JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-07-02
Da det i London blev bekjendt, at Lordernes Huus havde bevilget at Ophævelsen af Habeas Corpus Acten maatte forlænges, steg Fonds strax fra 78 1/2 til 176 1/2, altsaa 2 PC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-07-02
Den ny Waterloo Bro over Theisen er et af de skjønneste architectoniske Værker. Dens Hoveddeel er ganske af Granit og 1242 Fod lang. De af Muursteene opførte Tilgange ere 1700 Fod lange, og den hele Længde fra Stranden indtil Lambeth udgjør 2890 Fod, dens Brede er 42 Fod, Kjøreveien 28 Fod, de ni af Granit opførte Buer, der alle ere eens, holde i Gjennemsnit 120 Fod; Pillerne ere 20 Fod tykke. Dernæst har den 6 Buer af Muursteene. Den er den længste Bro i London, og opført af Jngenieur Rennie. Td. ifald.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-07-02
Ved et nyt Parlaments Sammenkaldelse, hvor Pitt styrede Valgene, var det vanskeligt at formaae Valgmændene fra Vestmünster, der allerede havde valgt Fox, til igjen at udslette denne af Valglisten. For henvendte sig i den Anledning personligen til en Kræmmer, som var Valgherre, og bad om hans Stemme. Men Manden, som allerede var hværvet af et andet Partie, opsøgt en Strikke og overleverede For den med de Ord: med Andet kan jeg ikke tjene Dem – Forkom ikke ud af sin Fatning, leverede ham Strikken tilbage, og svarede: "jeg takker for Deres gode Villie, men jeg vil ikke berøve Dem dette Familiestykke. ade: Paymaster Righy sagde engang paa et offentligt Sted til For: "De maa ikke staae mig i Lyset, med mindre De har et Vindue i Deres tykke Mave." Saa svarede Fox, altsaa for ogsaa at kunne kræve Skat af dette Vindue, Af dette Blad udkomne ugentlig to Numere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-07-02
J Følge Kgl. allernaadigst Tilladelse, forsendes det med Brevposterne, og kan bestilles paa alle Postcontoirer. Her i Staden modtages Subskriptionen hos Bogtrykker Höeckes Enke, i store Helliggeiststrædet Nr. 144.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-07-02
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-07-08
Nyeste. Skilderie af Kjøbenhavn. som Fjortende Aargang. No. 54. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 8 Juli 1817. Om Straffeanstalter og deres Jndretning. (Fortsat, see forr. No.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-07-08
Fra ældre Tider af forbinder Folket i Almindelighed, der vanskeligen river sig løs fra Jdeer, der ere indsuede med Modersmelken, næsten eet og samme Begreb med Ordene Forbedringshuus og Tugthuus, endskjønt Forskjellen mellem begge baade de jure og de facto er saa høist forskjellig. Naar man siger om Nogen, at han har været i Børnehuset eller Forbedringshuset, saa undersøger man ikke om han har været i Forbedringshuset, eller i Tugthuset, om han har været paa eet af disse Steder som Maaneds-, Aars= eller Livsfange, men det Ord Børnehuus hænger ved ham, hans hele Liv igjennem, som et Cains Mærke. Uagtet det kan have sin store Nytte, at Folket forbinder et saadant Begreb med denne Straf, da den netop derved kan tjene saa meget mere til Afskræk, og altsaa være et desto virksommere Middel, saa vilde det dog være at ønske, at det egentlige Forbedringshuus, hvis Formaal mere er Forbedring end egentlig stræng Tugtelse, maatte faae et andet Navn, f. Ex. Correctionshuus. Man havde da fireStraffegrader nemlig Corrections-, ForbedringsTugt- og Rasphuset; men det følger af Sagens Natur, at Correctionshuset maatte findes paa et ganske andet Sted end de øvrige Straffeanstalter, og, for Fordommens Skyld, dog allermindst paa Christianshavn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-07-08
