JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1753-07-06
Engeland wird wohl nichts von dem Leibgedinge der Gouvernantin, wiees anfanglich geheissen, zu Abkaufung der Preussichen Domainen ausbezahlen; dennes scheinet, das die Staaten von Holland das Geld dazu vorschiessen werden. Wer weiss, og ste alsden nicht diese Summe dem Stadthalter bey seiner Mündigket schenken, Man schilt hier sehr auf die Spanier, welche die Schiffarth unserer Nation in den Westindischen Gewässern uberaus stohren, die Hollandis. Schiffe angreiffen, und selbige bis nach ihren Seestrichen hin versolgen, wie sie dann ihnen nock neulich 2 Schiffe weggenommen haben. Man rustet sich mit aller Macht zu Curassau, um sich gegen diese Gewaltthatigketen und Plunderungen zu decken; auf der andern Seite gibt der Engl. Admiral, Knowles, denen Spaniern, die in seine Hande fallen, kein Quartier. Obgleich verschiedene dentsche Fürsten in ihren Staaten das Verboth haben ausgehen lassen, das niemand von ihren Unterthanen sich zu den Engl. Colonien in America anne men lassen saa te, sohat man doch ein Schiffzu Rotterdam mit diesen Emigranten wieder beladen. Als slezu ihrer Anzahl nicht Platz genug darinn gefunden, haben sie sich gegen ihren Führer emporet, unterm Vormand, das ihnen nicht gehalten wurde, mas rersprochen worden ware. Bey dieser Gelegenheit waren bey nahe handgreifliche Discourse vor gefallen, und man hatte alle Mühe gehabt, den term zu stillen. Eine sonst glaubwürdige Person, welche diese Woche von Pensilvanien, wieder zurück gekommen, har versichert, das, nach denen Registern von Philladelphia, seit 2 Jahren mehr, als 12000 Emigranten allein in jener Provintz angekommen waren. Eben diese Person, welche auf ihre egene Unkosten diese Reise gethan, blos in der Absicht, jenes Land zu sehen, har einen solchen Gefallen daran gefunden, das sie nach det Schweiz zurück gegangen ist, ihre Familie zu hohlen, und mit noch andern, die nu auf dis Rückkunst dieser Person gewartet, und noch einiges Bedenken getragen, sich mit dahin zu begeben, sich hauslich daselbst nedersulassen. Das Zeugnis eines Mannes, den sie erwählet, und auf den sie ein Vertrauen geseset, durste einen ziemlichen Einfluss bey einem Volke haben, das mit seiner Regierung nicht wohl zufrieden ist. Briese von guter Hand aus Lissabon melden, das ein gewisser Geistlicher einen Weg von Maragnan quer uder zu Lande nach dem Kønigreiche Peru und auch noch einen andern endecket hatte, welcher nach den Minen von Brasilien suhret. Diese Wege waren viel kuzer, als die zur See, undwürden grossen Vortheil und Bequemlichtet der Handlung jenen Platzen bringen. Seit dem die Kayserin von Rusland sich vorgenommen, so lange sie den Thron besitzen warde, kein Blut ihrer Unterthanen zu vergiessen, sondern mit der Knout und ewigen Gefangnissen zu strafen, soversichert man, das in denselden sich gegenwartig mehr al 40000 befinden. Die Summe, welche der Hr. Mauritius von dem gefangen sitzenden di Plessis, zu Vergutung des durch den unvermutheten Rappel von seinem Gouvernement ihm verursachten Schadens und der Unkosten, fordere, helant sich auf 140000 Fl.
