JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1826-09-08
Creditorer i Boet efter Gandfaster Søren Jensen Sindings afdøde Ente Maren Andersdatter i Renge, indkaldes herved til inden 12 Ugers Forløb at anmelde og bevise deres Fordringer. Middelsom og Sønderlyng Herredsfogdene, Viborg, den 30te August 1826. Rod.
Berlingske Tidende, 1826-09-08
Følge allernaadigst Bevilling af 10de August d. A., som findes læst og protocolleret ved nedennævnte Herredersret den 15de August ved Langensee Birketing den 16de f. M. ved Holsteenshuus Birk den 19de August d. A., og ved den Kongelige Lands Over= og Hof= og Stadsret Dags Dato, bliver, sub poena præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, alle og enhver indkaldet, som paa Baronierne Lemgensøe og Holsteenshuus, maatte formene sig berettiget til noget Krav enten i Anledning af Hr. Kammerherre Baron Ditler, ren Holsteens dødelige Afgang, eller for Gods=Administrationen og det dermed i Forbindelse staaende, til hermed at fremkomme og sligt havende Krav for Undertegnede at beviisliggiøre inden Aar og Dags Forlød fra den sidste Bekiendtgiørelse at regne under præclutions Straf. Lunde, Scam og Schoubye Herreders=Contoir, den 4de Sætember 1826. M. Knutzen. 8veyte Velantnachuus. traet. des in Nr. 70 d. Z. inseritten ProclamsDard Proclam vom hentigen Tage sind Creditoren, Debitoren, Pland udSachinhaver, mie auch die undelaanten Erden des in Stralsund gebohrnen, in Copenhagen als Bürger, Commissioner und Grosserer geledten, im Konig dansen Sappeurcorps als Premierlieutenant gestandenen, zu Lügumeloster verstordenen Krigsraths und Zolicontrolleurs Johann Christian ven Ostenzut resp. Angade und Juriiliserung innerhalv zolf Wochen sub forna Entueet et comminationibus solitis aufgefordert. Ligneloster Birtvogter, den 12te August 1826. Bekmann.
Berlingske Tidende, 1826-09-08
Ved Proclama, som i Dag er læst i den Kongelige Lands Over 495 - 1826 a 27, samt Hof= og Stadsret, ere Alle og Enhver, som formene at have noget Krav paa afg. Jomfrue Elisabeth Andrea Carlsen (Datter af forlængst afdøde Urtekræmmer Andreas Carlsen) indkaldte med 12 Ugers Varsel til inden denne Tids Forløb at melde og beviisliggjøre saadant for undertegnede Skiftecommission. Ligeledes ere den Afdødes Arvinger indkaldte til inden den i Loven bestemte Tid, at melde og beviisliggjøre deres Arveret. Hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. den Kongelige Lands Over, samt Hof= og Stadsrets Skiftecommission i Kiøbenhavn, den 4de September 1826. Rothe, Rottbøll.
