JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-05-20
En sjelden Hændelse tildrog sig i Newlin ved Penzanz i flere hundrede Menneskers Nærværelse.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-05-20
En Sværm af Bier satte sig pludselig ned paa Hovedet af en Dreng, og forblev der en temmelig Tid. Drengen næsten dødelig forskrækket, blev anmodet om at ryge Tobak, for at bevare sig fra at blive beskadiget af dem. Jmidlertid blev en Biekube bragt frem og holdt over Drengens Hoved, hvorpaa Bierne Tid efter anden, fløi ind deri, uden at tilføie ham mindste Skade.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-05-20
En stor Aal var fanget i Floden Witham, som veiede 45 Pd., var 6 Fod og 5 Tommer lang og 21 Tommer i Rundeel (den maatte ikke have kostet, lidt, da en af vore almindelige store Aal i London, kan koste 3 engelske Shilling.)J en lille Bye i Transylvanien hvor Keiseren af Østerrig passerede igjennem, skal Jndvaanerne have udviist deres Glæde ved at stige en Øxe, i hvis Bug laae et Sviin; i dennes Mave igjen et Lam, i Lammet igjen en Fugl, og endelig endnu i Fuglen igjen et Æg.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-05-20
Atter høres fra de østerr. Stater og Jldsvaader. Den 17de April vare saaledes 48 Privathuse, foruden de offentlige, afbrændte i Smidar, i Bøhmen, og i Tresdorf afbrændte den 26de f. M. Slottet med alle Sidehuse og 15 Privatbygninger.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-05-20
J Lille er en Soldat bleven dømt til 5 Aars Galeistraf, fordi han havde ladet Keiseren og Kongen af Rom leve.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-05-20
Sammesteds fra skrives, at et derværende offentligt Fruentimmer havde født et Drengebarn, paa hvis ene Kind man tydelig saae en Kløver Konge afbildet.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-05-20
Den svenske Regjering har, med Hensyn til Toldvæsenets bedre Organisation, besluttet, at Landet skal inddeeles i 8 Tolddistricter.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-05-20
Tre Miil fra Spinemünde er den 9de dennes ilanddreven en tilproppet Buteille, hvori fandtes tvende med Blyant skrevne Smaasedler, hvoraf den ene, som var skreven paa Tydsk, indeholdt følgende Linier: Briggen Aglaia, kommende fra Stockholm, Capitain Ankersiolm, er paa Høiden af Danzig geraadet i Brand og Jngen af Besætningen har i dette Øieblik Udsigt til Redning. Skrevet af en tydsk Matros, Carl Richthofe. Den anden, mindre Seddel var skrevet paa Svensk, men ved indtrængt Søevand, bleven saa ulæselig, at blot Datum, den 28de April 1825, var kjendelig.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-05-20
Den norske Bonbekarl Ole Ericksen Dahlesom ved sin Broders Bryllup paa Gaarden Dahle i Valders, den 6te Decbr. 1823, ved at værge, sig imod de tre Brødre Tidemandsens Overfald, dræbte med sin Tællekniv de To og saarede den Tredie, er ved Høiesteretsdom af 14de April frikiendt for Justitiens Tiltale, imod at tilsvare Sagens Omkostninger. Ved Underretten var han, for at have overskreden Nødværge Rettens Grændser, dømt til at betale 40 Lod Sølveller 20 Sp. til hver af de Dræbtes Arvinger.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-05-20
Man beregner i London, at dersom den store Speculation i Bomuld, som har bragt Prisen, 150 Proc. i Veiret, holder sig, saa ville de nærværende Besiddere fortjene en Million Pund Sterling. Hurtigløberen Samuel Hartvig fra Offenbach har forleden Søndag, til Hamborgernes Moerskab, uafbrudt løben 4 Gange frem og tilbage imellem Heussens Hof og Eimsbüttel Com trent 4 tyske Miil ) i 39 Minuter og 4 Secunder.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-05-20
