JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1761-05-25
Directeurerne for det forrige Island= og Findmarkske Compagnie giøre herved bekiendt, at udi dets sidste under 6te hujus holdte General=Forsamling er resolveret, at til Kiøbmændene, Under Kiøbmænd, Arbeids=Karle, Bødkere og Kokke, som for bemelte Compagnie have faret paa Island, eller til deres Enker og Børn skal blive gotgjort og udbetalt, hvis enhver har contingere til Compagniets Fattig Cassa, for saavidt den eller de ikke i Forveien have nydt deres Tilskud tilbage; Thi ville enhver Vedkommende herom mælde sig hos Bogholderen Johann Sunckenberg, som imod Qvittering udbetaler Pengene alle Sognedage om Morgenen Klokken imellem 8 og 9 Slet, og tiener eller til Efterretning, at denne Udbetaling vedvarer i det længste til ultimum November næstkommende, og hvad som da ey er bleven afhentet, det lader Compagnet levere til Conventhuset, uden at nogen som i bestemte Tiid ikke har meldt sig, derefter kan vente nogen Slags videre Betaling af Compagniet. Torsdagen den 4de Junii førstkommende, om Eftermiddagen Klokken imellem 2 og 4 Slet, bliver ved offentlig Auction og sidste Gang opbuden, og til den Høystbydende bortsolgt afgangne Frue Camellie=Raadinde Rahrs Stervboes Gaard i Snarregaden beliggende.
Berlingske Tidende, 1761-05-25
Frue Geheimeraadinde af Gersdorff, er findet underhaanden at sælge sin paa Frederichsberg beliggende Gaard, med stor Frugt og Kiøkkenhauge, samt Fiske=Parker, saavelsom halvanden Gaard Jord i Marken. Hvo som maatte have Lyst at tilforhandle sig denne, ville behage derom at tale med Hr. Capitain Kaas, boende paa Frederichsberg. de Berlingske Arvingers Bogtrykkerie ere tvende Oversættelser udkomne, under følgende Titter: Den Guds Mands Martini Lutheri lærerige Afhandling om den hellige Daab, hvorudi dens Væsen, Kraft, Nytte og rette Brug grundig og opbyggelig bliver forhandlet, for sin Fortreffeligheds Skyld trykt for sig selv af den 6te Jenaiske Deel, og med en Fortale om Børne=Daabens guddommelige Gyldighed, udgiven af D. Johan Jacob Rambach. Martini Lutheri alvorlige Formanning om den hellige Nadvere, samt et Udtog af en Tale om Sacrammentets værdige Annammelse. Til en hellig Længsels Opvækkelse trykt for sig selv, og med en Fortale om Aarsagen, hvorfor mange afholde sig fra den hellige Nadvere, udgiven af D. J. J. Rambach. Den første af disse Oversættelser koster 1 Mk. 4 s., og den sidste 1 Mark. C. F. Gellerts Trøste=Grunde for dem, der fore et syge Levnet." Paa Trykpapiir for 10 Skilling, og Skrivpapiir 16 Skill. Ligeledes er at bekomme: Søren Mathiesens liden Arithmetica eller Regnekonsten, Hvorudi findes alle Slags Udregninger om Kiød og Sal, for 12 Sk. Saaog fattig Mands Huus=Bog, for 24 Skilling. Anno 1761. Num. 42.
Berlingske Tidende, 1761-05-25
Kopenhagener Deutsche, Fl. Jenlangen. Montags, den 25 May. Von diesen Zeitungen verden wochentlich zwey Stück in der Berlingischen Erben Buchdruckere, ausgegeben, durch J. C. und S. C. Berling.
