Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1838-06-11
Provindsialstænderne for Slesvig. Fortsættelse af Forhandlingerne i Mødet den 25 Mai (see S. 398). Et Lovudkast angaaende en hensigtsmæssigere Jndretning af de for Meubelassurancen i Hertugdommeerne værende Gilder og et Forbud mod Assurance ved udenlandske ikke concessionerede Brandassuranceanstalter. Til de af Præsidenten anmeldte Propositioner (S. 394) hører endnu en af Deputeret Petersen, angaaende Underviisningen i det tydske Sprog i de dansktalende Distrikters Landsbyeskoler, ligesom flere af de indkomne Petitioner angaae, at Skattebevillingsretten igjen maa indrømmes Stænderne. Efter nogle Debatter om, hvorfra Omkostningerne skulde komme, enten udredes af Finantserne eller reparteres paa Landet, antog Forsamlingen eensstemmigen, at den Slesvigske Stændertidende, ligesom den Viborgske, uden Betaling skulde tilsendes samtlige Deputerede og Suppleanter for de øvrige Provindsialstænder. (Etatsraad Hensen bemærkede derimod, at følge den i den forrige Stænderforsamling fattede Beslutning vare 130 Exemplarer blevne bortgivne og at disses Omkostninger omtrent havde udgjort 1200 Rbd. Hvad de tiloversblivende Exemplarer angaaer, saa ere disse ifølge den med Døvstumme-Jnstitutet afsluttede Kontrakt Jnstitutets Eiendom, og samme vil sælge hvert Exemplar af dem for 2 sl. Cour. Arket. Jnstitutet vil iøvrigt ikke trykke flere Exemplarer, end der bestilles.) Til en Committee over Udkastet til en Anordning angaaende de Grændser, indenfor hvilke Maltgjøren, Brygning og Brændeviinsbrænden, skal være tilladt i de klosterlige Districter &c., valgte Forsamlingen Godseier Henningsen, Senator Rehder, Justitsraad Drøhse, Senator Schmidt og Kammerherre, Ahlefeldt (Agent Jensen og Kjøbmand Lorenzen, som havde lige Stemmer med Kherre Ahlefeldt, traadte som yngre Medlemmer tilbage), og over Udkastet til Patentet, samt Forordningen om Assurance-Anstalterne m. m. Deputeret Wehtie, Jnspekteur Lorenzen, Deputeret Hamkens, Senator Rehder og Godseier Rumohr (Dep. Tod sen havde lige Stemmer med denne, men traadte som yngre Medlem tilbage). Paa Deputeret Wethies Spørgsmaal, om Ordene i den Kongelige Kundgjørelse, at der hverken behøves forhøiede Afgifter eller nye Statslaan, ogsaa refererede sig til Landskatten, eller om denne, hvoraf der hidtil er eftergivet 50 pCt., muligen igjen skal forhøies til 100 pCt. om Man ogsaa uden at angribe Statens Activa, var istand til at dække Udgivterne, og om Finants oversigten for Aaret 1836 snart kan ventes, svarede den Begra GI Kongelige Commissarius, at han ikke var anthoriseret til at fortolke Hs. Majestæts Ord, dog var det hans subjective Mening, at ei heller den omtalte Forhøielse af Land skatten foreløbigen skulde finde Sted; ogsaa syntes det ham at ligge i Kundgjørelsen, at Activerne ikke skulde abforberes af Statshuusholdningen; efter hans Formening vil Finantsoversigten komme meget snart. Jøvrigt skeer denne Yttring ikke paa Allerhøieste befaling, men er kun en Privatyttring. Derpaa fulgte den Kongelige Commissarius's Foredrag angaaende Motiverne for Udkastet til en almindelig Communallov for Kjøbstæderne i Hertug dommerne Slesvig og Holsteen, med Undtagelse af Altona. Forinden det fjerde Møde, som holdtes den 28 Mai, begyndte, var af de Deputerede indgivet 51 Propositioner til Præsidenten. Af disse kan her, som havende størst Almeen=Jnteresse, mærkes følgende: Deputeret Petersen, fra Dalbye, angaaende Underviisningen i det tydske Sprog, i de dansktalende Distrikter; Agent Jensen angaaende, at saadanne Gjæstebud og Beværtninger, som der hidtil ere givne den Slesvigske Stænderforsamling paa det Offentliges Bekostning, maatte falde bort; fra det nordlige Slesvig og Jndvaanerne i flere Sogne om at det danske Sprog igjen maatte gjøres til Rets-, Kirke= og Skolesprog, i de dansktalende Dele af Hertugdømmet Slesvig; fra Jndvaanerne i Sognene Heils, Vonsild og Dalbye, om at give Børnene, Leilighed til at lære det tydske Sprog; fra Borgerne og Jndvaanerne i Apenrade, angaaende Pressefriheden i Hertugdømmet Slesvig. Deputeret Lorenzen fra Haderslev havde tilstillet Præsidenten en Skrivelse angaaende det i forrige Møde indleverede Landkaart (S. 394), hvilken lagdes paa Bordet. Præsidenten tilkjendegav Forsamlingen, at der, tilligemed en Skrivelse fra Generalsuperintendent Callisen var tilsendt ham for hvert Medlem et trykt Exemplar af den af samme, i Anledning af Stænderforsamlingens Aabning, holdte Prædiken. Paa Præsidentens Forespørgsel erklærede Forsamlingen enstemmig, at Præsidenten skulde aflægge Generalsuperintendent Callisen Forsamlingens Tak for Prædikenen. Derpaa forelæste Grev Moltke en Artikel i Apenrader Ugeblad, af det Jndhold, at Borgerne sammesteds ved Politiet vare forhindrede fra at forene sig, for at beslutte Petitioner, og henvendte til den Kongelige Commissarius det Spørgsmaal, om Politiet af Regjeringen specielt var paalagt, at inhibere saadanne Petitioner, eller om det gjorte Forbud blot maatte tilskrives en overdreven Tjenstiver, Den Kongelige Commissarius svarede herpaa: han var hverken forpligtet eller berettiget til at give Oplysning over hver Avisartikel og sammes Oprindelse; ham vitterligt var der i denne Henseende ikke anordnet noget fra Regjeringens Side. Jøvrigt maatte han henvise til 8863 og 70 i Forordningen af 15 Mai 1834, hvori der nævnes, hvorover den Kongelige Commissarius har at give Oplysning, og hvori der tillige udtrykkeligen er foreskrevet, at, naar et Medlem af Forsamlingen vil andrage, paa noget, saadant da skal skee i Form af en Proposition. Den Fremgangsmaade, som den Deputerede for Kjøbstædernes 2det Valgdistrikt har valgt, stemmer aldeles ikke overeens dermed. Grev Moltke bemærkede herpaa: det er ham en Beroligelse, at have erfaret, at Jnhiberingen ikke er skeet paa umiddelbar befaling, men han føler sig forpligtet til, udtrykkeligen at erklære, hvorlunde han anseer Politiets Fremgangsmaade for en i høi Grad overdreven Tienstiver. Derpaa fandt den formelige Forhandling og Afstemningen over Anordningen angaaende (Fortsættes.) Subhastationsretten Sted. Dø ad