JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1782-05-03
Undvigt. Da en Dreng, navnlig Mads Hansen Samsøe, barnfødt i Odense og 11 Aar gammel, er undvigt af sin Lære hos Povel Welberg, Handskemager i Assens, saa ombedes alle og enhver, som maatte antreffe samme Dreng, enten at tilmelde eller bringe ham til hans Læremmester bemeldte Povel Welberg i Assens, eller til hans Moder Margarethe Samsøe, boende udi Skulkenborg i Odense, imod Omkostningernes Erlæggelse. Ved Undvigelsen var han klædt i en stribet Trøye, en grønstribet Bryst stue, et Par sorte Buxer, Tøfler paa Fødderne, en broget Hue, paa Hovedet, og udentvil en Tversæk over Skuldrene, han er rundladen af Ansigt og haver et bruunt Haar.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1782-05-10
den 10 1 a 2 s. sende Erindring. min mageløse Fader, Doctor og Professor Nicolai Nannestad, som ombyttede et møysommeligt og bekymringsfuld Liv med en salig Evighed, den 14de April Saa er da en Lyset slukt, for evig er det slukt, Trøstens rige Væld tillukt, R 290 R. Sorgens fæle Dyb vidt oplukker sig, Kuns Bekymrings Mørk overalt: Alt er Døden lig Glædens blide Soel er skiult bag Storm og Uvers Skye, Søelskin, Vaar og Sommer flye, Lykkens Himmel med Sørge=Slør belagt, Hver en Udsigt her klæder sig udi Sørge=Dragt. Beste Fader, Du vort Haab, vor Trøst, vor Hielp gik bort, Derfor alt sig maler sort, Du er død fra os, lever dog hos Gud Og med Cherubs Hob evig Lov - evig, synger ud Vi begræde her Dit Tab, men salig hisset Du Synger høyt om Din Seir nu, Ved Din Død fra Død Du til Livet gik Og for Din Troskab herliggjort himmelsk Glæde fik Mine Taare - Fader, skal mit Hiertes Følelser Trykke ud; thi Tungen er Ei i Stand dertil ja min matte Siæl Følsom gyser ved Din Tanke, dog - Du har det vel Held Dig, store Helt, Du vand sand Udødelighed, Held Dig, Du gik ind til Fred, Fader, vore Taare ei Dig misunde sligt, Nei, de vidne kun om vor Sorg og vor sidste Pligt. Frederig Nannestad. Carmina. Cineri Venerando Navnensrant anten.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1782-05-10
Professoris Theologi Cynasinun inter beatos recept.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1782-05-10
Man har maaskee ogsaa anvendt de samme Bestræbelser, til at udrødde Kierligheden, som man paa nogle Steder, bruger til Medlidenhedens, og andre naturlige Lidenskabers Undertrykkelse. Jntet Folkeslag, saa udannet det endog er, har gjort sig merkværdigt ved sin Uskyldighed, at det jo har været berømt for Kierligheden; den har blomstret saavel i de koldeste, som varmeste Egne. Selv i det sydlige Amerikas hedeste Viltnisser, er Elskeren ikke fornøyet, R 295 R. R. med sin Elskerindes Besiddelse, dersom han ei tillige eier hendes Hierte. Men Virkningerne af Kierligheden er for heftigen til, at de skulle være Følgerne af en konstig Lidenskab, ligesaalidet hænger det af Moden, at tvinge Legemets Beskaffenhed til saadanne Forandringer, som vi daglig bemerkeDenne Lidenskab har foraarsaget adskillige Menneskeer Døden. Maaskee er ogsaa hine Jtalienske Elskendes Tildragelse de fleeste bekiendt, der efter en lang Skilsmisse opgave med Fornøielse deres Aand i indbyrdes Favnetag. Saadanne Exempler bekræfte denne Lidenskabs Virkelighed, og vise tydelig, at dens Undertrykkelse er ikke andet, end en Opsættighed mod Hiertets naturlige Forskrifter.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1782-05-10
