Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-03-13
14. Jfølge Andragende fra vedkommende Sogneforstanderskab bevilgede Amtsraadet, at Sønder Kirkeby Sogns specielle Skolekasse maa inddrages, mod at Communen sørger for Skolens Fornødenheder. 15. En Deel Beboere af Stibanken i Ryde Sogn, havde andraget paa, at det ved Amtsraadets Resolution maatte blive afgjort, hvilken af de tvende Veie imellem bemeldte By og Langet, enten den nuværende Vei eller en anden kortere igjennem den Grevskabet Christianssæde, tilhørende Vesterskov, der skal istandsættes af Sognet, som Bivei, og at Veiens Jstandsættelse derefter maa blive iværksat, hvilket Sogneforstanderskabet for Landet og Nyde Sogne, hvis Erklæring var bleven indhentet tilligemed Herredsfogdens, havde nægtet, førend det er afgjort, hvilken Vei der er den rette. Formanden bemærkede i Anledning heraf, at Stiftamtet, paa et tidligere Andragende om den samme Gjenstand, havde, efter foregaaende Correspondence med Grevskabet Christians sædes Besidder, som nægtede at udlægge Vei igjennem Vesterskoven, men tilbod at aabne en Skolesti fra Sti banken til Langet, under 12te Marts 1842 overdraget Sogneforstanderskabet at sørge for den nuværende Veis Jstandsættelse og afbenytte Tilladelsen til en Skolesties Anlæggelse, men iøvrigt tilkjendegivet, at Spørgsmaaletom, hvorvidt Veien igjennem Vesterskoven skulde udlægges, henhører under Domstolenes Afgjørelse. – Jdet Amtsraadet lige saa lidet som Stiftamtet kunde ansee sig competent til at afgjøre, om Grevskabet Christians sædes Besidder er pligtig at lade Veien gaae igjennem den Grevskabet tilhørende Skov, men maatte overlade dette til Domstolene, kunde man dog, forsaavidt det paaligger Ryde Sogn at istandsætte en Vei mellem Stibanken og Langet som Bivei, ikke bifalde Sogneforstanderskabets Væggring ved i denne Henseende at foretage noget, førend de Sognebeboere, der befare Veien, have faaet Spørgsmaalet om, i hvilken Retning den bør gaae, afgjort ved Dom, hvorimod man maatte ansee det for Communens Pligt enten at istandsætte den nuværende Vei eller, dersom det antages, at den anden Vei med rette bor udlægges, da at træffe den fornødne Foranstaltning til at dette ad Rettens Vei kan skee, for derefter at tage den under Jstandsættelse, og overeensstemmende hermed besluttedes det at meddele Vedkommende Besked. 16. Sogneforstanderskabet for Sandby Sogn havde indstillet til Amtsraadet, at det maatte blive paalagt Kjøbeløv Sogn at overtage Vedligeholdelsen af en Strækning af dette Sogns Torvevei, der hidtil, ifølge en under 14de Februar 1822 afsagt Overpolitirets-Resolution, hvorefter Sandby Sogn skulde vedligeholde den Deel af Torveveien, som løber over Adserstrup Hovedgaards Jorder imellem disses Grændser mod Kjøbeløv Sogn og mod Branderslev Sogn, har været vedligeholdt af Sandby Sogn, idet Sogneforstanderskabet nu formener, at den paagjældende Strækning ikke ligger paa Sandby Sogns Grund, men henhører til Kjøbeløv Sogn, som underliggende den fra Adserstrup udparcellerede Gaard Marienberg, eller i alt Fald ligger i Skjellet mellem begge Sogne, der da maatte deele Veiens Vedligeholdelse imellem sig. – Sogneforstanderskabet for Kjøbeløv Sogn havde imidlertid modsat sig, at det omhandlede Veiarbeide paalægges dette, og Amtsraadet kunde eiheller finde Sandby Sogns Paastand tilstrækkelig begrundet, da det ingenlunde er afgjort, at alle til Marienberg henhørende Jorder ligge i Kjøbeløv Sogn, men det meget meere synes rimeligt, at den Mark, hvorover den Paagjældende Veistrækning gaaer, som udparcelleret fra den i Sandby Sogn liggende Hovedgaard Adserstrup, henhører til dette Sogn, uden at det herimod kan være afgjørende, at der af Marienbergs Hartkorn ikke bidrages til Sandby Commune, da dette muligviis er en Feil, som ingen Jndflydelse kan have paa det foreliggende Sporgsmaal om, hvorlangt hvert Sogns Grund strækker sig. – Jmidlertid ansaae Amtsraadet sig ikke for competent til at afgjøre Sagen, men maatte henvise den til nærmere Oplysning og Afgjørelse ved Domstolene, idet man dog fandt det passende at opfordre Sogneforstanderskaberne til at afgjøre den i Mindelighed, da Gjenstanden kun er af ringe Betydenhed. 