JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-06-27
Udenlandske Efterretninger. Stockholm d. 1 Junii. J et af de første Numer af Skandinaven læses følgende, under Overskrift: Om Sverrigs nuværende politiske Stilling. Saasnart nogen stor Forandring indtræffer, som forandrer den ene eller anden Stats Grændser og som forøger eller formindskeer dens Omkreds, undergaae ogsaa, med det samme, de tilgrændsende Staters politiske Stilling sædvanlig en større eller mindre Forandring. Naar Lande tabes, ophører derved ofte en eller anden aldre Forbindelse og Relation, eller og bliver den mindre nødvendig og ofte aldeles undværlig. Naar nye Lande tilvindes, undergaae ligeledes de politiske Relationer for det meste en større eller mindre Forandring, som frembringer nye Jnteresse, nye Forbindelser, nye naturlige Venner og nye naturlige Fiender. Man maa med dybt Overlæg betragte og overveie baade Aarsager og Følger af deslige Forandringer, saafremt man med nogenlunde Sikkerhed vil troe at kunne bestemme, hvilke Forbindelser ved den nye Stilling er ophørt, hvilke nye derved opkomme, og hvilke kunne være fordeelagtige eller farlige. Disse Reflexioner synes at burde gaae foran, inden det kan oplyses om Sverrigs nuværende Stilling er den samme som før, om vore gamle Relationer endnu bør bibeholdes, om nye i deres Sted bør søges og i saadant Fald hvilke og hvordan disse bør være. Saalænge Sverrig var i Besiddelse af Finland, lom er sammenhængende med det vidtstrakte Rusland, kunde Sverrig aldrig være i Sikkerhed for den store tilgrændsende russiske Magt, som altid syntes at true med Anfald, og altid var mægtig nok til, naar som helst, at kunne skille Finland, fra Sverrig. Jmod en saadan Magt kunde en finsk Armee ikke forsvare sig; den behøvede ved hvert Anfald en betydelig Forstærkning fra Sverrig baade af Folk og Penge, og vi vide nu af Erfaring, hvor dyr denne Provinds, i begge disse Henseender, har været for Sverrig, uden at den nogensinde kunde give en modsvarende Erstatning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-06-27
Ved Finlands Folis har Sverrigs politiske Stilling undergaaet en betydelig Forandring. Det behøver nu ikke mere at befrygte noget Anfald fra russisk Side; Sverrigs bedre Provindser ere ved Havet skilte fra det russiske Riges Gebet; det behøver ei at svække sin Styrke, for at forsvare en ultramarinsk Besiddelse; det kan anvende hele denne Styrke til sit eget Forsvar, om det skulde angribet, og Sverrigs geographiske Beliggenhed skal gjøre hvert Angreb mislykket, om Nationen med Enighed vil væbne sig, for altid at være beredt til et kraftigt Forsvar, ei for en enkelt eller afsondret Provinds, saaledes som før, men ene for det Land, som er den svenske Nations Hjemstavn. De Forbindelser med fremmede Magter, som Sverrig, for at sikkre sin Besiddelse af Finland, har fordum været nedsaget til at indgaae, have, ved Forliset af denne Provinds, tabt en stor Deel af deres Nødvendighed. Man kan ikke forestille sig Mueligheden af saa aldeles urgennyttige Forbindelser, at den ene Magt skulde staae den anden bi uden modsvarende Fordeele. Alle saadanne Forbindelser, maae ufeilbar være reciproke, og naar Fordelen paa hver Side er ophørt, maa ogsaa vor egen Forbindelse til en modsvarende Erstatning i samme Øieblik ophøre, thi i andet Fald var Forbindelsen, ensidig og til Tab for os selv. (Sluttes i næste Numer).
