JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-08-04
Jndenlandske Efterretninger. Det har behaget Hs. Majestæt ved Forordning af 23 Julii d. A. allernaadigst at befale saaledes: Vi have fundet nødvendigt og billigt, at Amts forvalterne i Vort Rige Danmark tilstaaes en med Tiderne passende Forhøielse i de dem ved Forordningen af 27de Augusti 1800 bevilgede Skriverpenge. Thi byde og befale Vi derfor herved allernaadigst: at i Skriverpenge for Vore Skatters og andre Afgivters Afskrivning skal i fornævnte Vort Rige Danmark, i Stedet for hvad hidtil i saa Henseende efter bemeldte Forordning af 27de Augusti 1800 er erlagt, fra 1ste Julii dette Aar og indtil videre i alt erlægges til vedkommende Amtsforvalter af enhver Eier af et complet Jordegods 20 Rigsdaler aarligen eller 5 Rigsdaler qvartaliter; af Eieren af et ucomplet Jordegods 10 Rigsdaler, aarligen eller 2 Rigsdaler 48 Skilling qvartaliter; af Præster, enkelte Bøndergaardes, Møllers og udstykkede Jordlodders Eiere, samt andre Jordbrugere, naar disse eie over een Tønde Hartkorn, 1 Rigsdaler aarligen eller 24 Skilling qvartaliter, og af Selveiere, der ikkun have een Tønde Hartkorn eller derunder, 16 Skilling aarligen eller 4 Skilling qvartaliter, hvorimod Huusmænd, som intet Hartkorn eie, aldeles fritages, ligesom hidtil, forSkriverpenges Erlæggelse." Jgjennem den Kgl. General-Postdirection er, under d. 18 Julii d. A., udfærdiget en Placat af følgende Jndhold: "Paa Generalpostdirectionens allerunderdanigste Forestilling om, at der ved det dens Overbestyrelse underlagte Telegrafvæsen ikke hidtil har været fastsat Straffe=Bestemmelser til Anvendelse i Tilfælde, hvor de ved samme ansatte Betjente maatte forsee sig i Tienesten, har det, under 22de Maji d. A., allernaadigst behaget Hans Majestæt Kongen, ved at bemyndige Directionen til i foranførte Tilfælde at ansee fornævnte Telegraf Betjente af alle Classer, i Forhold til deres Forseelsers Størrelse og Beskaffenhed, med vilkaarlige Straffe, nemlig Overbestyrerne og Bestyrerne med temporair Suspension fra deres Forretninger eller med passende Pengemulcter, Repetiteurerne med Arrest eller Pengebøder og Observateurerne og Signalisterne med nogle Dages Arrest paa Vand og Brød eller passende Pengebøder, tillige allernaadigst at bestemme, at naar Directionen maatte finde en saadan Betjents begangne Forseelse grovere, end at den med vilkaarlig Straf kunde afsones, skulde Sagen henvises til Afgjørelse ved den Politieret, under hvilken den Paagieldende henhører, og til hvem det ved allerhøistbemeldte Resolution er overdraget at behandle og paakiende deslige Sager.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-08-04
Odense, d. 28 Julii. Man har gjort den bemærkning, at de historiske Videnskaber, er det Fag, hvori næsten alle de unge Studerende, som dimitteres til Universitetet, have gjort fortrinligst Fremgang, og som nu i Skolerne foredrages, efter en langt bedre Methode end i gamle Dage. Dernæst kommer det Græske Sprog. Om Latinin derimod bemærkes, at de fleste Dimitteender kun have læst meget faa Autorer, og ere tilbage i Stiien. Tydsk og Fransk er det Fag, hvori de Fleste til Examen staae sig uheldig. - J Kjøbenhavns N. Skilderie er lagt Mærke til de Fyenske Avisers ulige Beretninger om dette Aars Sæd, paa Markerne. Uden at være Landmand, kan Udgiveren, som just paa en Udreise i disse Dage har havt Leilighed at see med sine egne Øine, ærlig forsikkre, hvad heller ingen Landmand vover at nægte, at Jorden pranger med al den Overflødighed af ethvert Slags Korn, baade Hvede, Rug, Byg, Havre, og