JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-07-01
Engellænderen Cochrane, der ved sine lange Fodreiser i og uden for Europa har gjort sig bekjendt, og i en Tid af to Aar har været paa en saadan Reise i Sibirien, for at udforske, om ikke i det høieste Norden af vor Jordklode en Forbindelse finder Sted mellem det faste Land af Asien og America, er nu paa Tilbagereisen, uden at have opdaget en Sammenhæng mellem begge disse Verdensdele. Engellænderen D. B. Warden har beregnet, at hvis Befolkningen i de forenede Stater vedbliver at stige i samme Forhold, som hidtil har været Tilfældet, saa vil den være 1833: 14 Mill.; 1856, 28 Mill.; 1879: 56 Mill.; 1902. 112 Mill., og 1925, 224 Mill., og dog vilde det Hele ikke være mere befolket, end Massachusets nu er. Men denne Beregning er bygget paa lignende Forudsætninger, som bleve fastsatte ved den Synkendefonds Oprettelse i Engelland, Vel ville Udvandringerne fra Europa til America aldrig ophøre, da de fleste Stater af vort faste Land ere saa overfyldte med Mennesker at en aarlig Udtømmelse nødvendigen maa finde Sted; men denne Udvandring vil, under Tingenes nuværende Stilling, i Fremtiden mere trække sig ad Syden, hvor sikkert et lettere, mere lønnende Maal vinker den. Nordamerika har derimod meer end nok af maadelig Jord, og det kunde komme saavidt, at selv Udvandring fra Nordamerica til Sydamerica vilde indtræffe, især naar først i det vidtløftige Land mellem Missisipp og Fjeldbjergene Statsjorderne ere forvandlede til Privat eiendom.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-07-01
Allerede i een af de forrige Aargange af Skilderiet har den Fonkske Criminalproces, og Anledningen, dertil været omtalet. Det blev den Gang anført, at Bødkeren Hamacher havde bekjendt, at have deeltaget i Cönens Mord, og kastet hans Lig i Rhinen. Efter den Tid tog Hamacher sin Bekjendelse tilbage igjen, under den Forrevending, at den deels var blevet ham aftvunget ved ilde Behandling i Fængslet, deels indgivet af Gen. Adv. v. Sand. Jmidlertid blev han dog, paa Grund af denne Bekjendelse, saavelsom adskillige andre Beviser, dømt fra Livet; men den Kongelige Confirmation er blevet udsat, indtil den Fonkske Proces er endt. Paa samme Grundlag beroer den siden mod Fonk afsagde Dødsdom. Sagen, som nu allerede har svævet for Retten siden Aaret 1816, gjør i Tydskland saa meget større Opsigt, som adskillige Skrifter desangaaende ere udkomne. Disse Skrifter bestaae af: 1) Criminalproceduren mod Kjøbmand Fonk, begyndt i Assiseretten i Trier, 1822; 2) den femaarige Criminalproces mod Fonk, udgivet af ham selv; 3) Breve over denne Assiseret af Benzenberg; 4) Om Fonk og Retten i Cönens Drabssag, af J. Kreuser. Disse Skrifter recenseres i Heid. Jahrbüchern d. Lit. No. 1. d. A. Rec. ender med, at man i Hamachers Characteer og tidligere Liv aldeles ikke finder nogen Grund til, at tiltroe dette Menneske nogen Deeltagelse i en saa frygtelig Misgierning; at det gode Spørgsmaal, som en gammelromersk Dommer altid pleiede at opkaste, naar Talen var om et Menneskes Mistænkelighed; Cu bono, ved Hamacher endnu mindre end hos Fonk vilde tillade et tilfredsstillende Svar. Og saaledes tager Rec. ikke i Betænkning at erklære, at han, som Sagen (der nu er overgivet til Revisionsretten i Berlin, hvor den er en Gjenstand for næsten al offentlig Samtale, nu staaer, vilde have stemt for Hamachers Uskyldighed. Han tilføjer derpaa Fortællingen om en Retssag, der har megen Lighed med den anførte, efter A complete Collection of State Trials, byT. B. Howell (Vol. XIV., S. 1310 &c.), angaaende tre Mennesker, en Moder og hendes to Sønner, som formeentlige Mordere af en vis W. Harrison, bleve henrettede 1660, og at nogle Aar derefter den formeentlige Myrdede kom sund og karsk tilbage til sit Hjem. - Men det var i Tider, da Moderen ansaaes for en Hex, og antoges at have saaledes forheret begge Sønnerne, at de, saalænge hun levede, ikke kunde bekiende.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-07-01