Berlingske Tidende, 1761-05-25
Neapolis vom 24 April. Man istitzt mit den Anstalten zur Unterstutung von Maltha beschaftiget. Der Pasthat alles, warum der Ambassadeur des Ordens Ansuchuggethan, Justoben den Fus, wie Clemens Klim Jahr 171, tugestanden, nur das Sc. Heiligtet sic die Zahl det Artillerie und Truppen, welche Siedem Orden berlassen wollen, ubestimmen vorbehalten haben. Um die 150000 Scudi welche der Grosmeister noch verlangt, zu heben, ist u Rom eine nene Bank erichtet worden, wo on die Actienmehrentheils voll sind. Der Sengt 32 Genua ist wit lens, den Ritterneden soviel Provision und Galteren zu senden, als 1714. Die Einnehmer des Ordens haben eine ansehnliche Summe in der Banken Venedig augenommen, und die Bezahlung auf die Commenthureyen angewiesen. Wie nun der Grosmeister sick solchergestalt answartig um Hilse bewirbt, soster auch nicht weniger auf die innere Vertheldigung bedacht: Uber 3000 Mann arbeiten an der Ausbesseruns der Vestungswerke; der Haven von Marsanmouchet wird mit Kanonen wohl versehen, und 1000 Jnsulaner sind unter den Waffen. Da indessen Maltha ein Lehn von Sicilien ist, und der Sultan, wenne er en belagerte, sich die gange Machtunsers Reiches und det Spaneschen uber den Halszieben whrde, so weifelt man noch sehr, dasses so weit kommen werde, und die Rustungen der Porte auf diese Jnsel absielen.
Berlingske Tidende, 1761-05-25
St. Petersburg, vom 28 April Se. Durchl. der unlangst allhier angelangte Herr von Georgien, Termuras Nicolajewitsch, hatte den 19ter dieses bey Jhrer Majestat, der Kayserin, und ihrenKaiserl. Hoheiten, seine offentliche Audienz. Als er zu der Monarchin ins Audienzzimmer trat, machte er Jhrer Kayserl. Majest. drey tiese Verbeugungen, und nachdem er etwas nahet herzugetreten war, hielt er ingeorgianischer Sprache an Dieselben følgende Anrede: Allerdurchlauchtigste, Grosmachtigste und Undervindlichste Kayserin und Selbstherschering allerReussen, Schon seit undenklichen Jahren haben die regierende Herren von Georgien, eine wahre Hochachtung und die aufrichtigste Ergebenheit den Grosmachtigsten Monar chen aller Reussen, als den giorwardigsten Vorfahren, Ew, Kaiserlichen Majestat, gewethet, und diesenige 3 it, in welcher sie diesen Monarchen ihre personliche Anmartung zu machen, die Chre gehabt, als ein unschatzbares Geschenk angesehen.
Berlingske Tidende, 1761-05-25
Madrid, vom 21 April. Die Spanische Escadre, welche den 14ten dieses von Cadix nach der Havanna unter Segelig gangen ist, be stehet ans 6 Kriegs- und einem andern mit Pulver bela dennem Schiffe. Das Krigschiff Victorioso wird sich auf einer gewissen Anhohe von selbiger trennen, und sein ans Quecksliber besteende reiche Ladung nach Vera crux uberbringen.
Berlingske Tidende, 1761-05-25
Aus dem Haag, vom 12 May. Weil gegenwartig alle Aufmerksamtet anf Belle Jsle gerichtet ist, man aber, sowolin Frankreich als in England, wegen der Lage dieser Jnsel, nu selten zuverlagige Nachrichten daher empfangen kan, so finden sich Personen, welche beyderwarts das Publicum inden wischenzeitten, da dasselbe in Erwartung ist, mit allerley Historchen divertiren. Dahin gehdret, was man in der Gazette des Hr. Maubert von einer Compagnie von 60 Amazonen lieseet, die auf der Jnsel wäre augerichtet worden. Aus gleichen Schlag, sagt ein Englisches Blatt, die lette Landuug der Englander ware sehr dadurch erleichtert worden, das die Englischen Gefangenen von dem ersten Landungsversuche sich emporet, und, deste kein Gewehrigehabt, einen Theil der Franzssischen Truppen mit den Händen zur Erde gefallet hatten, wodurch bey den brigen Truppen eine Verwirrung entstanden ware.
Berlingske Tidende, 1761-05-25
Aus Schlesien, vom 14 May. Hier har sich der Schauplatz af einmal verandert. Den General Landon, welcher bekantermassen durch das Gebürge in Schlesien eingedrungen war, hatte schon Patrouillen in die Gegend der Stadts Liognitz undJauer abgehen lassen, welche Contribution cintreibensollen, uud wovon der Preussische General von Tatten bey Ronstock 37 Mann zu Gesangenen gemacht. Daaber Se. Majestat, der König, durch Dero geschwinde Marsche bereits den 13ten dieses nur einige Meilen von Liegnitz gestanden; so hat sich der General Landon in aller Eile aus den inne gehabten Stadten nach der Bøhmischen Grenze und der Grafschaft Glaz zurück gezogenDie ferneren Unternehmungen des Kønigs sind gegenwartig noch ein Geheimnis. Se. Majestat haben einstarkes Korps, unter Commando des Generals Ziethen, nach Landshut detaschiet, um die Gebürgsorter wieder zu besetzen. Es verlantet, das die Vestung Cosel von einem Korps Osterreicher bloquiret sey.
