JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-12-08
Hs. Maj. forudsaae ikke, at Engelland, efter at have brugt sin Magt med Held, og da Øieblikket, hvor dets Rov skulde bortføres, nærmede sig, vilde tilføie Dannemark en ny Krænkelse, og at Hs. Maj skulde deele denne Krænkelse. Der blev gjort ny Forslag, hvoraf det ene var snedigere end det andet, der skulle atter knytte det undertrykte, nedværdigede Dannemark til den Engelske Magt, som om det bifaldt hvad man havde tilfølet det Endnu mindre forudsaae Keiseren, at man vilde foreslaae Ham, at garantere denne Underkuelse, og indestaae for, at denne Voldsomhed ikke vil have nogen ufordeelagtig Virkning for Engelland. Den Brittiske Ambassadeur ansaae det for mueligt, at anmode Keiserens Ministerium om, at Hs. Maj. skulde forsvare og forsøgte hvad han saa lydelig havde lastet. Keiseren værdigede dette det Brittiske Cabinet Skridt ingen større Opmærksomhed end det fortjente og indsaae, at det var hos Tid at sætte Skranker for sit Maadehold
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-12-08
Kronprindsen af Dannemark, der besidder en Caracteer fuld af Energie og Ædelmodighed, og som Forsynet har forundt en Sjeleværdighed, der svarer til Hans Rangs Værdighed, har tilkjendegivet Keiseren, at Han med billig Harme over det, der er forefaldet i Kjøbenhavn, ikke har ratificeret den desangaaende lyk tede Convention og betragter den som uskeet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-12-08
J denne Tid har Han ladet Keiseren underrette om de nye Forslag, der gjordes Ham, der æggede Hans Modstand istedet for at formilde den, efterdi de sigtede til at stemple Hans Handlinger med Fornedrelse, som de aldrig ville være Præg af Bevæget af den Tillid, Kronprindsen sætter til Keiseren, har Hs. Maj. - efter at han har taget sine Besværinger i Overveielse, efter at han med moden Overlæg har undersøgt sine Forpligtelser mod de nordiske Magter, Forpligtelser, som Keiserinde Catharine og den afdøde Keiser, Høisalige Hukommelse, ere blevne indgaaede - besluttet, at opfylde samme.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-12-08
Hs. Keis. Maj. afbryder al Samqvem med Engelland. Han tilbagekalder sit hele derværende Gesandtskab og vil ikke beholde Hs. Brit. Majestæts Gesandtskab hos sig. Jntet Forhold skal fremdeles finde Sted mellem begge Lande.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-12-08
Keiseren erklærer, at Han for bestandig ophæver enhver Act, der forhen er sluttet mellem Storbritannien og Rusland, fornemmelig den d. 3 Junii 1801. oprettede Convention. Han proclamerer paa ny Grundsætningerne af den bevæbnede Neutralitet, dette Mindemærke af Keiserinde Catharines Visdom, og forpligter sig til, aldrig at afvige fra dette System. Han forlanger af Engelland, at det skal tilfulde erstatte Hans Undersaatter deres retmæssige Fordringer, af Skibe og Varer, der mod de under Hans egen Regjering sluttede Tractaters udtrykkelige Jndhold er blevne borttagne eller tilbageholdte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-12-08
Keiseren erklærer, at intet kan komme imellem Rusland og Engelland paa den gamle Fod igjen, for end det sidste giver Dannemark Satisfaction. Keiseren haaber, at Hs. Britiske Maj., istedet for at tillade sine Ministere, saaledes som endog nylig skee er, at udstrøe ny Sæd til Krig, vil lyde sine egne Folelser og være tilbøielig til, at slutte en Fred med Hans Majestæt de Franskes Keiser, der vilde udbrede Fredens uskatterlige Velsignelser saa at sige over hele Jorden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-12-08
