JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1786-04-07
Da den 2den Junii 1785 Frue Justitsraadinde Boalt ved Døden var afgaaet, blev Skiftet efter hende strax taget under lovlig Behandling, og Dødsfaldet bekiendtgjort i de Bergenske Adresse=Aviser, foruden anden lovlig Proclama for Retterne, hvorved Credi= og Debitorer i bemeldte Stervboe bleve indkaldede at møde inden den foresatte Tiid i Loven; men da Fald slige skulde findes imod Formodning enten i Kiøbenhavn eller andensteds i Riget, bliver hermed 3de Gange i de Berlingske Tidender samme Dødsfald bekiendtgjort, at de melder sig for den geistlige Skifteret i Bergen, da Skiftet er bragt saa vidt, at med første kan sluttes. Paa egne og Med=Assessorers Vegne, H. Mossin. Borger og Sadelmager Søren Olsen Gram er den 2den Februarii d. A. uden Livsarvinger her i Schielskiør i meget fattige Omstændigheder ved Døden bortkaldet; han skal være barnfød i Christiania i Norge, hvor, efter Beretning han skal have en Broder boende, hvis Navn ikke vides, men han skal være i den geistlige Orden; flere Arvinger er ikke anmeldt. Til hans og andre Vedkommendes Efterretning bliver dette Dødsfald bekiendtgjort, og at Skiftet i denne Boe vorder uden anden lovmæssig Proclama, som Boet ikke tilstrækker at bekoste, foretaget paa Schielskiørs Raadstue Mandagen den 12te Junii d. A., om Eftermiddagen ved 3 Slet, for om mueligt samme Dag at sluttes; thi vilde alle, som kunde have noget i dette Boe og Skifte at erindre eller fordre, behage til den determinerede Dag og Tid at møde eller møde lade, for at afgive hvad fornøden eragtes, da derefter skal blive handlet, saaledes, som Loven allernaadigst foreskriver i et saadant ringe og uformuende Boe. Schielskiør, den 25de Martii 1786. Payn, Byefoged ibidem.
Berlingske Tidende, 1786-04-10
Tanger, den 17de Februarii. Engelændernes Anliggender synes her at tage en ubehagelig Vending. Keiseren af Marocco er fortrydelig over, at han endnu ikke har faaet noget Svar paa det Brev, som han i August Maaned 1785 tilskrev Kongen af Engeland. For at lægge sin Misfornøielse offentlig for Dagen, har han den 6te hujus sendt Ordre hertil, at forhøie Tolden paa alle de Provisioner, som Engelænderne ville udføre herfra. Da nu dette er imod Tractaten af 14de Julii 1783, saa har den Engelske Consul Duff vægret sig ved at betale denne Forhøielse, og med Gouverneuren af Gibraltars Samtykke ladet Keiseren erklære, at en saadan Behandling vilde vist have et Fredsbrud til følge. Pachaen har derpaa opsat Udførelser, af sin Herres befaling, indtil der indløber Svar paa den Engelske Consuls Erklæring.
Berlingske Tidende, 1786-04-10
Lissabon, den 27de Februarii. Da man i forrige Maaned var beskjæftiget med at giøre en Ballance over Skatkammerets Jndtægt og Udgivt, opdagede Overskatmesteren von Souza, som beklæder den fornemste Charge iblandt Finantzministrene, at en anseelig Summa, som skal udgiøre over 500000 Crusader, manglede. Efter anstillede Undersøgninger herover, fandt man, at de saakaldte Fiels eller Betroede, som have Nøglerne til Pengekisterne i Forvaring, havde brugt disse Penge til deres personlige Handel, hvorpaa 5 af samme, tilligemed nogle andre bleve arresterte, og deriblandt bemeldte Hr. von Souza's Brodersen. Denne brave og ærlige Mand er bleven saa inderlig rørt over dette hans Brodersøns Forhold, at han er faldet i en Sygdom, som synes at true hans Liv Dronningen har herpaa ladet ham sige, at han ikke maatte tage sig denne Sag saa nær til Hierte, og at han kunde være forvisset og Hendes bestandige Naade. Siden den Tiid befinder den Syge sig noget bedre. En Engelsk Kiøbmand ved Navn Penickov er tilligemed hans Bogholder ogsaa bleven arresteret, fordi han har imodtaget Pengene af Fiels, og været vidende om, at de tilhørte det Kongel. Skatkammer.
