JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1834-05-21
At jeg nu fra Kjøbenhavn har erholdt en meget duelig Svend, ved hvis Hielp jeg agter at fortsætte Blikkenslager=Professionen efter min afdøde Mand, giver jeg mig den Frihed at bekjendtgjøre, i det Haab, at de Herrer, som min sal. Mand i sin Tid har havt den Ære at arbeide for, ogsaa nu ville skjænke mig deres Tillid, anbefalende mig paa det bedste, med redelig og billig Behandling. Aalborg, den 14de Mai 1831. Trine sal. Bægnals. Paa Nytorv er strax at faae tilleie et a to Værelser, Adressecontoiret anviser.
Aalborg Stiftstidende, 1834-05-21
Gaarden J 10 paa Algaden er underhaanden, at faae tilkjöbs, hvorom accorderes med S. B. sal. Kaarsberg. nerikansk Regerhæt, som er en sædels fiin og behagelig Straatobak, faaes hos dens Wadum.
Aalborg Stiftstidende, 1834-05-21
Parasoller
Aalborg Stiftstidende, 1834-05-21
af forskjellige Modecouleurer faaes til de billigste Priser hos G. Brøchner paa Graven.
Aalborg Stiftstidende, 1834-05-21
NB. Gamle Parasoller overtrækkes, saavel med Silketøier som Jaconetter.
Aalborg Stiftstidende, 1834-05-21
Kjøbenhavnsk brillant Blanksværte, paa hele og halv Flasker, som giver Fodtøiet med Lethed en dyb sort Glands, chinesiske Fyr=Flasker og Fyrstikker dertil, samt godt for Blæk, faaes til billigste Priis hos J. Wadum, paa Gammel-Torv.
Aalborg Stiftstidende, 1834-05-21
Hos Undertegnede faaes bedste guult Herregaards=Smør, gode gamle Oste, lybske Pølser, røgede Gaasebryster og Fleskeskinker, bedste gule Kaageærter, fine og grove Boghvedegryn m. m., til billige Priser. Jens A. Staun, paa Hjørnet af Graven og den murede Bro Jeg Undertegnede tager mig herved den Frihed at bekjendtgjøre, at jeg, efterat have forfærdiget Mesterstykke i Kjøbenhavn, har vundet Borgerskab og etableret mig som Glarmester heri Byen, og anbefaler mig med norsk og engelsk Kronglas, brabandsk og Stettinerglas, forskjelligt gode Skilderi=Glas, hvoriblandt en Sort udmærket fiint og hvidt, buede Uhrglas, saavel til Stue, som Taffel=Uhre, i alle Størrelser, forskjellige Sorter couleurt Glas, tilligemed alt andet Glarmesterarbeide, forsikkrende at jeg ved reel Behandling, hurtig Expedition og billige Priser, stedse skal søge at at erhverve mig mine ærede Medborgeres Tillid. Aalborg, den 16de Mai 1834. J. Lyngholm, Glarmester. boende i afdøde Marchandiser Christensens forrige Bopæl paa Nørregade.
Aalborg Stiftstidende, 1834-05-21
Det hos mig værende Oplag af stöbte Jern Varer fra Kjöbenhavn er nu igjen vel sorteret med : Ambolter, Bilæggerovne, PiedestalorneNundovne, Spisestueovne, diverse almindelige Sorter Ovne, Comsyr=Indretninger, Comsyrgr. der, glatte Skorsteensplader, Tagvinduer, amerikanske, vinstrupske & baylaiske Plove, saaveganske færdige til Brug, som blot det støbte Jerne til Samme) Gryder, Pander, &ct. Ret. Bestillinger modtages, og gammelt Jern til Omsmeltning kjöbes af: J. B. Kaarsberg. Aalborg, den 15de Mai 1821.
Aalborg Stiftstidende, 1834-05-21
Et udmærket godt Mahogni=Billard med dertil hørende Lamper og øvrige complet Jnventarium anvises til Salg af H. P. Hansen. Thore Green modtager til Forhandling: Chatoller, Skabe, Dragkister, Stole, Borde, Speile, Kobber, Tin, Messing, Dækketøi, Linned, Gangklæder, Sengesteder og Sengeklæder, hjemmegjort Tøi og Lærred m.m.
