JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1775-05-05
Baron Tort staaer ikke allene i Constantinopel endnu i stor Anseelse, men Porten har endog efter hans Tilskyndelse oprettet et Establissement, hvilket i Særdeleshed i en Stat, hvor alle gamle Sædvaner ikke saa letteligen kan afskaffes, er meget mærkværdigt. Storherren har oprettet et stedsevarende Ingenieur=Corps, hvis Lemmer skal bildes, af en Professor, og undervises i de til denne Kunst henhørende fornødne Videnskaber. En Fransk Adelsmand fra Bretagne, Hr. v. Kermorvand, er af Hs. Høyhed bleven i udnvænt til denne Betiening, og har den 15, i forrige Maaned begyndt sine Underviisninger i Mathematiken, Physken og Tegning. Denne Officeer, der forhen har staa under det Franske Ingenieur-Corps, var formedelst nog Fortredeligheder gaaen til Constantinopel, hvor Ridder, St. Priest, Fransk Ambassadeur, og Baron Tott, hvil kiendte hans Fortienester, søgte at skaffe ham i Tieneste Efter den Franske Ambassadeurs Ansøgning har det Tyr ske Ministerium bevilget ham en Gage af 3000 Piastr. og gjort ham til Baron Totts Adjunctus, men derhos ove draget ham at undervisse Lemmerne af dette nye oprette Ingenieur Corps.
Jyske Efterretninger, 1775-05-05
Leyden den 17 April. Adskillige Erfaringer har beviist, at Olie kan giøre de Virkning, at stille Vandets Bevægelse, naar man et Olie deri, ja adskillige Skibe have i Storm reddet sig v. dette Middel. Da dette vilde være af en overmaade sit Vigtighed for Verden, at see dette Phænomenon tilstrakeligen beviist, saa har en Jndvaaner her, Hr. v. Lelyve udsat en Præmie af 20 Ducater, eller en Medaille af li Værdie for den, som er i Stand til, ikke allene lykkelig at bevise Visheden af denne Opdagelse, saa og at angive hvad Slags Olie der er best til at stille det stormen Vand, og at angive de mangfoldige paa Erfaring gru dede vigtige Forskielligheder, som hos meer eller mindre i te Vande, og hos større eller mindre Fartøier finder St. Denne Præmie skal i tilkommende Aars Maji Maan blive udbetalt.
Jyske Efterretninger, 1775-05-05
Polske Grændser den 21 April. Anseelige Remonte=Transporte af smukke Heste for Preussiske Husarer ere komne igiennem disse Egne, hvilke i komne fra Ukraine.
Jyske Efterretninger, 1775-05-05
J Stettin ere for noget siden blevne bygte 6 KoffardFregatter til Handelens Opkomst i de Kongel. PreussiStater, 3 af dem have allerede gjort en Reise, og vent med det første tilbage, ladte med Salt fra Spanien. 2 øvrige ligge færdige til at løbe ud.
Jyske Efterretninger, 1775-05-05
Efter Forlydende vil Hs. Preussiske Majestæt lade af lægge en Messe i Staden Bromberg, til Beqvemmelig for hans vest= og øst preussiske handlende Undersaattere.
Jyske Efterretninger, 1775-05-05
Berlin den 22. April. Om de nu i Bøhmen stillede Uroligheder læser man, Buschings ugentlige Efterretninger følgende Omstænde. heder. Den Bøhmiske Bonde Krig er uden Blodbad i ven endt, efterat mange adelige Godse ere reent blevne i plyndrede, forbrændte og ganske ødelagte, saa og man adelige Betiente meget ilde mishandlede. Husiterne ha ingensteds plyndret; dog trækkede de omkring i tusinde. og hvor de komme hen, maatte Forvalterne levere det Øll, Brød, og i Særdeleshed Lamme, hvilke de alle bilde sig ind at maae spise; derimod have de Afskye i Sviin, Kalve og Oxer, hvorudover man kalder dem Lanmebrødre. Ved deres Bortgang gave de i Stedet for Beling et Beviis fra sig, at de havde faaet saa og saa me Øll, Lamme o. s. v. De oprøriske Bønder derimod, med hvilke mange Landstrygere og Røvere gjorde Selskab, holdte ganske anderledes Huus, ret ligesom de vare i Fiendens Land. Deres da værende Advocat, Jacob Woda, hvilken de ofte sendte til Wien som Deputered, er bleven ophængt, eftersom han var den virkelige Stifter til disse Uroeligheder. Alle Fængsler ere opfyldte med Rebellere; de øvrige ere mestendeels gangne hiem, efterat der blev beskiendtgjort en General=Amnestie. Det nye Edict, som Husarerne med Sabelen i Haanden offentlig gjorde bekiendt for Oprørerne, fastsætter og bestemmer efter Forskiellen paa en fuld Meyers, en halv Meyers, Kothers o. s. v. foruden den Landsfyrstl. Contribution, en aarlig Summa, hvad Enhver Bønde af sin Ædelmand for Herretieneste skal fortie de, nemlig en Spændtieneste er ansat for 21 Krenzer, og en Haandtieneste for 5 Krenzer, videre skal Ædelmanden ik ste fordre nogen Herretieneste. Ved denne Forordning og Vaabens Magt ere Urolighederne blevne dæmpede, og bli per nu Jorden igien dyrket.
