Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1688-10-01
Londen. Den 12 Sep. har Kongen en Proclamation til Parlamentet underskrefvit, dends indhold, at hans Mayt var i den meening at forskaffe alle hans Undersaatter Frihed udi deris Religion; Saa oc at beskiermee den Engliske Kircke, udi deris Privilegier, oc alleniste forandre de Clausuler for nogle Persohner, (hvilcken snart en Religion med de andre hafver) at komme til de Geistlige Beneficier. Oc for at betage den Engliske Kircke deris hafvende Fryct, er Hans Mayt. dermed tilfreds at ingen Romerske Lemmer udi Parlamentets Under-Huss skulde vælges, men bemelte Rommerske dertil for u-beqvem at holdes. Kongen hafver hans geheime Raad kundgjort, at hand havde Efterretning, at den store Hollandske Flode imod Engeland var anseet, Saa hand deris Landing snart var formodendis. Hvorfor hans Mayt. ved Søekandterne alle vegne lader giøre Anstalt, at forhindre Hollanderne i deris forehafvede Hans Mayt. har udi Admeral Ro bort Stricklandts Stæd Lord Dartmouth, som skal være Protestantisk, til Admiral benæfnet, thi Folcket ey under Rommerske Officere vil Tiene. Hans Mayt. hafver ocsaa befalet at alle de Protestanter, som fra deris Bestilling var affsat, strax skulde igien vorde indsat. Jligemaal har Kongen den Stad Londen deris Privilegier igiengifvet, det same skal udi alle andre Stæder ocsaa skee. Den suspenderte Biskop af Londen, hafver hans Mayt. til sin Bestilling igien kaldet. De andre Biskoper som udi Touren tilforn hafde været fangen, hafver hans Mayt. til sig ladet komme, oc dennem meget venlig imodtaget, med forsikring at hand aldting udi forrige Stand vilde sætte; bemelte Biskoper skulde paa Kongens befaling nogle Puncter hafve opsat, hvorved de formeente at Riget kunde komme i een roelig tilstandt, som skulde bestaae udi efterfølgende Artickler 1. At alting udi forrige tilstand efter Statutternis indhold igien skal vorde fatt. 2. At afskaffe de Geist, Geistlige Comiss, oc herefter ingen meere forordne. 3. Alle Dispensationes skulde efterladis, oc de nu udgifne igienkalde. Universiteterne ved deris Privilegier lade forblifve, oc i særdelished det Magdalene Collegium i Oxford restituere. 5. Skulde Jesviternis Skoler, som ere imod Rigernis Statuter, strax være afskaffet. 6. De 4 Romerske Biskoper, som deris Embede betiener, under Titul af Apostoliske Vicarie, afsætte. 7. Jngen Qvo-marantos imod Corporationerne at udgifve; Jligemaade alle u-loulige Regulationer, cassere. 8, alle ledige Biskoplige Stigter, særdelis, det Ercke-Biskopdom Jorck, med Nackre oc lærde Mænd at forsiune. 9. Ey fremdelis videre at staae paa en dispenserende Magt, men aflegge dem ved den første Parlamentz session. 10 Corporationerne udi deris Loulige Rettigheder at restituere. 12. Brefve til it frie Parlament effter Rigernis Statuter lade udgaae, oc dem med det første at forsamle. Hvor udi alle Gravamina baade Giestlige oc Etatens kand blifve afstillet, og en oprigtig Religions Frihed oc Sickerhed kand indføris. 12. Skulde hans Mayt. Biskoperne tillade, at de hannem saadanne Argumenter maatte fremlegge, om hans Mayt. derved at formaa, sig ved Guds Naade til den Enligske Kircke, udi hvilcken hans Mayt. var fød oc døber igien kunde foreene, hvortil de, oc den gandske Kircke, den Almægtige Gud bestandig vilde paakalde, at hand med sin N. de vilde bistaa. Den 8 Octob hafver hans Mayt en anden Proclamation laet publicere: Udi hvilcken hans Mayt. le sine Undersattere formaner til Eenighed, for at imod staae den Fare, som Rigerne var undergifvit, Ey tviflende, at om de ickun hans Mayt. redeligen vilde følge: Hand sine kiere Undersatter, foralle de fremmede, som deris slemme forehafvede under et Nafn af Religionens beskiermere, bedecker, vil beskytte. Fremdelis igienkalder Hans M. de brefve som til et Parlamens Forsamling var udskickede, holdendis derfor at et Parlament udi disse farlig Tiders conjuncturer, ey Landet kunde være Tienlig. Endelig forbiuder hans Mayt. alle sine Undersatter at de deris Fiender ingen hielp aller bistand skulde giøre, ey heller nogen Correspondenz med dennem at hafve, under Straf af høy Forræder. Hans Mayt. hafver siden befalet at de Romerske det Oxfortiske Magdalene Collegium skulde forlade og de Reformerede igien blifve indsat, som strax skeede; Papisterne ere allerede med 4 Careter derfra reiste. Jesviternis Skoler ere tilslutede, oc Jesviterne ofver Siøn bortviget; En anden sagde paa Predigstolen udi Lime-Strædis Capel le, at den Reformerede Bibel ey ræt var fortolckri Hvorpaa en af Tilhørerne svarede at det var Logn, derpaa opstod udi Capellet en store Allarm: Papisterne tog deris Paters Parthi an, dog maatte de Protestanternis store antal vige, som derefter slog Prædickstolen, Altaraad anden Kirckens Sirath i stycker, Pa tern self, tackede Gud, at hand bortkom Udi den Chur-Pfaltziske Residentes Capelle har Folcken iligemaade ilde huseret, oc ald derudi forderfvet. Hans Kongl. Mayt. hafver siden Allernaadigst befalet, at alle Romerske Cappeller skulde tilsluttis, thi hans Mayt. var tilfreds at borttage ald hvis hans kiere Undersatter kunde støde sig paa, som deris Religion ey kunde være forsickret. Hans Mayt. sætter sig Dag fra Dag i bedre positur. Floden skal være 40 KrigsSkibe stærcke; Men ickun slet med Matroser forseet. Hvorfor de icke i Siøn kand udløbe, oc nødis til derfor at blifve paa Rivieren af Tembse. Fra Edenburg udi Skotland berettis, at sammestæds udi en Tumult ere alle de Papitiske Capeller bestormet oc ødelagdt, oc atskillige fornemme Romerske Herrer ihielslaget. Den 25 blef Prinssen af Vallis døbt, oc udi Daaben kaldet Jacobus Franciscus Edvart; Paven, Kongen af Franckerige oc Encke-Dronningen stod Faddere. Printzesinden af Dannemarck skal være Svanger.