Aalborg Stiftstidende, 1834-05-21
Proclamata Arvingerne efter Huusmand Michel Larsen Bøgt afgangne Hustrue, Else desdatter Hjortnæs, Klæstrup i Jerslev Sogn, indkaldes herved med Aar og Dags Varsel til at anmelde og legitimere deres Arveret for mig, som Skifteforvalter. Det bemærkes, at der imellem den Afdøde og efterlevende Mand er oprettet Testamente, hvorefter han beholder Boet, imod at udbetale hendes Arvinger 10 Rbd. Sølv, hvilke Beløb det altsaa er, der nu bliver at deele imellem dem. Borglum Herredscontoir i Hjørring, den 16de Mai 1831. Sparck.
Aalborg Stiftstidende, 1834-05-21
Ved Proclama, som under 5te Dennes er læst ved Læs, Birketing, og som snarest vil vorde læst for vedkommende Overret, ere Alle og Enhver, som maatte have nogen Fordring paa Stervboet efter afgangne Jens Larsen Lund og dennes senere ligeledes afdøde Hustru, Juliane Jensdatter Bak, af Byrum, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til for mig, som Skifteforvalter, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer; hvilket endvidere herved bekjendtgjøres. Læss, den 7de Mai 1824. C. M. R. Ørum.
Aalborg Stiftstidende, 1834-05-21
Auctioner. . Tirsdagen den 27de d. M., Middag Kl. 12, holdes, paa Tingstedet ved Lyngby, Licitation over Opførselsen af en Steenkiste over en Bæk imellem Terndrup og Munkhaven, i Lyngby Sogn, efter Conditioner og Overslag, der ligge til Eftersyn hos Undertegnede. Nørgaard, den 19de Mai 1834. Hvass.
Aalborg Stiftstidende, 1834-05-21
Ifølge Begjæring af Procurator Rørbye i Frederikshavn, som Befuldmægtiget for Gaardmand Christen undersen, bliver Gaarden Fouerholt, af Hartkorn 6 Tdr. 1 Skpr. 1 Fdkr., beliggende i Horsens Sogn, Dronninglund Herred, en til Gaarden hørende Engparcel af Clausholm, med Hartkorn 3 Skpr. 1/4 Alb., samt nogle Besætningsstykker, nemlig : 2 Heste, en beslagen Vogn, en Harve og en Ploug, for den umyndiggjorte og bortreiste Proprietair Johann Hinrich Langermann, forhen af Roeslund i Hellevad Sogn, Dronninglund Herred, hans Regning, efter Dom, afsagt over ham og bestikket Værge, Hr. Proprietair Færch til Knudseie, inden Dronninglund, Herreds Ret den 6te Februar d. A. og senere Udlæg for Capital 5400 Rbd. m.v., stillet til 3de offentlige Auctioner, der samtlige afholdes paa Raadstuen i Sæby første Auction Mandagen den 9de Juni førstkommende, anden Auction Mandagen den 23de f. M. og tredie Auction Mandagen den 7de Juli dette Aar, hver Dags Formiddag Klokken 10. Ligesom denne fortrinlige Eiendom vil blive foreviist enhver Liebhaber af Gaardmand Christen Andersen, saaledes kan saavel hos ham som hos Procurator Rørbye, erfares Auctionsconditionerne. Denne Publication skeer tillige i Medfor af Placat 22de April 1817, og bemærkes det med Hensyn til den bortreiste J. H. Langermann, at Domhaveren er findet at holde sig til ham for den Sum det Udlagte ved Auction muligt maatte vorde udbragt til mindre end den Dommen paalydende Sum. By- og Herredsfogedcontoiret i Sæby, den 17de Mai 1834. Heiberg.
Aalborg Stiftstidende, 1834-05-24
Den pyrenæiske Halvs.