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-06-27
Berlin d. 16 Junii. Under d. 24 Febr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-06-27
d. A. er imellem H. M. Kongen af Preussen og H. M. den franske Keiser sluttet en Alliance-Tractat, som ved den paafulgte Udvexling af Ratificationerne d. 5 Martii d. A. har erholdt sin fulde Kraft. H. M. den franske Keiser og H. M. Kongen af Preussen, besielede af det Ønske, at knytte de Baand, der forene dem, endnu tættere, have til den Ende udnævnt til deres Befuldmægtigede: H. M. Kongen af Preussen Frih. v. Kruse mark, General Major, overordentlig Gesandt og befuldmægtiget Minister ved det franske Hof. H. M. den franske Keiser Grev H. B. Maret, Hertug af Bassano &c., hvilke efter deres respective Fuldmagters giensidige Udvexling ere blevne enige om følgende Actikler: I. Jmellem H. M. Kongen af Preussen og H. M. de Franskes Keiser 2 og Deres Arvinger og Efterkommere skal en DefensivAlliancetractat finde Sted mod alle Europas Magter, med hvilke den ene eller den anden af de contraherende Parter er indviklet eller maatte vorde indviklet i Krig. 2. Begge høie contraherende Magter garantere sig gjensidig deres nuværende Staters Jntegritet. 3. J Tilfælde af at den nærværende Alliance skulde komme i Virksomhed, ville de contraherende Magter ved en særdeles Convention bestemme de Forholdsregler, som derefter skulle tages. 4. Saa ofte Engelland gjør Jndgreb i Handelens Rettigheder, ved enten at erklære Preussens eller Frankriges Kyster i Blocade stand, eller vælger ethvert andet Skridt, der ikke stemmer overens med de i Utrecht Freden fastsatte Sørettigheder, ville begge contraherende Parter, lukke Dele af deres Kyster og Havne selv mod de neutrale Magters Skibe, der lade deres Flags Uafhængighed krænke. H. Nærværende Tractat, skal ratificeres og Ratificationerne skulle udvexles i Berlin om ti Dage eller tidligere, hvis det er muligt. Sluttet og undertegnet i Paris d. 24 Febr. 1812. (L. S.) undert. Hertugen af Bassano. (L. S.) undert. Frih. v. Krusemerk. (Hamb. Corr.) Hertugen af Tarent (Mardonald), som, efter Forlydende, skal have Overcommanden over det under General v. Gramert staaende preussiske Armeecorps, er allerede passerett Kønigsberg i Preussen og har taget Veien til Memel; adskillige franske Regimenter, som følge Hs. Excell., have taget samme Vei. - Rigsmarschal, Hert. af Bellune, commanderer det 9de Corps af Storarmeen. Man bestemmer Grev Dorsenne, der kommer fra Spanien, til det 10de Corps's Anfører. Til det Keis. franske og til de i Øst- og Vestpreussen samt Lithaven staaende allierede Troppers Lazarether be høyes endnu flere Læger og Chirurger. (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-06-27
D. 7 Junii ankom H. M. den franske Keiser til Danzig. - Samme Dag er det franske Hovedqvarteer brudt op fra Thorn til Osterode (i Østpreussen). - D. 13de skulle alle Tropperne være indrykkede i den dem anviste Linie. Brød for 20 Dage følger efter Armeen i Regnisitionstransporter. (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-06-27
Postesterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-06-27
(Af Hamb. Corresp.) Paris d. 13 Junii. H. M. Kongen af Romer siden nogle Dage bleven vænt fra Brystet. Han vedbliver at befinde sig vel. Luften i Mendon bekommer ham særdeles vel. - Hr. Degen, som nylig ved Tivoli gjorde et Forsøg med sin Flyvemaskine, og forsvandt for Tilskuernes Øine, er kommen med Ballonen ned igjen i den gamle Park i Sceaux, uden at have liidt mindste Skade paa sine Vinger. Den Jver, hvormed man søgte at gjøre ham løs, var Aarsag i, at Ballonen gik paa nye op igien, og tog Veien fra Chatenay til Antoney.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-06-27
