JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-04-11
Kiøbenhavn. Placat, hvorved Udførselen af Hvede, Rug, Byg Havre, Bælgkorn, Malt, Meel, Gryn, Brød og Skibstvebakker fra Danmark og Norge til fremmede Steder forbydes indtil 1ste September d. A. Kiøbenhavn, den 6te April 1795. Vi Christian den Syvende, af Guds Naade Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Ditmarsken og Oldenborg; Giøre vitterligt: Ligesom Vi under 6te Martii d. A. have forbudet Udførselen af alle Slags Kornsorter, Meel, Brød o. s. v. fra Vore Hertugdomme, og tydske Provindser til fremmede Stæder, saa finde Vi det nødvendigt, i Betragtning af de nærværende Omstændigheder, hermed end videre at forbyde Udførselen af Hvede, Rug, Byg, Havre, Bælgkorn, Malt, Meel, Gryn, Brød og Skibstvebakker fra Vore Riger, Danmark og Norge, saavel directe, som inddirecte baade land- og søeverts til fremmede Steder, dog ville Vi, for saavidt Udførselen af indenlandsk Hvede angaaer, herved tillige allernaadigst have bevilget, at det maae tillades de Handlende, naar de derom ansøge, at udføre to trediedeele af den Qvanstæt Hvede, som de forinden Begyndelsen af inleværende Maaned have angivet til Udførsel, og hvori til de lovligen kunne bevise dem at være Eiere samt havngive Stedet, hvor den er oplagt, saafremt Anlogningerne om denne Udførsel indkomme inden fjorten Dage efter at denne Placat paa ethvert Sted er belendtgjort. Dette Forbud, som fra denne Vor Anordnings Bekiendtgiørelses Dato træder i Kraft, vedvarer indtil 1ste September dette Aar, dersom Omstændighederne ikke saaledes skulle forandre sig, at vi efter Vort Ønske forinden kunne ophæve det, og igien tillade den frie og uindskrænkede Kornhandel, hvilken Vi ansee for et virksom Middel til det almindelige Bedstes Fremme, og som intet, uden den høieste Nødvendighed, kan bevæge Os til at standse. Denne Vor Befaling have alle vedkommende Øvrigheder, samt Vore Toldbetiente paa det nøiagtigste at overholde, og dersom nogen ved dem eller andre bliver overbeviist om at have handlet imod Forbudet, da maae den Skyldige vente sig ei allene at miste Varene eller deres Værdie, men og at blive anseet med de øvrige ved Told=Anordningerne bestemte Straf.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-04-11
Saalænge dette Forbud vedvarer, maae den under 6te Martii d. A. bevilgede Toldfriehed paa alle fremmede Kornvare, som til Vore Riger og Lande indbringes, vedblive, og ville Vi end videre til Handelens og Søefartens Fremme allernaadigst have undtaget det til Provision for ethvert afseglende Skib nødvendige, saavelsom og det fremmede Korn, der til Udførsel er og bliver oplagt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-04-11
J øvrigt bliver ved denne Vor Anordning ophævet det ved Vor allerhøieste Placat af 6 f. M. gjorte Forbud paa Udførsel af Kornvarer fra Vore Hertug domme til Vort Rige Danmark. Herefter have alle vedkommende sig allerunderdang at rette. Givet i vor Kongelige Residentsstad Kiøbenhavn, den 6te April 1795. Under Vores Kongelige Haand og Segl. Christian R. L. S.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-04-11
Hendes Kongelig Høihed Kronprindsessen befinder sig efter Forlydende til Landets største Glæde frugtsommelig, men holder sig dog, efter sin sidste Upasselighed endnu bestandig i sit Gemak.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-04-11
