JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1835-05-04
Ved Proclama, som i Dag er læst i den Kongelige Landsoverret samt Hof og Stadret, ere alle de, som formene sig at have noget at fordre i Stervboet efter afgangne Frue Clara Magens, fød Holst, Enke efter afgangne Justitsraad og Hofbygmester Magens, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer for mig Undertegnede, der som Executor behandler den ovennævnte Afdødes Boe. Kiøbenhavn, den 27de April 1835. Treschow, Etatsraad og Generaliskal, Nye Kongensgade No. 236.
Berlingske Tidende, 1835-05-04
ed Proclama, der vil vorde læst for vedkommende Over- og Underret, indkaldes med 12 Ugers Varsel Alle og Enhver, som have Noget at fordre i Stervboet efter afgangne Gaardfæster, under Baroniet Gaunøe, Jens Pedersen af Lau Bye, Hammer Sogn, og forhen afdøde Hustrue Kirsten Pedersdatter, til at anmelde og beviisliggjøre deres havende Krav, for undertegnede Skifteforvalter, inden fornævnte Tids Forløb; hvilket herved bekiendtgiøres. Veiløegaard, den 18de April 1835. J. Linken.
Berlingske Tidende, 1835-05-04
Ved Proclama, som bliver læst i den Kongelige Lands 915 – 1834 & 35. overret samt Hof- og Stadsret, ere alle De, som maatte have Noget at fordre i afgangne Jnditte Bolette Holm, fød Petersen, og forhen afdøde Mand Snedkermester Jens Erreboe Holm, deres fælleds Stervboe, indkaldte med tolv Ugers Varsel til her i Skifte-Commissionen at anmelde og beviisliggjøre saadant Krav. Ved samme Proclama ere begge de Afdødes Arvinger med lovligt Varsel indkaldte til at legitimere deres Arveret og iagttage deres Tarv under Boets Behandling; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Den Kongelige Landsoverrets samt Hof- og Stadsrets Skifte-Commission i Kiøbenhavn, den 23de April 1835. Mourier. V. Jacobsen. Alle De, som formene sig at have Noget at fordre 1059. 1834 & 1835. i afgangne Arbeidskarl Anders Jensen Braade's Stervboe, indkaldes herved med tolv Ugers Varsel, til for undertegnede SkifteCommission at anmelde og beviisliggjøre saadant Krav. Ligesaa indkaldes med lovligt Varsel den Afdødes Arvinger for at legitimere deres Arveret og iagttage deres Tarv under Boets Behandling. Den Kongelige Lands Overrets samt Hof- og Stadsrets Skifte-Commission i Kiøbenhavn, den 14de April 1835. Mourier. V. Jacobsen.
Berlingske Tidende, 1835-05-05
No. 107. Aar 1835. Fran den 5te Mai. Tirsdagen. med de Kongelige Den til Forsendelse privilegerede. Brevposter Tidende. Berlingske politiste og AvertissenenivUdgivet, trykt og forlagt ved Brødrene Berling; redigeret af Archiater Schönberg.
Berlingske Tidende, 1835-05-05
Udenlandske Efterretninger. England.
Berlingske Tidende, 1835-05-05
London, den 26de April. – Tolden for Æg i Havnen, ved Ramsgate beløber sig i et Aar alene til 7000 Pd. St. Næsten alle Æg gaae til London.
Berlingske Tidende, 1835-05-05
Frankerig.
Berlingske Tidende, 1835-05-05
Paris, den 25de April. – J Dag har Cassationsrettens forenede Kamre i hemmeligt Møde fældet en Disciplinar-Dom over de Herrer Daganne og Mathien, Dommere ved første Jnstants-Tribunalet i Puy, hvilke ere anklagede for at have taget Deel i og tillige befordret den Subscription, der i Puv, som paa mange andre Stæder foretoges, for at bidrage til Dækningen af Pengestraffen, hvortil National" var blevet dømt af Pairskammeret. Som bekjendt, havde National betegnet denne Subscription som Protestation mod Marschal Ney's Dødsmaade. Advocaterne Odilon Barrot og Crêmieur førte Ordet for de Anklagede. General-Procureuren, Hr. Dupin, androg kun paa en Daddel (censure); men Cassationsretten var strengere og tilføiede en Jrettesættelse (reprimande, hvilket medfører et temporairt Afdrag af Besoldning.
