JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1830-10-12
Nederlandene. Den 30te d. M. var indløben. den Efterretning til Berlin, at hele Omegnen omkring Stederne Brüssel, Løven, Mons og Mecheln var i Oprør. Paa Landet bæres den brabrantske Cocarde af alle Bønder. Den kongelige Armee var den 27de September opstillet paa Høiene, omtrent en Miil fra Brussel. Prinds Frederik havde samme Tid Hovedqvarteer i Landsbyen Dieghem, og hans Tab udgjorde omtrent 3,000 Mand, dræbte og Saarede, hvoriblandt mange Officierer. Som Anførere for Rebellerne have især Don Juan van Halen, en Spanier, og Oberst Mellenet, en fransk Of Tirsdagen den 12 October 1830. ficier, fremmet det anstillede Modværge. Nu formodes det, at Prinds Frederik vil enten bombardere Brüssel, eller slaa en Cordon omkring Staden, og saaledes, ved at udhungre den, tvinge den til Lydighed; men dette vil neppe blive realiceret, da adskillige Troppecorps have nægtet at marschere mod Staden. Dennes Høistbefalende, Don Juan van Halen, har, som Beviis paa den almindelige Stemning, fordret tvende anholdte Parlamentairer udleverede af Prinds Frederik, samt truet med, om dette nægtes, at lade Prindsens fangne Stabs officierer skydes.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1830-10-12
Den berygtede Hr. de Potter ankom til Brüssel den 28de September. Folket spændte Hestene fra hans Vogn og trak ham i Triumph ind i Staden. Det hedder, at han, som Medlem af den provisoriske Regjering, har udstædt en Proclamation.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1830-10-12
Jndenlandsk. Den 7de October gaves paa det kongelige Theater Overgen: "Den Stumme i Portici Opførelsen af dette Stykke, der flere Steder udenlands saa virksomt har bidraget til at tænde Oprørets og Borgerkrigens Fakkel, foranledigede denne Aften en skjøn og hjertelig Yttring af det danske Folks varme Kjærlighed til dets ædle Landsfader og Hengivenhed for Danmarks Kongehuus. Det behagede nemlig Deres Majestæter Kongen og Dronningen og de kongelige Prindser og Prindsesser at hædre denne Forestilling med deres høie Nærværelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1830-10-12
Ved Hans Majestæt Kongens Fremtrædelse i den kongelige Loge lød fra Parterret et: "Kongen leve!", som fulgtes af et tre Gange tre gjentaget, almindeligt Jubelraab af det hele Huus. Parterret forlangte derpaa, at Orchestret skulde spille Slutningschoret af Elverhøis, og dette, i denne Anledning aftrykte og for samme fortrinligt passende Chor, paa den yndede Folkemelodi Kong Christian stod ved høien Mast, blev dernæst afsjungen: "Beskjærm vor Konge, store Gud! Beskjærm hans Slægt! Lad Skjoldung-Stammen høi og prud Bestandig skyde friske Skud, Beskjærm vor Konge, store Gud! Beskjærm hans Slægt! Med Blomster i sit Sølverhaar, Han bære, styrket Aar for Aar, Saa let, som i sin Ungdoms Vaar, Sin Krones Vægt!"