Berlingske Tidende, 1786-04-10
Den Engelske Gesandt har herpaa overleveret en Memoire, for at reclammere denne Kiøbmand, men endnu har den ikke udvirket det, og disse heftede Personers Sag torde maaske ikke løbe vel af for ham, dersom det er sandt, hvad man foregiver, nemlig, at han har drevet Handel med taae Diamanter, hvilken er her den meest Contrabande, og hvorpaa der er lagt den Straf, at den, som heri findes skyldig, skal for det første betale den tredobbelte Værdie deraf, dernæst skal han holdes saa længe arresteret, indtil denne Summa er tilfulde betalt, og endelig skal han, dersom han er Undersaat, sendes til Angola, men dersom han er en Udlænding, blive forviist Riget.
Berlingske Tidende, 1786-04-10
Paris, den 24de Martii. Cardinal Rohans Proces føres paa det ivrigste, og man vil nu paastaae, at Parlementets Dom i samme skal allerede den 11te April blive afsagt. J denne Uge blev Cardinalen confronteret med Madame de la Motte. Confrontationer varede fra om Formiddagen Kl. 9 til 2, og om Eftermiddagen fra Kl. 4 til 9. Nu vilde Referenten gaae bort, men Cardinalen bad ham paa det indstændigste, at svare ham den Umage, endnu den anden Dag at bivaane denne udehagelige Forretning. Confrontationen begyndte altsaa igien samme Aften Kl. 9, og varede til Kl. 2 om Morgenen. Madame de la Motte forsvarede endnu med største Uforskammenhed alt, hvad hun i sin Memoire havde foregivet, omendskiøndt hver Mand her er nu overbeviist om, at Cardinal Rohan er skammelig bleven bedraget af denne Kone, hvilket endnu tydeligere sees af Demoiselle Olivas Memoire. I Gaar var Cardinal Rohans Defensor i det Franske Academies Forsamling, og sammesteds oplæste et kort Udkast tilden Memoire, som med det første skal udkomme for Cardinalen, hvorved det hele Selskab blev overbeviist om hans Uskyldighed. Denne Memoire skal ikke komme ud, føren 8 Dage for Parlements=Dommen bliver afsagt. Hr. deel Motte skal være gaaet til Tyrkiet. Hr. Dewilette, hvorom der tales i Mademoiselle Olivas Memoire, er bleven arresteret i Genf. Han skal have skrevet den falske Underskrift: Marie Antoinette de France.
