JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-09-15
At den umyndige, halvvoxne Karl, hvis Opdragelse endnu ikke er fuldendt, holdes i en vis Tvang med Hensyn til Anvendelsen af sin Tid og Maaden at gjøre den frugtbringende, det er naturligt og billigt; men at en Karl maa givte sig naar han er 20 Aar gammel, bliver myndig over sin øvrige Eiendom, naar han er 25 Aar, men over sin Tid og Kraft først i en Alder af 28 Aar, dette forekommer os ubilligt. Rigtigst vilde vi ansee det at være, om een og samme Alder, f. Ex. 23 Aar, var fastsat for Opnaaelse af Myndighed i alle 3 Henseender.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-09-15
Jndenlandske Efterretninger. Fædrelandet har ved Optagelsen af Hr. Procurator Tidemands Berigtigelser til Artikelen "Retspleien paa Falster tilføiet følgende bemærkninger: "Da vi optoge Artiklen og Retspleien paa Falster, forekom de der fortalte Facta os af en saa oprørende Beskaffenhed, og den hele Historie syntes os saa utrolig at vi toge i Betænkning at offentliggjøre den, thi, skjøndt vi havde den fuldkomneste Tillid til vor Meddelers Troværdighed og Redelighed, nærede vi dog Frygt for, at en eller anden Omstændighed af Vigtighed skulde være bleven skjult for ham eller undgaaet hans Opmærksomhed, hvilket saa let kan hænde Trediemand, der staaer udenfor et indviklet juridisk Tilfælde. Det glæder os nu af ovenstaaende Jndlæg fra Procurator Tidemand, der maa antages, som Modpartiets Sagfører, at have fremstillet Etatsraad Friis's Sag i det fordeelagtigst mulige Lys, at erfare, at Meddelelsen i vort No 1972. ikke blot i alle Hovedpuncter er fuldkommen rigtig, men ogsaa vedgaaes af de Angrebne, og vi kunne derfor ikke see rettere, end at det er en meget slem Sag for Etatsr. Friis, der ingenlunde geraader ham til nogen Ære, og som uundgaalig vil blive ham en meget dyr Sag. Det indrømmes, at Etatsraad Friis har været vidende om Forpagtningens Overdragelse af Sodemann til Lietze, og dog har han ladet Sodemann tilbagekalde en Fuldmagt, som ifølge sin Beskaffenhed ikke kunde tilbagekaldes uden den anden Contrahents Samtykke, og det uagtet han var under Fallit, og dette var Etatsaad Friis bekjendt, ja uagtet denne vidste, at Lietze til Fallitboet, havde indgaaet Forpligtelser, naturligviis under Forudsætning af at Sodemann ikke kunde tilbagekalde Fuldmagten. Vi forstaae ikke, hvorledes Etatsraad Friis, paaberaabende sig et saa ugyldigt Document som Tilbagekaldelsen af en utilbagekaldelig Fuldmagt, har dristet sig til at forlange en Udkastelsesforretning, men endnu mindre kunne vi begribe, at en saa klog Mand, som Justitsraad Pontoppidan, har villet indlade sig paa Sligt, man kunde dog umuligt haabe, at en saadan Fremfærd vilde gaae upaatalt hen."
