JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-05-14
For omtrent en Maaned siden er fra 2 af Byemændene bortkomne, medens de gik ude paa Marken, 3 unge Bester; nemlig: a) En bruun Horsplag, lille af Vext, 3 i 4de Aar, b) En Hesteplag, 2 Aar, sort med Stierne og en hvid Bagfod; c) Et sortebruun Mærsol med uklipper Mann og Hale. Hvo der skulde antræffe disse bortløbne Bæster, vilde give mig tilkiende hvor de ere, da Eiermændenne strax skal afhente samme, og tillige betale Bjærgerne en efter Bøndernes Evne og Omstændighederne passende billig Douceur. Hollested Præstegaard pr. Ebbeltoft, den 12te Mai. Hjorth.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-05-14
Hos Kiøbmand Paul Frausing kan faaes underhaanden til Kiøbs, Stædet ved Aaen, bestaaende af 6 et halv Faget Lofthøi=Huus med tilliggende indhægnede Gaard og Hauge af høi og fast Plankværk. Dernæst kan og faaes til Leie til førstkommende Michaeli Gaarden ved Aaen Nr. 64 med dertil liggende Gaardsrum, Pompevand, Heste og Kostald m.v. samt Haugeplads.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-05-14
Hos Amtsforvalteren i Aarhuus er gode og store heele og halve Muursteen af hans nedbrudte Magazin til Kiøbs, naar man derom snart behager at melde sig, da en Deel er betinget, og en Deel til nye Bygning forbeholdes. Ogsaa er nogle Bielker, noget Tømmer og Jern til Kiøbs.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-05-14
Godt og sundt Boghvede tienlig til Sæd, kan faaes hos Forvalter Rosenmeyer ved Aakier for 14 Mk. Tønden, naar Liebhabere dertil inden denne Maaneds Udgang melder sig, dog jo før jo hellere, og imod contant Betaling. Ligesaa kan han og give Anviisning hvor circa 40 Tønder, godt Forder=Haure for billig Priis kan bekommes. Aakier, den 12te Maji 1794. Rosenmeyer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-05-14
Da jeg i en Deel Aar har været Forvalter ved Silkeborg, hvor mit Opholdsted imidlertid har været, og til lige som Landindspecteur, har havt, og har Opmaalinger og Udskiftninger af Jord=Fælledskabet at forrette men jeg nu til afvigte 1ste Maji har qvitteret Forvalter, Tienesten, og taget Boepæl her i min eiende Selveier Gaard; saa er det jeg herved giver mig den Frihed, offentlig at tilkiendegive denne min Forandring af OpholdsSted, med allerskyldigst Anmodning : at enhver respective Vedkommende, som jeg har, eller maatte faae Opmaalinger eller Udskiftninger for at forrette, gunstig og behagelig ville adressere sig til mig her, pr. Aarhuus med Silkeborg Post. J øvrigt recommanderer jeg mig hos enhver, som maatte behøve min Tieneste til Opmaalinger, og Udskiftninger; og ligesom jeg tør smigre mig med hidtil at have forrettet Opmaalinger og Udskiftninger til Vedkommendes Fornøielse; skal det og være mit alvorlige Ønske og Bestræbelse, med al Redelighed og Fliid, at kunde giøre det fremdeles. Lauenhovgaard den 3 Maji 1794. S. Sørensen. Kongl. Landinspecteur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-05-14
Den 26de April indfandt sig igjen hos mig en gammel sort Hest med en Klokke om Halsen. Hesten var af mig i Martii Maaned solgt ved Auctionen her i Præstegaarden til en Mand i Saxild, som igien efter Sigende skal have solgt den ved Aarhuus Marked. Dens rette Eier efterlyses altsaa herved, at lade Hesten, som af mig er taget Foder, afhente imod at betale paagaaende Omkostninger. Gylling Præstegaard i Hads-Herred ved Aakier, den 7de April 1794. Chr. Jngerslew.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-05-14
