Berlingske Tidende, 1790-09-01
5) Ligesom Magistraten i Kiøbenhavn, herefter som hidindtil, bliver ene berettiget til at lade giøre, stemple brænde og forhandle al Vægt og Maal, saavel for Handelen paa Færøerne baade til eget Brug og Udsalg der i Landet, som og til Afbetiening for Øvrigheder, sammesteds i deres Embedsforretninger, saa lade Hs. Majestæt for Landfogden, saavelsom for enhver af de 6 Sysselmænd sammesteds, anskaffe og opsende følgende nødvendigste Sorter justeret Maal og Vægt, nemlig: 1 Kornskieppe, 1/2 Skieppe, et Fierdingka- og et Ottingkar til tørre Varer, 1 Fierding og Ottintil Tranmaal, 1 Potte og 1/2 Pottemaal, samt en heel og halv Pægel, samtlig af Tin, 1 ordinair Jern-Alen og en 2 Lispunds Bismer; hvilke Sorter Vægt og Maal skulle tiene til Brug, saavel ved Stridigheder, Afgiørelse om Maal og Vægt, være sig imellem Jndbyggerne indbyrdes, eller ved Handelen, som og til Modeller for hvad Maal og Vægt. Almuen forfærdiger til eget Brug, og skulle Sysselmændene være forbundne til, stedse at holde dem i forsynlig Bevaring; hvorfor de og, som Jnventaria ved deres Embeder, fra hver Formand til Eftermand skulle afleveres, hvorved saavelsom alt andet der angaaer Vægt og Maal og sammes rette Brug Stiftamtmanden, eller hvem han paa sine Vegne dertil beskikker, skal have vedbørlig Opsyn. 6) Efter disse Maal tillades Landfogden at justere Skipper, Fierding= og Ottingkar, hele og halve Pæle, samt Alenmaal, som Jndbyggerne maatte behøve og forlange til Efterrettelighed i deres Huse, men ikke Bismer=Vægt, ei heller noget Maal enten til Brug ved Han Handelen eller for dem selv, som original, da alt saadant Maal uvægerlig bør anskaffes fra Kiøbenhavns Justeerkammer. Jngen maae og i Færøerne understaae sig til selv at justere Maale Kar eller Alen Maal til Huusbrug, som han forfærdiger, eller saadant Maal til andre afhænde, inden det er af Landfogden efter Originalmaalet justeret og brændt. J vidrig Fald forbryder den, der bruger saadant ujusteret Maal, foruden Maalet selv, hvad han hver Gang handler med, til Angiveren og desuden til Stedets Fattige den første Gang ligesaameget som dets Værd, men anden Gang det bobbelte. 7) De Mærker, som brændes paa de saaledes justerede Maal, skulle rettes efter dem der findes paa Originalmaalene, paa det nær, at derpaa, i Stedet for K., som er Kiøbenhavns Mærke, indbrændes et F. 8) Da Maal og Vægt herefter skal være indrettet i Færøerne paa foranførte Maade, saa skal al gammel Vægt og Maal strax sættes ud af Brug ved Handelen, og om noget saadant eller andet, end det, som ved denne Forordning er paabuden, efter dette Aars Udgang maatte forefindes hos Jnbyggerne, skal samme, som ulovligt, være Confiscation underkastet. 9) Med det rette Danske Alnemaal skal maales alle Slags Baand, Snorer og deslige, som i Alental pleier at forhandles, samt Lærred, Klæde, Vadmel, Cattun og alle Slags Stoffer af Silke, Uld og Linnet, og det midt paa Tøiet. Dansk Alen og Favnemaal skal og bruges til Gierder, Grøvter og andet Jordarbeide, samt al Maaling af Jord og Grund. 10) Alle maalende Vare, som giøre mindre, end 1 Tønde, skulle maales og sælges efter hvert Slags Varers Beskaffenhed, med Skiepper, halve Skiepper, Fierding og Ottingkar, og naar deraf sælges mindre end 1 Ottinakar, skal det maales med rette stemplede Potte= og Pælemaal, og saaledes skulle og alle vaade Vare maales og sælges. 11) Jngen Maaletønde, Skieppe eller mindre Maal. maae bruges udende, som tilbørligen ere stemplede eller brændte, og skal alt det som dermed maales at tørre Vare, lovligen istyrtes med Skuffer, uden siden at trykkes eller skuddes. 12) Alle tørre Vare skulle maales uden Top og stryges efter Bredden, ingenlunde med den blotte Haand, men med en linieret rundt Strygholdt, uden allene Steenkul og andre Kul, samt Bark og Kartofler og deslige store Frugter, som maae maales med en lovlig Top. Korn skal herefter allene maales med løst Maal, til hvilken Ende det altid maae staae Sælgeren, eller den, som afleverer Kornet, frit for, selv at maale i Tønden, og Modtageren eller Kiøberen at lade stryge, dog med Strygholte, saa lange, at de med begge Ender række frem over Tønden. 