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-09-15
(Corresp.) Kjøbenhavn, den 13de September. Den i vor forrige Meddelelse berørte Modification af Fanereskriptet havde vi, efter "Flensb. Zeit." forstaaet saaledes, at den vel vilde have forbudt den moderne Anbringelse af de to slesvigske Løver inden det holsteenske Neldeblad, men derimod vilde have tilladt begge Vaabens Anbringelse hvert for sig, d. v. s. ved Siden af hinanden. Efter den officielle Meddelelse af det slesv.-holst lauenb. Cancellies Circulaire erfare vi imidlertid, at Modificationen kun gaaer ud paa at tilstede Brugen af hvert Hertugdømmes Vaaben særskilt uden Forbindelse med det andet. Dette er en væsentlig og interessant Forandring. Vi kalde den interessant, fordi den tillader at kaste et Blik, om end kun et svagt, ind i Regjeringens Anskuelser af Statsforholdene, om hvilke Folket hidtil forgiæves har anholdt om en bestemt Udtalelse. Det synes nemlig heraf at fremgaae, at Regjeringen betragter det danske Monarchie som sammensat af tre, eller vel fire souveraine Stater, Kongeriget Danmark, Hertugdømmet Slesvig, Hertugdømmet Holsteen og Hertugdømmet Lauenborg. Endskjøndt det nu ikke heraf fremgaaer, i hvilket Forhold Regjeringen vil have disse Stater betragtet at staae til hinanden, saa falder dog denne Anskuelse, hvad Slesvig angaaer, som vi nærmest ville holde os til, i Realiteten sammen med den Anskuelse, som Pressen altid har forfægtet; thi det er ikke andet end Bagvaskelse, hvad den slesv. holst. Presse paastaaer, og som den optimistiske Presse hertillands drøvtygger, at den danske nationale Presse vil have Slesvig gjort til dansk Provinds. Det er sagt og gjentaget indtil Kjedsommelighed, at man vil have Slesvig bevaret i de Forhold, hvori det blev sat ved Begivenhederne i 1721, altsaa som en selvstændig Statsdeel under den danske Krone, men hvad enten man nu kalder det saa, eller et souveraint Hertugdømme under den danske Krone, det kommer dog vel i Realiteten ud paa Et.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-09-15
Nykjøbing Skibsliste fra 13de til 15de September. Jnd klarerede: Jagten Den unge Diderik, Skipper L. Hansen, af Marstal fra Bandholm med Flyttegods.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-09-15
Udenlandske Efterretninger. Preussen. J Kölln har i denne Tid været en Historie paa Tapetet, som, ifald den var kommen til Udførelse, vilde have blevet til en sand Scandale. Under Dronning Victorias Nærværelse sammesteds havde hun skjænket 3,500 Rdlr. til Domkirkens Fuldendelse; men man havde ventet sig en ganske anden Gave af Storbrittaniens og Jrlands Beherskerinde, i hvis Stater, som det i Fordums Dage heed om de spanske Regenter, Solen aldrig gaaer ned. Dronning Victoria havde nu i det Hele taget, ved sin Ordknaphed og Mangel paa Enthusiasme for Konsten, ikke været saa heldig at behage Tydskerne, og hendes brittiske Følges stolte og afsluttede Væsen var man ligesaalidt tilfreds med. De Ultrafromme vilde derfor vide, at køllner Domkirken, som et papistisk Tempel, ikke havde behaget Anglicanerinden, og de Jndustrielle, som, trods alle Phraser om Handelsfrihed, indsee, at England dog i Grunden, lig en uhyre Mare, trykker og hæmmer den tydske Jndustries og det commercielle Livs frie Bevægelser, ere, som Følge deraf, skinsyge paa Englænderne og kunde nok ønske sig en Leilighed til at haane dem. Disse Folk bleve derfor enige om, at sammenskyde de 3,500 Rigsdaler, som Dronning Victoria havde skjænket deres Domkirke, og at sende hende dem tilbage med den høflige Anmodning: "at lade denne lille Skjærv tilflyde en eller anden anglicansk Kirke, som maatte trænge dertil." Sagen var dreven temmelig