Berlingske Tidende, 1761-05-25
Aus dem Brandenburgischen, vom 17 May. Die Osterreichischen Landonschen Truppen haben, vor der Ankunst des Kønigs in Schlesien, in der Gegende Landshut, und in den Fürstenthamern Jauer und Lirgnitz, grose Contributionen ausgeschrieben. Nachdem aber Se Majestat mit Dero Korps sich genähert, so haben die Feinde sich sowol auf der Seite Schweidnitz, als aben Landshut, zurück gezogen. Dem General Ziethen ist augetragen gewesen, den lettigedachten Ort und dessen Gegend wieder zu beseten; der König Selbst aber har seinen Marsch fortgesett, um sich mit den Golzischen Korps zu vereinigen.
Berlingske Tidende, 1761-05-25
Leipzig, vom 6 May. Man weizzuverlassig, das die verbreitete Nachricht von dem Todefalle des Hr. Generals Brentano unge grundet ist, und sich seldiger bisher noch in vollkommenem Gesundheitszustande befunden har Dresden, vom 4 May. Die bisherigen Bewegungen des Feindes haben blos in Marschen und Contremarschen bestanden, one das, wie verlanten wollen, neulich nach Schlesien, over gegen die sich immer mehr nähernden Russen etwas detaschiret worden ware. Der Kønig befinder sich, stevier wir hier vissen, nedst dem Prinzen Henrich und verschiedenen Generals, noch zu Meissen. Alle daher
Berlingske Tidende, 1761-05-29
derpaa haver Oberste Coote, en behiertet og til Foretagender vel skikket Officier, saataget sig Commandoen."
Berlingske Tidende, 1761-05-29
Fra Neder-Schlesien, den 17de May. Hs. Majestæt Kongen har med sin fra Sachsen kommende anseelig Armee rykket saavidt frem, at der imellem hans og det Golziske Corps allerede er den nøyeste Samfund. Hs. Majests. Hoved=Qvarteer er i Haustorff, kort fra Jauer, og Hohenfriedberg. Den fiendtlige General Landon har ilende pakket sig bort fra disse Egne, og trækket sig med sin Armee tilbage til det Glatziske og til Bøhmen. Den Kongel. Armee cantonnerer nu, for at hvile sig ud efter sine besværlige og forcerede Marcher, dog vil man vel snart igien faae noget at høre om deres Operationer. Hs. Excellence Hr. Generallieutenant von Golze har i disse Dage faaet den store Orden af den sorte Ørn.
Berlingske Tidende, 1761-05-29
Eisenach, den 16de Mai. For nogle Dage siden er ved Lindau og Gibelhausen 70 Mand Franske efter en Attaque tagne til Fange af de Allierede. De bleve bragte til Slottet Hersberg, men Dagen derpaa videre.
Berlingske Tidende, 1761-05-29
Fra Oderen, den 20de Mai. Commandeuren af de Finkensteinske Dragoner, Hr. von Reitzenstein, har for kort Tid siden foretaget sig et Streife rie lige til Caslau, taget derved 40 Mand til Fanger og 50 Heste til Bytte. Den 15de hujus ere 50 Østerrigske Dragoner, som Fanger bragte til Hs. Majestæts Hoved Quarteer, Østerrigerne have streifet fra Lausiz til Buntzlau i Schlesien med 300 Heste men ere allerede gangne tilbage. Desertionen ved den Østerrigske Landonske Armee er særdeeles stor, og man tæller allerede i den Preussiske Armee over 2000 Mand af dem. General Golze er af Hs. Kongel. Majest. afsendt til Glogau med den største Deel af sit Korps, hvor der er et stort Magazin Fra Mittel Mark, den 23de May.