Indenlandsk. Det er behageligt at kunne meddele, at det qvindelige velgjørende Selskabs Bestræbelser for at komme de ved Oversvømmelserne i Nørrejylland og Hertugdømmerne Skadelidte til Hjælp har havt et heldigt Udfald. Saaledes har Udstillingen af de til Selskabet indsendte qvindelige Arbeide m. m. indbragt mere end 1000 Rbdlr., og ved Auctionen, hvor Alt blev meget høit betalt. og ikke faa No. fra 1000 Rbd. indtil 460 Rbd., som var det Høieste, der blev givet for noget No.,er indkommen over 7,000 Rbd., saa at der fra dette gavnvirkende Selskab til overnævnte Øiemeed vil blive afleverede 8000 Rbd.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-05-20
Den Kongel. preussiske Regjerings- og Medicinalraad, Dr. og Professor Weinhold, bekjendtgjør til Beroligelse for sine Venner i Tydskland, at det ikke var Dampkjeddelen paa Dampskibet Prindsesse Wilhelmine, men Stangen, til Luftpumpen, som brækkedes paa Overfarten, til Kjøbenhavn Natten imellem den 26de og 27de April, hvorved Skibet blev nødsaget til at anløbe Den Fehmern, for at istandsætte Skaden.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-05-20
En af de meest udmærkede Bassister, Hr. Franz Siebert, er tilligemed hans Datter, Demoiselle Clara Siebert, nylig ankommen til Hovedstaden, for at lade sig høre i en stor Vocal og Instrumental Concert paa det Kongel. Theater. Han har i flere Aar været ansat ved det sk. t. Hofteater i Wien, og siden 1820 ladet sig høre. i flere af Tydsklands Hovedstæder. Den studtgardter Hoftidende kalder ham aden første nu levende Bassist.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-05-20
Ved det asiatiske Compagnies Auction i de første Dage af denne Maaned blev kun solgt af chinesiske Varer for 102,600 Rbd. og af ostindiske for 6,200, skjøndt der efter Cataloget var bestemt at skulle sælges for omtrent 582,400.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-05-20
Hovedgaarden Egemark, beliggende mellem Kallundborg og Holbek, tilhørende Hs. Maist.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-05-20
Kongen, er, efter Reisendes Beretning, den 7de dennes afbrændt. Circa 20000 Tdr. Korn og nogle og tredive Køer bleve et Rov for Luerne. Af Bygningerne reddedes kun en Deel af Meieriet.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-05-20
Kjøbenhavns Børs den 13de Mai. Cours. Hamb. 2 M. , a vista 217. Spe. 218. Spec. solgtes til 13 Rbmk. 1 1/2 s. Disc. 5 pC. pC. Kgl. Oblig. fuden Renter) 95. Banco873 a 87 1/2. Nationalbank-Obligationer af Laanet, 4 Febr. 1820) 102 1/4 a 103 Rbd. r. S. eller 111 1/2 a 112 Rbd. Sedler pr. 100 Rbd. r. S.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-05-27
Saaledes have vi nu viist adskillige Exempler paa en fordærvet Caracteer hos Dyrene, men vi ville ikke desstomindre haabe, at disse Symptomer paa en høi Grad af Umoralitet, ikke ville udstrække sig til de lavere Klasser af Dyrene, thi hvis dette skulle skee, ville vi snart høre tale om Køer, der have bestiaalet Malkepigernes Lommer og Heste, der bestiæle deres Herres. Neil vi have et langt bedre Begreb om de firføddede Dyr heri Kongeriget og haabe at Dyrene, der hvad Tyverie angaaer, have været mere syndede imod, end selv været Syndere, ville ikke almindeligviis gjøre Brug af en Handlemaade, hvorved de hidindtil blot have været passive. (Meddeelt.) Doctor Faust. (Fragment af Lessing og Engel.) Første Scene.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-05-27