Berlingske Tidende, 1835-05-05
Et Brev til National, meddeler, at Selskabet for Civilisation, som uden Betaling holdt Forelæsninger og overhovedet synes at have været af en reen videnskabelig Natur, er paa Ov righedens Befaling blevet opløst, som en Følge af Loven mod Foreningerne.
Berlingske Tidende, 1835-05-05
Herværende Blade meddele følgende Skrivelse fra Lissabon af 6te dennes: "Man paastod, at Paven kunde lægge Hindringer i Vejen for Dronningens Formæling med Hertug Mar af Leuchtenberg. Dog dette er ingenlunde Tilfældet, da Patriarken af Lissabon har Magten til Dispensation af enhver Art. Denne Magt overdroges ham for lang Tid siden, og den nuværende Over-Pontiser vil vel vogte sig for at gjenkalde den, da et saadant Skridt sikkert vilde drage den lusitaniske Kirkes fuldkomne Adskillelse fra den romerske Stol efter sig. Man kan takke Lissaboner Ærkebispens Supremati (i Portugal repræsenterer han selve Paven) for, at, uagtet de mange Misforstaaelser mellem Hoffet her og det i Rom, Kirkens Forretninger dog uafbrudt gaae fremad i Portugal, og at hverken verdslige eller Ordens Geistlige i noget Tilfælde behøve at tage deres Tilflugt til Rom. Derfor kunde ogsaa Dronningens Formæling med Prinds August gaae for sig, skjøndt Dronningen endnu var forlovet med Don Miguel, en Hindring, der kun ved Kirkens Magt kunde ryddes af Vejen. Anderledes vil det ikke heller gaae med den nye Hindring. Formelt vil man vel henvende sig til Paven om Dispensation, og han vil vel have formegen Fornuft, til ikke at afslaae den.
Berlingske Tidende, 1835-05-05
Efterat Comodore Elliot atter var ankommet til Havre, er han afseilet med Fregatten Constitutionen til Cowes. Man vilde vide, at dette Krigskib skulde, efter at have forsynet sig med nogle Fornødenheder i England, atter indfinde sig der paa Rheden, og da ogsaa tage Hr. Livingston, som man ventede herfra, ombord til Rew-York.
Berlingske Tidende, 1835-05-05
Paa Børsen sagde man i Dag, at den spanske Gesandt havde officielt ansøgt om fransk Jntervention, man vilde saagar tilskrive denne Omstændighed, at den spanske Cours steeg.
Berlingske Tidende, 1835-05-05
Tydskland. Som man almindeligt taler om, agte de isralitiske Troesbekjendere i Bajern ved næste Landdag paany at bringe det, dem angaaende Emancipations=Spørgsmaal paa Bane, og denne Gang ville de anvende alle de Midler, der staae i deres Magt, for at fremkalde en for den gunstig Afgjørelse af dette vigtige Spørgsmaal. Dette stadfæstes ogsaa af flere nyere Flyveskrivter, der alle ere skrevne til deres Fordeel, uden dog at have belyst Gjenstanden fra nogen ny Side. Joniske Øer. Korfu, den 4de April. – J Talen, hvormed Lord Rugent, hidtilværende Lord-Over-Commissair for de joniske Øer, tog Afskeed med Senatet, talde han vidt og bredt om de Lettelser, der under hans Embedsførelse vare blevne Øerne til Deel. De indenlandske Markeder vare nemlig blevne befriede fra de engelske Agenters Tyranni; Udførselstolden var blevet nedsat fra 53 pCt. til 18, og dog havde Jndtægterne tiltaget, da Landproducternes Afsætning derved var fremmet og Jndførsels-Tolden i England til samme Tid nedsat. Jndtægterne, der 1824 beløb sig til 178,689 Pund, vare i Aaret 1834 stegne til 200,846. Ligeledes var den gamle, i en despotisk Aand affattede Lovbog, det saakaldte venitianske Statut, der havde ladet Dommernes Vilkaarlighed frit Spillerum, blevet afskaffet. Albanien.
