Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-12-20
da det af Hr. Pittel opfundne, og af Hr. Dr. Lentin foregivne undslettelige Blæk ingen stræng Prøve udholder, efter et Forsøg af Hr. Apotheker Gruner i Hannover. skarp, og derimod ret glat) overløb Grundlinierne i den Blomst eller andet, som man vilde afkopiere, at samme blev staaende reent, tydeligt og undsletteligt paa det underliggende hvide Papiir. Men før fire Ugers Forløb, var Farven saaledes indtørret, at man ingen Aftegning øinede ved det stærkeste Tryk med Griffelen. Jeg blandte derfor Linolien halv med Bomolie, og nu holdt sligt et Blad sig længe, naar det ikkuns tilgavns blev vogtet for Støv. Herpaa opdagede jeg en anden Nytte af dette farved Papiir. I min Have behøvede jeg et stort Antal Nummere til mine Blomster, Træer og andre Haveværter. Af overskrive alle disse med Oliefarve og en Pensel var for møi sommeligt og tidspildende, og desuden slet ikke anvende ligt, fordi mangen Væxt var kuns engang, eller slet ikke, mangen derimod ved stor Formerelse 20, og 30 fold forhaanden, hvor jeg da ved det sidste Slags maatte have et Numer ligesaa mange Gange, og man ved Forplantelsen ikke først kunde gaae hen at male Numere med Oliefarve, som i det mindste maatte have 24 Timer at tørres i, førende man kunde bruge dem. Jeg var derfor nødsaget, at tage min Tilflugt til Blyanten, og dermed skrive Numerne paa Pindene. Men i det næste Foraar havde Veirliget saaledes udslettet alle Træk, at de færreste Numere vare kiendelige. Jeg tog desaarsag min Tilflugt til ovenmeldte farvede Papiir, skar en Strimmel deraf, saa bred som Pinden, der skulde betegnes med Numeret, lagte den sorte Side paa Pinden, og skrev Numerne derpaa med Griffet len, hvilke aftegnedes saa reent og tydeligt, som om de vare skrevne med Blyant, og efter 4 Aars Forløb havde jeg der Glæde, at, endskiønt tree Fierdedele af Træet var næsten ganske forraadnet, Nummeret selv dog endnu var fuldkommen tydeligt at see. Anmærkning. Naar man vil paategne disse Numer ret smukt og reent, saa snitte man Fyrretræet saaledes, at altid Speilet, men ikke Aaret kommer paa Overfladen. Man kan skrive ligesaa got derpaa med Blyant eller Griffen som paa Papiir. Derved, kan man beqvemt undvære den møisommelige og ulæselige Paatrykning med Lettere, (Bogtrykker=Skrifter) eller den overordentlig dyre Anskaffelse af Flisestykker, som ved nogle tusende Numere torde koste over 30 Rdlr. Den tredie Nytte, som nærværende Bekiendtgiørelse egentlig forskaffer, bestaaer i, at man, naar man paa bemeldte Maade farver ret fiin hollandsk Papiir, ret got kan skrive igiennem samme, og det uden at det kan udslet. tes. J offentlige Embeder staaende Civil= og Militær=Personer, Kiøbmænd o. fl., som ofte have korte Ordre at udstæde i Feldten eller paa Reiser, og ikke aldtid forefinde Blæk og Pen, kunne skrive samme lige saa got som med Blæk, og det i Vognen eller paa Hestene, naar de lægge det hvide Blad paa Bindet af en Tegnebog, og det farvede Blad oven paa samme, og med Griffelen eller enhver anden derefter tilspidset Pind skrive det Fornødne. Endnu meer: Tager man istedenfor Griffelen en engelsk eller anden god Blyant, som ikke let afbrydes ved det fornødne Tryk lægger et hvidt Blad fiint Papiir paa den hvide Side at det farvede Blad under den Side hvor det er farvet ligeledes et hvidt Blad Papiir, og skriver med nogenlunde Trykning paa det øverste hvide Blad Ordren, Brevet; Vexlen o. d. m. med Blyant, saa har man Skrivten dobbelt, med een Møie, ja lægger man endnu et farvet og hvidt men dog meget fiin Blad derunder, saa faaer man Skrivten tree Gange maaskee endnu oftere ved at lægge flere Lag, under, især naar de underste farvede Blade farves stærkere. Her kan altsaa en Ordre udstædes flere Gange med en og samme Skrivt Træk, eller Prima= og Sekunda=Vexel paa engang skrives saa nøie overeenstemmende, at en Forfalskning lader sig lige saa lidet, ja endnu langt mindre tænke muelig, end om de bleve trykkede. Den fierde Nytte torde bestaae deri, at, naar man for Kønrøyen tager enhver anden