JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1773-08-13
Skifte=Lysninger. Skifte-Forvalteren i Christiansund, lader herved bekiendtgiøre: at Fallit-Boerne efter afdøde Anna Catharina Mechlenborg Kaasbøls og Anna Elisabeth Myhlenphorts optages under Slutning den 27de Augusti førstkommende udi mit iboende Huus her i Byen; til hvilken Tiid enhver, som maatte have noget hertil at anmelde, dermed behagentlig ville indfinde sig. Christiansund den 31te Julii 1773. J. K. Christie.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1773-08-13
Proclama. Ove Schielderup von Hadeln, Hans Kongel. Majestæts bestaltet, CancellieRaad og Sorenskriver i Fosens Fogderie.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1773-08-13
Giør vitterligt: at da Hans Kongel. Majestæt ved allernaadigst Rescript af 25de Junii sidstleden haver befalet mig, at tage forrige Foget. Hr. Cammer=Raad Niels Colstrups gandske Boe under lovlig Skifte=Behandling, og naar Hans Majestæts derpaa hæftende Fordringer, forud ere betalte, at tildeele saavel alle og enhver af Cammer=Raadens øvrige Creditorer, hvad de retmæssig kan have at kræve, som og hans Børn deres tilkommende Arv efter deres Moder, uden at den af ham forhen erhvervede Bevilling at sidde i uskiftet Boe derudi skal være hinderlig, saa bliver ved dette Proclama indkaldede alle forbemeldte Hr. Cammer Raad Colstrups Debi= og Creditorer, tilligemed alle andre, som noget udi dette Skifte kan have at forestille, paastaae eller indgive, at møde hos mig paa Gaarden Brechstad i Ørelands Tinglaug inden den i Loven forskrevne Tiid, Debitorene med Betaling for hvad de ere skyldige og Creditorene at indkomme med deres Fordringer saaledes legitimerede, som Lov byder, saa og alle andre Vedkommende, at medtage, hvad de til deres Tarv anseer fornødent, da enhver som møder, skal nyde hvad Ræt er efter Boets Omstændigheder, men de udeblivende maae tilskrive sig selv Aarsagen om de tager Skade. Brechstad, den 10de Julii 1773. O. S. v. Hadeln.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1773-08-13
Til Kiøbs. Gaarden Tømmervig i Hitterens Præstegiæld og Tinglaug beliggende, der skylder med Byxel og Landskyld 1 Øre 12 Markl., og beboes af 2de Opsiddere, og haver følgende Herligheder, nemlig: Sang og Bygnings=Tømmer; et fortræffeligt Qværne-Fald, Dyrmark og Østers Grund, er underhaanden tilkiøbs at bekomme, og hvorom Liebhaberne vilde behage, at adressere sig, enten til Eyeren Jomfr. Jngeborre Maria Parelii eller Hr. Cancellie=Raad von Hadeln.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1773-08-13
Den, som har Lyst til at Kiøbe eller Leye min eiende Gaard, beliggende i Kramboe-Gaaden, imellem Sr. Johan Lemmichs og Enken Madame Sal. Lars Grøns Gaarder, kan anmelde sig hos mig Matthias Schive, for at accordere derom.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1773-08-13
Gaarden Næss udi Jnderøens Præstegield og Tinglav, skyldende med Bøxel og Herlighed 1 Spand, hvorpaa foruden smaae Fæe holdes 6 a 8 Melke-Kiør og 2de Hester, samt er en Kornvis Gaard, er underhaanden at faae til Kiøbs. Foruden andre Beqvemmeligheder. og Nærings=Veye, da Gaarden ligger nær ved Søen og Strømmen, hvor idelig Passage falder baade til Lands og Vands, er under samme Gaard 8 Huusmands Pladser, og et Kongelig privilegeret Giestgiverie, som er, ligesaa og meere beleylig for en Borger til anden Kiøbmands-Handling, end, paa Werdalsøren. Hvad meere ved Gaarden følger, saasom: foruforuden Gaards-Huusene, ligesaa GiestegiverVaaningerne, hvori er 3de Jern Kakelovner, med behørige Udhuuser og Nøst, en Qvantitet Tømmer og Vinduer til flere Bygninger etc., faaes god Underretning om, ligesom hos andre paa Stædet, saa i sær hos undertegnede Eyer; med han efter anstundende Michaelis Tiid om Kiøbet accorderes, enten i Tronhiem eller paa Jnderøens Præstegaard; Jmidlertid ville Liebhaberne forhøre og betænke sig om Haadlingen, Tronhiem den 5 Aug. 1773. Lorenz Schnitler.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1773-08-13