Berlingske Tidende, 1835-05-05
Cattaro, den 29de Marts. – Ved den i Albanien udbrudte, Opstand, søger Paschaen af Scutari at holde sig saa neutral, som muligt; men han har ogsaa paa den anden Side faaet en alvorlig Beskjæftigelse. De frie Montenegrinere ere nemlig ikke forblevne ligegyldige ved Mordet paa deres Hyrder og Bortførelsen af 4000 Faar og 100 Oxer ved den tyrkiske Commandant af Podgorizza. Det stridbare Mandskab havde snart samlet sig og indtog Fæstningen Kabliak; herfra droge de til Kucci og videre til Fæstningen Spus, ja endog til Podgorizza, som de formeligt belerede. Albaneserne i Bjergene lovede dem Understøttelse herved Paschaen af Seutari har den 22de f. M. sendt et Regiment regulaire Tropper og tvende andre Regimenter, tilsammen 3000 Mand, med det nødvendige Artilleri, over Sentari-Søen til Podgorizza, for at undsætte denne By og tage de erobrede Stæder tilbage.
Berlingske Tidende, 1835-05-05
Norge. Christiania, den 26de April. – Kongsberg Sølvværk, har i den tredie Bjergmaaned dette Aar, som regnes fra 2de Februar til 21de Marts, produceret 987 Mark 10 1/2 Lod gedlegent Sølv. Dette mindre end sædvanlige Udbytte beroer fornemlig paa en, hele Maaneden, men i Særdeleshed i Ugen fra den 7de til den 14de Marts indtruffen Vandmangel, som gjorde Arbejdet i Gruberne umuligt.
Berlingske Tidende, 1835-05-05
Beretninger fra Nordlandene give Haab om et godt Vaar fiskeri. Om Vigtigheden af Fiskeriet i disse Egne faaer man et Begreb, naar man betænker, at der alene af Torsk fiskes aarlig omtrent 20,000,000 Stykker. Torskiskeriet ved den sydvestlige Kyst gaaer nu lykkeligt. Hummerfiskeriet, som i de sidste Aar er forøget saaledes, at over 1,000,000 Stykker aarlig udførtes til England o. s. v., haaber man vil tage sin Begyndelse i næste Maaned.
Berlingske Tidende, 1835-05-05
Den 31te Marts dette Aar beløb Universitetets Diplomsamling sig til 5369 Nummere, hvoraf 1194 vare paa Pergament og 4175 paa Papiir.
Berlingske Tidende, 1835-05-05
Jndenlandske Efterretninger. Til det den 18de April i Horst afholdte Marked med magert Qvæg vare omtrent 1800 Stkr. Stude tildrevne, som næsten alle bleve solgte til de forrige Priser. Den høieste Priis var imellem 60 og 65 Rdlr. – Den 23de April bleve i Husum af de tildrevne 1600 Stkr. Stude omtrent 1400 solgte, hvoraf dog flere bleve kjøbte til Salg paa Markederne i Wilster. Priserne vare noget lavere, end i FjorDen sex og halvfjerdsindstyveaarige Skovrider Lausen i Apenrade fejrede den 21de f. M. sit halvhundredaarige Tjenestejubilæum, ved hvilken Lejlighed hans Medborgere ikke forsømte at bevidne ham deres Deeltagelse. Af Regjeringen erholdt han en Gratification.
Berlingske Tidende, 1835-05-05
Viborg Domkirke vil i denne Tid faae en indvendig Reparativn, der tager sin Begyndelse i Mai Maaned, fra hvilken Tid Gudstjenesteen, indtil videre, alene vil blive holdt i Søndresogns Kirke. Thisted. - J Orkan-Stormen, Natten imellem den 9de og 10de dennes, afbrændte Boddum Mølle. Jldens Aarsag, vides ikke, men det formodes at Møllen har løbet løs om Natten, og ved at løbe om til den forkeerte Side, antændt sig selv. Aarhuus den 1ste Maj. - Paquelskibet Coureren, ført af Skipper Brasch, der i Følge sin regelmæssige Fart paa Kjøbenhavn afgik herfra den 21de dennes med 50 Matroser, udskrevne til Hs. Majestæts Tjeneste, samt tølv Passagerer og en Deel Stykgods, er Natten efter forliist paa det N. V. Rev af Hesseløen. Saavel bemeldte 50 Matroser som alle Passagererne, Skibsmandskabet, en Deel af den indehavende Ladning og Takkelagen er bjerget, men Skibet selv er aldeles Vrag.
