JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-03-05
Denne Meddelelse i Aftenbladet foranledigede da Rahbek, (der baade havde udbredt Læsning og et fortroligt Bekjendtskab med hine Dages hi storia Specialissima, og som desuden med Glæde, ved enhver Leilighed, offrede vor Literaturs Heros en opmærksom Betragtning), til at nedskrive Følgende: Maaskee vil det ikke findes upassende om her, som et Tillæg til det i Aftenbladet No. 31 (1824) i Anledning af den politiske Kandestøber anførte de hamborgske indbyrdes Strigheder, og Raadets tiltagende Anseelse fra Kredstroppernes Jndqvartering af, her, udaf den bekjendte hamborgske Skribent Bormanns hamburgische Denkwurdigkeiten (2te Ausgade 1817 Hamburg) meddeles følgende, der ustridig vil tjene til at oplyse adskillige især i Stykkets første Acts sidste Scene henkastede hidhørende Allusioner.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-03-05
Blandede Efterretninger. Kunstner Forfængelighed. Alle Kunstnere have, med Følelsen af deres usædvanlige Talent, et lidet Anstrøg af Forfængelighed, hvilket man saa meget mere tilgiver dem, som denne Svaghed udsones ved Misundelse af dem, hvem Naturen har nægtet Kunstnergeniet. Jo mere beskeden derfor en Kunstner er, desto meere elskværdig fremstaaer han, og en Krands af Burgers Blomst Underskiøn pryder ham meer, end en Laurbærkrands.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-03-05
Det er en phychologisk mærkværdig Iagttagelse, at Skuespil Kunstnerne udmærke sig, fremfor mange andre Kunstnere, ved en latterlig Forfængelighed, og overtræffes maaskee kun af Sangere og Sangerinder, Dandsere og Dandserinder. Et høist talende Beviis paa en slig grændseløs Forfængelighed gav den berømte franske Skuespiller Baron, hvis egentlige Navn var Boyron, og som var en Søn af en Kiøbmand i Jssoudun. Han pleiede at sige om sig selv, man seer hvert Aarhundrede en Cæsaar, men der vil forgaae totusinde Aar, førend man atter faaer en Baron at see.) Baron var saa naragtig at troe, at han endnu som Olding var istand til, at spille en Ynglings og kraftig Mands Rolle med det samme Bifald som i sine yngre Aar. Saaledes spillede han Rodrigo i Cid i sit 65 Aar, og ved Verset: Je suis jenne, il est vrai, mais aur ames bien udes. La veleur nattend pas le nombre des annees brød Parterret ud i en lydelig Latter. Nogle Aar derefter kom han paa den ulykkelige Tanke at spille Hovedrollen i Britannicus. Han, en 7daarig Olding, udførte en Prinds, som neppe var voxen fra Barneklæderne. Alle Tilstedeværende loe og dette foraarsagede en ubehagelig Forstyrrelse. Baron følte aldeles ikke sit Misgreb, han traadte kjækt frem og sagde med et theatralsk Suk: "Utaknemmelige Publicum, Du forglemmer at jeg har opdraget Dig, og spillede sin Rolle tilende. Ludvig den 14de tilstod ham en aarlig Pension af 3000 Livres, men han vægrede sig *) Skuespildirecteur Døbbelin sagde med samme Anmasselse: "Der gives kun een Gud, een Friedrich og een Døbbelin. ved at modtage den, fordi Bestallingen begyndte saaledes: "Jeg bevilger Michael Boyron, kaldet Baron etc." (Meddeelt af 9. 4.) Epigram. (Efter Fru Lenneren.) Den Vei, som frem til Lykken gaaer, Den er jo trang, og steil og haard - Hvor har dog Claus paa nogle Aar Saa hastigt frem til Lykken løbet?" Hvad, løbet? – J far vild, forsand At løbe, saae han, ei gik an; Han ideligen kun har krøbet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-03-05
Simpler,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-03-05
Kjøbenhavns Børs, d. 4 Marts 1831. Hamburg 2 M. - a vista 213 Species 212. Specier solgtes til 12 Rbmk. 1s. Bank-Disconto 4 pCt. Norske Speciessedler 2 Rbd. Sdl. pr. 100 Specier Svenske Sedler 4 Rbs. Tegn. pr. Rdlr. Rigsgjeld. 81 1/2 Rbd. Sedl. 4 pCt. Kgl. Oblig. (u. R.) Dito over 2000 Rbd. Stk. Rbd. Sedler. Dito Dito. . . . . . . 79 1/2 i Banco.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-03-05
Nationalbank-Obligationer (af Laanet 4 Febr. 1820) 202 Rbd. r. S. Dito Dito. . . . . . i Sedler. 4 pCt. uopsigel. Rigsbkobl. Renter pr. 6 Januar 1004 r. S.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-03-05
6 pCt. norsk Laan ved Hambro & Søn, - i Banco. 4 pCt. nye norske Obligat. ved Dito lydende paa r. S. r. S. 4 pCt. Dito Dito. .M. 38 i Banco. 3 pCt. uopsig, norske Statsobligat. Rd. Vanco. 4 pCt. nye danske Obligationer 56 56 1/2 L. Sterl. i Sedler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-03-05
Asiatiske Compagnies Actier . .
