JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-02-14
Valencia, den 16 Jan. Orden og Rolighed er igjen ganske tilveiebragt i Staden. Marschal Suchet beskiæftiger sig nu med at organisere Forvaltningen. Under Beleiringen havde Jndvaanerne større Uleilighed af deres indbyrdes Stridigheder end af de Franske Bomber. Alle en Revolutions Rædselschener fandt Sted, og Folket lød ene og allene Oprørstifterne. Dagen efter at Blake havde kastet sig ind i Staden, stimlede Folket til den Spanske Generals Pallai; ved idelig Raaben tvang de ham til at vise sig paa Balconen og befalede ham at forsvare sig til det Yderste. Strax derpaa faldt Bomber i Staden og anrettede store Ødelæggelser. J 2 Dage udholdt Folket dette Angreb, men den 3die Dag gik det over fra Sværmerie til Frygt og den samme Flok, som hiin Dag fordre, de at man skulde forsvare Staden, gik nu, anført af2 med Pistoler og Sabler bevæbnede Munke op til Palalet, og med Skraal og Hylen fordrede man skulde overgive Staden til Franskmændene. Ved et Garde regiment prøvede Blake forgiæves paa at adsplitte Folket, de fyrede paa de Militaire og det skrækkeligste Oprør rasede i Staden. Endnu samme Dag antog Blake den allerede bekiendte, af Marschal Sucher foreslagne, Capitulation. - Man kan sige at de Franskes Seir har reddet Staden, som ellers havde bleven reent ødelagt af dens egne Jndvaanere. Blade er en Mand paa 50 til 55 Aar. Jerlandsk Herkomst. For Revolutionen var han Oberst i Spansk Tieneste, og gives der kun een Stemme for at han var en fortienstfuld Officeer, hvis Tab Jnsurgenterne neppe vil faae erstattet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-02-14
Adskilligt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-02-14
(Af samme Blade) I Østerrig ere nu Markerne høit bedækkede med Snee, man kan ikke erindre sig nogen Tid der er faldt saameger. Veiene i Mähren ere næsten ufremkommelige, saa Poster og Courerer ene kan reise om Dagen. - Kulden er dertil saa stærk at flere Mennesker ere fundne ihielfrosne, blandt hvilke een, som foruden 2 Gulduhrer, havde en heel Deel Papiirspenge hos sig.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-02-14
Det Wiener Publikums Opmærksomhed er fæstet paa 1ste Febr. Den Dag venter man nemlig at vigtige Ting vil udvikle sig.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-02-14
Den 25de Jan passerede flere Pengevogne igennem Frankfurt til Magdeburg. - Den 28de passerede ligeledes et Train, Krugtvogne gjennem denne Stad fra Maynz til Magdeburg.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-02-14
Den 1ste Febr. passerede een fra Berlin kommende Fransk Coureer giennem Frankfurt til Paris. Ved et Deeret ere alle Geistlige Retter i Storhertugdommet Frankfurt ophævede og disse fastsat til een eneste for den evangelisk Lucherske og een for den reformeerte Gudsdyrkelse. Begge have Deres Sæde i Hanau, hvilken Stad omtrent ligger midt i Storhertugdømmet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-02-14
Jndenlandske Efterretninger. (Af Statst. og f. Av. samt Udg.) Courant Baltkens Realisations Commission bekiendtgiør at der paa nogen Tid er mellem de Banksedler og Skatkammer Beviser, som indleveres til Omvexling i Banke= og Depositokassen, forekommet adskillige, som have været forfalskelde. Enten har Bedrageriet bestaaet i, at forfalske Eenrigsdalerssedler til Femrigsdaler, eller Torrigsdalers Beviser til Tyverigsdalers. Maaderne hvorpaa det har været udført, have været forskiellige; saaledes er f. Ex, enten nogle Ord udkradsede og andre indskrevne, eller Stykker ere udskaarne og dertil svarende Stykker af andre Sedler indklistrede. Undertiden er ogsaa til det halve af en Femrigsdalersseddel heftet et Stykke af en Enrigsdalersseddel.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-02-14