hemmelighedsfuldt, og man blev først opmærksom derpaa, da der i Bladene averteredes om Remisser paa London. Nogle hundrede Personer, som havde sammenskudt hiin Sum, vare netop den 2den Septbr. om Aftenen forsamlede i Dombygningsvennernes Locale, for at iværksætte Planen, og en Adresse var allerede udkastet, oplæst af en Skomager og modtaget med bifald, da en Politicommissair, med behørig Gensd'arme=Ledsagelse, traadte ind og forebyggede videre Daarskab ved at drive Forsamlingen fra hinanden. Hvad forøvrigt selve Gaven angaaer, da kunne 500 Pd. Sterl. til en fremmed Kirke ingenlunde ansees for ringe, naar Hs. Majestæt Dronning Victoria ikkun skjænkede det brandlidte Quebeck 200 Pd. Overhovedet bør man tage Hensyn til, at Englands Dronning ikke er nogen absolut Herskerinde, der efter Behag kan raade over Statens Kasse; men at hun maa afpasse sine Udgivter efter en forholdsviis ikke meget betydelig Civilliste. (Dronning Victoria befinder sig fortiden paa Tilbagereisen, ned ad Rhinen, hvorved hun formodentlig vil gjæste Fyrst Metternich paa hans Slot Johannisberg.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-09-15
Belgien. Den iaar i flere Lande saa stærkt om sig gribende Kartoffelsygdom har i Belgien vakt megen Bekymring og i to Ministerconseils har man eenstemmigen erkjendt Nødvendigheden af, under de nuværende Omstændigheder at maatte drage Omsorg for Befolkningens Subsistentsmidler. Man mener derfor, at der vil blive tilstedet toldfri Jndførsel af alle Levnetsmidler og at Udførselen af disse vil blive forbuden.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-09-15
Tyrkiet. Ministeren Riza Pascha er i denne Tid bleven styrtet. Det er Sultanens egen Broder der har været Ophavsmanden, idet han pludselig i Statsraadet opramsede en Masse af Forbrydelser, som Ministeren havde begaaet – han titulerede ham platud: Skurk. Sultanen vilde ikke rigtig fæste Liid til disse Beskyldninger, men da de bekræftedes af Fehti Achmeth Pascha, udbrød Sultanen paa orientalsk Maneer: "Hvorfor har dit gamle Skjæg, Fehtil aldrig sagt mig dette for, hvorpaa Fehti svarede: "fordi jeg aldrig kunde faae Audients uden at det unge Skjæg, Nizza, var tilstede." Gamle Skjæg, Fehti!" sagde nu Sultanen, "Sligt maa ikke skee i de kommende Dage, jeg afsætter det unge Skjæg, Riza, og forviser det med alle dets Haar til Trapezunt
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-09-15
AVERTISSEMENTS. Kragen raaber altid paa sit eget Navn, og Som man raaber i en Skov faaer man Svar. Tvende gamle Ordsprog.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-09-15
En anonym Jndsender, formodentlig den samme som i "Lollands-Posten" Nr. 102, ligeledes anonom gjorde det høittravende Udfald imod den af Landboforeningen til Hr. Etatsraad Bang indsendte Adresse, saavelsom ogsaa paa en vis Maade imod sine egne Bundsforvante, dem, som havde protesteret imod samme, har nu i samme Blad Nr. 106 forsøgt endyderligere at vise sin store Duelighed i Skrivekunsten, ved et lignende Udfald imod mig personlig. Til at Ulykke er dette Sidste af den Slags, at det ikke er Umagen værd, at svare den smukke Forfatter paa, eftersom det ikke er usandsynligt, at han i det Øieblik, da han har nedskreven det, har havt et Anfald af Delirium. Jeg kan derfor saameget roligere overlade upartiske Læsere at bedømme saavel hans som min Skrivemaade i denne Sag, som det endnu vil være Enhver i frisk Minde, hvo der er Angriberen. Jeg skal derfor blot tilføie, at jeg ligesaa lidt forstaaer Hovedindholdet af dette hans sidste Viisdoms Værk, som Meningen af det første, thi at der i Lollands-Posten" er indløben nogle flere smaa Trykfeil, end den, der alt i Nr. 106 er rettet, kan dog vel