JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-09-07
Blandede Efterretninger. De Herrer Caseneuve & Comp. have opfundet et Apparat, som de, formedelst dets Brug, kalde bevægeligt Privet. Det bestaar af to ovenpaa hinanden satte Tønder, hvoraf den øvre har adskillige lodrette Blyrør til det Flydendes Afsondring fra det Faste. Da een af Opfinderne ansøgte om et Patent, overdrog det Kgl. Centralsocietet for Agerdyrkningen, de Herrer Greve Dubois, Huzard og Hericart de Thery at give deres Betænkning over denne ny Opfindelse, og samme er faldet meget fordeelagtigen ud for den sidste. Hvor smudsig end den her behandlede Gjenstand synes, saa er den dog, naar man betænker den saare skadelige Jndflydelse, som de sædvanlige Priveter og deres Renoveren have paa den offentlige Sundhed, aldeles ikke uvigtig, især for store Stæders Beboere. J det Kgl. Gensdarmeries Casserner og i et Privathuus i Paris har Erfaringen bevist de bevægelige Priveters store Nytte. De lade sig lettere renovere, og saa vel Agerdyrkningen som Manufacturerne maa vinde ved de flydende Deeles Adskillelse fra de faste, da de første, ugjærede og undlagede, kunne bruges som Gjødning, og de sidste overlades Salminkfabrikerne, saafremt Jorddyrkeren ikke ogsaa heraf kan gjøre Brug. De ere overalt let at anbringe, og koste i store Stæder ikke 1/2 Deel af det, de almindelige Priveter koste at bygge. Heller ikke fordærves Grundmuren derved, som Tilfældet er ved de gamle. Som et Anhang til Skriftet har Vicepræsidenten Grev Franqvis de Neuschateauleveret en Beretning om Urinens Brug i Agerdyrkningen. Det Hele er oversat paa Tydsk under Titel af: Die beweglichen und nicht stinkende Abtrittsgruben der Herrn Caseneuve & Comp. &c.,m. 3 Kupfertaf. Weimar, im Verl. d. Landes Jnd. Compt., 1819.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-09-07
J Drivhusene i den Keiserl. Hauge i Schønbruun blomstre nu følgende Væxter: Achania tomentosa, fra Vestindien; Aacacia pulchella, fra Nyholland; Aster tomentosus, svampet Stierne blomst, fra samme; Aster argophyllus, fra samme; Aralia capitata, Hovedblomstret Aralie, fra Jamaica; Centaurea ragusina, ragusisk Fnokblomst, fra Candien; Cestrum caulifforum, Stam blomstret Hammerbusk, Perlargonium melenathon, sortblomstret Tranene, fra Cap; Rhipidodendrum distichum, toliniet Viftetræ, fra Africa; Theopbrasta longifolio, langbladet Theophraste.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-09-07
J Wien har i denne Sommer Tenorsangeren, David (lo Principe di Troja), en Søn af den berømte franske Tenorist af samme Navn, der endnu lever som Kirkesanger i Jtalien, gjort overordentlig Lykke. Jsær beundres Omfanget af hans Stemme. Fra 1810 til 1815, da Sølvet stod saa høit, afgik fra Ostindien og China 15 til 20 Mill. Piastre til Europa. - Paa den bemærkning i Børsenliste, at Sverrig ikke har nogen Gield i Udlandet, svares nu i samme Blad fra Leipzig, at det der i Aaret 1802 gjorte Laan af 1 1/2 Mill. Rd. endnu ikke er betalt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-09-07
Den berømte Romanskriver A. Lafontaine, der hidtil kun arbeidede for Romanlæsere, har nu udgivet et Værk for Lærde, nemlig Aschylus's Tragvedier, med en Commentar, T. L., Halle 1822, CV. og 477 S. 8. J Jndledningen til Recensionen derover i Hall. Liter. 3, siger Rec.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-09-07
