JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-03-09
J Christiansands Avis af 17 Febr. d. A. læses følgende: "Eiere og Brugere af Jord, værer opmærksomme paa Nutiden. Sætter saa mange Potates til Foraaret, som det er Eder mueligt, faae dem i Tide i Jorden at de tidlig kan blive færdig til Optagning og skikkede til Menneskeføde. Betænk at Kornsæden ikke kan ventes færdig til Menneskeføde for henimod Michaeli, og at nogle, ja desværre maaskee mangfoldige Menneske vil ikke vide Brød at faae for Penge, i en Deel af Juli, hele August og en stor Deel af September. See ikke for dette Aar saa meget paa at have store sirlige Sletter begroet med Græs, som paa store velbehandlede Potatesagre. Høe kan kjøbes igjen for de Penge, der samles for Potates hos de af deres Medmennesker, som intet Brød og ingen Jord har sidHuusvennen, et Tidsskrift, for dannede Læsere, ved Udgiveren af Kjøbenhavns Skilderie, No. 5 og 6 er udkommen og indeholde: 1) Til det Danske og Norske Folk i Anledning af Forordningen af 5 Jan. 1813. 2) Ved Begyndelsen af Aaret 1813, af Hr. H. H. Blache. 3) Oprindelsen til Ordsproget: "Man maa ikke sælge Huden for man har skudt Bjørnen."- Enkelte Numere af dette Blad overlades fra nu af ikke mere. - Det betales qvartaliter med 1 Rbd. og tilbringes Subskribenterne. Subskriptionen, som gjelder for et Qvartal, modtages i Bogladen No. 148 i Fortunstrædet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-03-09
Postefterretninger. (Af Hamb. Corr.) London d. 14 Febr. J. Følge Breve fra Øen Java, skrevne i Begyndelsen af Junii Maaned, har Sultanen af Diociocarta begyndt aabenbar Feide mod vore Tropper, og nægtet den Engelske Regjering Huldskab. Den 18de toge Fiendtlighederne imellem vore og hans Tropper deres Begyndelse. Den 19de besluttede Oberst Gillespie at foretage en Storm mod Diociocarta. Fægtningen blev snart almindelig, og, efter en levende Modstand og et stort Tab paa begge Sider, bemægtigede vore Tropper sig Pladsen. Sultanens Søn har, som det hedder, tilsat Livet i denne Fægtning, der skal have været meget hidsig. Oberst Gillespie, Øverstcommanderende over voxe Tropper, blev ved Enden af Stormen stærk, saaret i Armen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-03-09
en Fra Polen de 2 Febr. Allerede d. 31 Jan.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-03-09
om Aftenen Kl. 9 ankom 9 Cosakker og Baschkirer, til Lublin, efter Midnat fulgte en Oberst med 100 Mand. Han fordrede en Contribution af 20,000 Ducater; dog, paa de Forestillinger, man gjorde ham, lod han sig nøie med 2000; men man kunde imidlertid ikke tilveiebringe flere end 1700. Den 2den Febr. traket Streifecorps mod Lubatow og medtog Gidsler for de resterende 300 Ducater. Den 3die kom en Commando af 100 Mand, for at inddrive denne Sum. De maatte skaffes tilveie inden to Timer; desuden maatte Staden levere nogle Stykker Klæde, nogle 100 Bouteiller Viin og 12 Uhre.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-03-09
Basel d. 8 Febr. Den 6te Febr. afgik fra Huningen et fra det indre Frankrige kommende Corps paa 1200 Mand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-03-09
Strasburg d. 11 Febr. J vor Stad og Egn befinde sig nu saare mange Tropper, der ere bestemte til Egnen af Frankfurt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-03-09
