JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-12-08
Cholera. Nylig i Kjøbenhavn afdøde Provstinde Dreyer, Enke efter en for mange Aar siden afdød Provst Dreyer til Kragerø i Norge, var Moder til 15 Børn og Bedstemoder til 47 Børnebørn, hvoraf 12 Børn og 34 Børnebørn overleve hende, saa at hun altsaa er Stammoder til en efterlevende Slægt af ikke mindre end 46 Personer. Endskjøndt hun saaledes vistnok har givet sit Bidrag til, at Verden ikke saasnart vil uddøe, saa mindes vi dog at have hørt et Exempel paa en endnu større Frugtbarhed, som er det mærkværdigste, vi kjende. J Midten af forrige Aarhundrede levede i Norge en Oberstlieutenant Ehlern, som var to Gange gift, og med sine to Koner havde tre og tredive Børn, som, paa en Søn nær, Alle skulle have overlevet ham, og i 8 Aar skal denne Mand hver Dag have havt 26 Børn ved sit Bord. Det Mærkeligste er endda, at iblandt disse mangfoldige Børn skal der kun have været eet, som foraarsagede Faderen Sorg; thi hvor der er mange Børn, hører det til Undtagelserne, at de Alle slaae godt an. Det er imidlertid godt, at slige ualmindelig frugtbare Jndivider høre til Sjeldenhederne; thi ellers vilde vi snart naae den Periode, som endnu sandsynligviis er meget langt borte, da Jorden ikke meere vil være istand til at føde (L. F. Av.) sine Beboere.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-12-08
Efter et syvaarigt Ophold i Oldenburg er vor Landsmand, Landskabsmaler J. Jerndorff, den 27de f.M., død sammesteds af Brystbetændelse. Kaldet af Storhertugen til at restaurere hans ikke ubetydelige Malerisamlinger, vandt han denne Fyrstes hele Yndest og Agtelse, og modtog som Beviis paa hans Anerkjendelse en Ansættelse som Storhertugens Hofmaler. Han er Stifter af Kunstforeningen i Oldenburg og var til sin Død dens væsentligste Støtte. Jhvorvel man godt kjendte den Kjærlighed, hvormed han hang ved sit Fædreland, og han navnlig paa den Tid, da et imod Danmark fjendtligt Raab lød over hele Tydskland, for en større Kreds med varm Jver forsvarede det angrebne Fødeland og djærvt rev Sløret bort fra de slesvig-holsteenske Taagebilleder, havde han dog ved sin ædle Characteer, ved sin høie Kunstsands og ved sin behagelige Omgang, der til hver Tid og paa Alle virkede lige oplivende og velgjørende, i en vistnok sjelden høi Grad vundet et fremmed Folks Agtelse og Kjærlighed. Det var derfor ogsaa en almindelig Sorg, der yttrede sig, da man ledsagede den laurbærkrandsede Kunstner til hans sidste Hvilested.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-12-08
Paa Baroniet Gauns fandt den 19de Novbr. d. A. en vistnok sjelden og, i vor i Særdeleshed for Bondestandens Vedkommende saa bevægede Tid, mærkelig Høitidelighed Sted, ret skikket til at characterisere det Forhold, som der finder Sted mellem Godseieren, og Bønderne; og har denne Fest det Særegne, at Jdeen, saavel i sin Oprindelse, som i sin Udførelse, er opfostret hos Bønderne selv. Det var nemlig paa denne Dag 50 Aar siden, at den nuværende Besidder af Baroniet Gaung, Baron Otto Reeds Thott, havde tiltraadt Besiddelsen af 3de, kort efter til Baroni oprettede, Godser: Gaung, Lindersvold og Strandegaard, og denne Dag havde Baroniets Bønder besluttet efter bedste Evne at høitideligholde. Efter at den gryende Dag var bleven hilset med Kanonskud, begav Kl. 11 en af Bønderne blandt deres Ældste udvalgt Deputation, bestaaende af 4 Gaardmænd og 2 Huusmænd, ledsaget af Baroniets Præster og øvrige Embedsmænd, sig op til Baronen paa Herregaarden, for at lykønske ham og overrække ham en smuk Sølvpokal, prydet med hans Familievaaben og en passende Jnscription.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-12-08
