JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1846-12-26
Bekjendtgjørelse. Remonte-Commissionen opholder sig: i Middelfart den 6 Januar 1847, 8 og 9. i Assens i Faaborg. i Svendborg, 13 – i Odense for at indkjøbe Remonteheste til Cavalleriet og Artilleriet, hvoriblandt Officeerheste og Trompeterskimler. For at kunne ventes antagne, maae disse Heste være af en smuk og til deres Bestemmelse passende Skabning, have et godt Fodskifte og reene Been. Høiden for Rideheste maa ikke være under 10 Qvart. og ikke over 10 Qv. 2 Tom, dansk Anlægsmaal; Trækheste kunne ikke antages under 10 Qv. 2 Tom.,men vel derover. Alderen for Ridehestene maa ikke være under 4 og ikke over 6 Aar, for Trækhestene 4, 5, 6 og 7 Aar; dog maa herved bemærkes, at Rideheste, der i næstpaafølgende Sommer fylde det 4de Aar, kunne antages, og det til en Høide af 9 Qvart. 5 1/2 Tom. For usynlige Feil, saasom Krybbebider, Kuller, Engbrystighed m. m. maa Sælgeren indestaae. Haderslev den 19 Decbr. 1836. C. W. v. Dørring. F. W. v. Rosenkrantz. Bisconto-, Amortisations- og Laane-Jnstitutets Contoir paa det store Torv er hver Søgnedag fra Kl. 11 til 1 aabent til Modtagelse af Indskud og Deposita indtil den 31 dennes, inden hvilken Dag saavel de contante som Amortisations-Interessenterne anmodes om at gjøre Indbetalinger for de tegnede Summer. Odense i Directionen den 22 Decbr. 1846.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1846-12-26
Den, som forrige Vinter har laant af mig en lille blaamalet norsk Eenspænder=Kane, bedes at tilbagelevere samme. H. Teisen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1846-12-26
En Plads som Havekarl søges enten strax eller til 1 Mai af Havekarl Jesper Christensen i Weile pr. Odense. Breve i denne Anledning kunne aflægges paa Adressecontoiret i Odense.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1846-12-26
En fader og moderløs Præstedatter, i en sat Alder, ønsker sig til en Familie, helst i en Præstegaard paa Landet, hvor hun som Erstatning for Kost og Logis, kunde efter Evne deeltage i Huusbestyrelsen. De, som maatte finde sig foranledigede til at indgaae herpaa, ville behageligst melde sig hos Lærer Raben i Odense, som meddeler nærmere Oplysning.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1846-12-26
En ferm og ordentlig Barnepige kan strax faae en god Condition. Adressecontoiret anviser. 8000 Rbd. offentlige Midler kunne strax eller i 11 Juni Termin 1847. erholdes til Laans, imod lovbefalet Sikkerhed, naar Vedkommende henvende sig paa Borgermestercontoiret i Odense.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1846-12-26
679 Rbd. 62 1/2 s. af Umyndiges Midler under Stamhuset, Thorsengs Overformynderie kunne, mod anordningsmæssig Sikkerhed, strax erholdes til Laans. Svendborg den 19 Decbr. 1846. M. J. Pasbjerg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1846-12-26
Undertegnede tager sig den Frihed at anbefale sit nye oprettede Leiebibliothek i Assens. J Bibliotheket vil findes alle de sidst udkommende bedre Bøger, til Morskabslæsning henhørende. Udleiningen vil tage sin Begyndelse den 1 Januar 1847. For de Ærede, der ønske at abonnere, vil Prisen, blive bestemt saaledes: 2 Mk. 8 s. for en Maaned, 1 Rbd. for et Qvartal, 10 Mk. for et halvt Aar, 3 Rbd. for et heelt Aar. Prisen for dem, der ei ønske at abonnere, vil blive 4 s. for hvert enkelt Bind.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1846-12-26
Bibliotheket vil bestandig blive forøget med alle nye udkommende Romaner og andre til den æsthetiske Litteratur henhørende Morskabs-Lecture. Nærmere vil erfares af Cataloger, som ville udkomme først i Januar. Ærbødigst Assens den 17 Decbr. 1846. A. C. Gleerup.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1846-12-26
