Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-06-10
Hele Hannover er nu i Franzosernes Hænder. Den 3 d. blev i det franske Hovedqvarteer sluttet en Konvention imellem den franske General Mortier og den hannoverske General, hvorefter den franske Armee tager alle hannoverske Lande, lige indtil Elben, i Besiddelse. Derimod maae Hannoveranerne trække sig tilbage til det Lauenborgske, Møln, Ratzeburg o. s. v. paa den høire Side af Elben, med samt deres Vaaben og Alt hvad som hører til Regimenterne. Ligeledes have de maattet forpligte sig til ikke at føre Vaaben imod Frankerig eller Sammes Allierede, under nærværende Krig imellem Frankerig og Engelland; de hannoverske Tropper skulle tiene til at indvexle de franske Generaler og andre Officerer, saavelsom de Matroser, der under Krigen maatte geraade i engelsk Fangenskab. Jntet Jndivid af Hannoveranernes Armee maae begive sig bort, uden dertil at have erholdt Chesernes Tilladelse; 25000 Md. franske Trop. per besætte det Hannoverske, hvor de tillige underholdes og klades saalænge Krigen varer. Alle hannoverske Fæstninger paa den venstre Side af Elben, tilligemed alle Forter, Batterier o. s. v. overgives til Franzoserne med af deres Artillerie og Munition. Den civile Magt kommer under den franske General; alle Kongens Eiendomme maae udleveres; alle offentlige Jndlægter af Afgivter tilfalde den franske Regiering og det kongelige Vaaben maae overalt tages bort. - De Modisikationer, som den hannoveranske Regjering foreslog ved denne Konvention, bleve ikke antagne; derimod blev den stipuleret paa det Vilkaar at den kan forandres ved andre Magters Mægling. Den engelske Ministerium i Hannover er ogsaa fløttet til Lauenburg. General Morter sagde allerede i Nymmegen, at han vilde celebrere den engelske Konges Geburtsdag i Hannover den 4 Juni, hvilket ogsaa blev opfyldt, da han just samme Dag rykkede derind med sine Tropper. Samme Dag rykkede de ind i Celle den 5te i Verden Bruchhausen og Hoya og den 7de i Harburg. Hertugen af Cambringe nedlagde sin Kommando og begav sig paa Reisen til Engelland, førend bemeldte Konvention blev undertegnet. Den 2den forefaldt af en Feiltagelse en Forpostsægtning ved Nimburg, hvorved en hannoveransk Rytter blev skudt og 3 saarede. Hannoveranerne kunne ikke noksom rose Franzosernes Opførsel, ligesom og General Mortier overalt berømmes som en godt og menneskekierlig Mand. En fransk Soldat, som havde stiaalen en Sølvskee, blev strax skudt og Eieren af en Kornmark, hvor Kornet var bleven nedtraadt af Kavalleriet, fik strax mere Erstatning end han var berettiget til at fordre. Denne Opførsel har saaledes beroliget Hannoveranerne, at endog de Bortflygtede igien vende tilbage. Denne Flygtning gjorde ellers Vognlejen saadyr, at man maatte betale 40 Rd. for en Vogn til en Tour paa 5 til 6 Mile. Øvrigheden i endeel af de hannoverske Stæder, har gjort Arkordt med Bagerne og Slagterne og Franzosernes gode Forflægning, saa de kunne have det ret got efter denne lille Expedition, der ikke har varet meget længere end 14 Dage. Havde Franzoserne funden Modstand skulde deres Hannover=Armee været forøget til 40,000 Md., foruden en Reserve=Armee af 20000. Kurhessen, og de andre Magter ved Grændserne af Hannover trække alle Kordon. J Bremen er man ganske rolig, da mander skal have faaet Forsikring om ikke at bebyrdes med franske Tropper, med mindre nogle Regimenter blot kom til at marscherederigiennem, hvilket dog ikke skulde skee, saafremt det kunde undgaaes. Fra Seineflodens indtil Scheldens Udløb er Alt under Vaaben. Ved de franske Kyster fra Havre til Ostende samles et betydeligt Troppekorps, hvis Størrelse angives til 60000 og skal være bestemt til Landgangen paa Engelland. General Massen a ventes til Calais og man formoder at han vil komme til at kommandere denne besværlige Expedition. De engelske Krigskibe krydse i ta rige Hobe ved de franske og belgiske Kyster og en Division af dem er stationeret ved Calais, hvor man har gloende Kugler i Beredskab til deres Velkomst, ifald de skulde komme for nær. I endeel franske Havne belaver man sig og saa til at imodtage de forventende Bombardements. J mellem Boulogne og Dunkirchen sammentrækkes et stærke særskildt fransk Korps, der skal bestaae af lutter udsøgte Tropper. Fra det Indre af Frankerig ventes desuden mangfoldige Tropper til Grændserne og man taler om, at der i Egnen af Maynz skal samles et betydeligt Observations eller Reservekorps. Franzosernes Jver er i en bestandig Stigen. Talere kappes om at yttre Almeenaandens Følelser for Førstekonsulen i majestætiske Udtryk og Skuespilhusene imodtages han med fordoblet Glæde; en Mængde graahærdede Militære, selv iblant de forhenværende Emigrantere, have forlangt at tiene imod Engelland, en Vexel=Agent har skienket Regieringen 25000 Livres til Krigens Nødvendigheder; Vexel=Agenterne i Paris ville desuden lade bygge 2 Fregatter til Republikkens Tieneste og den Pariser Handelstand vil skienke den et Linieskilpaa 120 Kanoner, hvilket skal bygges, udrustes og besættes med Mandskab i den Havn, som Regieringen vi anvise dertil. Den franske Regiering har nu udgivet et vidtløftigt Reglement angaaende Kaperrustningerne. J Gratifikationer giver den de Kapere der tillige ere udrustede til Koffardie 110 Livres for hver Kanon indtil 12 Pd., 160 Livres for hver Kanon paa 12 Pd. og derover; og 45 Livres for enhver Fange. Ved Cherbourg have Engellænderne taget 7 Skibe. Et fransk Skib, som kom fra St. Domingo med Sukker er bleven opbragt til Falmouth. Admiral Curtis, der nu er kommen tilbage med sin Flaade fra det gode Haabs Forbierg, har ogsaa medbragt en fransk Prise til Portsmouth. De franske Fiskere have hidtil fortsat deres Næringsveved Kysterne, uden at forstyrres af de engelske Krigskibe. Ved Havre have de været dem ganske nær. Den engelske Kommandeur gjorde dem adskillige Spørgsmaal, om de Skibe som ventedes hiem og om de som skulde løbe ud men de franske Fiskere vare saa fiffige, at de svarede paa hans Spørgsmaal, uden dog at give ham den mindste Oplysning desangaaende. Man regner ellers, at der meer opbragt 40 franske og hollandske Skibe til de engelske Havne. Ved Brest have Engellænderne ogsaa taget en fransk Fregat, der var løbet ud for at rekognstere.