J simple og djærve Ord takkede Bøndernes Ordfører Baronen, fordi han ikke ubilligen havde forhøiet deres Jndfæstninger, fordi han stedse lod Bønderne faae Forældrenes Huse og Gaarde, og Bonden saaledes kunde staae sig ved at holde disse i bedre Stand, end paa de fleste andre Godser, og fordi Herskabet ellers i alle Maader var billigt og retfærdigt mod Bønderne, saa at der paa Baroniet var godt at være. Deputationen udbad sig dernæst, at Baronen vilde tillade Bønderne, til Minde om denne Dag, at opreise en Steenstøtte paa en dertil udvalgt Plads i en smuk Granplantning lige overfor Herregaarden, og at han selv med Familie vilde overvære Grundstenens Nedlæggelse, som var bestemt at skulle skee den samme Dag. Dybt rørt over alle disse Beviser paa Bøndernes Kjærlighed og Hengivenhed, takkede Baronen for Alt, hvad de saaledes havde besluttet at hædre ham med, idet han tillige mindede om, at han ene havde stræbt at opfylde sine Pligter, og at den ham idag bragte Paaskjønnelse derfor forekom ham som en Kjærligheds=Gave. Samlede begave nu Alle sig over til den til Mindestøtten udseete Plads, hvor imidlertid flere Hundrede af Baroniets Fæstere havde forsamlet sig. Ved Ankomsten blev Herskabet modtaget med Musik af blæsende Jnstrumenter, og efter en af Baroniets ældste Præst, Pastor Lakjær til Sverdborg, holdt Jndvielsestale, blev Grundstenen lagt af Deputationens Ordfører, og Høitideligheden sluttedes med Afsyngningen med en af en af Baroniets Skolelærere forfattet Choral. Ogsaa i Helsingøer er man nu i Begreb med at oprette en Haandværker-Forening, omtrent som den kjøbenhavnske.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-12-08
Odense Communalbestyrelse har i disse Dage ladet paabegynde et fortjenstligt Arbeide, idet den nemlig lader anstille Børinger til Byens bedre og rigeligere Forsyning med Vand. De nuværende Rendeanlæg have nemlig viist sig at være utilstrækkelige for Byens tiltagende Vandforbrug. Man har derfor ladet Vand mester Sørensen fra Kjøbenhavn foretage Undersøgelser, og han har erklæret sig for Brøndboringer. Disse ere nu begyndte ved Byens Vesterport, og ville efterbaanden blive forsøgte paa flere Steder, hvor man meest er trængende dertil.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-12-08
En Skolelærer, der ved Dom var bleven afsat fra sit Embede, og derpaa forgiæves havde ansøgt Kongens Naade om at faae det tilbage igjen, er senere bleven anklaget for Yttringer, som Retten har anseet for majestætsforbryderske, og nylig af Overretten paa Gottorf bleven idømt 2 Aars Tugthuusstraf. "Fra Jylland, Fyen, Sjælland og Falster – hedder det i Flensb. Avis – indløbe bestandig Efterretninger og Tegning af nye Actier for den flensborgske Jernbane. Det var ønskeligt, om endeel Actionairer fra hine Egne vilde indfinde sig paa Generalforsamlingen den 17de December, for at de selv kunde indhente nøiagtig Kundskab om Sagens Stilling." J Fyen er der for Øieblikket tegnet 380 Actier.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-12-08
