JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-10-26
Som brittisk Undersaat nærer jeg det Haab, at Hertugen af Wellington ikke vil møde for Europas Souverainer med Fuldmyndighed som en intriquerende Diplomatiks Organ, men som Kongens ophøiede Ambassadeur, for at meddele liberale og bestemte Beslutninger fra sin Regjering. Dersom dette er Gienstanden for hans Sendelse, saa kan man ikke vente andet end et lykkeligt Udfald af Storbritanniens tilbudne Mægling. Forf. bestyrkes i denne Tro ved den faste Overbeviisning, at paa den foregaaende Kongres intet, sig tende til Grækernes Uafhængighed, ja endog blotte Understøttelse, blev fra engelsk Side foreslaaet. Saavidt som dens Forhandlinger ere blevne offentliggjorte, sees intet brittisk deri. "Jeg klager ikke herover, thi deres Regjeringers Constitutioner ere forskjellige; men naar vi blande os i deres Raadførsler, maa vor egen fri Aand ikke blive overskygget. – Forf. erfarede allerførst Hr. Cannings Udnævnelse af et ministerielt Blad, hvis Udgiver glædedes over, at en ny Stjerne vil opgaae over det kjæmpende og ødelagte Grækenlands mørke Horizont, og at Canning, som en Mand af Genie og Lærdom, ikke vil overlade sine Studeringers Land, de gamle Hervers Efterkommere, til Myrderie, og de spartanske Matroners Døttre til Trældom og Vanære; han vil ikke sætte sit Lands og Europas Fred i Fare, ved Jndladelsen i et særligt Korstog, men der kan tales i en Tone, som kan være kraftigere end Sværdet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-10-26
Lad de brittiske Underhandleres Sympathie forandre sin Gjenstand, lad dem understøtte de Undertrykte heller end Undertrykkerne; og uden nogen Fare for Freden eller Europas Ligevægt ville Grækernes Skjebne letteligen kunne bestemmes, som Politiken fordrer det – som Menneskelighed og Retfærdighed byde det. Forf. troer, at en Journal der saalænge har forsvaret den nuværende Bestyrelse, og saa ivrigen understøttet den igjennem Pressen, ikke kan have været aldeles ubekjendt med Sandsynligheden af de Udsigter, den anstiller Betragtninger over. Forf., som ganske er af samme Mening, som hiin Journalist, forsikkrer, aldrig at have villet skrive en Linie af dette Brev, saafremt de Følelser og Meninger, som her tillægges Hr. Canning, vare blevne yttrede af nogen Minister i Parlamentet; han fordrer intet af Lord Liverpool, uden hvad man med Grund kan haabe nu at blive udført ved Bestræbelserne af det Departement i Regjeringen, som hans egen Jndflydelse menes at have lagt i Hænderne af det ny udenlandske Secreteriet, som uundværligt for den offentlige Tjeneste. Dette er imidlertid kun et almindeligt Rygte, paa hvis Sandhed han denne Gang aldeles ikke indlader sig. Nærværende Brev bekjendtgjør han kun af en uimodstaae, lig Drivt. Han veed, at ingen Navnkundighed kan høstes af offentligen at erklære, at føle hvad enhver privat maa have følt, eller yttre, hvad alle Mennesker, der ikke mangle Sandsen for Menneskeligheden, ligesaa godt kunde yttre, men han troede sig i en Stilling, hvor han, bedre end mangen dueligere Forfatter, saae sig istand til at hendrage Opmærksomheden paa den meest interessante og rørende Gjenstand, der ligger tungt paa Hjerte." Saavidt Fortalen. Næste Gang Udtog af Brevet selv. (Fortsættes.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-10-26
