JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1835-12-26
Sverrig. Jblandt de videnskabelige og høitagtede Tidsskrifter, som for nærværende Tid i Sverrig udkommer, er Juridisk Ar Skift. Udgivet af Carl Schmidt, Hofratts Assessor. Christiansstad, 8. I et af de sidstudkomne Hæfter, 5te Binds 3die Hæfte, findes en Artikel som vedkommer Danmark, nemlig : Om juridiske Embedsmænds Dannelse. Det har - begynder Meddelelsen - længe været en almindelig bekjendt og ubestridt Sag, at de civile Embedsmyndigheder i Danmark nyde en meget høi og velgrundet Agtelse. Dommer magten i Særdeleshed har tilvundet sig en stor Anseelse, og den sidste Jnstants, som just derfor er den vigtigste af alle betragtes af heele Nationen med en høiagtelsesfuld Tillid, med en uindskrænket Fortrolighed. Vi have nøie søgt at underrette os om dette Forhold og om sammes Aarsager. Vi have i en længere Tid, ei mindre ved en vedvarende Bivaanelse af denne Domstols Sessioner, og ved erholdt nøiere Kundskab om Rettens Beskaffenhed og Behandling, end ved Samtale med kyndige Mænd af alle Classer, søgt at erhverve os en fast Grund for vort Omdømme herom, og vi tage ikke i Betænkning offentligen at erklære, at iblandt almindelige Stats=Jnstitutioner ikke kan findes nogen meere selvstændig dadelfri og ærefrygtsbydende end Danmarks Høiesteret. Vi troe at kunne paastaae med temmelig Vished, at ingen Part i dette Land skal findes, som ikke er overtydet om, at han havde Uret, naar han der har tabt sin Sag." Nu viser Forfatteren Grunden til dette ligesaa usædvanlige som lykkelige Forhold, nemlig i Embedsmandens Dannelse, og meddeler i denne Henseende tillige Indholdet af det juridiske Studium. Den ærede svenske Forfatter slutter med nogle Yttringer om sit Fædrenelands Tarv i denne Henseende. I en af Afhandlingens Noter læses: En kaf de vakkreste Høitideligheder, Forfatteren nogensinde bivaanede, var Høiesterets Aabning af Kongen den 5te Marts d. A. Det Jmposante der, laae ikke i det pragtfulde Locale, ikke i Kongedømmets lyse Omgivelse, ikke i den uregnelige Mængde af Tilskuere, men i Actens dybe Betydning og i Syne af den aldrende Monarch, hvis hele Regentliv var Retviis hedens skjønneste Triumph, som nu i Spidsen for denne respectable Areopag udøvede sit høie Dommerkald.
Aalborg Stiftstidende, 1835-12-26
Blandede Efterretninger. Bombal=Tidenden indeholder rædsomme Skildringer af Begivenhederne, som ere forefaldne i Goa (Hovedstaden i de portugisiske Besiddelser i Jndien, med 20,000 Jndb. og 2 Havne, som forsvares af stærke Casteller og Batterier, Ligesom i Moderlandet, havde der ogsaa her været 2 Partier: et for Dronning Marie da Gloria og et andet for Don Miguel. Det Sidste havde faaet Overhaand, og første efter en lang Tid at have holdt sig indsluttet i Fortet Tiracol, seet sig nødt til at capitulere, under Betingelse af at beholde Livet; men neppe var Overgivelsen skeet, før det miguelistiske Parti styrtede sig, som Cannibaler, over de Værgeløse og ombragte dem paa det grusomste. Om hvad Dødsmaade man skulde berede Anføreren for de Overvundne, Hr. Rocha, (en af de meest anseete Jndvaanere i Goa var der længe Strid blandt de miguelistiske Chefer, hvoraf een endog vilde have ham levende slaaet, men en Anden, v. Mello, var dog barmhiertig nok til at gjøre en Ende paa disse cannibalske Debatter, ved at skyde Rocha en Kugligjennem Hjertet.