Ærter, som den efter Talebrug kan bære. Vipper og Ax ere store og kjærnefulde og Straaet langt, som man kan vente det af det regnfulde og dertil kjølige Sommerveir, saa det i Sandhed var Formastelse, om Nogen, fordi hans speidende Blik opdaget et rustet Straae eller en mindre frugtbar Plet, vilde lukke sine Øine for al denne Guds Velsignelse, som man ligefuldt ikke tvivler om atter vil blive en Gjenstand for graadig Speculation. Dog! Udgiveren tier, og overlader til kyndige Landmænd at dømme. (Hempels Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-08-04
Odense, d. 28 Julii. Vor Landsmand Lade bye har opfunden en Vaskemaskine, hvorved man i een Time kan vaske 400 Alen Lærred eller Tøi. En af Hovedindretningerne ved samme er, at de deri anbragte bløde Børster, som ved 134 Slag i et Minut tilveiebringe den fornødne Gnidning og Vask, og derved udretter mere end 4 Vaskekoner, foruden den Nytte, at Tøiet ikke nær lider saameget, som naar det slides i Menneskehænder. Han falbyder denne Maskine i Altona for 60 Rdlr. S.H. C. - Varmen indfandt sig vel, som man kunde formode, med Hundedagene; men det ustadige Veirligt vedvarer her endnu, og forandres neppe, førend vor Horizont renses ved Torden, der hidtil mod Sædvane, altid fra Syden trækker Østen om til Nords. (Jversens Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-08-04
Odense, d. 31 Julii. I Gaar Aftes havde vi her en sjelden Nydelse paa Theatret, da den altid varme Fædrenelandsven Hr. Knudsen glædede en meget talrig Forsamling med sin Forestilling til Bedste for Naadens tapre Stridere og deres Efterladte. Først fremtraadte han selv som Matrosen i en Scene af Ungdom og Galskab. Hr. Stadsmusikant Simonsens to unge talentfulde Sønner fra Svendborg gave derpaa Violin Solo, saavel før som efter Opførelsen af det Kotzebueske Lysespil: Skuespilleren imod sin Villie, hvori Hr. Skuespiller Rind ved sit mesterlige Spil usigelig morede. Hr. Knudsens skjønne Fædrenelandets Kirkegaard gjorde til Slutning det høitideligste Jndtryk paa Tilskuerne, saavel ved den Jnderlighed, hvormed han tolkede den fælleds Følelse, som ved de udvalgte Decorationer, Transparenter og det vel besatte Orchester, der Alt bidrog til at forskjønne Handlingen. Jblandt de flere Sindbilleder paa Fædrenelandets mærkeligste Tildragelser i de sidste Krigsaar, som i smagfulde Grupper vare omgivne af Landets Døttre, saaes i Forgrunden Najadens brudte Mast, og smaae Piger som Najader frembære dens uplettede Flag med det uforlignelig skjønne Jngemannske Mindedigt, og overlevere samme til Hr. Knudsen, som efter dets Oplæsning hæftede det tilligemed Flaget paa Støtten, hvilken derefter bekrandsedes af unge Piger. Da den derom te Søemandssang: Hil Julernes Sønner. Hil Tordenskjolds Æt derpaa blev afsjungen, istemtes Slutningschorene af hele Huset, der, efter at Dækket var gaaet ned, fremkaldte Hr. Knudsen igjen, for endnu engang at yde ham den meest levende bifaldsyttring, som han besvarede ved et hjerteligt Afskedsfarvel. Den samlede Jndtægt udgjorde 949 Rdlr. (Hempels Av.)Man erholder lidt efter lidt Efterretninger om Storheden af de ved den Kgl. Resol. af 2 Sept. f. A. det norske Universitet af Hs. Maj. med sand Kongelig Gavmildhed skjænkede Eiendomme og Jndtægtskilder. Beløbet af de Jndkomster, som ifølge samme Resol. gaae over fra Kjøbenhavns til Christianias Universitet, ere nemlig: a) de af Nordmænd stiftede Legater for norske Studenter, hvis Beløb er i Capital 1950 Rdlr. 3 Mk.; b) Studieskatten af Kirkerne og Præsterne i Norge, som udgjør omtrent 2000 Rdlr. aarlig, og