De i Aaret 1815 ikke langt fra Salzburg fundne og med de skjønneste og ældste Mosaiker, prydede Gulve, ligge paa aaben Mark. Man maatte først kjøbe og bane sig Veien dertil, og betale meget for det store Stykke Jord, som de optoge. Over Stedet selv bleve Hytter byggede, men alligevel bleve de skjønne Mosaiker aabenbart slettere og nærmede sig deres Undergang. Den bayerske Regjering havde allerede forsøgt at lade dem udgrave og Localet forflytte, men det lykkedes ikke. Nyligen har Keiseren af Østerrige overdraget Directeur v. Steinbucheel, at fornye For søgen til at udtage samme. De lykkedes fuldkomment og bleve foretagne i Overværelse af Keiseren selv.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-10-26
J London bleve nyligen to Personer henrettede for begaaet Stratenrøverie. Faa Øjeblikke efter deres Henrettelse indløb Budskabet angaaende deres Benaadning paa Retterstedet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-10-26
Sir Walter Scott har i Edinburg overrakt Kongen af Engelland en Daase, der er indlagt med ægte Træ af adskillige i Skotlands Sagn og Historie berømte Træer, f. Ex. Dronning Marias, Egetræ, den Eg, paa hvilken den berømte Wallace skjulte sig; det Almetræ, under hvilket Wellington stod ved Waterloo, og Ankerstokken af Victory, hvorpaa Nelson faldt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-10-26
Mellem Jfjord og Fartey Castle har man opdaget Ruiner af en romersk Villa med et smukmusivisk Guld. Ogsaa fandt man der Mynter af Tetrikus (en Bikeiser, der i det tredie Aarhundrede beherskede Gallierne og Britannierne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-10-26
Hr. Cassati har fra Ægypten bragt adskillige Oldsager til Paris, især 3 Haandskrifter paa Papyrus, 2 i det græske og 1 i det græskegyptiske Sprog. Det ene er 16 1/2 Fod langt og 16 Tommer høit, indbefatter et Skjøde, opsat 113 Aar før Christi Fødsel, under Polomæus Soter. (Et lignende, af Boet beskrevet, har forhen været omtalt i dette Blad.) Et fjerde Haandskrift indbefatter Hieroglypher og Tegninger, Andre latinske Brudstykker.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-10-26
Marquis Londonderrys Løn, som nu tilfalder Canning, var 60,000 Pd. St. aarligen. Dersom denne var gaaet til Jndien, saa havde han havt en Jndtægt af 100,000; men, efter Oppositionsbladenes Bemærkning, ere 60,000 Pd. i London ligesaa meget som 100,000 i Jndien.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-10-26
Hertuginden af Newcastle, som nyligen døde i Barselseng med Tvillinger, har, uagtet hun kun blev 32 Aar gammel, havt 16 Børn, af hvilke 12 endnu leve og befinde sig vel. Hun blev gift i sit 15de Aar.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-10-26
En Gaardskarl i London, som nyligen vilde udjage en fremmed Kat fra sin Herres Varemagazin, blev bidt af det tirrede Dyr og efter fjorten Dage syg af Vandskræk. Han døde en beklagelig Død.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-10-26
En 20 Aars Mand i Carleon solgte for kort siden sin neppe 20 Aar gamle Kone, med hvilken han nyligen var blevet gift, paa Torvet for 3 Pd., paa det Vilkaar, at Kjøberen kunde beholde hende paa Prøve, og i Tilfælde af, at hun ikke behagede ham, sende hende tilbage, mod at faae sine Penge tilbagebetalte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-10-26