Da vi er bleven enig at separere vores udi nogle Aar drevne Fælleds=Handel under Firma Schmidt og Meulengracht, saa vorder samme hermed bekiendtgjort alle vores Herrer Creditorer, som behageligst vil melde sig hos os her i tilstundende Junii Termin, da enhver som haver nogen Slags lovlig Fordring udi Compagniet, kan vent derfor Rigtighed; ligesom vi i Tiden vil have os paa beste recommenderet hos alle vores Venner, da Handelen fortsættes af enhver især, Commissioner modtages af Begge. Aarhuus den 5 Maji 1794. Peder Lars. Schmidt. Harboe Meulengracht.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-05-14
Den 22 Maji førstkommende holdes atter en SkifteSamling i Trige Skole, hvortil indkaldes alle, som endnu ey have anmeldt sig med lovlige Fordringer i afgangne Hr. Jørgen Sadolins Stervboe; da Skiftets Slutning ey taaler længere Henstand. Lyngaae den 2 Maji 1794. David Borgen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-05-14
Onsdagen d. 28 Maii næstkommende Kl. 10 Slet. Formiddag bliver en 7 a 800 Favne godt Bøge Klyv Brænde, som er hugget i Caløe Skove, og opsadt paa de sædvanlige Skib Pladser ved Stranden i Caløe Viig, ved offentlig Auction bortsolgt, efter de da paa Auctions=Stedet bekiendtgiørende Conditioner. Caløe den 1ste Maji 1794. U. A. Wærum.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-05-14
Endskiønt jeg forlængst har anmodet en af Arvingerne efter bortdøde Guldsmed Sønich Boxlund, at indløse de Ting som denne hos mig har Pantsat. Er det dog endnu ikke skeet, jeg igientager derfore herved det samme, med Tilkiendegivende at skulle endda ikke ommeldte Pant inden 6 Uger fra Dato vorde indløst, nødsages jeg til at lade det sælge ved offentlig Auction. Aarhuus den 3die Maji 1794. Rasmus Hasle.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-05-14
Følelser ved Christiansborgs sørgelige Brand den 26de Februarii 1794, i Poesie af Søren Møller, Sognepræst i Ørting i Hads Herred, 1 et halv Ark in v., faaes til Kiøbs paa Adresse=Contoiret i Aarhuus for 6 s.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-05-14
Her paa Adresse-Contoiret faaes til Kiøbs: Hs. Høiærværdighed Biskop Jansons Prædiken, holden i Aarhuus Domkirke paa den anordnede Andagts= og Bededag i Anledning af den ulykkelige Jldebrand, hvorved det Kongl. Residents=Slot Christiansborg blev ødelagt den 26 Febr. 1794. stor 2 et halv Ark 8vo, indheftet Beskrivelse over det forhen værende Kongel. Slot Christiansborg med sammes betydeligste Mærkværdigheder, hvortil følger en illumineret Grundtegning, heftet. Samme, uheftet og uillumineret: Disse faaes for samme Priis i Aalborg hos Hr. Postmester Frisch. J Greenaae hos Hr. Provst Brøchner, og i Randers hos Bogbinder Hr. Berlin.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-05-17
Indenlandsk. Kiøbenhavn. Den 5te Maii tog Hans Kongel. Høihed Kronprindsen samtlige udrustede Skibe i Øiesyn og strax efter udlagde 3 Fregatter. Til Skibspræster ere beskikkede den 2den Mai Missionair Hr. Hans Tiel lesen, Personel Capellanerne Hr. Nicolai Olaus Tønder, Andreas Wright, Johan Abildgaard, Ove Christian Daae, Abraham Wilhelm Støren og Hr. Christian Julius Wittendorph, samt Studenterne Johan Christopher Holm og Hans Augustinus Hyssing. Hører Elias Laurits Gryner er beskikket at være residerende Capellan ved Slots og Garnisons Meenigheden i Helsingøer og Doct. Medicinæ de Meza til Stads Physicus sammesteds.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-05-17
Vacance. Byefoged og Byeskriver Embedet i Schagen 150 Rdr.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-05-17
Aarhuus. Efter Hr. Johannes Thorsen Hilde, brandt i Torrild, som har resigneret Provste Embe, det, er Hr. Peder Bentzon Kaalund i Præstholm, Sognepræst til Gosmer og Halling, beskikket til Provst udi Hads=Herred her i Stiftet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-05-17
Udpasseret. d. 15de. Hs. Excellence Hr. Geheimeraad, Høegh Guldberg til Callundborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-05-17