Berlingske Tidende, 1761-05-29
Eftersom nu Paticulair-Udvexlingen imellem General Werner og Tottlebens fra hinanden tagne Fanger har fundet Sted, saa ere i disse Dage et Antall Preussiske Fodjægere og Soldater fra deres Krigsfangenskab ankomne i disse Egne og derimod er et lige Antal Fangne Russer fra Magdeborg tranporterede herigiennem.
Berlingske Tidende, 1761-05-29
Leipzig, den 19de May. Foruden de sædvanlige Skiermydsler har den Preussiske Brigade-Oberst von Kleist ikke langt fra Tschoppau overfaldet et Detachement findtlige Husarer og Landonske Jægere nedhugget mange og gjort 2 Officierer tilligemed 100 Gemeene til Fanger. Jmellem Prinz Henrichs og den Dauniske Armee er ellers ikke forefaldet noget af Vigtighed. dette Øyeblik gaaer Ordet, at Prints Henrich med en Deel af sin Armee var marcheret mod Bautzen, hvilket har foraarsaget at General Daun ligeledes har sat sin Armee i Bevægelse. Samme er skeedt ved det Laskyske Korps.
Berlingske Tidende, 1761-05-29
Berlin, den 22de May. Hans Majestæt Kongen haver ophøyet de Hrr. GeneralMajorer af Cavalleriet, von Krokow og von Cetteritz, tilGenerallieutenanter. Som man fornemmer fra Schlesien, haver Hs. Majest. detacheret Generallieutenant von Golzmed et Corps Tropper til Glogau.
Berlingske Tidende, 1761-05-29
Neder-Elven den 22de May. Græven af Bark er af Hs. Svenske Majest. udnævnt til Hans befuldmægtigede Minister ved Kongressen.
Berlingske Tidende, 1761-05-29
Altona, den 25de Mai. Den Armee, som Hs. Majest. Kongen af Preussen haver gaaet med til Schlesien, bliver nu i nogle Efterretninger vurderet paa 48000 Mand. J Berlin ere, som man fornemmer, Anstalterne for de Cavalliers, som skal geleide det Kongel. Preussiske Gesandtskab til Augsborg, meget prægtige. De skal bestaae af de anseeligste Legations-Raader. Tiden til deres Afreise er endnu ikke bestemt.
Berlingske Tidende, 1761-05-29
Helsingøer, den 28de Mai. Her i Sundet ere følgende Skippere ankomne. Den 24de hujus, Peder Nielsen Tingberg af Kiøbenhavn og Hans Hansen Kaat af Sonderborg, begge fra Kiøbenhavn til Dramen med Baglast. Jens Matzen af Sonderborg, Kiøbenhavn til Jsland og Hans Schade af Sønderborg, fra Kiøbenhavn til Findmarken, begge med Provision. Ole Thronsen af Faaborg fra Bergen til Østersøen med Fisk. Hans Lind af Kiøbenhavn fra ibidem til Vestindien med Stykbods. Den 22de Dito: Lars Olsen af Bergen fra Kiøbenhavn til Bergen med Sukker. Stephen Poulsen af Kiøbenhavn fra ibidem til Bourdeaux med Baglast. Lars Reyersen af Eggersund fra Dantzig til Bergen med Rug. Jørgen Larsen Brandt af Erroeskiøbing og Christian Joh Olsen af Rudkiøbing, begge fra Bergen til Østersøen med Sild. Peter Nielsen Borup af Kiøbenhavn fræbidem til Jsland med Provision. Hans Christensen af Laurwig fra Kiøbenhavn til Laurwig med Kramerie. Den 26de Dito: Anders Andersen af Odense og Jens Hellemarck af Fleckestor, begge fra Bergen til Kiøbenhavn med Sild. Peter Frederich Edleffs af Galmboll fra Amsterdam til Kiøbenhavn med Stykgods. Den 27de Dito. Jens Bro ger af Kiøbenhavn fra Amsterdam til Kiøbenhavn med Tobak. Jesper Herzenberg af Kragerøe fra Kiøbenhavn til Christiania med Baglast. Christen Olsen af Nedenes fra Vordingborg til Risøer og Geert Lundscher af Oldenborfra Riga til Oldenborg, begge med Korn. Lars Jørgensen af Odense fra Bergen til Østersøen med Sild. Rasmus Christiansen af Aalborg fra Riga til Aalborg med Hør. Og Peter Clemmensen af Sønderborg fra Kiøbenhavn til Find marken med Provision.