Dr. Beattie, Læge i Greenwich, bærer den Kugle, der har dræbt Nelson, som Brystsmykke. (En enfoldig Jdee! De i Krigen erholdte Saar kunne være Hæderstegn, ikke den Kugle eller det Vaaben, der har foraarsaget samme.)J Bombay løb nyligen Ganges paa 84 Canoner af Stabelen. Skibet er af Teaktræ, og den første i Jndien efter Steppings System, med afrundet Agterdeel og diagonal liggende Fordækbjælker bygte Orlogsmand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-10-26
En af de skjønneste Broer i Verden er paa Øen Sevasamoodra (i Ostindien, begyndt over den østlige Arm af Floden Cauvery 1819, og i f. A. bleven færdig. Den er 1000 Fod lang, 13 bred og 33 høi, og bæres af 400 Steenpiller, der danne 113 Buer. En Jndfødt fra Mysore opførte den paa egen Bekostning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-10-26
Kjøbenhavns Bord, d. 25 October. Cours. Hamb. 2 M. 247, a vista 250. Spec. 253. - Specier solgtes til 15 Rbmk. 3 s. Oblig. (med Rente fra 11 Juni 1822) 83. Nationalbank-Obligat. (af Laanet d. 2den Febr. 1820) 102 Rbd. r. S. (uden Renter) eller 129 Rbdlr. Sedler pr. 100 Rbdl. r. S. Norske Rigsbanksedler 12 1/2 a 123. - Svenske Sedler 61 1/2 s. - Disconto 5 pC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-10-29
Forsaavidt Træer beskyldes for at bidrage til at bedærve Veie, ved at tiltrække sig vaade Dunster af Luften, fortjener at lægges Mærke til, at det usundeste Land i Europa har de største Træ plantninger ved sine Veie, og dog, næst Engelland, de skjønneste, bedst vedligeholdte Landeveie. Saasnart man betræder hollandsk Grund fra Cleve af til Nymwegen ere alle Landeveie uafladelige Alleer Dette frapperede den, som skriver dette, i den Grad, at han paa 1ste Station til Nymwegen talte Træerne paa den ene Side af Veien, og befandt dem at være 3265 Stkr. Og saaledes vedblive disse Alleer uafbrudt over Utrecht til Amsterdam, ja ned til Rotterdam. Hollænderen, der iøvrigt, som bekiendt, ikke pleier at gjøre noget til Overflod eller blot for Øjenslyst, har formodentlig Erfaring om, at hans usunde Clima forbedres og hans Veie i det ringeste ikke forværres ved disse Træplantninger. Da Danmark er mestendeels et fladt Land, byde vi Hr. L., forsaavidt han maatte være Naturkyndig, denne Nød at knække. Til Slutning kaste han er medlidende Blik til Fodgængeren. Denne er paa aldeles aabne og med Træer ikke beplantede Veie, om han eller hun end søger til den lidt mindre optrampede yderste Udkant af Veien, meget ofte udsat for at nedkjøres eller nedrides i Grøvten af kaade Mennesker, eller af saadanne, som, for at skaane Hestehoven og Vognhjulene, søge samme Udkant. Hvormeget sikkrere og beqvemmere vandres der bag de ved Veisiderne plantede Træer, hvor der gjerne danner sig en taalelig Fodsti, som holder sig renere og tørrere end Midveien, fordi den er saa smal at Kjørende og Ridende derfra ere udelukte. Foruden at Vandrerens Fodtøi paa saadan Sti meget mindre slides, sikkres hans Person for at over kjøres eller at falde i Grøvten. Mennesket, som gaaer rolig og tryg under Skyggen af et Træ, velsigner det og den, som plantede det. Vi drage heraf den Lære, at hvo, som vil dømme om en Sag, ikke maa isolere sig til det Punct allene, han har foresat sig, skal fordømmes, hvorved hans Dom bliver eensidig, det er, falsk men at han bør see sig om til alle Sider og derfra optage Betragtninger med under Overveielse. Den, som vil tale Veienes Sag i Særdeleshed, bør saaledes ikke lukke Øiet for Landets Mennesker, hvis Sikkerhed, Nytte, ja Beqvemmelighed, Veivæsenet nødvendig maa underordnes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-10-29