Mariboe den 6te Febr. Jblandt de Indretning ger, som fortiene offentlig at anbefales til Efterfølgelse :er Slagelse Kiøbstæds Fattigvæsen, hvormed er forenet et Uldmanufaceur, som allerede har blomstret i 5 Aar og været i Drivt med Held og Fordeel. Da en lignende Arbeidsanstalt maatte ønskes indført ved ethvert Fattigvæsen i Landet, (f. Ex, i Mariboe og flere Steder, hvor Almissen gives lige i Haanden og Munden), saa har Hr. Pastor og Ridder Bastholm, som Fattigvæsenets Bestyrer i Slagelse, beqvemmet sig til at udarbeide en udførlig Beskrivelse over bemeldte Arbeidsanstales Indretning, som skal indeholde en omstændelig Forklaring over Arbeidets Gang i alle sine Dele, over Regnskabsvæsener og alt hvad der hører til at holde en saadan Arbeidsanstalt vedlige. Han har det Haab, at give derved enhver Bestyrer af et Fattigvæsen en sikker og fuldstændig Veiledning i Hænderne til at indrette en lignende Anstalt, og at vise den rigtige Vei for et Fattigvæsen, til at forbinde ethvert Slags Arbeide med Fattigforsørgelse, om det endog er af en anden Natur. end det, som er indføre ved Slagelse Kiøbstæds Fattigvæsen. Til ovenmeldte Beskrivelses Udgivelse har det kongelige danske Cancellig af sit eget Fond bevilget en Understøttelse af 200 Rd. Værket vil blive færdige fra Pressen i Martii eller April 1812. Prisen for Subscribenterne bliver 1/4 lettere end for andre Kiøbere.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-02-14
Spørgeren i det Haderslever Skrivt Lyna, henvises til Svar paa Priisspørgsmaalet og gl. Pigers Alder i Holbergs Commoedie, den Stundesløse, 1ste Act 2den Scene, hvor Pernille i 4de Repliqve giver Jomfrue Magdelone, som Skriverkarlene kaldte det gamle Orgelværk, fuldstændig Oplysning. - Skulle den udsatte Priisbelønning ved dette Svar være vundet, skiænkes den til den nærmeste Daarekiste.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-02-14
Den Mangel paa Skillemynt, som en Tidlang har været at spore her i Landet, og som allerede (i Sielland) cemmelig er bleven afhiulpet ved de i Omløb satte Toskillingsstykker, vil endnu betydelig blive formindsket, da der nu prægges En, Tree= og Fiirskillingsstykker, som man med det første venter at see i Cirkulation.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-02-14
Den for kort Tid siden afdøde Discipel i Nyborgs lærde Skole, H. C. L. A. Sørensen, blev fordet den 15 f. M. med en skiøn Høitidelighed. Hele Skolens Personale af Lærere og Discipler fulgte ham til sit Hvilested. J Kirken holdt H. H. Hr. Pastor Nyholm med skjøn og rørende Veltalenhed en Sørgetale, til hans Minde. Derpaa holdt Hr. Rector Munthe en kort Tale, og paa samtlige Læreres Vegne lagde en Blomsterkrands paa hans Kiste; tilsidst fremtraadte Skolens øverste Discipel, og med nogle Ord ligeledes ofrede sin tabte Ven og Medlærling en Blomsterkrands paa alle Disciplenes Vegne. Alle Skolens Lærere og Disciple bære Sorg for den Afdøde i en Maaned. - Jo sieldnere det indtræffer, at en Skolediscipel døer, og jo mere den Afdøde fortiente at fremstilles som et Mønsker for sine Jævninge, desmere maae man finde det skiønt, at hans Minde er bleven hædret paa en Maade, som var istand til at fremkalde eller opflamme i de Unges Bryst den Beslutning at fortiene en lige Kierlighed af Alle, og som værdigen udtrykte den Skoles Tab, hvilken han skyldte sin videnskabelige Dannelse; ja Fædrelandet selv maae deele Sorg med den Afdødes Moder over Tabet af en Søn, som efter Alles Dom gav saa udmærkede Forhaabninger.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-02-14