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-03-06
(Af Skanderborg Amtsavis No. 118.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-03-06
J Viin, et Ordsprog lyder saaJndhyllet Sandhed er Derfor ved fulde Bægres Klang Skal Sandheds glade Jubelsang. 1. Idag høit tone her, : Thi leve, hvo, som Menneske, Jndseer sit Værd, sin Pligt, Af hvem en Krøbling, Arm, Forsagt Saagodt som hiin i bedre Dragt 2. Behandles broderligt: Den leve, som ei høied Knæ For Guld-Afguderne, Som et af ussel Fordeel lod Sig røre, at for Thronens Fod 1. Han løi og smigrede: Dog hvem hiint Vidne i hans Bryst Til Daad har aldrig kaldt; Hvo, som, naar Uskylds Klage bad, End slumre kunde dorsk og lad, 1. Gid dybt, ret dybt, han faldt: Den leve, som fra Fordom fri Og Dumheds Drømmespil, En Fiende af al Munkeaand, Fornuft, kun bærer dine Baand, 7. Din Talsmand være vil, Den leve, som har Retfærd kjær, Er uden Lovbud gjæv, Som krydrer Armods maare Kost, Mod sinest Nidding staaer paa Post, 1. Som knuser Rænkers Væv Den leve, af hvem Lægedom Forladte Syge faaer, Som, er en Træl af Pengeskriin, End tidt ved matte Stjerners Skin, 1. Til Armods Leie gaaer, : Dog dø, hvo hilder sunde Sands J Løgn og lumsk Bedrag! J dybest Afgrund synke ned Den Dommer, som maa ræddes ved 1. Sin Udaads Slange Nag : Den leve, som for Fædreland, Blodfanen svinger glad, Og, naar ham Seier, Frihed bød, Ved Uskylds Demantskjold kjæk, brød 1. De Fjenders tætte Rad: Den leve, som end haardere Mod Mørket kjæmpe maa, Som under vildt Korfæste-Raab Ei taber Hoved, Mod og Haab, 1. Hvem han end true saae, Ja, leve hver en Redelig, Enhver, hvis Aand er stærk En grundrig eller blodarm Mand, Af Adel eller Borgerstand, a. Naar Godt kun er hans Værk Tre.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-03-08
Nyeste Skilderi af : benhavn. Han Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Tirsdagen den 8 Marts 1831. 28 Aargang. No. 39. Forsendes, ifølge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-03-08
For Øjeblikket have de statistiske Data isærdeleshed Jnteresse, nemlig de af Forfatteren anstillede Sammenligninger med Rusland: Da det europæiske Ruslands hele Areal antages at være 66, 718 Mile, saa er Kongeriget Polen omtrent en 30. Deel af Caar-Herredømmet i Europa. J Militair-Tidenden blev fornylig Ruslands hele Areal i Europa angivet til 286 Mile, og Polen derved bragt i Beregning med 2,291 Mile. Efter denne Antagelse var Polen omtrent en 32 Del af det Hele. Sammenligne vi det med de selvstændige Riger, saa vil det finde en Plads, med Hensyn til Størrelsen, mellem Danmark (2,465 Mile) og begge Sicilierne (1947) J Mile. Det er altsaa, med Hensyn til Arealet, mellem to Stater det næststørste. Udstrække vi denne Paralel ogsaa paa Folkemængden, saa er dets Indbyggeres Antal næsten ligesaa stort som