En Skribent, der i en Række af Aar har nydt en stor Almeenheds Yndest, og meer end nogen Anden af hans Samtidige paa det mangfoldigste glædet Læseverdenen med Romaner og Fortællinger, fremtræder her paa en uventet Maade i det sidste Stadium af hans hæderlige Løbebane, som Philolog, og det ikke som Oversætter af aandsforvandte Værker, men som Udgiver og Critiker, og det første Forsøg, hvormed han overrasker Venner af Oldtidsvidenskaberne, er et Værk, hvis Vanskelighed næsten er blevet til Ordsprog." J Fortalen, siger Forf., at om end hans Arbeide skulde have været ganske uheldigt, fortryder det ham dog ikke, da Sysselsættelsen dermed har forsødet adskillige Aar af hans Liv. Værkets Dunkelhed ansporede hans Lyst.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-09-07
J den første Forsamling af den Züricher Hielpeforening for Grækerne, d. 11 Nov. 1821, holdt J. H. Bremi en Tale, som er blevet udgivet i Trykken. Forf. viser, at Selskabets Formaal er, at bidrage sin Skjærv til at gjøre Ende paa de Grusomheder, der nu udøves mod Grækerne, paa det denne Nation for Alting ikke voldsom skal udslettes af de nu tilværende Væseners Tal, men sættes i billige Menneskeforhold, da den kan bringes til et høiere Trin af sædelig, religiøs og videnskabelig Aandsdannelse, end den, ved sammenstødende ubillige Omstændigheder, nu staaer paaAt lægge et saadant Sindelav for Dagen, er retfærdigt, fordi Grækerne ligesaalidet ere Oprørere, som de nogensinde have været en integrerende Deel af det tyrkiske Rige. Om end Massen af deres Folk staaer paa en lav Standpunkt, saa var det, under de Forhold, i hvilke de stode, ikke anderledes mueligt. De ere stedse blevne et Folk, et europæisk Folk, bekiendende sig til og udøvende Europæernes Tro, og staaende med dette i mangfoldigt Aandssamqvem, hvis ædle og vise Forfædre hele Europa har at takke for sin videnskabelige Dannelse. Overlader nu end den sædelig religiøse Mand, med beskeden Tillid, Udfaldet af dette Folks Sag til Forsynet, saa veed han dog, at ogsaa han for samme bør gjøre sit, med Sindighed og reen Jver. Den ny oprettede Forening kan vel kun gjøre lidet til Sagens Befordring, men ligesaa gjerne vil den med rolig Jver og uden Bihensigt ogsaa yde Meget. Forf. hele Tale viser, at Selskabet aldeles ikke har noget egentlige politisk Formaal.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-09-07
J f. A. døde Grev Stanislaus Potockipaa sit Gods ikke langt fra Warschau. Som Forfatter i det polske og franske Sprog er han bekjendt, men endnu større Fortjenester har han, som Befordrer af Videnskabernes, og især af Universitetets Oprettelse i Warschau.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-09-07
Den i Carlsruhe i afvigte Aar afdøde Kirkeraad Dr. J. L. Ewald var en saa utrættelig Forfatter, at hans hos Meussel opregnede Skrifter, beløbe sig til henved 100. En Skjebne, ikke ulig den, der for endeel Aar siden rammede den berømte Winkelmann, traf d. 21 Juni f. A. en anden i sit Fag ikke uberømt tydsk Lærd, A. F. Schweiger, som, understøttet af Staten, gjorde en Reise, for at indsamle Planter. Allerede havde han gjennemreist Øen Sicilien, som blev hans Grav, paa Tvers, da han, istedetfor at vende tilbage til Palermo, endnu engang vilde gaae over Camerata, for at samle Planter, han tidligere ikke fandt i Blomster, men som nu maatte være fremkomne. Da han, for at beskue Væxter, eller for at drikke af en Kilde, havde bukket sig, blev han overfaldet af den ham af en Ven paa det Bedste anbefalede Kudsk, med mordiske Slag, der gjorde Ende paa hans Liv, som ganske var Videnskaberne og den uskyldige Omgang med fortrolige Venner, helliget. Han var født d. 8de Sept. 1783 i Erlangen. Hans Hovedstudium var Botanik. Universitetet i Kønigsberg var han, som Prorector, til stort Gavn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-09-07
