JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1836-11-10
Spanien. Det første vigtige Skadt til en mulig Regeneration for det spanske Folk er gjort den 24de October. Paa denne Dag aabnedes den spanske Nationalcongres (Cortes, paa sædvanlig høitidelig Maade, ved en Tale, som Dronningen oplæste fra Tronen. Den er vidtløftig, men har vigtige Momenter, som i Samling skulle blive meddeelte i næste Nummer. For idag optage vi kun Slutningen, hvis Jndhold, saaledes som Sagerne staae, forekommer os at have ganske fortrinlig Jnteresse. Den lyder ordret saaledes: "De hville skride til at reformere Forfatningen og med ligesaa fast som duelig Haand, vil De lægge en ny Grundvold for Statens fremtidige Organisation. Det er fornemmeligt dette store og ædle Formaal, der har kaldt Dem sammen. Som Dronning giør jeg intet Andragende, intet Forslag i denne vigtige Sag; som Moder forlanger jeg Intet. Det lader sig umuligt tænke, at den spanske Høimodighed skulde kunne tilstede, at den constitutionelle Trones Prærogativer reduceres til et Skyggebillede under en uskyldig og faderløs Dronnings Mindreaarighed; det er hendes Bestemmelse engang at beklæde Tronen. Europas Øine vogte paa Dem; Europa vil faae at see, at en 24aarig lang Kamp, store Ulykker og frygtelige Omvexlinger have lært Dem at drage Nytte af egen og at fremmede Nationers Erfaring. Nationen og den civiliserede Verden venter af Dem en Grundlov, hvis Bestemmelser, sætte den lovgivende Forsamling istand til at raadslaae og beslutte uden Overielse og Lidenskabelighed, en Grundlov, i som forunder Regjeringen den fornødne Støtte og Magt, i uden at bane Veien til Undertrykkelse, en Grundlov, ved hvilken Justitsforvaltningen grundes paa ubetinget Uafhængighed, saa at den hverken indjager den Uskyldige Skræk, u eller vækker Haab hos den Skyldige og Frihed fra Lovens Straf. Disse ere udentvivl de Anskuelser, med hvilke Dessevil lægge Haand paa de. re Værk, at det maa blive Deres Klogskab og Viisdom værdigt. Bliver Spaniens Statsforfatning af Dem omdannet og reformeret i denne Aand da vil den vinde mere Agtelse og Sympathi i Udlandet, mere Kjærlighed og Varighed inden Rigets Grændser.
Aalborg Stiftstidende, 1836-11-10
J Begyndelsen zittrede Dronningens Stemme under Oplæsningen og var saa svag, at Faa forstode noget af denne lange Tale, som udfyldt hele 3 Qvarteer. Hun var bleg men dog skjøn og yndig. Da Regentinden fjernede sig hørte man, fra Publicums Tribune, nogle Vivatraab for Constitutionen. Hele det diplomatiske Corps bivaanede Ceremonien. Ministeriet beskyldtes for at have fremført en stor Usandhed, ved at lade Regentinden sige, at Renterne af Statsgjælden, med Undtagelse af dem for den udenlandske Gjæld, ere betalte. Ihændehaverne af Obligationer betragte Sagen i et ganske andet Lys, de føle altforvel, at Renterne af den indenlandske Gjæld, der beløbe sig til 26 Mill. Realer, betales meget langsomt, og Frygten for, at Betalingen vil standse aldeles, bringer dem til, efterhaanden at skille sig ved disse Statspapirer, hvorved de falde Dag for Dag. - Cortes's første Møder ville naturligviis ledsages af stormende Debatter, men det er mere end rimeligt, at man strax vil tage den Bestemmelse, at erklære Marie Christine for Ene-Regentinde, ophæve Regentskabsraadet og udelukke Don Carlos og hans Efterkommere fra al Ret til Tronfølgen.
