JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-06-13
Beltpessage fra den 4 til 11 Juni 1815. Fra Fyen til Sielland. Guldsmed Eggersen; Jomfr. Musmann, Kniplingshandler Mather; Skolelærer Sinding; Handlende Lars Rønop Skoemagerne S. Mepbom, Wantinge og Hjeronymus Mad. Byberg med Datter: Seminarist M. Sørensen, Hs. Excellence Minister C. Dedel med LegationssekretninA. Hoppe samt sin Familie fra Holland; Kjøbmand Martins Betjent Schutt; Sproglærer Bernth; Kapit. V. Luun med Familie; Grosserer N. Bull med Tjener, Frid. Urne; Skolelærerne Nielsen og J. Møller; Veipiqueur Møller; Hørbereder J. Møller: Søelieut. Krieger som Koureer fra Wien; Pastor Baggesen med Søn; Lieutenant Pitzner: Herredsfoged Møller; Kapit. v. Heramb; Handlende N. Levinson; Landinspekteur Krosp; Premierlieut. Engelsted, Oberst Heide; Piqveur Mehrens; Student Heide, Tøifabritor Giermand; Forvalter Bang; Handl. West; Mad. Møller med Pige; Stiftsfuldmægtig Lund; Proprietair Lange med Familie; Frøken N. Bang med Jfr. Chr. Hofmann; Lieut. Hinsgaul; Chirurg Chr. Frid. Buchholtz; Bundt- og Kaskjætmager Michelsen; Mad. Ørsted; Kjøbmand A. Frid Vivet med Familie, Fuldmægtig ved Nyborg. Toldkammer J. Larsen. Fra Sielland til Fyen strue Generalinde Wegner med Frøken Thalbitzer med Tjener; Politieadjutant Schønberg med Kone; Handl. J. Grandjean; Justitsraad Falbe med Frue samt Tjener, Doctor J. C. Ryge: Figurantere ved det Kongel. Theater, C. Poulsen og P. Poulsen; Kammerjunker Kapit. Linstov; Viinkipper Nielsen; Sognepræst Høyer; Jomfr. Jacobsen; Kjøbmand Scheppeler; Grosserer Nathanson; Birkedomme, Briand, Kapit. Pedersen; Forpagter Clausen; Slagtermester Becker og Petersen; Landinspekteur Jvar Ellung; Præst ved den katholske Menighed Madt; Hestehandler Volf; Skibstømmermester R. Bonnesen med Jomfr. Torøe; Student P. D. Bruun; Overkrig kommissair Holm: Hestehandler W. T. Holm; Kammerjunker Auscultant i Rentekammeret W. Bentzon, Premierlieut. ved Livgarden v. Bentzon; Kancellist Wittrock, Mad. Bruun med 2 Døttre, Kapit. Frid. v. Lønborg; Skibstømmermester L. Bonnesen, og Bonne Jespersen; Baron Carl Hamilton med Familie og Tjenere; Handlende J. Will; Grosserer Nathansen, Mad. Meyer; Frue Geheimeraadinde Jenny Moltke; Geheimekonferentsraad Stiftamtmand Wev Moltke; Kammerjunker Lieutn. v. Moltke; Brvbr. C. Nordskou, C. Schødt, M. Dahl og H. Bech, Lysestøber J Møller; Forvalter, Schmidt; Jomfr. P. Bang, Færgeløbskasserer Corvinus; Forvalter Bang; Bundtmager Michelsen; Kammerjunker Benzon med Kudsk.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-06-13
Skibe passerede Store=Bettet fra den 4 til 10 Juni inel. Skp. Hermansen, J. 9. L. f. Skjelsker t. Norge med Kornv. Carre, J. 20 L., fra Drammen til Svendborg med Brædder. Mountzen, J. 21 L., fra Svendborg til Moss, ballastet Ginge, J. 7 L., fra Lybek til Aarhuus med Stykgods. Nicolalsen, Br. 104 3/4, f. St. Thomas t. Flensborg m. KaffentHusander, Kuf 29 L., fra Wisbye til Odense med Kalk r. Sørensen, Slup 6 L., fra Greenaae til Lybek med Havre. Trost, J. 9. L., fra Stege til Christiansand med Kornvaret. Poulsen, J. 17 1/2 L., f. Heiligenhafn t. Christiania m. Korn &c. Melchior, J. 3 L., f. Svendborg t. Frederichshald med Korn ac Bagge, J. 9 L., f. Frederichshald til Korsøer m. dsk. BrændevBagger, J 23 L., fra Bergen til Faaborg med Salt og Fisk. Fylster, J. 8 L., f. Faaborg; Christiania m. Korn og Fedevarer, Mogensen, J. 10 L., f. dito til Drammen med dito dito. Hansen, J. 27 1/2 L., f. Rudkjøbing