Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-06-12
De ordentligen anlagte Gader ere kun enkelte Steder brolagte. For at ei Flyvesanden skal tage overhaand ere de mangfoldige ubebyggede Pladse, og Qvarterer omgivne med Plankeværker. Der er kun et Par Hundrede Huse, af hvilke mange have i Qvartererne betydelige Haver og Græsmarke. Af disse ere faa eller slet ingen (Kirken og Latinskolen undtagne) murede, de andre af Træ, dog nogle baade anseelige, store og skjønne, dog disse for det allermeste nye. Det langt størve Antal ere smaae, og vidne om Bebyggernes smaae Kaar, skjøndt faa ganske elendige. Udsigten trindt om Staden, især mod Norden, er vild og fælDer staae de skaldede Fielde, nogne til Foden; mod Østen, er dog hinside Tyrkisdals eller Odderelpen, et Stykke dyrket og beboet Land. Paa de to andre Steder seer man hen over Havnen nærmest Qvarantaine Øen, hvis nogne Steilhed vilde synes prydet med de nette Qvarantaine=Bygninger, dersom man uden Gysen kunde tænke paa deres Bestemmelse, ved at see dem i en Afstand af blot nogle hundrede Fod fra det nærmeste af Byen. Nogne af Havet stegne Steenmasser ere for Resten alt hvad Piet har at fæste sig paa. - J 189 var denne Stad befolket med 942 Familier, hvilke indeholdt tilsammen 4816 Personer. Af disse Familier vare 97 verdslige, geistlige og militaire Embedsmænd, 58 Kjøbmænd eller Handlende, 106 Skippere, Søfolk og Lodser, 19 Gjæstgivere eller Vertshuusmænd, 298 Haandværkere eller didhørende borgerlig Næring drivende, 186 Haandarbeidere og Bielkehuggere eller Daalkiere, 5 Capitalister, 4 Læger og 4 private Skolelærere. – Det sees da, at Embedsmændene udgjøre af Byens Befolkning 10 1/2 PC., Handelskabet kun lidt over 6, de Søfarende derimod 172, Vertshuusholder ne 2, Haandværkerne 31 1/2, Haandarbeiderne eller Daglønnerne 20, Resten omtrent 13 PC., men Capitalisterne, det er de, som leve af deres Formue, Folk, som man dog, naar de vare til, skulde fornemmeligen søge i Hovedstæderne, kun 1/2 PC., eller i Hensyn ei blot paa Familiernes Antal, men Mennesketallet kun 15567, hvilket dog just ei kan antages som Tegn til liden Formue, da de som eie Capitaler og leve af deres Renter dog i Mandtallet gjerne kan staae under den Rubrik, de engang horde til, endskjøndt de nu maaskee kun høre dertil efter Navnet. Almisselemmernes Antal udgjør kun 165, ei engang 3 1/2 PC. - At samtlige Embedsmænd udgjøre en saa betydelig Deel af Byens Befolkning, som 10, ja egentlig over 12 PC., og Kjøbmændene med deres Handelsbetjente og Familier, kun lidt over 6 PC., kan her endda ei ansees saa uforholdsrorssigt, da i denne Stiftets Hovedstad ei allene Stiftamtmanden, Biskoppen, Stiftsoverretten, men og begge Amters, baade Mandals hvor Staden ligger, og for en Deel Nedenæs=Amts Betiente her opholde sig, da Stiftsbefalingsmanden, er dette sidstes Amtmand, men især da Staben for Stiftets Milice og en lille Garnison er henregnet til de første og udgjør deraf over det halve. Christiansands Handel anslaaes til at drives med en Capital af mere end 2 1/2 Million Rdlr. Den sysselsætter 113 Skibe af 3951 C. L. Drægtighed. Da Handelen er for en stor Deel i flinke og forufrige Handlendes Hænder, saa maa derved være en Deel. at udrette. - Hovedsagen af Udførselen, bestaaer efter Udtog af de tre Aars Toldbøger 1803 til 1805 i Trælast; thi 175 1/2 Td. Torsk og 50,000 Hummer, som efter Toldregisteret udgjør hele Resten for samme tre Aar, ere neppe at nævne. Træ lasten udgjør for samtlige 8 Aar 43,709 eller aarlig 14,670 Trælæster, som om de i Gjennemsnit anslaas til 25 Rd. pr. Læst, udgjør 264,000 Rd. aarlig. - Den aarlige Jndførsel skal derimod have bestaaet for samme 