JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1843-05-19
Ledige geistlige Embeders Jndtægter. Sognekaldet til St. Mortenskirke i Randers; gl. Angivelse 600 Rbd.; har nu følgende Jndtægter: 1) Korntiende 57 Tdr. 5 Skpr. Rug, 155 Tdr. 5 Skpr. Byg, 189 Tdr. Havre. 2) Landgilde 5 Tdr. 7 Skpr. Rug, 9 Tdr. 4 Skpr. Byg 5 Tdr. Havre. 3) Refusioner 70 Rbd. 4) Jndtægt af Embedsjorder, der ere bortleiede og udgjøre circa 14 Tdr. Land Ager og 9 Tdr. England, omtrent 200 Rbd. 5) Offer og Accidentser 12 a 1400 Rbd. – Bankrenter og Skatter af Præstegaarden beløbe circa 120 Rbd. En i Præstegaarden indestaaende Gjæld, der udgjør til Rest 1102 Rbd. 28 Sk., afdrages og forrentes med 6 pCt. aarligt af dens oprindelige Beløb, 2726 Rbd.; af en anden Gjæld, til Rest 339 Rbd. 2 Sk., svares aarlig i Afdrag 11 Rbd. 26 Sk., foruden Renter. Kaldet eier 2 cederede Bankhæftelsesobligationer for 227 Rbd. 37 Sk. og 184 Rbd. 19 Sk., hvorimod det skylder af den til Jndfrielsen anvendte Sum 206 Rbd 70 Sk. Enkepension bliver at svare. - Lyngby og Albøge Sognekald i Aarh. St. – gl. Angiv. 400 Rbd. samt det dermed forbundne Forstander og første Lærer Embede ved Skolelærer-Seminariet i Lyngby. Dette Embedes Jndtægter ere følg.: 1) Tienden af begge Sognes 509 Tdr. Hartk. udgjør 103 1/2 Tønde Rug, 114 Tdr. Byg og 134 1/2 Tde Havre. 2) Qvægtiende 10 Rbd. 3) Offer og Accid. 220 Rbd. 4) Rannest 70 Snese Æg, 70 Gjæs, 500 Pd. Ost og 9 Tdr. Rug. 5) Refusioner 1 1/2 Tde Rug. 1 1/2 Tde Byg, 1 Tde. Havre. 1/2 Tde Boghvedegryn og 13 Rbd. i Mk. 6) Af Annegaarden i Albøge 2 Tdr. Rug og 2 Tdr. Byg. 7) For at holde Viin og Brød til Kirkerne 3 Tdr. Rug og 5 Tdr. Byg. 8) Præstegaarden staaer for Hartk. 11 Tdr. 3 Skpr. 1 Fdkr. med et Areal af 90 Tdr. Land. J Albøge har Præsten en Eng paa 6 Tdr. Land, Fornødent Tørveskiær haves til Præstegaarden. 9) Som Medbestyrer af et Legat nyder Præsten aarlig 9 Rbd. 10 Lønnen som Seminarieforstander er 300 Rbd.; desuden 100 Rbd. for at holde Seminariet med Lys og Brændsel. Skatterne udgjøre c. 150 Rbd. Landemodes-Expenser 16, Rbd. Communalafgifter c. 10 Rbd. Nationalhest holdes.
Aalborg Stiftstidende, 1843-05-19
Forhenværende Postfuldmægtig Christensen i Randers bekjendtgjør Følgende i Byens Avis: "At jeg, i Anledning af den Fremgangsmaade, Hr. Kjunker, Byfoged Koefod her i Byen mod mig har tilladt sig i den bekjendte Tyveri sag paa Postcomptoiret, agter derover med det Allerførste at indgive Klage til det kgl. danske Cancelli, kan jeg, for min egen Skyld saavelsom for deres, der ikke nøie maatte kjende denne Sag og dens Udfald, ikke undlade herved at bringe til offentlig Kundskab.