Aalborg Stiftstidende, 1834-05-24
Efterretningen om Oprettelsen af en Qvadrupelalliance, mellem England, Frankrig, Spanien og Portugal har nu faaet en officiel Bekræftelse i det engelske Parlament. Paa Sir Vyvyans Spørgsmaal nemlig, om der mellem hine Lande var afsluttet og ratificeret en Tractat, hvis Øiemeed, var Don Carlos's Fordrivelse, svarede Lord Palmerston, at Tractaten virkelig var afsluttet og ogsaa skulde blive Huse forelagt, saasnart Ratificationen fra Portugals Side, der om faa Dage forventedes at ville indløbe, var indtruffen. Ogsaa et andet Spørgsmaal, om nemlig ifølge hiin Tractaspanske Tropper vare indrykkede i Lissabon, bejaede Ministe, ren, men tilføiede, at disse Tropper vilde forholde sig neutrale i Alt, hvad der ikke vedkom Tractatens Hovedhensigt (Herom tales iøvrigt ikke i de directe Efterretninger fra Portugal, og maaskee er Ordet Lissabon i ovenstaaende Noticen Trykfeil istedetfor Portugal.)
Aalborg Stiftstidende, 1834-05-24
Ogsaa i Madrid hører denne Tractat til Dagens vigtigste Nyheder. Man tilskriver derr. Talleyrand og Palmerston, samme, og venter sig af den de heldigste Virkninger paa Halvøens Tilstand. Journal des Debats siger, at Ratificationen fra Madrid upaatvivlelig er indtruffen i Paris og derfra ufortøvet expederet til London.
Aalborg Stiftstidende, 1834-05-24
Om General Quesadas seneste Nederlag høres dennegangne Intet, hvad derimod det spanske Tog til Portugal angaaer, da omtales dette saaledes i en Skrivelse fra Madrid, "Jnvasions=Corpsets Styrke anslaaes til 6000 Mand, og sammes Fremskridt have hidtil just ikke været store, skjøndt det staae i Forbindelse med D. Pedros Tropper og i bedste Forstaaelse med hans Embedsmænd. Dette kommer deraf, at det portugisiske Folks Mistillid omlurer bemeldte Corps paa samme Maade (?) som Spaniernes fordum Napoleons. Vor Expedition kan derfor endnu ikke være ganske sikker paa et heldigt Udfald, thi slige Fordomme bekjempes saare vanskeligen. Jmidlertid beskjeftige vore Journaler sig allerede medden Skjebne, der forestaaer D. Carlos med Familie i Tilfælde af Fangenskab, og formene, at de maae exileres til Philippinerne, trods alle Diplomatikens Indvendinger. Samme Skrivelse slutter iøvrigt med den vigtige Efterretning, men som indtil videre faaer at staae ved sit Værd, at det spanske Gesandte ved Hofferne i Vien, Berlin og Petersborg. have faaet Ordre til at vende til Madrid, fordi man har ul af den nærværende spanske Regjering.
Aalborg Stiftstidende, 1834-05-24
Directe fra Portugal erfares, at Admiral Rapier har ind ge opgivet Haabet om at bevæge disse Hoffer til Anerkjendelse entaget Fiqueira. Denne Efterretning er overbragt til Engdisland ved Dampskibet Flamer, som kom fra Malta og paa til Veien mødte det Fartøi, som Admiral Napier i denne Anledning havde expederet til Lissabon. Fra den sydlige Deel af Riget lyde Efterretningerne mindre gunstige. Her har nemlig Bernardo de Salværet uheldig i et Par Smaatræfninger, og har maattet trække sig tilbage til Faro. I de nordlige Provindser gjør derimod Hertugen af Terceira bestandig Fremskridt, og har sat sig i Besiddelse af Vizen, der kun ligger 25 engelske Mile fra det Punkt, hvor den spanske General Rodil har sit Hovedqvarteer.
Aalborg Stiftstidende, 1834-05-24
England.