Hos J. G. Funsstuck, som logerer i Tarraldsgaards Veiten, i Granne-Gaarden kaldet, ere at bekomme Bøger i adskillige Sprog og Videnskaber, saasom: Danske, saavel indbundne, som uindbundne, Tydske, Franske, Engelske, Latinske, mest Skole=Bøger; Jtalienske, Græske og Chraiske etc. alle indbundne. Ligeledes bekiendtgiøres til Liebhabernes Efterretning, at hvem som har Lyst at lade informere deres Børn i det Tydske Sprog, tilligemed at lade dem lære Regning og Skrivning, da at accorderes med mig derom, og agter jeg at blive her i Tronhiem endnu i nogen Tiid. J. G. Funffstuck.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1773-08-13
Hos Kiøbmand Hr. Just Hansen faaes til Kiøbs: Zitroner og Pomerantzer; Hollandsk heele Gryn, middel og fine dito, Hollandsk graae Erter, diverse sorter Theer, grøn Sæbe i Fierdinger og Ottinger, og mange adskillige andre Sortementer Kiøbmands=Vahrer, for billigste Priser muligt.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1773-08-13
Bortkomne Sager. Jmellem Kystad-Broen og Tronhiem er sin Eyere Hr. General=Major og Stiftsbefalingsmand von der Osten frakommen, en brun Skielpadde Snusdaase fiirkantet med Guld og Perlemoer paa Laaget og neden under indlagt. Hvo samme kand tilbage levere, loves en god Douceur.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1773-08-13
Bøger.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1773-08-13
Fra Pressen i Tronhiem er udkommet: Et Juridisk Collegium for saavidt Danske og Norske Lovs 11te og 5te Bog betreffer, geleydet med de til denne Tiid udkomne Kongel. Forordninger og Rescripter, bestaaende af 4 Parter. Pars 1 ma indeholder 7 Capit. Cap. 1) om Sagsøgeren og Sagvolderen. 2) Om Procuratores, 3) Om Hiemmel. 4) Om Dommere. 5) Om Dommeres Assistenter. 6) Om Skrivere, 7) Om Værne-Ting. Pars2da Cap. 1) om Stevnemaal. 2) Om Arrest. 3) Om Exceptioner, 4) Om Beviser i Rettergang, samt Dom. 5) Om Appel. 6) Om Exsecution. Pars 300 Cap. 1) Om Jagten, 2) Om Fiskerie, 3) Om Bergværker, deres Optagelse og Rydning, 4) Om Occupatio; Hertil hører: (a) om Hitte Gods, (b) Vrag, (c) om occupatio Rerum hostilium. 5) Om Accession, 6) De modo acqvirendiCivili, (a) om Hævd, (b) om Arv. 7) Om Testamenter; Gave og Bebrevelse, 8) OmSkifte og Deeling. 9) Om Skifte=Forvalter nes Pligter. 10) Om Traditione. Pars 4te Cap. 1) om Contracter, 2) Om Vexel=Contract, 3) Om Gave, hvorunder handles om Laan, 4) Om Leye. 5) Om betroet Gods. 6) Om Pant, Bodmerie og Biil-Breve. 7) Om Borgen og Forløvte, sælges nu i Tronhiem paa Adresse=Contoiret, i Kiøbenhavn paa Expeditions-Contoiret og i Christiania hos Sr. Schwach, for 3 Ort Exemplaret.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1773-08-13