Berlingske Tidende, 1786-04-10
London, den 24de Martii. J Tirsdags opfordrede Hr. Pitt Underhusets Opmærksomhed paa et Foredrag, som saa nøie angik Menneskelighedens Pligter. Han fortalte, at den Hollandske Ostindifarer, Voorber, i den heftigste Storm og yderste Nød var kommen til Dartmouth. Skibet er meget læk, og det Arbeide og Angest som Skibsfolkene have udstaaet, har foraarsaget en smitsom Feber iblandt dem. Jndbyggerne i Dartmout- og paa Kysten vare derved satte i en forskrækkelig Bekamring: troede, at der var Pest om Bord paa Skibet, og vilde aldeles ikke hielpe de arme Folk, ja ikke engang lade dem komme sig nær. Af denne Aarsag er der bleven sendt en Supliqve for disse Ulykkelige til det geheime Conseil i London, hvor der bliver forestillet, at en duelig Læge har besøgt disse Folk og erklæret, at den Sygdom, som herskede iblandt dem, var ikke saa stærk smitsom, som man indbildte sig; at de Syge igien kunne helbredes, naar de under behørig Opsigt bleve bragte paa Land; men at en uundgaaelig Død vilde blive det res Deel, i Fald de forbleve inden Skibsborde. Hr. Pito foreslog altsaa, at i dette yderste Nødstilfælde maatte der i den ved en Parlements=Acte under Georg den 2den udgivne Lov om den holdende Qvarantaine skee Undtagelse, og at han dertil maatte strax indføre den fornødne Bill. - Til ladelsen dertil blev strax givet. Nu gik den inden 1/2 Time igiennem alle Underhusets brugelige Formaliteter, og blev strax sendt til Overhuset, hvor Storcanzleren ligeledes ufortøvet foredrog Sagen, og lod den inden nogle Minuter passere igjennem alle Rettens Former, saa at Kongen Dagen derpaa ved sin Bekræftelse gjorde den til en Parlementsatte. Jmidlertid ere alle muelige Anstalter føiede, for at hielpe Hollænderne. Hr. Minchin erindrede i Underhuset, at man maatte drage Omsorg for, at denne Epidemie ikke udbredte sig iblandt Almuen. Hr. Pitt svarede, at alting skulde skee under forstandige Commissariers Opsigt, og at den paniske Frygt, som havde udbredet sig iblandt Almuen, var saa stor, at det vilde være overflødigt, at advare dem om, ikke at komme Hollænderne nær.
Berlingske Tidende, 1786-04-10
Wien, den 25de Martii. Hs. Majestæt Keiseren har nu og for nogle Dage siden taget det her værende Assistenshuus i Øiesyn, hvilket er den første Gang for og efter Maria Theresiæ Tiid. Strax ved Jndtrædelsen spurgte han, mine Herrer, naar jeg nu f.Ex. pandtsatte denne min Hat, hvor meget laante De mig derpaa, - 2de Gylden, var Svaret. - Godt, sagde han, hvorledes gaaer det nu til, førend jeg bekommer Pengene. Paa dette laconiske Spørsmaal fik han strax alting at vide efter den strengeste Orden. Herpaa roeste han de samtlige Betientere, og lod sig vise Beholdningerne. Da han kom til Beholdningen af Pretioserne, som bestod i grum melige og med Guld, Sølv, Ædelsteene, Uhrer og andre Kostbarheder opfyldte Kammere, forundrede han sig over denne Art af Skatkammer; men gandske bestyrtset blev han, da han befalede at aabne en Æske, som faldt ham i Øinene, og deri saae en vis Orden. Hvorledes mine Herrer, ogsaa Orden her, ikke saa liden, var Svaret, snart blive saadanne satte, og snart igien løste. Han tilbragte en heel Time med at besee det hele Værk, og var med den hele Jndretning ualmindelig fornøiet.
Berlingske Tidende, 1786-04-10
Nu følger Jgiendrivelsen af den Deel i Madame de laMottes Memoire, som angaaer Grev Cagliostro, hvoraf vi dog for Rummets Skyld ikke kunne meddeele noget Udtog og som ei heller indeholder noget Nyt. - Slutningen af Grevens Memoire lyder saaledes: "Ville J endnu, mine Dommere og Medborgere, vide meere om mit Fædreneland, mit Navn, mine Bevæggrunde og mine Hielpekilder. - Mit Fædreneland er for Eder det første Sted i Eders Rige, hvor jeg underkastede mig Eders Love, mit Navn det, som jeg har gjort ærefuldt iblant Edet, min Handlingsgrund, Gud, og mine Hielpekilder - min Hemmelighed. Dersom jeg til 7de Syges Helbredelse og de Trængendes Underholdning, forlangte at blive optaget iblant Eders medicinske eller velgiøvrende Selskaber, saa kunne J spørge mig. Men i Guds Navn at giøre alt det Gode, jeg kan, er en Ret, som hverken behøver Navn, eller Fædreneland, eller Beviser, eller Caution. Franskmænd, ere J blot nysgiærrige, saa kunne J læse hine forfængelige Skrifter, hvori Ondskab og Letsin3dighed beskammer Menneskevennen, og giør ham latterlig. "Men ville J være gode og retsindige, saa spørger ikke, men hører den, som bestandig bar Ærefrygt for Kongerne, for udi de ere i Guds Haand, for Regieringerne, fordi han beskytter dem, for Religionen, fordi den er hans Lov, for Loven, fordi den hører til Religionen, og for Menneskene, fordi de ere hans Børn saavel som han. Nok engang, spor ger ikke, men hører og elsker den, som er kommen til Eder og udøver det Gode, som taalmodig lod sig angribe og med "Sindighed forsvarede sig. Underskrevet: Grev Cagliostro; Hr. Titon de Villotran, Rapporteur; Hr. Thillorier, Advocat; Brazon, Procurator.
