JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-03
J det Decret som læses i den Lissabonner Hoftidende om Jesuiternes Giennindførelse i Portugal, beraaben D. Miguel sig paa de Fortjenester som de dydige Praster af Jesuselskabet," (Jesuiterne) have indlagt sig, saavel i Rusland som andre Stater, af Ungdommens Opdragelse og Underviisning, og da det i en Tid som den nærværende, da Ugudelighed og Usædelighed truer med at gjøre saa rivende Fremskridt, er høist nødvendigt at opbyde alle mulige Midler derimod, vil det udentvivl være gavnligt, at Souverainerne med deres timelige Magt understøtte hine Religionens og Moralens værdige Forsvarere." Dog maa Jesuiterne ikke kræve deres fordums Godser, Besiddelser og Privilegier tilbage.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-03
Om den store Forandring, som er forefalden i Spanien, fortælles, at da Kongens Sygdom antog en farlig Attester. Caracteer, saa havde Præstepartiet ivrigt intrigeret for at bringe Don Carlos paa Thronen. Den 17de September havde man troet i St. Jldesonso, at Kongen var død om Natten, og Hertugen af Alendia skal have underrettet det diplomatiske Corps derom, hvoraf Feiltagelsen blev foranlediget. Han og Hr. Calomarde havde opsat en Codicil, hvori Kongen skulde udnævne D. Carlos til Thronfølger og ophæve den Anti-Saliske Lov; Vanskeligheden derved var at faae Kongen til at underskrive, da Dronningen altid var hos ham. Men man fik den neapolitanske Ambassadeur Marchese Antonini til at forestille hende, at naar hun ikke gav sit Samtykke dertil, saa vilde en Borgerkrig blive uundgaaelig Nu gik begge Ministrene med Documentet hen til Kongens Seng; han laae uden Bevidsthed, og Hr. Calomarde førte hans Haand. Saaledes stod Sagen, da imidlertid Kongens yngste Broder Døn Francisco og hans Gemalinde Donna Louisa Carlotta, Dronningens Søster, ankom til Madrid. En Person, som var indviklet i Kabalen, fortalte hende den; hun sagde det til Dronningen, og Begge til Kongen, som begyndte at komme sig. Nu blev Codicilen kasseret, og Ministrene afskedigede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-03
Hvorledes Dronningen af Spanien har ifinde at regiere, sees af hendes Decret og Universiteterne, hvori hun siger: "at Uvidenheden er en af de største Hindringer for Landets Flor, at den har paa en forbausende Maade grebet om sig som en Pest, hvorved de viseste og meest velgjørende Jnstitutioner ere blevne tilintetgjorte; dette Princip er Kilden til de Stridigheder og det Hyklerie, som har bedækket de skammeligste Laster med Dydens Dragt, og givet de skadeligste Lidenskaber Navnet af det offentlige Vel. Derfor skulle nu ved Universiteternes Aabning Videnskaberne igjen bringes til den Flor, som de i gamle Dage have havt i Landet. – Jkke alle Fanger ere satte i Frihed; men kun de som ere befundne værdige dertil. Den 9de Octbr. kom en Koureer fra St. Jldesonso til Madrid, escorteret af 30 Ryttere, med et egenhændigt Brev fra Dronningen til Conseilspræsidenten, hvori der tilstodes alle politiske Fanger Amnestie. Ogsaa Øen Bourbon, som ligger i Nærheden af Jsle de France, og tilhører Frankrige, er i en mislig Stilling. Nylig er i Øens Hovedstad, St. Denis, opdaget en vidtudstrakt Neger-Complot, hvis Hensigt var at dræbe alle hvide Mandfolk, uden Forskjel paa Alder. Fruentimmerne vilde de nok beholde, Det blev til Lykke opdaget i Tide, og Hovedmændene ligge nu i Bolt og Jern.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-03
Aviser og troværdige Folk forsikre, at den tyrkiske Sultan har givet sine Undersaatter et nyt Beviis paa hans landsfaderlige Kjærlighed: den berygtede Silkesnor skal afskaffes, og ombyttes med Galge og Skaft. Hvilke Fremskridt i Civilisationen! (A. Av.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-03
