JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-11-18
Udenlandsk. Tydskland. Fra det Keiserlige Hovedqvarteer i Berlin, er den 7de Novbr. udstædt følgende : Hs. Majestæt erfare med Misfornøielse at der foregaaer Uorden i Ryggen af Armeen, nemlig: i Egnen af Leipzig og Wittenberg. De fransk Commissairer ere i denne Henseende saa meget mindre at undskylde, da de foruden de for Haanden havende franske Tropper og have Sachsisk Infanterie og Cavallerie til deres Disposition. De maae lade disse flittig patrouillere nuder en fransk Officeers ellers Underofficeers Anførsel og arrettere Marodeurerne. Dette maae og skee i Egnen af Wyemar, Ersurth, Gotha, Braunschweig &c. De franske Officerer, maae overalt hvor de befinde sig, anvende Landets Militaire til, at Landboernes Eiendom blive uantastet, og at disse Uordener hastig kan ophøre, der er til Skiendsel for Armeen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-11-18
Den 9 Novbr. forsamlede alle constituerende Authoritæter sig paa Slottet i Berlin og aflagde til Generalgouverneur Clarke følgende Eed: "Jeg sværger, lovmessigen at udøve den mig af Hs. Majestæt den franske Keiser anfortroede Magt, blot at betiene mig af samme til den offentlige Ordens og Roligheds Vedligeholdelse, af alle mine Kræfter at medvirke til Udførelsen af de til den franske Armees Tieneste befalede Midler, og ikke at underholde ringeste Forbindelse med dens Fiender.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-11-18
Efter Forlydende agtede Keiseren den 9de Novbr. at forlade Berlin. Af det sig der befindende stærke Troppecorps, vil kun en liden Deel blive tilbage. Til Sikkerhed for Landeveiene og Eiendommene i Landet, er orgaaniseret en Landmilits.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-11-18
Af Berliner Tidender haves følgende: Den 7de Novbr. har Staden Magdeburg capituleret. Bombardementat anrettede en saa stor Ødelæggelse i Staden, at Jndvaanerne revolterede og tvang Gouverneuren til, efter deres Begierning, at overgive den. Citadellet ved Spandan, 3 Licues fra Berlin og 4 fra Potsdam, som havde 1200 Mand til Garnison og vel forsynet med Krigs- og Mundforraad, blev den 24 Novbr. om Natten indsluttet. Keiserens Adjutant, General Bertrand, havde i Forveien recognosceret Pladsen. Der var alt plantet Kanoner for at kaste Hautbitzer indi Festningen, da Marschal Lønnes formaaede Commandanten at indgaae følgende Capitulation, som blev undertegnet af General Victor og Commandanten i Span dan, Major Benkendorff, og hvori bestemmes : At Garnisons Officererne kan med deres Vaaben og Effecter begive sig hvorhen de vil. Underofficererne og Soldaterne bliver Krigssanger og Festningen bliver strax overleveret med alt Artilleret &c. Jnvaliderne kan forblive i Citadellet. Den 27de Octbr. reiste Keiseren til Spandau for at tage Festningen i Øiesyn. Divisionsgeneral Chasseloup har faaet Ordre at forbedre denne Pladses Fortificationer. Det er et prægtigt Værk. Man har der funden saameget Meel og Havre, at Armeen kan nære sig deraf i 2 Maaneder. Denne Festning, som ligger ved Sprefloden er en uskatterlig Acquisition. J vor Besiddelse, kan den holde sig, endog 2 Maaneder efter at Løbegravene ere aabnede. Aarsagen hvorfor Preusserne ikk har forsvaret sig, var, fordi Commandanten ingen Ordre havde erholdt, og fordi Franskmændene ankom paa samme Tid, som Efterretningen om det tabte Slag. Batterierne vare heller ikke satte i Stand o. s. v.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-11-18
Den 6te Novbr. har Feldtmarschal Møllendorff havt en Audience hos Hs. Majestæt Keiseren og blev modtagen paa det naadigste.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-11-18
