JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-02-17
- Østerrig fører i Turin og Rusland i Rom og Turin Klage over Pressen. Den mobile østerrigske Armee, i Jtalien bestaaer af 57 Batailloner, 32 Eskadroner, 108 Kanoner og 2 Raketbatterier, tilsammen omtrent 70,000 Mand; den ventes i Løbet af denne Maaned forøget til 100,000 Mand.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-02-17
Schweitz. Ochsenbein er udnævnt til Oberst i Eedsforbundets Tjeneste; til Oberstlieutenant er blandt Andre udnævnt Major Klos fra Landbasel; han har tjent under den polske Revolution.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-02-17
Frankerig. Debatten og Reformbanketterne fortsættes med Heftighed; Stemningen i Paris synes bevæget, talrige Patrouiller af Borgergarden drage om Natten igjennem Gaderne. - Paa Hertugen af Au males Forestilling ere 220 arabiske Fanger blevne frigivne. - J et spansk Blad skrives fra Paris, at Hertugen og Hertuginden af Montpensier have besluttet at give efter for Dronning Jsabellas gjentagne Bønner, og i Mai at indtræffe i Madrid.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-02-17
Storbrittannien. J det den 5 f. M. afsluttede Finantsaar have Udgifterne oversteget Jndtægterne med næsten 3 Mill. Pd. Sterl. Den irske Fattigskat har i December indbragt 169,000 Pd., hvilket for et Aar vilde udgjøre omtrent 2 Mill Pd.; den til Skat ansatte aarlige Jndkomst er rigelig 13 Mill., saa at de irske Godseiere omtrent betale 15 pCt. af deres rene Jndtægter til de Fattige. - Underhuset beskjæftiger sig med Jødemancipationsbillen; Hr. Sheil (Katholik) har holdt en smuk Tale for billen, da den brittiske Jøde forpligtedes til at bære alle de øvrige brittiske Undersaatter paaliggende Byrder, maatte han ifølge Fornuft og Sandhed, ogsaa være berettiget til at nyde alle deres Rettigheder; Christligheden var saa fast begrundet i Riget, som Øerne hvoraf det bestod og Kirken havde intet at befrygte af den ikke til Proselvtisme hengivne Synagoge; det nye Testaments Christendom prædikede ingen Jntolerance; Emancipationen vilde indgode Jøderne ligesaa stor og ligesaa opoffrende Kjærlighed til Fædrelandet, som dets christelige Beboere vare bekjendte for.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-02-17
Tydskland. J München have de andre Studenters Demonstrationer mod "Alemannerne" foranlediget Kongen til at lade Universitetet lukke indtil Octbr. d. A. Lola Montes's Person og Bolig have maattet beskyttes af Militair. Rusland og Polen. Polakken Bakunin sagde i en Tale, som han den 29 Novbr. f. A. holdt til sine Landsmænd i Paris: "Fordi J ere det officielle Ruslands Fjender, ere J selvfølgeligen, selv uden at ville det, det russiske Folks Venner." Disse Ord gjenlyde, ifølge Skrivelse fra Posen i "Børsenh." i hele Polen og to beslægtede Nationer, der leve under det samme Tryk, række sig deri Haanden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-02-17
Nordamerika. Repræsentanthuset har med 83 mod 81 St. erklæret, at Præsidenten har begyndt Krigen med Mexiko uden Nødvendighed og uretfærdigen; dog mener Man ikke, at Kongressen vil nægte Midlerne til Krigens Fortsættelse. General Scott har udstædt befalinger angaaende den hele mexikanske Stats Besættelse og Forvaltning. Den mexikanske Kongres har oplost sig; en ny skulde forsamles i det Jndre.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-02-17