Staden Rendsborg har den 21de November med mange Høitideligheder feiret sin første Borgermesters, Etatsraad Bergers Vaarige Embedsjubilæum. Borgerne lode ham overrække en Æresgave af et massivt Sølv-Thee=Service, og Stadscollegierne et særdeles kostbart, i Paris forfærdiget Taffeluhr.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-12-08
Det længe forhandlede Spørgsmaal om Oprettelsen af en Realskole i Flensborg er endelig blevet afgjort. Borgerne vente nu med Fortrøstning, at der ved Lærernes Valg vil blive taget Hensyn ei blot til Capaciteter, men og til Tænkemaade, for at Forældre ikke længer skulle være ængsteligt foruroligede for, hvor de skulle sætte deres Børn i Skole.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-12-08
Jfølge en Skrivelse til "Beobachter om Sunde" fra Flensborg circulerede der det Rygte, at Generalsuperintendent Callisen vil nedlægge sit Embede og at Provst Volquardts i Flensborg er udseet til hans Efterfølger. Sandheden af dette Rygte maa imidler tid meget betvivles, eftersom Provst V. deels hører til en Klasse af strængt Rettroende", der under Ledelse af deres General, Pastor Lorenzen i Adelby, følge mystiske Retninger, deels i politisk Henseende ligeledes har sluttet sig til Pastor L. og dennes Svigersøn, Advocat Bremer i Flensborg, og i sin nuværende meer indskrænkede Virkekreds, har gjort hvad der staaer i hans Magt for Schleswigholsteinismen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-12-08
Politiet i Altona har i denne Tid meget travlt med den der arresterede, allerede oftere i de offentlige Blade omtalte, Clara Ottilie Leistemann. Det har offentliggjort en Fortegnelse over samtlige hos Arrestantinden forefundne Sager, og opfordret Alle til at melde sig, som have Eiendomsret dertil. Efter alt det at dømme, som man fortæller og denne Person, hører hun til en af vor Tids meest forslagne Canailler. Som bekjendt havde hun allerede erhvervet sig et Navn derved, at hun ved selvforfattede Annoncer udbredte det Rygte i Hamburger Nachrichten, at hun havde fundet 100,000 Rdr. i Papirspenge, som tilhørte en russisk Greve, og for Tilbageleveringen til Eiermanden havde at fordre en anseelig Belønning. Omendskjøndt overbeviist om dette Opspind og derved forhindret i sin fine Jndustri, har hun alligevel nylig gjort et Forsøg paa, ved et af den opdigtede Greve undertegnet Brev, som hun har ladet skrive af en Ven og fra St. Petersborg afsende under Adresse til Værten i Hotel de l'Europe, for selv at modtage det gjennem denne, hos Lettroende igjen at vække ny Tro paa hendes Findehistorie. Men ulykkeligviis er dette Brev først arriveret efter hendes Arrestation og faldet i Politiets Hænder, hvorved den fifsigt anlagte Plan igjen er bleven forstyrret. Foruden disse Speculationer synes Mille Leistemann hovedsagelig at have drevet de i den sidste Tid ogsaa der saa yndede Boutikstyverier med stor Duelighed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-12-08
