JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-01-24
Conventens Dagbøger bevise, at det Forhold, som Petion, Mannel, Brissot, Guadet, Gensonne og andre iagttage i dette Tidsrum, gik ud paa at indføre Orden i Tingene, Lemfældighed og fornuftige Forholdsregter, hvori de af Ministeren Roland eftertrykkelig bleve understyttede, en Mand, som ingen anden Plet havde, end at være udvalgt til Minister i Jacobinernes Skiød af anden Epoche, paa hvis Retskaffenhed, utrættelige Virksomhed og Standhaftighed utallige og overtydende Beviis haves, derimod feile aldeles Beviis paa det Forræderie og Hyklerie, hvorfor Jacobinerne beskylde ham. Da Roland ikke formaaede at standse det sig stedse meere udbredende Mord= og Rov=System, saa tog han Afskeed, og satte mod sine, med al Magt forsynede, Fiender sin Uskyldighed, som de, ved hans Ophold i nogle Maaneder som Privatmand i Paris, ikke vovede at angribe uden ved Declamationer. Men dette Forbund af de Modereerte var nu alt for svagt, da deres Modstandere havde den heele Masse af Folket paa deres Side tillimed den nedrigste Pøbel, som smigredes ved det afsindige Ligheds=System, hvis Grændser de Buxeløse selv, under Fortsættelsen af deres Handlinger, endnu ikke kiendte. Dog deres Anførere viisde dem snart, at man med de Rige maatte deele deres Eiendom; derfra de aftvungne og modvillige Confiscationer, de ustraffede Plyndringer og utallige Decrete, som sig tede til at fornærme rige Privatpersoners Eiendom. Men da alt dette endnu ikke kunde mætte det millionhovede Uhyre, Sansculotte, saa maatte Arreteringer og Henrettelser formeeres. En rig Mand, uden Hensigt til hans betalte Contributioner, patriotiske Gaver og øvrige Levnet, behandledes som en Aristokrat, og enhver Velhavende i det mindste som en Mistænkelig. Følgerne af disse Forholdsregler vare rigtig udregnede. Den Modigste skielvede nu, thi her gialdt intet Beviis for hans Uskyldighed; hans Forbrydelse var unægtelig; han have de Formue, Frygten tvang Tusende til at flye og lade deres Familier blive tilbage; men nu bleve disse strax stemplede som Emigreerte, de ulykkelige Koner og Børn anholdte, og deres Formue confiskeret. Hvor, som i mindste Maade dadlede dette Forhold, blev strax udskreget for en Aristokrat, som f. Ex. Jndbyggerne i den nærved Paris liggende Stad, Beauvais, hvilke da de i October dette Aar (1793) ikke vilde lade deres Koner og Døttre skænde af de parisiske Revolutions=Soldater, men gjorde Modstand, bleve i Conventen behandlede som Aristokrater, og Forrædere.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-01-24
Det var at formode, at de gode Borgere, som i Provintserne endnu havde nogen Følelse af Ret og Uret, og ansaae en ædel Handling, ikke med samme Øine, som et Mord, vilde med Afskye betragte det parisiske Rov=System. Dette skeete ogsaa, og Repræsentanterne af Bordeaux, Marseille, Lyon, Rennes, samt andre store og mindre Stæder, erklærede dette i Conventen. Andre toge deres Partie, og saaledes opstod en Majoritæt, men denne maatte vige for Minoritæten. Anarchiets Fiender, erklærede nu reent ud i Conventen, at de ikke vare frie. Dette var Signal for Jacobinerne til at beslutte disse Repræsentanteres Undergang, en Plan, som og ved den saa kaldte Revolution af 31de Maji 1793 virkelig blev fuldbyrdet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-01-24
