Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1826-06-05
Efter de liberale Blade kan han takke sin Fedme for, at han slap derfra med Livet, Stjernen derimod holder det for et reent Mirakel. J de Deputeredes Kammer holdt den geistlige Minister endog den 25 Mai, i Anledning af det kirkelige Budget, en lang Forsvarstale for Kongregationerne eller rettere Jesuiterne, hvorhos han angreb de borgerlige Ægteskaber; men fandt det dog næste Dag raadeligt, at tilbagekalde sine Udtryk som upassende. Jmidlertid følger den offentlige Mening sin egen Gang og forstærkes netop ved de Forsøg, som vare beregnede paa at nedbryde den. Jubilaums=Processionerne vandt kun lidet bifald, og jo andægtigere Man paa den ene Side anstiller sig, des friere yttrer Man sig paa den anden, hvorfor ikke blot Konstitutionel, Journal des Debats og Koureren, men selv den ortodoxe Stjerne er forbudt i de pavelige Noter. En Seier var imidlertid Ministrene forbeholdet i Grækersagen, som Jngen skal misunde dem, da Grev Nolailles den 23 Mai fremkom med det ædelmodige For slagt at bevilge en Sum af blot 300,000 Fr. til at løskjøbs Kristne Fanger af det tyrkiske Slaverie, og samme med stor Stemmefleerhed blev - forkastet. Emnet er for interessant og Følgerne muligt for vigtige, til at det Væsentligste ikke her skulde berøres. Grev Noailles gik ud fra den Sandhed, at Grækenlands Skjebne overalt vækker den inderligste Deeltagelse. Hofferne tænke kun paa at opretholde Freden og agte Tyrkens Legitimitet; Nationerne derimod ville Jntet have at bestille med i denne Religionens og Civilisationens Fiende. Saaledes opstaaer to modsatte Rettninger, medens Grækenland bli i ver et Offer for sine Fienders Barbarie. Man glemmer, hvad en udmærket Forfatter har sagt: at Tyrkerne kun have opslaaet deres Leir i Europa og ere forblevne her som en Pestbyld, hvorimod Religion og Civilisation uden Ophør protestere. Denne Krig kan ikke endes uden enten med de Kristnes eller Tyrkernes Undergang. Vil Manikke blande sig deri af Frygt for at bryde Freden, da betænke Man, at dette ikke er skeet ved St. James=Kabinettets Forhold til Sydamerika. Jngenlunde er Alt tabt med Missolunghi. Brand og Mord udryddede endnu ingen Nation. Af de Faldnes Blod fremspire. nye Helte. Den ottomanske Port styrter alligevel sammen. Hvor vilde den være uden Jbrahim, og hvor vilde Jbrahim være, hvis ikke kristne Flaader, havde staaet ham bi og Renegater fægtet ved hans Side? Dette er den Neutralitet, Man holder saahellig over, og hvis Offer Europa veed, at Grækenland er. Alligevel blive Kabinetterne ubevægelige For Aarhundreder siden vandt den pohlske Fyrste Europas Tak for sine Seire over Muselmændene, dem Kirken endnu festligholder. Hvo kan blive ligegyldig ved, at 60,000 Kristne ere adspredte som Slaver i Konstantinopel, Adrianopel og Egypten, eller at Man efter Chios Ødelæggelse kunde kjøbe en Kristen for en Dalers Penge, Kristneslavers Løsjøbelse er intet fiendtligt Skridt, men en Ære for Konge og Nation &c. Ham understøttede fornemmelig General Sebastiani og Hr. Hyde de Neufville. Den Første anførte, at Tyrkiets Deling alt er begyndt siden Bucharest freden 1812. Moldau og Wallachiet tilhøre saa godt som Rusland, Østerrig vil udvide sine Besiddelser i Croatien Engelland tilegne sig Øerne i Archipelagus, og Frankerig, blive ørkesløs Tilskuer. "Man lover Os Fred - saa lød den Andens Tale - men hvad ere de menneskelige Planer? Gud er stor og barmhiertig, men ogsaa retfærdig, og Ødelæggelseskrigen i Grækenland maa tidlig eller sildig fremkalde Himlens Hævn over det (udkristelige Europa. Missolunghi er faldet og Kiistne, Franske have bidraget dertil. Blod, Ruiner, Liig vidne nu om, at Korset ligger under; men seierrigt vil det atter hæve sig. Jntet Mere og revolutionaire Græker! De kjempe for den sande Gud og deres Frihed. Jntet meere om Tyrkernes Legitimitet, Kun den, som freder og skaber Folkets Held, kommer fra Himmelen, den, som røver og myrder, er en Helvedes Legitimitet. Hr. Dudon søgde derimod en ussel Colebritet i at optræde som Tyrkernes Forsvarer. Religions forskiel - sagde han, og havde havt Ret, hvis Talen havde været derom - er nu ingen Grund til Krig meere. Vil Man udrydde Tyrkerne, maa Man ogsaa udrydde Jo derne. De Penge, Man sammenskyder for Grækerne. ville i Søerøvernes Hænder blive brugte imod Frankerig o.s. fr. Tilsidst gjorde Finantsministeren Ende paa det Hele, ved at erklære det foreslagne Amendement sigten de til at sætte Splid imellem Nationernes og Kabinetternes Politik, med eet Ord: at sætte Alles imod Een Enestes Statskunst. De europæiske Kabinetter hane været ganske enige. Snart tør Man haabe en Ende paa de Lidelser, hvorover Man sukker (ja vel! naar alle Græker ere slagtede!) og Freden, hvorfor Kabinetterne ikke have været saa ligegyldige, som Oppositionstalerne synes at troe.