Aalborg Stiftstidende, 1843-05-19
Paa Grevskabet Schelenborg er i disse Dage slagtet et Par Sviin af holsteensk Race, 3 1/2 Aar gamle, som havde opnaaet en overordentlig Størrelse og veiede, det ene 41 Lod. 13 1/2 Pd., det andet 36 Lpd. 1/2 Pd., eller tilsammen 77 Lpd. 14 Pd., hvoraf 10 Lpd. 1 Pd. bestod i afsmeltet Fedt. Sværen paa disse Sviin var ligesaa tynd som paa (O. Th. Av.)et Aaringsviin.
Aalborg Stiftstidende, 1843-05-19
Copulerede. J Odense den 10de Mai, Kunstdreier Henrik Michael Assam og Jfr. Bine Cathrine Jensen.
Aalborg Stiftstidende, 1843-05-19
Løgstør, den 18de Mai. Dampskibet "Liimfjorden, har atter havt det Uheld at træffe en saa lav Vandstand, over Grundene, at det neppe idag vil kunne naae videre. Lavvandet synes ved den vedholdende Østenvind snarere at ville tiltage og selv de ældstetablerede Folk her mindes i et Tidsløb af 30 Aar ikke saa lav en Vandstand. Grundene her ved Byen ere idag saa tørre, at man vil kunne passere tilfods tvert over Liimfjorden. - Rugen heromkring staaer godt, hvorimod den øvrige Begetation er sat betydeligt tilbage ved den vedholdende Kulde og Nattefrost, Kbhvns. Børscours, den 16de Mai. Hamb. k. S. 203, Sp. 200. N. Spdlr. - Rd. Sv. Sedl. - a - Rbs. 4 pCt. kgl. Obl. 102 a 102 1/2 Rd. Nations Obl. af 1820. - Rd. r. S. Rigsbank. Obl. af 1818, a - Rbd. r. S. Bankactier 113 1/2 a 114 Rbd. r. S. As. Actier - Rbd. a - Rbd. Sd.
Aalborg Stiftstidende, 1843-05-19
Hamborg Børscours, den 16de Mai. Bordeaur188 3/4. Petersborg 33 3/4. London k. S. 13 Mk. 12 1/2. Madrid 45 3/4. Lissabon 48. Amsterdam k. S. 35. 35. Spec. 2/3 Rab. Louis-& Frederiksd'orer 11 Mk. 2 3/4 Agger-Canals Skibsliste. Jndk. D. 14de Mai. P. Jacobsen af og fra Mandalt. Lemvig m. Træl. – Udg D. 12te: J. J. Prins af Appengedam og H. Stær af Blankenese f. Thisted t. Altona m. Havre. D. 13de : W. Kjeldsen af og til Mandahl f. Nykjøbing m. Korn. D. 14de: A. Halvorsen, af og til Lillesand f. Skive, N. A. Aanensen af og t. Mandal f. Struer, Th. Neumühl og I. L. Weigner af og t. Mandal f. Nykjøb. m. Korn.
Aalborg Stiftstidende, 1843-05-19
Reisende. Ank. med Dag. igaar. Fra Randers, Farver Holm.
Aalborg Stiftstidende, 1843-05-19
Død. Krigsassessor F. Rölcke, 61 A., i Odense.
Aalborg Stiftstidende, 1843-05-19
Bekjendtgjørelser. Efter modtagen Opfordring fra det statutmæssige Antal Actionairer, hvori foreslaaes Forandring i den ved Generalforsamlingen den 13de Marts for Dampskibet "Jris's Fart vedtagne Route, hvori Bestyrelsen, med Hensyn til at den hidtil ikkun har bekjendtgjort Routen for Mai Maaned, har forudseet at der mulig kunde indtræde en Forandring, afholdes en Generalforsamling paa Compagnihuset i Aalborg, Fredagen den 26de dennes, om Eftermiddagen Kl. 3, ved hvilken vil blive sat under Afstemning: 1) Om den hidtil bestaaende Route skal vedblive, eller efter Forslaget: 2) Eengang ugentlig til Kiel over Kjøbenhavn, eller og saa Om Dampskibet skal gjøre ugentlig Fart imellem Aalborg og Kjøbenhavn og Kjøbenhavn og Aarhuus.