ikke give ham Ret til at erklære mig for tosset. Sagen er formodentlig den, at det gaaer Hr. Anonymus som saa mange Andre ham ligesindede, naar de mærke, at de have, hvad man kalder det, begaaet en Buk, troe de at staae sig bedst ved at vælte Grovheder af sig, og jeg erklærer derfor herved, at det er sidste Gang jeg i denne Sag skal værdige slige Personer, der ei tør være deres Navn bekjendt, at sætte Pen til Papiret, men gjerne lade dem more sig selv med, under Anonymitetens Skjul, at kaste Skarn paa Folk, om de hertil have Lyst – en Ære jeg sandelig ikke misunder dem – og hvem veed desuden, om de høre til den Classe Mennesker, der ere et Svar værd. Sæddinge, den 12te September 1845. Olesen. Vaurhall. Saafremt Veiret tillader det bliver førstkommende Torsdag Aften, den 18de September, stort Vaurhall samt opvartes med Musik i min Have. Nykjøbing, den 15de September 1845. J. Thomsen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-09-15
Aar 1845 den 2den September blev i den Kongelige LandsOver- samt Hof= og Stads=Ret i Kjøbenhavn afsagt Dom i Sagen Procurator Maag som Actor contra Tiltalte, Redacteuren af Bladet "Corsaren", forhenværende Contoirist N. L. S. Gram, og saaledes: kjendt for Ret: Tiltate, Redacteuren af Bladet Corsaren", forhenværende Contorist L. N. S. Gram, bør til Kjøbenhavns Fattigvæsens Hovedkasse bøde 300 Rbd. Sølv, samt være den i Forordningen af 27de September 1799 §. 20 fastsatte Censur undergiven i 2 Aar. Saa betaler han og alle af Actionen flydende Omkostninger, og deriblandt Salarium til Procuratorerne Maag og Cancelliraad Delbanco med 10 Rbd. til hver. Den idømte Mulct at udredes inden 15 Dage efter denne Doms lovlige Forkyndelse, og Dommen i det Hele at efterkommes under Adfærd efter Loven." Hvilket efter ovenmeldte Forordning herved bekjendtgjøres. Den Kongelige Lands-Over- samt Hof= og Stads=Rets Justits-Contoir i Kjøbenhavn, den 2den September 1845. Krüger.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-09-15
Kjöbenhavnsk Urtekramhandel i Nykjøbing paa Falster.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-09-15
At jeg i Løbet af indeværende Maaned agter at aabne en Urtekramhandel i Hr. Boghandler Berggreens Gaard paa Torvet, der vil være særdeles vel assorteret med reelle og gode Colonialvarer, og alle andre til dettte Fag hen hörende Delicatesser og Nødvendigheds-Artiler, samt at der, til Beqvemmelighed for Byens ærede Indvaanere og Omegnens Beboere, der pleie at forsyne dem med Urtekramvare fra Hovedstaden, i dette mit Etablissement vil blive fulgt de bedre kjöbenhavnske Udsalgsteders Priser, bebudes herved foreløbigen. Kjöbenhavn, den 10de September 1845. Lion Levison.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-09-15
Fede Faar og Slagteqvæg erholdes tilkjøbs i Vaalse Præstegaard.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-09-15
Auctioner. Løverdagen den 27de Septbr. førstkommende, Kl. 11. Formiddag, bliver formedelst Kjøb og Overtagelse af en større Eiendom, ved en eneste Auction, uden flere Auctioners Afholdelse til absolut Bortsalg opraabt: Hovedparcellen Valdemarskilde, beliggende en halvMiil fra Slagelse i Slagelse St. Petri Landsogn, Antvorskovs Birk, med tilliggende Jorder af Areal circa 190 Tdr. Land og af Hartkorn 9 Tdr. 4 Skpr. 2 Fdkr. 1 1/2 Album fri Hovedgaardstaxt. I Kjøbet medfølger hele den betydelige indavlede Høst saavelsom en stor Deel Besætning og Avlsredskaber. Til Gaarden hører en Vandmølle og tvende bortfæstede Boels steder. Den er særdeles smukt beliggende og afgiver i sin grundmurede, teglhængte Hovedbygning en beqvem og solid Bopæl. Besætningen bestaaer for Tiden af 50 Stkr. Qvægkreaturer, 9 Heste, 30 Faar. Jorderne