Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-06-05
En anden vigtig Nyhed fra denne Kant, hvortil ventelig den alt forleden bebudede, Udvikling: sigtede, er et Frafald af den ved Madrid kommanderende spanske Grev Abisbal (Broder til Troeschefen O'Donnel), hvorom de første Efterretninger dog endnu ikke ere saa ganske tydelige. Man er saaledes ikke enig om, enten det var den sidstmeldte franske Banquier, eller General de Zayas, som har overbragt Abisbals Forslag til det franske Hovedqvarteer; men forsikrer, at Prinds Generalissimus, uden derfor at støde, nogen oprigtig Anger fra sig, for dette Øieblik ikke indlader sig i Underhandling med nogen enkelt General eller Armeekorps, men ene og allene med den sin Frihed gjengivne Kong Ferdinand eller den af ham selv indsatte ti Regjering. De Aftstykker, Monitøren meddeler i denne Sag, er et Svar af Grev Abisbal, dateret Madrid den 15 Mai, til Grev v. Montio, paa en foregaaende Opfor I dring fra denne til at skifte System. Abisbal erklærer deri, at han, som Chef for det ham betroede Armeekorps, vil fuldbyrde Regjeringens Beslutninger, endskjøndt han er fuldkommen overbeviist om det nærværende Ministeriums Udygtighed til at udfrie Nationen af dens Krisis. Uden Utroskab - vedbliver han - kan jeg, som spansk General, have min Mening og Fædrelandets Tilstand. Da Greven nu troer, at Fleerheden af Nationen ikke vil have Konstitutionen af 1812, saa foreslaaer han, som Basis for Fred og Enighed, Jnvasions=Armeen at trække sig tilbage, paa Vilkaar: at Kongen vender tilbage til Madrid, sammenkalder nye Cortes, som kunne foretage de fornødne Reformer ved Konstitutionen, og vælger et Ministerium, der fortjener alle Spaniers og de fremmede Magters Tillid, hvornæst en almindelig Amnestie forkyndes &c. Endnu skal Abisbals Svar have indeholdt den Erklæring, som franske Blade udelade, at alle oplyste Spanier ligemeget afskye Tyrannie og Fanatisme, og blot forlange en liberal Konstitution, som kan betage de Fremmede ethveri Paaskud til at blande sig i Landets indre Anliggender. Dagen efter udstædte han en Proklamation til Hovedstadens Jndvaanere, hvori dog blot tilkjendegives dem, at han vilblive tilbage for at afværge Plyndring og Uorden, indtil han afløses af en fjendtlig Magt. Jmidlertid tiltog Udvandringen derved kun endnu mere, og Rygtet gik, at Abisbal var bleven arresteret, ja endog skudt af sine egne Officerer, hvilket dog igjen modsiges. Ogsaa fattes Man paalidelige Efterretninger om Resultatet af denne AbisbalsOmsadling; kun skal det være vist, at hans Tropper, viste en heel modsat Tænkemaade. Rygtet lader endeel af dem være stødt til Morillo, og Resten vendt tilbage til deres Hjem. Heller ikke frygter Man for at Morillo og Ballasteros skulle bære sig ligedan ad; thi vel - hedder, det - findes der imellem Spanierne Fanatiker og Ærgjerrige, som kjempe imod deres Fædreland; men for at troe, paa den blotte Mulighed, maatte en Abisbal give Spanien i Exemplet paa en Overløber, som Dagen før et Slag begiver sig fra den ene Leir til den anden. J London, hvor i Man allerede den 26 f. M. havde Abisbals Proklamationer, viste denne Tidende ei engang nogen uheldig Jndflydelse paa de spanske Fonds, men disse steeg endog 1 Procent høiere. Fra Catalonien, eller Armeens 4de Korps, er Monitørens seneste Meddelelse en Beretning fra Girona af 22 Mai, hvorefter General Curial har fordrevet Milans fra sin nye Stilling ved Mataro, og derpaa er vendt tilbage til Granollens, hvorfra han efter Omstændighederne kan vende sig til Barcellona, Vich eller Manresa. General Donnadien har uden Modstand besat Sellent, hvori han ikke heller fandt Mina, som istedetfor at trække sig til Manresa, pludselig gjorde en Omvei efter Moya, udentvivl for at naae Barcellona, hvor Milans og Llobera allerede ere indsluttede. Jfølge Beretningerne fra de foregaaende Dage var Milans endnu den 20de i Mataro, og efterat være kommen tilbage til Casteltersol, havde Ramagosa aflagt Beretning om det store Antal dræbte Fjender. Donnadien begynder sine Beretninger og Fægtningen ved Casteltersol med en Undskyldning for den overordentlige Udmattelse, som ikke tillod i ham omstændeligere Details. J Nærheden af Landsbyen, fandt han et Amphiteater af smaae, skovbegroede Høie besatte med fjendtlige Batailloner; men uagtet Fjendens Jldgjennemkrydsede Terrainet, besteg hans tapre Kolonner, dette, næsten uden at løsne et Skud a. J et Brev til Baron Eroles forsikkrer General Ramagosa ligeledes, at han før sin Rettrade ved Byen St. Qvirs med 400 Md. nær havde slaaet 4000 Konstitutionelle paa Flugten. Resten af det royalistiske Beleiringskorps for Santona er reent adsplittet, og Santander er ligeledes atter besat af de Konstitutionelle, og da Longa og Zavala ere ganske forladte af deres Tropper, saa gives der paa den hele Strækning fra St. Sebastian til St. Ander snart ingen Troes armee. Den royalistiske Chef Mirales siges at være bleven i en Fægtning ved Cervara. Saragossa er vedvarende i en saa anarkisk Tilstand, at General Molitor har maattet forstærke Garnisonen med 3000 Mk., for at holde Pøbelen i Ave, der paa een Dag allene havde dræbt 23 og saaret 80 af det konstitutionelle Partie. Det samme var Tilfældet i Segovia.