Fædrelandet. Blandinger. Som et Træk af Hs. M. Kongens Sparsommeligheds= og Tarvelighedssands fortælles der, at Hs. Maj. nylig havde inviteret endeel af Noblessen, og høiere Stillede til sit Taffel, paa hvilket kun en beskeden Samling af de borgerligste Retter fremtraadte ved Siden af en for et kongeligt Bord lige saa usædvanlig Simpelhed i Viin-Anretningen, og at Hs. Maj. ved Slutningen havde yttret for sine Gjæster, hvor kjært det var ham, at see dem hos sig, men at de altid vilde finde Bordet paa lignende Maade serveret. (Aalb. Av.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-02-17
Baade Engellands og Frankerigs dygtigste Presseorganer have meddeelt Efterretningen om Absoluttismens Opgivelse i Danmark som et betydningsfuldt Fremskridt. De have budet Danmark velkommen til dets Jndtrædelse paa den konstitutionelle Bane, og, forsaavidt de have kjendt nøiere til de hidtil bestaaende Forvillinger mellem de forskjellige Statsdele, have de ikke overseet de Vanskeligheder, der i saa Henseende endnu stedse staae tilbage at overvinde; men de have tillige, i Kraft af den rige Erfaring, deres egne Folks politiske Liv har givet dem, udtalt sig bestemt for at det kun er ved at skride modigt og ufortrødent fremad paa den Bane, som det kongelige Reskript har anviist at alle Stridspørgsmaal imellem de forskjellige Stats dele og de forskjellige Nationaliteter fuldstændig og tilfredsstillende kan tilendebringes. Hvor skulde det vel ogsaa kunne være anderledes. Have ikke hine Nationer ene ved langvarig Brug af Frihedens Midler til kæmpet sig den Selvstændighed, de besidde, den Agtelse, de nyde, De have ikke, da Begyndelsen til deres Frihed blev dem givet, mistvivlet, fordi den var saa ringe, men de have benyttet Begyndelsen til dermed at erhverve Fortsættelsen. Og hvad der endnu staaer tilbage for dem - og de ere vistnok endnu saare langt fra Endemaalet, - det haabe og tragte alle dygtige Mænd i deres Midte netop at opnaae ved ufortrødent fortsatte Bestræbelser af den samme Vei. - Det er den Lære, der synes aldrig noksom at kunne gjentages hos os, og som ogsaa nu lyder til os fra de myndige og erfaringsrige Nationer, at det er af Frihedens Vei og ved Frihedens Midler at alle andre retfærdige Ønsker, og Følelser kunne og maae opnaaes. (Kbhpst.)J et hamborgsk Blad er nylig produceret den ynkelige Sætning, at Friheden ikke kunde hielpe Hertugdømmerne noget, naar de for den skulde miste deres Nationalitet. - Hvilke forstyrrede Begreber maa ikke slige Mandfolk have om Friheden og om Nationaliteten! Hvad maa det være for en Nationalitet, der ikke kan taale Friheden, Og hvad maatte det være for en Frihed, af hvilken ikke Nationaliteten udsprang som Blomsten af det levende Træ, - Eller vil Man opstille den Sætning at Man lider Skade paa Nationaliteten ved at forstaae andre Sprog end Modersmaalet? Hvorfor søger Man da ikke at udrydde alle de lærde Skoler og Realskoler, hvor Ungdommen undervises deri, Men det er nok egentlig Frihedens Lys Man frygter; og en chinesisk Bambus Nationalitet Man vil hævde. (S. Bl.)¬
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-02-17
- Om den nylig afdøde jydske Stænderdeputerede, Peder Jacobsen i Bilum, hedder det i Aalb. Av. "Jacobsen var i hele sin Færd en Prydelse for den Stand, han tilhørte. Ved Tænksomhed, Flid og Selv studium havde han erhvervet sig agtværdige Kundskaber, og befæstede disse i sin offentlige Stilling ved den mandige Alvor, Fasthed og Udholdenhed, hvormed han viede sig hver god Sag og hvormed han stedse, uden at afledes af Snæversind eller Standshensyn, var en ufortrøden Befordrer af hvert Spørgsmaal, der kunde føre videre frem paa Frihedens