Jyllandsposten, 1841-09-14
J Livets Kamp har han vundet den, Ved flittig Forsken i Tankens Rige; Og Æren, som han offred sig hen, Var den, hvorefter de Ædleste hige. Ja, sønlig har han elsket den Plet Af Jord, som han sit Tilvær skyldte: Thi Fædrelandets Frihed og Ret Med sand Begeistring hans Sjæl opfyldte. Derfor med Lyst han valgte en Stand, Hvori han ønskte hver Borger hjemme, Derfor blev han alt som Yngling Mand, Og viede Folkets Sag sin Stemme. Derfor han grandskeed i Sagas Bog, Men ei for, som Lærd, sig stolt at bryste Den gjæve Bonde bag Arnens Krog I Vinterqvælden han vilde forlyste. Thi skal og Saga optegne hans Navn Blandt dem, der vare vor Samtid kjære, At det kan mindes med Smerte og Savn, At det kan nævnes med Hæder og Ære G. Siesby Den nye Landcommunalanordning. (Sluttet. See forr. Nr.)§ 21. Sogneforstanderskabet samles i Almindelighed 6 Gange aarlig, nemlig i hver anden Maaned, og ellers saa ofte Formanden finder det fornødent, eller Halvdelen af Medlemmerne forlanger det, eller det af Herredsfogden eller Birkedommeren eller med Hensyn til Fattig og Skolevæsenets Anliggender af Præsten skriftlig begjæres. - 22. Naar Sogneforstanderskabet ikke kan tilveiebringe det fornødne Lokale uden Godtgjørelse og naar Møderne ikke skulde kunne berammes til saadanne Tider, at Skolestuerne dertil kunne anvendes, da maa det mod en billig Betaling leie passende Lokale. § 23. Hvor et Landdistrict hører ind under en Kjøbstads Fattig eller Skolevæsen, skal det tilfalde de Beboere i Districtet, der i Overeensstemmelse med § 3 eft. § 4 ere valgberettigede, af deres Midte at udnævne den Mand, der ifølge Anordningen 24de Octbr. 1837 § 19 bør være Forstander for bemeldte District, samt have Sæde i Fattige eller Skolecommissionen. Ved dette Valg, der iøvrigt kun skal gielde for 3 Aar, bliver den i det Foregaaende foreskrevne Fremgangs maade i det Hele at iagttage. § 24. Det Amtsraad, der i Overeensstemmelse med § 4 bliver at oprette i ethvert Amt, skal bestaae af Amtmanden som Formand, een af Amtets Provster, som af Vort Cancelli dertil udnævnes, og 6 andre af Amtets Beboere udvalgte Medlemmer. Forsaavidt som der i Amtet findes Lehn, skulle disses Besiddere, dog ei flere end 2, indtræde i Amtsraadet; dog er det for at en saadan i denne Egenskab kan være Medlem af Amtsraadet, nødvendigt, at idetmindste 500 Tønder Hartkorn Ager og Eng, hvorunder og Skov og Mølleskyld efter det sædvanlige Forhold kan indbefattes, af hans Lehn er beliggende i Amtet. § 25. J de enkelte Amter, hvori 2 ældre Amts districter, der i samme ere indlemmede, ere vedblevne at beholde deres afsondrede Udgiftsvæsen og saaledes hvert har sit særegne Repartitionsfond, skal der, saalænge denne Afsondring finder Sted, ogsaa være 2 Amtsraad, der hvert for sig skal bestaae af det i § 24 bestemte Antal Medlemmer. . 26. Af de 6 valgte Medlemmer, der ifølge § 24 skulle indtræde i Amtsraadet, udnævne Sædegaardseierne i Amtet 3, saafremt idetmindste den halve Deel af Amtets Hartkorn er i deres Besiddelse, men ellers 2. § 27. De, der, uden at høre til Sædegaardseierklassen, vælges til Medlemmer af Amtsraadet, bør med Eiendomsret, hvortil dog den Arvefæsterettighed, som er forbunden med Ret til at sælge og pantsætte, bliver at henregne, i Amtet besidde 4 Tdr. Hartkorn Ager og Eng eller 8 Tdr. Hartkorn Skov og Mølleskyld eller og Bygninger, som i Overeensstemmelse med Forordn. af 1ste Octbr. 1822 ere undergivne Arealskat, til en Assuranceværdi af 2000 Rbd. Gaardfæstere, saa og de, der som Beneficiarier eller iøvrigt ifølge deres Bestillinger maatte bruge Embeds= eller Tjenestejord, ere valgbare, naar de besidde idetmindste 5 Tdr. Hartkorn Ager og Eng eller 10 Tdr. Hartkorn Skov og Mølleskyld. § 28. Saavel Sædegaardseierne som de, der i Medhold af § 26 vælges til Medlemmer af Amtsraadet, bør, foruden at have de iøvrigt fornødne personlige Egenskaber, eft. J 4 og 5, have opnaaet 30 Aars Alderen. Dette Samme gielder om Lehnsbesidderne, hvilke ikke kunne udøve den dem tillagte Ret til at være Medlemmer af Amtsraadet, uden ved at møde personlig sammesteds. § 29. Valgene bestyres af Amtmanden under Medvirkning af 2 Mænd, som første