De Forbrydelser, der skulde qvalificere til disse Straffe, maatte være inddeelte i forskjellige Classer, i Correctionshuset kunde inddømmes: mindreaarige Personer, der havde gjort sig skyldige i Falsum af mindre Betydenhed; Forseelser, der i Hidsighed ere begaaede mod Øvrighedsbetjenter i deres Kalds Forretninger; Vildt- og Skovtyverier i det Smaa, Barnefødsel i Dølgsmaal, kort alle saadanne Forbrydelser, som Hidsighed, Mangel paa Eftertanke, Ungdomsletsindighed, ja endog Nød kunde have forledet til; i Forbedringshuset kunde inddømmes, for gjentaget Tyverie, grovt Falsum, begaaet af fuldmyndige Personer, Underslæb med offentlige Penge, Overfald paa Justitiens Betjenter o. s. v.; i Tugt= og Rasphuset. kunde inddømmes, saadanne Forbrydere, der egentligen havde fortjent Døden, men som af særlige Grunde ere blevne benaadede. Da de altsaa kun nyde Livet som en Naade, maatte denne, ligesom enhver anden Naade, kunne fratages dem igien, i det Øjeblik de ved Undvigelse forskjærdsede den. Jo færre Forbrydere man behøver at inddømme i Straffeanstalten, desto bedre; thi fra hvilken Side, man end betragter Sagen, saa er en stor Samling af mere eller mindre lastefulde eller i det mindste til Laster tilbøielige Mennesker i eet Selskab, altid indbyrdes fordærvelig for hverandres Sædelighed. Derfor burde man ogsaa nøje skille den, hvis Forbrydelser blot var en Følge af Temperementsfeil, fra den, hvis Forbrydelse udspringer fra et aldeles fordærvet Sindelav og en stor Tilbøielighed til Lasien. For at nævne et Exempel: at anfalde en Vagthavende paa sin Post er vist nok en stor Forbrydelse, der paa det alvorligste bør straffes, men den, som henreven af et hidsigt Temperement, har gjort sig skyldig deri, kan af Tænkemaade og Hjertelav dog være det bedste, det retskafneste Menneske, og fortjener neppe for denne eneste Forbrydelse, at sættes i Selskab med udlærte Tyve og Skielmer. Hvor let kan et ubetænksomt Menneske i sin Hidsighed ikke forgribe sig paa en Vagthavende eller Rettensbetjent med Ord og Gierning? Jkke alle ere Herrer over deres Temperement. Man straffe den Skyldige; man straffe ham alvorligen; men i Lastens og Forbrydelsens Bolig har han neppe hjemme. Dette Æmne kunde, som man let indseer, endnu udvikles langt mere: men hverken Rummet eller dette Blads Formaal tillader en saadan Udvikling, der desuden ikke vilde interessere Fleerheden af Læserne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-07-08
Jngen klager over Pengemangel, uden at i det mindste han for sin Deel føler denne Mangel; thi Menneskene ere i Almindelighed mere tilbøielige til at undertrykke saadan Klage end yttre den. Kjøbmanden har mindst nogen Fordeel af at sige, at hans Casse er tom, naar den virkeligen er fuld.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-07-08
Men naar man paastaaer, at der er Pengemangel, saa forstaaer man ikke derved, at alle Folk mangle Penge, men Meningen er, at de, til hvis Næringsdrivt der udfordres betydelige Summer, mangle disse, og at denne Mangel standser Næringsveiene.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-07-08