Min Boutik er nu henflyttet i Gaarden No. 186, paa Østergade (forhen tilhørende Hr. Toldinspekteur Lindemann, og er i disse Dage bleven forsynet med et betydeligt Udvalg Manufacturvarer, passende for Aarstiden, hvorpaa jeg seer mig istand til at offerere de billigste Priser. Bogense den 20 Decbr. 1846. D. J. Wagner. Udmærket fedt jydsk Stude= og Koe kjød kan atter bekommes førstkommende Onsdag den 30 Decbr. paa Odense Torv hos F. Tange.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1846-12-26
Forskjellige Slags Lamper, som Austral, StuB. deer=, Boutik, Væver-, Reguladiteur, Messing Maskiner, Kander og andet til Blikkenslagerprofessionen henhørende Arbeide faaes hos Undertegnede, Alt solid og til bil A. Jensen, ligste Priser. Blikkenslager. Faaborg den 22 Decbr. 1816.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1846-12-26
Til Leie, er til 1 Mai 1847 i Nørrebrobye en god Beboelsesleilighed at erholde for hvilkensomhelst Familie, og som hidtil har været beboet af Veibetjent F. Rasmussen. Stedet egner sig især for en duelig Skomager. Lysthavende ville henvende dem til een af undertegnede Gaardmænd i Nørrebrobye. Jens Rasmussen. Knud Nielsen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1846-12-26
Efter Skifterettens Foranstaltning, bliver ved Auction, som afholdes Onsdagen den 30 dennes, Kl. 10 Formiddag, bortsolgt en betydelig Deel Ind- og Udboe, bestaaende af Borde, Stole, Kister, Sengklæder, en Comfurindretning, Kakkelovne, Lagen, Linned, Vogne, Plouge, Harver, samt en Besætning af Heste og Køer, nogle Faar og Sviin m.m., Alt tilhørende Boet efter afdøde Gaardmand Anders Sørensen Møller og Hustrue i Søboløkker, Jordløse Sogn. Lysthavende indbydes. Salling Herredscontoir, Faaborg den 22 Decbr. 1846. C. N. Wiborg, const.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1846-12-26
Jfølge tagen Bestemmelse under Skiftet i Brødrene Brum mers Fallitboe, bliver den bemeldte Boe tilhørende Gaard No. 262 paa denne Kjøbstads Vestergade stillet til Bortsalg ved offentlig Auction, som afholdes: Tirsdagen den 12 Januar 1817. 26 Januar hver Dags Formiddag Kl. 10. 9 Februar Eiendommen, hvori i mange Aar har været dreven Kjøbmandshandel, hvortil den efter sin fortrinlige Beliggenhed særdeles egner sig, bestaar af: Et Forhuus til Gaden, 9 Fag, 2 Etager, med Kjelder, samt en Tilbygning i Gaarden, 6 Fag, 2 Etager, Alt Muur= og Bindingsværk, samt indrettet til Beboelses og Boutikleilighed. En Sidebygning i Øst, 6 Fag Halvtag, 1 Etage, indrettet til Brygger- og Vadskehuus. En dito Bygning, 6 Fag, indrettet til Stald. En Halvtags Sidebygning i Vest, 7 Fag, 1 Etage, tilPakkamre. En dito ditto 10 Fag, 2 Etager, til Kamre, Stald og Foderloft. En Tværbygning i Nord, 8 Fag Heeltag, 2 Etager, med en Tilbygning mod Gaarden, 4 Fag, 2 Etager, deels Grundmuur, deels Muur- og Bindingsværk, Alt opført af nyt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1846-12-26
En beqvem og rummelig Gaardsplads, samt en betydelig Have, som strækker sig til den store Aar.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1846-12-26
J den under Litr. kanførte Tværbygning findes et nyt, særdeles godt indrettet Dampbrændeviinsbrænderie, der forsynes med Vand fra den store Aar. De 2 første Auctioner afholdes i Stadens Raadhuus og 3die Auction i Gaarden selv, efter Conditioner, som forinden ere til Eftersyn her paa Contoiret. Hvilket herved til Pantecreditorernes og øvrige Vedkommendes Efterretning bekjendtgjøres, overeensstemmende med Pl. 22 April 1817. Odense Auctionscontoir den 21 Decbr. 1846. F. Benzon, const.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1846-12-26
Ved Proclama af 14 dennes, der er læst ved Underretten og vil blive læst ved Overretten, ere Creditorerne i Stervboet efter afdøde Examinatus juris Fuldmægtig C. E. Nees heraf Staden indkaldte med 12 Ugers Varsel, til for mig som Skifteforvalter i Boet, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer, hvilket endvidere bekjendtgjøres. Bogense Byefogedcontoir den 21 Decbr. 1846. Baadsgaard. Jdag er udkommet:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1846-12-26
