JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-04-04
Auction. Torsdagen den 16de April førstkommende bliver udi Ørsted Bye, Rougsøe Herred, Randers Amt, om Formiddagen Kl. 10 slet ved offentlig Auction bortsolgt afgangne Madame Rostes der eiede og seeneste beboede Huus med tilliggende Haugeplads og 2 Fdkr. 2 en halv Album Hartkorn, indrettet til Beboelse for en honet Familie og forsikkret i Brand Kafsen for 370 Rdr., derefter bliver samme Dag ligeledes bortsolgt endeel Jndboe og Løsøre, bestaaende af Borde, Stole, Skatol med Skab, Dragkiste, Kister, Linned, Gang= og Sengeklæder, en jern Kakkelovn og en Malkekoe samt 7 en halv Trave Langhalm, med noget mere, de Lysthavende vilde derfor behage at indfinde sig paa Auctionsstedet hvor Conditionerne nærmere vil blive bekiendtgjort. Randers, den 24de Martii 1801. S. A. Stadfeldt, Auctions Directeur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-04-04
De som have noget at fordre i Stervboen efter afgangne Maren Jensdatter, sal. Jens Frederichsens Enke i Deiret paa Jsgaards Gods, ville inden 12 Uger fra Dato anmelde deres Krav hos undertegnede Skifteforvalter og behørig bevise samme. Jsgaard, den 23de Martii 1801. O. Marcussen, Kammerraad.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-04-04
De som have nogen lovlig Fordring paa afgangne Smedde Enke Mette Nielsdatier i Tved paa JsgaardsGods, hendes Stervboe, ville inden 12 Uger fra Dato melde sig hos undertegnede Skifteforvalter, og behørig ligitimere deres Krav. Jsgaard, den 23de Mar til 1801. O. Marcussen, Kammerraad.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-04-04
Onsdagen den 8de April næstkommende bliver i Hunds lund Præstegaard i Hads Herred foretaget offentlig Auction over en Deel Boehave og Løsøre, Præsten Hr. Wogelius tilhørende, saasom nogle Stykker Sølv, hvoraf det meste Kbhvns Prøve, Boeskab, bestaaende af Skabe, Borde, Stole, Kakkelovne, Kobber, Tin, Steentøi, Sengeklæder, endeel Bøger i adskillige Sprog og Gaardsredskaber med mere.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-04-04
Da Jndersten Else Nielsdatter i Hammel ved Dom er skildt fra Egteskab med sin for 7 Aar siden bortrømte Mand Søren Jensen Gammelbye, nu vil indlade sig i nyt Egteskab, har hun forlangt sin Boe taget under lovlig Skiftebehandling, til den Ende indkaldes herved bemeldte hendes bortrømte Mand, om han er siden ved Døden er afgaaet, med 6 og 12 Ugers Varsel at møde her paa Skriverstuen ved Skiftesamlingen den 6te Mai og 17de Junii førstkommende, for at beopagte sin lovlige Ret under Skiftet. Til Efterretning meldes, at Boens Masse er ved Registerings og Vurderingsforretningen befunden saa ubetydelig, at naar samme bliver sammenholdt med den foregivne Gield, intet kan blive at arve. Frysenborg, den 26de Martii 1801. C. Borch, Forvalter ved Grevskabet. Sæcular=Sang for Vennekredse i Aaret 1801. af N. Blicher, faaes hos Bogbinder Cortsen i Rau
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-04-08
Indenlandsk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-04-08
Kiøbenhavn, den 3die April. I Gaar var det en i Danmarks Aarbøger mærke, værdig Dag. Paa den havde man den anden Kamp med den overmodige Britte, og den er overstaaet til Hæder for Fædrenelandet. J Forgaars Eftermiddag gik 2 Divisioner under Admiral Nelson til Seils og lagde sig samlet en halv Miil Østen for Lynetten Qvintus, skraas for den sydlige Linie af vor Defension. Kl. 10 en halv lettede den engelske Flaade af henimod 40 store og mindre Skibe og nærmede sig. Vor Defension begyndte Bataillen. En uafbrudt Jld blev vedligeholdt i fulde 5 Timer. Det danske Mod viiste sig i det ædleste Lys, og den