Da den Engelske Prætendent ved Frankeriges Understøttelse vilde giøre et Tog til Engeland, for at forsøge, at tilbagevinde sin Fædrene=Krone, lode Hollænderne slaae en Medallie, hvor Prætendenten paa den ene Side var forestillet, ridende paa en Kræbs, og paa den anden Side denne Matto. Je fais un Vojage. a mon heritage. le Vent et bona reculons. - - Det er: Jeg giør en Reise, for at hente min Fædrene=Arv Vinden er god, til at gaae baglends. -
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1782-05-10
Befordringer. Den 27de Martii er Lauriz Rasmussen Lange allernaadigst beskikket at være virkelig Cancellieraad. Den 10de April Studiosus Jacob Severin Pingel confirmeret at være Sognepræst for Søebye og Heeden Meenigheder i Fyen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1782-05-10
Den 17de April Byefoged Hans Hjort beskikket at være Byefoged i Sæbye og Herredsfoged i Børglum og Jerslew Herreder. Byefoged Nicolai Nissen Just ligesaa at være Byefoged og Byeskriver i Mariager, samt Herredsfoged i Gierlow og Onsild Herreder, saa og Herredsskriver i Gierlew Herred. Assessor Frederich Gottlieb Sporon ligesaa at være Assessor i Høyeste Ret. Missionair Hr. Morten Balvig ligesaa at være Sognepræst i Mariager, samt til Hem og Sem i Aarhuus Stift. r 301 Rd.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1782-05-10
Prædikanterne paa slette Søndag efter Paaske.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1782-05-10
Høymesse. Aftensang. St. Knuds K. Hr. Prof. Ancher. Hr. Achen. Frue K. Hr. Seidelin. Klokker Ferslew. St. Hans K. Hr. Achen. Hr. Gruner. Hospitals K. Hr. Gottschalck.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1782-05-10
Copulerede. Odense, den 8de Mai, Sr. Hendrich Braadt Handskemager, og Jomfrue Anna Maria Møller.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1782-05-10
Dødsfald. Odense, den 3die Mai, afgangne Hans From Koks Hustrue, Anna Peders=Datter, 89 Aar.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1782-05-10
Bekiendtgiørelser. Da det nu stunder til at Skyde=Compagniet her i Odense efter Sædvane bliver forsamlet for at skyde til Skiven, saa bliver det herved adverteret, at Dagen er bestemt til den 28de Mai, om nogen af de her i Byen eller i Nærheden værende militaire eller civile Stands=Personer, vilde beære Compagniet at skyde med, de da vilde behage i Forveien at adressere dem til Compagniets Directeur og ChefS. T. Hr. Raadmand og Postmester Kurrelbaum, hvor Billetterne kan faaes. Jligemaade inviteres de af Borgerne, som finder Fornøyelse at indtræde i Compagniet, at møde forbemeldte Dato paa Odense Torv Klokken 8, da det vilde blive for vitløftig for Laugsbudet at besøge enhver især, som er uden for samme.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1782-05-10
Procurator Bagge i Odense er andraget at underrette hvor et anseeligt og fordeelagtigt Jordegods her i Fyen er at faae tilkjøbs, naar Liebhaberne ville adressere sig til ham Fra Odense Adresse=Contoirs Bogtrykkeries Presse, er udkommet Ligprædiken over Salig Doctor og Professor Nannestad, holden udi St. Knuds Kirke den 25de April sidstleden, af S. T. Hr. Professor Ancher og er hos ham at bekomme for 4 s. Af= og Tilgangs=Lister, faaes her for 2 s. Arket og 2 Mk. 4 s. Bogen. Smeden i Kindstrup Bye udi Hindsgauls Amt Knud Larsen, har udfunden et saa særdeles probat og tilforladeligt Middel, for at eurere alle Slags Skab med paa Heste, og kan derom forevise saa sandfærdige Attester og Beviser, endog fra det Kongelig Landstutteries Direction, at man ei kan paatvivle hans Jndsigt og Erfarenhed heri. Det tilkiendegives altsaa herved til alle Vedkommendes Efterretning, som maatte have hans Tieneste nødig, ligesom Atesterne herom findes paa Odense Adresse=Contoir til behagelig Eftersyn, og saaledes recommenderer sig paa det beste, med Forsikring om den redeligste og billigste Omgang imod alle og enhver, som maatte vilde adressere sig til ham herom.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1782-05-10