J Grevskabet Sioto i Cincinnati i Nordamerica findes et huult Morbærtræ, som holder een og tyve Fod i Gjennemsnit i det Jndere, og er over 70 Fod i Omfang, men fra sin Basis opad bliver saa tyndt, at det i en Høide af 5 Fod kun holder 42 Fod. Dets Huling har neden til en Vide af 10 Fod, og dens Ende er i en Høide af 9 1/2 Fod. Sprækken er omtrent 8 Fod over Jorden. Den ene Green af samme er gaaet ud, og i en Høide af omtrent 20 Fod afbrækket, men den anden er sund og kraftig. Dette Træes paafaldende Huulhed tildrog sig de i Omegnen boende Jndbyggeres Opmærksomhed. Den 5 Juni 1808 forsamlede 14 Personer sig der, og tretten af samme red indi Træet, hvor de alle fandt ret mageligen Plads ved Siden af hverandre. Den Tilbageblevne vilde ikke vove det, fordi han ikke stolede paa sin alt for skye Hest, men endnu To kunde heel vel ride derind, og de vilde, under en paakommende Regn, have fundet fuldkomment Ly deri.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-09-07
Kjøbenhavns Børs, d. 6 September. Cours. Hamb. 2 M. 247, a vista 250. Spec. 251. - Specier solgtes til 15 Rbmk. 1 s. Obligationer (med Rente fra 11te Juni 1822) 78 1/2 a 79. Nationalbank-Obligat. (af Laanet den 2 Februari 1820) 101 Rbdlr. r. S. (uden Renter) eller 126 1/2 Rbdlr. Sedler pr. 100 Rbdlr. r. S. Norske Rigsbanksedler 12 1/4. - - Svenske Sedler 61 1/2 s. - Disconto 5 pC. Christus i Gethsemane, et originalt Malerie af Professor Eckersberg, der har vundet stort bifald, har Undertegnede stukket i Kobber. Gravuren holder 14 1/2 Tommer i Høiden og 10 1/2 Tommer i Breden. Det er Pladens Bestemmelse, ikke at forblive her i Landet; men jeg forbeholder mig, inden den bortsendes, deraf at tage nogle Aftryk. De, som maatte ønske at eie Aftryk, anmodes, inden dette Aars Udgang, da Pladen ventes fuldfærdig, at tegne deres Navne, enten paa nogen af de Planer, jeg har ladet udgaae, eller hos mig paa Charlottenborg, hvor de, der maatte forlange det, ogsaa kunne faae Maleriet, at see. - Prisen for hvert Exemplar er 3 Species, hvilke erlægges ved Stykkets Modtagelse. Kjøbenhavn, i August 1822. J. F. Clemens. Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-09-10
Jndenlandske Efterretninger. Løverdagen den 31 August endte Professor og Ridder F. Høeg Guldberg sine Forelæsninger over almindelig og dansk Grammatik, som han har holdt paa Gjethuset for et Antal Artillerie Officierer, Studenter, samt adskillige Medlemmer, af det pædagogiske Selskab. Denne er den femte Forelæsning, Professoren siden October Maaned f. A. har holdt over Modersmaalet for forskjellige Classer af Borgersamfundet, uden nogen Godtgjørelse. Enhver, der har hørt disse Forelæsninger, der vidne om dyb Grandskning i Modersmaalet, og som desuden vinde ved et lyst og klart Foredrag, maae unægteligen være Professoren høiligen forbunden for disse hans Bestræbelser med at gjøre rigtig Kundskab om Modersmaalet mere almindelig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-09-10
