Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1830-05-25
Der har i flere Provincialblade, især i afvigte Aar, staaet saameget anført om Ager-Kanal, det derigjennem indkommende salte Vands Jndstrømning i Liimfjorden, dets formeentlige Virkning paa Fiskerierne, og Kanalens projecterede Tilstopning, at jeg længe havde ønsket at en aldeles kyndig Mand, derom i mit Blad ville afgive sin Betænkning; da dette ikke hidtil har været mig muligt at erholde, saa har jeg, saavel efter flere kyndige Mænds mundtlige Udsagn og Betænkning, som efter enkelte officielle Jndberetninger, søgt, i Overeensstemmelse med min Overbeviisning, og den Erfarenhed jeg nu snart i en 12 Aars Tid, som Translateur ved indtræffende Strandings tilfælde har havt om Havets Virkning her paa Kysten, at danne mig et Resultat, hvilket jeg dog langt fra at ansee for ufeilbart, blot herved beder Læseren gunstigst modtage som min egen Formening: Der gives fornemmelig trende Hoved Aarsager, hvorfor Enkelte skulle kunne ønske Agger-Kanals Tilstopning, nemlig: 1) For at forhindre den Skade det salte Vand kunne foraarsage Fiskeriet i Liimfjorden. 2) For at forhindre Liimfjordens Opfylding af Havsandet; og 3) Frygt for at Haver ved sit Jndbrud i Liimfjorden skulle foraarsage Oversvømmelser. Hvad den første Punct angaaer, da er vistnok det salte Vands Jndstrømmen gjennem Agger Kanal tildeels Skyld i, at Helte Bundgarns Fiskeriet paa sine Steder er næsten ophørt og Pulsvaad-Fiskeriet er aftaget, samt at Aborrer og Skaller synes at være forsvunden her oppe i Fjorden; men dette er aldeles ikke Tilfældet med Aalefiskeriet med Kroge og Lyster, som i de senere Aar, i det mindste her paa Thisted Fjord, har været meget overflødigt. Hvad den Formening angaaer at Sildefangsten skulle lide ved det salte Havvands Jndtrængen i Liimfjorden, at Silden søgte det ferske Vand, for der at lægge sin Ravn o. s. v., da anseer jeg det for en feil Jdee; thi Erfaring har overbeviist mig om det Modsatte. Jeg har selv i flere Aar overværet Sildefiskerierne paa de norske Kyster, hvoriblandt jeg fortrinlig vil nævne Sildefiskerierne ved Kiel strømmen Norden for Bergen, og ved Skudes næs, Norden for Stavanger. - Som bekjendt ligger Skudesnæshavn paa Karmøen ved Jndseilingen til Bergens Led, Jndløbet er temmeligt smalt, men Søen gaaer over halvanden Fjerdingvei ind i Landet, hvor den danner en heel Mængde smaae Øer, omtrent en Fjerdingvei inde i dette snævre Revier falder en stor Bæk eller lille Aar i Søen. Man skulle nu troe efter fornævnte Formening, at Silden ville søge herop, men dette er ikke Tilfældet, tvertimod fanges Silden undertiden i Havnens Jndløb; men for det medste i uhyre Qvantiter ved en Øe, som ligger en 2 a 3 Mile lige ud for, i det aabne Hav, og kaldes Ud stre, ofte ogsaa langs Havkysten, hvor Fiskerne hver Aften sætte deres Garn. - Aarsagen, hvorfor at Silden søger Landet her, er ikke for fersk Vands Skyld; men foraarsages efter flere erfarne Mænds Dom, ved Strømmen, Vinden, og Marsvinet. Sildestimlerne fra Nordsøen, komme altid drivende ind med vestlige Vinde, og den uhyre stærke Strømsætning er især ved Skudesnæs saa stærk, at Søen, naar Vinden gaaer ud ad, mange Gange taarner sig op til en frygtelig Høide. Uhyre Stimler Sild jages ind af Marsvinene, det er frygteligt Skuespil for