Udenlandsk. Frankrig. Da Cambaceres den 16de bragte den sidste Punct, i Velfærdsudskuddets Fuldmagt, om at slutte Fredstractater, igien i Erindring, opkastede han det Hoved Spørgsmaal, Om Republiken kunne indgaae Forbindelser med fremmede Regieringer, som til en bestemt Tid maatte blive holt hemmelige, og om Velfærdsudskuddet i dette Fald skulle handle efter en Commissions eller efter eget Gotbefindende. Man var baade med og imod det. Advin sagde: Man maatte for al Ting holde de Puncter hemmelige, som kunde være begge contraherende Partiers Jnteresse skadelige. Jmellem overdreven Democratie og Alnarchie var ingen Forskiel (alles bifald) Hvorledes vil man Udenlands kunde troe den Franske Regiering naar man selv i Frankrig ikke troer den, Man decretterede herpaa som en Grundsætning: At Velfærds udskuddet, uden Sammentrædelse af nogen Commission kunde virke. Under denne Debatte, sagde Rühl, Man maatte først bestemme Republikens Grændser, og iblant andet, foreslog Rhinen dertil; men han blev under et almindeligt Murren afbrudt, og flere Medlemmer raabte: Rühl vil ikke Fred. Man slutter heraf, at Regierings Medlemmerne, til Fredens Befordring, afstaaer fra at fordre Rhinen til Grændse. Med Neapolis og Spanien, skal separat underhandles om Fred. Den korte Tale, som Sieyes holdt i Conventen den 8de, synes at have gjort stærk Jndtryk, og havt betydelige Følger. Der tales høit om Kongeværdighedens Tilveiebringelse. Jacobinerne bestemmer dertil Sønnen af Orleans, Rojalisterne Ludvig den 16des. Fra Toulon blev den 19 Martii officiel forelæst den ubehagelige Efterretning, at Jacobinerne der har gjort Oprør, har udgivet en Adresse til Folket der, med Overskrift: Tyrannernes og de Milderes Død, og myrdet 11 fornemme Emigrantere, som fandtes paa et til Toulon opbragt Koffardieskib, der var bestemt fra Barcellona til Mallaga. Jblandt disse Myrdede befinder sig Marqvis von Lavalette, Grev Chatteaubriant med Gemal og den forhenværende Kongelige Generallieutenant Junquire. De var under Vagtens Beskyttelle, og Folkerepræsentanterne i Toulon vare og frem ilede for at forhindre Mord, men kunde intet udrette, og blev endog siden i deres Huus omringede og truede af Oprørerne. J Anledning af disse ulykkelige Myrdede, havde man den 18de ladet Conventen forespørge hvorledes man skulle behandle dem, da de ikke vare fangne med Vaaben i Hænderne, og vare ei heller frievillige, men tvungne indbragte til Frankrig. Den 19de vare de Jacobinske Grupper i Tuillerierne meget talrige, Karle med store Sabler, og Robespierres Furier viste sig imellem dem, men bleve adsplittede af Ungdommen, og de som modsatte sig, blev slæbt giennem Skarnet til Sikkerhedsudskuddet. J Hofleurs, Tours og flere andre Stæder, er alvorlige Jacobinske Bevægelser, under Forevending af Mangel paa Levnetsmidler. De Slettænkende udspreder: at Arsenalet bliver bevogtet af forhenværende Linietropper. At Charette ere ingen anden en Boiulle, Conde eller Artois. At Paris paa 10 Mile i Omkreds er indsluttet af 40,000 Mand, og at Døren paa Templetaarnet snart skal blive aabnet og Conventen forjages.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-04-11
Vagttienesten er ved de nu værende uroelige Bevægelser, saa stræng, at Conventen den 18de maatte decretere, "At alle Borgere personlig skulle giøre Tieneste. Regieringsudskuddet har i de sidste Dage taget særdeles alvorlige Forholdsregler til Rolighedens Fremme. Rolighedsforstyrrerne bliver overalt arresterede. Talrige Patrouiller gaaer Dag og Nat paa Gaderne. Oprørerne bestaaer blot af Dagtyve, og slige som hidtil har levet af Revolutionen. Viin og Tracteurhusene ere daglig opfyldte af Mennesker, og Viinen har saa stærk en Afsætning, at den aldrig har været saa dyr i Paris som nu. Den katolske Gudstieneste kommer ei