Berlingske Tidende, 1761-05-29
Kiøbenhavn, den 29de Mai. Den 31te Martii 1759, haver Hs. Kongelige Majestæt allernaadigst beskikket Theodosius von Levetzau til sin Kammer-Junker. Samme Dag har Hs. Kongel. Majest. allernaadigst beskikket Albrecht Philipp von Levetzau til Kammer-Junker hos Hendes Majestæt, den regierende Dronning.
Berlingske Tidende, 1761-05-29
Den 22de May a. c. haver Hs. Kongelige Majestæt allernaadigst beskikket Kancellie-Secretairen Johann Christian Leisching til virkelig Cancellie-Raad. Til almindelig Efterretning kundgiøres, at blant de Besvarelser paa sidstafvigte Aars oeconomiske Problemata, som i Magazinets femte Bind ere anførte, haver No. 11. og No. XVII vundet Guld Medaillen med Hs. Kongel. Majestæts Portrait og de Ord, Kongen skiønner og belønner, følgeligen er efter Hs. Høygrævelige Excellences Hr. Ober-Hofmarechal Moltkes Ordre, den eene Medaille tilsendt Monsr. Peder Mønster, Forvalter over BygholmsGods i Aarhuus Stift, saasom Autor til den Afhandling om Folke-Mængdens Forøgelse, men den anden Monsr. Søren Abildgaard, Tegnemester ved det Kongel. Archiv, som haver skrevet om Strand-Fiskeriets Forbedring.
Berlingske Tidende, 1761-05-29
De for indeværende Aar opgivne Problemata som læses i Fortalen til Magazinets semte Tome, ønsker Udgiveren besvarede til Michels-Dag, eller i det allerseeneste til Dec. Maaned, saa at samme Arbeyds slette Tome kunde om Gud vil komme for Lyset til den sædvanlige Tiid, nemlig Hs. Kongel. Majests. vores allernaadigste Lands=Faders Fødselsæsti næstkommende Aar 1762. De fremsatte Problemata for dette Aar ere ellers følgende: 1) Hvilke ere de største Forhindringer som legges i Veyen for Fælledskabs Afskaffelse i Landgodset, Og ved hvilke kunde samme lettest og vissest overvindes, uden Vedkommendes Fornærmelse? 2) Hvori bestaaer Torve=Mosernes egentlige Væsen og Natur, Er det noksom beviisligt, at de, efter deres Udrømmelse, opvoxe paa nye, og hvad Forsigtighed bør der bruges til deres Vedligeholdelse.
Berlingske Tidende, 1761-05-29
J Staden Stege paa Møen er en ulykkelig Jldebrand, den 21de Mai om Eftermiddagen Klokken ongefær 2 opkommen, som i ringere Tiid end et Qvarteer bespændte 10 Gaarde (deriblant nogle nye og med de største Bygninger i Byen) og et Huus, som allesammen i en Hast blev fortæret tilligemed en stoer Deel af deres Kongel. Majest. Magazin Rug og Haure, endeel Creature, saasom: Kiør, Stude, Kalve, Sviin &c., anseelige Meuble og Boeskaber, Chaiser, og andre Vogne, saaog Kiøbmandsvare og mange andre Sager, som formedelst Jldens hastige Overfald, der, efter menneskelig Slutning, foraarsagedes af Vinden, ikke var mueligt at faae reddet, uagtet alle gode Foranstaltninger, til Jldens Dempning og hindring, saavel med Stedets egne Sprøyter og Brand-Redskaber, som Landets Sprøyter derefter Høye Øvrigheds Foranstaltning uventlig hastig kom til Hielp, blev anvendt.
Berlingske Tidende, 1761-05-29
Siellands Landsting holdes den 10de Jun.
Berlingske Tidende, 1761-05-29
Nørre-Jyllands Landsting, 3die Junii. Vexel=Cours. London 5 Rdlr. 23 s. Pd. Sterl. Amsterdam 25 1/2 pro Cento. Hamborger Banco 33 1/4 pro Cento.