Vor berømte og fortiente Historiegrandsker, Hr. Landsdommer Dr. Baden har i No. 6 af Kiøbenhavns Skilderie leveert en Skildring af Dronning Doro hea, Kristoffer den Bairers og Kristian den førstes Gemalinde, denne (som her siges) af sin Jndflydelse, paa tree vore Kongers Regiering mærkelige Dronning, ja saameget mærkeligere, som hun maaske har mere bedraget til, at det Oldenborgske Huus kaldtes herind til den danske Trone, end af Historieskriverne almindelig er bemærket, og foruden at hun er Stammoder til det i Danmark, Rusland, og endnu i Sverrig regierende Oldenborgske Kongehuus, ogsaa er det til mange, og ved vort nittende Sekuls Indgang var det til snart alle Europas Regenter og Fyrstehuse. Hr. Forfatteren giver tillige det behagelige Haab, at lade os fra hans Haand erholde Levnetsbeskrivelser af alle vore Dronninger, hvilke hver Fædrelands og dets Histories Ven sikkert med Længsel seer imøde. I dette interessante Stykke forekommer, foruden andre, følgende artige Anekdote: De i Middelalderen for deres Lærdom og Lyst til Videnskaber berømte Munke Benektinerne vare i Besiddelse af St. Knuds Kloster i Odense. Paa Forestilling af Kristian 1ste fratog Pave Sirtus 4 ved en Bulle Benediktinerne dette Kloster og Kjænkede det til Sifters=Kanniker eller Domherrer, Men efter Kristians Død fik Dorothea som Enkedronning udvirket hos Pave Jnnocent 8 en Tilbagekaldelse heraf, saa at Benediktinerne fik deres Kloster igien, hvorefter de ved den saakaldte Dronningens Masse vedbleve taknemmeligen at erindre deres Velgiørerinde lige til Reformationen. Grunden til hiin haarde Beslutning mod benediktinerne havde ifølge Klagen imod dem været deres uordentlige Levnet, og derpaa blev anført det pudseerlige Beviis, at en af Klosterets Bryggerkarlehavde gjort Barsel.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-02-14
Aarhuus Stifts Capitelstaxt for 1811. Rug a Tønden 24 Rd. 5 Mk., Byg a dito 15. Rd. 1 Mk., Havre a dito 8 Rd. 5 Mk. 8 s., Boghvedegryn 24 Rd., Smør 165 Rd.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-02-14
Capitelstaxt for Aalborg Stift. Udi Vensyssel og Hanherreder, Rug 20 Rd., Byg 13 Rd. 3 Mk., Havre 7 Rd. Td. Udi Thye og Morsøe, Rug 19 Rd. 4 Mk., Byg 11 Rd. 2 Mk., Havre 7 Rd. Td.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-02-14
Fridericia, den 5te Februarii. Hans Majestæts vor allernaadigste og gode Konges Fødselsdag, blev høitideligholdt paa Fridericia Raadstue af Stadens Commandant, civile Embedsmænd og Borgere, Et smukt og stort Transparent, oplyst ved 36 Lamper, ud til Raadstue Pladsen, viste vor elskte Konges og Dronnings Navnetræk omslynget af Egeløv og en riig Høsts Attributer - de Ord=Længeleve - brændte der som i enhver skiønsom dansk og norsk Mands Hjerte. - Jmedens mange udenfor ved at beskue billedet, gjentog tillige Ønsker Glædede Selskabet sig i Dandse, Salen. - Ved en af Skolelærer J a gid forfattet, til Dagens Høitidelighed passende Sang, erindredes under Trompeters og Glassenes Klang vor allernaadigste Konges og hele Kongehusets Velgaaende - hvorpaa en ikke ubetydelig Gave til de Fattige blev indsamlet. - Dagens Høitidelighed blev ikke af dette Selskab, som her var forsamlet, vanhellige ved den mindste Uorden eller Misforstaaelse - i afbrudt Glæde og Harmonie frydede Selskabet sig, til Høitidelighederne med gientagen Ønske for vor elskte Kongehusets Vel, ved lyse Morgen endtes. Paa Etatsraad de Thygesons Grav Nedlagdes det Jordiske Lars de Thygeson. i sin Tiid Etatsraad og Herre til Bygholm foct Paa Mattrup den 2den Junii 1741. viet i Horsens den 28de