t. Christiania med dito dito, Clemmensen, J. 9 s., fra Svendborg til Bergen med dito dito Jensen, J. 7 1/2 L., fra Rudkjøbing til Odense med Brænde. Poulsen, J. 6 L., fra Assens til Kjerteminde med Fedevarer. Weile, Baad 1 L., fra Faaborg til dito med Stokfisk og Tran Gammelgaard, J. 9 1/2 L.. f. Rudkjøbing t. Odense m. Muurst. Jørgensen, J. 11 L., fra Aalborg til Faaborg, ballastet. Møller, J. 4 L., fra Bandholm til Aalborg med Kornvarer, Nielsen, Baad 1 L., fra Kjerteminde til Faaborg med Byg Madsen, J 8 L., fra Odense til Faaborg med dito. Aaris, J. 3 L., fra Skjelske til Aalborg med Kornvarer. Friis, J. 18 L., fra Odense til Kjøbenhavn med Byg. Holm, Kuf 238. fra Kallundborg til Kemnitze, ballastet. Buch. J. 138, f. Rudkjøbing t. Randers m. Korn og Fedevarer. Jensen, J. 11 L., fra Naskou til Aalborg med Kornvarer. Rasmussen, J. 9 L., fra Saxkjøbing til dito med dito Nielsen, J. 19 L., fra dito til dito med dito. Madsen, J. 3 s., fra Kjøbenhavn til Odense, ballastet. Nielsen, J. 27 L., fra Bergen til Østersøen med Sild. Vinden var Nord og N. N. Ost i Tirsdags og Fredags de øvrige Dage i Ugen Syd og østlig med vedholdende godt Veir og stedsevarende Strøm fra Sønden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-06-13
Forlangt Jndrykkelse. Hvad kan Aarsagen være til, at Aviserne Beretningerne om vor Konges Gjenkomst til sit elskende Folk ganske forbigaae at melde om Stedet, hvor Hs. Majestæt først betraadte fyensk Grund: Svar. Fordi Jngen herom har givet nogen Jndberetning, der med Erkjendtlighed vilde vorde afbenyttet i dette som ethvert andet lædtelandsk Anliggende. Ved denne Leilighed mege Man atter beklage, at saa yderst Faa, gjentagne Anmodninger uagtet, tænke paa at benytte Publiciteten ved Meddelelse af mærkelige Tildragelser i vort eget Land, som vilde læses med langt større Jnteresse og Nytte, end mange hverdags Ting fra fremmede Steder. Avilen. Hvertissements Paa Adressekontoiret faaes: Jmod den lille Anklager, det er Professor H. C. Ørsted, ved Grundtvig, 2 Rbd. indheft. - Fædrene-Aaret Dannekvad til Hs. Majestæt Kong Frederik den Sjette, ved Grundtvig, 2 Mk. indheft - Ungdomsvandringer i mit Fødeland, indeholder Fragmenter af en Dagbog, skreven paa en Reise i Danmark 1813, ved C. Molbech, 3 Rbd. 1 Mk. heftet. - Kortfattet hebraisk Sproglære, af Dr. J. L. Rasmussen 1 Rbd. 2 Mk. indbunden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-06-13
Førstkommende Søndag den 18 d. M. bliver paa Komedie husets øverste Sal holdet Bal for alle honnette Personer, som maatte behage at deeltage i samme. Entreen er pro Persona 1 Rbd., og naar de medhaver Dame, da 2 Rbd.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-06-13
De Ærede, som maatte behage at deeltage i dette Bal ville behagelig henvende dem til Brændeviinsmand Dahpaa Sortebrødre Torv, for at erholde Billetter (indtil paa Fredag Aften). Begyndelsen skeer præcise Kl. 6. J Medhold af Lovens 3 - 17 - 1 har Amtets Øvrigheerklæret den sindsvage Selveier Hans Hansen i Rønning Sogn og Bye for Umyndig. At Gaardmand Hans Andersen sammesteds er beskikket til indbemeldte Hans Hansens Værge, bliver derfor herved offentlig til alle Vedkommendes Efterretning bekjendtgjort. De der i forestaaende 11 Juni Termin have med denne umyndige Hans Hansen Pengesager at afgjøre, ville møde paa Langeskovs Ting Løverdagen den 17 Juni førstkommende om Formiddagen Kl. 10. Vinding, Bjerge og Aasum Herredsfogderie den 11 Juni S. L. Baden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-06-13