allene mere i Gang i Frankrig, men endog Hyrdebreve kommer nu igien for Lyset. Den bekiendte Conventdeputeerte og Biskop, Gregoire, har alt udgivet et saadant, hvori han frembringer de Grunde, der under det forrige Tyranie har bevæget ham til i Taushed at begræde Religionens og sit Fædrenelands Ulykker, han sluttet med de Ord: At han har sendt Bud til alle Præster under hans Bispedømme, at de næste Søndag skulle læse Messe. En Jacobiner, som paa Molie retheatret, ved Ordene: O. J menneske kierlige Lovgivere, i den saa almindelig yndede Sang: Folkets Opvækkelse, raabte: Den lader os mangle Brød, blev strax kastet paa Døren.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-04-11
Engeland. Siden Krigens Udbrud, har paa vor Børs endnu ei hersket saa ont et Lune som sidste 22de Martii, da den Efterretning var ankommen at Paqvetbaaden Kong George, som den 14de af seglede fra Curhaven, var optagen af Franskmændene. Dette er et følende Tab for den største Deel af vort Kiøbmandskab, da Paqvetbaaden havde Remisser om bord fra hele Tydskland, Jtalien, Rusland, og andre Egne. Af Vexlerne kan intet tabes, men det vil foraarsage en ubehagelig Standsning i Handelen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-04-11
Man anslaaer de reede Penge som fandtes paa Paqvetbaaden, til en halv Million Pund Sterling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-04-11
Alle Subalter Officeerer ved Søe- og Landetaten samt Præster, hvis aarlige Jndkomst er under 100 Pund er frie for at betale Haarpuder-Taxen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-04-11
Fra Livorno har man Efterretning af 18 Martii at i Søeslaget mellem den engelske og franske Flode som den 14de holdtes paa Høiden af Savona, crobrede Engelænderne 2 Franske Linieskibe. Ca fra paa 80 Kanoner og Censeur paa 74 Kanoner; derimod blev Masterne afskudt paa Courageur og Jlluster paa 74 Kanoner, og 2 andre Linieskibe blev meget beskadigede. Et engelsk Skib skal være gaaet til Grunde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-04-11
Fra det Brandenborgske berettes, at den 3 April bragte en Courier fra Grev Hardenberg i Basel den Efterretning at en Vaabenstilstand var sluttet mellem Preussen og Frankrig paa 6 Uger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-04-11
Fra Nederelven af 31 Martii. Den udspredt Efterretning at Freden alt var sluttet i Basel, har man endnu ingen Bekræftelse paa, men alle Beretninger stemme deri overeens at Freden imellem Preussen og Frankrig er næsten vis, og at man venter den og faae Dage afgjort. J Berlin ansees Freden som vis. Man taler der om, at en Vaabenstilstand virkelig er sluttet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-04-11
Adskilligt. Ved Slutningen af Febr. Maaned, var i Rigsoperationscassen kun 253601 Gul den i Forraad. Cassens Jndtægt i denne Termin var 2 Millioner 439139 Gulden, og dens Udgift var 2 Mil. 185538 Gulden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-04-11
De nyeste Breve fra Jtalien bekræfter Opdagelsen, af en Sammenrottelse i Neapel, som der har havt Sted imod Kongen. Gouverneuren Prinds af Medici tilligemed en udenlandsk Dame af høi Rang, skal deri være indviklet, der tillige med flere Personer ere bragte til Castellet i Garta. Der gaaer nu i Neapel stærke Patrouiller. J Rom skal og have været nye Uroligheder, mange Oprørere ere der arresterede, og de Militaire har Ordre, i Tilfælde at skyde med skarp blant Folket.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-04-11
