Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-03-16
Det var ifølge en Konvention imellem Oberst Combe og Oberstlieutenant Ruspoli, at Citadellet i Ancona blev besat af et lige Antal franske og pavelige Tropper og det franske Banner plantet ved Siden af det pavelige. For Resten løb Alt af i Fredelighed, efterat de franske Sappeurer med deres Øxer havde aabnet Portene. En lille østerrigsk Eskadre, som laae i Havnen, rørte sig slet ikke; men Jndvaanerne tilkjendegave deres Glæde ved, samme Aften at illuminere og give en Fest for de franske Officerer. Et Par Dage efter skulle de pavelige Faner være nedtagne af Voldene, og et fransk Militair=Politie indrettet, som og besatte Vagten ved Skuespilhuset. Uden engang at bevilge General Cubieres nogen Audients, har den hellige Fader imidlertid strax protesteret imod de Franskes Landgang, og disse maae altsaa holde et Slags politisk Qvarantaine i Ancona, saalænge til der indløber Svar fra Frankerig. Af Gesandten St. Aulaire har han forlangt Anconas øieblikkelige Rømning og Godtgjørelse for det voldsomme Overfald." Statsekretairen Kardinal Bernetti skal endog have yttret, at siden Saracenernes Tid har Man ikke seet et lignende Foretagende imod Kirkens Overhoved. J de ministerielle Salons i Paris skulle de ved den østerrigske Ambassade ansatte Personer ogsaa have yttret sig ufordeelagtigt og Expeditionen, og en Koureer fra Fyrst Metternich have forlangt bestemt Oplysning om Hensigten, den Man lige saa lidt fattede i Wien som i Paris. Lige til den 3 d. iagttog baade den Wiener Tidende og Jagttageren en dyb Taushed om den hele Tildragelse. Men de østerrigske Tropper i det Lombardiske ere i fuld Bevægelse; Garnisonen i Mayland forstærkes, og størstedelen af de østerrigske Tropper er opbrudt fra Bologna til Modena og Ferrara. Derimod har General Hrabowski i en Dagbefaling af 23 Febr. søgt at modvirke Rygterne om den franske Landgang, og viist, hvor chimærisk det Haab er, som det revolutionaire Partie bygger paa samme. En slig Expedition - siger han - kan kun ledes af de samme Grundsætninger som de Keiserlige Tropper, og ikke have til Hensigt at stifte Oprør eller styrte den legitime Magt, om hvilket Punkt de høie Magter, Frankerig indbegrebet, ere fuldkommen enige." En lignende Proklamation ventes af den franske Anfører, saasnart han er kommet til Ancona, for at betage Jtalienerne ethvert ugrundet Haab ved Synet af den treefarvede Fane, ligesom og Marquis v. St. Aulaires Søn, der den 22 Febr. indtraf som Koureer til Rom, skal have medbragt de meest beroligende Forsikringer fra det franske Ministerium. Forat give denne Erklæring des større Eftertryk skal det sidste ogsaa ved et stort Bal, som den østerrigske Ambassadeur nylig gav i Paris, have lovet ham, at ville desavonere og til bagekalde den vakre Oberst Combe, hvis Forhold dog synes retfærdiggjort af Nødvendigheden, da hans Stridskræfte, vare for svage til at temporisere. Hvad der meldes om en anden Expeditions Ankomst til Civitavecchia, som endog herfra skulde være tiltraadt Marschen til Rom, og nye Troppe, Afsendelser fra Toulon, er kun lidet sandsynligt. Rygtet taler endnu om stor Gjæring i det Neapolitanske, siden de Franskes Komme til Jtalien der blev bekjendt. Hertugen af Modena har havt en Sammenkomst med Karding Albani i Bologna, som havde til følge, at alle modenesiske Undersaatter, som vare flygtede hertil i Fjor, fik befaling at rømme de pavelige Stater inden 24 Timer. Jøvrigt har den pavelige Regjering tabt sin hele Jndflydelse, og Østerrigerne styre Alt, rimeligviis ogsaa en Følge af Kardinalens blodtørstige Forordning. Man er saa langt fra at holde de givne Løvter, at Kardinal Oppizoni endog har gjentaget befalingen om Universiteternes Lukning i Kirke. staten, hvoraf da flere Uordener ere Følgen, og i Lyceet havde Studenterne flere Aftener i Rad behængt Væggene med treefarvede Kokarder. Som var hans Rige ikke af denne Verden, vedbliver den hellige Fader at røgte sit Kald, og har den 24 Febr. udnævnte 10 nye Ærke= og 18 andre Biskopper, de første for Wien, Olmitz, Turin, Avignon, Aix, Burgos, Mecheln &c. Med ge 186 Admiral Donelly og flere brittiske Officerer, som bleve ham forestilte ved den hannoverske Charge d'Affaires, underholdt Hs. Hellighed sig om de rare Tøfler og Halsbaandet, der er sendt ham fra de amerikanske Jndianere, hvilke han lod dem forevise, samt om et Brev fra Paschaen af Scutari, hvori denne tyrkiske Rebellansøger Paven om hans Forbøn hos Sultanen. Maaskee faaer Man ogsaa snart det Særsyn, at Sultanen igjen anraaber Paven om Medlidenhed imod dennes rebelske Undersaatter!