Berlingske Tidende, 1786-04-10
Aalborg, den 31te Martii. Natten imellem den 6te og 7de December 1784 stødte et tremastet Skib i en overmaade stærk Storm paa den nordostlige Nakke af Revet. Dette Skib, kaldet Argo, ført af Hr. Capitain Friend, kommen fra Memel og destinert til Leverpoeller London, hvor Fartøiet hørte hiemme, kunde ingen blive var førend om Morgenen den 8de, da Havet saa nøie havde forenet sig med det rasende Sneefog, at det knap var mueligt at giøre Forskiel paa det ene eller det andet. Lasten, der bestod af Bielker, og hvoraf noget inddrev, og noget gi forbi, røbede ellers, at der maatte være noget Usædvanligt forefaldet. Nogle Timer gik dog forbi, inden man kunde blive ret overbeviist om, enten der virkelig stod et Skib eller ikke, og imidlertid vare Biergerne beskjæftigede med, for at holde Varmen, at slæbe paa Land de inddrevne Stokke. Endelig fik man et tydeligt Skimt af Vraget at see. Men Natten tilstundede, Kulden tiltog, og Havet blev ved Kulden mere og meere uroligt. Nu var ingen Baad ved Haanden, paa omtrent en ottendeel Miil nær, men Strandenes Forsatte foranstaltede i en Hast ved Vogne nogle Baade førte til Stedet. 30 Rdlr. bleve udsatte for den første Baad der kunde komme ud og erkyndige sig om Vragets Ti stand m.v. Men Havet afslog den Gang alle Conditioner, og ingen vidste, enten der var levende Folk paa Vraget eller ikke hvorfor der maatte endnu giøres flere Forsøg i en Hast, og da der paa den sydlige Side ogsaa manglede Baade i Nærheden, blev een afhæntet fra Vesterbye over 1/4 Miil langt fra Revet, og Søren Christensen Skibbygger, en Selskabs-Formand, paatog sig at føre dem an. Baaden foer mandig frem, men da den ikke saa let kunde mærke Havbrudets Styrke ved Revet forud, saa blev der med Hattene given Signal fra Vraget om at forandre Cursen. Det givne Vink fra Vragets Side fordoblede de Biergendes Mod i at anspænde alle Aarer, for at kunne vinderen saa herlig Seier. Baaden opkastede sig derpaa ved Siden af Vraget, og med største Møie fik 13 Engelændere ind, hvoraf nogle vare mestendeels omkomne af Hunger, Kuld og Elendighed. Styrmanden og 2 Matroser vare blevne et Offer for Havet, og da Baaden var landet med de biergede Folk, faldt Vraget i Havet, da Skibet i Forveien var flakt i Midten. Lykkeligste Tidspunkt, der forandrede de Elendiges mørkeste Udsigter til en sand og følelig Glæde! Denne Tildragelse, som visselig ikke, ret betragtet, er ubetydelig, blev ellers tilkiendegivet det Kongelige Vestindiske og Guineiske Rente= og General-Toldkammer, som, efterat have indhentet Erklæring om Tingenes Rigtighed, indgik med en allerunderdanigst Forestilling til Hs. Majestæt Kongen, og derpaa under 25de Januarii 1786 fik udvirket: "At Søeren Skibbygger af Skagen, for hans udviste uforfærdede Mod til Menneskenes Livs Frelse i ovenmeldte og mange anRdre Tilfælde, saavelsom og ved Fregatten Cronborgs Jnd stranding 1780, allernaadigst blev tillagt af Fondet at nasus publicos en Gratification af 100 Rdlr., og desuden"Medaillen pro Meritis i Sølv; hvilket alt blev tilsendt Hs. Excellence Hr. Geheimeraad og Stiftbefalingsmand von Levetzau i Aalborg til offentlig Overleverelse, som og skede i Skagen.