Aalborg Stiftstidende, 1843-05-19
Aalborg i Bestyrelsen for Dampskibet "Iris", den 8de Mai 1843. Efter dertil meddeelt Bemyndigelse fra Communalbestyrelsen bekjendtgjøres herved: at den hidtil værende Gangsti fra Sophiendahl og Hasseriis over Aalborg, Byes Jorder sønden for Galgebakken til Frederiks minde herved aflyses, saaledes, at Enhver, som herefter passerer bemeldte Parceller, vil vorde foranstaltet optaget og mulcteret efter Anordningerne. Derimod vil der for Gaaende blive foranstaltet udlagt en Gangsti i ligeLinie med Sophiendahls Veien for vestre Ende af bemeldte Parceller sønden for Galgebakken, som saaledes træder istedet for den hidtil af Gaaende benyttede Sti over Parcellerne. Aalborg, den 8de Mai 1843. F. Wulst.
Aalborg Stiftstidende, 1843-05-19
Hver Søndag Formiddag Kl. 11, foretager jeg Vaccination i min Bopæl paa Vestergade. De, som ønske Börn vaccinerede, ville behage at anmelde disse senest Dagen forud. Aalborg, den 19de Mai 1843. Lund. Pavillon. 1 "Frederikskilde.
Aalborg Stiftstidende, 1843-05-19
Förstkommende Søndag Eftermiddag Kl. 6 aabnes min af Nyt opbyggede Pavillon, hvor Musik corpset af 11te Linie-Bataillon 2de Gange ugentlig, nemlig Fredag og Søndag, opvarter med den allernyeste Musik. Musikken paa Søndag er Fölgende: Første Afdeling: Overture af den sorte Domino. Lichtenstein Vals, af Labitzky, Amanda-Gallop, af Gehl. Ball-Contoiren Vals, af I. Lanner. 5) Gallopade immergriin, af Lanner. Anden Afdeling: Overture af Prindsen af China. Neptun-Gallop, af Gehl. Lilien-Vals, af Labitzky, Emilie-Gallop af Mender. Vals af Straus. 6) Tarrentelle-Gallop. Thaarup. Van Dinters berømte Menageri. og Slange-Samling. er ankommen her til Aalborg og forevises daglig, fra Kl. 10 Formiddag til Kl. 7: Eftermiddag, i Hr. Kjøbmand A. H a 8. sings Gaard paa Nytorv. Fodringen skeer Kl. 4. Videre Underretning meddeles ved Placater. Betalingen er for første Plads 2 Mk., anden Plads Mk., Børn under 12 Aar det Halve.
Aalborg Stiftstidende, 1843-05-19
Det er endnu kun nogle Dage at see J. van Dinter.
Aalborg Stiftstidende, 1843-05-19
En Seminarist önsker sig nogle Timer at informere Börn. Ivem anviser Adressecontoiret. Fjerritslev Kro med Jordtilliggende, af Ager og Engs Hartkorn 4 Tdr. 4 Skpr., beliggende ved Landeveien imellem Thisted og Aalborg, omtrent midtveis imellem ethvert af Stæderne, er underhaanden at faae tilkjøbs.
Aalborg Stiftstidende, 1843-05-19
De aarlige Land- og Søsessioner holdes der imod Godtgjørelse for Localerne og Eieren har Privilegium til Brændeviinsbrænderi, som i et Par Aar har været benyttet. Jøvrigt bemærkes, at Stedet er Befordringsstation for Reisende. - Skeer Salget ikke inden Forløbet af 2 Maaneder, kan Bortforpagtning skee, enten af den hele Næring til Stedet eller af Kroen med Avl uden Brænderiet. Lysthavende ville herom henvende sig til Undertegnede. Fjerritslev Kro, den 10de Mai 1843. J. Söballe. Hogholt Hovedpareel, af Hartkorn fri Hovedgaardstaxt 21 Tdr., med et Areal af over 200 Tdr. veldyrket og tildeels merglet Agerland, 90 Tdr. Land Eng og 200 Tdr. Land gode Overdrevsjorder, der alle ere tjenlige til Opdyrkning ved at Mergel haves beqvemt, er beliggende tæt Landeveien imellem Hjørring og Frederikshavn, 2 Mile til hver Sted, agter Eierinden, Proprietair Langvads Enke, underhaanden at bortsælge med eller uden Besætning og vil Tiltrædelse kunne skee strax efter Kjøbslutning. Lysthavende ville behageligst tage Eiendommen i Øiesyn og aftale det Fornødne med Eierindens Befuldmægtigede paa Gaarden.