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1830-10-12
Under Forestillingen behagede det Deres Majestæter flere Gange, i Forening med Publicum, at yttre Deres Bifald med Stykket og dets Udførelse. – Da Tæppet, var faldet, og Deres Majestæter forlode den kongelige Loge, lød atter et eenstemmigt enthusiastisk Jubelraab. Hans Majestæt Kongen var kjendeligen dybt rørt ved disse ligesaa utvetydige som uopfordrede Kiendetegn, paa det danske Folks trofaste Hengivenhed og paa en Kjærlighed, som sikkert ingen Monark i høiere Grad har besiddet, eller i høiere Grad fortjent.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1830-10-12
Fyrsten af Moskma, der fra Stokholm ankom til Kjøbenhavn den 28de f. M., havde den 1ste dennes Audients hos Hans Majestæt Kongen og har siden nydt den Ære at spise ved Allerhøistsammes Taffel. Som Man veed, er Hensigten af denne Fyrstes Mission at notificere Kong Ludvig Philipps Tronbestigelse. Fyrsten af Moskwa er, som bekjendt, en Søn af Marschal Ney, og har, som Artillerilieutenant, et Par Aar staaet i svensk Tjeneste. J Stokholm vakte den Omstændighed, at den trefarvede Fane, der den 17de f. M. varede paa det derværende franske Gesandtskabshotel, Dagen efter blev taget ind, megen Opmærksomhed; men Aarsagen hertil var kun, at Fyrsten er den Gang endnu havde faaet formelig Afskeed fra den svenske Krigstjeneste, hvilket, efter hans derom indgivne Ansøgning, først skeete den 20de f. M. Fyrsten er nu ansat som Cavalleri-Oberst ved den parisiske Nationalgarde; han er formælet med en Datter af den franske Statsminister og Vicepræsident for de Deputeredes Kammer, Lafitte.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1830-10-12
Seierherren ved Navarino, den russiske Admiral Heyden, passerede den 6te dennes, paa et russisk Linieskib, forbi Kjøbenhavn. Han saluterede med 21 Skud; hvilken Salut besvaredes fra Batteriet Sixtus.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1830-10-12
Hr. Jørgensen Jomtou har, i Anledning af Hr. Andersens Erindringsblad fra Hovedstaden, meddeelt følgende bemærkninger i Kjøbenhavnsposten: "Hr. Andersen har, i sit Erindringsblad fra Hovedstaden, sagt: at Munden er aldrig lukt paa Damerne, der sidde om Theebordet, og at deres Tale er Piat." Hvis han med disse Udtryk blot mener enkelte Theecirkler, kan han mulig have Ret; men har han tænkt sig den Almindelighed, maa jeg formode, at han er fremmed Kjøbenhavn; thi saa fattige paa Aand og Dannelse er vore Damer i Almindelighed ikke, at de skulde snakke et Væk, og at deres Conversation fortjene en saadaBenævnelse. Følgende bemærkninger ville maaskee den for ei være ganske overflødige: Qvindens Conversatiomaa ligesaavel som hendes hele Adfærd, være væsentle forskjællig fra Mandens; thi blot derved bliver den og kjær. "Hvorfor elske vi Manden," sagde en Dame til mig, "fordi han er Mand. – og hvorfor elske vi Qvinden, vilde jeg tilføie, "fordi hun er Qvinde Hiin hersker ved Styrke og Geni, denne ved Ynde og Aand. Jo mere sand Qvindelighed, jo mere fordringe frit Ynde hun formaaer at lægge i Tale og Opførsel, jo længere staaer hun fra Manden, og desto fastere vi hun fængsle ham. Som Selskaberinde bestaaer hendes Fortrin i, med let ukunstlet Underholdning, at omhandforskjellige Gjenstande, mangfoldiggjøre dem og gjør Ubetydeligheder interessante og vigtige. Det er ei ford Conversationen flyder fra skjønne Læber, at vi ynde den men det er fordi Alt bliver behandlet med qvindeligt Ynde og Elskværdighed. Hun vil, i Egenskab af Qvind kunne tale om Alt, selv om den ubetydeligste Huusgierning, og Timerne ville dog i hendes Kreds flyde for mig som Øieblikke; hun vil derimod behandle de samme Gjenstande som Mand og hun vil blive uudstaaelig Den dannede og aandrige Dame vil maaske, med hun drede Ord, ei sige meere end jeg vil kunne sige med fem, men derfor er hendes Tale ligesaalidet Pjat, som en af Walter Scotts Romaner i fire Bind, fordi den blot er grundet paa en Ballade. Hvis Hr. Andersen aldrig har kjendt de skjønne Øieblikke, naar ynderige Damer samle sig om det lille Theebord og med elskværdig Qvindelighed omhandle, hvad de ansee deres Opmærksomhed værdigt, vil jeg tilraade ham, at tilværne sig en Selskabstone, der er Kjønnet behagelig og han vil vist finde deres Conversation at være noget Mere end hvad han benævner den. Lykkes det ham ikke, gjør han bedst i at blive borte; thi Manden, der bringer sit Studerekammer med sig i Selskabet, med andre Ord, der taler om Alt i en Pedants eller Skolemesters Tone, ville Damerne finde triviel, og lade uændset sidde og gjøre sine bemærkninger. Hr. Andersen maa derfor ei ansee sig berettiget til at nedsætte det Kjøn, vi ei blot skylde vore lykkeligste Timer men endog vore Sæders Forfinelse og Forædling, fordi han ei formaaer at skatte dets Værd og han har det Held at høre til Dognsmagens Yndlingsforfattere. J den mandlige Kreds søger Man Aandsføde, i den qvindelige Aandsnydelse, og Man vil vist finde sig mindre skuffet her end hist.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1830-10-12
Kongelig Skuespiller, Hr. Rosenkilde agter nu igjen at udgive Underholdningsbladet: "Brevduen." Det første Nummer af dette Blads Fortsættelse udkom den 11te dennes, og skal, efter Udgiverens Annonce, indeholde: "1. Fremstilling i en Jndbydelses Skrivelse til en af Brevduens ældste Velyndere, af de mange og særdeles vigtige Grunde, der omsider have bestemt mig til at løse Duens bundne Vinger. 2. Breve til en Degn paa Landet: Første Brev inddeelt i atten Stykker, af hvilke, om jeg selv maa sige det, meget godt lade sig læse for en Gang." "Subscribent Antallet, hedder det videre, som hverken maa over- eller underskride 500, ønskes bestemt inden Mandag: dog staaer Subscription aaben indtil No. 2 er udkommet. Men, hvis de Mange, som nu ved allehaande skrivtlige og mundtlige Opfordringer have søgt at faae mig ud paa denne Glatiis, ikke ei alene selv vise at de meente mig det alvorligt, i det de behageligen inden den 18de October underrette mig om, hvor de ville aabne Duen et Vindue, men ogsaa, som de have lovet mig, i deres Kreds virke for den baade paa Vinduer og Døre, saa faae de den aldrig meere at see. – Gaaer alting vel, bliver min i Fremstillingen uimodsigelig beviiste Almeen gavnelyst ikke qvalt i Fødselen, og mit skjønne Haab, at bidrage en smuk Skjærv til flere Medborger-Classers Velgaaende ikke beskjæmmet, saa kommer Duen hver Mandag, fire Gange om Maaneden." J et P. S. anmærkes: "Jkke for at ophidse Nogen til Subscription, men der kommer i No. 5 eller 6 en gammel Historie hvis første Capitel fortæller om en Leiligheds Tour med en Kareth om Natten Mellem den 16de og 17de Januar - 72. Den turde nok være værd at læse. – NB. at sige hvis No. 5 kommer ud. Af dette Blad, skal eet Nummer, paa 32 Sider, udgaae om Ugen, og koste 1 Mk.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1830-10-12
Sangerinden Jfr. Zrza er fra Hamborg kommen tilbage til Kjøbenhavn.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1830-10-12
Det werlighemüllerske Skuespillerselskab aabnede den 3die dennes dets Forestillinger i Randers med den opdigtede Galskabs og Eventyret i Rosenborg Hauge", som optoges med Bifald.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1830-10-12
