JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-04-19
Rettelse. Hs. Excell, afdøde Generallieutenant von Baadiz's i sidste Avis anførte Tienestetid 52 Aar. skal være 58, da Han havde tient i Hs. Maj. Armee, i 4 Aar som Underofficeer og 54 som Officeer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-04-19
Udgiveren.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-04-20
No. 50. Aarhuus Stifts Aar 1816. privilegerede. Kongelig allene Tidende. Adresse=Contoir. med Brevposterne. som forsendes: den 20de April. Løverdagen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-04-20
Blandinger. Tyrkerne udmærke sig frem for alle Europas øvrige Nationer, ved en meget hurtig Retspleie, og saasom: de ikke have mange skrevne Love, foruden Koranen, ere de fleste Domme affattede efter billighed og efter den Lov, Gud skrev i ethvert Menneskes Hierte. Da det er Aanden, som levendegiør, imedens Bogstaven i ihielslaaer, kunne der vel siges Meget til Fordeel fordet Slags Ret, og den af Europas Nationer, som fremfor andre holder sig til Lovens Bogstav, nemlig Englænderne, har Domstole, hvor der slet ikke dømmes efter nogen Lov, men kuns ene efter Billighed, som f. Ex. Skatkammer=Retten. - For at kunne giøre sig et Slags Begreb om Tyrkernes Retfærdighed og faae en lille Mundsmag af deres Logik, vil man her i meddele Læseren et Par Prøver til Bedømmelse: En Fregat strandede for ikke længe siden paa Øen Samos. Paskaen dømte Indbyggerne til at erstatte dens Værd; thi, sagde han, havde Eders Øe ikke ligget der i Veien, var Fregatten ikke forliist. - Paa Anholt, Læsøe og Skagen vilde man vist ikke tykkes godt om slig tyrkisk Retfærd. - Et andet Exempel: En Yngling paa Øen Stanchio var bleven forelsket. Han gik hen og friede, men Pigens Fader, som han efter Tyrkernes Skik maatte henvende sig til, gav ham Afslag, hvorudover han græmmede sig saa meget, at han tog Gift og døde. Pigens Fader blev nu arresteret og sat under Tiltale. Man raisonerede saaledes: Havde han ikke avlet en Datter, kunde Ynglingen ikke have forelsket sig i hende, og følgelig ikke friet til hende, og uden dette kunde han ikke der have faaet den Kurv, der græmmede ham saa saare, og uden denne Græmmelse havde han ikke taget Gift og var altsaa ikke død. Den gamle Mand blev altsaa anseet som Frierens Morder og maatte afsonsin Brøde ved en Mulct, thi i Tyrkiet er ikke altilDadsstraf for Mord. - Hvad om man hos os vildefarsstrængt dømme de Mænd, som give deres Døttres Friere en Kurv
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-04-20
J London levede for noget siden en Mand, der i en halv Snees Aar havde den Vane, daglig at giøre sig en Spadseretour uden for Byen, hvordan end Veir, og Aarstid var, og Manden udmærkede sig ved en i vort vægelsindede Aarhundrede høist sielden Consequents, i det han hver Dag spadseerte den hele samme Vei, uden at vige en Fodsbred derfra. Fire Gange hvilte han sig underveis, og altid paa selvsamme Sted. Den første Station var 95 Skridt fra Porten. Her satte han sig ned ved en Seule, tog sit Lommetørklæde op, pudsede sin Næse, tog en Priis Tobak og sagde til sig selv. "Min kjære Næse, nu har du din Portion derpaa stod han op, gik atter 100 Skridt, og standsede ved en Lind. Det var den anden Station. Her tog han