JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-04-21
J det indsendte Stykke: Modbemærkninger angaaende den danske Armee, er indløben følgende Trykfeil: "Unter Alles mischen sie sich keck, Wie unter die Psaffen der Mausedreck." istedetfor Wie unter den Peffer der Mausedreck."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-04-21
Redigeres, trykkes og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-04-23
Torsdagen. den 23 April. med Brevposterne Den til Forsendelse. alene privilegerede Kongelig allernaadigst Vifts-Tidende. Aarhuus Fædrelandet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-04-23
Da den kongl. danske Ministerresident i Hamborg, Geheime-Legationsraad Bøckelmann, har faaet kongl. Tilladelse til at gjøre en Reise for sit Helbreds Skyld, saa er Grev Wilhelm v. Luckner, som hidtil har været ved det kgl. danske Gesandtskab i Berlin, ansat til, som Charge d'Affaires, midlertidigen af besørge Forretningerne, i hvilken Egenskab han er bleven anerkjendt af Senatet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-04-23
Cancelliet har ladet Sidsel Michels=Datter i Flade, Thisted Amt, tilstille 20 Rbd. r. Sølv, som Belønning fordi hun den 18de Jan, sidstl. havde med egen Livsfare reddet et Barn fra at drukne i en Leergrav. Det er mere end sandsynligt – hedder det i Khvns posten: at Landets Militairforfatning vil være en af de Gjenstande der blive bragt paa Bane i Stændernes Forsamling. Blandt de Puncter som Opmærksomheden især fortjener at henledes paa, nævnes: 1) Almindelig Værnepligt. 2) Hurtigere Avancement, passende Gagering. (Som Exempler paa, at den til Armeen hørende siddende Deel synes at være langt mere begunstiget med Gagering end den staaende anføres.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-04-23
at en Bataillonskommandeur ei engang er saa god gageret som en Contoirchef i GeneralkommissariatsCollegiet, og at en Stabskapitain har aarligen kun 24 Rbd. mere end Fyrbøderen i Collegiet.) 3) Reform i Krigsadministrationen (hvorved tales om det Urigtige i at sætte civile Mænd i Spidsen for Armeens Bestyrelse.) 4) Forandring med Uddeelingen af Gratificationer, &c. &c.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-04-23
Ved den Kirke-Concert som paa Langfredag skulde gives i Frue Kirke, glædede Musikens mange Dyrkere og Yndere i Khvn. sig især til Cherubinis store Messe, et af denne berømte Kirkekomponists skjønneste Værker, og Weyses Jule-Cantate, den sidste Kirkemusik, denne udmærkede Tonedigter har komponeret. J Mandags foredrog Hr. Jnstructeur Nielsen, Courriers berømte Tale, hvorved han i 1821 modsatte sig Regjeringens odiøse Forslag, ved Subskription i alle Frankrigs Communer at kjøbe Godset Cham bord til en Foræring for den da 6 Maaneder gamle Hertug af Bordeaux. Dette Mesterværk af klar og gribende Veltalenhed, krydret med den Forf. egne farkastiske Humor, i hvilket han med Sandhedens og Geniets forenede Kraft svang Svøben over det franske Aristokraties og især Hoffets Laster og Daarskaber, foredrog Hr. N. med en Simpelhed og et tørt Lune, som var af ypperlig Virkning og gandske stemte med Talens Caracteer. (Khousp.)(For denne Tale blev Courrier siden anklaget og dømt til Fængselstraf. Nogle Aar derefter (1825) blev han fundet myrdet i Nærheden af sit Opholdsted Verey, gjennemboret af 3 Kugler.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-04-23
Fra Slesvig yttres stor Sorg over den nittenaarige Louise Valentiners Dødsfald. Ved hendes Begravelse den 8de April om Morgenen yttrede sig den meest levende Deeltagelse, og et meget stort frivilligt Sørgefølge ledsagede hendes Liig til Graven, den elskværdige Hedengangnes Tab begrædtes af Moder og Søster, af hendes Forlovede, samt af Alle og Enhver som havde kjendt hende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-04-23
