JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-02-05
Jndbyrdes Underviisnings Venner ville mindes, at denne Sags Fremgang i 1823 havde været saa betydelig, at der, den 31te December 1823, fandtes i Danmark: 1) Skoler, i hvilke indbyrdes Underviisninvar indført i nederste Classe. 244. 2) og saadanne, i hvilke den kunde ventes indført i 1824. 263. i Alt, som havde erklæret sig for denne almeennyttige Sag. 507 Skoler. Man begyndte saaledes Aaret 1824 med det bedste Haab, og man tillod sig at troe, at ved Enden af Aaret 4500 vilde have indført indbyrdes Underviisning, og maasker 100 eller 200 flere endvidere vilde have erklæret sig for den. Udfaldet har langt oversteget Forventningen. Der var i Danmark den 31 December 1824. 1) Skoler, i hvilke indbyrdes Underviisning var indført i nederste Classe . . . . 602. (og rimeligen end nogle flere, da Meddelelse fra eet af de 42 Amtsprovstier og Provstier, mangler.) 2) og saadanne, i hvilke den ventes indført i Løbet af 1825 . . .(og rimeligen end nogle flere, da Meddelelse, som anført fra eet af de 42 Amtsprovstier og Provstier mangler.) det er: over 1000 danske Skoler, der have erklæret sig for indbyrdes Underviisning. Ved dette herlige Udfald frembyde sig endnu to meget glædelige Anskuelser: den ene: at de 1000 Skoler befindes i 630 Pastorater. Altsaa har over Halvdelen af de Geistlige i de dansktalende Provindser (de have lidet over 1000 Pastorater) erklæret sig for indbyrdes Underviisning; den anden, medens af de 500 Skoler, der 31 December 1823 havde erklæret sig for Sagen, kun den mindre Halvdeel (244) virkeligen havde den i Gang, faaes den 31 December 1824 den større Halvdeel (602) af de 1000 Skoler, der da havde erklæret sig for den, virkeligen at have indført den indbyrdes Underviisning. Alt som denne interessante Sag meere kjendes, vinder den flere og flere Yndere og Befordrere, Vidnesbyrdene om den, fra de Skoler, i hvilke den i længere Tid har været i Gang, blive klarere og utvetydigere, Dommen fastere og bestemtere. Sagens Modstandere trække sig tilbage, de bedre af dem gaae over til den almeennyttige Læremaades Parti, ja, endeel af dem, endog nogle heftige, ere blevne nidkjære Befordrere og troe Venner af dette gavnende Foretagende.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-02-05
Hans Majestæt Kongen, der saa faderligen beskytter hvert nyttigt Foretagende, skyldes fremfor Alt denne overordentlige Fremgang i 1824, Fremgang, der med Hensyn til Landets Størrelse er maaskee eneste i sit Slags. Selv har vor eiegode Konge opmuntret til Jndførelsen; befordret den ved allernaadigst at forsyne 364 fattige Skoler med Tabeller; hævet Misforstaaelse og Fordom ved Rescriptet af 16 Mai 1824, der bestemmer 1/2 Times Religionsunderviisning dagligen efter gammel Fremgangsmaade inden at indbyrdes Underviisning begynder, gjort den til een af Hovedgjenstandene ved den seminaristiske Dannelse ved Resolution af 8 October 1824, belønnet og hædret mange af de Mænd, der arbeide med Kjærlighed for denne Sag, hvortil fornemmeligen bør regnes det allernaadigste Rescript af 9 December 1824, hvorved særdeles Tilfredshed tilkiendegives den værdige og høifortjente Olding Hs. Excellence Hr. Geheimeconferentsraad Classen, samt Embedsmændene i Aarhuus Amt og paa Falster; Selv værdiget at antage Sig de flere hundrede kjøbenhavnske Børn med Skolealder, der aldeles ingen Skolegang havde, saaledes, at de dog nu rimeligen efterhaanden komme til Underviisning; med flere ligesaa vise og hensigtsrette, som naadige Skridt, til denne almeennyttige Sags Fremme, hvorved imidlertid end altid; 1) indbyrdes Underviisnings Indførelse kun er tilladt, ei befalet; og 2) strengt overholdes, at indbyrdes Underviisning ene anvendes paa Elementerne. Anm. J Slutningen af denne, eller i Begyndelsen af næste Maaned, vil den anden Generalrapport om indbyrdes Underviisning udkomme, i hvilken, Skole for Skole, enhver af disse 1000 Skoler, m.m. vil blive anført nøiagtigt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-02-05