Greven af Gottorp reiser til Wien. - J Würzburg faldt for nogen Tid siden Skuespilleren, Korb, medens han under Spillet skulde trækkes op i Luften, fra en betydelig Høide ned paa Skucpladsen, og brat Laaret lige ved Knæet. - J Mailand blev d. 14de Febr. sjunget i alle Kirker et Te Deum i Anledning af den gjenoprettede Kirkefred.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-03-09
a London d. 17 Febr. Ministerne have i Gaar atter været forsamlede hos Greven af Liverpool i Whitehall, i Anledning af Prindsessen af Wallis's Skrivelse til sin Gemal. Siden dens Bekjendtgiørelse have de dagligen havt to Gange en Sammenkomst. Man vedbliver bestandig at raadføre sig i denne Sag med Kronens Retslærde. - Den Franske Fregat la Gloire, paa 44 Canoner, krydsede de 5te d. M. østen for St. Michel, een af de Azoriske Øer. Den har taget adskillige fra Brasilien kommende Skibe. - Len. Owen af den Kgl. Marine, der længe opholdt sig som Krigsfange, Frankrige, er ankommen til Engelland. Han undveg fra Fængslet i Paris, og blev forfulgt næsten til Wien, hvorfra han begav sig til Constantinopel. Han skal have medbragt nogle vigtige Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-03-09
Paris d. 23 Febr. Fra Cataloniens Armee har dens Øverstcommanderende General Grev De caen indsendt en Jndberetning til Krigsministeren, dat. d. 16 Febr. 1813. Dens væsentligste Jndhold er følgende: 5 til 600 Spanske Jnsurgenter, der vare landede ved Gronay, paa hiin Side Bjergene, hvor Fortet Boutonde=Roses ligger, anførte af Udvandrede fra Roses, trangte d. 15de Febr. om Morgenen henved Kl. 4 imellem Citadellet og Porten No. 2 ind i Staden. Efterat de havde demoleret en Muur, der tjente til Barricade, trængte de skareviis frem mod Pladsen, hvor Hovedposten og Grenaderernes Casserne er. Men Skildvagten, paa hvis Raab: Hvem der de svarede, Franske, lod sig ikke skuffe, raabte gjentagne Gange: Til Vaaben, endog efterat han, saaret ved et Sabelhug og fire Bajonetstik, var falden til Jorden. Vaden greb til Vaaben, og opstillede sig ved Vagthuset, der allerede var omringet af 100 Jnsurgenter. De Franske Soldater, styrtede nu med Bajonetten løs paa Spanierne og dreve dem paa Flugten. Jmidlertid var en anden fiendtlig Colonne trængt frem igjennem Pladscommandantens lille Gade, for at overfalde Grenadererne i Casseernen, men disse, vakte ved de første Flinteskud, vare allerede i Vaaben i bare Skjorte. Spanierne bleve med stort Tab drevne paa Flugten og forfulgte. Osnabrück, d. 25 Febr. Siden Begyndelsen, af denne Maaned marschere de til Elbens Observationscorps bestemte Tropper næsten nafbrudt igjennem vor Stad. Fra d. 2den til den 25 Febr. ere gjennempasserede: den 60de Cohorte, det 155 Linie Reg., det 3die Linie-Reg., 3000 Md. af forskjellige Corps, det 148de Linie=Reg., det 27, 73, 74, 16 og 17de Linie=Reg., 2,500 Md. af Storhertugdommet. Gjennemmarschen vil vare indtil d. 16 Martii. Hertil høre ikke de Gjennemmarscher, der skee paa Veien fra Vestphalen, og paa Militair-Linien af Sachsen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-03-09
Cassel, den 26 Febr. En vis Kupfermann, Lieutenant ved det andet Husarregiment, der nylig var kommen udenlands fra i Vestphalsk Tjeneste, bragte d. 24 d. M., under Paaskud af en Mønstring, 25 Husarer sammen, som han anførte, red bort fra Wolfenbüttel, hvor han stod detacheret med sin Peleton, og tog Veien til Goslar, for at begive sig til Blankenberg, efterat han i Forveien havde plyndret Receveurernes Casse. - Gensd armeBrigaderne fra Halberstadt, Hessen, Blankenburg, og Quedlingburg, ligesom og et Detachement af det første Husarregiment, der