Aalborg Stiftstidende, 1835-12-26
Den 2den D. om Aftenen indtraf Kongen af Bayern til Ancona, i hvis Havn et engelsk Dampskib og en Fregat ventede ham, for at føre ham til Grækenland. Dagen efter af seilede Kongen, og troede, at kunde lande i Piræus den 7de Den 10de D. er Fyrst Talleyrands fraskilte Gemalinddød i Paris, 74 Aar gl. Hun var af dansk Familie. Keiser Nicolaus har befalet, at der skal oprettes Mindes mærker paa alle de vigtigste Valpladse fra Felttoget 1812 J Lissabon skulde den 29de Novbr. ved Auction sælge, 45, paa Speculation didbragte, mecklenborgske Heste, for hvilke man ventede høie Priser.
Aalborg Stiftstidende, 1835-12-26
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1835-12-26
Kjøbenhavn, den 22de Decbr. Efter hvad vi have bragt i Erfaring, have de Deputerede ved Stænderforsamlingen i Roeskilde ladet den kgl. Commissair Hr. Conferentsr. Ørsted, igaar her i Staden overrække en af dem samtligen underskreven Lykønskningsskrivelse i Anledning af hans Fødselsdag (den 21de Decbr.), i hvilken Skrivelse de, idet de erkjende hans store Fortjenester som Lovgransker, Skribent og som deres kundskabsrige og begavede Medarbeider i Kongens og Statens Tjeneste, ved Siden af hans Værd som Menneske, have ledsaget deres Ønsker for ham med Bevidnelse af deres Høiagtelse og Kjærlighed. Denne Ørsted saaledes bragte Hylding fra Dem, der dagligen have Leilighed til at beundre, hvorledes han, som Kongens troe Mand, udfører sit vanskelige Hverv, minder derhos levende om den Viisdom, som ledede Hs. M. Kongen ved hans Udnævnelse til dette Hverv og om det almindelige Ønske, som forudgik denne. At de Deputerede derhos have, - for at give Ørsted er talende Beviis paa, at det er Folkets Ønsker, der, saa at sige hendrage ham til Roeskilde og Viborg, - ville lette og beqvemmeliggjøre ham hans Komme til disse Stæder, ved at sende ham en Reisevogn, tør kun betragtes som et Udtryk af hver Enkelts personlige Hengivenhed for ham. - Fler end 600 Studerende begave sig, ledsagede af Musik, om Aftenen Kl. 9, til den polytechniske Læreanstalt, hvor Hr. Conforentsraaden tilbragte Aftenen hos sin Breder. Ved Faklernes Skin blev afsungen følgende danske Borgersang af Oehlenschlager, Fædrelandets Sønner træde. Da en Mand Naturen skiænker, Elskte Broder, for Dig nu, Som vi alle skatte veed; Hilse denne Dag med Glæde. Thi vi see den vise Tænker, Thi paa den os skiænktes Dul Med et Barns Uskyldighed. Vinternattens Storm vel dæmper Ofte Livet med sit Gys, Danmark, vor fælleds Moder, Enogtyvende December Hilser Dig paa Akelstrand. Gav os dog et Sommerlys. Kongens Mand og Folkets Broder, Du forener Drot og Land. Kraftigt Hoved - sielden findes, Hænder knytter Du i Hænder, Himmelskt Hierte - neppe til. For den ædle, gode Sag, Men naar begge to forbindes Danske Mænd og danske Stænder, førsted i et Sind, som Dit, Signe høit Din Fødselsdag; Inderlig rørt over dette Beviis paa sand Høiagtelse tolkede Hr. Conferentsraaden i faa Ord, med den ham egne Hjertelighed, sin Tak til sine Medborgere, hvorhos han, med den Beskeden, hed, der egner sig for en saadan Mand, yttrede, at man skal liede hans Kundskaber for høit og at hans Formaal kun var at blive et nyttigt Medlem af Samfundet. Disse Ord besvaredes med et mange Gange gientaget: "Ørsted leve Hr. Thal, Prof. extraord. ved det chirurgiske Academi, samt Overchirurg ved almindelig Hospital, R. af D., har, som bekjendt, i en lang Række af Aar været Lector chemin ved Academiet. Denne Post har Professoren nu frasagt sig, og der er af det academiske Collegium averteret vacant ved Opslag paa Academiet. - Dersom Grunden til denne Fratrædelse skulde, som der siges, være foranlediget ved en Meningsforskjellighed imellem Examinator og Candidat under sidstafholdte Exammen, haves der et fornyet Beviis for Nytten af Censores ved den chirurgiske ligesaavel som ved alle andre Examina.