Charette skal i Nantes ved sit aabne og enssidige Forhold erhverve sig alles Agtelse og Tiltroe, Han organiserer nu et Corps paa 5000 Mand, hvoriblant de 2000 er Ryttere, som foreenede med General Canclaux vil marschere imod Stoflet, der holder det saa kaldte Boccage besadt, som er den frugtbareste og utilgiengeligste Deel at det Land der ligger paa hin Side af Loiren, og slet ikke vil høre noget og Forliig. Ved sidste Samtale med Charette, svarede han meget kold. "Fordi du finder alting skiøndt, derfor finder jeg det ikke saaledes. Han reed bort i fuld Galop, og raabte: Kongen leve. Stoflet er en Mand, for hvem Krigslevnet er en Fornødenhed, hans Tid vil blive ham lang naar han ei kan slaaes. Han har været 16 Aar Grenadeer i Fransk Tieneste, derefter ved Skovvæsenet i Pfaltz, og ilede til Vendre, saasart han hørte at Uroelighederne udbrød der. Steeg Grad fra Grad, og da Talmont, Antichamp og la Roche Jaqvelin vare døde, blev han General. Han og Charette har aldrig got kunne forligtes sammen, da denne som Cavaleer, Godseier i Anjon og en Mand af Jndsigter ikke got kunne stemme overeens med ham, som hverken havde Opdragelse eller Kundskaber. Charette har aldrig været Chef for Rojalistarmeen, J Begyndelsen, af Opstanden, kommanderede han blot i sine Eiendomme, derpaa fik han en Division paa 2000 Mand, og efter Rojalisternes Nederlag i Bretagne, samlede han de overblevne af den slagne Arme. Stoflet og Sapinandhar bestandig commanderet særskildte Corps og meere været hinandens Rivaler end Colleger. General Sapinand er en ung velskabt Mand paa 26 Aar. Følgende Brev fra Danton til Dubois Crance, udsprederet Lys over Lyons skrækkelige Skjebne. Det er dateret den 21de Julii 1793. "Min kiere Collega, Da gende 10de August nærmer sig. Nu er det Tid at udføre et stort forehavende. Det hellige Bierg maae endelig seire. Du veed at Lyon, denne rige og stolte Stad, er vigtig til vore Hensigters Udførelse. Brug al den Magt som du har i Hænder, til at bringe Rebellerne i Lyon til Underkastelse. Maatte man end forlade Montblang, hvad siger det, om og Savoyerne bliver sluttet 2 og 2 sammen. Jngen Consideration. Jngen halv Forholdsregel! Det er engang Tid at vi skal herske. Vi maae for alting underkaste os denne stolte Stad, de andre vil da og falde os til Fode. Kan man ikke tvinge dem med Vaaben, saa maa den forvandles til Aske. Naar Bønderne skriger og spørger, hvem de skal sælge deres Levnetsmidler til, saa slig: de skal gaae til Constantinopel. Udspreed flittig Assignaterne; tæl dem ikke, ved Enden vil det altsammen finde sig. Danton.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-04-11
Bekiendtgiørelser. At Sognedegnen for Kragelund og Funder, Menigheder, i Hids Herred, Aarhuus Stift, Benjamin Kiersgaard er den 23de Martii sidstleden ved Døden afgangen, samt at 30te Dagen efter hans Død til Boets Aabning, Registering, og Vurdering, indfalder den 22de April førstkommende, det bliver herved af mig underskrevne, som constitueret til dette Skiftes Holdelse, i Stiftets offentlige Tidender bekiendtgjort, til Efterretning for de fraværende Arvinger, som jeg ikke ved enten hvor mange ere, eller hvor de opholder sig. Grønbek Præstegaard den 6te April 1795. A. Levring. Provst i Lysgaard Herred.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-04-11
Da jeg ikke, ved den over min Gaard er i Green laae den 19de November 1794 holte Auction, blev gjort noget antageligt Bud paa samme. Saa agter jeg førstkommende 5te Maj, uden flere Auctioners Holdelse at bortsælge bemelte min her i Greenaae tilhørende og beliggende Gaard, der bestaaer af 17 et halv Fag, 2 Etage Bygning og 67 et halv Fag een Etage, alt Muur og Bindingsværk, og paa 13 Fag nær Teglhængt. Gaar den er indrettet til Kiøbmands Brug, eller til Beboelse for en anden honet Familie, og er i Brandkassen assureret for 1860 Rdlr.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-04-11
