JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1836-05-09
Ved Jmporthandelen er det den paa det indenlandske Forbrug hvilende Afgift, som den Handlende har at tilsvare som et Udlæg for Comsumenterne, og da den ved et velordnet, Toldvæsen maa ansees at hvile med samme Størrelse paa alle Forbrugerne i Landet, maa det i Principet ansees ligegyldigt for den Handlende, i hvilket Forhold Afgiften staaer til Vareværdien, naar dette blot ikke opnaaer en saadan Størrelse, at det enten ved at for dyre slige Consumtibilier formindsker deres Forbrug og saaledes den Handlendes Afsætning i Landet, eller ogsaa fremkalder saadanne Afgiftsbesvigelser, som vanskeliggjøre det for den redelige Handlende at concurrere med dem, som vide at undgaae Toldens fuldstændige Erlæggelse. Da nu derhos Jndførselstolden er den Afgiftsclasse, som yder Staten den langt overveiende Jndtægt igjennem Toldvæsenet, hvorfor de financielle Hensyn herved maa tillægges en særdeles Vægt, saa har man ikke kunnet tage videre Hensyn til sig et Parti i det korte Tidsrum af fo Handels de Besværinger, som oftere ere afstanden fremsatte mod Jndførselstoldens Størrelse, end som ovenfor anført, og det saa meget mindre som det Hensyn, der ifølge allerhøieste Befaling ogsaa skulde tages til Rigets Jndustrie- og Fabrikflids- samt Agerdyrknings=Forhold, i flere Tilfælde fordre en høiere Toldansættelse end den, som vilde resultere blot af de commercielle og financelle Hensyn. Af det Foranførte følger, at, naar der ved Jndførselstoldens Regulering er Spørgsmaal. om en lav Toldansættelse, maa der meere sees hen til Forbrugets Beskaffenhed og Toldopsynets Evne til at kunne vaage over de anordnede Afgifters rigtige Erlæggelse end til Handelstandens Fordringer. J Almindelighed har man antaget, at 10 pCt. af Varernes Værdi paa Productionsstederne eller de større europæiske Markedspladse maa ansees som en saadan moderat Toldansættelse, der er taget til Følge, hvor ikke særegne Omstændigheder have tilraadet en lavere eller en høiere Beskatning. Med Udførselstolden forholder det sig derimod anderledes; thi her er det den Handlende, som paa andre Markedspladse, der staae uden for den danske Regjerings Jndflydelse, skal søge Afsætning for Landets Producter, hvilke saaledes skulle udholde Concurrence med andre Landes lignende Varer.
Berlingske Tidende, 1836-05-09
Producenternes og Handels Her forene sig standens Jnteresser derhen, at Varerne saalidet som muligt maae betynges med Afgifter til Statskassen. Man har derfor antaget, at ikkun saadanne Varer burde ansættes til Udførselstold, som enten maatte betragtes som væsentlige Materialier for indenlandsk Fabrikforædling, og derhos ikke frembringes i tilstrækkelig Mængde for samme, eller hvis Beskatning afgiver saa betydelige Jndtægter, or Statskassen, som denne ikke kan afsee, medens de heller ikke kunde indvindes ved andre mindre trykkende Paalæg, og endelig saadanne, hvis Frembringelse er Bisag, i derfor ikke forringes for en moderat Af ft. Skyld.
Berlingske Tidende, 1836-05-09
Hvad endelig Paalæggene paa Danmarks Transithandel angaaer, da har man saavel paa Grund af de i oppige Besværinger over
Berlingske Tidende, 1836-05-09
de paa denne Handel hvilende forskjellige Paalæg som paa Grund af dens kjendelige Aftagen i de senere Aar følt sig opfordret til, paa det nøieste at overveie baade de almindelige Hindringer for dens Fremvært og tillige de Midler, hvorved den kan tilstaaes, al den Lettelse, som det staaer i den danske Regjerings Magt at yde den. Seer man nu hen til de almindelige Forhold, hvorunder Transithandelen skulde drives over Danmark navnlig over Kjøbenhavn, da maatte det være derved, at Danmark tilegnede sig Mellemhandelen imellem Østersøens Havne og Landene udenfor Kattegat, ved at danne en Markedsplads, hvorfra Østersøen, kunde forsyne sig med sine Jndførselsvarer og hvorfra den til Oplæggelse kunde afsætte sine Udførselsartikler.