Aalborg Stiftstidende, 1834-05-24
Billen og Forandringen i Lovigningen og Fattigvæsenet ner vel, som allerede bekjendt, læst andengang med stor Malioritet, men fandt dog ikke ubetydelig Modsigelse i Henseende til de enkelte Punkter. Hovedindvendingen, som gjøres mod Billen, er denne, at Oprettelsen af et uafhængigt af 3 Personer bestaaende Directorium, der skal have Overbestyrelsen, af hele Landets Fattigvæsen, berøver de enkelte Communer det Opsyn med deres Fattige, som hidtil paalaae disse, og derved gjør det vanskeligere, at tage Hensyn paa de Forskjelligheder i Henseende til Fattigvæsenets Bestyrelse, som have deres Grund i de forskjellige Localiteter. Blandt Billens Modstandere nævnes Oberst Evans og Sir Whalley, Parlamentsmedlem for London. Den første foreslog en Resolution at en Forbedring af de bestaaende Love for Fattigvæsenet vistnok var nødvendig, men at intet Forslag kunde vente Husets Sauction, ved hvilket der forbødes de til Fattigforsørgelsen Contribuerende at disponere over Anvendelsen af deres egne Bidragt; Sir Whalle foreslog derimod reent ud, at Billens Læsning skulde udsættes i 6 Maaneder c: at den skulde forkastes. Begge disse Forslag forkastedes nu rigtignok, men ikke faa Medlemmer protesterede Vimidlertid mod Over=Fattig=Commissionens alt for udstrakte Myndighed, og forlangte en nærmere Undersøgelse af den hele rede Lord Althorp, sig ogsaa villig til at underkaste enhver af Billens enkelte Artikler, nærmere Drøftelse i Committeen og det saameget mere, som han var kommen til Kundskal om, at samme blev meget eensidigt og skjevt bedømt udenfor Huset. Virkelig forvandlede dette sig ogsaa den 14de til en Committee, og samme Dag antoges ogsaa, efterat adskillige Amendements vare forkastede, Billens første Artikel som inddrømmer Kongen Magt til at udnævne trende Commissairer og overdrage disse, at bringe bemeldte Act i Udførelse, samt indsætte de deri omtalte Embedsmænd. De øvrige Artikler blive først underkastede Deliberation efter Pindsen, Skræddersvendenes Opsætsighed synes at nærme sig sin Ende, hvortil Mestrenes Bestemthed og Fasthed ikke lidet bil drager. Disse have bekjendtgjort deres sidste tagne Bestemmelser, ledsagede af en alfabetisk Liste over samtlige londonske Mestere, som ere tiltraadte samme. Tillige har deres Committee bekjendtgjort, at der fra alle Landets Egne er tilstillet dem Understøttelse samt Bevidnelser om bifald. J Sven dennes Union begynder derimod Pengemangelen allerede at indfinde sig. Den har først maatte nedsætte den de Arbeidsløse lovede Understøttelse og senere ikke engang kunnet udrede den nedsatte Sum, hvorfor Mange allerede have draget sig ud af Unionen.
Aalborg Stiftstidende, 1834-05-24
Den engelske General=Postmester, Hertugen af Richmond, er afreist til Paris, og det erklæres for en rimelig Hensigaf hans Reise, at bevirke en hurtigere Communication mel Englands og Frankrigs Hovedstæder. Planen hertil udkom allerede mod Slutningen af forrige Aar, og gaaer ud paa at man paa en Jernbane, skulde kunne reise fra London til Shoreham ved Brighton (18 engelske Miil) i 2 Timer for 8 Shill., derpaa med Dampskibe over Canalen til Dieppe (72 Miil) i 8 Timer for 14 Schill., og endelig paa en ny Jernbane fra Dieppe til Paris (100 Miil) for 12 Shill. i 12 Timer, altsaa den hele Vei fra London til Paris, 220 engelske eller omtrent 50 danske Miil, i 14 Timer for 34 Shill. eller omtrent 16 Rbd. Udgifterne ved Jernbanen, fra London til Shoreham er anslaaet til 1 Mill. Lst., og ved den fra Dieppe til Paris til 1 1/2 Mill Lst. Den første Sum mennes uden Vanskelighed at kunne tilveiebringes, ikke saa let derimod den anden, fordi det der vil falde svært at skaffe de engelske Capitalister den fornødne Sikkerhed.