Bane. J Stændersalen havde han ogsaa erhvervet sig den parlamentariske Agtelse ved sin hele Holdning og ved den Grundighed, hvormed han deelagtiggjorde sig i Discussionerne, og hvorpaa navnlig hans Forsvar for sit Minoritetsvotum om Almeenvæbning i 1844 afgav et Vidne. Han besad derhos en blid og elskelig Charakteer, og ligesom hans Navn indtager en hæderlig Plads i Stænderhistorien, saaledes vil det ogsaa af Enhver, som havde Leilighed til personlig at kjende ham, bevares i et kjærligt Minde." Storfyrst Constantins Livlæge, vor Landsmand.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-02-17
Dr. Haurowitz, har nydt den Hæder ved Storfyrstens Myndighedsfest at blive udnævnt til virkelig Statsraad, hvormed Generals Rang og Titlen Excellence er forbunden. J det Brev, hvori han underretter sin herværende Familie om denne sjeldne Forfremmelse, meddeler han tillige, at Kong Christian den Ottende til hans største Glæde og Overraskelse i samme Anledning har benaadet ham med Kommandeur-Korset af Dannebrogen. (Flyst.)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-02-17
Odense. Under 5 d. M. er Kand. theol. A. M. A. Kühnell allernaadigst beskikket til Adjunkt ved Odense Kathedralskole. Yderligere Oplysninger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-02-17
om Kjøbstædrettighederne Svar paa en Landmands nødvendige Bidrag ved Sammenligning af Kjøbstædindvaanernes og Landboernes Skatter m.v.,
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-02-17
En Landmand ved Odense har i denne Tidende No. 9, ladet indrykke et saakaldet, nødvendigt Bidrage ved min Sammenligning af Kjøbstædindvaanernes og Landboernes Skatter m.v. i No. 297 og 298 f. A. Dette Bidrag viser, at den ærede Forfatters Bestræbelser kun gaae ud paa at oplyse Forholdene, og da vi begge saaledes arbeide for at fremme Ret og Sandhed, saa paatvivles ikke, at vi jo i al Venlighed med hinanden ville kunne udvexle vore Tanker om vi end i nogle Stykker skulle vedblive at være af forskjellig Mening.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-02-17
Det er ingensinde faldet mig ind at misunde Landmanden sin lykkelige Stilling, tvertimod mener jeg, at det maa glæde Enhver, at den agerdyrkende Stand kan gaae frem til Velstand og Velvære; thi det er ved denne Stands pecuniaire Kræfter, Flid og Dygtighed, at Jorden skal bringes til at afgive sin Velsignelse i enhver Retning, til Fordeel for det hele Land. Jo meere der avles og produceres, jo mere bliver der at fortjene, ei blot for Agerdyrkeren, men ogsaa for den Handlende, den Søfarende, Fabricanten, Haandværkeren og Flere. Unægtelig er det godt og glædeligt, at Regjeringen i de sidste 60 Aar, med Jndsigt og Kraft, har virket for Landbovæsenets Fremme og at hæve den forhen saa undertrykte Bondestand; kun formener jeg, at der er bleven handlet haardt og ubilligt imod Kjøbstæderne, ved de mange Jndgreb og Jndskrænkninger i deres Rettigheder som have fundet Sted, især da Saadant, ret overveiet, ikke har kunnet være til synderlig Gavn for Landboerne eller Almeenvellet. Kjøbstæderne maae vistnok ansees at være nødvendige og gavnlige for det hele Land, og jo meere velhavende Jndvaanerne ere, jo bedre. Et Lands Fremgang til Velvære beroer væsentlig paa Oplysning og Cultur, en rask og regelmæssig Handel og Omsætning, Forædling af Landets Producter, en veludviklet høiere Haandværksdrivt og Leilighed for den overflødige Folkemængde til stadigt Er hver; men til alt dette behøves Kjøbstæder. De maae tillige ansees for at være det naturlige Sæde for