Berlingske Tidende, 1797-06-02
Dersom nogen af de skende tillige har anført sine Stole børn til anden pratisk Baandgierning, saasom til Haugedet. ning, Frugttræers Plantning, Padning og deele da vil Selskabet agte derpaa, og ansee den fortrinlig berettiget til Premie, som heri har udmertet sig. Til November Maaneds Udgang 1797 og 1792 san Pr. mierne askes, og atter Selskabet, ligesom der frer Nytten, deraf tiltage, at udsætte disse Premier oftere. Da der er bekiendt, at et af de første og vigtigste Skriv til Jordbruges Forterring bestaaer i det skabelige Vands Afledning fra Aare, Eng, Moser, Vele m.v., saa udsæder Selskabet sin første Guld=Medaille eller 100 Rdlr. For det efter Listene Bekiendtgiørelse ved skaben. de Vands Afledning forrettede største og vigtigste Arbeide. For det næst største den anden Guld Medaille eller 5 Rdlr. stor det næste den første Sølv Medaille eller 20 Rdlr. for at giøre Samaskningen deste almindeligere, har Selskabet intet bestemt Antal af Grøfter med villet foreskrivhvoraf følger, at Selskabet derimod forbeholder sig, at saa te Priis paa de giørte Arbeider hvorfor Premieaskes og at belønne dem i Forhold til deres Vigtighed saavel i sig som som i Ligning til de andre. Attesterne maatte dag ei allerGrøfternes Længde, men og Brede og Dybhed nøie anten nes paa det sammes Kabste Jndhold derener kunde beregne Saa maale og der meldes Størrelsen at det fra Vande friede Stytte Land og hvortil man agter at benge samme uden hvilke Omstændigheder der ere paa Vestningen vil di de agtet. over Stedernes Beltagenhed giver Anledning til at indrette Vandledningen saaledes, at visse Enge og Moser Frugtbaredens Forøgelse kan sættes under Vand og in brittes derfra, naar man vil vil denne Omstændighed og Bedømmelse faaes : Detragtning. Da disse Præmier u sættes allene for det overflødige og sk. dende Vands Anledning, saa tvivler Selskabet derimod al paa, at jo Vedkommende ved slige Arbeider sørget for at i holde eller indrette de for Krarmed foraadte Vandinaasted. i Marterne, hvilge og ogsaa Attesterne maae forklares. Disse Premier udsattes særskilt for Dannemart og Mag. Proprietærer kan ikke aske disse Premier med andre, un ta en de des Attesterne vilde tilstrætteligen havde, at den Bander intet havere ved Arde det haver forrettet. Catelte Dander har ei allene det til at samske til ovenanførte Premier; men til denne større Opmunter sende mindre formuende iblandt dem, udsattes end videre i gende Premier. For den Bønde, som ved Vands Afledning i ommeldte Tid forretter det størst Arbeide hvilket dog mindre end det hvorfor de større Premier vinde. Rdl. For den næste 4 Rdlr. Disse smaae Premier udsættes for Bønder og Huusman i Danmart, samt for Huusmænd i Norge. De udsættes særskilt for ethvert af de 6 geistlige Sal. tet i Dannemart, samt for ethvert Stift for sig i Norge. Alle disse Premiet æstes inden 1ste Drænder 1797, og sagter Selskabet oftere herfor at udsætte Premier. Da der findes paa mange Steder Møser og vandsyge, Strækninger, hvis Udaravning kan overgaae en enteleMands Kræfter, og Selskabet gierne ønsker, at enten flere i Selskab eller hele Byer vilde i samme Tilfælde med forrenede Klæfter arbeide herpaa saa udsætter det paa lige Vil laar. c. 100 Rdlr. for det af en Bye eller af flere Personer. som haver arbeidet i Selskab, ved skabende Vands Afledning forrettede største Arbeide. stor det næst største 50 Rdlr. For det næste 20 Rdlr. Disse Premier udsættes