Jfølge Overeenskomst med Selveierboelsmand Hans Madser, i Munkeboe Sogn og Bye og hans Hustrue Kirsten Jensdatter, har den Første ladet sig erklære Umyndig under sin Svigerfaders Jens Petersens Værgemaal. Hvilket herved offentlig i Stifters Aviser bekjendtgjøres. Thi ville de, som i forestaaende Termin og ellers have Pengesager med indbemeldte Hans Madsen at afgjøre, henvende sig til hans Værge Jens Petersen. - Vinding, Bjerge og Aasum Herredsfogderie den 11 Juni 1815. S. L. Baden. Saavel Arvingerne som Kredi= og Debitorerne i Stervboet, efter i Davinde Sogn og Bye afdøde Jnderste Karen Nielsdatter, indkaldes herved trende Sinde med tolv Ugers Varsel i disse Aviser at møde hos undertegnede Skifteforvalter; Arvingerne, og Kreditorerne med deres Fordringer, og Debitorerne for at erlægge hvad de til Boet maatte være skyldig. - Vinding, Bjerge og Aasum Herredsfogderie den 11 Juni 1815. G. L. Baden. Vedkommende myndige Arvinger og de Umyndige ved Værger, ville møde paa mit Kontoir her i Odense førstkommende Mandag den 19 Juni om Formiddagen Kl. 10, for at modtage den i Stervboet efter afdøde Otte Mandrup Bus afgivne Skiftedecision og hvad Enhver derefter kan tilkomme. - Vinding, Bjerge og Aasum Herredsfogderi den 11 Juni 1815 S. L. Baden. Med 12 Ugers Varsel indkaldes saavel Arvingerne som Kreditorerne i Stervboet efter afdøde Tjenestekarl Jen Petersen af Rynkebye Sogn og Bye, til at melde sig hos undertegnede Skifteforvalter. Jnden samme Tid ville og de der skylde noget til Boet erlægge deres Gield. Vinding, Bjerge og Aasum Herredsfogderie den 11 Juni G. L. Baden J Skjellerup Sogn og Bye er i kort Tid efter hinanden afgaaede Sognefoged Mads Cortsen og Hustrue Margrethe Petersdatter. Deres fælleds Boe blev strax til lovlig Deling tagen under Registering. Thi ville saave Kreditorer som Debitorer møde paa undertegnede Skifteforvalters Kontoir her i Odense Mandagen den 19 Juni førstkommende om Formiddagen Kl. 9, hvor en Skiftesamling i Stervboet agtes afholdt. Til samme Tid og Sted ville og de Afdødes myndige Arvinger og de Umyndiges Værger give Møde. - Vinding, Bjerge og Aasum Herredsfogderie den 11 Juni 1818. -G. L. Baden Alle de, som enten have Rentepenge eller andre Fordringer tilgode hos mig, ville behage at henvende dem til Hr. Landsdommer og Herredsfoged Baden i Odense Mandagen den 19 Juni førstkommende om Formiddagen Kl. imellem 9 og 12, da han efter min Anmodning har paataget sig at afgiøre mine Pengeaffærer med mine Kredi= og Debitorer. Bøgense Landsbye i Vinding Herred den 11 Juni 1815. Jørgen Jacobsen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-06-13
Hos Undertegnede bekommes: Appelsiner, Citroner og Kastannier, for billig Priis. Jsach Jsrael, Overgade No. 50,
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-06-13
Da det ved Auctionen den 22 Mai sidstl. over Bortforpagtningen af den til Odense Hospital henlagte Kirke-Korntiende af Paarup Sogn, gjorte Bud, ikke er bleven approberet, saa foretages igjen Auction over samme næste Løverdag den 24 Juni om Formiddagen Kl. 10 paa Odense Herreds sædvanlige Tingsted. Odense Heræds=Kontoir d. 13 Juni 1815. C. A. Falbe.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-06-13