J det høist lærerige Skrift Brasilien, geschildert vom Ritter von Schäffer, Altona 1824, læses og følgende saare interessante Betragtninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-02-05
Meddeelt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-02-05
Naar det i en saakaldet Berigtigelse, indført i Skilderiet No. 9, antages: at i Provindserne ingen Avisudgiver har havt Bevilling under Benævnelse af Privilegium, før det under Krigen i Aaret 1811 alle politiske Tidender tildeelte nye Privilegium, da maatte det tillades, at berigtige hiin Berigtigelse med denne faktiske Kjendsgierning:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-02-05
at den af Hs. Majestæt Kong Frederik den Sjette allerhøist egenhændig underskrevne Confirmation for S. Hempel og Hustrue efter hans Død, til at fremholde Fyens Stifts Adressecontoir og Bogtrykkerie, af Dato den 27 Novbr. 1810, udtrykkelig benævnes: "Privilegiums Konfirmation. ligesom og den af S. Hempel udgivne Avis, i hiint senere forandrede Privilegium af 1811, er tituleret: Fyens Stifts Kongelige allene privilegerede Adresse-Avis og Avertissements-Tidende. Da altsaa Præmissen er falsk, maa den paa samme opførte Slutning om Provindsial Aviserne: "saa ere de jo Alle lige gamle følgelig ogsaa bortfalde som aldeles urigtig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-02-05
Blandede Efterretninger. I en Bedømmelse over Karl Blums Kleine Bühnenspiele i Jen. Liter. Zeit., hedder det i Anledning af Farcen der Langveilige: "Holbergs meget talende Barbeer kjeder ligeledes de øvrige Personer i Lystspillet, men morer dog Tilskuerne; her kjeder den Kiedsommelige baade Theaterfigurerne og Publicum, ja Stykket skulde egentligen hedde de Kjedsommelige.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-02-05
Daarehuset i Genf er opfyldt med Afsindige, der have mistet Forstanden ved religiøs Fanatismus, og adskillige af dem have ombragt sig selv. For ikke længe siden styrtede en ung Mand, fanatiseret ved en Qvindes (Convertitindes, Præken sig i Vandet, og undgik kun ved et Vidunder Døden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-02-05
J Østerrige har en Mand faaet Patent paa den Opfindelse, formedelst en flydende Substants at forfærdige Papirsegl. af alle muelige Slags Papir, som, dyppede i Vand, kunne indsuge deraf den til deres Brug fornødne Qvantitet og skulle have Fortrin for Oblater.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-02-05
J Engelland haves nu Dampmaskiner, hvoraf hver dagligen forfærdiger og spinder saa megen Jerntraad, som udkræves til at omringe hele Jordkloden to Gange. - De nye Væver stole (Paver looms) forfærdige i hvert Minut et Stykke Klæde af 27 engelske Alens Længde, og dagligen et Stykke af over 15 engelske Mile i Længde. Bublayes Kalkuleermaskine er een af den menneskelige Aands herligste Opfindelser. Denne Regneemaskines forskjellige Deele ere sammensatte af 30,000 Tal, og den er saa fuldkommen, at selv naar en Feil indløber, samme strax kan mærkes og berigtiges. Skuepladsen. Mandag (d. 7 Febr.) Tempelherre Retten.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-02-05
Kjøbenhavns Børs, d. 4 Februari, 1826. Cours. Hamb. 2 M. 215, a 1s. 217. Spec. 220. - Specier solgtes til 18 Rbmk. 3 1/2 s. Disconto 5 pC. - 4 pC. Kongelige Obligationer (uden Renter, 91 a 91 1/2 Nationalbank-Oblig. (af Laanet 4de Febr. 1820, uden Renter) Rbdlr. r. S. ell. Rbdlr. Sedl. pr. 100 r. S. Hamborger Laan af 1819: 3000 Bcomk. 99 1/2. Dito 4000 Bcomk. 99. - 6 pC. norske Obligationer ved Hambro & Søn 106 1/2 a 106. - Norske Speciessedler pr. 10 Specier 16 1/2. - Svenske Sedler 52. - Asiatiske Actier . .
