JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-02-13
De i forrige Numer omtalte 17 Millioner Tønder Korn, som den danske Stats Agerdyrkning frembringer, forbruges paa følgende Maade: Til Menneskeføde 4,620,000 Td.; til Øl og Brændeviin 1,250,000 Td.; til Sædekorn 3,544,000 Td., til Heste i Stæderne og paa Landet 4 Mill. 990,000 Td., til Studestalling, Slagteqvæg og Levecreature 250,000 Td.; til Faar, hvoraf der slagtes 650,000 Lam og 290,000 gamle Faar, 150,000 Td.; til Sviin 312,000 Td.; til Giæs og Smaacreature &c. 415,000 Td. - Udførslen efter Toldlisterne 1796 til 1798 af forskjellige Sædearter 577,774 Td. og i Form af Brændeviin 333,400 Td., tilsammen 911,000 Tdr. Efter de i Landvæsenet i en Tid af 19 Aar skeete Forbedringer, kan man, efter Anmelderens Formening, vel med fuld Føje antage, at Staten nu aarligen har tilovers, da Folkemængden i de nyere Tider neppe har tiltaget meget, til Udførsel 1,200,000 Td. Heraf er det klart, at Kornvarer ere Danmarks Hovedindtægtskilde, og at denne især bringer, ligesom Jyllands Heste og Qvæg, Sølv ind i Landet. Det er derfor saa meget vigtigere, at henvende Opmærksomheden paa vor Agerdyrkning, for hvis Befordring der endnu ligger mange hindringer i Veien. Hvad der først og fremmest burde sørges for, er, at der maatte for en stor Deel frembringes bedre Arter Korn, istedet for den uhyre Mængde Havre, som nu avles og kun indbringer saa lidet; at de Kornsorter, der udsendes, maatte blive renere og mere tørre, hvorved den danske Hvede kunde bringts i bedre Rygte udenlands. Hvad der hidtil maaskee har været en Medaarsag til, at man ikke værdigede Kornvarernes Behandling den tilbørlige Opmærksomhed, var nok den Omstændighed, at man ikke behøvede at forsende dem til langtbortliggende Havne, da man lettere og i Mængde kunde blive af med dem til Naboriger. Men det vilde dog altid være saare fordeelagtigt, om disse Varer ogsaa kunde taale at forsendes langt bort, uden Frygt for at fordærves, og at man selv i Middelhavet med Begjerlighed kunde søge dem. Hidtil har det især været de ringere Sorter, som Byg og Havre, der afsattes til Engelland, Holland &c.,men hvilken Jndtægt vilde det ikke være for Landet, dersom og den mere lønnende Sort, Hvede, søgtes der med samme Begjerlighed? Skrivelse fra det Holsteenske af 5 Febr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-02-13
Ribe. Da man fra adskillige Kjøbstæder, seer Anmeldelser om Høitideligheder i Anledning af den 28de Januar, fortjener det og at anmeldes, at man i Egne langt borte fra Kjøbstæden, heller ikke har forsømt at hædre Dagen ved høitidelig Samling. J den Hensigt forsamledes i Skiernbrogaard, imellem Ringkjøbing og Varde, et Selskab af Omegnens Middelstand af mere end 60 Personer. J Spisestuen var anbragt et Transparent med Kongens Navnetræk og Krone, over samme saaes svævende en Minerva med alle sine Attributer og en hertil passende Jnscription læstes paa Piedestalen. Efterat Hs. Majestæts og det Kongelige Huses Velgaaende ved Skaaler var anordnet, istemtes 2de til Dagen forfattede og trykte Sange, hvoraf enhver Tilstedeværende fik et Exemplar. Efter Maaltidet fornøiede man sig ved Dands og selskabelig Omgang indtil Dagens An brud, da atter de ommeldte Sange ved Frokostbordet istemtes med Hjerter fulde af varme Følelser for Konge og Fædreneland. – Til slige Følelser at vække, endog hos Almuen, var det udentvivl ønskeligt, at Kongens Fødselsdag ansaaes foren almindelig Nationalfest, ja maaskee endog ved Taler i Chordøren høitideligholdtes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-02-13
