JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyllandsposten, 1839-07-16
J Henseende til den første Deel af denne Anke maa det bemærkes, at Stiftamtmanden ikke var tilstede i Kirken som øverste Politiøvrighed, og at ingen Function i denne Egenskab, saaledes som det i Annoncen er forudsat, kunde ansees at paaligge eller tilkomme ham i Kirken, hvorfor den sidste Deel af Anken saameget mindre af den Grund kan være fremkaldt hos Forfatteren, som han i sit Tilsvar i Anledning af dette Punct har yttret, at han ansaae Ryddeliggjørelsen som en egenmægtig Handling af Kirkefeierne, hvilken Stiftamtmanden uden Paaklage ikke kunde have med at gjøre i selve Kirken, men som han efter grundet Klage ikke kan tænkes at have givet bifald. Forfatteren har dernæst ved Ordene: "at klage ad Amtsveien vilde muligt ei hielpe stort, givet tilkiende, at han ikke havde den Troe, at en Klage til Øvrigheden over tilføiede Fornærmelser vilde blive paaagtet af denne, hvormed der er forudsat, at der hos Øvrigheden, enten var Mangel paa Villie eller Evne til at komme den Forurettede til Hjelp.
Jyllandsposten, 1839-07-16
Efter det Foranførte vil Redacteuren af Jyllandsposten, Exam. juris Clausen, være at ansee med en Mulct, for hvad han saaledes i det nævnte Jnserat, betitlet "Bidrag til en Skildring af National=Aanden i Danmark, har anført, hvilken Mulct med Hensyn til den Publicitet, den er givet, og det i Særdeleshed Fornærmelige, samme indeholder mod Stiftamtmanden, formenes passende at kunne bestemmes til 100 Rbd., skriver eet hundrede Rigsbankdaler Sølv, som tilfalde Viborg Amts Fattigkasse; og bliver det en Følge af Bestemmelserne i Placat af 1ste Novbr. 1837, at han derhos bør undergives Censur, hvis Varighed bestemmes til 1 Aar.
Jyllandsposten, 1839-07-16
Som Følge af dette Udfald bliver Tiltalte ogsaa pligtig at udrede alle af Sagen flydende Omkostninger og derunder i Salarium til de befalede Sagfører: til Actor, Landsoverretsprocurator Jespersen, 30 Rbd. og til Defensor, Krigsraad Landsoverretsprocurator Deigaard, 25 Rbd. Sølv, ved hvis Bestemmelse der er taget Hensyn ikke alene til Sagens Vidtløftighed, men og til de mange Møder i Retten, der have været nødvendige og uundgaaelige for dem.
Jyllandsposten, 1839-07-16
Under Sagens Behandling og Sagførelsen har intet ulovligt Ophold fundet Sted. Thi kjendes for Røt:
Jyllandsposten, 1839-07-16
Redacteuren af Jyllandsposten, Exam. juris Clausen, bør for den upassende Fremstilling, han har givet i bemeldte Blads Nr. 23 for 1838, betitlet "Bidrag. til en Skildring af National Aanden i Danmark bøde til Viborg Amts Fattigkasse 100 Rbd. og være Censur undergiven i 1 Aar. Saa betaler han og alle af Sagen flydende Omkostninger og derunder i Salarium til Actor, Landsoverretsprocurator Jespersen, 30 Rbd. og til Defensor, Krigsraad og Landsoverretsprocurator De i gaard, 25 Rbd. Sølv. At efterkommes under Adfærd efter Loven. Viborg, den 16de Mai 1839. T. C. Lykke. Jdet jeg erkjender denne Doms lovlige Forkyndelse, bemærkes derhos, at jeg med samme ei finder mig tilfreds men ønsker den appelleret. Lesagergaard, den 3die Juni 1839. C. G. Clansen. Kostbart Veiarbeide.
Jyllandsposten, 1839-07-16
J Anledning af, at Landsoverrets-Procurator Jespersen i Viborg, i en Nota under Bekjendtgjørelsen.
Jyllandsposten, 1839-07-16
af Landsoverrets=Dommen i Sagen: det Offentlige contra Forvalter Holbech paa Bygholm, afsagt 8de April sidst (see Viborg Samler Nr. 45 og Aarhuus Stiftstidende Nr. 70), har søgt at vise, hvor farligt det skulde være at indlade sig i et Contractsforhold med det Offentlige - da man, hvis Proces derom opstod, aldrig kan vente Erstatning for Procesomkostninger eller tilføiet Tab, om man endog paa sin Side havde nok saa klar og fuldkommen Ret – vilde det maaskee ikke være upassende, at følgende nærmere Omstændigheder, kom til offentlig Kundskab.