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-02-05
Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-02-12
Den Berigtigelse, som findes i Skilderiet, No. 11, angaaende Berigtigelsen i No. 9, fattes endnu følgende ydermere Berigtigelse. Ved nærmere Eftersyn findes ogsaa i den, Jversen og Hustrue, allernaadigst forundte og af Hs. Majestæt Kongen allerhøistegenhændig underskrevne Confirmation at staae, ligeledes paategnet fra Expeditions-Contoiret: Privilegiums Confirmation o. s. v. og sees endvidere, at samme Privilegiums allernaadigste Confirmation er forund disse paa felt samme Dag som S. Hempel og Hustrue, nemligen d. 27de November 1810. Præmissen i No. 9 er altsaa ikke falsk, og den, for Publicum, ellers saare uvigtige, Slutning deraf staaer da fast: "at i det mindste begge de fyenske Aviser paa den Maade ere lige gamle."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-02-12
Oversvømmelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-02-12
Odense, d. 7 Febr. Hamborger Brevpost ankom først hertil i Aftes Kl. henimod 10, som en Følge af det sidstmeldte Orcanveir, der i Holsteen og paa flere Steder skal have forvoldt nye Oversvømmelser, hvorover dog endnu kun haves ufuldstændige Beretninger. Saaledes skrives fra Hamborg under 4de dennes: "Ved Fuldmaanens Jndtrædelse i Gaar bleve Vi atter hjemsøgte af overordentlige Naturtildragelser. Kl. 4 om Eftermiddagen bebudede Signalskud Flodens Stigen, om Aftenen havde Vi Lynild og Torden og den første betydelige Sneefog med Frost for i Vinter. Henimod Kl. 1 i Nat steg Floden endnu langt høiere end den 15 Novbr. f. A. Noget efter Kl. 3. bemærkedes en pludselig Falden, som lod befrygte et Digebrud, men snart igjen ophørte og endnu Kl. 9 om Formiddagen stod Vandet i Gaderne, faa Man let kan forestille sig, hvor megen Skade en saa uformodet Oversvømmelse i denne gyselige Nat har anrettet paa Varer o. s. v. Siden har Man erfaret, at det befrygtede Digebrud havde fundet Sted ved Saugmøllen. Fredag Middag Kl. 12 paafulgte atter et stærkt Torvenskrald, strax derpaa blev det stille og Solskin, men lidt efter Kl. 1 begyndte Vandet atter at stige. Ved Flodens Virkning var samme Morgen et Huus indstyrtet, dog uden at Nogen komtil Skade.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-02-12
Fra Ribe bragte Posten ogsaa kun et Qvart blad af Avisen med Avertissementer, ovenfor hvilke blot findes disse gaadefulde Linier: Til Læserne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-02-12
En indtruffen Naturbegivenhed (enten Oversvømmelse eller Jordskjælv kunde dog vel have været tilføiet) forhindrer Udgiveren i at levere andre Efterretninger for i Dag.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-02-12
(Hempels Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-02-12
Ribe, d. 8de Februari. Natten mellem den 3die og 4de Februari gik Vesterhavet atter over sine Bredder, og foraarsagede en Oversvømmelse, som neppe nogen Rulevende har seet Magen til. Her i Byen er der anrettet megen Ødelæggelse paa alle de Bygninger, som ligge Vandet nærmest. - En gammel Kone, som ikke vilde forlade sin Bopæl, fandtes druknet i sit Kjøkken. En Stald blev aldeles nedskyllet, mange Kjøbmandsvarer, meget Brændsel, Høe og Korn er deels bedærvet, deels bortskyllet; Broer ere afkastede, og de ophøiede Veie nærmest Byen have lidt særdeles meget. Fra Landsbyerne langs med Kysten høres sørgelige Efterretninger. Flere Gaarde skulle være ruinerede, mangfoldige Kreaturer og nogle Mennesker druknede. Naar man hertil lægger den Skade, som den nedlagde Vintersæd tager ved at overskylles med det salte Vand, saa er det lidte Tab ikke at beregne. (Riber Av.) Uetersen, d. 6te Februar. Som vi erfare, ere alle Digerne lige ned til Glückstadt gjennembrudte, alle Marsklandene (lige til vor Kloster marsk) Seestermich, Sondich, Neuendorf, Coll mar, Breitenburg, Bielenburg, Hasselau og Hasseldorf ere oversvømmede. De to sidste os nærmest liggende Districter have lidt skrækkelig. Mange Huse ere af den fremstrømmende Flod omkastede og Mennesker og Qvæg druknede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-02-12