Det er merkværdigt, at alle de Deputerede, hvis Fængsling da blev besluttet, vare vel intet mindre end store, men dog udmærkede Mænd, og de eneste i Conventen, som endnu besadde Talenter og Jndsigter. De havde samtligen viist sig meget ofte som Tallere, og vare følgelig ikke ubekiendte for Nationen. For altsaa at erlange Folkets Samtykke til dette voldsomme Foretagende, havde Jacobinerne alt længe i deres Clubbe og Biergtidender, udskreget disse Mænd som hemmelige Aristokrater og Forrædere, og det behaarede Folk, der var vant til at lade sig trække omkring, som Biørnen, troede det. Saaledes bleve Roland, Petion, Vergniand, Guadet, Brissot og andre ivrige Frieheds=Venner, fremstillede og forfulgde, som Rojalister, fordi de streed imod Anarchiet; et Foregivende, som i hvor latterligt det end var, dog sik Jndpas hos den parisiske Pøbel, ja fandt endog i Tydske land Troeværdighed hos mange i Sagerne ukyndige Personer. De forbundne Modererte, eller saa kaldte Sammensvorne, vare Fordeeralister, fordi de ikke saae noget andet Middel for sig til Frankerigs Redning, end Foederalismus. Det et urimeligt at indbilde sig, at en Konge hørde med til deres Plan. Disse, endskiønt i Paris exacobiniserte, Mænd stode dog immer i Anseelse hos Nationen, og kunde derfor i en frie Stat giøre sig Haab om de høieste Æresposter og Værdigheder; et Haab, som under en Konge, om endog denne blev af dem sat paa Thronen, ikke kunde have Sted. Hoffet var for dem alle en ubekiendt Himmelegn, og ingen af dem, Roland undtagen, havde Talenter til en Ministerpost. Som Senatorer havde de Ære og en ubegrændset Prospect for sig, hvilken under en indskrænket Monarch ganske forsvandt, og under en uindskrænket viisde dem deres Rettersted. Først havde man maattet bevise, at disse Mænd havde tabt deres Forstand, førend man fremstillede dem, som svorne Rojalister. Men den blinde Pøbel i Paris betragtede dem stedse i dette Lys, fordi de satte sig imod Anarchiet, det er RovSystemmet, eller Sanseulotteriet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-01-24
Man taler om Englands Guld og om dets Virkninger, men man tænker ikke paa Assignat=Fabrikerne. Antager man, at forbenævnte Demokrater havde, i Hensigt til deres nærværende og tilkommende Forfatning, tænkt saa daarlig, at lade sig til den Ende bestikke; hvorledes maatte da disse Bestikkelser være beskafne, for at holde Stand imod de Udsigter, som forbemeldte Fabriker, i Forbindelse med de umaadelige tilrøvende Rigdomme, stedse endnu tilbød dem, der horde med til Magthavernes Bande, Danton og la Croix vare i forrige Aar Staadere, og nu veed man, (thi Millioner kan man ikke skiule) at den førstes Formue, eller egentlig Bytte, udgjorde allerede i Julii Maaned 1793 sex Millioner Livres, og den andens fire Millioner. Selv den Stakkel, Chabot, har ved at skrabe med til sig erhvervet ubyre Summer, og til at fordølge, dette Rov givtede han sig nyelig med en fattig Pige, der skal efter Foregivende have tilbragt. ham disse Rigdomme til Brudeskat.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-01-24
Subskriptions=Planer. En topographisk Beskrivelse over Wium og Liusgaard Sogner i Midten af Nørre, Jylland, har jeg næsten færdig til at træde fremfor Lyset. Den skal indeholde troeværdige Underretninger om Sognenes Størrelse, FolkeMængde, lokaale, physiske, bekonomiske og s. Omstændigheder og Mærkværdigheder; f. Ex.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-01-24
Jordens Art og Frembringelser, Kirkers, Skolers og Fattigvæsenets Forfatning, Egnens Almue=Sprog, Tænkemaade, Fordomme, Jndustrie m. m., og slutte med de 4 sidste Præsters Bographier. Fliid skal jeg giøre mig for, at der i Bogen kan vanke Biedrag til Menneskekundskab, statistiske Anmerkninger, og overalt en ikke unyttig Moersomheds Læsning, det er: at Bogen kan blive saa paalidelig, nyttig og fornøielig, at man ei skal faae grundet Aarsag, til at fortryde de faa Mark den vil koste. Prisen vil blive den sædvanlige: 3 s. for Arket; men hvor mange Ark, kan ei nøiagtigen bestemmes; dog vil den neppe udgjøre et Alphabet. Men, om den virkeligen skal vorde trykt, vil berge paa mine kiere Landsmænds Læselyst og Velvillighed til mig. Altsaa anmodes ærbødigen de Herrer Amannenser og andre mine ærede Ordens=Brødre og Venner, at samle