JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1675-02-01
Navigations-Skole aff den liden og store Seyglatz Konstræris, in 4 Kiøbenhaff1675. trykt aff Matthias Godicchen. Ejusdem Ny correcte Tauler, indeholdende: Solens Declination. Longitudinem saa oc Ascensionem rectam, udi Timer oc Minuter, til Gemeene oc Skud Aare. Disligeste oc Hundrede aff de fornemste Stierners Declinatz oc rette Ascentz Med Solens Op- og Needgang, Dage oc Nætters Længde, udi Timer oc Minuter til huer Climat benorden, saa vel som besyden Lincæ Eqvinoctialis. Floders oc Ebers Løb oc Tider. Til daglig Brug meget nyttelig oc tienlig for Søefarende, in foligKiøbenhaffn Anno 1674. trykt aff Matthias Godichen. Joh. Valent. Willii Anniversarius Primus Supremorum Munerum, qveis CHRISTIANUS V. & ornavit & pro vocavit incomparabilia merita D. PETRI COMITIS à GRIFFENFELI. &c. & c. &c metro expressus, in 4 1674. Hafniæ Typis Georgii Gödiani. Georgii Witzleben Disputatio I. inAugustanæ Confessionis Articulum l. de S S. Trinitate, qva occasione simul coucleata Historia Ecclesiastica Christophori Sandis, Antitrinitariorum novi Patroni, refellitur, in 4 1672. Typis H. Gödiani.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1675-02-01
Ejusdem Disputatio II. de Trinitate, & potissimum de Vocibus Siæs & Can Tas, & c in 4. 1673. N. B. Om imod Forhaabning nogle Skriffter denne Gang skulle være glemt, da skal de i fremtiden meddeelis. Efterfølgende, om Gud vil skal med det første komme til Trycken. Thomæ Kings Siunge-Chor anden Deel, in 8. Thomæ de Rempis om Christi Efterfølgelse, det er hvorledis vi skulle sla all vor Sind oc Sandtz, Hu oc Hierte, fra dette Jordiske, oc elske, ære oc effterfølge vor en ste Gienløsere Christum Jesum, in 24 med skiønne Kaaber-Stykker beprydet, oc paa ny igiennem seet. Acerra Philologica, det er Sex Hundrede udvalde, nyttelige, lystige oc tænck værdige Historter, oc Discurser aff de berømmeste Scribenter, først colligerede paa Tydske Sprog aff D. Petro Lauremberg, nu paa Danske gandske ny ofversat ved N.S. in 8. Den barmhiertige Samaritan, det er, een gandske ny Lægebeg, indeholdendis mange skiønne oc udvalde Lægedoms Stycker, foradskillige Siugdomme, etc. in 8.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1675-03-01
Danmark.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1675-03-01
Kiøbenhafn. en 8. Martii er en Konglig Allernaadigst Forordning udstæd af Slottet her i Kiøbenhafn om fremmede Mønt, at samme skulle fierde Parten mindre, end de forslagne ere, och ey høyere, under ti Rixdalers Straff til de Fattige, enten tilbindis eller antagis, saa en slet Daler eller fire Marcks-Stykke skal ickun gielde tre Marck danske, en half slet Daler fire och tifve Skilling danske, et Marck Num. 33.) Stykke tolf Skilling danske, et Otte-Skillings-stykke sex Skilling danske, en Fire-skilling tre Skilling danske, en tu Skilling halfanden Skilling danske och mindre eller ringere Mønt aldeelis være afskaffet: Men Ducater oc alle Slags Guld-mønt heele och halfve specie Rixdaler, heele oc halfve Rix-Ørter, Ducatoner och Engelsk Sølf-mønt skulle blifve ved deris forrige værd.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1675-03-01