Paa det Torsdagen den 23de September afholdte aarlige Egeskovs Marked, hvorefter Landepriserne for Fyen sædvanlig rette sig, vare disse, saavidt de lade sig angive, følgende: for Sæderug 6 Rbdlr. a 6 Rbdlr. 3 Mk. og Sædehvede 9 Rbdlr. Tønden, Smør 3 Rbdlr. en Halvotting, Byggryn 4 Mk. a 4 Mk. 8 s., Boghvedegryn 9 a 10 Mk. Skjeppen, levende Gjæs 5 Mk. 8 s. Stykket. Af gode Heste, som kunde ansees tjenlige til Forhandling, fandtes der kun faa
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1830-10-12
Beltpassage fra 6te til 9de October 1830. Beltpassage fra 6te til 9de October 1830. Fra Falster til Siælland. Mad. Prom med Familie, Pastor Woldike med Familie; Hans Hofvelbaarenhed Kammerherre Greve Moltke, Storkors af Dannebroge og Dandebrogsmand, Deputeret i det kongelige Rentekammer, med Følge; Skolelærer Jngersløv; Jfr. Thygesen, Pastor Kjærulff. Fra Siælland til Falster: Mad. Schiøne; kongelig Forvalter Møller; Contoirist Hansen; Skolelærer, Jngersløv; Grev Reventlou; Muurmester Leyring; Kjøbmand Liefmann, Hans Høivelbaarenhed Kammerherre Greve Juel Wind-Frys, med Følge. maa maa
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1830-10-12
Bekjendtgjørelser. De, som endnu have farvede Tøier eller farvet Garn liggende hos mig fra Aarene 1828 & 29, bedes at løse samme inden denne Maaneds Udgang.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1830-10-12
At jeg, som sædvanlig, modtager Tøier til Stampning og Overskjæring, og farver alle brugelige Couleurer til almindelig gjældende Priser, finder jeg mig foranlediget at bekjendtgjøre. Rakskov, den 7de October 1830. Lund, Farver, boende ved Søndergades Port. Dandse øvelse i Nykjøbing paa Falster.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1830-10-12
For Dem, der ønske at deeltage i de nyeste Frangaiser, og for have lært, tilbydes Underviisning i den halve Tid for halv Betaling.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1830-10-12
Tillige anbefaler min Kone sig med at sye alle Slags Tøi- og Straae-Hatte, kruse Fiær, samt overtrække og reparere Paraplyer og Parasoller.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1830-10-12
Fine og ordinaire ny Straahatte, samt alle Slags kunstige Blomster, ere bestandig hos os tilkjøbs. Mit Logis er paa Gjæstgivergaarden. Nykjøbing, den 10de October 1830. L. Rehne, Dandselærer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1830-10-12
Auction. Efter passeret Forlig og Jndførsel samt Udlægshaverens Reqvisition bliver den Carl Ludvig Qvade tilhørende Parcel No. 2 af Hovedgaarden Baadesgaard, Christinefeldt kaldet, med dens tilliggende Jorder, omtrent 200 Tdr. Land, ansatte til Hartkorn fri Hovedgaards-Taxt 20 Tdr. 3 Skpr. 1/5 Alb. og contribuabelt 6 Tdr. 4 Skpr. 3 Fdk. 2 1/2 Alb., samt Besætning og Jnventarium af 12 Heste, 16 Qvægshøveder, 4 Vogne, 5 Plouge, 3 Harver, 1 Tromle m. m., bortsolgt ved trende offentlige Auctioner, som afholdes paa Raadstuen her i Byen, Torsdagen den 4de og 18de November, og 2den December d. A. Formiddag Kl. 11 sl. Conditionerne kunne 8 Dage for første Auction erholdes til Eftersyn hos Secretair og Procurator Bagger paa Raahangegaard pr. Mariebo. Hvilket herved bekjendtgjøres til Efterretning for saavel de Lysthavende, som Panthaverne, i Overeensstemmelse med Pl. 22de April 1817. Nakskov, den 4de October 1830. Pontoppidan.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1830-10-12
Jndkaldelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1830-10-12