Subskribentere. Subskriptions=Planer skal jeg med første see Dem tilstillede, af hvem jeg i denne Henseende venter den virksomste Beredvillighed. Wium Præstegaard den 2den Jan. 1794. N. Blicher. oves At forskaffe mine Landsmænd en nyttig og underholdende Læsning, tilligemed Efterretning om et dyrket Folks Fremgang i Kunster og Videnskaber, er Formaal for the British Minerva jeg agter at udgive. Men for at giøre dette Verk mere almeennyttigt, i Særdeleshed for Kunstnere og Haandværksmænd, hvoraf den færreste Deel forstaae det engelske Sprog, haver jeg, efter indsigtfulde Mænds Raad og Begiæring, gjort en Forandring deri, som jeg haaber vil blive mine Landsmænd kierere og nyttigere, nemlig ved at levere Oversættelser af den engelske Original. Fire Ark ville da maanedlig udkomme, den ene Side Engelsk og den anden dansk Oversættelse. Prisen bliver da som forhen 2 Rdlr. Trykpapiir og 3 Rdlr. Skrivpapiir. aarlig. De Herrer, som allerede have beæret mig med Subscription, smigrer jeg mig med ville bifalde denne Forandring, dens Nytte betragtet. Seer jeg mig ved Subscription befriet for Tab, hvorom jeg ved dette Aars Begyndelse skal underrette Publikum, saa skal jeg sørge for saa godt Valg af Stykker, samt Oversættelses Paalidelighed, som det er mig mueligt. Stikning af de i den senere Tid i Engelland opfundne mechaniske, mathematiske o.s. v. Jnstrumenter samt Machiner vil da ogsaa pryde dette Maanedskrift, hvortil Subscription imodtages hos Hr. Hofbogtrykker Schulz, Hr. Boghandler Hegelund, samt hos Udgiveren, boende i Friderichsberggaden Nr. 214 i Kiøbenhavn. Friderich Schneider.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-01-24
Bekiendtgiørelser. Til behagelig Efterretning for Liebhabere, som & kunde være findet, at tilforhandle sig underhaanden en god Jagt, paa 5 Commerce=Læster, som er 6 Aar gammel, og som bekiendt er en god Seiler, med tilhørende staaende og løbende Redskaber, 2de Stell Seil, 2de Ankere og Touge, alt af nyt, Jagten er beliggende i Colding Fiord ved Gudsøe Land, til behagelig Eftersyn. Samme er ikke bygget forat sælges, men da jeg haver tilforhandlet mig en større, kan Liebhaberne indfinde sig hos mig. Fridericia, den 23de Januarii 1794. Johan Henrich Rahnn.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-01-24
Dersom jeg kunde faae en god Kiøbmand, agter jeg underhaanden at sælge min i boende Gaard, den er beliggende paa det nærsomste Sted her i Byen, nemlig paa Torvet i Dannemarks Gade, imellem Hr. Borgemester Thomsens og Hr. Raadmand Bruuns Gaarde, den bestaaer af 2de Etager til Gaden, derunder en tør og god Kielder, smukke Værelser til en honet Familie, i Gaarden er et godt Brygger, Kiøkken, Stalderum, Halvtag til Jldebrændsel, nye Brønd, godt Vand og en god Jndkiørsel, hvilket Liebhaberne nærmere ved Øiesyn kan erfare. Fridericia, den 19de Ja Simon Joseph. nuarii 1794.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-01-24
De der endnu ikke have indsendt Betalingen for afvigte Aars (1793) Aviser, saavelsom de der restere og for Aaret 1792, ombedes at indsende samme til vedkommende Postcontoirer. J øvrigt udbedes Adresse Contoirets Expedition i alle Tilfælde paa beste anbefalet. Fridericia, den 23de Januar 1793. A. J. Baar Sal. v. Westen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-01-31
Slutning af De historiske Anmærkninger og Forklaringer over de nyeste Begivenheder i Frankerig. (See de næstforegaaende Nr. 2, 3 og 4.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-01-31