J lige maade er et Konglig Forbud udgaaet af Kiøbenhafns Slot den 18. Martii, at intet Salt af disse tvende Riger Riger Danmarck och Norge skal udføris til fremmede Stæder, ey heller noget Danske eller Nordsk Skib, som Salt inde hafver, eller paa andre Stæder indtagen dis vorder, være tilladt under Skibs och Godses, eller deris Værds, Fortabelse det andensteds end til disse tu Riger och underliggende Lande at henføre eller selge, Rigerne uformeent hin anden dermed at undsætte. Om Natten imellem den 25 och 26 Martii er vor Allernaadigste Arfve-Dronning til det Kongelige Huuses och Arfve Landenis høyeste Glæde lykkeligen forløst med en ung Prinds, huorofver samme Nat ved tolf slæt alle Stykkerne omkring Byen ere trende gange løssnede, med Klokkerne rungt och kimet och om Morgenen næst efter holt Taksigelse i Kirkerne, samme Dag ad Aften er denne Kongl. Prinds døbt och ofver Daaben kaldet efter høyloflig Jhukommelse Konning Christian den Store, CHRISTIAN.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1675-03-01
Fra de Kongl. Danske Store Sendebudder hafver mand disse Underrætninger, at det til Maj. af Frankerige udskikkede Kongl.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1675-03-01
Raad Mejer-Crone er til Pariis lykkeligen ankommen hafver været til Forhør hos samme Majest. och paa vor Allernaadigste Arfve-Kongis Vegne forsickret, hannem, at deris Venskab skal være ubrydeligt. Det til de Foreenede Nederlande hensendte Velfortiente och høybetroede Kongl. Estats-Raad Paul Klingenberg, Arfveherretil Bustrup, Hannerau, Tostrup, &c. hafver til Haag med Staterms Tilforordnede holt Conferentz, hvad der er sluttet, er endnu ey aabenbaret. Vinteren, som først i dette Aar lod sig formercke med nogen Strenghed midt i Januario, och siuntis med Februario at være kommen til ende, kom med et Efterhold i denne Maaned strax i Begyndelsen och hafver snart indtil Enden af Maaneden holt Marken tiltækkede med Snee och Jis. Sver
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1675-03-01
Sverrig. I. Majestæten af Sverrig hafver skrevet til Regensburg til Rigets Forsamling, klaget ofver Chur Brandenburg, at hand imod den Vestphaliske Freds Slutning skal hafve ført hans Folk ind i Riget til Stændernis Besværing, och begiæret at Forsamlingen intet vil slutte imod Sverrig, førend den seer och erfarer Kongens Hiertelaug af Sverrig imod det Tydske Rige och Redebaarnhed til at forligis med Chur-Brandenburg. II. Den 27. Februarii hafve de Svendske holt Krigs Raad til Stettin, hvor samme Tid fandtis, foruden det Kongelige Svendske Store Sendebud Græfve Oxenstiern, som var hiemkommen fra Østerrige,
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1675-03-01
Fældtherren Wrangel och nogle Svendske Fældt-Marskaller, den Frandske Græfve Vitry. Den 5.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1675-03-01
Martii reyste de der fra igien, Græfve Oxenstiern af Wismar, och, som der meenis, fremdeelis ad Handel-Platzen til Nimwegen, Fældtherren af Hofvetaqvarteeret til Stargard i Hinter-Pommeren.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1675-03-01
Den Frandske Græfve Vitry er endnu ikke gaaet af Muskou. Men den 7. Martii lagde det Svendske Krigsfolk sig ind i det Hertugdom Crossen och formedelst en Ofverløber søgte efter at forfare Stadens Leylighed, men som Høfvitzmanden var samme Tid med nogle Dragoner ude paa Kundskab mod Polnisk Netkau, fick hand samme Ofverløber och en varteermester, som lode sig sætte ofver Oder med en Baaed och skulde besee Leyligheden, fangne, saa dette Anslag misslingede. III. Græfve Kønigsmarck hafver taget Afskeed hos Kongen aff Frankerige, gaar hiem i Sverrigs Tieniste. Det Folk, som nyligen er och endnu blifver huerfvet af Sverrig, er 9000 Mænd, huor iblant 3000 til Hest och skulle disse Huerfvinger