Naar Keiseren seer sig tilfredsstillet i Henseende til alle de foregaaende Puncter, og fornemmelig angaaende Freden imellem Frankrige og Engelland, uden hvilken ingen Deel af Europa kan love sig nogen sand Rolig hed, vil Hans Maj. gjerne igjen træde i venskabelige Forhold med Storbritannien - Forhold, som Han, ved den billige Misfornøielse Han maatte føle, maaskee for længe har vedligeholdt. Givet i St. Petersborg, d. 26 Oct. 1807.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-12-08
Trykseil. S. 195. L. 1 nedenfra; været læs, næret. Paa første Side af No. 14 er under Mortoet udegler Stiller. S. 228. L. 14, han læs: Engelland. S. 248. L. 10 nedenfra; Lapang læs, Larpent.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-12-12
Ryeste de af Kjøbenhavn. Skilder. Skan hersken Femte Aargang. No. 18. Udgivet og forlagt af J. Wersel, trykt i Kjøbenhavn, hos P. H. Høreres Enke. Løverdagen den 12 December, 1897.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-12-12
Nogle Efterretninger om de saakaldte Defensions=Skibe.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-12-12
Af Krigsbibliotheket for 1797, 1ste Hefte, udgives af Justitsraad og Professor Rawert.) Defensions Skide vare armerede Coffardie Skibe, udrustede med 60, 50, 40 til 6 Canoner, alt efter Kjøbstædernes Seilads og Formue, hvorpaa adskillige Friheder ved Told og Consumption bleve forundte. Kong Christian den Fjerde bevilgede disse til Handelens Forfremmelse ved de oprettede Ostindiske, Jslandske, Østersøe, ske og Salt Compagnier, dog med den Forbeholdenhed, at bemeldte Skibe skulle i Krigstider imod maanedlig Fragt afsistere ved den Kongelige Orlogsstaade.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-12-12
J Aaret 162, den 10 Decbr. er desangaaende udstedt en Forordning om Privilegier, angaaende Defensions Skibe til den Spanske og Franske Handel, og siden forandret ved adFilige Anordninger. 1642 blev til den Kongelige Flaade af 15 Orlogskibe eqviperede 12 Norske Defensions Skibe, men saasom de ikke gjorde den Tjeneste, de kunde og burde, alt efter Kong Christian den Fjerdes Besværing bleve de dem forundte Friheder ophævede 1645, indtil 1671 den 24 Maji, da de igjen efter Kong Christian den Femtes Anordning bleve oprettede, og bevilget dem som ville bygge Defensions Skibe af 36 Canoner, Toldfrihed til 5 Rdlr., og af 24 Can til 8 1/2 Rdlr. af en Læst Spansk Salt, samt Toldfrihed af alt til deres Udrustning behøvende Amunition, saa og, at de Matroser og andre. der fore med samme Skibe, skulle være fri for al borgerlig Tyngde. Derimod maatte bemeld. te Skibe ikke sælges til Fremmede udenrigs, førend efter 10 Aars Brug i Dannemark eller Norge; det blev og fastsat, at de af Luneborger Salt ikkun skulle betale 1 Rdlr. Told af Tønden, andre Skibe derimod 1 Rdlr. 64 s. Des. uden var der forundte dem andre Friheder paa Vare paa Holland, Engelland, Frankrige &c. Aar 1676 var Defensions=Skibenes Antal som følger: J Aalborg 1 Skib paa 36 Can og 6 Basser; Aarhuus 1 paa 46, Bergen, 16 paa S til 16, Christiania 6 paa 58 til 22. Christiansand 6 paa 64 til 30, Frederikshald 4 paa 24 til 12, Frederiksstad 1 paa 26, Kjøbenhavn 19 paa 60 til 6, Kjøge 1 paa 6, Cabenigen i han og Staten faa 35, Strom søe 1 paa 36, Stavanger 1 paa 40, Trondhjem 1 paa 24 Canoner, i alt 61 Defensions=Skibe. Af disse bleve i Aarene 1677, 78 og 75 eqviperede af de Norske 12 og af de Danske 5, hvilke i den Kongelige Flaade rangerede med de øvrige