Berlingske Tidende, 1753-07-06
NOTIFICATION Von der alhier errichteten, und den 5ten Mai 1749. von Jhro Königl. Maj. Allergnadigst confirmirtenVierdoppelt-vereinigten Liebes=Gesellschaft. Da einige wenige von den Herren Jnteressenten in ongedachter Societat ihre Termm=Qvitungen von verwichenem Mai Termin a. c. noch nicht eingeldset, sovermuthet man, das die hier gegenwartigen die ihrigen personlich selbst eilsen, und de ahweienden durch ihre Commissionairs mit Attesten beweisen werden, das ste noch am Leden seyn. Widrigen falls, menn binnendem Sterballe mit ihnen vorfallen sollten, so wirdes da mit stricte nach der Fundation gehalten. Die vorhin am 25 Julii Nachmittags um 2 Uhr zu halten determiniret gewesene General=Versammlung, ist anberahmet den 25 Jul. 1753, in dem Contoir der Gesellschaft bey dem Hof=Organisten Hr. F. C. Breitendich, wohnhaft bey der St. Nicolai Kirche, gehalten zu werden. Contoir der Gesellschaft den 27 Junii 1753. H. Fogh. F. C. Breitendich. H. H. Garbeen. M. v. Suhm, Joh. Sünckenberg. J. Schöth.
Berlingske Tidende, 1753-07-06
AVERTISSEMENS. Prases und Directeurs der Königl. Octroyirten DänischAsiatischen Compagnie lassen kundthun, das nechstkünstige Mittwoche den 12 Julii, Vormittags um 9 Uhr, auf dem Hause Hochgedachter Compagnie auf Christianshafn aufoffentl. Auction werden verkauft werden, die mit dem Schiffe die Princessin Wilhelmine Caroline von Tranquebar in Ostindien helingekommene verschiedene Waaren, nach der dar ber gedrukten Special=Noticen weiterem Vermelden, und konnen gedachte Waaren von denen Liebhabern vorder in dem Packhause der Compagnie vom 9 hujus bis den 14 dito, Vormittags von 8 bis 12, und Nachmittags von 2 bis 6 Uhr in Augenschein genommen werden. Die von der seel. Frau Generalin von Landsberg bewohnt gewesene Zimmern in der 2ten Etage, in dem Hofe des Hr. Borre auf Christianshasen, sind nedst mehreren Bequemlichkeiten, zu vermieten.
Berlingske Tidende, 1753-07-06
Bey Christian Liebe Seiden und Lacken Kramer am Eckevon der Hochbrückstrasse und dem Amacker=Markt, sin 31 nachstkommende Michaelis rechte Flüchtezet die Wohnungen, zur Miete, welche nun bewohnet werden von General Auditeur Wederking. Am Mittwochen den 18 Julii a. c. wird auf dem KönigZenghaus eine auf dem Königl. Laboratorio auf Christianshasen stehende Corps de Garde durch offentliche Auction ver kault, und zugleich uber die Arbeit und Materialien zu einenenen Corps de Garde Aufbauung, Licitation gehalten. At seldiger Zeit wird uber einige Reparationen bey der PulverMühle auf Christianshafn Licitation gehalten; Alles nach Conditionen die auf der Auctionsstelle vorgewiesen werden, und der daruber gedrukten Placaten naheren Anweisung. Die Liebhaber wollen sich demach an berührten Ort und Zeiteinsinden. Copenhagen den 30 Junii 1753. W. Bornemann,
Berlingske Tidende, 1753-07-09
No. Kiøbenhavnske Danske Bo Boss, Avaw AwAN Aw Ava Mandagen den 9 Julii.