har eftersat Kupfer mann, have allerede indbragt 19 af hans Bande og 18 fuldstændig equiperede og udrustede Heste. Hr. Ferd. v. Winzingerode fra Kaltenhobenfeld, Canton Worbis, Harz-Dep. er bleven anklaget for at staae i Russisk Krigstjeneste, og paa Grund heraf er alt det bevægelige Gods, som han eler opciende vorder, ved en Retskjendelse blevet belagt med Beslag og han selv opfordret til inden Maanedsfrist at møde for Harz-Departem. Specialrets General Procurator. - Kupfermann er bleven anholdt paa et Kornloft, hvor han laae skjult, af en eneste Gensdarm. - Den Vestphalske Bataillon saavelsom det Vestphalske Artillerie til Fods i Catalonien, skulde den 13de afmarchere fra Perpignan, for at vende tilbage til Cassel. Disse Tropper ville ankomme her d. 14 April d. A.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-03-09
J Besancon har en Fyrværkers forrykte Kon tændt med et Lys en lille Krudtønde, som stod i hendes Mands Værksted. 5 Huse bleve sprængte i Luften tilligemed Jndbyggerne. Over Jlden var man bleven Mester ved Courerens Afgang, og 5 Mennesker havde man trukket frem af Gruset og bragt til Hospitalet. Men endnu vidste man ei hvor mange der var bleven Offere for denne rædsomme Begivenhed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-03-09
Frankfurt, d. 25 Febr. Gen. Rochambeaus Division har i Dag begivet sig igjennem Kongeriget Vestphalen i Jilmarsch til Magdeburg. Den afløses i Frankfurt og Omegnen ved Rhin-Observationscorpsets 2den Division.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-03-09
Hamborg, den 3 Martii. 6 af de Personer, der havde meest Deel i Tumultet d. 24 Febr., er blevne dømte d. 2 Martii, og deres Dom blev fuldbyrdet næste Dags Eftermiddag uden for Altonaer Porten.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-03-09
Neapel, de 11 Febr. Jtalienske Blads melde Kongen af Neapels allerede bekiendte Ankomst til Lystslortet St. Leucio, med den Hosføsning: Fol medelst sit Helbreds slette Forfatning saae Kongen sig nødt til at nedlægge den Commando, Keiseren havde overdraget ham. Den Dag, paa hvilken Hs. Maj. vil tilfredsstille sin Hovedstads Jndbyggeres Ønsker, vil vorde dem en Glædesdag. Fra Rigets Grændser af erfarede Kongen overalt de lydeligste Udtryk af sine Undersaatters Glæde og Kierlighed, som saa behagelig bleve overraskede ved hans uventede Ankomst.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-03-09
Paris d. 20de Febr. Hr. Couviers Undersøgelse af forsile Been er nyligen her bleven trykt i 4 Bind med tilhørende Kobbere. Dette Arbeide, som indeholder de beundringsværdigste Mindemærker af vor Jords Revolutioner, er ledsaget af en meget interessant Jndledning, hvori Hr. Con vier afhandler adskillige med hans Amne i Forbindelse staaende historiske Spørgsmaale, og deriblandt Menneskeslægtens Alder. Han bærer herved ingen Tvivl om Sandfærdigheden af den Mosaiske Chronologie, og viser, at alle Efterforskninger give det Resultat, at Jordens sidste almindelige Revolution ikke gaaer længer end 5 eller 6000 Aar tilbage, og at saaledes den nuværende Menneskeslægts Oprindelse ikke kan være ældre.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-03-09