Vi ville antage, at en Stat eiede 20 Millioner Specier, og at de 15 deraf vare i Jkke Næringsdrivende Folks Hænder o. s. v., og kun 6 i de Handlendes og Næringsdrivendes Hænder, saa kunde i en saadan Stat dog heel vel herske Pengemangel, uagtet Staten, som Stat betragtet, intet følte til en saadan Mangel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-07-08
Man siger, naar vor Cours har forbedret sig fra 700 til 450, saa kan man nu udrette lige saa meget med 450 Rbdlr., som i Fjor med 700, og der behøves altsaa langt færre Sedler nu end da Dette vilde være rigtigt 1) dersom de, der lade komme Vare udenlands fra, betalte dem strax, og 2) dersom Coursen blev fast staaende paa 450. Men da de fleste, der forskrive Vare, ikke betale dem strax, altsaa ikke kunne vide, hvad de komme til at betale naar Betalingsfristen er udløben, og de fleste indenlandske Artikler hverken ere faldne eller kunne falde under Coursens Ustadighed, i Forhold til Pengeforbedringen, saa er Fordelen af en saadan Coursforbedring, i det mindste for Øieblikket, neppe saa stor, som Nogle synes at troe. At man kan kjøbe Klæde til en Kjole, Levantin til en Pelts, Blomster til en Hat nu billigere end for 6 Maaneder siden, det er vel en Fordeel, men ikke en saa særdeles overordentlig Fordeel, thi slige Ting trænger man dog ikke hverDag til. Men, hvor mange af de daglige Fornødenheder ere vel faldne i Prisen siden Coursforbedringen, Fødevarerne, Folkelønnen ere endnu i samme Priis: Huusleien er endog dyrere; kort, Alt, hvad alle Mennesker dagligen behøve, staaer endnu i samme Priis nu, som i Fjor. Naar først Coursen, som hver Fædrenelandsven bør haabe og ønske, har naaet en saadan Fasthed, at de indenlandske Producenter, for at holde Priis med de udenlandske, nødsages til, virkelig at nedsætte deres Priser, da først føler man den sande og velgjørende Virkning af Coursforbedringen. Og denne Fasthed er det Maal, som ogsaa sikkerligen de Mænd ville arbeide til, som dette vigtige Anliggende er overdraget til. Men saalænge en Cours ingen Fasthed har, saalænge den i een og samme Uge kan forbedre og forværre sig 30 til 50 PC., følger det af Sagens Natur, at en saadan frem og tilbagespringende Forbedring maa medføre Uleiligheder, der netop flyde af Forbedringen; thi den Producerende kan ikke blive af med saa mange Producter, som han til sin Nærings Drift maa afsærte, fordi ingen vil kjøbe, da Alle staae i den Forventning, at Pengene ville blive endnu bedre, og Fabrikarbeideren, Professionisten o. s. v., der ikke har Leilighed til at oppebie de Consumerendes forventede Coursforbedring, maa imidlertid savne Arbeid, ligesom Kræmmeren Søgning. Man behøver kun at spørge den første den bedste Handlende, og man vil erfare, at med Coursens Forbedring aftager Søgningen, fordi da Alle troe, at der vil blive endnu bedre Kjøb, og at med dens Stigen ingen vil sælge uden til forhøiede Priser, fordi han troer han vil komme til at indkjøbe til høiere Priis end han solgte. Paa denne Maade er det, at Coursforbedring, som ikke er stadig, kan standse Næringsveiene, uden i Grunden at medføre nogen væsentlig Fordeel. Jkke bør man tvivle om, at vor Cours jo vil og maa forbedre sig, jo mere Alting igjen jevnes og kommer tilbage til den gamle Orden; men der udfordres Tid til Forværrelse, altsaa og til Forbedring. Kun den langsomme Forbedring er den naturlige.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-07-08