Berlingske Tidende, 1753-07-09
Genua, den 8 Jun, Seeneste Breve fra Corsica melde, at det Had, som alle Jndbyggere der paa Øen, og i Besynderlighed de, der boe paa hiin Side Biergene, bære til vores Regiering, bliver Dag fra Dag større, og at de for nylig atter havde ophængt nogle Genuesisk sindede Personer, som vare faldne udi deres Spioners Hænder, hvilke de kalde for gode Brødre. Samme Breve legge dertil, at endeel Misfornøyede havde ført det Spanske og Sicilianske Vaaben udi deres Faner og Standarter; men at i en almindelig Forsamling den 26 May var bleven besluttet, i Steden for bemeldte Vaaben at sætte udi Feldt, Tegnene de Bogstaver: P. D. E. L. Pro Deo & Libertate, d. c. for Gud og Friheden. De oprøriske Bønder udi Egnen af San-Remo, af Cosa, af Port Mauritio og Dulcigno a. hvilke 17680 Mand i Tallet, under adskillige Faner havde grebet til Vaaben, have endelig først udi forrige Uge nedlagt dem igien, bevægede dertil af vore 4 Deputerede Senatorers gode Forestillinger, men i Besynderlighed, fordi man har merkelig forringet deres Paalæg for en Tid af 6 Aar, samt givet dem frie fra hvad som de endnu vare skyldige til Republiqven. Siden den Tid ere ogsaa de fornemme Personer, som af Frygt for dette Oprør havde retireret sig med deres beste Effecter hid til Staden, retournerede til deres Lyst-Stæder. Paa nogle Dage har den Kongelige Preussiske Legations Secreterer, Hr. Mar schall, havt adskillige Conferenzer med vore Stats=Ministrer, angaaende en Commerce-Tractats Slutning imellem denne Republiqve og Hans Kongelige Majestet af Preussen. De siges, at denne Tractat skal een af disse Dage blive undertegnet, og at bemeldte Herre skal udi lige Ærinde reyse til Venedig og andre Jtalienske Hoffer, der eye Havne ved det Middellandske Hav, for der iligemaade at slutte Commerce Tractater.
Berlingske Tidende, 1753-07-09
Genua, den 19 Jun. Da Regieringen har brugt alle sagtmodige Midler til at formaae Jndbyggerne af San-Reme, hvilke holdes for de ve er & haardnakkenste af alle vore Rebeller, til at submittere sig, saa har saadant dog ingen anden Virkning havt, end at giøre de ugudelige Kroppe ikkun meere forvovne og uregierlige; thi de have ey alleene foragtet deres Souverainers Befalinger, men endogsaa fordristet sig til at arrestere Republiqvens Commissaire, Marqvis Joseph Doria, med hans heele Familie. Derpaa agtede Republiqven, at det var Tid at bruge Magten. Derudover maatte Ridder Augustino Pinelli den 12 hujus med 3 Galeyer, 1 Brander, og adskillige andre Fartøye, hvorpaa fandtes 5 a 600 Mand af vore Tropper, gaae Seyl derhen. Da han nu den 13de var kommen San=Remo saa nær, at man kunde see ham, lod han strax Jndbyggerne sammesteds vide: "At de inden 2 Timers Tid skulde submittere sig, og sætte Marqvis Doria og hans Familie paa fri Fod, eller i Vegrings Fald forvente sig at blive begegnede saaledes, som deres Halstarrighed og Oprør havde fortient." Men Jndbyggerne fremturede udi deres Haardnakkenhed, og svarede: "At de vare reedebonne til at gotgiøre, at det var ret, hvad de havde gjort, og for Resten agtede de alt det, man truede dem med, saa godt som intet." Neppe var dette Svar blevet Ridder Pinelli rapporteret, da han lod kaste Bomber ind i San-Remo, og begyndte at ængste Byen. Rebellerne, som vare forsynede med nogle Canoner, skiød deraf igien paa de Genuesiske Skibe, dog uden at giøre nogen synderlig Skade. Den 14de lod Ridder Pinelli sætte sine om Borde havende Tropper i Land, hvilket Rebellerne i Førstningen vilde søge at forhindre, men dristede sig ikke til det. Derpaa rykkede Tropperne frem udi 2 Colonner, angrebe Rebellerne med stor Bravoure, og omringede dem, førend de havde Tid til at samles. Her syntes Desperationen at give dem et nyt Mod, saasom de søgte med yderste Courage at redde sig, og slaae sig igiennem; men alle deres Kræfter vare dertil ikke tilstrækkelige. Der bleve i det første Øyeblik over 30 nedskudte, og et langt større Antall blev blesseret. Da de nu saae sig overvældede, tilbøde de at indlade sig udi mindelige Tractater, hvilket dog med Foragt blev forkastet, og de nødtes til at overgive sig til Ridder Pinelli paa Naade og Unaade. Den følgende Dag lod bemeldte Ridder 6 af deres fornemmeste Oppermænd hænge, hvilken Strenghed satte ey alleene en stor Skræk i dem, men ogsaa holdt dem i deres Pligt, og betog de næstliggende Landsbyer det Mod, at udføre deres rebelske Forehavende, hvilket dependerede af de andres Lykke i SanRemo.