Aalborg Stiftstidende, 1835-12-26
(Kbhvnspst.)¬
Aalborg Stiftstidende, 1835-12-26
J disse Dage have de for nogle Aar stedfundne Optrin imellem de danske og endeel af de ikke danske chirurgiske Studerende atter fornyet sig derved, at vore Landsmænd have villet tilholde de Udlændinge, der med dem besøgte Academiets store Høresal, at iagttage god Orden, idet mindste saavidt, at disse skulde, ligesom hine selv, aftage deres Hovedbedækning, naar de traadte ind i Auditoriet. Hertil fandt disse sig imidlertid ikke beføiede, og Uenigheden i den Anledning har endog udartet til Haandgribeligheder. Om der blandt Huerne" (saaledes kunne de Herrer Udlændinge vel kaldes, da Fleerheden af dem bær denne Hovedbedækning) have været nogle af vore Brødre fra Holsten, vide vi ikke, men tvivle derom, da disse vistnok ligesaavel vilde have rettet sig efter vore Skikke, som vi, naar vi gjæste dem, vide at rette os efter deres. (S. Bl.)
Aalborg Stiftstidende, 1835-12-26
Under 5te D. har Hs. M. Kongen allern. tilladt, at Skipper T. W. Brinken her af Staden, maa anlægge og bære den ham af Hs. M. Keiseren af Rusland forundte Guldmedaille. J forrige Uge ere her i Staden fødte 81 og døde 76, altsaa 5 flere fødte end døde. Af Kopper døde 26.
Aalborg Stiftstidende, 1835-12-26
Blandede Efterretninger. I Kbhvns. Adresseavis læses følgende: "Til den Mand, fra hvem Undertegnede igaar Morges med Fodposten modtog en Skrivelse uden Navn, Mærke eller Datum, begyndende med de Ord: "Teg har en Søn i Deres Skole."
Aalborg Stiftstidende, 1835-12-26
Skjøndt det Anliggende, hvorom De har tilskrevet mig, er mig bekjendt, og har i nogen, dog kun kort Tid været det, og jeg, ifølge deraf, heller ikke har manglet at gjøre, hvad Pligt bød, saa har jeg dog ei uvigtige Grunde til at ønske personligen at kunne tale noget nærmere derom med Dem. Og, da den Tillid og Frimodighed, hvormed De, som retsindig Mand og Fader, i denne Sag har henvendt Dem til mig, er saa langt fra at have kunne mishage mig, at jeg tvertimod maatte ønske, at enhver Fader altid i lignende, eller endogsaa i mindre vigtige, Tilfælde vilde uden Tilbageholdenhed, dog vist nok helst, og med meest Nytte, personligen, eller, om ei saaledes, da under sit Navn, henvende sig til mig, og da jeg haaber at være saaledes kjendt, at ingen Mand, som under saadanne Omstændigheder maatte betroe sig til mig, skulde kunne befrygte, at saadan mig viist Fortrolighed eller hans Navn nogensinde skulde af mig vorde brugt anderledes, end som han selv vilde samtykke og tillade, saa er det med lige Tillid, at jeg herved fremsætter Ønsket om at maatte i denne Anledning gjøre Deres personlige Bekjendtskab, idet jeg indstændigst beder, at De vilde behage, snarest muligt, at besøge mig, som sikkrest vil være at træffe efter Kl. 4 1/2 om Efterm Det er under Forsikkringen om, at Saadant paa ingen Maade skal kunne skade enten Dem selv eller Deres Søn, at jeg seer dette mit Ønskes Opfyldelse i Møde. - Metropolitanskolen, d. 21de Debr. 1835. N. L. Nissen, Professor og Rector, R. af D. Den skrækkelige Storm af NO., som med Høivande rasede i Fredags Aftes og hele Natten, har ødelagt endeel Bolværker og Haver ved Aarhuus. Ved Havnen opkastedes store Stene, dybt nedrammede Pæle og Ankere reves ud af Jorden, og svære Bjælker, Tømmerstokke a. laae næste Morgen spredte vidt omkring. En Pram, som om Aftenen laae ved Middelgadesport, fandtes om Morgenen kastet op over Havnens Steendæmning. Det saakaldte Rev, den nordre Side af Mindet, havde været næsten heelt overskyllede.