Forfatteren af disse Linier er hverken Handlende eller Handlendes Ordfører: en i sig selv aldeles utaknemmelig Post, da han ikke indseer, hvad det kan gavne de Handlende, at der klages over Pengemangel og Næringsveienes Standsning, eller hvad Handelsaanden kan vinde ved at vaande sig. Men han siger kun hvad efter hans Mening forekommer ham at være rigtigt. Er der ingen Pengemangel, saa ønskede han at erfare den sande Aarsag til, at f. Ex. vore Fabricanter have saa mange Varer færdige, uden at de kunne blive af mod dem,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-07-08
Jndenlandske Efterretninger. J Onsdags var en høist mærkelig Auction over de med Skibet Norden, Capit. Duntzfeld, fra Canton, for particulair Regning hidbragte chinesiske Varer. Priserne vare saaledes: 176 halve Kister Theebohe (a 29 Pd. Thara) fra 2 Mk. 16 s. til 3 Mk. 1 s. Pd.; 370 Kister Congo Thee (lod Jnteressentskabet sig tilslaae for 4 Mk. 8 s. til 6 Mk. 9 s. Pd.); 515 Kister dito (lod ligeledes Jnteressentskabet sig tilslaae for 5 Mk. 8 s. til 6 Mk. 10 s. Pd.); 621 Kister dito (ligeledes Jnteressentskabet for 8 Mk. 8 s. til 6 Mk. 9 s.) og en eneste Kiste kjøbte en Privatkjøber for-6. Mk. 8 s. Pd.; 250 Kister dito (ligeledes Jnteressentskabet for 6 Mk. 8 s. til 6 Mk. 8 s. Pd.); 610 Kister dito (ligeledes Jnteressentskabet for 5 Mk. 8 s. til 6 Mk. 8 s. Pd.); 210 Kister dito a 22 Pd. Thara (ligeledes Jnteressentskabet for 4 Mk. 8 s. til 6 Mk. 8 s. Pd.); 100 Kister dito bleve, paa fom Kister nær, der kjøbtes af Private, alle tilslaaede Jnteressenterne til 6 Mk. 8 s. Pd.; 200 dito (til Jnteressenterne for 4 Mk. 8 s. til 6 Mk. 8 s. Pd., paa een Kiste nær, der blev til slaaet en Privatkjøber for 6 Mk. 8 s. Pd.); 400 Casser Campoy, a 29 Pd. Netto, (til Jnteressentskabet for 6 Mk. til 7 Mk. Pd., paa fem Casser nær, der bleve tilslaaede en Privatkjøber for 7 Mk. 16 s. Pd.); 1000 Casser Campoy a 13 Pd. netto(til Jnteressentskabet for 6 Mk. til 7 Mk. 8 s. Pd., paa Casser nær, der bleve tilslaaede en Privat kjøber for 7 Mk. 15 s.); 50 Kister Zion Zioung, a 18 Pd. Thara, (til Jnteressentskabet, paa 1 Kiste nær, til 9 Mk. 12 s. Pd.); 29 Daaser Patri Zou Zioung a 2 Mk. Pd. (til Jnteressentskabet, paa 20 Daaser nær, for 5 Rbd. 2 Mk. til 5 Rbd. 3 Mk. pr. Daase); 120 Kister Pecco, a 20 Pd. Thara, (til Jnteressentsk. for 16 Mk. til 17 Mk. Pd.); 80 dito, a 20 Pd. Thara (til Jnteressentsk. for 12 Mk. til 19 Mk. 10 s. Pd.); 50 dito dito (til Jnteressentsk. for 12 Mk. Pd.); 60 Casser Pecco, a 7 Pd. Netto, (bleve solgte til Forskjellige for 19 Mk. til 20 Mk. 8 s. Pd.), 29 Daaser, dito (ligeledes) for 7 Rbd. 3 Mk. 8 s. til 8 Rbd. 8 s. pr. Daase, 715 Daaser Haysan, a 2 Pd.,(ligeledes) Daasen 6 Rbd. 1 Mk. 8 s. til 7 Rbd. 2 Mk.; 211 Daaser Soulong, a 2 Pd., (ligeledes) Daasen 8 Rbd. 1 Mk. 8 s. til 9 Rbd. 1 Mk. 8 s.; 27 Daaser Tchy, a 1 Pd., (ligeledes) 29 Mk. til 5 Rbd. 4 s.; 19000 Stkr. gule Nankiner a 7 Al. lange og 1/2 Al. brede, 11 Mk. 4 s. til 11 Mk. 10 s. pr. Stk. (de fleste lod Jnteressentskabet sig tilslaae: 1000 hvide Nankiner, circa 10 Al. lange og 1 brede, 16 Mk. til 15 Mk. 8 s. (til Jnteressentsk.); 9200 Pd. Snørrottinger (til Jnteressentsk. for 8 til 10 s. Pd.); 26 Baller Radix Gallang, a 4 Pd. Thara, (til Jnteressentsk. for 8 til 12 s. paa e en Balle nær til 15 s.); 85 Baller Radix China a 4 Pd. Thara, (til Jnteressentskabet for 8 Rbd. til 11 1/2 Rbd., paa een nær til 13 Rbd.); 100 Kister Sago, a 10 Pd. Thara, solgtes til Forskjellige for 22 s. til 25 1/2 s. Pd. - Alting solgtes i Rigsbankpenge rede Sølv og Kjøberne tilsvarer 10 PC. for Told og Recognition.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-07-08