Natten imellem den 3 og 9 Juni er af min Løkke bortstiaalen en lysebruun stjørnet Pestklod med en hvid Fod, 2 Aar gammel desuden kjendelig af et lidet Hul imellem Kjæverne foraarsaget af Qværke, skulde nogen Redeligsindet finde den, være sig bortsolgt her i Byen eller overført ved et af stærgestederne da udbeder jeg mig derom Underretning, da jeg villig som skyldig vil betale de paa dens Opbringelse medgaaende Bekostninger. Jøgen Andersen, Gaardmand i Thurup ved Assens.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-06-13
Hvor der paa en meget behagelig Egn, omtrent 1 1/2 Miil, fra Odense, kan faaes tilkjøbs en 30 Tdr. Land i alt, med Ager, Eng, Skov og Tørveskiær, samt godt Egetømmer til at opføre den fornødne Bygning med paa bemeldte Grund. skal blive Kjøberen anviist naar han behager at indfinde sig hos mig. - Eschemose ved Ravneberg i Sanderum Sogn, den 10 Juni 1815. C. Friis.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-06-13
Jeg Under tegnede agter jo før jo heller underhaanden at bettsælge min iboende Gaard, beliggende i Haarbye Sogn og Bye, Assens mt. Gaarden staaer for 8 1/2 Tønde Hartkorn Ager og Eng; der kan græsses og fores aarlig 12 Køer, Ungevæg, 3 Heste, 12 a 14 Faar, og avles 30 til 40 Læ Enghøe, og meere end fornøden Gjerdselskov og Tørveskiær, Jorderne som ligge lige fra Gaarden og ud, kan for nærværende Tid bedst skjønnes af hvad Bonitet de ere, ligesom og hvormange Tønder Korn der er saaet af ethvert Slags. Haarbye den 11 Juni 1814. Peder Jørgensen. Plata En tæt ved Ringkiøbing beliggende hollandsk Veirmølle med tilhørende gode grundmurede Bygninger, Hauge og Eiendomme, paa Byens Mark, samt betydeligt Tørveskjær bliver, efter vedkommende Stervboes Begjering, den 7 Juli næstkommende, Formiddag Kl. 10, opraabt til absolut Bortsælgelse ved een eneste Auction samme Dag, om nogenledes antageligt Bud skeer. Konditionerne ere forinden i 8 Dage til Eftersyn hos Postmester Andrup i Lemvig, hos Kjøbmand Houmark i Holstebroe, i Warde hos Gjæstgiver Sørensen, samt paa Undertegnedes Kontoir. Sponneck, Ringkjøbing den 3 Juni 1815. Auctionsforvalter.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-06-13
En 1309 byger Chalouppe, der i indeværende Aar en fortømret og ophøiet samt indrettet med Kahyt og Kabysse, samt Dæk, i biilfærdig Stand, hvis Kjøl er 17 Alen, og kan føre circa 300 Tønder Korn, agter Undertegnede ved een eeneste Auction at bortsælge Løverdagen den 17 Juni førstkommende om Formiddagen Klokken 11 Slet paa Svendborg Skibbroe, til hvilken Tid og Sted Liebhaverne ville behage at indfinde sig. Svendborg den 3 Juni 1815. Niels Hansen, Den til den 9 Juni førstkommende bekjendtgjorte Auction i Gillestedgaarden ved Odense bliver, formedelst indtrufne Omstændigheder, ikke afholdt forinden Mandagen den 19 Juni, til hvilken Tid, foruden det allerede overterede, endvidere bliver bortsolgt 10 a 12 Lispund god Humle. - Odensed. 7 Juni 1815. C. A. Falbe.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-06-13
Rettelser. J Beretningen om Jlluminationen i Kjøbenhavn den 1 Juni, Avisen No. 83 paa 2den Kolonne Lin. 12 og 13 nedenfra, staaer: en opgaaende Maane iste detfor: en opgaaende Soel Under de anmeldte Dødsfald i samme No. staaer: Amtsforvalter H. N. Møller i Rudkjøbing istedetfor Ringkjøbing.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-06-15