Sardiniens 4,180,000, eller som Bajerns, der beløber sig til over 4,080,000 Sjæle. Kaste vi ogsaa nogle Blik paa Befolkningens Tæthed, saa finde vi, at der i Aaret 1830 omtrent levede 1797 Mennesker i Kongeriget Polen paa Milen. En Standpunkt som stiller det ved Siden af Spanien, Portugal, Mecklenborg-Schwerin og Oldenborg. Komme vi endnu engang tilbage til det Forhold som det som Provindsial-Afdeling staaer i til Rusland, hvis Total-Folk=Kapital i og udenfor Europa bliver antaget at være 62,000,000, saa forholder sig Kongeriget Polens Befolkning til Ruslands i sin største Udstrækning som 1 til 15 1/2, eller der kommer paa en Polak mere end 15 Russer, men i Europa komme 9 Russer paa en Polak. Efter disse bemærkninger følge nu specielle Angivelser, over Befolkningens Fordeling saaledes: "Over Befolkningen meddele vi endnu den af forrige Statsraad og Generaldirectør over Forstvæsenet Greve Plater givne officielle Tabel 182778. Provindserne eller Voivodskaberne. Mennesker.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-03-08
Krakau. Sandomin. . . Kalisch. 572, 51 Lublin. Plock. Masovien. Augustovo. Podlachien
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-03-08
J alt 3850655 Efter en sildigere Folketælling udkom et Tal af 4,088,289 Mennesker. J fem Aar havde Folketallet havt en Tilvært af 8893 Mennesker. Af ovenangivne sidste Folketællings Totalbeløb boede i Stæderne. 887,592 Mennesker. paa Landet. 3,200,697 Provindsial-Afdelingerne Mosovien og Kalisch vare de meest befolkede og tyndest var Podlachiens Befolkning. Her boede kun 1,405 Mennesker, hist derimod 2,088 Mennesker paa Qvadratmilen. For Reisende findes nøjagtige Angivelser af Poststationerne, Underretninger om Mynt, Maal og Vægt, og forskiellige Notitser om Maaden at reise paa. (Sluttes i næste Nummer.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-03-08
Indenlandske Efterretninger. Det af Magister Lindberg udgivne bekjendte Skrift om Udfaldet af den sidste mod ham anlagte Sag i Anledning af hans foregaaende Angrebs Skrift mod Prof. Dr. Theol. Clausen, og sidstnævntes Skrift: "Den theologiske Partie-Aand etc. ere recenserede i Egbl. zur Hall. allg. Lit. Zeit. Jan. d. A. No. 8-10. Recensenten har med Klarhed fremstillet det Lindbergske Forhold, og med retmessig Harme udtalt sin Mening om samme, og om de høitravende og sejrstolte Udtryk hvormed Hr. M. Lindberg har falbudet sit Stridsskrift. J Anledning af Mag. Lindbergs Fortælling om, at han som følge af Sagen og af at han var under samme suspenderet ansøgte om Afskeed fra sin Post, som Lærer ved Metropolitanskolen, fortæller Recensenten en vigtig Omstændighed, som Magister Lindberg med Stiltienhed har forbigaaet; nemlig: at Rector ved Metropolitanskolen havde indgivet en Besværing over ham, af Jndhold, at han længe havde forsømt det