Skibe. Men da der idelig af de commanderende Flagmænd blev klaget over deres slette Forhold i Tjenesten, i det Skibs Officiererne, deels af Frygt, deels for ikke at udsætte deres Skibe for Skade, holdte sig tilbage, hvilket ofte var hinderligt i et eller andet vigtigt Foretagende, som de ikke efter Ordre ville udføre, og hvorom indkom Besværing af Oberst Johan Wibe, i Anledning af den Escadre. hvormed han 1676 bloquerede Gjothaborg; blev 1570 den 12 Febr. ved Forordning, til Opmuntring forsikret dem som ville anskaffe Skibe paa 34 Canoner, at maatte indføre 200 Læster, Salt, hvorfra og med hvad Skib de lystede, og desuden at nyde ovenmeldte Told Moderation; og Skibe af 24 Canoner at maatte indføre 150 Læster Salt. 1696 den 28 Januarii er atter udstedt Forordning om Defensions Skibenes Sorter og Rustning. Den fastsætter at de Skibe, som skulle fare paa Spanien, Portugal og det Middellandske Hav, maatte ei bygges mindre end paa 30 Canoner, men vel større, og naar saadant Skib af 30 Can med 60 Mands Besætning, samt behørig Proviant og Rustning, blev efter 3 Maaneders Ansigelse eqviperet til Kongelig Orlog, skulde derfor godtgjøres maanedlig Fragt 850 Rdlr. Kongen skulde selv forskaffe Krud og Kugler, og hvis samme blev erobret af Fienden, da derfor at betale 145600 Rdlr.;men naar Skibets Rustning af Kongen blev anskaffet, da ikkun 675 Rdlr. maanedlig Fragt, og 12000 Rdlr. hvis det blev erobret.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-12-12
Efter de fra Kjøbstæderne paa den Tid til Admiralitetet indsendte Angivelser, befandtes Defensions Skibe at være, nemlig: J Aalborg 1 Skib paa 36 Can og 6 Basser, i Bergen 9 paa 30 til 60, i Christiania 6 paa 22 til 40, i Christiansand 3 paa 50 til 64, i Frederikshald 4 paa 12 til 34, i Friderikstad 1 paa 36, i Kjøbenhavn 10 paa 30 til 60, i Scheen 2 paa 36, i Stavanger 1 paa 40 og i Strømsøe 1 paa 36 Canoner, i alt 44 Skibe i Dannemark, og Norge.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-12-12
J Aaret 1700 vare endnu i Behold: Aalborg 1 Skib paa 36 Can og 6 Basser, Arendal 1 paa 50, Bergen 6 paa 36 til 40, Christiania 4 paa 48 til 58, Christiansand 6 paa 30 til 64, Frederikshald 4 paa 12 til 34, Kjøbenhavn 10 paa 30 til 40 og i Strømsøe i paa 36 Canoner, i alt 33 Skibe. Hvoraf de 7 største bleve fragtede til Kongelig Orlog Aar 1700, da Kjøbenhavn blev bloqueret af de allierede Engelske, Hollandske og Svenske Flaader.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-12-12
Siden den Tid formindskedes DefensionsSkibenes Antal. Efter General Baron Løven dahls Project af 19 Nov. 1710, skulle 4 Norske Defensions Skibe paa 50 til 70 Can eqviperes, som tilligemed 2 Kongelige Orlogskibe og 4 Fregatter skulle beskytte Coffardiefarten, og indslutte Gothenborgs Escadre.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-12-12
Fra den Tid af findes intet mærkeligt i Henseende til denne So Armade, undtagen hvad der i de senere Tider er besluttet. Man finder kun 1715, at der blev contraheret med et Bergens Defensions Skib, imod 400 Rdlr. maanedlig Fragt, for at conjungere sig med den Kongelige Flaade. Desuden vare der i hele Krigens Tid 4 Caper Fregatter i Nordsøen fra Bergen, nemlig: 2 af 24, 1 af 22 og 1 af 16 Canoner. Ellers findes intet at være passeret, undtagen at der ofte er bleven moveret angaaende Defensions Skibenes Opkomst, til Styrke for Orlogs Flaaden, men ventelig har Formindskelsen af Kongens Jndkomster, ved Moderation af en eller anden Toldfrihed kommet i Betragtning i denne Sag. Anledning af Stykket om en ny fæste ningspian for Kjøbenhavn i Fremtiden, m. m., i Politievennen No. 489 og 497. Undsendte