La Clorat d. 2 Junii. J Gaar Kl. 2 om Morgenen lode 15 fiendtlige Linieskibe, 2 Fregatter og 3 Corvetter, der krydsede for Ta Ciotat *), 60 Fartøier med Landingstropper afseile, der styrede ad denne Havn til. En levende og vel underholdt Jld fra Batterierne tvang dem til at vige og Fartøierne vendte tilbage til Krigskibene. Dagbrækningen saae man, at de endnu vare i Søen og at Flaaden seilede til den saakaldte grønne Øe, der ligger omtrent, 1000 Tviser fra La Ciotat. Kl. 9 om Morgenen vare 9 Linieskibe, 2 Fregatter og 2 Corvetter kun i en liden Afstand derfra og begyndte at fyre paa Øen, Havnen og Barterierne, for at dække Landgangen. Neppe var Fienden stegen i Land, førend han blev angreben af Detachementer Marine Artillerie og det første Linieregiment. Affairen varede ikke længe, og Fienden trak sig ved den første Chol tilbage under Escadrens Jld og blev kun saalænge i Land, som det var nødvendigt for ham til at medtage sin Døde og Saarede, der havde farvet Strandbredden med deres Blod. Marine Arr. Len. Gery, der commanderede Artillerie-Detachementet, fik to Skud i det Øieblik, han med Bajonetten vilde marchere mod Fienden. J Soldater af 1ste Regim. bleve saarede, men ikke dødeligen. Til Antallet af de *) En velbygget Handelsstad i Provence ved den lille Golfo di Laquee, samt en god Havn, der beskyttes af et Fort. Her bygges mange Skibe: 2 Ster det er ogsaa berømt at den gode Muscatellerviinslandede Engellændere kan man kun slutte sig fra de 60 Fartøier, hvorpaa de befandt sig. - Orlogs skibs Lin. Champeaux, der commanderede Corvetten la Victorieuse, som befandt sig i La Ciotat, havde besørget Jndskibningen af 800 Mand af Garnisonen, og styrede dem til den saakaldte grønne Ør; men Tiendens Nederlag paafulgte saa hurtig, at den først efter Affairen kunde ankomme sammesteds.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-06-27
Nework, d. 7 Maji. Senatet har antaget følgende Bill: "Skibene kunne afseile bevæbnede og forene sig til fælles Forsvar. - Jfald de forenede Skibe ikke opfylde Foreningens Betingelse, saa blive de ansvarlige for den Skade, de Skibe lide, som de ikke have understøttet." – D. 8 Maji.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-06-27
Hr. Førster har skrevet til de engelske Consuler i America, at de ikke længe ville forblive meere paa deres Post. - Saasnart Krigen mod Engelland, er erklæret, ville de Americanske Brigger og Fregatter ikke forsømme noget Øieblik mere, for at opbringe de engelske Skibe, der seile til Vestindien eller vende tilbage til Engelland, og paa den anden Side ville de Americanske Capere afseile fra vore Havne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-06-27
Wien d. 10 Junii. Den 24de f. M. tildrog sig ikke langt fra Ofen, ved Overfarten over Donau til Den Esepeln, det skrækkelige Uheld, at Færgen med flere end 100 Mennesker og henved 20 Heste forliste, og over det halve Antal af disse Mennesker og 14 Heste druknede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-06-27
Warschau d. 11 Junii. Erkebispen af Mecheln, der er bleven udnævnt til Ambassadeur i Warschau, er d. 6te d. M. ankommen her. - Til d. 18 Junii er her sammenkaldet en overordentlig Rigsdag.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-06-27
