JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-09-27
En Reisende har meddeelt, at han, ved at kjøre fra Nykjøbing paa Sjælland til Faurbo, en Miil fra sidstnævnte By for 14 Dage siden blev overrumplet af tre, temmelig velklædte, men noget aldrende Bønderfruentimmer, der, bevæbnede med en Sabel og 2 Pistoler, standsede hans Hest og forlangte hans rede Penge. Efter megen Vægring gav han endelig sin Tegnebog fra sig, hvilken han fik tilbage igjen efterat de havde udtaget de derværende contante Penge, circa 18 Rbd. Som Undskyldning for dette Cusoneri anfører den Reisende, at han var ene mod 3, og at han troede at bemærke, at det ene Fruentimer, der havde en stor Kys om Hovedet, har synlige Tegn til afraget Skjæg, at dette Fruentimer var af ualmindelig Høide, saae bister ud, men talede ikke et Ord, medens de 2de Andre med virkelige Fruentimmerstemmer søgte at overtyde ham om at det vilde være ligesaa dumt som forgiæves at modsætte sig. Da han kjørte bort, kyssede de endog spottende paa Fingrene. (Flpst.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-09-27
Som en usædvanlig Plage anføres der fra Fyen, at en stor Mængde Lam iaar ere blevne ihielbidte paa Marken. De findes alle mishandlede paa een Maade med udrevne Struber og afbidte Haler. Man formener, at det er Ræve, der saaledes husere. J saa Fald maa deres Antal være blevet betydeligt forøget forrige Vinter, hvilket maaskee kan antages at være skeet over (O. Th. Av.) Jsen fra Jylland.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-09-27
En Jndsender fortæller i Aarh. Avis, at han i Natten til den 11te Septbr., omtrent Kl. 1, har i Landsbyen Nye bemærket et forunderligt, overordentlig stærk rødt Skjær paa den sydlige Himmel. Det begyndte ved Horizonten, syntes at udstrække sig i flere Mile Brede, og fortsattes i en pramidalsk Skikkelse lige optil Zenith. Maanen skinnede klart, og med den største Forbauselse bemærkede man, at den aldeles tydeligt, og beholdende sin blege Farve, afspeilede sig klart i denne stærke røde Belysning, ligesom i et stille Vands rolig Overflade, saa at det følgelig ikke kan antages, at hiin røde Belysning kan have hidrørt fra nogen Jldebrand, men snarere maa tilskrives et eller andet mærkeligt Natur-Phænomen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-09-27
Kartoffelsygdommen har nu ogsaa viist sig i betydelig Grad paa forskjellige Steder paa Lolland. Kartofler, som allerede for nogen Tid siden ere blevne opgravede og henlagte paa tørre Steder, ere befundne i forraadnet Tilstand.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-09-27
Udenlandske Efterretninger. Spanien. Hr. Thiers opholder sig for Tiden i Madrid, hvor man giver glimrende Festmaaltider for ham og i Toaster hilser ham som den Statsmand, der stedse har viist den varmeste Sympathi for det constitutionelle Spaniens Sag, medens han til en Afvexling kan opbygge sig ved at betragte de Blodscener, Soldaten Narvaez's raske Ministerium uanfægtet giver for "det constitutionelle Spaniens Øine. Den 11te de, bleve atter to politiske Fanger skudte. Uagtet en uhyre Folkemasse var strømmet til, fandt dog ingen Uorden Sted. Da ingen offentlig Procedure var foregaaet, men Henrettelserne skeete pludselig og uventet, spørge Oppositionsbladene, hvor den sædvanlige Rettergang og Domstolene ere blevne af, og om man endnu længere vil behandle det hele Spanien som en Leir og Folket som Soldater, – Narvaez var ikke i Madrid, men ventedes hver Dag. Ligeledes ventede man den 14de Hoffet tilbage fra dets Reise i Provindserne. Da en Art Proces imod de i Anledning af Urolighederne den 5te de heftede Jndivider var begyndt, var det sandsynligt, at Hoffets Jndtog kunde blive feiret ved nye Henrettelser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-09-27
