Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-03-31
Fra Peterspaulshavnen paa Kamtschatka, hvor han forefandt et Russisk Krigskib under Capt. Wrangels Commando, afseilede Capt. Becher den 5te Juli til det nordlige Polarhav, som var det egentlige Formaal for hans Reise. Den 16de Julii naaede han St. Lorenz Øen, hvis Beboer ligne Eskimoerne; herfra passerede han forbi Kings-Øen og kom til Behringsstrædet, som skiller Amerika fra Asien. Han naaede hen til det af Kotzebue opdagede og benævnede Schismareffs Stræde. Herfra og saa høit nordpaa som han kom, have de Jndfødte den underlige Skik at giøre Jndsnit i Kinderne og under Mundkrogen, og at stikke derind to Knapper af Steen, Crystal eller af Been. Den 22de Julii kom han til Kotzebuestrædet og kastede Anker den 25de ved Chamissos Øe, hvor han skulde oppebie Capt. Franklin; men han saae ikke noget Spor til denne Landreisende. J Eschscholsbugten undersøgte man det Jisbierg som Kotzebue der vilde have opdaget, hvor Jsen er blandet med Been af Mammuth, dette Forverdenens Dyr, og hvor der ligger Jord med Græs paa, ovenpaa Jsen; men man fand at der finder et Blendværk Sted derved; Jsen udgiør kun et Lag ovenpaa, og under dette findes atter Jord. Man opdagede Huggetænder og Been af Elephanter og Been af andre Dyr i fossil Tilstand (som saaledes i Forverdenens Ti det have levet i disse nu saa kolde, men dengang varme Egne). Captain Bechey opdagede i denne Bugt en stor Flod, som han kaldte BucklandsRiver. - Med et mindre Skib blev Kysten nøie undersøgt af Master Elson, og et godt Kaart optaget over den, en sand Gevinst for Geographien. Fregatten selv opdagede under 70, N. B. et Jndløb, som blev kaldet Wainwright, den passerede Jiskap forbi indtil den 7de August; men under 71, 7 N. B. satte den faste Jis en Grændse for hans videre Seillads; Captainen begav sig derpaa tilbage til Chamisso Øen for at vente paa Captain Franklin og benyttede Tiden til at optage et nøiagtigt Kaart over Kotzebue-Sund. Beboerne af disse Kyster ere en jammerlig, smudsig Race, som næsten blot lever af Havets Frembringelser, og dog mangler den ikke Forstand. Een af dem tegnede et Kaart over en betydelig Kyststrækning; de vide at eqvipere deres usle Peroguer med megen Sindrighed. Disse Mennesker ere meget fredelige, venlige, redelige og selv giæstfrie; de leve om Sommeren i Telte af Huder, men tilbringe den lange Vinter i underjordiske Boeliger. Disse Mennesker boe langs med Kysterne høit oppe mod Norden, de troe paa et tilkommende Liv og anvende megen Omsorg paa de Afdødes Begravelse. Disse Vilde leve i smaae Stammer og deres Opholdsted udstrækker sig langs med den nordvestlige Kyst af Amerika fra Behringsstrædet optil Barrows Forbierg, som er det yderste bekiendteste Nordvesthiørne af denne Jordens Deel; alle disse Stammer have samme Legemsdannelse og besidde samme Sæder. Det omtalte Barrows Forbierg ligger under 71 24 N. B., og er som sagt det nordligste Punkt paa Vestkysten hvortil Europæerne trængte frem. Master Elson opdagede det d. 23de Aug. ved at seile med sit mindre Skib imellem Kysten og de store Jismasser, som her opdynge sig paa Havet og forhindre al videre Seillads mod Norden i en Afstand fra Landet; men selv i det aabne Rum imellem Jsen og Landet vovede han ikke at trænge videre frem. - Her oppe i det høie Norden fandt han en Landsbye, beboet af Eskimoer, som var større end alle de han hidtil havde seet. Han havde i Sinde at gaae i Land, for at erfare af Beboerne Kystens videre Retning; men disse Mennesker udviste et saa fiendtligt Sindelag, at han ikke torde vove derpaa. Ved at sammenligne denne Position med Kaartet til Captain Franklins anden Reise opdager man, at det yderste Punkt, hvortil denne kom ved at forfølge Kysten af Havet Norden for Amerika i en Retning mod Nordvest, og som han kaldte Beecheys Forbierg, var kun nogle og tredive Mile borte fra Barrows Forbierg, hvortil Master Elson kom, saa det let kunde have mødt, at de vare komne til hinanden. Skade at det ikke mødte og tillige at Master Elson ikke kunde komme til skimoerne; thi havde han kunne erfare af dem, at Kysten, som virkelig fra Jiskap af bøier meget af mod Østen, endnu dreier mere omaf denne Kant, saa havde Nordvest=Passagen været opdaget, og det store Problem om Jordens Bygning i disse Egne opløst. Det kan let lykkes for en nye Expedition til Lands at opdage Strækningen imellem Becheys og Barrows Forbierg; men om ogsaa Amerika paa dette yderste Punkt i Nordvest er omgivet af Hav, saa ligger dog dette under en saa høi nordlig Bredde, at det ikke kan være til nogen Fordeel for Seilladsen. Captain Brechey er af den bestemte Mening, at Havet virkelig omgiver hele Amerikas Nordkyst og at det bedst kan lykkes at passere den i et Skib i en Retning fra Vesten til Østen. (Heraf følger da at Grønland hører til en egen Jordens Deel, nemlig Polarlandet, som er aldeles adskilt fra Amerika, og at Danmarks Konge, som behersker det, nyder den Udmærkelse fremfor alle Jordens Potentater, at være Eneherre i en af Fastlandets Hovedafdeliger paa Jordkloden.) Under store Besværligheder og flere Gange indsluttet af Jsen kom Master Elson med sin Chaluppe tilbage til Fregatten Blossom, som laae Kotzebuesund og ventede paa ham; efterat have opdaget og nøie optaget en Kyststrækning, som laae 120 Engelske Mile høiere op mod Norden, end hvortil den berømte Cook var kommen, og som var hidindtil aldeles ubekiendt. - Den 13de Octbr. afseilede Capt. Beechey fra Kotzebues Sund til Havnen Francisco i det nordlige Kalifornien, tilhørende Republiken Mexico, her fandt han Tilstanden meget forvirret; den nye Republikanske Regiering havde villet indføre et nyt Administrationssystem, men som ikke passede til de Vildes Stupiditet og til de Katholske Patres Herskesyge, som raade i disse Egne; hvor Overtroen regierer og er nødvendig for at tæmme Vildheden. De uomvendte Vilde tilbede Solen, brænde deres Døde og troe at Siælen efter Døden kommer til et Land, som ligger ved Solens Opgang. De have et Sagn om en Syndflod og om at deres Forfædre ere komne fra Norden. J Kirken San Carmelo saae Capt. Bechey en Tegning, som en af la Perocuses Officere havde forfærdiget, og som han forgiæves søgte at erholde.