Berlingske Tidende, 1753-07-09
Florenz, den 12 Jun. Her er en fornemme Tyrk med et anseeligt Følgeskab ankommen. Hans Tolk foregiver, at han skal gaae til det Franske Hof, for der som extraordinaire Gesandt af den Ortomanniske Port paa Store-Herrens vegne at besørge en vigtig Affaire. Man fornemmer, at denne Ting forvolder allerede stor Opsigt i Engelland. Man har efter Keyserlig befaling ført et Train grovt Skiøt til Pontremoli og AulaFæstninger. Foruden de 14000 Mand, der findes udi det Keyserlig Kongelige Lombardie, forventes endnu 16000 Mand fra Tydskland. Dette er den Plan, som General Pallavicini har formeret, hvorefter man agter at holde stændig i Jtalien en Krigshær af 30000 Mand.
Berlingske Tidende, 1753-07-09
Paris, den 16 Jun. Udi de seeneste Breve, som Marqvis d'Havrincourt, vores Minister ved det Kongel. Svenske Hof, har skrevet hiem, formeldes, at Hans Majestet af Sverrig, efter vores Souverains Ansøgning, havde tilladt alle sine Undersaatter, er allerne at føre en stor Mængde Skibs=Tømmer til vore Havne, men ogsaa til denne Krones Tieneste at bygge 13 Orlogs-Skibe og nogle Fregatter paa de Svenske Skibsbygger Verse, til hvilken Ende herfra skal remitteres stærke Vexeler, derover. Græven af Argenson, Stats= og Krigs-Minister, er reyst til Bizi ved Gizors, for der at undersøge og approbere Hr. Beliders ny opfundne Machine. Samme kaldes Krigens Lynild, og bestaaer af to flade takkede Plader, som fyldes med Krud, og udi Beleyringer og Søeslag ere af en forunderlig Virkning, overgaaende i Force de tungeste Bomber, der skydes udaf de største Mørsere.
Berlingske Tidende, 1753-07-09
London, den 26 Jun. Man forsikrer, at Capitaine Coates, som fører eet til Hvalfangst udreedt Skib, har nu allerede fanget 8 Fiske Med det Svenske China=Skib, Eendrægtigheden kaldet som den 22 hujus til Douvres er ankommen, og Dagen derefter har fortsat sin Kaas til Gothenborg, har man fornummet at det ligeledes fra Gothenborg udløbne Skib, Haabet kaldet, af Mangel paa Ladning kom til at ligge dette Aar og ver til Canton. J Manchester og Egnen ere Jndbyggerne satte udi stor Skræk formedelst et Jordskælv. J Jrland er Bønderne komne udi uroelige Tanker, og have forsamlet sig henved 1600 Mand stærke, begaaet adskillige Excesser, udskrevet Contributioner, og truet paa Livet alle dem, der vilde giøre dem Modstand, eller gjøre Anslag imod dem. De ere misfornøyede med, at Landet er nyeligen bleven inddeelt i visse Districter, og enhver Jndbyggers Eiendom ved GrøfKiøbenhavnske Danske Post-Tidender. ter adskilt; paastaaende tvertimod, at alting skulde være tilfælles, omendskiønt saadant aldrig tilforn har været.
