JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1801-05-01
Her følger nu Admiral Nelsons Rapport, dateret ombord paa Elefanten den 3die April: Han melder deri, at han den 1ste April er gaaet for Anker ved Dragøepynten med de ovenomtalte 12 Linieskibe og Fregatterne Amagon, Defirre, Blanche, Alimene; Scholupperne Dart, Array, Cruiser og Harpy; Branderne Zephyr og Otter, og Bombardererne Dispivery, Sulphur, Hecla, Explosion, Zebra, Terror og Volcano, og den 2den om Morgenen givet Signal til at angribe den sønder for Batteriet 3 Kroner værende danske Linie, som efter et 4 Timers Slag bleve siunkne, brændte eller tagne. Slaget har taget sin Begyndelse 5 Minuter efter Kl. 10. Formedelst den meget indskrænkede Seilads vare Linieskibene Bellona og Russel komne paa Grund, men bleve dog omendskiøndt ei, i de dem anviste Positioner, saaledes posterede, at de gjorde stor Tieneste. Agamemon kunde ei komme over Grunden, men maatte kaste Anker, hvilket forhindrede vores Linies Udstrækning, der ellers efter min Overbeviisning vilde have bragt Batterierne og begge de yderste Skibe i Mundingen af Havnen til at tie og forebygget det store Tab, som Skibene Desiance og Monarch leed, hvorved den med 6 Fregatter og Chalupper til at understøtte Angrebet paa Skibene i Mandingen af Havnen beordrede Kapitain Riou og mange brave Oficerer mistede Livet. Kapitain Murtey, som kommanderende med Skibet Edgaar Avantgarden, har viist et ædelt Exempel paa uforfærdet Mod, som alle Officerer og Mandskab efterfulgte. Kontre=Admiral Graves har udmærket sig meget. Kapitain Foley paa Skibet Elefanten (hvorpaa Lord Neison befandt sig) har under Slaget givet Raad ved mange vigtige Leiligheder, og Oberst Stewart, som var om Bord paa Elefanten har med største Beredvillighed taget Deel i denne Dags Møisommeligheder og Farer. Lord Neisen slutter Beretningen med de Ord: Tabet i et saadant Slag har naturlig været meget stort. Jblandt de mange brave Officerer, som ere blevne dræbte, anfører jeg med Bedrøvelse Kapitain Mosse, som efterlader en Kone og 6 Børn, og iblandt de Saarede Kapitain Thompsen. Listen paa de Døde og Saarede i Slaget den 2den April. Om Bord paa Edgar 133; Monarch 210; Bellona, 74, Defiance 69, Jris 112; Ardent 93; Glatton 51; Elephant 19; Amazon 32. Døde ere overhoved 254; hvoriblandt 20 Officerer; Saarede 689, hvoriblandt 48 Officerer. Et saa stort Tab af Mandskab har den brittiske Flaade ei havt i de mange Søeslage i den nærværende eller amerikat ske Krig og dette mageløse Tab maae tillige være et talende Beviis paa de brave Danskes udviste tapre Modværge. Man siger, at en Vaabenstilstand paa 3 Maaneder skal være foreslaaet af den danske Regiering, for i den Tid at kunne underhandle om en varig Fred. Man tvivler ikke paa, at Tøistighederne saa vel med Danmark som med de andre nordiske Magter vil live bilagte, og at følgerne deraf snart vil vise sig paa det faste Land. Den aabner sig nu igien gode Udsigter for de neutrale Magters fri Skibsfart. De danske og svenske Skibe blive dog endnu anholdte; iblandt andre er en dansk Ostindiefarer igien indbragt til Parmouth.
Berlingske Tidende, 1801-05-01
Sikkert er det, at Ministeren Addington i Gaar udtrykkelig har erklæret i Underhuset, at Regieringen længselfuld ønskede en billig og hastig Fred.
Berlingske Tidende, 1801-05-01
Skrivelse fra Wien den 18de April. Hoftidenden i Dag melder en Coureers Ankomst fra St. Petersburg, hvorved Keiser Paul den 1stes Død formelig en bleven bekiendtgjort.
Berlingske Tidende, 1801-05-01
Den engelske Gesandt Lord Minto har i Forgaars faaet den Efterretning fra Constantinopel, at General Abercromby er den 8de Martii landet i Ægypten og at han med Storm skal have erobret Fortet Abukir. (See Art Paris)
Berlingske Tidende, 1801-05-01
Skrivelse fra Paris den 20de April. Moniteuren i Gaar har endnu bekiendtgjort en Depeschfra Ægypten, som indeholder adskillige Omstændighedeved den engelske Landgang og de første Fægtninger med det Tillæg, at de Engelske havde den 15de Marts angrebet Forter Abukir. Følgende er det væsentlige Jndhold af denne Skrivelse fra Militairchefen Guien til Søepræsecten Verre, dat.
Berlingske Tidende, 1801-05-01
Alexandrien den 16de Marts Den engelske Flaade, som seilede forbi Alexandrien til Abukir den 1ste Marts, bestod af omtrent 200 Seilere. General Friant brød strax op til Abukir med en Deel af Alexandriens Garnison. En anseelig Deel engelske Tropper landede paa eengang ved Abukir den 8de Marts. Vore Tropper viiste ubeskriveligt Mod og gjorde alt for at holde dem fra Landet; men de maatte vige for Overmagten. Fienden bragte efter en blodig Fægtning 6 til 1000 Mand i Land. Hans Tab bestod af over 1000 Mand og vort af 250 Forter Adukir er forsynet med en god Garnison og vil kunne modstaae det fiendtlige Angreb. Dagen efter Landingen blev af Fienden anvendt til at sætte sig fast paa Halvøen ved Abukir; herpaa ville han nærme sig Alexandrien; men da Fienden søgte at bemægtige sig nogle vigtige Poster den 13de Marts, saa angreb General Friaut ham. Slagets Udfald var vist den hele Dag; men da Fienden vilde tage Broen over Alexandriens Kanal, blev han tilbagedreven og tvungen til at opgiv sit Angreb. Trefningen var meget heftig. Fienden tabte 2 til 3000 Mand og vort Forliis beløber sig kun til 300 Ved Overløbere have vi erfaret, at den fiendtlige Armee bestaaer ialt af 15000 Mand, hvoriblandt ere en stor Deel franske Emigrantere, Corsikanere, Keiserlige og Resten Engelske. Den 15de om Morgenen angreb Fienden Abukirs Fort. Vi vente daglig Overgeneral Meron med Armeen Det er sandsynligt, at et almindeligt Angreb il nøde Fienden til igjen at indskibe sig. Den store fiendtlige Flaade ligger for Anker ved Abukir. 5 til 6 Fregatter blokere bestandig Havnen og krydse fra Abukir til Marabouk.
Berlingske Tidende, 1801-05-01
Vore andre Jouraaler indeholde følgende: Breve fra Malta forsikkre, at General Abercromby er bleven angreber af Alexandriens Garnison og General Menou, og er blevne slagen. Menon skal have overfaldet den venstre engelske Flømed 10000 Mand og 30 Kanoner; 3000 skulle være bleven paa Valpladsen og 6000 afskaarne af det franske Kavallerie og tagne til Fanger, hvoriblandt ogsaa General Abercromby, Dette Slag skal være forefaldet den 20de Marts Man har ogsaa lignende Efterretning over Livorno med det Tillæg, at kun faa Engelske vare indkomne til Skibs fra Ægypten; imidlertid indeholder Moniteuren intet herom og altsaa behøver dette nærmere Bekræftelse.
Berlingske Tidende, 1801-05-01
Her tvivler man ikke paa, at Portugal allerede har sluttet Vaabenstilstand med Spanien. En Skrivelse fra Jsle de France siger: "Man har paa en skrækkelig Maade beskyldt og for, at vi ere i Forstaaelse med de Engelske, som dog ikke paa hele Jordkloden haver nogen virksommere Fiende end vi Vort Flag veier i denne Verdens Deel med Ære og vore Kapere foruroelige den engelske Skibsfart paa alle Asiens Kyskt. hvor de uden os ville herske i dyb Fred, Over denne Øe har man det Rygte, at de Engelske skulle være slaaede tilbage ved Batavia Man paastaaer, at Freden imellem vor Republik og Porten er meget nær. Underhandlingerne med Engelland drives meget stærk og Coureervexlingen er overordentlig. Den første Consul ersøer Efterretningen og Kalser Pauls Død i Mal maison, hvorhen Ministeren Talleyrand bragte denne i alle Henseender saa vigtige Tidende.
Berlingske Tidende, 1801-05-01
Skrivelse fra Haag den 21de April. Vore fra Tydskland tilbagekomne saavel bataviske som franske Tropper ere nu indqvarterede hos Jndvaanerne og det er bleven besalet de sidste at behandle disse Tropper som Borgere, der have gjort sig velfortiente af Fædrenelandet. De hedder, at General Augereau ikke kommer hertil, førend den franske Armees Dislocation er bragt i fuld Stand.
Berlingske Tidende, 1801-05-01
Den 13de hørte man en Kanonade fra Scheldens Side, først hedte det, at de Engelske havde taget et af vore Linieskibe, men nu siger man, at det var en fransk Brig, som vilde gaae fra Dunkirken til Vliessingen. Den blev angreben af de Engelske; men skal dog lykkelig være undsluppen. Endeel af de nylig hvervede Tropper, som ere bestemte til Ost= og Vestindien, befinde sig allerede ombord paa de Skibe, som skulle bringe dem derhen.
Berlingske Tidende, 1801-05-01
Skrivelse fra Hanau den 21de April. De østerrigske og Rigstropperne rykke allevegne efter de bortmarscherende Franske. Landet ved Imfloden er allerede igjen besat af de keiserlige Regimenter Stein og Coburg. J Jtalien have Østerrigerne igien besat Stæderne Bassan, Mestre, Treviso og deres Andeel af Verona. J Overøsterlig staae 30000 Mand kelserlige Tropper, hvis Bestemmelse man ligesaalidet veed som de franske Troppers paa den venstre Maynbred, som endnu blive staaende der og man skal endog have anlagt et Magazin for dem i Mergentheim. Fra Regensburg skriver man: "at det ikke vil gaae saa hurtig med Tilendebringelsen af Skadesholdelsesforretningen, da man vil vide, at et med det første forventende keiserligt Commissionsdecret vil give disse Berraadslagninger en gandske anden Vending.
Berlingske Tidende, 1801-05-01
Skrivelse fra Frankfurt den 21de April. De fra Frankerig til Rusland tilbagevendende russiske Tropper, overhovedet 6456 Mand stærk, ere nu i fuld Marsch, Allerede den 14de kom den første Colonne til Aachen og brød den 16de op derfra til Coln, hvor de civile og militaire Authoriteter gav et prægtigt Bal for General Sprengporten og hans Stabsofficerer. Ved sin Ankomst blev han tillige saluteret med Kanonade og Krigsmusik. Korpset marscherer i 5 Colonner igiennem den Overthinske Kreds De Hessen=Casselske Regimenter have paa ny faaet Ordre at holde sig marschfærdige. Baron von Aldinis Hovedqvarteer komme til Dilburg.
Berlingske Tidende, 1801-05-01
Den franske Rhinarmees store Artilleriepark er den 17de d. M. indtruffen fra Tydskland til Stresburg.
Berlingske Tidende, 1801-05-01
Det udspredte Rygte, at den franske Gesandt Reinhard i Bern skulle faae en anden Bestemmelse, bliver nu erklæret for ugrundet. Denne Minister bliver paa den Post, som han stedse har beklædt til sin Regierings Tilfredshed.
Berlingske Tidende, 1801-05-01
Skrivelse fra Nederelven den 27de April. Efter Forlydende skal et vist stort Hof udtrykkelig paastaae, at Skadeholdelses Forretningen ikke bliver foretaget i Tydskland, førend alle fremmede Tropper have forladt Riget, for derved at undgaae al bevæbnet Jndflydelse.
Berlingske Tidende, 1801-05-01
Blandede Efterretninger. Frankerig. Man siger, at den russiske Keiser Dagen før sin Død skal paa Formiddags=Paraden have forlangt Pen og Blæk og skrevet et Brev paa sin Hat til den første Consul. Dette skulle have været afsendt med en overordentlig Coureer; men strax efter besaalede han at afsende det med den Coureer, som skulde affærdiges den følgende Morgen til Hr. von Kalitschew.
Berlingske Tidende, 1801-05-01
Den lærde Dolomien, som nu er kommen tilbage fra sit Fangenskab i Messina, har i sit Fængsel udarbeidet et nyt Vært om Mineralogiens forskellige Klasser. Med det første vil han udgive det i Trykken.
Berlingske Tidende, 1801-05-01
Jblandt de fra Frankerig til Rusland tilbagevendende Krigsfanger befinder sig en Soldat, som i Feltslagene i Schwelz har faaet 32 Saar. Arbeidet med Udstrygelsen af Emigrantlisten bliver virksom fortsat. Af Landmænd, Arbeideres, Haandværkeres og Konstneres Klasse ere 20000 virkelig udstrøgne og 5 til 600 af disse Navne blive daglig expederet fra Politiministeren til Præfecterne. Saasnart dette Arbeide er endt vil et stort Antal Fruentimmer blive udstrøget af Listen.
Berlingske Tidende, 1801-05-01
Negocianten Blank, Director ved det militaire Lazareth, Ægypten, er udnævnt til General=Commissair for de udenlandske Affairer, Neapel. Prindsen Gavres og Grev Arberg, som forhen stod som General ved Kavalleriet i Keiserlig Tieneste, ere udstrøgne af den belgiske Emigrantliste, og igien ankomne til Bryssel. J Landsbyen Gorsker har man fundet endeel ny engelske Geværer i en Grav. Man har strax sendt dem til Qumper. Carbon og St. Regent, som ere dømte til Døden formedelst Mordenslaget mod Bonaparte, har nu appelleret til Cassations=Tribunalet. Man venter daglig den afgiørende Dom.
Berlingske Tidende, 1801-05-01
Præsecten i Lüttich har udtrykkelig befalet Mairen i Spaat lade bringe alle de Emigrantere, som komme til Badet uden at være udstrøgen af Emigrantlisten, til Præsecten sammesteds.
Berlingske Tidende, 1801-05-01
En Læge fra Departementet Landes har anmeldt, at har vil giøre Forsøg paa ved Kokoppers Jndpodning at bevare Faarene for de saa ødelæggende Faarekopper. Har lover tillige snart at bekiendtgiøre Udfaldet af dette Forsøg. Politiministeren har befalet, at Journalerne Publicisten og Journal des Debats skal standses og maa indtil videre ikke forsendes. Engelland. Man har allerede subscriberet en Sum at 6000 Pd. Sterling for Enker og Faderløse efter dem, som faldt i Slaget ved Kiøbenhavn den 2 April.
Berlingske Tidende, 1801-05-01
Sir Thomas Thomsen, som mistede Benet i Slaget ved Kiøbenhavn, kommanderte Skibet Leander paa 50 Kanoner ved Abukir. Dette Skib blev siden efter meget tapper Modværge taget af det franske Linieskib Genereur paa 74 Kanoner. Hans venstre Been er sat af under Knæet. Suspensionen af Habeas=Corpus-Acten er nu under stor Modsigelse paa ny bleven besluttet i Underhuset med 189 mod 42 Stemmer, og Overhuset er nu beskieftiget dermed. Kongen har sendt Pardon til Jrland for den til Døden dømte Napper Tand.
Berlingske Tidende, 1801-05-01
Batavisk Republik. Det amsterdamske Handelshuus Benedict og Moses Leman Jacobs har faaet Tilladelse af de lavgivende Kamre at mynte 400000 Dukater og udføre samme til Østersøens Havne.
Berlingske Tidende, 1801-05-01
Den i vore Havne lagte Embargo paa alle Skibe er ny igien ophævet og Skibsfarten er fuldkommen fri.
Berlingske Tidende, 1801-05-01
Tydskland. J München er en stor Ulykke nylig bleven afvendt. 3 ubekiendte Karle vilde stikke det franske Magazin i Brand. En brav Mand, ved Navn Matthias Schmudermayer, fordrev dem efter en haard Kamp og nødte dem til at lade deres Krudt, Svamp og andre brændbare Sager i Stikken. Magistraten har derfor paa Vagtparaden belønnet ham med en Æresmedaille, og Overgeneral Moreau lod ham komme for sig og skienkede ham 50 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1801-05-01
Det første adelige Regiment af det nu opløste Condeiske Korps har ved at erfare den maadelige Forfatning, hvori Ludvig den 18des Livgarde befinder sig, foranstaltet et anseelige Penge=Sammenskud og oversendt samme til Hertugen af Berry, som kun for en Deel har modtaget samme.
Berlingske Tidende, 1801-05-01
Preussen. Den mærkværdige Frue Baintrailles, som den franske Regiering har udnævnt til Divisionøgeneral ved den ægyptiske Armee, er en Datter af Bager Heinecke i Berlin. Hendes ældste Broder er Bombardeer ved det herværende tredie Artillerie=Regiment, og hendes anden Broder er Overkanoneer i Kongel. dansk Tieneste paa Øen St. Thomas, i Vestindien. Fra sin Ungdom havde hun ligesom sine Brødre Lyst til Artilleriet. J Aaret 1791 blev hun givt med den franske Artilleriemajor Lauthier Talntrailles, som opholdt sig i Berlin. Han blev siden Generallieutenant, og skrev i Aaret 1797 til hendes Familie i Berlin, at hans Kone stedse bivaanede Krigen med ham og tog Deel i alle Strabadser, Jndenlandsk. Vor ædle Kronprinds har i sine saa ærefuld faldne Vaabenbrødres Navn ved egenhændig Skrivelse takket Selskabet, under Navn af Altonaer=Museum, for det allerede omtalte patriotiske Bidrag af over 4000 Rdlr., som blev oversendt til Understøttelse for deres Enker og Børn, som med Lyst og Mod offrede Livet for Fædrenelandet den 2den April.
Berlingske Tidende, 1801-05-01
Klubben i Fabricius's Gaard har ædelmodigen skienke 3350 Rdlr. til Understøttelse for de Faldnes Enker og Børn og fra en Ubenævnt er ved Hr. Lotto=Advocat Damkier overleveret 1000 Rdlr. til samme ædle Brug.
Berlingske Tidende, 1801-05-01
Grosserer=Societetet har skienket en Sum af 11190 Rdlr. til Understøttelse for de i Slaget faldnes Enker og Børn.
Berlingske Tidende, 1801-05-01
Fra Geheimeraad Schak i Mecklenborg er sendt 547 Rdlr. fra Prindsen af Hessenstein 200 Rdlr. og fra Generallieutenant Køller Banner ligeledes 200 Rdlr. til Understøttelses Commissionen. Rendborgs Jndvaanere have sammenskudt 600 Rdlr.; Wilsters Jndvaanere ligeledes 484 Rdlr. og Landskabet Sønderditmarsken 1080 Rdlr., som ere oversendte Commissionen. Baron Juel til Ryssensteen har skienket 500 Rdlr., og Balsour, Ellah Rainals & Comp. i Helsingøer ligeledes 500 Rdlr. til Anvendelse af Understøttelses=Commissionen.
Berlingske Tidende, 1801-05-01
Kiøbenhavn, den 1ste Maji. Under Gaars Dato har det Høikongelige Oeconomie= og Commerce=Collegium tilstillet Grosserer Socletetet følgende Skrivelse, som, da den tiener til Skibsfartens Betryggelse, herved meddeles : Da foruden de af Admiralen for den engelske Flaade i Østersøen, Sir Hyde Parker, efter den under 9de dennes sluttede Vaabenstilstand og i Følge mundtlig Overeenskommelse allerede udfærdigede Passer for Skibene, som ville seile til Norge med Kornvare og Provisionssorter, endnu mange Reqvisitioner om deslige Passer ere her til Collegio indkomne saa have vi i denne Anledning herved ikke skullet undlade tienstlig at meddele de Herrer Grosserere til behagelig Efterretning: at fornævnte Admiral har under Gaars Dato paa en authantisk Maade erklæret, at Passernes Udstædelse herefter ville være ufornødne, da han under de nærværende Omstændigheder ikke agter at afbryde eller molestere den russiske, danske eller svenske Handel og Skibsfart i Østersøen og Kattegattet.
Berlingske Tidende, 1801-05-01
J hvilken Anledning han har tillagt Cheferne for hans underhavende Skibe de fornødne Forholdsregler. Ved tienstligst at underrette de Herrer Grosserere om denne Sag, maa vi øvrigt overlade til de Handlende selv, hvorledes de paa egen Regning og Risico ville benytte sig deraf i deres Foretagender, og skulle vi i øvrigt ikke mangle ufortøvet at tilmelde de Herrer Grosserere, naar nogen anden Forandring maatte forefalde. der kunde tiene til Veiledning for de Handlende og Søefarende under nærværende kritiske Conjuneturer. bugt.
Berlingske Tidende, 1801-05-01
Admiral Parker ligger endnu med sin hele Flaade i Kiøge Under 28de Martii er udkommen en Placat, hvorved en ny Brevtaxt for Kongeriget Danmark og Hertugdommene Slesvig og Holsteen bekiendtgiøres. Under samme Dato er udkommen Placat, hvorledes der, i Overeensstemmelse med de i Placaten for Danmark og Hertugdommene gjorte Bestemmelser, skal forholdes i Kongeriget Norge.
Berlingske Tidende, 1801-05-01
Den danske private Ostindiefarer Johanne, ført af Capitain A. J. Brogger, som den 8de Decbr. f. A. forlod Bengals Revier, destineret til Kiøbenhavn, blev den 1 April sidstleden ved Hetland taget af den engelske Fregat The Squirell, Capitain Hampstead; men Natten imellem den 5 og 6te f. M. tog det danste Mandskab ved god Conduite og med Kaarden i Haanden igjen Besiddelse af Skibet og bragte det i god Stand til Stavanger, hvorfra det er afgaaet til Bergen, for der at ligge sikkert for fiendtligt Anfald, 2de engelske Officerer og 12 Matroser ere med Skibet bragte som Krigs=Fanger til Stavanger.
Berlingske Tidende, 1801-05-01
Ved Tallotteriets 691 Trækning i Altona udkom: No. 65. 55. 32. 43. 89.
Berlingske Tidende, 1801-05-01
Tanker paa Assistence, Kirkegaarden ved Assessor ANDREAS BA N6 S Grav. Her hviler Du, min Ungdoms Ven, efter lang - indtil Din sidste Dag - utrættelige Flid og Møie. Stille som Din Grev var Din Dyd - Staten kiendte og brugte Dine Kundskaber, Din Virksomhed - dog under troeligt Arbeide - gav Ondskab Dig det første Stöd til Graven, fordi Arbeidet blev ved Din Sindighed og Uböielighed, heldigt. - Ikke sögde Du din Fortienesters Lön i Storhed - Pligt og Tilfredshed, fulgte Dig - ledsagede Dig hid - breder Agt over Dit Minde - troster Dine Efterlevende. Hvor mange dannede Du til nyttige Statens Borgere - sidde nu ved Din Veiledning i Hæder og Velstand. Iblandt disse mange, de Retskafnes Erkiendtlighed - deres Klager, som nu savne Dine villige Raad - deres Kierlighed, som kiendte Dig - Statsstyrerens - alle Ædles Biefald - sande Venners Veemods Taarer, ere Blomster paa Dit simple Gravsted - skjönnere end det stolte og pragtfulde Marmor! Fred over Dit Stor! - Tre over Dit Minde, Her hviler. Carl Elbekjen og Nrsler, Negotie-Assistent paa China föd den 5te September 1767. udrustet med sieldne Evner, forenede med et ædelt Hierte, opofrede han fine Ynglings Dage til Handelens og sit eget Gavn. Den 30te October 1800 lagde han Planen til Fremtids roelige Dage ved at girte sig. med Jomfrue Jonark Manir Wisur; nu skulde han stedse have seet Lykken smilende, hvis ikke en voldsom Sygdom havde overmandet hans ved 15ten Aars møisommelige Reiser svækkede Lereme- og lagt det i Graven, den 24de April 1801. Enken fælder veemodsfulde Taarer ved hans Urne Og paa hans Gravhöi satte Broderkierlighed, dette Minde. H. H. Wimer. 