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-12-12
Den forgelige Erfaring, som Dannemark i afvigte Sommer har gjort, synes at lede enhver tænkende Mand til den Formening, at Kjøbenhavn i mange Deele ikke bør være hvad det hidtil har været, enten det bliver stærkere befæstet eller ikke; thi hvilken Fæstning er uindtagelig naar at Undsætning af Tropper er den afskaaret, naar hele Provindsen, hvori den ligger, er bloqueret? Hvad een Gang er skeet, kan skee oftere, og heraf følger temmelig indlysende: at den Kongelige Residents, de Kongelige Collegier, den største Deel af Depots for Søe- og Landmagten samt af Arsenalerne, de Kongelige Casser og Banquen ikke burde være i Kjøbenhavn eller Siælland.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-12-12
Smaavexler paa Norge. En tilsyneladende mindre vigtig, men i sig selv stor Ubehagelighed, som Standsningen af Handelsforbindelsen imellem Dannemark og Norge har foraarsaget, er den store Vanskelighed, der nu er forbunden med at faae Smaavexler og Anviisninger paa Norge.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-12-12
Man har i denne Tid næsten aldeles ikke været istand til at faae saadanne Smaasummer anviste paa noget af Hovedstadens Handelscomptoirer. Den, som i Norge venter saadanne Remisser fra Dannemark eller ogsaa omvendt, kan derved let komme i stor Forlegenhed. Dette Onde kunde let raades Bod paa, deels om nogle bekjendte Handelshuse i begge Rigernes Hovedstæder vilde forene sig om, at overlade saadanne Smaavexler mod en billig Provision, deels om der oprettedes en Assurance, der paatog sig mod en vis Præmies Erlæggelse, at assurere de Pengesummer, der med Posten forsendes over Fladstrand til Norge.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-12-12
Inden, og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-12-12
Indenlandske Efterretninger. Et caracteristisk Træk af den Lumskhed, som udmærkede Fienden under hans hele Skjændselsfærd mod Dannemark, var følgende, der bør bevares for den tilkommende Historieskriver. Da Jacksom var kommen med uforrettet Sag tilbage til Kjøbenhavn fra Kiel, kjørte han alt hvad Tøiet kunde holde til sit Logis. En Mængde Mennesker stimlede imidlertid hen til hans Vogn, for at erfare, hvorledes hans Ærinde var faldet ud. J sin Betuttelse raabte han nu gjentagne Gange ud af Vognen: a 18 settled! (alting er bilagt!). Denne Løgn, hvoraf han betjente sig af Frygt for Virkningerne af et saa høilig fornærmet Folks billige Forbittrelse, gav derpaa Anledning til et Fredsrygte, som snart gjendre sig selv.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-12-12
J Gaar udløb en Caper paa 26 Canoner, som føres af Capit. Jørgensen. I det almindelige Brand=Assurance-Compagnies Værelse paa Børsen staaer den afdøde Grev Bernstorffs Brystbillede paa en Piedestal med følgende Omskrivt. Hans Liv var Dydens Fred. Og Landets Fred hans Daad.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-12-12