Jyllandsposten, 1839-07-16
Det er disse Omstændigheder, man haaber, at Publicum vil læse i Forbindelse med hiin Dom og den hosføiede bemærkning af Procurator Jespersen. Hvorvidt Appel af Sagen bør finde Sted, ville høie Vedkommende afgjøre, men efter Sagens Beskaffenhed og da den gjælder to Amters skatteydende Beboere, er det er i høi Grad billigt Ønske, at de Skatteydende, i hvis Tal Jndsenderen befinder sig, maatte see Sagen endelig paakiendt ved Høiesteret; ligesom en Undersøgelse ved høieste Jnstants, om og hvorvidt den af ovennævnte Sagfører yttrede Mening er rigtig eller ei, heller ikke syntes at være uvigtig for det Almindelige. Opfordring til Hr. Kammerjunker, Byfoged Koefoed.
Jyllandsposten, 1839-07-16
Det er en god gammel Skik i Danmark, at naar Folk hilse hinanden med God Dag, falder derpaa et Svar, som hedder Tak, og saa indgroet er nu engang denne Skik, at man ei alene vilde ansee det for Ligegyldighed og Ringeagt, men endog for en aabenbar Uartighed, hvor sidste udeblev, efter at den velmeente Lykønskning var udtalt. Dog hvor liden Priis man end bør sætte i det daglige Liv selv paa udviist Undladelse af pligtskyldig Opmærksomhed, som kun Daarer ville tage sig nær, forandrer dog Synspunctet sig aldeles, hvor Forbigaaelsen i det offentlige Liv synes at involvere Forsætlighed. Naar derfor Hr. Kammerjunker Koefoed ved sin Ankomst til Randers aflagde Byens samtlige Honoratiores sin Compliment, maa vistnok Enhver billige denne Adfærd, ligesom han allerede har seet samme besvaret af hver Embedmand især, men hvad jeg og alle med mig, ifølge hans Stilling som Borgemester, finder, laae ham meget nærmere, er, at Byens samtlige Borgerrepræsentanter, som en corps strax efter hans Ankomst til Randers Bye complimenterede ham, havde nydt den Ære at see denne Hilsen giengieldt, hvilket Haab man nu paa fjerde Uge aldeles har opgivet. Forinden jeg imidlertid videre agter at berøre det Upassende og Stødende i denne Begegnelse, opfordres Hr. Koefoed herved til offentligen at oplyse Randers Repræsentantskab og Borgere om, af hvad Grund han har tilsidesat den Agtelse, som han formenes at skylde det ham anbetroede Borgerfolk, medens endog Provindsens hædrede Amtmænd ingensinde have taget i Betænkning at vise vore eligerede Borgere ved lignende Leiligheder saadan Opmærksomhed.
Jyllandsposten, 1839-07-16
En Borger af Randers.
Jyllandsposten, 1839-07-16
Nyheds Post. Sæden tegner overalt i Jylland særdeles godt, de sidste vedholdende Tordenbygger, som rigelig have udgydt sig over Provindsen, frembragte næsten overalt en Frugtbarhed, som mangfoldige Steder allerede opviser Leiesæd. Jsærdeleshed er den tidlig saaede Byg i udmærket Grøde; den sidstsaaede er derimod sat meget tilbage i Væxten ved den tidligere Tørke, ligesom Frostpletterne i Rugen mange Steder ere kjendelige. Ved den stærke Regn i forrige Uge stode Grofterne mange Steder fulde af Vand, og paa de frugtbarere Marker staaer Sæden ganske fortrinlig. Rapsen lider forendeel atter iaar af Orm, undtagen hvor denne Sæd er af stærk Bestand. Rapsavlen er imidlertid meget indskrænket i Jylland, fornemmeligen til de stærkere Jorder paa Østkysten, eftersom man ved dens idelige Tilbageslag paa de lettere Jorder omsider maatte ophøre.
Jyllandsposten, 1839-07-16
– Natten mellem den 8de og 9de slog Lynilden ned i en Udflyttergaard i Byen Vellev paa Frysenborg Gods, hvorefter den aldeles nedbrændte. Gaardens Fæster erholdt kun ubetydeligt reddet af sine Eiendeele. Tordenveiret udbredte sig derfra over Randers, i hvis Omegn betydelige Vandmasser nedstyrtede. Ogsaa over Spentrup drog dette Uveir, Lynilden slog her ned og dræbte en Hest, paa Marken; paa Dyret selv var intet Spor deraf kjendeligt.