En Tydsk Missionair, Hr. Hufnagel, fra Ansbach, som i Aaret 1811 har været paa St. Domingo, i forrige Aar er kommen tilbage til Ansbach, og siden igjen er reist til Amerika, har meddeelt en læseværdig Skildring af de Personer, som paa den Tid spillede en Rolle, og af Neger nes Tilstand. Følgende Træk ere uddragne af hiin Beskrivelse. Den Reisende landede i den Deel af Øen, som ved den i Aaret 1806 paafulgte Deeling mellem Pethion og Christoph, var tilfalden den sidste, Cap Francais, Christophs Hovedstad, som han har ladet kalde efter sig Francais Henry, og som den Gang endnu var uindskrænket Herre over sin Andeel. Ved Foden af de Fielde, der beherske Havet, er en Fæstning med 3 Taarne, hvorfra mankan bestryge alle de Skibe, der ville lande paa Cap. Staden selv har Huse paa tre Etager, blandt hvilke den forrige Regent Dessalines's Enkes Huus især udmærket sig. (Forts. - Alt. M.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-03-13
Nyeste. Skilderie af Kjøbenhavn. AscoTiende Aargang. No. 21. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin. Løverdagen den 13 Martii 1813.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-03-13
J Anledning af Stykket angaaende Forordningen af 5 Jan. d. A. i No. 15
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-03-13
Premien. (Jndsendt.) Den udsatte betydelige Preinie af 1000 Rdlr. for Opgivelsen af det bedste Middel til at bevare Fiskegarn mod Forraadnelse, vilde jeg for ingen Priis vinde, og ønsker, at Jngen vilde eller kunde vinde den, da den formodentlig angaaer Bundgarn. Jeg venter mig derimod i Premie af den eller de kommende Slægter Opmærksomhed og, maaskee, Tak for min Anmærkning i Kjøbenhavns Skilderie, 1812 Nr. 89, angaaende de Norskes Fiskeredskaber.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-03-13
Efter min bedste Overbeviisning er denne Anmærkning fremsat, og jeg kan ikke afholde mig fra at ligne Brugen af Bindgarn – for hvilke Norge i de sidste 10-20 Aar sikkerligen har givet Udlandet 2/8 Dele af den dermed fangede Fiskes Værdie - med den kloge Jægers Forslag, rask var for Fode at nedskyde alt Vildtet, da der var saa stor Overflødighed, og der sikkerligen vilde komme nok deraf igien fra omliggende, med Vildt opfyldte, Egne. Følgerne heraf vare sure for Jagteieren - han fandt efter kort Tid aldeles intet Vildt – og jeg mener, de gode Norske Brødre i mange Aar have maattet bøde for deres lignende Begjærlighed, som, efter min Formening, ene er Skyld i, at den fordums Fiskemængde er veget fra deres Kyster.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-03-13
Spørgsmaal. (Jndsendt.) Skulde ikke en saadan Bevægelse, som den Vugningen frembringer hos Børn, have en lindrende og styrkende Virkning hos Voxne, som ere syge og maa holde Sengen, Efter min Mening trænge begge til en Bevægelse, som ingen af dem er istand til at forskaffe sig, men som paa denne Maade kunde erholdes; og naar undtages enkelte Tilfælde, som Lægen letteligen kunde bestemme, da troer jeg, at den Voxne ved saadan Bevægelse ikke allene vilde finde sig lindret, men og derved langt hastigere vilde komme sig. Jndsenderen er ikke saa lykkelig at være Læge, og kan altsaa ikke enten formedelst Forsøg eller bestemt grundet Formening, opgive saadan Bevægelses Virkning, men maa overlade sin Jdee til de Syges Halvander, som, om de paa denne Maade end mere kunde være deres Patient til Husvallelse, upaatvivleligen endmere vilde erhverve sig velfortjent Agtelse. Med liden Bekostning kunde enhver Familie letteligen anskaffe sig saadan Jndretning til en Seng, som efter Behov kunde anbringes eller fratages. Patienten fik og derved, synes det, stedse forandret Luft, som han maaskee ellers ikke tilstrækkeligen erholder, Udgiveren har, fra een af Skilderiets