Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1748-02-01
Stockholm, den 27 Septembr. 1747. Carl Frid. Piper. (L. S.) C. Threnpreis. (LS.) E. M.v. Nolken. (L. S. Carl G. Tessin. (LS.)A. Skutenhielm. (L. S.H. Cedercrentz. (L. S. J. F. de Rhod. (L. S.) Vi stadfæste og bekræfte derfor denne Tractat, som love og forsikkre ved vore Kongel. Ord, at den paa vores Side skal blive oprigtig holdet og efterkommet. Til ydermeere Stadfæstelse, have Vi dette egenhændig underskrevet, og med vores Kongel. Ses Stockholm, den 13 Decembr. 1747. ladet bekræfte. FRIDERICH. Et Brev fra en fornemme Mands Haand udi Paris. De haver gjort vel derudi, at de ikke haver haftet for som meget med at tage Lodder af det 30 Millioners Lotterie for kort Tid siden af Hoffet er bleven oprettet. De have Til nok Aar 1748. nok til paa saadan Maade at sætte deres Penge til. Man er nu først kommen til det 40000 Nummer, og de veed, at der fattes 60000, altsaa mangler endnu 8 Millioner, 500000 Livres. Dette er langt andet, end det store Haab, med hvilket man ved Lotteriets Begyndelse haver flatteret sig. Da var Tilløbet stort, men nu er Contoirerne gandske ledige. Jeg for min Person tilskriver det ingenlunde vores Ministerii Miscredit. Det synes, at Nationen haver fuldkommen Tillid og Fortroelighed til dem, men Penge allerne fattes overalt. J det øvrige veed man ikke hvad man skal tænke i dette Land, i det mindste er Mastrichts Beleyring ikke blot Pralerie, men i de første Dage af tilkommende Maaned vil denne Fæstning blive berendet, med mindre de Allieredes Anstalter ere saaledes beskaffne, at man derved vilde sætte sig i all for stor Fare. Det som imod Formodning opholder Marechallen af Sachsen her saa længe, ere de Depeches, som Hoffet forkort Tiid siden haver erholdet fra Madrit, hvis Jndhold aldeeles ikke kommer overeens med det Franske Ministern Ønske. Biskoppen af Rennes bemerker iblant andre Ting, at Hans Catholske Majestæt ikke syntes at have nogen Lyst, til at fortsætte Krigen i Jtalien med saa liden Nytte, og saa stor Misfornøyelse. Hr. von Caravajal havde givet ham at forstaae, at Hans Catholske Majestæt ansaae alt hvad Frankrige gjorde i Jtalien som en Sag, hvortil Frankrige var tvungen, for at conservere sine Conqveter i Nederlandene. Frankriges Opførsel indtil denne Tiid gav ingenlunde tilkiende, at man tog Don Philipps Etablissement og Spaniens Jnteresse til Hiertet. Frankrige havde trokket sin gandske Magt derhen og brugt den hvor man ikke havde forenet sig om at ville ved Vaaben forskaffe Don Philing et Etablissement. Udi Jtalien derimod, hvor saadant ved Overmagten lettelig kunde være satt i Værk, havde Frankrige ikkun for et Syns Skyld skikket saa mange Folk som behøvedes til at giøre det Wienske Hof paa den Side en Diversion, og der at holde Krigen ved Liige, paa det man desto bedre kunde drive paa Conqveterne i Nederlandene til Frankriges Fordeel For Februarii Maaned Aar 1748. deel allene. Hans Catholske Majestæt haver derfor aldrig vildet tage Deel udi Prætendentens Foretagende i Engelland, eftersom de deraf flydende Sviter vilde allerne falde ud til Frankriges Fordeel og Gloire for deres Vaaben, men have satt Spanien i umaadelige Omkostninger. Alt hvad han havde kundet forestille Hans Catholske Majestæt, for at overbevise Ham omdet Franske Hoffes og Ministerii oprigtige Jntention, havde dog ikke kundet bringe Kongen af Spanien og Hans heele Ministerium fra den engang fattede Meening, at Frankrige ved nærværende Krig søgte at giøre sig skadesløs udi Nederlandene, og førte Krigen udi Jtalien ikkun saa lunken, paa det Spanien skulde nødes til at blive bestandig indtil en almindelig FredSlutning. Biskoppen af Rennes sætter dette til, at Hr. de Caravajal havde sagt ham reent ud, at Hans Catholske Majestæt havde desmeere Aarsag ved Krigens Fortsættelse at blive koldsindig, eftersom Hans Allerchristeligste Majestæt henstillede blot for at bane des lettere Veyen for Freds-Forsamlingen til Aacken, Don Philipps Establissement paa den forestaaende Congrest at afgiøres, En saa uventelig Opførsel imellem Tvende Allierede, som skulde have et Øyemærke, gav noksom tilkiende, at Frankrige intet andet søgte, end at forskaffe sig en Fred, hvorudi Spanien ingen Deel kunde tage, med mindre et Establissement for Don Philipp blev satt i Præliminarierne, og som den fornemste Articul maatte tiene til Grund. J det øvrige havde Hans Catholske Majestæt fattet det Forsæt, at blive Neutral, dersom ikke det Franske Hol vilde stille Ham tilfreds, forandre sin Meening og Opførsel, og i Henseende til Jtalien og Don Philipps Establissement gribe Sagen for Alvor an. Alting er nu ved det Franske Hof i Bevægelse, og dette Svar haver været Hoved Aarsagen til at Vinter Expeditionen imod Holland er bleven opsatt.