Jyske Efterretninger, 1775-05-05
Den 25 April. J den Vosiske Tidende her er følgende blevet bekiendtgjort: "En Elsker af Naturlæren har formedelst et besynderligt Tilfælde opdaget Veien, hvorved alle Fluida, uden ringeste fremmed Tilsætning eller betydelig Afgang, hverken ved Evaporation, eller nogen anden Chymisk Procedur, kan conguleres. Da denne Op Endelse, om hvilken man ikke veed, at den hidtil har væ Eet bekiendt, ikke blot fortiener at regnes iblandt de curieuForsøg, meget meere derimod synes at give Anledning ganske overordentlige nye Opdagelser i Physiken; saa har man herved villet forelægge denne Videnskabs Efterbeskere bemældte paa egen Erfaring grundede Problema nøiere Efterforskning. Man tilbyder sig, i Fald den Opdagelse maatte værdiges nogen Opmærksomhed, Femdeles herover at meddeele visse nærmere Erklæringer gjennem selvsamme Vei, som man har betient sig af til fine Efterretning.
Jyske Efterretninger, 1775-05-05
Hanau den 22 April. Man siger, at i dette Foraar skal en Leier af 50000 Kand komme til at staae ved Wesel, hvilken Kongen selv. Al mynstre. Om store Magaziners Anlæggelse der i Egen er der længe siden blevet talet. Hvad 12000 Pfaltzer, da samme Tid skulle gjøre ved Dysseldorf, veed man endikke.
Jyske Efterretninger, 1775-05-05
Fra det Brandenborgske den 25 April. Som man fra Berlin fornemmer, saa bliver denne Re Henze immer meer og meer anseelig formedelst de prægtiBygninger. Kongen har anviist en anseelig Summa til, og man har allerede begyndt at nedbryde gamle, huse i Leipziger Gaden og paa den Dænhofske Plads, og gen at opbygge nye, saa blive og Feldmarskal Keiths, nerallieutenant v. Winterfelds, og den, som Digter, ødelige Major v. Kleists, Statuer af Jtaliensk MarmorGugne, hvilke skal opstilles paa Wilhelms Pladsen, hvor i i allerede den store Feldmarskal, Greven af Schwerins Statue i Legems Størrelse staaer opstillet.
Jyske Efterretninger, 1775-05-05
Aalborg den 4 Maji. Under Dato 15 April, er ved Placat fra det Vestindisk Guineiske Rente= og General=Toldkammer blevet bekiendtgjort, at Hs. Kongel. Majestæt ved Resolution af 10, ejusd. forhen allernaadigst har behaget at befale, at herefter og indtil videre aldeles ingen fremmede fortinnede og smaa ufortinnede Blikplader, undtagen de store sorte Jernplader, i Rigerne Danmark og Norge, saavelsom Fyrsten dommene Slesvig og Holsteen maae indføres eller bruges, under Vahrenes Confiscation og anden Straf efter ToldRullen.
Jyske Efterretninger, 1775-05-05
Under samme Dato er ogsaa ved Placat fra Høibemældte Collegio blevet bekiendtgjort, at eftersom paa Bornholm findes adskillige Leer=Sorter, hvilke ere tienlige til Porcelain, Fayance, Steentøy, Sukkerformer &c., saa har Hs. Majestæt ved Resolution af 10, sidstafvigt allernaadigst befalet, at bemældte Leer-Sorter indtil videre ikke fra Bornholm til fremmede Stæder maae udføres, under Vahrenes Confiscation og anden Straf efter Told=Rullen.