17. Fra Sogneforstanderskabet for Herredskirke og Lille Løitofte Sogne, samt fra Beboerne af Uttersler og Gloslunde Sogne og flere Andre vare Andragender indkomne om Modificationer i de Bestemmelser angaaende Jndskrænkningen af levende Hegn og Plantninger ved Viveiene, som, ifølge Amtsraadets Beslutning af 27de August f. A. og i Henhold til Rentekammerets Skrivelse af 3die f. M., ere givne ved Cirenlaire af 14de September f. A., da disse antages at være altfor strenge og byrdefulde. – J denne Anledning vedtoges det, at holde fast ved de givne Bestemmelser og søge disse gjennemførte alene med den Modification, at Toppene paa de høistammede Piletræer ved Veisiderne, naar de staae i en Afstand fra hverandre af 10 Alen, ikkun behøve at afhugges hvert 5te i Stedet for hvert 3die Aar men forøvrigt i Henhold hertil, at forelægge Rentekammeret de til dette Collegium og Hans Majestæt Kongen stilede Andragender. 18. Da Entrepreneuren af Gruusleverancen til det i forrige Aar udførte Grundforbedringsarbeide paa en af de mindre Landeveie ikke har opfyldt sin Forpligtelse efter den indgaaede Accord, idet han deels først er bleven færdig med Leverancen i December Maaned i Stedet for inden 1ste August, hvilket har haft til Følge, at Gruset ikke har kunne spredes paa Kjørebanen, som derover tildeels er bleven beskadiget og deels har leveret Bankegruus i Stedet for Strandgruus, vedtog Amtsraadet, at der i den bemeldte Entrepreneur tilkommende Betaling 250 Rbd. 76 1/2 s. skulde fradrages 50 Rbd. foruden 6 Rbd., som allerede ere anvendte til den beskadigede Kjørebanes Jstandsættelse, samt derhos indeholdes 20 Rbd. til at bestride Omkostningerne ved Steen banens yderligere Regulering samt ved Grusets Supplering og Jndspredning paa Veien, forsaavidt dette ikke efter nærmere Tilsigelse udføres af Entrepreneuren hvem den Deel af disse 20 Rbd., som ikke medgaaer, senere bliver at anvise. 19. Formanden fremlagde til Raadets Eftersyn en fra Rentekammeret modtagen Afskrift af Jngenieur major Schlegels Rapport om Udfaldet af det i forrige Aar foretagne Syn over Hovedlandeveiene her i Amtet. 20. Fæstegaardmand Jørgen Rasmussen i Stubberup havde andraget paa, at en Steenkiste paa den mindre Landevei imellem Nysted og Rødby for Amtets Regning maa blive omsat og fordybet saaledes, at den kan aflede Vandet fra en Mose paa hans Mark der efter et foretaget Nivellement skal ligge 15 Tommer, dybere end Steenkisten. Denne Begjering fandt Amtsraadet sig ikke foranlediget til at opfylde, hvorimod man indvilgede i, at Andrageren paa egen Bekostning lader Arbeidet udføre, naar dette skeer under Veibestyrelsens Tilsyn. 21. Formanden meddeelte Underretning om Udfaldet af de afholdte Licitationer over de for indeværende Aar bestemte Arbeider paa Amtets mindre Landeveie, hvilket paa Lolland har været heldigt undtagen med Hensyn til Leverancen og Slagningen af Steen til Arbeidet paa Vandholms Skibevei, hvorover gjentagen Licitation har maattet afholdes. De ved den sidste Licitation gjorte Bud bleve nu, paa et enkelt nær approberede. Paa Falster har Licitationen haft et mindre gunstigt Udfald, og navnlig har der ikke kunne erholdes Bud, paa den største Deel af Steen= og Gruus=Leverancen, til det bestemte Grundforbedringsarbeide paa 900 Favne af den mindre Landevei imellem Stubbekjøbing og Grønsund, saa at omtrent kun 92 Favne iaar kan tages under Arbeide. Til det paatænkte Vei- og Broarbeide ved Stubbekjøbings Vandmølle var et nyt Overslag bleven forfattet af Amtsveipiqueuren med Hensyn paa de af Jngenieurcapitain Dreyer meddeelte og af Jngenieurcorpset tiltraadte bemærkninger ved det tidligere Overslag, og dette nye Overslag havde Capitain Dreyer, efter at have gjennemseet det, anbefalet til Approbation, hvilken Amtsraadet meddeelte, idet det derhos besluttedes at overdrage Capitainen at