Berlingske Tidende, 1836-05-09
Der ere imidlertid i de stedfindende Forhold flere Hindringer mod Realisationen af en saadan ønskelig Handelsvirksomhed i Danmark. Fornemmelig er det Beskaffenheden af de Varer, som danne Østersøens Jmport- og Export=Handel, hvori Hindringerne maa søges. Medens nemlig de Varer, som udføres fra de Østersøen tilgrændsende Lande Almindelighed ere meget voluminense, saasom Kornvarer, Talg, Trælast, Hamp, Hør, Tjære, og Jern, hvilke i Forhold til deres Volumen, og Vægt ikkun have en ringe Værdi, ere Jndførselsartiklerne, som indføres i Stedet for de udførte Varer, i Almindelighed af omvendt Beskaffenhed, idet de for største Deel ere af stor Værdi i Forhold til deres Volumen og Vægt; de bestaae fornemmelig i Colonialvarer, Manufacturvarer, Viin, Spirituosa og Syd frugter, og ikkun tvende Artikler, nemlig Salt, kunne henføres til de Steenkul og volumineuse.
Berlingske Tidende, 1836-05-09
Da det i Reglen kan antages, at Østersøens Lande betale hine Jndførselsartikler, med de udførte Varer, følger det af disses ovenberørte Beskaffenhed, at der aarligen maastersøen indpassere et større Antal Ski for at afhente disse Producter, end der fordres for at henføre til Østersøen de der fornødne Jndførselsartikler, hvilket ogsaa derved godtgjøres, at der aarligen indpasserer til Østersøen et betydeligt Antal ballastede Skibe, medens næsten alle de udgaaende ere fuldlastede; men heraf følger igjen, at Fragten for Jndførselsartiklerne ved den store Concurrence nedsættes til et Minimum, som lader den Fordyrelse i Forsendelsesomkostningerne, som er uadskillelig fra enhver Oplæg gelse paa tredie Sted, blive dobbelt følelig.
Berlingske Tidende, 1836-05-09
Det er i det Foregaaende bemærket, at man ved Reguleringen af Transithandelens Forhold maatte tage Hensyn paa de Skibs afgifter, som hvile paa denne Green af Handelen. Disse Afgifters Jndflydelse paa de commercielle Forhold traadte ogsaa frem ved Reguleringen af de øvrige Vareafgifter, ligesom det var nødvendigt at tage Hensyn til dem, naar en fuldstændig Lighed skulde opnaaes imellem den Deel af Danmark og Hertugdommenes Beskatningsvæsen, som har været Gjenstand for de tvende anordnede Toldcommissioners Forhandlinger. Man har derfor undergivet samtlige Vare- og Skibs afgifter en fuldstændig Revision, saaledes som nærmere vil blive fremsat ved de enkelte Afgiftsklasser. Ved Udarbeidelsen af de nye Courant, men omskreven til 12,500 Rbd. Sølv, med 2 eller Tarifer har der fremdeles, som i Begyndelsen, bemærket, maattet tages særdeles Hensyn til Landets Jndustri- og Fabrikflids-Forhold. For at betragte disse rigtig maa man imidlertid gaae noget tilbage og først undersøge, paa hvilken Maade denne Virksomhed i Landet hidtil er beskyttet og opmuntret.