Febr. 1768. Abel Marie de Lichtenberg. Fader ved Hende til 3 Sönner og 1 Datter. Död, paa Bygholm den 28de Jan. 1812. Gienforenet med Hende sin elskede Kiære. Adel var Han af Stand, ædlere ved Fortienester Troe var Han Sin Gud, Religionen var Ham hellig Daadfuldt var Hans Liv, Brødres Held var dets Fryd. Kiendt, agtet, elsket var Hans Navn Velgiørenhed, Borger-Sind, Gavne-Lyst udbredte dets Hæder. Derfor Veemodsfuldt, bitter Hans Hedenfart ForSlægt, Venner, Forladte, Trængende Kun Trøsterig, Haabefuld for Ham Selv Den Retfærdige haver Tillid i sin Død.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-02-14
Ribe. Prædikanterne: I Domkirken paa 1ste Søndag i Faste Hr. Pastor Lindberg. J Catrinakirke Hr. Pastor Sattrup.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-02-14
Begravede. Paa Domkirkens Kirkegaard den 14de Febr.; Christian Pedersen Skyberg, 66 Aar gl.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-02-14
AVERTISSEMENT. biskop Hjorts saa meget omspurgte Afskedstale i Holmens Kirke, kan nu faaes paa Skriv= og Trykpapiir her paa Adresse=Contoiret for Boglade Priis.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-02-14
Løverdagen den 29de Febr. næstkommende Formiddag Kl. 10 lader Niels Madsen af Jedsted ved Auction opbyde hans Eiendomsgaard der i Byen af Hartkorn 3 Tdr. 2 Skpr. 1 Fkr. 1 en halv Alb., og en dertil anlagt Hoved=Parcel af Hartkorn 2 Tdr. 3 Fkr. 2 10 Alb. samt begge Deeles Anvart af Villef Kirke med samt mes Tiende, der tilhører Sognet. Til det anførte Hartkorn hører betydelige Jorder og endeel Mærskeng, Gaardens Bygninger af Grundmuur, ere i meget god Stand. Auctionen afholdes i Gaarden. Blume. Ribe, den 13de Febr. 1812.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-02-14
Hvor et hvid klipper Lam med Utydelig Mærke er den sat anviser Adresse=Contoiret.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-02-14
Paa Mandagen den 24de i denne Maaned, vorder for denne Vinter holdt sidste Gang Auction i Gramm Skov over endeel Ege=Bøge og Elle Gavne Træer, hvoraf ved de forrige Auctioner ikke noget er bortsolgt. I det saadant hermed bekiendtgiøres, anmodes Lysthavende om at møde bemeldte Dags Formiddag Kl. 9 Slet hos Skovfogden Anders Paulsen paa Aggerschou ved Fahl, hvor det erfares, paa hvilket Sted Auctionen i Fredeskoven begynder. - Endvidere giøres tillige bekiendt: at Auctions, Pengenes Betaling kan have Henstand i 6 Maaneder, naar in termin auctionis stilles Caution for dem som ere ubekiendte og uden for Godserne Gramme og Nubbel. Gramm Inspectorat den 13de Febr. 1812. Lorentzen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-02-14
Løverdagen den 8de Febr. er en sølvbeslagen Pibe, enten glemt i Varde eller ogsaa tabt mellem dette og Øllevad. Hovedet var sort og noget sprukket, med et clastisk Rør. Den retsindige Finder som vil aflevere den enten til Kiøbmand Hansen i Warde eller til undertegnede Eier, kan erholde en Douceur af 4 Rdlr. Skads den 10de Februarii 1812. Poul Christensen. Rekker Mølle og Gaard i Hanning Sogn, Bølling Herred beliggende, 2 en halv Miil østen for Ringkiøbing, er til Kiøbs underhaanden at faae. Møllen svarer af 6 Tdr. 3 Skpr. Mølleskylds Hartkorn, og bestaaer i øvrigt af en Male og en Grubeqværn, mangler aldrig Vand, og har en jevn god Søgning: Med Møllen er desuden forbunden, et fordeelagtigt Aale og andet Fiskerie. Møllegaardens Hartkorn er ufrie Hovedgaardstaxt 2 Tdr. 4 Skpr. 2 Fkr. 1 Alb, derpaa kan fodres og græsses 6 Køer, 2 a 3 Bæster og nogle Faar, Baade Møllen og Gaarden er for 15 Aar siden af nye opbygt, og til en honet Familie i beboelig Stand. Tiltrædelsen skeer efter nærmere Overeenskomst. Rekkermøllegaard den 24de Januarii 1812. Schouboe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-02-14