den Fremmede, der kommer seilende i en Baad, og paa en Gang seer sig omringet af en 60 a 100 saadanne Havdyr, der sprude Vandet op i Luften, og jage Millioner af Sild foran sig. Jeg nærer derfor den samme Formening, som Hr. Christen Westergaard i Nibe har yttret i No. 1 af Aalborg Stiftstidende d. A.: at Silden ved vestlig Vind, følger den stærke Strøm ved Nordmandsbage ind Liimfjorden, og hvad Hr. Westergaard siger at ved østlige Vinde var Sildefiskeriet i Liimfjorden ubetydeligt; det samme er ogsaa Tilfældet ved Skudesnæs. Overalt er Sildens Søgning temporair, den er ofte bleven flere Aar borte fra de Bugter og Fjorde den pleiede aarlig at besøge, og have søgt andre Steder, hvor den ellers ikke kom. - Har endelig Havets Jndbrud i Liimfjorden ødelagt eller formindsket Antallet af Helt, Aborrer og Skaller, saa have vi ogsaa igjen her oppe i Fjorden faaet flere Fiske arter istedet derfor, især en overordentlig Mængde Flyndre, samt smaae Torsk, Aaleqvaber, Ræger, og at Silden ikke forsmaaer det salte Vand, sees deraf, at der saavel ved Kanalens Jndløb, som flere Mile nede ved Sallingsund har været fanget ikke ubetydelige Qvantiter af denne Fiskeart; ja selv Lax er bleven fanget ned imod Krik. - Følgen af, hvis Agger=Kanal nu pludselig stoppedes, ville maaskee være, at de fra Havet indkomne Fiskeslægter uddøde, uden at først Helt, Aborrer, a., førend maaskee om en 20 a 30 Aar kunne erstatte os Tabet; dog ikke alene Agger=Kanal men denhele 3 Miles lange Landstrimmel mellem Hav og Fjord maatte inddømmes, thi ved svær Paalands storm gaaer Havet bestandig over i Fjorden paa mange Steder. Den anden Hovedaarsag hvorfor man ønsker at tilstoppe Ager Kanal, er den at man haaber at forhindre Havsandet fra at opfylde Fjorden; dette ville umulig kunne forebygges; thi Sandet, der paa Landstrimmelen kastes op fra Havstokken, bliver, naar det tørres, ved Vinden sat i Bevægelse, og kastes paa alle Puncter over i Fjorden. Vi komme altsaa til den 3die Hovedaarsag for Kanalens Tilstopning, nemlig de muligens befrygtede Oversvømmelser, Massen af det indstrømmende Havvand kunne foraarsage; men Erfaring har her viist, at ved Stormfloden den 4de og 5te Februar, da Vandet fra Vesterhavet strømmede paa forskjellige Steder over hele den 3 Mile lange Landstrimmel og igjennem 3 Kanaler, hvoriblandt den ved Langøre var næsten lige saa stor som Agger=Kanal, foraarsagedes dog ingen Oversvømmelser paa de til Fjorden nærgrændsende Egne af Amtet; med Undtagelse af Havets egen Oversvømmelse over selve Havtungen, og ved Harboøre; men om Agger-Kanal tilstoppedes, ville dog Oversvømmelse andensteds finde Sted, ved svær Stormflod, da Havet ved at gaae over den tavtliggende Land ville paa Nye foraarsaget samme, altsaa kunne ikke denne Ulykke forebygges, med mindre der efter Hr. Generalmajor Christensens Forslag, opførtes en kunstig Havstok, lige fra Aalum i Thisted Amt og saa langt ind i Ringkjøbing Amt, til Landet hæver sig saa han, at ingen videre Dæmning behøvedes; men denne konstige Havstok ville saaledes komme til at udstrække sig i en Længde af 3 Mile. Vel er det sandsynligt at Sanden fra Havet ved vestlig Strøm, maa føres fra Havet ind i Fjorden; men denne maae da af samme Grund ved østlig Strøm igjen udføres i Havet. Spørgsmaalet bliver altsaa nu 1 om Fordelen.