Berlingske Tidende, 1786-04-10
Helsingøer, den 10de April. Den 7de hujus var Vinden N. V. med godt og stille Veir. Den 8de og 9de var Vinden N. O. og ligeledes godt Veir, og i disse Dage ere ankomne henved 18 Skibe af Forskiellige Nationer. J Dag er Vinden S. V., og ved Postens Afgang vare 3 Skibe ankomne. Efter Rygte skal der endnu ligge fast Jis i Farvandet ved Dragøe.
Berlingske Tidende, 1786-04-10
Kiøbenhavn, den 10de April. Høieste Rets paadømte Sager i forrige Uge: No. 31. Carl Juditz, c. Hans Basse og Nicolai Andreas Svitzer, No. 32. Afg Skibs=Assistent Fæsters Stervboe, c. Directionen for det Asiatiske Compagnie. No. 33. Lars Berth, c. Justitsraad Colbiørnsen og Skibs=Capitain Hans Lind. No. 18. Studiosus Mathias Martin, c. Guldsmed Ol Jensen. No. 61. Carl Diderich Petersen, c. Henrich, Brixen og Borgmester Lyster. No. 53. Conferentsraad Friis Rottbøll, c. Elovius Mangor. No. 84. Capellan Hr. Fenger &c., c. Agent Johannes Jver Bruun. No. 27. Andreas Bottelle, c. Viinhandler Johannes Smith. No. 28. Abraham Falch og Sønner & Compagnie, c. Søe Asseurance-Compagniet. No. 78, Elisabeth i Margreth Martini, c. Ritmester von BylowNo. 104. Byefoged Wurmstrup, c. Poul Møller. No. 7. Commandeur=Capitain Ziervogl, c. Consistorialraad Schmidt. No. 177.
Berlingske Tidende, 1786-04-10
Conferentsraad Møller, c. Sognepræst Hr. Frederich Abel schou.
Berlingske Tidende, 1786-04-10
Den 8de og 10de hujus udgik Skibet Grev Ernst Schimmelmann, som under General=Adjutant Løvenørns Commando skal beseile Grønland. Skibene, St. Johannes, som føres af Commandeur Boe Kettel; Gothaab, af Commandeur Jan Balzer Grooth; Grev Scheel, af Peter Johans. Grooth; St. Thomas, af Fedder Nickelsen; Geheimeraad Guldberg, af Hans Johansen; Conferentsraad Prætorius, af Boye Jørgensen; Frederichshaab, af Jens Kracht; Enigheden, af Volkert Volkerts; Nepisene, at Peter Jans. Grooth; Kongensgave, af Adrian Dircks Baron Kragh. Juel Wind, af Jacob Rollafs; Rittenbek, af Jan Riverts; General Eichsted, af Aucke Johannes, Geheimeraad Schack Rathlov, af Boye Bohn, og Disco, af Commandeur Dreves Jansen, alle 15 til Grønland paa Hvalfangst; Jagten, den nye Prøve, som føres af Skipper Hiur. Braven, til Jsland med Cargaison og Provisioner.
Berlingske Tidende, 1786-04-10
Ved Tal=Lotteriets 470 Trækning i Kiøbenhavn udkom: No. 55, 73. 51, 40, 46.