Jyllandsposten, 1839-07-16
– Aftenen den 9de dennes faae man henved en Time for Solens Nedgang et mærkeligt Phænomen paa Himlen, som først bestod i en længe afspeilet, klartskinnende Bisolhvorpaa fulgte en i Østen lysende rød Stribe, som havde Lighed med et stort Nordlys. Af dette Blad udgaaer et Nr. ugentlig, som betales med 1 Rbdr. Qvartalet, Subskription derpaa modtages i alle Provindsens Boglader, Trykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkerie.
Jyllandsposten, 1839-07-23
Frandspe ren. givet af et Selskab. Redigeret af C. G. Clausen. Tirsdag den 23de Juli. Nr. 29. Maa trykkes. Fleischer.
Jyllandsposten, 1839-07-23
Hr. Pastor Damkier af Kjettrup i Han Herred har i Folkebladets Nr. 10, 11 og 13 leveret en Artikel om Præsten som Landmand. Jndsenderen heraf skal ikke videre indlade sig paa at bestride Vigtigheden af den bestaaende Jndretning med de til Præsteembederne henlagte Avlsgaarde, men blot yttre, at det dog forekommer ham, at det paa en saa næringsløs og folkerig Tid afstedkommet, bør intet smaaligt Hensyn til Bladets Tone og Maade at udtale sig paa – som stedse var den humane og anstændige – kunne forekastes det, thi dette vilde være uretfærdigt. Et selvstændigt Oppositionsblad kan ene og alene udtale sig i "Dur ei i "Mold; dette er begrundet i Nødvendigheden. Vor Sandhedskjæmpe Luther havde næppe ved delig Blidhed gjennemført sit stolte Værk, havde han ei tillige afbenyttet Kraftudtryk, hvor det gjaldt at standse rodfæstede Onder, hvorfor man til ingen Tid skal være bange, naar disse kun ere sande; hans Undskyldning var den, som ogsaa kan tjene Andre, "das hohe und unledliche Noth gedrungen har scharf zu schreiben." – At Kjøbenhavnsposten imidlertid ligesaalidet ændser vor Roes, som Folkebladets Daddel, drage vi intet Øieblik i Tvivl, men tilbageholde vor Mening ved denne Leilighed kunne vi ikke, vi bør ei undlade at bemærke, at hvad der næppe uden Grund synes at kunne bebreides dette velredigerede Oppositionsblad er, at det til sine Tider undlader at berøre enkelte Sager, som man gjerne i samme saae afhandlede, saaledes klages over, at det danske Toldvæsens store Mangler og Ufuldkommenheder ei nogen Tid fuldstændigen ere blevne behandlede i Kjøbenhavnsposten, medens vor danske Handelstand, som bekjendt, paa det frygteligste er trykket og kuet under de tvangfulde og generende Toldlove, som, saalænge de ei forandres, standsende ville hæmme det hele mercantilske Samliv, der alene fremkalder de industrielle Kræfter, idet de sidste Toldbestemmelser ingenlunde opfylde Handelstandens Ønsker. De jydske Jnteresser, mener man ogsaa, behandles noget let, men denne Bebreidelse refererer sig formeentlig meest til Fortiden, hvor Jylland, som bekjendt, i Eet og Alt blev anseet for Stedbarn, men hvorom Anskuelserne vistnok mere og meere forandre sig.