Bidrag til Tidshistorien. Et Ugeblad. Ne 52. Jndhold: De slesvig-holsteenske Forhold. - Tilstanden i China. - En Skuespillers Endeligt. Fyens Stiftsavis, udgives i Odense 5 a 6 Gange ugentlig. Trykt med Hurtigpresse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1846-12-28
Jndhold. Udlandet, Portugal. - Fædreland
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1846-12-28
Udlandet. Portugal. Efterretninger fra Lissabon over London melde om en vigtig Fordeel, som Jnsurgenterne skulle have vundet. Jnsurgenternes Hovedkorps stod endnu i Santarem, medens Dronningens Tropper vare posterede i Cartano, for derfra at bevogte Modstandernes Bevægelser. En Jnsurgentafdeling under Grev Villa-Real var bleven opstillet i Torres-Vedras, men havde maattet trække sig tilbage for et af Marskal Saldanha udsendt 600 Mand stærkt Troppekorps under Oberst Lapa. Jmidlertid var det lykkedes das Antasat skuffe Saldanhas Opmærksomhed og at udsende 2000 Mand under Grev Bomsin til Villa-Reals Undsætning; vel havde Bomsin ikke kunne forhindre, at Oberst Ferreira med 500 Mand stødte til Lapa; men VillaReal havde i et gammelt Kastel i Ourem, i Provindsen, Beira, udholdt Lapas og Ferreras forenede Angreb indtil Bomsin havde iværksat sin Forening med ham, hvorpaa Royalisterne vare blevne aldeles slagne paa Flugt. Jnsurgenterne skulle derpaa have bemægtiget sig Staden St. Ubes og nu være i Besiddelse af Provindserne Alentejo og Algarve, med Undtagelse af Elvas- og den ligeoverfor Lissabon liggende Tajobred. Royalisterne paa deres Side trøste sig med Valenaa dog Minhos Jndtagelse af Cazal, hvor ifølge det lissabonske Regjeringsblad 98 Stykker svært Skyts, 25 Feldtstykker og Haubitser, 6 Morterere, 5600 Kanonkugler, 2872, Kartætskskud, 180,000 Patroner og 400 Fade Krudt ere gjorte til Bytte. Det synes imidlertid neppe troligt, at Jnsurgenterne vilde udsætte saadanne Krigsskatte foren Overrumpling. - Hvad belgiske Blade, ifølge en telegraphisk Depesche, der skulde være indtruffet til Paris, have meldt – at das Antas, efter at være bleven forladt af alle sine regulaire Tropper, skulde have liidt et fuldkomment Nederlag, at hans hele Hær skulde have opløst sig og at Oporto, Combra og Evora skulde have underkastet sig Dronningen - bekræfter sig ikke.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1846-12-28
Fædrelandet. Blandinger. J Handelstidenden, læses fra Bornholm under 6 Decbr.: "Den 30 f. M. om Morgenen, strandede tæt ved Svanike Havn Skonnerten Emeraldaf Belfast, Capt. G. Davidsen, fra Riga bestemt til Newry med en Ladning Hørfrø. Skibet stødte først den 28de paa Grund sønden for Svanike, men kom om Natten flot igjen, skjøndt lækt, og blev bragt til Ankers udfor Byen, hvorpaa af Ladningen udlossedes 182 Tdr. Hørfrø. Med en pludselig opkommende Kuling med svær Sødrev Skibet atter iland, sloges aldeles i Stykker, og Mandskabet, i Alt 8 Mand, druknede.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1846-12-28
J Anledning af denne Ulykke hedder det i "Fædrelandet Efter hvad der er berettet os turde der være megen Anledning til nærmere at undersøge denne Stranding. Man har fortalt os, at Capitainen søgte Logi om Natten i Land, men at det blev ham negtet; at de Folk, som havde været ombord for at holde Skibet flot, forlode det uden at vække Mandskabet, der udmattet havde lagt sig til Ro; at de havde Tid til at medtage Pumperne, og at de havde frataget Skonnerten dens Baad, som uskadt findes i Land, og mere deslige, som vi ikke her skulle gjentage, men hvoraf hver Enkelthed er tilstrækkelig Aarsag til en stræng Undersøgelse."Et slesvig-holsteensk Selskab er blevet oprettet, i Hamborg af endeel ivrige Separatister. Dette er naturligviis ikke at undres over i Hamborg, men hvad der er det Mærkeligste ved denne Forening er, at den har valgt Locale i samme Hotel, hvor det skandinaviske Selskab har sine Sammenkomster, saa at Slesvig-Holstenerne alene ved høirøstede Samtaler kunde arbeide paa Skandinavernes Omvendelse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1846-12-28
