Politivennen, 1807-01-01
Noget til endel af Byens Snakkere. Medens Alt hvad der er mandigt, mødigt, ædeltænkende og fædrelignende i Hovedstaden forene deres Vaaben, Jd, Vaagen, Tænken og ønsken imod den fælles Fjende, - medens Kbhavn ærefuldt arbejder paa at gjøre Aaret 1807 til et ligesaa ærefuldt Minde i sin Historie, som de ikke saa ældre Hædersaar, - medens alt fortrøster sig paa, at en retfærdig Sag, klog Anførsel, Enighed, Standhaftighed og Æresfølelse uomgængelig vil tidlig eller sildig forjage den overmodige Fjende, gives der skjøndt færre dog nogle usle Sjæle, der ikke kunne eller ikke tør være trøstige; endel og Krigssager uvidende Mennesker, hvis Munde vel burde være tillaasede, men dog fremsladre uophørligt de mest urimelige Ting, der vel møde fortjent Jgjendrivelse af enhver værdig Kbhavner og Kbhavnerinde, men i Selskaber af Ligesindede derimod afgiver Tone. Til disse ere følgende saa Ord stillede. 1) Man hører iblandt det taabelige Udraab. De skulde ikke ladet Engelænderne komme i Land. Men de som sige dette, maae vide, at sels om den hele danske Armee havde staaet i Sjælland, var en Landgang altid mulig. En Armee paa en Ø med saa vidtløftige Udtungede Kyster, hvor store Skibe paa saa mange Punkter kunne nærme sig næsten paa Bøsseskud, kan umulig komme tidsnok til ethvert angribeligt Punkt. Her menes tidsnok til at opkaste Batterier, thi uden disse kan en Landgang, der understøttes af Linieskibes eller store Fregatters svære Skyts, ikke udeholdes. Men kunde en Armee ikke hindre en Landgang paa Sjælland, hvorledes skulde da nogle Regimenter gjøre det? 2.) Videre hører man Snakkere spørge: Hvorfor gjøres ikke Udfald med alle de bevæbnede Folk man har? Men sligt Spørgsmaal røber kun den største Uvidenhed. Udfald med Mængde af bevæbnede Borgere ere kun nyttige, hvor en belejrende Fjende gjør Løbegrave og Værker nær under Voldene. Tropper der ikke ere øvede i Feldten, kunne være meget nyttige paa en Vold, men at føre dem ud i lang Afstand fra Staden, kan sætte Dem i Fare for at vorde afskaarne. 3.) Bare. Fjenden ikke sætter et Corps i Land paa Amager. dette er ogsaa et af disse Stakkelers Frygtudraab. Havde Englænderne troet det nyttigt for sig, at gjøre en Landgang paa Amager, kunde han forlængesiden gjort dette. Men Amager kan ikke føde ham; Staden er fra den Side overmaade stærk befæstet; og at dele sin liden Armee altformeget indseer Fjenden vel at være unyttigt. 4.) Men de er saa mange. Ogsaa dette hører man Frygten eller Uvidenheden yttre. Efter de Engelskes egne trykte Angivelser kunne de fra England og Rygen her samlede Tropper være 17000. Men paa Skaane og paa Rygen ligge ikke saa Syge. Nogle have de gjorte Udfald fat ud af Tjenstdygtighed. Dog jeg vil lade Catheart have 17000 Mand friske Tropper, saa maa man dog være meget ukyndig, for at ansee et saadant Korps tilstrækkeligt til at belejre en Stad som Kbhvn. For at kunne gjøre dette med Kraft, maae man være Mester af Sjælland, kunne holde Kronborgs Besætning i Ave, hindre Troppesamling eller Overførsel paa Øens fjærne Kanter, og endda have 30, til 40,000 Mand for Staden. Det rette Udtryk om den engelske Armee er, at den er liden, ikke at den er stor 5.) Men naar de nu blive liggende her til evig Tid! - Til dette Udraab svarer man med det Spørgsmaal: Kommer der da i Aar, ingen Efteraars Storme? Kommer der i Vinter ingen Js Kan England bestandig undvære den nu her liggende Somagt? Kan dets 17000 Mand ikke gjøre langt mere Nytte paa dets egen Kyst ligeoverfor Boulogne, end ved at ligge paa Kysten af Sjælland? Er man sovende paa den franske Kyst? Har Danmark da ingen Armee? Eller have vi ingen Frederik mere? Dog jeg vil ikke for de mange vakkre Læsere af dette Blad gjentage flere af disse taabelige Beklagelser. Man behøver blot strax at lægge Mærke til, hvo det er der frembringer dem: enkelte frygtsomme Fruentimmer, eller Mandfolk af de laveste og uvidenste Klasser. Maaskee burde man ikke engang værdiget at fremsætte saameget Fornuft imod en saa afstikkende Ufornuft.