Berlingske Tidende, 1786-04-10
Vacancer, Sognekaldet til Storring, Stiær og Galthen i Aarhuus Stift, 270 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1786-04-10
Barom. Therm. Vinden. 3 April. 128. C. 9.7 Varme i S. O. 7 3/4 - , S. O. 6 - O. S. O. O. N. O. N. N. O. V. N. V. 1 Kulde. S. O.
Berlingske Tidende, 1786-04-10
Copuleret. Kiøbenhavn den 7de April Hr. H. A. Toldberg, Guldsmedmester, og Jomfr. Ellen Christence Brinch.
Berlingske Tidende, 1786-04-10
Døde. Fredensborg Capitain Jens Mathias Weideborgh, 70 Aar. Holsingøer den 4de Martii Frue Magdalena Pingel fød Godenius, salig Hr. Major og General=Adjudant Pingels Enke, 60 Aar og 11 Maaneder.
Berlingske Tidende, 1786-04-10
Vexel=Cours, den 8de April. London 2 Maaneders Sigt 5 Rdlr. 73 pr. Livr. Sterl. Paris 2 Maan. Dato - - 22 1/4. a visto 5 pr. Liv. tourn. Amsterdam i Banco 2 Maan. Dato 131. 14 Dages Sigt 132. Dito i Courant - 2 Maan. Dato 128 1/2 pr. Cent. 14 Dages Sigt 129. Hamborg 2 Maan. Dato 133 1/2 14 Dages Sigt 134 1/2 Posten fra Hamborg for i Dag var ved Avisens Slutning ikke ankommen.
Berlingske Tidende, 1786-04-10
AVIIISSETS. Torsdagen den 20de April førstkommende, om Formiddagen Kl. 9 Slet, bliver i Medundertegnede Raadmand Kaasbøls iboende Gaard No. 52. paa Hiørnet af Mynter og Vognmagergaden, foretaget Licitation over Hoved=Bygningen og et Stykke Side=Huus til Kiøkken, som skal opf res uden for Stadens Vester=Port paa den Kongelige Skydebane, efter de derover forfattede Conditioner og Tegninger, hvilke forinden hos mig Kaasbøl kan faaes til Eftersyn. Thi vilde de Lysthavende behage til fornævnte Tid og Sted at indfinde sig. Kiøbenhavn den 7 April 1786. Kaasbøl. Colsmann. Møller. Schmidt. Høst.
Berlingske Tidende, 1786-04-10
Jr. Erfeldt, Dentist fra London, som med Collegii Medici Tilladelse har opholdt sig her i 3 Aar, bekiendtgiør, at han i sit Logis No. 252 i store Grønnegade, første Sal, sælger følgende af ham selv forfærdigede Midler: 1) Den balsammiske Sæbespiritus, som renser Huden og læger alle Slags Saar, 4 Mk. Flasken. 2) Den venetianske Sæbe, som borttager alle Pletter af al Slags Tøi, en Pakke a 3 Mk. 3) En Artifical, steen, som er et sikkert Middel mod Tandpine, en Pakke for 2 Mk. 4) Et Plaster, som er et ufeilbart Middel mod Liigtorne, en Pakke 2 Mk. 5) Den parisiske Pomade, Glasset 4 Mk. 6) Det parisiske Tandpulver, en Pakke 4 Mk. 7) Den engelske Kugle at slide Rageknive paa, 2 Mk. 8) En fortreffelig Tinctur imod Væggeluus, Glasset 2 Mk. 9) Den Lioniske Tinctur, som borttager Pletter af alt Slags Tøi, og bringer den tabte Colleur tilbage igien. For ethvert Middel, som ikke gjør den belovede Virkning, betales Kiøberne Pengene tilbage. – Sammesteds bekommes og de beste Engelske Brokbaand af nyeste og fuldkomneste Indretning, ved hvis Brug man uden Hinder eller Fare kan foretage sig de allerstærkeste Legems Bevægelser. Man behager allene at melde, paa hvilken Side Brok=Skaden er, for at kunne blive forsynet med det tienligste Baand. Anviisning til den rette og bestemte Brug af de Lægemidi ler, hvormed de Kongelige Krigs=Skibe paa deres Søetog forsynes. Forfattet af U. B. Aaskow, Doctor i Lægekonsten, Kongel. Liv= og Admiralitets=Medicus, Directeur ved Søe=Qvæsthuset, og for nærværende Tid Præses for det Kiøbenhavnske medicinske Selskab. Sælges hos Forlæggeren Hof=Bogtrykker Nicolaus Møller i Frederichsberg=Gaden No. 230, paa alle Børsens Boglader, og hos Boghandler Gyldendal i Silkegaden for 4 Mk.