J April Maaned d. A. ere følgende afgivtsfrie Varer udførte fra Danmark og Hertugdom merne: 13,508 1/2 Tønder Hvede, 67,993 Tdr. Rug, 47,205 Tdr. Byg, 20,694 1/2 Tdr. Havre, 91 1/2 Tdr. Boghvede, 1730 1/2 Tdr. Ærter, 3089 3/4 Tdr. Vikker og Bønner, 456 1/2 Tdr. Hvedemeel, 715 Tdr. Rug= og Bygmeel, 1376 Tdr. Byggryn, 166 1/2 Tdr. Havre og Boghvedegryn, 4716 1/2 Tdr. Malt. Jalt 161,726 1/2 Tønder, samt 148, 433 Pund Grubber og Perlegryn. Denden 656,869 Pund Smør og 61,012 Pund Ost. Aalborg, den 4de September. Baaden Spring, Gudmund Friberg, af og fra Gothenborg, bestemt til Aalborg med Stave, Tag plader &c., sprang læk i Torsdags og sant Kl. 5. Eftermiddag omtrent 3 Mile østlig for Hersholmen. Capitainen og Mandskabet bjergede sig i Jollen og kom i Land paa Skagen om Natten Kl. 2. De maatte i denne Mellemtid udholde et haardt Tordenveir.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-09-10
Odense, den 6 September. Høsten, og især Eftersletten, er over Landmandens Forventning, saa at Høet nu sælges for det Halve af hvad det kostede i Forsommeren. Hvo, der har ladet sin Vaarsæd staae til den sildig opvoxne bliver moden, faaer især en rig Høst. Havren er endnu paa mange Steder uhøstet, og paa Jorder, hvor den alt er afmeiet, staaer den ny opskudte Sæd saa frodig, at Man kan være i Tvivl om, enten her er foregaaet Host eller ikke. Alt er her i gladeste Forventning til D. HH. Prinds Christian Frederiks og Gemalindes bebudede Ankomst i Aften, som ogsaa indtraf omtrent Kl. 9.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-09-10
Et nederlandsk Literaturselskab har udsat en Guldmedaille som Belønning for det bedste i Modersmaalet forfattede Digt over Poul Rubens, og samme Priis for den bedste Besvarelse af det Spørgsmaal: Om Modersmaalet bør tjene til Grundvold for fremmede Sprogs og Videnskabers Studium, og til hvilken Punct det bør strække sig, J Nantes er nu ogsaa, efter Kongelig Befaling, oprettet en Sparecasse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-09-10
Sørgespillet Constantin den Store, eller den christelige Religions Seir, forfattet af Pellet, Advocat i Epinal, er med Bifald blevet opført i Nancy.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-09-10
Den 1 Januari 1821 døde i Staden Cheari, i Provindsen Brescia, den store Philolog Abbed A. Morcelli, vort Aarhundredes første Latinist, i en Alder af 83 Aar. J Revne encyclopedique læses en kort, men dog ikke feilfri, Levnetsbeskrivelse over Thorwaldson. Deri fortælles, at hans Fader havde været Murer, endskjøndt det er noksom bekjendt, at samme har været simpel billedhugger. Fortællingen om de Medailler, han har vundet ved Konstacademiet i Kjøbenhavn, er heel besynderlig, og røber største Ubekjendtskab med dette Academies Jndretning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-09-10
J Malisbury har en Fabrikør opfundet en Maade at væve Klæde paa saa tæt, at det ikke kan gjennemtrænges af Vand eller Fugtighed. J allgem. polit. Annalen, 5 B. 3 H., læses en udførlig Anmeldelse af Skriftet: Der europaische Bund. Von Dr. C. F. von Schmidt Phiseldek. Anmeldelsen sluttes med følgende Yttringer: "Forf. lader det ikke i alle disse Henseender mangle paa velmeente Raad, der gjøre hans Jndsigter og menneskekierlige Sindelav Ære, men skulde de ophøre at gielde for fromme Ønsker, maatte først de fleste europæiske Cabinetter, Magthavere og Statsmænd, ophøre at være, som de ere. Skulde hans Projecter virkeliggjøres, maatte det i Europa see ganske anderledes ud end nu. Og da det for Tiden endnu mangler os paa Erfaring, om det tydske Forbund (der foreslaaes at skulle være Forbilledet for hele Europa) indbefatter Garantien for en lang Varighed, saa maatte det vel synes meget voveligt, paa analoge Grundstøtter, at ville oprette et europæisk Forbund.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-09-10