Aalborg Stiftstidende, 1836-11-10
Blandede Efterretninger. De, som vare anklagede for Deeltagelse i Oprøret i Gottingen, have nu faaet deres Dom i første Jnstants. 4 Cancellie Procuratorer og 1 Advocat ere dømte til Tugthuusstraf for Livstid, 6 til samme Straf fra 15 til 8 Aar, deriblandt er Dr. Plath, en ikke ubekjendt Skribent, der er dømt til 12 Aars Tugthuusstraf. Flere Steder anraabe: i talrigt underskrevne Petitioner Kongens Naade for disse Ulykkelige, hvilket dog de Fleste mene vil være forgiæves, Processen imod Spanieren Pelays, som, ved at afsende Breve med Knaldsølv, foranledigede en Explosion i Posthuset i Liverpool, hvorved Postmesteren Barnard saaredes er nu paadømt. Anklagen var kun grundet paa, at Barnard, ved et, af den Anklagede imod andre Personer i Udlandet stilet, Attentat, var bleven haardt saaret og berøver et Øie. Sagens Forhandling for Juri varede fra Kl. 3. om Morgenen til 3 om Eftermiddagen, da de Edsvornes Ret erklærede den Anklagede for Skyldig. Hans Dom lød paa 2 Aars Fængsel.
Aalborg Stiftstidende, 1836-11-10
Da der for nylig i en Landsby i Nærheden af Grenoble var udbrudt Jld, Tagene alt styrtede ned og de meest Forvovne ikke vide vove at udde et 2 Aars Barn, som al sov i en Stue, ud af Flammerne, da styrtede pludselig en Agl. 80aarig Kone midt ind i Luerne og reddede Barnet, Alt var hun ude igjen af Huset, hilset af de Omstaaende, Jubel, da en brændende Bjælke styrtede ned og kastede hende til Jorden. Med den sidste Kraft høiede hun sig over det breddede Barn, hendes Datters, Barnet blev derved reddet den gamle Kone var død. i Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1836-11-10
Kjøbenhavn, den 5te Novbr. De beklagelige og sørgelige Følger af nogle, som det synes til den gode Ordens Opretholdelse i de nys forløbne Festdag fra det Offentliges Side trufne Foranstaltninger, have me Føie tildraget sig saa megen Omtale og almindelig Opmærsomhed, at vi troe, ei at burde lade samme være uberørte For at holde Orden ved Processionerne var, til Politiets Af I stance, indcommanderet Husarer, som til denne Hensigt synes at have havt Ordret til at betjene sig, ei alene af Fladen, men og saa Skarpen af de dragne Klinger, hvormed de vare væbnede Jdet mindste veed man at angive tvende Tilfælde, i hvilket dette har fundet Sted; i det ene mod en Embedsmand her i Staden, i det andet mod et Jndivid af Bondestanden, hvilken Sidste ved Hugget fik den ene Kind flakt. Vi ere ikke nøie no underrettede om Anledningen; men vi maae antage, at den ik har været ringe, og idet vi ikke omtvivle, at Sagen jo vil blive nøiagtigt undersøgt, kunne vi ikke afholde os fra, høiliget at beklage Muligheden af, at Medborgeres Liv og Lemmer ved en saadan Leilighed paa slig Maade kunne sættes i Fare, (Kbh.
Aalborg Stiftstidende, 1836-11-10
Fra de Deputerede for Finantserne er den 21de Octbr. udsted, følgende Bekjendtgjørelse: "Hs. M. Kongen har, under 25de April f. A., allernaad, bifaldet, at der, for at tilveiebringe og bedre Præg af de dobbelte Frederiksdorer, paa hvis Adverfremdeles er Hs. Majestæts Brystbillede med Overskrift: Fredericus Vi, Rex Daniæ, er forfærdiget et nyt, noget forandret Stempel til Reversen, der indeholder det fuldstændige fro nede Rigsvaaben, holdt af 2 Vildmænd under den kongelig Krone og Hermelinkappe, med Overskrift: 2 FR. Nor, og under Vaabnet: Aarstal og Myntmærke."
Aalborg Stiftstidende, 1836-11-10
Den londonske Tidende Courier af 11te Octbr. gav af Staffordshire Advertiser, den Efterretning, at en fiint klædt ung Mand, efter Udseende en Udlænding, 24 til 25 Aar gammel, der reiste som Passageer paa en Stage Coach, fra London til Manchester, har den 8de skudt sig paa en af Stationerne, og at man hos ham har forefundet 5 til 600 Louiss'orer, Dubloner og fremmede Bancosedler, samt Adressekort fra forskjellige Personer og et Brev i det portugisiske Sprog. Dette har i Kjøbenhavn bragt paa den Tanke, at denne Selvmorder maatte være den ofte omtalte Bedrager, hvorfor der er skrevet til England om nærmere Oplysning.