Ved Academiet i Prag er en Secretair, Præst, ved Navn Bernhard Bolzano Lærer i Religions videnskaben, en Mand, der noksom bekjendt for sin nye og usædvanlige Maade at behandle Religionen paa, opløftes til Skyerne af sine Disciple. Han er vel en skikkelig og velstuderet Mand, men udgiver offentlig sin Hjernes Fostere for den ene og ægte christelige Lære. Ved sine philosophiske Spidsfindigheder fordreier han saaledes den positive Religion, at man vanskelig kan skjønne hvad han holder for sandt eller hvad han forkaster som falskt i den catholske Religion. Han troer sig kaldet af Gud til at indføre en rigtigere og grundigere catholsk Lære. Mange Mirakler i Evangeliet vil han ikke troe bogstaveligen, enten fordreier, han dem eller gjør de ganske til Intet. 1) Oversat efter det latinske Udtog, som findes i 1) Oversat after de 11tinske Udtog som findad Rohrs kritische Prediger=Bibliothek, 11 Bind 4 Qvartalsliste. Christi Guddom taler han saa forblommet om, at Tilhørerne ere i Uvished om, hvad han gjør ham til, enten til en Gud eller til en viis Mand. Mange kirkelige Skikke siger han bør afskaffes, han troer Christi Lære kan naae en høiere Fuldkommenheds Grad, og ved Videnskabernes tiltagende. Lys forøges med mange nyttige Lærdomme. Denne Mand, Boryphæus iblandt vor Tids falske Propheter har utallige Disciple og Tilhængere, som adspredte overalt i Landet, ej aflade at udbrede disse Grundsætninger. - Han har en trofast Staldbroder og Ven i Fessel, Forstander for et Seminarium, tillige Biskoppens Raadgiver og Professor i Kirkehistorien; denne brænder af Lyst efter at reformere hele Bøhmen, og føre det til den høieste Spidse af Oplysning, saa hans Lige vanskelig findes. Hele Stiftet, ja Biskoppen selv, regjerer han efter sit Hoved; han befaler de theologiske Candidater at læse alle Bøger uden Forskjel som det kraftigste Middel til at uddanne Forstanden og undgaae Fordomme. Lærdommen om Overherredom i Kirken nedriver han ganske, har vil intet Overhoved have i Kirken, og danner sig selv et nyt Religions-System af vor Tids Philosophers Grundsætninger. De Værker han lader Disciplene læse og studere, ere de meest fordærvelige, saasom det exegeliske Værk af Dr. Paulus. en gal protestantisk Skribent, endvidere Wigsthudas Dogmatik, der i eet og alt er forskjellig fra den ægte catholske Lære. Digte, Elskovssange forfattet af Protestanterne Göethe, Schiller, Wieland, Herder, lader han de theologiske Candidater, fremsige og declammere med Pathos. - J Kirken afsynge de Digte meere liig Sange til Solens Ære end Hymer til den Gud, Alle skulle tilbede. Fessehar allerede to af sine Disciple til Medarbeidere, der som Professorer i Theologien gjøre fælles Sag med ham. Ogsaa har Fessel hemmelige Disciple, hvem han aabenbarer, hvad han ikke offentlig vover at fremsige. Biskoppen synes at bifalde Alt. - Har det sig nu ikke slettere i de øvrige Stifter, er det dog ikke meget bedre. Vantroe har blindet Geistlige og Verdslige. J Prædikerne fremføres ikke et Ord og Christus, om den velsignede Jomfrue eller om Helgene og Mirakler.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-05-27