Tydskland. J Sachsen forbereder man fra flere Steder Petitioner til Stænderforsamlingen. Man skulde troe, at Leipzigs Petitionen nærmest angaae de Forhold, der foranledigede Urolighederne, men dette er ikke saa ganske Tilfældet. Et af de liberale Partier har i en engere Kreds affattet en Petition, der indeholder 11 forskjellige Begjæringer, ligesom ogsaa Besværinger over Forbudet imod kirkeligereligiense og Borger=Forsamlinger, over Haandhævelsen af Pressepolitiet og over Jesuiterne, og opfordrer Medborgerne til at underskrive. Jblandt Jndbyderne ere Blum, Dr. Wuttke, Advocat Rømisch og flere høitagtede Borgere. Naar disse Leipzigere imidlertid gjøre Tilstanden i Hertugdømmerne, Slesvig, Holsteen og Lauenborg til Gjenstand, for den fjerde af deres elleve Begjæringer, da forekommer det, at de gode Leipzigere, ligesom alle Andre, ere sig selv nærmest, og den sidste Tid synes at have givet dem Stof nok til Begjæringer, hvis Opfyldelse maa være dem af meere Vigtighed, end at snakke et tydskindet Parti i et Land, der dog ikke hører ind under Forbundets Formynderskab, efter Munden.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-09-27
Rusland. Keiseren agter, efterat have fuldende en stor Jnspection over den russiske Flaade i det sorte Hav, at træffe sammen med Keiserinden i Palermo Om de sidste Træfninger i Cirkassien haves sørgelige Details, hvilke Regjeringen forgiæves søger at holde skjulte; vel blev Oberst Wolf, som overbragte Efterretningen om Dargos Jndtagelse til Petersborg, strax udnævnt til General, ligesom Woronzow ophøiedes til Fyrste og en heel Kiste fuld af Ordener sendtes til Kaukasus for at uddeles i Hæren, men alt dette er Politik, for i Verdens Øine at paatrykke de glimrende Seiersbulletiner Sandhedens Stempel. Gamle Soldater mene, at hvis Woronzow skal tilkæmpe sig flere saadanne Seiervindinger, da gaaer hele hans Hær tilgrunde. Det er rigtignok sandt, at man i Rusland ikke regner det saa nøie med et Par hundrede Tusinder Menneskeliv, naar det gjælder om at opnaae et eller andet formeentligen stort Maal, men denne aarlige Tribut af den bedste russiske Ungdom vil dog tilsidst svække Riget. Jaar derom ere alle Beretninger enige – ere henved 10,000 Russere faldne imod Bjergfolkene. Fyrst Woronzow har faaet Ordre til at begive sig til Bessarabien og der have en Sammenkomst med Keiseren, for at tale om, hvad der nu skal skee; man forsikkrer, at Fyrsten skal have fraraadet dette Feldttog, men at Keiseren udtrykkelig vilde have det. Den offentlige Mening, selv i Armeen, er imod en Krig, der kræver saa store Offere; man ønsker, at Regjeringen vilde – nu da Statskassen er tom og Regimenterne ucomplette – erobre Bjerglandene ved at udbrede Civilisation. Man fortæller, at de russiske Soldater, trods deres blinde Lydighed imod deres Officerer, dog have vægret sig ved at marschere imod Fjenden; al paa de indfødte Hjælpetropper har man endog maattet skyde, for at tvinge dem til Angreb. De russiske Officerer have gjort Underværker af Tapperhed, men de ere ogsaa blevne frygteligt decimerede. J den Jtscherskiske Skov havde Bjergfolkene optaarnet deres sidste Forskandsninger af skrækkeligt lemlæstede russiske Liig. Ved dette Syn gyste Soldaterne tilbage; da dannede Officererne et frivilligt Corps, styrtede fremad og kom over de rædsomme, unaturlige Barricader. Fyrst Woronzow var selv i den største Fare, og maatte personligt forsvare sig med Sablen i Haanden. - Efter sin Tilbagekomst fra Jnspectionen vil Keiseren besøge Moskau, denne Rigets anden Hovedstad, altid Arnestedet for Oppositionen imod den keiserlige Regjering, er meget utilfreds med Udfaldet af det sidste Feldttog: Adelen frygter for, at Keiseren vil befale nye Troppendskrivninger, for hvilke den skal komme til at bære Omkostningerne. J Petersborg hersker den Bedrøvelse i næsten alle Familier, næsten hver enkelt af dem tæller en Slægtning blandt de Faldne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-09-27