Man er endnu bestandig beskjeftiget med at hente Folk, som ere flygtede op paa Husenes Lofter. (H. C.) Kirchvorder i Vierlandene, d. 5te Februar.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-02-12
Natten mellem den 3die og 4de dennes var ogsaa for vor Landskab skrækkelig. Digerne kunde ikke modstaae den med utrolig Hurtighed voxende Flod. Kl. 5 1/2 om Morgenen blev Diget gjennembrudt paa et Sted, hvor dette allerede under 16de Novbr. f. A. var skeet, hvorefter det strax var bleven istandsat. Vandet brød med overordentlig Magt ind i Landet, saa at en Strækning af Diget paa 200 Fod i Længden og 50 Fod i Dybde blev bortrevet. Dette Lands Jndvaanere see en sørgelig Sommer imøde, da deres Vintersæd er fordærvet, Landet gjort ubrugbart til Sommersæd, og Digets Opførelse igjen vil udfordre de største Anstrængelser og Omkostninger. Omtrent 1500 store Morgen Marskland, der var af det bedste, er bedækket med Vand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-02-12
En af de største Oversvømmelser, der nogensinde har hjemsøgt Omegnen af Hamburg, fandt Sted i Aaret 1771. Ødelæggelsen varede fra d. 8de til den 22 Juli. Digebruden foraarsagede en Skade, der beløb sig til 1 1/2 Mill. Mk. Bco. Paa Mindestenen, der i Form af en Spidssøile, staaer uden for Deichthor, læses Aaret og Dagen og en kort Fortælling om den ødelæggende Oversvømmelse, hvis skrækkelige Følger kun ved formuende Hamburger Indbyggeres Velgjørenhed nogenlunde blev formildet. Til Erindring om denne sørgelige Begivenhed blev fastsat en aarlig Bede- og Fastedag, som siden udsattes til første Torsdag i November Maaned. Der blev i hiin Tid oprettet nye Assuranceselskaber, som meget forøgede Stadens Credit. Skuepladsen. Mandag (d. 14 Febr.) Ulysses von Jthaca; og Balletten: Afguden paa Ceilon.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-02-12
Blandede Efterretninger. I Suze ved Crest blev d. 11 Aug. f. A. afsagt Dom over en vis Odier, der havde myrdet en formeentlig Hex. De i Sagen som Vidner afhørte Landboer forklarede, at den læbte virkeligen havde drevet Hexerie, og at det fra Arilds Tid har været Skik i hendes Familie at drive samme. Drabsmanden blev som ufrivillig Morder kun dømt til to Aars Arrest.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-02-12
De i Pompeji nyligen opdagede Bade vare for størstedelen Svedebade. J et af de dermed forbundne Gemakker har man fundet 600 Leer lamper. Maanedsroser, som nu ere saa almindelige, vare i det 11te Aarhundrede endnu saa sjeldne, selv i Spanien, at Krøniken fortæller om Muhamed Ven Elisei, en Digter, der stod i stor Yndest hos Maurerfyrsten Almanzor, at han ved sit Huus havde en Hauge med Rosen stokke, der hver Maaned bare friske Roser. Disse pleiede han at sende Hagiken som en Tribut, ledsaget af skjønne Vers. Den samme Opmærksomhed viste han Hærføreren, Jali Ben Ahmed, Ben Jali, og skrev ved en saadan Leilighed følgende Vers til Almanzor Naar Rosen i sin hulde Pragt Dig, Herre, stundom bliver bragt, Og Folkets Røst forundret lyder: Hvor skjønt et Aar, som tidlig pryder, Ja, fast for tidlig, Lund og Vang Med Blomster af den første Rang!
