar, alle Slags friske og nylig hiemkomne Have Urter= og Blomster-Frøe at bekomme for billigste Priser. a Reserven Knud Christensen Smollerup 19 Aar gl. 58 Tom. høi, fød paa Lundgaards Gods, hvor han stedse har tient indtil sidste Michels Dag, da han kom udi Tirneste hos sin Morbroder Christen Nørgaard udi Wridsted Sogn og Bye, uden nogens Forevidende eller Tilladelse har nogen Tid siden absenteret sig, og siden ei efter alle muelige Bestræbelser har været at opspørge; saa vorder han herved efterlyst og tilholdt, sig i Lægdets District med forderligst at indfinde; ligesom og de, der maatte tage ham i Tieneste, erindres at lagttage, hvad den herom udgangne Kongl. Anordning allernaadigst byder.
Viborger Samler, 1790-03-01
Da nogle have bestilt endeel Aftryk af den Bekiendtgiørelse som den Kongelige Commission har udgivet i Anledning af Qvægsygen, Tunge, Kraft kaldet, saa ere her ved Bogtrykkeriet tillige aftrykte et Forraad, som sælges 100 Sykker for 1 Rdlr. Randrup. af i Holstebroe forfærdiges og Paa Apotherer sælges endnu ligesom forhen, fine Seigl Lakker til sædvanlig Priis. Sammesteds kan ogsaa faaes Biscops-Extract. Hvor tvende Capitaler, en paa 8000 Rdlr. og en paa 12,000 Rdlr. haves i Commission til forestaaende Viborg, Snapsting 1790, imod 1ste Prioritet udi samlet Jordegods og gangbar Rente, at udsætte, samt hvor en god Reise, Karet med ganske nye Undervogn er til Kiøbs at bekomme, derom meddeler Hr. Kiøbmand Niels Giørup udi Viborg Efterretning. 1800 Rdlr. 2 Mrk. 15 Skl., Umyndiges Penge, kan faaes til dette 1790 Aars Snapsting, imod sikker Pandt og gangbar Rente paa Hveiselgaard pr. Weile, hos Frid. Chr. Lang. porons Eenstydige Ords bemærkelse, Knudsens Anviisning til Catechisation, Sturms Communion-Bønner, Sammes Morgen og Aften Andagter, Rabners Satiren; ere at faae hos Klokker Randrup.
Viborger Samler, 1790-03-01
J Samleren Nr. 7. Pag. 86. Lin. 30, og No. 8 Pag. 102 Lin. 2, maatte følgende Feil saaledes rettes, at de Ord: i Jordegods udelukkes.