London, d. 10 Junii. Det synes endelig bestemt at Lord Liverpool vil blive første Minister og Administrationen vil omtrent komme til at bestaae af hans gamle Colleger. Hr. Vansittart vil blive første Skatkammer=Kantsler. - Kongen er endnu i samme Tilstand som forrige Maaned. - Skibet Speedwell er ankommen fra Giion til Guernsen og bringer Efterretning om de Franskes Tilbagevendelse til Provindsen Asturien. D. 17de f. M. er Fienden rykket ind i Opiedo. - J den første Halvdeel af Maji Maaned have de Franske igjen begyndt at bombardere Cadix. De true paa ny Tarifa og Algestras.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-06-27
Berlin, d. 18 Maji. Een af vore Tidender, indeholder følgende: "H. M. Keiser Napoleon har, efter Forlydende, villet afreise d. 11te fra Danzig og spise Frokost i Elbingen; for ham og hans Følge stode paa hver Poststation 220 Heste i Beredskab, saa at han d. 12te om Natten kan indtræffe i Kønigsberg." – Efter samme Tidende skal Alliancen imellem Frankrige og Østerrige være bestemt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-06-27
Berlin, d. 20 Maji. D. 14 Junii holdt Keiser Napoleon stor Revne over den paa Slætten, ved Friedland forsamlede Armee. Efter vore Tidender er al Forbindelse imellem Storhertugdom met Warschau og Rusland ophævet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-06-27
Augsburg, d. 17 Junii. De sidste Breve fra Wien have ikke stadfæstet Rygtet om Freden imellem Rusland og Porten, som man med saa megen Branbebudede og hvis Betingelser man allerede har anført. En fra Siebenbürgen kommende Canonicus har først udspredt dette falske Rygte. - Man har paastaaet at Freden den 22 Maji i Bucharest var bleven undertegnet efter Grundlagene af den i Aaret 1774 i Rutschuck Kainardgi sluttede Fred, i Følge hvilken Rusland ikke blor skulde tilbagegive alle sine Erobringer, men ogsaa Oczakow og Cuban- og Crim skulle erklæres for uafhængige, og at man ventede Ratificationen deraf.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-06-27
Fyrsten af Schwarzenberg, Commandant en Chef for Armeen i Gallizien, er d. 30 f. M. ankommen til Lemberg. - Engellænderne have atter taget 3 americanske Skibe, der løb ud fra Floden ved Bordeaux og et fjerde, der seilede til Connecticut. - Førsten af Dolgoroni, Civil Gouverneui Wladimir, har formedelst adskillige i hans Gouvernement herskende Uordener faaet sin Afskeed, og Gen. Maj. Saponow er udnævnt til hans Efterfølger. - D. II d. M. afreiste Keiser Napolevn fra Danzig. - Kongen af Preussen har foræret Hert. af Bassano (Maret) 10 af de skjønneste Heste i hans Stald. - Hert. af Tarent (Macdonold) har faaet Commando over et betydeligt Corps, hvilket det under Gener. Lieut. Grawert staaende Preuss. Hjelpecorps underlægges. - Hertugen af Tarent og den Franske Divis. Gener. Gen. Gouverneur i Preussen Grev Hogendorp, ere ankomne til Kønigsberg. - Greven af St. Len (Kong Ludvig) befinder sig i Gräz i bedste Velgaaende. Grev Bernstorff, Dansk Minister ved det Wienske Hof, har havt sin Tiltrædelses=Audience hos Retseren i Prag og overgivet sin Creditin.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-06-27
London d. 6 Junii. Jamaicas Tidende indeholder nogle nye omstændelige Efterretninger om Jordskjelvet i Caraccas, der har udbredt sine Ødelæggelser meget langt. Foruden de allerede anførte Ulykker, ere omtrent 80 Huse nedstyrtede i Puerto Cavallo. Vittoria er aldeles ødelagt. Leon har liidt meget, store Jordstrøg ere forsvundne og Søer ere traadte i deres Sted. (Hamb. Corr.) 3 Jndvaanere i Nesmerzyl (Dep. Øvre Ems),der ere anklagede for Deeltagelse i Contrebanderen med en Balle Caffe, som en Bande af 23 Personer har villet indsmugle, ere blevne dømte til 10 Aars Tvangsarbeide, Brændemærken med Bogstaverne V. D., og til at staae i Gabestokken. Dommen er d. 4 d. M. bleven fuldført i Grønningen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-06-27