13) Med Korntønden skal maales alle Slags Kornvare og Frugter, og efter Korntønden indrettes Maaletønden, til Kul og Kalk, men Maaletønden til Steenkul og Bark efter Saltetønden. Humle skal ei sælges med Skieppe, men efter Vægt. 12) Jngen anden, end dansk Vægt maae bruges til at veis Levnetsmidler, Kramvare eller andet, hvad Navn det haver, som pleier og bør sælges efter Vægten. Massiv Sølv og Guld skal veies med Colnisk Vægt, som her er lignet og stemplet. Apotheker Varer, som til Medicamenter forskrives, veies, som sædvanlig, med Medicin=Vægt; men naar de sælges i stort, veies de, som alt andet, med stemplet dansk Vægt. 15) Paa Vægtskaalene skulle Armene være af lige Længde og Tykkelse, og Skaalene lige tunge, at naar Godset omskiftes i den Skaal, Loddenne ligge, og Loddene i Godsets Skaal, skal samme i Liighed i Vægten, som tilforn, befindes. 16) Jntet maae maales med Potte, som kan maales med større Maal, saasom med Skiepper, halve eller fierdendeel Skiepper, ei heller maae noget maales med Skieppe eller mindre Maal, som kan maales med Tønde. Vare af stor Vægt maae ikke heller veies i Partier med Bismere eller smaa Vægt, men med vedbørlig stor Vægt. 17) befindes nogen, være sig af Jndbyggerne i deres indbyrdes Handel, eller ved Handelen at give den Kiøbende mindre Maal og Vægt end ret og lovlig, da skal han svare den Kiøbende til Skaden, og desuden bøde til Sognets Fattige første og anden Gang 2 Rdlr., om Varerne ere under 1 Rdlrs. Værd; og ere de over da 3de Gange saa meget, som de ere værd; men findes nogen oftere i saadan Forseelse, straffes han i høieste Maade efter Sagens Beskaffenhed, som for forsætligt Bedragerie. 18) Naar enten Landfogdens, eller Sysselmændenes, eller Handelens Maal og Vægt i Færøerne bliver slidt eller beskadiget paa nogen Maade, maae det ingenlunde der i Landet repareres, men det skal uvægerligen sendes til Kiøbenhavn for efter Omstændighederne at repareres, eller omjusteres, eller giøres af nye. 19) Men skulle nogen befindes forsætligen at forandre eller svigagtigen at behandle Maal og Vægt, hvad Navn den have kan, da straffes som Falskner efter Hs. Majestæts Norske Lov, baade den der haver gjort eller ladet giøre, og den der vidende bruger saadant forsaltet Maal og Vægt. 20) Befindes nogen at bruge Maal og Vægt, som af Ælde eller Brug eller andet Tilfælde kan være beskadiget, da om enten saadan Feil er kiendelig, eller og tilforn paa dets Urigtighed er klaget, skal han foruden Skadens Erstatning miste samme Vægt og Maal, og derforuden bøde første Gang fra 1 til 4 Rdlr., efter Sagens Beskaffenhed; men skeer det oftere, da straffes han som Falskner. 21) For at al Mistanke om urigtig Maal og Vægt saa meget vissere kan vorde forekommet, bør Handelen lade Jndbyggerne være tilstæde ved Vægten og Maalet, baade paa de Varer, som de levere til den, og som de modtage af samme; og om nogen Tvil om Maalets eller Vægtens Rigtighed skulde forefalde, bør Varen, da strax i tvende uvillige Mænds Overværelse eftermaales eller veies. Til hvilken Ende Handelen altid bør lade det til saadan Eftermaaling og Veining fornødne rigtige Maal og Vægt være følgagtig til Afbetiening. 22) Hvis Strafbøder, som nogen i foreskrevne Maaden, for sin Forseelse kan tilkomme at udgive, skal af vedkommende Øvrighed besørges inddrevne og uddeelte til det Sogns Fattige, hvor Forseelsen er skeet. Om Penge=Benævnelsen. For at tilveiebringe en Liighed i Penge=Benævnelsen og Regningsmaaden imellem Færøerne og de øvrige af Hs. Majestæts Rigers Dele, hvoraf Fordelen især vil blive kiendelig ved Frihandelens Aabning; saa vil Hs. Majestæt herved allernaadigst have befalet: at al Handel og Regning herefter skal føres i Rdlr., Mk. og Sk. i dansk Courant.