sin Daase, slog paa den med to Fingre, lukkede den op, tog en Priis, men lod den strax falde, idet han sagde til sig selv. "Vist ikke, min kjære Næse, den Gang blier der Jntet af hastig stak han Daasen i Lommen og fortsatte sin Vandring. Nu gik han 200 Skridt til en Cistern, som han kaldte sin tredie Station, og hvori han hver Gang kastede en lille Steen, sigende: "Plump, nu ligger du der!" Nu tog han sig en Priis, satte sin Hat tilrette og ilede til den fjerde Station, der var et lille Huus, hvortil han havde 300 Skridt. Her lagde han en Kobbermynt i Vinduet; Man rakte ham et Glas Vand, han drak det, bød den i Huset boende Gartner en Priis og gik bort med det Ønske: "Velsignelse i Huset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-04-20
I Lyon hændte det sig for nylig, at et ungt Meni neske blev forelsket i en Pige; men da man nu engang i denne sublunariske Verden aldrig kan faae Lov til at beholde noget for sig selv, uden det som Jngen anden skjøtter om, saa traf det sig just, at Ynglingens Fader havde et godt Øje til den samme Pige. Sønnen havde kraftfuld Ungdom og blussende Kjærlighed, Faderen et koldt Hierte mange graae Haar men endnu flere Penge. Eftersom nu Guld og Sølv, i vore forarmede Tider, letteligen vipper alt andet i Veiret, og Tøsen desuden havde stort Mod paa at gifte sig, slog hun op med Sønnen og lovede den Gamle sin Haand. Bryllupsdagen bestemmes, Bruden gaaer i Kirke, men Graaskjægen bliver borte. Naboerne havde sat ham Fluer i Hovedet, spottet den gamle Bejler og faaet ham til at fadle om. Bruden gaaer fortrædelig hjem; her finder hun Sønnen, Kjærlighedsbaandet gjenknyttes, Bryllupsdagen bestemmes, men Elskeren bliver atter borte. Faderen, der ikke kunde taale at see sin fordums Brud i Sønnens Favn, truede at gjøre ham arveløs hvis han tog hende og hvem tager ikke hellere en rig Arv end en fattig Piges To Gange var den stakkels Jomfru gaaet Glip af Brudekrandsen. - nu vinker den tredie Gang. Præsten, som begge de forrige Gange skulde have viet hende, tilbød hende sin Haand, hun sagde ja i en Snup og nu fik hun endelig en Mand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-04-20
En af de rædsomste Tildragelser forsikres, nye at have havt Sted i Dresden. En Tømmermand ved Navn Reichel kommer den 1ste April til en Daglønner, for, som han siger, at udmaale Noget og lægger Jld paa Loftet, hvorved der gik Jld i Huset, hvilket gandske afbrændte. Jmidlertid havde han begivet sig til et andet noget derfra staaende Huus med at antænde et benlagt Bundt Straa med Svovltraad da han blev forstyrret deri. Nu gik han hiem igien hvor han gjorde i adskillige Anstalter til Brand. Og herfra sneeg han sig til Svigerfaderens Huus, som laae en halv Snees Skridt derfra, hvilket han fyldte med Brande. Endnu ikke nok. Den Rasende saarer, med Kaardehug sin Svigerfader i den høire Arm og Haand; hugger Svigermoderen i Tindingen, Øine og Kinder, i Ryg og Skuldre, og myrder med adskillige Stik, sin egen, høifrugtsommelige Kone, i det hun kaster sig i hans Arme. Nu giennemberer han sin Hest og skyder sig i selv med en dobbelt Pistol, saaledes, at hele Hovedet i gaaer bort. - Dagen i Forveien havde den, maaskee mageløst, Banvittige i Kroen yttret, at han vilde lade i det hele Sogn løbe April!!!