Aalborg Stiftstidende, 1835-12-26
J Søndags Aftes var der atter Jldebrand i Aarhuus, nemlig i Kjøbmand Mallings Gaard ved Mindeporten, Efter 2 Timers Anstrængelse blev Brandvæsenet Herre over Jlden, der opkom ved Kjollen. Gaard og Jndbo leed meget Nordenfor Kronborg er strandet Sluppen Tordenskjolds Minde,, Skpr. Gilsing, fra Kbhvn. med Stykgods til Randers. Besætningen maatte flygte fra Fartøiet. Ved Udbyhøi er strandet tvende Jagter; den Ene, ført af Skpr. Nissen fra Flensborg og ladet med Hørfrø, ligger oppe paa Lodsoldermandens Eng, og baade Skib og Ladning staae til Redning; den Anden, Skpr. R. Rude af Kjerteminde, bestemt til Hjemstedet med Brænde, er sønder slaaet. Folkene maatte tilbringe en frygtelig Nat paa Vraget 7 bohmiske Bjergfolk give i denne Tid Concerter i Husum og spille i Tilgift flere wienske Dandse af Straust og Lanner.
Aalborg Stiftstidende, 1835-12-26
Svar paa det til Aalborg Avis Nr. 204 indsendte Stykke. Endskjøndt hine Spørgsmaal ikke egentlig ere rettede til mig men snarere til Byens Øvrighed, anseer jeg det for min Pligt at søge at berolige de af mine Naboer, der virkeligen maatte frygte for en fra Jernstøberiet opkommende Ildsvaade. Jeg maa da gjøre Vedkommende opmærksomme paa, at Jernet smeltes i en Kupol-Ovn (ikke i nogen Masovn), som en opbygget af ildfast Leer og omgivet med en Jernbeklædning: der forhindrer enhver Gjennembryden af det smeltede Jern (paa flere Steder bruges der blotte Leerovne uden nogen Beklædning).Men, om vi endog ville antage, at Jernmassen kunde gjennembryde saa stærke Skranker, da vilde den løbe ud paa Leergulvet og der af sig selv størkne og afkjøles, ligesom det skeer paa mange andre Steder, hvor Støbningen just foretages paa denne Maade. Hvad Skorstenen angaaer, da er den af dobbelt Muur og er (som Enhver ved egen Undersøgelse kan overbevise sig om, aldeles kold, endog naar Jernet i Ovnen har opnaaet sin høie ste Hedegrad. - Naar Støbningen er tilendebragt, da er J. den ogsaa strax slukket. - De Gnister, der indgade saamegen Skræk, opstaaer kun ved Antændelsen af Jlden og ere hverken meer eller mindre brændende end de, man daglig seer opstige af enhver Smede=Esse. Med Hensyn til det i Støberiet opbevarede Brændmaterial, da kan det ansees for uskadeligt, fordi det kun kan brænde ved en overmaade stærk Luftstrøm.
Aalborg Stiftstidende, 1835-12-26
I Kjøbenhavn bruge flere Jernstøbere de saakaldte Reverbeereller Trækovne, og der staaer Jlden flere Alen oven ud at Skorsteenspiben, uden at Naboer og Gjenboer tage nogen No. tits deraf. Det ligger desuden i Sagens Natur, at de Arbeidere, der ere vante til at omgaaes med farligere Materialier, ere langt meere forsigtige i Behandlingen af disse, end de Arbeidere, der have med tilsyneladende mindre farlige Ting af bestille, og deraf følger, at der opstaae maaskee 1000 Jldebrande, paa Steder og af Aarsager, hvilke man ikke tiltroer nogen Farlighed, medens der neppe opkommer 1 fra et Jernstøberi. Jeg for min Deel mindes ikke nogensinde at have hørt noget Exempel paa det Sidste. - Vil man sammenligne mit Jernstøberi med en Snedkers Værksted, hvor Loftet er opfyldt med Bræder og Spaaner, hvor Svende og Drenge staae i Høvl spaane til Knæerne og arbeide, hver med sit Lys for at sig hvor en Haandfuld Spaane, antændte paa Jldstedet eller ved endog paa en paa Gulvet liggende Jernplade, tjene til at koge Limen - eller med et gammelt forfaldent Bageri, hvor der foruden Bagerovnen findes mangfoldige Læs tør Lyng da kan man vel neppe være i Tvivl om, hvor der er den største Sandsynlighed for en opkommende Ildsvaade. Aalborg, den 25de Decbr. 1835. H. Smith.