Krigen i Jtalien. Fra den saakaldte Neapels=Armee meldes følgende om de mærkelige Tildragelser, som senere have tildraget sig Capua blev besat den 21 Mai, efterat den fjendtlige Garnison her havde overladt sig til allehaande Udsvævelser, og derpaa opløst sig. Med Neppe undgik den kommanderende General Carascosa og Marquis de Galle Soldaternes Raserie. I Hovedstaden Neapel udbrød til samme Tid en almindelig Jnsurrection imod den Joachimske Regjering, og da Borgergarden ikke længere kunde holde Massen af Folket og de navnkundige Lazzaf roni i Tømme eller afværge de frygteligste Rædselscener, som hvis nærmere Beskaffenhed dog ingen detailleret Beretning endnu haves), saa blev Grev Neipperg uden Ophold beordret hertil med flere Dragon-Regimenter. Ved hans Ankomst den 22de Kl. 2 om Morgenen vor Tumulten steget til det Høieste; dog forsvarede Borgergarden med Hielp af nogle brittiske Soldater, som Admiral Lord Ex. mouth havde udskibet, det kongl. Palat med dets Kostbarheder imod det indbrydende Folk indtil Østerrigerne forhindrede videre Plyndring. Om Middagen derpaa hold Baron Bianchi, ledsaget af H. K. H. Prinds Leopold af Sicilien, i Spidsen for 20,000 Md. og under Folkets høie Jubel sit høitidelige Indtog i Neapel, hvor Ordenen, snart igjen tilveiebragtes, uagtet den største Deel af Folket havde bevæbnet sig med Troppernes bortslængte Geværer, ligesom Man haaber det samme vil blive Tilfældet i Omegnen og Provindserne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-06-15
Alt den 19de om Aftenen var Kong Murat, ledsage af Generalerne Millet og Rocca Romana, Hertugerne Pignatilli, Cicara og Schitelli med samt flere Nrapolitanere, afseilet fra Neapel til Øen Jschia, og herfra igjen paa et lidet Koffardiesartøi enten til Garta eller Frankerig. (Den Efterretning som i Basel alt er celebreret med 50 Kanonskud, at han ved Capua skulde være dødelig saaret og faldet i østerrigsk Fangenskab, er da herved modsagt.) Forhen traadte af fra Skuepladsen, skal han have mishandlet Ur dem, som havde gjort ham viis, at hele Jtalien vilde staae op til hans Fordeel, saasnart hen blot viste sig, ja endog med egen høie Haand pryglet er Abbe Solfu. - Villien til at gjøre Ondt manglede altsaa ikke, naar han blot kunde være vis paa Udfaldet, ligesom samme Herre i Aaret 1803 havde i Spanien gjort sit Mesterstykke paa at bringe Lande i Oprør. Dronningen (Napotions Søster), der befandt sig ombord paa det engelske Skib Tremendeus, havde i en tidligere med Kommodore Campbell sluttet Konvention betinget sig at kunne vende tilbage til Frankerig med sit følge, men da Admiral Exmouth erklærede, at bemeldte Kommotore havde overskridt sine Jnstruktiloner (altsaa atter et Misgreb af en Campbell - 1), saa har hun i en den 23de afsluttet nye Konvention maattet beqvemme sig til med sine Børn at bringes til Garta og derfra til Triest, hvor hun af Hs. Majestæt Keiseren af Østerrigs Naade venter sit Opholdsted nærmere bestemt, under det Løvte: aldrig uden Allerhøieste Tilladelse at vende tilbage til Frankerig eller Jtalien. Samme Dag indtraf den engelsk ficilienske Expedition, 6000 Mk. stærk, under General, Macfarlands Kommando, paa Neapets Rhed.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-06-15
Murats Armee, som paa sin Marsch fra Capua til Neapel den 19 og 20 Mai endnu bestod af 16,000 Md., hvoriblandt 2300 Md. Rytterie, og efter Konventionen skulde opstille sig ved Salerno, er i faa Dage saa reent opløst, at der ikke gives en eneste fuldstændig Militær Afdeling mere af samme. - Saaledes kuldkostedes efter et 6 Ugers Feldttog, til udødelig Hæder for de østerrigske Vaaben og Hærførere, den troløse Plan til at revolutionere Jtalien med Ophavsmandens frige Flugt samt hans Hærs og Riges aldeles Opiisning. De revolutionære Vaaben vendte sig imod Stifterne, som nu allene have Seierherrens Naade at takke, at de ikke bleve et Offer for det af