I en Recension over den tydske Oversættelse af et engelsk Skrift under Titel af: Curopa, eller Oversigt over de europæiske Hovedmagter i A. 1821, fremsætter Rec. (i Leipz. Lit. 3.) følgende politiske Troesbekjen"Rec. forekommer overhoved Striden, delse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-07-01
om den monarkiske og republicanske Statsforms Fortrin omtrent at være af samme Art, som den om den mandlige eller qvindelige Menneske forms Fortrin. Hver er god i sit Slags; hver har sine eiendommelige Fortrin og Mangler. Gud har derfor ret viseligen indrettet det saaledes, at begge Slags Former kunne bestaa ved Siden af hinanden, paa det Menneskeheden i mangehaande Former kan udvikle og uddanne sig deri, paa det Fordeele og Ufordeele gjensidigen kunne jevne hverandre. Ligesom nu alle menneskelige Jndivider hverken kunne være lutter Mandfolk eller lutter Fruentimmer, saa skulle de menneskelige Stater (de politiske Jndividuer), hverken være lutter Monarkier eller lutter Republiker. Og saaledes see vi ogsaa, at i det monarkiske Europa den republicanske Form dog hist og her har vedligeholdt sig; men paa samme Maade vil ogsaa i det republicanske America den monarkiske Form hist og her gjøre sig gieldende, ligesom vi der allerede see tre Keiserriger, der, endskjønt de endnu staae paa svage Fødder, dog vel kunne holde sig. Derfor er blandt alle Politikere hine Uniformister ham utaaleligst, der ville have Alt maalet med een Alen, og enten monarkisere eller republicanisere alle Stater. Til Lykke for Verden vil deres Stræben ikke lykkes, thi Naturen holder nu eengang af Mangfoldighed. Og derfor maa der, selv i Henseende til de monarkiske og republicanske Statsformer, gives mangfoldige Afvexlinger eller Underformer, saa at de igjen nærme sig hverandre selv, og udjevne de raae Modsætninger. Saaledes indbefatter det brittiske Monarkie unægteligen meget Republicanisk, og Republikerne i de forenede Stater i Nordamerica have stillet en Præsident, som et Slags Monark, i Spidsen for deres Sambestyrelse. Den, som betragter denne Mangfoldighed i politiske Former med upartiske Øjne, vil netop derved blive fri for hiin de politiske Uniformisters fanatiske Sect-Jver, hvoraf intet uden Ulykke kan udspringe."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-07-01
Universitetet i Göttingen eier et Exemplar af Pragtudgaven af Annibal Caros Oversættelse af Virgils Æneide: L'Eneide di Virgilio in vertiIraliani de Annibal Caro, Romanella Stamperia de Romanis MDCCCIX Fol. At hvad Gravstik og Bogtrykkerkonst formaae at yde paa det fortræffeligste Papir, er her forenet. Kobberne ere tildeels tegnede efter Antiker, deels efter virkelige Egne, i deres nuværende Tilstand, for saavidt de endnu passe til Digterens Beskrivelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-07-01
J hele det russiske Rige ere følgende Bøger: Stunden der Andacht, 78 B., 5te Ausl., Witzfunken, 4ter Th., og Venturini's Geschichte von Spanien, 3ter Th., blevne forbudne, som farlige for Religionen, de gode Sæder og Statens Vel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-07-01
