Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-08-03
Der fortælles fra Paris, at det lykkedes Grækerne, førend denne Begivenved tildrog sig, at opsnappe et Tyrkisk Skib og 2 Tyrkiske Krigsbrygger som vare ladte med Fanger og røvet Gods fra Øen Chios; disse Skibe bleve opbragte til Corinth. – Jfølge Efterretninger fra Smyrna er der kun 20,000 Græske Jndvaanere tilbage paa Chios af de 110000 som før opholdt sig der. 44 Landsbyer og alle Kirker, selv de Catholske, ere blevne ødelagte. 41000 Fruentimmer og Børn ere blevne bortførte fra Øen som Slaver. - Som en trøstelig Efterretning ved denne store Ulykke, som er mødt Tyrkerne, fortæller den Østerrigske Jagttager, at Paschaen af Ægyptens Flaade har sat 8000 Mand i Land paa Den Can dig, og at den Ægyptiske og Algierske Flaade har angrebet 70, 80 Græske Fartøier, som førte Tropper til Candia og taget 27 af dem og boret flere af dem i Grund. (Men denne Efterretning er formodentlig ikke andet end en Opdigtelse for at beroelige Almuen i Constantinopel, da intet Datum er anført ved denne Begivenhed, og da man har Efterretninger over Melos som vel tale om Tyrkernes uheldige Landgang, men ikke noget om den forefaldne Søetræfning, og man har desuden en anden Efterretning om at den Græske Flaade skal have angrebet og slaget den Ægyptiske ved Øen Rhodos. – Men foruden at Grækerne have udført denne store Heltegierning, saa have de ligeledes foretaget en anden, hvorved de ikke have lagt mindre Mod og List for Dagen. De skulle nemlig have bemægtiget sig den vigtige Fæstning Patras paa Morea paa følgende Maade: General Kolokothron, som beleirede denne Fæstning, saae sig ikke i Stand til at erobre den; da den Tyrkiske Flaade havde i Februari Maaned forsynet den med alt det Fornødne, og havde bragt en stor Mængde af Kanonerere med fra Constantinopel til at betiene Artilleriet. Desuden opholdt sig de to tappre Feldherrer Jussuf Pascha og Mebemed Pascha (som er udnævnt til Capudan Pascha) sig i Fæstningen. Da han ikke kunde angribe Fæstningen, saa søgde han at lokke de Beleirede til at giøre hyppig: Udfald, hvorved han befalede sine Folk bestandig at tage Flugten for Tyrkerne. Da han saaledes havde vidst at indgyde dem Tillid saa deelte han sin Armee, som omtrent bestod af 10 12000 Mand, i to Deele. Selv stillede han en Hob af 2000 Mand af de kjækkeste bag ved Vandledningerne, og gav den øvrige Deel af sin Hær Befaling at giøre et Angreb paa Tyrkerne; men derpaa at trække sig tilbage, og at søge at lokke Fienden saalangt som mueligt frem, ja selv paa hiin Side Volobierget; hvilket lykkedes dem. Saasnart Kolokothron nu saae, at begge Paschaerne vare marscherede forbie Høiene ved Hierokomon, saa brød han frem af sit Baghold. Han trængte nu paa engang frem til Porten af Castellet og brød ind igiennem den, uden at bryde sig om en Salve af Kanoner og Flinte. J Fæstningen bleve nu alle Tyrkerne nedsablede, Den øvrige Deel af hans Hær vendte sig imod Tyrkerne, saasnart den fik at vide at Fæstningen var indtaget, og begge Pascheerne flygtede derpaa i Uorden til Dardanelslottet Castro de Morea, men da dette Fort er meget svagt, saa rømmede de det strax og begave sig til Skibs til Lepanio. Denne Begivenhed tildrog sig den 30te og 31te Maji gl. Stiil, altsaa den 12te Junii. - Det skal see sørgeligt ud for Tyrkerne i Albanien og Thessalien. Larissa, Hovedstaden i det sidste af disse Lande, er for nærværende Tid beleiret af Grækerne. ChorschidPascha har lagt en Besætning ind i Castellet i Janina og er d. 16de Junii brudt op for at undsætte Larissa(Maaskee han indseer, at han ikke kan holde sig længe i Albanien, og søger i Tide at retirere til Macedonien). Sultanen som erkiender hvilke skadelige Følger hans grusomme Ordre har havt, har nu kastet Skylden paa Paschaen af Salonich og ladet ham halshugge. – Rygtet gaaer at Castellet i Athen har capituleret. – Den Græske Regiering bevilger nu sine Soldater istedet for anden Sold; 1 Tønde Land til hver Mand for hver Maaned han tiener i Morea og 1 1/2 Tønde naar han tiener uden fordet. Døer han i Krigen, saa tilfalde Jorderne hans Familie, da Tyrkerne vare i Besiddelse af 2/3 Dele af Jorderne, saa have de nok at bortskiænke.