Capitain Reind, som vilde have dræbt Kongen af Ungarn, og som man fortalte om, at han var død i Arresten, har faaet sin Dom. Han blev den 13de October dømt til 20 Aars haard Fængselstraf paa Fæstningen Munkarsch.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-03
Besætningen paa et stort amerikansk Skib, som var strandet ved Øen Whigt, ialt 19 Md. stærk, er i en rasende Storm bleven reddet fra den truende Dødsfare ved en Raket af Dennets Opfindelse, hvormed blev udskudt en Linie til Skibet, og Redningsbaaden derved fastgjort.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-03
J Rom tildrog sig nylig: En Mand, som stod i utilladeligt Forhold med en Andens unge Kone, blev skinsyg paa Ægtemanden, sneeg sig om Natten ind i Huset, og myrdede den Frugtsommelige i Sengen tilligemed hendes Mand. Morderen hørte til en af Stadens anseete ste Familier.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-03
Det er nu officiel anmeldt, at Cholera har i forrige Aar i Alt bortrykket i de preussiske Stater 32,647 Mennesker. Størstedelen af de Bortdøde havde været i den kraftfulde Alder fra 20 til 50 Aar. Jfølge den Osener Avis er der i hele Ungarn død 237,500 Mennesker af Cholera.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-03
Den keiserlige Ukas som under haard Straf forbyder, alle mulige Hazardspil i hele det russiske Rige, er i denne Tid bleven bragt i fornyet Erindring.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-03
J London forfærdiges i denne Tid en Stadskareth til Keiseren af Rusland. Den skal koste over 100,000 Pd. St. (650,000 Rd. Cour.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-03
Hertugen af Brunsvig er tilfærdigen reist til Wien, og spiste d. 20de hos Kongen af Sachsen. Maaskee er der noget paa Færde med den Fordrevne, Ogsaa Hertugen af Anhalt-Køthen er reist til Wien. Skjebnen er omskiftelig for alt Skrøbeligt, saaledes ei allene for os Mennesker, men ogsaa for høie og gjennembrukne Damekamme. Der er forfærdelig Jammer paa Færde i Modehandelen. I Paris er et Modehandlerhuus, der havde accepteret en Vexel for et stort Partie Damekamme, gaaet fallit, fordi det behagede Damerne lige med Eet, at komme med Haarene i Bøller, Pandekager o. s. v. Og nu alle de Mestere og Svende i Kam mager Kunsten. (Aalb. Av.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-03
Paa et Skib som den 6te October strandede paa Rhonefloden og var bestemt til Lyonn, har man fundet en Mængde af de kostbareste Effecter, som absolut maa have tilhørt en Fyrstinde. Skipperen vil ikke vide nogen anden Besked derom, end at de vare komne fra Jtalien, og af ham indtagne i Marseille. Sagerne bleve derpaa strax forseglede. Man gjetter almindeligt paa at de maa tilhøre Hertuginden af Berry.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-03
Om denne Fyrstinde fortælles der endnu bestandigt de eventyrligste Historier, Nylig var hun, efter et ud udmattende Ridt, uagtet hendes Ledsageres Advarsel, taget ind til en erklæret Republikaner, og havde bedt om Huusly. "For Guds Skyld, sagde denne: Gensd'armer ne ere i mit Kjøkken!" – Saa give mig Deres Arm! svarte hun, Deres gode Navn og Rygte vil beskytte mig. Og saaledes traadte hun med ham ind i Dagligstuen, og forblev i flere Timer under samme Tag som Gensd' armerne, der søgte efter hende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-03
En fattig Skomagerkone i Paris vandt nylig i Lotteriet 35,000 Fr. J største Bevægelse tilte hun til Collecteuren, og var allerede kommet ind i Stuen, men førend hun fik sagt et eneste Ord faldt hun omkuld og var øieblikkelig død.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-03
