Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-12-05
(Fortsat.) Vi have saalænge betragtet Culturens Tilstand, paa Jorden til dens Fremskridt, vi ville nu henvende vor Opmærksomhed paa dens Kilder. Dens Hovedkilde er den almindelige Drivefjeder (Neruusrerum gerendarum Pengene; hvor disse sammenhobe sig udvikler sig ogsaa Menneskenes Virksomhed og store Foretagender fremgaae; thi Menneskene skulle have noget at bruge deres Penge til og de kunne ikke udrette noget stort uden at have noget at gjøre med; derfor maae ogsaa nødvendig Storbrittannien, som Nutidens vigtigste Penge land være Hovedsædet og Middelpunktet for Culturen. At vi leve i en Periode, hvori langt større Pengeresoureer end nogensinde tilforn aabne sig for Culturen, og hvori ogsaa denne vil giøre langt større Fremskridt end i nogen foregaaende Tidsalder, er i Øinefaldende, og vil ogsaa blive nærmere debuceret i det Følgende. Med alt dette viser sig det paafaldende Phoenomen, at en stor Mistillid i nærværende Fredens Periode, hvori Udsigterne til en almindelig Velstand synes at være meest gunstige og levende, yttrer sig mod de offentlige Statspapiire, og at bittre Klager over Pengemangel føres i Rigdommens Hiemsted, i England selv. Man kan tænke sig til dette Særsyn forskiellige Aarsager: f. Ex. at Speculationsaanden er gaaet for vidt, at man har indladt sig i flere Foretagender end man har Kræfter, til, og at man derfor seer sig nødsaget til at giøre Penge paa alle Maader, eller at Man søger at skille sig ved Statspapiirene, fordi man frygter for en stedse større Rente Nedsættelse, og agter at anvende Pengene paa en meere indbringende Maade, eller endelig at man hemmelig frygter for en stor Krigs-Udbrud. – Visse Yttringer af de Engelske Ministre i sidste Parlaments-Session kunne tiene til at nære en saadan Frygt; en stor og gammel politisk Knude er ikke opløst og er snarere bleven meere forviklet, og desuden veed man ikke hvor hurtigt en Stat, som søger at vedligeholde Overvægten i Handelen, Fabrikvæsnet og Marinen, trænger til en Krig; der foregaae mangehaande Forandringer i Tingenes Tilstand paa Jorden, som føre nye Misforstaaelser med sig og foranledige nye Kampe. Det gaaer til i Menneskelivet som i Naturen: i Hav blikkets Periode præpareres Orcanerne, saaledes har det altid været, saaledes vil det altid blive paa denne Planet. Men det var Culturens nærværende Resourcevi skulle tale om. Naturligviis henvender Blikket sig derved paa Amerikas Biergværker. Om denne Gienstand er nyeligen leveret i den Hamborger Correspondent et meget lærerigt Stykke under Navn af Compagnierne for Biergværkernes Drift i Amerika; hvoraf vi her ville levere Hovedsagen i Udtog. Spaniens indvortes Velstand forfaldt efter Amerikas Opdagelse (den var størst under Arabernes Herredømme) fordi Folket overgav sig til Ladhed, efter at det kunde hente sig Rigdomme i Tmerika, og Vindskibelighed er altid den solideste Kilde til Velstand. Nu har Amerika løssagt sig fra Spanien, og nu ville de Amerikanske Biergværker blive drevne af de Compagnier, som ere blevne oprettede, i London; hvorledes vil det nu gaae til Mexico, Peru, Chilli, Buenos Ayres og Columbien havde sat alle deres Kræfter til paa at tilkjæmpe sig deres Uafhængighed, og havde derfor opgivet at drive de fleeste af deres Biergværker. J en Jndberetning, som Biergværksselskabet indgav den 18de Septbr. 1823 til Chefen for den udøvende Magt i Mexico, hedder dets Da Begivenhederne har gjort det aldeeles umueligt for Dem at bringe denne Jndustriegreen i Gang igien ved egne Kræfter, saa kunne Udlændinger ikke længere blive udelukkede fra at drive Biergværkerne. Den Mexikanske Regiering antog denne Grund for gyldig; de øvrige Staters Regieringer og selv Brasiliens efterfulgte dens Exempel, og Engelske Compagnier have saaledes deelt heele Amerika imellem sig (dog have ogsaa Tydskerne faaet en Finger med i Lauget; men Frankerige har forsømt Leiligheden). Stifterne af disse Compagnier sparede hverken Ord eller Møie for at sætte dens Foretagender i et saa glimrende Lys for Publikum som mueligt, og det er bekiendt at deres Actier stege til uhyre Priser paa Børsen i London. For at anføre et Exempel, saa afgave Actierne af Compagnet for Gruberne i RealdeMonte engkort Tid en Præmie af 1500 PC., men siden ere de faldne til pari. Et saadant Raserie iblandt Speculanterne havde man kun oplevet for 100 Aar siden, da Agitage eller meget meere Bedragerie hævede Actierne af Sydsøe Compagniet i Veiret til 1000 Proc. Præmie, og der behøvedes et Aarhundrede for at glemmerdette Exempel. J de sidste Maaneder ere Jllusionerne forsvundne, og man kan nu med meere Rolighed dømme og Udfaldet af disse Foretagender. – Det aarlige Udbytte af de Amerikanske Biergværker har omtrent været: fra 1800 til 1810. Siden 1810.