haft saa god Fremgang, at der nu igien i Bremen skulle findis 7000. Mænd. Jkke diss mindre hafve de Svendske begiæret at vide af Bremer-Stad hvad de skulde hafve sig til den at forsee, om saa er, at det kommer til Brud imellom de Alliirteoch Sverrig: Hvad der til er svaret, faar mand med Tiden at vide. IV. Liflandske Brefve mælde, at alt Adelskabet der i Landet er beskrefvet, at det skal lafve sig til Fældt-tog, och Landmanden befalet at føre hans Korn och anden Fætallie ad de faste Stæder, eftersom den Muskovitiske Car tilskyndet af et hæmmeligt Hol Hh i Hollandsk Sendebud skal hafve besluttet at føre 70 eller 80000 Mænd imod Lifland.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1675-03-01
V. Chur-Brandenburg er hiemkommen til Cleve, hvor Prindsen af Oranien og Marqvis de Grana hafve været hos hannem, hand vil forblifve ved det Partie, som hand engang hafver udkaaret, och ynsker intet høyere end at Folcket maa betiden føris i Marken. Saa meget som mand fornemmer, skulle KrigsFolkene i dette Aar ikke i tvende Hærer, men adskillige, brugis imod Frankerige, saa som de Keyserlige for sig, Brandenburgiske och Lüneneburgiske for sig, Münsterske och Ossnabrügiske for sig, och Hollandske for sig self allerne, hvor med deAlliirte ere meget vel tilfreds och fatte sig et got Mod. Chur-Brandenburg hafver ladet AfmaningsBrefve forkynde i hans Lande, at alle, som hafve Gods i hans Lande och tienne Sverrig, skulle inden Maaneds Dag indstille sig under Godsets Fortabelse och Lifs Straf, och befalet at føre Korn och Forraad ad Stæderne.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1675-03-01
VI. De Lüneburgiske Høy Førstelige Brødre ere i saa maade med hver andre foreenede, at Hans Høy-Førstelige Naade af Hannover skal et gandske Aar omkring sidde upartiisk, indtil mand faar at see hvordan det vil gaae af med Freden. Jmidlertid forsickrede hand hans Her Brødre, at hand deris Lande imod all fiendtlige Anfald vilde beskytte.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1675-03-01
Frankerige. I. Kongen hafver ladet 800. lætte Harnisker, som dog huer kundne staa et Musquet-Skud, for hans Huusis Troppe forfærdige; hafver udnæfnt Fuldmæctige, som paa HandelsPladtzen skulle møde (vil dog ingen Fred giøre, førend Prinds Wilhelm kom kommer paa fri Foed, ey heller lade hans Fuldmægtige møde paa Handels-Platzen, uden saa er at de maae hafve saa mange Folk med dennem, som hand vil) och forsikkret Kongen aff Suerig, at hand aldrig vil giøre Fred uden Suerig: hafver beordret Krigs-Folket ad Grændserne, huort hen allerede for dennem 6000. Vogne fulde aff Ammunition och KrigsRedskab ere affgangne och fire Heste, for huer Vogn; hafver forordnet huad Folk, och hvor meget paa huer Stæd skal brugis, som i Roussilien 10000. huort hen Ross-Tienisten aff Langvedoe, Province och Delph nat, och skal gaae; i Mayland, 6000. til huilke de Savoyeske aff Jtalien. skulle støde: 10000. skulle skikkis ad Sicilien de Oprøriske til Hielp, som nu hafve faaet Lufft igien, siden Græfven aff Vivonne sloeg den Spanske Floede der under Landet, &c. II. Den 2 Martii toge de Frandske under Vaubrun Neuburg ind (som ligger imellom Basel och Breysach och hør til den Kæyserlige Regiering i Freyburg) plyndrede Stæden ud och brændte den aff i Grund: Ligesaa handlede de och med det Slot och den Stad Straussen ved Rhinen, och det Lyst-Huus Heydersheim, som hører Cardinal Hessen til. De aff Philipsburg hafve iblant andre Stæder och faaet det Chur-Mæyntziske Slot Kiseloch ind, uden noget Skud, hafve affbrændt i Pfaltz paa tre Dagis Tid ofver 100. Vaaninger. De i Elsas hafve ladet Dachstein springe. De i Mastrict hafve needbrudt Murene och Portene om Viset, och under-minet Voldene och Portene for Masseik, faaet Castellet til Lyttig ind den 18. Martii formedelst Commendantens Forrædetie uden nogen Modstand. III. J det Collegio de Montagu ere aff Vaade-Jld 8. Studentere indebrændte och 60000. Bøger lagde i Aske.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1675-03-01
