Københavns Adresseavis, 1760-12-15
Den Tørv som paa hidtil brugelige Maade, er skaaret med Spader, kand hertil vel bruges, med den som beredes af Dynd og Mudder, holdes for at være meget bedre; Omgangen dermed er denne: Man opøser Mudderet udi Ballier, frembringer og samler det udi en Dynge paa en jevn Plan ælter det noget, ligesom Leer, og naar det forholder sig smuldrig, stenkes Vand derpaa, saa at det bliver smidigt; hvorefter det trykkes udi Former, og ellers i ald behandles som ved Steenstrygning iagttages, da deraf ved nogle Dages tørt Veyerligt og Opvartning med at vende, skrue og opstable Materien, udkommer et Slags Tørv der vel taber endeel af sin Størrelse i Tør ringen, hvilket kand sees naar den holdes imod Formen, hvori den er dannet, men den er derimod faste re og sterkere end skaaren Tørv. Man kand ogsaa berede saadanne Tørv uden Form, hvilket skeer paa følgende Maade: Efterat Dyndet er opsamlet og behandlet som oven for sagt er, udplakker og jevner man det paa en slet Plads omtrent 4re Tommer i Høyden, lader det ligge udi een a to Dages tørt Veyerligt, da det samler en Skorpe og begynder at vil revne, hvorefter man med en skarp Spade skierer, det igjennem udi store eller smaa Figurer, ligesom man vil have Tørven; dernest vender og opvarter det som forrige Sort eller, ordinaire Torv. Det er ellers at agte, at den store og tykke Tørv ikke er den beqvemmeste til Kull, men hellere den smalere og tynde Tørv saasom den lettere ved Brændingen lader sig igjennem svie. Ved Formen observeres, at den maae være omtrent een Fierdendeel Tomme rummeligere i den eene end i den anden Kandt, samt at den Side som er rummest, altid vender oplad imedens Dyndet pakkes og stryges, men need ad, naar det af Formen ud lades; saa maae og Formen saavelsom Bordet og Stryge=Pinden hver gang med Vand bestryges; Tho ellers vil Dyndet ikke lettelig falde fra eller blive glat Der kunde vel endnu være nogle Ting at erindre ved dette Arbeyde, men samme kunde giennere ved indfaldende Omstændigheder paa Stedet betydes, end med Pennen beskrives. Jeg har hidindtil ikke gjort Fai af denne Kull=Brænding, men allene ladet mig nøye med noget lidet til egen Provision, hvoraf dog nogle faa Tønder skal blive fremsendt; Men skulde disse Kull ikke allerede være forhadte, men finde Liebhabe, re, skal jeg beslitte mig paa i tilkommende Sommer at tilveiebringe et hundrede Læs, a 6 Tønder, til 1 Rdlr. 3 Mk. Læsset, og tænker jeg dertil at employere endeel af Mudderet i Hunde. Søe ved Jægersborg, hvoraf jeg, formedelst dens Udygtighed til Fiskerie, ved Hielp af en Machine, har udlader Vandet og viist Prøve at Mudderet kunde til Tørv beredes, i Fald derimod ikke skulde være noget at erindre. Denne Egn er ellers ikke den beleiligste til dette Arbeids Fortsættelse; Thi endskiønt man her ved en og anden Jndretning har bødet noget paa den forhaande værende Mangel af Jldebrand, saa er derimod i nogle faa Aar indløben saadanne Omstændigheder, som har foraarsaget, at al Brændsel er stegen udi meere end sædvanlig høy Priis, foruden at den meeste Tørve Grund her paa Districtet findes; er af Løs og svam pig Natur, der ikke til Kull er synderlig tienlig. Paa ovenskrevne Maade kand ogsaa al den Smul og Støv, der affalder i og uden for TørveHuse, beredes til Tørv, ved samme Omgang, som med gammelt Leer bruges, neml. at det samles i en Dynge, og overgydes med Vand, samt æltes indtil det bliver midigt, hvorefter det stryges eller plakkes, og omsider, naar det er igjennem tørret, svies i Kull, som for er sagt; Hvorved saadant Smul bliver bedre employeret end naar det paa hidtil brugelige Maade, uden først at blandes med Møgdyngen, paa Ageren, til Unytte, vorder udført.