Det af mig forhen i dette Blad anmeldte Jnstrument er nu færdigt, og saaledes har jeg løst det Problem, hvorledes det kan undgaaes at de den fuldstændige Harmonie omfattende Jnstrumenter skulle stemmes efter en Temperatur, hvorved Jntervallerne betages noget af deres muligste Reenhed. Vigtigheden heraf er allerede, theoretisk betragtet, uomtvistelig, og nu ved den practiske Udførelse bekræfter Theorie sig, med den umodsigelige Vished, som grunder sig paa Jagttagelse eller Erfaring. Kyndige ville allerede heraf kunne slutte, hvad der kan ventes af mit Jnstrument, men i Almindelighed, er Begrebet derom dog ikke saa tydeligt, at det kunne være overflødigt nærmere at give et Vink til den rigtige Bedømmelse af hvad det er som jeg har udført. Jeg har hørt mange Yttringer og Formodninger, i Følge hvilke jeg maae troe, at de fleste formene, at mit Arbeide har gaaet ud paa at frembringe nye Toner, hvis Klang eller Lyd skulde være i høiere Grad behagelig end nogen af de man hidtil kjender, men dette er aldeles ikke Tilfældet; ei heller med Hensyn til den udvortes Form eller Dannelse, og Udseendet har jeg søgt at frembringe noget, som skulde være Gienstand for æsthetisk Bedømmelse i saadan Henseende, nei, mit Arbeides Hensigt er allene den at vise, at en Deel af de hidtil brugelige Jnstrumenter kunne forbedres derhen at Tonernes Sammenstemning i enhver Tonart ei behøver at betages noget af deres sande Reenhed, saaledes som den efter rigtige Regler bør være, hvoraf følger en større Behagelighed end ellers, naar Samklangen ikke er fuldkommen reen. Jeg veed ikke tydeligere at udtrykke mig, og Jnstrumentets Virkning lader sig ei heller saa let beskrive, som føle. Naturligviis kunne ikkun de, som have musikalsk Sands, ville føle og bedømme Fordelene, jeg troer at have opnaaet; hvorimod de, som ikke have denne Sands, kun kunne dømme derom som den Blinde om Farverne, og altsaa let tage Feil, men egentlig er det Kunst forstandiges Dom, som skal bestemme Arbeidets Værd. Assens, den 22 October 1822. C. B. Jerichau. Ønske om en Underviisningsanstalt forvoxne Fruentimmer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-10-29
J de fleste af vore Pige-Jnstituter, maaskee i alle, gielder det som Regel, at Jngen kan nyde Underviisning deri, efter at være confirmeret. Jmidlertid kan der ingen Tvivl være om, at mange Fruentimmer ogsaa efter denne Tid kunde ønske at gjøre videre Fremgang i visse Fag, eller at indhente, hvad der muligt i de foregaaende Aar kunde være forsømt, og hvo vilde ikke finde det billigt, at et saadant Ønske blev opfyldt, naar det kunde skee, uden at Noget forsømtes derved. Men Selvunderviisning ved Bøger er for Mange vanskelig og fordrer i det Mindste en saadan Anstrængelse, at man lettelig lader sig afskrække derved, naar man ikke, som Mandfolkene i Almindelighed, har et vist Formaal at stræbe efter, saasom en Examen, eller Udarbeidelsen af et eget Værk ell. des. Privat Underviisning er Mange for kostbar, og kan i enkelte Tilfælde endnu have særegne Grunde imod sig. Desuden synes netop voxne Mennesker mere end Børn skikkede til at modtage samtidig Underviisning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-10-29