endelig c) trende Kongetiender paa Hedemarken af Leuthen, Stange og Rommedals Præstegjæld, hvilke ifølge en Cancellieresolution af 5 Nov. 1803 svares af vedkommende Ydere med ialt omtrent 566 Tdr. Korn aarlig, som erlægges i Penge efter Middeltallet af de foregaaende 20 Aars Capitelstaxt. Assurancesummen i Brandcassen, for samtlige lærde Skolers Bygninger og Rector-Residentser i Danmark og Norge, beløber sig til den store Sum 172,570 Rdlr., hvilket udviser, i hvilken god Stand, disse nu befinde sig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-08-04
Lyststedet Bernstorff i Nærheden af Kjøbenhavn er i disse Dage bleven solgt til Hr. Justitsraad Borch, i Lands-Over- samt Hof= og Stadsretten, for den Sum 225,000 Rdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-08-04
Postefterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-08-04
(Af Hamb. Corresp.) Paris, d. 24 Julii. Den store Armees 6te Bulletin. - Willna, d. 11 Julii 1812, Kongen af Neapel vedbliver at forfølge den fiendtlige Arriergaarde. Den 5te dennes stødte han paa det fiendtlige Cavallerie, som var opstillet ved Dziana. Han lod det angribe af den Brigade let Cavallerie, som General, Baron Sulervie, commanderer. De Preussiske, Würtembergske og Polske Regimenter, som høre til denne Brigade, angrebe med den største Uforsagthed. De kastede en Russisk Dragon- og Husar=Linie, og gjorde 200 Husarer og Dragoner med Heste til Fanger. Efterat Fienden havde naaet den anden Side af Dziana, ødelagde han Broen og vilde forsvare Overgangen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-08-04
General Grev Montbrun lod derpaa hans 5 Batterier ridende Artillerie rykke frem, hvilke i fire Timer anrettede Ødelæggelse i de fiendtlige Linier.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-08-04
Russernes Tab har været betydeligt. - General Grev Sebastiani ankom samme Dag til Vidzon, hvilket Sted den Russiske Keiser Dagen før havde forladt. - Vor Avantgarde er ankommen til Düna. - General Grev Nansouty var d. 5te Julii i Postavoni. For at gaae over Diana, begav han sig 6 Mile derfra til den høire Flanke af Kongen af Neapels Corps. Brigadegeneral Roussel gif over Floden med det 9de Regiment Polske Chevaurlegers og det 2det Regiment Preussiske Husarer, kastede 6 Russiske Escadroner, nedsablede et betydeligt Antal af samme, og gjorde 45 Mand samt flere Officierer til Fanger. General Nansonty roser General Roussels Forhold, og taler med Berømmelse om Lieuten. Borcke af 2det Regim. Preus Husarer, Underofficier Krause og Husaren Lutze.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-08-04
Litthauen er decreteret 6 nye Jnfanterie-Regimenter, og Adelen har tilbudet 4 Cavallerie-Regimenter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-08-04
London, d. 17de Julii. Lord Catheart er i Gaar bleven Prindsregenten forestillet som overordentlig Ambassadeur ved det Russiske Hof. GrevRotzlyn eller Lord Forbes kommer i hans Sted tilat commandere i Skotland. – En Privatskrivelse fra Cadix af 20de Junii beretter, at Spanierne have nægtet at antage vore Commissairer i Sydamerica; man troer derfor, at Grampus, som de gik ombord paa i Engelland, ufortøvet vil føre dem tilbage. - De seneste Breve berette, at de Franske fra Tid til anden beskyde Cadix med deres Mørsere. Fra d. 17 til 22de Junii havde Fienden kastet adskillige Bomber, der faldt ned paa Torvet, hvor de have dræbt to Mennesker, saaret adskillige og beskadiget Husene betydeligen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-08-04