Ved Proclama, der er læst ved Feis Birketingsret, og vil vorde læst ved vedkommende Overret, ere alle de, som maatte have Noget at fordre i Stervboet efter afdøde Selveiergaardmand Hans Hendrik Jensen af Østerby paa Feis, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til for undertegnede Skifteforvalter, at anmelde og beviisliggjøre deres formeentlige Krav. Og da det under Skiftebehandlingen er anmeldt, at den Afdøde skal have en Halvsødster, navnlig Ane Dorthea Hansdatter, der skal være givt med Skipper Hans Mathisen, forhen boende i Kjerteminde, men formeentlig nu skal bo i Norge, saa er bemeldte Arving, om hun endnu er i Live, eller i andet Fald, om hun har efterladt sig Børn, disse ligeledes indkaldte med Aar og Dags Varsel, til at melde sig og iagttage det Fornødne under Boets Behandling; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Fris, den 2den October 1830. Petersen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1830-10-12
Creditorerne i Stervboet efter afdøde Fæste-Gaardmand Hans Larsen Kaabernagle og Hustru Karen Rasmusdatter af Elkenøre indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, til for mig at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Durupgaard paa Falster, den 2den October 1830. Ferrall.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1830-10-12
Creditorerne i Stervboet efter afgangne Gaardmand Hans Christensen i Høyfielde indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, i Overeensstemmelse med Placaten af 26de October 1792, at anmelde og legitimere deres Fordringer for mig, som Skifteforvalter. Juellinge, den 11te October 1830. Rostrup.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1830-10-12
Creditorerne i Tømmermester Marqwitz's og hans afdøde Hustrues Bo her i Byen, der er taget under Skifterettens Behandling, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer for undertegnede Skifteforvalter. En Skiftesamling i Boet afholdes paa mit Contoir Onsdagen den 20de October førstkommende, om Eftermiddagen Kl. 3. By- og Herreds-Contoiret i Saxkjøbing, den 29de Ravnkilde. September 1830.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1830-10-12
At Creditorerne i Boet efter her i Byen afdøde Farver Frederik Christian Acton, ved Proclama af Dags Dato, som vil blive læst inden vedkommende Retter, ere indkaldte med 12 Ugers Varsel til at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer, og at den Afdødes Arvinger derved tillige ere indkaldte med lovligt Varsel, til at legitimere deres Arveret, bekjendtgjøres herved By- og Herreds-Contoiret i Saxkjøbing, den 29de Ravnkilde. September 1830.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1830-10-12
At min retskafne Fader, Jnspecteur og forhenværende Forvalter ved Baroniet Guldborgland, Joh. Ludv. Oxenboel, ved Døden er afgaaet, bekjendtgjøres forgeligst af mig, hans efterladte eneste Barn, og da jeg i Følge kongelig Bevilling, er berettiget til at tiltræde hans efterladte Bo, under Curators Tilsyn, saa indkalder jeg med Curator tillige herved Enhver, som maatte have noget somhelst Krav paa fornævnte min sal. Fader eller hans Bo, til at anmelde og beviisliggjørKravet for mig og min Curator, inden 12 Uger fra Dettes sidste Bekjendtgjørelse i de offentlige Tidender, Ødegaarden pr. Saxkjøbing, den 7de October 1830. Stine Oxenboel. Som Curator Trap, Birkedommer ved Baroniet Guldborgland.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1830-10-12
Skiftesamling. Ved den ordinaire Skiftesamling, som afholdes i afgangne Landvæsenscommissair Dahlstrøms Bo paa Nykjøbings Raadstue Tirsdagen den 2den November førstkommende, om Formiddagen Klokken 11, bliver de mod de anmeldte Fordringer fremkomne Jndsigelser optagne til Decision, og tillige bliver endeligen afgjort, hvorledes der skal forholdes med Boets Tilgodehavende, for saavidt dette ikke allerede er skeet. Dette tilkjendegives herved, paa den ved Placaten af 21de April 1824 foreskrevne Maade, for Creditorerne og Vedkommende, med Tilføiende: at de Udeblivende ansees, at samtykke i, hvad de Mødende vedtage. Nykjøbing paa Falster, den 9de October 1830. Møller.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1830-10-12