Abonnentere, modtaget en Skrivelse, hvori der føres Anke over, at han ikke har indført Hr. Amtsprovst Lytkens Bemærkninger i den Jversenske Avis, uagtet han har leveret et Udtog af Landsdommer Badens Replik, da dog de Lütkenske bemærkninger med Føie have gjort megen Opsigt, som det Bedste, der hidtil er skreven om denne Gienstand, og da Hr. Amtsprovstens Skildring af Tingene er aldeles overeenstemmende saavel med Brevskriverens som flere Landmænds Erfaring og med det, Baron Vedel-Jarlsberg i samme Anledning har sagt i sine fædrenelandske Betragtninger No. 4.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-03-13
Aarsagen, hvorfor Udgiveren ikke har indfort Hr. Lütkens bemærkninger, var deels, at Rummet hidtil ikke tillod at indrykke et saa stort Stykke, deels at der allerede var sagt saa meget om denne, rigtig nok høist vigtige, men ikke desto mindre for den største Deel Læsere temmelig uinteressante Gjenstand, ikke unteressant i sig selv, men netop derved, at alt hvad der hidtil er skrevet for og imodDurheden paa Levnetsmidler uagtet, alting gaaer sin sædvanlige Gang. Udgiveren, der lever i Hovedstaden, tilstaaer, at han ikke er indviet i denne Sag; men saa meget kan han dog omtrent begribe af det Hele, at enhver, som driver Jord avling, nødig vil sige, at Priserne ere forhøie, og at den, som skal kjøbe hans Producter, ligesaa nødig vil sige, at de ere for lave. Jeg vil gjerne indrømme, at Landmandens Skatter ere betydelige, Folkelønnen særdeles høi, og alt, hvad han til sin Avlings Drivt behøver, overordentlig dyrt. Men er det virkelig saa, at de nærværende Priser paa Kornvarer og andre Fødemidler ikke ere høie i Forhold til Landmandens Udgivter, saa er det neppe Umagen værd at stride mere om denne Sag, men man giør langt bedre i aldeles at tie, og at sige til de stridende Parter med Borgermester v. Bremenfeldt: "J har begge Ret.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-03-13
Jnden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-03-13
Jndenlandske Efterretninger. Løverdagen d. 6 Martii gav Hr. Skuespiller og Dannebrogsmand Knudsen paa det Kongelige Theater en Forestilling til Fordeel for de Qvæstede og de Faldnes Efterladte, som Deres Majestæter og hele det Kongelige Huus beærede med Deres Nærværelse. Da denne Forestilling var en sand Nationalfest, der paa samme Tid og i samme Anledning blev given paa syv forskjellige Privattheatre i Provindserne, saa gjør Udgiveren sig en Fornøielse af, at kunne meddele her en fuldstændig Beskrivelse derover. Theatret forestillede en fri Plads i en Skovegn ved Strandbredden, hvor Kronborg saaes paa den nordre Side, og paa den søndre Side Kranen paa Nyholm, hvor Orlogsskibet Phonix laae, der skulde have sine Master i; bag Kranen viste Batteriet Sixtus sig, hvor Schrødersees Minde kneiste. J Baggrunden stod en afbrudt Mast, paa hvilken Navnene Buhl, Rolff sen, Grotschilling funklede med Jldbogstaver. Masten var omgiven af Fædrenelandets Sønner og Døttre, og en Grouppe af Sø- og Land krigere. J Baggrunden opførtes Musik af Hoboister. Efter en høitidelig Pause fremtraadte Hr. Knudsen, klædt i Sort og prydet med Dannebrogsmændenes Hæderstegn, og aabnede Festen med følgende Ord: "Med hellig Ærefrygt staaer jeg her for Kongens Sø- og Landkrigere. Ofte stod jeg med høitidelige Folelser under det veiende Dannebrog, og men aldrig gjennemstrømmet af en renere Jld end i Dag, da jeg hilser Dig, Billede af det ærværdige Kronborg, hvor det uplettede Dannerslag i saa mange Aar vaiede. - Dig, Billede af Sixtus, hvor vor elskte Konge som Kronprinds bød den kjække Schrødersee at tage Commandoen og stride for Flagets Ære. En Kugle rev ham bort! og Kongen reiste ham et Minde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-03-13
