Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-03-02
Egyptens Fremskridt i Cultur. ogsaaog I. Courier de Smyrne af 20 Decbr. indeholder følgende Brudstykke af et Værk, som Frue de St. Elme vil udgive under Titel: "La Contemporaine d'Egypte." Mohammed Alt Pascha i Egypten. Jeg tilstaaer at jeg var meget nysgierrig efter at see Paschaen, hvis store Egenskaber vore constitutionelle Blade vedvarende priste, og om hvem en af mine fortrolige Venner, en aandrig Mand, har forsikkret mig, at han endogsaa, og i Særdeleshed blandt Franske, er meget elskværdig Jeg var stedse af den Mening, at Fyrsterne bedømmes falskt i en Audients, hvor Alt forud er beregnet efter Etiquettens Love, hiin sørgelige og kolde Guddom, der udøver sin smagløse Indflydelse saavel under en Stammes Overhoveds Telt som over det orientalske Divan og i Paladserne i London, og St. James. Altsaa langt fra at tragte efter Æren af en Præsentation, der havde været saa let at erholde, foretrak jeg at iagttage Paschaen, naar han talede med andre, hellere end selv at tiltale denne Fyrste igjennem en Tolk. Jeg saae gandske i Nærheden Mahomed Alis fine aandfulde Ansigt, der paafaldende contrasterer i Sammenligning med den kolde og underdanige holdning af den ubevægelige Boghas. Denne Person, derer Paschaens Tolk og første Minister. Jeg saae megen Livlighed og Forstand i Udtrykkene, og selv Elskværdighed i hans Vendinger. Alt dette tabte sig i Drogmannens ærefrygtsfulde og iskolde Phlegma. Mahomed Ali er en god Fader: en Dag saae jeg ham med et godt Menneskes Naturlighed lege med en af sine smaae Sønner, hvilket kunde have givet Stof til en Sammenligning med den gode franske Kong Henriks Faderkjærlighed. Vor nuværende Consul, Herr Mimant der er ligesaameget udmærket som Literator, som for sin diplomatiske Duelighed, forsikkrede mig om, at Ali Paschaes almindelige Underholdning var meget aandrig, yndefuld og levende, men bemærkede for mig, at der gik meget tabt af dette ved Oversættelsen. Paschaen er stedse klædt med Smag og elegant Simpelhed. Naar han sidder, er hans Holdning som en til Æresbeviisninger vant musselmansk Fyrste, staaende og gaaende, som jeg har seet ham paa Krigsmarinens Værft, har denne Fyrste holdning som en høi fransk Militairperson, en Lethed i sine Manerer, som satte mig i Forundring og som behagede mig særdeles. Hvo som have læst mine Memoirer, veed, at den Kierlighed og Stolthed, som jeg nærer for Frankrig udgjør Aanden i min Tilværelse. Mohammed Ali modtager meget artigt alle Fremmede, der forestilles ham af Consulen; men naar det er Franske blander der sig deri en særdeles Jnteresse, jeg kunde næsten sige Venskab. Undertiden bemærkede jeg med de andre Consuler, et Udtryk af Kiedsomhed og Utaalmodighed paa Paschaens bevægelige Ansigt, isærdeleshed en Dag, da en af disse Herrer søgte at forklare Fyrsten, gjennem hvormange Hænder en Naal maatte gaae førend den var færdig. Man læste i Mohammeds Ansigt: "Saamange Arbeidere for en Naal, i mine Stater maae man ingen forfærdige; jeg lader hellere grave Kanaler og bygge Fregatter. II. At et eget Tidsskrift udkommer i Egyptens Hovedstad hører til vor Tids Histories Mærkværdigheder. En Skrivelse til Udgiveren af det parisiske Blad Globe indeholder derom følgende Oplysninger: "For omtrent ti Maaneder siden begyndte i Bulak, Cairo's Havn, Udgivelsen, af en Journal fra et Bogtrykkerie, som tilhører Vicekongen. Formatet er omtrent af den Størrelse, som vore (de franske) Dagblade førend de sidste Stempellove. Hver Side er deelt i to Spalter, af hvilke den ene har Efterretningerne i det tyrkiske, den anden i det arabiske Sprog. Det tyrkiske er i Egypten Sejrernes Sprog; det vil sige Regjeringens og de fornemste Stats-Embedsmænds det arabiske er de Overvundnes Sprog; nemlig Folkets og de ringere Betjentes. J Midten hæver sig en Pyramide med en bred Basis; til høire staaer en af de Palmetræer, som Linnee kalder Planterigets Fyrster, til venstre glimrer en Solskive, endnu halv skjult ved Spidsen af et antikt Monument. Foran paa Pyramiden staaer Tidsskriftets Titel, som ordret oversat er: Begivenheder i Caro. Over Pyramiden. Journalens Nr., ved begge Sider Maaneden og Aarstallet; derunder Barometer Iagttagelser. Jeg vil ikke, min Herre, trætte Dem med Opregnelser af alle de Efterretninger der læses i de hidtil udkomne Nr. af denne Journal; jeg giver blot nogle Uddrag, der kunne sætte Dem istand til at bedømme Foretagendets