Tilkjøbs.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1830-10-12
Fra mit Lysestøberi i Saxkjøbing sælges Forme- og Spedelys til Kjøbenhavns Priser. Jeg modtager ogsaa Talg til Støbning, og leverer da, naar den er reen med og uden Bomuldsvæger, et Pd. Lys for et Pd. Talg, mod en Betaling af 3 s. for Formelys og 2 s. for Spedelys pr. Pd. Saadan Ombytning kan skee F. C. Schneidewindt, til enhver Tid.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1830-10-12
Lysestøber.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1830-10-12
Ved Tallotteriets 1203 Trækning i Altona udkom No. 2. 24. 69. 7. 45.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1830-10-15
Lollands og Falsters Stifts Kongelig alene privilegerede. Addressecontoirs Efterretninger. baaFireogtyvende Aargang. Nummer 82. Udgives tvende Gange ugentlig fra C. C. Schultz's Enkes Bogtrykkeri. Forsendes, i Følge Kongelig allernaadigst Tilladelse, med Brevposten,
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1830-10-15
Udenlandsk. Nederlandene. Den provisoriske Regjering i Brussel har nu nedsat en Belønnings-Commission, som skal anstille Undersøgelse over de ædle Handlinger i Dagene fra den 23de til den 26de September. Under 29de September har Central-Committeen befalet, atter at istandsætte alle Barricader og fremdeles holde sig i Forsvarstilstand. J Følge befaling fra van Halen maa ikke nogen tjenstdygtig Hest, saalidet som Meubler og Bagage, komme ud fra Brüssel. Gent, Bouillon, Velarnes, Venlo, Ypern og Meenen have antaget Nationalfarverne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1830-10-15
Hr. Barthels, der landforvistes tilligemed de Potter er i Brügge modtagen med stor Jubel. En Mængde frivillige Franskmænd er ankommen til Belgien.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1830-10-15
Fra London skreves den 3die dennes, at det britisk Hof vel ikke den Tid havde taget nogen Beslutning angaaende Belgien, men at Fyrst Talleyrand havde forsikkret, at hvis der rykkede fremmede Tropper ind Nederlandene, torde det være umuligt, at vedligeholde Freden i Europa.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1830-10-15
Courier har yttret, at den provisoriske Regjering i Brussel nødvendigviis maa bemægtige sig den hele offentlige Bestyrelse, hvorfor den venter et Document som med faa Ord udtaler et System og med den mindste Rystelse danner Overgangen fra den gamle til den ny Regjering. J saa Henseende kunde nu Følgende danne Grundlagene for en saadan Act: 1) Det belgiske Folk skiller sig fra Holland, for at danne en fri Forbundstat. 2) Kun som selvstændig Magt vil det underhandle med andre Stater, navnligen med Holland, og erkjender Fredagen den 15 October 1830. Jntet af den det i Aaret 1815, af fremmed bevæbnet Magt, paatvungne Gield. 3) Det tager sit gamle Territorium i Besiddelse, og i alle Sogne plantes Nationalfarverne. 4) Provindsen Luxemburg udgiør, uanseet sine Forbindelser med Tydskland, en Deel af Belgien. 5) De hollandske Tropper skulle rømme Belgien, og i Tilfælde af Modstand fordrives med Magt. 6) Belgiens Borgere kaldes til Vaaben. 7) Befolkningen reiser sig i Masse. 8) En ny Grundlov udarbeides ved en Commission. 9) Provindsialstaterne vedblive, som Bestyrelses-Corps. 10) De sædvanlige Øvrigheder vedblive. 11) Alle i belgisk Tjeneste værende Hollænderi afskediges. 12) Alle Skatter indkræves for den belgiske Regjering; men Digeskatten afskaffes strax.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1830-10-15
J Følge kongelig befaling er en Commission sammentraadt, for at revidere Grundlovene. Den skal især tage Hensyn til, at det er Hans Majestæts Ønske, at skaffe enhver af Kongerigets store Afdelinger de bedste Garantier imod enhver overveiende Jndflydelse af den anden.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1830-10-15