en Deel af Regjeringens Embedsmænd et ordnet Retsvæsen og Politi, Toldopsynet, Post- og Befordringsvæsenet samt en høiere Skoleunderviisning a., hvorhos de i Krigstider tjene til Samlingsplads for Krigsfolket, Opbevaringsted for Krigsmateriale og Mundforraad samt Tilflugtsted for en Deel af Landbefolkningen, med dens meest værdifulde rørlige Eiendomme. Saadanne Byer ere derfor ligesom af sig selv opstaaede i alle Lande, saasnart en nogenlunde ordnet Statsforfatning er kommen i Stand, selv i den fjerneste Oldtid, f. Ex., i Ægypten, Babylon, Medien, Persien, Grækenland og Canaan. Ogsaa i vort Norden har dette været Tilfældet, tildeels længe førend Christendommen her blev indført. Af meget gamle Byer og Stæder kan nævnes, i Danmark: Hagekjøbing og Leire (som begge ere ødelagte), Roeskilde, Ørekrog (Helsingøer), Hærvig (Kallundborg), Ringsted, Odense, Assens, Viborg, Horsens, Aalborg; i Hertugdømmet Slesvig: Hedebye (Slesvig) og Hadersløv, i Norge; Tønsberg og Thronhjem; i Sverrig: Upsal og Birka, og i Skaane: Lund og Skaner.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-02-17
Flere af de gamle danske Konger, som Svend Grathe Valdemar 1, Erik Glipping, Valdemar Christophersen, Dronning Margrethe, Erik af Pommern, Christopher af Bayern, Chr. d. 1ste, Hans Chr. d. 2den, Chr. d. 3die, Chr. d. 4de, Fr. d. 3die og Chr. d. 5te, have indseet Kjøbstædernes store Vigtighed og derfor søgt ved Love og Privilegier at ophielpe dem. Fr. d. 3die har i sine Privilegier for den borgerlige Stand af 24 Juni 1661, for sig og Efterkommere paa Thronen, høitidelig approberet alle de Privilegier og Rettigheder, som foregaaende Konger havde skjænket Kjøbstæderne samt lovet, at der skulde blive draget Omsorg for Kjøbstadindretningernes videre Forbedring; hvilke Privilegier og Tilsagn til en Stand, som ofte havde viist Kongerne og Fædrelandet store Tjenester og kort tilforn lagt deres Troskab for Dagen, og givne af den første Enevoldskonge, ham der gav Kongeloven, synes at maatte kunne for en Deel betragtes som en Grundlov, der ei siden af Regjeringen ensidigen burde være bleven ophævet eller indskrænket, ialt Fald ikke uden passende Vederlag, om endog høiere Statshensyn havde gjort Forandringer ønskelige. Chr. d. 5te og alle efterfølgende Konger, indtil Chr. d. 7de besteg Thronen, have ogsaa med Strenghed vaaget over Kjøbstædprivilegiernes Opretholdelse, og i flere Henseender søgt at udvide dem; men Alt i Verden er underkastet Forandring, saa og Regjeringsprinciperne og de menneskelige Anskuelser.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-02-17
De Kjøbstæderne Tid efter anden skjænkede Privilegier bestode i det Væsentlige af Følgende 1) Ret til hver især at have deres egen Jurisdiction, adskilt fra Landet. (See D. 8 135, 172 om Byting og Byfoged 34 om Borgmester og Raad 345 og Fr. 22. Octbr. 1701 Post 1816 om Politiøvrighed og 5290 om Skifteret). 2) Ret til at vælge deres Embedsmænd, til en Tid endog Byfogden, saavelsom Mænd til de underordnede Bestillinger, som give et Slags Levebrød. (Chr. d. 2dens verdslige Lov 6 Cap., Chr. d. 3dies Reces af 1545, Chr. d. 4des Reces ved Jydske Lov 237. Chr. d. 5tes D. L. 349. Fr. 28 Jan. 16823. Resc. 3 Febr. 1741 og 15 Jan. 1715, med flere Anordninger. Med Hensyn til det Communale bliver Fr. 24 October 1847 at bemærke.) 3) Eneret til Handel og Kjøbmandskab. (Anordningen af Erik af Pommeren 1422, C. d. 1ste af 1175, Kong Hans af 1590, C. d. 2dens Privil. 1514 og 1521, Chr. d. 3dies Reces 1557 Chr. d. 5tes D. L. 3- 812, 313-21, 25, 26 og flere.) 