Aalborg Stiftstidende, 1836-11-10
J Sagen: Christen Bisgaard af Skaldborg, contra: Peder Andersen af Dragstrup, angaaende verbale Jnjurier, for hvilke hiin nedlagde Paastand over denne om 3 Marks Bøder, er Førstnævnte ved Landsoverretsdom af 7de i d. M. givet Mortification af de mod ham brugte Udladelser (Tyv, Tyveknægt og Kieltring) og Sidstnævnte til pligtet at bøde 10 Rbd. Sølv, samt at betale Sagens Omkostninger for begge Jnstantser med 25 Rbd. Sølv. Ved Hornum Fleskum Herreders Ret var Peder Andersen, derimod frifunden, og Chr. Bisgaard for sin Paastand idømt Mulct, samt paalagt at udrede Sagens Omkostninger Tyve have, som bekiendt, stort Talent til at udfinde Historier, naar de skulle gjøre Regnskab for deres Kasse.
Aalborg Stiftstidende, 1836-11-10
Saaledes seer man i Kbhvns Addresseavis, at to, i forskjellige Tyvssager mistænkte, Arrestanter have, paa en og samme Dag, nemlig Søndagen den 17de Juli, modtaget den ene om Formiddagen 15 Rbd. i Douceur for at optage et Gulduhr, som var tabt i Vandet ved Nyhavns Hoved og den anden ved Middagstid ligeledes 38 Rbd. for at redde et Barn, der ved Badning var kommen i Fare, - De to ubekjendte Givere indkaldes nu til at melde sig i Stokhuset.
Aalborg Stiftstidende, 1836-11-10
Bekjendtgjörelser. For fraværende, deeltagende Familie og Venner maa jeg herved sörgeligst bekjendtgjöre: at det urandsagelige Forsyn, den 30te October, hjemkaldte til et bedre Liv, min uforglemmelige Mand, Christen Brix, efter længere Tids Svaghed og to Dages Sygeleie, i sit 54de Aar.
Aalborg Stiftstidende, 1836-11-10
Henimod 30 Aar deelte vi Livets Glæder og Sorger. Gud velsigne hans Minde, og give og sörgende Efterladte Tröst og Styrke til at bære Herrens Tilskikkelser. Nykjöbing paa Morsö, den 4de November 1836. Paa fraværende 4 Börn og egne Vegne H. C. sal. Brix's. föd Møller.
Aalborg Stiftstidende, 1836-11-10
De 40 Rbd., som 3 ædle navngivne Menneskevenner og 1 unavngiven have tilsendt Hr. Cancellieraad Jensen i Aalborg til den brandlidte Hr. Thomas Lund i Kornum, saavelsom 7 Rbd. fra 2de unavngivne ædle Menneskevenner til den brandlidte Jfr. Claudi, og som Hr. Cancellieraad Jensen har under 1ste Otbr. d. A. tilsendt disse Brandlidte; ligesom og de i alt 85 Rbd. Sedler, som ligeledes i ere fra unavngivne ædle Menneskevenner indkomne og tilsendte disse ovennævnte kjære Brandlidte, ere Alle af dem med Glædes Taarer rigtig modtagne, og hvorfor de ved os herved yde deres ædelmodige Velgiørere den inderligste og hjerteligste Tak. - Da Brand=Assurancen ikke nær er tilstrækkelig til de fornødne nye Bygningers Opførselse og Fuldfærdigelse, saa var det høiligen at ønske: at endnu mange saadanne ædle Menneskevenner vilde yde denne uskyldige brandlidte Familie mere Forlindring og Hielp i deres for gelige trængende Skjæbne, og Gud, al det Godes Belønner, vil sikkerlig naadig velsigne og giengielde saadanne ham behagelige Givere.