Den 10de holdtes General-Forsamling i det almindelige Brand=Assurance-Compagnie for Varer, og Effecter. De Herrer Justitsr. Klingberg, Grosserer Prætorius og Grosserer Thomsen bleve atter valgte til Directeurer. Ballancen udviser, hvorfor Compagniet i Aar ikke kan udbetale mere end de sædvanlige 4 PC. Men dets Underballance reiser sig ei allene af den Skade, det har havt afvigte Aar, men deels af ældre Erstatninger, det har maattet udbetale, deels af Posternes Standsning og Udeblivelse, hvorved de til Directionen indløbne Efterretninger kun gaae til Sept. Maaned. J det 9de eller sidste Assurance=Aar ballancerede Udgivterne med Jndtægterne. - Compagniet forestaaer en Proces i Anledning af de under Beleiringen afbrændte Bygninger paa Broen, som af os selv bleve satte i Brand Af de færdig trykte Ark af Olaffens Suppe ment til Jhres Glossarium, som i den ved Bombardementet opkomne Jldebrand bleve et Offer for Luerne, har man lykkeligviis saavel Udhængs, som Correcturarkene. Det var altsaa kun Trykkeomkostningerne og Papiret, som i egentlig Forstand, tabtes, da Værkets Trykning nu strax kan tage sin Begyndelse igien. Det vilde være at ønske, at enhver, der lader noget vigtigt trykke, vilde forsyne sig med Udhængsark eller i det mindste gjemme Correcturarkene. J den forrige store Jldebrand tabtes adskillige Værker ganske for Licteraturen, fordi man ikke havde iagttaget denne Forsigtighed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-12-12
Aalborg, d. 4 Dec. J Dag bleve atter 8 Engelske Krigsfanger, bestaaende af en Lieutenant, en Proviantsforvalter, en Midshipmand og 5 Matroser, som vare gaaede i Land paa Skagen, og der gjorte til Fanger, transporterede herfra af Randers til
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-12-12
Det er nemlig de paa Frederiks Hospital indbragte saarede Livjægere, hvis Tal var i alt 30 og hvoraf 12 døde, og for saavidt er denne Efterretning authentisk. J et af de forrige Numere stod ved en Feiltagelse, at dette Corps havde ialt havt et saadant Antal Saarede og Døde. Efter en løs og nauthentisk Efterretning skal det have havt i alt 65 Saarede og 22 Døde. Det Sande heri vil Anmelderen kunne meddele Læseren med det allerførste.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-12-12
J London ere 80 Danske Skibe blevne condemmerede paa eengang. vore Sygehuse ligge Børn paa to til tre Aar, som af de brittiske Mordbrænderes Bomber ere blevne saaledes qvæstede, at man har maattet afsætte dem hele Lemmer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-12-12
Kongens Livjæger=Corps, som nu er betydelig for get, har Hs. Majestæt Kongen allernaadigst bestemt nu at skulle inddeeles i 4 Compagnier, og da i allerunderdanigst Følge heraf tvende nye Compagnier skal oprettes, saa har Hs. Majestæt allernaadigst approberet følgende Avancement ved Corpset, og udnævnt Capitain C. H. v. Stibolt til virkelig Major, Stabscapitain v. Jensen og Capitain samt Adjutant v. Tronter til Compagnie Chefer for de ny oprettede Compagnier: Compagnier; Premierlieutenant C. F. v. Carlsen til Stabscapitain; Secondlieutenanterne v. Bonnesen, v. der Lyhe, v. Mangor og v. Hemert til Prem. Lieutenanter; dog erholder den sidste ingen Anciennitet førend han har taget den befalede Examen; Commandeersergenterne A. Top og R. Schmidt, samt Overjægerne C. C. Hasse og C.F. Kipnasse til Secondlieutenanter, og Overlægerne C. Top samt M. v. Holstein til Fændrikker. Hs. Majestæt, Kongen har videre allernaadigst resolveret, at da bemeldte Livjæger Corps stedse har udmærket sig ved Tieneste Jver og militair Orden, men i Særdeleshed i denne Krig under Kjøbenhavns Beleiring udviist megen Graveur og Favnelyst, til den Ære at stride som brave Stridsmænd for Kongen og Fædrenelandet, saa skal Korpset til Belønning herfor samt til Opmuntring, Fremtiden at gaae frem, af denne hæderfulde Bane, gives Anciennitet i Armeen, saaledes at ethvert Korps LinieTropper, som herefter oprettes, skal rangere som yngre efter dette, og