Hos Slagter Tamsen i Rendsborg udbrød forleden Aften Jldløs, og da der laa meget Foder paa Loftet, greb Jlden saa rask om sig, at det kun med stor Anstrængelse lykkedes at redde det nærliggende Skuespilhuus, hvorved en Skorsteensfeiersvend, Chr. Fr. Lange (fra Glauchau i Sachsen), især udmærkede sig, men ogsaa fik begge sine Hænder forbrændte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-12-08
J Viborg byder man Retsvidnerne 30 Rbd. og Suppleanterne 24 s. for hver Gang de møde. "Det er en interessant Maade – hedder det herom i Aalborg Avis" – at grunde Retsvidne-Jnstitutionen paa i den By, hvor det store Folkething har været holdt, da man endnu offentlig for hele Folket som Vidne kæmpede for Retfærdigheden. - Hjørring Amtsraad har for tvende Thingsvidner i Venneberg og Børglum Herreder bestemt en Løn af 200 Rbd. for hver, og 85 Rbd. for hver af Suppleanterne; i Dronninglund Herred skulle Thingsvidnerne lønnes hver med 150 Rbd., og i Horns Herred hver med 120 Rbd. J Øster- og Vester-Han-Herrederne er Thingsvidnernes Lønning bestemt til 100 Rbd. Som Modsætning dertil kan anføres, efter Aalborg Avis, at Communalbestyrelsen i Aalborg havde indstillet til Cancelliet, at lønne Retsvidnerne med 1, siger een Rigsbankmark for hver Gang de give Møde, hvilken Jndstilling imidlertid blev tilbagesendt af Stift amlet med Forslag om at forhøie Salairet til 100 Rbd. for Retsvidnerne, 25 Rbd. for Suppleanterne og 3 Mk. for hver Gang disse møde, hvorpaa Communalbestyrelsen nu ogsaa er indgaaet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-12-08
Angaaende Virksomheden af det vakkre Have selskab for Jylland, Fyen og Slesvig, bekjendtgjør Generalrigscommissair Riegels til Snoghøi, at han, foruden de Pengebidrag, der til dette Aars Udgang indløbe til Skolehavers Forsyning med Træer og Planter, hvis Nytte og heldige Følger for den kommende Slægt ved seneste Generalforsamling almindeligen anerkjendtes, stiller iaar til Comiteens Disposition 20,000 Stkr. Cytisusplanter og Popler, som de fortrinligste til Hegn- og Læplantning i Vesteregnen, samt 20,000 Stkr. Granplanter og 40 Stkr. halv og lavstammede Frugttræer, der iaar ønskes uddeelte til Skolelærere i Slesvigs vestlige Egne. Hvad jeg siger Hr. N. – i 4 Aar forgiæves har søgt at tilveiebringe - Filialplanteskoler i Selskabet – hvorved Vanskeligheden ved Træernes lange Transport vil bortfalde, synes nu at ville blive muligt paa flere Steder i Jylland og Slesvig, samt paa eet Sted i Holsteen; - og da Jnteressen for Bortlodningen vedvarende udtaler sig, saa haaber jeg, ved saadanne Filialer i de forskjellige Egne, til næste Aars Generalforsamling at kunne fremkomme med Forslag om en Bortlodning af Frugt- og Lætræer, samt af blomstrende Træer og Buske.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-12-08
J disse Dage er det sidste Stykke af Chausseen imellem Randers og Aarhuus fuldendt, og Passagen paa samme er nu aabnet hele Veien. Afstanden imellem Aarhuus og Randers, som efter den ældre Vei var 5 1/2 Miil, er nu 4 1/2, den er altsaa forkortet 1/2 Miil, en Følge af de mange Bøininger, som den gamle Vei havde, og som ved Chausseen tildeels ere undgaaede. - Nærværende Chaussee afgiver forøvrigt et frappant Beviis paa den Langsomhed, hvormed vi i saa Henseende gaae frem. Man begyndte nemlig for over 20 Aar siden med Arbeidet paa denne Chaussee, hvilket senere afbrødes i mange Aar. J Begyndelsen af Aaret 1837 tog man