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-04-20
Da den vad fine Kundskaber i Landhuusholdningen bekiendte Præst Sauge i Matron, en Landsbye i Nærheden af Freiburg i Schweitz, i Fior var død, tog Skifteforvalteren hans Boe under Behandling. Denne Embedsmand fandt i Sauges Bogsamling nogle og tyve Bind af Jean Jacques Rousseaus Værker, og anholdt derfor om Statsraadets Tilladelse til at maatte brænde disse usædelige og farlige Bøger." Han fik Tilladelsen, Shakespeare blev født den 23de April, og døde i samme Aarets Dag. Det er i Aar netop 200 Aar siden han døde. Til hans Erindring er nys i England oprettet en Shakespearklub, som skal indvies den 23de April.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-04-20
Bispen af Lausanne, har, fra den bispelige Residents i Freyburg, under 16de Februar udstædt et Fastemandat, hvori det blandt andet hedder: "Endnu nytte v. denne Leilighed til, for Eder at yttre den Smerte, der volder os at erfare, hvorlunde i adskillige Familier en Misbrug har indsneget sig, som hos hver ægte Katholk maa vække Harme, den, at man tager sig den Frihed om Løverdagen at spise Kiød. Dedet er os vitterligt, at de ved nogle katholske Kantonets Exempel troe sig berettigede hertil, finde vi heri Anledning til at kundgiøre Eder, at vor hellige Fadet Pave Pius Vil, giorværdig Regiering, høit har givet sit Mishag med denne lovstridige Handling til kiende og befalet sin Legat at raade Bod derpaa " Ogsaa den apostoliske Generalvikar i den schweizerste Deel af Bispedømmet Constanz, siger i sit fra Stifte provstiet Münster udstædede Fastemandat: "Tillige har Hans Hellighed paalagt os paa Ny at kundgiøre sin Løverdags-Anordning fra forrige Aar, og atter, samt alvorlig at indskiærpe alle til Stiftsprovstiet hørende Jagttagelsen af det ældgamle Kirkebud: Du skal om Fredag og Løverdag holde Dig fra Kiøbspise, og i hans Navn erklære: Alle Eftergivelser, Fortolkninger og Tilladelser, som stride imod Jagttagelsen af dette Kirkebud, ere af Høistsamme er kiendte for ugyldige og upaalidelige, hvorover da ogsaa Overtrædernes Samvittighed skal være betynget." Derimod udtrykker det i Regensburg den 9de Januar d. A. af Biskoppen af Constanz, Ærkebisp i Regensbu- og Metropolitan, udstædede sig saaledes: "J de Dag da Jesus forkyndte det evige Riges Budskab, gaves der iblandt Jøderne Mange, som brammede med Skinnet af en skrømtet Gudfrygtighed, men indvortes hol dede deres vanhellige Begierligheder. Guds Søn, det som ægte reen Dyds Lærer og Mønster var kommen ned fra Himmelen, yttrede ved hver Anledning den dybeste Afsky for disse Øienskakke, som ved Fasten gav sig det bedragerske Anstrøg af en religiøs Strænghed og paa offentlige Pladser uddelede Almisser for at Folk skulde see det, men i Løn, fulde af Hovmod, Had Avind og Gierrighed, tillode sig hver Uretfærdighed, Den guddommelige Lærmester fordrede, at hans Disciple skulde virkelig være, ikke blot synes, dydige de skulde bevise deres Gudsfrygt ved uhyklet Kierlighed til Næsten, ved virksom Udøvelse af denne Kierlighed og ved et af Laster ubesmittet Levnet. Netop deri bestaaer den christelige Religions Trium, at den knuset den Forfængelighedens Kim i vort Bryst, der forledes os til at opoffre Sandheden for Skinnet, ukiærlig at laste Skiæven i Broderens Øine og derhos overses Bielken i vort eget, at sætte høiere Priis paa Menneskenes Roes end paa Guds bifald, og ved Glandsen, af en Lysets Engel at skiule et ureent, forvendt Hierte. Den sande Fasten bestaaer i Afholdelse fra Legemes Pleie efter Kiødets Lyster og i Almindelighed sin hin Kierlighed til Verden og dens forgængelige Gode, hvormed den Kierlighed til den himmelske Fader, de viser sig ved Opfyldelsen af hans Villie, ikke kan bestaae.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-04-20