3 Aar i Kornbrændeviin 729 Td. a 30 Rdlr. 21,870 Rd., Viin 169 Td. af 40 Rd. 6760 Rd., Druebrændeviin 7 1/2 Td. a 40 Rd. 320 Rd., Kornvarer 30,07 Td. a 4 Rd. 10,284 Rd., Salt 1876 Td. a 3 Rd. 5678. Rd., Hor 95 To. a 70 Rd. 6650 Rd., Hamp 94 Td. a 30 Rd. 2820 Rd., Tobak 23,460 Td. a 16 s. 3900 Rd., ialt aarlig for 268,892 Rdlr. - Lægges hertil den aarlige Fordeel af Skibs værfterne, hvor der i ovenanførte 3 Aar er bygt 22 Skibe, 677 1/2 C. L. drægtige, altsaa 160 Rd. pr. C. L., værd 101,687 1/2 Rd., foruden at disse Værfters Brug til havarerede Skibes Jstandsættelse vel tør have indbragt ligesaameget, og endvidere Fragter af de her i Staden hjemmehørende 113, henved 4000 C. L. drægtige, Skibe, der dog vel ei kan anslaaes ringere end til en Snees PC. af deres Værd a 150 Rd. pr. Commercelæst, altsaa over 100,000 Rdlr., saa vilde, om det kunde antages, at Jndførsel og Udførsel af samtlige her ei berørte Artikler ballancere hinanden, den aarlige rene Gevinst være meget betydelig, ja om end de øvrige Artikler havde nogen ei alt for uhyre Overvægt, til den mindre fordeelagtige Side. - Men her mangler Opgaven af indførte Klædevarer, som for ei allene Stadens Jndbyggere men endog Landets i Egne, hvor der mindre end i Norges fleste sørges ved qvindelig Huusflid for det hidhørende, vistnok udgjøre noget meget betydeligt. Caffeen, en Artikel, som heller ikke i Almindelighed har med Tolden at bestille, forbruges ei allene i Byen, men endog paa Landet i nogen Nærhed af Kysten, ja noget op i Landet saa almindeligen, at dens Beløb, om det kun kjøbtes, vist vilde findes betydeligt. Ligeledes er det med Sukker. Specerier og allehaande Urtekram vil og udgjøre ei ubetydelige Jndførsels Artikler, skjøndt Beløbet i Toldbøgerne vil søges forgiæves. - Det fortoldede Qvantum Viin og Druebrændeviin vil neppe forslaae til det, der sandsynligen forbruges i de forhen anførte fire første Classers Huse, (da 40 Td. Viin om Aaret ei strækker til meere end lidt over en Pægel om Ugen i hver af de hidhørende 340 Familier), hvorved deraf intet blev til alle de øvrige, ei engang Viindtil Kirkebrug uden for Staden. Men saadan er Balancen uagtet alle disse Tillæg til Jndførselens Beløb, at denne Stad sees i de sidste Tider meget at hæve sig, de Formuendes Antal at tiltage, og alting at vidne om rask stigende Velstand. – Fabrik- og Mannsacturvæsenet her i Staden fremviser som første og vigtigste Gjenstand for Opmærksomheden Skibsbyg, geriet eller Værfterne. Dets Product i 3 Aar, fra 1803 til 1805, tilsammen 22 Skibe, paa 177 1/4 C. L. gjør aarlig 7 Skibe og 226 C. L. Derved sysselsættes 50 Skibstømmermænd, for det meste Stadens øvrige 109 Tømmerarbeidere, og for en stor Deel dens 131 Dagarbeidere, foruden Snedkerne, Smedene, Seilmagerne, og andre Haandværkere, det er vel tredie Delen eller mere af hele Byens Befolkning. - J Sammenhæng, med Skibsbyggeriet staaer Reberbanerne, hvoraf her er 2. Skibsværfteserne maae formodenligen ikke finde Regning ved, paa dem at lade forfærdige, alt hvad Tougværk der forbruges, siden der i de tre Aar 1803 1805 kun findes at være indført i alt 281 Skpd. 5 Lpd. 9 Pd. Hamp. Der fandtes 1805 ogsaa kun 7 faste Arbeidere med Familie sysselsatte med Reebslageriet. – En stor Deel af det til Skibsbygningen hørende Smedearbeide lader man saavel her, som ved samtlige de øvrige norske Skibsbyggerier, komme færdigt fra Engelland. Ved de Norske Bjergværker er man efterhaanden kommen efter, baade at støbe godt og at tilvirke godt Stangjern, men ikke har man endnu almindeligen drevet det til at forfærdige Smeddearbeid i Almindelighed for saa let Priis, som ved de engelske Jernværker. (Fortsættes.)