under det Kiøbenhavnske Post=Seigl, er nedenstaaende Brev mig tilsendt med de deri indlagde 2 Rdlr., og som Forsende ren forlanger i Aviserne min Tilstaaelse herom, saa skeer samme herved, ligesom jeg og takker denne redelige Mand derfor, der bliver ham, i hvem han er baade til Ære og et fuldkommen Vidne paa et ret got og redeligt Hierte. Brevet lyder saaledes: Kiære Ven. " Hermed følger de 2 Rdlr. du for nogle Aar siden tabde " paa Veien til Skiv=Huusene ved Odense. Du lader det nu avertere i Odense, at jeg kan see om du har bekommen dem rigtig. Ved anden Leylighed skal jeg erindre Renterne og " Tak for Laanet. Kiøbenhavn den 22de Martii 1782. Uden paa Brevet staaer, Fides Victrix. Til Velagte og Velfornemme Mand Lars Larsen Hvid(Fr. pr. Odense. Heri 2 Rd.) i Naarup i Werninge Sogn. Du seer saaledes da, at jeg har efterkommet din Begiering, lige, som det fornøyer mig tillige at kunde tilkiendegive saa ædel en Handling, andre til Opmuntring og Lærdom. Naarup i Werninge=Sogn den 5te Mai 1782. Lars Larsen Hviid. re, 303 Rdlr.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1782-05-10
Proclama. Niels Pedersen Snedker, Huusmand i Aastrup til Nachebølle er ved Døden afgaaet, hvilket herved bekiendtgiøres om nogen ved Skiftet efter ham skulde have noget at erindre, da hans fattige og ringe Boe ei formaaer anden Bekiendtgiørelses Bekostning. Toruden det forlængst udstædte Kongelig Proclama meldes videre 2 herved, at Skiftet efter afgangne Hr. Prost Kierulf, forrige Sogne=Præst til Svindinge, foretages til endelig Slutning i Gudbierg Præstegaard førstkommende 29 Mai, Eftermiddag Kl. halvgaaen 2, hvor enhver Vedkommende behagelig vil de møde, og forvente den Ret, som efter Lov og Forordninger, i saadan Boe, hvor Arv og Giæld fragaaes, kan og bør tildeeles. Gudbierg den 27de April 1782. N. Wamberg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1782-05-10
Ved Proclama læst inden Raadstue=Retten den 10de April h. a. og ved Odense Byeting den 15de næst efter, er afgangne Consumptions Jnspecteur Christian Kochs Credi og Debitor, indkaldede med 6 og 12 Ugers Varsel, de første at anmelde og legitimere deres Fordring for os som Skifte=Forvaltere, og de sidste at betale hvad de til Boet maatte være skyldige; hvilket hermed endvidere til alles Efterretning bekiendtgiøres. Koefoed. Bendz. Dreier.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1782-05-10
Ved Proclama læst inden Raadstue=Retten den 1ste Mai 1782, og ved Odense Byeting den 6te næst efter, er afgangne Evard Jensen, forhen værende Stads=Musicant her i Odense, hans Stervboes Credi= og Debitorer indkaldede med 6 og 12 Ugers Varsel, de første for os at anmelde deres Fordringer, og de sidste at betale til Stervboen hvad de maatte være skyldig; hvilket herved endvidere til aller Efterretning bekiendtgiøres. Odense den 7de Maj. 1772. Koefoed. Bendz. Dreier. sidst afvigte 30te April ved Døden bortkaldet Fæste=Huus Paa Raunholt Gods udi Nyborg Amt, Winding=Herred, er mand Peter Jensen i Maare Bye, uden Livs Arvinger, samt hans efterladte Hustrue, navlig Karen Mads=Datter, er ligeledes ved Døden afgangen sidstleden 3die Mai, hvorfore Stervboen strax efter bemelte Afdøde er taget under lovlig Skifte=Behandling, og blev anmeldt paa Manden Side, at