Efter Jndsenderens Formening var det derfor ønskeligt, om her i Staden blev oprettet en Underviisnings Anstalt for voxne unge Fruentimmer, hvor flere paa een Gang kunde lære de for dem passende Sprog og Videnskaber. Uden Tvivl var det bedst, om Underviisningen saavidt mueligt besørgedes ved Fruentimmer, hos hvem der ofte findes ligesaa gode Læregaver som hos Mandfolk. Mere Frihed burde der finde Sted ved en saadan Indretning end ved en Skole, og maaskee kunde man i Henseende dertil og til Underviisningsmethoden tage Universiteterne til Mynster. Der kunde saaledes holdes Forelæsninger over de særskilte Gjenstande i bestemte Timer, og Examination derover i Andre. Det kunde staae enhver frit for at høre Forelæsningerne i eet Fag, uden at høre dem i de andre, og at høre Forelæsninger uden at bivaane Examinatorier. Ved en saadan Frihed vilde maaskee Lærelysten, blive almindeligere, end naar der i disse Henseender herskede Tvang. Gid Fædrenelandets forstandige Mænd og Qvinder ville tage denne Sag under Overveielse, Maaskee ville de med Forslagets Jværksættelse kunne bidrage saare meget til Culturens Fremme.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-10-29
Om en for Tidsskrifter udelukkende bestemt critisk Journal.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-10-29
Jndenlandske Efterretninger. Hendes Majestæt Dronningens høie Fødselsdag høitideligholdtes i samtlige Underofficier og Børneskoler, som ere under Bestyrelse af Directionen for Garnisonsskolevæsenet, ved et godt Middagsmaaltid, hvilket Hans Majestæt Kongen allernaadigst havde befalet for samtlige Skoler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-10-29
De 4 mindre Underviisningsanstalter spiste i deres respective Caserner, 2 i Kjøbenhavn og 2 i Citadellet Frederikshavn, medens den store Underviisningsanstalt for 70 Elever af den Kongel. Livgarde til Fods og af 4 Jnfanterie-Regimenter spiste ved et Bord i den store Jnfanterie-Caserne, og 104 Drengebørn samt 96 Pigebørn i deres Skoler ved 2 Borde. Overalt herskede den sandeste Taknemmelighedsfølelse for den bedste Konge, der saa faderligen drager Omhu for hver Hans Undersaat, og Festen endtes med levende Udtryk af den Kierlig hed, der besjeler hver god Dansk for vort milde Kongehuus.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-10-29
Nyborg, d. 23 Octbr. Efteraars Sildefangsten i Beltet er i Aar næsten ganske mislykkedes formedelst stedsevarende ugunstigt Vind og Veir. Aalefiskeriet har derimod været noget heldigere, skjøndt ikke svarende til de dristige Fiskeres Forventning. En tredie og hidindtil heri Farvandene ubekjendt Maade at søge en Næringskilde fra Havet paa, er iværksat af en vindskibelig Mand, Skipper Anders Jensen heraf Byen, som ved flere Forsøg i afvigte Sommer og Efteraar har beviist, at ogsaa i Beltet kan fiskes store til Klipfisk skikkede Torsk, ligesom og allerede ved Prøver deraf, behandlet paa Norsk Maade, overtydet Kiendere om, at disse staae meget lidet tilbage for hine i Smag og Godhed. (Udførligere Anviisning om Maaden, hvorpaa bemeldte Fangst skeer, har Udgiveren faaet venskabelig Løvte om, og skal derefter med Fornøielse meddele samme, til Gavn saavel fordet Offentlige som for Beltets Kystbeboere. Ved denne Leilighed fortjener ligeledes Skipper Anders Madsen af Stige hæderlig at nævnes, som i disse næringsløse Tider har søgt en Erhvervkilde ved et lignende Beltfiskerie i Sommer, til hvis Udrustning nogle Venner have understøttet ham med et lidet Forskud, og allerede havt den Glæde at see saa forsvarlige Prøver af hans Bestræbelser, at de saavel hvad Behandlingsmaaden, som Godheden angaaer, kunne sættes ved Siden af den indførte Klipfisk.) (Hempels Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-10-29