Aalborg Stiftstidende, 1843-05-19
Bedste fiint poleret Patent=Hagel af alle Nr. og sælges til billigste Priis af A. Hassing.
Aalborg Stiftstidende, 1843-05-19
Glarmester J. Lyngholm, Nørregade i Aalborg, er nylig bleven forsynet med et Parti Vinduesglas af alle Sorter, saasom: norsk Kronglas, engelsk Kronglas, saavel i enkelt som dobbelt Tykkelse, Sidste særdeles anbefaleligt til Boutiksvinduer, brabandsk Glas, saavel finere som simplere Sorter, grønt Stettiner Glas og fiint Skilderiglas. Jdet jeg tillader mig at anbefale Samme til mine ærede Kunder, saavelsom til enhver Jnden- og Udenbys, der ville beære mig med Arbeide, skal jeg ved reel Behandling og saa billige Priser, som Varernes Qvalitet tillader, stedse bestræbe mig for at vedigeholde den mig hidtil viste Tillid. Kjøbenhavnsk 8 Graders Kornbrændeviin faaes særdeles i Partier billigt hos F. Palludan.
Aalborg Stiftstidende, 1843-05-19
Udmærket god Thimotheifrø, sælges billigt hos Bernh. Rie.
Aalborg Stiftstidende, 1843-05-19
Da der ikke skete antagelig Bud ved den igaar over Kjøbmand Grandjeans Gaard i Løgstør afholdte 3die Auction, vil Eiendommen, med Tilliggende, der findes beskrevne i denne Tidendes Nr. 60, 61 og 63 for indeværende Aar, ifølge Overeenskomst med vedkommende Auctionsdirecteur og efter Conditioner, som bekjendtgjøres paa Auctionsstedet, blive stillet til 4de Auction i selve Gaarden, Onsdagen den 31te Mai førnkommende, Kl. 1 Eftermiddag, og, om nogenlunde antagelig Bud skeer, absolut bortsolgt. Det bemæres, at Gaarden tillige egner sig til deri at anlægge et Dampbrænderi, der her paa Egnen maae ansees som en fordeelagtig Entrepriie og at det høieste Bud ved 3die Auction kun var 1200 Rbd. Sølv. Vestergaard pr. Løgstor, den 17de Mai 1843. Paa Pante- og Udlægshaverens Vegne Nors.
Aalborg Stiftstidende, 1843-05-19
Efter Begjæring af Skifteretten heri Byen, bliver det Stervboet efter Haarskjærer Jens Jørgensen og senere afdøde Enke, tilhørende Sted Nr. 213 Litr. C i Cortesgyde, opraabt til Bortsalg ved 3de Auctioner, der afholdes saaledes: Løverdagen den 20de dennes, Løverdagen den 27de f. M. og Onsdagen den 14de Juni, hver Dags Formiddag Kl. 10. De tvende første Auctioner afholdes paa Stadens Raadstue, men den tredie i Stedet selv. Conditionerne tilligemed flere Salget vedkommende Documenter, henligge forinden Auctionen til Eftersyn paa Byskrivercontoiret. Aalborg, den 13de Mai 1843. A. Morch.
Aalborg Stiftstidende, 1843-05-19
Jfølge Begjæring af Skifteretten heri Staden, bliver det Stervboet efter Tobakspinder Hans Barste tilhørende Sted Nr. 305 i Skomagergaden, opraabt til Bortsalg ved 3de Auctioner, der afholdes saaledes: Løverdagen den 20de dennes, Løverdagen den 27de f. M. og Tirsdagen den 13de Junii. hver Dags Formiddag Kl. 10 slet. De tvende første Auctioner afholdes paa Stadens Raadstue, men den tredie i Stedet selv, og henligge de Salget vedkommende Documenter, forinden Auctionerne, til Eftersyn paa Byskriver contoiret hersteds. Aalborg, den 4de Mai 1833. A. Mørch.