være Arvingerne, se. Christian Rasmusen Smed i Salbye paa Brocloche Gods, ske 304 Rdlr. Kirsten Rasmus=Datter, gift med Rasmus Rasmusen i Kullerup, paa Lykkesholms Gods, og Elsabeth Rasmus=Datter, gift med Hans Smed i Ullerslef, tilligemed nogle fleere Arvinger som ere her paa Godset, og paa bemelte afdøde Kones Side er en Søn som tilhører Dallund Gods; og da Stervboens ringe Tilstand er formaaer ordentlig Proclama at udstæde, indkaldes altsaa herved samtlig bemelte Arvinger, og alle de som der udi Stervboen haver Arve=Rettighed, tilligemed Credi= og Debitorer, at møde udi Stervboen den 29de Mai førstkommende, hvor Skiftet igien bliver foretaget, og om mueligt sluttet, da enhver skal vorde pleyet, hvad Lov og Ret medfører. Raunholt den 6te Mai 1782. B. Kop. Fuldmægtig ved Godset.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1782-05-10
Da Velædle Madame Smalz i Fuglevig Præstegaard, har bekommet Kongelig Confirmation paa et, mellem hendes Salig Mand og hende, oprettet Testammente, datteret Christiansborg Slot den 27de April 1782.; af Jndhold, at den længstlevende beholder hele Boens Masse, imod at betale Giælden, og 50 Rdlr. til den Afdødes Arvinger, saa meldes herved til Efterretning for Vedkommende, at Skifteretten møder i Fuglevig den 21de Mai, førstkommende, for at bryde Seiglene og overlade Stervboen til Enkens egen Behandling. Søebye den 4de Mai M. Lacoppidan.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1782-05-10
Auction. Hos Professor Bützow i Odense kan faaes nogle Exemplarer af c Fortegnelse over endeel gode og velconditionerede Bøger, en stor Samling Kobberstykker, Landkorter, Planer, Malerier, Musikalin, Kunstsager og Misiellanen, som den 28de Mai og folgende Dage skal sælges i Nyborg i (S. T.) Hr. General=Major von Fircks Gaard. Professoren, saavelsom Magister Thornei Nyborg, paatager sig og de Lysthavendes Commissioner.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1782-05-10
Capital som falbydes. Ort Fyens Stifts Publiqve Midler, bliver til 11te Junii 1782. 2 til Laans at bekomme, en Capital 5300 Rdlr. enten samlet eller adskildt imod antageligt godt Pant i Jordegods, hvorom de, som kunde behøve samme vilde behage at melde sig hos Deres Excellence, Høye og gode Herrer Directeurer for Odense Hospital og Communitet, eller her hos mig Graabrødre Closter den 10de Mai 1782. H. C. Holmer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1782-05-17
den 17. ToPintze=Tanker. Hver Dag vi seer Guds store Underværker. Naturens Alt for Øyet skildret staaer. Hver seer, men kun en Tænksom ene mærker, At alt og alt ud fra Guds Aande gaaer: Den Aand i Skabelsen, som over Vandet svevet, Er indtil nu og vor Opholder blevet. Hver Tænkende sig i Naturen taber; Thi Øyet mæt ei bliver af at see, Hver Dag, og Gud, du idel Nyt dog skaber. For hvem: Alting dog for et Menneske. - Nr. 306 R. Hver Dag den svangre Jord nye Fostere opklækker, Og idel Herrens Godt den overalt bedækker! Betragter man Skov, Mark, Eng, Bierg og Dale, Som pyntet Brud staaer alt i Flor og Pragt. Hvo Kunstner kan vel dette Alt afmale? Det mindste Græs fortiener al vor Agt. Men bør det Synlige os høyere ei lede, Jo, ved hvert Løv og Blad det Almagt vist bør hedde. Kom Hellig Aand! du hellige min Tanke! Dig paa din Fest, skal helliges min Sang. Foruden dig hver Tanke vild vil vanke, Foruden dig gaaer hver sin skieve Gang. J Tungers Lignelse du saaes, rør da min Tunge, At den maa værdig til din Priis og Ære siunge.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1782-05-17