Nogle andre Jndbyggere i denne Egn, som have forsøgt at bestikke en Douanebetjent, ere blevne dømte til 5 Aars Tvangsarbeide og til at staae Gabestokken. - J Øst-Preussen ere alle Heste og Slagterqvæg bleven optegnede, for i Nødsfald at anvendes til Armeen. - Den Armee, som Keiser Napoleon monstrede d. 14de ved Friedland, beløb sig til 100,000 Mand. Keiseren holdt ved denne Leilighed en vigtig Tale til dem, som blev optaget med Jubel. (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-06-27
Til det Kongel. Admiralitets- og Commissariats-Collegium er fra Jndrollerings-Officeren i Stavanger, Capitain-Lieutenant Kock, indløbet en Rapport af 29de Maji d. A., hvorefter Jægteforer Peder Netland har udmærket sig ved at tage sin førende Jagt tilbage fra Fienden paa følgende Maade: "Den 4de April d. A. udgik han fra Stavanger med sin førende aabne Jagt, Haabet kaldet, drægtig 7 1/2 Commercelæster, tilhørende Handelshuset Kiælland og Søn, og destineret til Frederikshald. Med ham fulgte 2de Mænd, nemlig: Anders Olsen Eie, 57 Aar, og Thore Jversen, 42 Aar gammel. Formedelst contrair Vind og Forfølgelse af en engelsk Brig, saae de sig nødsagede at retirere til Strømstad Bugten ved Langerende, hvor de forbleve liggende til den 25de f. M., da en engelsk Chalouppe med 7 Mand kom ombord, besatte Jagten, og seilede med den nærmere ind under Strømstad, hvor de ankrede ved Siden af en svensk Brig, som de ogsaa agtede at bemægtige sig. Fienderne forbleve ombord i Jagten fra Kl. 8 om Morgenen til Kl. 3 om Eftermiddagen, i hvilken Tid Peder Netland tracterede dem med stærkt Drikkevare, saa at de hensove. Jmedens de sov, sendte han en af sine Folk i Land, for at hente Hjelp. Et Qvarteerstid derefter kom den svenske Brigs Skipper roende. Peder Netland anmodede ham om at kappe Fangelinen paa den engelske Chalouppe, og borttage denne, hvilket og skede. Paa samme Tid sendte han den anden af sine Folk i Jægtens Baad til de øvrige der paa Reden liggende Skibe, for at faae Undsætning, hvorpaa han selv gik i Kahytten og lod som han sov. - Da de Engelske vaagnede, gjorde de Allarm, fordi de savnede Folkene, hvilke Peder Netland foregav ei at vide hvor de vare afblevne, og derhos anstillede sig som om han var beskienket. Omtrent een Time derefter kom Peder Netlands Folk tilbage, medhavende 3 Baade og 17 Mand, og strax efterat de havde løsnet nogle Geværskud, overgave de 7 Fiendtlige sig, uden videre Modstand; hvorpaa Peder Netland strax lod lette Ankeret, og seilede med Jagten og Fangerne til Spaanevigen (een Miil fra Frederikshald), hvorfra Fangerne bleve transporterede til Frederikshald. - Foruden Fangerne erobrede Peder Netland 6 Geværer, 6 Sabler, og 1 Pistol, hvilken sidste han ønskede at beholde." Foruden Hs. Majestæts særdeles Tilfredshed og Velbehag, som er blevet bemeldte Jægtefører Peder Netland tilkiendegivet, er han end videre blevet belønnet med Dannebrogsmændenes Hæderstegn for hans kjække og brave Forhold paa Strømstad Rhed. Tillige er befalet ham udleveret den omtalte Pistol, som han maa beholde til Minde om hans kjække Forhold.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-06-27