En Deel af Diget ved Norderfort løsreves forleden Nat af Strømmen og drev ad Viessingen til Hollænderne, der ansaae disse Brudstykker for belgiske Baade, raabte deres : "Hvem der og fyrede dygtige løs paa dem indtil de mærkede Vildfarelsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-03
Fra de tvende Hessenlande ere i de 3 sidste Fjerdingaar 6000 Personer udvandrede, fra Rhin bayern 8000, fra hele Sydvest Tydskland, omtrent 30,000, og inden Foraaret vil der komme 20,000 til.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-03
Det var den 15de Octbr. at den græske Deputation, med meget Pomp, blev stædt til Audients hos begge Kongerne, Fader og Søn, i München, hvis hele Befolkning var i Bevægelse for at see de tre gamle Grækerhelte. Kongen af Grækenland modtog dem staaende paa Thronens sidste Trin, omgivet af sit Regentskab. Talerne som holdtes, bleve strax oversatte af en Tolk paa Tydsk og Græsk. Den Sal hvor Deputationen modtoges, var saa prægtig, at dens Jndretning har kostet 700,000 Gl. Den er heel bedækket med Forgyldninger, Speile og mythologiske Malerier. Der staaer ogsaa en Seng som skal have kostet 400,000 Gl. Keiserinderne Josephine og Marie Louise have hver sovet en Nat deri.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-03
Ved et Hofbal i München den 26de October dandsede den berømte græske Søehelt, Admiral Miaulig, en Polonaise med Hs. Maj. Dronningen af Bayern, hans nuværende Konges Moder. General Bozzaris dandsede med Prindsesse Mathilde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-03
J München er der oprettet en ny Restauration under Navn af: "Kongen af Grækenland." Alting er der paa sin Græsk; to Opvartningspiger i græske Dragter, to Slags Spisesedler, den ene med tydske, den anden med græske Bogstaver, o. s. v.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-03
Den store Dampmaskine, der skal anvendes baade til at slukke Jldebrand, og til høie Steders Forsyning med Vand i Berlin, er nu færdig. Den kan føre 90 Tons (over 200,000 P.) Vand i vertical Høide af 120 Fod i een Time.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-03
Det kgl. Theater i Berlin har lidt et stort Tab, idet Hofskuespiller Rebenstein den 22 Oct. uventet, under store Smerter, har opgivet Aanden. Om Formiddagen Kl. 10 bivaante han endnu Prøven paa et Stykke, og Kl. 2 om Eftermiddagen var han allerede aftraadt fra denne Verdens Skueplads.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-03
Den berømte Sangerinde Frøken v. Schätzel Berlin har forladt Theatret og giftet sig med Hofvogtrykker Decker sammesteds.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-03
J Allgem. Zeitung leveres en sørgelig Skildring af Lübecks nærværende Tilstand, Formindskelsen af Jndvaanernes Antal og Velstandens Aftagende, og tilføies: at det er et temmelig almindeligt Ønske hos de klogeste Patrioter, at Lübeck frivillig skulde opgive sin Selv stændighed, og lade sig indlemme i Kongeriget Preussen. (Hvorfor ikke i Danmark,)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-03
Vor Landsmand, Superintendent Rudelbach i Glauchau, mistede nylig ved Døden en Søn paa 4 Aar, som allerede kjendte sin Frelser, og ikke havde forladt sin Daabs Pagt. (See Khvns Adr. Av.)¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-03
J flere store Stæder har man i den senere Tid indført Morgen-Concerter. J Hamborg var nylig en saadan, der med Hensyn til Jndholdet ogsaa var ny Der blev nemlig spillet en Qvartet for 4 Fortepiander; en Marsch for 8 Fortepianoer, paa hvert 4 Hænder; samt Rossinis Ouvert. til Semiramis ligeledes for 8 Fpr., 4 Hænder paa hvert. De to Handelsbetjente hos Oppenheimer & Comp. i Hamborg, som med Jver havde sørget for at deres Principals Pakhuus ikke blev overfyldt, er af Senatet blevne dømte til 3 Aars Tugthuusstraf. Den brave Mand, som gjæstevenligt havde opbevaret de bortførste Sager, er sluppen med 3 Maaneders Fængsel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-03