Aalborg, den 21de October. Sidste Fredag Formiddag, holdtes Brandmønstring paa Stadens Gammeltorv, hvorved Sprøiterne prøvedes, under Commando af Herr Overbrandinspectør Boss, der alt udførtes til Hans Excellence Herr Stiftsbefalingsmand v. Moltkes og øvrige Magistratspersoners Bifald, som bevidnede Herr Overbrandinspectøren sin Tilfredshed, saavel med Brandcorpsets Aarvaagenhed, som og med de i Aar skeete Forbedringer med nye Slanger &c.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-10-29
Viborg, d. 23 October. Søndagen den 20de Octbr. bleve følgende Fanger confirmerede i Tugthuuskirken af Hr. Pastor Friis: 1) Michel Nielsen Zahr, 18 Aar gl., født i Kaastrup paa Mors, inddømt fra Aarhuus Arrest paa Livstid. 2) Jens Jensen, 14 1/2 Aar gl., født i Peerstrup, Nødager Sogn, Randers Amt, ind dømt fra Ebeltoft Arrest paa 3 Aar. 3) Orlov Christiane Olesdatter, 16 Aar gl., født i Aars Sogn, Aalborg Amt, inddømt fra Nykjøbing paa Mors paa 1 Aar. 4) Frederike Hansdatter, 24 Aar gl., født i Vinding Sogn, Ringkjøbing Amt, inddømt fra Aarhuus Arrest paa Livstid. 5) Christiane Jensdatter, 29 Aar gl., født i Miesing Sogn, Aarhuus Amt, inddømt fra Aarhuus Arrest paa 16 Maaneder. - Ved det i Dag her holdte Mortensdags Marked, vare de almindeligste Priser: Rug Tønden 3 Rbdlr. 3 a 4 Mk., Byg 2 Rbdlr. a 2 Rbdlr. 16 s., Havre 1 Rbdlr. 32 s.a 64 s., Smør Pdet. 12 a 14 s., Faaretælle 18 a 14 s., Ost 5 a 6 Mk. Lispdet. Æg 10 a 12 s. Snesen, ferske Sild 40 a 48 tz. Delen, levende Gjæs 40 sk. Stkt., slagtede dito 26 a 28 s., Ænder 32 a 40 sk. Parret, Hørlærred, 28 a 30 sk. Al., Blaarlærred 20 a 24 s., Vadmel 48 tz. Alen. Kreaturene kostede omtrent det Halve af hvad de gjældte i Fjor, store Stude, Parret 500 Rbdlr., 3 Aars dito 24 Rbdlr., Køer fra 6 til 24 Rbdlr., gamle Heste solgtes for 2 1/2 a 3 Rbdlr. Stykket, bedre for 12 til 16 Rbdlr. (Alle Priserne ere i Sedler.) Det smukke Veir gav dog ikke betydeligt Liv i Markedet, da Pengepungen, som er Handelens Siel, er svindsottig. Det tordnede, lynede og regnede i Mandags og Tirsdags, nu i de 2 sidste Nætter har det frosset lidet og Luften er klar. - Paa mange Steder er Rugen ikke endnu saaet, fordi Bog hveden saa sildig modnedes, og den ikke kunde vejres i den idelige Regn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-10-29
Den Keiserl. Hofraad Friedrich v. Gen. er berømt, som politisk og historisk Forfatter, det forrige franske Systems Modstander og det brittiskes ivrigste Tilhænger, hvorfor han een Tid med Bitterhed blev omtalt endog i de franske Bulletins og ophøjet i engelske Blade; dog maa man tilstaae, at han lige fra Begyndelsen af blev sig selv lig, og ikke som saa mange andre Skribenter, lig et politisk Chamæleon, skiftede Farver, efter Tid og Leilighed. Allerede 1794 fremtraadte han som Oversætter af politiske Skrifter, f. Ex. af Burkes og Mallet du Pans Værker, om den franske Revolution. Ogsaa som Original forfatter søgte han at virke paa den offentlige Mening ved Skrifter, der forsvarede Frankrigs Modstanderes Sag. Hans Bestræbelser i den Henseende bleve ogsaa belønnede; Keiseren af Østerrige udnævnte ham til Hofraad og gav ham Adelsdiplom; Keiser Alexander forundte ham Alerander Newskys Ordenen, og Engelland beviste ham, under hans Ophold der, sjelden Hæder. Han er egentligen født i Berlin (1764), dog ikke hans Fødeland, men Østerrige, vidste at benytte sig af hans Talent, især som politisk Rhetoretiker, og man paastaaer, at han skal være Forfatter til Østerriges sidste Manifest, da det atter deeltog i Forbundet mod Frankrig. Hvad der maaskee mere end hans medfødte Genie har bidraget til hans Navnkundighed og Lykke, var den smaalige Prip penhed, som det franske Cabinet, under Napoleon, alt for tidligen viste ved denne sin Modstanders Angreb med Pennen. Som Historiker vil man ikke indrømme ham nogen høi Rang. (Fortsættes.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-10-29