Aalborg Stiftstidende, 1836-11-10
Kornum og Løgstør den 6te Novbr. 1836. Trojel. Nors, Pastor loci. Procurator.
Aalborg Stiftstidende, 1836-11-10
Søndagen den 13de Dennes er Assemble og Bal i Selskabet ; Enighedens. Aalborg, den 9de Novbr. 1836. Directionen.
Aalborg Stiftstidende, 1836-11-10
Undertegnede er hjemkommen fra Kjøbenhavn og har medbragt et Parti smukt Modepynt, bestaaende af Hatte, Kapper og Blomster efter nyeste Facon. Bay.
Aalborg Stiftstidende, 1836-11-10
Efter min Hjemkomst fra Kjøbenhavn er i Dag arriveret mit til Damepynt henhørende, saasom : Hatte, Kapper, Blomster og Fjær med mere, Alt efter nyeste Facon og sælges til billige Priser. M. Krøyer.
Aalborg Stiftstidende, 1836-11-10
Stedet Bjerggrøn, i Hammer Sogn, af Hartkorn 2 Skpr. 1 Fdkr., kan kjøbes underhaanden af Cancellieraad, Procurator Jensen.
Aalborg Stiftstidende, 1836-11-10
I et af denne Byes Consumtions=Confører er forglemt en Tobakspibe, hvor denne, mod opgivet Signalement og dette Avertissements Bekostning, kan faaes tilbage, anvises fra Avisexpeditionen.
Aalborg Stiftstidende, 1836-11-10
Efter Begjæring af Hr. Consul Bendixsen heraf Byen bliver, Torsdagen den 17de November førstkommende, foretaget offentlig Auction paa Vangsaa søndre Strand, omtrent 3 Miil vesten for Thisted, over Vraget og Takkolagen, hvoriblandt er en Deel gode Seil, Ankertouge, Ankere, staaende og løbende Redskaber, samt over Inventariet m.v. af den dersteds, den 20de forrige Maaned, indstrandede Talk Vir au Geben, fort af Skipper E. Nielsen, saaog over 24 Stkr. rhinske Møllestene, at forskjellig Dimension, som fra bemeldte Skib ere bjergede. Endvidere bliver, Fredagen den 18de November førstkommende, ved Auction paa Gaarden Diemis bortsolgt. 4 Kurve hollandske Tobaksblade, en Kasse med Røgtobak i Carduser, endeel hollandske Oste, Genever, Kløverfrø m.m., som Alt, i mere og mindre havareret Tilstand, er bjerget fra forbenævnte Fartøi. Lysthavende indbydes til Auctionen, der begynder hver Formiddag Kl. 10. Thisted, den 7de November 1836. Lützhøft I Ifølge Bestemmelse paa Skiftet efter Søren Nielsen Waarst og dennes Enke, Mette Marie Svendsdatter, bliver den dette Bo tilhørende Ejendom i Sæby Kjøbstad, nemlig Stedet Matr. Nr. 53, paa Nørre= eller Pindborggade, med Grund og Hauge, stillet til Salg ved trende Auctioner, som afholdes saabledes: ) første Auction Løverdagen den 26de Dennes, nos anden Auction Løverdagen den 10de December og tredie Auction Løverdagen den 24de December: førstkommende, hver Dags Formiddag Klokken 10; hvilket herved bekjendtgjøres saavel til Lysthavendes Efterretning som overeensstemmende med Placaten af 22de April De tvende første Auctioner foretages paa mit Contoir, sidste Auction derimod i Stervbostedet. . Bye og Herredsfogedcontoiret i Sæby, den 5te Nybr. 1836. Heiberg.
Aalborg Stiftstidende, 1836-11-12
Frankerig.