Den 2den dennes sluttedes Generalstaternes overordentlige Forsamling Frankrig. J første Etage i Hotellet i det lille Luxembourg er der istandsat 5 store Værelser til de fangne Ministre. Det ene Værelse, som formodentlig er bestemt til et fælleds Spiseværelse, vender ud mod Haven. Et sjette Gemak findes inddeelt i forskjellige Celler, der skulle tjene til Taleværelser. Gaarden, som støder til samtlige Værelser, staae 12 Skilderhuse til Poster. Lige med Jorden er opført en Vagtstue og desuden en lille Bolig for Opsynsmanden, en lignende for Slutteren, og et Kjøkken. Dørrene til hvert enkelt Cabinet ere saa smalle, at kun een Person kan komme ind af Gangen. Veien til Pairskammeret er over en lille Gaard. Ministrene undgaae saaledes at sees af Folket.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1830-10-15
Regjeringen har endelig erklæret sig mod de politiske Klubber, der ei alene svækkede den offentlige Credit, men lettelig kunde udarte til et Slags Jacobinerklub, og derved blive farlige for Statens Rolighed. Den 24de September blev "Folkevennernes Selskabe, paa Grund af Loven, opløst af Nationalgarden. Dette foregik uden at Uordener fandt Sted.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1830-10-15
Den 15de f. M. overrakte Borgmester Schomburg dette Bønskrivt til Churfyrsten. Det havde 13 til 1400 Underskrivter. En utallig Folkemængde var forsamlet udenfor Slottet. Ved et aftalt Tegn (Viften fra Slottets Vinduer med hvide Tørklæder) kom Folket til Kundskab om, at dets Ønske vilde blive opfyldt. Jndvaanerne overgave sig derfor til den oprigtigste Glæde.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1830-10-15
Jndenlandsk. Aalborg Avis fortæller, at de, der bleve paagrebne og overbeviiste Deelagtighed i sidste Pøbelopløb i Kjøbenhavn, ere straffede med Riis. Der siges, at tvende Handelsbetiente hørte til fornævnte smukke Selskab.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1830-10-15
J Haderslev har sidstafvigte Mikkelsaften fundet nogle urolige Optrin Sted i Anledning af foregaaende Jnsulteringer imod Skrædersvendene, fordi de bare Knebelsbarter. Uagtet de Skyldige vare afstraffede, gjentoges disse Jnsulteringer saa drabelig bemeldte Aften ved Svendenes Herberge, at flere Svende ligge ilde tilredte og der en Tidlang tvivledes om den Enes Liv. Disse Optøier fortjene saameget mere alvorlig Revselse, som de let kunde have givet Anledning til andre Pøbel-Excesser, da hele Staden derover kom i Bevægelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1830-10-15
Sangerinden Rosa Köhn fra Regensburg er ankommen til Odense. Hun skal være en særdeles routineret Kunstnerinde, der især udmærker sig ved en Soprano af megen Fylde og Klarhed, til 4 strøgen G. Løberen Ernst, der for 5 Aar siden var her, er for Tiden i Fyen, hvor han viser sin Færdighed i at løbe paa Stylter. Han viste sig saaledes første Gang i Slotshaugen, og i 45 Minuter tilbagelagde Veien fra Odense Vindegadesport til Kræmmermarken 16 Gange, det Hele omtrent 1 Miil og 1 1/2 Fjerdingvei. Den 7de dennes løb han fra samme Byes Vesterport til Postgaarden 4 Gange i 26 Minuter.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1830-10-15
Odense Mikkelsmarked var kun daarligt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1830-10-15
Major og Toldforvalter Hansen i Apenrade har samme Sted anlagt en Handskefabrik.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1830-10-15
Den almeenagtede Justitsraad og Over-Controlleur Grothusen, Ridder af Dannebroge og Dannebrogsmand i Rendsborg, feirede den 1ste dennes sit 50-aarige Embeds-Jubilæum.