Berlingske Tidende, 1826-09-08
alle og Endeer, som maatte hare noget at fordre i Boet efter afdøde Gand i mand Jens Jensen af Sødring Bye i Gjerlev Herred, Randers Amt, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel at melde sig hos undertegnede Skifteforvalter. Mariager, den 31te August 1826. Schiets
Berlingske Tidende, 1826-09-08
Ved Proclama, som bliver læst i vedkommende Overret og Underret, ere Enhver, som maatte have noget at fordre i afgangne Skoemager Haus Schous og siden afdøde Enkes Else Kirstine Rasmusdatters Boe, med 12 Ugers Varsel indkaldede, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer, for mig, som Skifteforvalter. Hvilket, i Følge Placaten af 2den Juni 1819, herved bekiendtgiøres. Nyekiøbing paa Falster, den 4de September 1826. Nøller. De, som maatte bare Noget at fordre i efterfølgende Stander : 1) Efter Pottemager Johan Høyer, 2) - Markvogter Peder Hansen, 3) - Tømmersvend Peder Larsen Normana; 4) - Dagleier Hans Kortes Kone Anne Kirstine Hars datter, 5) efter Snedkersvend Jens Christian Schmidt, 6) - Væver Jens Rasmussens fore, Bitte Pedersdatter: - Dagleier Rasmus Nielsens Enke, Anne Kirstine, 3) - Kobbersmed Windings Enke, Anne Dorthea Kølle, bliver, ifølge Placaten af 26de October 1792, derved, med tolv Ugers Varsel, indkaldede, at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer for mig, som Skif forvalter. Nyekjøbing paa Falster, den 4de Septender 1826. Møller. Torsdagen den 29de Juni 1826. No. 39. han - Proprietair Frederik Tolstmp, som Værge for Anne Marie Tolstræ- og Niels Smanuel Leegaard. contra Tresskov befalet. - Stren Nielsen og Envold Bølvig. J den af Citanten i bemeldte Egenskab under 23de Juni 1825. udtagne Høiesterets=Stævning paaantes, til Underkiendelse og Forandring, en inden Viborg, Lands Overret den 17de Mai 1824 afsagt Dom i en Sag, angaaende 3400 Rbd. Sedler efter Søren Nielsens Panteobligation af 20de Juni 1816, samt EnevoldSølvigs formeentlige Pligt at tilsvare samme, som Kiøber af den pantsatte Eiendom m.v. Ved hvilken Dom er kjendt for Ret : at Herredstingsdommen bør ved Magt at stande og at Appellanten i Salarium til Enevold Bolvigs befalede Sagfører, Lands Overrets Procurator Møller, betaler 16 Rbd. Sølv; iøvrigt ophæves Processens Omkostninger for Overretten.
Berlingske Tidende, 1826-09-08
Ved den inden Hielmslev Giern Herredersret den 10de April 1823 afsagte Dou var saaledes kjendt for Ret : Gaardeler Søren Nielsen bør for Proprietair Frederik Tolstrup, i Egenskab som Værer for Anne Marie Tolstrup og Niels Emanuel Legaard, hans Tiltale, ligesom ogsaa denne for Contracitantens Enevold BolvigsTiltale i denne Sag fri et være. Processens Omkostninger saavel i Hoved som Juterventions-Contra Sogsmaalet ophæves. J Salarium tillægges Procurator Nielsen og Sagfører Warthow hver 15 Rbd. Sølv, som udredes af det Offentlige efter Øvrighedens Foranstaltning. Dom: Citanten, som hverken selv møder eller ved Fuldmægtig lader mede til bestemt Tid for Høiesteret, bør betale 80 Lod Sølv til vor Frelsers Kirke, førende det tillades ham med denne Sag at gaae i Rette; Og saafremt han ikke inden 3 Uger melder sig med Qvittering, at bemeldte 30 Lod Sølv ere betalte, ber har have tabt Sagen og ham ei tillades videre derpaa at tale ; Saa ber han og da betale til Justitskassen for mødig Trætte 200 Rbd. Sølv og endvidere til samme Kasse 5 Rbd. Sølv. Endelig betaler han til det Offentlige det Retsgebyhr og SkriverSalarium, som skulde have været erlagt, eller endnu erlægges, og Godtgiørelse for det stemplede Papiir, som skulde have været brugt eller endnu bruges, hvis Sagen ikke for Høiesteret havde været beneficeret. Hermed endtes Høiesterets 1ste ordinaire Session forAaret 1826. saasnaaaagaae.