særskilt for Dannemark og for Norge. I Attesterne maae meldes, hvor mange Mænd der hader taget Deel i Gravningen, og om de alle deri haver lige Deel eller itte, og i denne Fald, hvori da Forskiellen bestaaer. Paa ovenstaaende Vilkaar udsætter Selskabet ligeleder. For der efter Listens Bekiendtgjørelse ved skaben. de Vands Afledning i Jsland især til Befordring af Engsdyrkningen og Græsmarkernes bedre Rygt forrettede største Arbeide sin største Sølv Medaille eller 20 Rdlr. For det næst største 10 Rdlr. For det nære 3 Rdlr. Disse Premieræskes inden December Maaneds Udgang For ligesaadanne Arbeider gjorte i Nordlandene. og Finmarken udsættes paa lige Vilkaar ere Premier, at samme Størrelse og som æsken inden samme Tid. 3 Forden, som efter 4 Professor Strøma Underretning om den Jslandske Mos eller Field=Græsset Mare Græsset og Geitnaskoven hvilken Underretning af Selskabet i Aaret 1784 ved Trykken er bekiendtgjort og uddeelt, indsamler den største og beste Mængde af disse 3 Monarier, og deraf, efter Fornedenhed giør den største Brug i Huusholdingen, ud settes særskilt for hvert Skift i Norge følgende Premier : For den største Mængde 20 Rdlr. stet næste Mængde 1 Rdl. stor Mængden dernæst 4 Rdlr. retningerne maae gieldes med paalidelige Attester, er allene om den in samlede Mængde, men og om sammes Brug, en Anvendelsen Hausholdingen. Selskabet og tillige paa en passende Maade udmerte dem som bevise sig at have anviist Almuen i at tillave forbemeldte Magarter til hagelig Levnetsmidler Ligeledes vil den som derat have ladet indsamle, og med eller uden Blanding tillade Grød eller Brød, for dermed, at besøise Fattige fra Hieldsvigerne, som gaae omtring og tigge, og paa denne Maade give dem Smag betrag, særskilt blive belønnede. De indsendes inden Udgangen af Aaret 1798, og Piemierne vorde udsatte for flere Aar. 9. For den Bye eller enkelt Lodseier, som fra denne Listes Bekiendtgiørelse indtil 1ste November 1798. ved Grøftning og Rydning m.v. meest forbedrer det største Stykke Land ved og i den paa Holbeka og tilgrændsende Amter beliggende Aarmose udsætter Selskabet sin anden Guld Medaille eller 10 Rdlr. For det næst største Arbeide den første Sølv=Medaille eller 10 Rdlr., og for det næste derefter den anden Sølv Medaille eller 1 Rdlr. Udi Attesterne, som maatte være paalidelige og grundede paa Syn og Opmaaling, bliver at forklare, om Grunden, er bleven forbedret ved Platning, ved Giødning eller tienlige Jordarters Paaførsel, ved Udsæd af Korn eller Kiøbet og andre gode og passende Græsarter, hvilket alt Selskabet da vil tage i Betragtning ved Bedømmelsen. Naar en heel Bye vilæste Premie, maae Bøndernes Antal i Attesterne udtrykkeligen meldes, og dersom nogen Proprietær til disse Premier vil indfinde sig til Askning, maae det tilstrækkeligen bevises, at Arbeidet er gjort uden Hielp af Hoverie. Premierne askes inden sidste December 1792. Selskabet agter saaledes i Fremtiden ved særskilte Premier at opmuntre Vedkommende til andre slige store og meget betydelige Mosets Opburtning i Rigerne. 