4) Eneret til at drive Skibsfart. (Privilegier for flere Byer af 1445, 1451, 1453, 1454, 1470, 1481, 1506, Præmisserne til Fr. d. 2dens Søret ved Jydske Lov, men især Chr. d. 5tes Fr. 9 Octbr. 1680.) 5) Eneret til at holde Marked. (Chr. d. 2dens verdslige Lov Cap. 65, Geistlige Lov Cap 91, Privil. 1521, Chr. d. 5tes Fr. 1681 Cap. 18 10, Fr. 4 August 1742, Resc. 1 Decbr. 1736.) 6) Eneret til at holde Axeltorv. (Erik af Pommerns Fr. 1422, Chr. d. 5tes D. L. 313 26, Fr. 28 Juli 1684, efr. Resc. 9 Decbr. 1746, 7 Juni 1765, C. Sk. 12 Mai 1818.) 7) Eneret til at brænde Brændeviin og til Salg at brygge Øl. (Rese. 16 Febr. 1695 og 23 Jan. 1697.) 8) Eneret til at befordre Reisende. (Fr. d. 3dies Privil. 24 Juni 166197, 10, Chr. d. 5tes D. L. 311, Fr. 5 April 1683, Fr. 27 Jan. 1804 og 6 Novbr. 1810. 9) Eneret til at drive Haandværk, nogle af de grovere Slags undtagne, som ogsaa maatte drives paa Landet. (Erik af Pom. Fr. 1722, Chr. d. 2dens verdslige Lov. Ep 47 og Privil. 1521, Chr. d. 3dies Reces 1537 Cp. 12, 1540 Cp. 5 og 1547, Chr. d. 4des Fr. 16 Novbr. 1619, Fr. d. 3dies Privil, 21 Juni 1661, Chr. d. 5tes Fr. 16 April 1681, D. L. 31323, Resc. 16 Febr. 1695, 23. Jan. 1697, 10 Mai 1732, 24 Mai 1737, Fr. 25 August 1741, Resc. 23 Febr. 1740, 16 Octbr. 1744, 10 Decbr. 1764. 1, m. fl.) 10) Ret til Fritagelse for Militairtjeneste, baade til Lands og Vands. (Fr. 28 Decbr. 1678, 18 Decbr. 1688 § 2, Resc. 22 Febr. og 4 Marts 1737.) 11) Ret til Fritagelse for staaende Skatter af Bygninger og Jorder, imod at svare 1 Rbd. af hver Td. Hartkorn Jord og 5 pCt. af Værdien paa Bygningsgrungrunden, Fr. 28 Jan. 16824, hvilken Skat endog blev ophævet ved Fr. 29 Debr. 1694. Befrielsen havde sin Grund i den paabudne Consumtion, siger Mandix i sit Skrift om Communevæsenet S. 8485. (Forts.)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-02-17
Skibs= og Handels-Efterretninger. Ved Helsingør er al Jis forsvunden af Sundet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-02-17
Amsterdam den 11 Febr. Hvede og Rug uden Omsætning: Byg og Havre lavere. - Antwerpen d. 11te. Priserne vige.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-02-17
AVERTISSEMENTS. Kong Christian den Ottende, domfældt af Dr. og Prof. theologiæ H N. Clausen. Nogle Ord om Skriftet oved Tronskiftet 18482 af C. Molbeck. Faaes for 24 s. i den Hempelske Boghandel. Kongelig dansk Hof= og Stats-Calender for Aaret 1848. er udkommet og faaes for 3 Rbd. i den Hempelske Boghandel. Fyens Stifts Læseforening.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-02-17
Løverdagen den 19 Februar Kl. 8 fortsætter Hr. Raadmand Ove Thomsen Meddelelsen af sin Reisedagbog.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-02-17
Saafremt Vinteren tillader det, afseiler Skipper J. Riising fra Middelfart til Kjøbenhavn først i næste Maaned og medtager Fragtgods og Passagerer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-02-17
En Grovsmedsvend eller Bondekarl, som har lært Smede professionen, kan strax faae Arbeide hos Smeden ved Blangstedgaard.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-02-17
En duelig Smedesvend kan strax faae stadig Arbeide hos Smed Jørgen Madsen i Bovense, imellem Nyborg og Kjerteminde.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-02-17
En Smedesvend, som kan paatage sig saavel Kleinsmed som Grovsmedarbeide, ønsker sig en Smedeplads paa en Herregaard førstk. Mai. Herpaa Reflecterende ville henvende sig til Adressecontoiret. Lærerinde.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-02-17