Jyske Efterretninger, 1775-05-05
Ligeledes er og under forbemældte Dato ved Placat i det Tydske Sprog fra samme Collegio bekiendtgjort, at Hs. Kongel. Majestæt under 10. ejusd. allern, har behaget at resolvere, at til Opkomst og Befordring for den Rendsborgske Olmerdugs Fabriks Afsættelse, skal fremmede Olmerdugers Jndførsel i Hertugdommene Slesvig og Holsteen være forbuden, saa at, fra nu af og indtil videre, ingen fremmede Olmerduger i bemældte Hertugdomme, hverken paa de aarlige Markeder eller paa andre Tider maae falholdes eller sælges, under Vahrenes Confiscation, og at erlægge en med Vahrenes Værdie forholdsmæsig Mulct.
Jyske Efterretninger, 1775-05-05
Ved allernaadigst Rescript af 20 April 1775, har Hans Majestæt allernaadigst befalet, at udi samtlige Aalborg, Stifts Kiøbstæder ingen Pante=Skiøde= eller Kiøbe=Breve, maae fra nogen af sammes Jndvaanere til Læsning og Protocollation ved Retterne antages, førend det med Attest fra ethvert Stæds Overformynder og Øvrighed findes paategnet, at de Sælgende eller Pantsættende for alt, hvis de enten af Skatter, Kirkers, Fattiges, Skolers, Børne=Penge eller andre publiqve Midler, kunde være skyldige at tilsvare, have enten ved Betaling, eller anden Forsikkring, aflagt Rigtighed; hvilke foranførste Attester uden nogen Betaling af Vedkommende skal meddeeles.
Jyske Efterretninger, 1775-05-05
Fra det Kongelige Rentekammer er under 22. April. a. c. udstedt følgende Ordre: Paa det ved Revisionen herudi Kammeret kan haves Efterretning om, og desto bedre paaagtes den Ret, som Kongen efter Loven haver sig forbeholder til de Arve Midler, der ved Skifte=Jurisdictioner ne allerede ere udlagde, eller herefter udlægges til fraværende Arvinger, naar disse derom ey mælde sig udi 15 Aar, har man fundet fornødent at foranstalte : at Vedkommende udi deres for indeværende og følgende Aaringer aflæggende Regnskaber anføre og forklare alle Arve=Lodder, som udlægges fraværende Arvinger, der ey selv, eller ved Fuldmagt, derom mælde sig ved Skifterne, og det saa længe, indtil Arven enten i lovlig Tid til Vedkommende er betalt, eller den Kongelige Cassa, efter de foreskrevne 15 Aar, tilfalden, og anden Anstalt derom vorder føyet. m.v. Stuudiosus Ole Bay er allernaadigst beskikket til Sognepræst for Viisbye og Heltborg Meenigheder i Hassing Herred i Aalborg Stift; Ligeledes er 3die Lectie Hører ved den Latinske Skole i Randers, Lauriz Lassen, beskikket til Sognepræst for Falslev og og Kiærbye Meenigheder i Onsild Herred udi Aarhuus Stift, Saa skal og Capellanen i Gierlev, Hr. Timmerman, være kaldet til Sognepræst for Dalbyeneder, Raaebye og Sødring Meenigheder i Aarhuus Stift.
Jyske Efterretninger, 1775-05-05
Efter Forlydende skal der nu udi Ribe, Ringkiøbing, Holstebroe, Warde og Lemvig, være beskikkede Chirurgi, da hver faaer sit District af Landet, for der i samme tillige at practicere i Medicinen.
Jyske Efterretninger, 1775-05-05
Til Hielpe-Cassen.