Af nyere Krigsaffairer, indeholder de Berliner Aviser endnu følgende. Divisionsgeneral Savary ankom den 31te October til Strelitz, med en Colonne af 600 Ryttere, hvor han gjorde Dronningen af Preussens Broder, som stod i Preussisk Tieneste til Fange. General Savary er siden efter indrykket i Wismar, hvor han har gjort 2 Regimenter preussiske Husarer og 2 Batailloner, Grenaderer til Fange og erobret 30 Kanoner. Fem Eskadroner Sachser har overgivet sig til Marschal Soult i Rathenau. Marschal Davoust har passeret Oderen ved Frankfurt, og skal som man siger, den 5te Novbr., være ankommen i Posen og Egnen deromkring med 30,000 Mand. Kongen af Preussen er gaaet over Weichselen, og befinder sig i Grandenz; 12 til 15000 Mand, er det høieste, som kan befinde sig ved Weichselen. Den Baynerske Division under General Wredes Commando er den 31te Octbr. afmarscheret fra Dresden. En anden Bay hersk Division under General Deroi, har sadt sig i Marsch, den 1ste Novbr. Den Würtembergske Colonne er fulgt, samme den 3die Novbr. Alle begive sig til Oderen, og udgiøre Hs. Keiserl. Høiheds Prinds Hieronymus Korps.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-11-18
Paa Slottet i Potsdam, fandtes Frederich den Stores Kaarde, det Generalskiers som han har i 7 Aars Krigen og den sorte Ørns Ordensbaand. Keiseren løftede disse Trophæer, begierlig op, og sagde: "Jeg vil hellere have disse end 20 Mill. Jeg vil sende dem til mine gamle "Soldater fra forrige Hanoverske Krig. Jeg vil forære Jnvalidegouperneuren i Paris dem, og de skal forblive i Jnvalidernes Hotel. J Charlottenburg og Potsdam har man funden mange Correspondencer, historiske Memoires o. s. v. En stor Deel af de Sager, som var afsendt fra Berlin til Magdeburg og paa Oderen, er bleven opfanget. Man har anholdt over 60 Fartøier med Meel, Artillerie og Monderinger. Der gives Husarregimenter, som har over 500,000 Franker.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-11-18
Følgende Proclamation er udstædt i Paris: Johan Heinrich Dabrowski, Divisionsgeneral, Storkorsherre i Æreslegionen og Comthur af den KongelJernkroneorden. Joseph Wibicki, Representant for de polske Stæder paa Rigsdagen 1791. Polakker, Napoleon den store, den uovervindelige, ryk ter i Spidsen af en Hær paa 300,000 Mand ind i Polen. Uden at ville indtrænge i hans Planers Hemmelig hed, være det vor eneste Jd, at giøre os hans Stormod værdige. "Jeg vil nu see (saa talede han til os) jeg vilnu see, om i fortiene at være en Nation. Jeg gaaer til Posen, der skulle mine førne Udkast giøres til eders Bedste. Polatter, af Edet hænger det, at vorde selvstændige Væsener, at erholde et Fædreland. Eders Hevner, Eders Skaber har viist sig. Jier ham trind omkring imøde, som betrængte Børn flyve den til Hielp kommende Fader i Barmen. Bringer ham Eders Hierter, Eders Arme. Reiser Eder saa mange I ere, viser at J ere rede, at udgyde Eders Blod, for at gienfaae Eders Fædreland. Han veed at i ere afvæbnede. Han skaffer Eder nok Vaaben. Og J Polakker, der af vore Undertrykkere tvanges til at kjempe for dem og mod vor egen Fordeel, kommer, samler Eder under Eders Fædrelands Faner, Snart taler Cosciusto til Eder paa Napoleon den Stores Bud, som kalder ham. Modtager midlertid dette Tegn paa Keiserens høie Beskyttelse. Mindes, at det Opraab, der kaldte Eder til Jtalien, for der at samle Eder i Legioner, ikke bedrog Eder. Det er disse Europas uovervindelige Helts bifald fortienende Legioner, der have givet ham det første Begreb om Polsk Aands præg og Siælekraft. Dabrovski. Vibicki.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-11-18