Holland. Kongen har paa Grund af det slette Udfald af Kartoffelhøsten, og med Hensyn til de høie Priser paa Levnetsmidler, særdeles betydelig nedsat Jndførselstolden paa Kartofler og Kornvarer. For at give Videnskaben ogsaa den fornødne Glands, hedder det fra Berlin, skulle nu herefter samtlige Lærere ved de preussiske Universiteter ved hvitidelige Leiligheder costumeres. De skulle pyntes i den gammeldags Professor Dragt, hvortil, ifølge Ministerialreskriptet, Theaterskrædder (!) Donath, en meget erfaren Mand, skal levere et Mønster. Berliner-Universitetets Rector har meddeelt sine Colleger dette Reskript.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-09-27
Mehemed Ali agter at grunde et Kunstacademi, i Kairo, og har til den Ende allerede paa Statens Bekostning sendt flere talentfulde Ynglinge til Rom, for der at lade dem uddanne til Malere, Billedhuggere, Masaik=Kunstnere o. s. v.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-09-27
Jndbydelse. til en Creditforening for danske Grundbesiddere. Vi Undertegnede, som ere overbeviste om, at Oprettelsen af en Creditforening, der i det Væsentlige var bygget paa de i Hr. Lector A. F. Bergsøes Skrift: "Motiveret Udkast til en Creditforening for danske Grundbesidderer fremsatte Grundsætninger, hvilke findes fremstillede af Hr. C. G. Clausen i den Berlingske Tidende for dette Aar Nr. 152 og 153, vilde være til overordentlig stor Nytte for Eiendomsbesidderne paa Landet, hvor disse mod fuldkommen hypothekarisk Sikkerhed a) øieblikkeligt kunne erholde Laan, som overlades b) uopsigeligt, c) uden Commissionsomkostninger, og d) til den mindste gangbare Rente, – indbyde herved dem, som maatte deele denne vor Anskuelse og som maatte ønske ved en Creditforenings Medvirkning at erholde Laan mod Hypothek i deres Eiendomme indtil 2/3 af Eiendommens Taxations Værdi, inden October Maaneds Udgang at anmelde dette, og det attraaede Laans Størrelse, for een af os Undertegnede, ved en Anmeldelse, der omtrent maatte være affattet i følgende Udtryk,
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-09-27
Idet jeg herved underretter Dem om, at jeg deeler Deres "Anskuelse og Ønskeligheden af en Creditforenings Oprettelse og er villig til at tiltræde en saadan med den tilhørende Eiendom. . . . til et Beløb af . . Rbd., lover jeg herved tillige enten personlig eller ved Fuldmægtig at bivaane den første Forsamling til Udvælgelse af en provisorisk Direction, eller i alt Fald at underkaste mig det ved de Tilstedeværende skete Valg, og de af den provisoriske Direction senere tagne Bestemmelser. N. N. Hvis Totalbeløbet af de af Creditforeningen attraaede Laan den 1ste November d. A. skulde udgjøre 1,000,000 Rbd. eller meere, skulle vi Undertegnede nærmere bestemme og bekjendtgjøre Dagen, paa hvilken enhver af de Paagjældende vil have at møde, enten personlig eller ved Fuldmægtig, for at vælge en provisorisk Direction, hvis Pligt det da vil blive at foretage alt det videre Fornødne, navnlig med Hensyn til en Generalforsamlings Afgjørelse, om man vil holde sig til de af os foreslagne af Lector Bergsøe i det ovennævnte Skrift fremsatte Love for Creditforeningen, eller om man vil lade andre concipere ved en dertil valgt Comitee. Knuth, Scavenius, Kammerh., Lehnsgreve til Knuthenborg. Hofjægermester, Godseier til Basnæs. Estrup. Fielstrup, Etatsraad, Godseier til Kongsdal. Justitsraad, Eier af Sindinggaard. A. F. Bergsøe, C. G. Clausen, Lector. Selveier.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-09-27