En fuldstændig Historisk Efterretning om de Medfarendes Skiæbne, som vare paa Skibet Jomfrue Christina fra Tronhiem i Aaret, 1769. og bleve opbragte af Algiererne, samt gjorte til Fanger, indtil deres Hiemkomst derfra i Aaret 1772. Hvortil er føyet et Anhang om Algiers Beliggenhed, dens Jndvaanere og videre Beskaffenhed, sammenskreven af een at de Fangne, imedens han var der; er nu bleven færdig fra Pressen, 80 Sider i 8vo, og faaes tilkiøbs i Bogtrykkeriet i Tronhiem, uindbunden for 10 s. og hæftet 12 s. Stykket. Einer Tamperskield, et Norsk Sørge=Spil i 5 Optog ved Hr. Johan Nordahl Brun, er tilkiøbs at bekomme hos Kiøbmand Sr. Søren Røst i Tronhiem for 1 Ort 8 Skilling, Exemplaret.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1773-08-20
Fortællinger. en nordisk Konge, hvis Munterhed udgjorde hans Hoved-Carakteer, spurgte engang en Engelsk Gesandt, om han og kunde holde en Tale til Folket, naar han skulde hænges eller halshugges, Ministeren var strax færdig med Svar, og sagde: Han havde altid sin Tale i Beredskab, og sine hvide Handsker i Lommen. Jeg gad nok høre eder, svarede Monarken. Gesandten, efter at han strax havde sadt sig i den rette Stilling talte saaledes: "J see mig, mine Herrer, i det Oyeblik da jeg skal miste mit Liv, jeg beklager det ikke, men jeg seer med Græmmelse, at de, som man ikke skulde kiende uden af Menneskeligheds og Goddædigheds Prøver, bivaane med Fornøyelse et grusomt Sørgespil, hvortil de have givet befaling. Disse tragiske Optrin skikke sig for den forhærdede Pøbel; men dydige og empfindtlige Hierter skulde skamme sig. ved, med kolt Blod at anhøre." Ey det er nok, Hr. Gesandt, sagde Kongen, som saae, at Jndholdet af den gandske Tale ikke gik ud paa andet, end at bebreyde ham en Nysgierrighed, som forundrede ham. Omine Venner, der er ingen Venner meer til. Den Philosoph, som sagde dette, saae paa det, som skeer i de store Stæder, hvor man seer sielden Kierlighed og Venskab at viise sig i en høy Grad, eftersom enhver, alt for meget adspredt ved sine Forretninger og Fornøyelser, røres kun lidt af det, som skeer omkring ham. Jk disse store Theater ædelmodige Hier ke desmindre finder man dog paa ter, der ere opofrede til det ømmeste R mistede. Venskab. - Hr. S.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1773-08-20
en Ven, som ved sin Død ikke efterlod sig uden Gield, og to uopdragne Børn. Vennen, som overlevede han indskrænkede sin Huusholdning, skaffede Hæste og Vogne af, og leyede sig et Huus i Forstaden. Som han var en Parlaments-Lem, gik han nu til Fods med en eneste Tiener til sine Embeds=Forretninger. J Førstningen beskyldte man ham for, at han gjorde det af Gieragtighed, og at han ikke vidste at leve, og saadant meere, som Bagtalelse frembragte. Endelig efter to Aarlød Hr. Ssig seeigien i den store Verden. Han havde imidlertid sparet sammen en Sum af 20,000 Liv., hvilke han anvendte til Nytte for hans Vens Børn. Det er Skade, at vi ikke vide tilvisse denne Mands Navn, som har gjort Venskab saa megen Ære.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1773-08-20
J Aaret 1662. var i Paris en lang og grun Hungers=Nød. En Sommer=Aften, da Parlaments Raaden Hr. von Salo vilde gaae hiem fra en Spadser=Gang med en eneste Betient hos sig, kom en Mand. imod ham, satte ham en Pistol paa Brystet, og fordrede hans Børs; men med Skieben, og som et Menneske, der ikke har meget øvet i det Haandverk, som han her drev. J kommer til den urette sagde Hr. von Salotil ham, jeg skal ikke giøre eder riig, thi jeg har ikkun 3 Pistoler hos mig, som jeg gierne vil give eder. Manden tog imod dem og gik bort, uden at kræve noget videre. Gaae dog efter denne Mand langt fra, sagde Hr. von Sal til sin Betient, og giv Agt, hvor han gaaer hen. Betienten gjorde som hans Herre befalede ham, fulgte efter Røveren igiennem