indeholde Mærgel i Overflødighed, hvilken allerede er bleven benyttet til 2 af Gaardens Marker. De fortrinlige Enge afgive aarlig 120 a 130 Læs Høe. Auctionsconditionerne, der ere særdeles favorable for Kjøberen, ligge til Eftersyn paa Auctionsdirecteurens Contoir i Slagelse; paa Postgaardene i Slagelse, Ringsted, Roeskilde, Odense, Colding, Aalborg og Nykjøbing paa Falster, ligesom og paa Gaarden selv og hos Landsoverretsprocurator Nyholm i Kjøbenhavn, Frederiksberggaden No. 15, hos hvem enhver yderligere Oplysning kan erholdes. Gaarden paavises af Forvalter Carlsen. Auctionen afholdes paa Gaarden. Da det er Eierens Bestemmelse, absolut at afhænde Eiendommen, vil der blive meddeelt Tilslag, saafremt det Bud maatte opnaaes, som vil indeholdes i et til Auctionsdirecteuren. før Auctionen leveret forseglet Brev.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-09-15
Jndkaldelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-09-15
Enhver, som maatte have Noget at fordre i afgangne Organist Jørgen Peter Braases og efterlevende Enkes, Louise Frederikke Sophie født Krauses Bo, indkaldes herved, med tolv Ugers Varsel, at anmelde og bevise deres Fordringer for mig som Skifteforvalter. Nykjøbing paa Falster, den 13de September 1845. Møller.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-09-15
Adressecontoirets Commissionairer ere: Dhrr. Boghandler Thierry i Nakskov, Boghandler Giegengack i Mariebo, Boghandler Ravn i Stubbekjøbing, Postmester Tidemand i Rødby, Apotheker Grundtvig i Saxkjøbing, Postmester v. Staffeldt i Nysted og Færgeforpagter Arnkiel i Gaabense. Trykt i W. F. Laubs Enkes Bogtrykker.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-09-18
Lollands Falsters af Sufts Tidende. Udgivet af W. F. Laubs Enke i Nykjøbing. Redigeret af Chr. Jørgensen. No 114. Torsdagen den 18. September.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-09-18
Jndenlandske Efterretninger. Hs. Maj. Kongen har paa sin Reise i Holsteen, havt den Glæde, i Heiligenstedten at træffe sin Neven, Prinds Frederik af Hessen, der nys var arriveret dertil fra St. Petersborg. Denne unge Prinds", hedder det i en Skrivelse fra Jtzehoe af 7de ds., har et saa indtagende, elskværdigt Ydre, at man, ved at see ham, uvilkaarlig kommer til at antage, at Grunden til hans forrige, høie ægteskabelige Forbindelse snarere maa søges deri, end i politiske Hypotheser, der til Slutningen, maaskee dog ikke ere Andet, end politiske Kandestøberier.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-09-18
J Hs. Majestæts Følge ved Ankomsten til Heiligenstedten, befandt sig ogsaa Hs. Durchl. Prinds Statholderen. Et stort Portrait af Dronningen i heel Figur, violet Fløiel, som Hr. Gertner nylig har malet, skal være bestemt til en Foræring til Hs. Maj. Broder, Hertugen af Augustenborg, i Anledning af hans Sølvbryllupsfest, som feires idag, den 18de. Store Festligheder skulle paa denne og de følgende Dage finde Sted paa Augustenborg, hvortil Hr. Hertugen ikke alene har indbudet alle slesvigholsteenske Notabiliteter, men ogsaa sendt Jnvitationskort til en Mængde formuende og anseete Mænd i Danmark, især blandt Godseierclassen. Der skal ogsaa i den Anledning anstilles Folkeforlystelser paa Als, Sangforeningsoptog, Heste veddeløb osv. (Kbhpst.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-09-18