Viborg, d. 8 Febr. Den almene Danmarks Glædesdag, vor allernaadigste Konges Fødselsfest, bebude Aviserne os at være festligholdt i alle Rigets fornemste Stæder baade i Siæland, Jylland, Holsteen og Fyen med den Hjertelighed og Festlighed som er Særmærket paa det Kongehuset tro hengivne Danske Folk. - Foruden den allerede i Samleren No. 13 anmeldte Fest, som Staden, Viborgs Embedsmænd og andre Jnden- og Udenbyes i denne Anledning bivaanede den 28de Januar paa Klubben, foranstaltede Viborgs Borgere en Hs. M. Kongen indviet Mindefest i Aftes, der holdtes paa det i Fjor oppyntede og smukke Raadhuus. Foruden Borgerskabets Officerer, mange Borgere og deres Hustruer, (i alt 200 Personer) deeltoge S. T. Frue Stiftamtmandinde Blom, (Hr. Stiftamtmand Ridder Blom forhindrede Sygdom fra at være der) Hr. Borgemester Cancelliesecretair Gundelach og flere af Byens Embedsmænd. Kl. 5 om Eftermiddagen forkyndte 9 Kanonskud Festens Begyndelse. Over Raadhusets Dør var anbragt et Transparent, hvorpaa var at see Hs. Maj. Kongens Navn med Krone og omslynget af en Egekrands, neden under læstes: Under Fredens Ly hver Borger her Fro sig samler, Kongeslægten hylder, Festens Bægger for sin Fredrik fylder, Ønsker: "Længe Danskes Fader væ Hs. Maj. vor allernaadigste Dronnings Navn med Krone, omgivet af en Rosenkrands, hvorunder læstes, Danmarks Dronning, Fredriks ømme Viv Længe Dydens Ynde Du os lærte, Varmt for Dig slaaer hver en Cimbrers Hjerte, Danmarks Dannebod Du længe bliv, Kl. 7 begyndte Maaltidet, hvorunder Deres Majestæters Skaaler af tromenende Hjerter udbragtes under rundelige Salver af Kanoner og en af Hr. Borgemester Cancelliesecretair Gundelach forfattet Sang, blev afsiungen. Derefter begyndte et muntert Bal der varede til Kl. 8 Morgen. Almindelig Glæde og Borgersind udmærkede den hele Fest. - Ligesom Muslingerne forkyndte Kyndelmisseknuden, saaledes have og de, siden efter fra Fjorden i disse Dage hidkomne mange Smelt (der og er Forbud paa strengt Veir) havt stærk Slud, Snee og Regn til i Nat i Følge, men nu er Veiret atter klart med Tø. Stærene, der næsten have været her hele Vinteren, droge bort før Sneen kom.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-02-13
Capitelstaxten i Lollands Falsters Stift paa Afgrøden for 1818 er sat saaledes: For Aal holm og Mariboe Amt. Hvede 8 Rbd. S. Mk. 3 s., Byg 6 Rbd. 3 Mk., Rug 6 Rbd. 4 Mk. 3 s., Havre 3 Rbd. 4 Mk. 9 s., hvide Erter 6 Rbd. 4 Mk. 11 s., graae Erter 6 Rbd. 3 Mk. 5 1/2 s. - For Halsted Amt. Hvede 9 Rbd. 1 Mk. 12 1/2 s., Rug 6 Rbd. 5 Mk. 14. s., Byg 6 Rbd. 4 Mk. 3 1/2 s., Havre 4 Rbd. 5 1/2 s., hvide Erter 7 Rbd. 2 Mk. 6 s., graae Erter 6 Rbd. 4 Mk. 11 s. - For Nyekjøbing Amt. Hvede 8 Rbd. 2 Mk. 3 1/2 s., Rug 6 Rbd. 2 Mk. 15 s., Byg 6 Rbd. 2 Mk. 10 1/2 s., Havre 3 Rbd. 5 Mk., hvide Erter 6 Rbd. 4 Mk. 13 s., graae Erter 6 Rbd. 2 Mk. 11 1/2 s. - Alt i Sølv.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-02-13
Blandede Efterretninger. Der 11te, 12te og 13de Jan. herskede et rasende Uveir i Omegnen af Bergen, Lynild, og Torden, Storm og Hagel bygeviis. Kl. 9 1/2 Formiddag slog en Lynstraale ned i Taarnet paa den smukke Fanøe Kirke, omtrent 2 Miil syd for Bergen, brød Jernbolter og Plader, og beskadigede Prædikestolen, knuste et heelt Fag Vinduer, og rev store Stene af Muren, dog uden at antænde. Paa Præstegaarden knustes de Vinduer, som vendte mod Vinden, af de uhyre Hagel. - Jmellem Aar 1650-1662 blev Fanøe Kirke ligeledes truffen af en Lynildstraale, og fortæredes da aldeles af Jlden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-02-13