atter fat paa Arbeidet, som man siden den Tid uafbrudt indtil disse Dage har fortsat. Der er altsaa, selv naar man ikke vil tage Hensyn til den for over 20 Aar siden foretagne Begyndelse, men blot regne efter den sidste Termin, medgaaet 11, siger: elleve Aar, for at faae denne 4 1/2 Miil lange Chaussee i Jyllands bedste Egn, imellem 2 af Provindsens største Byer, fuldende. Som et Modstykke ville vi anføre, at den 16 1/2 Miil lange Jernbane mellem Altona og Kiel fuldførtes i et Par Aar af den private Actie-Forening. (Aalb. Av.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-12-08
I Anledning af Hr. Adjunct Røginds Forelæsninger i Aarhuus hedder det i Aalborg Avis": "Glædeligt vilde det være, om Jntelligentsens Ledere paa flere Steder saaledes vilde virke til Udbredelse af den ædlere Sands og til Oplysnings og Smags Fremme i Haandværkstanden, og at ligesom denne paa flere Steder, efter det aarhusianske Exempel, vilde søge indbyrdes ved Foreninger at virke for vækkelse af Sandsen for de ædlere Beskjæftigelser, der oplyse Aanden, pryde Livet og anvise Standen sin berettigede Stilling i Samfundet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-12-08
Handels-Efterretninger. J "Tilskuerens Handelsberetninger hedder det fra Hamborg under 3die ds.:"Man imødeseer med stor Ængstelse en ny og stor Crisis ved Aarets Slutning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-12-08
Landeiendoms-Salg. Gaarden Bartofte, paa Lolland, med c. 178 Tdr. Land, er i disse Dage solgt af Hr. Naedel til Hr. Heegaard for 30,000 Rbd. (Loll. P.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-12-08
Hovedgaarden Bruusgaard, 1 Miil fra Randers, med tilh. Veir- og Vandmølle samt Besætning og Jnventarium, er solgt af Propr. Bay til Hr. R. Faurschou jun. af Brendstrup, for 60,000 Rbd. Hr. Faurschou har igjen solgt den ham tilh. Gaard i Brendstrup, til Hr. Bay, ligeledes med Besætning a., for 22,000 Rbd. (Rd. A.) Linneballegaard er, med Besætning, solgt af Hr. M. Hansen til Farver Striegler i Svendborg for 15,000 Rbdr. – Gaarden Vennersminde, i Give Sogn, er solgt af Hr. Taulow til Forpagter Larsen fra Sjælland for 6,550 Rbd. Veile Av.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-12-08
Befordringer og Afgang. Kom. de Terry er bleven anerkjendt som kgl. fransk Consul i Helsingør; Told- og Consumtions-Jnspecteur i Skagen, Krigsraad Stockfleth, er i Naade og med Pension entlediget.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-12-08
Ledige Embeder. Bierring og Mammen Sognekald i Viborg Stift. - Sjørring og Thorsted Sognekald i Aalborg Stift. – Amtsforvalter-Embedet i Apenrade, Amt. – Byfoged-Embedet i Ebeltoft og Herredsfoged Embedet i Sønder= og Mols-Herreder. – Birkedommer Embedet paa Fanøe. – Vestervedsted Sognekald i Ribe Stift. - Hobro og Skjellerup Sognekald i Aarhuus St.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-12-08
Aarhuus, den 8de December. Det Langeske Skuespillerselskab kan om nogle Dage ventes hertil. J Aalborg har det i 4 Uger givet 17 Forestillinger, næsten alle for fuldt Huus. Nu er det i Nan ders, hvor det giver 6 Forestillinger; her vil det ogsaa give 6, og i Horsens 3, hvorpaa det reiser til Odense.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-12-08