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-02-12
Hvad Under om Almanzors Tid Var Vaaren stedse, skjøn og blid?
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-02-12
Kjøbenhavns Børs, d. 11 Februari, 1825. Cours. Hamb. 2 M. 219, a vista 222. Spec. 224. - Specier solgtes til 13 Rbmk. 7 s. Disconto 5 pC. - 4 pC. Kongelige Obligationer (uden Renter) 92 a 92 1/2. Nationalbank-Oblig. (af Laanet 4de Febr. 1820, uden Renter) Rbdlr. r. S. ell. Rbdlr. Sedl. pr. 100 r. S. Hamborger Laan af 1819: 3000 Bcomk. 99 1/2 a 99 3/4. Dito 4000 Bcomk. 99 a 99 1. - 6 pC. norske Obligationer ved Hambro & Søn 105 3/4 a 106. - Norske Speciessedler pr. 10 Specier 16 1/2 a 16 3/4. - Svenske Sedler 52. - Asiatiske Actier Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-02-15
Man finder kun to berømte Kunstnere, som Misundelsen har sparet. Rafael er den ene. Hans Samtidige betænkte sig et paa at erkiende hans Talenters Ypperlighed, og man ventede ej paa hans Død for at tilkiende ham den Rang som tilkom ham. Den anden er Corregio, som aldrig har drømt om, at der skulde skrives Tragoedier over ham. Thi han var i alle Henseender et Lykkens Barn, som jeg paa et andet Sted har beviist. Men et Lykkens Barn er intet Æmne for Travedien. Jeg har nu betragtet Kunstnid fra alle de Synspunkter, Historien tilbød mit forskende Blik. End staaer tilbage, at paavise de Reder, hvor Kunstnid udklækkes. Disse Reder ere Kunstacademierne. Jeg forbeholder mig til en anden Gang, at beskrive dem saaledes som de af fordomsfrie Jagttagere ere befundne at være, og som jeg selv i Virkeligheden har lært dem at kiende.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-02-15
J Begyndelsen af det henrundne Aar forsøgte Underskrevne at udgive et Tidsskrift, under Navn: "Eusebia, eller Underholdning i alvorlige Timer." Af Mangel paa Subskription, maatte jeg standse med dets Udgivelse, efterat 3 Hefter vare udkomne, og min Beslutning var at lade et Arbeide hvile, der syntes kun at have faa Venner. Jmidlertid har jeg modtaget flere, baade skriftlige og mundtlige, Opfordringer, at fortsætte, om mueligt, hiint litteraire Arbeide. Jeg tager mig derfor den Frihed herved at indbyde til fortsat Subskription paa bemældte Tidsskrift. Dets Bestemmelse er, at række en kjær Nydelse for Læsere, der glæde sig ved deres Troe, og som have levende Sands for Livets Helligdomme. Da jeg har Adgang til Udlandets bedste Arbeider i dette Fag, haaber jeg herved, i Forening med originale Udarbeidelser, at kunne fremvirke stigende Interesse hos Læserne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-02-15
J Kjøbenhavn har Hr. Boghandler Bonnier, ligesom i Slagelse Hr. Bogtrykker Magnus, den Godhed at modtage Subskription. Skulde, ved Marts Maaneds Udgang, Subskribenternes Antal være tilstrækkelig, udkommer 1 Hefte paa 4 Ark maanedsviis. 