Marquis v. Landsdown erklærede nyligen i det engelske Parlament, i Anledning af Lord Kantslerens Tale fra Tronen, at man især maa beklage Mangelen paa rede Penge i Engelland. Frankrig, Jtalien, Schweiz, og alle Lande, hvor forskjellige end deres Regjeringsform er, sagde han, formaae at beherske Pengeomløbet; ene Engelland, hvor Arbeid og Konstflid have naaet den høieste Pynt, er ikke istand til at beholde Sølv og Guld i Omløb. Den rigeste Handelstat i Verden er i den Henseende i en værre Forfatning end de fattigste Lande, hvor ingen eller liden Konstflid findes. Ogsaa Grev Landerdale var, angaaende Engellands blomstrende Tilstand, ikke af Trontalerens Mening. Ministerne, sagde han, have endnu ikke i sin hele Omfang opfyldt deres Pligt, at bruge Besparelse i Statsudgivterne. Endnu stedse maa der betales 30 Mill. Taxer, istedet for at der under den americanske Krig kun betaltes 5 Mill. De nuværende Ministre paalægge altsaa endnu Folket en sexfold saa stor Byrde som de daværende Handelen lider ved Papiromløbet; derfor vilde det være gavnligt, at Banken, som man forsikkrer, fra 5 Juli af igjen vilde betale med rede Penge, og tilbagekalde Bankrestrictionsacten. Banken har siden afvigte April sat 3 1/2 Mill. Soveraigns i Omløb, men fra den Tid af ophørt med at udgive dem, fordi man sporede, at hvert Guldstykke betaltes paa Torvet med 6 P. Opgield. Kort, vort Pengevæsen er vor sande Elendighed. Engellands Handel kan ikke voxe, uden tillige at frembringe en forholdsmæssig Fremvært i andre Nationers Handel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-02-13
J Waimar findes et af Legationsraad Falk oprettet Jnstitut, der nu har bestaaet i 5 Aar og virket stor Nytte. Hvert Aar sættes fra dette Jnstitut, 50 Drenge, der levede som Dagtyve af Betlerie, og førte et omstreifende Liv, i Lære hos Mestere. For Pigebørnene ere indrettede Sye Spinde- og Strikkeskoler, og de anbringes paa Landet. I deres Fritimer forfærdige de for hverandre Klædebon, Skoe, Strømper, Linned &c. Saalænge Drengen eller Pigen ikke er anbragt, boe og spise de i Jnstitutet. Ved denne practisk christelige Indretning frelses mangfoldige fra den borgerlige Død i Fængsler og Tugthuse. Overveier man, at en Dreng koster at underholde 1 Aar i Criminalfængslet 52 Rd., at en Henrettet forvolder en Udgivt af 1000 Rd. ( ja ti Gange Tusinde kunde man vel sige, naar man regner hvad der blandt de arbeidende Classer forsømmes, og hvilken ny Sæd til Forbrydelser der paa en Executionsdag lægges, ved at sætte en stor Folkehob i Bevægelse, der overlader sig til Sviir); saa vinder Statscassen ved 200 Drenge, som her opdrages og saaledes befries fra Fængsel og Straf, en betydelig Sum. - Maatte dog den Sandhed, blive almindeligen erkjendt, at det er bedre at forebygge Forbrydelser ved at bortrydde Aarsagerne dertil, end at afskrække fra at begaae dem ved at stadfæste Exempler, Meget, saare meget, lader sig i det Offentlige som i det Private forebygge ved at opsøge Kilden til det Onde og ved at udfinde med Eftertanke Midler til dets Afværgelse. Man maa bøje Træet medens det er ungt, er et lærerigt Ordsprog, og kun ved at virke paa Opdragelsen bliver det mueligt at forekomme de Forbrydelser, der blive ædende Saar for Statslegemet, og, ligesom Kræftskade, maa bort skjæres, for ikke at udbrede sig videre.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-02-13