Berlingske Tidende, 1836-05-09
Uagtet Toldansættelserne i Fdn. af 1 Febr. 1797 i det Hele vare liberale, værnedes der dog mere om den indenlandske Fabrikvirksomhed ved forholdsviis høie Jndførselsafgifter og Jndførselstold paa de med dens Productioner concurrerende fremmede Artikler, saavelsom ved Forbud, end denne Virksomhed lettedes ved Afgiftsfrihed eller en lav Beskatning for dens Materialier. Jdet Staten paa denne Maade ligesaavel fordrede Afgifter af de Materialier, der indførtes til Forædling i Landet, som af de i forædlet Tilstand indførte Fabricater, maatte den søge at erstatte de indenlandske Fabriker den derved fremkaldte Fordyrelse af dens Producter deels ved tilsvarende Forhøielse i Jndførselstolden, deels ved andre directe og indirecte Begunstigelser, en Beskyttelse, der som oftest tilintetgjordes af de ved Jndførselsforbudene og de høie Afgifter fremkaldte Tolddefraudationer. Vel erkjendtes senere hen mere og meere det Hensigtsmæssige i at ophjælpe den indenlandske Fabrikvirksomhed, ved igjennem Afgiftsfriheder eller lave Toldansættelser for dens Materialier at lette dens Concurrence med Udlandets lignende Anlæg, men saa længe det hele Afgiftsystem ikke blev undergivet en omfattende Revision, hvorved samtlige Materialier kunde tildeles hensigtssvarende Lettelser, maatte Øiemedet søges opnaaet ved specielle Begunstigelser, som enten tilstodes visse Klasser af Fabrikanlæg eller enkelte Fabriker ved de dem meddeelte Privilegier eller specielle Resolutioner. Ved en saadan Begunstigelse for enkelte Fabriker blev imidlertid den ikke privilegerede Forædling i Landet af toldpligtige raae Materialier endnu vanskeligere, uagtet den som almindelig udbredt kan være af stor Vigtighed; thi den har ikke alene at kjæmpe med den udenlandske ofte ved locale andre Forhold, men ogsaa med den inden Nakskov, den 1ste Mai 1836. A. K. sal. B. Som Laugværge. ske ved specielle Resolutioner, begunstiFabrication. Ved denne Betragtning atte man henledes til at undersøge, hvilke drer der ere at ansee som Materialier for en indenlandske Forædling, og i hvilken grad disse igjen qvalificere sig til en begunget Jndførsel. Saadanne raae Materialier, som ikke findes i Landet selv, medens de dog ere nøddendige for vigtig og ønskelig Fabrik- og JnHustri-Virksomhed i Landet, uden at være afden Beskaffenhed, at de i deres forædlede Tilstand udgjøre saadanne almindelige og udbredte Forbrugsgjenstande, som Staten af finantielle Hensyn maa beskatte, ere ansatte til fuldkommen Afgiftsfrihed, uden Hensyn til af hvem de indføres. Ligesom det nu syntes indlysende, at et ikke ubetydeligt Antal af slige raae Materialier qvalificerede sig til fuldkommen Afgiftsfrihed, saaledes maatte og den stor Mængde andre, tildeels halv forarbeidede, Varer egne sig til en lav Toldansætstelse, idet de enten først kunne ansees som Gjenstande for det indenlandske Forbrug, efterat de ere undergaaede en yderligere Forædling i Landet, eller ogsaa ere at ansee som Midler til andre Varers Forædling.
Berlingske Tidende, 1836-05-09
J Almindelighed har Commissionen antaget, at enhver industriel Virksomhed i Landet, hvad enten den er tilstede i betydeligt Omfang eller ikke, er qvalificeret til at ydes den muligste Lettelse for yderligere at kunne udvikle eller vedligeholde sig, men at den, for at have Krav paa Beskyttelsestold, maa have opnaaet en saadan Betydenhed, at den for en væsentlig Deel kan tilfredsstille Trangen til det paagieldende Fabricat. 12 pC. er bleven anseet som mininum og 20 pC. som maximum for Beskyttelsestolden. Til en høiere Toldansættelse end 20 pC. har Commissionen ikkun troet at burde foreslaae 3 Fabricationsgrene, som for Tiden ere tildeelte en ganske særegen Beskyttelse igjennem Toldlovgivningen, nemlig stempelpligtige Manufacturvarer, Jern=Støbegods og raffinerede Sukkere, hvilke sidste endogsaa for Tiden ere forbudne til Jndførsel.