Jyske Efterretninger, 1775-05-05
Den 3 huj. befandtes ved Cassens Aabning 1 Bancoseddel med Hosskrift: Fra en i Aarhuus Stift, som takker Gud for en lykke lig læget Been=Skade Desuden i løse Penge 1 Rdlr. 2 Mk. 2. Er 1 Rdl. 2 Mk. 2 s. For hvilke paa de Fattiges Vegne takkes. Dødsfald: Den 22 hujus i Worre Præstegaard Hr. Søren Ferslef, Sognepræst til Worre, Fisbek og Romlund Meenigheder, i Nørlyng Herred i Viborg Stift i hans Alders 83 Aar. Den 25, i Aarhuus Stift Sognepræsten til Dalbyeneder, Raabye og Sødring Meenigheder, Hr. Damianus Dahl, i sit 63 Aar. Hanblev kaldet til disse Meenigheder den 6. Octobr. 1742. og havde for nogle Aar siden i en føle Tid været Provst. Den 26, i Wiborg, Cathrine Dalsgaard 70 Aar gl. Den 27, her i Byen sal. Johan Arndts Enke, Ellen Nielsdotter Bruun, 70 Aar. Den 4. Skipper Niels Mortensen Wisborg af Nyekiøbing, 49 Aar.
Jyske Efterretninger, 1775-05-05
Bekiendtgiørelse. en nye og forbedrede Udgave af Doct. Wichmans Underviisning. for Jordemodre med dertilhørende Kobbere sælges paa Trykpapiir for 2 Mk. J Wiborg hos Amanuensis Hr. Friis. J Aarhuus hos Amanuensis Hr. Rasch. J Horsens hos Hr. Kattrup.
Jyske Efterretninger, 1775-05-05
J Odense hos Hr. Biering paa Adresse=Contoiret, saavelsom og her J Aalborg i Bogtrykkeriet.
Jyske Efterretninger, 1775-05-05
De, der ellers ville til Forhandling imodtage 50 Exemplarier af Gangen, kunne imod contant Betaling bekomme samme her paa Stedet paa Trykpapiir for 12 Rdlr.
Jyske Efterretninger, 1775-05-05
Jmellem Svenstrup og Kliims Præstegaard er den 29. April. b. a. tabt et Spanskrør med forgyldt udgraveret Tombaks Knap, og med messing Beslag paa Enden. Finderen vilde imod en Douceur af 2 Rdlr. levere den til Kiøbmand Sr. Kraft i Aalborg, eller i Kliims Præstegaard. F. M. Paa Kierbyegaards Gods i Haureballegaards Amt, Wester Liisberg Herred, Trige Sogn og Bye, ere den 6. Mart, sidst ved Døden afgaaen en Smede=Enke, navnlige Kirsten Nielsdatter; hendes Efterladenskaber ere strax, efter at Dødsfaldet blev anmældet, tagne under Forseigling, og paa 30te Dagen vurderede, samt derefter ved Auction gjorte i Penge; og en det af de her i Nærværelsen værende Arvinger angivet, at den Afdøde, foruden dem har efterladt sig en Svigerson, navnlig i Christopher Laursen, der, saavidt de vidste, var ved det Militair og opholdt sig i Randers; thi finder Skifteforvalteren, Anche Jørgen Secher til Kierbyegaard, fornødent, siden denne Christipher Laursen ei endnu ved Skiftet har mældt sig, i disse Tidende, (da Stervboet intet andet Proclama formaaer at bekoste) at indkalde ham til at møde ved Skiftet 6te Uges Dagen fra Dato den 1. Juni førstkommende, for der at iagttage sin lovlige Ret, da Skiftet, om det er mueligt, samme Dag sluttes, Credi= og Debitorer i dette Stervboe, om nogen af disse er til, ville og samme Tid indfinde sig. Kierbyegaard den 20 April. 1775. herved bekiendtgiøres, at Mandagen den 15. Maji førstkommende om Formiddagen Kl. 9 Slet bliver efter Hr. Thoma Holst i Thisted, som Commissionair, hans Begiering foretaget og holdet offentlig Auction paa Steenberg Strand, NørhageSogn her i Thyeland, over Capt. Jacob Stappenbech (in Østed i Schaane:), hans paa dito Sted sidst in Mart. indstrax dede Ladning, bestaaende af et Qvantum Bielker og Sparre saa og et temmeligt Qvantum gode og tildeels lange Bræde og nogle Tylter dito Planker, saavelsom circa 4 Læster Beg 36 Tønder Allun og 96 Stkr. Gulvfliser; samme Tid og Sta vorder og opraabt og bortsolgt Skibs=Vraget, samt tilhørende Takkelage, saavelsom gode nye Touge, Ankere, en Deel Sel Kiøkkentøy med andet meere, som paa Auctionsstedet og i Steenberg fremkommer og bortsælges. Liebhaberne ville altsaa bemældte Tid og Sted sig behagelig indfinde, da Conditione nærmere skal vorde bekiendtgjorte. Thisted den 19. April. 1775 R. Steensen.