Spanien och Portugal. I. Dronningen hafver ladet Marqvis de Bajonna och de andre Admiraler tage i Arrest, fordi de ikke forhindrede den Frandske Undsætning at komme ind i Messina.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1675-03-01
J Søeslaget miste de Spanske 6. Galeyer, och paa Floden fandtis 600 saarede. II. Marqvis de Westerloh hafver faaet 10. Regimenter Foed Folk af Hollænderne til at besætte Stæderne med i de Spanske Neederlande. III. III. Regenten i Portugal kand ikke saa snart stille et Oprør at der jo et andet ydtrer sig, som der meenis af nogle Stores Tilskyndelse, som holde med deris forrige affsatte Konge Alphonso.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1675-03-01
Engeland.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1675-03-01
I. Parlamentet er kommen til stede, och kommer vel med det første tilsammen. II. Reglementet er imellom de Engelske och Hollandske Ost-Indiske Compagniers Fuldmægtige sluttet.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1675-03-01
III. Den Hollandske Admiral Tromp er af Kongen gjort til Ridder af Noret.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1675-03-01
Holland. I. Rytter skal af Øster-Søen med 40, Tromp ad Middelhafvet med 18. Krigs-Skibe: Hvorledis det med Fældtoget skal gaae til vides ikke. Der ere ny Skibe af Blikpaafunde til at føre Artillerie ofver med. Veye hver 660. Pund, och kand bære 40 Mænd. II. Hertzogenbusk och de andre i Braband af Hollænderne indtagne, Stæder hafve haft deris Fuldmægtige anden gang hos Staterne och begiæret, at de maatte regnis for den 8. Province, och hafve deris Stæd, och Stemme i Estats-Raadet.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1675-03-01
Polen. Fast all Ukraine er gaaet Kongen til Haande: Dorosentzkou staar end nu tilbage och tviles der fast lige meget paa hans Død och paa hans Beqvemmelse, som begge tu berættis. De Littauiske forføye sig til Hæren igien. Tartarerne under AdulMurza och Oklas Murza staa ved den Floed Racata. Fingre, Tæer och Næser ere frossne af NuradimSultans Folk, som hafve Vinteren igiennem holt Marken.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1675-03-01
Jtalien. Det gandske Land er hemmeligen oprørt. Savoien holder Frandsk partie. Den store Hertug af Toscana hafver ladet alle KrigsHofvederne ofver det gandske Land ind stefne til sig Hertugen af Venedien Dominicus Contarini døde i hans Alders 90, hans Regierings 16 Aar, blef samme Stæds begrafven den 23. Januarii. J hans Stæd er Nicolao Sagredo udvalt til Hertug den 25. Januarii.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1675-03-01
Tyrkiet. Den 6. Novembr. affbrændte 1500. Vaaninger til Constantinopel och 600 blefve affbrudte, hvorfor den Tyrkiske Keyser holder nu Hof til Hadrianopel. Til Mecca hafver en Serif røfvet Mahumeds Graf. J en Slagtning, som er holt imellom Tyrken och Persen skal Caplar Bassa være blefven.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1675-04-01