Creditorerne efter afgangne Gaardmand Niels Hansen Jedsted af Wilslef, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, til at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer for undertegnede Skifteforvalter. Hermansen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-02-14
Hos Kiøbmand Otto R. Mechlenburg i Flensburg ere alle Slags Rhinske Stene at faae, nemlig: ger, 9er, 10er, 11er og 12er Qvernstene, saavel som Wahlstene, 13er, 14er, 15er og 18er Møllersten. Liebhaberne bedes at henvende sig directe til ham desangaaende.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-02-14
En Theologisk Candidat ønsker sig en Præke eller Læsecondition til 1ste Maii; man melder sig i Avisexpeditionen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-02-14
Det Kongelige General Land=Oeconomie og Commerce=Collegium har til Tobaks Plantningens Fremme ladet indlægge hos mig et lidet Partie Virginisk Tobaksfrøe, som overlades fra 1 Lod til 1 Pund for den halve Jndkiøbs Priis. nemlig 10 1/2 s. Loddet, eller 3 Rd. 3 Mk. Pund det, til de Landmænd, der maatte have Lyst til Spander, at plante Tobak. No. 13 i Nørreportsgade.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-02-14
Gods uhegler Hør faaes hos Niels Truelsen i Hundgade. Ribe den 7de Februarii 1812.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-02-18
Udenlandske Efterretninger. (Af Altona Mercur og Hamborg Correspondent.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-02-18
Paris, den 6te Febr. Hr. Eduard von Bethe man, Bestyrer af Huset Bethmann & Comp. i Bordeaux er udnændt til Consul i denne Stad. Marine= og Colonie= Ministeren har faaet Efterretning om at en engelsk Fregat er forulykket paa Klipperne Govivos kaldet, Sydvest for Teignouse. Skibet. vilde gaae til Havnen ved Quiberon. Af dets Besætning blev 96 Md. reddet og gjorte til Fanger.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-02-18
Den ved Texel sidst ommeldte strandede Engelske Fre gal, hedder Manilla, paa 42 Kanoner, med 250, Mands Besætning. Capitainen vilde kaste Anker, men kunde ikke og tabte ved dette mislykkede Forsøg 2 Baade med 36 Md. Capitainens Navn er Seymour. Af Besætningen er reddet 180 Mand. Da Skiber ei stod til at redde blev det stukket i Brand. De reddede Officerer erklære, at de blot ere forulykkede fordi de havde faaet befaling, uafladelig og saa nær som mueligt at lagttage Flottillen ved Texel, da man i England hvert Øieblik venter at den vil udløbe. Det afsendte Franske Decaschement som skulde stikke Skibet i Brand, fandt paa samme, 5 Engelske Matroser der havde brukket sig ihiel. - 12 M., mistede Livet ved en Explosion.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-02-18
London, den 28 Jan. Den 25de overgav Mr. Giles en Pecition til Underhuset fra Straae=Hatte magerne, hvori de klager over at de intet Arbeide have siden de Franske Krigsfanger forsyne Markederne med deres Arbeider.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-02-18
Af en Skrivelse fra en Officeer ombord paa Fregatten la Volontaire, for Toulon den 23de Novbr. Jeg kan fortælle dem en kjøn Historie om Manden paa hvilken vi have undgaaet en Fransk Eskadre af 5 Linitskibe, der fra i Gaar Morges ind il Kl. 2 1/2 Eftermiddag beskud os og Fregatten Pauling. Vi ere ikke blevne beskadigede og Fregatten Pauling har Lun faaet 3 Kugdacteuren og Forlæggeren N. Hyphoff. ler i Kilen. Gud være lover vi befinde os da ikke nu ved Teulon, som jeg ganske vist ventede. – Vi troe, at have undgaaet Fienden blot fordi han idelig be skud øs, hvorved hans Skibe bleve forhindrede i at seile. De vil udentvivl nok høre noget om denne Affaire. En anden Gang skal jeg fortælle dem mere. De Franske Fartøier udløb om Natten og seilede forbie os udin at vi mærkede det; først i Dagningen da de vare 4 Mile i Søen saae vi dem. - Det var besynderlig at de ikke toge os eller i det mindste Pauling som blev beskudt i 4 Timer.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-02-18