Jyske Efterretninger, 1775-05-05
Her i Bogtrykkeriet ere følgende Bøger nedsendte for Christiania, at faae til Kiøbs:
Jyske Efterretninger, 1775-05-05
1. Ugentlige Afhandl. om adskillige nyttige og opbyggelige Tilfor Aar 1760. 1 Rd. 2. Samme for Aaret 1761. 1 Rbd. 3. Maanedlige Afhandl. til Forbedring i Huusholdingen 1 Rd. 4. Colds Tanker: 1) om Slægtningers Ret ved Testammen, 2) Vaersomhed i Land= og Huusforviisning; 3) det sukkede Creatur, 4) Talen 1 Rdl. 5. Hammonds Forsøg til en Afhandling og christelig Gavma. 3 Mk. 6. Beskrivelse over Hammer Bye 7. Tanker om Aarsagen til de Norske Jernverkers Tilstand i 8. Hammers Afhandling om Patatos 9. Barbeyraes Tale om Videnskabernes a. Nytte i Staten 12 10. Philodani Norvagi Tanker 11. Forsøg til Oprindelsen af det beneficerede Gods 12 12. Christiania Magazin 13. Liigtale over Joh. Kruse . 14. Militærisk Bibliothek . 2 Rd. 15. E. Youngs Natte Tanker første Nat 16. Efterretning om Rug Driks Nytte = = 17. Jubelprædikener for 1749. 2 Rbd.
Jyske Efterretninger, 1775-05-05
13. Bisk. Nannestads Tale ved Doct. Holmboes Jndsættelse sammes første Tale som Provst 19. Grams Journal af Reisebeskrivelser = = 3 20. Bisk. Nannestads Afskeedsskrivelse til Tronhiem 12 211. - Lucile, om Etudient infortune. 22. Anviisning til Omgang med Gud 23. Christi Lidelses Historie 24, Hammers Huusholdings Calender, 1 Rdlr. 1 Mk. 25. D. O. Smidts Heste Chr. 2 Mk. 3. 26. Menneskenes nødvendige og skiønsomme Eftertanke om Sa 27. Cupides Skrivelse til sin Mama 1 Mk. 8 kramenternes Misbrug 28. Sandheds Ord af en Patriot =
Jyske Efterretninger, 1775-05-12
Constantinopel den 3 April. Foruden de 5 Krigskibe, som allerede befinde sig her i Canalen, skal endnu i Dag 7 andre fra Arsenalet løbe udMan troer, at nogle af dem skal overbringe et Antal Trop der til Egypten, eftersom der paa nogen Tid har yttret sig nye Uroligheder, og Rebellerne skal have anrettet stor ForKirrelse. Saa venter man og fra Persianerne store Uroeligheder, og Georgianerne skal ogsaa have i Sinde at sæt se sig i Frihed.
Jyske Efterretninger, 1775-05-12
Madrid den 6. April. De sidste Efterretninger, som Hoffet har faaet fra de Afrikanske Kyster, mælde, at Mohrerne i 2 Divisioner ere i Allerede marscherede til de inderste Provincer i Riget.
Jyske Efterretninger, 1775-05-12
Palermo den 6. April. Her har tildraget sig noget, som fortiener at giøres bekiendt. J Begyndelsen af den sidste Faste=Uge fandt han, som har forpagtet allene at sælge Kiød, for got, paa eengang at sætte Kiødtaxten 6 Krentzer høiere op. Almuen, som herover blev ligesaa opbragt som forundret, beslutte& strax at afholde sig fra Kiødspise, og altsaa slet intet Kiød at kjøbe. Sælgeren, som frygtede for, at hans heei Kiød=Forraad vilde blive fordærvet for ham, tilbød sig i nu at afslaae de 6 Krentzer paa Prisen; men Folket vilde tehøre noget derom. Derpaa afslog han endnu 2 Kreutzer Ader den sædvanlige Priis, men Folket blev endnu tykøret. Endelig tog han sin Tilflugt til Øvrigheden, som efter hans Sen loed denne Nedsættelse af 8 Krentzer offentlig ved Trompetters Lyd bekiendtgiøre; men endog dette kunde in Et hielpe, allerhelst Almuen havde besluttet at tugte denne gierrige Kiødpranger. Folket blev ogsaa ved sit Forsæt, og da denne sidste Uge i Fasten forvandlede sig til den første, saa lærte denne egennyttige Kiødforpagter, til sin egen Skade, i Fremtiden ikke meer at giøre Forsøg paa ubilligen at berige sig paa Almuens Bekostning.