Aalborg Stiftstidende, 1834-05-24
Lord-Cantsleren har atter overrakt Parlamentet en Petition fra Dissenters i Glasgow, hvori de bede om Befrielse fra de Jndskrænkninger, som de hidtil have været underkastede samt om en Ophævelse af det nuværende Forhold med Staten og den herskende Kirke. Lord Brougham understøttede den første af disse Begjeringer, men erklærede sig bestemt mod den anden. - Det hedder ogsaa fra London, at en Deputation fra Dissenternes General-Committee har havt en Samtale med Lord Althorp, efter hvilken de ikke skiltes af i synderlig Enighed, idet hine gjøre Paastand paa en større Udvidelse af deres Rettigheder, end Regjeringen synes villig til at indrømme dem, og derfor endog have give at forstaae, at de for det Første kunde foretrække den nærværende Tilstand for blot partielle Forbedringer. 1 pina ama. Beel allene mi
Aalborg Stiftstidende, 1834-05-24
Justitsministeren har forelagt Repræsentanternes Kamme tvende Lovforslag, som optoges med almindeligt bifald. De ene bestemmer en Skjerpelse af de lovbestemte Straffe for orangistiske Jntriquer, det andet angaaer Undertrykkelsen af oprørske og andre urolige Bevægelser. Den første Lov, som skal blive i Kraft indtil en definitiv Fred, med Holland, truer Enhver, der proclammerer Familien Oraniens Restitution, med Fængsel fra 1 til 5 Aar samt med en Mulct fra 500 til 10000 Fr. De derimod, der i en fjendtlig Hensigt mod Regjeringen gjøre en offentlig Demonstration til Fordeel for hiin Familie, saasom ved Faner, Cocarder o. s. v., trues med Fængsel fra 6 Maaneder til 2 Aar og med en Mulcfra 200 til 500 Fr.
Aalborg Stiftstidende, 1834-05-24
Den antverpenske Journal vil vide, at de Jndfødte paa Sumatra have begyndt en Krig mod Hollænderne, og at Tilstanden er saa farlig, at disse ere paa Nippet at miste alle deres Besiddelser paa bemeldte Ø. F. Richard Landers Død. (Ogsaa denne vakkre Reisende maatte med sit Liv betale sine Bestræbelser for at berige Videnskaberne med Kundskab om det indre Africa. Følgende Skrivelse desangaaende er af Lloyds Agent i Fernando Po.).Med Bedrøvelse vil De erfare Richard Landers Død. Da han havde naaet Nunfloden, lod han sin Kutter blive tilbage, og seilede med en Baad, hvori han havde for 400 Lsterl. Varer, op ad Floden, for at naae den Jern=Dampbaad, som han havde sendt iforveien til en liden Ø, omtrent 300 Mile fraliggende, hvilken Ø han havde kjøbt af Kongen, for paa samme at anlægge et Factorie. Lander havde med sine Reisefæller tilbagelagt 100 Mile, og de lode vel tilmode deres Baad trække langs med Bredden, fordi Strømmen var stærk imod. Pludselig blev der fra Buskene fyret paa dem, saa at trende af dem blev dræbte og fire saarede; Lander var blandt de Sidste. De sprang i en Jolle og roede rask afsted, men bleve forfulgte af 5 eller 6 stærkt bemandede Krigsbaade, der idelig skjød paa dem. De ankom hertil igjen, hvor Lander, som følge af sine Saar, samme Dag opgav sin Aand. Faa Dage iforveien bad han mig skriftlig om, at tage mig af de Skibe og det Gods, som tilhører det africanske Handels-Compagnie, hvori jeg gjerne føiede ham. Det var et høist ondskabsfuldt og forræderisk Angreb. Jfølge Undersøgelserne er det sandsynligt, at Slavehandlere og andre Europæere have stiftet dette Mord=Anfald. Oberst Nicolls har indgivet Beretning derom til Regjeringen, og Sagen maa komme for Dagens Lys, naar de fornødne Skridt til Opdagelse gjøres. Landers Klæder og Papirer ere samtlige forkomme : Den Døvstumme som Musiker.
Aalborg Stiftstidende, 1834-05-24
Alt for nogle Aar siden gjorde man musikalske Forsøg, med Massien, En af de Dø stumme Musikens Nydelser, ligesom denne herlige Kunst, ofte har givet de Blinde Beskjæftigelse, ja endog det dagligen Brød. Methoden var simpel, man gav den Døvstumme en tynd Fyrrelmeal i Munden; denne holdt han saa fast paa som muligt ved Hielp af Tænderne og Tungen, medens den modsatte Ende af Linialen fattes i Berørelse med Jnstrumentet. Neppe havde den Spillende slaaet nogle Accorder an, før ogsaa den Døvstumme ved Tegn gav tilkjende at han følte Noget, han ikke kunde beskrive. Man saa en Række af Følelser lynildshurtigen at overfare hans Aasyn, og at disse Følelser vare behagelige for ham, tør man slutten deraf, at han gjorde sig al mulig Umage for at opfatte og beholde dem.