Løverdagen d. 28 Juni høitideligholdt Kjøbenhavns Universitet sin Seniors, Hr. Etatsraad, Professor og Ridder Abraham Kalls Embedsjubelæum, regnet fra Sommeren 1767, da han som Universitetsbibliothekar og Decanus ved Kommunitetet holdt sine første Forelæsninger. Til denne Høitid blev indbudet ved et Program af Professor Theologiæ Dr. J. Møller, hvilket handlede om den Lærdes Alderdom, ha tragtet som et ypperligt Bevarelsesmiddel for Historien. Talen holdtes af Jubellærerens nærmeste Collega, Etatsraad og Professor Engelstoft, som afhandlede, hvad der gjør en fortjent akademisk Lærers Alderdom lyksalig, og endte med en Lykønskning i latinske Vers. Derefter gave Universitetets samtlige Professorer Jubellæreren et Middagsmaaltid i den Bruunske Gaard paa Kongens Nyetorv, hvortil Sange vare digtede af Professorerne J. Møller og Rahbek.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-07-08
Odense, den 4 Juli. J Nyborg er i Søndags paagrebet en Sømand fra Langeland, som tiltales for udøvet Bedrag med en falsk 50 Rbdlrs. Seddel. - En Jagt her fra Odense, som iblandt flere Varer var lastet med Steenkalk, er opbrændt i Søen paa Hjemtouren fra Kjøbenhavn, derved at Kalken antændtes. Folkene bjergede sig itide paa Baaden - Den 1 Juli ventedes Hs. Høifyrstel. Durchlauchtighed, Landgreve Carl af Hessen-Cassel, fra Slesvig til Altona. (Hempels Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-07-08
Mariboe, den 3die Juli. Jgaar, den 2den Juli blev Landemodet for Lolland og Falster holdet her i Mariboe, under Forsæde af Hans Høivelbaarenhed Hr. Kammerherre og Stiftbefalingsmand R. v. Jessen, Ridder af Dannebrogen, og af den preussiske røde Ørns Orden, og Hans Høiædle Høiærværdighed Hr. Biskop Boisen, Ridder af Dannebrogen, i Overværelse af de forsamlede Herredsprovster. Ved den foregaaende Gudstjeneste i Kirken prædikede Prosten over Lollands Fuglse=Herred Velærværdige og Høilærde Hr. Trojel Dernæst blev Landemodsretten sat, og derudi først fremlagde og paategnede de siden forrige Aars Landemode indløbne Kongelige Forordninger, Reskripter og Collegii-Resolutioner. Derpaa bleve om Eftermiddagen følgende Afhandlinger oplæste: 1) Biskop Boisen, om geistlige Conventers Gavnlighed. 2) Professor Smidt, Aphorismer om Geistlighedens Jndflydelse paa Humaniteten, 1ste Deel. 3) Pastor Schouboe, om den rigtige Methode i at skrive Læsebøger for Børn. 4) Nogle Forslag til et Litanie paa Bededagen og Psalmer paa Reformationsfesten, hvilke bleve oplæste af Pastor Smidt i Saxkjøbing - - Det til Nyekjøbing, paa Falster ankomne Skuespillerselskab opfører Søndagen den 6te Juli, Skillerummet, Lystspil i een Act efter det Franske af Professor L. Kruse, og Brødrene, Skuespil i een Act af Rambach, oversat af N. T. Bruun; imellem Stykkerne: Prøven, et Jntermezzo i een Act med Sange, hvortil Musikken af forskjellige Componister. Mandagen den 7de Juli opføres: De Forliebtes Galen skaber, Lystspil i tre Acter af Regaard, oversat af Professor K. L. Rahbek; til Slutning: nogle danske og italienske Romanzer, som med Guitar accompagnement synges af Hr. Cetti. (Mariboe Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-07-08