Berlingske Tidende, 1753-07-09
Hamborg, den 5 Jul. Fra Cadix berettes, at et Skib fra Carthagena skulde have medbragt den Tidende, at paa Kysten af Terra Firma i Vestindien var et stort Skib fra Embden, førende 30 Canoner, og som vurderedes for 100000 Styk von Achten, af de Spanske Vagt-Skibe optaget. Da man nu veed, at alleeneste et Skib fra Embden er gaaet seyl til Spansk Vestindien, saa meenes, at det er Skibet Frederich Rex kaldet, ført af Capitaine Rasmus Kiewyck.
Berlingske Tidende, 1753-07-09
Helsingør, den 9 Jul. Her i Sundet ere følgende Skippere ankomne: Den 6te hujus. Herman Grubbe af Langesund, fra ibidem til Kiøbenhavn, med Jern; Christian Olsen Bugge af Sandefiord, fra ibidem til Kiøge, med Bræder; Hans Christian Nielsen af Aarhuus, fra Viborg til Mallaga, med Bræder; Rasmus Eye af Kiøbenhavn, fra Bajona til Kiøbenhavn, med Viin. Den 7de: Hans Bom af Kierteminde, fra Præstøe til Christiania, med Rug; Poul Hansen af Apenrade, fra Frederichshald til Kiøbenhavn, med Bræder; Jes Holmer af Apenrade, fra Riga til Port, med Hør; Peter Boy Clasen af Eckernførde, fra Memel til Engelland, med Bielker. Den 8de: Jacob Dircks Groot af Silt, fra Amsterdam til Øster-Søen, med Baglast; Ole Christoffersen af Tiomøe, fra Kiøbenhavn til Frederichshald, med Baglast; Peter Petersen Groth af Kiøbenhavn, fra Bajona til Kiøbenhavn, med Viin; Carsten Godbergsen af Galmsbull, fra Rostok til Amsterdam, med Glas; Hans Lausen, af Apenrade, fra Rewall til Lissabon, med Hør; Johan Ludwig Povlsen af Apenrade, fra Petersborg til Porto, med Hamp; Nicolay Petersen Rudbeck af Apenrade, fra ibidem til Jrland, med Bielker; Jep Hansen af Apenrade, fra Kiøbenhavn til Frederichshald, med Thee, Lars Olsen af Bergen, fra Kiøge til Bergen, med Byg.
Berlingske Tidende, 1753-07-09
Kiøbenhavn, den 9 Juul. Den 27 Junii er ved det Laalandske Gevorbene Regiment til Foeds Capitaine Gregers Woldemar von Passau til Major ved Regimentet bestilt, og Capitaine Otto Christian von Plessen med Majors Caracter af Jnfanteriet benaadet. Den 5 Julii haver Hans Kongelige Majestet Allernaadigst confereret Chefen for det første Artillerie-Compagnie, Søe-Capitaine Bernhard Grothskilling, det ved Commandeur-Capitaine Reichardts Død vacante Compagnie SøeFolk.
Berlingske Tidende, 1753-07-09
Det Kongelige Huus saa vel som endeel fornemme Ministrer skal have erholdt kostbare Præsenter fra det Romerske Keyserlige Hof, som baade formedelst Slægt og Venskabet dette Hof paa det nøyeste forbunden.
Berlingske Tidende, 1753-07-09
J Fredags er den Kongel. Spanske extraordinaire EnvorHr. Marqvis de Fuente=Puerto hans Gemahl lykkelig bleven forløst med en ung Marqvis, som blev døbt i det Spanske Gesandtskabs Capelle.