J Anledning af Professor Schumachers Afgang, fra den lærde Skole i Slesvig, hvis Rector han havde været i 33 Aar, var der i forrige Uge en stor Skolefest: der blev holdt flere Taler, blandt hvilke en af Primaneren Thaulow i alle Disciplenes Navn. Om Aftenen droge disse med Fakler og Musik i et høitideligt Tog gjennem Byens Gader, og bragte deres værdige høitelskede Lærer et jublende Hoch til Afsked.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-04-23
Hr. G. Reddelin fra Lübeck er paa Gjæstgivergaarden i Stege bleven frastiaalet sin Kuffert, hvori var blandt Andet af Værdie, flere hundrede Rigsbankdaler. Tabet angives for 12 a 1300 Rbd.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-04-23
Det Werlighske Skuespillerselskab har gjort megen Lykke i Thisted. Jfr. Falck var flere Gange bleven fremkaldt, navnlig for hendes udmærkede Spil som Lady For i Vor Tids Mennesker, og som: "Friedli i Haslidalen." Den 14de April var Selskabet afreist derfra til Hjørring.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-04-23
J Viborg Samler No. 50 formenes, at det ikke vil være uden Jnteresse at erfare de Betingelser, under hvilke Hr. Krigsraad Conradsen paa Nørlund, ene havde været at bevæge til at sælge en lysebruun Hingst, falden efter Tamerlan, for 500 Rbd. r. S., til det i Sønderherred ved Grenaae til den ægte danske Hesteraces Vedligeholdelse sammentraadte Jnteressentskab, da disse Betingelser saa tydeligen vise den Tillid, denne indsigtsfulde Mand sætter til sit Hestetillægs fortrinlige Egenskaber. Kjøberne maatte forpligte sig til, for Jndkjøbsprisen at tilbagelevere den kjøbte Hingst, hvis Sælgerens bekiendte Hingst Tamerlan skulde blive udygtig til Bedækning, hvorimod Hr. Krigsraad C. erklærte sig villig til atter at tage den solgte Hingst tilbage til hvilkensomhelst Tid Selskabet i de 3 første Aar muligen kunde forlange det; dog under betingelse af en Erstatning af 100 Rbd. for hvert Aar den var brugt til Bedækning. Det var at ønske – tilføies der: at ethvert Selskab, der vilde kjøbe fremmede Hingster til Hesteavlens Forædling, kunde erholde dem paa lignende Betingelser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-04-23
Da man haaber - hedder det fremdeles i samme Avis: at den ublandede danske Hesterace endnu har mange Venner og Forsvarere, saa formenes det at være Publikum kjært at erfare den Fremgang Hr. Krigsraad Conradsens Bestræbelser for Hesteavlens Fremme har havt i de faa Aar han har eiet Godset i Jylland. J de sidste 4 Aar er der sammesteds efter Hingsten Tamerlan og dens Afkom faldet henimod 400 Føl for Størstedelen lysebrune, hvilket noksom beviser, hvor meget en Hingst kan virke til Hesteavlens Forbedring eller ogsaa til dens Skade. Sit Stutterie har Hr. Conradsen ogsaa i den senere Tid udvidet ved f. A. at have tilkjøbt sig i graa Hingst af det kongl. Stutteries Race, til hvilken han nu har forskaffet sig 6 graae Følhopper, hvilket vistnok vil blive hans Godser til betydelig Fordeel, da Heste af dette Lød søges til høie Priser i Udlandet. Men hvad der maa glade meest er at erfare, at C. utrættelige Bestræbelser, uagtet al den Modstand han har fundet, dog endelig synes at finde den saalænge velfortjente Erkjendelse, idet Hingster fra hans Stutterie nu søges fra Jyllands forskjellige Egne. 10 a 12 lysebrune Hingstplage ere saaledes i de to sidste Aar solgte fra Nørlund. 4 af disse ere afgaaede til Egnen ved Veile, af hvilke der for den ene er budet 400 Rbd. r. S., uden at den kunde erholdes tilkjøbs, og har Conradsen i denne Tid solgt 24 Stkr. unge Godsheste til den samme Mand, som han kjøbte Tamerlan af i 1827, disse ere paa tvende nær kjøbte af hans Bønder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-04-23
