JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1791-11-25
Gøttingen, den 10de November. Det 64 Hefte, eller October af de Schiøberske Statsefter, retninger for dette Aar, indeholder blandt mange betydelige Opsatser en Angivelse af en Tydsk saa kaldet Sort ved Rhin, for hvilken Hr. Hofraaden har sat følgende Jndledning: "Hvad er Tænke= og Skrivefrihed? Hvorvidt tør den gaae, nemlig i nu værende Tidsomstændigheder, fornemmelig i Henseende til den Franske Statsforandring, og dens muelige Jndflydelse paa vort store Fædreland? – Jeg tvivler ikke paa, at jo enhver retskaffen og redelig tydsk Skribent vil være enig med mig i følgende Sætninger: I. Den Franske Statsforandring har skiftet særdeles meget Godt for den samtlige Menneskehed; den lærde f. E. practisk, hvad vi Tydske allerede forlængst, men kun theoretisk, vidste, at det var unaturligt, at et høivelbaarent Kiødhoved og Dagdriver skulde leve af 100 fornuftige og arbeidsomme Menneskers Forstand og Arbeide; - at en høivelbaaren christelig Religions Tiener, som ikke giør Tieneste, ikke lærer, ikke opbygger, men lever i Vellyst, ikke burde tage Kirkens Brød, bort fra Munden paa de virkelige Kirketienere; - at en Enevoldsherre var den første Statsbetient, som Frederich den Eneste allerede havde sagt, og at han, uagtet hans Person var hellig, dog var sit Folk Regnskab skyldig for sine Handlinger &c. &c. &c. - II. Just denne Franske Statsforandring, var, resp. for Frankrig, hvor Regieringen ingen Øren havde for Menneskerettigheder, og satte sig stivt imod dens Tidsalder, nødvendig. Alt dette tør en tydsk Skribent aabenlydt sige, Sæt endog, han tog Feil IIl. Os Tydske, bevare den gode Gud for en Statsforandring paa den Maade, som den er gaaet for sig i Frankrig! IV. Han vil og bevare os derfra; vor lykkelige, af saa mange ukiendte Statsforfatning, forvisser os dette Haab. Men Tydsklander, som alle Verdens Riger: Der findes endnu hist og her Mangler og Feil, foraldede Misbrug, Indgreb i den uforældelige Menneskeret, Forurettelser mod den større Deel af tydske Mennesker af den lidt mindre &c. Vl. Disse Misbrug, Jndgreb og Forurettelser, maae og kunne blive hævede, uden Statsforandring, uden Folkets Medvirkning. Vil D. maae kun angives, undersøges, og sættes i det fornødne Ly af Skribenterne, enten for Rigsretterne, eller Publikum. VIII. Og menneskekiærlige og oplyste Regieringer maae sel legge Haand paa disse Forbedringer, (som f. Ex. for kort Tilsiden er skeet i 4 tydske Lande i Henseende til Jagten); saa komme vi Tydske, skiønt langsommere, dog desto sikrere, uden Mord og Brand, ligesaa vidt, eller vil Gud, endnu videre, end den store franske Statsforandring. A. Med Magt lader sig tilforladeligen intet i Længden udrette for den Hele. Kun fornuftig Undersøgning maae sættes mod Undersøgning, og ikke Tropper og Kanoner."
Berlingske Tidende, 1791-11-25
Regensborg, den 11te November. Den franske Adels stærke Udvandring opvækker paa nærværende Tid Opmærksomhed hos det herværende diplomatiske Corps. Man kan ikke begribe, hvorledes de franske Udvandrede kunne saameget misbruge nogle tydske Rigstænders Godhed, og oprette hele militairiske Corps, tvertimod Rige lovene, paa den tydske Rigsgrund. Nogle tydske Rigsteders kloge Opførsel, i hvilke de udvandrede Franskmænd kun maae opholde sig som Jgiennemreisende, fortiener ved denne Leilighed at lagges Mærke til.