Berlingske Tidende, 1835-05-05
En Guldsmed her af Byen er funden hængt i Marselisborg Skov. Først havde han villet skyde sig, men var bleven overrumplet og frataget Pistolen. Man nævner som Aarsagen, at hans fraskildte Kone havde modsat sig hans Givtermaal med et andet Fruentimmer. Han har for nogle Aar siden været bosat i Horsens. Mariebo, den 1ste Maj. – April Maaned, især den sidste Halvdeel, var meget kold og fugtig. Endnu i Gaar maatte vi have Kakkelovnsvarme. Vinterkornet har tabt sig meget, formedelst den vedholdende Nattekulde. – J dette Øjeblik, Kl. 6 1/2 Eftermiddag, have vi en temmelig stærk Torden, med Regn og mildere Luft. – Priser paa Korn: Hvede 21 til 22 Mk., Rug 20 Mk., Byg 16 Mk., Havre 13 Mk. for Tønden.
Berlingske Tidende, 1835-05-05
Kjøbenhavn, den 5te Maj. I Gaar Formiddags Kl. 10 ½ afseilede her fra Rheden Fregatten Bellona til Livorne, under Commando af Capitain Louis de Conninck, Ridder af Danebrogen og Æreslegionen; og Briggen St. Jean til St. Croix, under Commando af Capitain-Lieutenant H. Fisker.
Berlingske Tidende, 1835-05-05
Befordringer og Afgang. Under det Slesvig-Holsteen-Lauenborgske Cancellie: Den 7de April er Valget af Candidaten i Theologien, Jacob Brix til Præst i Fahretoft, Provstiet Tøndern, Allerhøiest, bekræftet.
Berlingske Tidende, 1835-05-05
Den 14de f. M. er den hidtilværende Provst og første Com pastor i Pløn, Johan Gotlieb Olmeyer allernaadigst udnævnt til Præst i Reinfeld, Provstiet Pløn. Samme Dato er Candidat i Theologien, Georg Herman Ahrens allernaadigst udnævnt til Diaconus i Beiensleth i Amtet Steinburg. Videre er under samme Dato Dr. philosophine, Jacob Frederik Martini BendixenAllerhøiest udnævnt til Collaborator ved den lærde Skole i Flensborg. Endelig er under samme Dato blevet tildeelt Cand. juris Karl Frederik Theodor Lobedanz en bestalling som Underrets Advocat i Hertugdømmerne Slesvig og Holsteen, ligesom ogsaa Cand. juris Andreas Postel en Bestalling som Underrets-Advocat i Hertugdømmerne Slesvig=Holsteen og Lauenborg.
Berlingske Tidende, 1835-05-05
Under 28de f. M. er Conrector ved den lærde Skole i Slesvig, Wilhelm Olshausen udnævnt til Rector ved samme. Under samme Dato er tildeelt Cand juris Peter Stamp en bestalling som Underrets=Advocat i Hertugdømmerne Slesvig og Holsteen. Det Kongelige Theater. – J Aften opføres: Valerie, Comoedie, og De Uadskillelige, Vaudeville.
Berlingske Tidende, 1835-05-05
Kjøbenhavn, den 5te Mai. Af de med Dagsposten i Morges Kl. 7 ankomne Aviser meddele vi det Væsentligste: Den Preussiske Stats-Tidende af 1ste dennes indeholder følgende Skrivelse fra Breslau af 27de April: "Over den paa det herværende Observatorium iagttagne nye Comet kunne vi endvidere meddele Følgende. Endnu fem Aftener i Rad efter at Cometen var fundet, blev den opsøgt og flere Gange observeret, hvorhos den bunkle Himmel i hiin Egn fra Tid til anden gunstigt opklaredes. Cometens Lysstyrke er endnu kun en Aande; den er i fem Dage fremrykket paa Himlem i den, strax fra Begyndelsen af, angivne Retning over 7 1/2 Grad, hvorefter den i Morgen Aften sydøstlig under 4 Leonis vil overtræde i Løvens Stiernebillede. Tre Dage, førend den blev fundet, maa den have staaet paa Himlen omtrent paa samme Sted, hvor den Bielalske Comet stod den 29de November 1832.
Berlingske Tidende, 1835-05-05
J Bischwitz ved Ohlau opkom den 23de April Jld paa Loftet hos en Bonde; otte Bøndergaarde, tre større Stalde, de Kongelige Forstvæsensbygninger og Smeddestalde bleve lagte i Aske. Den Bonde, hos hvem Jlden opkom, mistede, tilligemed en Pige paa fire Aar, Livet. Der blev kun Lidet reddet.