seiervante Britte saae, at Danmark har Mænd, som kan værne om dets Fred og kæmpe for dets Uafhængighed. De engelske anfaldt efter Sædvane paa een Punkt med deres hele Magt. Den sydlige Liniudholdt en morderlig Jld og besvarede den med Kraft. Chefen for Defensionen, den kiekke Olfert Fischer blev saaret, maatte forlade Skibet Dannebrog og førte derefter Kommanden paa et andet af Blokskibene. Alle Officererne udmærkede sig hver paa sin Post ved sandt Mod og de underordnede offrede gladelig deres Liv for Fædrenelandet. Kl. 3 begyndte Kanonaden lidt at sagtne og Admiral Nelson sendte noget efter en Parlementair i Land for at underhandle. Man siger, at han skal have hilset de Danske, som kiekke Brødre og i Depeschen gjort følgende Forslag. 1) at Danmark skulle afstaae fra sin Afliance med Rusland, 2) tillade ham at reparere sine Skibe og 3) modtage hans Saarede til Helbredelse. De 2 første Forslag skal vor ædle Kronprinds have ganske afslaaet, med det Svar, at Danmark havde endnu Mod og Kraft til at forsvare sig og sin Selvstændighed, men hvad det sidste angik, saa kunde Admiral Nelson vente, at Danmark vilde altid vise Menneskelighed mod sine Fiender. En Vaabenstilstand der vedvarer endnu, blev derpaa sluttet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-04-08
Admiral Nelson er i dette Øieblik i Land for selv at underhandle. Hans Forslag ere endnu ikke bekiendte, men det føler enhver Dansk, at vor Kronprinds, til hvem han har henvendt sig, aldrig vil modtage noget Tilbud som kunde vanhædre Nationen. Det er et kritisk og afgiørende Øieblik, og endnu mere Blod vil flyde i den næste Kamp, dersom Underhandlingerne ei falde ud efter Ønske. Man er beredt til at møde det Værste og staae eller falde som Mænd. 4 af vore Defensionskibe have lidt særdeles meget. Dannebroge fløi i Luften, efter at Mandskabet havde sat det i Brand; men de Engelske Tab, især paa Folk, er stort og dette skal Nelson selv have tilstaaet. C. Sk. I dette Øieblik siger man, at Vaabenstilstanden er for det første forlænget paa 3 Dage. Under Kanonaden kastede Engelænderne Bomber ind paa Nyeholm og Batteriet, som dog ei have anrettet i nogen Skade. Arieergarden af den engelske Flaade undet Parkers Kommando laae under Actionen stille ved Hveen. Snart kan man vente det nærmere Officielle. Nu nogle flere Efterretninger efter Øresundslisten, Breve og mundtlig Udsagn: Blokskibet Prøvesteen, commanderet af Capitain Lassen, har især udmærket sig. J 4 Timer har han sægtet mod 4 engelske Linieskibe, som bleve afløste af 4 andre, og den tapre Lasson holdt sig saalænge, til han havde kun 10 Mand og 2 brugbare Kanoner, hvilke han dog først lod fornagle inden han med sine faa brave Mænd svømmede i Land. Fra Qvintus fik han under Actionen Forstærkning, og vore brave danske Matroser, kappedes om, hvem der først kunne besætte deres slagne Brødres Plads. Paa Qvintus er ikke en Mand bleven dræbt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-04-08
Blokskibet Wagrien har og lidt meget, og blev først forladt af dets Commandeur, General=Adjutant Capt. Riisbricht med det overblevne Mandskab, da der ikke mere var en brugbar Kanon tilbage. Lilienskjold og Rothe have og særdeles udmærket sig, den sidste tog en Kavalleriepram paa Slæbetoug med sig, som sank ved Toldboden. Vi have i alt, som man siger: omtrent 1000 Mand i Dræbte, Saarede og Fangne, hvoriblandt nogle Officerer saavel af Søe, som Landetaten, men Engelænderne have lidt et langt større Tab paa sit Mandskab, der bestandig blev recruteret fra Parkers Skibe. Under Bataillen kom Nelsons Skib paa Grund, og han maatte flygte derfra, men 2 af hans Officerer (hvoraf den ene skal være hans Adjutant, som man siger han kaldte sin høire Haand) med 200 Mand bleve dræbte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-04-08
