Berlingske Tidende, 1763-03-01
Hendes Apostoliske Majestæt Keiserinden og Dronningen af Ungarn og Bøhmen har udnævnt og authoriseret hendes virkelige Hofraad og Skatmester for den Theresianske Militair=Orden, Hr. Henrich Gabriel von Collenbach til at underhandle og beslutte, og Hs. Majestæt Kongen af Preussen har fra sin Side i samme Hensigt udnævnt og befuldmægtet Hs. Geheime Legations=Raad Hr. Ewald Frederich von Hersberg. Og da denne Underhandling, som imellem forsonede Parter, har haft al ønskelig Fortgang, saa ere bemeldte Befuldmægtigede, efterat de tilbørlig havde foreviist og udleveret hinanden deres Fuldmagter, blevne enige om følgende Artikler til en Freds=Tractat: Artikel 1. Jmellem Hendes Apostolske Majestæt Keiserinden og Dronningen af Ungarn og Bøhmen paa den eene, og Hs. Majestæt Kongen af Preussen paa den anden Side, saa og imellem deres Arvinger og Efterkommere, deres samtlige Stater og Undersaatter, skal fra nu af være en uryggelig og bestandig Fred, en oprigtig Forening og fuldkommen Venskab; saa at de høye contraherende Parter ikke herefter hverken hemmelig eller offentlig, hverken middelbar eller umiddelbar, øver noget Fiendskab imod hinanden, eller tillader at saadant skeer af andre, og endelig at ingen af Parterne foretaget det allermindste til den andens Fornærmelse, hvad det end maatte være, og under hvad Forevending det end maatte skee. Men begge Parter vil meget meere vexelviis med den allerstørste Opmærksomhed stræbe at vedligeholde Venskab og god Forstaaelse imellem dem, deres Stater og Undersaater. Ligesom de da ville forekomme alt hvad som i Eftertiden kunde giøre noget Skaar i den lykkelig imellem dem tilbagekaldede Eendrægtig hed; Saa vil de og ved alle Leyligheder beflitte sig paa at være hinanden behielpelige til det som kan befordre begge Parters Berømmelse, Fordeel og Nytte. Art. 2. Alle fra begge Sider øvede Fiendtligheder, til føyede Forliis, Skade og Uret ved denne sidste Uroelighed, afhvad Slags de end maatte være, skal evindelig være forglemte og tilgivne, saa at der aldrig skal handles om, eller under nogen Slags Paaskud eller Navn, fordres Skadesløsholdelse derfor. Jngen af Parternes Undersaatter skal nogensinde blive foruroliget derfor, men skal, uagtet de udgangne og publicerede Avocatorier, kunde glæde sig over en fuldkommen Virkning af Roligheden. Alle Confiscationer skal ganske ophæves, og de confiscerede eller sequestrerede Eiendommer give tilbage til de Eyere som førende denne Urolighed havde dem i Besiddelse. Art. 3. Hendes Apostolske Majestæt Keiserinden og Dronningen af Ungarn og Bøhmen, giør for sig, saavelsom for hendes Arvinger og Efterkommere en almindelig Eftergivelse af alle de Fordringer som samme kunde giøre eller formere paa Hs. Majestæt Kongens af Preussen Stater og Lande, og paa de samtlige Stater og Lande, hvilke efter de Breslauiske Præliminair=Artikler og den Berlinske Freds=Tractat, ere blevne afstaaet til Hs. Majestæt; Ligesom Hendes Apostolske Majestæt og frasiger sig al Fordring, til nogen Slags Skadesløsholdelse for hvad Tab og Skade, Krig matte have lidt. Ligeledes giør Hs. Majestæt Kongen som Hun, Hendes Lande og Undersaatter ved denne sidste af Preussen for sig, Hs. Arvinger og Efterkommere, en almin almindelig Eftergivelse af alle de Fordringer som han kunde giøre eller formere paa Hendes Apostolsk Majestæts Keiserinden og Dronningens af Ungarn og Bøhmen Stater og Lande. Hans Majestæt frasiger sig og al Fordring til nogen Slags Skadesløsholdelse for hvad Tab og Skade som han, hans Lande og Undersaatter ved denne sidste Krig maatte have lidt. Art. 4. Fra den Dag af at denne Freds=Tractat er underskreven skal alle Fiendtligheder fra begge Sider strax ophøre, til hvilken Ende man uopholdelig skal udfærdige de fornødne Ordrer til begge høye Parters Armeer og Tropper paa hvad Stæder samme end maatte opholde sig. Og i Fald det skulle hende sig at nogle Fiendtligheder skulle blive øved efter den Dag da denne Freds=Tractat er undertegnet, Mangel af Underretning om hvad derom er bleven fastsat, da maae saadant ansees som ganske ufornærmelig imod den ne Tractat, og man vil oprigtig tilbage levere de i saa Fald gjorte Fanger eller borttagne Effecter. Art. 5. Jnden 21 Dage efter Ratificationernes Udvexling af denne Freds Tractat, skal Hendes Apostol. Maje stat Keiserinden og Dronningen af Ungarn og Bøhmen trække sine Tropper tilbage fra alle de tydske Lande og Stater som ikke høre under hendes Herredømme; Og inden samme Tid skal hun lade ganske indrømme, og til Hs. Majestæt Kongen af Preussen tilbage give Grævskabet Glatz og