Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-08-19
Blandede Efterretninger. A. L. Dispek Rabener i Rodelheim har udgivet mathematiske Betænkninger mod det kopernikanske Verdenssystem, og Æresredning for Tycho Brahe, saavelsom for den bogstavelige Mening af Bibelen. Var det saa let, siger Skriftets Rec. i Heidelb. Jahrb., som Forf. troer, at kuldkaste det kopernikanske System, saa havde den romerske Curie sikkert ikke, efter halvfjerde Hundrede Aars Kamp, omsider ladet den overlegne Seiervinder beholde Marken. Kopernikus og Newton have ofte havt den Skjebne, at Donquixotter allerede troede at deres Borge vare ødelagte, medens dog alle deres Hug ene traf Luften, og deres Lantser afreve nogle Laser, af Veirmøllernes Vinger, der aldeles ikke vedkom hine. Det vil derfor være tilstrækkeligt for alle dem, der ere blevne opmærksomme paa Talen om det Kopernikanske Systems Kuldkastelse, at bemærke, at Forf. Argumenter blot bestaae i at vise, at det ofte er vanskeligt, ved bevægende og hvilende Legemer, nøie at bestemme, hvilket der egentligen er det bevægede Legeme. Men hvert Menneskes Øiesyn og Følelse taler for, at betragte Jorden som hvilende, og da nu berømte Mænd have troet det, og Bibelens bogstavelige Forstand erklærer sig for denne Mening, saa gives der ingen Grund for at antage det Modsatte. J Henseende til den sidste Omstændighed kan Forf. være rolig, thi en meget rettroende Katholik, Poli, sagde allerede tidligere, da Rom havde givet sin Tilladelse dertil, ganske aabenhiertigen, at man ligesaa vanskeligt havde forstaaet hiin isralitiske Feldtherre i Spidsen, for en Hob Soldater, som i vore Dage enhver Officier, dersom han havde talt om Jordens Stillestaaen, og at hiin den Gang formodentligen havde andet at bestille, end at holde for sine Krigere en astronomisk Forelæsning over Himmellegemernes virkelige eller tilsyneladende Bevægelse, om han end havde været den grundigste Astronom af Verden. Calliand des Nantes, der var gaaet som Studerende til Ægypten, for at tage Oldtidens Mindemærker i Øiesyn, befinder sig allerede siden rum Tid sammesteds igjen. Hans forrige Reise udgives efter Kongelig Foranstaltning, og hans nuværende udføres ligeledes med Kongen af Frankriges høimodige Understøttelse. J Caro forskaffede han sig Paschaen af Ægyptens Andest. Denne havde overdraget ham, at opsøge i Overægypten Steenkul, for hvis Opdagelse der er udsat en Belønning af 50,000 spanske Dalere. Calliand trængte fra Koptos frem til Berenice, til de gamle Smaragdgruber, og fandt i de derværende Glimmerskiefer og halv sammenfaldne Schachter og Støtter (Stollen) adskillige Pund af de skjønneste Smaragder, som han overbragte Paschaen af Ægypten. Han kom indtil den anden Nilcataract og vestlig i den store Oasis, hvor han fandt mange Templer med græske Jndskrifter, som han alle tegnede. Steenkul fandt han imidlertid ikke. Han vendte rigt beladt med Oldsager tilbage fra Alexandrien til Paris, hvor han fik af Kongen en Pension af 5000 Fr., og befinder sig, som sagt, nu paa ny i Ægypten i Paschaens Følge, paa hans Tog i Nubien og Abyssinien, og vedbliver at gjøre Opdagelser paa Frankrigs Bekostning. Mangen fortrinlig Berigelse var at vente af ham, dersom han havde en duelig Maler med sig. Fr. W. Sieber, der bekjendtgjør dette fra Paris, beklager, at han er en Østerriger, og jamrer over den slette Behandling han, der ogsaa har gjort en Reise i Ægypten, fandt i sit Fædreneland.