Med taknemmelig Borgersind staaer her for Deres Majestæter, som beære denne Nationalfest med Deres høie Nærværelse! – for saa mange af Kongens første Mænd af alle Stænder, – for en Forsamling af Dannemænd og Danneqvinder. Med hellig Begeistring betragter jeg Hædersmindet forde Kjække, som paa Naaden faldt for Flagets Ære. En Grotschilling, Buhl, Rolff sen, og mange, mange flere. - Vel sank Najaden i Havets Dyb, men skulde vi derfor mistvivle eller tabe Modet, Nei, er ikke Phønix stegen af sin Aske!" Nu fremsagde Hr. Knudsen Stropherne: Stolt Phønix o. s. v., og derefter afsang han Sømandssangen: "For Danmark sjette Frederik &c.", ved hvis sidste Vers gjenlød Jubelraab for Kongen. Herpaa blev siungen det Øhlenschlagerske Digt: "Hurra! J Danske Mænd, noget forkortet, med paafølgende Sang, der foranledige de et Jubelraab fra Skibene. Hr. Knudsen uddeelte nu 2 kobberstukne Forestillinger af Orlogsskibet Phønix, i Glas og Ramme, til Folket, anmodende det om, at ophænge samme i Vagtstuen som et kjert fædrenelandsk Minde, og declamerede derpaa otte af T. Thaarup forfattede Linier, som begynde med: Her ved faldne kjekke Brødres Minde a. Derpaa istemtes den skjønne Abrahamsons Sang, Værer Fred med eder Alle og s. v. Hr. Knudsen, henvendte sig nu til Hs. Majestæt med følgende Ord: Allernaadigste Konge! Saaledes hædrede jeg, faldne Brødres Minde, Ved Danas Strande saae jeg Folkets Taarer rinde. Dog feiler end et Navn paa denne stolte MastEn Mands, som kjer og brav, i Farens Stund, stod fast! Som Fader, Mand og Ven, som Helt ham Danmark priser. Hans Navn i Flammetræk og hulde Piger, viser:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-03-13
To unge hvidt klædte Møer afreve nu en Spaan af Masten, og man saae i flammende Bogstaver, Navnet: Hans Peter Holm. Henvendende sig til Tilskuerne sagde nu Hr. Knudsen. "Den Ædles Navn blot her J seer, Hans Aand i Himlen svæver. Paa Jorden, hvor han er ei meer, Hans elskte Minde lever at Tilskuerne gjentoge med een Stemme: "Hans Minde leve!" - Derpaa opførtes Syngestykket Hjemkomsten af T. Thaarup, og efter Stykket en Epilog, hvor man saae samme Plads og samme Grupper som i Prologen. Ved Masten stode to Krigere, som vare blevne saarede paa Fregatten Najaden, omgivne af hvidtklædte Dannemøer med Krandse i Haanden, og en stor Deel Dannekrigere. Her afsang Hr. Knudsen den bekiendte Sang af Hr. N. T. Bruun, Hil Julernes Sønner a., ved hvis sidste Stropher Dannemøerne i et skjønt Tableau strøede Blomster for de to qvæstede Krigere og holdt Krandser over deres Hoveder. Festen endtes med det almindelige, og siden af Publicum gjentagne Udraab: "Gud velsigne Kongen!" Tegningen til Decorationen var af Hr. Lønning, caracteriseret Mestersvend ved Holmens Constructionsskole. Ved denne Forestilling indbragte Hr. Knudsen de i Krigen Qvæstede og de Faldnes Efterladte 17,625 Rdlr. D. C.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-03-13
Udtog af en Skrivelse fra Kiel d. 8 Martii 1813. Vi have i disse Dage havt adskillige Promotioner ved vort Universitet. Det medicinske Facultet har meddeelt Regimentschirurgus Maes, der allerede har været fordeelagtig bekjendt som practiserende Læge, Doctorværdigheden i Medicin og Chirudgie, efterat han med Hæder havde underkastet sig den anordnede Doctorexammen, og offentlig forsvaret en af ham udarbeidet Afhandling.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-03-13