3 Hefter betales med 1 Rbd. Sedler. Til yderligere Oplysning anføres her noget. af de udkomne Hefters Jndhold: "Hvilket Sind skulle vi have under Bedrøvelser, – Om Fortids Minder. - Det døde Barn. - Hvor virksomt paa vor Roe er det, at agtpaagive Guds Forsyns Aabenbarelse i Menneskelivet. - Henrykkelsen, eller Kilden til Sjæleroe. – Tanker over Liv, Død og Udødelighed. - Evangeliets Seier. En døende Faders Sorg over efterladte Børn. Frelserens aandelige Strid i Gethsemane. Hvad vil det sige, at være aldeles trøstesløs, Følg Jesum efter, og lær af ham at forsmaae Verdens Forfængeligheder. - Hvad er det vigtigste i Evangelierne? - Ædle Træk af Ulykkelige i Livets afgjørende Øieblik – o. s. v.D. Luplau, Sognepræst til Skiørpinge. og Faardrup. Skuepladsen. Tirsdag (d. 15 Febr.) Røver-Capitainen, Lystspil i 1 Act, og Azemia, Syngestykke i 3 Acter, med tilhørende Dans. - Torsdag: Nina, romantisk Skuespil i 3 Acter, af Dr. Heiberg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-02-15
Fredag: Figaros Giftermaal, Opera i 4 Acter, med Musik af Mozart. - Løverd. Vexlen, nyt Lystspil i 1 Act, og Henrik den Femtes Ungdom, Lystspil i 3 Acter, imellem Stykkerne en Entree.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-02-15
J Anledning af den i Skilderiet No. 9 indførte Anmodning, meddeles i den Hempelske Avis følgende Beregning over, hvad Skatterne af et Præstekald af den opgivne Beskaffenhed (&c. Præstegaardens Hartkorn 10 Tdr., Tienderne 450. Bankrenten af begge 122 Rbd. Sølv. Tiendeskatten betaltes forhen med 24 s. S. af hver Td. Hartkorn) vilde have udgjort, dersom den Geistligheden ved Forordningen af 11 Septbr. 1822 bevilgede Lettelse ikke fandt Sted, og hvad de nu udgjøre efter bemeldte Lettelse. – Da Beregningen for 1824 og 1825 giver forskjellig Resultat, fremsættes samme for begge Aar. I. For Aaret 1824. a) Dersom Lettelsen ikke fandt Sted. Bankrente 1ste Termin 61 Rbd. Sølv efter Cours 250 76 Rbd. 24 s. 2den, b) Efter Lettelsen. Landskat af 10 Td. priv. Hartk. a 5 R. 24 s. 52 R. 48 s. af 450 - tiendeyd. Hartk. a 18 s. 84. 36 afgaaer 3 Bankrente, 136 Rbd. 84 s. I. Termin, 50 R. 80 sk. Sølv. . . . . 63 R. 52 s. af 10 Tdr. Hartkorn a 1 Rbd. . . . . . . . . . . . . . . . . For Aaret 1825, naar antages, at nugjeldende Qvartalscours 225 bliver uforandret. a) Dersom Lettelsen ikke fandt Sted. for de 2 første Qvart. a 2 Rbd. 60 sk. 26 Rbd. 24 s. for de 2 første Qvart. a 9 s... . . 42 18 b) Efter Lettelsen. 154 Rbd. 66 s. 148 Rbd. 66 s. Bankrente, som ovenanført. . . . . . . . . . . . . . . . . 148 Rbd. 66 s. 10 Tdr. Hartkorn a 1 Rbd. . . . . . . . . . . . . . . . . . 10 Bankrente 122 Rbd. Sølv er . . . . . . . . . . . . . . . . . . 137 Rbd. 24 s. Landskat af 10 Tdr. privilegeret Hartkorn. for de 2 sidste - af 450 Tdr. tiendeydende Hartk. for de 2 sidste - a 12 s. . . . . 56 - 24 afgaaer 3 Bankrente 101 R. 64 s. Sølver. . . . . . . . 114 - 36 Bankrente, som ovenanført. . . . . . . . . . . . . . 137 Rbd. 24 s. 177 Rbd. 54 s. Den Deel af Landskatten, som bliver tilovers, efter at de 1/2 Dele Bankrente er fradraget, er det Pengebeløb, hvorfor kunde have været leveret Korn, dersom Eftergivelsen ikke fandt Sted, som vilde have udgjort for Aaret 1824. 2 Tdr. 1 Skp. 2 Fdkr. Rug og 2 Tdr. 1 Skp. 2 Fdkr. Byg, og for Aaret 1826 6 Tdr. 6 Skpr. 2 Fdkr. Rug og 6 Tdr. 6 Skpr. 2 Fdkr. Byg, hvorimod nu kun kan leveres Korn for Skatten 1 Rbd. pr. Td. Hartkorn, der udgjør 1 Td. 5 Skpr. 2 Fdkr. Rug og 1 Td. 5 Skpr. 2 Fdkr. Byg af de 10 Tdr. Hartkorn. - Brandhjelpspenge og Communeafgivter er ikke medtaget under Beregningen, da de i ethvert Tilfælde blive de samme, og erlægges uden nogen Liqvidation. 161 Rbd. 63 s.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-02-15