Tanker. ved Doctor og Professor Nicolai Nannestads Død. Gid Sørgetoner nu min fløve Pen besæle, For hvem for Dig, Du store Nannestad! O! at jeg værdig kan fortælle Din Dyd! selv viis Du efter Viisdom stræbde; For den Du Dig igiennem Verden slæbde. Hvad Under da stor Viisdom Du besad. Din Tænkekraft var stor, den nye Tanker skabde; Thi Dig var ikke andres Mening nok Du tænkde selv, Dig ei i Tanken tabde! En med almindeligt Du lod Dig nøye; Saae derfor selv med Dit dybtforskend Øye, Og fandt da først, hvad Du ansaae for nok R 307 Aar. Men jeg for svag, for lav forgiæves mig bestræber, Med heldig Digter=Aand at skildre Dig. Min Tunge stamlende af rystende Læber, Med maatte Ord Din store Siæl besynger. Kan at jeg ei derved Dig meer forringer: Thi ikke Skialdre=Aand bestæler mig. Men - dog, hvi søger jeg ved Klagesang og Toner At give Dig Din Roes, dog uden Vægt Hvad - Død, nei Himlen ville krone Din siældne Dyd. Du Lov nu Gud udsynger, Mens Fama her Din Roes paa lette Vinger Selv fører bort til sildigst Efterslægt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1782-05-17
Om Agerdyrkningen i China.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1782-05-17
Agerdyrkningen er i China i største Anseelse. For at forskaffe den al muelig Agtelse, gaaer Keiseren selv engang om Aaret med stor Pragt ud paa Marken. Prindserne af hans Huus, Præsidenterne for de fem høye Tribunaler, og en stor Mængde af Mandariner ledsage ham. Saasnart Keiseren er kommen paa Marken, stiller Liv=Vagten sig paa de to Sider, Mandarinerne paa den tredie, og en stor Deel Agerdyrkere paa den fierde Side. Herpaa træder Keiseren allene frem, falder i Paasyn af alle Tilstædeværende paa Knæe, og rører 9 Gange ved Jorden, med sin Pande, for at bevidne sin dybeste Ærefrygt for Tien, Himmelens Gud, forretter og med lydelig Røsten Bøn, i hvilken han beder Himmelen og Velsignelse over sig, sit ganske Land, og alle hans Undersaatters Arbeide, og ofrer derpaa, som den øverste Præst, en Stud. til den øverste Guddom. Men imedens man forlegger Studen, og bereder Kiødet til at ofres, fremføres en Plov, og et Par med prægtigt Drage=Tøy udpyntede Stude. a 30 R. Keiseren aflegger herpaa sin Keiserlige Prydelse, og pløyer selv nogle Furer langs ned med Marken. Derpaa giver han Ploven til den ypperste af Mandarinerne, af hvilke den ene pløyer efter den anden, indtil alle fra den øverste til den ringeste have lagt Haand paa den. Hvorpaa Keiseren, selv uddeler Penge og Klæde=Mon iblant de tilstædeværende Ager=Mænd, som i hans Nærværelse ganske maaompløye dette Stykke Land. Lige saadan Ceremonie hos des i Sæde=Tiden; og saaledes er Keiseren i China altid den første Person, som i det ganske Land hvert Aar legger den første Fure, og udstrøer den første Sæd. Naar den ne, man maatte snart sige, hellige Ceremonie er forbi saa maa Vice=Kongerne i de andre Provincer giøre det samme. Corus den yngre, Konge over en Deel af Lille=Asien, førdte selv Lysander, en Græker, der var kommen som Gesandt til ham, i sin Kongelige Hauge ved Sardes. Da nu Lysander forundrede sig over Træernes Skiønhed, Overeensstemmelse i Anlegget, de lige Gange, og Maaden, hvorledes alting var igiennemskaaren i rette Vinkler, samt at de i deres Spadsere=Gang vare omgivne med mangfoldige vellugtende Dunster, udbrød Lysander i følgende Ord" Jeg beundrer alle disse Skiønheder, men jeg beundrer " endnu mere den, der saaledes afmaalte og ordnede alt dette, Cyrus hørte dette med Velbehag, og sagde: Men Lysander, jeg er den, der afstikker og ordner alt dette, der findes og Vexter deriblandt, dem jeg