J Holland indtraf i afvigte Efteraar en besynderlig Crisis med Statspapirer. Da der i dette Land ingen Papirpenge gives, saa maa Statspapirerne i visse Henseender træde i deres Sted efter deres gieldende Værdie. Naar man f. Ex. vil kjøbe en Eiendom, saa betaler man den med disse Papirer, beregnede efter Dagens Priis. Statspapirerne ere derfor noget, som næsten angaaer enhver Mand. Hovedmassen af disse Obligationer bestaaer i et eget Slags Fonds, som almindeligen kaldes Metalliques. Deels ved et betydeligt Fallissement, deels ved Speculationer, deels ved Frygt for en ny Krig faldt de pludseligen fra 72 a 73, til 52. Dette uventede Fald fremvirkede en panisk Skræk hos Alle. Man begyndte at befrygte Alt, og det Onde vedblev at voxe uophørligen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-02-13
Fra alle Smaastæder og de fjerneste Egne strømmede Statspapirer til Amsterdam. Selv de erfarneste og rigeste Obligationshandlere, hvoraf der er mange i denne Stad, der udelukkende holde sig til denne Handel, begyndte at frygte. De holdt en Forsamling, for at tage en Beslutning i den Henseende, og denne blev, at de i de næstfølgende Dage vel vilde komme paa Børsen, men aldeles ikke indlade sig, enten i at kjøbe eller sælge Obligationer. Dette virkede, og allerede efter nogle Dages Forløb stode Metalliques igjen i 62.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-02-13
Allerede for tre Tusinde Aar siden har Propheten Jeremias spurgt: "Kan en Blaamand skifte sin Hud &c. Nu kan man, hvis det, et americansk Blad beretter, er sandt, besvare dette Spørgsmaal ligefrem med a. Benævnte Blad, fortæller, at en i Virginien født Negerinde paa 40 Aar har med eet skiftet Farve, og at hun, som før var meget sort, nu har lige saa hvid og skjær en Hund som det skjønneste europæiske Fruentimmer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-02-13
Af en sammenlignende Tabel over Afgivterne af offentlige Forlystelser i Paris sees, at disse ere stegne fra 1812 til 1816 og at følgeligen Forlystelserne have tiltaget. Theophrast var 99 Aar gammel, da han skrev sine Characterer. J sit 107de Aar blev han syg og døde. Paa sin Sotteseng beklagede han sig over, at han skulde forlade Livet, just nu, da han havde begyndt at blive klog. Saaledes tale vore Dages duunhagede Viismænd ikke. Endnu førend de have traadt deres Børnesko troe de sig saa kloge og lærde, at de ville belære Mænd, der kunne være deres Fædre, for ei at sige deres Bedstefædre.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-02-13
Kjøbenhavns Børs d. 12 Februari. Cours. Hamb. 2 M. 218, a vista 221. Amsterdam 2 M. 204. London 2 M. 9 Rbdlr. Spec. 223. - Specier solgtes til 13 Rbmk. 6 s. Obligationer, 78 a 79. - Norske Rasbksedler 18 Rbdlr. Dansk for 100 Rbdlr. Norsk. Svenske Sedler 64 s. - Disconto 6 PC. Af dette Blad udkomme ugentlig to Numere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-02-13
J Følge Kgl. allernaadigst Tilladelse, forsendes det med Brevposterne, og kan bestilles paa alle Postcontoirer. Her i Staden modtages Subskriptionen hos Bogtrykker Höecke, i store Helliggeiststrædet No. 144. Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-02-16
Bekjendtgjørelse om Søebade Anstalten i Apenrade.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-02-16