Processen imod Custine er en Skændsel, for den heele Rettens Pleie, men den imod de Deputerede endnu langt meere. Klage-Acten var en Sammenvævning af de skændigste Logne. Alle Beviser for Klagen manglede i den Grad, at, da de underkiøbte Spitshuber, ja endog den Alt formaaende Maire Pache selv, havde fremtraadt som Vidner imod de Anklagede, er klærede dog de Edsvorne i Revolutions-Tribunalet, paa femte Dag efter Processens Begyndelse, om Morgenen den 30te October, at de endnu ikke vare tilstrækkelig underrettede. Retfærdighed var nær ved at vinde, og Folket syntes at vakle. Modstanderne skielvede, efterdi de frygtede for Følgerne. J en Hast greb man derfor hos Jacobinerne, i Forbindelse med Conventen, til de virksomste Midler, og samme Dags Aften erklærede de Eedsvorne, der om Morgenen endnu svævede i Dunkelhed, at de fuldkommen vare underrettede, og strax fulgde Dødsdommen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-01-31
Folket i Paris var af Jacobinerne blevet lært at ansee de Fordømte som Venner af Kongeværdigheden, som Fiender af Liigheden og Frieheden, og som Sammensvorne imod Staden Paris, følgelig som Fiender i alle Hense, ender, og naar det formedelst manglende Beviser, efter en saa lang Tilberedelse, formedelst Erindring af dets forrige Kierlighed og Agtelse for disse Mænd og deres beviiste Tienester, formedelst mange Biomstændigheder, og formedelst de Ulykkeliges Veltalenhed og Stand, haftighed blev noget tvivlraadig, saa ophæve de dog Revolutions=Tribunalets afsagte Dom alle opkomne Tvivl desangaaende, og nu udbrød Pøbelen i Frydeskrig ved deres Henrettelse. Deres værdige Overherrer gave den saa ofte Fester af denne Art, at Pariserne endelig med følesløs Ligegyldighed betragtede et fra Retterstedet fremviist Hoved, ligemeget hvem det tilhørde. Frydeskriget ved slige Leiligheder var ikke sand Glæde, men Pøbel=Etikette, der end ikke savnedes den 8de November, da den ærværdige Bailly og den fortreffelige Madame Roland endede deres Liv ved Guillotinen, to Personer, som maaskee ikke havde deres Lige i Dyder og Talenter i den heele Omkreds af det lastefulde franske Rom. O lympia Degouges var gaaet dem nogle Dage i Forveien, et Fruentimmer af mange Sindsgaver, og just den samme, der i December, 1792 saa heltemodig havde tilbudt sig at være den ulykkelige Ludvigs Sagførerske imod Conventen. Da Umennesker her førde Statsroret, saa bleve naturligviis Dyder og Ædelmodighed, Aarsager til at bestige Retterstedet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-01-31
Enhver Menneskeven, der oprigtig ønsker Ende paa den saavidt udbredte Krigssammer, maa derfor henvende sine Ønsker paa Toulon hvor dog et særdeles ugunstigt Tilfælde indtræffer, som aldrig har havt gode Følger i Krigen; men hvorfra man maa haabe, at en Undtagelse denne Gang forde finde Sted. Der ere nemlig deels allerede der, deels derhen bestemte, Tropper af otte Nationer, som i Sæder, Sprog, Religion, Regiering, Krigskundskab og Tænkemaade ere meget forskiellige, en Omstændighed, der ikke har indtruffet siden Korstogene, men som saa meget andet Overordentligt var denne Krig forbeholdet. Der ere keiserlige Tropper, Englændere, Spaniere, Portugisere, Piemontesere, Sardinianere, Napolitanere og Franske, som skulle stride i Forening, men hvoraf de sidste atter ere deelte i Søe=Soldater, Linie Tropper og National Garde; fremdeles i Rojalister af det gamle System, i Republikanere, og i Constitutionens Venner. At foreene alle disse Menneske Arter til et Øjemmeed, henhører unægtelig til de allervanskeligste politiske Problemer.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-01-31