Rødbye, den 25 Junii. Jdag, ved Middagstid, rasede et skrækkeligt Tordenveir her. Tordenen var lige over vore Hoveder, og Lynild og Slag fulgte i Øieblikket paa hverandre. Himlen var mørk, som Natten, og en skyllende Regn flød hen af Gaderne. Medens Alle vare betagne af Skræk, slog Tordenen ned i Skomagermester Jørgen Jensens Skorsteen; det hele Huus syntes at være indhyllet i Damp, og Sprøiterne ilede til, for at slukke; imidlertid skeete dog ingen Skade. Fra Skorstenen brød Tordenen igjennem 3 Huller paa Væggen ind i Stuen, hvor Mesteren, med 2 Andre, sad paa Verkstedet. Ved det ene Hul hængde et nyt Messing Strygejern, som blev ganske ubeskadiget, imedens en Bliktragt, som hængde tæt derved, mistede et lidet Stykke af Tuden. Ved det andet Hull hængde en Tinskaal, som i den ene Ende smeltede ubetydeligt, men blev iøvrigt ganske heel. Ved det tredie Hul angreb den en Træebakke, som stod paa Kakkelovnen, og gav den en dyb Rift midt i, uden dog at gaae igjennem. Nu syntes det, som om hele Stuen var fuld af Jldgnister, og det Besynderligste var, at da Tordenen fra Væggen af søgde hen til Vinduet, hvor den gjorde et Huul paa Ruden for at finde Udgang, traf den paa sin Vei Skomagerens Dreng, hvis høire Side af Ansigtet den strøg lige forbi, uden at gjøre ham videre Skade, end at give ham en liden Rift lige under Tindingen. Men det er at formode, at Drengen, ved Nedslaget, har vendt Ansigtet af Skræk til Væggen, thi havde han sat i sin sædvanlige Stilling, havde han neppe kommen derfra med Livet. Saaledes vaager Forsynet over os alle, og midt i Faren er der endnu Redning og Frelse! (S. Bl.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-07-08
J Viborger Samler af 30 Juni læses følgende: Mykkeligt Tilfælde. - En saa gyselig, grusom og brat Jldebrand, findes neppe Mage ti lang Tid, som skeede Natten Kl. 2 den 19. Juni sidstafvigte, da Gaarden Ørgaard i Resen, Sogn ved Holstebroe, med alle sine gode Bygninger, nemlig: Salshuset, Ladehuset og tvende Sidehuse, med al Gaardens Besætning, og alle levende Kreaturer, blev i kort Tid lagt i Aske, foruden det allersørgeligste og rørende, at 2de Drenge, den ene 14 Aar og den anden 10 Aar, brændte begge i deres Seng, og blev et Rov for Luen. - Der brændte 5 Bæster, hvoriblandt var en smuk Hingst i 3die Aar, og 2de unge brune Hopper, samt 2de gode Heste tilligemed 16 Fæhøvder, nemlig: 6 Køer, 7 Qvier, 1 Tyr og 1 Stud, 6 Sviin og 60 Faar med Lamme, foruden 31 Gjæs med gamle og unge. Jngen veed hvoraf Jlden er opkommet, men den formodes at være paasat af de omløbende Løsgjængere og onde Mennesker. - Mandens Tab er ubodelig - Lader os hjelpe, og gjøre Godt den Stund vi have Tid. - Reesen, den 25 Juni 1817. - Sør. Wiborg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-07-08
Kjøbenhavns Børs d. 8 Juli. Cours. Hamb. 2 M. 472, a vista 480. Amsterdam 2 M. 432, a vista . London 2 M. 20 Rbdlr. Paris 2 M. - . Spec. 490. Specier solgtes til 29 Rbmk., Toldspec. 28 Rbmk., for Committeesedler blev givet (med Rente) 99 a 400 pr. 100; Oblig. 81 1/2 a 82. Norske Rbksedler 24. Dito Species. - . Svenske Sedler 8 Mk. 6 s. - Disconto 10 PC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-07-08
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-07-12
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Fjortende Aargang. No. 55. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 12 Juli 1817. Om Straffeanstalter og deres Jndretning. (Fortsat; see forr. No.) Dar man været saa heldig, at træffe paa Embedsmænd, som man i alle Henseender kan forlade sig paa, saa bør deres Myndighed over Fangerne heller ikke være for meget indskrænket; thi ere deres Hænder bundne, og kunne de ikke, uden vidtløftige Jndstillinger til høiere Vedkommende, tilkjende alvorlig Rovselse for begangne Forseelser, saa kan dette ofte medføre det dobbelte Onde, at deels Straffen, ved ikke ufortøvet at fuldbyrdes, vil tabe meget af sin gavnlige Virkning, og deels Fangerne, ved at lægge Mærke til de Baand, der, i saadanne Tilfælde, binde deres Foresatte, ville tabe den saa nødvendige Frygt for disse. Men at Embedsmændene ingen Straf af nogen Betydenhed, bør kunne paalægge, uden at de jo kunne og ville i alle Henseender staae til Ansvar derfor hos høiere Vedkommende, det falder af sig selv.