Aalborg Stiftstidende, 1839-02-14
Udlandet. – J Paris er Hr. Daquerres Opfindelse. den fornemste Conversationsgjenstand i denne Tid en Opfindelse af Panoramamaleren Hr. Daguerre, en Opfindelse, der ikke alene som en smuk Curiositet paa en behagelig Maade sysselsætter alle Lediggængeres Phantasie, men tillige har den største videnskabelige Betydning. Opfindelsen bestaaer i at give en tro Afbildning af den rolige Natur, idet han firerer det i et Camera obscura frembragte billede ved at lade det falde paa en saaledes præpareret Metalplade, at de Lysstraaler, som Gienstandens belyste eller beskyggede Deele kaste, angribe Pladens Overflade, hvorpaa han fastholder dette Jndtryk paa Pladen ved et ubekjendt Middel. Jfølge "Morgenblatt für gebildet Stande skriver et Pariserblad saaledes om denne interessante Opfindelse: "Hvad det kan være for et Stof, der besidder denne forbausende Ømfindtlighed for Lyset, er endnu aldeles ubekjendt, og selv i Akademiet blev i saa Henseende ikke engang yttret en Formodning. Men vi have hos Daguerre selv seet de smaa Mesterværker, i hvilke Naturen afspeiler sig selv, og berette med faa Ord men sanddru, det modtagne Jndtryk. Saa ofte et nyt Blad blev os forelagt, fornyedes og steg vor Forundring. Hvilken mesterlig Tegning, hvilken herlig Schattering, hvilken fuldendt Udførelse, Hvor skuffende ere ikke Gjenstandene her gjengivne: og hist paa Basreliefet, hvor kraftig fremtræder ikke Alt, Her sees en liggende Venus i flere Afbildninger fra forskjellige Synspuncter, hvor exellent ere Forkortninger gjengivne; Alt dette er meget fortræffeligt, men hvad om det dog tilsidst ikke var andet end Tuschtegninger af en øvet Kunstner, Jstedet for Svar erholder man af Daguerre et Forstørrelsesglas, og nu seer man de mindste Folder i et Stof, og i et Landskab Linier, som det ubevæbnede Øie ikke meere bemærker. Ved Hjælp af en Lorgnette trækker man Frastanden til sig paa Prospecten af Paris fra Pont des arts gjenkjender man saaledes det Allermindste; man tæller Brostenene, man bemærker det Vaade af Regnen, man læser Opskriften paa et Boutikskildt. En hver Traad i Lysvæven er fra Objectet gaaet over i Billedet. Næsten endnu mere forhausende bliver Effecten, naar man tager et Mikroskop til Hjælp. Et ved Solmikroskopet, i en uhyre Grad forstørret Jnsect afbildes i disse Dimensioner paa det Allernøiagtigste. Man indseer deraf strax, at Opdagelsen ogsaa i naturhistorisk Henseende kan blive betydelig." Hurtigheden, hvormed Lyset fremkalder den fuldkomne, Tegning, staaer i Forhold til dets Styrke, Processen foregaaer derfor hurtigere om Middagen og om Sommeren, end i Morgen- og Aftentimerne og om Vinteren. Ligeledes maa Virkningen være forskjellig efter den geographiske Bredde. Daguerre har hidtil kun anstillet sine Forsøg i Paris, og selv under de gunstigste Omstændigheder varer Processen der saa længe, at kun den døde eller hvilende Natur giver fuldstændige Resultater; bevægede Legemer give kun forvirrede Billeder. Men under Afrikas Sol vilde Virkningen, efter Alt at slutte, være en øieblikkelig, og man vilde ogsaa erholde billeder af den bevægede Natur. Daguerres Opdagelse er ingenlunde et uventet, lykkeligt Fund, men derimod Frugten af mange Aars Forsøg. Allerede paa Sammes nuværende Standpunct lader sig forudsee, at den ikke vil blive uden vigtige Følger for Kunst og Videnskab. (O. Th. Av.)