(See Nr. 50 og 51 af Ugebladet for sidstafvigte Aar. Saa uundværlig er dette Træe til Føde for Millioner af vore Medmennesker. Men det er dog ikke den eneste Nytte, de har deraf, det synes endnu i flere Henseender at være skabt til Bedste for dem; thi naar det i et Menneskes heele Levealder, og undertiden længer, afbrudt har tilbudt og mættet ham med sine Frugter, maa det erfare Tingenes almindelige Skiebne i Naturen: det bliver skrøbeligt, og døer. Nu er ikkun den livløse Stamme tilbage; men heraf veed man at giøre Kander eller Baade, Bygningstømmer og allehaande Huusgeraad. Dog er alt dette at forstaae om det dyrkede Brødfrugttræe; thi det vilde duer ikkun til at brænde. Foruden at Bladene bruges til at indvikle Deien i, naar den skal bages, som forhen er anført, saa tiene de og i Stedet for Dug og Servietter ved deres Maaltider; thi hvor disse skal holdes, bliver Pladsen belagt med denne grønne Dækning, og derpaa sættes Maden. Paa nogle Steder anvendes de af de Reisende til at giøre en Jld om deres Leireste der, da de formedelst den Knagen og Spretten, som de under Branden giøre, kyse Slanger og andre skadelige Dyr bort. Tappene af de Blomster, der ikke sætte Frugt, vise og den Nytte, naar de falde af og ere tørre, at de lade sig bruge som den beste Svamp eller Trødske til at fange Jld og holde den. Af den melkagtige klebrende Saft, som Blade og Bark give fra sig, naar de saares, veed man og at betiene sig, da den blandet med Saften af Kokosnødderne, henkoges til et herligt Fugleliim, og rører man den sammen med noget Meel og Ægge hvide, giver den en fortreffelig Kidt. Vie vinden, eller den unge Splint, som aarlig sætter sig under Barken til nyt Træe giør endnu vigtigere Tieneste; thi deraf vide Sydlænderne at giøre deres Klæder ligesom Papir af
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-01-31
alle andre Jøder skulde sælges til Slaver, de res Gods skulde dem fratages, og de skulde saaledes fordeeles, at de ikke kunde have nogen Omgang med hinanden. Deres Børn skulde opdrages af de Christne, og deres Sønner skulde indgaae Ægteskab med de Christnes Døttre, men deres Døttre med de Christnes Sønner, og saaledes skulde deres Formeerelse derved aldeles forhindres. For nu at nyde Adelskabets og de øvrige tilbudte Fordeele, bleve saare mange Jøder, tilligemed deres Børn, frivillige Bekiendere, af Christendommen. Den spanske Adet blev derved saaledes beblandet med jødisk Blod; at ingen spansk Adelmand skal i vor Tid med Vished kunde sige, om han ikke er udsprungen af Jøderne.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-01-31
Fridericia den 30te Januar. Hs. Majestæt Kongens og Hs. Kongelige Høihed Kronprindsens Fødselsdage bleve her høitideligholdte paa Clubben af et anseeligt Antal af dens Medlemmer ved et Ball, som begyndte den 28de om Aftenen, og varede til følgende Dags Morgen. Ligesaa hædrede Stadens Borger=Ofsicierer med deres Familier paa lige Tid og Maade disse Dage i Kiøbmand og Borger=Capitain Henningsens Huus. Om Aftenen den 29de holdtes ligeledes hos Borger og Herbergerer Niels Schmith et Ball, der ligesom de forbemeldte vedvarede til næste Dags Morgen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-01-31
Copulerede. Den 25 Januarii i Rønninge Præstegaard, i Fyen Hr. Landsdommer Bendz og Jomfrue, Bang.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-01-31
Fridericia den 31te Jan. Hr. Apotheker Casimir Martin Jngersen og Madame Johanne Fog, fød Thomsen, Enke efter salig Hr. Fog, forhen Sognepræst for Winding og Wind.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-01-31
Dødsfald. Sønderbrobye i Fyen den 15de Januar, Sognepræst Hr. Christopher Strøyberg i sit Alders 81de og Embeds 51de Aar.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-01-31
Vester=Vedsted i Ribe Stift den 19de Januarii Sognepræsten Hr. Høhne. Han efterlader sig 8 Børn.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-01-31
Subskriptions=Planer. En topographisk Beskrivelse over Wium, og Liusgaard Sogner i Midten af Nørre=Jylland, har jeg næsten færdig til at træde fremfor Lyset. Den skal indeholde troeværdige Underretninger om Sognenes Størrelse, FolkeMængde, lokalle, physiske, bekonomiske o. s. Omstændigheder og Mærkværdigheder; f. Ex.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-01-31