Det Cornetske Ægtepar har i Sommer, til stor Sorg for det Hamborgske Theaterpublikum, forladt det Hamborgske Stadtheater og gaaet til det Brunsvigske Hoftheater.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-03
J disse Dage har Jsach Hesekiel i Hamborg gjort en Fallit paa henved 35,000 Mk. Bco., og M. Schlesinger en som, i Guld og Banco, stiger til imellem 90 og 100 Tusinde Mk. Banco.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-03
Jfølge svenske Argus begynde de voldsomme Smugleroptrin i Skaane igjen at komme i Gang. J Malmøe er der øvet Vold ved høilys Dag mod Toldbevogtningen, og i Landskrong Egnen er det gaaet endnu varmere til. Det var der kommet til en formelig Bataille.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-03
J Malmøe skulle 3 Handlende have frabedt sig den dem tiltænkte Vasa-Orden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-03
Under 5te Octbr. er i Christiania nedsat en Kommission, bestaaende af Amtmand Ottesen, Politimester Richter, Borgerrepræsentant Resch, Kjøbmændenne Benneche, Schou og Dybvad, Marketenderne Schjerum og Guul, samt Høkerne Henriksen og Sæt rand, for at tage under Overveielse og indkomme med Forslag til en fuldstændig Lov om Handelen i Christiania.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-03
Halvanden Miil fra Østerriisøer er sjunket en Slup fra Skien, ført af Capt. Dahl, kommende fra Holbek med Korn, Caffe, &c. Mandskabet blev reddet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-03
Jndsendt. Resultat No. 2. Af de Lignelser, der bruges af Væddeløbets Antagonister seer man, at disse ikke have opfattet Punctum controversiæ, Lignelsen mellem en Dandsemester og en Bonde skal saaledes vise Væddeløbets Uhensigtsmæs sighed som Kraftmaaler. Man betragter det altsaa ikke som en Kraftprøve for Racerne! Prøvede man f. Ex. Tamerlans og Elles's til Ridebrug skikkede, og til Vædderidt indøvede Afkom af jydske Hopper, og det nu viste sig, at Tamerlans Afkom bestandig seirede over Elles's, saa var man berettiget til at antage, at ogsaa hiins, til Kjørebrug skikkede Afkom af Naturen maatte besidde mere Kraft end dennes. Det vil hos os vel neppe falde Nogen ind, at lade en Kjørehest løbe med en Ridehest, eller omvendt at lade denne trække med hiin; i det mindste maatte Betingelserne dog først gjøres ligefor Begge, med paalagt Vægt, c: Englændernes Handicap. - Lad Dandsemesteren prøve Kraft, med Dandsere, og Bonden med Bønder; men Lignelsen er aldeles forfeilet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-03
Bekjendtgjørelser. At det behagede det allvise Forsyn i Torsdags Aftes Kl. 9 at hjemkalde til et bedre Liv min elskede Mand, Borger og Slagtermester Jørgen Jørgensen, efter et halvt Aars tiltagende Sygdom og 8te Ugers haarde Lidelser, i hans Alders 70de og vort Ægteskabs 40de Aar, dette bekjendtgjøres herved for fraværende Familie og Venner af hans dybtsørgende Enke. Aarhuus, den 3die November 1832. Edele Cathrine sl. Jørgensen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-03
Onsdagen den 7de November, om Aftenen Kl. 6, holdes Qvartal Generalforsamling i Selskabet Polyhymnia, hvor Contingenten erlægges, og indbydes Medlemmerne herved at give Møde bemeldte Aften. Directionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-03
Creditorerne i Stervboet efter afgangne Johanne Olesdatter, Opholdsmand Christen Balzersens Enke i Blegin, indkaldes herved, overeensstemmende med Plataten 26de October 1792, med 12 Ugers Varsel, til inden denne Tids Forløb under Tabet af deres Fordringer at anmelde og beviisliggjøre samme for undertegnede Skifteforvalter. Skanderborg, den 16de October 1832. Blichfeldt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-03