Danmark.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1675-04-01
Kiøbenhafn. en 22 Aprilis blef en Qvinde her uden for Byen rættet for hendis ofte begangene grofve Tiufverier. Fra Jutland hafver mand disse Berætninger, at en Karl er stæ let for Ribe och en vindis Person halshuggen i Kolding. Hin hafde for en tæmmelig deel Penge hand hafde seet hos dennem, dræbt tu Qvindes Personer, som hand skulde føre til Ribe. Denne haf(Num. 34.)de dræbt et Barn, som hun hafde aflet ved den, som hun var efter hendis Forældres Samtykke trolofvet med: Men det skeede at samme Person, som var Barne Faderen, følgede med i Krædsen, der hun skulde rættis, holt sig til hende och vilde binde for hendis Øyne, hvilket och blef hannem tilstæd, men hand besvimede i det samme, saa hand blef saa got som død hiembaaren af Krædsen. och døde faa Dage der efter. Hendis Forældre ginge til Seng aff Sorrig och tviles fast fast paa deres Lif. Fra Helsingør hafver mand Underrætning, at den Hollandske Convoy gik den 9 Aprilis hiem med 12 Seigle. Den 26 Aprilis gik en synderlig stærk och stor Pram af Bankestokken paa Bremerholm, som skal liggis paa Strømmen her for Byen. Denne Maaned hafver været saa meget ubestandig i dette Aar at det hafver stundom været saa deyligt och varmt som om Midsommer, och atter adligevel haglet och sneet, saa den lætteligen i dette Aar forsvarede sin U-bestandigheds Rycte.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1675-04-01
Sverrig. 1. Til Stokholm er den 29.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1675-04-01
Martii en Kongl. Forordning udgaaet om u-victige Guldmønt och i sær Ducater, at samme naar de ere meere end tre Ass forlætte, skulle være gandske efter den Dag i samme Kongerige aff skaffede, men for hver Ass der indtil skal Udgifveren betale til den annammede 2. Øre Sølf mont, &c. Samme Dag er der ochsaa een Kongl. Placat publiceret, at ofver ald Sverrigis Rige skulle tre Taksigelse Faste och Bede-Dage holdis, næmlig den 11. Junii, 9. Julii, och 6. Augusti førstkommende. 2. Ofver det gandske Kongerige hverfvis alle Stæder til Hest och Foed, foruden ny Opbud, som skeer. J Bremen hafver Landfolcket paa Mønstringen foerit deris Faner. Cronen Sverrig hafver til Hamborig ladet 30 af blaat med Sølf, och hvidt Atlask med Guld bordyrede Standarter forfærdige: paa hvilke staar tu i hin anden sluttede Cmed Crone ofver 3. Det Svendske Krigs-folk i Brandenburger-Lande hafver Ordre, at det skal holde sig færdig til Opbrud, som af Star gaard oc Stettin berættis, tale dog ikke om, hvort de skulle hen Menn, som Hamburger Brefve ville, skulle de tage deris Qvarteer, i Schlesien. 4. At nogle Svendske Soldater hafve nyligen ikke ræt langt fra Crossen sat over Vandet och vildet tage noget Qveg bort bort, men der de Brandenburgiske finge Kundskab der om och forhindrede dennem det, det da skal være kommen fra Skiends Ord til Slag imellem dem, saa der af de Svendske blefve 15 och af de Brandenburgiske nogle needlagde, vidne Berliner, Brefve.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1675-04-01