Berlingske Tidende, 1836-05-09
J Forbindelse med den Fabrikerne tiltænkte Begunstigelse staae andre Forhold, som tildeels kunde begrunde Modificationer i almindelige Regler for Materialiers Toldpligtighed, og som saaledes ikke egne sig til almindelige Lovbestemmelser. Saaledes tilvirkes af fremmede til Told ansatte Materialier flere Fabricata her i Landet, hvilken Told ved de færdige Fabricaters Udførsel til fremmed Sted maa godtgjøres Fabrikanterne naar disse skulle kunne bestaae i Concurrence med de udenlandske Fabriker. Hertil kunne blandt flere henregnes forskjellige chemiske og lignende Fabricata, Jern-Ankere, Vandkasser og Kjettinger, Tougværk &c. Da imidlertid saadan Toldgodtgjørelse ikke kan være almindelig, idet den maa støtte sig til særegne efter specielle Undersøgelser bestemte Forhold imellem Materialet og Fabricatet, ligesom i flere Tilfælde til specielt anordnede Controller, saa har Commissionen formeent, at disse Forhold maae reguleres ved specielle Resolutioner for de enkelte paagjeldende Tilfælde. Ligeledes ere der enkelte Fabricationer, hvor Materialtolden betydeligen fordyrer Fabricaternes Anskaffelse ogsaa til indenlandsk Forbrug, naar nemlig Materialtolden er ansat efter Materialets ellers almindelige Anvendelse, der ikke fordrer særegne Begunstigelser, og naar derhos den største Deel af det færdige Fabricats Værdi ligger i Materialet. Dette gielder navnligen om Damp kjedler og Jern-Vandkasser, hvor den endogsaa lavt ansatte Materialtold, paa Grund af disse Gjenstande store Vægt, ikke ubetydeligen fordyrer Anskaffelsen af disse for Fabrikvirksomheden og Søfarten ønskelige Gjenstande, hvorfor det maatte kunne ansees hensigtsmæssigt, at den erlagte Materialtold godtgjordes ved deres beviislige Tilvirkning ogsaa til indenlandsk Forbrug. For Maskiner af ny Opfindelse har General=Toldkammer og Commerce-Collegiet hidtil været autoriseret til at bevilge Toldfrihed; denne bemyndigelse har Hans Majestæt, bestemt fremdeles at skulle vedblive for dette Collegium, forsaavidt Maskinerne skjønnes i ustriel Henseende at være af særdeles Vig hed.
Berlingske Tidende, 1836-05-09
Hvad Danmarks landsconomiske Forhold angaaer, da ere disse i Særdeleshed interesrede ved Producternes muligste frie Udførsel, som fornemmeligen gjelder om Kornvarerne, for hvilke en til alle Tider mod Udførselspaalæg sikkret Afsætning kan ansees som en Hovedbetingelse for denne Landets vigtigste Handelsgreens Flor. Af de øvrige Artikler ere Smør, Ost, saltet Kjød og sal det Flesk ligeledes antagne at burde udgaae stoldfrit, da de have modtaget al den Tilberedelse, som der kan gives dem. Overhovedet ere af de herhen hørende Producter, saaledes som foran berørt, ikkun saadanne foreslagne til Udførselstold, hvis Afgiftsfrihed, vilde foranledige en betydelig Formindskelse i Statskassens Jndtægter, og som Commissionen ikke kjendte Udveie til at dække med mindre byrdefulde Paalæg.