Den 14de Mai ankom hertil fra Callundborg Smak skipper Peder Rasmussen, som igien den 15de afgik med Kreature for Sr. Chr. Torst. Samme Dato afgik Lars Hansen ligeledes med Kreature for Chr. Torst. Søren Michelsen med Kreature for Anders Dalsgaard og Thurøe, med Kreature for samme.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-05-17
Den 17de ankom Matthias Holm fra Norge med Tømmerlast.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-05-17
Udenlandsk. Frankrig. J den nye Navigations Act forekommer følgende Sted, som er tilstrækkelig at skildre den nærværende Forfatning og den herskende Aand i Frankrig. Det heder: Alle Franske ere Soldater. Privat Eiendom er i Frankrig Staten tilhørende. Heraf følger heder det videre, at Frankrig kan, saa længe det vil, fortsætte Krigen og hvert Aar ved Feldtogets Aabning stille 1200,000 Mand i Marken. Den forrige Stats og Kongelige Gield er ved Geistlighedens, Kronens, de Emigrertes og Rebellernes Godser dækket. Den nye Stats Gield og Gielden for Assignaterne, som ere eller blive forfærdigede, har et dobbelt Hypothek, nemlig Frankrigs Jord og faste Eiendomme, anslaaet til 50,000 Millioner og et aarligt Paalæg af 600 Millioner. Man har derved gjort den bemærkning, at Nationen er solgt og alle Franskes Eiendomme overladte til nogle faa Personers Disposition, der i Paris har vedst, at erhverve sig en afgiørende Jndflydelse og et skræksomt Despotie.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-05-17
Siden nogen Tid henrettes ugentlig i Paris 100 Personer og derover, og saalænge den nærværende Regiering maa sontenere sin Anthoritet ved Skræk, saa er og bliver en tolerantere Medfart kuns i Haabet. Blant de i de 4 sidste Dage til 2den Maii guillotinerede var den gamle Admiral de Estning. Da hans Dom blev ham forkyndet svarede han: Jeg fordømmes med at Ret. Som bekiendt var han eet af de Vidner, som traadde op mod den ulykkelige Dronning. Grev BethuusCharost, som forhen søgte at bevirke en Opstand i Nederlandene, forrige Greve og Krigsminister Le tour du Pin og Marqvis La Tour du Pin Gouvernet, Hertug og Pair af Frankrig Neusville Villeroy, Decournelles Enke 78 Aar, Præsident Nicolai, Jntendant Terray, Grev Duprat og Grevinde Bussy og 19 Almues Personer. En Astronom Wallot er bragt til Luxemburg Palaiet. Man sag, de: Jacobinerne befrygtede at han skulle observere en Contra-Revolution paa Himmelen. General Santerre er den 27de April indbragt i Paris som Arrestant. En Broder af den henrettede Hebert er opdaget ved Pyrenæerarmeen og arresteret. Guillotinen var den 30te April lavet til at modtage 11 Personer, beskyldte for at ville have skiftet Oprør i Sar the Departement, men de frikiendtes. Ved Efterretning herom hørtes et almindeligt Frydeskrig og Folket nedbrækkede Guillotinen i hast. Den 26de April om Natten Kl. 12 maatte alle forhen Adelige og Fremmede forlade Paris i Følge det afgivne Deeret. Paris skilles saaledes ved 12 a 15000 Personer. Det er dem forbudet at tage Vaaben med sig. Commandanten i et Fort ved Toulon blev efter Ordre arresteret, men skar i samme Øieblik Halsen, over paa sig selv.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-05-17
Krigen. Efter de Anmeldelser, som Barrere fra 28de April til 1ste Maji har gjort, have de Franske seiret overalt. Ardennen Armeen under Charbonnier, har bemægtiget sig Høiene ved Anzoy og dræbt 1200de Fiender, ligesaa Posten ved Bossu i det Namurske, hvorved Fiendernes Forliis var betydeligt. En anden Division under Lebrut har bemægtiget sig 200 Heste, 150 Stk. Hornqvæg, 200 Karrer med Stangjern 10 Vogne med Kobberkiedler, 30 med Læder, 150 med Hvede. Nord= og Ardennen Armeen har forenet sig og gjort stor Fremgang i Søeflandern, indtaget Fournes og Menin, erobret 32 Canoner, dræbt 4000 og fanget 5000. General Clairfait var slaaet paa Flugten og selv saaret. Denne Efterretning var givet fra Armeen den 29de April. Kister med nye Flinter, et Halm=Magazin foruden Korn J Beaumont har de faaet 27 Kister med Patroner, 12 og Fourage. Den 30te April haabede Barrere endnu Landrecys Befrielse, skiønt der længe har været arbeidet, paa et Forræderie, som er opdaget. General Pichegrahar mældet fra Cortryck under 27de April, at alt hvad de Franske kan giøre til Bytte i Flandern, det bringes i Sikkerhed til Ryssel, de giøre derfor og bart overalt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-05-17