Jyske Efterretninger, 1775-05-12
Genua den 12 April. En fra Algier kommende Fransk Tartane har til Marseille medbragt den Efterretning, at i Egnen ved Oran skulde være forefalden en blodig Trefning imellem Algiererne og Maroccanerne om en Strækning Land. Man meener, at denne Uenighed er Aarsagen til, at Keiseren af Marocco søger at indgaae Freden med Spanien, saa der vil opkomme en nye Krig imellem disse tvende barbariske Magter.
Jyske Efterretninger, 1775-05-12
Neapolis den 14. April. Efter Kongel. befaling har i disse Dage den Kongel. Advocatus Fisci og Fiscalen i den anordnede Ret over Misbrugene begivet sig i Klosteret Monte Calvario, hvor de have igiennemsøgt Pater Generalens over det forjættede Lands Almisser Værelser, og fundet over 16000 Dukater, i rede Penge, 2 guld Lamper og en sterk med kostbare Juveler besat Biskops Hat, hvilke Penge og Kostbarheder Pa tren havde beholdt for sig selv, uden at understytte de hellige Stæder i Jerusalem med det ringeste deraf. Det er altsammen blevet seqvestreret, og bragt i AssistentshuusBanken til Kongens Disposition; og for at forebygge slige Bedragerier i Fremtiden, har Hs. Majestæt forbudet i sine Stater alle Samlinger for det forjættede Land, og dette skal herefter erholde sine Nødtørftigheder fra det Kongel. Skatkammer.
Jyske Efterretninger, 1775-05-12
Jblandt de mange Pillegrime, som i Anledning af Juvel=Aaret ankomme hertil fra Rom, for at besøge nogle Helligdomme i dette Kongerige, har man opdaget adskillige Tyve og Mordere, hvorfor Regieringen har et vaaget Øie paa disse Omstreifere.
Jyske Efterretninger, 1775-05-12
Basel den 14. April. En Ædelmand fra Walliserlandet er nyeligen bleven arresteret, og under en Bedækkelse bragt til Bern, efterdi han, som man meener, skal have ført en utilladelig Brevvexling med en Naboe=Magt.
Jyske Efterretninger, 1775-05-12
Fra Schweiz den 18 April. Her i Landet betiener man sig af følgende Middel imod Qvægsygen, hvilket Jndvaanerne, efter deres Tanker, altid har fundet tienligt: "Man tager Krud, saa meget som til et Flintskud behøves, ligesaa meget stødt Peber, dobbelt saa meget Svovelblomme og lige saa meget Kum min, kommer det i en halv Pot Viinædike, rører det ved om, og lader Qvæget slukke det paa een Gang ned. En Qvæget allerede sygt, saa igientager man dette Middel 4 Dage efter hinanden; er det endnu ikke sygt, saa har man ikke nødig at bruge det uden een Gang. For en Kalv er den halve Dosis nok: Men det er at mærke, at Qvæget ikke maae faae at æde 2 Timer før, ei heller 2 Timer efter London den 21. April.