Den forrige Eier af Liselund, Hr. Møller, har nylig kjøbt 4 Bøndergaarde og c. 800 Tdr. Land fortrinlig Skov i Nærheden af Rye for 14,000 Rbd., og Ørkloster Mølle i samme Egn for 3100 Rbd. Bemeldte Mølle kostede 12,600 Rd. i Aaret, Om nylig afdøde Catechet Lund i Randers hedder det blandt Andet i denne Byes Avis: "Han var en Ynder af Satiren, men ikke vilde han saare; thi hans Godmodighed afrundede stedse den Piil, et humoristisk Lunne stundom udsendte." – Hans Liig blev den 10de de ledsaget til Graven af en talrig, tildeels ubuden Skare af sine mange Venner. Foran det gik Børnene i den Afdødes Skole, for hvem han havde været en nidkjær Lærer og kjærlig Ven, Pigerne strøede Blomster fra Sørgehuset indtil Graven, hvor Hr. Pastor N. Kruse indviede den saa tidlig bortgangne elskelige Barndomsvens, Skolekammerats og Embedsbroders Støv til Gravens Hvile. Han blev jordet ved Siden af sin for nogle Aar siden afdøde Fader, Rector Lund.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-04-23
Ogsaa i Randers var Hr. Bagges Aftenunderholdning, i Mandags Aftes, stærkt besøgt, baade af Herrer og Damer. Allerede ved sin første Fremtrædelse blev han hilset med stormende Applaus, der ogsaa ledsagede næsten hvert enkelt Rummer han gav. At Auditoriet, endskjøndt jo vistnok imod god Orden, undertiden tillod sig at snakke lidt med, bragte ingenlunde Declamatoren ud af Concepterne. (Rd. Av.) Sit Declamatorium havde Hr. Bagge aabnet med en improviseret ret hjertelig Prolog til Randers By, hvor han engang har været bosat, eiet Huus og Gaard, havt mange bittre, og mange glade Dage." Dødsfald. Første resid. Capellan ved Holmens Kirke H. Michelsen, Dr. og Prof. Klingberg, Chr. Thorsøe, Stud. theol. Lorentzen, Enkefrue Kammerraadinde Olivarius, Handelsgartner Naumann, Naalemager Becker, Jnstitutbestyrer inde, C. Lassen, Slagter Friben, Madame Wyck, Sekond. Lieutn. i 2det Livregiment A. C. v. Wentzel, Vandmester, Hjorts to eneste Børn Thorvald og Vilhelm (af Skarlagensfeber) Alle i Khvn. H. P. Koefoed Jespersen paa Grønnebjerggaard. Bager Westphal i Birkerød. Præste Enke Mad. Holm i Corsøer. Garver Stahlfest i Lolland. Margrethe Bülow p. Skovlyst v. Svendborg. Sognedegn N. Hogh i Østrup. Enkemad. Søeborg f. Aarestrup i Viborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-04-23
Aarhuus. At Publikum ogsaa her paa skjønner det Müllerske Skuespillerselskabs umiskjendelige Flid og Stræben efter at gjøre sig fortjent til dets Bifald, sees af det talrige Besøg som enhver af dets Forestillinger har havt. J Aften spiller det sidstegang, og reiser herfra til Horsens.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-04-23
Jndsendt. J Aarhuus Stifts-Tidende Nr. 60 spørger en Anonym, med Hensyn til en af mig til et Jnteressentskab i SønderHerred solgt Hingst, om det som vist ikke med Bestemthed om nogen Hingst kan besvares; (ægte jydsk Race) ligesom Jnteressentskabet, der søgte ægte jydsk Race, vist ikke havde paatænkt, at det er en sand Umuelighed at kunne tilveiebringe nogen gandske paalidelig Attest for, at aldeles ingen Blanding i fjernere Tid har funden Sted; (desværre alt formeget.) For imidlertid at oplyse Spørgeren hvad denne Hingsangaaer, som bemeldte Jnteressentskabs Commissionairer have afkjøbt mig, bekjendtgjøres herved, at den er falden efter Hingsten Tamerlan, som jeg i Foraaret 1827 tilkjøbte mig af Hrr. Oützen til Solviggaard ved Tøndern, hvilken Hingst efter Sigende skal være tillagt paa Solberggaardpaa Als, og Moderen har jeg i sin Tid kjøbt af en Vognmand i Kjøbenhavn for 8 Rbd. S. og T.; om denne Hoppe nedstammer fra simpel sjællandsk eller ægte jydsk Race, er mig forøvrigt ubekiendt. Nørlund, den 21de April 1835. R. Conradsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-04-23
J No. 57 af denne Avis bekjendtgjør S. T. Hr. Jngwersen paa Wiuffgaard, at en Landmand i Haderslef Amt, hvis Navn kunde opgives om forlanges, eier 2de Plage faldne efter Fuldblodshingsten i Voiens og en god, sund og reen Hoppe, som han gjerne vil bortbytte for en af ham betegnet Laarig Hest, avlet efter en dansk Hingst.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-04-23