Onsdagen den 7de November næsttemmende, Formiddag Kl. 10, lade Arvingerne efter afdøde Frue Kammerherreinde J. S. Juel født Schøller, ved een eneste Auction bortsælge følgende i Horsens Bye og paa sammes Mark beliggende Eiendomme: 1) Den paa Søndergade under No. 128 beliggende store Gaard med tilhørende Jordlod, af Hartkorn 1 Skp. 1 Fkr. 2 1/2 Alb. Gaarden, der i Brandkassen er assureret for 5, 480 Rbd. Sølv, bestaae af et Forhuus paa 16 Fag 2 Etager, et dito paa 8 Fag og et Tverhuus paa 14 Fag, Alt Egebindingsværk, med Undtagelse af Forhusets Forside, der er grundmuret. 2) En Frugthave, beliggende ved Ridehuset inde Byen. 3) Jordlodden Nr. 17 i Sundmarken, af Hartkorn 6 Skpr. 1 3/4 Alb. 4) Engskifterne Nr. 178 og 179 i den saakaldte Made af Hartkorn 1 Skp. 1 3/4 Alb. Auctionen afholdes i Gaarden No. 128, og kunne Conditionerne, der ere særdeles billige, og ifølge hvilke en stor Deel af Kjøbesummen kunne blive indestaaende i Eiendommene, forinden erfares hos Overkrigscommissair, Procurator Holst her i Byen. Horsens, den 20de October 1832. Rader.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-03
Onsdagen den 7de Novbr. næstkommende, Eftermidd. Kl. 2 og følgende Dage, bortsælges i Gaarden No. 128. her i Horsens afdøde Frue Kammerherreinde J. S. Juels født Schøllers Stervboes betydelige Løsøre, Ind- og Udboe, bestaaende af Chatoller, Dragkister, Commoder, Borde, Stole, Speile, Taffeluhre, Sengesteder, en stor Deel Sengeklæder, Linned og Dækketøi. hvoriblandt flere Sæt ere af Damast, omtrent 1300 Lod forarbeidet Sølv, Porcellain, Glas, Kjøkkentøi, Kobber, Messing og Tin, en Wienervogn, c. &c. Lysthavende indbydes. Horsens, den 20de October 1832. Ræder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-03
Mandagen den 12te November næstkommende Kl. 10 Formiddag bliver, ifølge Forligs- og Udlægshaveren. Reqvisition, opbuden til Salg ved een eneste offentlig Auction den Ole Jensen heri Byen tilhørende Gaard paa Adelgadens østre Side under No. 58, og de Gaarden tilliggende Jorder paa Byens Mark, af Hartkorn 1 Skp. 3 Fkr. 1/5 Alb. Conditionerne ville blive Lysthavende kundgjorte ved Auctionen, der afholdes i selve Gaarden. Skanderborg, den 29de October 1832. Blichfeldt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-03
Mandagen den 26de November d. A., om Formidd. Kl. 10, bliver paa Randers Raadstue afholdt Samling i Boghandler Cramers Fallitboe, for at tage nærmere Bestemmelse og Jnddrivelsen af Boets Tilgodehavende. Randers Skifteret, den 22de Octbr. 1832. Neckelmann. S. Poulsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-03
Af Umyndiges Penge ere 1,576 Rbd. 4 s. S. og T., og 33 Rbd. 34 s. rede Sølv, strax at bekomme tillaans imod anordningsmæssig Sikkerhed. Nørhald, Støvring og Galthen Herreders Contoir, den 22de October 1832. Wesenberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-03
Hos Undertegnede kan fra nu af til næste 1ste Mai faaes Foder til 50 Stude a 8 Rbd. pr. Par. Saa kan og faaes tilkjøbs og Tiltrædelse strax et Sted med Eiendom af 1 Td. Hartkorn, hvorpaa kan holdes 6 a 8 Høveder og nogle Faar, item nogle Huse med Jorder til et Par Køer og nogle Faar. Jorderne ere gode, og Tørveskiær haves tilstrækkelig. Endvidere kan en i Ferskandsfiskeriet og de dertil fornødne Redskabers Forfærdigelse duelig Mand faae Condition, og, om forlanges Bopæl &c.A. Stabel, til Allingsskovgaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-03
Nye Mallaga Citroner, Cau de Colegne, Cau de Lavande, Riga Balsom, sort og hvidt engl. Plaster, vellugtende Sæbe, Røgelse Papiir, ægte Kiønge-Plaster, præpareret Snuustobak til Lindring for Bigt, syltet Jngefær, vestindisk Salep, Oblater af alle Slags, Blyantsplader til Ovnblankning og Maskinsmørelse, Forskjellige Slags Sukkertøi, stødt guul Sennop, med meget mere, er at bekomme paa Apotheket i Grenaae. Den 31te October 1832. C. A. Dahl.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-03