Constantinopel, den 24de Febr. Om Udfaldet af de meget hemmeligholdte Underhandlinger, er man her ganske uvidende. Nogle af Regieringen gjorte Foranstaltninger, synes snarere at betyde en Fortsættelse af Krigen end Fredens Tilveiebringelse.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-02-18
Den nyelig indsatte nye Stor=Admiral, Mahmed Pacha er død. Man nævner Statholderen af Bithynien som hans Efterfølger. - For ved et Exempel at skaffe de skarpe, men hidtil ikke saa ganske efterlevede Storherlige Forbud, mod Beklipning af inden, og udenlandske Guldmyndter Agtelse, ere to om denne Forbrydelse overbeviiste Forbrydere strangulerede og 2 andre dømte til Galleistraf. Buehavest, den 10 Jan. I Hovedqvarteret her er alt stille. Om Negotiationerne venter man ikke at erfare noget førend en forventende Coureer ankommer fra Petersborg. - Tichapan Oglu Zade, som med en Deel af sine Tropper er indqvarteeret i Byen Rusdiweda, ven er man hertil om nogle Dage. Han er en Mand paa nogle og 20 Aar; besiddet mange Krigskundskaber. og sine Troppers Hengivenhed. Han afslog alle ham af Russerne tilbudne personlige Beqvemmeligheder lever og deeler ethvert Onde med sine Soldatere. For kort siden hævede han 10000 Piaster hos en Vexeler her og anvendte dem til Bedste for sit Korps.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-02-18
Adskilligt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-02-18
(Af samme Blade.) I Genua sporede man den 18 Jan. et lethordstød. J Savon a var derimod samme saa firk at Jndvaanerne forlode deres Huse.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-02-18
Den 25 Jan. udbrød Jld i Tøihuset i Vendig, som dog snart blev slukker; dog mistede 5 Persone Livet. Den russiske Krones aarlige rene Jndkolst af samtlige Biergværker i Rusland beløber sig til 6, 48535.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-02-18
Rubler.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-02-18
Pensionairerne i de Hanseatiske Departementer ere den 14de Febr. blevne tilkiendegivne, at Hs. Majestæt, Keiseren har bevilget 125000 Franker, som skil uddeles blandt dem.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-02-18
J Venedig incommoderes man meget af en haard Frost. Lavnen som Vesuv udkastede, standsede 3 Miil oven for Byen Torrodel Greco, og Vukanen, udkaster nu blot nogle brændende Materier af dens Crater. Alle herværende Fremmede og en Mængde Nysgierrige begive sig til Foden af Bierger for at tage den ryggende Lava i Øiesyn.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-02-18
I Basel fandt fornyelig følgende yderst sørgelige Tildragelse Sted. En Farver beklagede sig til Politiet at man havde frastiaalet ham 1500 Louisdorer. Politiet lod herpaa 2 hos ham arbeidende Personer, arrestere. Et Par Dage efter finder man en stor Deel af de stiaalne Penge i en Dynge Kul. Samme Dags Aften saae Farverens Kone sin Mand bedrøvet og nedslagen, og byder ham med alle Kiendemærker paa Deeltagelse; en Skaale Melk. Saasnart han smagte det fandt han det ildesmagende, men drak paa Konens Orden god Deel deraf, og erfarede strax derpaa at hun havde givet ham Givt. Dette blev bekiendt og Mistanken som man før havde til Tienestefolkene, faldt nu paa Konen. Denne, da hun saae hun blev anklaget og følte at hun vilde blive overbeviist om Forbryde sen, gav sig et Stik med en Kniv, men da det ikke var dødelig, gik hun op paa 2den Etage af Huset, som vendte ud mod Rhinen, styrtede sig ud af et Vindue, sønderslog Hovedet og døde kort derefter. - Manden, som er Fader til 5 Børn, haaber man at redde.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-02-18