ellers alle Stater, Lande, Stæder, Pladser og Fæstninger som Hs. Majestæt Kongen af Preussen har haft i Besiddelse i Schlesien eller andensteds, førend nærværende Krig, og som under Krigen have været besatte af Hendes Apostoliske Majestæts Keiserindens og Dronningens af Ungarn og Bohmen, eller af hendes Venners og Allieredes Tropper. Fæstningerne Glatz, Wesel og Geldern skal overleveres Hs. Majestæt i lige saadan befæstet Tilstand, som de have været i ved Jndtagelsen, og med det Artillerie som samme Tider er befunden i dem. Jnden samme Tid af 21 Dage efter Ratificationernes Udvexling af denne Freds Tractat skal Hans Majestæt Kongen af Preussen trække sine Tropper tilbage fra alle de tydske Lande og Stater som ikke høre under Hs. Herredømme. Han skal og fra sin Side lade inddrømme og tilbage give til Hs. Majestæt Kongen af Pohlen, Churfyrsten af Sachsen, alle ham tilhørende Stater og Lande, Stæder, Pladser og Fæstninger, i Følge den imellem de res Majestæter Kongerne af Preussen og Pohlen i Dag sluttede Freds=Tractat; Saa at Tilbageleveringen og Jnd rømningen af de paa alle Sider indtagne Provincer, Steder og Fæstninger, skal skee paa en Tid, og med lige Skridt. Art. 6. Fra den Dag af, da denne Tractat er undertegnet, skal alle Contributioner og Leverancer, af hvad Beskaffenhed de und maatte være, saa og alle Fordringer af Recruter, Skandse Gravere, Vogne, Heste a., med et Ord: alle ved Krigen forekommende Præstanda, ophøre, og alt hvad som fra denne Tids=Punkt skulle blive fordret og tagen, skal uopholdelig paa Troe og Love gives til bage. Man eftergiver og paa begge Sider alle Restancer, af Contributioner og Præstandis, hvori de end maatte bestaae. De derom fra begge Sider meddelte Vexelbreve og andre skriftlige Forpligtelser, skal ansees for nul og uefterretlige, og uden Vederlaug tilbage gives dem som have udstædet samme. Alle de derfor givne eller tagne Gidsler, og alt hvad mere hid henhøre kunde, skal strax efter Ratificationernes Udvexling af denne Tractat, uden Løse Penge gives frie. Art. 7. Alle Krigsfanger skal vexelviis paa Troe og Love, uden Løse=Penge, og uden Henseende til deres Tal eller Militairske Rang, leveres tilbage, dog maae de først betale den Gield som de ved deres Fangenskab have giort; Man vil og paa begge Sider eftergive det som man kunde have for strakt disse Krigsfanger til deres Udkomme og Underholdning, og vil i alle Stykker lagttage det samme med de Syge og Saarede, saa snart de blive helbredede. Til den Ende vil man fra begge Sider udnævne Generaler og Commissarier, hvilke strax efter Ratificationernes Udvexling, skal foretage alle Krigsfangernes Udvexling paa de Steder som dertil blive aftalte. Alt hvad som i denne Art. er betinget, skal paa lige Maade finde Sted i Henseende til Rigs=Stænderne, i Følge den i 19de Art. udtrykkelig gjorte GeneralStipulation. Men da dog Hs. Majestæt Kongen af Preussen, og Rigs=Stænderne have selv gjort Tilskud til hver deres Krigsfangers Underholdning, og visse Persohner kunde dertil have gjort et og andet Forskud, saa vil de høye contrahernde Parter ikke udstrække ovenmeldte Stipulation derhen, at den i nogen Maade skulle fornærme de saaledes af private Persohner giørende Fordringer. Art. 8. Ligesom man er bleven enig om at Contrahenterne ville vexelviis udlevere den ene den andens Undersaatter som høre under den enes Herredømme, men kunde være blevne tvungne til at træde i den andens Tieneste; Saa skal man og efter Freden forlige sig paa en venlig Maade om de Midler, som man skal bruge, for at fuldføre denne Stipulation med behørig Nøiagtighed og Liighed. Art. 9. Hendes Apostoliske Majestæt Keiserinden og Dronningen af Ungarn og Bøhmen vil redelig lade udlevere til Hs. Majestæt Kongen af Preussen alle de Papiirer, Brevskaber, Documenter og Archiver som man har forefundet i de Hs. Preussiske Majestæts Lande, Stæder og Pladser, som skal gives Høystsamme tilbage igien. Art. 10. Dem af Jndvaanerne i Grævskabet og Staden Glatz, som ville sætte sig need andensteds, skal saadant i en Tid af 2 Aar staae frit for, uden derfor at betale nogen Slags Afgift. Art. 11. Hs. Majestæt Kongen af Preussen vil stadfæste, og fremdeles lade gielde Collationen af alle Præbender og Geistlige Beneficier som under den sidste Krig, i Hendes CaApostoApostolske Majestæt Keiserindens og Dronningens af Ungarn og Bøhmen Navn er skeed in Turno Clivensi. Det samme vil Hs. Preussiske Majestæt giøre i Henseende til de af Hendes Apostoliske Majestæt giorde Udnævninger til Land=Droster i de Cleviske og Geldernske Lande, hvilke Embeder under denne Krig ere blevne ledige.