5. Den 10 Aprilis er en Bog, gjort imod Profess. Sammel Puffendorf och kaldet Inde Novitatum, brændt paa Torfvet, til Lund i Skaane af Bødelen. Den, som lod Bogen udgaa, skal hafve faaet infamem relegationem (skammelig Forviselse) til Løn Tydskland. Østerige och de Kæiserlige. Arfve-Lande. 1. Kæjseren forørede Monteenculi, før hand den 4. Aprilis reyste fra Wien, Nadasti til Skatkammeret lagde Gods Caqvar. Hertugen, af Bourneville skal tillige med Marggræfven af Baden-Durlach anføre Rigets Krigs-Hær, til hvilken Kæjseren af Østerige och Bøhmen och vil gifve den hannem tilkommende Anpart af Folk och Penge, och derforuden holde 30000. Mænd i Marken Riget til beste. J Arfve-Landene hverfvis dageligen hvert Regiment til Foeds blifver 3000. Mænd stærkt. PrælateStanden i Ofver- och Neder Østerige hafver forstrakt 200000 fl. til Krigens Fræmtarf. Til Wien findis et Tyrkisk och et Tartarisk Sendebud, dette forsikrer Kæjseren om Chams Venskab, hint klager paa Husarernis Ofvervold. Kæjseren vilde ikke samtykke Strassborig. at være upartiisk. 2. Enke-Dronningen af Polen er needkommen til Schlesien: Græfven af Windisch-Grætz, som Kæjserlig Extraordinair Ambassadeur, til Lüneburg, och General Montecuculi och Caprara den 14. Aprilis til Augssburg med 7 Vogne och 60000 fl. til Krigshæren. Saa snart det Store de Kæjserligis och Alliirtis Krigsraad til Ulm kommer til ende, vil det ydtre sig, hvorledis den Alliirte Krigshær skal deelis och i dette Fældtog brugis. Jmidlertid er de Kæiserligis Samleplads anordnet imellom Frankfurt och Mæntz (hvilken sidste Sted de ville ligge Besætning i) och blifver deris Atillerie ført dennem til med 15.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1675-04-01
Skibe paa Rhinstrømmen. 3. Ved Comorra i Ungern er et Slag forfalden imellom Christne och Tyr J i i Tyrker. Hine beholdte Marken och førdte 12. Hofveder och 7. Fanger ind. Til Pressburg er holt Mode, hvor til de Evangeliske Præster och vare indstæfnede: Paa sammis Slutning gaf Kæjseren hvert Gespanskab (kand, maa vel skee, regnis som Syssel i Jutland eller Fylki i Norge) Frihed til at hafve och holde en Evangelisk Præst och tilsagde de Oprørske ved Haand och Seil Kæjserlig Naade och Forladelse, om de i det gode ville beqvemme sig. Hvor ofver Ballassy Imbre, som er et fornæmt Hofvet under disse, hafver be gifvet sig fra Siebenburgerne ad Caschau. 4. General Major Schultzens Anslag paa de Frandskes Magaziner ved Rhinen at ødelegge med 3 eller 4000 Mænd Kæiserlige Folk, som hand en deel til Skibs en deel til Lands vilde ført need igiennem det Biskopsdom Basel, blef til intet, der Baseler By och Biskopen satte sig der imod, och ey vilde tilstæde hannem Giennemtog. Riget. 1. Chur-Mæntzis Besværinger ofver Chur-Pfaltz, som hafver besat nogle Mæntziske Stæder og Slotte, och indqvarteret hans Folk i de Mæntziske Landsbyer paa Bergstrass, tager Rigets Forsamling sig intet an. Den 25. Martii er en Kæjserlig Deeret til Stænderne indhændiget anlangendis Krædserne, at samme skulle ufortøfvet deris dubelte anpart Folk oc Penge til Folkenis Sold lade vorde oprættede och erlagde. 2. Der skulle findis Svendske och Hannoverske Ministri paa det Bæyerske Hof. Chur-Bæyrn bestyrker sig endnu dageligen. Nogle ville, at der er god Fortroelighed imellom hannem och Kæjseren, andre, at hand hafver indgaaet et Forbaand til Vold och Værn med Sverrig.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1675-04-01