Den her i Avisen tidligere omtalte Gageforhøielse for Lærerne ved de offentlige Skoler i Kjøbenhavn er nu af Communalbestyrelsen bevilliget saaledes: at enhver Lærer begynder med 300 Rbd. aarligt; efter 2 Aars Ansættelse erholder han 50 Rbd. Tillæg, efter 4 Aar atter 50 Rbd. og efter 6 Aar 100 Rbd., saa at hans fulde Gage da kommer til at udgjøre 500 Rbd. Desuden vil der blive ansat Jnspektører med 300 Rbd. og 10 pCt. Jncassationsgebyhr af Skolepengene, saa at en Lærer, der tillige er Jnspektør - og at disse Poster ville blive forenede med Lærerposter er upaatvivleligt - vil erholde en Gage af 1000 Rbd., foruden friBolig, Lys og Brændsel. Kjøbenhavns Communalbestyrelse har saaledes troet, ei at burde skye det Offer vistnok circa 6000 Rbd. aarligt – som slig en Forhøielse medfører, og det uagtet kun en ringe Deel af de skatteydende Borgere drage Fordeel af de offentlige Skoler. Selv de mindre Formuende i Kjøbenhavn betale nemlig hellere det Tidobbelte for at holde deres Børn i private Skoler, selv om de ikke skulle gaae nogen videnskabelig Vei. Anderledes forholder det sig i Provinds kjøbstæderne, der høste Borgerne en mere umiddelbar Nytte af Skolen, og det maa derfor endnu langt meere ligge i disses Jnteresse at fremme og befæste et velorganiseret Skolevæsen, og dette kan vist neppe skee, uden at Lærerne aflægges saaledes, at de kunne lære og virke uden trykkende Næringssorger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1846-12-28
Fra Sønderborg skrives i Dannevirke: Uagtet vor Byes Jndvaanere ikke bryde sig om Politik og Statsanliggender, saa er der dog indgivet en Petition herfra til Stænderne om at blive indlemmet i det tydske Forbund, men det var en Petition, som var kommen fra Slesvig. Som Følge heraf vilde Faa eller Jngen underskrive den, uagtet Uhrmager Jversen og, som det hedder, ogsaa Sennepshandler Stade, gjorde sig al mulig Flid for at hverve Navne. Sidstnævnte var Overbringer af Petitionen til Slesvig. Det Comiske var, at da man mærkede, at Borgerne her ikke ret vilde underskrive det fremlagte, i krasse Udtryk affattede Document, greb man til det desperate Middel at lade Beboerne i Augustenborg underskrive med og blande deres Navne mellem Sønderborgernes, hvorved det lykkedes at erholde (Handelsbetjente, Jkkeborgere, Kjøbenhavnere &c. iberegnede) henved 80 Underskrivter, der nu alle udgaves for sønderborgske Borgere.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1846-12-28
J en liden Afhandling i Berl. Tid. med Overskrift: "Hvad vilde de danske Bogstavers Afskaffelse koste os, søger N. F. S. Grundtvig at gjendrive dem, der forlange at de danske eller gothiske Bogstaver, skulle afskaffes og de latinske overalt indføres i deres Sted. Afhandlingens Slutning lyder saaledes: "Jeg har det velgrundede Haab, at naar Man blot et Øieblik tænker alvorlig paa, hvad Afskaffelsen af de Danske Bogstaver vilde koste, da vil Jngen, hvis Stemme har mindste Vægt, gjentage det grusomme Forslag, hvis Udførelse maatte saagodtsom tilintetgjøre tre Aarhundreders Danske og Tydske Literatur for vore Efterkommere; thi kom der engang, som Gud forbyde, en Romersk Tyran i Norden, der ønskede saavidt muligt at qvæle alle gamle Minder og udrydde al folkelig Tankegang, da kunde han umulig optænke et grueligere eller farligere Middel end at bansætte de Danske Bogstaver, saa de ikke taaldes i nogen Skole= eller Læsebog.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1846-12-28