Fra Dynkirken var meldet, at Ypern bombarderes og, naar den er indtaget, venter man snart at faae Nieuport og Ostende. Mod Spanierne giøre de Franske og Fremgang og har borttaget Districtet Cerdagne, 400 Læster Korn, en stor Qvantitet Brændeviin og andre Vare. General Dagobert er død under hans Seirs Løb og Dopet er igien bleven Øverst=Commanderende ved Øst=Pyrenæer=Armeen. Magaziner og Vaabensmidder, ved at skaane Billederne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-05-17
J Jtalien har de Oneglia i Besiddelse, anlægge den har de lokket de flygtede Jndvaanere tilbage. Fra Onegiere de avancerede til Loano og har taget Ormea, hvilke Sted er som Nøglen til Piemont, der forsvaredes med et Fort og 1500 Østerrigere der forjøges. Ormen er kuns 25 Miile fra Turin og commanderer Landeveien til denne Hovedstad, som de snart vente at komme til De Franske erobrede her et herligt Klæde=Magazin, 4 Tønder Krudt, 100,000 Patroner, 2 Feldstykker, 10 andre skiønne Canoner, 1000 Flinter m.m. Stade, Gareccio, 3 Mille længere frem, aabnede sine Port her fik de tilbage 71 franske Fanger og 116 Østerrigsk Deserteurer. Ved disse Expeditione har Fienden miste nogle Hundrede, men de Franske har kuns havt 3 død og 9 saarede, men nogle fleere har de mistet, ved at indtage med Storm St. Bernhards Bierget, besat med 20 Canoner og 4 Haubitzer, som alle erobredes. Betydelige Magaziner ere derved faldne de Franske i Hænde og de ere derfra trængte 3 Mile længere frem, hvor de og har jaget Fienden for sig, ræddet nogle Magaziner han vilde stikke i Brand, og haaber vist at Kongen af Sardinien med første maae emigrere.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-05-17
J Toulon udrustes 8 Linieskibe, 10 Fregatter og 60 mindre Krigskibe til en Expedition i det Middellandsk Hav. Barrere tilstod Tabet af de 3 Fregatter, men meldte tillige at samme var erstattet ved de mange Pe ser som ere tagne fra Engellænderne, hvoriblant 1 Fregat. Fra Antibes var og bekræftet, at det Engelske Krigskib Ardent paa 74 Canoner var brændt. Ende lig anmældtes og Landrecys Tab.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-05-17
Efterretningen fra de Alierede er herfra forskiælliDe Franskes Fremgang i Jtalien bekræftes, at de er fremtrængte til Fæstningen Ceva og i 7 Hoved-Corn forskandse sig imellem Biergene. Man meener, at de vi forholde sig forsvarsviis, indtil de have faaet Magaziner bag sig og faae tilbragt Beleirings Artillerie, de man vist venter, at det skal gielde Turin, hvorfra alle rede bortflyttes og for den Kongelige Familie tillaves i Pallads i Mantua. 4000 Genuesiske Bønder har slaget sig til de Franske. Det spaaer ei heller meget godt at Repræsentanterne Robespierre den Yngre og Salcetti ere komne til Genua.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-05-17