at i Følge heraf, bemeldte Livjægercorpses Officierer fra nu af, enhver efter sin Grad, skal have Rang med Officiererne af Linie Tropperne; Hans Majestæt har ogsaa allernaadigst bestemt, at dette Corpses Maa for, Compagnie Chefer og Stabs=Capitainer skal have samme Gage som Kiøbenhavns borgerlige Militaire af samme Grad; Corpsets Adjutant haver ogsaa erholdt aarlig Gage. - Under 4de Decbr. d. A. er den ved det Kongelige Livjægercorps staaende v. Wilde, ansat som virkelig Fændrik ved danske Livregiment, dog uden Anciennitet indtil han haver taget sin Officier=Examen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-12-12
Reisende, som nylig ere ankomne fra Sverrig, berette, at Hs. M. Kongen først har forladt Helsingborg d. 9 d. M. og tiltraadt Reisen til Stockholm over Gothenborg. Ogsaa vil man have lagt Mærke til adskillige militaire Bevægelser i Naboeriget, og iblandt andet have hørt, at der har været Spørgsmaal om at opkaste nogle Batterier ved Kysten.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-12-12
Det Forraad af Korn og andre Fødevarer, som for nærværende Tid oplægges i Siælland, skal være fuldkommen tilstrækkeligt til Øens Proviantering i mere end to Aar. Alene Bornholmerne have til deres De indbragt 13 Engelske Priser, hvoraf een angives at være af 100,000 Rdlrs. Værdie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-12-12
J Følge en Skrivelse fra Rendsborg, er sammesteds den med det Franske Hof sluttede Alliance-Tractat bleven d. 20 undertegnet af H. M. Kongen. Den 3 Dec. forelæste Prof. Saxtorph det Kongl. medicinske Selskab en Afhandling om Meelbær-Rus(Uda Ursi) som et nyt Lægemiddel mod Svindsot. Politiemesteren i Kiel, Justitsr. Christensen har ansøgt H. K. H. Kronprindsen om at renoncere paa sin Løn 150 Rdlr. saalænge Krigsurolighederne vare, og at de maatte anvendes som Bidrag til de forøgede Statsudgivters Bestridelse. H. K. H. har naadigst modtaget dette patriotiske Tilbud. Frederiksværks frivillige bevæbnede Corps ophæves nu, paa Afdelingerne af Artillerie og Søfolk nær, hvilke indtil videre vedblive at gjøre Tjeneste.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-12-12
En Danneqvinde, som blot har navngivet sig Marie, har indsendt endeel Sølvtøi til H. K. H. Kronprindsen som Bidrag til vor Forsvarsvæsen. Den forhen værende Kgl. Charge d'Affaires i Londen Hr. Rist er afreist fra Kiel, hvortil han havde begivet sig efter sin Ankomst fra Engelland, og ventes i disse Dage her til Staden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-12-12
Stedse kappes endnu Rigernes Jndbyggere i Gavmildhed mod deres ulykkelige Medundersaatter i Kjøbenhavn, som have liidt ved Engellændernes mordbrænderske Overfald. Allene det lille Amt Neumünster i Holsteen har i dette Øiemed indsendt 326 Rdlr. 44 Ls. og det er at formode, at flere af de større Amter ville følge et saa roesværdigt Exempel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-12-12
Der tales atter om, at de Kgl. Collegier, som nu befinde sig i Rendsborg, snart igjen ville vende tilbage til Kjøbenhavn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-12-12
Bergen d. 6 Nov. Vintersiskerierne, saavel af Torsk som Sild, ere i dette Aar, som i en Række forbigaaende Aaringer, aldeles mislingede. Sommerfiskerierne af alle Sorrer have vi ligeledes savnet. Kun Laxesiskeriet har været temmelig gode.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-12-12