Kjøbenhavns Børs, d. 10 September. Cours. Hamb. 2 M. 247, a vista 250. Spec. 251. - Specier solgtes til 15 Rbmk. 1 s. Obligationer (med Rente fra 11te Juni 1822) 79 1/2 a 80. Nationalbank-Obligat. (af Laanet den 2 Februari 1820) 101 Rbdlr. r. S. (uden Renter) eller 127 Rbdlr. Sedler pr. 100 Rbdlr. r. S. Norske Rigsbanksedler 12 1/4. Svenske Sedler 61 1/2 s. - Disconto 6 pC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-09-14
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. 10000,000 FavNittende Aargang. No. 74. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 14 September 1822. Bemærkninger, i Anledning af nogle Yttringer, som findes i den første af de tvende Afhandlinger, der ere indrykkede i Skilderiet No. 66, og som ere stilede imod hvad der i det foregaaende No. 67 er sagt om Agerdyrkning og
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-09-14
Kornhandel. Naar man med Opmærksomhed gjennemlæser hvad der i No. 57 er afhandlet, og upartisk vil drøfte Forfatterens Tankegang, vil man sikkert finde, at han ikke allene følte sig paa det fuldeste overbeviist om, at de skeete Kornudskrivninger vare foranstaltede i det meest velgjørende Øiemeed men at disse endog efter rimelig Ugsigt, saavidt slige nye Foranstaltninger forud staae til at bedømmes, synes at love et fyldestgiørende Resultat. Hvor saare uheldigt vilde derfor og ikke have været, om alle de ved denne Foranstaltning tilsigtede Goder ganske skulde være forfeilede, Hvilken Saakyndig vilde derfor ikke finde, at det jo og har havt sine gode Virkninger, Hvad Forfatteren af ovenmeldte Afhandling i No. 66 saaledes til Fordeel for Jndretninger anfører, var sandelig ei heller undgaaet det i No. 67 indrykkede Stykkes Forfatters Eftertanke, men at veie det Gode, der kunde tænkes, mod de Ulemper, Farer og Tab, som Erfaringen alt havde viist, og som med billig Grund end mere stode til at befrygte, frembragte hiin Afhandling. Hvor behageligt vilde det derfor ikke have været Jndsenderen af bemeldte Stykke, og vist ogsaa med ham den Deel af Nationen, som Gienstanden især interesserer, om den ærede Forfatter af Stykket i No. 66, isteden for blot at anmærke enkelte Fordele, tilfulde med den Sagkundskab, han røber, upartisk havde drøftet hele Materien, hvorved Jdeerne gjensidigen opklares, og det fælleds Maal, at stifte Gavn, derved vilde været fremmet. - Da selv det Gode bør veies, for efter sit Værd at kjendes, saa vil det vist ikke være ubeskedent, til nøiere Eftertanke at anmærke, hvad der kan siges imod det, der til Fordeel forSagen i No. 66 er fremsat.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-09-14
At de Godseiere, der endnu have Midler til, under nuværende for Landmanden ugunstige Conjuncturer, at kunne udrede deres Skatter, saavelsom de, der af Ambition og Fædrelandskjerlighed stræbe at undgaae Restancer, hvor trykkende deres Stilling forresten end er, finde en øieblikkelig Lettelse i, til høie Priser at kunne betale i Naturalier, er upaatvivleligen sandt, men om den Beregning, der i Anledning af denne momentariske Lettelse findes opgjort i No. 67, ymtes der ikke et eneste Ord. Desuden kan der med Grund formodes, at de Landmænd, der betale med Korn, ogsaa vilde betale med Penge, naar der i disse blev dem rabatteret saa meget, som de erholde mere for Kornet end Markedspriser, forudsat, at de kun nøde denne Rabat naar de betalte til rette Tid. Det er vist nok, at den i Udskrivningen for 1821 befalede Ovntørring hurtigere, end ellers vilde have skeet, har udbredt Opntørring, af Rug, ligesom den store Forskiel i Betalingen efter Vægten meget har bidraget til at gjøre Bonden dessnarere bekjendt med, hvor stor Forskiel der er imellem gode og ringere Vare; men den ærede Forfatter har reent forbigaaet hvad der er sagt om Leverancen for 1820 – at denne, for det meste var slette Varer, og at den skadede betydelig den allerede begyndte Forbedring. Om 1821 kan dette ikke siges. Da blev tildeels endog leveret meget gode Vare, hvortil det dog ikke kan nægtes, at Aarets sjeldne gode Høst meget bidrog. Jmidlertid saae man og privat Vare til Salg af ligesaa godt, ja fortrinligere Korn, end det Committeen har at sælge.