Berlingske Tidende, 1826-09-08
Høiesterets første extraordinaire Session. Mandagen den 24de Juli 1826. No. 181. Medn. - Høiesterets Advocat Peter Salicard, efter Kongelig Befaling, contra Guldberg (for Sporon). - Tiltalte Skolelærer og Kirkesanger Mads Schouboe, Actor har ved Høiesterets=Stævning af 2den Juni 1826, til Stadfæstelse, Skiærrelse og yderligere Paakiendelse, paaalet en inden Viborg Stifts Landemode af Stiftamtmand Johan Franciscus Gottlied Schønheyder, Ridder af Dannebrogen og Biskop Blod, Commandeur af Dannebrogen, under 6te April f. A. afsagt Dom i en Sag, anlagt efter Justitiens Foranstaltning, mod Tiltalte, for upassende Adfærd m.v. Ved hvilken Dom er kiendt for Ret: Tiltalte, Kirkesanger og Skolelærer, Mads Schønboe bør i 6 Maaneder være suspenderet fra sit Embede. Saa bor han og betale samtlige af Actionen flydende Omkostninger, hvorunder Salair til Actor, Procurator Thorup med 5 Rbd. Sølv og til Defensor, Procurator Kjerulff med 4 Rbd. Sølv. Det Jdømte at udredes inden 3 Uger efter denne Doms lovlige Forkyndelse og det Øvrige at efterkommes ved Foranstaltning af vedkommende Øvrighed.
Berlingske Tidende, 1826-09-08
Ved den inden Salling Herreds Provsteret af Amtsprovst Albert Philip Breendahl og Cancellieraad, Bye- og Herredsfoged Philip Peter Rosenstand, den 17de August 1825 afsagte Dom var saaledes kiendt for Ret: Tiltalte, suspenderes Skolelærer og Kirkesanger Mads Schuboe bør endvidere være suspenderet i 6 skriver sex Maaneder fra 18de Januar 1826 af at regne. Saa bør han og udrede samtlige af Actionen lovlig flydende Omkostninger, saa og Salarium til Actor, Procurator Thorup 5 Rbd. Sølv, og til Defensor, Procurator Kjerulff 4 Rbd. Sølv. Det Jdømte at udredes inden 15 Dage efter denne Doms lovlige Forkyndelse og øvrigt at efterkommes under Adfærd efter Loven. Dom: Mads Schouboe bør for Actors Tiltale i denne Sag fri at være De ved Landemodets Dom bestemte Salarier udredes af det Offentlige. Dito Dato, No. 201. Redte. - Høiestæts Advocat, Peter Salleth, efter Kongelig Befaling, contra Guldberg (for Treschow. - Arrestanten Lars Rasmussen. Ved Høiesterets=Stævning, dateret 13de Juni 1826 har Actor, til Stadsæstelse, Skiærrelse og yderligere Paakiendelse, paaanlet en inden Grevskabet, Hardenberg Reventløv Birketings Extraret af Birkedommeren, Cancellieraad Bye- og Herredsfoged Carl Hartmann, den 17de Juni f. A. afsagt Dom i en Sag, anlagt af Justitien, mod Arrestanten, for begaaet Tyverie m.v. Ved hvilken Dom er kiendt for Ret: Arrestanten Lars Rasmussen bør henættes til Fæstningsarbeide i tre Aar og Tiltalte Ole Christensen i Fængsel paa Vand og Brød i 2 Sange 5 Dage med anordnet Mellemfrist, saa betale de og begge in solidum i Erstatning til Gaardmand Erich Jensen i Kartofte 6 Rbd., Sedler, samt udrede alle med denne Action forbundne Omkostninger, hvoriblandt Salarium til Defensor, Procurator Madsen 2 Rbd. Sølv. Arrest=Omkostningerne udreder Lars Rasmussen selv for sit Vedkommende. At efterkommes under Adfærd efter Loven. Dom: Birketingsdommen ber, forsaavidt paaanlet er, ved Magtsat, stande, dog saaledes, at Straffestedet bestemmes til Rasphuset. Dito Dito. Nr. 200. Medte. - Høiesterets Advocat Peter Salicat, efter Kongelig Befaling, contra Guldberg (for Sporon). - De Tiltalte, Arbeidsmand Ole Nielsen Brang, strup og Anne Marie Nielsdatter.