Middagspise, tillige varm Aftenspise, kan bekommes hos J. F. Schou, boende ligeoverfor Nye Paradis No. 823.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-03
Tran, lys og bruun, faaes i Tønde- og Potteviis hos Jens Peter Schmidt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-03
En sort Hest, 8 Aar gammel, uden andet Særkjende end at den har meget smaae Ører, og en sortblisset Hoppe, 12 a 13 Aar gammel, med 2 hvide Bagfødder, og en en hvid Forfod, er Fredagen den 26de October bortkommen fra Holme Mark. For Tilveiebringelsen, eller Opiisning om disse, loves en Douceur af Peder Madsen Holme, paa Holme Mark.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-03
Redigeres, trykkes og udgives 4 Gange ugentlig af A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-06
No. den 6. November. Tirsdagen. med Brevposterne Den til Forsendelse. alene privilegerede Kongelig allernaadigst Aarhuus Stils-Tidende. Retter
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-06
Nyheder fra Udlandet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-06
Hamborg, den 2den Novbr.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-06
(Ved Dampskibet fra London.) Den franske Flaade under Admiral Villeneuves Kommando var den 29de Octbr. om Efterm. indtruffen til Spithead, hvis Havn og Rhed i dette Øieblik seer uhyre krigersk ud. Allerede Løverdag Morgen var en fransk Koureer kommen til London med Ratificationen af den om Tirsdagen mellem Engelland og Frankrig afsluttede Tractat, og samme Dags Middag Kl. 2 bleve de gjensidige Ratificationer udvexlede. Konferentsen er aldeles opløst. Antwerpner-Citadellets Udlevering er den eneste betingelse hvorpaa der kan aabnes nye Underhandlinger, og derpaa vil Kongen af Holland paa ingen Maade indlade sig. Tractatens Jndhold er i det væsentlige: at Kongerne af Holland og Belgien skulle opfordres til inden 2den Novbr. at rømme de giensidige paa hverandres Gebeet occuperede Pladser. Skeer dette ikke, da skulle begge Eskadrer afseile den 5te Novbr. for at begynde Blokaden, og hvis dette heller ikke hielper indtil den 12te f. M. skal den franske Armee rykke ind i Belgien den 15de næstefter, og med Vaabenmagt fratage Kongen af Holland Antwerpens Citadel. De fornødne Meddelelser vare allerede af gaaede til begge Stater, og man var naturligviis i høieste Grad spændt paa hvad Jndtryk det vil gjøre paa Kongen af Holland naar han mærker det bliver til Alvor. Men der menes almindeligt, at han har ladet det komme for vidt til at kunne give efter. Derpaa kommer saa det store Spørgsmaal: vil han blive understøttet af andre Magter eller ikke, I Dover var der en uhyre stor Færsel med Kourerer frem og tilbage. Søndag Efterm., kort efter at der allerede var afgaaet adskillige Dampskibe, ankom endnu to Kongebaade fra London med den største Jil, og Arrettel¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-06
et kongl. Dampskib blev øieblikkelig sat i Reqvisition, forat afgaae med Depescher af største Vigtighed til Brüssel og Berlin. - Breve fra Calais melde, at de franske Tropper begave sig i Jilmarscher af Nordgrændsen til.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-06
London, den 26de October. J Gaaraftes udkom et Extrablad til Koureren af følgende Jndhold: "Vigtige Depescher ere indtrufne fra Paris. Vi kunne forsikkre, at de tre Stormagter: Rusland, Preussen og Østerrig, have høitideligen protesteret mod franske Troppers Jndrykning i Belgien. Og alligevel vil denne gaae for sig i Morgen (Fredagen den 26de).