Berlingske Tidende, 1835-05-05
Breve fra Spanien, af 21de f. M., skulle aldeles gjendrive Efterretningen og Bergaras Jndtagelse, som Carlisterne have udspredt. General Valdet var den 15de ankommet til Chro; han har strax udstedt befaling til Cordovas, Aldamas, Carreras og Lopez's Divisioner, der vare posterede i Omegnen af Orduna og Logrono, at bryde op. Endnu veed man ikke, paa hvilket Punkt han først vil rette sine Operationer ; men man formoder dog, at han vil ile til Bergaras Undsættelse, som Zumalacarrequi har indesluttet skarpt siden den 14de. Valdet er slet ikke kommet til Pamplona, hvor man havde ventet ham. Disse Efterretninger skrive sig fra Bayonneser-Bladet Phare. "Journal des Debats mener, at man maa skjelne mellem Staden og Fortet Bergara – det sidste et Flinteskud fjernet fra Staden. Staden kan maaskee i nogen Tid have været besat af Carlisterne, og deraf har Rygtet og Bergaras Jndtagelse reist sig. Man kan derimod formode, at Val det er kommet tidsnok, til at undsætte Fortet, da sammes Jndtagelse, saagodtsom for hans Øine, vilde blive anseet som et ilde Varsel for hans Over-Commando.
Berlingske Tidende, 1835-05-05
Madrider-Gacera af 15de f. M. melder følgende, med Hensyn til General Minas Afskeed: "Rørt over Minas Udtryk af Æresfølelse og Patriotisme, har Dronningen, hvor tungt det end falder hende, at berøve sig hans Tjeneste, givet efter for hans Grunde og meddeelt ham den forønskede Afskeed, for at han kan gjenoprette sin Sundhed, og atter sætte sig istand til at yde Nationens Sag og vor Herskerindes Rettigheder nye Tjenester.
Berlingske Tidende, 1835-05-05
Jfølge Efterretninger fra Madrid, af 18de f. M., ventede man, at Kamrenes Session vilde blive sluttet endnu i Løbet af Maj. Proceres havde allerede begyndt at beskjæftige sig med Budgettet, og Procuradorerne vilde tage fat paa Sagen om de, i Aarene fra 18201823 solgte og siden med Magt fra Erhververne borttagne Nationalgodser. Herr Martiner de la Rosa havde gjort et Forslag i denne Anledning, som man lovede sig meget af. Man vil nemlig overlade Kjøberne af hine Nationalgodser Valget, om de ville tage samme in natura tilbage, eller i Statspapirer have den af dem erlagte Kjøbesum godtgjort. Da Statspapirernes Værd er steget betydeligt siden hiint Tidspunkt, venter man, at de fleste ville vælge det sidste Alternativ. flere franske Journaler have fortalt, at Hr. Laffitte havde truffet en Overeenskomst med Frankerigs Bank, ifølge hvilken Bankens Fordringer skulde blive tilfredsstillede, uden at det skulde gjøres nødvendigt at tage sin Tilflugt til den, af Kongen stillede Borgen. "Journal de Paris" retter nu denne Meddelelse saaledes, at hiint Arrangement kun er kommet istand derved, at Banken har givet Slip paa en Deel af de stipulerede Renter, og at Kongen, da den, af Hr. Laffitte tilbudte Garanti ikke er tilstrækkelig, har betalt en Sum af 1,200,000 Fr. for Hr. Laffitte i rede Penge.
Berlingske Tidende, 1835-05-05
Moniteuren af 25de April indeholder Commissionsberetninger over Krigsbudgettet, som ogsaa i Aar var overdraget Hr. Passe. Under en deri foreslaaet Reduction af 5,624,790 Franker, er en Sum paa 4,272,000 Fr. alene for Algier, da Hr. Pass, ligesom i forrige Aar har den Mening, at man ingen Udgivt maatte gjøre for Landets Colonisation og ikke heller for dets vedvarende Occupation, maaskee med Undtagelse af nogle faste Pladse paa Kysten.