nogle ringe Gader, og saae ham omsider gaae indtil en Bager, hvor han kiøbte et Brød paa 7 a 8 Pund, og byttede en af Pistolerne. Ti eller 12 Huuse derfra gik han ind i et Huus, steeg fire Trapper i Veyret, hvor han boede, og hvor der intet andet Lys var end det Maanen gav. Her Lastede han Brodet paa et Bord, og sagde grædende til sin Kone og sine Børn Der æder; det Brød kommer mig dyrt at staae, æder Jer mæt og qvæler mig ikke meere, som J hidindtil have gjort; jeg bliver en af Dagene ophængt, og Jer Skyld der. Hans Kone gred, og søgte at tilfredsstille ham, saa godt hun kunde, tog Brødet, og gade stre fattige Børn deraf, som var næsten døde af Sult. Da Lakeyen havde seet og hørt alt, hvad han behøvede at vide, steeg han ligesaa sagte ned igien, som han var stegen op, og fortalte sin Herre alting, troeligt. Har du taget Merke paa, sagde Hr. von Salo, hvor Manden boer, og kan du føre mig til ham i Morgen tilig? Ja, min Herre, svarede han, han er i den og den Gade.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1773-08-20
Den følgende Dag lod Hr. von Salosig føre derhen af sin Lakey, allerede Klokken 5 om Morgenen, og fandt et par Piger for Huuset, som feyede Gaden. Kan J sige mig, spurgte han dem, hvad for en Mand der boer i det Huus, som Betienten viiste paa oppe i det fierde Stokbært, Det er min Herre, svarede en af Pigerne.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1773-08-20
en Skoemager, en meget ærlig og tienstfærdig Mand, men som har en stærk Familie, og er derhos saa fattig, at man ikke kan være det meere. Den anden Pige sagde det samme; Hr. von Salo steg derpaa op til Manden og bankede paa Dørren; den an me Skoemager foer i en Hast udat Sengen, tog et par gamle forrebne Boxer paa, lukkede Dørren op, og kiendte strax den, som han i Gaar havde bestiaalet; Det behøves ikke at sige, hvor meget han forskrækkedes, han faldt ned for hans Fødder bad om Forladelse, og at han ikke vilde bringe ham i Ulykke. Giør Jer ingen Bekymring, sagde Hr. von Sald, jeg kommer ikke i den Hensigt, J driver et farligt Haandværk, blev han ved og J vil inden tort Tiid styrte Jer i Fordervelse, dersom J fortsætter det, uden at nogen tør lægge sig derimellem. Jeg veed J er Skoemager: Her har 30 Pistoler, de skienker jeg Jer, kiøber Klæder derfor og fortiener ved Arbeydet, hvad J behøver for Jer og Hvor herlig, hvor Jeres Børn. ædelmodig er denne Gierning, hvor rørende er den tillige.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1773-08-20
11 Søndag efter Trinitatis prædiker formodentlig: Høymesse. Aftensang. Dom K. Mr. Buchardt. Hr. Angell. Frue=K. Hr. Provst Hagerup. Hr. Wittrup. Hospitalet. Hr. Provst Welding.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1773-08-20
Dødsfald. Madame Welding, Provst og Sognepræst til Jnderøens Præstegield Hr. C. WellingsKiæreste, død her i Byen paa Barselseng.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1773-08-20
Skipper Hans Ulrich Storch død i Christiansund. Madame Pareli, Sr. Steen Pareli Kiæreste, død her i Byen.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1773-08-20
Udpasserede. Hr. Provsten Schniter med Jomfrue Datter Syndenfiælds. Messes. Collettene og Dvæbye til Røraas og videre derfra til Christiania.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1773-08-20
Ankomne Skibe. Skipper G. How fra Amsterdam med Støkgods. S. F. Thode fra Memel med Ruug. P. Greve fra Pillau med Kornvahre. J. Gælles fra Jrland med Baglast. D. Brun fra Dantzig med Ruug, Hvede og Støkgods. H. U. Storchs forhen førende Skib fra Bordenux med Viin og Brændeviin.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1773-08-20