Jyske Efterretninger, 1775-05-12
Generalstaternes Forbud, som er blevet bekiendtgjort: de Hollandske Tidender, og efter hvilket det er blevet Hollænderne formeent at drive Handling med de Brittiske Undersaatter i Amerika, er, saa lidet alvorligt og bestem det endog lyder, dog ikke, som man nu veed, blevet udvirket af vort Hof uden største Besværlighed, og man forsikkrer ogsaa, at det i ringeste Maade ikke har været Stater, nes Meening, at der fra deres Side skulde holdes derover med noget Eftertryk. Da det af alle Omstendigheder er klart, at man der, blot for ikke at afslaae Ansøgningen har ladet udgaae dette Forbud, men i det øvrige, om ikke at lade enhver Haandtering sit frie Løb, dog i det ringeste ikke vilde tage nogen Notice deraf, saa foranledigede det te, at der blev sendt en bevæbnet Schaluppe til Texel, for der at opvække Opmærksomhed, og at forskaffe Sagens Vigtighed meere Anseende. Da denne Schaluppe poste, rede sig i Texel, gjorde Hollænderne Capitainen denne Indvending, at hans Jnstructioner ikke vare bestemte nok at fattede, og at han gjorde vel, om han ved at undersøge det udgaaende Skibe, ikke var alt for nøie paaseende; thi det var aldeles ikke deres Hensigt at forbyde de Ting, der kunde være skadelige for Republikens Handling. - Der forsikkres ogsaa, at vort Hofs Hensigt derved ikke egentlig har været henrettet paa Hollændernes Handel, men man har allene gjort dette Skrit, for med desto meere Anstændighed at kunne anholde om det samme hos Hofferne i Paris og Madrid. Det første Hof har erklæret sig tved tydigt derpaa, og det andet har tydelig afslaaet Ansøgningen.
Jyske Efterretninger, 1775-05-12
Omstendighederne i Engeland ere nu virkeligen meget fritiske. Skibene seile til Boston, og Officererne med deres Regimenter gaae ogsaa derhen. Ministerium har besluttet at bruge Strenghed imod Colonierne, og med Sværdet at tvinge dem til Lydighed, hvortil de ved Parlaments Acter ikke kan tvinges. Inden kort Tid skal der være en Armee i Amerika paa 15 til 16000 Mand. Derimod ru 1ste Colonierne sig ogsaa, og over 30 Lemmer i Overhuuset og 160 i Underhuuset, tilligemed en stor Deel af Nationen, ere Amerikanernes Venner. Med det første vil man see General=Associationer i Engeland, hvilke alle vil le raadslaae om, hvorledes Fordærvelsen kan afvendes; og af denne General=Association spaaer man en Sammenkomst af den heele Nation.
Jyske Efterretninger, 1775-05-12
Man siger, at her er indløben Efterretning fra Jamaika, at Admiral Gayton, som paa denne Station har Commando, har udsendt 2 Fregatter til at krydse, og at bedække den Engelske Handel. Disse Fregatter træffede paa et Spansk Krigskib, som førte et Engelsk Skib med, hvilket det Spanske Skib havde optaget under den Forevending, at det drev forbuden Handel. Den Engelske Commodore forlangte Skibet udleveret, hvilket Spanierne negtede. Herpaa opkom en Søetrefning, hvori det Spanske Skib mistede alle sine Master. Det Engelske Skib blev taget fra Spaniern, og tilligemed den Spanske Officee- og nogle Søefolk bragte til Jamaika. Denne Efterre ning behøver endnu større Bekræftelse.
Jyske Efterretninger, 1775-05-12
Stokholm den 21. April J Gothenborg er den 13 hujus de 4 Skibe, som da Svenske Grønlandske Compagnie i Aar vil sende ud, blevne mynstrede. Besætningen paa disse Skibe udgiør 20 Mand, hvoraf den 4de Part er forskrevne Udlændere, og ere i øvrigt forsynede med 31 Chalupper, 250 Harpuner, og alt, hvad ellers dertil er fornødent, for med første gode Vind at løbe ud paa Hvalfiskfangst.
Jyske Efterretninger, 1775-05-12
Den 25 April. J Følge den Kongel. Dom af 7 bu jus have de 3 Personer, nemlig Fægersteen, Stenbek og Wall, formedelst det af dem imod det Kongel. Tal=Lotte rie forøvede Bedragerie, i Gaar maattet staae 2 Timer i Halsjernet, og skal de nu bortføres til 10 Aars Fæstning. Arbeide, nemlig den første til Marstrand; den anden i Schwedenborg, og den tredie til Landskrone.
Jyske Efterretninger, 1775-05-12
Fra Bøhmen den 22 April. De Keiserl. Kongel. Tropper, som, imedens Urolighederne varede, bleve forsterkede og forsynede med Kanoner, blive endnu staaende paa deres Poster, og tillade ikke, og Bønderne forsamle sig i Hobetal. De fleste af de til Fager tagne Oprørere blive igjen løsladte, men deres An rere holdes endnu fast, efterdi de ogsaa skal have begaa Tyverier og Mord.