Aalborg Stiftstidende, 1836-11-12
Neppe havde Parises Journaler eenstemmigen erklæret sig, over, at det meddeelte Jnsurrectionsforsøg i Strasburg, saaledes som det var indledet og begyndt, paa ingen Maade, kunde have Udsigt til nogen Understøttelse eller smitte ved sit Exempel, for, paa eengang Efterretningen om et nyt Forsøg til en Militair=Revolution med en ganske anden Tendents, gjorde deres Paastand om, at hiint var aldeles isoleret, feillagtig Imedens Artilleristerne i Strasburg, anførte af deres Oberst, proclammerede Napoleon den 2den som Keiser, proclammeredes, paa et andet Punct i Frankrig, nemlig i Venddmed Republikken af nogle Husater, under Anførsel af en Underofficeer. Foruden den Omstændighed, at begge Forsøg, vieblikkelig strandede, synes de ikke at have havt andet tilfælles, end den Liighed i Følger, at de maae vække foruroliggende Bekymringer hos Nationen. To Revolutionsforsøg, begge udgangne fra Militairet paa een og samme Dag paa langt fra hinanden sjetnede Puncter, og under to saa væsentligt fra hinanden forskjellige Bannere, antyde noksomt, hvorlidet almindelig Tilfredsheden med det Bestaaende maa være endogsaa i Armeen, og hvorliden Grund man har til at nære Haab om en Regjerings Stabilitet, der netop længe har været vant til at betragte Stemningen i Hæren som Hovedstøttepunctet for sin Tilværelse. Et Extrablad af Monituren berettede under 1ste Novbr. Begivenhederne i Straf burg; Aftenbladet af det ministerielle Charte, bekjendtgjorde under 2den Novbr. om det i Vendame Forefaldne følgende Den 30te Octbr. er der i Vendame gjort Forsøg paa at forlede det første Husarregiment til Jnsurrection. Brigaderen Bruyant befandt sig med 14 Husarer i Gjæstgivergaarden glatete noiret. J denne Forsamling besluttede man, ved Nattetide, at lade blæse til Opsadling, at bemægtige sig Vagter og Officerer, at fængsle Øvrigheden og at proclamere Republikken. Man havde tillige bestemt, derpaa at marschere til de nærmeste Stæder, for at forskaffe, sig Tilhængere og Deeltagere. Forsamlingen og dens Beslutning blev imidlertid, endnu medens de Sammensvorne vare samlede, angivet for Regimentets Oberstlieutenant. Hans lede med at lade Bruyant og hans Medskyldige fængsle.
Aalborg Stiftstidende, 1836-11-12
J Politi=Arresten benyttede Brunant et ubevogtet Øieblik til at trække en Pistol frem og affyre den paa en tilstedes, værende Qvarteermester, som øieblikkelig faldt. Han fandt Funder den derved opstaaende Forvirring Leilighed til at undvige, kastede sig i Floden Loir likke Loire, svømmede over den og fortsatte sin Flugt. En anden af Hovedmændene, Husaren, Thierry, lykkedes det ligeledes i den første Forvirring at undkomme. Kl. 2 om Natten vendte imidlertid Brupantfrivillig tilbage til sin Caserne, hvorfra han da førtes i Ar Prest. Her underkastedes han strax et Forhør for den kongl. Advocat og dennes Substitut. Han gjorde intet Forsøg paa at nægte sit taabelige Forehavende. Husarerne, som havde været samlede i Gjæstgivergaarden og hvis Geværer man fandt ladte, bleve ligeledes fængslede og Undersøgelsen udvidedes ogsaa til dem. Udenfor Regimentets Caserne har Mytteriet, iøvrigt ingen Deeltagere havt. Staden Venddmes Rolighed, blev end ikke et Øieblik forstyrret. Vagtposterne ere siden blevne fordoblede og Nationalgarden ilede, paa Underpræsectens og Municipal-Øvrighedens Opfordring, med at stille sig under Vaaben.