Berlingske Tidende, 1753-07-09
J de Kiøbenhavnske Tydske Post-Tidender er nyelig fra München bleven meldet, at de Chur-Bayerske Artilleristehavde viist besynderlige Prøver paa deres Habilitet og Fliid i det de havde opfundet Cartatsch Patroner, hvilke hverken Jld eller Vand havde gjort nogen Skade, og at de havde med Cartatscher paa en Distance af 200 Skridt skudt til Skive, som derved var bleven fuld af Huller. Derimod berettes herfra, at Hr. Jngenieur=Major von Steuben paa lige Distance har skudt i et Minuts Tid 22 gange i en Skive, saa derudi fandtes 20 Huller, og Kuglerne bleve henved halvandet tusinde Skridt bag Skiven opsankede. Dog er, skiønt uden hans Skyld, derved en Ulykke passeret; men hvis han den Tid havde vidst denne Kunst, skulde det aldrig være hændet; hvorudover han har pønset paa deslige Patroner, og lykkelig inventeret dem, men har hidindtil holdt det hemmeligt; dog da det nu fra München bliver berettet, saa har han ville vise, at han ligeledes har inventeret det samme, og dermed gjort den Prøve, at han har fyldt sin Patron med Krud, bestrøet den rundt omkring med Krud, sat Jld derpaa, og dog er den bleven liggendes ubeskadiget, siden har han paa nogle Minuter lagt den under Vand, dernæst skaaret den op, hvor Krudtet er fundet tørt, og Cartatschen har kundet bruges lige saa godt som tilforn. De Chur Bayerske Artillerister ere altsaa ikke de eneste Opfindere af denne Kunst, som vil være af stor Nytte og Fordeel saa vel ved de gesvinde Skud som ved anden Skyden. Jmidlertid, siden Krudtet, naar Patronen indlades og antændes, driver Patronen indvortes fra hinanden, saa kand det dog ikke andet være, end at jo deraf maa blive noget tilbage, og stundum end- og forstoppe Fænge=Hullet, følgelig forvolde, at Canoner maa udviskes, eller ogsaa Kradseren bruges, hvilket foraarsager stor Forsinkelse, naar man skyder, fornemmelig ved ge svinde Skud. Ved velbemeldte Hr. Majors Canon og Cartatscher gjør end dette ingen Hinder, saasom Erfaringen ved hans gesvinde Skud har viist det. Han hverken har eller bruger nogen Kradser, og Viskere bruger han ikke heller, undtagen, naar Canonen for Netheds skyld baade inden og uden til skal renses.
Berlingske Tidende, 1753-07-09
J den forrige Uge, fra den 30 Junii til den 7 Julii, ere her i Staden copulerede 14 Par, fødde 23 Drenge og 15 Pige=Børn, tilsammen 38, døde 13 Mænd, 11 Qvinder, 30 Drenge, 21 Piger, tilsammen 75, Ere saa fleere døde end føde. De Døde ere bortrykkede paa følgende Maader: Alderdom 3, Bryst=Syge 7, Barsel-Sæng 2, Dødfød 2, Feber 4, Frisler 1, Hidsig Feber 3, Hævelse 1, Moder=Syge 1, Mæslinger 12, Slag 32, Spæde= og Nye fødde 2, Svindsoet 1, Tandværk 1, Tærende Syge 1, ulykkelig Hændelse 1, Vattersoet 1. Lands-Cingene blive holdne: Siællands i Ringsted den 18 Julii, Fyens i Odensee den 25 ejusd. Jyllands i Viborg den 11 dito; Hollands i Marieboe den 25 dito. Nr. 55, den 9 Julii. 1753.