J Gaarden er en Priviligeret Heste Mølle til Malt maaling, der ikke giver ubetydelige Jndtægter, og tæ ved Gaarden ligger en god Frugt= og Kiøkken=Hauge samt en anden Hauge som har været besaaet med Klever, og tæt uden for Frugt Haugen en indhegnet Eng, hvorpaa Aarlig kan avles omtrænt 4 a 6 Borger Læs Høe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-04-11
Samme Dag agter jeg og ved Auctionen at bortsælge 10 Tdr. 5 og en halv Skp. af det beste Sædeland her paa Greenaae Mark, saavelsom een tredie Part i en indhegnet Eng, beliggende tæt Sønden for Byen, hvorpaa kan avles aarlig omtrænt 8 a 10 Borger Læs Høe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-04-11
Skulle nogen finde Lyst til disse Eiendomme enten samlede eller separat, ville de behagelig tage samme i Øyesyn, da samme end og uden Auctionen, kan bekommes naar vedkommende Libhabere, forinden den bestemte Auctions=Dag, derom melder sig hos S. T. Hr. Kammerraad Behr her i Greenaae, eller hos undertegnede. Torbiørnsen. Morten Christensen Søebye, 28 Aar gammel, 63 Tommer høi, af Lægdet gamle No. 70 Søebye Sogn, gammel Calløe Amt, under Løbe No. 5 6, der uden Følgesæde har forladt sit Lægd, og efter Rygtet skal opholde sig i Holbech Sogn, Rougsøe Herred, men ikke efter Løfte beviist udi dette Lægd at være optaget, indkaldes herved engang for alle, at indfinde sig udi sit Lægd og at møde for den Respective Session i Hvilsagger den 6te Mai næst, om Morgenen Kl. 8 slet; i udeblivelses Tilfælde kan han selv tilskrive sig den deraf flydende Uleilighed; ligesom ikke formodes, vedkommende Sogne Præst, tager ham til Guds=Bord, førend Rigtigheds Foreviisning efter Anordninger. Clausholm den 7de April 1795. Paulsen. Paa største Lods=Eiers Vegne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-04-11
Mandagen den 4de Maji bliver ved offentlig Auction bortsolgt udi Lysgaard=Hidsherreders Tinghuus, om Eftermiddagen Klokken 2 Slet, et udi Seyling Sogn nye opbygget Boelsted, Biørnholt kaldet, som strax kan tiltrædes med en betydelig Eiendom og Tørvemoese. Huuset er bygget af got Eeg og Fyrre Tømmer med muurede Vægge af brændte Steen, Bagerovn, Skorsteen og 2de Kakkellovne. Den 4de Part af Kiøbesummen betales i Snapsting 1795 og Resten bliver staaende uopsagt i 4 Aar mod 3 pro Cento Rente. Allinggaard den 28de Martii 1795. Reinert. Forvalter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-04-11
Tirsdagen den 11te Mai førstkommende, om Formiddagen Klokken 12 slet, bliver ved offentlig Auction til den Høistbydende bortsolgt Linaae Kirke udi Schanderborg, Amt, Hartkorn 18 Tdr. 4 Skpr. og decimerende Hartkorn 122 Tdr. Kirken er for faae Aar siden af nye opbygget, deels repareret og i Stand sat. Med Kirken følger endeel Jord paa Flentsted, Mollerup og Linnaae Mark. Tienden for denne Sommer, er vel under Forpagtning, men kan mod den i Contracten bestemte Afgift 365 Rdr. hæves. Den 4de Part af Kiøbesummen betales 1796 udi Wiborg Omslag, og Resten til Snapsting 1797 med Renter 3 proCento. Conditionerne erfares paa Aucitonsstedet forbenævnte Dag hos Hr. Kiøbmand Hans Holm i Schanderborg. Allinggaard den 28de Martii 1795. Reinert. Forvalter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-04-11