4 af de engelske Skibe skal staae paa Grund hvoriblant Nelsons skal være siunken til det øverste Batterie, 7 skal være saa beskadigede at de ere ubrugbare, andre holdes alene over Vandet ved Pumperne, kort : de fleste har faaet betydelig Skade. Derimod har Engelænderne bortslæbt 1 Blokskib og 3 Kanonpramme. (Et andet Rygte siger 3 Blokskibe og 4 Pramme.) Næste Post vil give nøiagtigere Efterretning derom. Men, saameget er vist, at de han har faaet, vil være ham til saare liden Nytte, da de ikke ere forladte af vore kjække Brødre, før de vare ganske ubrugbare. Man kan lægge Nelsonde passende Ordi Munden, som Pyrhus brugte da han havde slaget Romerne: "Vinder jeg saadan en Seir endnu, saa er jeg ødelagt. Engelskmændene skal Natten til den 4de April have opbrændt nogle af vore forskudte Skibe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-04-08
Kronprindsens Liv-Korps gjorde den 3die April Vagt, saavel paa Rosenborg som paa Palaiet paa Amalienborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-04-08
Man siger at Landeværnet i Sielland trækkes ind til løbenhavns Forsvar.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-04-08
Enthusiasmen i Kiøbenhavn for Konge, Kronprinds og Fædreland, er ubeskrivlig, og Folkets Stemme er : Død eller Seir, Selv de Qvæstede, som bleve bragte i Land, raabte: Kongen, Kronprindsen og den danske Nation leve, Vor ædle Kronprinds som hørte dette, var rørt til Taarer, over saa stort Beviis paa Folkets Kierlighed. Herskaber og andre som eiede Vogne, sendte dem til Toldboden, for at kjøre de Qvæstede til Hospitalerne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-04-08
Prindsen af Würtemberg er i dette beleilige Øieblikommen til Kbhvn. og ansadt som Gouverneur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-04-08
Man siger: at Hs. Majestæt Kongen vil flytte til Frederichsberg Slot.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-04-08
En ædel Uheekiendt har ladet tilsende det borgerlige Artilleriekorps, som besætter Qvintus, 500 Rdr. Anvendelsen og Uddeelingen heraf blant dem af dette brave Korps, som kunne behøve Understøttelse, har han overladt til Chefen og de øvrige Officerer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-04-08
Kammerherre Lindencrone har i en Skrivelse til Che sen for Kronprindsens Livkorps, Oberhofmarskal Hauch, sendt 1000 Rdr. til Armatur for bemeldte Korps, med den Yttring, at Svaghed hindrede ham fra at melde sig til personlig Tieneste. Det Kongelige Kapel har tilbudt deres Tieneste som Hautboister for Korpset.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-04-08
Den 27de Martii er udkommet en Forordning, angaaende Hielp af Bønderne i Danmark til de Gaarde, hvis Drivt formedelst Mandskabets Jndkaldelse paa denne Tid til Krigstienesten, ellers mueligen kunde standses.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-04-08
Preussiske Skippere som ere komne fra Østersøen sig ge: At den preussiske Consul i Helsingøer har anden Gang advaret dem om ikke at gaae til Engeland, i nærværende kritiske Tidspunkt. Men ville de ikke følge hans Raad, saa skulle de selv være Skibsrederne ansvarlige for følgerne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-04-08
2 Skippere som den 3die er kommen til Helsingøer, fra Nordsøen, har ikke seet nogen engelsk Flaade i Nordsøen, men blot 2 Fregatter som krydsede ved Kullen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-04-08