Jomfru Emma Meyer (en kjøbenhavnsk Pige, som for kort Tid siden forgiæves forsøgte paa at blive engageret ved det kongelige Theater som Skuespillerinde, og reiste derpaa til Tydskland for at prøve Lykken der) er den 6 ds. optraadt paa Stadtheatret i Altona, som Hovedperson i Blums Lystspil, Des Goldtschmidts Tochterlein", og har deri gjort overordentlig Lykke, ligesaameget ved et smukt Foredrag som et fortræffeligt Spil. Hun blev i Aftenens Løb fremkaldt to Gange. Kjærgaard pr. Aarhuus er i disse Dage solgt med Besætning og Jnventarium samt Tiender og nogle Fæstehæse af Proprietair og Boghandler Basse i Aarhuus til Proprietair Synnestved, Eier af Hjortshøilund, for 44,000 Rbd.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1846-12-28
Odense. Hr. Skuespiller Manzius, der ofte ved at oplæse eller deklamere Commedier og Digte forskaffer Læseforeningen en interessant Aftenunderholdning, gav nylig efter et saadant Foredrag Jmpulsen til at de tilstedeværende Medlemmer sammenskjød en lille Sum for dermed at glæde nogle fattige Børn, der ikke kunde vente Juleglæder i deres Hjem. Det er os en Glæde at berette, at denne Sum ved senere Bidrag, ogsaa fra Bazaren, forøgedes saaledes, at over 50 fattige Børn paa Juleaften kunde bespises i Læseforeningens Locale, hvor et smukt Juletræ var behængt med Gaver til alle Børnene.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1846-12-28
Den berømte Maler Hr. Christian v. Benzon, ankom her til Byen den 25 Decbr., for efter en otteaarig Fraværelse i Disseldorf og Paris at besøge sin Familie og sine Venner.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1846-12-28
De 2 sidste Forestillinger i Theatret vare saa godt besøgte, at Mange ikke kunde erholde Plads.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1846-12-28
(Dagsposten.) Keiseren af Ruslands Liv har nylig svævet i Fare. Da nemlig Keiseren paa en Reise til Warschau ved Kowno vilde kjøre over Niemenfloden, brast Jsen under den keiserlige Vogn; Hs. Majestæt skal dog kun være kommen i Vandet til Knæerne og Jngen være kommen til Skade, da lykkeligviis Vandet stod lavt i Floden. Reiseren skal øieblikkelig være vendt tilbage til St. Petersborg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1846-12-28
J London havde Man den 22 Decbr. erholdt den Efterretning fra Portugal, at Baron Cazal den 10de. havde begyndt at angribe Oporto.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1846-12-28
(Jndsendt.)¬ J Anledning af de nu nær forestaaende Valg af Stænderdeputerede have "Flere Fædrelandsvenner", under "Meddeelt", i denne Tidendes No. 271 henledet de svenske valgberettigede Grundeieres Opmærksomhed paa de valgbare Jndivider, som efter Meddelernes Formening nærmest kunne komme i Betragtning. Skjøndt
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1846-12-28
Undertegnede hverken betvivle Meddelernes gode Hensigt eller de af dem paapegede Jndividers Duelighed, saa tillade vi os dog et Par bemærkninger om Sagen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1846-12-28
Vi mene, at vore Medborgere ved at vælge en Stænderdeputeret, fornemmeligen bør tage Hensyn til Mænd, der have viist, at de have Jnteresse, saavel for det Almindeliges, som for Kjøbstædernes Vel. Vi have seet hvorledes flere af de Kjøbstaddeputerede have behandlet Sagen om almindelig Værnepligt. Jdet vi ikke videre ville udtale os om denne Sag, maae vi dog antage, at almindelig Værnepligt, saaledes som dens Udførelse hidtil er foreslaaet, neppe vil være til synderligt Gavn for vort Fædreland, men ganske vist til ubodelig Skade og Tab for Kjøbstæderne. Medborgere! For paa 87 at ikke vore Børn og Børnebørn skulle faae Grund til bitterligen at beklage dem over vor Lunkenhed i denne Sag, bede vi Eder vel at betænke Eder. Vælger for Alting ingen af de Mænd, der have viist Jnteresse og Virksomhed for almindelig Værnepligt i den Skikkelse, hvori den hidtil er foreviist os, lader Eder ikke blænde af deres glimrende Løvter. Have vi endog kun faa dygtige Mænd, hvis Livsstilling tillade dem at opoffre deres Tid og Kræfter for deres Medborgeres Bedste, saa ville vi dog vist finde een, naar vi søge med Flid. Vi nævne blot, Kjøbmand H. Chr. Nielsen, Prokurator Tommerup, Kjøbmændene Valentin og Voigt, Grosserer W. Petersen og Raadmand Brandt. Nogle Borgere i Odense. Hvad enkelte Valglystne og disses Partiegængere under det forrige og ligesaa under det nu forestaaende Stændervalg søgte at gjennemføre til Hensigtens Opnaaelse, lader sig henføre under Skriftens Ord i følgende 3 Sententser: 1. Beder, saa skal Eder gives. 