Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-10-03
Blandede Efterretninger. Kjøbenhavn, d. 1ste Oct. Jfølge en i Gaar her til den Keiserl. Franske Minister indløben officielle Efterretning fra Udenrigsministeren Hertugen af Bassano, er den Keiserlige Franske Armee indrykket i Moscau den 14de September om Eftermiddagen Kl. 3. Moschaisk er en Stad ved Floden Moswa, med et Slot. Til sammes vidtløftige District hører ogsaa en meget stor Skov, i hvilken adskillige Floder, blandt andre Moskwa, udspringer, og fra hvilken der føres meget Brænde paa Flaader til Moscau. Slottet var fordum berømt, fordi Carerne her aarligen pleiede at gjøre deres Pillegrimsreiser, anstille store Jagter, og give Gesandter Audience. Fordum var det et meget betydeligt Sted. J den tidligere Russiske Historie forekomme ikke allene Fyrster af Moschaisk, men i Fortegnelsen, som Michel Alexandrowitsch har givet Storfyrsten over de i det berømte Slag ved Don d. 8 Sept. 1339 faldne fornemme Russer, nævner han ogsaa 60 dræbte Bojarer fra Moschaisk; endskjønt den store Pest, som 1364 rasede i Rusland, ogsaa hjemsøgte Moschaisk, og bortrykkede den største Deel af dets Jndvaanere og Adel. Moschaisk Afstand fra Moskia bestemmer den berømte Churbrandborgske Gesandt Joachim Scultetus, der besøgte Rusland 1676, i sin Reisebeskrivelse paa følgende Maade: Fra Moschaisk til Landsbyen Kubinska, hvor Veien gaaer igjennem lutter Skov, 8 Mile, fra Kubinska til Landsbyen Wiezcoma4 Mile, fra Wiescomma til Moskwa 6 Mile. Canada, eller Quebec. hvor de forenede Staters Tropper, under GeneralHulls Commando, nyligen ere landede, er en stor Provinds i Nordamerica, som først skal være opdaget af Spanierne, der kaldte den Capo de Nada, d. c. Jntets Forbierg, fordi de intet fandt der. Strax efter dem satte Engellænderne sig fast i dette Land. De første kom der 1497 ved en Venetianer, Sebastia Cabot, men nedsatte sig kun ved Kysterne, da derimod de Franske, som kom 7 Aar sildigere, anlagde deres Colonier dybere inde i Landet. Under Navnet Canada indbefattede Nogle en uhyre stor Landstrækning, hvortil de regnede en Deel af Ny-Scotland, Ny-Engelland, og NyYork i Østen, og i Vesten saa langt som det stille Ocean strækker sig. Men den Deel, som de Engelske have bemægtiget sig i forrige Krig, ligger imellem 61 og 81 Sr. V. L. og imellem 45 og 52 Sr. N. B. Luften er formedelst de mange Skove og Søer meget kold, fornemmelig i de nordøstlige Egne er Vinteren lang og ubehagelig; desuagtet er Jordbunden meget frugtbar og frembringer næsten alle Arter curopæisk Korn og Jordværter. Sommeren er imidlertid meget varm og behagelig. Engene levere fortræffeligt Græs og Skovene det skjønneste Bygningstømmer. De udyrkede Dele af Landet bestaae af lutter Skov, hvori findes overordentlig høie Træer, af saa forskjellige Arter, at endog de, der have gjort sig meest Umage for at lære at kjende samme, neppe vide at opregne det halve Antal. Man finder her Jern- og Kobberværker, og i Skovene Bjørne, Hjorte, sølvfarvede Næve, Fiskeoddere, Maare, men især Bævere i Mængde. Fiskefangsten i Floderne er meget betydelig, især af Stokfisk, Lax, Makreller. Floderne ere meget talrige og mange af dem overordentlig store og dybe. Blandt disse er den største St. Laurentii Floden; denne Kjæmpeflod udgyder sig i Havbugten St. Laurentii, hvor den er 26 til 30. Mile lang og 300 Favne dyb. Dens Brede aftager derpaa bestandig indtil henimod de Søer, hvorfra den udspringer. Den løber over 600 Sø mile, er meget fiskerig og formedelst sine Skiær og Vandfalde paa mange Steder farlig for Skibsfarten. Neden for Queber, 220 Mile fra Søen, bliver den saa bred og saa dyb, at i forrige Krig. Linieskibe bidroge meget til denne Stads Jndtagelse. Denne Flod er den eneste, ved hvilken noget mærkeligt Establissement hidtil er anlagt, men det er rimeligt, at engang med Tiden Canada og de uhyre nestlige Egne, ville af sig selv vorde fatte istand til at drive en vigtig Handel paa de store Floder, der omgive disse Lande. Her ere 5 Floder, af hvilke den mindste er større end nogen færsk VandsFled i Verden. Den største er 500 Franske Mile i Omkreds. De ere alle seilbare for hvert Slags Skibe og staae i Communication med hinanden.