Berlingske Tidende, 1836-05-09
J Forbindelse med Udførselstolden har Commissionen maattet henvende sin Opmærksomhed paa den Bestemmelse i Forordningen af 21de October 1803, hvorefter Jndførsels consumtionen forhøies ved Tillægsafgiften, som nu udgjør 1/3 Deel af Jndførselsconsumtionens oprindelige Beløb, naar consumtionsbare Vare, fra Byerne udføres til fremmede eller consumtionsfrie Steder. Da denne Bestemmelse ved de til Udførselstold ansatte Varer, indeholder en Forhøielse af den foreslaaede Udførselstold, som, naar den skulde vedblive, maatte have foranlediget Commissionen til at ansætte Udførselstolden saa meget lavere end skeet er, og ved de til Toldfrihed ansatte Varer paalægge dem en Udførsesafgift, uagtet de af Commissionen ere anseete qvalificerede til fuld Afgiftsfrihed, og endeligen for dyre Udførselen fra de consumtionspligtige Steder, det er fra alle Sø-Toldsteder, fremfor den Udførsel, som finder Sted fra Kysterne udenfor Byerne, saa har Commissionen fundet sig foranlediget til at andrage paa, at den fulde erlagte Consumtion, altsaa ligesaavel Hovedafgiften som Tillægsafgiften, for Fremtiden maa godtgjøres ved consumnæsten una den forrige næsten una sig et Parti i det korte Tidsrum af femten ønske den forrige næsten una sig et Parti i det korte Tidsrum af femten tionsbare Varers Udførsel fra consumtions pligtige Steder.
Berlingske Tidende, 1836-05-09
Kjöbenhavn. Trykt i det Berlingske Officin, med Hurtigpresse. Nakskov, den 1ste Mai 1836. A. K. sal. Bolt. Som Laugværge,
Berlingske Tidende, 1836-05-10
me Kon til forsendelse. er de ofter eger. revpriOs
Berlingske Tidende, 1836-05-10
vertissements. Herlingske idende. Os politiske Udgivet og forlagt ved Brødrene Berling; redigeret af Archiater Schönberg. Tirsdagen den 10de Mai. III.
Berlingske Tidende, 1836-05-10
Udenlandske Efterretninger. England.
Berlingske Tidende, 1836-05-10
Portugal og Spaniens Skjæbne er eens. Uagtet det første Land blev understøttet af den brittiske Jnteresse, tabte det ikke en Stump af sin Uafhænghed; tvertimod, siden Gjenfødslen er det optraadt langt afhængigere end nogensinde for, navnlig med Hensyn til sine Handelsforhold, mod England. Dette til Svar paa Klagerne, at England kun understøttede Halvøen, for at holde den i Afhængighed af sig Jngen europæisk Magt har nogen større Jnteresse ved at see den i en Tid af tredive Aar i sit Jnderste rystede og sønderrevne pyrenæiske Halv atter ordnet og beroliget, end netop England. Baade i commerciel og politisk Henseende høre hine tvende Kongeriger til Storbrittanniens bedste Bundsforvante. Halven besidder en Rigdom af Naturproducter, tilstrækkelige til, gjennem et Aarhundrede at fremme og oplive begge Landes Jndustri, ved en paa visse og upartiske Grundsætninger hvilende fælleds Handels politik. Med hver Dag see vi tydeligere den længe skjulte Sandhed, at med den constitutionelle Friheds Udstrækning svinde ogsaa eensidige, misundelige Begreber om Handel og Erhvervsflid mellem Folkeslagene, naar kun fordragsmæssig Reciprocitet forresten er fremherskende."
Berlingske Tidende, 1836-05-10
Jndenlandske Efterretninger. Odense, den 6te Maj. – Stiftet har tabt sin første Embedsmand: Hr. Kammerherre H. W. Cederfeld de Simonsen, Stiftamtmand over Fyens Stift og Amtmand over Odense Amt, Stamherre til Erholm og Søndergaarde, Ridder og Danebrogs mand, som i Gaar hensov efter nogle Ugers Sygeleie. J en lang Række af Aar havde den Afdøde været Stiftamtmand, først i Norge, derefter i Lolland Falster og siden Aaret 1814 her i Fyen. Hans Minde lever i Manges erkjendtlige Hjerter og velsignes af de dybtsørgende agtværdige Efterladte.