Aalborg Stiftstidende, 1843-05-19
Onsdagen den 24de dennes, Formiddag Kl. 10, bliver, i Skolegadens Fattighuus, afholdt offentlig Auction over en Deel Senge- og Gang=Klæder, Dragkister, Klæderkister, Skabe, Stole, Borde og Kjøkkentøi m.v. Varerne afhentes og betales contant den 26de dennes. Hvilket herved bekjendtgjøres. Aalborg, den 19de Mai 1843. Davidsen, Forstander.
Aalborg Stiftstidende, 1843-05-19
J Hr. Röe's Fraværelse redigeret af Factor C. Bech.
Aalborg Stiftstidende, 1843-05-20
Stiftorieende. Aalve og Adresse-Avis. Aar 1843. No 99. Løverdagen den 20de Mai.
Aalborg Stiftstidende, 1843-05-20
Denne Avis, som udgives af Jens Chr. Borch & Julie Ree og redigeres af Bernhard Roe, udgaaer 5 Gange ugentlig og kan bestilles paa alle kongelige Postcontoirer i Danmark og Hertugdømmerne samt paa Stiftsbogtrykkeriet i Aalborg, hvor Prisen er 7 Mk. 8 s. qvartaliter.
Aalborg Stiftstidende, 1843-05-20
Gudstjeneste. Femte Søndag efter Paaske prædiker til Høimesse i Budolphi Kirke Hr. Panor Boesen; i Frue Kirke Hr. Pastor Bruun. J Budolphi Kirke ingen Aftensang, da Hs. H. Hr. Stiftsprovst, Dr. Hald er fraværende i Embedsforretninger; til Aftensang i Frue Kirke Hr. Stud, theol. H. Münster. - J Søndertranders Kirke Kl. 1 Hr. Pastor Bruun – J Nørretranders Kirke Kl. 9. Hs. H. Hr. Provst Hertel
Aalborg Stiftstidende, 1843-05-20
Udlandet. J den nyeste Tractat imellem England og Frankrig om den gjensidige Postforsendelse antages det, at et Brev, for at gaae fra Constantinopel til de engelske Besiddelser i Nordamerika (om Frankrig og England), kun behøver 34 Dage, Veilængden er 2400 Lieues. Et Brev fra Boston til Havre, som Liverpool) erpederes i 14 Dage; Veilængden er 1700 Lieues. Et Brev fra Bombay til Paris (over det røde Hav, kan forsendes, i 30 Dage. Hvor billig Portoen af Breve er, vil være indlysende af følgende Exempler, fra Marseille til Chili 2 Fr. 10 Cent., for 5 Fr. 70 Cent., fra Rouen, til Boston 1 Fr. 30 Cent., for 2 Fr. 10 Cent; fra Bordeaur til Buenos=Ayres 1 Fr. 90 Cent., før 5 Fr. 60 Cent. - Et Brev fra Paris til London koster nu 1 Fr., istedetfor tidligere 2 Francs. – Brevene kunne paa selve de længste Router sendes ufrankerede.
Aalborg Stiftstidende, 1843-05-20
En afskediget Betjent ved det russiske Bjergværksvæsen, ved Navn August Chartron, har ladet indrykke følgende Bekjendtgjørelse i Petersburgische Zeitung": "Meerskum er et kalkartet Mineral af Værdi. Dets Farve er sædvanligen hvid, men falder undertiden i det Gule eller Brune.