Pariser Brefve, som af Amsterdamberættis den 16 Aprilis, sige hannem at være affalden fra dennem. Hvor snart eller om Chur-Brandenburg gaar op til hans Hær igien, eller hand fortøfver indtil den kommer need igien, och støder til de Kæiserlige i Schlesien, som nogle Brefve be rætte, kand endnu intet vist om be rættis. Af det Førstelige elliske Folk kommer ikke meere end det Mollisonske Regiment och Førstelige Liffgaarde hiem, der imod vorde de Zelliske Fæstninger besatte med Hannoverske Folk. 3. Hvad 3. Hvad Ende den Frankiske Krædsdag til Würtzburg, hvor Biscopen aff Würtzburg døde den 9 Aprilis (sammeledis døde Hertugen af Gotha den 26 Martii) vil tage, staar til at fornæmme. Kræds dagen i Lüneburg var berammet til den 28 Aprilis. Dens Slutninger och med Tiden komme for Liuset. Jmidlertid hafve de Høy-Førstelige Brødre af Lüneburg atter været tilsammen och besluttet, at ell, Wolfenbüttel och Ossnabrüg, saa vel som och Bremerstad, skulle være upartiiske imod det Hertugdom Bremen, dersom det vorder paa feidet. Hannover skal undsætte det med 6000 Mænd och i det øfrige være upartiisk. 4. Hertug Rudolph Augustus hafver til Brunswig, som der fra skrifvis den 10 Aprilis, ladet en Mønt-Forordning forkynde at de i och efter det Aar 1673 slagne Svendske Bremiske med Brystbillede och 3. Croner, Brandenburgisk med J. L. Anhaltiske, Hildesheimiske, Magdeburgiske, Wismarske och Gosslariske Croner, halfve Croner och Markstykker skulle ey gaa for høyere end Cronerne for 22, halfve Cronerne for 11, och Markstykkerne for 5 Mariegroskener og 4 Penninge.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1675-04-01
De Græfvelige Stolhergiske, Hohn och Witigensteiniske 2 Marks och 1 Markstykker skulle gandske være. afskaffede. 5. Fra Frankfurt ved Oder hafver mand den 22 Martii efterfølgende Berætning: Svendske Skildvagte her i Landet lide allehaande Fortræd af Spøgerie, saa det siunis somme Tider for dennem, som der vare store Flokke bag dennem en deel med Hofveder, en deel uden Hofve der. Det skeede en Aften 2 Mile her fra ved 9 slæt, at den Svendske Skildvagt hørte 30 store Stykke Skud, hvorofver hand blef underlig, reed af hans Post hiem til Majoren, og gaf hannem det tilkiende; Majoren begaf sig i Marken med hans Vert, nogle Adels-Personer, och en hob Ryttere, fornam Beveegelsen, hørte Liuden och taalte Skuddene, och lod forfare om enten her eller til Custrin vare Stykker løssnede, eftersom i den gandske Egn vidt och bredt ellers ingen Stykker findis: Men som ey enten her eller der enten Stykker vare løssnede eller noget saadant fornummen, giordis adskillige Betænkninger der ofver 6. Af Stargard i Pommeren skrifvis den 2. Aprilis saaledis: JDag hafver jeg med ProviantBetienteren viss Underrætning, at i Kk i en Landsby en half Mil fra Königsberg er Blod nedregnet, hvilket, Øfverst Binau self hafver seet och skrevet Fældtherren (Wrangel) til der om. Fra Stettin skrifvis om en anden Handel den 7 Aprilis vitløftigere saaledis: Paa vor Frue Dag i Faste (den 25. Martii er en Pige af Møllen i den Landsby Mantel, som ligger en half Miil fra Königsberg, udgaaet at hente Vand, men blef paa Veyen ofverstenket med Bloed, saa hun maatte giøre sig reen. Om anden Dagen gik det hende ligesaa, och som hun da faae i Vejret mod Østen blef hun tu sorte med hver andre stridende Heste vaer, och hos sig tu store hvide Aander. Af dennem hafde den ved den høyre Side en Crone paa, men den ved den venstre talte til hende, bad hende intet frycte ey heller viske Blodet af sig, men vise Menniskene det och sige, at der skulde komme en blodig Krig, dersom de giorde ikke Boed i tide. Til et Tegn skulde Aaret vorde fructbart, men hun skulde ikke lefve Høsten op Der med satte hand en Krands, der saae ud som Roser och luctede stærkt, paa hende och forsvandtis. Pigen gik hiem med Krandsen, men i det Folkene forsamlede sig om hende, blef Krandsen til Blod. Om Aftenen imellom 9 och 10 der hun gik til Seng, liunede det i Kameret, och blef Sengen och Kameret ofver stænket med Blod.