Memel d. 20 Oct. J Handelen er det for nærværende Tid ganske stille. De smaae Danske Skibe, som ligge her, har under deres Ophold fortjent noget ved Landings ragter af de store for preussisk Regning, hertil ankomne Meelskibe fra Archangel; de større Danske Skibe have derimod ikke kunnet profitere deraf. Dunkirken d. 21 Nov. Den 9de d. M. har du Hammel, Chef for den 4de Esqvadron af det Keiserlige Gensvarmerie, som commanderer de Engelske Krigsfanger i Arran, ladet overbringe til den Danske Consuls Disposition, 28 Danske Søefolk. Den 13de f. M. har Hr. Spinan, Chef for den 31te Esqvadron af Gensvarmeriet, som commanderer de Engelske Krigsfanger i Valenciennes, ladet Consulen bringe 9 andre, efter H. M. den Franske Keisers Ordre, som han, efterat have faaet dem ud af denne Byes Arresthuus har ladet, 6 Syge undtagne, i 2de Divisioner tage Veien gjennem Bruges, Gent og Antwerpen til Altona over Amsterdam.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-12-12
Udenlandske Efterretninger. J Caen har en vis Desetables opfundet en Jndretning, hvorved Formen ved Papirforfærdigelsen selv øser Massen, ryster den, aflægger Bladet, og derpaa dukker under, for at øse paa ny J Cornmall vindes nu ikke meere saa meget Tin som for 15 Aar siden; Hovedproductet er nu Kobber.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-12-12
De derværende Bergværker og Fabriker sysselsatte 60,000 Munesker. ford Catheart og hans to Sønner havde den 2den Nov. Audiene, hos Kongen af Engelland i Windser.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-12-12
Deres Ostindiske Compagnie har allerede udryddet den største Deel af Malabars, Bengals og Coromandelkystens blide Jndbyggere, og vilde ved et eneste Slag udrydde dem alle, dersom det ikke trængte til deres Arbeide og til deres kostbare Tøiers Forfærdigelse. - Hiin rædsomme Hunger er endnu i frisk Minde, da Millioner Jndianere, omkom, som de Engelske Factorier forudsaae og derfor i Forveien indsamlede alle de Levnetsmidler, som Aarets knappe Høst ydede. Jndianere, Hvor den Engelske Nation har faaet Fodfæste, ere J blevne Slaver, underkuede og ødelagte uden Barmhiertighed. - - Lader os da, Perus Jndbyggere, uden Undtagelse, ved denne vigtige Leilighed, vise al vor Hengivenhed og Mod; lader og hurtigen aftrette den vanærende Plet, som Buenos Ayras Overgivelse har paaført de Spanske Vaaben; lader os ufortøvet ile vor hellige Religion og vor elskede Konge til Forsvar, og lader og nedstyrte i Plata fødens dybe Strømme dette Udskud af Smuglers og Søerøvere, som, efterat have ved Overrumpling sat sig i Besiddelse af een af Americas vigtigste Egne, nu mistvivlende om deres Vaabens Magt og frygtende vor retfærdige Hevn, søge igjennem Forførelsens afskyelige Konstgreb at bringe os til at glemme Opfyldelsen af vor helligste og ubrødeligste Pligt, og lukke vore Øren for den høitidelig indtrængende Stemme, hvormed vort Fædreneland anraaber os om Bestand, De paa America handlende Engelske Kjøbmænd have i Anledning af Cabinetsordren af 11 Nov. sendt en Deputation til Ministerne, og denne blandt andet faaet til Svar, at Americanske Skibe kunne ikke seil directe til nogen fiendtlig Havn i Europa, at de kunne seile til fiendtlige Colonier og tilbage til America, og fra Engelland til fiendtlige Havne med Colonieproducter, naar Parlamentet har bestemt hvilke Afgifter de skulle erlægge i Engelland; at de kunne seile fra Engelske og til fiendtlige Havne og fra fiendtlige Havne til Engelland, men ikke fra fiendtlige Havne til Engellands Allieredes Havne med Colonieproducter, Der skal ikke svares Told af neutrale Landes Produeter, undtagen af Bomuld.