Der findes Præster, der ikke eie en Bibel, som ikke have hørt et Ord om Tilværelse af den romerske Cathechismus. Deres Prædikener indeholde blot Moral, - om Dogmerne om Miraklerne ikke et Ord. Almindelig Mand forstaaer ikke Præsten. og nærer kun det inderlige Ønske, at Gud engang igjen vil forunde dem troe Sjelesørgere, der fremsætte Christi rene Lære, passende, efter simpel Mands Fattevne. Alt paa Gomnasterne lægge Professorerne an paa i philosofiske Haarkløverier, at dræbe Christus i de Unges Hjerter. Endelig, i de mindste Byer ere dem, der vel lade sig kalde catholske, men i flere Aar ikke have sat sin Fod i Kirken. Præsterne tie, og synes ved at tie, at samtykke. De Selvkloges Tal voxe hver Dag. De Troende blive alt færre. Hvad der er at befrygte, hvad at vente, seer enhver sindig og forstandig Mand. Virkelig bleve disse Professorer afsatte. Mange ville maaskee synes at Straffen var for haard, dog de lærte tvertimod det edelige Løfte de havde aflagt, som Meenedere fortjente de altsaa fuldkommen deres Afsættelse. Ogsaa vi Protestantere kunne med Føie istemme de fleste af de Klager, han fremforer, især fortjener Slutningen at lægges paa Hjertet; og saa hos os indsneg sig Vantroe ikke blot hos dem, der skulde undervises, og de skadelige Følger deraf, føler Kirken den Dag i Dag er.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-05-27
Blandet. Den berømte Naturforsker og Reisende, Alerander v. Humholdt, hvem man har givet Navn af Amerikas anden Opdager, meddeler følgende interessante Oversigt af Amerikas Befolkning, der i nærværende Tidspunkt, hvor denne Verdensdeel vinder med hver Dag ny Jnteresse, fortjener dobbelt Opmærksomhed: Jeg troer, siger Hr. v. Humholdt, at Protestanternes Antal saavel paa det amerikanske Fastland, som paa Øerne, fra den sydligste Spidse af Chilliindtil Grønland, forholder sig til Katholikerne som i til 2. Paa Vestkysten af Nordamerika leve nogle Tusinde Jndividuer, der bekjende sig til den græske Kirke. Antallet af de faa Jøder, som ere adspredte omkring paa Antillerne og i de forenede Stater, er mig ubekjendt. De afhængige Jndianer, der ikke bekjende sig til noget christeligt Troessamfund, forholde sig til den christelige Befolkning som 1 til 42. Amerikas Total befolkning udgjør 34,284,000 Sjele: 1) Romersk-Katholske 22, 177,000, hvoraf i det : spansk amerikanske Fastland 15,985,000 (nemlig 2,937,000 Hvide, 7,530,000 Jndianer og 5,518,000 af blandet Race og Negere); i det portugisiske Amerika 4 Mill. (nemlig 920,000 Hvide, 1,960,000 af Negere og 1, 120,000 af blandet Race og Jndianer); i de forenede Stater, Nedre-Canada, fransk Guiana 536,000; paa Hayti, Portorico og de franske Antiller 1,656,000 (ialt 22, 177,000; 2) Protestanter 11,287,000, hvoraf i de forenede: Stater 9,999,000; i brittisk Canada, Ny=Skottland og Labrador 260,000; brittisk og nederlandsk Guiana 220,000; paa de brittiske Antiller 734,500; de nederlandske, danske a. Antiller 182,500 lialt 11,287,000, og 3) udfhængige, ikke christue de Jndianer 820,000. Under de nærværende Omstændigheder hvorved vistnok tildeels menes den betydelige Udvandring dertil fra Europa) tiltager den protestantiske Befolkning langt mere end den, catholske. Amerikas nærværende Befolkning inddeles i 13,162,000 Hvide, 8,610,000 Jndianer, 6,223,000 Negre og 6, 289,000, af blandet Race, ialt 34,284,000. Af de 6,223,000 Negere ere 1, 144,000 Frienegere og 5,079,000 Slaver. Af de Sidste leve 1,152,000 paa de vestindiske Øer. 1620,000 i de forenede Stater og 1800,000 i Brasilien.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-05-27
Af følgende Oversigt lærer man omtrent at kjende Forholdet blandt de Sprog, som tales i Amerika. Engelsk tale 11,297,500; Spansk 10, 174,000; indianske Sprog 7, 800,000; Portugisisk 3,740,000; Fransk 1,058,000; Hollandsk, Dansk, Svensk og Rusisk 214,500. - Hr. v.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-05-27
Humboldt tilstaaer iøvrigt, at denne Oversigt ingenlunde kan ansees som noget nøiagtigt, men kun som et omtrentligt billede af Amerika ved forrige Aars Slutning.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-05-27