ham overdragne Lærefag ved Skolen, og havde misbrugt den Tid, som han havde været pligtig at opofre for sine Disciple, til, i dets Sted at udarbeide i Læretimerne sit Stridsskrift, at Directionen for Universitetet og de lærde Skoler havde i den Anledning kaldet ham til Ansvar, og opfordret ham til Erklæring, men at han istedetfor at indgive samme (i det mindste er det ikke bekjendt, at det er skeet,) indgav Ansøgning om sin Afskeed. Denne Ansøgning, som Hr. Lindberg har ladet trykke maae altsaa ikke betragtes i det Lys, som Ansøgeren har villet give samme, som om den især motiveredes af Ømfindtlighed ved Tanken om at han ikke kunde være efter det passerede Lærer for Ungdommen. Recensenten bemærker fremdeles en Omstændighed, som viser med hvad Alvor man maa antage den at være meent, da det nemlig hedder, at Mag. L. er tilsinds at tage Andeel i Bestyrelsen af et Privat-Jnstitut.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-03-08
Sidste Løverdag d. 5 Marts var paa den kongl. Skydebane en Festlighed anstillet for Bestyrerne af Borgerdydsskolen i Kjøbenhavn Hr. Professor og R. af Dbr. Nielsen, af hans fordums Disciple. Adskillige Sange bleve afsjungne; deriblandt en græsk og en latinsk. Blandt de danske Sange var følgende: Vore Forældres Skaal! Man bliver gammel og stor og lang, Motto: Men glemmer aldrig sin Skolegang. Det er et gammelt Viisdoms-Ord: Ægteskab kun i Himlen stiftes; Følgelig Ingen paa vor Jord Uden dens Kongebrev tør giftes. 1. Hører da, Brødre, hvordan det gik, At vor Forældre hinanden fik.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-03-08
For en Snees Aar vor Moder var At kun en syg og fattig Enke; Vel et anseeligt Navn hun har, Eied dog Borde kun og Bænke. 2 Stakkelen vandred paa Gravens Rand, Ventede mindst en saadan Mand. Nøden var stor, – da kom Papa, Friede dristigt til vor Moder, Fik da, naturligviis, strax et Ja Himlen gav siden – raske Poder. Nu er hun trivelig, rund og rød, Glemt er den gamle Sorg og Nød. : Nys der et vindigt Rygte gik, At han sig separere vilde: Dog det blandt os ei Tiltro fik Det havde ogsaa været ilde Nei, kjær Moder, det Folk har drømt, Dertil han elsker Dig altfor ømt. Længe da lever end i Fryd Himlen, som før, Jer Pagt velsigne, Skienke Dig, elskede Borgerdyd, Gutter, som deres Fader ligne! Op, Børnlille, skjenk bredfuldt Maal! Drikker de kjære Forældres Skaal, i Jnstitutet for Metalarbeidere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-03-08
Af den udkomne Beretning om Jnstitutet for 1830, sees: At der siden Dets Stiftelse d. 11 Marts 1804, have 829 Personer nydt Underviisning i samme, nemlig, 678 Metalarbeidere, 69 andre Professionister og 82 Liebhabere, hvoriblandt 24 Elever (af hvilke 16 i Tegning) have i forskjellige Grader, siden 1828, viist mest Fremgang. (See Dagen N. 288 f. A.).