10 a. For vel plantede indhegnede og til Bestandighed fradede levende Gierder, opførte i Aaret 1797. udsættes for Dannemark: For den største Mængde ikke mindre end 300 Favne, hver Favn til tre danske Alen, Selskabets anden Guld=Medaille, eller 3 Rdl. For den næste Mængde ikke mindre end 400 Favne, 25. Rdlr. For den tredie Mængde ikke mindre end 200 Favne, 13 Rdlr. Disse trende Premier udsættes ei allene for Byer, som dertil kan samaske, men drønden tillige færskilt for enkelte Perioner i Dannemark, om de endogitte ere Bønder. Paalidelig Attest herom, grundet paa Søn, tager for Løvfald, maatte indsendes til Selskabet til en 1ste November, Der meldes tillige retteligen alle Omstændigheder, Verten. Jorden og Fredningen angaaende. Plantningen maae en allene være i det mindste fire Aargammel, inden Premien kan æskes, men Attesterne maa branden bevise, at den udgjør en sammenhængende Herte; thi en en dende Grad af Fuldkommenhed vil et levende Gier des Hoved Hensigt, som er Fredning, aldrig opnaaes, og hanglette Arbeider fortiener ere Selskabets Premier. Man veed, at levende Gierder opføres af adskillige Vexter. bare eller Hvid Tornen (Cratægus Osyacantha) som Dannemart har not at, er hertil meget beqvem. Den er slet, Lyder ef for lange Rødder, staaer til Maarenden at landre Græspersen og er særdeles bestandig. Den varer i tor og sten Jord, en Omstændighed i Henseende til Jorden som allerførst vil gaaer for Planensalgs. Ung. Planter opdragne at denne Vext til lerder, ere da beqvenmed, idet om de ere fra en Plante Stel i Narværelsen. Saa Tornen alder og et get legendorde mene saa fuldkomment, som der forrige. Dens Fødselergerlangt en ellers sælge. Den skaager Oleggerie til Stad. og sengrynholde aaben den talgade Dandenen den garnanter Gaar i demmende til Uldens Funded. Stil Parmedlidergaaling giveret overligtigerde men er lang, som af Vext. Danne og Pil Træets Møite til levende gender er og bekiendt. Barberiser ere i Samling med at de de der benævne Planter ligeledes tienlige til levende den. Det vilde saaler og hører haverhendes at tal og flere. En god liggeretning omlevende overders Plantning. anden i endommensning til er velindrettet Landbrug. Ved Permine Bedømmelse vil dag eller Hvis Tørne. angaaer naar Omstændighederne rigelige, saae Fortrin for en andre Slags levende overder Stil Palmen undtagen. mardommere det bliver havleligt at Jorden og imod Hanen andet ornene Plantning paa det Sted hver gieldet ler hørte Planentages og og oven kan evinde Prene medringersand dobbelt Man. imod drøvrige Danske Provindser. paalige Vilkaar som foran er meldt, udsættes. for fole af Bondestanden følgende færskilte Prenier. anden største Mænde te mindre end gavneleven og ligger egen For den naae Mange ifte mindre end 12 gavne Jndler. Forden næste atte under gavne og Roie. Da disse Premier allene udsattes til større Opmuntringer Bondestanden saadeholdes og anden som han foreskreve. kanagtighunne plante sorte Mængderg den samme ere at lamastemmed andet om de nørte Pleinter og som de hidinde benhavn. . paa lige Vilkaar udsættes for Norge den anden. Guld Medailleller en Rdlr., for den største Mængde levende under ikke mindre end gavne, ner fornananggade at under savne. ville for naae Manaade atte mindre end saane. bestemme maatte indgade ind sidste Dagende. . Da Tornen er den den levende Plane levende Gien der men paa maaet Silde savnendanternødne Mand. saa udsattes ade Premier for Tegne Plantnings Anlæg Salg af den Deskanenhed at Tørnene efter Ullad og Detierning havergaaet den Verte at de kan honettes til levende Gielder. Fordenstørste Tørne Plantninge Anlæg 30 Rdlr. For det mindre Anlæg derefter 20 Rdlr. og For det dernæst 10 Rdlr Premier æstes inden December Maaneds Udgang 16 og ved San maae vedharligen antages paa et Antallet af de Tørne Træe Vexter, som ved Udsæden Omsætninger som bragte, som