Berlingske Tidende, 1836-05-10
Kjøbenhavn, den 10de Maj. Nr. 8 af Stænder-Tidenden for Nørre Jylland indeholder først Slutningen af Forhandlingerne den 20de April, angaaende Tallotteriets Ophævelse. Efter flere Yttringer af den kongelige Hr. Commissarius og adskillige Tilforordnede over denne Gjenstand, besluttede Forsamlingen med 42 Stemmer mod til, at der skulde nedsættes en Committee til at prøve Forslaget, og til denne bleve valgte: Procurator Jngerslev, Oberst Brock og Procurator Otterstrøm, J Mødet den 21de April tilkjendegav Præsidenten at han fra Agent Nielsen havde modtaget et Forslag til Tallotteriets Ophævelse; men at Proponenten, da der om denne Gjenstand er nedsat en Committee, ønskede at aflevere sit Forslag til denne Committee. Derefter blev Sagen angaaende Udkastet til en Anordning om Diætpenge og Befordring for Sættedommere foretaget til foreløbig Discussion og den endelige Behandling berammet til Tirsdagen d. 26de April. Derpaa oplæste Justitsraad Fleischer et Forslag til nogle Forandringer i Fattiglovgivningen. Det var efter hans Overbeviisning en Nødvendighed, at de vistnok beføiede Klager over Fattigvæsenets Tryk kunde hæves, at derfor Lovbestemmelserne burde forandres derhen, at kun den, der beviser sin uforskyldte Trang eller Umuligheden af at kunne ernære sig, maa tildeles Understøttelse, eller og, at Tvangs=Arbejdshuse, snarest paabegyndes og indrettes. Han foreslog derfor, at den ærede Forsamling vilde tage dette under Drøftelse, og derom indgive en allerunderdanigst Petition. Proponenten tilføiede: at han vel indsaae den Jndsigelse, der vil kunne gjøres paa Grund af Bekostningerne paa Tvangs-Arbeidshuse, men han formeente, at Forsamlingen vil ledes til det Resultat, at disse Udgivter ej vilde komme i noget ufordeelagtigt Forhold til Fordelene. Han yttrede tillige sine Anskuelser om, hvorledes slige Tvangs-Arbeids huse skulle betragtes, nemlig : ei som Straffe-Anstalter, samt hvorledes Oeconomien bedst kunde indrettes. Forsamlingen besluttede, at dette Andragende skulde behandles af en Committee.
Berlingske Tidende, 1836-05-10
Nr. 9 af nævnte Stænder-Tidende indeholder først en Fortsættelse af Forhandlingerne den 21de April. Proprietair Høyer oplæste et Forslag til en Forandring ved Fattigforsørgelsen, og Stiftamtmand Greve Sponneck et Forslag til en Petition angaaende Forandring i det Tidsrum, hvori Hjemstandsret efter gjeldende Lovgivning kan erhverves. Proprietair Høyers Forslag falder sammen med Justitsraad Fleischers, forsaavidt det gaaer udi paa en Forandring af Fattiglovgivningen i Almindelighed, men adskiller sig derfra i det Specielle. Stiftamtmand Grev Sponnecks Forslag har derimod en mere indskrænket Tendents, i det samme gaaer ud paa: at femten Aars uafbrudte selvstændige Ophold, maa fastsættes som den Tid, der for Fremtiden udfordres til at erhverve Ret til Forsørgelse i en Commune.
Berlingske Tidende, 1836-05-10
Den Kongelige Commissarius yttrede, med Hensyn til de foranførste Andragender Fattigvæsenet angaaende :at han vil kunne have Adskilligt at bemærke ved nogle af de fremsatte Forslag, men at han ikke fortiden hermed skulde opholde Forsamlingen, da han forudsaae, at disse Gjenstande vilde blive underkastede en Committees Prøvelse, og at han da forbeholdt sig at meddele sine bemærkninger enten til Committeen eller under Sagens videre Forhandling i Forsamlingen. Efterat Forsamlingen havde besluttet, at ogsaa disse tvende Andragender skulde komme under Committee-Behandling, blev det bestemt, at samme Committee skulde behandle alle tre Andragender, og at den skulde bestaae af syv Medlemmer, hvortil bleve valgte : Stiftamtmand Greve Sponneck, Proprietair Høyer, Provst Schmidt, Justitsraad Fleischer, Tobaksfabriqueur Funder, Møller Wulff og Biskop Ølsgaard. Proprietair Høyer oplæste endvidere et Forslag til Forandring i Fædrenes Forpligtelser til at udrede Alimentationsbidrag til deres uægte Børn. Forsamlingen fandt, at Forslaget burde behandles af en Committee; men da Kammerraad Birkedommer Christensen tilkjendegav, at han agtede at indkomme med et Forslag, der er beslægtet med det sidst fremkomne, saa blev Valget af Committeens Medlemmer udsat, indtil Kammerraad Christensen indkommer med sit og da vorder og Jndholdet af Proprietair Høyers Forslag meddeelt. (Fortsættelsen følger.)