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-03-08
Jnstitutets Indtægt til de løbende Udgivter har været 501 Rbd. og Udgivten 397 Rbd. 32 s. altsaa et Overskud af 103 Rbd. 64 s. der er beregnet Jnstitutets Fond til Indtægt, som nu er, med hvad der ellers er indkommet til samme, 13, Rbd. 23 s. hvoraf 13,200 Rbd. i kongelige Obligationer som ere noterede paa Institutets Navn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-03-08
Det under 28de Januar 1825, paa vor allernaadigste Konges høie Fødselsdag, stiftede Reiseunderstøttelses=Fond for Metalarbeidere, er nu 957 Rbd. 78 s., hvoraf 900 Rbd. i kongelige Obligationer, som ere noterede paa Fondets Navn og Jnstitutets Præmiefond er 55 Rbd. Endvidere har Jnstitutet søgt at understøtte nogle Tegneskoler, som ere oprettede i Kjøbstæderne, for Haandværkere, af den ved sin Virksomhed heri udmærkede Landinspecteur Herr Major von Petersen i Rønne paa Bornholm og Malermester Hr. Bentzon i Marieboe; med Exemplarer af Landes Elementarværk i Tegnekunsten.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-03-08
Til Slutning anmærkes i Beretningen: At det ville være ønskeligt at flere af Landets Kjøbstæder, som ikke have Tegneskoler for Haandværkere, kunne faae saadanne oprettede. Det forenede Understyttelses Selskab havde ved 1830 Aars Udgang efter aflagt Regnskab i alt en Beholdning af 110,37. Rbd. deels Sølv, deels rede Sølv i forskjellige Statspapirer, og 8758 Rbd. rede Sølv, samt 202 Rbd. Sedler i rentefrie Obligationer, fra Medlemmer, som derpaa betale maanedlig Afdrag. Antallet af de i Aaret 1830 med Pensioner og Gratifikationer, understyttede Medlemmer var 295. De i samme Aar udbetalte Understyttelser vare r. S. S. og T. Rbd. tz. Rbd.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-03-08
Pensioner. . 826. Gratificationer. rentefrie Laan 4000.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-03-08
Kjøbenhavns Børs, d. 8 Marts 1831. Hamburg 2 M. - a vista 213 Species 212. Specier solgtes til 12 Rbmk. 11 1/2 s. Bank-Disconto 4 pCt. Norske Speciessedler 15, 158 Rbd. Sdl. pr. 100 Specier. Svenske Sedler. - Rbs. Tegn. pr. Rdlr. Rigsgjeld. 85 Rbd. Sedl. 4 pCt. Kgl. Oblig. (u. R.) Rbd. Sedler. Dito over 2000 Rbd. Stk. 793 i Banco. Dito Dito. Nationalbank=Obligationer. (af Laanet 4 Febr. 1820) 102 - Rbd. r. S. i Sedler. Dito Dito. . . . 108 4 pCt. uopsigel. Rigsbkobl. 100 100 1/2 r. S. Renter pr. 6 Januar 6 pCt. norsk Laan, 10 Fod i Banco. ved Hambro & Søn 4 pCt. nye norske Obligat. ved 98 98 1/2 r. S. Dito lydende paa r. S. 4 pCt. Dito Dito. . . 975, 38 i Banco 3 pCt. uopsig, norske Statsobligat. Rd. Banco. 4 pCt. nye danske Obligationer 57 58 L. Sterl. – i Sedler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-03-08
Asiatiske Compagnies Actier.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-03-10
Nyeste Skilderi af 5 Kjøbenhavn. avannananannanUdgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Torsdagen den 10 Marts 1831, 28 Aargang. No. 40. Forsendes, ifølge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Mere om Polen. (Sluttet. See forrige Nummer.) anangaaGjestgiverierne udgjør et ikke ubetydeligt Træk i et Lands Physionomie, og derefter optage vi en Notits om samme.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-03-10
Allerede ved en anden Leilighed omtalte vi, at Polakkernes bekjændte Gjestfrihed ikke har havt en ubetydelig Indflydelse paa dette Lands lige indtil nu meget slette Værtshuse, og de Beskrivelser, som de fleste Reisende give om dem ere kun lidet opbyggelige eller tiltrækkende. Endnu er en stor Deel af dem i Hænderne paa Jøderne; men med de betydelige Forandringer der ere foretagne med Vejene begynder ogsaa Gjestgiveriernes Tilstand at være anderledes. De Fremmedes Antal blev stedse større, og Gjæstfriheden maatte naturligviis som overalt formindske sig; derimod tiltog Søgningen til