J Rom kan man ikke noksom rose det neapolitanske Kongepars, der for Dagen lagte Fromhed. Saaledes krøb de f. Ex. paa Knæerne op af den hellige Trappe, og vilde, ved den første Sammenkomst med Paven, have kastet sig paa Knæ for at kysse hans Fødder, hvilket Hs. Hellighed dog ikke tillod.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-05-27
En Kongel. neapolitansk Forordning paalægger alle Officerer, saavel af Land, som Søemagten, der leve i Concubinat og have Børn udenfor Ægteskabet, inden en bestemt Frist at ægte deres Concubiner, eller ansee sig som afskedigede af Tjenesten.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-05-27
Joseph Bonaparte, der som bekiendt lever i Amerika, har ved et Fald ud af sin Vogn saaledes forslaaet sig, at man tvivler om hans Helredelse.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-05-27
J Petersborg har nylig skudt sig en Generalmajor v. J., hvis Finantser skulle have været meget derangerede.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-05-27
En Capt. J C. Luctiens har, paa sin Reise, fra Lübeck til Riga, den 29de f. M. 6 Miil fra Bornholm stødt paa en med knækket Mast drivende og af Mandskabet forladt svensk Slup, ladet med Brædder. Af Ankere, Touge eller andet Jnventarium fandtes Jntet ombord. En stærk Østenvind og tyk Luft, tvang Capt. Luetjens til igjen at forlade Vraget.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-05-27
Indenlandsk. J flere Nummere af Kjøbenhavns Skilderie læses en Afhandling om den geistlige Stand og dens Stilling og Kaar, samt Midlerne til Forbedring i for den." Til de foreslaaede Redningsmidler hos rer, at det skulde formeenes samtlige Præster at indlade sig i Ægteskab (altsaa det catholske Colibat, naar de ikke foruden det til deres Ophold Fornødne, havde en reen og sikker Jndtægt at 400 Rbd. Sølv aarlig og at Bispe-Embederne, efterhaanden som de bleve ledige, saavelsom Amts og Districtsprovsterne skulde indgaae, Herreds. provster igjen indføres &c.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-05-27
En Mand i Odense bekjendtgjør i Jversens Avis No. 69. - Ogsaa mig er mødt det uforskyldte, og med Hensyn til Borger= og Huustanden, meget krænkende Tilfælde, at blive udlagt af det løse Fruentimmer Kirstine Hansdatter heraf Byen, som Barnefader. Jeg har derfor paa Lovens Maade maattet fralægge mig denne Sigtelse &c. &c.J Aalborg foreviser en Marzetta i denne Tilet Cosmorama.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-05-27
Kjøbenhavns Børs den 17de Mai. Cours. Hamb. 2 M. , a vista 217. Spe 218. Spec. solgtes til 13 Rbmk. 1 1/2 s. Disc. 5 pC. 4 pC. Kgl. Oblig. (uden Renter) 95 Rbd. Sedl. Banco 87 3/8. Nationalbank-Obligationer af Laaner, 4 Febr. 1820.) 102 ½ a 103 Rbd. r. S. eller 112 a 112 3/3 Rbd. Sedler pr. 100 Rbd. r. S. Stenberg og Worupøer Biergeselskaber have den 25de Mai, da Bjergelodder for 3, i Efter- og Foraaret indstrandede Skibe, uddeeltes paa Nørhaaegaard, foruden hvad de ved den almindelige befalede Jndsamling efter Collect til de Vandlidte har givet, endnu ved denne Leilighed skjænket til de Vandlidte i Agger Sogn under Thisted Amt: 20 Rbdr. 40s rede Sølv; dette skylder jeg disse og selv skabelidte fattige Fiskere at offentliggjøre, da jeg har modtaget Pengene til Uddeelelse. Faye, const. Bye- og Herredsfoged.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-05-27