Berlingske Tidende, 1835-05-05
Den engelske Post af 28de April bringer intet Mærkeligt. Af de Parlaments-Medlemmer, der formedelst deres Udnævnelse til Embedsmænd atter skulde underkaste sig Valg, ere allerede Sir J. C. Hobhouse paa ny valgt i Nottingham og Hr. Spring-Rice i Cambringe, begge uden Opposition. J Deal har Tory Candidaten, Lord Williers rømmet Pladsen for Sir Thomas Troubringe (Admiralitets-Lorden), saa at denne ligeledes er valgt uden Modstand. Et lignende Resultat ventede man af de øvrige Valg; ti scottske ere deriblandt. Det hedder, at Fyrst Lubecki vil med det Første forlade Paris, da Underhandlingerne over de fransk-polske Reclamationer ere saa vidt fremrykkede, at Underhandlerne paa begge Sider troede at maatte indberette til deres Regjeringer. Messager- vil forklare Sagen saaledes, at imod al Forventning, har det viist sig, at Frankerig efter behørig Compensation, havde et Overskud at fordre; hvortil endnu kom den Omstændighed, at Frankerig havde directe at fordre af Rusland, men af Frankerig kun Ruslands polske Undersaatter, saaledes at det russiske Skatkammer altid maatte komme til kort Fyrst Lubeck havde derfor troet, at han ikke kunde gjøre noget bedre, end at afbryde Underhandlingerne. Fra Athen skrives af 1ste April, at der allerede i længer Tid havde fundet et spændt Forhold Sted, deels mellem de Militaire indbyrdes og deels mellem disse og de lavere Classer af de herværende Grækere. Aftenen i Forvejen var det kommet til ubehagelige Optrin og blodige Slagsmaal, og samme Dags Middag havde et Opløb fundet Sted paa den saakaldte Platan-Plads, Uhlan-Escadronen havde især været saa ophidset, at næste samtlige Gemeene droge væbnede til den nævnte Plads, hvor de understøttede af en Deel Pioniers, kom i Haandemænge me Grækerne, blandt hvilke ogsaa vare græske Militaire og sel Gensdarmeri. Til Lykke blev denne Uorden snart styret og efter en Times Forløb var Folkemassen adspredt. Flere bleve imidlertid haardt saarede, og en af Soldaterne kunde neppe overleve Natten. Dog have disse Optrin ingen dybere, endnu mindre nogen politisk Grund, kun Værtshuus=Møder havde fremkaldt dem.
Berlingske Tidende, 1835-05-05
Paa Pariser-Børs forsikkrede man, at Don Carlos ikke havde villet modtage Lord Elliot, fordi denne nægtede ham Titlen Majestæt. Albion paastaaer, skjøndt uden at angive Grunden, at Østerrigs, Ruslands og Preussens Gesandter havde meldt den franske Regjering, at de, i Tilfælde af en Jntervention i Spanien, vilde forlange deres Passe. Men det franske Cabinet skal ikke desto mindre holde 30,000 Mand beredte, for med dem at besætte alle faste Punkter i det nordlige Spanien.
Berlingske Tidende, 1835-05-05
Jfølge Breve fra Lissabon, af 13de f. M., troede man der, at Hertugen af Palmella vil trække sig tilbage fra Cabinettet, naar Cortes-Sessionen er sluttet. Marschal Saldanha skal have afslaaet Krigs-Porteenillen.
Berlingske Tidende, 1835-05-05
Den 26de April blev Kronprindsen af Belgien døbt i Hoscapellet i Brüssel af Ærkebiskoppen af Mecheln. Faddere vare de Franskes Konge, repræsenteret af Fyrsten af Joinville, og de Franskes Dronning. De Franskes Dronning afreiste den 28de April fra Brussel til Paris. J London var det i Værk at foranstalte et stort offentligt Maaltid for Sir Robert Peel.
Berlingske Tidende, 1835-05-05
J Madrid gik et Rygte, at Hr. A. Arguelles skulde udnævnes til Gesandt i London. Don Carlos har udnævnt Hertugen af Alcudia, forhen Minister under Ferdinand VII, til sin Gesandt i Vien, forat overbringe Kejseren sine Lykønskninger.
Berlingske Tidende, 1835-05-05
J Følge Efterretninger fra Cap til 21de Februar trak Cafferne sig stedse meer og meer tilbage.