Jndenlandske Efterretninger. Ribe, den 4 Februari. Lige til den frygtelige Vandflod afvigte Nat har ikke været i Ribe siden December 1792 og Februari 1793. der dog ikke var saa høi som denne, men medførte da store Jisstykker, der gjorde meere Skade paa Husene. - J Aftes Kl. 9, ved klart Maaneskin med enkelte Hagelbygger og svære Kullinger af S. S. V., begyndte Vandet i Aaen at stige og vedblev indtil henimod Kl. 4 i Dag, da det naaede en Høide af 15 Fod over dets Overflade i Ebbetiden. Vandet indsluttede Byen paa alle Kanter, saa at Veiene til Byen bleve ufremkommelige og kunne endnu i dette Øieblik, sønden for samme, ikkun passeres i Baade. Vandet stod høit i mange Huse og nødte Familierne til at søge Tilflugt i de øverste Værelser og paa Lofterne. Vandet gik ind af Vinduerne i Skib broegaden; i Forstaden uden for Nørreport omkastedes en for 2 Aar siden opbygget Lade. Paa Gaderne svømmede Tømmer, Baade, løsrevne Dørre og Vinduer, Huusgeraad, Kjøbmandsvahre m.m. - J Storegade steg Vandet forbi Apotheket, og Gaden kunde ikke passeres uden i Baade, paa denne Maade vare Gjenboer og Naboer isolerede og kunne ikke komme hver andre til Hjelp. - Barometret stod overordentlig lavt. (Det samme var Tilfældet i Viborg.) - Skaden denne Flod har anrettet paa Husene, isærdeleshed dem, der ligge paa Mellemdammen og i Nørregaden, er betydelig; meget Kjøbmandsgods er ødelagt, og denne fattige Bye, der forhen – formedelst sin Beliggenhed og de ødelæggende Vandfloder – var begunstiget med mange Privilegier, der nu destoværre ere tabte for den, vil længe sørgeligen erindre denne Flod. - Hvorledes det seer ud paa Landet, veed man endnu ikke. Rygtet siger, at mange Creaturer, ere druknede i Staldene og at mange Huse ere bortrevne. Denne Flod var den syvende i Vinter. - Vinterrugsæden her i Egnen er mange Steder ødelagt, og det er at befrygte: at Engene, formedelst den seige Liim, Floden efterlader, ville blive ufrugtbare dette Aar.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-02-15
Blandede Efterretninger. J Riga blev den kæmpestore Støtte, forestillende den hellige Christopher, der stod paa Carls portens Værk, omkastet ved Orcanen den 23de Decbr. f. A. Denne Helgens Fald dræbte en Soldat. - Man har i Provindserne ved Østersøen gjort den bemærkning, at i sidste Sommer i den finske Bugt næsten ingen Sardeller bleve fangne, der dog i Mængde ellers falde der. Man formoder deraf, at disse Søedyrs Jnstinct har mindet dem om det i Novbr. kommende Uveir, der oprørte Havets Bund. (Dette er høist rimeligt; det kloge Dyr Mennesket, kan, ved at give Agt paa Fugles og visse Dyrs Adfærd, spaae vissere om kommende Veir, end Professor Ditt mar. At Fiskene, der ofte paa de sædvanlige Strøg blive borte, maae have deres Aarsager, er derfor høist rimeligt. Sildefiskeriet i Liimfjorden har og i Vinter været ringe; Delen har kostet fra 3 til 4 Mk.) Fra Narva skrives: at alle Brøndene kogte imod Høivandet den 19de Novbr. og selv paa de høieste Steder steg Vandet høiere end sædvanligt.