selv har plantet., Lysander kastede Øynene opmerksommere hen paa ham, og som han nu først fornam hans udmærkede Klæde=Pragt, hans Salvers Dunst, og øvrige Prydelse, raabde han, Hvorledes Cyrus, og du har plantet med dine egne Hænder, " Forundrer du dig over dette Lysander, svarede Cyrus: Ved Solen (Mithras, saa Nr. 300 Nær længe jeg føler at jeg er karsk, spiser jeg aldrig, førende jeg enten ved et Mark=Arbeide, eller ved nogen anden " frievilligen forefat Bemøyelse har bragt mit Legeme i Sveed., Lysander tog ham derpaa i Haanden og sagde: " Jeg er overtydet. Du er virkelig lyksalig; thi du er lige saa god som lykkelig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1782-05-17
En Hertug af Østerrige i det trettende Aarhundrede, der veed fra Rapperschweil til Winterthur, saae en velklædt anseelig Mand paa Marken at kjøre Ploven, som blev trokken af skiønne Heste, hos hvilke der gik en velklædt Dreng, Ei dog raabde Hertugen, naar har man seet saa gilde en Bonde og saa fortreffelige Heste, Hans Hovmester gav ham derpaa denne Efterretning: "Herre, det er Frie=Herren af Hegnan, og Drengen er hans Søn, " begge vil vist i Morgen komme til Hove, Dagen derpaa kom han og virkelig med sin Søn og fem Ryttere til Winterthur, for at kysse Hertugens Haand.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1782-05-17
Prinds Ludvig Engen af Würtemberg beføgde i Aaret 1765 det Sveitgerske Selskab i Badet ved Schintznach. Han yttrede sin Forlængsel efter at see den arbeidsomme, tarvelige og vise Sveitzerske Bonde Kleinogg, som man ellers og kaldte den philosophiske Bonde. Da denne fulgde Jndbydelsen og kom, gik Prindsen, ledsaget af alle Selskabets Medlemmer, ham i Møde, omfavnede Bonden, og sagde: "Det glæder mig at see dig, Kleinogg, efterdi jeg har hordt saa meget got om dig. Det glæder mig " ligemaade, Herr Prinds, sagde Bonden, at see Eder Det er overmaade smukt, naar store Herrer nedlade sig 1 til os fattige Bønder. Jeg nedlader mig ikke til dig, men jeg opsliger til dig, du er bedre end jeg., Taa rene stode den menneskekierlige Prinds herved i Øynene, Kleinogg blev bestyrtset, men sagde strax derpaa med Friemodighed vi ere begge gode, naar hver af os giør, hvad Nr. 310 R. R. 1, han skal Efter lang og hiertelig Samtale tog Kleinjogg med en kort og ukonstlet Taksigelse for den beviiste Kierlighed Afskeed, tilføyede sit: "Nu Gud bevare Eder, bød Prindsen Haanden, og vilde gaae bort. Prindsen trykde ham et Guld=Stykke i Haanden." Hvad skal det være, sagde Kleining med en venlig Smiil, En lille Foræring, sagde Prindsen, til Erindring af den Glæde, du har foraarsaget mig, Kleinogg betragtede det og svarede: " Jeg trænger ikke til Penge; thi, naar jeg arbeider, saa har jeg nok, og jeg har havt lige saa megen Glæde, som J. Det, jeg har forsømt, skal jeg snart indhente igien, efterdi min Jver fordobbles da jeg seer, at endog store Herrer derfor elske os Bønder. Jeg har hverken havt Udgifter her, eller, paa Reisen. Jeg er kommen herhid med et Stykke Brød, og et Stykke Brød skal føre mig Hiem igien. Jkke desto mindre takker jeg for Eders Venlighed. Men beholders Eders Penge, lagde han med en alvorligere Mine til, thi saasnart man søger Penge ved andre Veye, end ved Arbeide, er man forloren., Prindsen stak sin Penge i Lommen, og tilstod siden efter, at han i al sin Leve=Tid aldrig havde følet sig saa fattig som i dette Øyeblik.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1782-05-17
Cammeral=Sager.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1782-05-17