Jeg giver mig herved den Ære, at bekjendtgjøre det høitagtede Publikum, at den her paa Stedet foranstaltede Oversættelse af Planen til den herværende Søebade Anstalts Udvidelse, som ogsaa indeholder Vilkaarene for Aktietagerne, tilligemed Anbefalingen fra Hr. Etatsraad og Ridder Brandis, nu kan modtages, i Kjøbenhavn paa Dhrr. Ryberg & Compagnies Comptoir, hvor ogsaa den forrige usle Oversættelse kan ombyttes mod den nye, i Odense hos Hr. Jversen, Forfatter og Redacteur af de fyenske Aviser, og i Nyborg hos Hr. Schalburg, Gjæstgiver i den Kongelige Postgaard. En Trykfeil i Planen, nemlig Ordet Entrepreneurene" for Entrepeneurerne vilde Læserne selv have den Godhed at rette.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-02-16
Ved denne Leilighed beder jeg atter mine høistærede Landsmænd indstændigst at tage Actier, efter Evne, for saaledes at befordre en Anstalts Fremgang, til hvilken jeg, overbeviist om dens Nødvendighed, med megen Umage og store Bekostninger har lagt den første Grund. Jeg vovede det i den tillidsfulde Forhaabning, at mit nyttige Foretagende tilstrækkeligen skulde understøttes af alle formuende Patrioter. Og da Naturen selv, i enhver Henseende synes at have bestemt Apenrade til der at anlægge et almindeligt Søebad for Danmarks Jndvaanere, saa frygter jeg saa meget mindre, at Fædrenelandets ædelmodige Venner skulde nægte den fornødne Understøttelse til det af mig til Statens Bedste begyndte Værk. Jøvrigt vil det vist være mine elskede Landsmænd i de danske Provindser kjært, at jeg imidlertid har lært saa meget af deres Modersmaal, at jeg har forfattet denne Bekjendtgjørelse selv; hvilken Færdighed jeg skylder Forfatteren af hine ivrige Ord i nyeste Skilderie af Kjøbenhavn, No. I. Men paa det at det danske Sprog, som jeg visseligen yder den fortjente Agtelse, ikke oftere skal mishandles i mit Navn, vil jeg for Fremtiden forsøge, selv at tale til mine danske Medborgere paa dansk, med hvilket Forsæts Udførelse jeg herved begynder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-02-16
Tillige anbefaler jeg mig og mit uegennyttige Foretagende til mine og den meerbemeldte Søbade Anstalts høje og ædle Velynderes og Venner vedvarende Yndest. Apenrade, paa Hans Majestæt Kongens Fødselsdag 1819.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-02-16
Dr. A. W. Neuber, Physikus. Characterer. Den Jndbildske.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-02-16
Jndenlandske Efterretninger. J Søndags Aftes gave de hertil ankomne Dansere og Danserinder fra det store Kongel. Theater i Stokholm, paa den Kongel danske Skueplads først et Divertissement, Slavehandleren, kaldet, med forskjellige Nationers Dandse, og dernæst en pantommisk Ballet: den uskyldige Familie. Uagtet vi først i Fjor have seet den udmærkede Konstner Taglioni, og kort forhen den næsten ligesaa fortræffelige Mad. Ginetti, saa vandt det Selskab, som viiste sig i Forgaarsaftes, dog et ligesaa udeelt som fortjent bifald. Jsær fortjener Hr. Cabri at udmærkes for sin lette og ypperlige Dands, og Hr. Ledet som fortrinlig Comiker.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-02-16
J det nyligt udkomne 4de Hefte af Prof. Kruses Theater berettes, at Hans Maj. Kongen med sin sædvanlige Beskyttelse for Konst og Videnskab har ansat Hr. Siboni, der med Bifald lod sig høre d. 13 f. M., som sin første Kammersanger og Directeur over den Kongelige Syngeskole ved det danske Theater. Der siges, at han bestandigen skal have 8 Elever, 4 af hvert Kiøn. Hr. Siboni er nu reist til Jtalien, for at hente sin Familie, kommer i Juli Maaned tilbage, og begynder sin Syngeskole d. 1ste Aug. d. A. Han har allerede af Hs. Majestæts Naade erholdt dansk Borgerret.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-02-16