Aalborg Stiftstidende, 1843-05-20
Af Meerskum kan man forfærdige de fineste Arbeider, som ikke engang lader sig udføre i Marmor eller Alabast. Det forekommer i Handelen i alle Verdensdele og flere Lande udføre og afsættte for store Summer deraf. Bearbeidningen af dette Stof kan indbringe et Land Millioner. Fordum troede Mange, at Meerskum virkelig var styrknet Skum fra Havet, men det er nu almindelig bekjendt, at de smukkeste Arter deraf komme fra de tyrkiske Bjergværker og bestaae af en overordentlig fiin Leer, som er saa let, at den flyder paa Vandet. Naar Meerskum først engang er blevet haardt, kan det ikke meer opløses; koldt Vand gjør det endnu haardere, og det undergaaer ingen Forandring i kog hedt Vand, nogle Arter ere ogsaa ildfaste, hvorimod Marmor og Alabast i stærk Hede forvandles til Kalk. Ved Theben i Grækenland, i Nærheden af Madrid i Spanien og ved Montmartre i Frankrig faaer man Meerskum, men af mindre god Egenskab, end det tyrkiske. J Omegnen af St. Petersborg, Pawlowsk, Krasnøje=Selv og flere andre Steder, deels paa Kronens Eiendomme, deels paa private Godser, har jeg opdaget saadanne Leeraxter, som, efter at have undergaaet den fornødne Rensning ved en kun af mig kjendt Methode, have afgivet Meerskum, som i alle Henseender overgaaer det tyrkiske. Hidtil har man kun bearbeidet Meer skum i mindre Masser; men jeg paatager mig, deraf at forfærdige Statuer i Legemstørrelse og Ornamenter, af hvilkensomhelst Dimension, i et eneste Stykke. Meerskum findes her i saa stor Overflødighed, at man deraf ville kunne bygge Kirker, Palladser, Vaanings-, Bade- og Lysthuse, ja hele Byer paa evigt svømmende Øer, svømmende Citadeller og Haver. Det lader sig endnu ikke beregne, hvilke store Fordeele en saadan meer udstrakt Brug af Meerskum kan medføre. Jsær maa et saadant Bygningsmateriale være velgjørende for Sundheden i Søstæderne, medens det omVinteren er tørt og holder Varmen, og om Sommeren kjøligt, uden at trække Fugtighed. Det vedligeholder saaledes en jævn Temperatur i Luften inden i Værelserne, og bør saaledes fremfor-Alt være velkomment i St. Petersborg. Det Meerskum, som her faaes, kan bearbeides med største Lethed, saa at det flyder paa Vandet og er lettere end det orientalske; men det kan ogsaa antage en Haardhed, som gjør det stærkere til at udholde alt Slags Tryk, end sædvanlig Muursteen. Prisen paa ildfaste Meerskums Muursteen bliver ikke høiere, end paa engelske ildfaste Muursteen.
Aalborg Stiftstidende, 1843-05-20
Fædrelandet. Underviisningen i Navigationsskolen i Helsingør, som er bleven oprettet af Søorficererne Wilde og Gotlieb, er nu ophørt for i Sommer, og det er vist, at ikke saa af unge Sømænd med Nytte have freqventeret Skolen, der forhaabentlig igjen vil blive fortsat i den forestaaende Vinter.