For Nærværende er i Omløb et Skrift imod det Orleanske Partie og dets formeente Overhoved Talleyrand, sigtende til at udvirke dennes Fordrivelse i sin Frankrige. Ogsaa imod Hertugen af Orleans selv og hans under Revolutionen omkomne Fader er det saare hæftigt. Desmere ophøies Kongen og de øvrige Prindser af Blodet. Iøvrigt taler Forfatteren om Sammensværgelser, forestaaende Rædselsbegivenheder, og Nødvendigheden af at redde Staten. Skriftet synet forfattet efter udtrykkelig befaling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-04-20
En kongelig Anordning af 20de Marts tildeeler Staden Antibes, formedelst Jndvaanernes Troskab, saavel i Marts 1815 ved Bonapartes Landing, som i August og September imod Østerrigerne, der vilde besat Staden, følgende Belønninger: 1) Navn og Rang af en god Stad. 2) for Nationalgaden en egen Fane, som skal føre den Jndskrift: Exempel paa den Troskalsom bør vises, 1ste Marts 1815, 27de August 1815. 3) Æreslegionens Kors for de to Borgere i Nationalgarden, der ved den sidste Blokade meest havde udmærket sig. 4) Anbringelse af en Yngling fra Antibes i Militairskolen. 5) Tilladelse til at grave denne Anordning i Marmor og opstille dette som Mindemærke. Tugtpolitieretten i Beaupais har dømt en vis Rigault fra Landsbyen Warluis til adskillige Maaneders Fængselsstraf, fordi han offentligt havde sagt at Bon parte med det Første vilde komme tilbage med sin Svigerfader, sin Søn og den store Alexander, og havde forsikret dem, der ikke vilde troe ham, at han havde fundet denne Efterretning opslaaet paa alle Gadehiørner i Paris, hvor han kom fra De Aarsager, hvorfor Kongen benaadede Boyer, angives at have været følgende: Den Ærbødighed for Bourbonnernes Navn, som Boyer endog midt i sine Forvildelser ikke tabte af Syne, hans hele Families Hengivenhed for den kongelige Sag; hans Broders Tienester, hvilken har bivaanet alle den condiske Arnes Feldttog, og endelig den Deeltagelse, han ved sin Anger har vidst at indgyde sine Dommere.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-04-20
Udtog af en Skrivelse fra Hamborg af 23de Marts. Den af den Kongel. Danske Kammermusicus Kublau componerede Opera Røverborgen, er den 22de d. M. bleven givet her, under Konstnerens egen Styrelse. Den blev modtagen med almindelig og udeelt Bifald; Hr. Kuhlau maatte, da Opførselsen var næsten tilende, give efter for Publicums enstemmige Raab og bifaldsklap, og fremtræde paa Skuepladsen. en Ære, som i mange Aar ikke er bleven negen Componist til Deel. Theaterkassen har ved denne Operas Opførselse havt en betydelige Indtægt, da den fire Aftener i Rad blev givet for fuldt Huus, og stedse Logerne og Pladserne i Forveien vare abonnerede. Hvor behageligt end Hr. Kuhlaus Nærværelse her er os, saa meget beklage vi dog, at han sandsynligviis har givet Anledning til, at vor almindelig bekiendte Sangerinde, Mad. Becker, der længe med saa stor Føie har været bekiendt som een af vor Tidsalders første Sangerinder, om end kun for nogen Tid, vil forlade os. Hun agter i disse Dage at afreise herfra til Kiøbenhavn, hvor hun vil indtræffe den 18de April. Vi ere overbeviste om, at man i denne Residents, hvor man har saa megen Sands for alt Skiønt, især Musik, med meget Glæde vil erfare dette, og at vor almindelig elskede og agtede Konstnerinde vil erhverve sig der mange Beundrere og Yndere. Tabet. A" - jamrer Lars - du søde Herregudi min stakkels Kone staaer det aldrig udi Hun holder Sengen, hun gaaer til vor Herre!" Ei andet," siger Mons: "Du dumme Nar, Gid jeg i Dit og Du i mit Sted var Min Her har solgt vor Seng, det er nok værre
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-04-20