Skrivelse fra det Holsteenske af 10 Febr. De Religionsstridigheder, som Hr. Pastor Harms har foranlediget i Kiel, synes nu ganske at være tilende. Stemmeflerheden har erklæret sig for Bibel og Fornuft. Jngen geistlig Magt og ingen Personsanseelse har beholdt Overhaand. Fredeligen og velgjørende virke Bibelselskaberne. Mere end nogensinde for bliver Bibelen nu søgt og læst; den er Grundkilden, hvori enhver søger og sikkert finder sin Tro og sit Haab. Religiøsitet viser sig nu mere end før offentligen i alle Stænder, og det er en ugrundet Beskyldning at Religion nu gielder mindre end fordum. Harms Stridssætninger betragtes nu med Kulde og Ligegyldighed, og man beklager, at den ellers saa aandrige Taler har ladet sig henrive dertil af blind Jver. Naar Harms præker, er med Grund Kirken endnu stedse fuld; hælder hans Foredrag end hyppigen til det Mystiske, saa er det ogsaa ligesaa ofte klart, og griber Hjertets og Forstandens indere Dybde. – Antallet af de Studerende i Kiel har længe ikke været saa stort, som i denne Tid. De udmærke sig ved rolig Adfærd og stor Flid. - Dette Aars Omslag tjener til Beviis paa, at der hverken er Mangel paa Penge eller Credit. De opsagte Capitaler betaltes prompte, og nye Capitaler bleve udbudne, men Capitalisterne fandt ikke altid den Sikkerhed, de ønske, og de vederheftige Skyldnere vilde ikke give de 5 PC., som forlangtes. Derfor bleve mange Capitaler ikke anbragte. Landskabet Eiderstedt har afbetalt store Summer paa sin Land gield, og lader i det Høieste kun de Capitaler blive staaende, som forrentes med 4 PC. Det egentlige Omslag var tilende i to til tre Dage. Enhver ilede med at afgjøre sine Anliggender, og reiste da bort igjen, uden at tage Deel i Forlystelserne. Hazardspilbankerne ere langtfra ikke mere saa besøgte som i fordums Dage. Sporede man for paafaldende Luxus hos Godseiere og Forpagtere, saa bliver man nu kun klog Sparsommelighed og anstændig Jndskrænkning vaer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-02-16
Kornhandelen synes fra Kiel af at blive dreven med særdeles Liv, og det Strebeske Handelshuus nyder, uagtet de Uheld, der i faa Aar ere tilstødt samme, den fuldkomneste Tillid indenlands og udenlands. - Der findes endnu betydelige Forraad af Hvede, Rug og Havre i Hertugdommene. Nu er det stille i Handelen, og Priserne ere, som det i Kjøbmandsproget hedder, nominelle. J Holland synes endnu ligeledes at være store Forraad. Man vil derfor vanskeligen kunne vente høiere Priser til Foraaret. Byg avles nu mindre end før, derfor er det ogsaa uforholdsmæssigt dyrere; derfra Bryggeriernes Forfald og Øllers Kraftløshed. Derimod driver hver Landmand saavel i Marsken som i Geesten med tiltagende Jver Rapsædavlen. Endnu aldrig er der bleven avlet saa megen Rapsæd som i de sidste Aar. Landmanden vinder overordentligen ved dens Dyrkning, naar Veirliget er nogenlunde gunstigt. Skade, at Rapsæden for størstedelen gaaer ud af Landet, og intet deraf forarbeides.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-02-16
De hollandske Oliemøller drage stor Fordeel af denne Fabrikgreen. De skulle bedre end vore forstaae at presse Olien deraf. Derfor afkjøbe de vore Oliefabricanter deres Oliekager, og presse anden Gang Olie deraf.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-02-16