En ung Dame, som for Tiden beklæder en Gouvernante Plads paa en Gaard her i Fyen, og som er tilbørlig bevandret i dette Fag, søger et lignende Engagement til 1 Mai d. A., helst igjen paa Landet. Hun informerer i de almindelige Skolekundskaber, som og i Fransk og Tydsk, hvilket sidste Sprog hun taler med Færdighed, og kan tillige give grundig Underviisning paa Pianoforte. Gode Anbefalinger haves. Adressecontoiret anviser.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-02-17
En Hjulmandsvend kan for længere Tid erholde Arbeide hos Undertegnede i Aunslev ved Nyborg. Thomas Pedersen. Avlskarl.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-02-17
En duelig Karl med godt Vidnesbyrd kan faae Plads til Mai som Avlskarl. Billet mærket Avlskarl indlægges paa Adressecontoiret. En flink Kar. med et godt Udvortes og paalidelige Anbefalinger kan til 1 Mai erholde Tjeneste i Odense. En god Løn gives. Adressecontoiret anviser.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-02-17
En Staldkar, kan strax erholde Tjeneste paa en Herregaard i Fyen. Adressecontontoiret anviser. Huusholderske.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-02-17
En Huusholderske med gode Anbefalinger, som forstaaer den finere Madlavning, kan faae Plads til 1 Mai paa en Herregaard. Billet mærket Huusholderske, indlægges paa Adressecontoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-02-17
En ung Pige, som har lært Skræder- og Linnedsyening, og ei er uvant i huuslige Sysler, ønsker sig anbragt hos en Familie, helst paa Landet, for endmere at perfectionere sig under en duelig Huusmoders Veiledning. Reffecterende bedes at indlægge billet paa Adressecontoiret mærket "Haab, En Barnepige af godt Udvortes, som ikke er under 18 Aar, kan faae en Condition i samme Egenskab til 1 Mai paa en Herregaard. Der forlanges, at hun i den Tid Børnene ere i Skole kunne tage Deel i andre Forretninger. Billetter mærkede Barnepige, indlægges paa Adressecontoiret. 400 Rbd., offentlige Midler, kunne imod lovbefalet Sikkerhed strax erholdes til Laans hos Herrested den 9 Febr. 1818. J. S. Selmer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-02-17
Skræddermester Keiser, ligeoverfor Adressecontoiret, anbefaler sig med et Udvalg af færdigsvede sorte Klædes og Atlaskes Veste til særdeles billige Priser tilligemed alt Andet til Professionen henhørende.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-02-17
NB. Et ældre Oplag af Veste, som ønskes oprømmet, udsælges til langt under deres oprindelige Værdie.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-02-17
Kløverfrøe. Nyt smukt oberlandsk Kløverfrøe faaes til billige Priser, J. G. Angelo, Odense Nørregade.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-02-17
Universal Reengjørelses-Tinctur. Chinesisk Meubelvoy, faaes hos Brødrene Schnakenburg, Vestergade No. 296. Sirup. God Sirup til 10 a 11 s. pr. Pd., i større Vægt billigere, samt god Cichorie til 5 sk. pr. Pd. bekommes hos H. Koch. Alle Sorter Skind, saavel Ræve-, Maar-, Odder-, Hare, Grævling- og Katteskind, samt smaae Lammeskind og Hestehaar kjøbes til de allerhøieste Priser af Bundtmager Schwartzbrem paa Odense Vestergade.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-02-17
Nye hjemkommen færøisk tør Fisk og Langer, ditto uldne Trøier, ditto Fjær i Foustager, faaes til videre Forhandling ved P. Thuesen i Middelfart.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-02-17