Det nye oprettede frievillige Jægerkorps, som nu alt er 200 Mand stærkt, over sig hver Dag 4 Timer i at exercere og skyde efter Skiven. Efter Forlydende har Keiseren af Rusland egenhændigen tilskrevet vores Konge et Brev, hvori han har givet den Forsikring, at ville sende 40 Krigskibe og 16000 Mand Tropper, som forenet, med den Danske og Svenske Søemagt, skulle agere mod den engelske Flaade, og at Frosten alene har været Aarsag i, at hans Flaade ikke allerede er kommen i Østersøen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-04-08
Søndagen den 20de Martii erholdt de akademiske Borgere efter Formiddagsprædiken deres Vaaben i det Kongelige Ridehuus. Deres Exerceerøvelser have begyndt Dagen derpaa. Deres Uniform bestaaer i en blaae Trøie med hvid Kant, lange graae Beenklæder med sort Fløyels Kant, hvid Kokarde og en sort Fieder paa Hatten. Den 2den April mynstrede den kommanderende General i Nørre-Jylland S. T. Hr. General-Major v. Moltke den 1ste Bataillon af det Nørre Jydske Landeværn Regiment ved Hjallerup i Vensyssel, under Hr. Major v. Penike, samt og Kiær Herreds Auxiliær=Compagnie; det første besandtes at bestaae i 450 kiække Mænd, da der endnu er 150 Vacancer, og det sidste af 177 ikke mindre duelige Landeværn. Alle oplivet af den varmeste Jver for Kongen og Fædrenelandet. Jkke mindre fremstillede sig i den beste Orden Drenninglund Sogns frievillige Kystmilice, 271 Mand stærke, hvoraf de 50 vare forsynede med gode Gevæhrer, saa Hr. Generalen bevidnede sin største Fornøielse til disse brave Landeværn. Jægerkorpset var endnu ikke samlet, men bliver det med det første. Hr. Capitain v. Gerstenberg. marscherede samme Dag med sin Artillerie=Detaschement til Fladstrand, og 1ste Eskadron af Jydske lette Dragoner, til Kysten imellem Hals og Fladstrand. Alting, er fuld af Mod. Den 4de April mynstrer Geneneralen det 1ste og 2det Bataillon af det Øster Jydske Landeværn Regiment.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-04-08
J Flensborg have Jndvaanerne anlagt et Batterie for 12 svære Kanoner til deres Havns Forsvar, hvortil de have faaet Kanonerne fra Rendsborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-04-08
Nu siger Rygtet, at der ogsaa skulle være detacheret Danske Tropper til Lübeck og til det Sachsen=Lauenburgske som tilhører Hannover, hvori Festningen Ratzeburg er beliggendes, i Nordost mellem Hamborg og Lübeck.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-04-08
Paa Elvstrømmen blev den 1ste April alle Tønderne borttagne og paa Helgoland Fyret slukket.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-04-08
Den 2den April blev og den Hamborger Digeport besadt af de Danske Tropper. Til den Tid var endnu ingen af Tropperne indqvarteret i Staden. Selv Oberste Ewald med begge sine Adjutanter Wasmer og Gerlach, logerer paa et Giestgiver Huus, hvor han betaler for alt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-04-08
Vacance. Sognekaldet til Hvornum og Snæbum Meenigheder i Onsild Herred, anslaaet for 150 Rdr., hvortil Hs. Majestæt denne Gang haver Kaldsrettighed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-04-08
Prædikanterne paa Fredag. Domkirken Hr. Stiftsprovst Jansen. Fruekirke Hr. Provst Bechmann.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-04-08
Prædikanterne paa første Søndag. efter Paaske. Høimesse. Aftensang. Domkirken Hr. Stiftspr. Jansen. Hr. Studsgaard. Fruekirke Hr. Provst Bechmann. Hr. Jahnsen. Hospitalskirken Hr. Jahnsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-04-08
Udenlandsk. Tydskland. Den Kongl. Statsminister, Grev af Schulenborg er den 30te Martii reist fra Berlin til Hanover. Efter Sigende i Anledning af de Hanoverske Landes Besætning, og man siger at det Hanoverske Ministerium har befaling ei at modsætte sig samme. To Batterier ridende Artillerier har og faaet Ordre at afm. ere fra Berlin.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-04-08