Cadix er udstedt følgende Proclamation: "Da Regentskabet er blevet underrettet om, at Staden Cadix og Øen Leon indbefatter Forrædere, der tjene Fienden som Spioner, med hvilke de om Natten have Communication, saa befales, at Aarvaagen heden i Bayen skal fordobbles, og loves enhver, der bemægtiger sig en Brevvexling og anholder sammes Overbringer, en Belønning af 1000 Piastre. Det opfordrer tillige til at borttage ethvert Skib, der tilfører Fienden Levnetsmidler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-08-04
Oberst Trant er, som det hedder, efter Folkets Forlangende i Oporto bleven sat i Fængsel. Man tilskriver ham den Ulykke, der er mødt den Portugisiske Milits, som General Beresford beskylder for Feighed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-08-04
Berlin, d. 28 Julii. D. 26de d. M. reiste herrigjennem H. M. den Franske Keisers Page, Hr. v. Centuriane. - D. 27de afgik den Preuss. Gen. Lieut. Tauenzien til Breslau.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-08-04
Frankfurt, d. 25 Julii. Da Keiser Napoleon blev første Consul, stode de Franske 6 PC. cons. paa 8 og de Engelske 3 PC. cons. paa 80.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-08-04
Nu staae de Franske Fonds paa 82 og de Engel skee paa 57.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-08-04
Den som Forfatter og practisk Læge lige berømte Prof. Richter i Göttingen er død d. 23 Julii i en Alder af 72 Aar. Han var født i Jorbig i Sachsen d. 13 April 1742. Saaledes har Døden berøvet Göttingens Universitet i en Tid af 3 Uger 3 af dets bedste Lærere. – D. 16 Julii om Aftenen foretog Mechanicus Bittorf sin 30te Luftreise i Mannheim. Ved et ulykkeligt Tilfælde blev den hans sidste. Den vel fyldte Ballon fik, da den opsteg, en Revne, som den modige Luft seiler for sildig blev vaer. Han aabnede Klappen. Ballonen dalede hurtig, dreven skraas af Vinden, medens det medtagne brændende Material faldt gloende paa den Ulykkeliges Bryst og Arme; saaledes kom han ned paa et Tag, fra hvilket han styrtede 2 Etager med den ved Ballonen befæstede Kurv Gyselig tilredt blev han bragt hjem, og næste Dage Morgen opgav han Aanden. - D. 6 Junii henrettedes med Sværd 2 Røvere, der for omtrent et Aar havde gjort Jndbrud i Prinds Albert af Anhalt=Dessaus Slot, stoppet Prindsen og en Kammerpige noget i Munden, og derpaa ranet de Penge, de forefandt. Den tredie Røver havde allerede i Forveien hængt sig i Fængslet. Prindsen døde 14 Dage efter Gierningen af Følgerne af Skrækken og Mishandlingen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-08-04
Moniteuren indeholder 10 Dagsbefalinger, som Keiseren har udstedt i sit Hovedqvarteer i Will na, og nogle Decreter, af hvilke det seneste er af 10 Julii. J det første anordnes en Regjerings commission i Litthauen, bestaaende af 7 Medlemmer og en General-Secretair – i det andet udnævnes, dens Medlemmer – i det tredie tilføies der endnu nogle Medlemmer - i det fjerde udnævnes Baron Bignon til Keis. Commissair ved denne Regjeringscommission o. s. v. De øvrige angaae ligeledes dette Lands Civil- og Militairorganisation.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-08-04
Bekjendtgjørelse. De Herrer, som have modtaget fra os Exemplarer af Generalauditeur Rosenstand Goidskes og Justitsraad Hedegaards Samling af Rescipter og Forordninger, den Danske Krigsmagt til Lands angaaende, for at besørge samme destribuerede blandt Subskribenterne ved Regimenterne i Danmark og Norge, ombedes at tilmelde os hvor mange Exemplarer der er afsat, og dernæst behageligst at indsende den os tilkommende Betaling.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-08-04