Farve, som lader sig bruge til Oliemalerie, river den tilgavns med Lin= og Bomolie, samt tilbereder dens Nüancer Forhøininger og Fordybninger ved lysere eller mørkere Farve, overstryger et Oktavblad med hver, men gjemmer Resten vel i en lille Æske og derpaa indretter Griffelen saaledes, at den i den ene Ende bliver spids (dog ikke skarp, at den ei river ind i Tegningen) men i den anden Ende 1/2 Tomme bred, (ogsaa lidt meere eller mindre), for med hiin at kunne giøre Grundridset, med denne de brede Flader - at naar man lagttager alt dette, saa vil man derved (især naar man tænker nærmere over denne Sag, og ikke lader det mangle paa Forsøg) frembringe et pastellagtigt Malerie, hvorved man ikke behøver at bruge den Loriottiske Fixation, og som næsten torde have det matte fløielsagtige ved sig, og være varigt og uforanderligt. Man bærer sig af dermed paa følgende Maade: Tegningen eller Kobberstykket, som man vil afmaale, bliver fæstet med nogle Naale til det underliggende Papiir, at den ikke kan bringes af lave, og det kuns paa den venstre Side. Derpaa skydes Bladet ind fra den høire Side, og det under den Deel af Tegningen, som skal have denne Kouleur. Et Exempel vil giøre det forstaaeligt. Vil man male en Rose med dens grønne Blade, skyder man Bladet med den rosenrøde Grundfarve lige under det Sted paa Tegningen, hvor Rosen er afbildet, fører den spidse Griffel over Grundlinierne, og derefter med den brede, Griffel paa den hele Flade, paa det at Farven kan overalt aftrykkes lige og tydeligt, og ved at aabne Papiret paa den høire Side see flittig efter, og Aftrykket bider got paa, hvis ikke, saa gientager man samme med noget stærkere Tryk, indtil det bliver efter Ønske. Siden skyder man i dets Sted, et mørkere Blad under for at frembringe Skyggen, og begynder at skatere. Skyggen giør man ikke med den spidse Griffel i Linier, men fordeeler den konstmæssig med den brede Griffel, og lægger stedse et andet mørkere Blad under, indtil Skyggens behørige Dybhed er tilveiebragt. Ligeledes bærer man sig af med lys Farver, naar man vil give Gienstanden Lys. Her 1 ager man det med samme Grundfarve malede Blad under de af Rosens Blade, som skulle males grønne, siden de Blade som give Skygge og Lys, og fortfarer dermed paa samme Maade. (Slutningen følger.) Kronologisk Tabet. over de vigtigste Begivenheder, som have Hensyn paa den 6 naarige franske Krig. (No. 33. Fortsættelse.) Julii 1794. 27. Væbnet med en Pistol og kuns ledsaget af til Personer, traadte den modige Legendre ind i Jakobinernes Sal. Flur gik han løs paa deres Præsident Vihler, for at nedskyde ham. Almindelig Skræk overfaldt Jakobinerne de trængte sig, en efter den anden, til Døren, adspredt sig i Gaderne, og flyede, som om en Armee var dem paa Nakken: Legendre tillukkede nu deres Forsamlingssal. og overbragte Konventen Nøglerne dertil med samme Høitidelighed, som en Feldtherre tilskikker sin Souverain en erobret Stads Nøgler. Desuden udbredte de Beslutninger, hvorved Konventen erklærede alle Hovedmænd for Sammenrottelsen, alle Municipalitætens Medlemmefor fredløse, lig en Skræk, den faste, mandige Stil ling, som den tog, indgad saa megen Tillid; de Kommissairer, som den havde udsendt i Stadens adskillige Qvarterer, haranguerede Folket med saa megen Eftertryk og Snildhed, at endelig Fleerheden i Paris erklærede sig til Gunst for Repræsentanterne. Den bevæbnede Magt vendte sig nu fra alle Sider imod Henriot. Snart fandt de fordeelte Grupper, som endnu forsvarede Robespierres Partie, fortrængt fra et Qvarteer i et andet, sig indsluttet i Grevepladsens snævre Omfang. LevnardBourdontrængte, udi Spidsen for nogle væbnede Sektioner og en stærk Afdeling National-Gendarmerie, frem i 3 Kolonner paa denne Plads. Alle Udgange, alle Gaader som løbe dertil, bleve besatte; Raadhuset blev omringet; de Bander, som havde holdt med Robespierre adspredte sig efterhaanden, eller sloge sig endog til Bourdønds Trop. (Fortsættelsen følger.) Følgende yderst kurise politiske Piece er ganske nylig kommen for Lyset paa det angivne Trykkested Bremen.