Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1748-01-01
Vi byde og befale fremdeles alle Respective Amiralitets=Collegiis, saavelsom alle andre Dommere i Landet, som efter denne vor Mandats Jndhold bør administrere Retten, og handthæve Retfærdighed, udtrykkelig, baade selv at rette sig efter samme, og holde Haand over den, samt saavidt dem vedkommer, nøy- og alvorlig have Omsorg for, at denne vores Mandat efter sin Form og Jndhold, i alle Poster og Puncter virkelig bliver efterlevet; og at efter dens klare og tydelige Ord af bemeldte Collegiis, alle Dommere og Rettens Betienter bliver gjort hvad Ret er, uden under Paaskud af Uvidenhed, eller andre foregivende Aarsager derfra i nogen Maade at vige, eller paa nogen Maade for Egennyttigheds Gunst eller Gavers Skyld at fordreye de Anordninger, som i denne vores Mandat indeholdes, langt mindre anmasse sig selv Ret til at dømme, om dens Fordringer komme overeens med Ret og Billighed. Hvorefter enhver sig haver at rette, og for Skade at tage vare. Kongens af Frankriges Brev skrevet til Hertugen af Penthievre Store-Amiral af Frankrige, angaaende at udskikke Kapere imod de Hollandske Skibe. Miin Færrer, veed at Hollænderne siden Min Antrædelse til Regieringen ved J alle forefaldende Leyligheder have fornummet Virkningerne af Min Skyl og Beskiermelse, som Jeg aldrig haver efterladt at forunde Deres Handling og Skibsfart, og at Jeg haver ladet mig bevæge til ikke alleeneste at fornye de Privilegier, som de ved den Utrechiske Tractat have erholdet men endogsaa bevilge dem besynderlige Fordeele frem for andre Nationer. Hvor stor Aarsage til Fodtrydelse General-Staterne ved deres Opførsel i nærværende Krig end have givet Miig, saa have de gunstige Sentimens, som Jeg altid haver havt i Henseende til denne Nation, dog ikke forandret sig, og de Hollandske Skibe, som ey hav forseet sig imod de ved Skibs-Farten fastsatte Regler, have stedse fundet fuldkommen Friehed og Sikkerhed for deres Handling, saavel i Mine Havne, og Søen, hvor deres Skibs-Fart hverken ved Mine Krigs-Skibe, ey heller dede af Mine Undersaatter til Kaperie bevæbnede Skibe er bleven foruroelige Da jeg omsider haver maattet resolvere til, for en Tid at ophæve de Na Aar 1748. deele og Friheder, som Jeg havde bevilget dem, og lade Mine Tropperrykke ind i Republiqvens Gebeet; saa er Jeg jo dertil imod Min Villie bleven tvungen ved det, at General-Staterne selv aabenbare have brudt og handlet imod Tractaterne, saavelsom og ved andre billige og retfærdige Motiver, hvilke ere blevne forestillede i de Erklæringer, som Jeg den 17 April og 28 Septembr. forrige Aar haver ladet dem tilstille. Ligeledes haver Jeg ladet dem overlevere en Memorial af 15 Octobr. saavel angaaende det Franske Skib, Friemauren, kaldet, som Amiral Schryver havde opbragt, som og fordi man i Holland, havde foretaget sig at tilbage holde adskillige Kiøbmands Vahre af en anseelig Værdie, hvilke udi Øster-Søen og det Middellandske Hav vare indladde i Hollandske Skibe paa Mine Undersaatters Regning; som og angaaende de Forordninger, som General-Staterne udi Julii og Septembr. Maanet, have ladet udgaae, hvilke indeholde et Forbud, ikke alleneste udi mit Kongerige af deres Provincer at indføre de Kiøbmands Vahre, som i Henseende tilde i Krig begrebne Magter ansees for Contrabande, men endogsaa et stort Antall af andre Vahre, som i neutrale Skibe ere frie. Nu have General-Staterne, uden at give noget Svar paa denne sidste Memorial, og uden at lade Mig vederfares den Ret og Retfærdighed, som Jeg af dem havde forlanget i Henseende til de Besværinger, som samme Memorial indeholder, allerne svaret paa de Erklæringer af 17 April, og 28 Septembr.; og langt fra, at vise nogen Erkientlighed for den Affection og Gunst, som Jeg i alle Tilfælde havde vi imod dem, have de grebet til den yderlige Resolution, ikke alleeneste under haardeste Straf at forbyde Jndførselen af adskillig Slags Proviant og Kiøbmands Vahre, Producter og