Berlingske Tidende, 1772-02-01
Stege paa Møen, den 4de Febr. J Anledning af Guds særdeles naadige Beskiærmelse over sin Salvede, vor dyrebareste Monark og allernaadigste Konge, blev Høystsammes høystglædelige Fødselsdag, som indfaldt den 29 Jan., af alle troe og retskafne Undersaatter i alle Stænder, celebreret i Stege paa Møen, saavidt mueligt var, efter Tidens Korthed at frembringe. 1) Mødte alle i Stege enroullerede Matroser i hvide Klæder med røde Skiærse, og posterede sig paa begge Sider af Opgangen af Apotheket, hvor Sælskabet forsamledes. 2) Kl. 2 indfandt sig af alle Stænder, som vilde tage Deel i saa almindelig en Glæde. De Kongel. Betientere, Magistraten, Præstene i Byen og paa Landet og de fleeste af Borgerne. 3) Saasnart Sælskabet var samlet, blev af det musikaliske Sælskab i Stege opført Concert og siunget en Aria. Derpaa traadde Hans Høiærværdighed Hr. Professor Gram frem og for en talrig Forsamling holdt en meget ziirlig og rørende Tale over Es. 29, 19. 20. Talen blev sluttet med en Aria, som passede sig paa Dagen og Sammenkomsten. 4) Da Arien var til Ende, blev efter given Signal skudt 27 Kanonskud, og under Trompeters Lyd og Frydeskriig af alle Tilstædeværende udraabt alle optænkelige Velsignelser og Lykønskninger over Kongen og det ganske Kongel. Huus. 5) Derpaa begyndtes Ball, og Nattens Mørkhed blev fordreven med en utallig Mængde Lys, hvormed næsten den heele Bye var illumineret. 1) Uden for Apotheket paa hver Side af Trappen stod en trekantet Pyramide paa en Forhøyning og oven paa hver en Globus. Paa de 2de Sider af Pyramiderne, som vendte ud advare af Hr. Capitain Lieutenant Matthias Bille følgende Malerier og Jnscriptioner anbragte, nemlig: Paa den første Side af Pyramiden en formørket Soel og et dunkelt Landskab, et ryggende Alter, for hvilket laae en Person paa Knæe, og med sammenlagde Hænder sende andægtig op til Himmelen. No. den under Maleriet var følgende Jnscription. Naar den blide Soel bedækkes. Af en tyk og skræksom Skye, Mennesker og Dyr forskrækkes, Gaae omkring at søge Lye; Den de dog en finde kand J et saa formørket Land. Paa den anden Side saaes en frembrydende Soel og et opklaret Land, hvorunder disse Vers: Men, naar Solen atter brækker Skyen, og af al sin Magt Lys og Varme til os rækker :Med en Majestætisk Pragt; Hvo kan da vel sørge meer, Alting smiller, alting leer. Ot et lyksaligt nu, bør anes uden Lige, Da den kulsorte Skye for Solens Skin maa vige; Derforvor Bøn til Gud, som kraftig Lue brænder, At vi vor Konge selv som eene Magten kiender.Paa den anden Pyramides første Side forestilledes Hs. Majestæt siddende paa en ophøyet Throne i Romansk Dragt, med Kronen paa Hovedet, Scepteret i den eene og Rigs Æblet i den anden Haand. Neden for Thronen sad Retfærdighed med et Sværd i den eene og en Vægtskaal i den anden Haand. Langt fra Thronen laae en Slave bunden, som bad Kongen om Naade, og paa Slavens Hoved vare 2 Ugler for at bemærke Ubluehed. Derunder følgende Jnscription. Skiælver for Monarkens Torden. Hver en Siæl, som Uret giør, Thi Kong Christian i Norden. De forkrænktes Sag udsøer; Raab da lydt da Møenske Land: Lenge leve Christian. Lev længe vor Monark, lyksalig paa dit Sæde, Du Dansk og Norsk Regent til vores fælles Glæde, Da Du retfærdig er mod hver en Undersaat, Det vidner Fienden selv Du givet har til Spet. Paa den anden Side fandtes en Deel Personer, som dandsede og svingede med Palme Greene, og derunder disse Vers: Sce, hvor glædes Nordens Sønner. Ved at see sin Soel paa nye; Ofre Himlen Tak og Bønner. Som trak bort den Vredes Skye. Vi nyt Liv og Glæde fandt. Da vor Nordens Spel oprandt. 2) J disse Pyramider brændte Lamper; desuden var paa Apotheket Pyramider i Vinduerne med Glaslamper af alle Slage couleurte Vande, som gav et meget vakkert Syn. De øvrige Gaarde i Byen, som ved Pyramider i Vinduerne distinguere de sig, vare følgende: Amtsforvalter Smiths Gaard, Kiøbmand Jensens og Kiøbmand Meyers. Hos en Kieinsmed, ved Navn Johan Mitz, paa hans Qvist brændte Kongens Navn en Chifre i klar og dunkel Prospect. Under den dunke Krone og Chiffre stod følgende Vers: Gud paa vores beste tænker. Mens at Satan smedder Lænker, Derfor vi til ævig Ære. Takke=Offer vil frembære; Gid jeg maatte smedde Lænker. Til den Mand, der ondt optænker, Jmod Konning Christian, De blev røde som en Brand. Under den lyse Krone og Chiffre følgende: Achitopels Raad er bleven Det til Skam skal her staae skreven, Daarlighed for hver en Mand. Vivat Konning Christian. Gid jeg maatte Hiertet smelte Paa den Mand, der vilde velte. Kongens Arve=Stoel omkuld, Og ey var sin Konge buld.