Berlingske Tidende, 1836-05-10
Lovgivning. Til Erindring om, at Reformationen tog sin Begyndelse med, at Luther den 31te October 1517 opslog ved Kirkedørren i Wittenberg sine Theses mod Tetzels Aflads handel, over hvilke han vilde disputere den følgende Dag, blev i de danske, som i de øvrige protestantiske Lande, Jubelfester anstillede i Aarene 1617, 1717 og 1817.
Berlingske Tidende, 1836-05-10
Lignende Højtideligheder have, i Anledning af hiin Kirkeforbedrings Grundfæstelse i Danmark den 30te October 1536 under Kong Christian den Tredie, forhen fundet Sted, navnlig i Aaret 1736. Da Reformationens Velgierninger ere saa store, at de opfordre til at frembære offentlig Taksigelse, og da saadanne kirkelige Fester fra Tid til Tid i Almindelighed tjene til at skaffe de christelige Forestillinger og Følelser nyt Liv i Menighederne, og til at vække klare Begreder om, hvad der ved Reformationen blev tilsigtet og bevirket, er det anseet passende og hensigtsmæssigt, at der ogsaa i nærværende Aar, da tre Aarhundreder siden hiin Begivenhed ere forløbne, holdes en Jubelfest. Efterat Cancelliet har forelagt Hs. Majestæt det fra Biskoppen over Sjællands Stift i denne Anledning modtagne Forslag, hvori tillige yttredes, at denne specielle danske Kirkefest mindre synes at vedkomme Hertugdømmene, hvor Reformationen vel paa adskillige Steder tidligere var indført, men hvor den dog først egentlig kan siges at være fuldendt ved Kirkeordinantsen, af 1542, eller Jsland, hvor Reformationen først blev almindeligen indført 1551, er under 30te Marts igjennem Cancelliet udfærdiget følgende Anordning: Vi Frederik den Sjette, af Guds Naade Konge til Danmark, &c. Gjøre vitterligt: at Vi med inderlig Tak mindes den faderlige Velgierning, som det guddommelige Forsyn lod det danske Folk vederfares, da den nogle Aar tidligere begyndte store Kirkeforbedring for tre hundrede Aar siden blev fuldbragt i Vort Rige Danmark, hvor Forsynet ogsaa fra den Tid stedse har holdt sin beskjærmende Haand over den rene evangeliske Kirke. Vi ville derfor ogsaa, at den mærkelige Begivenhed, hvorved hiin Kirkeforbedring Aar efter Christi Fødsel 1536.
Berlingske Tidende, 1836-05-10
den 30te October, ved Høisalig Kong Christian den Tredies gudsfrygtige og kloge Omsorg, under den højere Viisdoms mægtige Beskyttelse, blev grundfæstet i Vort Rige Danmark, skal, efter vore Forfædres Exempel, bringes Folket i levende Erindring, for at det, med Os, kan bringe Herren Hjertets rørte Tak for saadan hans Naade, og nedbede Hs. fortsatte faderlige Varetægt over Vort Land, saa at den himmelsendte Lære, hvis rette og rene Erkjendelse da blev fornyet, stedse maa blive vedligeholdt og meere og meere udvikle sin velgjørende Kraft, Vi have derfor besluttet, at der i dette Aar skal holdes en Jubelfest, der skal begynde den 30te October og fortsættes de tvende følgende Dage.