Blandinger. Om Marsksygdommen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-07-01
Kjøbenhavns Børs, d. 1 Juli. Cours. Hamb. 2 M. 244, a vista 247. Spec. 250. - Specier solgtes til 15 Rbmark. Obligationer (med Renter fra 11 Juni 1823) 77. Nationalbank-Obligationer (af Laanet d. 2 Febr. 1820) 102 Rbdlr. r. S. (uden Renter) eller 127 1/2 Rbdlr. Sedler pr. 1000 Rbd. r. S. - Norske Sedler 15 1/2 Rbdlr. pr. 10 Specier norsk. Svenske Sedler 61 s. - Disconto 5 pC. Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke. hele Statsgieldsvæsens tilkommende Behandling af 17 Jan. 1820, i det andet Stykke af Lov samlingen for 1820 er blevet bekjendtgjort, er overhoved følgende Gield blevet erkjendt: a.) Rentesvarende Statsgield 180,091,721 Th. b.) Jkke rentesvarende . . . c.) Under Statsgarantie staaende Provindsialgield. 25,914,694 - 217,248,762 Th. Da nu i Slutningen af Aaret 1816 allerede existerede og fra 1 Jan. 1807 indtil 31. Decbr. 1812 ere tilkomne: saa udgjør Forøgelsen af Statsgielden siden Jan. 1813 . . 85,483,425 Th. Med de ny erhvervede eller gjenerobrede Lande maatte overtages igjen 34,749,303 og Pengegodtgjørelse. for erhvervede Territorialafgivter &c., kunne regnes for 10, 169,916. Der bliver altsaa tilovers 40,564,206 Th.,der ere at betragte, som en saadan Forøgelse af Statsgielden siden d. 1 Jan. 1813, der er opstaaet af Regjeringens Fornødenheder i Feldttogen fra 1813 til 1815, og af en velgrundet Forvaltningsstands Gjenoprettelse siden den tilbagevundne Fred. Det maa ikke glemmes, at kun Benyttelsen af de overordentlige Tilflydelser, som Krigen tilbød, kunde holde Tilvæxten af Statsigjelden under disse Omstændigheder, indenfor sine Grændser. Den Andeel, Preussen havde i Frankriges Contributioner, udgjorde allene 42 Mill. Th. - Da Hovedfinantsetaten, som ved den i 22det Stykke af Lovsamlingen for 1820 aftrykte Cabinetsordre af 17 Jan. 1820 er blevet det Kgl. Statsministerium tilstillet, er 50 Mill., saa indgjør den preussiske Stats Gield, der, med Jnd Begreb af den af Staten garanterede Provindsial gield, forhen er beregnet til 217,248,762 Rth., omtrent 4 1/4 Gange saa meget, som den aarlige Statsindkomst. Dette er endnu stedse et meget gunstigt Forhold, naar Preussen sammenlignes med andre Stater.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-07-01
De 217 Mill., som nu den hele Statsgield, udgiør, lade sig saaledes, i Henseende til deres Oprindelse, deele i følgende Hovedsummer: 1) J Aaret 1806 udgjorde Statsgielden. . . . . . . 54,419, 149 Rth. 2) Hertil kommer fra 1 Jan. 1807 til sidste Dec. 1812. 3) Fra 1ste Jan. 1803 til 1ste Jan. 1820 . . . . . 40,664,206 - 4) Med de ny erhvervede og gjenerobrede Lande bleve overtagne. . . . . . . . . 34,749,303 5) Pengegodtgjørelser for erhvervede Territorialrettigheder a. . . . . . 10, 169,916 *) Hele Statsgielden 217,248,761 Rth. Blandt disse 217 Mill. ere 11 Mill. Treforbeviser, og omtrent 26 Mill. Provindsialgield, der staaer under Statens Garantie. Efter Afdrag af disse udgjør den Gield, der skal forrentes af den almindelige Statscasse, kun 180 Mill. - At ved Betalingen af den flotterende Gield kun opstod en Forøgelse af Statsgielden, der nominal i 4 og 5 pC. Statsgieldsbeviser, kun udgjorde, 60 Mill., dette laae aabenbart i den Omstændighed, at Skatkammeret fik de 42 Mill. Reh. Krigscontributioner fra Frankrige, og at et Armeecorps paa 30,000 Mand blev staaende i tre Aar i