Kjøbenhavn d. 16 Julii 1812. A. & S. Soldin. Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-08-08
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Hos MosessesNiende Aargang. No. 64. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin. Løverdagen den 8 Augusti 1812.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-08-08
1 1/2 Mile herfra ligger det saakaldte Friedensberg, i Skoven ved Willig, og paa samme et berømt Kloster, der beboes af 24 Eremitter af Kalmaldølt Orden. Denne i Aaret 1674 anlagte prægtige Bygning har kostet Stifteren, Storkantsleren af Lithauen, Christoph Paz, henved 8 Tønder Guld. Man har ødslet med Marmor paa samme; Kirken er prydet med fortræffelige Alfresco og andre Original-Malerier af de berømteste Mestere paa Loftet og Kuppeln. Der hører et District af 300 Bønder dertil. Stifteren og hans Gemalinde ere begravede her). Pinsk, en temmelig stor Handelstad, ved Floden Pina, midt i uhyre Moradser. J det herværende Jesuiter Collegium er et Apothek, som er noget sieldent i disse Lande. Det Ruslæder, som her forfærdiges holdes for det bedste i hele Riget. Minsk, ved Fl. Svislocz, med 2 Slotte. Her boe mange Jrder. Mohilow, en Handelstad ved Niepel, hvor Sigmund d. 3dies Prinds, Uladislaus, sammentrak 1616 Polske Folkeslag. Stæderne Wolkowitz, Lida &c., i Gouvernementet Grodno, ere af ingen Vigtighed, og det samme gielder om Osmiana, Swenziani og Wilkommirz, i Gouvernementet Willna, som kun have de nyesta Bulletins at takke for deres Ny. Willna, Hovedstaden i Lithauen, er allerede udførlig beskreven i No. 56. af dette Blad. - Curland og Semgalen, (Samogtia indbefatte 257 Mile, 10 Stæder, og henved 900 Flekker og Landsbyer og 30,000 Jndbyggere. Mietau, Hovedstaden i Curland, ved Floden Aa, er temmelig vidtløftig, omgiven af mange Hauger og tomme Pladse. Husene ere for største Delen af Træ og i gothisk Stiil. Her ere to lutherske og een reformeret Kirke. Lige uden for Staden ligger de forrige Hertuger af CurlandsSlot, i en behagelig Egn. J en Hvælving i en Fløi af Slottet, som ansees for eet af de skjønneste i Norden, ligger de forrige Hertugers Liig i Tinkister, og blandt samme, ligeledes i en Tinkiste, en Bonde, der af nogle oprørske Adelsmænd log sig skyde ihiel for Hertug Ferdinand, og blev belønnet derfor paa denne Maade. Førend Stader Jndlemmelse i Rusland var dens Befolkning kun 13,000 Mennesker. Lieban, en Sø- og Handelsstad ved Østersøen, er aaben, af maadelig Størrelle, og bestaaer kun af Træhuse paa een Etage. Den beboes af Letter. Havnen er ikke dyb nok, og svær ladede Skibe blive derfor liggende paa Rheden og kunne ikke løbe ind i Havnen; men for Skibe, der føre lettere Ladning, er den meget beqvem. Gol dingen, en liden Stad, ved Floden Wendau, fordum en anseelig Handelstad. (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-08-08
Lovgivning. Placat for Danmark og Norge, angaaende Stads= og Galla-Uniformers, samt civile Epauletters Afskaffelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-08-08
Da Statens Tarv, under de nuværende Tidsomstændigheder, fordrer den muligste Jndskrænkning i Henseende til Forbruget af fremmede Varer, saa har Hs. Majestæt Kongen under 29de d. M. be baget allernaadigst at fastsætte følgende, i Lighed med hvad der angaaende de militaire Uniformer, er befalet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-08-08
