Jyske Efterretninger, 1807-10-02
Den ander. 9 Sept. d. A. udkomst Først. Forordslag om Behag og Arrest paa engelske Varet og Perioner indeholder blagt andet, at hver Englænder i Kongens Riger og Lande skal, uden Undtagelse anholdes. Men de deriblaat, som her have vaadet Borgerskab beder besidde faste Eiendomme, skulle aflæg deres Eid paa, at deelie staae i noget Forhold til den een elske Regiering, eller ville brevere med Conrad. Derefter sættes de i personlig Trihed. Ligeledes forholdes det med alle Fabritarbeidere Manafacturister. Haandværkere og Contoirbetiente af engelsk Pølse, og de maar stille en dansk Borger til Cant og for deres neste Opførsel. De som er vide asse den. føres over Srændserne. Alle Englænder som det foregaaende et kan passe paa overleveres dem det er Meelepersoner til den nærmeste høistkommanderende Offetter som Frigsfangnen er det Cille belægge de med Hantarrest, og anvises Staden Viborg tilOgsaldested. Egtelover og Børn dele deres Mænds et stædtes Skabe: 3de Maader. De som bare Raad dertil betale selv deres Underhold og Arrestbekostænder i andet Fold underholdes de paa offentlig Beisstang. De som belægger med Huusarrest, tilladet andet behøns Opsyn, at tage den fornødne Motion i fri Laft dagligt. Resten følger.)(Slutningen af Freret fra et Frueræmmer i Lin benhavn d. 9 Sept. Vor Heiberger, at lagt den nærmeste Vil: Br. som hørde en fast hvaldet Kielder, og laden øre Etage tykt forsøge med Maatter meS... holdt denne Gade alt for fales. Vi den om og tiltraade den lande vil til har sarshavn og eneste Deel af Staden, den alle saa ler kunde varte af Bomberne. Veien kan man forlørte, naar man fra Nyhavn lader sig satte over Vandet. S. forud, at finde en Kærdemand. Dettamlede en ham, med Øinere bestantage saavel efter de lover Bomber. Omkring og løb der Koner med Bylter og skrigende Børn hed og ud og forde Fllerhed. Den Dreng var store og faae med andre Øine paa Uleiebringernes der enkede paa Himmeler, lig Stierreskab. Overfatter paa røgede Band var strakte i for mig. Det rat i gen Redmaa ingen Mørkildei et andet. Dog faldt der ingen Bomber vær vi os, omen skiønt delse og Jldraketterne, der dannede et Jldsvælg som et Comet giennemlagtede Himler, Den høirøde Ene af de alvardskabte Høse, opklærede Masterne - det var over al Beskrivelse frygte gl. Sædelig landede et og ilede til Vodes her jeg arkan halvasmægtig. Billigt mattog han s. Efterhaarden kom der flere Klagtniner. Bomberne føsere strækkeligt Jngen Deel af Staden rag sikker mere. Vi forbiere om Natten sammen i en Tilgode som er vanskelig at bestribe. Mit Barn for ført ved ma Side. Saaledes forløb det 12 Timirsøer. er Bombarder, 3. Nystedagen sendtes atter en Parlementa - atter til samme Søer. Jndtil Arten blev det roligt. Saa begyndte det føren at kalde er denne. Vi lagde os nogle Timer paa Staaer, Jidkom alle løs den Ret. Dagen holdt ligger Ende paa Dampbardementer. Enkelte Bomber falde Faarnede eller maa høre ved og Bomberne tre ret. Sage maatte dem, da det begynder er en re efter. De kant tænke Dem min Urolighed. Hare sig med vilde han paa ingen Maade. Jeg for des kan fremmede Mennesker, og havde gade her Bankeligen fatte den Angeste at den trof ham Kl. 3 Efter kom han tilbage. Min Bekomring hør, dette og er forret. Forred hans Vinder faaet der eneste Bombe ved. Han bakker sig hoses. Et store Salte vistnok paa 16 Pund, støber indeVegnet me Varset dog uden at tønde og og folder med alle laget fra ham. Sod erholdte ham for med - jeg faae ham karsk ingen. Paa Lømterladsent barde Kombere taldt at. Viden at stærk. Om faa Timer sird der Pladsen i lys Lye. Strax derpaa den imalte Frue kele og en Trediedeel af Byen. Jlden for saa stor, et det rat lyst som om Middag. Bombardemertet tog stille til. Bankerne kal et flere ommere. Noglesprang endog ito paa de nærmeste Kirket og Halt omkring os. Dit vare altsaa aldeler ikket her mere. Men hvorhen i denne Rød: Hølet opførttet med Klosterde. Altid kombarderede Englænderne herefter Baanden. Sprørerne vare fogde af Stand til at trede mere - Man maatte lade brande og og vergive sig til Fortvivlelsen. Ven Sagt var i gredte Eier. Det den kommet en Bomle hørte alværet forlerne. Jeg lagde mig paa Sedlig forre S... forlangte der, og stiælede mil Anser maa Handerne: for ikke at for den offelte Jld. Harte Kaald, tænk teen, avlde en Ende paa bør lende Løn. Men der kom ingen Bombrand Hylie. J 24 Timer høre vedet paa langt Maade ogstave sidste garderet. Engsig derne holde an desaa bemægt for de Fatter et ved Tømmerpladede og tøvede ogsaa at oplagde ChriFranshavn have der ikke tagendereder. Lobordrer et der der. Atader Mognivet med baandre Vare: lad Fare for et sprander, Loften og mørtte føre der sidste Dasiner og Ankorn som var allet ligelande ingen Landgang forsøgtes der. Løverde: Eftermiddag foriede at sufor Vands Have, og vel de Mand have andet egel den Baggeseile som agte Halstødske ere Paskedito med. Det føre viden stallige Stedskrænde mønster det lægle Eierde. Om Aftenen tog holdt det og et stede. S. gerantetet var forkomster, og - 23 mert Varherstand. Men Rye fandt er begangende Sorte. Fiere.