Berlingske Tidende, 1786-04-10
J Følge Hans Kongel. Majests. allernaadigste Bevilling, saaledes lydende: Vi Christian den Syvende, af Guds Naade Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug, udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmersken og Oldenborg, giøre alle vitterligt. at Vi, efter Procurator Peder Lund paa Schivehuus og Foged Nicolai Wissing paa Sønder Wosborg, som Executores Testamenti efter afg. Christen Linde Friede reich paa Pallesberg i Riber Stift ud Vort Land Nørre-Jylland, deres herom allerunderdanigst giorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at de ved Proclama lub pæna præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, maae udi de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser, de Aalborgske Jydske Efterretninger og den Wiborger Samler, samt Altonaiske Mercur, 3de gange efter hinanden, indkalde alle dem, som formeene sig at have noget at fordre efter bemelte afg. Christen Linde Friedenreich, dermed at fremkomme, og saadan deres havende Krav, inden forskrevne Tids Forløb, at anmelde og beviisliggiøre, og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vores allernaadigste Bevilling læses for vedkommende Værneting, samt den Ober=Ret, hvorunder samme henhører; hvorefter de Vedkommende sig allerunderdamast have at rette og for Skade at tage vare. Giver paa Vort Slot Christiansborg udi Vores Kongel. Resident Stad Kiøbenhavn, den 10de Martii 1786. Under Vort Signet; (L. S. Efter Hans Kongel. Majests allernaadigste Befaling. Lurdorph. P. Aagaard.
Berlingske Tidende, 1786-04-10
Jndkaldes herved samtlige afg. Hr. Christen Linde FriedenreichsCredi= og Debitorer, eller hvem andre, der i samme Boe maatte have noget at erindre, at mode for os i Stervboen paa SønderWosborg, til de i Loven anbefalede Tider, da enhver efter den Afdøde, hvis Dødsfald skeede den 2den Februarii sidstleden, kan vente al Ret efter Loven. Kyøe og Sønder Wesborg, den 10de Martii 1786. Lund. Wissing.
Berlingske Tidende, 1786-04-10
J allerunderdanian Følge Hans Kongel. Majests. allernaadigste Bevilling, saa lydende: Vi Christian den Syvende, af Guds Naade, Konge til " Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug, udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmarsken og Oldenborg, gjøre alle vitterligt: at Vi, efter Magistraten i Vor Kiøbstad Coldina udi Vort Land Nørre-Jylland, deres herom allerunderdanigst gjorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at den udi de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser : Adresse=Contoirets Efterretninger og den Altonaiske Mercur, 3de gange efter hinanden, maae sub pæna præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, indkalde alle " dem, som maatte formeene sig at have noget at fordre hos "bemelte Magistrat i Colding, vedkommende sammes Embeds Forretninger fra forbigangne Tid til Datum, dermed at fremkomme, og saadan deres havende Fordring hos samme, inden fornævnte Tids Forløb, at anmelde og beviisliggiøre, og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vores allernaadigste Bevilling læses for vedkommende Værneting, samt den Ober=Ret, hvorunder samme henhører; hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Givet paa Vort Slot Christiansborg udi Vores Kongel. Residentz=Stad Kiøbenhavn, den 24de Februarii 1786. Under Vort Signet. L. S.