1) Fra 1ste November næstkommende af skal Brugen af Epauletter paa alle de Uniformer, som ere befalede eller tilladte for civile Embedsmænd, saasom Stiftamtmænd, Amtmænd, Politiemestere, Byefogeder, Consuler, Branddirecteurer m.v. aldeles og uden Undtagelse ophøre. 2) Brugen af Epauletter til ovennævnte Uniformer, forsaavidt samme hidtil har været reglementeret, er fra nu af og indtil 1ste November d. A. blot tilladt, saa at det i benævnte Tidsrum staaer i Vedkommendes eget Valg, om og hvorvidt de ville bære Epauletter eller ei. 3) De særskilte Stads= eller Galla-Uniformer, som hidtil have været befalede eller tilladte for visse civile Embedsmænd, saasom Deputerede i Vore Collegier, Assessorer i Vor Høiesteret m. fl., skulle fra 1ste Januarii 1813 af være afskaffede og forandrede derhen, at den for samme Embedsmænd reglementerede daglige Uniformkjole skal anlægges og bæres, istedet for den hidtil værende Stadsuniformkjole, hvorimod Underklæder og øvrigt af Stadsuniformen vedbeholdes. 4) Efter 1ste Januarii 1813 maae ingen af fornævnte Embedsmænd møde ved Vort Hof eller andre høitidelige Forsamlinger i den hidtil brugelige Stadsuniformkjole; men det skal dog være dem uformeent, efter den Tid at opbruge de nuhavende Stadsuniformkjoler til dagligt Brug og udenfor Høitideligheder. 5) Brugen af Stadsuniformkjolen ved Høitideligheder fra nu af og indtil dette Aars Udgang, er blot tilladt, saa at enhver Vedkommende efter eget Valg strax kan i dens Sted anlægge og bære den daglige Uniformkjole, og i denne møde ved Vort Hof og alle høitidelige Forsamlinger. 6) Vore Gesandte og Legations=Secretairer, som ved fremmede Hoffer ere ansatte, saa og Vore Consuler paa fremmede Steder, skulle allene vedblive fremdeles som hidtil at bære den for dem reglementerede Gallauniform, de Sidstnævnte dog uden Epauletter. 7) Ved almindelig civil Paaklædning, være sig i Galla eller ikke, maae ingen, hvo det end er, bære Fjedre i Hatten, hverken i opstaaende Busk eller indlagte inden i Hatten, af hvilken Farve end saadanne Fjeder maatte være. Ei heller maae nogen bære Huer, besatte med Sølv eller Guld. Den, som overtræder dette Forbud, straffes med en Mulct af 200 Rdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-08-08
Denne allerhøieste befaling kundgjøres herved til alle Vedkommendes Efterretning og allerunderdanigste Efterlevelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-08-08
Det Kongelige Danske Cancellie, den 31 Julii Placat for Danmark og Norge, angaaende hvorvidt nogen maae holde Jægere eller give Tjenestetiendet Liberier m.v.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-08-08
Hs. Majestæt Kongen har, under 29de d. M., allernaadigst fastsat følgende: 1) Jngen, uden de, som dertil efter Loven og Forordningen af 18 April 1732 ere berettigede, maae holde Jægere eller give deres Tjenere Jægerliberier, ei heller tillade dem at bære enten Hirschfænger eller andet Sidegevær. 2) De, som ere berettigede til at holde Jægere, maae dog ei give disse Qvast i Hirschfængeren eller Sidegeværet, eller Fjedre i Hatten, hverken i opstaaende Busk eller indlagte inden i Hatten, af hvilken Farve end saadanne Fjedre maatte være, ei heller nogensomhelst Besætning af Guld eller Sølv, hverken i slaaet Arbeide, Tresser eller Broderie, paa Klæder eller Hat; et Skilt paa Hirschfænger beltet og Krudthornbandeleret allene undtaget. 3) Jngen maae give sine Tienere, Kudske, Rideknægte eller andre Domestiqver nogen anden Besætning paa Klæder, Kapper, Hatte &c., end Uld snorer, saa at al Besætning af Guld, Sølv, Silke eller deslige, paa hvad Maade samme end maatte anbringes, er aldeles forbuden. 