dem selv opmuede Folks Forbittreise. Samme Dag som Baron Bianchi rykkede ind i Neapel blev Proklamationer udgivet baade af ham og Prinds Leopold. Den Første lover der Neapolitanerne fuldkommen Amnestie og øvrige sidst anførte Fordele (Se No. 86 S. 341442); Prindsen formaner ogsaa til Enighed og Forglemmelse af det Forbigangne med disse vakre Ord: Der gives ingen Skyldige; Alle have blot givet efter for bydende Omstændigheder. Unægtelig har Kongeriget Neapel især prøret mange Omvexlinger siden den franske Revolution. Da Bonaparte i Aaret 1797 fik Lyst til at republikanisere hele Jtalien, ovstod her den saakaldte parthenoviske Republik, Man den hensov snart, og Ferdinand fik igjen sit Land, indtil Europas daværende Voldgivetsmand efter Presburger. Freden 1805 udgav det bekjendte Straffedekret: "Bourbonnerne have ophørt at regjere i begge Sicilierne, Hans Afmagt paa Søen forbød ham nogensinde at udføre sin Trudsel hvad Øen Sicilien angik. Men Neapel skjænkede han sin Broder Joseph, og da denne i Aaret 1808 blev befordret til den større røvede spanske Trone. tik Joachim til Belønning for sin her udviste Tjeneste og Røverfærdighed igjen Neapels Trone. Dengang spottede Franzoserne over de mange Erkonger og førte Bonapartes 1807 udstødte Trudsel i Munden, at om 10 Aar vilde hans Dynastie være det ældste i Europa. Bladet har lykkeligviis vendt sig, saa at allerede fire Erkonger af dette opblæste Dynastie (af Spanien, Neapel, Holland, og Vestphalen) ere vendte tilbage til deres Intet, og derved tillige fritagne for at løse den tunge Opgave af deres Over lehnsherre: at deres første Pligter skyldtes ham, de næste det franske Folk, og kun derefter maatte de tænke paa deres egne Undersaatters Lykke!!De Allieredes Rustninger. Den Uveir vorslende Stilhed vedvarer, og Man hører, endnu blot om en Forpostfægtning ved Nivelles den 30 Mai imellem Franzoserne og Hannoveranerne, hvorved blev nogle Saarede og Dræbte paa begge Sider. Den 3die d. holdt Fyrst Blücher Revne over 30,000 Md. Kjærntropper, imellem Huy og Namur. Ved Breysach er ankommen en Deel østerrigske Pontons til Brug ved en Rhinovergang.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-06-15
For den russiske Armee afsendes store Transporter Proviant og Fourage fra Petersborg og andre Østersøens Havne til Belgien og Holland. Kronprindsen saavelsom Prindserne Frederich og August af Preussen ere nu og afgaaede til Armeen. Keiseren af Rusland ankom den 5de d. til Heidelberg, hvor den russiske Overgeneral Barclay de Tolly ufortøvet ventedes, og et stort Krigsraad efter Sigende endnu skulde holdes for Fjendtlighedernes Begyndelse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-06-15
Fra Engelland er sendt en uhyre Mængde Munition og deriblandt 20 Millioner skarpe Patroner til Nederlandene. 15 Krigskibe ligge færdige i Plymouth til at afseile paa første Vink. J Carthagen udrustes og en Eskadre til at krydse paa det sydlige Frankerigs Kyster.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-06-15