Vigtighed. Først maa vi da bemærke, at denne Journal indeholder Bekjendtgjørelser af Vicekongens Befalinger og Resolutioner; og de mærkværdigste Begivenheder i Provindserne; de offentlige Arbeider som skulle sættes i Værk, Krigskibes Bygning, Handelskibes Ankomst og Afgang, Forsøg til Indførelse af europæisk Jndustrie, man søger endog, at bringe Kundskab om fjerne Lande til almindelig Kundskab. Ved denne Journal erfare vi, at Mohammed-Ali har besluttet: at den franske Regningsmethode efter dobbelt Bogholderie skal for Fremtiden indføres, og at han har givet Betjenterne i Regningsfaget Midler i Hænde til at lære det; 2. at for Fremtiden skulle alle Regningsposter, Oppebørselsbetjeningerne (Seraf, forhen benævntes de Kascheffs) blot gives til Indfødte, af hvilken Sekt de end maatte være. Hidtil vare disse Poster blot besatte af Armenier, Jøder, Græker; alle Fremmede for Egyptens Grund. 3. I det Indre af Cairos Kastel opføres en vidtløftig Bygning, i hvilken Statsberegningsbøgerne skulle opbevares. Denne Stats=Arkiv=Bygnings Bekostning er omtrent 200,000 Franker. 4. J Caro oprettes en praktisk Administrationsskole, fra hvilken alle Memurs (Præsekter), og Moawyns (Underpræsekter, skulde tages. I Spidsen for denne Skole staaer en Direktør, som skal give Underviisning i Provinzialbestyrelsen; samt en Scheid ol Beled (en Stad- og Land-Foged), som skal give Underviisning i den praktiske Agerdyrkning, og i Provindsernes Agrikultur Statistik. - 5. Den 18de Dag i det forbigangne Aars Ramadan blev Gasbelysning forsøgt af en engelsk Ingenieur Gallois i hans Have, i Overværelse af mange fornemme Egypter, den engelske Vicekonsul, og forskjellige franske Familier, som i lang Tid have boet i Landet. J Tidsskriftet bemærkes, at Vicekongen lod denne offentlige Prøve foranstalte, for at vise sit Folk, hvorvidt den europæiske Industrie havde bragt det; og gjøre det de Fordele indlysende som de tilbyde andre Lande, der ere saa hældige at kunne drage Nytte af Opdagelser, som have kostet saa meget Studium og mange Penge. J Bladets Nr. 19 tilføjes: at dette Experiment opvakte almindelig Beundring hos alle Overværende; og at den engelske Ingenieur havde foreslaaet, at belyse Vicekongens Have i Schubra for 30000 Franker, Arbeide og Materialier indbegrebne. Et andet Nr., det 46de, leverer en meget mærkværdig statistisk Tabel om Arsenalet i Alexandria. Dette Arsenal har bestaaet i flere Aar, men for omtrent fem Maaneder siden er det bleven ganske omskabt, og bleven indrettet efter det franske Arsenals Form. Et Tillæg til et andet Nummer indeholder Priis tabeller over alle de Varer, der ere ankomne til Alexandria fra Storherrens Stater. De ere bestemte til at tjene som Grundlag for Oppebørselen af Toldafgifter. Disse Pristabeller blive almindeligen udkastede af Tolddirektøren i Alexandria, og alle de Nationers Varemæglere, der i denne Egenskab ere blevne anerkjendte af Lokaløvrigheden. J flere af disse Blade blive nævnte de Straffe, som ere overgaaede Embedsmænd af Militair- og Civilstanden; Handlingerne blive fortalte og Grundene for Straffene udviklede. En af samme melder omsider, at Dødsstraffene i Egypten ere afskaffede for alle Forbrydelser med Undtagelse af politiske, og for saadanne Tyverier som ere udøvede af Kopterne, der beklæde nogle af de vigtigste Stats-Embeder. Dødsstraffene ere end- ogsaa afskaffede for Mord og for den Forbrydelse at gjøre falske Mynter. I deres Sted træder Tvangsarbeide i Arsenalet i Alexandria paa ti, tyve, tredive Aar, eller paa Livstid. Hvilket indholdsrigt Stof til Betragtninger indeholde ikke saamange og interessante Efterretninger som Afrika leverer os! Dog dette Brev er allerede saa langt, at jeg maae indskrænke mig til Fortællerens Rolle, men hvad jeg endnu har at sige, er ikke mindre vigtigt og mærkværdigt. Forhen blev i Egypten Reclamationer, de Privates Klager, de fleste Tvistsager endogsaa Processerne paa Liv og Død forhandlede for Kiaja-Beis eller dens Domstol der er i Vicekongens Sted, som er dette Hofs første Minister, og egentlig i det Smaae det i Cairo, hvad Storvistren er i Konstantinopel. J vigtige Tilfælde refererte denne Minister til Paschaen, og paa denne Maade afgjortes ogsaa alle Stats- og Forvaltningsforretninger. J Aaret 1824 blev denne Orden i Tingene forandret; de øvrige Ministre og Generaldirectører og nogle af de høiere Embedsmænd, bleve sammenkaldte i det Øjemed at danne et Divan eller Raad for Vicekongen.