Frankrig, og af dette lønnet og klædt. Besparelsen for Militairetaten var derved 10 til 12 Mill. Rth. Renterne af Statsgielden saaledes, som den ved Edictet af 17 Juni 1820 blev fastsat, ere nu 7,637, 177 Rth. og den aarlige Synkendefond, 2,505, 850 Rth. altsaa tilsammen 10, 143,027 Rth. Til sammes aarlige Forretning og Afbetaling er anviist Den største Sum af denne Godtgjørelse fik Danmark for svensk Pommern, der har tilveiebragt den saalænge ønskede Udrunding af den preussiske Stat mod Østersøen. Preussen gav, foruden det til samme af Hannover, afstaaede Lauenburg, 2,600,000 Rthl.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-07-01
Da Lord Byron under sit Ophold i Athenen 1809 saae de friske Spor af Lord Elgins Bortførelse af græske Mindemærke, og læste dennes og hans Gemalindes Navn paa een af Minerva templets Piller, blev han saa opbragt, at han udslettede Mandens Navn, medens han var saa galant, at lade Konens blive uberørt. Men for dog at sætte Lorden et Minde, skrev han paa den vestlige Side: Qvod non fecerunt Gothi - Hosfecerunt Scoti. (Hvad ei Gother gjorde - det gjorde Skotter.) Jmidlertid var Paastanden dog neppe saa rigtig; thi Elgin var ikke den første Hærser; han fandt Mindemærkerne allerede ødelagte i Forveien, og, hvad der var det værste af Alt, Ruinerne i Tyrkens Vold, under hvilken de i den nuværende skrækkelige Krig desuden maatte blive ødelagte. Man er derfor Lord Elgin samme Tak skyldig som den Mand, der i en Jldebrand, medder kostbare Vægmalerier, om han endog var mødsaget til at skjære dem istykker; thi noget er dog bedre end intet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-07-01
J Danmark var indtil Tiderne bleve saa ufordeelagtige for al literair Afsætning, Oplagenes Størrelse i Almindelighed fra 1000 til 1600 Exemplarer. Af Ordbøger, Lære- og Skolebøger tryktes endog 2000 til 4000 Exemplarer. Den afdøde Agent Gyldendal trykte næsten af intet Værk færre end 1000 Exemplarer, Romaner selv ikke undtagne. Men i de Tider var den almindelige Priis 3 s. for Arket paa Tryk= og 4 s. paa Skrivpapir. Holberg, som havde den Vane, selv at forlægge sine Skrifter, solgte dog gjerne det sidste Oplag til en Boghandler. Dette var f. Ex. Tilfældet med hans Danmarks Historie, hvis tredie Oplag er trykt paa Pelts Forlag. Uagtet Holberg nok var den eneste danske Forfatter, der samlede Formue ved sine Skrifter, saa siger han dog i sin Levnetsbeskrivelse (Udv. Skrifter T. 21, S. Jeg nægter ikke, at jeg veed mine Skrifter noget har vundet, men det er ikke nær saameget, som Folk forestille sig. Gevinsten har aldeles ikke svaret til Arbeidet; thi en Procurator kan ved en eneste Sag, og en Doctor ved en eneste Feber fortjene mere end jeg ved nogle Aars Skriverie. Og kan tjene til Beviis de store usolgte Oplag, som jeg endnu haver paa Halsen. Ja, jeg tør sige, at een eneste liden Bog, kaldet den bedende Kjæde, og Müllers Postil giver flere Renter af sig end alle mine Skrifter." Den danske Boghandels meest blomstrende Periode var omtrent fra 1778 til 1807, en Række af henved 30 Aar, da Læse- og Kjøbelysten, alt mere og mere udbredte sig. Af Maanedsskriftet Minerva, der begyndte 1786, tryktes og afsattes en Tidlang 1000 Exemplare, og af den danske Tilskuer, saa vidt vides, lige saa mange. Selv af Jris, som dog havde Minerva at rivalisere med, tryktes 500. Efter Krigen har sjeldent noget Maanedsskrift af originalt Jndhold kunnet giøre Regning paa større Afsætning end 300 Exemplarer, paa et enkelt nær, der, endskiønt