Aalborg Stiftstidende, 1835-12-26
Reisende. fra Kallundb. til Aarh.: Kammerr. Fleischer, Krigsr. Treschow; Komd. Clandi; Procurator Nors, Conditorlærling Andersen; Gromd. H. Bus. Fra Aard. til Kallundb.: Mechanius F. C. Kabel; G. J. W. Borup Mad. A. Michaelsen; Adjunct Arnzen. - Med Dagvognen til Aalborigaar. Fra Aarhuus: Lodsoldermand Stricker; Forvalter Jensen; Cand Arnzen; Kjøbmand Petersen. Fra Hobro: Jfr. Bagger.
Aalborg Stiftstidende, 1835-12-26
Døde. H. Ch. Jørgensen, 23 A.; Literatus A. Rasmussen, Grovsmed sv. P. C. i Kittelsen, 37 A.; Værtshuush. R. Christensen, 36 A. (af Kopper); Skolelærer S. G. Praem : Snedker Hattesen, 11 A. (af Kopper); Ane M. Liv, degaard : Johanne M. Lange, 62 A. Skomager H. C. Hasse, 50 A.; The handler Th. Poulsen, 30 A. (af Kopper); Alle i Kbhvn. H. M. Møhl, i Møhl, 27 A. (paa Hjemreisen fra Ostindien. Enkefru Chr. L. Trappand f. Fæster, 58 A., i Ringkiøbing. Skipper Jacob Jensen, 64 A., i Hof sens. Oberstlieutenant F. Ch. Posselt, forhen Premiermajor i holstenske Lancencer=Regiment, 54 A., i Haderslev. Pastor Johan Ludvig Grot 198 Aar, i Norderbrarup Præstegaard (han havde i over 57 Aar være Præst og kun i den senere Tid havt Hjælp til sit Embedes Bestridelse, Som middelaldrende Mand var han svag, men gjenvandt sin Helbred, ved Søbade. Jndtil sin høieste Alder brugte han derfor daglig kold Bad, og til allersidst daglig Vasken med koldt Vand over hele Legemet)
Aalborg Stiftstidende, 1835-12-26
Frederikshavns Skibsliste. Jndk. D. 21de Decbr.: L. Stidsholt f. Læss, ball. (udg. d. 21de, D. 22de : N. Erichsen f. Kbhvn., og d. 24de: H. Christensen f. Mariager m. Stykg. - Udg. D. 21de : A. Andersen og N. Nielsen f. Aalb. t. Norge. D. 22de : H. Larsen t. Nyborg m. Østers. A. Lange f. Warb. t. Gotha Aalborg Kirker.
Aalborg Stiftstidende, 1835-12-26
Søndagen mellem Juul og Nytaar prædiker til Høimesse i Budolph. Kirke Hr. Pastor Boesen; i Frue Kirke Hr. Lic. theol., Pastor Hald- Til Aftensang i Budolphi Kirke Hs. H. Hr. Stiftsprovst Krarup i Frue Kirke Hr. Pastor Fogh.
Aalborg Stiftstidende, 1835-12-26
Ved Tallotteriets 1215de Trækning i Wandsbeck udkom Nr. 35. 51. 28. 10. 19.
Aalborg Stiftstidende, 1835-12-26
Bekjendtgjörelser. Fraværende Slægtninge og Venner meddeles herved sörgeligst, at min elskede, virksomme Mand Hans Hansen, Söndagen den 20de Ds., om Aftenen Kl. 103, efter 5 Ugers Sygeleie, ved en rolig Död omskiftede Tiden med Evigheden. Krastrup, den 22de December 1833. Edle Hansen, föd Secher.
Aalborg Stiftstidende, 1835-12-26
En Lærerinde til 2 halvvoxne Børn attraaes til anstundende 1ste Mai 1836. De Reflecterende adressere deres Breve til Lund Præstegaard pr. Hjørring.
