Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-05-24
alle rolige Borgere maatte paa Gaderne gjentage disse Ord og svinge med Tørklæderne eller Hattene. Corregidors Buste med en Strikke om Halsen trak de igjennem Gaderne, og hang det siden op De Franske bleve ved denne Leilighed ofte fornærmede. Storhertugen af Berg befalede General Grouchy at fyre med Cartætscher i Gaden d'Alcala, for at fordrive et Sammenløb af *) Et Slags Politiemester, der gaaer med opreis Stav igjennem Gaderne. 20,000 Mennesker, men Oprørerne flygtede ind i Husene, og fyrede ud af Vinduerne. De Franske stødte Dørene op og nedhuggede alt hvad de forefandt med Vaaben i Haanden eller skydende. Medens dette forefaldt begave Oprørerne sig til Arsenalet, for at bemægtige sig 28 Canoner og bevæbne sig med 10,000 Geværer, som fandtes derDe Franske rykkede med Stormskridt imod dem, og alt hvad der befandt sig i Arsenalet maatte springe over Klingen. En stor Deel Bønder vare indkaldte til denne Expedition fra Nabo-Landsbyerne, men da de saae, hvor hastig Mytteriet blev undertrykt, flygtede de ud paa Landet igjen. Ved Stadens forskjellige Udgange lurede Cavallerie paa dem, de bleve angrebne paa Slæt terne, og alle de, der fandtes med Vaaben i Hænderne, nedhuggede. – J den hele Affaire deeltog kun den Franske Garnison i Madrid, som bestaaer af 3000 Mand. Da man hørte Canonerne, blev der slaaet General-March, alle 5 Leire og Divisionerne marcherede med Stormskridt løs mod Madrid, men ved deres Ankomst var Alting igjen roligt. Man anslaaer de Franskes Tab til 25 Døde og 45 til 50 Saarede. Oprørerne mistede adskillige Tusinde. Regjerings-Juntaen befalede derpaa, at gjøre hele Staden vaabenløs. - Da Keiser Napoleon, erfarede hvad der var forefaldet, begav han sig strax til Kong Carl. Kongen besluttede paa Stedet at udnævne Storhertugen af Berg til General-Lieutenant over Kongeriget, og udfærdigede de dertil fornødne Patentbreve. Han lod derpaa Prindsen af Asturien kalde, og lod ham læse Storhertugens Brev angaaende de indtrufne Begivenheder. - Efter at have meddeelt disse Efterretninger leverer Moniteuren 1) Et Brev fra den Franske Keiser til Prindsen af Asturien, dat. d. 6 Maji, hvori det hedder: at Keiseren forlanger, at Fredsførsten skal forvises fra Spanien til Frankrige, hvor han tilbyder ham et Tilflugtsted; at, da Carl IV Tron=Frasigelse er skeet paa en Tid, Keiserens Armeer havde udbredt sig overalt i Spanien, kunde det synes i Europas og Efterverdenens Øine, at han blot havde afsendt saa mange Tropper for at styrte sin Allierede og sin Ven fra Tronen. Keiseren vil derfor lære nøiere at kjende Tron Frasigelsen, førend han kan erkjende den. Er den skeet frivillig og utvungen, saa vil han erkjende Prindsen for Konge af Spanien. 2) Et vidtløftigt Brev fra Carl IV til sin Søn Prindsen af Asturien, fuld af faderlige og opbyggelige Formanninger, men yderlig kjedsommeligt. Han forsikkrer deri, at Keiseren har erklæret ham, aldrig at erkjende Prindsen for Konge. 3) Et Brev fra Prindsen af Asturien til hans Fader, hvori han skriver at han for at aflægge et Beviis paa sin Kierlighed og Underkastelse, og opfylde den Begjering hans Fader gjentagne Gange har yttret, frasiger sig Kronen, til Gunst for Faderen.