De senere Dages Uveir har igjen holdt ilde Huus med Skolebakken; derimod skal det nye Havneanlæg have holdt sig godt. Forlangte Jndrykkelser. Ærede Hr. Tilskuer! Sat sapienti, Det var i Sandhed ikke saa slemt meent med Udtrykket "at sluge; jeg havde derved kun en ganske simpel Proces for Øine, som De allerede til min fuldkomne Tilfredshed har gjennemgaaet, maaskee uden selv at vide det. Jeg lagde Dem Deres eget løst sammenhængende, forvirrede og ufordøiede Stof imellem Tænderne, og saa, De har arbeidet saa bravt, at De i det sidste No. af Deres Tidende har leveret et Produkt, som jeg virkelig har Respekt for, en klar, sammenhængende og begrundet Fremstilling af Sagen, der rykker Sandhedens Point betydelig nærmere. Ja, Hr. Tilskuer, jeg er aldeles enig med Dem i, at den sunde Kritik har en høist væsentlig Nytte. De har selv viist det i Tilfældet qvæstionis. Flere Yttringer maa jeg dog endnu modsige paa det Bestemteste. Jmidlertid vil jeg, for ikke at gjøre Sagen lang og kjedsommelig, alene minde Dem om at opfatte Begrebet af det Middelmaadige i den Betydning, hvori jeg har taget det. Ærligt Spil, maa vi bede! Naar De paastaaer, at jeg fælder mig med mine egne Vaaben, idet jeg indrømmer, at Provindsen i Almindelighed kun er henviist til det Middelmaadige, raisonnerer De aldeles skjævt, og jeg er overbeviist om, at De ikke agter at bryde vor gode Forstaaelse for den Tings Skyld. Byer af 3die, 4de Rang ere i Reglen henviste til Kunstnydelser af underordnet Rang; dette kalder jeg det Middelmaadige. Men det Middelmaadige er i Provindsen godt, – fordi det i Almindelighed er det Bedste. Vale et fave. Høistærede Hr. 39 Habeas! De tilfredsstiller fuldkommen min Forfængelighed, min gode Herre, ved at opfatte min Person under Middel maalets Kategori; jeg har stedse kun meent at være, som Folk ere fleest. Ak, kjære Hr. 3, hele Verden danner jo i Grunden en eneste stor Middelmaadighedsforening, hvoraf kun enkelte Personligheder rage frem, som f. Ex. De og Deres Aandsbeslægtede. Men De er vred, mærker jeg. For at forsone Den maa jeg erklære, at jeg i Grunden ikke tænkte paa noget Ondt med det bevidste Nul, som De ogsaa kan udfinde af min ovenstaaende Yttring. Seer De, hvis jeg vilde have beviist, at De var - Nul, havde jeg baaret mig omtrent saaledes ad: Et Jndivid er substantialiter ikke Andet end et Nul. Men staaer samne Jndivid hændelsesviis i Forbindelse med een eller flere sunde Jdeer, disse Tilværelsens betydningsfulde Enere, bliver Jndividualiteten strax til en Personlighed, forholdsviis meere eller mindre respektabel. Jeg har gjennemgransket D. Vibhds Jnserat med smaalig Flid, men har desværre ikke kunne finde en eneste Ener. - - - Konklusionen havde jeg da overladt til Deres egen Skarpsindighed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-12-08
Men uagtet min Middelmaadighed har jeg dog lært Levemaade; jeg er endog i en vis Grad forekommende. Jo vist har de Jdeer, Hr. 39, jeg er hvert Øieblik rede, til at give Dem Attest derpaa. Ja, hvad mere er, jeg vil med Glæde aflægge Vidnesbyrd om, at samme Jdeer ere gode, skikkelige Hospitalslemmer. Deres Bine Lazarus föd Wilnan, den 6te December 1847.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-12-08
Et Aar henrandt da fra sin lyse Bolig Din Ægtefælle kalder Dig . . .