J Anledning heraf tilbyder jeg mig, dersom de ommeldte Plage ere sunde, og ikke tilbagesatte i Væxten, at opfylde det foreslagne Ønske, ved enten at forskaffe Manden den attraaede Laarige Hest, eller ogsaa at betale ham, efter en upartisk Taxation, Værdien af samme, eller hvilkensomhelst anden dansk Plag paa to Aar. Mandens Navn bedes behageligen opgivet, enten i næste No. eller i et Brev til mig med næste Post. Haderslef, den 18de April 1835. Thomsen, Herredsfoged. Ved Efterretningen og Peter Lorentzens Død. Atter tunge Budskab lød. Om en elsket Yndlings Død, Om en ædel Søn, som blegnede J sin Alders Vaar til Graven segned; Revet bort fra ømme Moders Hjerte; Hun som nu med navnløs Smerte Føler Savnet af de dyrebare Trende Som var Haab og Trøst og Alt for hende. Arme Moder, ja Din Sorg er stor, Dine Kjere som Du leved for paa Jord, Er nu borte, – borte? – ne! Trøst Dig, Dine Børn Du tabte ei. Skjøndt Du ikke meer dem seer Her paa Livets Vei. De gik foran ind i Evighed, Der vi sees igjen, i varig Fred,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-04-23
Bekjendtgjørelser. De Forældre der ønske deres Børn indskrevne i Fruesogns Borgerskole, ville behage at lade disse møde her paa Skolen førstkommende Løverdag den 25de April Formiddag Kl. 11, og medbringe de befalede Døbe og Vaccinationsattester. Fruesogns Borgerskole, den 23de April 1835.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-04-23
At Lars Eriksen og hans i Henseende til Bord og Seng fraskildte Hustrue Petrea Christine Eriksen født Løgstrup, fra Winding, have overgivet deres fælleds Boe til Skifterettens Behandling og at en Skiftesamling vil vorde afholdt paa mit Contoir Tirsdagen den 19de Mai næstkommende, Kl. 10 Formiddag, bekjendtgjøres herved i Overeensstemmelse med Placaten af 21de April 1834. Thyrsting og Wrads Herreders Contoir i Brædstrup, den 15de April 1835. Wittusen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-04-23
Efter Begjæring af Hr. Schucany og formedelst Bortforpagtning af Harlev Mølle, bliver sammesteds afholdt offentlig Auction Tirsdagen den 5te Mai førstkommende, Kl. 11 Formiddag, over 8 a 10 unge Køer, 16 fede Sviin til 8 a 10 Lpds. Vægt 10 a 12 magre Sviin, samt endeel Jnventarium. Lysthavende indbydes. Hasle &c. Herredscontoir, den 21de April 1835. Seidelin.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-04-23
Creditererne i Stervboerne efter følgende Afdøde herunder Jurisdictionen, nemlig: 1) Gjordemoder Madame Dorthe Marie Rasmussen, Enke efter forhen afgangne Tømmermand Jørgen Rasmussen, 2) Forhenværende Kjøbmand Hans Kold, 3) Smakskipper Hans Jversens Enke Magrethe Nielsdatter, 4) Tjenestepige Anne Johanne Pedersdatter, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, til at anmelde og legitimere deres havende Fordringer paa Boerne for undertegnede Skifteret. Aarhuus Skifteret, den 18de April 1835. Engelsted. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-04-23
En Bondegaard i Adslev Bye, der staaer for 2 Tdr. 4 Skpr. 3 Fdkr. Hartkorn, Eng, Skov og Tørvejord, og hvis aarlige Udsæd hidtil har været 5 a 6 Tdr. Rug, 7 a 8 Tdr. Byg og 12 a 13 Tdr. Havre, agtes underhaanden bortsolgt. Man behager at henvende sig til Eieren Anders Simonsen, der beboer Gaarden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-04-23
Ved Herschendsgaves Teglværk kan bestandig erholdes: Heelbrændte Muursteen for 10 Rbd.) Halvbrændte dito . . . . 6 – ) Alt pr. 1000 St. Gule og røde Gulvfliser, 20 –
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-04-23
Lyst St. Cr. Sukker, fr. Svedsker, gast. Saffran, norsk Kommen, og kjøbenhavnsk Punschextract, faaes billigt til videre Forhandling hos Chr. L. Schmidts Enke. Mode Journalerne for hele Aargangen 1833, bestaaende af 52 Hefter, ere af mig udlaante, til hvem kan ikke erindres, derfor bedes den, der maatte være i Besiddelse af samme, at tilbagesende mig dem snarest J. F. H. A. mulig. Nylig har forladt Pressen, Exorcismens