Berlingske Tidende, 1761-05-29
AVERTISSEMENT. Hermed bekiendtgiøres, at Sæbyegaard udi Sielland, i Sæbyegaards Amt, med underliggende Bøndergods, Kirker, Møller og alt sit tilhørende bliver hos Justiceraad Niessen paa Nørregade i Kiøbenhavn, Torsdagen den 4de Junii 1761 Kk. imellem 10 og 11 Slet om Formiddagen, ved offentlig Auction til Forhandling opbuden, og om fornøyeligt Bud skeer, bortsolgt; og meldes til Efterretning. 1) At til Gaarden kan Aarlig faaes 80 Tdr. Rug, 100 Tdr. Byg og 50 Tdr. Havre. 2) Auvles naar Aarmorsen slaaes 600 og ellers 500 Læs høe. 3) Græsses om Sommeren, naar 5 Stkr. Faaer regnes mod et hovd eller Bæst, 250 Hoveder. 4) Staldes og foeres om Vinteren lige Antall. 5) Henhører og oppebærges til Gaarden 3 Kirke og En KongeTiende, hvis Sogners Hartkorn bestaaer af følgende, nemlig Soelberg Sogn, een Kirke-Tiende 179 Tdr. 2 Sk. 2 Fdk. Gierslev, Sogn en dito 461 Tdr. 6 Sk. 3 Fr. 2 Alb. Hallenslew Sogns Konge= og Kirke-Tiender 162 Tdr. 3 Sk., til Hallenslev Sogn haver Sæbyegaards Herskab Jus vocandi, men til Søelberg og Gierser kalder Kongen. 6) Herligheden betreffende, da bestaaer samme 1) af god Forraad paa Over- og Underskov. 2) God Fiskerie i den bekiendte store Thiisøe og en liden der strax hos Bliden kaldet, hvoraf haves gode Giæder Brassen og Aborre, derforuden 3de smaae Parker ved Gaarden til Carper og Caruser. 3) JagtEnemerker paa Ongtved og Ulstrup Marker, samt Sæbye, Herslew, Finderup, Torpe og Hallenslew, undtagen i Sæbye og Hallenslev hvor Kongen, formedelst nogle Universitets- og Præste Bønder, tillige har Jagt. 4) Ere alle trende Gaardens Marker, saavelsom Nyewang Jndheignet med Steengierder. Og 5) Gaardens Hartkorn bestaaer af Hovedgaards Taxt Ager og Eng 77 Tdr. 1 Sk. 3 Fdkr. 1 Alb. og Skovskyld 3 Tdr. 2 Sk. 2 Frd. 2 Alb. og Konge- og Kirke-Tiender 104 Tdr. 5 Sk. samt Bøndergods Ager og Eng 682 Tdr. 3 Sk. 1 Frd. 1 1/2 Alb. og Mølleskyld 40 Tdr. 3 Sk. 3 Frd. Kiøbe Conditionerne og den specielle Jordebog, som begge ere trykte, udleverer Justice=Raad Nissen, til hvem samme maatte forlange, til nærmere Eftersyn. Den almindelige Berømmelse, som vores Høyfortiente KirkeLærer Johann Gustav Reinbeck, med sine værdige Fortsættere har fortjent ved sine grundige og opbyggelige Betragtninger over den Angsborgske Confessions Guddommelige Sandheder, vidtløftigen forfattede paa Tydsk, 9 Deele i 4to, har noksom givet Anleedning til samme saa umistelige som kostbare Værk at oversætte paa Dansk, hvorved den noyagtigste Forkortnings Maade iagttages til at oplegge samme i en Octav=Deel ongefær 3 Alphab. De Herrer Velyndere, som indsee Nytten heraf, vilde gunstigst værdige samme deres Understøttelse ved Prænumeration, som antages udi Sr. Møllers Bogtrykkerie i Frederichsberggaden, mod 1 Rdlrs. heel Jndskud for Exemplaret paa Tryk=Papiir, og 1 Rdr. 4 Mark paa Postpapir, uden videre Efterskud ved Bogens Annammelse, som ærbødigst tilskrive disse anseelige Naune sin saa lykkelige som hastige Befordring til Trykken.