Den franske General Angereau faaer nu sit Hovedqvarteer i Maynz med 10,000 Mand. Overhoved bliver der nu i de 4 Departementer paa den venstre Rhin bredde inqvarteret 20,000 Franskmænd. Til Coblenz kommer der 4000 og til Com 3000.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-04-08
Den 27de Martii er nu igien en Keiserlig Hverver commando kommen til Frankfurt, og den 1ste April rykker de Keiserlige ind i Nyrnberg og Bamberg. Mellem Sirg- og Neckarflaaden kommer der til at staae 15000, og fra Neckar til Schweiz 10,000 Mand Keiserlige Tropper.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-04-08
Frankrig. Fra Egypten har man, med et Skib, som den 16de Martii er ankommen til Frejus i Frankrig, Efterretninger til den 4de Febr. Efter samme er de 2 Fregatter, Justice og Egyptienne kommen til Alexandrien den 24de Jan., med 15000 Flinter, 60,000 Kanonkugler og 500 Mand Kierntropper, hvoriblant 100 Artillerister. Der hersker Rolighed overalt, og Jndvaanerne blive de Franske alt meer og meer hengivne. Handelen florerer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-04-08
Admiral Gentheaumes Eskadre, som var indløben til Toulon, er igien afseilet derfra med 4000 Mand Landtropper.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-04-08
Adskilligt. Privatbreve fra Petersborg siger: At Hs. Majestæt Keiseren har sluttet en venskabelig Handelstractat med et Naboehof, som vil udbrede almindelig Glæde blandt de Handlende, hvis det bliver bekræftet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-04-08
Et Skib som er kommen fra Tunis til Toulon i Martii Maaned, har bragt den ubehagelige Efterretning, at Deien har erklæret den franske Republik Krig, efter 2 Maaneders Forløb.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-04-08
Ved et Diner, som General Murat gav lunder sit Ophold i Rom, blev blandt andre, følgende 2de Skaaler drukken: Af General Berthier: De nordlige Magters Vel; maatte deres bevæbnede Neutralitet være er Forbud til almeen Fred ; og Brigadechef Hercules : Havets Friehed leve, Maatte alle Nationer til den Ende understøtte Bonapartes og Paul den førstes Bestræbelser. Man siger: At den Artikel i den Luneviller Fredstractat, hvorefter Toscana er bestemt for Hertugen af Parma og Storhertugen igien lovet Skadeholdelse i Tydskland, har tiltrukken sig et stort nordisk Hofs Mishag.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-04-08
Efter et Pariser Blad, skal den hollandske Gouverneur Friderici paa Surinam, have ladet sig underkiøbe af Engelskmændene, for 50,000 Pd. Sterl., til at overgive dem Øen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-04-08
Bekiendtgiørelser. At der efter Kongelig befaling er føiet Anstalt til, at fyrene paa Cronborg, Nakkehoved, Anholt, Thuus, Skagen og Lindesnæs indtil videre holdes slukkede, det bliver herved til de Søfarendes Efterretning offentlig bekiendtgjort.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-04-08
Kiøbenhavn, i det Vestindisk Guineiske Rente= og General=Toldkammer, den 25de Martii 1801. Malling. Frelsen. Tønder Lund. Rosenstand Goiske. Oldenbura. Stoud. Kornerup, Fuldm.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-04-08