General Castannos har overtaget Kommandoen over den spanske Armee i Catalonien og strængelig forbudt at Kommunication med Frankerig. J Slutningen af det oftmeldte Manifest, som Kong Ferdinand har udgivet imod Napoleon, hedder det endnu hele Europa har taget det visseste og ærefuldeste Partie; Mistillid er forsvundet imellem Magterne og fælleds Fare har forenet deres Jnteresse. Preussen vil ikke meere være en rolig Tilskuer af Østerrigs Ulykker; Østerrig vil ikke meere ansee Preussens Ruin med Ligegyldighed; Rusland vil ikke mere tilstæde, at det sydlige Europa udskiftes, for derafat skabe Kongeriger for kronede Slaver; Engelland vil ikke erkjendden dristige Eventyrer, som ogsaa vilde foreskrive det Love paa Søen. Spanierne have endnu et særeget Kald til at straffe det Menneske, som fattede det ugudelige Forsæt at fuldkaste den fristelige Religion, som han i sine hemmelige Jnstruxer til Cervilloni kaldte et Resultat af Fordomme og Vildfarelser. Frankerig vil ikke blive udstykket, det skal beholde sine Provindser og Fæstninger, dets Grændser ville blive respekterede &c. Bonapartes Stilling.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-06-15
Endelig er den med saa megen Pomp anmeldte May eller rettere Juni Mark, holdt den 1 d. M. og udførlig beskrevet i Pariser Blade. J det hele havde den samme Form som saa mange af dette Slags Feste. Aldrig - hedder det - var nogen Fest mere national end denne. Alt hvad der kunde opløfte Sjælen, religiafe Bønner - dette Baand imellem et stort Folk og dets Souperain - Frankerig, repræsent ret af fine udvalgte Borgere og Krigere, forsamlet omkring Tronen, en umaadelig Menneskevrimmel, som skjulte Marzmarken, bidrog til at forskjønne denne prægtige Ceremonie, som efterlod den største Enthusinsme i alle Hjerter. Keiserens Trone var opreist lige overfor Militærskolen i Midten af en stor cirke formig Indfatning. Paa begge Sider var bygget store Amsitheatre med Plads at sidde for 15000 Personer. Rummet foran Tronen var aabent og i Midten anbragt et Altar, samt opreist nak en Trone, hvorfra Man kunde oversee hele Marmarken. Ved Keiserens Ankomst reed de fire Marskaller Soult, Ney (!), Jourdan og Grouchy, ved hans Vogn. Han besteeg Tronen under Mængdens Jubel; Erkebiskoppen af Tours, assisteret af en Kardinal og 4 andre Biskopper, læste Messe, hvorefter Valg Kollegiernes Central-Deputation, omtrent 500 i Tallet, besteeg Tronens Trin, for bedre at see og sees af Keiseren, og bleve Hs. Majestæt forestillede af Erkekantsleren. En af dem, Hr. Dubois d'Angers holdt i det franske Folks Navn en Tale, hvori han gik haardt løs paa de Allierede, og spurgte heel fremmed, hvormed Man da havde ægget deres Havn eller givet dem Aarsag til Angreeb. Vi ville - sagde denne Ordfører - ikke have den til Chef, som vore Fjender gjerne ville give os; men vi ville have den, som de ikke ønske Vi skulle have. De vove personlig at proskribere Deres Majestæt. Deres Fienders Had forøger kun vor Kjerlighed. Var det endog kun den ringeste Undersaat, de erklærede i Aften, da vilde Pligt byde Os at forsvare ham med vor hele Kraft. (Hvo falder her Navnet Stein og saa mange andre fremmede Landes af Navolton banlyste Borgere ikke ind?). De true Os med Angreeb, endskjøndt Vi af Agtelse for Traktater, som Keiseren er engang har underskrevet, ville være nølede med de Grændser, Naturen ikke har for skrevet Os. Forlange de Garantier, Den finde de i vore Indretninger og det franske Folks Villie (!). Det vilde ikke blive første Gang at Vi have overpundet det hele imod Os væbnede Europa. Fordi Frankerig ønsker at blive Frankerig, skal det derfor nedværdiges og udstykkes, Skal det have Pohlens Skjebne? Forgiæves søger Man at skille Deres Majestæts Sag fra Vores. Vi ville ingen Feudalrettigheder, ingen Privilegier &c. Man vit forsøge Alt imod Os Jkke desmindre erklære Vi alle Nationer, at det fransk Folk vil beholde Fred om det kan, hvis ikke ere Vi belavede paa Krig. Leve Nationen: Leve Keiseren!