General Dabrowski var alt den 8de Novbr. afreist fra Berlin. Fra Tøihuset er bortført mangfoldigt Vaaben.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-11-18
Under 31te Octbr. har den franske Charge d'Affaires i Cassel Hr. Genest om Aftenen Kl. 11 overleveret Fyrsten følgende Notte, hvori han strax har forlangt sit Reisepas: "Keiser Napoleon er fuldkommen underrettet om det Hessencasselske Hofs Deeltagele i den Preussiske Koalition; at det istedetfor at svare paa den franske Erklæring, om at ansee enhver Væbning som fiendtlig, havde ladet sin Minister kalde tilbage fra Paris, at dengang de Preussiske Tropper vare indrykkede i Cassel, bleve de optagne med største Glæde af Arveprindsen, General i Preussisk Tieneste; at disse Tropper egentlig gik ind i de Hessiske Stater, for at angribe de franske Armeer ved Frankfurt; at den franske Krigsplan strax derpaa nødlagede de preussiske Generaler til at trække hine Detaschementer tilbage, for at concentrere dem ved Weymar og der levere et Slag, viser, at denne Tilbagetrækken var en følge af militairiske Omstændigheder og ingenlunde af Hessens Neutralitet; at saa længe Vaabenlykken var tvivlsom, havde det Casselske Hof ladet Bevæbningen fortsætte tvertimod Keiserens udtrykkelige Erklæring. Da den Preussiske Armee nu var slaget og kastet tilbage over Oderen, saa vilde det være ligesaa uforsigtigt som enfoldigt af den franske Armee, at lade denne Hessiske Armee blive samlet, som stedse vilde være bered at falde den i Ryggen ifald den skulde lide et Nederlag. Sikkerheden fordrede altsaa, at Staden Hanau og de samtlige Hessencasselske Lande maatte besættes, Vaaben, Kanoner og Tøihuse udleveres den franske Armee &c. J denne Stilling kom det an paa Fyrsten, om han vilde fordrive Magt med Magt og giøre sit Land til en Skueplads for Krigselendighederne. Den 1ste Novbr., Dagen efter, rykkede Franskmændenne in i Cassel og Marschal Mortier udstædte følgende Proclamation :"Jeg har taget eders Land i Besiddelse; dette er for eder det eneste Middel til at undgaae Krigens Onde. J har været Vidne til eders Gebeets Krænkelse af Preussiske Tropper. J forargedes over den Maade, hvorpaa Arveprindsen modtog dem. For Resten er eders Souverain og hans Søn, da de beklædte Poster i preussisk Tieneste, forpligtet til Lydighed imod den preussiske Armeecommandants Befalinger. En Souperains Qvalitet lader sig ikke forene med en Officeers Egenskab, som staaer i en anden Magts Tieneste eller med Afhængighed af fremmede Trebunaler. Eders Religion, eders Løve, eders Sæder, eders Privilegier skulle respecteres og der skal blive iagttaget en stræng Disciplin. Værer paa eders Side rolige; slaaer Liid til den store Souverain, paa hvem eders Skjebne berver; J har kuns Forbedringer at vente.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-11-18
Da Hertugen af Brunsvig sendte sin Hofmarskal til Keiseren, med en Skrivelse hvori Hertugen anbefalede Hs. Majestæt sine Stater, gav Keiseren ham deel Svar: Hvad vilde Deres Fyrste vel sige, hvis jeg lod Staden, Brunsvig ødelægge, saaledes at der ikke blev Steen paa Steen? Tillader Giengieldelsesretten mig ikke at giøre det samme i Brunsvig, som man vilde giøre i min Hovedstad? Men sig De Brunsvigs Jndvaanere, at de ville i Franzoserne finde høimodige Fiender. Siig Deres Herre, at han skal blive behandlet med al en preussisk Officeer tilkommende Agtelse, men at jeg ingen Stuverain kan erkiende i en preussisk General. Mister Huset Brunsvig fine Stamlædres Souverainitet, saa skriver dette sig fra Stifteren af 2de Krige. Der er i faae Dage udgadet meget Blod, og svæver stor Ulykke over det preussiske Monarkie. Hvor meget Ont kunde ikke et Fredsord have forebygget? Man har iøvrigt væbnet en Søn imod sin Fader &c.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-11-18
Fra det Hanoverske. Den 11te Novbr. ventedes 17000 Mand franske Tropper til Hanover, sandsynlig af den hollandske Armee, som derfra skulle gaae videre til Lüneborg, hvor den første Afdeling paa 7000 Mand formodedes at indtræffe den 13de Novbr. Og det Bücheborgske er besadt af Franskmændene. Et fransk Korps er rykket frem for Hameln. Den 3 og 10de Novbr. har man fra Fortet Gorg an holdende foret paa Franskmændene, der forskandsede sig paa Ohrbierget. Ved en Lystugle som blev kastet fra Festningen, er den Afferdsk. Warte stukken i Brand og afbrændt. Den 11te ophørte Kanonaden fra preussisk Side.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-11-18
Fra Lübech skrives under 12te Novbr. Roligheden er igien tilveiebragt, og de franske Tropper holde en bedste Orden. Men Følgerne af hiin ulykkelige Dag, vil blive længe trykkende. Den, engang saa blomstrende Middelstand, er ganske ødelagt. Vi seier alle væsentlige Fornødenheder; ved alt den Beret villighed Naboestæderne vise os, og de Foranstaltninger der giøres i Hamborg med at forsyne os med Levnetsmidler, kan vor Nød dog kun fuldkomme, afhielpes da de omliggende Egne ere ganske optærer, og vi endnu maae sørge for en Besætning af 600 Mand. En udnævnt Sundheds Commission er det paa lagt at sørge for, at anstikkende Sygdomme ikke skee forene sig med det andet Onde som trykker os. England. Den 4de Nov. blev holdt et Statsraad hos Lord Howick, over Depescher som vare in løbne fra det preussiske Hovedqvarteer. Kongen he i endeel Dage ikke været i Hovedstaden. Først den 6 Nov. er den russisk Keiserlige Eskad5 Linieskibe og 2 Fregatter stærk, afseilet fra Por mouth til Archipelaget.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-11-18
Rusland. Den russiske Keiser har under 18 September foruden den regulaire Armees Comptering, til Rigets Sikkerhed, endnu befalet en U skrivning af 4 Recruter af hver 5000 Siele over hele Riget, der skulle begyndes den 1ste Nov. og vær endt den 1ste Jan. næste Aar.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-11-18
Spanien. J Madrit er den 5te Oct. udstæd en Proclamation af Fredsfyrsten til alle Provindser Spanien, som har gjort stort Opsigt. Det indehoder et Opraab til alle Forvaltninger og Armeens Recrutering og Cavalleriets Remontering. Navarra hvi Contingent aldrig før har oversteget 400 Mand, skal nu levere 1500 Mand, og saaledes hver Provindproportionalitet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-11-18
Bekiendtgiørelser. Søndagen den 23de Nov. Kl. 5, opføres i det foreenede dramatiske Selskab her i Aarhuus: Troeskab paa Prove eller Feiltagelsen, Comm. i 3 Act af Lafontaine. Indgangen aabnes Kl. 4 præcise. Directionen. De heri Stiftet, saavel i Kiøbstederne som paa Landet, der endnu ikke have Læseselskaber i deres Kreds til deres overblivende Tids behageligste og nyttigste Henbringelse af de lange Vinteraftener, der tillige befordrer Læsning og Oplysning i deres huusl. Forbindelser, tilbyde undertegnede sig, som forhen, at levere hertil af sit betydelige Forraad, og som ved jevnlig Tilvext af de udkomne Skrivter, aldrig savner Mangel af god Lekture.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-11-18
De som maatte behage dette mit Forslag, vilde jo før jo bedre melde sig, at jeg i Tide i Dec. kunde bestille de periodiske, ethvert Selskab ønsker sig. Mine ældre Læseselskaber vilde og i Tide behagelig anmelde hvad Af= eller Tilgang de med de periodiske ønske sig ved Aarets Afvexling. Aarhuus den 15de November 1806 H. W. Schytte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-11-18
Gaarden nye Paradis No. 171 kan faaes til Leie med og uden Jorder, til næste Paaske, derom handles med Poul Frausing. Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-11-18
Skipper Jens Nyrup atter først i næste Uge at afsilie til Kiøbenhavn og medtager Skyt gods og Passagerer, man melder sig til Skipperen selv.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-11-18
Sidstafvigte Løverdag Aften Kl. 6 behagede det Gud Efter mange Aars haarde Lidelser at bortkalde vores inderlig elsk de Moder Bernithe Marie Risom fød Høst marck i sit Alders 50 Aar.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-11-18
Hvilket vi ikke har villet undlade efter nu brugelig Maade sørgeligst at tilkjendegive fraværende reso. samt lie og Venner, frabedent os skrivtlig Bevidnelse. Aarhuus, den 18de Nov. 1806. M. H. Rilom. C. R. Ph. Risom. Den tunge Skjebne, at miste en inderlig elsket og uforglemmelige Mand Clemens Povelsen Gyberg fristede mig den 14de dennes, enhver der kiendte denne ømme Ægtefelle og blide Fader, vil med Grund deeltage i min billige Sorg, frabedende mig al Condolence. Hvilket herved bekiendtgiøres fraværende Slegt a Venner. Linaae den 14de Nov. 1806. Dorthea Marie sal. Povelsens.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-11-18
Bekiendtgiørelser. Judumlunds Vandmølle, som er beliggende i Aalborg rer Eieren at lade bortforpagte, fra 1ste Mai 1807 i 6 paafølgende Aar. Møllen staaer for Mølleskylds Hart karn 5 Tdr. 2 Skp. 2 Fdkr. frie Hovedgaardstaxt, og maler med 2de Qværne, der ingen Tid mangler Vand, eller Maling. Derved er ingen Grudeværk, men dersom en Forpagter skulde ønske samme, saa er ogsaa Eieren findede, at lade saadant anrette, da Møllen ligger i den bedste Bygegn, og kan paa Canalen ligefra Møllen, bortføre de malede Gryn, uden det er fornøden, at de kommer paa Vogne. Liebhaverne vilde behage at melde dem hos Capitain Møller paa Gudumlund, som 14 Dage efter Dato, foreviser Møllen og Conditionerne, og skulle forinden, ingen antagelig Bud skee, saa bliver samme opraabt, ved Auction paa Gudumlund den 2den Februarii næstkommende Aar. Bliver Møllen imidlertid bortforpagtet skal saadant betitimelig i disse Tidender blive bekiendtgiot. Gudumlund, den 13 November 1806. A. Møller.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-11-18
Jfølge Placaten af 26de October 1792, bliver alle de, som maatte have nogen Fordring i Stervboen efter afdøde Kiersten Jensdatter Huusmand, Jens Christensen, Skoemagers Hustrue i Rødebye, Ørsted Sogn, Rougsøe, Herred under Stamhuset Steenalt, hermed, med 12 Ugers Varsel i de Berlingske Aviser og Aarhuus Stifts offentlige Tidender indkaldet til at melde sig hos mig som comiteret Skifteforvalter, for at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Tillige indkaldes herved den afdødes Arvinger som ved Boets Registering den 7de dennes er anmeldt at være en Søn Jens Nielsen hvis Opholdsted ikke vides, en Søn Christian, formodentlig i Aalborg, en Datter Anne Magrethe gift med Ole Poulsen Smidt i Kiøbenhavn, forinden den i Loven bestemte Tid, at bevise, deres Arverettighed og jagttage deres Tarv under Skiftedehandlingen. Estruplund, den 10de Novbr. 1806.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-11-18
Paa Høivelbaarne Hr. GreveSchachs Vegne. R. Nellemann.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-11-18
Gaardkiøb eller Forpagtning. Hovedgaarden hvidstedgaard i Hiøring Amt, som staaer for Hovedgaardstaxt Ager og Eng 19 Tdr. 4 Skpr. 2 Fdkr. 1 Alb., Skovskyld 5 Skpr. med underliggende Bøndergods af Hartkorn 37 Tdr. 2 Skpr. 3 Fdkr. 1 enhalv Alb., samt 3 Afbyggere paa Hovedgaardstaxten med circa 5 Skpr. Hartkorn. Af Godset, forrettes 512 Gangdage 20 Pløyedage, 44 kiørende Reiser til Aalborg, Fladstrand, Sæbye og Lykken, foruden andre bestemte Dage i Høe og Kornhøsten, gaaende Reiser; svarer i Landgilde 133 Rdr. foruden Korn. Taars Kirkes Hartkorn er 24 Tdr. hvortil er 308 Td. tiendeydende Hartkorn som hæves paa Kierven, med Hos 40 a 46 Tdr., Havre 110 a 120 Tdr. Høraulet 250 a 300 Læs, og kan græsses 60 a 70 Stk. Stude, 16 a 20 Kiør, 12 a 16 Bester, og forresom Vinteren 100 Stk. Stude foruden Kiør og Bæster, Marken og Engene ere indhegnede, og kan betydelig forbedres ved Mærgel, som er der i Nærheden. Gaardens Bygninger ere Egetømmer med muurede Vægge og teglhængte. En stor Hauge, overflødig Jldebrænde sel, Jagt og god Fiskerie haves af den omkring Gaardens Enge løbende Aae, og af 4 Fiskedamme. Avlsgaarden Spangerhede, som staaer for Hartkorn 11 Td. 6 Sko. 3 Fdk. Alb. hvortil er 19 Huse, ethvert Huus har 2 a 4 Skp. Hartkorn hvoraf, foruden Landvilde, forrettes 192 Dage foruden Reiser. Udsæden er Rug 24 a 30 Tdr., Byg 34 a 40 Tdr. Havre 80 a 100 Tdr. af Høe avles 130 a 150 Læs. Udsæden kan meget udvides og forbedres da der paa Marken ere 3 fortrinlige gode Mærgelgrave, som benyttes med stor Fordeel. Besætningen er 60 a 70 Fæecreature 14 sk. Bester, og 40 sk. Faar. Der er Overflødighed af Jldebrændsel paa Eiendommene som i de sidste Aar ere indhegnede med forsvarlige Grøfter, saaog Jagt og Fi skeete af den forbi Gaarden og om Eiendommen løbende Aae, samt af 2de Fiskedamme. Disse 2de Eiendomme ere underhaanden at faae tilkiøbs eller Forpagtning, og kan tiltrædes til 1ste Mai 1807. Conditionerne skal blive meget favorable for Kiøberen, da 3 Aars Credit paa Kiøbesummen kan tilstaaes, om samme maatte forlanges. Liebhaberne vilde behage at henvende dem til Justitsraad Markussen paa Hogholm, Major v. Schucardt paa Nøraggergaard og Capitam Kierulff paa Hvidstedgaard, som tillige forevise Eiendommene, Carter, Beretninger, m. v. For omtrent 3 Uger siden, er fra Marselisborg Mark bortgaaet en sort Stud, klippet paa venstre Side med Bogstav Vog venstre Lænd C. Hvem som kan give Underetning om samme, ville behageligst melde det til undertegnede som betaler en passende Douceur derfor. Marselisborg den 16de November 1806. Saabye.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-11-18
Tørre Kirsebær, confect Rosiner, Catrineblommer, Krapmandler, fine lugtende Vande, engelsk Sinnep, engelsk Soja, fine Theer, Provinceolie, Capers, Oliven, syltet Jngetær, Hinbærsaft, Hinbærædike, tynd Rissaft, Chocolade, af forskjellige Sorter, Farve og Specerievahre, er at bekomme paa Grenaae Apothek Dahl.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-11-18
Formedelst Forandring af Boepæl vil undertegnede Lars Johansen sælge sin iboende Selveiergaard (i Tor ring Bye, Tulstrup Sogn, Giern Herred, Skanderborg, Amt) med sin Anpart Kongekorntiende, underhaanden; dens Hartkorn er 2 Tdr. 5 Skp. 2 Fdkr. 1 firentendeel Ald. Rugsæden aarlig er 6 a 7 Tdr. Rug, Havre 12 Tdr., Byg 6 Td. Boghvede 4 Tdr., Engboe 6 a 7 Læs, Klæverhøe 14 a 16 Læs og fornøden Tørvejord; Stuehuset er 12 Fag, Laden 10 Fag, 1 Dito Lade 9 Fag, Stalden 7 Fag, som alt er i god Stand og en god Urtehauge med Frugttræer. Thi ville de Lysthavende behage at tage det i Øiesyn, den kan faaes med Besætning og enten strax, eller til Foraaret tiltrædes. Torring Bye pr. Schanderborg, den 5te November 1806. Lars Johansen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-11-18
For Madam Schiester i Aarhuus boende paa Graven, er i Søndags bortløben en blegrød Koe uden Mk., hvem som kan give Oplysning om samme loves Uleiligheden betalt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-11-18
Fra Gaardmand Adam Jachariasen i Ladding under Grevskabet Frysenborg, er Natten imellem den 11 og 2 Novbr., frakommet en rød Hestplag i 3die Aar, med en hvid Stiern i Panden, og en stribet Blis ned af Næsen, og noget rammeseret, og hvidagtig af Mann Hale og Been, og brændt med L. paa begge Forhover og Laar. Hvem som kan give Eieren Oplysning om denne Plag, loves Omkostningerne erstattede, og en paa sende Douceur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-11-18
For mine Venner og Velynder, har jeg den Ære at tilkiendegive, at jeg holder Krambod med alleslags gode Specerier og Farvevahte m. m. hvo som til unde mig deres Handel kan vente billig og reel Behandling, som stedse skal være mit Formaal. Aarhuus den 8 Novbr. Rasmus Saxild, Logerer hos Muurmæler Priis paa Studsgade ved Snevringen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-11-18
En betydelig og god Vandmølle, beliggende i Nærheden af en af de nærsomste Kiøbsteder i Jylland, hvori baade Meel og Grubeværkerne, ere gjorte af nye i denne Sommer, er underhaanden at faae tilkjøbs. Paa Addressecontoiret i Aarhuus kan faaes Underretning om Møllens Eiendomme m.m., og naar samme kan tiltrædes Et Fruentimmer af god Opdragelse og honet Familie, der kan paatage sig at bestyre en ugivt Persons Huusholdning paa Landet, kan til 1ste Mai 1807 anvises en saadan Condition paa fordeelagtige Vilkaar, naar hun betids forinden ved troeværdige Attester, got giør sin moralsk gode Opførsel og Duelighed. Adressecontoiret giver paa Forlangende nærmere Underretning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-11-18
Endskiønt Vedkommende berettigede til de i Mariager Kirke værende Gravsteder, forlængst have erklæret sig om sammes Afstaaelse i Følge allernaadigste Forordningen af 22 Febr. 1805, bliver dog herved til yder. mere Forsikring i Følge kongel. allernaadigst Bevilgnus sub poena præclusi et perpetui silentii med Aar og Dags Varsel indkaldet alle og enhver, som ellers maatte formeene at have nogen Ret til de i bemeldte Kirke værende Gravsteder, at melde sig med deres Adkomster hos Kirkens Værge. Da de Begravelser, hvortil ingen Eier inden bemeldte Tids Forløb med lovlig Adkomst have meldet sig, maae ansees som Kirken hiemfaldne. Mariager, den 3die November 1806. Paa Jnspecteurernes og egne Vegne. R. Schaarup. Kirkeværge.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-11-18
Bevilling for Bye- og Herredsfoged Andreas Nicolai Bagger i Schanderborg til ved Proclama i Aviserne, at indkalde samtlige Creditorer efter afg. Elisabet Dorthea Antoni fød Røsborg, paa Kalbyegaard og hendes forhen afdøde Mand Jens Peter Anthont. Paa Grund af denne høikongelige allernaadigste Bevilling, som for Vedkommende Under og Overret er læst, indkaldes herved, sub poena præclusi et perpetui silentii, 3de Gange med Aar og Dags Varsel, samtlige Creditorer og alle andre, som formene sig at have noget at fordre efter de i Bevillingen nævnte 2de Afdøde, med deres Paastand at fremkomme og deres Krav for mig at beviisliggiøre inden forskrevne Tids Forløb, Skanderborg den 6te November 1806. Bagger, Herredsfoged og Skifteforvalter.