Efter at den mod Høiesteretsadvocat Lehmann, Capellan Helweg og Candidat Poulsen anlagte Generalfiskalsag var udprocederet fra de Tiltaltes Side, og Generalfiskalen derefter havde taget Anstand i 14 Dage, har denne nu i Løverdags repliceret og i Forbindelse hermed under 6te dennes tilskrevet Retten for at erholde et Forhør optaget. J denne Anledning udsatte Retten Sagen til den 16de ds., til Erhvervelse af de desidererede Oplysninger ved et af Rettens Criminelkamre. Hs. Exc. Geheimeraad Stemann, der ventedes til Kjøbenhavn i Fredags, ligger syg paa sit Herresæde, Valdbygaard af Podagra og Chiragra, og hans Tilbagekomst til Kbhvn, kan endnu ikke med Bestemthed for udsiges. (Fædrel.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-09-18
Ifølge Cancelliets Ordre bliver der nu i Viborg optaget Forhør i Anledning af det under Cand. Barfods Ophold sammesteds Passerede. Da Byens Politimester, Hr. Cancelliraad Selmer, har undslaaet sig herfor, er Herredsfogden i Lysgaard og Hids Herreder, Justitsraad Holm, beskikket til at optage disse Forhør Fra Klubberne i Viborg og Randers er der til Cancelliet indgivet Klager over Politiets Jndgreb i deres formeentlige Rettigheder, ved nemlig at forbyde Hr. Barfod at holde sine Foredrag sammesteds.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-09-18
Et ærværdigt Ægtepar i Odense, som igjennem ringe Kaar stedse har vidst at bevare Agtelse og Velvillie hos høie og lave Medborgere, Arbeidsmand Mads Olsen og Hustru, feirede i Torsdags sit Guldbryllup, i Kredsen af Børn og Børnebørn. De Læsere, der ere noget bekjendte med Odense, ville strax vide hvem Mads Olsen er, naar vi anføre, at det er den gamle Mand, med det venlige, fromme Ansigt, som man nu i en lang Række af Aar har seet at pudsle ved det smukke Anlæg paa Frue Kirkegaard, som skyldes afdøde Pastor Steenbuch. J 43 Aar har den Gamle syslet i Frue Præstegaard. Ligesom det gamle værdige Par stedse har stræbt, aldrig at falde det Offentlige til Byrde, saaledes vil dette forhaabentlig heller ikke skee i dets Livs Aften, da flere Velyndere af det, i Anledning af denne festlige Dag, ved en Jndsamling have søgt at sikkre det et tarveligt Udkomme, (O. Th. Av.) for Livstid.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-09-18
J Baaring, i Nærheden af Middelfart, blev af Politiet den 1ste de opdaget en Falskmøntner, der drev den tilsyneladende kun lidet indbringende Jndustrie, af Bly at eftergjøre de nye Fiirskillinger. Det skal have været et yderst simpelt Apparat, hvoraf han til dette Øiemed betjente sig, et Slags Støbeform, som han, for hver enkelt Skilling han støbte, dannede i Sand, desuagtet ere Producterne af hans Vindskibelighed istand til at skuffe Enhver, der ikke seer nøiere paa dem, end man i Almindelighed seer paa en Fiirskilling. Synderen gik forøvrigt strax til Bekjendelse, og paa Herredsfogdens Opfordring i det allerførste Forhør viste han sig villig til at aflægge Prøve paa sin Kunst. Det er hævet over al Tvivl, at Armod har gjort denne Stakkel til en Forbryder, og som Bidrag til Bedømmelsen af hans mentale Tilstand, kunde det maaskee fortjene at udhæves, at han paa Tilspørgsel om han ikke havde forsøgt at eftergjøre større Mønter, skal have svaret: at dertil havde han ikke Blo nok. (O. Th. Av.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-09-18
Grosserer Svitzer, der er i Besiddelse af et Dykker-Apparat, benytter dette for Tiden til, ved Hjælp af dertil indøvede Sømænd fra det nordlige Sjælland, at opfiske Sager fra "Prinds Christians" Vrag, der som bekjendt, blev sat paa Grund og brændt, under et overlegent engelsk Angreb i Foraaret 1808. Dykkeren kan arbeide 5 a 6 Timer under Vandet indtil en Dybde af henved 15 Favne, saa lang er Luftslangen; i nærværende Tilfælde arbeider han paa c. 4 Favnes Dybde og bevæger sig fra den ene Ende af Vraget til den anden, beskjæftiget med, ved Hjælp af Hugge- og BrækJern, at løsne de sammenrustede Sager. Han har i Løbet af et Par Maaneder optaget omtrent 14 12 og 18 pundige Kanoner, 1 a 2000 Stkr. Ballastiern, foruden adskillige Kugler &c. Desuden har en Skipper, Rasmussen (Møller), der seiler med et af Holmens Fartøier, opfisket adskillige Kanoner. Paa samme Kyst et fundet Vraget af et andet Orlogskib, hvis Navn er "Snarensvend, saavidt vides svensk der skal være forliist der under Frederik III. Paa Anholt Nev kan sees 3 Vrag, under Vandet, det ene har Steen ombord; man havde troet det var Marmor, men en Prøve viste at det kun var Sandsteen, hvorfor Forsøget med at opfiske deraf, opgaves. (Aftbl.