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-09-14
Fra denne Synspunct betragtet har den i 1821 forcerte Opntørring intet Gavnligt frembragt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-09-14
Det er ikke sjeldent, at de Fordele, der theoretisk synes saa klare at fremlyse, lide ofte ved Erfaringens Prøvesteen store Skaar.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-09-14
Den Omstændighed, at et saa stort Parti Korn, som Udskrivningsforraadet, er kommet i faste Hænder, synes virkeligen ogsaa at maatte have været til Gavn, imidlertid bliver det dog tvivlsomt, naar Tingene havde havt sit frie Løb, om Priserne, i det Hele tagne, vare gaaede synderlig lavere. Som bekiendt var der saavel Efteraaret, da Høstens Bedærv truede Engelland, som nu i Foraaret, da politiske Tildragelser lode en Krig formode, megen Spørgsmaal efter Kornvarer til stigende Priser. Det første indtraf paa en Tid, da saare lidet var at faae, fordi enhver Jordbruger maatte holde næsten alt, hvad han havde tærsket, parat til Committeens Disposition; under den sidste Periode var Committeens Qvantum saa godt som indisponibelt, i det samme tildeels var underveis hertil fra Provindserne. Det er vist nok en Urimelighed, at ville paastaae noget, der kun er bygget paa Formodningsgrunde; men det synes i det mindste ikke utroeligt, at store Qvantumer Korn paa de Tider vilde være gaaet ud af Landet, naar Forraaden havde været allene i Landmændenes og Kjøbmændenes Hænder, Der er endog dem, som troe, at selv det Forraad, som Committeen endnu har, vilde have været borte med.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-09-14
J Henseende til hvad der blev forhandlet i 1821, da vil man sikkert ikke finde desangaaende hos Forfatteren af det i No. 57 indrykkede Stykke mindste Spor til Dadel. Der kan altsaa ikke være noget at repliquere imod hvad der om Forhandlingen siges i No. 66. Den Yttring, at ingen Tønde er solgt af Pengetrang, fremsættes med saa megen bestemt Vished, at man nødvendigen maa troe, det virkeligen forholder sig saaledes, og at følgeligen det i Foraaret 1821 saa almindeligen omtalte Forskud af 6000,000 Mk. Banco paa Salget maae have været et Sagn uden Grund.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-09-14
Hvad endeligen den sidste bemærkning angaaer, "at i Aar Jntet er solgt under de gjængse Priser, da vilde man gjerne antage ogsaa dette for rigtigt, naar ikke det sidste Salg af 4050,000 Tønder imellem d. 17 og 24 Mai stod i Modsigelse med de ugentlig udkomne offentlig autoriserte Priiscouranter. De i disse anførte Priser, ere endda ikke, som Committeens Salg, beregnet frit ombord, en Forskiel af omtrent 8 s. pr. Tønde, der falder Kjøberen til Last, og maatte altsaa ved Sammenligning endnu tillægges de i Priiscouranten noterte Priser.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-09-14