Under 26de Jan. er fra Cancelliet samtlige Overøvrigheder tilskrevne, som følger: Da der i den senere Tid, næsten fra alle Rigets Egne, føres Klager over en Mængde omstrøifende Personer, for det meste Udlændinge, der, under Foregivende af at være Haandværksvende, vandre fra Sted til andet og falde saavel Landmanden som Kjøbstedbeboerne til megen Bevær, saa skulde Cancelliet tienstligst anmode Dem, at ville uden Henstand drage Omsorg for, at alle saadanne omvandrende Personer anholdes og føres til nærmeste Politie Øvrighed, som paa det nøiagtigste haver at anstille Undersøgelse om, hvem disse Personer ere, om de ere indlændiske eller udlændiske, hvad der er Hensigten af deres Reise, om de have fast Næringsvei eller Udsigt til at erholde samme, og om de ere forsynede med tilbørlige Passer eller andre tilstrækkelige Beviser om, at de ikke ville falde det Offentlige til Byrde, med mere, som kunde give en fuldstændig Vished om den paagrebne Persons Stilling. - Skulde det ved denne Undersøgelse befindes, at de paagrebne Personer ere indlændiske og have gjort sig skyldige i Løsgjængerie eller andre Forseelser, da bliver der at forholde med dem efter Anordningerne; er det Modsatte Tilfældet, at de nemlig ere fremmede, da bliver det nærmere at undersøge om de kunne legitimere sig enten som vandrende Haandværkssvende, eller som de, der ved andet lovligt Arbeid søge at ernære dem, om de ere forsynede med Passer, om de have taget nogen anden, end den korteste Vei, for at komme til det i deres Passer bestemte Sted, ligesom og, om de paa de Steder, hvor de senest have opholdt dem, have søgt fast Arbeide, uden at kunne erholde det, samt om de have forøvet Betlerie eller andre Handlinger, for hvilke ved Lovene er bestemt Straf, Skulde der da i foranførte Tilfælde ikke være noget at lægge dem til Last, kan der af Politiemesteren enten meddeles saadanne Personer et nyt Pas til deres Bestemmelsested, eller deres medhavende gives en Paategning, hvori alle oplyste Omstændigheder anføres, for at de Paagieldende dermed kunne legitimere deres Reises Lovlighed, og bør deslige Passer eller Paategninger meddeles uden Betaling – Hvad de Personer angaaer, som ikke paa ovenanførte Maade hine legitimere Lovligheden af deres Reise, eller ikke have henvendt dem til vedkommende Laug i Kjøbstæderne, eller ere antrukne paa andre, end de i deres Passer bestemte Reiseronter, eller endelig paa andre Maader have gjort dem mistænkelige, da blive disse med behørig Vagt fra Sogn til andet at fø ud over Grændserne, naar der ikke maatte gives Leilighed til Søes. Frederikshavn, den 3die Februari 1819.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-02-16
Den for hver Dansk saa festlige Dag, den 28de Januari sidstleden, blev ogsaa høitideligholdt her ved et Bal i Hr. Transportforvalter og Dannebrogsmand Riisoms Gaard, hvori en talrig Forsamling af Byens og Omegnens Beboere deeltage.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-02-16
J Dandsesalen og i Spiselokalet vare passende Transparenter anbragte. En af Hr. Landinspecteur Juel, i Anledning af Dagen forfattet Sang, blev afsiungen og derefter under Kanonernes Torden udbragt Skaaler for Deres Majestæter samt for Byens Fremtids Vel. De Tilstedeværende skiltes ad med de Ønsker, at den 28de Januari fremdeles længe maatte blive en Festdag, samt at Enhver besielet af sand Borgersind, vilde efter Evne, virke til den nye Kjøbstæds Opkomst og derved glæde en god Konge og gavne Staten.