foranstalte det omhandlede Bro- og Veidæmnings-Arbeide udført efter Licitation eller Accord paa Amtsraadets nærmere Approbation og under det tilføiede Vilkaar, at Entrepreneuren bliver pligtig at betale vedkommende Haandværksmesteres Regninger for de forfattede Overslag og Tegninger m.v. Jfølge den i forrige Møde fattede Beslutning var et Overslag indkommet over det Arbeide, som i indeværende Aar bliver at foretage paa Landeveien imellem Nakskov og Taars i Stedet for det tidligere ansatte Grundforbedringsarbeide, som ikke blev approberet, hvilket Overslag lyder paa en Sum af 1789 Rbd. 92 s. Den nærmere Foranstaltning med Hensyn til dette Veiarbeide vedtoges det at udsætte indtil den paatænkte Forandring i Veibestyrelsen er foregaaet og det da nærmere er bleven undersøgt, om det vil opfylde Hensigten. 22. Da det af flere Grunde ansees for ønskelige at tilveiebringe en Forandring i Bestyrelsen af Amtets Veiarbeider, havde man desangaaende henvendt sig til Bestyreren af Hovedlandeveisarbeiderne, Jngenieurcapitain Dreyer, som efter indhentet Tilladelse fra sin Foresatte, havde erklæret sig villig til at paatage sig indtil videre Overbestyrelsen af Amtets Veivæsen for et aarligt Honorar af 850 Rbd., mod at der underordnes ham tre fast ansatte Veibetjente i bestemte Districter, nemlig en paa Falster, en i den østlige Deel af Lolland, indbefattende de mindre Landeveie til Vandholm og Dureby, fra Maribo og Saxkjøbing til Nysted, fra Nysted til Rødby, fra Maribo til Rødby og den saakaldte Bursøholte Vei, samt en i den vestlige Deel af Lolland, indbefattende de mindre Landeveie fra Rødby til Nakskov og fra Nakskov til Taars. For det Tilfælde, at en yngre Jngenieurofficeer skulde blive ansat her i Amtet til hans Medhjælp, havde Capitain Dreyer derhos forbeholdt sig at deele Forretningerne og Honoraret med ham, indtil denne selv kunde overtage det Hele. Da Amtsraadet troede, at en saadan Ordning af Veibestyrelsen, ved hvilken det nuværende frivillige Tilsyn, som besørges af Sogneforstanderskaberne, skulde ophøre, vilde svare til Hensigten og Amtsveipiqueur, Jessen paa Opfordring havde erklæret sig villig til at modtage Ansættelse som underordnet Veibetjent i den østlige Deel af Lolland med Forpligtelse til at assistere den overbestyrende Officeer ved de aarlige Taxationer over Gruusgrave m.v. for en Løn af 500 Rbd., besluttedes det anholde og Rentekammerets Approbation herpaa, efter at Jessen er entlediget fra sin nuværende Post, saavel som paa at der normeres en Løn for Vei betjenten paa Falster af 275 Rbd. og for Veibetjenten, i den vestlige Deel af Lolland af 250 Rbd., saa at hele Udgiften til Veibestyrelsen, der hidtil har været omtrent 1500 Rbd., bliver 1875 Rbd. aarlig, hvorunder tillige Vedkommendes Godtgjørelse for Befordring er indbefattet. Som Veibetjente ansættes, naar Rentekammerets Approbation indløber, paa Falster Jngenieur corpsets Veiopsynsmand Ditzel, der har erholdt Tilladelse til at paatage sig denne Bestilling i Forening med sine Forretninger ved Hovedlandeveiene, og i Lollands vestlige District, hidtilværende Opsynsmand Mads Jeppesen i Voldshauge, hvilke meddeles Jnstrux af Overbestyrelsen. 23. Efter Jndstilling fra Amtsveipiqueuren bestemte Amtsraadet de Befordringsgodtgjørelser, som for Aaret 1844 blive at udbetale de i Amtets Veitjeneste benyttede Opsigtsbetjente. 24. Med Hensyn til det tidligere omventilerede Spørgsmaal angaaende Størrelsen af den Befordringsgodtgjørelse, som af Amtsrepartitionsfonden skal udbetales den Jngenieur officeer, som foretager det befalede Veisyn paa de mindre Landeveie, havde Rentekammeret under 15de Febr. meddeelt Amtsraadet en allerhøieste Resolution af 7de næstforhen, ifølge hvilken denne Godtgjørelse er bestemt liig den Betaling, som erlægges for Extrapostbefordring med lukket Vogn, og i Henhold hertil bliver en medfulgt Regning over saadan Befordringsgodtgørelser til Jngenieurmajor Schlegel i Anledning af Veisynet i forrige Aar at anvise paa Nykjøbing Amtstue med 48 Rbd. 32 s.