(Jndsendt.) En ny Vise. (Frit efter Pastor Uhlig Ein gang neues Gesellschaftslied. Mel.: Vi Sømænd gjor ei mange Ord. Er rød din Kjole, eller blaa, Bær Hat Du eller Kaske, Bær Støvler Du med Sporer paa, Maa Du med Træsko traske, Om Du af Hamp en Beegtraad sy Hvad heller tjener Smagen Med Silketraad paa Skrædderbord, - Det Jntet gjør til Sagen. Om Du i Viismænds Raad, i Ret Præsidiet kan føre, Hvad heller, Skriver ret og slet, Maa lange Acter smøre, Er Kostehandlen din Bedrift, Henrinder for Dig Dagen. I Sysler mellem Bog og Skrift, - Det Jntet gjør til Sagen. Om til dit Maal paa høien Hest Du i Galop kan ride, Hvad heller maa, som du kan bedst, Paa Foden fremad skride, Er du med Kors paa Brystet smykt, Hvad heller bliker paa Bagen. Maaskee af Skjæbnens Kors Du trykt, – Det Jntet gjør til Sagen. Men om Du bygger Nyt, min Ven, Og om Du af det Gamle, For Tidens Strøm det river hen, Som Bi mon Honning samle, Om Du din Tid til noget Godt I Verden selv at skabe Anvender ærligt, eller blot Til Verden at begabe, Om Massen bag dit Pandebeen, Er kraftig og elastisk, Om Kilden i din Barm er reen Og ægte, ei bombastisk, Om selv paa Aandens Aager her Du intet Ax erhverver, Men dorsk, hvad møisomt sanket er, Nedtræder og fordærver, Om snelt og fast Du griber til, Hvor der er Gavn at virke, Hvor Skam og Skade vindes vil Ved varsomt kun at lirke, Om Du er i den Soverflok, Der aldrig ændser Dagen, Men gaber frem: "Gud hjælper nok, Det Meget gjør til Sagen. Derfor, J Brødre paa Guds Jord, J Børn af Ham heroven, Hver dække som han kan sit Bord, J høien Hal, ved Ploven. Hvad vi bestille, allenstund Skal lidet regnet være, Naar Sandhed, Ret og Frihed kun Vi kæmpe for med Ære! Hans Musicus. af
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-09-27
AVERTISSEMENTS. Dødsfald. Jeg opfylder en sörgelig Pligt, idet jeg herved, med dyb Veemod, meddeler fraværende Slægt og Venner, at det behagede den Altstyrende den 25de ds., efter 14 Dages Sygeleie, i en Alder af 47 1/2 Aar, at bortkalde fra mig og vore 9 Börn min inderlig elskede Mand, Kjøbmand Rasmus Sidenius. Han var en trofast og kjærlig Ægtefælle og Fader. Den Algode lönne ham herfor i en bedre Verden og forunde mig her Kraft til taalmodigen at bære denne min tunge Tilskikkelse. Nykjøbing paa Falster, d. 26de Sept. 1845. Amalie Sidenius, födt Dresler.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-09-27
Nye Hartalsbestillinger paa Lollands Falsters Stiftstidende. modtages paa alle kongelige Postcontoirer og hos Ud giverinden, Betalingen er paa Udgivelsestedet 72 s. og forsendt med Brevposten i Stiftet, 90 sk. og udenfor Stiftet 94 1/2 s. qvartaliter.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-09-27
Onsdagen d. 24de September holdtes en Missionshøitidelighed i Tingsted Kirke, og i et paafølgende Møde stiftedes Falsterske Missions Forening". Den foreløbige Bestyrelse af denne Forening overtog dHr. Proprietair Tesdorpf til Ourupgaard, Pastor Koch i S. Kirkeby og Undertegnede. Næste Møde bestemtes til Søndagen den 12te October Efterm. Kl. 5 og vil blive holdt i Taaderup Præstegaard. De Venner af Guds Riges Udbredelse, som ønske at tiltræde Foreningen bedes at melde sig hos een af den midlertidige Bestyrelses Medlemmer. Taaderup Præstegaard, d. 25de Septbr. 1845. Jac. Chr. Lindberg.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-09-27
Løverdagen d. 4de October Kl. 8 Aften afholdes ordinair Generalforsamling i Klubben Harmonien, Directionen. Bliver Veiret gunstigt, oplyses min have for sidste Gang i Morgen Aften med Lamper. Nykjøbing d. 27de Septbr. 1845. J. Thomsen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-09-27
At jeg i Løbet af næste Maaned udvider den af mig hidtil førte Urtekramhandel saaledes, at et betydeligt Udvalg af udsøgte courante Urtekramvarer vil blive at erholde, skal jeg ei undlade herved foreløbigen at tilkjendegive, med Tilføiende, at jeg endog vil sælge disse Varer under den Priis, der af Hr. Lion Levison er udbasunet i denne Tidende Nr. 117. Nykjøbing, d. 27de September 1845. L. F. Frisenette.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-09-27
Et moderne og solid rundklappet Mahogni træes=Chatol, som er forfærdiget til Mesterstykke, er til Salg naar man henvender sig til Nykjøbing, d. 25de Septbr. 1845. C. Stahl. Snedkermester.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-09-27
En duelig Snedkersvend kan strax erholde Arbeide hos Undertegnede. Sammesteds kan en skikkelig Dreng blive antaget i Lære paa billige Vilkaar. Nykjøbing den 27de September 1844. A. Schneider.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-09-27