Aalborg Stiftstidende, 1836-11-12
Nu discuterer man i Bladene meget frem og tilbage om, for hvilket Tribunal Undersøgelserne af disse JnsurrectionsForsøg egentlig henhøre, naar man er kommet til et Resultat, vil det være tidsnok at gjøre Meddelelse derom. - Om den i Strasburg fængslede unge Napoleon yttrer Journal des Debats, at det er heelt tvivlsomt, hvad Regjeringen vil tage sig for med denne Galing, som ikke har taget i Betænkning at compromittere et Navn, som engang tilhørte Frankrigs Souverain. National" siger derom ligefrem, at, da man, ved en lignende Forbrydelse, har ladet Hertuginden af Berry slippe, uden at underkastes Undersøgelse og Dom, vilde en modsat Fremgangsmaade mod Ludvig Napoleon vel neppe lade sig retfærdiggjøre. - Deri stemme iøvrigt alle Journaler overeens, at Frankrigs Hengivenhed for Napoleon aldeles ikke har noget Anstrøg af Forkjærlighed, for Legitimiteten, og at den unge Ludvig Napoleon tager bitterlig feil, hvis han har troet, at Napoleon har efterladt sig noget Dynasti. - Murats Enke, som, med Tilladelse, i længere Tid har opholdt sig i Paris, skal ved Marschallerne Gerard og Lebau have ladet nedlægge Forbøn for sin Neven. Det Rygte, at hun, efter Begivenheden i Straf burg, strax skulde have erholdt Ordre at forlade Frankrig, skal være ugrundet.
Aalborg Stiftstidende, 1836-11-12
Som Supplement til Meddelelserne om Begivenheden i 1 Strasburg i f. Nr. har Dagsposten følgende Efterretninger: Foruden Ludvig Napoleon og Oberst Vandrey ere senere fængslede: Charles Parquin, Officeer af Æres=Legionen, Eskadronschef i Municipalgaden i Paris, 49 Aar. 2) Grev Raphael v. Grecomte, Ordonnants-Officeer hos Prinds Ludvig, 28 Aar. Han boede i en Gjæstgivergaardsi Strasburg. 3) Richard Querelles, bosiddende i Nanco, 25 Aar, ligeledes Prindsens Ordonnants-Officeer. 4) Francois Larey, Lieutenant i en Pontonnier=Bataillon i Straf burg, 24 Aar. 5) Anton Boisson, Qvarteermester i det 4de Artilleri=Regiments 8de Batteri. Foruden disse nævnes nogle faa andre, blandt dem en Dame, en Lady Gordon, foregiven Enke efter en Krigs=Commissair Gordon i den engelske General Evans engelsk spanske Legion.
Aalborg Stiftstidende, 1836-11-12
Beretning om den udentvivl fredelige Vending, Differentserne mellem Frankrig og Schweiz synes at tage, skulle følge i næste Nummer.
Aalborg Stiftstidende, 1836-11-12
Jtalien. Det nunge Jtalien, som man nu længe ikke har hørt noget til, synes igjen at ville røre sig; alle italienske Regieringer fordoble deres Opmærksomhed og iagttage ethvert Skridt i af denne Forbindelse, som har gjort sig Omstyrtning af alle bestaaende Forhold til Øiemed og synes nu at være gjen oplivet ved Begivenhederne i Spanien. Endeel italienske Flygtninge have vidst at skaffe sig et Tilflugtsted paa Malta, hvorfra de aabenlyst og uden Fare arbeide mod den bestaaende Orden i deres Fædreland. De skulle være i Besiddelse af betydelige Pengemidler, som man mener for en stor Deel tilflyde dem fra Frankrig og England. Paa Malta staae Presser og lithographiske Værksteder til deres Tjeneste, og de benytte dem til at trykke en Mængde oprorske Skrifter, som de udbrede i Jtalien. Man forstaaer ikke hvorledes dette Væsen kan taales lige for de engelske Autoriteters Dine, og hvor ubegribeligt det end synes, at det engelske Cabinet skulde tillade sig at begunstige Machinationer mod Regjeringer, med hvilke det staaer i venskabelig Forbindelse, synes det dog virkelig at være saa; thi fra Neapel skrives at Skibe, under engelsk Flag, ere beskjæftigede med at transportere italienske Flygtninge, som streife om paa Middelhavet, i og vise sig, snart paa Calabriens Kyst, snart i Barcelona, og andre spanske Havne. Det hedder endog, at Prindsen i af Capua, som med sin unge Gemalinde beboer et smukt, Gods, som han har leiet paa Malta, er vunden af disse i Flygtninge og misbruges af dem til at fremme deres Hensigter. Man forsikkrer, at alle italienske Regjeringer ville, i Forening, opfordre det engelske Cabinet til at raade Bod paa o dette Uvæsen. Reisende, som nylig have besøgt Nedre=Jtalien, berette om fo Arrestationer, som, under deres Ophold i Neapel, der skulle have fundet Sted. Blandt de fængslede Jndividersk nævner man to Advocater og en Læge, som, efter det almin, i delige Rygte, ere fængslede af politiske Grunde, formedelst Brevvexling med hine Flygtninge paa Malta. :J Neapel tager man Forholdsregler med Hensyn til FordTrebyggelse af Smitte i Sygdomstilfælde, der vække almindeblig Utilfredshed, saa at endog flere fremmede Gesandte hav maattet tilstille Regjeringen Reclamationer, i Anledning af Besværinger fra deres, sig i Neapel opholdende, Landsmænd, 1 Den 21de Octbr. var der betydeligt Opløb i flere af Stadens Qvarterer, hvor man havde faaet Folket til at troe paa di det sædvanlige Forgiftelseseventyr. Kongen begav sig strax derhen, hvor Opløbet var stærkest, besøgte flere Bagerboutiker, smagte selv paa Brødet og fik omsider Gemytterne i beroligede.
