Den Vest-Sjællandske Avis, 1818-09-05
Foruden de forhen anførte Opdagelser, som have Hensyn til Næringsmidlerne omtales i de offentlige Tidender endnu flere, saaledes i Handelstidenden, No. 22 s. d. A. et uskadeligt Middel til at giøre Ollet klart: For at klare Øllet, og forebygge, at det ikke saasnart skal vorde suurt, tager man til en Tønde for omtrent 8 s. palveriseret Hjortetagge, der som bekiendt ogsaa bruges til at klare Casse med. Dette gjortelaggepuever sætter man tilligemed 2 Kander af samme Øl paa den, lader det tilsammen optoge, og gyder det derpaa ligesaa varmt og omrørt i Tønden med Øllet. Man lader denne ligge roelig en Nat over, hvorpaa Øllet strax maae aftappes paa Boutellier. Det erholder de en rubinagtig Klarbed og holder sig længere, end andet Ol. Men det maae allerede være nogle Dage gammelt og have afgjæret førend man bruger dette Middel. – Angaaende Productionen af et at de vigtigste og almindeligste Fødemidler, Kartoflerne, har Fyrsten Frederik af Sayn Wittgenstein, bekiendtgjort følgende Opdagelse: Han anmelder at han tilforn har gjort Publikum opmærksom paa, at man kan skaffe sig en dobbelt Kartoffelavl, naar man sætter Kartoffelstenglerne strax ned i Jorden, saasnart man har taget Kartoflerne op (dette kan dog kun tænkes udførligt undet meget blidere Himmelstrøg end her i Danmark, eller ved at lægge Kartoflerne overmaade tidlig) men nu har han dertil gjort den Erfaring, at disse paa denne Maade avlede Kartofler ogsaa ere tienlige til at bruge til Sætte-Kartofler. Naar man derfore i Enden af Juli eller Begyndelsen af August graver Kartoflerne op, tager dem fra Stengelen, og derpaa sætter denne i Jorden, saa kan man endnu paa den samme Stengel avle 20 til 30 Kartofler, som man kan bruge til at sætte næste Aar. Man vinder ikke allene ved dette Midder sine Sætte-Kartofler, men 20 til 30 Gange meere end man har nødig dertil, og man benytter saaledes ikke allene denne Plads endnu engang, men avler paa hver Ager i det mindste 20 Gange saa mange Kartofler, som naar man lader være med Plantningen. For at gjøre det tydeligere for enhver kan man anføre følgende Exempel: Paa et Stykke Land, hvor 100 Kartoffelstengler staae, erholder man, naar man paa nye igien sætte de 100 Stengler, i Giennemsnit 20 Stykker Kartofler, store og smaae af hver Stengel, altsaa 2000 Kartofler af disse 100 Stengler. Jfølge anstillede Forsøg lade disse Kartoffelskud eller Bie grene sig forplante. Disse blive afrevne fra Stengelen, og satte som enhver anden Plante. Det er et Spørgsmaal og Fordeelingen i Grenen tillige ikke befordrer Værten af Kartoflerne paa Hovedstengelen; da Erfaringen lærer, at jo større Planten bliver, desto mindre blive Kartoflerne, ligesom ogsaa Erfaringen har allerede bekræftet den Paastand, at naar Blomsterne blive tagne af Kartoffel-Stengelen, saa blive Kartoflerne større."– J Dagsposten No. 126 f. d. A. Side 50172 læses følgende: Dr. Marsillac har nyelig gjort opmærksom paa den uhyre Fordeel, som man kan drage af den overalt vildtvoxende Plante Orchis, naar man laver Salep af den. Der er ingen Plante, som i et saalidet Rum yder en saa stor Mængde af Næringssafter. J Hungersnød kunde en Familie leve en heel Maaned af 5 Pd. Salep. Den conserverer sig i 30 Aar. Hvor sund den er, have Persier og Jndierfor længe siden beviist. De spise den daglig og give Reconvalescenter den som et let fordøieligt og meget restaurerende Næringsmiddel. For Soldater, og Søemænd vilde den være af uberegnelig Nytte, thi af en eneste Tønde, som indeholdt 4 til 5 Centner pulveriseret Salep, kunne 20000 Mand leve en Dag. Naar en Armee altid førte 15 til 20 Tdr. Salep med sig, vilde den aldrig komme i Forlegenhed. Ogsaa Fæstninger kunde denne Salep beskytte mod Hungersnøden. J Frankerige slutter Forf. betaler man fremmed Salep (5, Roden af hiin Plante) med 10 Fr. Pundet, og man kunde have den for 8 Sous. (Forts.)