Bekiendtgiørelser. Det blev os en sørgelig Pligt herved for Familie og Venner og Bekiendtere at forkynde : at vores evig elskede og os uforglemmelige Fader, Terkel Fogh, Kiøbmand her i Aarhuus, blev os i Aftes ved Døden berøvet i sit Alders 70de Aar, efter nogle Maaneders Svaghed af Brystvattersot. Enhver som kiendte hans Værd som Fader, som Mand og Borger, vil billige vores Sorg, som nu maae savne hans blide, kierlige og trøstefulde Omgang. Fred over Din Aske ædle Fader, dit Minde skal evig leve i Velsignelse hos dine dybtsørgende Døttre og Svigersøn. Aarhuus d. 20de April 1816. K. sal. Dahls, Suckow. K. Sucken, fød Fogh. Oberstlieutnant, fød Fogh.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-04-20
Torsdagen o. 25de April Kl. 6 opføres paa Polihymnias Theater til Fordeel for Afdragsfonden: Vanden som Dommer. Commedie i 5 Acter efter de Herbois og de la Barcas af N. T. Bruun. Billetter til Forestillingen faaes for 9 Mk. og til Generalprøven (som holdes Onsdag d. 24de April, for 4 Mk. hos Sectionens Casserer Hr. Røgind. Directionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-04-20
Auctionen som var berammet at holdes i Aarhuus Mandagen d. 22de April 1816 over Handelsvare og Effecter, er udsadt indtil videre.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-04-20
Den til Mandagen den 29de April bestemte Auction paa denne Byes Raadstue over et Partie Handelsvarer, er udsat til Onsdagen den 1ste Maji Eftermiddag Kl. 2 slet. Randers, den 17de April 1816. Bendixsen, Auctionsdirecteur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-04-20
Onsdagen den 24de April næstkommende, og følgende Dage, om Formiddagen Kl. 10 slet, lader PræsteEnken Mad. Hviid i Aarslev, formedelst Bortflyttelse og Forandring af Boepæl, ved offentlig Auction, som holdes i Præstegaarden, bortsælge endeel Jndboe og Løsøre, bestaaende af Borde, Stole, Kanopeer, Speile, Skatol, Dragkister, Kister, Skabe, Sengesteder med og uden Omhænge, Kakkelovne, Glas, Steentøi, Kaaber, Messing, Jern og Træfang, Linned, Gardiner, Dækketøi og en heel Deel gode Sengeklæder; et Klaveer, en Rulle; samt Besætning af Heste, Kiør, Faar, Sviin, Vogne, deriblandt en holsteensk Vogn, Kane, Slæde, Plouge, Harver; Hestetøi og andre Gaardsredskaber; og Fredagen den 26de April bortsælges endelig hendes sal. Mands gode Bogsamling, alt paa billige Conditioner som paa Auctionsstedet nærmere skal blive bekiendtgjort. Randers, den 12te April 1816. Stadfeldt, Auctionsdirecteur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-04-20
Den forhen i Aviserne ommeldte Baad, der fører circa 40 Tdr. Gods, lader undertegnede ved offentlig Auction bortsælge, Onsdagen den 24de April, om Eftermiddagen Kl. 2, med alt sit tilhørende Inventarium. ifølge Inventariumslisten. Baaden er beliggende ved Havnens søndre Side, hvor Liebhaberne behage at møde. Aarhuus, den 17de April 1816. R. Malling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-04-20
Formedelst Afreise her fra Byen lader Eieren, 5 Capt. v. Gotlieb ved offentlig Auction, som afholdt i hans iboende Gaard Onsdagen den 24de April 6 termiddag Kl. 2 slet, bortsælge endeel, næsten alle nye moderne Mahogni og Birketr. Meubler, bestaaende, Sengesteder, Divaner, Stole, Borde, Speile, Commode Skatoller, Skabe, endeel Thetøi, Glas, Porcella- og Steentøi, samt andet Ud- og Jndboe, som heri til Liebhaberes Efterretning bekiendtgiøres. Auctionsdirectionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-04-20