J London er offentligen udstillet en saakaldet Havfrue, der er blevet fanget i det chinesiske Hav, og af den nuværende Eier kjøbt i Batavia for 5000 Dollars, den øvre Deel ligner et Menneske, ogsaa i Henseende til Tænder, Hænder og Fingre; den nedre Deel en Fisk. Da den allerede er blevet fanget for 10 til 16 Aar, og enten saltet eller opbevaret i Spiritus og derpaa røget, saa seer den ud som en røget Fisk og Ansigtstrækkene ere tilintetgjorte eller meget vanheldede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-10-29
(Offentlige Blade have siden adskillige Aar ofte talt om Havfruer, men da disse kun ere blevne seete i Frastand, altsaa kunde forbyttes med adskillige Søskabninger, f. Ex. Manates, hvis Hoved ikke er det menneskelige ganske uligt, saa fortiente disse Efterretninger ingen synderlig Opmærksomhed. Men da den ovenanførte virkeligen er sat til Skue i London, altsaa giver Stof til Undersøgelse, saa fortjener den i offentlige Blade indførte Erklæring fra Naturforskeren Lichtenstein, hvori han sætter sine Grunde fra hverandre, Anledning af den allerede over Cap derom indløbne Efterretning, at omtales her. Han mener nemlig, at dette Naturværk formodentligen er en Sammensætning maaskee af en Abes Hoved og et Sødyr. Deslige Konstproducter i Natur riget ere ingen Sieldenhed; det bevise Dragerne &c. i de Gamles Naturaliesamlinger, og navnligen hiin Hydra med syv Hoveder i Hamborg, hvis Sammensætning af syv Slangehalse, bevæbnede med Kattegab, Linnee opdagede. Efter Lichtensteins Ønske ville de engelske Zologer tage denne Havfrue nøje i Øiesyn, saafremt Eieren ellers tillader det. Ved denne Leilighed maa bemærkes, at den berygtede Søslange, der saalænge har tumlet sig paa Kysten af Nordamerica, er af det Linneske Selskab antaget for en virkelig Samphibion og givet det Navn scoliophis at øn ticus; men blot efter Udsagn af Vidner, der betragtede Dyret langt fra, og berettede, at den havde en Størrelse af 90-100 Fod.) Ejerne af Banken i Jpswich ere nu blevne enige med de Tyve, der nyligen stiale over for 31,000 Pd. St. fra Postvognen, og som ved denne Underhandling kaldte sig "Borgere" (Borrowers). De have faaet mod 1500 Pd. St. 28,000 Pd. af deres Noter tilbage, og eftergivet de øvrige 3000 Pd., som allerede skulle være givne ud, hvilket dog synes tvivlsomt. Men Borgerne ville vanskeligen kunne afsætte samme. Den ogsaa i danske Blade udlovede Belønning for Tyvenes Opdagelse er endnu i Kraft.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-10-29
Kjøbenhavns Børs d. 29 October. Cours. Hamb. 2 M. 247, a vista 250. Amsterdam 2 M. 240 1/2. London 2 M. 113 3/3 Rbd. Spec. 263. - Specier solgtes til 15 Rbmk. 3 s. Obligat. (med Rente fra 11 Juni 1822) 82 1/2 a 83. Nationalbank-Oblig. (af Laanet d. 2 Febr. 1820) 102 Rbd. r. S. (uden Renter) eller 129 Rbdlr. Sedler pr. 100 Rbdl. r. S. Norske Rigsbanksedler 12 1/2. Svenske Sedler 60 3/4 s. Disconto 6 pC. Erklæring.