Under 8de d. M. har jeg afsendt til Stifts Øvrigheden følgende Collecter for de Vandlidte paa Vestkysterne fra dette Amtsprovstie og Vester HanHerred. Herred. Pastoraterne. Rbpenge Repenge Dansk r. S. S. og T. Cour. Rbd. s. Rbd. s. Rd. s. Hundborg. Thisted og Tilsted Landsogne. Skinnerup. . Skjoldborg . Hundborg. Nørhaae. . Wang . . 22 38. Sjøring . . 16 . Hillerslev. Wandet . . 32 16. Hillerslev . 8 - Nors . . 6 48 Ræhr Huunstrup . 19 32 27 - 6 64 Sennels . . 8 - 12 181. Hassing. Snedsted . . 16 32 680 5 4 Harring . . 9 32 = 84 . Wiisbye . 24 - = 41 6 46 Hassing . . 11 3 = 22 2 12 Hvidberg. . 15 - = = Sønderhaae. 12 = 467 8 46 Bedsted . . 1364 = 48 4 8 Skyum . . 16 - = = 2 11 Vesterhann. Tømmerbye, 9 1 14 14 160. Thorup 422 2320 - 16 Kjettrup . . 8 - 32 36 - Øsles . . . 2 34 482 - 84 Skriver: rede Sølv Tre Hundrede Een og Tyve Rigsbankdaler Tre Skilling, Sedler og Tegn To Hundrede To og Fiirsindstyve Rigsbankdaler Syv Skilling, og Dansk Courant Otte og Tredsindstyve Rigsdaler Halvfjerdesindstyve Skilling. For hvilke Summer jeg med denne Dags Post har modtaget Stifts-Øvrighedens Qvittering.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-05-27
I Gaar har jeg modtaget Collecten fra Kollerup Pastorat, til Beløb Rigsbankpenge rede Sølv 4 Rbd. 8 s. og i Sedler og Tegn 8 Rbd. 6 s., som med næste Maaneds Pakke=Post vil blive Stifts-Øvrigheden tilsendt. Thisted 1825, den 26 Mai. Carstensen, Amtsprovst.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-06-03
Indenlandsk.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-06-03
Salg af Jordegods. Mandagen den 20de Juni førstkommende om Formiddagen Kl. 10, lader Eierinden, Enkefrue Stadel, ved een eneste Auction opraabe, og uden flere Auctioners Holdelse, absolut bortsælge følgende: hende tilhørende Eiendomme: 1) Hovedgaarden Søe beliggende i Seierslev Sogn, Nørre Herred paa Morsøe, staaende for Hartkorn frie Hovedgaardstaxt 19 Tdr. 7 Skpr. 2 Fdkr. 1 Alb. og ufri Hartkorn 3 Tdr. 6 Skpr., samt Mølleskyld 1 Td. 2 Alb., med den til samme hørende priviligerede og meget indbringende Veirmølle og underliggende hoveriegjørende Bøndergods staaende for Hartkort 210 Tdr. 3/4 Alb. 2) Konge- og Kirke=Tienden af Seierslev Sogne Hartkorn 207 Tdr. 5 Skpr. 3) Kirke-Tienden af Sønder-Draabye Sogns Hartkorn 75 Tdr. 3 Skpr. 2 Fdr. 2 Alb. og 4) Ditto af Alsted Sogns Hartkorn 98 Tdr. 7 Skpr. 1 Alb. enten samlet eller separat, paa de Conditioner som paa Auctionsstedet, Gaarden Søe, bekjendtgjøres, og tilligemed Jordebog og Adkomst-Documenter ere til Eftersyn saavel hos Eierinden, boende paa Gaarden Ullerup paa Morsøe, som hos Hr. Asses for Bye- og Herredsfoged Rummelhoff i Nye. kjøbing.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-06-03
Kjøbenhavns Børs den 31de Mai. Cours. Hamb. 2 M. , a vista 214. Spe 216. Spec. solgtes til 12 Rbmk. 15 1/2 s. Disc. 5 pC. - 4 pC. Kgl. Oblig. (uden Renter) 94 1/3 a 95 Rbd. Sedl. Banco 88 1/2. Nationalbank-Obligationer af Laaner, 4 Febr. 1820) 102 1/2 Rbd. r. S. eller 110 ½ a 111 Rbd. Sedler pr. 100 Rbd. r. S.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-06-03
(Jndsendt.) Fader Vor Mel. Naglet til et Kors paa Jorden a. Fader vor udi det Høie dybt for Dig vi os nedbøie, Hersker over skabte Hær Søn og Aand os trøste, lede, Saa vi barnlig tør tilbede. Dig, som kjerlig mod os er Navnet Dit os helligt blive; Du os lære her i live Ordet holde høit i Agt; Lad det reent og rigtigt læres Og ved Vandel ei vanæres. Qvæl al vantro List og Magt! Lad Dit Rige vidt udbredes, Immer flere Slægter ledes: Til at høre Naadens Røst. Lad Din Aand os værdig skikke. Til Dit Rige, saa vi ikke Hisset savne salig Trøst. Hjelp os her