Berlingske Tidende, 1826-09-08
Ved Høiesterets=Stævning af 18de Juli 1826 har Actor, til Stadfæstelse og yderligere Paakiendelse, indanket en inden Lands Over= samt Hof= og Stadsretten under 20de Juni s. A. afsagt Dom i en Sag, anlagt af Justitien mod Arrestantinden, der tiltales for uhiemlet Besiddelse af stiaalne Koster. Ved hvilken Dom et kjendt for Ret: Arrestantinden Johanne Emilie Løv berg og Tiltalte Edie Mørck, Bogholder Augusts fraskilte Hustrue bør, den Førstnævnte at hensættes til Arbeide i Tugthuset hendes Livstid og den Sidstnævntstil Kiøbenhavns Politiekasse bøde 1 Rbdlr. Sølv. Saa bør og Arrestantinden og Tiltalte, hver for sit Vedkommende, udrede de af denne Action lovlig flydende Omkostninger. Den idømte Mulct at betales inden 15 Dage efter denne Doms lovlige Forkyndelse og det Øvrige at efterkommes under Adfærd efter Loven. Dom: Lands Over- samt Hof= og Stadsrettens Dom ber ved Magt at
Berlingske Tidende, 1826-09-11
Udenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1826-09-11
London, den 2den September. Morning-Chronicle siger : Hr. Cannings Besøg hos sin Ven Lord Granville i Paris er nu udsat, om ikke gandske opgivet, da vore nordlige Districters sørgelige Tilstand vil holde Hr. Canning tilbage i London, eller dens Omegn.
Berlingske Tidende, 1826-09-11
Den Kongl. Fregat Diamond, hvormed Sir Ch. Stuart den 9de f. M. afseilede fra Lissabon hertil, gaaer først til Acorerne, for den at afgive Regieringens Depescher med Hensyn til Forfatningens Jndførelse.
Berlingske Tidende, 1826-09-11
Som man erfarer, ere de til de paa Themsen liggende, til Grækenland bestemte, Dampskibe fornødne Kanoner allerede for mange Maaneder siden sendte forud, og lykkelig ankomne.
Berlingske Tidende, 1826-09-11
Allerede mange Maaneder før August 1825 overleverede de Græsk Deputerede, Dhrr. Orland og Luriotis, 10,000 P. St. til det forhenværende Parlamentsmedlem for Coventry, Hr. Ellice, for at lade bygge et Dampskib for Grækenland; dette kom i Stand, og blev kaldt Perseverance. J August Maaned f. A. traf de en Overeenskomst med Lord Cochrane, at han foruden ovennævnte skulde have endnu fem Dampskibe under sig som Admiral. Afslutningen skete ved Sir F. Burdett, Hr. Hobhouse og Hr. Ellice, som i dette Øiemed forpligtede sig for Lord Cochrane. De Deputerede skulde skaffe 150,000 P. St., og Skibene i en bestemt Tid, man troer to eller tre Maaneder, være færdige til at stikke i Søen. Dhrr. Ricardo, Contrahenter af det sidste Græske Laan, erholdt herpaa den Bestemmelse, at lægge hine tvende Summer, ialt 160,000 P. St., tilside til dette Øiemed. Men istedet for, saaledes som man før havde bestemt, at kjøbe Skibe, blev der beordret at bygge fem, hvortil Skibsbyggerne Brant & Comp. og nogle andre bleve antagne, og med Hensyn til Maskinerne blev der ved Dhrr. Ricardo contraheret med Hr. Galloway, (som i vore Tidender med Uvillie har fralagt sig den Beskyldning, at han havde leveret dem slette). Hvorledes nu Sagen har kunne staae saa længe hen, og hvorfor den endnu hviler, derom skulle alle Vedkommende i disse Dage aflægge Regnskab. Major Laing er vel ankommen til Tombuktu, men desværre ikke i god Stand, som det hed i den første Efterretning. Bag Tuat blev den Karavane, som han reiste med, angreben og adspredt af røveriske Arabere, han selv blev haardt saaret i Skulderen og hans Tjener dræbt. Det vil nu komme an paa, om han vil vende tilbage til Tripolis, eller udføre sit forehavende, at seile ned af Riger=Floden.