Udgaaende Skibe.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1773-08-20
Skipper A. Kathenkamp til Hamborg med Kaaber, Fisk og Tran. H. Nielson til Christiansund med Baglast. E. Smidt til Jrland med Bord. H. Sundberg til Christiansund og siden til Amsterdam med Kaaber og Fisk.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1773-08-20
Proclama. Da demitteret Sergeant Ole Bromstads Hustroe Jngeborg Pedersdatter af Schougnenfor nyelig er død, og Boet taget under lovlig Behandling; Saa indkaldes Debi- og Creditorer at indfinde sig hos mig paa Gaarden Over-Eggen i Schougnen inden den Tiid Loven foreskriver. Exam. Sigim. Resch.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1773-08-20
Til Kiøbs. Hvor en stoer brannet Jrsk Oxe i 5te Aar gammel, og en meget stoer rød Jrsk Koe, som nu er gaaende med den 3die Kalv og skal bære strax efter Juul, er tilkiøbs at bekomme, anvises fra Adresse-Contoiret.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1773-08-20
Gaarden Næss udi Jndersens Præstegield og Tinglav, skyldende med Bøyel og Herlighed 1 Spand, hvorpaa foruden smaae Fæe holdes Gra 8 Melke-Kiør og 2de Hester, samt er en Kunis Gaard, er underhaanden at faae til Kiøbs. Foruden andre Beqvemmeligheder og Nærings-Veye, da Gaarden ligger nær ved Søen og Strømmen, hvor idelig Passage falder baade til Lands og Vands, er under samme Gaard 8 Huusmands-Pladser, og et Kongelig privilegeret Giestgiverie, som er, ligesaa og meere beleylig for en Borger til anden Kiøbmands-Handling, end, paa Werdalsøren. Hvad meere ved Gaarden følger, saasom foruden Gaards Huusene, ligesaa GiestegiverVaaningerne, hvori er 3de Jern Kakkelovner, med behørige Udhuuser og Nøst, en Qvantitet Tømmer og Vinduer til flere Bygninger etc., faaes god Underretning om, ligesom hos andre paa Stædet, saa i sær hos undertegnede Eyer; med ham efter anstundende Michaelis Tiid om Kiøbet accorderes, enten i Tronhiem æller paa Jnderøens Præstegaard; Jmidlertid ville Liebhaberne forhøre og betænke sig om Handlingen. Tronhiem den 5 Aug. 1773. Lorentz Schuitler.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1773-08-20
Madame Sal. Schlippenbachs Gaard og Grund med tilhørende Have=Plads, er underhaanden tilkiøbs at bekomme.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1773-08-20
Auctioner. Gives hermed tilkiende, at Auctionen efter afgangne Cammer=Raad Hoff, begyndes den 23de Augusti i Stervboe-Gaarden. Sr. Størcher Brønnelsens Vaaneegaard og Grund, bliver den 24de Augusti Klokken 11 Formiddag ved offentlig Auction bortsolgt. Stolemager Ole Pedersen Hvithammers Gaard og Grund, ligeledes den 25 Augusti Klokken 11. Hiulmager Johan Olsen Dahls Gaard og Grund paa Kalvskindet, ligeledes den 26de Augusti Klokken 11.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1773-08-20
Bortkomne Sager. For noget nær 8te Dage siden er sin Eien frakommet 4re Gæs, nemlig 2 unge og graae, en hvid Gas, og en gammel graa Gas, hvor samme kan have indstenget, eller derom kan give Efterretning, behager at mælde det paa Adresse-Contoiret, hvor de skal nyde en Dureur.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1773-08-20