Berlingske Tidende, 1753-07-09
Ved Kiøbenhavns Told=Kammer ere følgende Skippere indkomne: Den 6 Jul. Simon Krest fra Carlshavn, med Tømmer; Sy brandt Corneliusen fra Bandholm, med Brænde; 1 Dasser med Brænde. Den 7de Hans Ahlman fra Sønderborg, med Muursteene, Johan Roes og Jørgen Tarkel fra Cappel, med feede Vahre; Johan Wendeler fra Nordkiøbing, med Tjære, Niels Larsen fra Helsingborg, med Gavntømmer; Jeppe Møller fra Faaborg, med feede Vahre, Claus Jensen og Nicolai From fra Nyestæd, m. Hvede og Magazin=Havre, Hans Jansen og Jan Hermand fra Af sens, med Muursteene; Herman Grubbe fra Langesund, m. Jern Jan Theisen fra Nyeborg, med Brænde; Hans Petersen fra Stubbekiøbing, med Øll Eddiche, Jan Dirch og Mads Koch fra Ebbeltoft, Knud Jensen, Jan Jansen og Paul Jensen fra Hadsund, Asmus Haagensen og Christian Christiansen fra Greennaae m. Brænde, Johan Hartvig fra Bandholm, med Hvede, Mads Kofoed fra Bornholm, med feede Vahre, 22 Pommerinker og Dasser, med Tømmer og Brænde. Udgaaene: Den 6te Christen Hansen til Riga, Christen Hansen og Peter Jansen til Svendborg; Peter Krempin til Rostoch, Ole Jensen til Halmstad, Ole Hansen til Bandholm; Hans Peters til Petersborg; 4 Pommerinker og Dasser. Den 7de Jep Hansen til Friderichshald; Cornelius Nielsen og Hans Ahrent til Flensb.; Wybrant Jansen til Hadsund, Peter Qvist og Lars Anders til Svendborg; Jochum Cammerean til Colberg; Claus Clausen til Aalborg Christen Andersen til Rudkiøbing; Christ. Madsen Biørn til Nar da; Jacob Holm til Rørvig; Henrich Thomsen til Calmar; Hans Weyerslev til Christiania; Paul Stephensen til Halmstad; Claus Hundevad til Hadersleb, 7 Pommerinker og Dasser.
Berlingske Tidende, 1753-07-09
Vexel=Cours. London, 4 Rdlr. 39 a 38 Ls. et Pd. Sterk. Amsterdam, 10 1/2 a 10 1/4 pro Cento. Hamborger Banco, 17 1/2 a 17 1/2 pro Cento.
Berlingske Tidende, 1753-07-09
Efter Kiøbenhavns Priis=Courant af 7 Julii er Priisen paa følgende Vahre. Korn. Rug Dansk Td. 1 Rdr. 1 mk. 8 sl. Byg Td. 1 Rdlr. 2 mrk. Maal. Td. 1 Rdlr. 3 mk. a 1 Rdlr. 3 mk. 8 sl. Havre Tønd. 4 mk. 2 a 8 sk. dito Gryn Td. 4 Rdlr. Boghvede=Gryn Td. 4 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1753-07-09
Feede Vahre. Jslandsk saltet Lammekiød Td. 8 Rdlr. 4 mk. Flesk røget Skipd. 12 Rdlr. 2 mk. a 15 Rdlr. Fynske Oste Skippd. 6 Rdlr. a 7 Rdlr. dito Holsteensk Skippd. 9 a 10 Rdlr. Fynsk Smør Td. 16 a 22 Rd. Tælle Lispd. 1 Rdlr. 5 mk. a 1 Rdlr. 5 mk. 4 mk. Grøn Sæbe Otting. 2 Rdlr. 4 s. Fisk. Bergens Fisk Skippd. 7 Rdlr. Graase, saltet Td. 2 Rdlr. 2 mk. dito tør Skippd. 6 Rdlr. Klipfisk Skippd. 15 Rdr. Norsk Torsk saltet Td. 3 Rdlr. Jslandsk Td. 6 a 6 Rdr. 3 mk. dito tør Fisk Skippd. 12 Rdlr. Dansk Vaar=Sild Td. 2 Rdr. 2 mk. dito Høste Sild Td. 5 Rdlr. 3 mk. Norsk Sild Td. 2 Rdlr. 2 mrk. a 5 Rdlr. Tran Tønd. 13 Rdlr. Salt. Norsk Td. 3 Rdlr. 5 mk. Spansk Td. 3 Rd. Fransk Td. 2 Rd. 3 mk. Viin. 1840 a 45 Rdlr. En Ahme Rhinsk Viin 55 a 60 Rdlr. Et Oxehoved Fransk Viin 28 a 36 Rdlr. 220 a 28 Rdlr. Et Oxehoved Fransk Brændeviin a 68 Rdlr. - 248 Rdlr. Humble. Brunsviger Skippd. 45 Rdlr. Garled Skipd. 32 Rdlr. Norsk Jern Skippd. 10 Rdlr. 5 mk. Tran Td. 3 Rdr. 4 mk. a 3 Rd. 5 mk. Reen Hamp Skpd. 15 a 16 Rd. Hør Skpd. 23 a 35 Rd. efter dens bonte Brænde. Pommersk Bøg 3 Rdlr. 4 Rdlr. 4 mk. Fynsk 4 Rdlr. Elle 2 Rdlr. 3 mk. a 2 Rdlr. 5 mk.