Førstkommende Mandag den 13de d. M. begynder Sommerturen med den ridende Postes Befordring, de Herrer Kiøbmænd og andre der vil have Breve afsendt med den nordre ridende Post vilde derfor behagelig lade samme indlevere om Formiddagen inden Middag; dette har jeg ikke skullet undlade herved at bekiendtgiøre. Aarhuus Post-Kontoir, den 8de April 1801. Holm. Krigssang. Det frievillige Jæger Korps i Aarhuus tilegnet af P. S. Rohde, Ober= og UnderRets Procurator, faaes hos Hr. Bogbinder Cortsen i Randers, Hr. Bogbinder Frydensberg i Horsens og paa Adresse=Contoiret i Aarhuus for 1 s.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-04-08
Da det erfares, at der er Folk, som finde en Fornøielse i, blandt Bonde-Almuen at udströe usande og foruroeligende Efterretninger, saa maae jeg herved have saadanne advarede, for Fremtiden at afholde sig fra, at give Bön, derne saadanne Efterretninger, som ikkuns kunne tiene til at gjøre dem frygtsomme og vankelmodige, da de i anden Fald maae vente, omde ere under det mig allernaadigst anbetroede Amt, da efter min Foranstaltning, men ere de under fremmed Jurisdiction, efter min Begiering, at vorde tiltalte, som de der fare medsandhed, og ikke meene deres Fædreneland det got. Aarhuus, den 6te April 1801. Morgenstierne. Palle Rasch, som for begaaet Hestetyverie sad arresteret i denne Byes Arrest, har, ved at bringes til Schanderborg til Forhør, der, den 12te Martii sidstleden funden Leilighed til at undvige, og da var iklædt en gammel blakket Trøie, lærreds Buxer, blaae Strømper, en rød Hue og Træeskoe; dersom benævnte undvigte Palle Rasch nogensteds antreffes, ombedes han anholdt og mig saadant tilkiendegivet, hvorefter hans Afhæntelse skal vorde foranstaltet og de derved foraarsagede Bekostninger Vedkommende gotgjort. Aarhuus, den 3de April 1801. Morgenstierne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-04-08
Fredagen den 17de April næstkommende om Formiddagen Kl. 10 slet, bliver paa Begiering af Degnen Sr. Schiøtz i Wibye, hans i Thiset Sogn, Jngerslev Bye tilhørende Bondegaard, skyldende af Hartkorn Jordskyld 2 Tdr. 5 Skpr. 3 Fkr. 1 nie fiortendedeel Alb. og Skovskyld 2 Fdkr. en ette og tyvendedeel Alb. med tilliggende Konge- og Kirketiender, ved offentlig Auction i Jngerslev til Salg opbuden, og om antagelig Bud skeer bortsolgt Høistbydende. Aarhuus, den 7de April 1801. Svitzer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-04-08
Formedelst Forpagtnings Fratrædelse, bliver paa Scheel, Nørre Herred, næstkommende 21de April ved Auction bortsolgt endeel Sengeklæder, Lagner og Dækketøi, Kiøkken og Bryggersredskaber af Kobber, Jern og Træe, samt nogle Plage og 6 Stude med mere; de Lysthavende vilde behagentlig tage Møde paa Scheel, bemeldte Dags Formiddag Kl. 9, da Auctionen begynder. Greenaae, den 7de April 1801. Behr, Auctionsdirecteur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-04-08
Min iboende Gaard paa Tangen No. 193 agter jeg underhaanden at bortsælge, samme Gaard er ganske af nye opbygt af min Formand sal. Hr. Jversen, og af min sal. Mand betydelig forbedret, med nye Svinestie til 20 Sviin samt Bermekuler til at oppampeBermen, den er særdeles beqvem til Handel, da der er 4 store og tørre Pakhuse, 3 gode tørre Kieldere og et stort Halvtag til Bræder, til Beboelse er 10 beqvemme Værelser, foruden Kiøkken, Spise- og Pultekammer, gode Kornlofter m.v., med Gaarden kan følge et nyt og profitabel Brændesinsværk, med alle muelige Brygge, og Brændeviinsredskaber, et stor Stabekar, en nye Kramboed, samt alle i Gaarden værende Kakkelovne, det hele kan kiøbes samlet for 3000 Rdr. naar man melder sig hos Underskrevne jo før jo bedre, da jeg ønsker at forlade Byen til Paaske Flyttetid. Skulde ingen Kiøber melde sig, da bliver det hele enten samlet eller separat bortsolgt ved en eneste offentlig Auction den 16de April dette Aar, til samme Tid bliver bortsolgt noget Jndboe hos mig C. M., sal. Løgstrups. Hos mig bekommes imidlertid Raffinade 2 Mk. 10 s. Pundet, Kaffebønner 2 Mk. 10 s. Pd., Puddersukker, 20 sk. Pd., Katrineblommer 20 sk. Pd., Svedsker 12 s. Pd., Kongo 1 Rdr. 8 s. Pd., Porcelain og flere Vahre til billig Priis, samt 3 store Kar tienlig til Mæske= eller Saltar.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-04-08
