Jyske Efterretninger, 1798-09-28
Constantinopet, den 25 August. Sidste Nat erholdt det Tyrkiske Ministerium vigtige Depescher, fra Paschaen af Rhodus. Han melder at forskiellige franske Fregatter vare ankomne til hans Øe, og at han strax, i Følge de tidligere erholde befalinger fra Storherren, havde confiskeret samme. Tillige berette Paschaen af Rhodus følgende: Den Engelske Admiral Nelson har igien uvemendes ladet sig tilsyne for Havnen ved Alexandrien, har sammesteds truffen den franske Flode og angreben enne med en overordentlig Hæftighed. Det franske Admiralskib, Orient, hvorpaa Buonaparte fordum befandt sig, paa 120 (efter andre paa 90 Kanoner) var efter denne Beret, ning formedelst Jlden fra det engelske Admiralskib, geraadet i Brand og bleven lagt i Aske, og Resten af den franske Fløde, som ikke kunne udvide sig, næsten ødelagt. De øvrige franske Fregatter som reddede sig i anden Søe, vidste ikke at Porten var fiendtlig findet mod Frankrige, og at Fiendtlighederne ligeledes allerede havde begynde. De ankom desangaaende i Havnen ved Øen Rhods for Anker, hvor de strax bleve confiskerede. Ved disse Fregatters Capitainer erholdt Paschaen af Rhedus den Efterretning om den Franske Flodes Ødelæggelse tillige med denne Begivenheds Hovedomstændigheder. Porten lod strax dende Efterretning bekjendtgiøre for de herværende frem 3 mede Ministre. J Dag erholdt den engelske Minister Hr. Spenser Smith Stadsastelse paa benævnte Efterretning. Hvad Aup apartes Armee angaaer, da har man her over samme, følgende Efterretning: Den da havde en Tidlang beholdt dens Stilling imellem Rosette og Cairo, men derpaa pludselig vendt sig tilbage. J Nærheden af denne Stad stødte denne paa Arabisk Corps af 20,000 Mand, meest Cavallerte lider Beyen Mustapas og 2 andre Beys Befaling. udal. Det kom til en hæftig Fægtning, og Araberne siger i deres Beretninger til Paschaen af Damas, at de havde tilbagedrevet Fienden som havde forliist anseelig, og derpaa havde gjort Halt nogle Mile fra Damtette. Disse Beretninger taler ikke om, hvorfor Buonaparte i Begyndelsen i Stedet for at fremrykke mod Bay ens Residents, strax saa langt var marscheret tilbage; men man vil her tildeels tilskrive samme det talrige Cavallerie, som bedækede Staden Cairo, deels Nidlens Oversvømmelse, der i denne Tid var stegen det høieste, og endeligen ogsaa de Besværligheder, hvilke de Franske fandt for at forskaffe sig Levnetsmidler paa en Tid, hvor saa mange Landeveie være bedækkede med Vand. Porten har ogsaa eragtet for tienlig, at tvinden Franske Charge d'Affaires, Borger Ruffin, med hans Tienestefolk ligesom i Arrest, at opholde sig i hans Boelig, og under hvad Foregivende det endog være maatte, ikke at gaae ud af samme. Den her sig befindende Franske have erholdt Ordre ikke hverken paa Gaderne eller offentlige Forsalingsstæder og Pladse, at lade sig see med National-Cocarde. De have ogsaa allerede aflagt Cocarden, af Frygt for at blive ilde mishandlet af Folket, som nu er yderst opbragt imod de Franske og disses Regiering. Tillige er den Franske Chaarge d'Affaires, i Følge en Jnstnuation fra Porten, bleven nødsaget til at nedtage den Franske Republiks Vaaben, hvilket befandt sig ved Jndgangen af hans Hotel. Næsten daglig holder her de Tyrkiske Ministre Statsforsamlinger og Corferenter med nogle fremmede Ministre, især med Gefandter fra Engelland og Rusland, som nu staaer deri stor Anseelse. Den Øterrigske Jnternuatius er en nu ikke bleven indbuden til disse Conferencer. De vist at der nu er et stort Allæger=Udkast paa ikket. Der arbeides meget ivrig paa den store Flødes Udrustning. Den vil med Ære lade sig see i Middelhapet, men pil vel sammesteds ikke finde nogen Fiende at bekrige.