Gang vælges af ham selv iblandt de større Grundeiere i Amtet, men siden stedse udnævnes af Amtsraadet. § 30. Hvergang der foretages nyt Valg paa Medlemmer til Amtsraadet, bliver der tillige at udnævne to Suppleanter, den ene af Sædegaards eierne og den anden af Sogneforstanderskabernes Valg mænd. § 31. Amtsraadet samles idetmindste 4 Gange om Aaret i Februar, Mai, August og November Maaneder. Men Amtmanden er beføiet til ogsaa til andre Tider at sammenkalde det, og bør dette altid skee, naar idetmindste det halve Antal af Raadets Medlemmer forlanger det. § 32. De Forretninger, der ville tilfalde Amtsraadet, blive følgende: 1) det bestemmer, hvor stort et Beløb der aarlig skal lignes til Amtsrepartitionsfondet. 2) Med Hensyn til Amtsfattigkassen, tilfalder det Amtsraadet at bestemme, hvilke Understørtelser der af samme, i Medfør af Anordningerne, kan gives. 3) Paa lige Maade gjennemgaaer det Regnskaberne for Skolelærrehjælpekasserne. 4) Forsaavidt de under Nr. 1 og 2 omhandlede Fonds eie Capitaler, har Amtsraabet at sørge for disses Sikkerhed og Frugtbargjørelse efter de for offentlige Midlers Bestyrelse gieldende Regler. 5) Af de aarlige Regnskaber over alle fornævnte Fonds besørger Amtsraadet en Extract, ved Trykken bragt til offentlig Kundskab ligesom og i Forbindelse dermed deres Status bliver at kundgjøre 6) Amtsraadets Betænkning bliver at indhente, naar overordentlige Foranstaltninger skulle iværksættes, der ville medføre Udgifter, om ikke for hele Amtet saa dog for flere til Amtet forenede Sognedistricter, saasom over Arbeids- og Sygehuse for flere forskjellige Districter og over nye Ting= og Arresthuses Opførelse for een eller flere af Amrets Landjurisdictioner, hvilket og finder Anvendelse, naar saadanne Bygninger opføres for fælleds Regning af en Kjøbstad og een eller flere Land jurisdictioner. 7) Ligeledes indhentes dets Erklæring, naar Tilladelse ansøges af Herredsfogder eller Birkedommere til at boe udenfor deres Herreder eller Birker, forsaavidt dette ikke er en Følge af, at de tillige beklæde Justitsembeder i en Kjøbstad. 8) Det meddeler Constitution til de Mænd, der ifølge § 2 behøve samme for at kunne give Møde for de større Lodseiere i Sogneforstanderskaberne, ligesom det har at gjennemgaae Sognedistricternes Regnskaber og afgjøre de Udsættelser, som maatte fremkomme fra nogen af Amtets Beboere over Ansættelsen til Fattig- og Skolebidrag. 10) Det tager de Bestemmelser, som omhandles i nærværende Anordnings § 9. § 33. Ligesom det Foregaaende med Hensyn til enkelte af de foranførte Gjenstande indeholder, hvorledes Amtmanden alene har at tage Beslutning, samme vedkommende, forsaavidt de ikke taale at udsættes, indtil Amtsraadet sammenkaldes, saaledes skal dette, som en Følge af Sagens Natur, finde Sted, i alle andre Tilfælde af foranførte Beskaffenhed, hvorom han dog stedse haver at meddele Amtsraadet Underretning, naar det første Gang derpaa samles. § 34. Protocoller, som føres angaaende Amtsfattigkassen, blive at anskaffe paa dens Regning, ligesom den ogsaa vil have at betale de Udgifter, der ellers i noget Tilfælde maatte blive fornøden i Anledning af denne Kasse. § 35. De ved Regl. 5te Juli 1803 anordnede Amtsfattigdirectioner skulle være ophævede fra den Tid af, at Amtsraadene i Overeensstemmelse med denne Vor Anordning ere traadte i Virksomhed, hvorimod Amtsskoledirectionen vedbliver aldeles med den samme Jndretning og Virkekreds som hidtil, alene med den Forandring, som bliver en Følge af hvad der er foreskrevet med Hensyn til Ligningerne af Skoleudgifterne. § 36. Da det er Vor landsfaderlige Villie, at de i nærværende Vor Anordning omhandlede Sogneforstanderskaber skulle træde i Virksomhed ved Begyndelsen af 1842, saa vil det være Pligt, saavel for Vore Amtmænd, som for alle andre Vedkommende, at anvende al Flid og Nidkjærhed for at see denne Vor Villie fuldbyrdet. Derfor ville Vi, at der saasnart Sogneforstanderskaberne ere indrettede, uopholdelig iværksættes det Fornødne til Organisationen af Amtsraadene, saa at disse overalt kunne træde i Virksomhed i Mai Maaned samme Aar. Hvorefter alle Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette.