JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-04-05
Læseforeningen for Aarhus og Omegn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-04-05
Torsdagen den 8de April, om Aftenen Kl. 7. afholdes den 2den ordinaire Generalforsamling for d. A. Da der ved denne vil blive gjort Forslag, til Forandringer i Foreningens Love, önskes Forsamlingen saa talrig som muligt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-04-05
At den i Bladets Rumere 51 og 52 efterlyste Søren Christensen Byert fra Flynder nu er paagreben, saadant bliver herved bekjendtgjort. Haderslev Amthuus, den 3die April 1847. Johannien.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-04-05
Efter Begjæring af de myndige Arvinger efter Apotheker Koster og senere afdøde Hustrue foretages Auction i Gaarden No. 375 udenfor denne Byes Mindeport Mandagen den 12te April førstkommende, og følgende Dage, over en betydelig Deel dette Bo tilhørende Løsøre, bestaaende af forskjelligt tildeels Mahogni=Indbo, Borde, Stole, Klædeskabe, 2 store Speile med Marmor=Consoller, et 14ten Dages Stueuhr i Fouteral, Skilderier, forskjelligt Kjøkkentøi, m. m. m. Auctionen tager sin Begyndelse hver Dags Eftermiddag Kl. 2. Dette bekjendtgjøres herved til Liebhaveres Efterretning. – Aarhuus Byfogedcontoir, 24 Marts 1847. leider.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-04-05
Ved den efter Apotheker Køster og senere afdøde Hustrue, i Gaarden Nr. 375 udenfor Mindeport, afholdende Auction, der tager sin Begyndelse Mandagen den 12te April førstk., Kl. 2 Efterm., bortsælges tillige en Deel Dækketøi, Sengeklæder, forarbeidet Sølv, Fruentimmer gangklæder m.v., tilhørende Boet efter afdøde Jomfru Christiane Selmer, hvilket herved bekjendtgjøres. Aarhuus Byfogedcontoir, den 27de Marts 1837. J Chr. Høe, const.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-04-05
Fredagen den 9de April førstk., Kl. 3 Eftermiddag, bliver ifølge passeret Udlæg afholdt Auction i og over det Avlsbruger Christen Dyhr heri Byen tilhørende, under No 68 paa Lille Gade beliggende Huus, bestaaende af 5 Fag med Gaards- og Haveplads. Conditionerne kundgjøres ved Auctionen. Lysthavende indbydes. Skanderborg, den 29de Marts 1847. Blichfeldt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-04-05
Ifølge Bestemmelse under Skiftet efter afdøde Bagermester Diderich Hysing blive følgende Boet tilhørende Eiendomme, nemlig : 1. Stedet Nr. 98 i Thonbogade her i Byen, assureret i Brandkassen for 520 Rbd., og bestaaende af et Forhuus paa 6 Fag, 1 Etage Egebindingsværk, med deri værende Bagerovn, samt et Halvtag paa 2 Fag, med tilhørende Gaardsplads, og Grundlodderne Nr. 98 og 132 paa Spedalsøe, tilsammen indeholdende et Areal af 1830 Alen, ansat for Hartkorn 1 1/2 Album og anlagt til Frugt- og Kjøkkenhave, stillede til Bortsalg, hver for sig, ved 3 Auctioner, der afholdes: Mandagen den 3die Mai, Mandagen den 17de Mai, og Mandagen den 31te Mai d. A., hver Dags Formiddag Kl. 11. De 2de første Auctioner, afholdes paa Horsens Raadstue, men 3die Auction i det sælgende Sted. Dette bekjendtgjøres herved overeensstemmende med Placaten af 22de April 1817 til Efterretning for alle Vedkommende, med Tilføiende at Eiendommene kunne tiltrædes strax efter Salget. Horsens, d. 31te Marts 1847. Ræder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-04-07
Selskab har med en aarlig Gage af 400 Rbd. engageret den bekjendte Huusmand Peder Hansen af Lundbye til at bereise Landet, for at bearbeide Bønderne, opdage og afsløre Misbrug &c.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-04-07
Nord for Gilleleie faaes forleden Dag Noget, der lignede et Fartøi, komme seilende paa Søen. Da det kom nærmere, saae man en lille alenlang Baad, der med opspændte Seil satte Coursen mod Strandbredden og her drev op paa Land. Man tilte til og fandt i Baaden et levende Væsen, nemlig en Rotte, hvorhos der laa en Seddel, hvorpaa var skrevet, at Baaden var afgaaet fra Sverrig, og at den medhavende Passageer var en ægte Skandinav, som vilde bringe en Hilsen fra sine Brødre hiinsidan Sundet. Om den svenske Rotte har modtaget venlige Tegn paa dansk Gjæstevenskab, skulle vi ikke kunne sige. (Flp.) Som et nyt Exempel paa, hvor hensynsløs Godseierne benytte deres Ret til at indstille til geistlige Embeders Besættelse, anfører Kjøbenhavnsposten, Pastor Christianis Befordring til Bjerregrav &c. i Jylland, et Embede paa idetmindste 2000 Rbd., endskjøndt han kun er Cand. fra 1840. Scheel Plessen havde Kuldsret; Justitsraad Foss i Roeskilde er Grevens Jnspecteur og Hr. Christiani's Svigerfader.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-04-07
Paa Lolland og Falster har man i Fjor med meget tilfredsstillende Resultat forsøgt det anpriste Forebyggelsesmiddel mod Kartoffelmisvæxt, at forplante Kartoflerne ved Stiklinger eller Skud, istedetfor ved Knolde, og flere af Methodens stærkeste Modstandere ere nu blevne dens ivrigste Forsvarere, saa man haaber, at den iaar vil blive almindeligt udbredt sammesteds. Vel medfører Udplantningen af Kartoffelspiren noget mere Arbeide, men saa spares der igjen ved Læggekartoflerne, og Udbyttet bliver i det Hele taget rigeligere efter Spirer end efter Knolde. (L. F. St. Td.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-04-07
Af Odense Amtsraads Forhandlinger sees, at der i Anledning af den ved Hs. K. H. Gouverneurens Befaling foranstaltede Undersøgelse i alle Communer, ang, hvorvidt der kan befrygtes at indtræffe en saadan Mangel paa Kornvarer og Fødemidler, som ikke maatte kunne afhjælpes ved Sognenes egne øieblikkelig til Disposition staaende Kræfter, er fra Vissenberg Sogn indk. den Erklæring, at Forstanderskabet anseer Communen ude af Stand til at tilveiebringe de Kornvarer, der formenes fornødne til blandt Sognets Beboere at forebygge Mangel indtil næste Høst, og som efter en forf. Specification anslaaes til 486 Tdr. Rug og 450 Tdr. Byg, ligeledes anseer Forstandersk. det for en Umulighed for Communen at refundere den extraord. Understøttelse, der maatte behøves. I denne Anledn. tilskrev Amtsraadet Vissenberg Sogneforstanderskab, at dette under de stedfindende Omstændigheder baade maatte have Anledning og være berettiget til at foretage en extraord. Ligning efter Formue og Leilighed, hvorved man antog, at den øieblikkelige Trang vilde kunne afhjælpes, indtil videre Foranstaltninger fra det Offentliges Side maatte befindes at blive nødvendige. Nogle andre Sogneforstanderskaber havde derimod antaget, at den tilstedeværende Trang vilde for disse Sognes Vedk. kunne afhjælpes ved Beboernes egne Kræfter, men have derhos andraget og bemyndigelse til at udskrive et vist Qvantum Korn (2 til 4 Skpr.) pr. Tde Hartkorn, at leveres in natura mod en nedsat Betaling, eller hos de Hartkornsbrugere, der ikke maatte være i Besiddelse af disse Kornvarer, en tilsvarende Pengepræstation. Sogneforstanderskaberne bemyndigedes til, at udskrive en saadan extraord. Ligning, men uden derved at kunne foreskrive Beboerne nogen bestemt Priis, hvorfor de skulle sælge deres Korn. (Fyenske Av.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-04-07
Da Pastor Thiessen i Uevesbill (i det Eiderstedske) er bleven entlediget, uden at det, som sædvanligt, hedder: efter Ansøgning, i Naade med Pension, saa antager man, at han har faaet sin Afsked i Unaade. Som man hører, har der ogsaa, efter indg. Klage af hans Menighed, i Fjor været udnævnt en Commission til at undersøge hans Forhold, navnlig med Hensyn til de i hans Prædikener og Leilighedstaler hyppigt brugte cyniske Udtryk (ad modum Gotz von Berlichingens Hilsen til Hovedssiden for de keiserlige Rigstropper), hvorover Menigheden følte sig høiligen krænket. Pastor Thiessen beraabte sig vel paa Luthers Exempel, i hvis Skrifter han forsikkrede at kunne paavise ethvert af de Udtryk, Menigheden havde fundet anstødelige; desuden vare hans Sognefolk nogle haarde Halse, som der skulde skarp Lund til, og hans Lærdom og Vandel befandtes iøvrigt aldeles dadelfri. Men alligevel blev dog Resultatet, at Præsten anmodedes om at søge sin Afsked, i hvilket Tilfælde man aabnede ham Udsigt til Pension. Dette vægrede han sig ved, men fordrede Søgsmaal og Dom, hvorpaa man, som det lader til, ikke har villet indlade sig. (H. B.) Slaverne i Rendsborg (nogle og Halvfems) have oprettet en Maadeholdsforening iblandt sig, hvori de Samtlige ere indtraadte, og have derhos henvendt sig til vedk. Autoritet med Begjæring om, at det aldeles maatte forbydes Marketenderne, hos hvem det er dem tilladt at kjøbe for hvad de fortjene i deres Fritimer, at sælge dem Brændeviin. Størstedelen af de i Rendsborg værende Slaver ere Forbrydere af Militairstanden. (B. H.)De i Hertugd. Slesvig hjemmehørende adelige Familier Rumohr og Ahlefeldt skulle, som det nu erfares, være Grene af een og samme Stamme. Den i Familierne opbevarede Tradition om deres Oprindelse er følgende: En riig Bonde i Slesvig havde to Sønner, mellem hvilke han deelte sine Marker saaledes, at den Ene fik datohle Feldt og den Anden "dat ruge Mohr, hvoraf Navnene Ahlefeldt og Rumohr have deres Oprindelse. (Khvnsp.,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-04-07
Directionen for Søbadeanstalten paa Fohr har ansøgt om Befrielse for Toldgjennemsyn af Gjæsternes Reisegods. Herpaa har Hs. M. resolveret, at Fortoldningen af bemeldte Gods kun skal beregnes efter Gjæsternes egen Opgivelse, og at Visitation kun skal finde Sted i Tilfælde af Mistanke. (Rgk. Av.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-04-07
En Deputation af tre Sognefogder fra Haderslev Amt har i Flensborg overrakt Agent Jensen, og Senator Nielsen en Takadresse, hvori deres Virksomhed, især i den sidste Stænderforsamling, finder fortjent Paaskjønnelse. (Dv.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-04-07
Den anden Mistænkte for det paa Østergasse Mark begaaede tredobbelte Mord, Søren Byert, paa grebes i Nærheden af Holstebro.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-04-07
Fra Ribe skrives: "Kornet vedbliver ogsaa her at stige, og med en besynderlig Rolighed seer man Egnens Kornforraadedrage øster paa til Kolding og Haderslev, uden at Nogen synes at tænke paa, at den Tid er nær, da Byens Jndvaanere ikke engang ville være istand til at erholde en Tønde Rug for Penge. Bønderne i Egnen skulle Jntet mere have at sælge, og her i Byen har maaskee een Kjøbmand og een Brændeviinsbrænder nogle Partier, som sandsynligviis ere bestemte til Udførsel og Brænding; Møllerne have kun ubetydeligt og Bagernes Forraad er meget lidet saa at der synes at være al Grund til at befrygte, at Byen paa eengang vil være uden Brødkorn. Vi vide ikke, om det er Nogens Pligt, under saadanne Omstændigheder, at drage Omsorg for, at der findes et tilstrækkeligt Qvantum Korn til Byens Forbrug; men hvis ikke, da tør man vistnok vente, at Communalbestyrelsen vil kræffe de nødvendige Foranstaltninger i denne Anledning. (Ribe Av.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-04-07
Til at repræsentere Aalborg Amts landoeconomiske Selskab ved den forestaaende Landmands forsamling i Aarhuus ere valgte ved Stemmeflerhed dHrr. Jngstrup, Weinschenck og B. Röe. (A. A.)J Hertugdømmerne har man atter havt Tilfælde af delirium tremens af kogte Rødder, som have over vintret i det Frie. Endog Suppen, hvori slige Rødder ere kogte, medfører Forgiftelse. (Fl. Bl.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-04-07
Communalbestyrelsen i Aalborg har allerunderdanigst ansøgt Hs. Majestæt om, ved den nu iværk sættende Udvidelse af Cathedralskolen, at lade oprette nogle Realclasser. Resolution herpaa er endnu ikke (Aalb. Bav.) falden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-04-07
Hs. Maj. Kongen har allern, bifaldet, at Generalpostdirectionen tilbyder Færgelauget imellem Aalborg og Nørresundby et i 5 Aar rentefrit Laan, til Anskaffelsen af en Dampfærge. (Aalb. Av.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-04-07
En i Viborg oprettet "Totalafholdenheds-Forening har havt saa heldig Fremgang, at den allerede (Vb. Av.) tæller 49 Medlemmer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-04-07
Handels-Efterretninger. Til Riga, Petersborg, og de andre østersøiske Havre forventes, ifølge de i Vinterens Løb med de største Godseiere sluttede Leverance Contracter, saa store Korn-Tilførsler fra det Jndre af Landet, at der idet mindste vil udfordres 6 til 700 store Skibe, for at bringe disse Forraad til deres Bestemmelser, hvilke fornemmelig ere Frankrig, England, Holland og Ham(Flensb. Td.) borg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-04-07
Paa Kornmarkedet tiltager Flauheden med hver Post. J England ere alle Kornsorter faldne flere skilling og Kjøberne trække sig overalt tilbage. J Hamborg var der næsten ingen Omsætning. (A. Av.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-04-07
Landeiendoms-Salg. Hovedgaarden Grevens vænge med Fladsaa By, Mogenstrup Mølle og Kro, samt endeel af Pederstrup Byes Jorder, kjøbtes ved 4de Auction af Forpagter Ludv. Engberg paa Rosenfeldt, for 121,700 Rbd. Eiend have et Tilliggende af over 1000 Tdr. deels Agerland, deels Skov, Moser og Ban(Præsts Av.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-04-07
(Jndsendt.) Da Hr. Skolelærer Bering har fundet det nødvendigt, i sin sidste Annonce i Aarhuus Stiftstidende, at meddele et Referat af hvad der passerede i et Selskab den 12te Januar sidstl., til hvilket Hr. Bering var indbuden, anseen vi det for vor Pligt, overeensstemmende med Sandheden at erklære, at der ved denne Leiliged aldeles ikke blev rettet nogensomhelst Opfordring til Hr. Bering om, at stille sig med i Spidsen for den paatænkte Lærerforsamling eller underskrive den omhandlede Jndbydelse. Aarhuus, den 2den April 1847. Cronholm. Egelund, Pape. Michaelsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-04-07
Af ovenstaaende Erklæring ville Bladets ærede Læsere erfare, at Hr. Bering atter har taget sin Tilflugt til en aldeles urigtig Fremstilling, og man vil upaatvivlelig finde det i sin Orden, at vi kun høist ugjerne tage til Gjenmæle mod en Mand, der ikke undseer sig ved paa en rørende Maade at tale om at saae og at høste i Kjærlighed, medens den modsatte Følelse afspeiler sig i næsten ethvert af hans Ord. Hr. Bering har imidlertid ikke indskrænket sig til at angribe os, tvertimod drager han tilfelts imod den hele Lærerstand, idet han stræber at gjøre dennes Virksomhed mistænkelig, som om der bag samme skjules farlige og ulovlige Hensigter, hvilke man ikke tør vedkjende sig. Paa Grund heraf føle vi os, ikke blot for vort eget, men ogsaa for vore Standsfællers Vedkommende, forpligtede til, saa udførligt som Rummet, tilsteder, at godtgjøre det Usandfærdige i den Paastand, at Lærerne hidtil med megen Jver have attraaet at gjøre Skolen til en Statssag eller, som Hr. Bering. udtrykker sig, en reen Statsanstalt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-04-07
Ved en Statsanstalt forstaae vi enhver offentlig Jnstitution, der virker til Statsøiemedets Opnaaelse, og som derfor staaer under Statens middelbare eller umiddelbare Control. Lader det sig nu ikke nægte, at Folkeskolen - eller de Skoler, i hvilke Massen af Folket modtager sin Oplysning og Dannelse – i ligesaa høi Grad som nogensomhelst anden offentlig Anstalt bidrager til Almeenvellets Fremme, da fremgaaer heraf klart og tydeligt, at det ikke kan være en christelig og velordnet Stat ligegyldigt, hvorledes Underviisningen i Folkeskolen drives, megetmere maa Skolevæsenet i høi Grad være Staten magtpaaliggende, og er man ikke ganske ubekjendt med Skolens Historie, vil man ogsaa vide, at det nyere og bedre Underviisningsvæsen, her som i andre Lande, skylder Staten fin Tilblivelse. Følgelig er Folkeskolen en Statsanstalt; dens Lærere staae under Statens Overherredømme, og kunne naturligviis ogsaa gjøre Fordring paa Statens Beskyttelse og Bistand. Have Lærerne nu i flere Aar, under megen Besværlighed og med ikke ubetydelige Opoffrelser, i Forening virket for at gjøre Skolen til en Statsanstalt, eller, med andre Ord, til det den allerede er og igjennem en lang Række af Aar har været hvad maa man da dømme om den største Deel af Landets Lærere, hvad maa man i Særdeleshed dømme om de Mænd – og Hr. Bering hører til deres Tal, der have stillet sig i Spidsen for en saa taabelig og unødvendig Virksomhed, Men Folkeskolen er ikke blot et Statsanliggende den staaer tillige, ifølge sit særegne Væsen, i nøie Forbindelse med Kirken og Communen, idet den virket til Opnaaelsen af begge disse Jnstitutioners Øiemed. Derfor har Staten ogsaa indrømmet saavel Kirken som Communen Andeel i Skolevæsenets Bestyrelse, dog inden visse Grændser, for at Skolen og Lærerstanden, ikke skulle tabe den Selvstændighed der er en af Hovedbetingelserne for dens heldige Virksomhed. At gjøre Skolen til en reen Statsanstalt – og herom er det netop Striden dreier sig - betyder da i Overeensstemmelse med det foran Udviklede at udrive Skolen aldeles af det Forhold, hvori den hidtil har staaer til Communen og Kirken og berøve disse al Jndflydelse paa Skolens Administration.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-04-07
Vi skulle her ikke gaae ind paa en Undersøgelse af hvorvidt det, som Enkelte mene, vilde bidrage til Skolens Fremgang og Udvikling, om den saaledes forandredes til en reen Statsanstalt; men vi gjentage, hvad vi i vort sidste Jnserat have paastaaet, at Lærerne ikke ved nogetsomhelst Skridt have havt dette Formaal forØie. Man gjennemlæset. C. den sidste til Stænderne indgivne Petition, der dog indeholder alle Lærerstandens væsentligste Ønsker, og man vil ikke finde mindste Spor af en saa søndersplittende Tendents. Herre Bering vil følgelig blive Beviset for sin Paastand, skyldig, at han har fremsat samme, vidner just ikke om, at hans Hjerte føler meget varmt for Skolens vigtige Sag. Lærerne misforstaae ikke i den Grad deres egen og Skolens Jnteresse, at de skulde ønske at løsrive sig fra Folket, hvad der vel i og for sig ogsaa er umuligt. Maalet for deres Bestræbelser er ene. Underviisningens Fremme og for deres egen Person, en sorgfriere og selvstændigere Stilling; men dette Maal vil vanskelig kunne naaes derved, at Lærerne, efter Hr. Berings Raad i et af vore Skoleblade, vandre om fra Huus til Huus, og, som en levende Bog, lære Mødrene at opdrage deres Børn." Folkeskolen har hidtil ikke kunnet løse sin Opgave tilfredsstillende, fordi man paa den ene Side har stillet store Fordringer til den, medens man paa den anden har ladet den mangle de nødvendige Midler. At paabyde Tilveiebringelsen, af disse Midler, efterat Stændernes Raad desangaaende er indhentet, er Regjeringens Sag; og at Folkets vakte Sands for Oplysning tør man sikkert vente, at det ikke med Bitterhed, men snarere med Glæde vil yde, hvad Regjeringen finder at burde kræve til et saa vigtigt Anliggendes Fremme. Vi kunne derfor ikke betragte det som betænkeligt og unyttigt for Lærerstanden at henvende sig til Regjeringen, men ansee dette som den sikkreste og hurtigste Vei, ad hvilken Folkeskolens Lærere kunne vente Opfyldelsen af deres billige Ønsker. Jøvrigt maae vi meget beklage, at Hr. Bering har ført denne Strid over paa et Gebeet, hvor den ikke har hjemme, og hvor der ingenlunde kan indrømmes Plads til alle de bemærkninger, man kunde have Anledning til at fremsætte. Vi maae derfor betragte Striden som sluttet, hvad Aarhuus Avis, angaaer, men skulle gjerne møde enhver sandhedskjærlig Modstander. af vore Anskuelser i de Organer, der udelukkende have til Formaal at drøfte Skolens Anliggender. Aarhuus, den 2den April 1847. Kraiberg, Kofod. Pape, Jnstitutbestyrer. Skolelærer. Skolelærer i Elsted.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-04-07
Bekjendtgjørelser. At det har behaget det alvise Forsyn Løverdagen den 3die dennes ved en blid og rolig Død, efter 10 Dages Sygeleie, at bortkalde til et bedre Liv vor kjære Pleiemoder og Tante Marie Elisabeth Lyhne født Sattrup, Enke efter Sognepræst Jens Lyhne, i hendes Alders 81de Aar, bekjendtgjøres herved sørgeligst for fraværende Slægt og Venner. Veile, den 5te April 1847. T. Sallingboe, A. P. Sallingboe. født Bang.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-04-07
At undertegnede Landsoverretsprocurator Dah- og Auctionsholder Hertz, i Henhold til Viborg Landsoverrets Udnævnelse af 6te dennes, under Dags Dato som Opbudsmænd have taget Kjøbmand Christen Christensens Bo heri Byen under Behandling til Skifte og Deling imellem hans Creditorer, bliver herved, i Overeensstemmelse med Placaten 10de April 1841, bragt til offentlig Kundskab. Aarhuus, den 7de April 1847. Dahl. Hertz.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-04-07
Bazaren i Aarhuus fra 28 Mai til 18 Juni incl.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-04-07
Det landoeconomiske Selskab for Aarhuus Amt agter i næstkommende Mai Maaned at foranstalte en offentlig Udstilling af fortrinlige landoeconomiske Gjenstande og at foranledige Afsætning af disse, deels ved Salg underhaanden, deels ved Auction. Det er undertegnede Comitee, overdraget, efter bedste Skjønnende at træffe de nødvendige Foranstaltninger til denne Sags Fremme.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-04-07
Som passende Gjenstande for en landoeconomisk Bazar ansee vi alle Landbrugets Frembringelser, landlige Jndustrigjenstande, landoeconomiske Redskaber, Maskiner, Modeller, fortrinlige Exemplarer af Landets Huusdyr og Qvægracer m.v.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-04-07
Fra det Kongelige Landhuusholdningsselskab, den kjøbenhavnske Jndustriforening og flere Fabriker forventes velvilligen oversendt endeel Maskiner og Redskaber, m. m., til Udstillingen. Men derhos tillade vi os at opfordre saavel Landmænd som Andre, der maatte være i Besiddelse af passende Gjenstande for Bazaren, til enten af Jnteresse for Sagen selv eller i Haab om fordeelagtig Afsætning at benytte Leiligheden til at fremstille saadanne. Hvad der paa denne Maade fremstilles til Salg kan, naar ikke Handel skeer underhaanden, blive bortsolgt ved Bazarauctionen. Vi henvende denne Opfordring til alle Landmænd, til Fabrikanter, som give sig af med Forædlingen af Landbrugets Producter, eller som producere Maskiner og Redskaber, der fremme Landoeconomien, til alle Haandværkere, som forfærdige Redskaber til Landbruget, til Jndustridrivende, at de ville interessere sig for at indlevere til Bazaren enhver Gjenstand, der, som i sit Slags fortrinlig eller værdig til Opmærksomhed, maatte være i deres Eie eller hos dem blive forfærdiget. For at ikke Andet, end hvad der i sit Slags er fortrinligt og godt, skal finde Plads i Bazaren, maa enhver Ting, som ønskes fremstillet til Skue eller Salg, underkastes Bedømmelse og hvorvidt den kan antages til Fremstilling. For Benyttelsen af Bazarlocalet betales Jntet; men det maa staae Enhver frit for, naar han har betalt Adgangskort for sin Person, at fremføre og efter Anviisning at henstille sine Gjenstande, samt selv at forhandle disse eller overlade Salget til Bazarens Betjente. Enhver til Salg fremstillet Gjenstand maa have bestemt Priis paategnet. Jntet maa som solgt bortføres fra Bazaren, uden at derom er skeet Anmeldelse til Bazarprotocollen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-04-07
Forsaavidt Gjenstande, der fra fjernere Dele af Landet sendes til Bazaren, ikke skulde blive solgte, da kunne Omkostningerne ved deres Tilbagesendelse til Eieren, om dette forlanges, blive godtgjorte. Adgangskort til Bazaren, der giver enkelt Person Adgang, saa ofte han ønsker i hele Bazartiden, betales med 1 ½, for en enkelt Dag derimod med 8 s. Breve til Comiteen bedes adresserede til undertegnede Bud paa Thomasminde pr. Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-04-07
J Comiteen for den landoeconomiske Bazar i Aarhuus, den 20de Marts 1847. Budtz. Folsach. Risom.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-04-07
Dhrr. Redacteurer anmodes om at optage foranstaaende Bekjendtgjørelse i deres resp. Blade.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-04-07
Mandagen den 12te April, om Aftenen Kl. 7, afholdes den ordinaire Generalforsamling i Haandværkssvendenes Læseforening.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-04-07
Ifølge Foranstaltning af Skifteretten, der behandler Boerne efter: Færgeløbscasserer H. Richardt, Jomfrue Lovise E. Petersen, Politibetjent I. C. Ziegler, m. fl., foretages Auction paa Raadstuen heri Staden Mandagen den 19de April førstk., om Eftermiddagen Kl. 2, over Løsøre bemeldte Stervboer tilhørende, bestaaende af Borde, Stole, Sengesteder, Sengeklæder, nogle Gangklæder og noget Kjøkkentøi. Hvilket herved bekjendtgjøres. Aarhuus Byfogedcontoir, den 27de Marts 1847. J. Chr. Høe, const.