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-04-23
den tilforn ved Daaben brugte Djævlebesværgelses Historie i Danmark, med et Par Ord om dens Ret til paa ny at optages ved Siden af Diævleforsagelsen, J. L. Kohmann, Sognepræst til Tønning og Træden, faaes for 2 Mk. 8 s. heftet hos dHrr. Jessen og Warberg i Aarhuus, Fog i Horsens, Rosenkilde i Colding og Simonsen i Fredericia, samt hos mine øvrige Commissionairer i Jylland. Odense, den 11te April 1835. S. Hempel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-04-23
Fra Pressen er udkommet: Udsigt, Aarhuus Kjøbstads occonomiske Tilstand, ved Slutningen. Aaret 1833. Udgivet af Magistraten og de eligerede Borgere. Faaes hos Boghandler Jessen for 1 Mk. Tegn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-04-23
Redigeres, trykkes og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-04-24
No 90. 18de. den 24de April. Fredagen. Sa med Brevposterne. Den til Forsendelse. alene privilegerede Kongelig allernaadigst StiftsTidende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-04-24
Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-04-24
Nyheder fra Udlandet. Et skrækkeligt Vulkanudbrud har i Nærheden af San Salvador, ved det stille Hav, sidstl. 23de Jan. opslugt 14 Byer og Stæder, med næsten alle deres Jndvaanere.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-04-24
Franskmændene i Algier vare atter blevne slagne med et betydeligt Tab. Beduinerne havde forfulg dem lige til Algier, frataget dem nogle Kanoner, o. s. v. General Bro var bleven saaret, og hans Søn dræbt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-04-24
Portugal. Hertugen af Leuchtenbergs Lii blev den 31te Marts begravet med stor Pragt og dylRolighed. Det var iforveien, paa Dronningens Befaling, bleven aabnet, og det i Nærværelse af næster alle Hovedstadens Læger og Chirurger, blandt hvilke ogsaa endeel udenlandske, f. Ex. 4 engelske og 2 franske Chirurger, hvilke samtlige havde erklæret: at Prindsen tilforladeligt var død af en stærk Halsbetændelse Den derom udstædte Bulletin er meget detailleret, og underskrevet af 80 Personer. Af Frygt for Uroligheder var paa Begravelsesdagen den hele Garnison paa Benene, og alligevel vare Placater opslagne, hvor Hertugen af Palmella kaldtes en Giftblander. Om Aftenen vilde Pøbelen stormet hans Huus, men en Kavalleriekommando holdt Roligheden vedligge. Den afdøde Prinds var en af Europas rigeste Privatmænd. Allene af sine Eiendomme i Kirkestaten trak han en aarlig Rente af 60,000 Pd. St., og endnu langt betydeligere skulle de være af uhyre Capitaler han havde staaende i forskjellige andre Lande. – Om hans sidste Øieblik erfares endnu følgende: Om Fredagmorgen indsaae han selv den Fare hvori han befandt sig og forlangte Sakramentet. "Jeg føler - sagde han, at jeg snart maa døe, og jeg vilde dog saa gjerne levet, men jeg døer i Tillid til Gud og med en reen Samvittighed." Faa Øieblikke efter var han død. Man maatte med Magt rive Dronningen bort fra Liget, og Keiserinden, den Afdødes Søster, ligeledes. Krampagtig holdt hun fast paa Prindsens Haand, og søgte forgiæves at tælle den afdøde Arms Pulslag. Begge Fyrstinderne ere aldeles utrøstelige.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-04-24
Spanien. D. Carlos har ikke villet modtage den ham tilsendte brittiske Gesandt, eftersom han ikke vil vide af nogen Underhandling eller Underkastelse at sige. Grusomheden synes tvertimod at tiltage paa begge Sider, og Mina har udstædt en ny Proclamation, der i Haardhed endnu langt overgaaer hans sidste. Alle Fanger skulle nedskydes uden Pardon, alle Byer afbrændes hvor man har viist Fjenden mindste Gunst, o. s. v. Det modsatte Partie tager samme Hævn, saa Indbyggerne ere ulykkelige hvorledes de end bære dem ad. Midt i dette Barbarie frembyder Krigen i Spanien dog eet romantisk Træk Kommandeuren for det karlistiske