Jyllandsposten, 1839-07-23
Redactionen. vist næppe er ønskeligt, at Embedsmanden foruden sit Embede over en Bedrift, ved hvis Overladelse til Andre Mange lettere ville finde Adgang til Udkomme, medens det Vederlag, Præsten herfor burde tilstaaes, vist intet var at regne herimod og sikkert ofte for mange Præster vilde være nyttigere, ligesom han tør formene at Beskjæftigelsen med Landbrug tidt bringer Præsten i saadanne Forholde, der i vore Tider nedsætte Geistlig heden i Menigmands Øine, og at Præsterne saaledes derfor ikke burde have saa betydelige Avlsgaarde, som mange Steder findes, men kun saa megen Jord, som til Opholdet paa Landet nødvendig udfordres. Derimod kan Jndsenderen ikke undlade at tilbageholde sin Forundring over at see Pastor Damkier nu, saavelsom ogsaa før, at fremtræde med en saa tilsyneladende kjærlig Omhyggelighed og Hengivenhed for sin Menighed, den Jndsenderen næppe kan troe, han virkeligen mener, eller han i det mindste i Gierningen udviser; thi Sligt kan nemlig ikke ventes af den Præst, der har lagt et saadant Sindelag for Dagen, som Hr. Dam kjer, og hvorpaa til Exempel udhæves: at ogsaa han giver sin geistlige Myndighed tilkiende ved den saakaldede Udskjælden fra Prædikestolen, der naturligviis har til Følge, at Kirkegangen er liden; at han jevnlig har ligget i Klammeri med Folk af alle Stænder i sin Menighed, og deriblandt engang tilskrevet en Mand, at han erklærede ham for at være et Menneske, der skjulte sit ugudelige Sind under Hellighedsmaske, for hvilken Jnjurie han blev indkaldt til Forligelsecommissionen og maatte finde sig i at lade en Æreserklæring oplæse paa Kirkegaarden; at han, foruden adskillige Tyende Affairer, engang har været indkaldt for Politiretten for Mishandling med Hug og Slag af en Stok paa en anden Mands Tjenestedreng, udført med en næsten utrolig Haardhed og Rolighed og i en til at nævne upassende Anledning, samt af en saa voldsom Beskaffenhed, at Sagen vilde have faaet slemme Følger for ham, hvis den ei var bleven forligt; ja at han endog engang paa Kirkegaarden i fuld Ornat, ligesom han kom ud af Kirken, i hele den udtrædende Menigheds Paasyn, fremkaldte en Dreng og gav denne et Øresigen. (Man tænke sig, i hvilken Sindsstemning han kort forud har forkyndet Guds Ord.) Det vilde derfor vist være smukkere og opbyggeligere, om Pastor Damkier udviste en meere besindig og fornuftig Fremfærd, hvorved han sikkert langt snarere vilde vinde sin Menigheds Hjerter; og derefter kunde han indvirke paa denne ved sit Exempel som Landmand. Jndsenderen er en Hader af al Forstillelse, og dette har alene fremkaldt nærværende bemærkninger, ligesom han iøvrigt med Flere om Pastor Damkier deler det Haab, at denne ungdommelige men begavede Mand vil forandre sig. Tillæg til Stykket: "en liden Oplysning i dette Blads 27de Nr.
Jyllandsposten, 1839-07-23
Hjørring Amts Branddirectorat har staaet ubesat fra 26de Decbr. f. A. indtil første Mai næstefter, og den under sidstnævnte Datum udnævnte Branddirecteur har endnu ikke overtaget Embedet. Jfølge heraf maatte altsaa der, naar Jndsenderen forlod Amtet, constitueres en Branddirecteur.
Jyllandsposten, 1839-07-23
Med Vedkommendes Tilladelse har Undertegnede personligen bestyret dette Embede indtil 4de dennes. Der har altsaa fra 26de Decbr. f. A. indtil 4de Juli d. A. fungeret en virkelig Branddirecteur i Hjørring Amt og en constitueret i Aalborg Amt (hvilken sidste har nydt Embedets halve Jndkomster), istedetfor omvendt. Da begge Embeder ere af lige Udstrækning og Betydning, saa indsees ikke, hvilken Skade ved dette Omvendte kan være forvoldt, eller hvad Ulovligt eller Dadelværdigt deri kan være.
Jyllandsposten, 1839-07-23
Dette Arrangement har ikke indbragt Jndsenderen større Jndtægter end de for en Branddirecteur ordinaire - hvilket ellers her synes irreleverende – men tvertimod noget mindre. Derimod har Undertegnede, som i Hjørring Amt stedse har været nødt til at fæste Bopæl i Aaremaal, fra Novbr. til Novbr., derved i mere end 3 Fjerdingaar undgaaet at betale Huusleie paa 2 Steder. Jøvrigt var Flytning fra hans Bopæl til Aalborg i Aarets 4 første Maaneder, saavel tilvands som tillands, saagodt som undførlig formedelst Jis og Snee.
Jyllandsposten, 1839-07-23
At bekjendtgjøre den constituerede Branddirecteurs Vedbliven af sin Function, blev anseet for unødvendigt og forvirrende. Contoirets Flytning til en anden Gaard blev averteret. Aalborg, den 14de Juli 1839. C. C. Schwartz, Nyheds=Post.