Aalborg Stiftstidende, 1834-05-24
Man har gjort den bemærkning, at næsten alle Døvstumme ikke ere aldeles berøvede Hørelsen, men at de høre saa svagt, at de ikke kunne adskille Tonerne, ligesom den Blinde, der vel kunne ske Forskiel paa Dag og Nat, men ikke kunne skjerne de enkelte Gienstande. En berømt Musicus i Paris foretog sig at undervise en ung døvstum Pige, i 6 Maaneder, og da hun havde bragt det saa vidt, som han ønskede det, lod han hende for en talrig Forsamling udføre adskillige musikalske Stykker. Adspurgt om, hvilken Fornøielse hun vel kunde have af sik Spil, svarte hun den samme, som jeg foraarsager andre derved. Jmidlertid gjorde hendes Spil en ganske anden Virkning paa Tilhørerne, end man havde ventet og ønsket. Tonerne hun frembragte, vare uden Aand og Liv, uden det indre Sammenhæng, som vi kalde Melodie. Det var Rækker af enkelte Toner, hvor det aandigt Forbindende fattedes, og de efterlode hos Tilhørerne et bedrøvende Indtryk. De vare at sammenligne med de Toner, som stundom den livløs Natur frembringer, med Vinden, der hyler gjennem en Borgruin, med de Skrig, som de saarede Heste paa Valpladsen, lade høre; de Toner, som skulde vække Munterhed, lignedeste en Vanvittigs Latter. Man fornam enkelte Stavelser, men ingen Tale, og grant maatte man erkjende, at det Sprog s. som den Ulykkelige talede, var, saa at sige, fra en andenske Verden, og tilhørte et stakkels fremmed Jndivid, der ikkes, fuldstændigt var bekjendt med denne Verdens rige Skjønhed, ei heller med hele Naturens uendelige Fylde. Næstens forfærdede skildtes Tilhørerne at, betragtende med Medynk den stakkels Pige, der indbildte sig, at ogsaa hun forstod og nød Musiken. Saaledes betragter Europæeren med Veemod den vilde Jndianer, naar denne barnligt udkrammer sine kummerlige Skatte og fortæller ham om sine Gudet; dog med den Forskjel at Christendommens og Culturens Lys dog engang paa denne Jord vil opgaae for den Vilde: den stakkels Døvstumme kan derimod først vente sin bedre Tid i en bedre Verden.
Aalborg Stiftstidende, 1834-05-24
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1834-05-24
Kjøbenhavn. Fra Berlin erfares: at den derværende Kgl. danske Gesandt Grev Reventlow vil om kort Tid formæle sig med en Datter af Grev v. Voss.
Aalborg Stiftstidende, 1834-05-24
J Mangen herboende Blomstervenner, som en Række af ge Aar have underholdt en levende Forbindelse med Sorø=Academies botaniske Gartner, Nissen, beklage denne brave Mands og udmærkede Blumists uventede Død. Nissen var ikke blot en grundig Blomstergartner, men en virkelig Enthusiast, og man behøvede blot, for at indynde sig hos ham, at give sig tilkjende som Elsker; med dette Navn betegnede han enhver Ven af Flora. Han drev en udbredt Handel med Ind- og Udlandet; især udmærkede sig hans Georginer, Levkøier og Pelargonier. Før sin Død havde han den et Glæde at see sin Svigersøn og Adjunkt, Døller, en ligesaa kundskabsrig som beskeden ung Mand, ansat som Planteur ved Søndermarken.
Aalborg Stiftstidende, 1834-05-24
Almindelig Bestyttelse vækker her den sørgelige Efterretning, at en stor Deel (19 Gaarde og Huse, hvoriblandt den ærværdige Latinskole, af Frederiksborg, ved en ulykkelig Ildsvaade er lagt i Aske. Ved Glædesblus vilde man forherlige en agtet Embedsmands Familiefest - hans Datters Bryllup; - en Raket antændte et Straatag - Jlden greb saa frygtelig om sig, at de største Anstrængelser maatte give tabt. Saaledes lyde de Efterretninger, man hidtil har erholdt. Medlidenheden deler sig mellem de agtværdige Forældre, det unge Ægtepar, hvis Høitidsdag skulde være betegnet med en saa frygtelig Ulykke, og de Beklagelsesværdige, som maatte see deres Boliger forvandles til Aske.