J Playfairs statistiske Efterretninger om de Foreenede Stater, angives Folkemængden, Louisiannas undtagen, til 8 Millioner Menneskeer; Jndkomsterne beløbe sig til 3 Mill. 375000 Pd. Sterl., Udgiverne til 3 Millioner; den offentlige Gield til 18 Millioner.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-02-18
En Frieskole i London indrettet efter en Hr. Lankasters Plan, hører ustridig til de fornemmeste Mark. værdigheder i denne Hovedstad. Under een eneste Lærers Veiledning, undervises her 1000 fattige Børn i Læsning, Skrivning og Regning, og bringe det i kort Tid til en stor Færdighed. De ældere Skolebørn undervise de yngere og Metoden er yderst simpel. De aarlige Omkostninger ved dette Jnstitut, er kun 300 Pd.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-02-18
Den Franske Journal de Empire leverer en Piece som er udkommen i Aaret 1756, og er betielet: Englændernes Politiske Katechismus. Af samme seet man, siger Journalisten, at den Brittiske Regiering ikke har forandret sin Religion siden den Tid. Spørgsmaal, hvad er Politik, Svar Det er den practiske Kundskab om alt hvad der er uretfærdigt og uhonet. Sp. Have vi de udfordrende Anlæg til denne Kundskab, Sv. Vi udmærke os meget i den. Sp. hvori lade vi den især bestaae, Sv. J Fredens og Krigens Misbrug. Sp. Hvad er Freden, Sv. Det som Krigen lader os ønske. Sp. Hvad er Krigen, Sv. Desom Freden lader os ønske. Sp. Hvad søge vi i Freden Sv. at bedrage vore Naboer. Sp. Hvad søge vi i Krigen, Sv. At bedrage os selv. Sp. Paa hvilken Maade kan en Krig være fordeelagtig for os, Sv. derved at vi bemægtiger os alle Nationers Handel. Sp. Hvad er Folkeretten, Sv. Det er det menneskelige Hiertes gamle Lovbog, som vi har forbedret efter Exemplarer som findes i Barbariet, Sp. Hvad er Tractat? Sv. Den eneste Ting i Verden, som vi bryde os mindst om. Sp. Hvad er Grændser, Sv. Det ønske vi ikke at vide. Sp. Hvad er Venner, Sv. En Ting som vi ikke vil have. Sp. Hvorfor have vi Allierede, Sv. For at vise vi ere rige. Sp. Hvor fornærme vi Franskmændene ustraffet, Sv. Paa vore Theatre. Sp. Hvilke ere vore rigeste Capturer, Sv. De som vi have gjort under Freden. Sp. Hvad maae Officererne som commanderer vore Eskadrer undgaae, Sv. Atslaaes naar de idetmindste ikke ere dobbelt saa stærke som Fienden. Sp. Naar komme vi vore Pladser til Hielp Sp. Naar de ere tagne. Sp. Hvilke ere vore bedste Matroser, Sv. De som vi have tagne med Magt. Sp. Hvorfor have vi begyndt Krigen længe før vi erklærede den, Sp. For at man ikke skal forundre sig over at vi fortsætte den længe efter at den er endt. Man veed at Transporten af store Pontoner er til megen Besvær ved en Armee. Hr. Ranson, Bygningsinspecteur i Passan, har nu opfunden en liden Baad, som ikke er meere end 5 Fod lang og veier blot 23 Pd. Denne lille Baad kan let tages fra hinanden, og en Vogn med 3 Par Heste kan uden Møie transportere 150 Stkr. Et offentlig anstillet Forsøg har viist at en af disse Barquer kan overføre en Soldat med en Byrde af 100 Pd., i ikke fuldt 4 Minuter, fra en Donaubred til den anden, og det endda i Modvind. Den gik tilbage paa 3 Minuter. Donau er, paa det Sted hvor Forsøget skeete, 800 Fod bred.