det ikke indeholder egentlige originale Arbeider, har en, i Forhold til andre Tidsskrifter af samme Art, betydelig Afsætning. Allerede længe førend Krigen syntes Boghandelen, af adskillige Aarsager, meget at have aftaget; thi fra Begyndelsen af det 18de Aarhundredes sidste Aarti indbildte Mængden af Læsere sig, at intet kunde skrives, for at bruge Holbergs Udtryk angaaende sin Tids Censurs Virkning, uden Bøger, som ikke indeholde Andet end Bagateller, forslidte og af Andre til Væmmelse opkogte Ting, eller "Localsandheder, der ere antagne her til Lands."¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-07-01
J nyere Tider har man uden for Danmark neppe havt et Exempel paa een, i Henseende til Værkets Omfang, betydeligere Afsætning, end det paa Brockhaus's Forlag udkomne ConversationsLexicon, hvoraf der skal være afsat 50,000 Exemplarer: en Lykke, som nok neppe noget Skrif10 Bind nogensinde har oplevet i Europa Thomas fra Kempis's Bog De imitatione Christi er vel 800 Gange oplagt, og altsaa trykt næsten i det Uendelige, men Skriftet er lidet, og det er desuden i alle europæiske Tungemaal, hvori det er oversat, at alle disse Oplag ere udkomne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-07-01
Af Tidender var Hamburger unpartheischer Correspondent, især den Gang, den corresponderede næsten med alle Mennesker, lige fra Vardshuus til China, og fra Fyrsten i Borgen indtil Gjæsten i det simpleste Krohuus, eller rettere, den Gang Krigsluen rasede fra den ene Ende af Europa til den anden, nok den Avis, der havde størst Afsætning, nemlig 32,000 Exemplarer. Den største Antal Exemplarer, der nogensinde blev trykt af en dansk politisk Tidende, var 7000; men da var Betalingen og saa ringe, at Abonenterne na sten ikke betalte mere end Papirets Værdie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-07-01
Jndenlandske Efterretninger. Det har behaget Hans Majestæt Kongen, ved Placat af 19de Februari d. A., at befale saaledes: Vi ville allernaadigst, at det Landboere ved Placat af 22de Juni 1808 tilstaaede Udsalg af Kjød og Flesk paa Axeltorvet i Kjøbenhavn skal indskrænkes derhen, at det allene tillades dem at falholde ommeldte Artikler om Mandagen, Onsdagen og Løverdagen indtil Kl. 12 Formiddag. Hvilkeen nærmere Bestemmelse af Placaten skal træde i Kraft den 1ste April d. A.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-07-01
Søndagen d. 2 Marts gives paa Hoftheatret, til Fordeel for Bombebøssen, af Dillettanter og Dillettantinder, understøttet af nogle af det Kgl. Capel, en Amateur-Concert, hvortil Billetter faaes for 9 Mk. Stykket paa Vaterskoutens Contoir ved Holmens Canal No. 256.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-07-01
Hr. Chirurg Simesen agter at forevise i sin Bopæl i Laxegaden No. 213, anden Sahl. til Gaden, forlystende electriske Experimenter, hver Søndag Aften fra Kl. 4 til 6. Billetterne faaes for 2 Mk. Stykket om Formiddagen; da Localet, ikke rummer flere end 6 til 8 Personer, saa udideles ingen billetter ved Jndgangen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-07-01