1, som elske Retfærdighed og Dyd Græder i 1, som hylde gavnlig Virksomhed og Borgerstid, Græder! 1, som frydet ved Fædrelandets Fremfærd Græder : Col RISTE HEIBEReAch! Han er ikke meere! Du spørger Lyser: hvo var denne Mand; Og da har Ret; Thi ingen udvortes Rang forklarede Hans Hæder. Viid da : Han var Dydens fromme Tilheder, Borgerflidens hulde Beskytter, Fædrelandets ømme og trofaste Ven, Derfor staae. Retfærds, Borgerdylens og Fædrelandets Genier, Sörgende ved hans Grav . og Pryde Hans Urne. Med Uforvisnelige Krandse. Viborg. Rönne den 23de April 1801. Byefoged. be Negotie-Assistent, i Flbrich DANNVELDT. Död, Da hviler nu saa trygt i Gravens stille Bolig, Din Bane har Du endt, nedlagt Din Vandringsstav, Ei Kummer nager Dig, for Sorger er Du rolig Mens vi omtumles her paa Verdens store Hav Som Bölger velte frem paa Havets Marmorplade En svinder hen, en anden reiser sig, Som Træerne hvert Aar forandre deres Blade Saa er vort Liv de Bölger, Blade liig. Vel frandt Du for rort Syn, i Graven lagdes DaMen hisset skal vi Dig fornyet atter finde, Vel svinder Bölgen hen, vel falmer Bladet nu, Men Bladet grönnes skal og Bölgen atter rinde H. H. W. Gaarskivt paa Prapra: Her gjemmes det Jordiske en retskaffen Dannemand, en værdig Olding, Velbyrdige. Hr. Capitain J E N. S BA. Chef for Vester Stads-Compagnie, fød den 10de August 1728. död den 25de April 1801, agtet, elsket og savnet, som Borger, Mand, Fader og Ven Fred med den Ædle!
Berlingske Tidende, 1801-05-01
Jndsendt :J Anledning af vore danske og norske patriotiske Brødres Jordefærd den 5te April d. A.
Berlingske Tidende, 1801-05-01
Fra Oldtiden af har det hos alle ædeltænkende Siæle, især hos Danne= og Nordmænd været anseet som den største Ædelmodigheds Prøve, at vove Liv og Blod for Konge og Fædrenelandet. Har Horats endog i sin Tids fierne Afstand med største føle sagt: Dulce et decorumest pro patria mori o: Froe og Hæderværdigt er det for Fædreneland at døe, 2den Bogs 2den Sang. Hvor meget mere bør vi, som have Himlens klare Lys, den guddommelige Aabenbaring, skinne altid i christelig Patriotisme, som Lys i Verden og allermeest da, naar det gielder at døe for Religionen, Kongen og Fædrenelandet, saa at vi for den christelige Lære frivillig lader med Sieleglæde vort Liv os afmartres og for Konge og Fædreneland strider og klomper til vi falder til døde paa blodig Kampeplads til Vands eller Lands. Saalænge vi kiender dem, i hvis Aarer ærligt Dansk og Norsk Blod flyder, og naar Pligt byder, ere reede med christelig Jver at lade det flyde og opofre Livet for Kongen og Staten, saalænge, vi ønsker, til Verdens Ende, skal der i vores, ja sildigste Efterslægters Barm, leve Minder og Eftermælet af Eder! J, saa mange, der som vore ædelmodige Brødre i Gudsfrygt beseglede den hellige Eed med Eders Liv og Blod. Gud frede Eders Støv Han fryde Eders Siæle. Hannibal Maaløe.
Berlingske Tidende, 1801-05-01
Avnerisk S. Torsdagen den 7de Maji, om Eftermidagen Kl. 5, I. holder det Kongelige Kiöbenhavnske Skydeselskab og Danske Broderskab sin aarlige General-Forsamling paa dets Skydebane uden Stadens Vesterport, da Regn. skaberne og Selskabets Tilstand, nu for Tiden, forelægges Selskabet, m.v. hvortil de Hr. Medlemmer samtligen herved indbydes behagelig at ville indfinde sig. Administrationen for Selskabet den 29 April 1801.