Hos Undertegnede kan en velvoxen Dreng, som har Lyst til at lære Smedeprofessionen, strax eller til 1ste Novbr. blive antagen i Lære. Ligeledes kan en duelig Svend strax erholde Arbeide. Stubbekjøbing, d. 26de September 1845. C. Kaas, Smedemester.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-09-27
En duelig Skomagersvend, der især kan sye smukt Herre-Fodtøi, kan faae stadigt Arbeide hos Skomager Knudsen i Nykjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-09-27
Licitation. Løverdag den 4de October dette Aar, Formiddag Kl. 11, afholdes, efter den Kongelige Generalpostdirections Forlangende offentlig Licitation paa Nysted Raadstue over Befordringen af 2de ridende Brevposter og 2de forenede Brev- og Pakkeposter mellem Nysted og Nykjøbing paa Falster; hvilket herved bekjendtgjøres. Conditionerne ere til Eftersyn her paa Contoiret. Nysted Byfoged-Contoir, den 25de September 1845. Schwensen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-09-27
Auctioner. Paa Grund af en til Fredagen den 3die October dette Aar berammet Præmiepløining, udsættes den averterede Auction paa Ny Kirstineberg over M. Lietzes Jndbo og Kreaturer til Mandagen den 6te October Middag Kl. 12 slet, Nykjøbing, den 26de September 1845. Pontoppidan.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-09-27
Mortifications=Stævning. Fjerde Klasse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-09-27
til Documenter efter Stempletpapirs Forordningens § 5 Litra b. No. 19 10 Rigsbankskilling Sølv. e Peter Carl Christian Hammerich, virkelig Cancelliesecretair, Byefoged i Nakskov og Herredsfoged i Lollands Nørreherred, Gjør vitterligt: at efter Begjæring af Snedkersvend Johannes Christian Lethan af Nakskov, og ifølge Kongelig allernaadigst Bevilling af 22de f. M., bliver herved hændehaveren eller Jhændehaverne af en af nu afdøde Kjøbmand Niels Odde af Nakskov under 17de December 1812 til Nakskov Byes Overformynderi for erholdt Laan af følgende under samme hørende Umyndiges Midler, nemlig: Christian Josephsen Steen.......... 1800 Rdl. Agnete Vincentine Christine........ 900 - Claudia Maria............. 900 - Maria................... 900 - ialt 4500 Rdlr. D. C. udstedt, og den 21de f. M. inden Nakskov Bytingsret tinglæst Obligation, der ifølge Paategning af 5te Juni 1813, tinglæst den 21de f. M., er omskreven til 900 Rbd. S. V., og hvorved er givet 1ste Prioritets Panteret i Debitors da iboende Gaard med al dens Bygd, Grund og Tilhørende, beliggende mellem Major v. Bentzens og Raadmand Sønderups Gaarde, samt i hans eiende, Madame Hein forhen tilhørende Gaard, beliggende mellem Kjøbmand Frederik Engels og Debitors da tilkjøbte, forhen Snedker Falk tilhørende Huus, med en til Stedet hørende Have tæt ved Veilegades Port, og endelig i 2 Gaards Jorder i bemeldte Byes Mark, samt i de i Bygningerne befindende 2 Stkr. Kakkelovne, hvilken Obligation endnu henstaaer undslettet, skjøndt Gjælden forlængst skal være indfriet, indstevnede med Aar og Dags Varsel til at møde for Nakskov Bytingsret, som holdes paa bemeldte Byes Raadstue den første Mandag i Februar Maaned 1847, Formiddag Kl. 10, for med ovennævnte Obligation at fremkomme og bevise sin eller deres lovlige Adkomst dertil, da samme ellers som Behæftelsesdocument efter Citantens Paastand ved Dom vil vorde mortificeret. Landag er hævet ved Frdn. 3die Juni 1796. Til Bekræftelse under min Haand og Embedssegl. Nakskov den 11te Septbr. 1845. Hammerich, (L. S.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-09-27
Adressecontoirets Commissionairer ere: Dhrr. Boghandler Thierry i Nakskov, Boghandler Giegengack i Mariebo, Boghandler Ravn i Stubbekjøbing, Postmester Tidemand i Rødby, Apotheker Grundtvig i Saxkjøbing, Postmeste v. Staffeldt i Nysted og Færgeforpagter Arnkiel i Gaabense. Trykt i M. F. Lands Enkes Bogtrykkeri.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-09-29