de bedre Gjestgiversteder og med den Antallet af dem. Hvad Levnetsmidlerne i Gjestgiverstederne angaaer, saa gjorde man allerede tidligere den Bemærkning, at tre Hovedfornødenheder for den velhavende Klasse af Reisende vare meget gode, nemlig: Viin, Kaffe og Hvedebrød. Naar man vilde have stærk Kaffe, maatte man forlange polsk Kaffe den svage Kaffe bliver kaldt tydsk Kaffe. Lige indtil Begyndelsen af dette Aarhundrede forbrugte Polen aarligen en stor Qvantitet ungersk Viin. Men efter forskjællige Franskmænds længere Besøg, træffer man den nu kun paa de Rigeres Bord, som bære omhyggelig Omsorg for at opbevare den i deres Kjældere. De geistlige Herrers Kjældere stode isærdeleshed i den Henseende i meget godt Nye. J andre Husholdninger og fornemmelig i Gjestgiverierne er den fyrige Ungar bleven fortrængt af den lette franske Vin, og den er bleven til en levende Handelsartikel. J de sidste Aarhundreder er ogsaa det engelske Øl og Porter bleven indført i alle store Stæder, som en meget yndet Drik. En Eiendommelighed ved Reiser i Polen, vedbliver, nemlig som forhen, den Omstændighed, at man stedse maa føre sin Seng med sig, kun i de større Stæder og i de bedre Gjestgiverier vilman i denne Henseende blive tilfredsstillet fra Værtens Side.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-03-10
Vi have ikke havt Leilighed til at prøve Forfatterens Bemærkninger og have ingen Tid, til at sammenligne hans Angivelser med de Kilder som han har fulgt. Saavidt der lader sig dømme af de indre Indicier, og efter den Maade og Behandling der er brugt ved Udarbeidelsen vækkes en gunstig Dom om den Flid og Nøiagtighed, hvormed Giernings-Sagerne ere sammenstillede. Denne Haandbog indeholder ingen politiske Raisonnements.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-03-10
Bidrag til Kritikens Historie i Danmark.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-03-10
(Af den Hempelske Avis) J den Jversenske Avis N. 28 har en Jndsender forlangt adskillige Oplysninger, i Anledning af den bielaske Komets Gienkomst i Aaret 1832. og hvorledes den vil præsentere sig." Alt for at berolige Gemytterne, da ellers Uvidenhed og Overtroe let kunne aarsage slemme Ting, m. m. Lod det sig nu endog gjøre, tilfredsstillende at besvare alle fremsatte Punkter, vilde det dog baade overskride Avisens Rum og forudsætte mere end almindelige Forkundskaber i de astronomiske Lære systemer. Altsaa blot for at trøste de muligt Allarmerede og modvirke utidig Ængstelighed, hvis en saadan virkelig endnu i vor Tid skulde gives, samt forebyggede slemme Ting, tillader jeg mig først at henvise til de Beretninger om denne Komet, som allerede findes meddeelte i disse Aviser, for Aar 1828. Saaledes hedder det i No. 29. at Kometen kommer Jordens Bane meget nær den 29 Octbr. 1832, hvorimod Jorden først den 30 Novbr. naaer det Punkt, som er Kometens Bane nærmest. Der er saaledes intet Sammenstød at befrygte, hvis blotte Mulighed for denne Komet kun indtræffer engang i hvert 2500 Aar. Og atter i Avisen No. 129 af samme Aargang S. 515, til Beroligelse for dem, som allerede begynde at skjælve for denne forventede Gjæst: at den ikke overskjærer Jordens Bane, men kun gaaer den forbi i en Frastand af 6,700 Mile. Endnu mindre er det at befrygte, at Kometen skulde støde sammen med Jorden selv, da dennes Bane eller aarlige Omreise er omtrent 130 Millioner Mile, og bemeldte Komet, naar den 1832. kommer Jorden nærmest, endnu vil være 8 Millioner geographiske Mile borte fra den.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-03-10