Da det paa Ans Kroes Forpagtning ikke blev gjort fornøielig Bud, bliver samme med sine nye opførte Bygninger, deels af Grundmuur og Teglhængt, deels af Bindingsværk, med Skov og Eiendoms Privilegier af Kroehold og desuden at handle med grove Vahre, ved offentlig Auction opbuden og bortsolgt Onsdagen den 20de Mai førstkommende om Middagen Klokken 12 Slet paa Randers Raadstue. Yderligere Forklaring om Eiendommen findes forhen indført i Wiborg Samler og Aarhuus Aviser, med samme bliver først separat og siden samlet opbudet Kongensbroe med derved værende Huuse og liggende Eiendomme. Denne Broe er for faae Aar siden af nye opbygget. Sælgeren istandsætter denne Sommer, hvad der paa Rækværk og Buller maatte feile. Broen haver i Jndtægt p. p. 80 Tdr. Byg og Overfartspenge af Reisende. Over Broen er stærk Pasage og Jndtægten forøges, da Contribuenternes Antal ved Udparcelleringen tiltager. Den 4de Part af Kiøbesummen betales i Wiborg Omslag 1796 og Resten i Wiborg Snapsting 179. med 3 pro Cento Renter, Eiendommene tiltrædes strax. Allinggaard den 2den April 1795. Reinert. Forvalter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-04-11
Onsdagen den 20de Mai førstkommende, om Eftermiddagen Kl. 2 Slet, bliver paa Randers Raadstue ved offentlig Auction til den Høistbydende bortsolgt Windummølle, beliggende i Windum Sogn, Halds Amt med sine Bygninger og Jnventarium. Bygningerne ere i god Stand og Møllen med Mølleværket i afvigte Sommer af tørt Tømmer overmaade sufficant og stærk opbygget samt har god Maling. De Lysthavende behager inden Auctionen at besee Møllen og Eiendommene. Møllen tiltrædes strax og den fierde Part af Kiøbesummen betales i Wiborg, Snapsting 1796 og Resten i Wiborg Omslag 1797 med 3 pro Cento Rente. Allinggaard den 28de Martii 1795. Reinert. Forvalter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-04-15
Indenlandsk. Aarhuus. Den 14de April ankom den første Smak te fra Callundborg her til Byen, ført af Skipper Lars Hansen, med Passagerer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-04-15
At det har behaget Gud, efter nogen Tids Svaghed, men kun 2 Dages alvorlig Sygdom, den 7de i denne Maaned at bortkalde min elskelige Svigerfader, Herr Major Hans Christian von Moldrup, til Stamhuuset Westervig-Closter, har jeg herved den Ære at bekiendtgiøre for hans Velyndere og Venner, hvoraf han havde og fortiente mange; hvorfor jeg og desmeere er overbeviist om, at de tage Deel med Kone og mig i vor billige Sorg over denne eiegode og retskafne Mands tidlige Død. Thisted den 9de April 1795. Paa min Svogers og egne Vegne L. Thaagaard : Amtsforvalter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-04-15
Det har behaget den Almægtige at bortkalde fra mig d. 13de d. M. min høitelskte Datter Johanne Henriche Selmer i sit Alders 16de Aar efter nogle Ugers Gigtsmerter ; hvilket herved bekientgiøres for min Familie og Venner; overbeviist om, at enhver taget Deel i denne Sorg, saa tidlig at miste et haabefuld og got Barn, frabeder jeg mig det skriftlig bevidnet, da dette vilde fordoble min billige Sorg. Aarh. d. 15 Apr. 1795. Elisabeth sal. Selmer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-04-15
Prædikanterne paa Fredag. Domkirken Hr. Stiftspr. Jansen. Fruekirke Hr. Selmer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-04-15
Prædikanterne paa 2den Søndag efter Paaske. Froprædiken i Domkirken. Hr. Müller. Høimesse Aftensang. Domkirken Hr. Stiftspr. Jansen. Hr. Bechmann. Frue=Kirke Hr. Provst Bruun. Hr. Jahnsen, Hospitalskirken Hr. Jahnsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-04-15
Næstkommende Mandag skeer Jndlevering til agende Post a Kiøbenhavn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-04-15