Berlingske Tidende, 1753-07-09
AVERTISSEMENS. Paa Bødker=Kroen i Myntergaden er godt May-Maanedssmør for billig priis til kiøbs at bekomme.
Berlingske Tidende, 1753-07-09
Fra Pressen er udkommen: en nye Fransk og Dansk Grammat re, forfattet af Hr. Gotthardt Fursmann, Advocat ved Høyeste Ret. Samme er at faae for udlr. paa skrivpapier og 4 mrk paa trykpapier i Professor Horrehows Residentz i store Cannikestrædet saa vel som hos Peder Horrebow logerende paa det runde Taarn som er at finde fra kl. 8 til 10 om formiddagen og fra 2 til 4 om eftermiddagen. Giøres hermed publicum bekiendt at i Frederichshald hos Bogbinder og Boghandler Frederich Joachim Schuster ere alle Slags gode gangbare danske bøger for billig priis at bekomme, saasom Bibler, Postiller, Psalme=bøger a. i forgylt og ordin, bind, saavelsom og adskill. andre nyttige Theologiske, Philosophiske Historiske Skrifter i adskillige sprog, hvorover efter forlangende een fortegnelse hos hannem kand bekommes. Jligemaade vil han og, for at facilitere de der værende bøger liebhabere, imodtage prænumerat. paa de bager som herefter i aviserne maatte vorde bekientgjort, og exemplarierne til rette tid udlevere, endelig tilbyder han og sin tieneste med bøgers indbindning i Engelsk, Fransk og Marmor-bind forsikrende derhos at levere arbeydet saa got og forsvarligt, samt for saa taalelig priis, at eenhver skal finde sig fornøyet dermed.
Berlingske Tidende, 1753-07-09
Hos skrædder Christian Viinbrænder, boende udi Springgaden næst ved den grønne Arm, bliver for billig priis alle Slags Plætter af silke= og uldenne klæder aftaget.
Berlingske Tidende, 1753-07-09
De værelser i den gaard paa lille Kiøbmagergade næst ved Viintapper Fosne, som forhen har været beboet af Høyeste=Rets Procurator Hr. Horn er til førstkommende Michaeli fløttetid til leye at bekomme; værelserne ere beqvemme og vel indrettet med staldrum til 8 heste og vogneremiser, enten for et fornemme Herskab eller 2de Cavallerer. De lysthavende vilde addressere sig til Monsr. Hørner, portrait skildrer, som boer i gaarden.
Berlingske Tidende, 1753-07-09
Hos Christian Liebe Silke= og Klæde=Kræmmer paa hiørnet af Høybroestræde og Amager Torv bliver til førstkommende Michael rette fløttetid de værelser til leye som nu beboes af General Auditeur Wederking.