Aalborg Stiftstidende, 1835-12-26
Efter Begjæring af vedkommende Udlægshaver bliver den Kjøbmand Ole Reenberg tilhørende og paa denne Byes Algade beliggende Gaard, Nr. 34, med udlagte Lodi Byens Kjær og Grønmark, stillet til offentlig Auction, der afholdes : Mandagen den 25de Januar 1836, om Formiddag gen Kl. 10, paa Raadstuen, her i Byen, og Mandagen den 8de Februar 1836, om Formiddagen Kl. 10, ligeledes paa Raadstuen, samt Mandagen den 22de Februar 1835, om Formiddagen Kl. 10, paa den sælgende. Eiendom. Conditioner, Pante=Attest og øvrige Eiendommen ved kommende Documenter ville blive bekjendtgjorte paa Auctionsstedet og ere forinden til Eftersyn paa Undertegnedes Contoir. Dette tjener til alle Vedkommendes Efterretning, overleensstemmende med Pl. af 22de April 1817. Nykjøbing Byes og Morsø Herreders Contoir, den 22de December 1835. Rummelhoff.
Aalborg Stiftstidende, 1835-12-28
Rusland. Man har i en Ukase, som er udstedt under Keiserens Ophold i Kiew, kort efter hans Nærværelse i Warschau, etnyt og temmelig utvetydigt Beviis paa Keiserens Utilfredshed med Polakkerne. Det hedder nemlig deri, at Caren, ved at henvende sin Opmærksomhed paa de fra Polen erholdtes Gouvernementer, med særdeles Mishag har overbeviist sig om, at Adelen i disse Egne for en stor Deel har unddraget sig fra Tjenesten i Hæren eller i Civilfaget, og hengiver sig til Lediggangs). Af denne Grund overdrages ved Valgene til Provindsial=Embeder en stor Deel af disse Poster af Adelen til saadanne Personer, som enten aldeles ikke eller kun meget lidet have staaet i den egentlige Statstjeneste. Paa denne Maade komme de Fortrin, som med Rette ere inddrømmed Adelen i Store=Rusland, for dens trofaste og høimodig Opoffrelser af Liv og Kræfter i Fædrenelandets Tjeneste, hiin Adel uden nogen Fortjeneste tilgode og Keiseren har derfor, i den Hensigt at standse disse Misbrug, forordnet: 1) at fra nu af skal i Gouvernementerne Wilna, Grodno, Minsk, Wolhynien, Podolien og Bialystok Ingen have Rette, til at blive valgt til de Poster, som det er overladt Adelenske at besætte, forinden han i 10 Aar har staaet i Statens Tjeneste, enten i Militair= eller Civil=Faget. 2) Herfra undtages kun de, som i 2 Gange 3 Aar (Adelens Valg foretages kun hvert 3die Aar have beklædt de af Adelen besatte i Poster, hvilken Tjeneste da træder istedet for Statstjenesten, de med Hensyn til Rettigheder.
Aalborg Stiftstidende, 1835-12-28
Spanien. St. Sebastian, der i lang Tid har været ængstet af Cardskisterne, men, uagtet sin usle Forsvarstilstand, dog har holdte sig, har nu faaet Luft, i det Carlisterne have forladt de allerede aabnede Lobegrave og trukket sig tilbage til Tolosal. Angrebet paa denne Fæstning har kostet den carlistiske Hær ikke faa Offere. J Madrid synes Tilliden til, at Regjeringens Midler ville være tilstrækkelige til at gjøre Ende paa i Borgerkrigen, at voxe med hver Dag. General Cordovalg har indsendt en Lykønskningsskrivelse til Cortesforsamlingen og Kamrene have, uagtet hans og Armeens Uvirksomhed, dog voteret ham en Takadresse, som igjennem Regentinden bliver ham tilstillet.
Aalborg Stiftstidende, 1835-12-28
Som et mærkeligt Beviis paa fremmed Indflydelse paaet det spanske Ministerium, fortjener det at anføres, at det er slykkedes den engelske Gesandt, at udvirke et Decret, ved hviltilket Circulationen af de engelske sættes paa lige Fod med Circulationen af de indenlandske Journaler, efter en iforvelen for de indenlandske Blade bevilget Nedsættelse af Poretoen til det Halve. Civilisationens Befordring og den muligste Udvidelse af Publicitetens Goder, angives som dette Decrets Motiver. - Den franske Journal des Debats yttrer nogen Iversyge over denne Forret, som saaledes er indbrømmet den engelske Journalistik, og bemærker, at den spanske Regjering vilde gjøre vel i, at inddromme de franske Journaler samme Begunstigelse.