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-12-08
Som Seraphklang fra andre Regioner Det længselsfuld i Nattens Stilhed toner: J elskte Viv, o kom til mig! Hos Din Troloved vil Du sove rolig!" og Stemmen tang. men Englen blidt berørte Dig sagte med sin holde Haand . . . Da endt Din Kummer var, endt var Din Smerte, Et Suk endnu. . . . I Döden brast Dit Hjerte, Og læst fra Verdens tunge Baand, Til lyse Stjerners Hjem Dig Englen förte. Det er fuldendt, . . Nu ved Din Nathans Side Du hviler under Jordens Muld . . . Fra Graven vi med taarefyldte Öie See og til Dig, Du Styrer i det Höie, Vor Tro til Dig er tillidsfuld, Den er vor Trøst i jordisk Sorg og Qvide! Tanker ved Madame Bine Lazarus for Wilnaus Grav. "Den dybe Nat, der dækker de Døde, Flyer for den himmelske Morgenrøde; Fra hine Graves tungsindige Gjemme, Stiger et Haab, en serrende Stemme, Et Haab, der over Forkrænkelsen naaer, Et Haab om evig, udødelig Vaar! Saa ung, saa kjærlig, og saa from og dog alt borte. – borte fra de kjære, uskyldige Smaae, der ei tilfulde fatte deres store, uerstattelige Tab, men dog endnu saa lidet kunne undvære en Moders kjærlige Omsorg og Pleie, – borte fra Frænder og Venner, der saa inderligen elskede Dig, – borte fra Alt, hvad der her endnu var Dig kjært og dyrebart! Men ogsaa fra Verdens Trængsler og dens Savner Du nu borte. – Din skyldfrie Sjæl svang sig forklaret fra det snevre Rum til Herrens altophøiede Throne, hvor Lønnen for Din redelige, bramfrie Stræben herneden sikkert venter Dig! Hisset, fra Dit forklarede Hjem skue Du kjærligt ned til den, som Du her forlod, og bringe Trøst og Husvalelse i deres sorgbetyngede Hjerter, Fred med Dit Støvl hædret være Dit Minde!
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-12-08
Bekjendtgjørelser. Efter Forsynets urandsagelige Viisdom bortkaldtes idag til et bedre Liv vor kjære lille Datter, vort eneste Barn, Andrea Sophia, 2 1/2 Aar gl., efter 3 Ugers Sygeleie af Skarlagensfeber; dette Smertens Budskab blev det vor tunge Lod at bekjendtgjøre for fraværende Slægt og Venner. De, der kjendte den kjære Afdøde, ville ret kunne satte, hvor inderlig dybt hun savnes, ikke alene af de bedrøvede Forældre, men ogsaa af herværende Paarørende. Greenaa, den 5te December 1847. Nicoline Marie f. Schouby. R. Johannsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-12-08
Det blev Løverdagen den 27de de, min og mine to smaae Børns haarde Skjæbne, at miste min inderlig elskede Kone, mine to smaae Børns uerstattelige Moder, Casparine Henriette født Körber, efter næsten 3 Fjerdingaars tiltagende Sygeleie. Kun den alvise Styrer veed, hvad Tab jeg og Mine have lidt, og til ham sætter jeg min Tillid. Ulstrup, den 29de November 1817. I. L. Ramsing.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-12-08
Efter Begjæring af Commissionen for Aarhuus Fattigvæsen, foretages Licitation i Fattiganstalten, Torsdagen den 9de Decbr. førstkommende, om Eftermiddagen Kl. 3, over Renovationskjørselen i og ved Fattiganstalten samt Fattigvæsenets øvrige Eiendomme, saaog de øvrige i Fattigvæsenets Anliggender forefaldende Kjørsler, fra 1ste Januar næstkommende at regne. Conditionerne, der ville blive fremlagte ved Licitationen, ere forinden til Eftersyn paa Fattigvæsenets Kasserer- og Expeditions Contoir. Hvilket herved bekjendtgjøres. Aarhuus, en 26de Nov. 1847. J. Chr. Høe, est.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-12-08
Da det ved den idag afholdte 3die Auction over Stedet Nr. 465 paa Fiskergade heri Staden, Premierlieutenant v. Tofts Stervbo tilhørende, skete høieste Bud ikke er bleven approberet, afholdes over denne Eiendom en 4de Auction Torsdagen den 9de December førstk., om Formiddagen Kl. 11. Auctionen afholdes i selve Stedet, og strax efter at Hammerslag er givet vil Boets Vedkommende erklære sig med Hensyn til Antagelsen eller Forkastelsen af det skeete høieste Bud. Aarhuus, den 25de November 1847. I. Chr. Høe, const.