Det nye Hertugdom Oldenborg bliver nu efter Landsfyrstlig befaling saaledes udmaalet, og i Landkorter afbildet, at alle tydske Rigslande ville have et Mønster der Denne Afmaaling blev allerede i Sommeren 1780 besluttet, og Opsynet derover blev overdraget til Hr. Landfoged Georg Christian Oeder. Han foreslog at efterfølge den Maalings Maade, som er indført i Danmark, og som Hr. Thomas Bugge, Professor i Matheematiken, og Astronomien i Kiøbenhavn, har i Aaret 1779 beskreNr. 311. R. R. vet i et i det Danske Sprog trykt Skrift, og som kortelig bestaaer deri, Kieden, som bruges til Maalingen, er 500 Fod lang, og det lidet Maale=Bord har 15 DecimalTomme i Længden, og 11 i Bredden. Ven Diopterne kan man visere 14 Grader over, og 14 Grader under, samme Horizont. Man har fastsat, at i Tegningerne eller Korterne skal 1 Tomme antages for 2000 Fod, og 12 Tommer for en dansk Miil. Man betiener sig ikke, som ellers brugeligt er, af Trehukken, men af Parallel=Linier. Disse blive dragne efter Synder og Nord saa lange, som Bordets Bredde efter den fastsatte Maalestav kan fatte. Enhver Parallel Linie bliver som en Grund=Linie dragen midt igiennem Maale=Bordet, og paa hver af deres 6 de kommer den halve Afstand af Parallel=Linierne. J Henseende til Bordets benævnte Bredde kan man paa hver Side af den middelste Linie tegne 10000 Fod. Efterdi Papiiret gaaer ind, og deraf kommer en Feil, saa bliver, for at forekomme samme og enhver anden Feil, saa og at undersøge i Stort, om Maalingen er rigtig, Vinkelen maalet; man betiener sig og af Trigonometrien. Til dennes Hielp bruger man Elstrøm geographiske Jnstrument, men som i adskillige Stykker er forbedret, saa at ved sammes forsigtige Brug ikkun meget ringe Fei begaaes. Hr. Oeder har ikke ladet det blive derved, at han har bragt denne Maalings Maade i Forslag, men han har og tilraadet, at lade den i samme øvede Hr. Wessel komme fra Kiøbenhavn, paa det han kan afgive den af Hr. Bugge saa kaldte trigonometriske Observator i Hertugdommet Oldenborg. Denne Hr. Wessel har og saa faaet Tilladelse dertil af Kongen. Hensigten til dette Foretagende er ikke blot for at forfærdige et meget rigtigt, og nøye Landkort over Hertugdommet i Almindelighed, men endogsaa nøie Korter over enkelte Godser og Besid Nr. 312 Nærdelser, hvilke bevise Landbøgernes eller Catasternes Rigtighed som Billager. Derfore har og det Oldenborgske Regierings Cancellie forordnet en egen Commission for samme, gjort Hr. Landfoged Oeder til Directeur og første Commissarius derved, fra Rentekammeret udnævnet en bestandig Med=Commissarius, og foruden ham fra Regierings=Cancelliet en anden for det, som forefalder, og angaaer Landshøiheden og Grændsesagerne. Hertil kommer endnu en Sekretær og en Copiist, og Hr. Wessel ere de fornødne Jordmaalere blevne tilforordnede. Jndfald.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1782-05-17
Hollænderne pleie, som bekiendt er, at finde en Fornøyelse udi, ved satyriske Medaillier, at giøre alle Ting latterlig, hvad der tildrager sig i den politiske Verden. En fandt paa, i Anledning af det Tænke=Sprog, som staaer under de forenede Nederlandske Provindsers Vaaben, at lade slaae en Medaillie imod Holland igien. - Paa den ene Side forestilles 7 Hollændere, som med ned dragne Buxer, sadde paa Hu med Ryggene vendte imod hinanden, og paa den anden Side, staaer den Motto concordia res parvæ crescunt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1782-05-17
Befordringer. Den 16de Jan. d. A. er Jens Hvid beskikket til Grændse Controlleur ved Toldskiellet imellem Hertugdømmet Slesvig og Jylland.