Aalborg Stiftstidende, 1835-12-28
De portugisiske Hjælpetropper have kun gjort en maadelig Debut i Spanien; thi i Zamora er det kommen til blodige Optrin imellem dem og Spanierne. Først skal der, strax efter Portugisernes Ankomst, være opstaaet Klammeri imelklem dem og Haandværkerne i Byen over de fremmede Penge, de vilde give ud. Den 24de var en spansk Landmand bleven dødelig saaret af nogle portugisiske Soldater, og næste Nat blev en portugisisk Soldat myrdet paa en offentlig Plads, hvor hans Kammerater næste Morgen fandt hans Lig i Snavset. Rasende forbittrede herover droge de derpaa igjennem flere Dele, af Staden, saarede og mishandlede alle Spaniere, de traf paa, opbrode flere Boutikker og begik afskyelige Grusomheder, saa Zamora lignede en med Storm indtaget By. Siden var det dog bleven roligt igjen.
Aalborg Stiftstidende, 1835-12-28
Preussen. Samtlige Individer af det preussiske Gardedetaschement, som bivaanede Leiren ved Kalisch, skulle, til Erindring om denne udmærkede, militaire Festlighed, anlægge og bære et Tegn, som, efter Forlydende, kommer til at bestaae i en Lidse, men, hvor den skal anbringes, er endnu ikke bestemt.
Aalborg Stiftstidende, 1835-12-28
De hollandske Kornlove vedblive at spænde Publicums Opmærksomhed, forsaavidt som de muligt kunne faae Indflydelse, paa Jndførselen af preussisk Korn. Der skal foreløbigen være gjort alvorlige Forestillinger i Haag og der vil, i værste Tilfælde, uden al Tvivl, blive grebet til stærke Repressalier.
Aalborg Stiftstidende, 1835-12-28
Grækenland. Man kan oftere have Leilighed til at glæde sig over, at det ikke Alt er sandt, hvad der fortælles i Aviser. Saaledes tilbagekaldes nu de Efterretninger, man havde havt om en almindelig Opstand i Grækenland, og det er nogle Journaalers Mening, at Udbredelsen af dette Rygte i de franckfurtske Blade, hvorfra det gik over i engelske og franske Tidender, en og alene har havt sin Grund i Børspeculationer. Dette er saameget vissere, som vi nu have Efterretninger fra Athenen selv, som gaae til 17de Novbr. Det ny oprettede Statsraad, en Art Nationalrepræsentation, men som bestaaer af Medlemmer fra de forskjellige Provindser, der udnævnes af Regjeringen, er bleven aabnet ved en Art Trontale, som forelæstes af Statsraadets Secretair Panazo SouzoVi udhæve de, for den almindelige Politik, mærkelige At tringer af dette Actstykke.
Aalborg Stiftstidende, 1835-12-28
Kampen for Grækenlands Uafhængighed kaldes vor Tids største Begivenhed, paa hvilken Kong Ottos Tronbestigelse har sat Kronen. Som hans Regjerings berømmeligste Tids punct betegnes det nærværende Øieblik, i hvilket Grækenland, seer sine Forsvarere, deels i Besiddelse af krigeriske Værdigheder, deels omgivende Tronen som Deeltagere i Landets almindelige Forvaltning. Europas Folkeslag afbetale paa en hæderlig Maade Grækenland deres gamle Gjæld ved at tilbyde det dets liberale Lovgivninger og det er Kong Otto, der har paataget sig den Møie at indføre og anvende dem i vort nylig oprettede Kongerige. Det er et stort Foretagende. Eder tilkommer det at lede det, derpaa beroer Udfaldet. Eders Erfaring maa række Theorien Haanden. Naa J med Mod og Aabenhiertighed forkynde Sandheden, ville I aldrig glemme, at J lægge Grundvolden til Folkets Uafhængighed og at det er Eders Pligt, at medvirke til at gjenoprette Enighed og Folkets Velfærd. Saaledes ville J høste Frugterne af Eders lange Kamp. Som Folkets og Tronens urokkelige Støtter, ville J tillige være Haandthævere af Grækenlands Ære. Den vil være sikker i Eders Hænder, som her danne Grækenlands første Stats-Jnstitution.