Bøger. Continuation af Commerce=Secreterer, Nissens Register har nu under Titul af det 3die Hæfte forladt Pressen, samme indeholder en fuldstændig Extract af de Kongelige Forordninger, Forbuder, Placater, Ordonantser, Fundaser, Reglements, Privilegier, Rescripter, Cancelliets, Generalitetets og Commissariatets, Camrenes, General Kirke-Jnspections Collegii og General Post=Amtets Breve og Ordres, som deels i det 1te og 2det Hæfte findes udeladte og deels bekomne siden samme vare udgivne, og som fra Aaret 1670. til 1771. ere udgangne, henførte til begge Lovenes Bøger og Capitler med Forordningenes etc. Parters, Posters og Artiklers korte Jndhold og Dato, tilligemed et Alphabetisk og Chronologisk Register. Til dette Værk, har man med Høy Tilladelse betient sig for en stor Deel af Tronhiems Stifts=Archiv, og har man anvendt al Umage for at bringe Skriftet til en muelig Fuldkommenhed, for at giøre det saa meget meere nyttigt for dets Kiøbere; bemelte Bog sælges nu i Tronhiem hos Autor paa Adresse-Contoiret for 3 Ort. Exemplaret paa Trykpapiir og 3 Ort 8 s. paa Skrivpapiir, tilligemed de 2de forrige Hæfter for 5 Ort 8 s. paa Tryk= og 5 Ort. 20 sk. paa Skrivpapiir.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1773-08-20
Hr. Conferentzraad Suhms Historie om de fra Norden udvandrede Folk 1. Bind, for 1 Rdlr. 2 Ort. 16 s. og Hr. Professor Schønings Norges Riges Historie Første Deel, indeholdende Rigets ældste Historie fra dets Begyndelse til Harald Haarfagers Tider, for 2 Rdlr, kan bekommes hos D. C. Fester.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1773-08-20
Nogle faa Exemplairer, af Hr. Amtmand, Eiler Hagerups Afhandling, om Fiskerierne, som er oplæst, i det Kongelige Landhuusholdings Sælskab, 1770, ere nu, at bekomme, her, paa Addresse=Contoiret, Exemplaret, for 12 sk.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1773-08-27
Vi finde i de ældste Efterretninger, at ingen Nation er bleven tiligere berømte, end Egyptens Jndvaanere, at de have bragt alle Kunster til Fuldkommenhed; og det er og vist, at ingen Kunst er bleven tidligere dreven med meere Jver og bedre Fremgang, end Handelen. Det er klart af de foregaaende Exempler, at de kostbareste Vahre ere bragte til Lands derhen; og det er ikke mindre vist, at de kostbareste Manufacturer ere der opfundne og bragte til Fuldkommenhed. mange Aarhundrede, førend man har tænkt derpaa i andre Lande. Thi efter den lærde Warburtons meget rigtige Anmerkning var Folket til den Tid, da Joseph kom til Egypten, ikke allene allerede forsynet med alt det, som hører til Livets Beqvæmmelighed, men de vare og bekiendte af deres Pragt, deres Artighed, ja og af deres Fraadserie, hvilket beviser, at Handelen allerede lang Tiid maae have været drevet vet iblandt dem. J Sandhed den store Nytte, som de droge deraf, at deres Land laae langs det røde Hav, og de mange Fordeele, som de havde af Ri len, hvilken de paa alle optænkelige Maader vidste at føre sig til Nytte, gav dem Leylighed at drive deres indenlandske Handel ikke allene høyere, end i noget andet Land paa den Tiid, ja, naar man undtager China, høyere end den nogenstæds er bleven dreven, og nogle have anseet det for et ikke ringe Beviis, til at beviise Chinesernes Nedstammelse fra Ægypterne, at de have just det Gennie, og at de med utroelig Beqvemhed og Møye have gjort saa mange Canaler, at deres Land er næsten overalt Skibbar. Derved, og ved en viis og vel indrettet Regiering, og ved Flittigheds Befordring iblandt Folket er det, at de gamle Ægypter ere blevne saa talrige, saa rige og mægtige, og at deres Land formedelst de store Stæder, de prægtige Bygninger, og den bestandige Overflødighed, er bleven den gamle Verdens Ære og Forundring. (Fortsættelsen heraf skal følge.)