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-06
Paris, den 26de October. J Gaar var der stor Ministerkonferents hos Marskal Soult. Alle fremmede Gesandter vare tilstede derved saanær som den preussiske, Baron Werther, som havde ladet sig undskylde formedelst en stærk Forkjølelse. Der skal være proponeret vor Regjering at lade Belgierne selv, og det inden 3die Novbr., begynde Angrebet paa Antwerpens Citadel. Først naar det mislykkedes, maatte Franskmændene gaae over Grændsen. Men denne Plan er meget betænkelig baade for Belgien og Frankrig, thi et Nederlag ved Antwerpen vilde inden faa Timer bringe Hollænderne for Brüssel, og da vilde den franske Armee have en seierrig Fjende at bekæmpe, i Besiddelse af Belgiens anseeligste Stæder, og ovenikjøbet understøttet af Preussen. Thi der paastaaes endnu bestandigt, at Preussen vil under ingen Omstændigheder taale vor Jntervention i Belgien.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-06
Paris, den 27de October. Jgaar Eftermiddags skal den preussiske Minister have erklæret Hertugen af Broglie, at han maatte forlange sine Passer dersom Marskal Gerard, eller hvem som ellers blev Overgeneral, fik Ordre til at gaae over Grændsen. Hele Paris er i Dag fuld af det Rygte, at Regjeringen har besluttet, uagtet alle Jndsigelser, at lade sine Tropper rykke ind i Belgien. Marskal Gerard havde erklæret, at det var umuligt Tropperne kunde forblive længere i de sammentrængte Kantonnements ved Grændsen, det var nødvendigt, at de nu maatte enten frem eller tilbage.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-06
Berlin, den 22de Octbr. J Anledning af foruroligende Efterretninger fra Paris hersker der en stor Virksomhed i vort udenlandske Krigsdepartement. Det franske Ministerium vedbliver sit Forsæt at lade Tropper rykke ind i Belgien for at tage Antwerpens Citadel med Magt fra Holland. De øvrige Kontinentalmagter ville ikke tillade det, og i yder ste Tilfælde anvende Magt mod Magt. Vel har der franske Ministerium tilbudt dem visse Garantter, som f. Ex. at Preussen skulde besætte nogle belgiske Fæstninger saalænge indtil Franskmændene rykke ud igjen, men dette Forslag finder ikke noget bifald hos vort Hof, da det kunde bringe til Kollisioner, som man ønsker at undgaae. Efter modent Overlæg skal derfor vor Regjering have afslaaet Frankrigs Forslag, og tillige erklæret: at Preussen vil paa det allerstrængeste iagttage Belgiens Neutralitet, men ei heller tillade, at nogen. anden Magt krænker den.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-06
Brüssel, den 29de October. Courrier belge har i Gaar, som der forsikkres af tilforladelig Kilde, bekjendtgjort, at to preussiske Armeekorps ere paa Marschen, det ene over Cølln til den belgiske, og det andet over Trier til den franske Grændse, samt at desuden det tydske Forbund har givet Ordre til, at betydelige Troppemasser, sammentrukne af de for skjellige Forbundskontingenter, skulle samle sig i Zwei i brücken.