Ovenstaaende havde alt længe været indrykket til Svar paa det i No. 66 Anførte, naar ikke Jndsenderen havde næret det Haab, at mueligen en anden Saakyndig og tillige meere over Pen, end hans havde villet befatte sig dermed. Denne Forventning var saa meget rimeligere, da Afhandlingen i No. 66 tillige, og det endog som Hovedsag, udvikler sig angaaende en anden meget vigtig Gjenstand, der er udenfor Jndsenderens Kundskab, og følgelig ogsaa udenfor hans Omdømme.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-09-14
Jndenlandske Efterretninger. J Onsdags Formiddags imellem Kl. 12 og 1 ankom Deres Høiheder Prinds Christian med Gemalinde og Søn, efter at have tiltraadt Reisen fra Odense Tirsdag Morgen Kl. 9, til Damhuset, hvor de herværende Prindser og samtlige Officierer ved Hs. H. Prinds Christians Regiment modtoge Høistsamme. Efter et kort Ophold begave de høie Herskaber Sig til Frederiksberg Slot, og spiste derpaa til Middag ved Hans Maj. Kongens Taffel. Kl. henimod 7 om Aftenen forlode Deres Høiheder Frederiksberg Slot og begave Sig til Sorgenfrie. Lyngbyes Beboere havde illumineret deres Huse og opreist Ærebuer af Grønt, prydede med Blomsterquirlander, og saavel denne Byes Jndbyggere, som en stor Mængde Mennesker fra Hovedstaden og Omegnen, yttrede deres Glæde paa den inderligste Maade over Fyrsteparrets lykkelige Ankomst, efter en saa lang Fraværelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-09-14
Odense, d. 10 Sept. Efter en mere end tre aarig Fraværelse (d. 21 Mai 1819 tiltraadtes Reisen. til Udlandet), indtraf Deres Høiheder Prinds Christian Frederik med Gemalinde og Prinds Frederik Carl Christian, i høieste Velgaaende til Odense den 6te September om Aftenen, efter at have behaget at dinere paa Hvedholm hos Hr. Kammerherre Grev Bille Brahe. Hs. Exc. Gen. Lieut. Grev Ahlefeldt Laurvig, Stiftsbefalingsmanden, Kammerherre Cederfeld de Simonsen, R. af D., og flere Honoratiores, vare reiste det høie Herskab imøde, som udenfor Byen blev modtaget af Garnisonens Officierer, og eskorteret af et Detaschement Dragoner og det borgerlige ridende Corps, medens den øvrige Borgervæbning paraderede paa Gaden. Et tredobbelt Hurra lød ved Ankomsten til Slottet, hvor Magistraten med flere Autoriteter og Embedsmænd vare forsamlede, for at aflægge deres underdanige Lykønskninger. Samtlige Jndvaanere havde ogsaa lagt deres Glæde for Dagen ved en frivillig Jllumination, som det behagede Deres Høiheder at tage i Øiesyn, ved at lade kjøre sagte gjennem Gaderne til Slottet. Ved brillant Jllumination eller skjønne Transparenter udmærkede sig især Raadhuusbygningen, Skoemagernes Laugshuus, Restaurateur Bardrams Gaard, Kjøbmand Andrups Gaard, Frimurerlogen, Stiftamtmandens, Grev Moltkes, Kjøbmand Cl. Döckers og Conditor Durys Gaarde, samt Hr. S. Hempels Taarnbygning Graabrødrelille. - Løverdag Aften var stor Cour paa Slottet. Om Søndagen bivaanede D. HH. Gudstjeneste i St. Knuds Kirke, hvor H. H. Hr. Stiftsprovst Paludan, Müller holdt Prædiken. En smuk Concert, som de musikøvende Liebhavere gav samme Aften, beærede Fyrsteparret med Sin høie Nærværelse, og bleve ved Jndtrædelsen modtagne med Trompeters Lyd og en vakker Velkomstsang. Ogsaa i Skuespilhuset, hvor D. HH. behagede den 9de at bivaane Forestillingen af den lille Hyrdedreng og de fire Tanter, lød ved Ankomsten en Velkomst sang og Hurraraab. - Mange Fremmede vare indkomne fra Landet, for at deeltage i Almeen glæden, som neppe kunde udtale sig inderligere og med mere uskrømtet hengivenhed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-09-14
Nyborg, den 8 September. I Gaar passerede en svensk Coureer, kommende fra H. K. H. Kronprinds Oscar, her igjennem.