Ligeledes har det philosophiske Facultet meddeelt Doctorværdigheden, i Philosophien til Professor Moldenhawer, Ridder af Dannebrogen, og til Directeuren for Gymnaster i Altona, Professor Strupe. Den første, hvis udbredte Jndsigter i Botaniken for længe siden have været erkiendte af alle Sagkyndige, har end yderligen aflagt et Beviis derpaa ved det af ham nyelig udgivne lærerige Værk om Planternes Anatomie. Den sidste, som i mange Aar med Held har underviist Ungdommen i een af Landets første lærde Skoler, som saa mange værdige Embedsmænd skylde deres Dannelse, og som er fordeelagtig bekiendt af adskillige lærde Arbeider, havde paa Grund deraf retfærdig Adkomst til et Tegn paa Universitetets Agtelse. - Det er bekjendt, at man allerede i flere Aar har været beskjæftiget med at anlægge en Badeanstalt i den saakaldte Dusternbroks Skov i Nærheden af denne Stad, til Bedste for dens egne og for Omegnens Beboere. Det synes, at Planen nu nærmer sig til sin Modenhed, og maaskee kunne vi vente, at see den gaae i Opfyldelse endnu i Aar. J det mindste er det vist, at Stadens Beliggenhed begunstiger den meget. Vel gives i vort Sygehuus ogsaa Leilighed til Bad for Sunde; men deels er det Locale meget indskrænket, deels er det begribeligt, at Mange ikke ønske at benytte sig deraf. Endskiønt Søbadene ved Østersøen fra den medicinske Nyttes Side ikke fuldkommen kunne sættes ved Siden af den ved Nordsøen, saa har man dog ved chemiske Forsøg fundet, at Vandet i Havnene ved Kiel i sine Bestanddele har megen Lighed med det ved Dobberan og Travemunde, og at det fuldkommen i Henseende til sin Virkning kan sættes ved Siden af de berømteste Bade paa Fastlandet. Vor Stad kan altsaa baade i medicinsk og occonomisk Henseende love sig mange Fordele af denne Jndretning, saasnart den er bleven sat i Gang. - Kornpriserne her i Landet have i den senere Tid ikke undergaaet nogen mærkelig Forandring; derimod vedbliver man at betale Hestene temmelig dyrt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-03-13
Mariboe, den 4de Martii. Hos en Bonde i Haared, under Grevskabet Knudtenborg, er i disse Dage født et Lam med 5 Been. (Mariboe Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-03-13
Nyekjøbing paa Falster, d. 5 Martii. En Mand paa Falster, som havde gjort sig skyldig i Tyverie, vilde, efterat Sagen var bleven aabenbaret, gaae til Eieren med sin Kone og en anden Mand, for at bede om Forladelse. Paa Veien derhen foregav han, at han vilde gaae noget forud, men han skar sig i Halsen, løb til en Brønd og druknede sig. (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-03-13
Blandede Efterretninger. (Fortsættelse af Hr. Hunagels Efterretninger om Negernes Tilstand paa St. Domingo, see forr. No.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-03-13
Postefterretninger. (Af Hamb. Corr.) Paris d. 26 Febr. Den 26de oplæste Ministeren for de indre Anliggender en Skildring af Rigets Tilstand, som ved en Sammenligning mellem det nu værende og det gamle Frankriges Trembringelser, i alle Grene af Agerdyrkningen, Manufacturvæsenet og Konsterne, viiste, hvor meget Riget var voxen i Rigdom og Velstand. Siden Keiserens Tronbestigelse ere over 1000 Millioner blevne anvendte til offentlige Anlæg i alle Rigets Egne.