Berlingske Tidende, 1826-09-11
Vi have Mexikanske Tidender indtil den 17de Junii. Congressen i Jucatan havde som Grund til, at den var flyttet fra Merida til Cam peche, anført, at den havde været omgivet af Bayonetter og berøver Frihed i sine Raadslagninger. Sol siger at det er et tomt Foregivende, at alt er roligt i Jucatan og at blot Partiskhed ligger til Grund Det i Veracruz udkommende Blad, Mercuro, paastaaer, at Roden til disse Sammenspind er i Havana; imidlertid er det bekjendt, at dette Blad altid drømmer om royalistisk Jndflydelse.
Berlingske Tidende, 1826-09-11
Man skriver fra Rio Janeiro den 6te Juli, at Keiseren peremtorisk har afviist alle Forslag om at erklære Banda oriental for uafhængig. Smuglerne ved Dower sees nu i temmelig talrige, regelmæssig besoldede Bander.
Berlingske Tidende, 1826-09-11
Jfølge Beretninger fra Sierra Leona indtil 24de Juni, havde flere vigtige Nationer inde i Landet forlangt vor Mægling i deres Krige, under Betingelse af at ophæve Slavehandelen. Denne skjændige Handel blev endnu bestandig ført paa Kysterne, hvor der ogsaa nylig havde indfundet sig en Mængde hjemsløse Skibe, det vil sige, Sørøvere.
Berlingske Tidende, 1826-09-11
Paris, den 31te August. Man meddeler fra Corfu den 1ste August en temmelig underlig Skrivelse fra Jbrahim Pascha fra Modon den 26de Juni til Gjorgios, Mauromichalis, hvori han vilde forlede denne og hans Folk, Mainotterne, til Underkastelse under Porten, eller med andre Ord, til Forræderie imod Lands=Friheden (thi Maina har aldrig været underkastet). Alle Efterretninger stemme overeens deri, at Mainotterne med en Slags List havde lokket ham ind i Indgangen til deres Bjerge, at Fægtningerne foran Armyro samt ved Kystrias, hvor han lod lande, havde kostet ham i det mindste 900 til 1000 Mand, og at overhovedet Moreoterne siden efter ved en Mængde smaa Angreb stedse meere og mere ødelagde hans Tropper.
Berlingske Tidende, 1826-09-11
General-Conseilet for Neder=Loire har i sine sidste Forsamlinger andraget om, at Ungdommens Opdragelse maa blive betroet Jesuiterne.
Berlingske Tidende, 1826-09-11
Fra Laval skriver man, at General=Conseilet i Majenne har, under Præsidenten Hr. Marquis af Bailli, eenstemmig voreret til, at Ungdommens Opdragelse maatte blive overdraget Jesuiterne, tilligemed Universitetet og ethvert andet Jnstitut, som beskjæftiger sig med Underviisningen.
Berlingske Tidende, 1826-09-11
J den Franske Curreer hedder det: "Hr. Esmangart, Præsecover Neder=Rhin, standsede paa en Reise, han for kort siden foretog sig gjennem sin Provinds, i et Sogn, hvor en stor Bygning, som syntes bestemt til et offentligt Establissement var ham paafaldende. Paa hans Spørgsmaal, hvem det tilhørte, erholdt han intet anden Svar, end : Klosteret. Forhauset over i sin Provinds at finde et religiøst Establissement, hvorom han ikke havde Kundskab, vilde Præfecten personlig overtyde sig derom, og bankede paa Døren, som blev aabnet af en Kloster=Broder. Han gav sig tilkjende, og spurgte, at hvilken Orden denne Bygning blev beboet, Vi ere, svarede Broderen, Liguorianer. Hvorlænge have De været i Frankrig? Siden 1815. Kan jeg faae Deres Forstander i Tale, Han er i Wien: derfra har han sendt os hertil, og derfra modtage vi hans Befalinger. Meget bestyrtet, som man siger, over denne Opdagelse, aflagde Præfecten Ministeren sin Beretning derover. Man forsikrer endog, at hans, for nogle Uger siden til Paris foretagne Reise ikke har været Liguarianer-Establissementet uvedkommende, og at han har villet indhente Ministeriets Mening desangaaende."Hr. Salmon, hvem den udenlandske Porteseuille i Madrid interie mistisk er bleven overdraget, førte samme tilligemed Finants Ministeriet paa den Tid, Revolutionen udbrod paa Isla de Leon, beholdt ogsaa begge Embeder under Cortes, og har siden tjent alle Partier.