Den nye anordnede Confirmations=Bøn faaes hos Bogbinder Cortsen i Randers og paa AdresseContoiret i Aarhuus for 2 s. Stykket.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-04-08
Her paa Adresse=Contoiret faaes tilkiøbs: Linieret Papiir til Auctionsforretninger, a Bog, 2 Mk. Hovedmandtalslister, a Bog 2 Mk. og Arkviis i en halv s.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-04-11
le
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-04-11
Jndenlandsk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-04-11
Kiøbenhavn, den 6te April. Udfaldet af den blodige Bataille, som holdtes den 2den April, har paa vore Krigere som paa hele Folket ikke havt, anden Følge end den største Lyst til atter at binde an med den talrige Fiende, der paa sin Side synes at have tabt i samme Forhold af sin berygtede Raskhed. Vel sandt, at den sydlige Deel af vor Defension, mod hvem de Engelske henvendte deres forenede Kræfter, har lidt særdeles; men fraregner man hvad der er reddet og stødt til den nordlige Defension eller under Reparation samt de sunkne og i Luften opfløine Rum mere, saa har en mindre Erobring nok aldrig kostet mere engelsk Blod. De have allerede brændt nogle af de Skrog som vore Krigere overlod dem, da Kanonerne ikke meere kunde bruges. Af den forlangte Stilstand og deres Uvirksomhed i 4 Dage seer man, at de have lidt meget paa deres Skibe og Mandskab. Naar de have prøvet nok en Dyst med en Fiende, som de ansaae saa betydelig, vil deres Flaade nok blive nødt til, i Fald den kan, at vende hiemadDet fortiener at anføres, at Fienden ikke har taget er eeneste Defensionsskib ved Entring, men først viist sig i Bam de, da Skraagene, vare forladte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-04-11
Vor Flaade er i god Behold. Nye Forsvarsanstalter, fremstaae hvert Øieblik, og alle Borgerklasser kappes med hinanden i Mod og Patriotisme. Med et Ord: intet kan ligne den Kierlighed enhver bær til vor Regiering, som vaager over den danske Nations Værdighed, og den Kiekhed, hvormed man seer en fornyet Kamp i Møde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-04-11
J dette Øieblik underhandles der, og man troer, at Stilstanden vil blive forlænget; imidlertid er enhver tilsagt at møde saasnart der slaaes Generalmarsch, og alle Anstalter ere trufne til Slukning ved et Bombardement. Den svenske Flaade har man længe ventet og venter den endnu. I Gaar blev endeel af de i Bataillen faldne Krigere. hvoriblant 2 Officerer, begravede med megen Høitidelighed. Hele Kronprindsens Livkorps mødte med dets Kommandor Oberhofmarschal Hauch paa Paradepladsen, og trak derfra ud til Søeqvæsthuset paa Christianshavn, Kl. 11 om Formiddagen. Adskillige Admiraler, Søeofficerer, Præster med flere indfandt sig som følgende. Liigprocessionen gik igiennem Byen ud af Nørreport til Skibskirkegaard, hvor disse Ædle, som faldt for Konge- og Fædreneland, bleve jordede. Toget var overmaade høitideligt. 3 af vore Digtere Capitain Abrahamson, Lector Bruun og Adjunctus Bornemann forhøiede denne høitidelige Handling ved Mindesange fulde af varm Nationalaand. De bleve afsiungne med Følelse under deres Nedsættelse. 5 unge Piger traadde frem efter Jordspaakastelsen og strøede Blomster over Graven. Sangene meddeles her bo Være Fred med eder Alle, Dem vi saae i Kampen falde. Hver saa uforsagt og glad Stred for Konge, Land og Stad.