God jydsk Hollænderie-Ost faaes hos J. G. Angelo, Odense Nørregade.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-02-17
Kalkuner og Ænder, faaes paa Marienlund. Bundgarn. a 3 komplette Bundgarn, i fuldkommen god Tilstand, med dertil hørende tvende Baade, Tjæregryde, Tjærelag, 2 Ram bukke, Pæle &c. kan faaes til meget billig Priis, naar man derom henvender sig til Kjøbmand J. Svitzer i Kjerteminde.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-02-17
Et brugt 6 Octavs Fortepiano i smukMahognikasse er tilkjøbs for billig Priis hos C. Hartvig. Et aldeles nyt 3 Etages grundmuret Huus med Kielder under, samt tilhørende Gaardsplads, hvilket Huus er fortrinlig godt indrettet, med mange Beqvemmeligheder og beliggende omtrent i Midten af Byen, er underhaanden at faae tilkjøbs paa gode Vilkaar. Adressecontoiret anviser.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-02-17
Farverigaard til Salg eller Leie. En tillige for al Slags Næring velbeliggende Gaard i en Kjøbstad i det nordlige Jylland, tilligemed et i Gaarden værende Farveri i complet Stand og god Drift, kan underhaanden erholdes tilkjøbs eller til Leie. Det bemærkes, at Eiendommen er beliggende i Nærheden, af Byens Torv, paa Hjørnet af tvende Gader, og bestaaer af 18 Fag Grundmuur og 8 Fag Muur- og Bindingsværk samt grundmuret Kjælder. J Mangel af enten Salg eller Leie, ønskes til dets Driften duelig Bestyrer. Nærmere Underretning erholdes hos Aalborg den 14 Febr. 1848 Kossel Jacobsen. En Gaard i Tommerup Bye paa 6 Tdr. Mærk. Hartkorn kan til anstundende Foraar erholdes i Leie paa 7 a 8 Aar, naar man henvender sig til Anders Drud i Tommerup.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-02-17
Huus-Salg. Huset Lyserøds kaldet, paa Breed Mark, i Vissenberg Sogn, der staaer for nyt Matrikuls Hartkorn 4 Skpr. 3 Fdkr. 2 1/4 Alb., har 8 a 9 Tdr. Land sortmuldet Jord med Leerunderlag, foruden et næsten uopskiærlig Tørvemaal i Breed Mose er underhaanden at faae tilkjøbs, naar man derom henvender sig til Huusmand Hans Johansen i Huset Sommerlundpaa Breed Mark. Egebjerg den 16 Febr. 1848. Christen Pedersen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-02-17
Huus til Salg. J Ringe Sogn ere tvende Huse at faae tilkjøbs, med tilliggende Jordlodder 5 a 6 Tdr. Land. Lysthavende ville hen henvende sig til Eieren, Huusmand Niels Jørgensen paa Ringe Mark.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-02-17
Onsdagen den 23 Februar førstk., Formiddag Kl. 10, bliver, ifølge Begjæring af Herredsprovsten Hr. Provst Struer i Brændekilde, ved offentlig Auction bortsolgt til Nedbrydelse, det i Fangel By beliggende Præste=Enkesæde, bestaaende af 4 Længder, Muur- og Bindingsværk med Straatag, samt en Torvekube. Auctionen afholdes paa den sælgende Eiendom, efter Conditioner, som der ville blive bekjendtgjorte. Odense Herredscontoir den 16 Februar 1848. F. Knudsen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-02-17
Efter Begjæring af Eieren af en i Brødebølle Bye, Westen skov Sogn, Lollands Sønderherred beliggende Eiendomsgaard bliver ved 2 offentlige Auctioner, som afholdes paa Herredets Tingsted her i Byen Fredagen den 25 d. M. og Onsdagen den 8 Marts næstkommende, hver Dags Formiddag Kl. 11, bortsolgt paa det Kongelige Rentekammers nærmere Approbation circa 80 Tdr. Land i større og mindre Parceller, dog ingen under 1 Td Hartkorn. Conditionerne, hvoriblandt den, at Sælgeren i hver Tønde Land lader indestaae 100 Rbd. af Kjøbesummen, ere 8 Dage forinden Auctionen til Eftersyn paa Undertegnedes Contoir. Nakskov den 10 Februar 1848. Fasting.