Cavallerie, GeneralOdonnell, har opfordret en af Dronningens Cavalleriechefer, General Lopez, til en Kamp paa Klinger imellem et lige Antal Ryttere paa begge Sider. Don Lopez havde ikke allene modtaget denne Udfordring, men erklæret, at han vil indfinde sig paa Kamppladsen med 100 Ryttere færre end hans Modstander, hvorhos han i en Parolordre har anbefalet sine Ryttere denne Leilighed til at forevige deres Navne. Selv vil han være den Første, at aabne denne romantiske Kamp. - J Mallag a har været store Uroligheder, fremkaldte ved, at Gouverneuren havde forbudt at spille Riegohymnen ved en BorgergardistsBegravelse. Men Borgerne ændsede ikke Forbudet, hvisaarsag Gouverneuren lod Tropperne rykke ud imo dem, hvorover det kom til blodige Optrin, saa Gouverneuren maatte flygte, og Borgerne indsatte selv en Anden i hans Sted. Alle Nabobyerne vare parate til at staae Borgerne bi. Ogsaa i Saragossa er det gaaet uroligt til, i Anledning af at Erkebispen havde afsat en Cantor fordi han havde sjunget med ved en patriotisk Forestilling paa Stadens Theater. Folkemassen udstødte skrækkelige Trudsler mod Biskoppen, og stormede et Kloster, hvori 12 Munke bleve myrdede. – J Pampelona blev nylig offentlig henrettet to Geistlige: en Kapuziner som havde prædiket til Fordeel for D. Carlos, og en Præst, i hvis Kirke man havde fundet Geværer og Munition. De blev Begge skudte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-04-24
(Jfølge Privatberetninger havde Konstitutionens Tilhængere i Mallaga opkastet Barrikader, Erkebispen var flygtet bort fra Saragossa, og i flere store Stæder, endogsaa i Madrid, tegnede det til Uroligheder. J Hovedstaden var Militairet traadt under Vaaben, og der havdes Rygter om ubehagelige Optrin i Aranjuez.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-04-24
Engelland. Det synes at have store Vanskeligheder med at faae et nyt Ministerium istand. J flere Dage havde Kongen holdt lange Konferentser med Mænd som skulde give ham gode Raad. Nu hed det for Vist, at Lord Melbourne, der var Medlem af det næstsidste Ministerium, havde faaet det Hverv at arrangere et nyt, og selv at træde i Spidsen derfor som første Skatkammerlord. Som Følge deraf vrimlede nu de offentlige Blade af alle Farver med Gisninger om det nye Ministerium formodentlige Sammensætning: ethvert ønsker naturligviis af sit Partie. Alle maa dog tilstaae, at R. Peel er en udmærket dygtig Mand, og selv Almuen erkjender dette paa en Maade. Samme Aften f. Ex. han havde resigneret, blev der, ved hans Udtrædelse af Underhuset, vederfaret ham en Ære, som maa have været ham meget behagelig, da den skete efter et øieblikkeligt Jndtryk: Dahan traadte ud havde Nogle af Pøbelen pebet ad ham, men strax havde endeel agtværdige Personer omringet ham og med et enthusiastisk Hurra fulgt ham hjem. Begeistringen havde snart meddeelt sig det omkringstaaende Folk og bifaldsraabet blev almindeligt. En Sioner var steget op paa en Lygtepæl og havde tilraabt Folket: at skjøndt Sir Robert og han ikke havde gandske eens politiske Anskuelser, saa maatte han dog tilstaae, at Sir R. er en forbandet rask Karl, der har givet sine stærkere Modstandere nok at bestille, og har viist, at han har ægte engelsk Mod og Hjerte, hvorfor han fortjener et Allemands-Hurra." – Derimod harde man i adskillige Provindsbyer feiret Toryministeriets Afgang med Kanonskud og Klokkeringning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-04-24
Sverrig. Den svenske Regjering har foretaget en gjennemgribende Reform ved at paabyde, at offentlige Indretninger og Autoriteter maa herefter ikke for Statens Midler holde andre Blade end Statstidenden, undtagen med dertil erhvervet speciel Tilladelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-04-24
Ogsaa Nya Aftonbladet var nu bleven konfiskeret og forbudt. Men allerede var i dets Sted igjen udkommet et nyt Blad, under Titel af: "Det nyare Afton blad."