Blandede Efterretninger. J Sverrig er befalet, at indtil Kronprindsens Formæling skal i Kirkebønnen for Kongehuset, næst efter Bønnen for Kronprindsen, indføres: "H. K. H. Prindsesse Josephine Maximiliana Eugenia Napoleona af Leuchtenberg, Hans Kongel. Høiheds udkaarede Brud, Sverrigs og Norges tilkommende Kronprindsesse", hvorefter Bønnen paa sædvanlig Maade sluttes. Prindsessen er en Datter af Hertug Engen, Prinds Beauharnis, Fyrste af Eichstedt, og Augusta Amalia, Prindsesse af Bayern. Hun er født d. 14 Marts 1807. Med Kongen af Preussens Tilladelse har Geheime-Conferentsraad og Hoflægermester Greve af Hardenberg-Reventlou frasagt sig den ham tilfaldne Fyrsteværdighed, for at hylde Mindet om sin Faders Storhed og ophøiede Egenskaber. Han har derpaa erholdt en allerhøist Cabinetsskrivelse, hvori Kongen erkjender hans Frasigelse som et nefuldt Minde for hans hensovede Hr. Fader, og tilkjendegiver, at han forbeholder ham i Hans Stater at føre det Fyrstelige Vaaben. - Ved denne Leilighed fortjener det at bemærkes: Stammefaderen til den Hardenbergske Familie i Danmark, Chavo von Hardenberg, kom herind med Kong Christopher af Bayern, 1439. Den har eiet Løgismose, Hvedholm, Skjoldemose, Matrup, Arreskov, Skovsbo, Ferridslev, Faareveile og Vedtofte, men uddøde 1637 med Jacob Erikson Hardenberg. - Carl August von Hardenberg, churfyrstelig hannoversk Kammerraad, fik den 6te Juli 1774, i Anledning af hans Givtermaal med den eneste Datter af Grev Reventlou til Brahetrolleborg og Krenkerup, Patent paa at føre tillige de Reventlous Vaaben, og kaldes Hardenberg-Reventlou. Guerillas, som de offentlige Tidender nu atter bringe paa Bane, kaldes de let bevæbnede udisciplinerede Hobe, som i den forrige spansk franske Krig for det meste tjente de spanske og engelske Armeer som Tirailleurer, men stundom ogsaa dannede egne Smaacorps. De bleve først organiserede i Portugal af Wilson. Dem havde man for størstedelen at takke for den endelige Krigslykke i Befrielseskrigen. Nogle af deres berømteste Anførere vare Minas, Empecinado og flere. Efter de i Rusland udgivne Reiseberetninger om Kokan-Tartarerne, i Mellemasien, skal dette Folk være kommet meget vidt i Civilisation. Jsær roses dets Retspleie, uagtet Processens Gang er meget simpel, og ingen Protocol føres eller Jndlæg skrives. Præsterne optage i store Forsamlinger, under Forsæde af deres Ypperste, Forhør og afsige Dom. Straffene ere vel noget strænge, men probate, og gaae især ud paa, at sikkre Samfundet mod fremtidige Krænkelser fra Forbrydernes Side, og tillige lade det nyde Gavn af Straffen. Enhver Henrettets Efterladenskab tilfalder Staten, og da de fleste Forbrydelser straffes med Døden, saa bidrage Forbryderne ikke lidet til hiins Opretholdelse. Selv Bedragerie og Aagre rie er belagt med Dødsstraf. En Tyv slipper
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-07-05
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Tyvende Aargang. No. 53. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 5 Juli 1823.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-07-05
Man vilde maaskee indvende, Pengeudlaan, vilde jo blive et Lotteriespil; udlaante man f. Ex. 100 Daler, kunde Tilfældet indtræffe, at Debitor kom til at betale 2, 3 og maaskee flere Hundrede igjen. Det Modsatte kunde ogsaa indtræffe, og Creditor fik maaskee ei meer end 50 og derunder. Meget rigtigt, det er et Lotteriespil; jeg kjøber en Eiendom til 100,000 Daler, og skal jeg sælge den, faaer jeg ikke det Halve for den. Det er det Lotteriespil, man vilde undgaae. Den Sum, som udlaanes, ønske Vedkommende at have conserveret i sand Værdie, men ikke blot i Navn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-07-05