Fabriqver af mit Kongerige i deres Provincer; men endogsaa ved deres General-Amiral ladet udstæde Commissioner til samtlige deres Undersaatter, som vilde udruste Skibe til Kaperie, at de maatte bemægtige sig Mine og Mine Undersaatters Skibe, som ere bevæbnede imod Mine Fiender, og give deres Kriigs-Skibe, ja endogsaa de Hollandske Koffardie-Skibe, hvad enten de have Commission eller ikke, fuldkommen Magt til, at de maa borttage og opbringe alle Franske Skibe, af hvad Slags og Navn de end maatte være. Uagtet Jeg nu kunde med Billighed ansee saadanne yderlige Resolutioner, som en Krigs-Erklæring, og samme kunde give Mig Ret til at fordrive Magt med Magt, og forbyde General-Staterne all Handling udi Mit Kongerige, saa dog alligevel, da Min Hensigt ingenlunde er, at tillukke alle Veye til Fred og Forliig, efter hvilket Jeg stedse har en oprigtig Længsel, ikke heller at fordre en Nation, for hvilken Jeg altid haver havt en særdeles Affection, til Regnskab for en saadan Opførsel, hvilken, da den strider saameget imod deres egen sande Interesse og Fordeel, kand ikke andet end være en VirkFor Januarii Maaned Aar 1748. Sykning af Mine Fienders Anslag og deres gode Forstaaese med de fornemste Herrer som regiære Republiqven; saa vil Jeg fare fort, at lade alle Undersaatter, i de foreende Provincer, som vil afsende deres Skibe, for at drive Handel udi Mit Kongeriges Havne, nyde Min Protection og Skyts. Til den Ende vilJeg og lade uden Betaling uddeele Leyde-Breve, saavel til dem, som enten fra Holland eller andensteds fra ville indføre Ædende Vahre, eller saadanne Kiøbmands Vahre, hvis Jndførsel udi Mine Havne er tilladt, saavelsom og til dem, som ere i Mine Havne, og udi samme indtage Ladning af Ædende, eller Kiøbmands Vahre, hvis Udførsel ikke er forbudet. Derimod var det ikke ret og billigt, at Mine Undersaatter skulde være de Hollandskes Kaperier underkastede, uden at de for deres derved lidende Skade kunde tage og faae nogen Erstatning; og Jeg kand ikke herefter længere indskrænke Mine Skibe saaledes, at de allerne skal gaae defensive frem, ikke heller kand Jeg forbinde de Skibe, som Mine Undersaatter imod Mine Fiender udruste, at de skal blive liggende stille imod de Hollandske Skibe, hvilke have Frihed og Magt til at attaqvere og borttage dem. Jeg finder Mig derfortvungen til at bruge den Ret, som General-Staternes Opførsel selv giver Mig i Haanden, og Jeg skriver Ham, Min Fætter, dette Brev til, for at lade Ham vide, at Mit Øyemærke er dette: At de af Mine Undersaatter til Kaperie imod Mine Fiender udrustede Skibe ligeledes kand og maa angribe General-Staternes Krigs-Skibe, og deres Undersaatters Skibe, som ere udrustede til Kaperie: At de af bemeldte Krigs-Skibe eller de forenede Provincers besynderlige Kapere, som ovenmeldte Franske Kapere skulle kunde bemægtige sig, skal erklæres for gode Priser: At Haan, Min Fætter, til den Ende skal meddeele bemeldte Franske Kapere Commissioner, og tillige give dem tilkiende, at Jeg, foruden bemeldte Priser, som skal blive dem tilkiendte, forbeholder Mig at give dem besynderlige Belønninger, som skal komme overeens med de Hollandske Krigs-Skibes og Kaperes Størrelse og Magt, som de kand bemægtige sig, den forefaldne Fegtnings Hidsighed, og andre Omstændigheder. Og at alle Hollandske Skibe, af hvad Slags og Beskaffenhed de end maatte være, hvilke Mine Skibe, eller Mine Undersaatters Skibe, som med Commissioner ere forsynede, kunde bemægtige sig, i Almindelighed skal erklæres for gode Priser. Derforuden er Min Villie, at alle Hollandske Skibe, som ere forsynede med Mine Leyde-Breve, udi deres Fahrt ingenlunde maaforuroeliges, men at derimod all Hielp og Biestand maa dennem af Mine Skibe giøres, under Straf, at Skaden i alle Maader skal erstattes udaf dem, som kand have foraarsaget og tilføyet dem nogen Skade og Hinder. Hvor nest Jeg beder Gud, at han vil holde Eder, Min Fæster, udi sin HelligeVarelægt. Skrevet til Versailles, den 31 Decembr. 1747. Lovis.