Berlingske Tidende, 1835-05-05
Times af 28de April indeholder et langt Udtog af en Beretning fra Slutningen af Februar over de sejerrige Fremskridt mod Franskmændene af Achmed Bej, Pascha eller ViceKonge af Algier, der skal være i Besiddelse af Regentskabet Algier, paa Staden nær, være høitidelig udnævnt ved et Firman af Storherren og allerede paa det fasteste have begrundet sin Magt osv. Beretningen skal komme umiddelbar fra hans Leir. – Samme Blad melder fra Constantinopel af 1ste April, at den endnu i Paris tilbageblevne tyrkiske Gesandt (Forretningsfører) Ahmeddshi-Effendi var kaldt tilbage.
Berlingske Tidende, 1835-05-05
Reisende. Til Kiøbenhavn. Hidkomne den 30te April: Handlende Enestrøm og Krap fra Malm, Cand. Juris Schlegel fra Falster, Cancellieraad Wendelboe fra Sorø, Particulier Miall fra Helsingøer, Tobaksfabriqveur Hansen og Major og Toldinspecteur Michaelsen fra Haderslev, Exam. Juris Selmer og Møller Selmer fra Viborg, Blikkenslagermester Meyer og Skrædermester Løcker fra Rørvig, Cand. Juris Stender fra Rønne, Lieutenant von Castenskjold fra Nestved.
Berlingske Tidende, 1835-05-05
Dampskibet Frederik den Sjette ankom i Søndags Eftermiddag Kl. 4 fra Kiel og Øerne, medhavende: Hs. Excell. Grev Danneskjold-Samsøe med Gemalinde og 3 Domestiqver; Justitsraad Moe med Frue, 2 Døttre og Søn Major v. Schwartzer Prof. Olufsen dHrr. Brandes og Bendixen; 6 Haandværkssvende. Fra Kiel til Gaabente: Hr. Meyer. Fra Grønsund og Gaadense, Md. Lindberg og Datter; Volontair Jürgensen; Tiener Olsen. Kl. 12 Middag.
Berlingske Tidende, 1835-05-05
Barom. Therm. Vinden. 26 April. 1. 19, Varme. N. V. 1 Mai.
Berlingske Tidende, 1835-05-05
Kjøbenhavns Havnepriser, den 2den Mai 1835. - Rbd. - Mk. - s. - Rbd. - Mk. - s.
Berlingske Tidende, 1835-05-05
Hvede, Østers. Dito, Holst. 4 Rbd. 1 Mk. - s. a 4 Rbd. 3 Mk. - s. Dito, Siell. Rbd. - Mk. - s. a - Rbd. - Mk. - s. Dito, Loll., 3 Rbd. 5 Mk. - s. a 4 Rbd. - Mk. 8 s. Dito, Langel. 4 Rbd. - Mk. - s. a 4 Rbd. 2 Mk. - s. Rug, Holst. 4 Rbd. 1 Mk. - s. a 4 Rbd. 2 Mk. - s. Dito, Dansk 3 Rbd. 4 Mk. - s. a 4 Rbd. 1 Mk. - s. Dito, Østers. - Rbd. - Mk. - s. a - Rbd. - Mk. - s. Byg, 2radet 3 Rbd. - Mk. 8 s. a 3 Rbd. 1 Mk. - s. Byg, Gradet 2 Rbd. 3 Mk. - s. a 2 Rbd. 4 Mk. 8 s. 2 Rbd. - Mk. 8 s. a 2 Rbd. 4 Mk. - s. Havre, Erter, 3 Rbd. 5 Mk. - s. a 4 Rbd. 2 Mk. - s. Smør, Holst. 48 Rbd. - Mk. - s. a 56 Rbd. - Mk. - s. Dito, Fyensk, 44 Rbd. - Mk. - s. a 52 Rbd. - Mk. - s. Dito, Siell. 44 Rbd. - Mk. - s. a 52 Rbd. - Mk. - s. Alt i Sedler og Tegn pr. Td. Bøgebrænde pr. Favn 9 Rbd. 3 Mk. - s. a 10 Rbd. 3 Mk. - i forrige Kammerfröden og Stiftsdame paa Wallde Juliane Frederikke von Staffeldt ved Døden er afgaaet (den 28de April i sit 76de Aar; dette bekiendtgiøres herved sörgeligst for Slægt og Venner. C. M. von Staffeldt. J. E. von Staffeldt.
Berlingske Tidende, 1835-05-05
AVERTISSEMENT. Tine Christiania Anschovis bekommes a 6 Mk. Dunken paa F. G. R. Hjørnet af Kronprindsensgade og Pilestræde No. 84, hos Urtekræmmer F. G. Kølbel.