Aalborg Stiftstidende, 1834-05-24
(Aarhuus Avis.) En Mand var samme Dag kjørt til Frederiksborg med sin Søn, som skulde i Skolen der. Hans Heste og Vogn brændte inde paa Postgaarden, som ganske lagdes i Aske. (S. Bl.)
Aalborg Stiftstidende, 1834-05-24
Kjøbenhavns Havnepriser, den 17de Mai. Holst. Hvede, 4 Rbd. - Mk. - s. a 4 Rbd. 4 Mk. - s. Sjell. Hvede 3 Rbd. 4 Mk. 8 s. a 3 Rbd. 5 Mk. - s. Loll. Hvede 3 Rbd. 4 Mk. - s. a 3 Rbd. 4 Mk. 8 s. Langel. Hvede 4 Rbd. - Mk. - s. a 4 Rbd. 1 Mk. - s. Holst. Rug, 4 Rbd. 1 Mk. - s. a 4 Rbd. 2 Mk. - s. Dansk Rug 3 Rbd. - Mk. 4 s. a 3 Rbd. 5 Mk. - s. Byg, Drad. Byg, brad. 1 Rbd. 4 Mk. - s. a 1 Rbd. 4 Mk. 4 s. Havre 1 Rbd. 5 Mk. 2 s. a 1 Rbd. 5 Mk. 8 s. 1 Rbd. 3 Mk. - s. a 1 Rbd. 4 Mk. - s. Ærter 3 Rbd. 4 Mk. - s. a 4 Rbd. - Mk. 2 s. Holst. Smør 36 Rbd. - Mk. - s. a 14 Rbd. - Mk. - s. Fyensk Ditto 28 Rbd. - Mk. - s. a 32 Rbd. - Mk. 2 s. Sjell. Dito 32 Rbd. - Mk. - s. a 40 Rbd. - Mk. - s. Alt i Sedler og Tegn pr. Tde. Bøgebrænde pr. Favn 10 Rbd. - Mk. - s. a 10 Rbd. 2 Mk. - s.
Aalborg Stiftstidende, 1834-05-24
Vexel=Cours. Hamborg 2 M. - a vista 207. Kjøbenhavn, den 20de Mai. Species 207. Species solgtes til 12 Rbmk. 6 1/2 s. Bank-Disconto 4 pCt. Norske Speciessedler pr. 100 Specier 1693 a 170 R. i Sedler. Svenske Sedler pr. Rd. Rigsgjeld 461 a 46 1/2 Rbs. Tegn. 14 pCt. Kgl. Oblig. (u. R.) 90490 1/2 Rbd. Sedler. Ditto over 2000 pr. Stk. - i Sedler. Ditto Ditto Sad 1/2 i Banco. Natukd=Obl. (af Laanet 4de Fr. 1820) 101 a 102 Rbd. r. S. Ditto Dito 105 a 105 i Sedler. 2 pCt. uops. Rigsb. Obl. 101 a 101 1/2 Rbd. r. S. 6 pCt. norsk Laan ved Hambro & Søn - i Banco. 4 pCt. Ditto Ditto 100 i Banco. 4 pCt. nye norske Obl. lyd paa r. S. ved Titto 100; i r. S. 3 pCt. nye danske Obl. 72 Lst.
Aalborg Stiftstidende, 1834-05-24
Hamborg, den 20de Mai. Bordeaux 1881. Petersborg 93. London 2 M. 13 Mk. 8 s., k. S. 13 Mk. 9 1/2 s. Madrid 45 1/2. Cadix 463. Lissabon 46 1/2. Amsterdam 2 M. 36, 5, k. S. 35, 90. Kjøbenhavn 209. Species 3 danno. Disconto ikke noteret.
Aalborg Stiftstidende, 1834-05-24
Hillerød, den 16de Mai. Skuespildirecteur Hr. Müller, som med sit Selskab var kommen fra Helsingør til Hillerød, for, paa sin Gjennemreise, der, efter Abonnement, at give 12 Forestillinger, havde kun udført 3de af disse, da den ulykkelige Ildsvaade indtraf. - Uagtet at det er indlysende, at han med sit talrig Selskab ved Standsningen af hans Forehavende, taber selv betydeligt, har han dog, forinden hans Afreise herfra, bestemt sig for at give 2de Forestillinger til Fordeel for de Brandlidte; den ene i Helsinger og den anden her.