Hr. Skuespiller og Dannebrogsmand Knudsen, hvis sieldne Fædrenelandskjerlighed bestandig vedbliver at voxe i samme Grad, som Fædrenelandet med hver Dag alt mere og mere trænger til agte Fædrenelandsvenners uegennyttige Anstrængelser, opholder sig i denne Tid i Aalborg, hvor han den 17de Junii, i Forening med Kongel. Capelmusicus, og Solobratschist, Hr. M. Foght, opførte en Concert til Bedste for Byens Søndagsskoler. Fru Kløcker forskjønnede atter denne Gang Concerten med sin Sang. Jndtægten var 280 Rdlr. Med dette Numer sluttes 9de Aarg. 2det Qvartal.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-06-27
Nyeste Jøben.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-06-27
Skilderie af assendes Revad Maaneden Kjøbenhavn, 1812. Trykt paa Udgiverens Forlag, hos P. H. Höeckes Enke. af an Ka af de er ganske anden sk. a 2 de 2.4 8 R. Ga 22de AarsaAd de En er os elsket. a 6 Aar.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-06-27
Haag. Naade a 2 Mk. Fade. anf. A. Seba ad ka 18de No. 2 AMENTS. 832. at Aars at staaer
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-06-30
Nyeste. Skilderie af Kjøbenhavn. oc Uds- Niende Aargang. No. 53. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin. Tirsdagen den 30 Junii 1812.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-06-30
J de øvrige Kjøbstæder nyde de derimod for en saadan Forretning til lige Deeling 1 Rigsdaler, naar Bygningen er forsikkret i Brandkassen for mindre, end 2000 Rdlr.; 2 Rdlr., naar den er forsikkret for 2000 indtil 4000 Rdlr., og 4 Rdlr., naar iden er forsikkret for 4000 Rdlr. eller derover. Dog nedsættes Betalingen til 1/2 Deel, hvor i en heel Bygning, paa Grund af Bestemmelserne i næstforegaaende I. 13, ikkun Jldstederne optælles, men til 2 Deel, hvor i en Bygning, paa Grund af samme Bestemmelser, skeer for en Deel, men dog ikke fuld Opmaaling. Den hele Bekostning udredes af Bygningens Eier. 15. Efterhaanden, som Opmaalings-Forretningerne blive færdige, afleveres de til Magistraterne eller Byefogderne, som besørge i de dertil indrettede Rubriker tilført Cubik-Jndholdet (dette beregnet efter de optagne største Længde, Høide- og Brede Maal) og Skattebeløbet, med hvis Beregning Opmaalerne derimod ikke have at befatte sig. Og derefter forfatte Magistraterne eller Byefogderne under deres Hænder og Segl, hver for vedkommende Kjøbstæd, et samlet Oppebørsels-Register for Skatten af samme, hvis Form bør indrettes efter idet forommeldte, herved hæftede, Schema Litr. A. og hvori Skattens Beløb saavel for hver enkelt Bygning, som tilsidst for Kjøbstæden i det Hele, behørigen maa være opsummeret. Dog bør i Vor Residentsstad Kjøbenhavn forfattes et særskilt Oppebørsels Register for hvert af Stadens Qvarterer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-06-30
Til nøiere Oplysning og Lettelse ved Cubik-Jndholdets og Skatte Beløbets Beregning have Vi endvidere ladet denne Forordning vedhæfte: 1) under Litr. B. en Tabel, der indeholder de fleste Dimensioner, som Værelser eller Aflukker kunne formodes at have, med vedtrykt Anførsel af det deraf udkommende Cubik-Jndhold; 2) under Litr. Cen Tabel, som viser Skattens Progression i Vor Residentsstad Kjøbenhavn i Forhold til Cubik-Jndholdet; og 3) under Litr. Den lignende Tabel for de øvrige Kjøbstæder. Det hele Ansætnings Arbeide bør i øvrigt Magistraterne eller Byefogderne sørge for at udføres med mueligste Skyndsomhed og saaledes, at det i det seneste er tilendebragt inden 3 Maaneders Forløb fra denne Vor Forordnings Bekjendtgjørelse. 