Af disse paa saakyndige Astronomers Beregninger grundede Data sees altsaa, hvor lidet det kan befrygtes, at Kometen 1832 (som fuldender sit Omløb i omtrent 3 3/4 Aar) skulde enten puffe til Jorden, eller denne vælte sig i dens Lys hylster, og hvor falsk Jndsenderens Forudsætning er: at "Man (hvilken Man?) angiver Kometens korteste Frastand fra Jorden den 29 Octbr. til 4000 Mile." Overalt er det en stor Feil, at forvexle Jorden selv med Jordbanen, som ovenfor er viist. Naar for Resten Indsenderen finder Gisningerne om Kometernes og deres Lyshylsters (hans eget Udtryk) Væsen kun en løs Tale, og absolut vil have bedre Besked herom, da kan der svares med hans egne Ord, hvo har været i denne Materie og kan fortælle Os dens Virkning?" Men aldeles ubeføiet er den Bebreidelse: "at Man ikke siger Os, om Planterne ei kunde virke paa Kometerne." Herom ere alle Astronomer for længe siden enige, og benævne disse Virkninger i Kunstsproget Perturbationer. Den omhandlede bielaske Komet, hvis Aphelium fra Solen falder imellem Jupiters og Saturns Baner, lider saaledes betydelige Rystelser af førstmeldte Konge=Planet, hvilke ved hvert Omløb enten forstørre eller formindske dens mindste Afstand fra Jordbanen. Jkke heller er det ganske umuligt, at denne Komet engang kan spadsere Os meget tæt forbi, ja vel endog berøre vor Jord med sin Dunstkreds, omendskjøndt Sandsynligheden af en virkelig Berørelse er yderst liden for ethvert Omløb. Allerede i Aaret 1825 var den kun dobbelt saa langt fra Jordbanen som Maanens største Afstand fra Jorden. Den har dertil en meget udstrakt Atmosphære, men kun en tilsyneladende og yderst liden Kjerne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-03-10
Af Forestaaende haaber jeg det indlysende, at det vilde være et lige saa anmassende Indgreb i Naturens lønlige Værksted, at nægte Muligheden, af en Komets Sammenstød med vor Jord i Tidernes Løb, som at ville forudsige sammes Virkning. Men derfor at overgive sig til ængstelig Frygt vilde være titusinde Gange urimeligere, end hvert Øieblik at skjælve for sin Dødstime, om hvis Komme Mennesket dog har en uendelig større Vished. S. Hempel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-03-10
Epistolariske Sjeldenheder. SaasnaadeDen berømte Digter Gome; – endskiøndt Kongens Kammertjener – havde alligevel Digternes almindelige Skjebne, at være fattig. hans Trang oversendte han Frantz i følgende lille Bønskrivt. Plaise an Roi, de me donner cent livres, Pour des livres et pour des vivres! De livres je me passerois; Mais de vivres je ne saurois. Wir hungern ach zwei Tage schon, Erbarmung, Brod! begann Zum reichen Prasser Lisimon, Ein blinder Bettelmann, Erbarmung, heulten Weib und Kind Der Prasser gab und schrie: Wie glücklich die Canaillen sind, Es hungert siel! En from Bondemands Ønske. Sognadig ist kein Mensch auf Erden Als unser König, sicherlich, Du lieber Gott, ich bitte Dich Ach las ihn unsern Amtmann werden!
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-03-10
Indenlandske Efterretninger. Ved Cirkulaire til samtlige Stiftamtmænd og Amtmænd har det Kongel. Danske Kancellie under 15 Febr. d. A. anmodet disse om, behageligst at ville indskjærpe samtlige Retsbetjente i deres Embedsdistrikt, at de i Henseende til ulovlig Brændeviinsbrænden ikke mindre, end i enhver anden, have med behørig Nidkjærhed at paatale Anordningernes Overtrædelse, og at de derhos ved Bekjendtgjørelse til Kirkestævne bør besørge de mod ulovlig Brændeviinsbrænden gieldende Lovbud bragte i Almuens Erindring. J Jndledningen til dette Circulaire hedder det: Kancelliet har Anledning til at antage, at vedkommende Retsbetjente i adskillige Egne i Jylland, om de end i andre Henseender ikke lade det mangle paa behørig Virksomhed i Politievæsenets Bestyrelse, dog, forsaavidt Forfølgning af ulovlig Brændeviinsbrænden betræffer, vise en Lunkenhed, der maa bidrage til at Landalmuen omsider nærer den Formening, at der for Tiden ikke agtes saa nøie paa Overholdelsen af de derhen hørende Anordninger, og i denne Forudsætning deels fortsætte deels begynde paa et saadant ulovligt Foretagende, som, naar det paa behørig Maade blev paatalt, snarere kunde ventes hæmmet.