Jyllandsposten, 1839-07-23
Fra Hamborg seer man under 9de dennes, at Hr. Kjøbmand Hartvigson, i Anledning af det Passerede ved Skonnerten, Paradies's Stranding, lader bekjendtgjøre at Enhver hos ham vil kunne blive oplyst og overbeviis om det Usande i hiin Fremstilling, medens han er aldeleligegyldig ved den Dom, man uden saadan Oplysning maatte fælde. Eftersom Hr. Hartvigson saaledes fortiden ligger paa Reise, taler vistnok billighed for, at man ladet ham Tid til nærmere offentligen at udtale sig i omspurgte Anledning, men han vente ikke paa, at Publicum løber til ham for at skaffe sig saadanne Oplysninger, han som uplettet Statsborger til enhver Tid skylder at meddele Almeenheden. Vi opfordre derfor anden Gang Hr. Hartvigson til uopholdelig at skaffe Lys i denne mistænkelige Sag, saasnart han er hjemvendt fra Hamborg; thi allermindst lader Nogen der i Fristaten sig indfalde at afbenytte hans gunstige Tilbud. - Kobbermollen ved Flensborg, som af Hr. Justitsraad thor Straten med alle tilhørende Eiendomme er solgt for 400,000 Mk. Courrant og en Livrente til Sælgeren og hans Kone af 3000 Mk. aarlig, er en af de skjønnest beliggende Eiendomme i Landet. Værket skal i sin Tid under gunstigste Conjuncturer have indbragt sin Eier over 60 Rd. Courant hver Time Møllens største Hammer slog. Dens Slag kunde høres 4 Miil borte ind i Angeln og foranledigede en saadan Rysten i Jorden, at alle de til Fabrikken endog længst bortliggende Bygningers Teglsteen ingensinde bleve underskjellede. Den store Hammer, som fortes af en uhyre svær Pommersk Bielke, omdannede alene det raae Kobber i store Plader, som almindeligviis 3de Cycloper af Karle med svære Jernstænger, 7 Minutter ad Gangen, i gloheed Tilstand flyttede paa Ambolten, som hvilede paa adskillige i Jorden skjulte Kassematter for at tilveiebringe den fornødne Elasticitet. Man maa da haabe, at det odiense Privilegium, som fulgte denne Kobbermøllehollandske Familie i 3die Leed, nemlig Eneberettigelsen til Forhandling af Kobberkjedler m.v. over hele det vestlige Danmark, ved dette Salg er ophørt, og aldrig oprinder vel den Tid mere, da Udlændingen til Landets Ruin i den Grad vil slaae Landets Born Plader, som her i Ordets sandeste Betydning fandt Sted.
Jyllandsposten, 1839-07-23
- J Søndags og Mandags Aftes i forrige Uge udførtes i Selskabet Polyhymnias Locale i Aarhuus af det steiermarkske Musikselskab, bestaaende af 16 Personer under Anførsel af Musikdirecteur Siegl fra Wien, en stor Jnstrumental-Concert a la Straus, som ved sin characteristiske og originelle Udførelse i høi Grad overraskede Publicum. Hvad man i Overturen Freischutz af C M. v. Weber manglede i Kraftfylde ved den til denne omfattende Præstation vel indskrænkede Jnstrumental=Musik, erstattedes rundeligen ved Udførelsen af de høist livfulde Walzer og Marscher, som tilfulde tilfredsstillede Sandser og hvoraf man fortrinsviis snart synes at burde fremhæve den ene og snart den anden. Jsær maatte man beundre den sjeldne Præcision, det udmærkede Sammenspil og den nøie afpassede Jnddeeling af Jnstrumenterne, som vistnok enhver Henseende maa have tolket den Characteer og det Udtryk, som under selve Compositionerne maa have rørt si i Componisten. Hver Aften indfandt sig noget over 200 Mennesker, som desværre kun lidet erstattede Selskabets paaløbende Udgivter, den tredie Aften var imidlertid meget stærk besøgt, eftersom Concerten blev givet i en offentlig Hauge tæt ved Aarhuus, hvortil det heldige Veir vidrog.
Jyllandsposten, 1839-07-23
- Det er en stor Ubehagelighed ved Dampskibet Dronning Maria", at Jernrøret, hvorigjennem Røgen udstrømmer er saa lavt, at det i stille Veir meget incommoderet de Reisende, og endnu værre er det, at det ei sjeldent endog udsprøiter ligesom Regn over Skibet. Paa Dampskibe, "Dania" lider man aldrig af disse Onder, da dette Jernrør er adskillige Alen høiere. Hvorvidt den sidste Jnstruction kan skadende indvirke paa Skibets Hurtighed, i Ti fælde af Modvind, skulle vi ei bestemme, men det er ganske vist, at naar Dronning Maria" tillige oversprøiter Passagererne gjennem de utætte Dæk, som skjule Hjulene, hvilke meget let kunde tættes ved paaslagne Lister, da er dette vel meget at udsætte de Reisende for, især hvor Damer befinde sig ombord.