Aalborg Stiftstidende, 1836-11-12
De ovrige europæiske Magter, med hvilke vi ikke staai lige gunstige Forhold, lægge dog ikke destomindre en fredelig Stemning mod Spanien for Dagen, endskjøndt nogle iblandt dem have befalet deres diplomatiske Agenter at forlade Madrid, hvorpaa da strax en lignende Ordre ogsaa er udstedt til vore Repræsentanter ved hine Hoffer. Kun det neapolitanske Cabinet har givet mig Anledning til billig Besværinger, som, med Hensyn til deres alvorlige Natuhave nodsaget mig til at tage under Overveielse, hvad jegs er den Nations Værdighed, jeg behersker og den Trone, jeg beklæder, skyldig, og jeg har ifølge deraf kaldt min CharAffaires i Neapel tilbage og givet den neapolitanske Ordre at forlade Spanien. Min Udenrigsminister vil nærmere forelægge Cortes Oplysninger om denne beklagelige Begivenhed. Jmidlertid aandede de af mig tagne Forholdsregler aldeles intet Fjendtligt, ligesom ogsaa Handelsforbindelserne og Brevvexlingen mellem begge Nationer ikke lide noget Afbræk Blandt alle de Jnstitutioner, som kræve en særegen Forsorg, staaer Nationalgaarden i Spidsen; den er et Værn om Borgernes Rettigheder, et Skjold for Frihed og Orden, Den er betydelig forøget og i væsentlige Henseender reformeat i sin indre Organisation, saa at den seer sig istand til at svare til sin høie Bestemmelse. Dens Mangel paa Vaalen kan ansees afhiulpen ved den ovenberørte Sendelse fra Kongen af England.
Aalborg Stiftstidende, 1836-11-12
Finantsernes Tilstand, som har lidt under saa mange fordærvelige Jndvirkninger, vil blive Dem forelagt af min Minister for dette Departement og det vil paaligge Den at udfinde Midlerne til at bringe Balance mellem vor Fornødenheder og vore Hjælpekilder. Alle Renter af den spanske Gjæld ere betalte se) kun med en eneste Undtagelse, som vistnok er smertelig; det har nemlig ikke været mulig at tilveiedringe Midler til at betale det halve Aars Renter af den udenlandske Gjæld, som forfalde til Betaling den 1ste November. Jeg har det Haab, at min Regiering vil blive istand til at beseire de Vanskeligheder, som have ført es til denne Yderlighed og at Betalingen ikke vil blive udsat meget længe over Forfaldstiden. Den paatrængende Nødvendighed, at give de militaire Operationer ny Kraft, for at ende Borgerkrigen, har frem i kaldt Beslutningerne om den nye Udskrivning af 50000 Mand og om Nationalmilitsens Medvirkning. Begge Forholdsregler i Forening ville forstærke den active Hær og fremskynde det Øieblik, da Fred og Orden, Grundlaget for Staters som for Privates Velværende, igjen vender tilbage. Hæren har vel, greben af Enthusiasme, sluttet sig til Constitutionens Venner, men den har ikke et Øieblik tabt Maa tiet for sin Tilværelse, at forfølge og tugte Rebeller, af Sigte.