Næste Fredag den 26de April, om Formiddagen 3. 11 slet, bliver paa Raadstuen ved offentlig Aucbortleiet de 2de Folde No. 25 og 26 i Woldum Ma af Byens Jorder, som Sukkerraffinadeur RaupaaOpbudsboe har i Leie til Michaeli 1822. Folden er vel giødede og maae endnu i 3 Aar bruges til Kornsæd, men skal i de sidste 4 Aar afbenyttes til Græsnineller Høeslæt, og bemærkes det: at der i afvigte C. teraar er nedlagt en Tønde Vinterhvede-Sæd i Fo denne som følger i Kiøbet; hvilket herved til Liebhabere Efterretning bekiendtgiøres. Randers, den 19de April 1816. Bendixsen, Auctionsdirecteur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-04-20
J de første Dage af næste Maaned (Dagen sk. nærmere blive bestemt) agter Undertegnede ved Auctiat bortsælge en Deel nye Mahognie og andre Men ler, saasom: Speile, et Chatol, et Sengested m. Sirtses Omhæng, en stor Deel fine Kobberstykke Glas og Ramme, et fortrinligt godt Barometer, nog Kiøkkentøi, Bøger, Landkort, m. m., hvilket herv foreløbigen bekiendtgiøres. Aarhuus, den 20de April 1816. Nissen, Capitain ved 1ste J. Jnf. R.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-04-20
Da Sommer=Posttouren er begyndt, saa bliver og efter indtil videre, hvad som med Brevposten Ne paa skulle forsendes, om Mandagen at indlevere i den Middag Kl. 12, i øvrigt som sædvanlig. Aarhuus Postkontoir den 18de April 1816. Lund.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-04-20
Raigræsfrøe, circa 80 Lispd., kan faaes hos Mussmann et Schmedler.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-04-20
To Stuer med Sovekammer, Kiøkken og Spiiskemer, samt Loft, er at faae til Leie til førstkommenFløttetid, i No. 173 i Klostergaden hvorom at korden med Thomas Borup boende paa Stedet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-04-20
Rettelse. J nogle Aftryk af Følgebladet J. 10 er indløben den Trykfeil, at der Side 3, kinestaaer 1000 Specier, som skal være 3000.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-04-20
Udg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-04-20
Udgives 3de Gange ugentlig af A. F. Engnist. (Hermed følgellid Na
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-04-23
No. 51. Aarhuus Stifts. Aar 1816. privilegerede. Kongelig allene Tidende. Adresse=Contoirs med Brevposterne. som forsendes : den 23de April. Tirsdagen i Østerrige.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-04-23
En dyb Sorg forbitteer i dette Øieblik den Glæde som det østerrigske Hof maatte føle ved saa behagelige politiske Udsigter som det frembydes, thi med fornyet Kraft opblomstrer nu dette Monarkie, saa det næst Rusland vistnok for nærværende Tid er den mægtigste Stat i Europa. Keiser Franz's tredie Gemalinde, Marie Ludovika, Erkehertug Ferdinands Datter, har ved en blid Død endt sin skiønne, kun 28 Aars lange Livsbane, efter i 8 Aar at have deelt Østerriges, Trone. Faae Dage før sin Hedenfart modtog hun Sacramenterne i hele Hoffets Nærværelse. Den be ingen Plads beskrian dende som en Dane af et tengeligt Udseende og en behagelig Majestæt, som opvarte alle deres Beundring og Ærefrygt der saae gende, men fortæller tillige, at Napoleon og hun aldrig vel harmonerede sammen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-04-23
Engelland.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-04-23
Om Napoleons Forvaringsbist behatteredes i Overhuset den 9de April. Lord Holland protesterede mod den af Ministrene fremsatte Paastand, at Napoleon, i det han overgav sig til Engellænderne, tillige underkastede sig alle de andre Magter, som med dem var forbunden. Han opkastede det Spørgsmaal, om ikke Engellands Politik engang kunde forandre sig, og modsætte sig Preusens og Ruslands, Hen dadlede, at Man havde lovet, at behandle Napoleon efter de fremmede Magters Ønske. "Jeg sætter det Tilfælde - sluttede han -, at Østerrige vilde sætte Napoleons Søn paa Frankrigs Trone, og en Revolution i Frankrige begunstigede dette. Jeg vil antage, at vi siden ønskede Østerriges og Frankrigs Hielp mod visse