4) Jngen maae give sine Tienere, Kudske, Rideknægte eller andre Domestiqver Fjedre i Hatten, hverken i opstaaende Busk eller indlagte inden i Hatten, af hvilken Farve end Fjedrene ere, ei heller maae paa noget Liberie anbringes spidse Opslager eller noget, der ligner de Distinctioner, som for militaire Uniformer ere befalede, ei heller Epauletter af noget Slags. 5) Ligesom det er enhver forbudet, uden særskilt allerhøieste Tilladelse, at give sine Domestiqver Liberiekjoler af høirød, kraprød eller carmosinrød Farve, saa er det og enhver forbudet at give Liberiekjoler af mørkeblaae Farve. 6) Det Herskab eller den Huusbonde, som giver sine Domestiqver eller Tjenestetiende Liberie eller Klæder stridende mod denne Anordning, straffes første Gang med Mulct af 200 Rdlr., som ved hver Gjentagelse fordobles, og hvoraf det halve tilfalder Angiveren, det halve Stedets PolitiecasseDen Domestiqve eller det Tjenestetyende, som bærer Liberie eller Klæder, stridende mod denne Anordning, straffes første Gang med 8 Dages Fængsel paa Vand og Brød, anden Gang dobbelt saa længe, og tredie Gang med Forbedringshuus=Straf i 3 Maaneder, uden at Herskabets eller Huusbondens Villie eller befaling i saa Maade kan geraade dem til Undskyldning. 7) De, som nu for Tiden have Liberier, stridende mod denne Anordning, skulle derom inden 8 Dage gjøre Anmeldelse for Politiet, med Opgivende af Liberiets Beskaffenhed og Domestiqvernes Antal, og skal Politiet, efter saadan skeet Anmeldelse, meddele dem Tilladelsesbeviser paa, at Liberiet, i den Tilstand det nu er, maae bruges indtil 1ste Maji 1813, men efter den Tid maae aldeles intet anordningsstridigt Liberie taales under ovenanførte Straf, som ogsaa imidlertid anvendes paa dem, der forsømme den befalede Anmeldelse til Politiet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-08-08
Det Kongelige Danske Cancellie, den 31 Julii Placat for Kjøbenhavn, betræffende Afgivt af visse Slags Cataloger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-08-08
Følge Hs. Majestæts allerhøieste befaling af 23de d. M. skal der, ved Salget af Cataloger, som trykkes i Anledning af Auctioner i Kjøbenhavn over Kjøbmandsgods, Guld, Sølv, Meubler og Effecter, Bøger, m.v., erlægges, til Fordeel for offentlige Stiftelser, en Afgivt af 8 Sk. af hvert Exemplar, naar Cataloget er over 2 Ark, og af 4 Sk., naar samme er 2 Ark og derunder. - Afgivten, hvorfor den, der ved Auctionen er Jncassator, bliver ansvarlig, skal strax efter Auctionens Slutning indleveres til den Kongelige Lands OverRet samt Hof= og Stads=Ret. Med Afgivten skal tillige følge en Attest fra den vedkommende Bogtrykker, der viser Antallet af de Cataloger, som til Auctionen ere blevne trykte, saa og de Cataloger, der ikke maatte være bortsolgte. Hvilket herved kundgjøres til alle Vedkommendes Efterretning og allerunderdanigste Efterlevelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-08-08
Det Kongelige Danske Cancellie, den 25 Julii Placat, angaaende hvorvidt det maae være tilladt at kjøbe Banco eller Vexler paa fremmed Mynt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-08-08
Hs. Majestæt Kongen har, under 27de d. M., behaget allernaadigst at resolvere saaledes: Vi ville have enhver, der ikke er Handelsberettiget, forbudet at kjøbe, eller ved Mæglere lade kjøbe Banco eller Vexler paa fremmed Mynt eller Penge, under Confiscations Straf af den kjøbte Sum. - J det Tilfælde en eller anden Jkke=Handelsberettiget maatte være i den uforudseelige Nødvendighed at maatte remittere Penge udenlands, kan en saadan indkomme med allerunderdanigst Ansøgning, for at erholde den fornødne Tilladelse til at kjøbe Banco.