Jyllandsposten, 1839-07-23
J Begyndelsen af August formener man, at Dampskibet "Dronning Maria atter vil foretage en Tour fra Kjøbenhavn til Aarhuus og tilbage igjen, ved hvilken Leilighed det var at ønske, at denne Dampfart forud maatte blive saa betimelig kundgjort i vore Provindsialblade, at man derved kunde faae Leilighed til herfra at retournere dermed, som denne Gang kun lidet blev afbenyttet, da man kun et Par Dage forud blev underrettet derom. Man antager, at denne udmærkede Seiler, som i Jndkjøb kostede 90,000 Rbd., men ved sidste offentlige Auction kun kostede 35,000 Rbd., saafremt intet Ophold havde fundet Sted paa sidste Overfart, paa omtrent 10 Timer havde kunnet tilbagelægge Reisen til Aarhuus; men som bekjendt anløb det paa Veien flere Havne. - Ønsket og Realskolens snarest mulige Oprettelse i Aarhuus har man nu saameget mere grundet Haab til at nære, som man antager, at ny Bygning dertil ei behøves opført, idet Byen skal være i Besiddelse af solide velbyggede Gaarde, som endog særdeles vel synes at egne sig til Skolebygning. Hvorvidt Hr. Etatsraad Kolderup Rosenvinge, hvem Undersøgelsen i saa Henseende skal være overdraget ved hans sidste Overreise hertil, har fundet visse locale Forhold svarende til Hensigten, er os imidlertid ubekjendt.
Jyllandsposten, 1839-07-23
- Det voldsomme Tordenveir, som gik over Jylland, Natten den 8de og 9de dennes, ihielslog endvidere en Bondedreng i Byen Haurum paa Frysenborg Gods. Faderen havde fulgt Sønnen i Marken for at flytte Kreaturerne, som vare tøirede i Marken; men efterat Drengen havde flyttet den første Hest, blev han truffen af Lynstraalen Hestene der i Nærheden, som ellers ere de stærkeste Torden ledere, beskadiges aldeles ikke.
Jyllandsposten, 1839-07-23
Da Redacteuren er flyttet til Sara lyst pr. Aarhuus", anmodes de ærede Medborgere, som ønske Afhandlinger eller Annoncer indrykkede i "Jyllandsposten, enten at tilstille disse i portofrie Breve til Bladets Commissionairer eller umiddelbar under hiin Adresse til Aarhuus Postcontoir, hvorfra de postdaglig skulle vorde afhentede til uopholdelig Expedition. Bidragene maae, som tidligere bemærket, gjerne være anonyme; men i Tilfælde af Navn opgivelse borger Redactionen ubetinget for Navnets Fortielse, hvor saadant ønskes. Meddeles Redactionen blot Momenter, støttede paa factiske Data, tilbyder den sig beredvillig, hvor saadant forlanges, i passende Stiil at fremsætte Begivenheden. Redactionen forventer, at ret Mange ville afbenytte den Leilighed, som herved tilbydes Enhver til uden Bekostning at berige den frie Presse, ved i fleersidig Henseende at udtale sig over Gjenstande og Materier, som ligge Folket nærmest, idet Redactionen, opholdende sig ved selve Trykkestedet og ved den for Provindsen, i flere Henseender bedst beliggende Stad, derved er sat istand til at give Jyllandsposten forøget Jnteresse.
Jyllandsposten, 1839-07-23
Rettelse. J d. Bl. forr. Nr. 2den Side, 1ste Spalte, 25de Linie, er ved en Feiltagelse anført: "Monnier, istedetfor Mourier, hvilket herved rettes. Af dette Blad udgaaer et Nr. ugentlig, som betales med 1 Rbdr. Qvartalet. Subskription derpaa modtages i alle Provindsens Boglader.
Jyllandsposten, 1839-07-23
Trykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkerie.
Jyllandsposten, 1839-07-30
Flanospo ren. Udgivet af et Selskab. Redigeret af C. G. Clausen. Tirsdag den 30te Juli. Nr. 30. Maa trykkes. Fleischer. Baglænds. Novelle af Peer Spillemand, udgivet af St. St. Blicher. (Brudstykker.)