og Størrensen af den Jordmand som dertil en anvendt, samt at den opgivne Mængde alden Vert at de naar de i sin Deden forlanges kan udplante til levende gade. og atter arbeferdte Indhegnians Varighed. Saar. des Desaaredie og tillags saave kunnet og nyttig Steen. endning for Landmanden, Norge under Selskabet det tienligt at opmuntre til Steengerders Særarbemeldte Rige. og derfor giver følgende Premier. der gode og vrige Steengierden satte efter Bekiendtgiørelsen af dette, ikke mindre end 120 Favne. Selskabssa første Guldilledailleller i Rdlr. for næst største allængde af saadanne Gierder ikke mindre end 60 Favne, den anden Guld Medaille eller. 10 Rdlr. for næst største Mængde derefter ikke mindre end- og gavne, den første Sølv Medaille eller 3 Rdlr. De norske sonnemand kunne er allene ansands saa anftning med andre til bemeldte i Premier med de hald. Mængder nemuge med og god og bag gavne, men Betragtning af deres mindre Evne udsættes for dem allene følgende Premier tiltøvn. For den største Mængde af gode Steengierder, saa traten Huusmand efter Listene Bekientgiørelse, ikke mindre end gavn. 14 Rdl. er atte mindre end at haaneder mela. - Havnende. er saan Rdlr. savne, Rdlr. Gierdernes Tyttelse eller Drede neden til maae være varieradet allermindste gelsen angaaende, da har overderne være 3 Qvarteer. til et Alen over Jorden og saaledes efter Omstændighederne. paastraafra begge Sider opsatte at de oventil bliver i den mindste 12 Alen brede, og øvrigt saa levne paa Siderne som eller og den ligeste Linne er den beqvemmeste og tørteste, saa maae Gierdensættes i saa lige en Line som Stedernes Deliggenhedeilgaad. .At denne den vare falle indsen enhver lettelig sal. samt hvor der udfordres noget med Jorden anlagt. Det maar melde om derdynere dobbelte eller entelle. og sidste Kaldommeere forsynede med Jordvold Selskabet vil ved Bedømmelen paa som de tillerder brugte Steenergaane af undertet Engeller Mart andet for Radningens Skyld helst ønske Dage denne den brindelig Strætning af Land herved er gemet fra Steen. maatte sammes Størrene tiltiendende. Fortsættelsen følge: sagen den den uden at hollands beste og frugtbareste Egne i Nærheden af en Kabsted, er en godt lille Sædegaard, skatte og tilendefrie, underhaanden at laae tilkiøbe som Eieren formedelst Alderdom og Stroeligheder vil sælge. Til Gaarden er de at fordagssage. Skov tilfornøden Brug og Jldebrænde at Tors af Deels ligeledes til Fornødenhed. Med Gaarden. kan faaes aarlig 10 a 12 Tdr. Rug, 3 a 4 Tdr. Bog, 6 a Tdr. Boghvede, naale og at a 3 Tdr. Havre, alles over og gade. tag kaabe, foruden Klevende i de hvilende Jorder. Til gaarden kan gran sagtføres af Køer, a Bæster, nogle og 2 a Stkr. Faar medders Afgrøde. Gaardens Bygninger, a Maar paa Kar Vindingsværk, ere alle saa godt som nye og ved kan holdte og Sanghuset med smukke og commode Værelerindrettet til en honet Familieder teglhængt, samt derved en en Kiøkkenhange. Hvad mere Efterretninger om denne Gaard andens Eiendende maatte forlanges at vide, da kan samme laaes hos de hans Steenstrup paa Kiældkiær ved Weile, og Hr. grocurator Hallaa Gugle ved Nyborg i Forn. Creditorerne i Stervboet efter Gaardlægler Christen Andersen Hangaaer i Tiersgaard. Balle Sogn. His Herred, hans afgangne Hustrue Margretde Christensdatter, indkaldes herved at møde paa Vester Kielstrup næstkommende lagde Junii, for lovlig at anmelde deres Tilgodehavende. Vester Kielstrup den 14de Man 1801. daastrup.