Angaaende Forfatningen i Nederlandene har Efterretningerne været uovereensstemmende. De stemme overeens deri, at Menin, Kortryk og Furnes vare endnu den 5te Mai i de Franskes Magt, og at de plyndne alt, at Pichegrus Armee skal være 40,000 Mand og faa daglig Forstærkning, blant andre een paa 300 Vogn fra Buchain, Vognene meenes at faae Retourfragt m. Rovet til Ryssel. J Kortryk maae Jndvaanerne afgial deres Formue endog indtil Klæderne, og der er paa Torv oprettet en Guillotine til at aflive hver som beholder me end 2 Skiorter og et par Skoe; men i Henseende i de Franskes Anslag paa Gent, da var meldet, at det Hannoverske General Oppenhausen havde forsaget den fra den til saadan Ende besatte Post Moucron d. 28de men at de Franske igien indtog Posten den 29de, da de Allierede, uagtet Clairfait var kommet til Hielp maatte vige for den franske Overmagt endog med Forliis af nogle Canoner. Oberste Craig, General-Adjutant hos Hertugen af York havde meldet det fra Deynse til Engeland, hvor det er indført i Hoftidenden af 3die Mai, og ligesaa i den Hannoverske Tidende under 7de Mai. Rygtet gik at Clairfait var slagen. Men nu veed man at det er urigtigt og gienkaldet i den Engelske Tidende af 6te Mai. Clairfat har skrevet til Magistraten i Gent under 1ste Maii fra Leiren d'Espierres, at den kan være roelig, han haaber at see Nederlandene befriet fra Fienden saasnart han har faaet de Forstærkninger som ere paa Veien og allerede begynde at støde til ham, saa han har kundet afsende fornødne Tropper til at dække Ondenarde og Brugge, at de Franske ei paa den Side videre skal fremtrænge. Den 5te Maii har og de Keiserlige erobret de Franskes stærk befæstede Post ved Harlebeke, og nogle Efterretninger sige, at de Franske tænke paa Rettrade for ei at indsluttes eller afskiæres. De nyeste Efterretninger stemme og dermed, at Clairfait den 30te April har slaaet de Franske og derpaa udbredet sit Corps fra Moucron over Ottignies indtil d'Espieres. Hertugen, af York støder til ham med 20,000 Mand. Man venter et Hovedslag, som skal afgiøre Flanderns Skjæbne. Prinds Coburg har indsluttet Avesnes og Cambray, som ventedes med første indtagne. 1600 franske Fanger passerede den 4de Maji igiennem Bryssel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-05-17
General Beaulien skal have indlagt en Seier over de Franske ved Arlon, frataget dem 6 Kanoner, Vogne læssede med Granater, og blant andre Fanger faaet en Oberst og 4re Capitainer. En fiendtlig Bataillon blev reent nedsablet. De Franske har retireret til Longwy.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-05-17
Preusserne og Sachserne rykke nu frem, og man med siner, at de skal angribe Saarlouis. Møllendorf ha sit Hoved=Qvarteer i Worms. En fransk Bataillon som havde givet sig til Fange, men igjen greb til Gevæhr og anfaldt Engellænderne, skal af disse være nedsablet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-05-17
Engeland. Ved overordentlig Hoftidende er bekiendtgjort en fra Hertugen af York indsendt Beret, ning om Slaget den 26de April, hvorefter Engelænderne havde erobret 35 Kanoner, men af deres Offiterer ere blevne General Major Mansel, Capit. Pigot og Capit. Fellows. Den Keiserlige General Kinsky havde og slaaet de Franske ved Prisches og frataget dem 2 Kanoner.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-05-17
Blant alle amerikanske Steder skal ingen være saa opbragt mod Engeland som Staden Ny-Borck. Man har der besluttet, at udruste Skibe og bruge Repressaker. Man har og der holdt en Takkefest for Engelændernes Bortjagelse fra Toulon. Nyelig anholdtes to Liig-Vogne og to Sørge=Vogne, som fulgte samme, ved Dower. Man forlangte at see Ligene, men i Stedet for samme fandtes Contrabande, som man borttog, men lod Folkene gaae.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-05-17
General Stuart er sidst i April reist fra London, for at tage Commando over Landtropperne paa Corfica. De Engelske have opfordret Bastia, men faaet det Svar, at Republicaner ei overgive sig til Despoter. Man har den 11te April gjort et forgiæves Angreb mod Staden, der har saaet Tilførsel af Proviant ved 11 Coffardieskibe, som har sneget sig ind i Havnen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-05-17