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1773-08-27
Underretning. at curere Blodsot ved sikkre og ey kostbare Midler af Jntelligenz-Sedlen No. 33.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1773-08-27
Denne smertefulde og farlige Svaghed har nu begyndt med Hæftighed at grassere i mange Bøjder her i Stiftet, og, som det fornemmes, henrykket mange. For 5 Aar siden bekiendtgjorde jeg i disse Blade simple og sikkre Midler derimod, men da maaskee samme alt er glemt, og desuden S. T. Hr. Etatz=Raad og constitueret Stift og Amtmand de Schouboe i Skrivelse har forlanget, at i denne Jntelligentz-Seddel maatte indføres hvad Hielpemiddel og Preservativ kunde være tienligst imod denne Sygdom, saa bliver det min Pligt samme herved at opgive. Enhver kiender denne Svaghed, som fører med sig megen Stolgang, Pine i Maven, Trykken paa Stoel- og Vand Gangen, Tørst og Mathed. Med Stoelgangen følger Sliim lignende Gelee eller Æggehvide, og Blod; dog ei altid Blod; Det er dog alligevel den samme Svaghed, naar der kuns er Pine i Maven, Mathed og slimagtige Stoelgange, og Curen bliver den samme. Naar den kommer til det yderste, sluttes den med Jndvoldenes Jnflammation, Trøske i Munden, Hikken, Stoel gang som er tynd, stinkende, blandet med Materie, og som den Syge ei sandser, kold Sveed, Ørskhed: Den Syge fornemmer omsider ingen Smerter meer, faaer Besvimmelser, samt andre Tegn af Koldbrand, og døer. NB. Naar Hikken kommer i Begyndelsen, og med Tegn til Vinde, samt forlindres med varme Omslag, er den ej saa farlig. Dersom Patienten seer hidsig ud og rød i Ansigtet, eller har haard og høy Puls, eller hæftig Hoved- og Rygge-Pine, eller udspendt Mave, hvilken af Deelene det er, da er der Fare for Jnflammation, og saa bør han, førend noget andet bruges, aarelades paa Armen. Et Par Timer derefter tager han ind et BrækPulver, bestaaende af en Skrupel (et tredie deels Qvintin) pulverisered Jpecacuanhæ-Roed. Det indtages i Thee eller bare Vand. Naar man har brækket sig derefter, afvarter man et Qvarters Tid, kommer da ej videre Brækning, drikker man ud paa een Gang 3 til 4 Pæler lunket. Vand, saa følger der vist ny Brækning: og dersom man atter inden halvandet Qvarteer efter samme, ej fornemmer meere Opkastning, drikker man atter lunket Vand for at kaste op tredie Gang, saa er det nok. Denne Dag bruges intet andet, og nydes intet uden tynd silet Gryn-Suppe af Risen, Havre- eller Byg Gryn, hvoraf man jevnlig drikker. Den følgende Dags Morgen indtages 2 Skrupler (to trediedeels Qvintin) pulveriseret Rhabarber. Man nyder den Dag lidt og tit af ovenmelte Suppe, og har man Lyst til Mad, saa maa man spise Gryngrød kogt i Vand, eller Melk og Vand, dyppet i ferskt eller usaltet Smør, 5 til 6 Timer efter at man haver indtaget Rhabarbern. Om Aften, eller 12 Timer, derefter, indtages et eller og halvandet Qvine. Qvintin Venedisk Theriak, som smeltes i lidt Thee eller Suppe, og vel omrøres. Derpaa følger meerendeels Forlindring. Men skulde Den tredie Dag Stoelgang med Smerterne indfinde sig paa nye, da indtages een Boluseller Bete, som tillaves af Vitrum Ceratum Antimonn og Rosen-Conserv. Den svælges heel ned, med noget Vaadt, uden at tygges.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1773-08-27
J de følgende 3 Timer maa intet spises eller drikkes. Men siden nydes samme Drikke og Spise, som Dagen tilforn. Skulde Qvalme eller Brækning vilde indfinde sig derefter, da skader det ei. Man drikke ikkun brav lun ket Vand, for at befordre den. Om Aften ved Sove-Tid indtages Venedisk Theriak, ligesom Dagen tilforn.