2. Leder, saa skulle J finde. 3. Banker, saa skal der lukkes op for Eder. Det vil sige, hvad No. 2 angaaer, at den, som trængte til at vælges, overtog sig den Uleilighed for Vælgerne at søge og i sin Person at finde den værdige Stændermand, især ved at aflede Vælgernes Opmærksomhed for andre Capaciteter, og hvis fornødent gjordes, at besudle disses Renomme og Evner, medens den Valglystne, hvad de 2 andre Sententser angaaer, søgte ved direkte og indirekte Midler, saasom Overtalelser, Beden, Banken paa og ved de for den mindre Formuende passende Pirremidler, at erobre det Valgcandidatus, der var ham fornødent for hans Reputation. De Skandaler man i saa Henseende tidligere have oplevet og hvorledes en vis Presse, solgte sig i saadan Retning, ville vi ikke videre omtale, da man jo vel tør haabe, at Vælgerne nu ere traadte ud af Barnealderen. og at især Kjøbstadvælgerne, hvis Communer saa dyrt maae betale enhver Ubesindighed og enhver Forsømmelse, medens Bondestanden vinder Terrain, ville betænke det Ansvar det staaer i til Nu- og Fremtiden ved letsindigen at udøve en Handling, der ene og alene skal fremgaae af den nøieste Prøvelse og Overbeviisning.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1846-12-28
Hvad nu Valget af en Deputeret og en Suppleant for Rigets anden Stad angaaer, da have nogle saakaldte Fædrelandsvenner søgt at incaminere et Gjenvalg, hvilket ogsaa paa flere andre Maader synes at forberedes, og hvortil hine Fædrelandsvenner især have fremhævet den Deputeredes Uundværlighed i Stændersalen med Hensyn til den yderligere Gjennemførelse af Værnepligtsloven. Jmod denne Argumentatioad Hominem kan vistnok intet erindres, da den fremstillede Candidat har en særegen Forkjærlighed for Værnepligtssagen, saa at han endog i 1844 søgte at paadrive denne Lovs Forelæggelse og i forrige Stændermøde har viist sig Opgaven voxen, medens man maa beklage, at han, hvad Lempelser i Loven angaaer, havde samme Uheld som i hans Skattesag, at det faldt igjennem, og hvis altsaa Kjøbstadstanden har Jnteresse af at see denne Værnepligtslov yderligere gjennemført i Stændersalen, istedetfor Alle som Een at nedlægge Petitioner for Tronen, at Loven slet ikke udkommer i sin nuværende Skikkelse, da kunne vælgerne vistnok ikke træffe Nogen bedre end den Foreslaaede og for et Gjenvalg høilig interesserede Candidat. At Byen iøvrigt og for at finde en Suppleant skulde være nødsaget at søge til Middelfart, er saare ydmygende at læse for en Commune paa 10,000 Jndbyggere, og hvor en forholdsmæssig større Jntelligents vel maatte findes; det synes ogsaa meget underligt, at Byen i sine verdslige Anliggender skulde vælge en geistlig Mand, hvilken Klasse af Regjeringens hengivne Tjenere nu er saameget mindre fornøden, da Offersagen og Loven om Helligbrøde er appedent; Odense Bye har i en lang Række af Aar lidt et meget betydeligt Tab i sine Skolevæsens-Jntrader, fordi et Par geistlige Mænd søgte at raade i denne Branche, og Communen er desaarsag just ikke opsat paa at see sine verdslige Sager videre behandlet af geistlige Autoriteter end fornødent gjøres, og skjøndt, med al Agtelse for den nævnte geistlige Embedsmand, maatte den jo dog vel kunne i sin egen Midte finde en Borger der ved Lovkyndighed, Arbeidsdygtighed, selvstændig Stilling og god Villie til at virke for sin Commune, kunne udfylde Valget, hvisaarsag man ogsaa nærer den Overbeviisning, at Vælgerne i Odense inden sin Communes egne Porte vil see at finde saadanne dygtige og retsindige Mænd, som til Varetagelse af Kjøbstædernes Jnteresse kunne være værdige. Til nogle Fædrenelandsvenner.