Berlingske Tidende, 1826-09-11
Den Græske Commission har ladet trykke to Breve, som vare sendte den og Hr. Eynard fra den Græske Regjering i Nauplion under 14de Junii.
Berlingske Tidende, 1826-09-11
Den Egyptiske General Marg af Livron er den 24de indtruffen til Marseille herfra.
Berlingske Tidende, 1826-09-11
En telegraphisk Depesche meddeler den Efterretning, at Vice-Admiral Baron Duperre den 29de d. M. er ankommen fra Vestindien til Brest med Fregatterne Amphitritte, Amazone, Flore, Rymphe, Clarinde, Circe og to Golet Brigger.
Berlingske Tidende, 1826-09-11
Den 1ste September. Jgaar blev der under mange Høitide, ligheder paa Chaillot Høiene lagt Grundstenen til en Caserne, som skal føre Navn af Trocadero. Denne Plads var under Bonaparte, bestemt til et Pallads for Kongen af Rom. Officererne paa en K. Spansk Brig Guadiana, der kastede Anker ved Bayonne, vare i saadan Pengemangel, at de ikke kunde indløse Breve, som ankom med Posten fra deres Familier, og Post-Directeuren maatte bevæge deres Nations Consul til at hjelpe dem. Office, rerne fik kuns Matroskost ombord. For at give et Begreb om, hvad Lord Cochrane vilde være istand til at udrette med en Escadre af Dampskibe, siger et Brev fra London, erindre man sig kuns, hvad et eneste Dampskib, Diana, for forTid siden udførte i Rangoon i Jndien. Birmanerne havde forsamlet en Escadre af 100 Kanoneer=Schaluper ; enhver Schalup var 80 til 9 Fod lang og 7 Fod bred, havde 52 Roerkarle og 152 Soldater, Denne Escadre var altsaa besat med 15,200 Mand og tilbagelagde og Mile i Timen. Diana mandeuvrerede med saadan Kraft, at den kort Tid adspredte den hele Escadre, tog 32 Schaluper, borede en stor Deel i Sænk og slog de øvrige paa Flugten. Den 2den September. Den for flere Aar siden meddeelte og Opdagelse af den K. Svenske Consul i Barbariet, Hr. Gradeng af i Hemss, at Bomolie, naar den drikkes i stor Mængde, er god imod i Pesten, bliver nu bekræftet fra Vestindien med Hensyn til den gule og Feber og Cholera mordus.
Berlingske Tidende, 1826-09-11
Madrid, den 18de August. Det saalænge forventede store Raad er endelig holdt; men de fremmede Gesandter vare ikke tilstede derved. Følgende var, som man siger, Resultatet deraf: Finantsministeren erklærede, at Paalæggene i ikke bleve betalte, og at man ikke kunde inddrive dem med Magt, fordi Landmanden var bragt til den yderste Elendighed; derfor kunde manikke tænke paa at sende Tropper til Portugal, da Regjeringen ikke i havde een Maravedi til sin Disposition. Krigsministeren berettede, se at Armeen var langt fra ikke saa talrig, som man troede, da den ag største Deel af Regimenterne havde Cadres, som Mangelen i Skatkammeret ikke tillod at udfylde; og havde man endog en disponibet Armee, saa kunde man dog ikke gjøre Regning paa Troskab af Soldater, som hverken erholdt Klæder eller Sold. Søministeren erklærede, at tre Fjerdedele af Skibene raadnede paa Hverfterne og i Havnene, da man manglede Seil og Tougværk.
Berlingske Tidende, 1826-09-11
Den 22de August. Hoftidenden indeholder følgende til Søministeren Hr. Salazar stillede K. Decret af 18de d. M.: "Da jeg har fundet for godt at bevilge den af Hertugen af Jnfantado ansøgte De mission fra hans Post som første Statssecretair, i hvilken han har tjent mig med Jver og til min meget store Tilfredshed, saa udnævner jeg midlertidig i hans Sted Titulair=Statsraad D. Man. Gonzale, Salmon.