Berlingske Tidende, 1761-05-29
NB. Fra Pressen er udkommet: e Jubilerende Undersaatters skyldige Pligter. forestillet i en Prædiken holden paa Jubel af Festen, den 16de October 1760, te 5 og et halv Ark stor i 4to, hvoraf nogle faae Exemplaria ere at bekomme paa Mad. Rothes Boglade paa Börsen, hos Bogtrykker Sr. Møller i Friderichsberg, Gaden, Sr. Tuschlag i Kiøge og Sr. Freisleben i Ringsted for 10 Sk. Stykket paa Tryk= og 16 Sk. paa Post, Papier. Sorenskriver over Westeraalen og Lofodens Fogderie, Hans Harder, foruden udstedte Proclama for Ober= og Underretterne udi Trondhiems og Bergens Bye, samt Nordlands Amt, lader efter den brugelige Maade, udi de Danske og Tydske Posttidender bekiendtgiøre: at forrige Sorenskriver over Westerraalen og Ande nes Fogderie, Claus Kiemler ved Døden er afgangen og hans Hustrue Annichen Ursin nogle Aar forhen er afdød; da siden imellem dennem var Kongel. allernaadigst confirmeret Testamente, er Skiftet efter dennem begge taget under Forvaltning, og da ingen Livs Arvenger er efterladt, indkaldes herved bemelte afdøde Sorenskriver Claus Kiemler og afdøde Hustrue Anniken Ursins rette og sande Arvinger, at møde for Skifteretten paa Arve=Tompten Gul stad, den 17de og 18de Augusti 1761, der da at legitimere sig med lovformelige Beviser til deres Arverets Søgelse, og derefter deres Rettes Tarv at lagttage; ligesaa indkaldes alle de som i dette Stervboe noget retmæssig haver at fordre, med deres Beviser at mode forbemelte Tid for Skifteretten, eller og om nogen uden riigs i disse Stervboer Krav haver, sig dermed indfinder inden May Maaneds Udgang 1762, paa Skifteforvalterens Gaard Berg i Buxnes Præstegield og Lofodens Fogderie, og hvem derefter udebliver vilde paa sit Krav legge Stiltienhed, da Skiftet derefter bliver bragt til endelig Slutning. Endelig de som til Boet ere skyldige, indkaldes for Skifteretten ovenbenævnte Tid og Sted at møde, deres skyldigværende Gield at afbetale. Berg, den 25de Januarii 1761. Forrige Hr. Generalmajor og Chef for det Nordenfieldske Dragoner-Regiment Christian Friderich Møllerup og Frue, er i sidstafvigte Martii Maaned ved Døden afgaaet, hvilket deres efterladte Børn og Arvinger, som alle efter Loven ere myndige at skifte og deele imellem sig selv, hermed udi de Danske og Tydske Aviser trende Postdage efter hinanden lader bekiendtgiøre, efter den nu brugelige Maade, til alle og enhvers Efterretning, som efter salige Hr. GeneralMajor Møllerop maatte formeene at have nogen Fordring eller Prætension, være sig i hvad Tilfælde det end maatte være, at de samme betimelig lader anmelde i Stervboet paa Gaarden Store Lean gen ved Trundhiem Nordenfields i Norge, hvor enhvers formeenende Fordringer og Prætentioner skal blive modtagne og efter Lov og Ret afhandlede. De som ikke i betids og i det seeneste inden trende Maaneders Forløb a Dato lader anmelde hvad de som meldt haver at prætendere, maa tilskrive sig selv den deraf flydende Uleilighed, saasom man efter saadan Tids Forløb aldeeles ikke antager og vedkiender sig nogens Krav eller Prætention paa Stervboet, hvad Omstændigheder end derved maatte foregives. Storeleangen ved Trondhiem den 16de Mai 1761.
Berlingske Tidende, 1761-05-29
Da Kiøbmanden Reinert Braage her udi Bergen ved Døden er afgangen, og hans efterladte Stervboe strax taget under vedbørlig Forsegling og derefter Skiftet foretaget, samt Stervboets Effecter og Eiendeele til Auction foranstaltet; Saa lader Skifte=Forvalteren udi ermelte Reinert Braages Stervboe, Commerceraad og Raadmand Morten Olsen og Byefoged Albert Christian Dass herved 3de Postdage efter hinanden inkalde Boets inden= og udenrige værende Credi og Debitores at indfinde sig for Skifteretten Aar og Dag efterat dette udi Aviserne er bleven bekiendtgjordt med lovlig Legitimation paa deres Fordringers Rigtighed, og at betale hvad nogen retmæssig maatte være skyldig, da enhver skal vorde vederfaret Ret. Bergen i Norge den 14de April 1761.