Din Villie gjøre, Jngen Fjende os forføre, Lad os villig lyde Dig. Hielp Du os mod sten kjempe, Og hver syndig Lyst neddæmpe, Til vi blive Engle liig. Lad os Brød til Ophold have, Og paaskjønne hver en Gave, Vi annamme af Din Haand. Vil Du jordisk Gods beskjære, Gavnelyst lær os at nære, At ei hildes skal vor Aand. Ach, tør vi end raabe Fader, Jol vi veed Du Synd forlader, Ved Din Søn vor Herre Christ. Lær os kjerlig at tilgive Dem som mod os her ilive Have øvet Vold og List. Fristes vi, lad os ei falde, Lær os Gud, Dig at paakalde, Og at bruge Aandens Sværd; Jmod Fienders List og Fare, Kjødets Lyster, - Syndeskare. Du vor Skjold og Klippe vær, Gud fra Ondt Du os bevare, Fra al Siels og Legems Fare, Som maaskee end møde kan; Lad os engang fra indtræde.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-06-03
Til livsalig Fryd og Glæde I Dit himmelsk skjønne Land. Dit er Riget, Magt og Ære. Du høilovet evig være Gud, Vor Fader, Jehova Evighed af Jubel runger, Glade Aander, - Engletunger, Synge høit, Halleluja! Amen, ja Du aldrig sviger Jesus selv os jo tilsiger, At Du høre vil vor Bøn; Tak fordi Du os vil lede: Til med Andagt ret at bede; Og os sendte hid Din Søn! J. Pedersen.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1825-06-10
Beskrivelse over Canton i China. Canton er Hovedstaden i Provindsen af samme Navn, og ligger ved Mundingen af Floden Tah, som i Nærheden af Staden er stor og viid. Dens Muur er temmelig høi, og sex eller syv engelske Mile i Omkreds; ikke over en Trediedeel af Grunden er bebygget; den øvrige Deel tjener til Lyststeder og Fiskeparke. Landet er særdeles behageligt, og mod Østen bakket, saa at man fra Staden og Forstæderne, en Omkreds af 10 engelske Mile, har den skjønneste Udsigt. Bygningerne i Canton ere i Almindelighed lave, bestaae kun afet Stokværk og Stueetagen er belagt med Leer eller røde Teglstene, for Kjøligheds Skyld: men de anseeligste Kjøbmænds og Mandariners Huse ere i Sammenligning dermed høie og velbyggede. J adskillige Dele af Staden ere Templer, hvori Chinesernes Afgudsbilleder findes; uden for samme staaer, efter Aarstidernes Forskjellighed, en stor Mængde Conditorier, Oranger og tillavet Mad, og ligeledes Røgelse, der stedse holdes brændende. - Gaderne ere lange og smalle, brolagte med flade Stene og prydede med Thriumphbuer, i en vis Afstand fra hverandre, der yde et skjønt Syn, og altid ere opfyldte med Mennesker. Paa begge Sider ere Boder, hvori forskjellige Vare falholdes. Et Slags Præsenninger ere udspændte fra Huus til Huus, for at forebygge, at Solstraalerne ikke skulle være Beboerne og de Forbigaaende til Uleilighed. Ved Enden af hver Gade er et Slags Barriere, der, tilligemed Stadens Porte, lukkes hver Aften. J Chinagaden, der er længere og bredere end de Øvrige, boe Kjøbmænd, hvis Handel, saavidt som den angaaer Porcelain, lakerede Sager, Vifter a., er aldeles indskrænket til Europæerne. De fleste af dem tale det Europæiske Sprog temmelig godt (adskillige endog Dansk, i det mindste saa godt, at de kunne gjøre dem forstaaelige ved deres Forretninger. Foruden disse Kjøbmænd, er der et Selskab af tolv eller tretten, som kaldes Cohong, der have udelukkende Ret af Regjeringen til at kjøbe de forskjellige Skibes Ladninger, og forsyne dem med Thee, raa Silke &c., som Tuskartikler. Uagtet disse Conhongs ere skadelige for den private Handel, ere de dog til overordentlig stort Gavn for de forskjellige Compagnier, som de handle med; thi hver Enkelt af dem er Borgen for det Hele, og naar En fallerer, betragte de Øvrige sig som ansvarlige.