Jordens Art og Frembringelser, Kirkers, Skolers og Fattigvæsenets Forfatning, Egnens Almue=Sprog, Tænkemaade, Fordomme, Jndustrie m. m., og slutte med de 4 sidste Præsters Bographier. Fliid skal jeg giøre mig for, at der i Bogen kan vanke Biedrag til Menneskekundskab, staristiske Anmerkninger, og overalt en ikke unyttig Moersomheds Læsning, det er :at Bogen kan blive saa paalidelig, nyttig og fornøielig, at man ei skal faae grundet Aarsag, til at fortryde de faa Mark den vil koste. Prisen vil blive den sædvanlige: 3 sk. for Arket; men hvor mange Ark, kan ei nølagtigen bestemmes; dog vil den neppe udgjøre et Alphabet. Menn, om den virkeligen skal vorde trykt, vil beroe paa mine kiere Landsmænds Læselyst og Velvillighed til mig. Altsaa anmodes ærbødigen de Herrer Amannenser og andre mine ærede Ordens=Brødre og Venner, at samle Subskribentere. Subskriptions=Planer skal jeg med første see Dem tilstillede, af hvem jeg i denne Henseende venter den virksomste Beredvillighed. Wium Præstegaard den 2den Jan. 1794. N. Blicher. At forskaffe mine Landsmænd en nyttig og underholdende Læsning, tilligemed Efterretning om et dyrket Folks Fremgang i Kunster og Videnskaber, er Formaal for the British Minerva jeg agter at udgive. Men for at giøre dette Verk mere almeennyttigt, i Særdeleshed for Kunstnere og Haandværksmænd, hvoraf den færreste Deel forstaae det engelske Sprog, haver jeg, efter indsig fulde Mænds Raad og Begiæring, gjort en Forandring deri, som jeg haaber vil blive mine Landsmænd kierere og nyttigere, nemlig ved at levere Oversættelser af den en gelske Original. Fire Ark ville da maanedlig udkomme, den ene Side Engelsk og den anden dansk Oversættelse. Prisen bliver da som forhen 2 Rdlr. Trykpapiir og 3 Rdlr. Skrivpapiir. aarlig. De Herrer, som allerede have beæret mig med Subscription, smigrer jeg mig med ville bifalde denne Forandring, dens Nytte betragtet. Seer jeg mig ved Subscription befriet for Tab, hvorom jeg ved dette Aars Begyndelse skal underrette Publikum, saa skal jeg sørge for saa godt Valg af Stykker, samt Oversættelses Paalidelighed, som det er mig mueligt. Stikning af de i den senere Tid i Engelland opfundne mechaniske, machemmatiske o.s. v. Jnstrumenter samt Machiner vil da ogsaa pryde dette Maanedskrift, hvortil Subscription imodtages hos Hr. Hofbogtrykker Schulz, Hr. Boghandler Hegelund, samt hos Udgiveren, boende i Frederichsberggaden Nr. 214 i Kiøbenhavn. Friderich Schneider.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-01-31
Bekiendtgiørelser. Hvem som maatte have Lyst til at kiøbe en smuk og stærk samt vel conditioneret norsk Kane, ville derom behage at melde sig hos Raadmand Buhl heri Staden. Tal behagelig Efterretning for Liebhabere, som kunde være findet, at tilforhandle sig underhaanden en god Jagt, paa 5 Commerce=Læster, som er 6 Aar gammel, og som bekiendt er en god Seiler, med tilhørende staaende og løbende Redskaber, 2de Stell Seil, 2de Ankere og Touge, alt af nyt, Jagten er beliggende i Colding Fiord ved Gudsøe Land, til behagelig Eftersyn. Samme er ikke bygget for at sælges, men da jeg haver tilforhandlet mig en større, kan Liebhaberne indfinde sig hos mig. Fridericia, den 23de Januarii 1794. Johan Henrich Rahnn.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-01-31
Dersom jeg kunde faae en god Kiøbmand, agter jeg underhaanden at sælge min iboende Gaard, den er beliggende paa det nærsomste Sted her i Byen, nemlig paa Torvet i Dannemarks Gade, imellem Hr. Borgemester Thomsens og Hr. Raadmand Bruuns Gaarde, den bestaaer af 2de Etager til Gaden, derunder en tør og god Kielder, smukke Værelser til en honet Familie, i Gaarden er et godt Bryggers, Kiøkken, Stalderum, Halvtag til Jldebrændsel, nye Brønd, godt Vand og en god Jndkiørsel, hvilket Liebhaberne nærmere ved Øiesyn kan erfare. Fridericia, den 19de Januarii 1794. Simon Joseph.