Fastlandsmagter. Napoleons Søn kunde maaskee da giøre Faderens Frihed til Betingelser og vi vilde da blive meget forlegne ved at staae i Forbund med Rusland og Preusen. Saadant kunde hænde endogsaa Under de nærværende Ministre." Herpaa svarte Lord i Kantleren, Napoleons Fangenskab var absolut nødvendigt. Lord Hollands Forslag blev forkastet. – Saa blev det og i Parlamentet afgiørt, at Qvindelinien udelukkes fra Tronfølgen i Kongeriget Hannover. (Naar Kong Georg og Prindsregenten altsaa døe, saa bliver Hertugen af York Konge i Hannover.) - Besparelser, udvides meer og mere, i Generalstaben vare allerede over 300 Personer afskedigede. J Portsmouth sælges eller ophugges 30 Krigskibe, hvoriblandt Elefanten, Arveprindsen a. - To engelske Fregatter ere forgaaede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-04-23
- Blandt de musikalske Nyheder i London, nævnes: St. Helenes Valts.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-04-23
Den Liverpoolske Kiøbmandsstand har blandt dem selv, udvalgt en Daputeret og sendt ham til Khvn., for at underhandle med den danske Regiering om frie Fart og Handel paa Jsland og Fæerøerne. De Forslag man i denne Henseende agter at giøre, skulde være af den Art, at man tør love sig gunstigt Udfald. Som bekiendt er denne Handel forhen bleven dreven kun at Danske og først under den sidste Krig mellem Storbrittanien og Danmark ogsaa af Engellænderne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-04-23
Frankrige. Af den Engelland tilkommende Kontributions=Au deel er allerede 17 Millioner Fr. udbetalte. - Genetal Droult, er af Krigsretten bleven frikiendt; det var ham der under Napoleon var Gouverneur paa Elba, men skal til sin Lykke have kunnet bevise, at han havde modsat sig sin daværende Herres Project at gaae tilbage til Frankrige, men kun som Undersaat havde maattet adlyde. Machdonald talte selv hans Sag i Retten. - Kongen bivaante sidste 10de April Fodetvætten som Monsteur forrettede i hans Navn; denne Høitidelighed fandt Sted i Dianas Gallerie og tolv fattige Børn forestilte Apostlerne. De vare klædte i røde Tunikaer og sadde paa Bænke, saaledes at Monsteur ikke behøvede at bukke sig naar han vadskede, tørrede ja saagaar kyssede deres Fod. Hertugerne af Angouleme og Berry deelte Opvartningen. Hvert Barn fik et Brød, en lille Krukke Vand og tretten Pengestykker. - Nylig mødtes paa den franske Grændse tvende Deeligencer og giørte Holdt paa et og samme Sted; een var fyldt med exilerede Jesuiter som drog tilbage til Frankrige, og den anden med ammesterede Kongemordere som forlode det. Saaledes komvenserer sig Alt. - Man er paa Spoer efter tre Personer som med engelske Passe reise omkring i Landet, foregivende, at de komme lige fra St. Helene.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-04-23
Amerika. Et af de Puncter paa Jorden som stærk opblomstrer, er Staden Nye Orleans i Nordamerika, der tegner til, snart at ville blive een af Jordens anseligste Handelstæder, hvortil dens Beliggenhed ved den store Flod Missisippi og den vestlige Deel af Nordamerikas store Tilvært i Opdyrkning, saa meget bidrager; det er overordentligt men sandt, at den nordamerikanske Handel allerede er halv saa stor som den Engelske. Sania=Fee i Sydamerika er erobret af den kgl. spanske Armee. Jnsurgenthøvdingen Morelle i Mexiko har man henrettet. Allerede havde man derfra hiem sendt 8 Millioner i klingende Mynt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-04-23
Sverrigs forrige Konge, der som bekiendt nu kalder sig Hertug af HolsteenGottorp, var den 10de April paa sin Hiemreise fra Grækenland indtruffen i Augsborg, for nu at gaae til Norden. - Hans Søn, Prinds Gustav, og forhenværende Dronning, opholde sig for Tiden i Lausanne.