Berlingske Tidende, 1826-09-11
Hertugen af Jnfantado har ansøgt Kongen om Tilladelse til at maatte reise til sine Godser: Andre paastaae, at han vil reise til Jtalien. Jgaar afreiste den hele K. Familie til S. Jldefonso. J nogle Dage har alt været i Bevægelse til dette K. Sæde. Den Franske GeneralJoucques er ogsaa ved denne Leilighed bestandig om Kongen. De to Ministre, som ledsage Kongen til la Grania, ere Dhrr. Salmon og Calomarde.
Berlingske Tidende, 1826-09-11
Curecervexlingen er vedvarende meget stærk, og den 18de blev der fra det udenlandske Departement affærdiget fire efter hinanden, Hoftidenden modsiger den Efterretning, at de K. Frivillige ere satte under General=Politie=Intendanten Hr. Recacho; denne har heller ikke udstædt nogen Proclamation til dem, og dette Corps staaer endnu under Generallieutenant Carvajal. Nogle Breve fra Galicien tale om Jndfald i denne Provinds af slygtede Spaniere, og stadfæste tillige Efterretningen om, at største Delen af det 3die Dragon-Regiment, som cantonnerede paa den Portugisiske Grændse, er deserteret. Derimod tile, ifølge Breve fra Estramadura, de Portugisiske Desertører hobeviis til, for at erholde Pas, og vende tilbage til Portugal, førend den ved Amnesti=Decretet bevilgede Frist er udløben.
Berlingske Tidende, 1826-09-11
General-Capitainen af Leon vovede ikke at paatage sig at svare de Portugisiske Embedsmænd paa Tilbagefordringen af de Portugisiske Desertørers Eqviperingsstykker, Vaaben og Heste, men har rapporteret det til Krigsministeren. Denne sammenkaldte et Ministerraad, som efter lang Overveielse sendte Sagens Afgjørelse til Hs. Majestæt, men som endnu ikke havde bestemt noget desangaaende.
Berlingske Tidende, 1826-09-11
Lissabon, den 20de August. De af vore Landsmænd, som vare i Udlandet, vende nu efterhaanden tilbage til Fædrelandet. Ogsaa adskillige forviste Spaniere, et som vare flygtede til England, ere ankomne hertil, hvor de haabe, under Lovenes Beskyttelse i et mildere Clima, som ligner deres Fædrenelands, at finde nogen Erstatning for udstandne Lidelser. Den samme er Tilfældet med næsten alle de Spaniere, som vare flygtede til Gibraltar, Tanger og den Afrikanske Kyst, da mange af dem begive sig til Olhao og Faro i Algarve.
Berlingske Tidende, 1826-09-11
Marseille, den 24de August. Skipper Lars Svedmann, førende den Svenske Brig Charlotte, som den 7de Juni afseilede fra Alexandrien, berettede her, at han den 10de August traf paa en Afdeling af som Goeletter, og bemærkede da han maatte gaae ombord, for at vise sine Papirer, at de vare bemandede med Tyrkisk klædte Folk, som havde spurgt ham, om han ingen Romerske, Spanske eller andre Skibe havde seet, og efter Besvarelsen af disse Spørgsmaale ladet ham fare. Hvo der faaer Vind høster Storm, siger et gammelt Ordsprog, kuns Skade, at denne just ikke træffer den, der har fremkaldt den. For tre Aar siden bygte man her Krigskibe for Deien af Algier, siden bygte man og bygger endnu andre for Paschaen af Egypten, og alle disse skjønne Speculationer falde ud til Skade for vor Handel. J flere end tyve Aar blev vor Kysthandel med Spanien, Neapel, Livorno og Riviera ved Genua dreven uden Hindring, og blev i fuld Gang; men nu har det behaget Deien af Algier at ville det anderle, des. Ved Messen i Beaucaire erholdt man Efterretning om, at Barbareskerne vare sete i Farvandene ved den Lyonske Havbugt.