For Keiserl. Regning aabnes et Laan af 2 en halv Million hos Boyd et Comp. a 7 en halv pro Cent.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-05-17
Den 30te April overleverede Oberstlieutenant Grey til Kongen det franske Flag taget fra Fort Bourbon og Standarter, som hans Fader Sir Charles Grey havde erobret paa Martinique; de skal ophænges i St. Povels Kirken. Man meener at Grev Moiras Corps 18000 Mand komme til Nederlandene. Den 2den Mai afseilede Lord Howe med den store Flode fra St. He lens. Admiral Macbride krydser paa de franske Kyster.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-05-17
Bekientgiørelser. No. 4, C7 24 s. Tilforordnede udi Kiøbenhavns Hof= og 1794. Stads=Rets Skifte=Commission. Giøre vitterligt: At som forrige Kroemand i Ans Kroe i Jylland, Andreas Mathiasen Tullipan her i Staden, ved Døden er afgangen, og hans Stervboe af Os taget under Behandling til lovlig Skifte og Deeling; saa indkaldes herved alle de, som i bemeldte Stervboe maatte have at fordre, at møde for os i Hof= og Stads=Rettens SkifteCommission inden Tolv Ugers Forløb fra Proclamatis sidste Forkyndelses Dato, for at anmelde og bevise deres Fordringer; ligeledes indkaldes med lige Varsel den Afdødes Arvinger, for at anmelde og bevise deres Arveret, samt at iagttage deres Tarv under Skiftet. De Udeblivende maae tilskrive sig selv al deraf flydende Skade og Ulempe. Kiøbenhavns Hof= og Stads=Rets Skifte Commission den 12 April 1794. C. W. Falbe Barens. Læst i Kiøbenhavns Hof= og Stads Ret, samt protocolleret, Mandagen den 14de April 1794. Schifter. Fremlagt og læst i Siællands Landsting Onsdagen den 16de April 1794. Bartholin. Galschiøt. Nissen. Protocolleret. Nissen. Fremlagt og læst paa Nørre-Jyllands Landstings Retfor April Maaned 1794, under No. 12. Schinkel. Lautrup. Gierulff. Leth. Protocolleret af Hauch.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-05-17
De Kongelige Præmier for de beste Hengste i Aarhuus og Riber Stifter blive i Aar uddeelte i Wiborg. De som ønske at concurrere til samme, behage at lade deres Hengste møde Mandagen d. 23de Junii førstkommende om Formiddagen Kl. 9 slet paa Kul=Torvet der i Byen. Serritzlevgaard d. 15de Mai 1794. Beenfeldt. Land=Staldmester.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-05-17
Løverdagen den 24 Maii førstkommende om Formiddagen Kl. 10 Slet, lader Bygmester Schandorff hans egen Gaard i Skanderborg stille til Auction efterskrevne ham tilhørende Eiendomme. 1) Hans iboende Gaard paa Torvet, bestaaende af 12 Fag Forhuus, 11 Fag Sidebygning og 9 Fag Tverhuus, med fuldkommen Gaardsrum, Brønd og Have samt dertil liggende Jorder i Marken af Ager, Eng og Tørveskiær, hvilken Gaard kan tiltrædes af Kiøberen førstkommende St. Hansdag. a) Gaarden, som Capellanen Hr. Jahnsen til Leie beboer, uden for Byens Nordre Port beliggende, bestaaende af 9 Fag Forhuus, 6 Fag Tverhuus og 2 Fag Halvtag, hvortil er god Gaardsrum Brønd og en med Plankværindhægnet stor Have, saa og Jord og Tørveskiær i Marken. 3) Tvende anseelige Stkr. Eiendomme Hovedgaard Taxt udi den af sin gode Bonite bekiendte og saa kaldte Hestehave ved Skandeerup Kirke, hvortil er prægtig Skov af Eeg og Bøg, samt bedste Slags Aggerjord og Engbund, Stamhuset Rosenholms Hovedgaards Marker og Enge med underliggende Tiender, beliggende i een af Jyllands frugtbareste Egne, udi Caløe Amt, Østerliisberg Herred, bliver Tiirsdagen den 1ste Julii næstkommende om Formiddagen Kl. 10 Slet, stillet til offentlig Auction til Bortforpagtning paa 10 Aar fra 1ste Maji 1795 til 1ste Maji 1805. Og kan forinden Conditionerne faaes til Eftersyn hos Deres Excellence Hr. Geheime-Raad Rosen, krantz i Kiøbenhavn, Hr. Postmeste Holm i Aarhuus(hos hvem Auctionen foretages bemeldte Tiid), og paa Rosenholms Skriverstue.