Lollands Falsters StiftsTidende. at Udgivet af W. F. Laubs Enke i Nykjøbing. Redigeret af Chr. Jørgensen. No 119. Mandagen den 29. September.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-09-29
Jndenlandske Efterretninger. J Berlingske Tidende for i Onsdags meddeler Hr. Seminariforstander L. Chr. Müller et Factum, som i høi Grad har Krav paa den offentlige Opmærksomhed, at der her i Landet er Skolelærerpladser, og det ikke saa, med hvilke en saa ringe Løn er forbunden, at de ikke attraaes af seminaristisk dannede Lærere, og at man endog har prøvet paa at tvinge Seminarister til at modtage Embeder, som Jngen gad havt. Det synes i et christent og civiliseret Land at være en ueftergivelig Fordring til Regjeringen, at den i det Mindste sørgede forat Skolelærerne kunde leve af deres Løn. Men, siger Hr. Müller, leve af sin Løn kan paa ingen Maade den, der vil indlade sig paa at modtage et Skolelærer embede, som, alle Jndkomster iberegnede, indbringer ham 4050 Rbd. aarlig, og af slige Embeder gives der adskillige." Dersom dette forholder sig saa og Hr. Müller er jog en troværdig Mand, paa hvis Vidnesbyrd der ikke er ringeste Grund til at tvivle hvad skal man da dømme om de Menneskers Sandhedskjærlighed, som have været letsindige nok til at rose den danske Regjerings Omhu for Almeenunderviisningen. Hvad Underviisning kan man vente af den Mand, som Regjeringen byder Alt i Alt omtrent 13 s. daglig, en Løn, der er uslere end den simpleste Dagleiers, og som bogstavelig er utilstrækkelig til at sultføde et Menneske, og det for et møisommeligt og ansvarsfuldt Arbeide, af hvis heldige Udfald Borgernes moralske og intellectuelle Tilstand, altsaa Statens Vel, er afhængig. Vi haabe for de høie Cancelliherrers egen Skyld, under hvem Almueunderviisningen i sidste Jnstants henhører, at dette Factum, der indeholder et saa haardt Angreb paa deres Bestyrelse af et af Landets vigtigste Anliggender, ogsaa for dem maa have været en Nyhed, og vi have saa megen Tillid til deres Æresfølelse, at vi vente, at dets Offentliggjørelse vil foranledige en Undersøgelse af Almueskolelærernes Stilling i det Hele, thi der kan ikke tvivles paa, at, om der end kun gives enkelte Skolelærerembeder, hvis Usselhed er saa aabenbar, maa der nødvendigviis findes en stor og talrig Classe, hvor Jndtægterne ere utilstrækkelige til anstændigt Underhold for en Mand med Familie. (Fædrel.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-09-29
Ved en Hoffest til Ære for Kongen af Preussen, ved hans Ophold i Kjøbenhavn, paa Christiansborg Slot, fandt et ungt Menneske, Elev i Mariboes Jnstitut, ved at gaae ned fra Galleriet, hvor han havde bivaane Festen som Tilskuer, paa Gulvet, en Garnitur med Stene hvis Størrelse lod formode, at de vare eftergjorte. Da han ikke kunde træffe Nogen, hvem han kunde spørge om Eieren dertil, tog han det hjem med sig, oppebiende at see Tabet averteret i Adresseavisen. Der gik nogle Dage hen, uden at dette skeete, og ved et Tilfælde erfarede han, at en høistaaende Dame havde tabt et Garnitur Juveler af 30,000 Rbd. Værdi. Han meldte sig til Audients, og man kan let tænke sig Damens Glæde, da hun erholdt sit Smykke tilbage. Det unge Menneske har ved denne Leilighed erholdt en Protection, som er meere værd end den høieste Findeløn. Pricernes gamle Theater paa Vesterbro, dette Yndlingsted i gamle Dage for Kjøbenhavns Ungdom, dette Asyl for Harlequin, Columbine og Pierro, der saa ofte have sat Publicums Lattermuskler i Bevægelse, er nu nedrevet og jevnet lige med Jorden. Pladsen er kjøbt af en Tømmermester Berlin, som her agter at opføre en meget smuk Bygning, der deels skal tjene til Beboelse, deels til Beværtning. – De fire Englændere, som gjorde saa megen Lykke i Tivoli i Sommer ved deres acrobatiske Kunster, ere nu med meget bifald optraadte paa Cirque Olympique i Paris, hvor de ere engagerede for Vinteren. (Aarh. Av.)¬