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-07-12
Det skulde gjøre mig ondt, om Hr. Redacteuren tog mig denne Replik ilde op. Det har ingenlunde været min Hensigt at fornærmet ham, men allene at bringe ham til lidt mere Sparsom hod *) og Præcision i sine Anmærkninger. Og At Hr. Red. kan spare naar han vil, sees deraf, at han tier qvær til den Sammenligning, som i 6 Bs. 2 H., Side 244 og 245. oprigtigen vil jeg tilstaae ham, at Aarsagen, hvorfor jeg har indsendt adskillige Stykker uden Navn, har været, fordi jeg troede, saaledes bedre at kunne undlade, at svare paa Anmærkninger, som jeg ansaae for urigtige eller intet afgjørende; men da jeg nu tillige troer, at de kunne skade, ved at aflede Opmærksomheden fra, videre at forfølge et givet Spor eller Vink, saa forandrer jeg denne Gang min Beslutning, idet jeg nævner mig. Mehrn Præstegaard, d. 24 Junii 1817. P. C. Cramer. anstilles imellem et ufornuftig Kobbelbrug, (med 2 Gange Havre efter Byg i en Tofte) og et rigtig Vexelbrug!
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-07-12
Indenlandske Efterretninger. Nyborg, den 6te Juli. Den 4de Juli holdtes her det sædvanlige Sommermarked, der var, som det næsten altid pleier, yderst ubetydeligt. Bodernes ringe Antal, neppe 20, vidner om, at en Medbeiler maa være i Nærheden, og denne er Kildemarkedet, Dagen før St. Hansdag, ved og i Landsbyen Frørup, et Par Mile herfra, der er temmelig besøgt af Omegnens Beboere, og ligeledes var det i Aar. Jeg var den Dag ikke vel; derfor kom jeg der ei. Jntet Under heller, at Markedet her er saa ubetydeligt, da det holdes, paa en for Landmanden saa travl Tid; det blev iøvrigt begunstiget af et meget skjønt Veir.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-07-12
Kjøbenhavn, d. 9 Juli. Ved Auction paa Børsen sælges d. 10 Juli den med Skibet Gouverneur bille, Capit. Bøyle, fra Batavia hjemkomne Ladning, bestaaende af 500 Sække Java Caffe; endvidere. 100 Tdr. St. Croix Sukker, 150 Kister Mentona Citroner, 850 Tdr. virkeligt hvidt Salt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-07-12
Man venter at Directionen for Sommer skuespillet med det første vil give en Forestilling af Mülners berømte Sørgespil: Brøden (die Schuld) som i Tydskland har gjort saa overordentlig Lykke. Det er Skade at disse Sommerskuespil besøges mindre end de virkeligen fortjene, da de Stykker, der gives, ere valgte med megen Smag, og Udførelsen næsten lader intet at ønske tilovers. Jmidlertid, bør man haabe, at naar Veiret mindre begunstiger til at besøge Naturens Skueplads, denne Konstens Skueplads vil besøges. saa meget mere. Allerede nu synes den mørke Luft og den næsten uophørlige Regn at indbyde til den sidste Nydelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-07-12
Nyligen havde man atter et sørgeligt Exempel, hvor farligt det er at drikke koldt Vand, naar man er meget varm. En Haandværksvend, som var gaaet til Dyrehaugen, drak, for at af kjøle sig, 3 Glasse Vand af Kilden, og døde strax derefter.