Aalborg Stiftstidende, 1843-05-20
Det er imidlertid glædeligt at erfare, at bemeldte Søofficerer utrætteligen og i flere Retninger arbeide til det af dem satte Maal, at danne dygtige Sømænd. Saaledes erfares, at de ved en Understøttelse, der er tilstaaet af Regjeringen, har seet dem i Stand til at fragte en Brig, hvormed de, for at øve de unge Mænd, som i Vinter have faaet en theoretisk Dannelse, tillige i praktisk Sømandskab, agte meget snart paa to Maaneder i Sommer at gjøre en Tour i Kattegat, Beltet og Østersøen. Ogsaa andre unge Sømænd, det ei have besøgt Skolen, ville, saavidt vides, kunne faae Adgang mod en moderat Betaling til at tage Deel i dette Øvelsestog; ligesom og Forældre, der have bestemt deres Sønner til Søen, upaatvivleligen ville kunne benytte denne Foranstaltning for under en god Opsigt at lade disse prøve Sømandslivet. Der er saaledes aabnet Adgang for unge Mænd til Uddannelse i et for hele Landet, og navnligen i Helsingør, saare vigtigt Fag, og man tør haabe, at bemeldte Søofficerers ædle Bestræbelser ei ville være frugtesløse, og at Nutidens Sønner ogsaa ville vide at vurdere de Foranstaltninger, som Tidsaanden fremkalder. (Hels. Av.)J Hemp. Av. læses Følgende under "Jndsendt. Statistisk Notits og Brændeviin. Aar 1842 forbrugte 39 Brænderier i Odense 235,365 Lpd. eller 39,227 1/2 Tdr. forskjellige Kornsorter, hvoraf Eductet i Brændeviin var 980,730 Kander. Anslaaer man nu Consumenternes Antal til 60,000, det høieste jeg troer, man kan antage at der forsynes med Brændeviin fra Odense, da kommer paa hvert Hoved henved 17 Kander aarlig. Men da heri ere indbefattede Børn og Fruentimmer, hvis mindste Part tager Deel i denne Consumtion, saa bliver det aarlige Qvantum for hver Mandsperson over 20 Aar naturligviis endnu langt høiere. Og dette Resultat er saa sørgeligt og forbausende, at det afgiver tilstrækkelig Grund til at ønske, at i vort Samfund maatte oprettes Maadeholds-Selskaber eller Foreninger mod Brændeviin", som alle vore Nabolande give os efterlignelsesværdigt Exempel paa. Thi og Brændevinens Skadelighed og dens Gift lignende Virkning, baade i legemlig og moralsk Henseende, er nu til Dags næsten kun en Stemme, og vistnok vil dette ligge enhver upartisk Jagttager klart for Øinene. - Dr. Helweg, sen.
Aalborg Stiftstidende, 1843-05-20
Den 14de de afbrændte en Gaard i Frenderup ByKirkeflinterup Sogn i Sorø Amt. Aarsagen til Jlden har ikke ladet sig opdage. (Dag.)
Aalborg Stiftstidende, 1843-05-20
Aalborg, den 20de Mai. Den 17de Mai har nys ved varende Flag, Glædessalver og muntre Aasyn forkyndt Norges Sønner sin høie og evige Betydning. Vel har det danske Broderrige ingen saadan Maidag at fremvise, men Maien savner dog heller ikke hos os sin politiske Vaar glæde og bør ei heller hos os mangle sin glade Jhukommelse; thi man dømme om Dagens intensive Betydning som man vil, man betragte dens Frugter med taknemmelige eller med tvivlsomt spørgende Blikke, saa var det dog paa den 28de i Mai, at Frederik den Sjette lagde Frøet til det Træ, hvis Udvikling, om det end nok saa kunstigt be klippes, derved netop vil fremskyndes; Froet til det Træ, som, om det endnu staaer spædt og vaklende paa Danmarks Slette, ombruust af mangen truende Stormvind, dog allerede har mange friske og grønnende Skud at fremvise, der vidne og Rodens Kraft og i Tiden ville forene sig til et stærkt og skyggende Løvtag. Den otte og tyvende Mai bliver saaledes ustridigt en festlig Dag, der maa kalde Stænderinstitutionens hedengangne Stifter i taknemmeligt Hu og, om end Forventningerne ere blevne overskyggede af Virkeligheden, dog