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-09-18
Den i Holland og Belgien først udbrudte Kartoffel=Sygdom, som sammesteds for en stor Deel har ødelagt dette Aars Afgrøde af denne for de fattigere Classer uundværlige Frugt, udbreder sig nu hurtigt videre og videre, og har ikke alene hjemsøgt Westphalen og Hannover, men endog Holsteen og Slesvig. Fra Eiderstedt skrives saaledes under 8de ds.,at den der er udbrudt saavel paa Marskjorderne som ogsaa Genstegnen, navnlig ved Schwabstedt, hvor Kartofler især dyrkes. Den yttrer sig som en Slags Skimmel, der i mørke eller gule Pletter først viser sig paa Plantens Blade og derfra udbreder sig gjennem Stilkene ned til selve Frugten, der først faaer røde Pletter, som løsne Huden og snart trænge dybere ind i Knollen, hvis midterste Deel raadner, idet Meelstoffet ganske opløser sig. Blandt de forskjellige Midler, som anbefales derimod, er det virksomste vel strax, naar Pletterne paa Bladene komme tilsyne, at afmeie Planterne og bortskaffe dem fra Ageren. J Sygdommens hurtige Udbredelse turde der vel være Grund til at være opmærksom paa dens Kiendetegn saavel paa Øerne som i Jylland, J Holland har Regjeringen i Anledning af denne Misvært bestemt en Million Gylden til Jndkjøb at Korn og Kartofler i Landene ved Østersøen, for at udsælge samme til nedsat Priis til de fattigere Classer, og i Belgien har Regjeringen til samme Hensigt fra den 7de de provisorisk ophævet al Jndførselstold paa alle Kornarter, Bælgfrugter og Kartofler. Jkkedestomindre vil denne Misvæxt af et af de første Nødvendigheds producter for den fattigere Deel af den tætte Befolkning i hine Lande, uden Tvivl, fremkalde adskillige Bevægelser. Ogsaa i England har denne Plante-Sygdom viist sig og i Frankrig har den fra den belgiske Grændse udbredt sig indtil i Nærheden af Paris. (Kbhpst.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-09-18
En i Aarhuus den 10de de afholdt Licitation over 40,000 Tdr. Kartofler til dHrr. Viceconsul P. Herskinds og Kjøbmand Jensens Dampbrænderier, afgandet Resultat, at man havde tilbudt sig at levere strax til 7 Mk. pr. Td. og senere til 8 Mk. osv., hvilke Tilbud ikke antoges. Efterat, som en Følge af Fanerescriptet, de slesvigholsteenske Flag, som prydede Borgerforeningens Locale i Haderslev, ere blevne nedtagne, har man ifølge "Dannevirke efter Dr. Marcus's Foranstaltning faaet dem lithographerede og ophængte i Glas og Ramme. Under Billedet læses: Schleswigholstein meerumschlungen, Wanke nicht mein Vaterland."(Corresp.) Kjøbenhavn, den 16de September.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-09-18
Den berygtede saakaldte graae Mand har atter ladet høre fra sig, men er denne Gang strax bleven greben af Politiet, og det skal, mærkeligt nok, være den samme Person, en Malersvend, som tidligere har været under Tiltale for lignende Bedrifter, og nu nylig havde udstaaet sit Straffe, aar i Forbedringshuuset. (Da Personen skal have erklæret, at han ikke kan beherske den Tilbøielighed, der driver ham til sit Uvæsen, vilde det vel være rigtigt, at underkaste hans mentale Tilstand en Undersøgelse, som maaskee vilde lede til, at han blev taget i Forvaring paa Vidstrupgaard.)