16. Saasnart Oppebørsels Registerne ere forfattede, indsendes de tilligemed tilhørende OpmaalingsForretninger til Vort Rentekammer, som foranstalter dem gjennemgaaede og, naar inket derved findes at erindre, opproberer dem til Regel for Skattens Jndfordring. Men, forinden denne Approbation modtages, bør dog Magistraterne eller Byefogderne efter de forfattede Oppebørsels-Registere, hvoraf de til den Ende maae forinden Jndsendelsen forsyne sig med rigtige Gjenparter, foreløbigen opkræve den forfaldne eller imidlertid for faldende Deel af Skatten, under Forbeholdenhed af behørig Godtgjørelse for eller videre Jndfordring af hvad, der saaledes foreløbigen maatte vorde erlagt enten mere eller mindre, end Skattens ved Revisionen fundne rigtige Beløb. 17. For Resten bør, naar i Fremtiden nye Bygninger opføres, og samme ere fuldførte eller for en Deel tages i Brug, eller naar gamle Bygninger forsynes med nye Etager eller Tilbygninger, Eieren derom gjøre behørig Anmeldelse for vedkommende Magistrat eller Byefoged, for at denne derefter kan besørge den i saa Henseende fornødne Opmaaling og Skatte Ansætning. (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-06-30
6. J Henseende til de Slutsedler af meerbemeldte Sort, der før denne Vor Forordnings Bekjendtgjørelse ere udstædte, tilstaae Vi Vedkommende en Tid af 4 Dage til i samme enten at erhverve dem omskrevne paa behørigt stemplet Papiir, eller at faae dem efter deres Jndhold realiserede, hvorimod de, ifald saadant ikke inden den Tids Forløb er skeet, ansees efter foregaaende §. S. Hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette. Givet paa Vort Slot Frederiksberg, den 15de Junii 1812. Under Vor Kongelige Haand og Segl. Frederik R.¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-06-30
Den Kongel. Slesvigske Overret har under d. 26 Maji ladet udgaae en Kundgjørelse, hvori det hedder: at saasom endnu bestandig frugtsommelige ugifte Fruentimmer i det Øiemed at holde deres Nedkomst hemmelig begaae den Misbrug at begive sig til Blankenburg, Cancelliegods Winning, og hos derværende Jndsiddere hidtil have fundet den ønskede Optagelse, saa bekiendtgjøres herved, paa det ingen i Fremtiden skal kunne undskylde sig med Uvidenhed, at, eftersom der i Kiel og Altona findes auctoriserede Fodselsstiftelser, hverken i Blankenburg eller noget andet Sted deslige hemmelige Forløsninger mere taales.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-06-30
Jnden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-06-30
Indenlandske Efterretninger. Dyrehaugen er i Aar ikke meere Skyggen af, hvad den har været i fordums Dage. Teltenes Tal er kun særdeles ubetydeligt, og Gjøglerne ere ligesom ved et Slags Trolddom forsvundne. Den stærke Røg og Damp, som man allerede i en Frastand af nogle Tusinde Skridt tilforn pleiede at kunne spore, mærkes heller ikke mere. Lidelige Skjøger og beskjænkede Sviregjæster sees her saare saa af, kort, intet Sted synes ved Krigen og den Tarvelighed den nøder, om just ikke alle, saa dog de fleste Mennesker til, at have gjort stærkere Fremskridt i moralsk Forbedring end netop Dyrehaugen. Vognleiens Kostbarhed tvinger de fleste til at gaae til Fods, og Fortæringens overdrevne Dyrhed selv Sviregjæsten til at være æden. Naar man undtager dem, der selv eie Eqvipage eller Hest, saa seer man ti Gange saa mange til Fods som til Vogns og Hest. Det er ret et skiønt Syn, at see hele Rader af Hovedstadens Skjønne i deres lette Sommerdragt vandre med deres Elskede og Bekjendtere Arm i Arm paa den delige Strandvei ud til Kilden, og om Aftenen i Maaneskin samme Vei hjem igien. Man møder nu saare sielden en Vogn fuld beskjænkede og brutale Kilde gjæster, der, med Lommetørklæder fæstede paa Stokke, huse og støie. De eneste, man endnu er udsat for at blive kjørt ned i Grøvten af, ere de saakaldte Parvenus, der enten have caperet eller speculeret med Fordeel.