Den 27de tiltraadte den nye Vice-Konge i Jrland, Grev Camden, sin Reise til Dublin. J forrige Aar har Franskmændene frataget os 860 Skibe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-04-15
Adskilligt. Den Forventede Bekræftelse paa Vaabenstilstandens Sluttelse, er ikke ankommen med de nyeste westphalske Breve. J Wesel var til den 5te April heller ikke noget desangaaende publiceret, men tvertimod befalingen fornyet, at omhugge alle ved denne Festning staaende Hekker. Der blev og i Emmerich gjort Forsvarsanstalter mod de der i Egnen sammentrukne Franskmænd.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-04-15
Det Emigrantkorps, som hidtil har staaet ved Helle og i Egnen deromkring, er nu kommen til Haar burg, 4050 Mand stærk, hvoraf den 6 Apr. 500 Husarer bleve indqvarterede hos Borgerne i Byen, der skal underholde dem med Spise og Drikke, de øvrige ligger i Bønderbyerne deromkring. Man formoder at de vil gaae over Buxtehude til Bremerlehe, for der at transporteres over til Engeland.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-04-15
Man melder fra Basel at Jacobinerne i de fleste Stæder i Frankrig ere undertrykkede. Det mildere Partie fegter imod dem med en Slags Stokke, der har Form af en Kile, som de kalder: Fredsdommere.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-04-15
Handelshusene Pesson og Ferreira i Lissabon har i Anledning af de overordentlige Statsudgifter, fore skudt Regieringen i Portugal 160 Millioner Reis, som et Laan. Det første 120 Millioner til 4 Procent og det sidste 20 Millioner uden Jnteresse. Sidi Aly Pacha, Usurpateur af Tripolis, er af de Tunesiske Tropper, som beleirede ham i det faste Slot i Tripolis, bleven nødt til at redde sig med Flugten. Han skibede sig ind med sine Tyrker og beste Sager, og kom, under Bedækkelse af 2 Neapolitanske Fregatter, kort.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-04-15
Bekiendtgiørelser. Mandagen den 4de Maji næstkommende, om Formiddagen Kl. 10 slæt, bliver paa Nissumgaard af dens bekiendte feede og frugtbærende Eiendomme, ved offentlig Auction, opbuden til Bortforpagtning, for indeværende Aars Afgrøde, nemlig : 1) En Grøden, af Parcellen No. 5, Folden kaldet, som efter bedste Classe er beregnet til over 33 Læs Høe. 2) Græs- og Høegrøden af Parcellen No. 6, næst indtil Giesing Mark beliggende, som har Pløieland omgesæhr til 34 a 36 Tdr. Kornsæd og Eng til 33 Læs Høe. 3) Eng=Grøden af Parcellen No. 7, næst indtil sidste Nommer, beregnet til over 33 Læs Høe, saa bliver og samme Tiid og Sted bortforpagtet, for dette og flere Aar, om antagelig Bud skeer, for det. 4) a. Kirkens Anpart, Korn- og Qvæg-Tiende af Ring Kloster Byes tiendeydende Hartkorn 2 5/8 Tdr. 7. Skpr. 3 Fdkr. tre fiortendeel Alb. b. Kongens Anpart dito Tiende af Jens Jørgensens, Gaard ibidem tiendeydende Hartkorn 7 Tdr. 3 Skp. 3 Fkr. 2 og en halv Alb. og c. Dito Tiende af det saa kaldede, Skaarup Byes Tammestrup Eiendomme, Hartkorn 4 Tdr. 3 Skpr. 1 Fkr. 2 tre fierding Alb. og endelig for det. 5) Den Skod=Tørveskier, som bemeldte 3de RissumgaardsParceller for dette Aar kan allade, da ingen videre Tørveskier i sammes Moeser for dette Aar siden kan faaes. Liebhaberne behager til Tiid og Sted, at møde, da Eiendommene som opbydes, ere bekiendte fortrinlig gode. Harief Mølle den 10de April 1795. Paa S. T. Auctions Rettens Vegne. N. Hofman. P. S. Det tiener og til behagelig Efterretning at inddemeldte Høegrøde, kan i forlangende Tilfælde, blive Huuset paa Nissumgaard den behøvende Tiid fra Jndavlingen af og næste Vinter. Hofmann.