ogsaa med Taknemmelighed maa lade Blikket hvile paa de umiskjendelige Frugter, den forberedende politiske Jnstitution i Tidens Løb efterhaanden har baaret, og paa den Erkjendelse, som den ogsaa hos vor velsindede Regjering umiskjendeligen i Stilhed har fødet: at den vakte offentlige Mening, denne speidende Argus og alvorsstrænge Mentor, er en Magt, hvis Tilværelse ikke længere lader sig fornægte, en Magt, hvis moralske Kraft over sin ubetvingelige Jndflydelse ogsaa paa Scepterets bydende Villie. Ved disse Anskuelser, som vistnok hos mange flere end hos den, fra hvis individuelle Overbeviisning, de her udstrømme, ere modnede til fuld Bevidsthed, som selv de meest agtede politiske Notabiliteters afvigende Synsmaade ikke har kunnet forandre, er det at vi opfordre alle Ligesindede til med Festlighed at ihukommes den 28de Mai, vor politiske Foraars Fødselsfest, der, jo oftere den vender tilbage, under hvert nyt Stadiums Udvikling, bør være os dobbelt kjær og dobbelt betydningsfuld. Endnu er den 28de Mai Danmarks eneste politiske Festdag, den eneste Dag saa at sige, paa hvilken Folket, udenfor Stændernes Samlingstid, ved sine Organer ud af dets egen Kjærne kan oplade sin Røst for Thronen og bringe mangen et sanddru og oprigtigt Ord frem til Konges og Folks prøvende Overveielse. Lad os derfor ikke glemme den forhaabningsfulde politiske Foraarsdag, ikke glemme at frede om den fremvoxende Spire; Sommeren vil dog ikke udeblive, ikke nægte den vordende Stamme sin Kraft, Jorden sin Varme og Løvet sine Kroner. Aalborgs ældste Sagfører, Cancelliraad Ravnkilde, som forøvrigt allerede i adskillige Aar kun har beskjæftiget sig lidet med juridisk Praxis, er i disse Dage ved Døden afgaaet i sit 77de Aar. Den Afdøde, der tidligere var anseet som en meget duelig Advocat, havde mange originale Eiendommeligheder, der ogsaa i hans testamentariske Dispositioner ere blevne fremtrædende.
Aalborg Stiftstidende, 1843-05-20
Atter er Dampbaaden "Liimfjorden, standset i sin Fart til Lemvig, idet det, efter forgiæves Forsøg paa at komme over Løgstørs-Grundene, der kun havde 1 1/2 til 2 Fods Vand, maatte vende tilbage og ankom hertil iaftes Kl. 7 1/2.
Aalborg Stiftstidende, 1843-05-20
J Onsdags transporteredes endeel (efter Sigende 1, i Tallet, paa 6 Vogne) af de i den store Tyvssag implicerede Forbrydere herfra til Viborg Tugshuus.
Aalborg Stiftstidende, 1843-05-20
Aalborg Torvepriser, den 20de April. Rug 3 Mk. 10 s.; Kartofler 16 sk. pr. Skp.; Oxekjød 5 a 7 s.; Kalvekjød 9 a 10 s.; saltet Flæsk 11 s; fersk Flæsk 9 s.; Herregaardssmør 30 s.; Bøndersmor 22 s. pr. Pund; Æg 12 s. pr. Snees.
Aalborg Stiftstidende, 1843-05-20
Frederikshavns Skibsliste. Jndk. D. 15de Mai. J. Jørgensen f. Østerr. m. Træl. D. 16de F. Thiel f. Kbhvn. m. Stykg. D. 17de: N. Th. Bruun og d. 18de: C. F. Christiansen f. Kbhvn., best. t. Sæby m. Stykg. - Vinden d. 18de : ostlig, frisk Kuling.
Aalborg Stiftstidende, 1843-05-20
Hals Skibsliste. Jndk. D. 16de. C. F. Petersen, f. Cappeln m. Fedev. J. Abrahamsen f. Kragero m. Træl. P. A. Seistrup f. Skagen m. Ankere og Kjæder. J. Breum, H. F. Petersen og P. Toft f. Kbhvn. m. Stykg. C. Nielsen f. Aarh., ball. D. 17de: Chr. Davidsen f. Kbhvn. m. Stykg. A. Gaarn f. Læso, ball. – Udg. D. 18de: C. J. Weber t. Mossem. Korn. R. Evensen t. Østerr. m. Korn. I. Clausen t. Mariager, N. Salvesen og A. Jensen t. Hobrom. Muursteen. C. Nielsen t. Aarh. m. Do. P. R. Møller t. Vedbek, m. Klude. H. Nielsson og S. Fixt. Halmstad m. Korn. For Udg. ligger Clausen, Enser, Jepsen, Heskiær, Skougaard og I. Juul. Vinden d. 18de: No., frisk Kuling, klar Luft.