J Aaret 1780 kunde en Herregaard med complet Gods kjøbes i Jylland for 30,000 Rdlr., og i 1812 kostede en stor Bondegaard med gode Bygninger ligeledes 30,000 Rd. Var det ikke et Lotteriespil, Har ikke Navneværdie været i en Række af Aar Lotteriespil, Penge er en aldeles usikker Værdiemaaler, naar Talen er om lang Tid, mindre usikkert er Korn, men paa sammes Priis er der for stor Forskjel mellem Aarene, og derfor bør flere Livets Gienstande, medtages, for at vurdere, hvad der forstaaes ved 100 Normaldalere. Det maa være en Composition, ligesaa uforanderlig som Klokkemetal, hvoraf hver enkelt Deel vilde fortæres af Tidens Rust, men, som Composition af flere Metaller, er evig. Hesten med Løven i Rosenborg Hauge er ikke forandret af Tiden, omendskjøndt den er over 200 Aar gammel, men havde den været af Jern eller Kobber, saa havde den været mere forgjængelig. Saaledes bør og vore Legater gjøres evige og uforanderlige, at ikke Tidens fortærende Virtning skal tilintetgjøre dem.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-07-05
Jndenlandske Efterretninger. Regentsens Jubelfest blev høitideligholdt Tirsdagen den 1ste Juli, den Dag, paa hvilken Kong Frederik den Anden, Communitetets Stifter, var fød. Til Høitideligheden indbødes ved et latinsk Program, forfattet i det theologiske Facultets Navn af Regentsens Provst, Prof. Nyerup, hvori de Regentsalumners Navne bleve opregnede, der havde viist sig som Forfattere i det forløbne Aarhundrede. Festen holdtes i Regentskirken, hvor Facultetets Decanus, Prof. P. C. Müller, i en latinsk Tale fremstilte Festens Anledning, Guds Varetægt over Stiftelsen i dens tilendebragte andet Aarhundrede, de oldenborgske Kongers Velgierninger mod den, de berømteste Mænd, som i det forløbne Tidsrum vare gangne ud fra Stiftelsen, og de Forpligtelser, som hvilede over dens Alummer. For- og efter Talen bleve Sange afsjungne af Alumnerne, hvortil Ordene vare forfattede af Professor J. Møller, een af Stiftelsens Directeurer, og Musiken componeret af Berggreen, Stiftelsens Alumus. (Meddeelt.) Udaf St. Thom Tidende No. 291,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-07-05
Onsdagen den 2den April 1823. Det er en smertelig Pligt for os i denne Dags Bekjendtgjørelser at give Efterretning om Dødsfaldet af Hs. Excellence Contre-Admiral Carl Wilhelm Jessen, Ridder af Dannebrogen og Dannebrogsmand, samt Gouverneur paa St. Thomas, St. Jan og dertil hørende Øer. Denne sørgelige og uventede Begivenhed fandt Sted i Gouvernements=Huset sidst afvigte Søndag Morgen Kl. 7, som, da den kom til Publicums Kundskab, blev modtagen med Yttringer af virkelig og dyb Bedrøvelse. Den sædvan Da Oversætteren har bestræbt sig for at komme Originalen saa nær, som mueligt, har han ikke altid kunnet undgaae at bruge Udtryk, der maaskee ville støde danske Øren; dette tjene til Undskyldning for Oversættelsen. lige Munterhed paa Paaskedagen var umiddel har derpaa forsvunden. Sorg var malet i ethvert Aasyn. Stærk og umiskjendelig var Yttringen af alle Klassers Følelser ved Tabet af ham, som de saa inderligen elskede. Hs. Excellence var fød i Kjøbenhavn den 9 Juli 1763, og følgelig indtraf hans Død i hans Alders 60de Aar. Meget tidligen (da han kun var 9 Aar gammel) indtraadte han i Søetjenesten, og gjennem et langt og møisommeligt Liv udmærkede han sig stedse ved Tapperhed, for hvilken han havde den stolte Fyldestgjørelse at modtage ikke blot sin Konges og sit Fædrelands bifald, men ogsaa de Liberalsindedes af andre Nationer, som vare meget beredvillige til at yde ham den hans velbekiendte Tapperhed skyldige Tribut; kort Jessens Navn vil overleveres til Efterverdenen som et Mynster paa Tapperhed og Patriotisme, paa enhver Ting, der characteriserer Helten.