Berlingske Tidende, 1791-11-25
Frankfurt, den 12te November. Man troer de Franske Emigranter ved Rhin til en Vinter Campagne, saasom de lade kiøbe meget Pelsværk, Lammeskind &c. - De Franske Prindser og Adelen have erklæret, at de vilde i Fald de bleve understøttede i en Contrarevolution, og Frankrig blev igien bragt i dets gamle Forfatning, forskaffe de ved Nationalforsamlingens Decreter fornærmede tydske Rigstænder en fuldkommen Erstatning - J Coblenbliver Tallet paa de franske Udvandrende daglig større. For et slet Kammer betales maanedlig i Caroline. Greverne af Provene og Artois siges daglig tilligemed Deres at fortære 200 Pd. Kiød i Schønbornslust. Bagere, Slagtere &c., have stor Profit, men andre frygte til Vinteren Brød= og Brændemangel. Man regner, at de i Coblenz værende Franskmænd udgive sammesteds maanedlig over 30000 Daler. Det Rygte, at der var kommen 2 Millioner Rubler til dem fra Rusland imodsiges. Ogsaa i Worme kommende nu daglig Franske Emigranter, hvorved Levnetsmidlerne blive sammestæds meget dyre. Et Æg koster 3 Krenzer. Forresten smigre Emigranterne sig nu med, at Folket, som er høist misfornøiet over den Fyrre Tid, skal saasnart Prindserne lade sig ste paa Grændserne af Frankrig underkast sig uden stor Blodsudgydelse. De Franske Officerer i Wormeere inddeelte i Compagnier til Fode og til Hest. Cavalleriet exercerer paa Marken, og Jnfanteriet paa Domstiftets Tømmerplads.
Berlingske Tidende, 1791-11-25
Haag, den 12te November. Jmellem Spanien og vor Nepublik er bleven sluttet en Convention, i Kraft af hvilken begge Magter ville tilbagelevere hverandre Overløberne fra deres Americanske og Vestindiske Besiddelser tilligemed de undvigte Negere, besynder. lig imellem Porto Ricco og St. Enstaz imellem Cora og Curacao og imellem alle Spanske Eiendomme ved Oronoque og Essiquebo Demerary, Berbice og Suriname. Skalholt, den 12te September 1791. Fra den Tid, jeg sidste Gang skrev Dem til, var næstafvigte Vinter over hele Jsland den allerstrængeste, som nogen kan erindre, og endskiønt Vinterforraaden for Kreaturene i Fior Efterhøst syntes overflødig, faldt de dog af Hunger paa mange Steder. Foraaret var koldt og ubehageligt, hvori den Spitsbergske Driviis, som kom i Mængde og omringede næsten hele Landet, var stor Skyld, vi havde her derfor idelig Frost lige til Julii Maaned, hvoraf Græsvæxten meget forhindredes, og siden vedvarede idelig Regn og ubehagelige Veir, saa Høebiergningen derved er bleven meget slet. - Den hastige Død, som yttrede sig blant Faarene i afvigte Vinter, blev lykkeligviis kun paa nogle faa Steder, og sporadisk, derimod døde de allerfleste af Lammene, som fødtes i næstafvigte Foraar, af ubekiendte og usædvanlige Sygdomme, saa den findes de Landmænd, som af 40 Lam beholdte kun 5, men de allerfleste syntes lykkelige, naar de beholdte Halvparten. Af dette er da tydeligt, at vores occonomiske Forfatning, da Vinter=Fiskeriet ogsaa slog fril, er den sletteste den har været siden den bekiendte store Hungersnød for 7 Aar siden; hvortil komme adskillige Sygdomme blant Menneskene, som en det allerhaardeste, da Folkemangel, siden Hungersaaret, og Børnekoppernes Epidemie meest trykke. Men Aspecterne i Fior vare dog saa behagelige, at mod 1000 Fødte vare kun 600 Døde, som sees af hosfølgende Liste. Samme Aar bleve og 237 Par ægteviede, hvilket er, i Forhold til de Dødes Antal, anseeligt. Den 11te f. M. afgik ved Døden Provsten i Vester Skaftefields Syssel, Hr. Jon Steingrimsen, en Mand, som for ottonensk Drivtighed og Lægekunstens Udøvelse hos dem, som ikke kunde søge nogen ordentlig Læge, havde vundet offentlige Belønninger. - J Skalholt, Stift ere i Aaret 1790 fødte Drenge 522; Piger 518, tilsammen 1040, hvoriblant 114 Uægte, døde Mænd 286, Qvinder 318, tilsammen 624; ere altsaa 436 flere fødte end døde. Merkværdigt er anmeldt: Blant de Fødte 11 Par Tvillinger, hvoraf 3 Par allene i det lidet Mule Sogn inden Bardestrands Syssel; 2 Børn vanskabte; 28 dødfødte. Blant de Døde 1 halvtaarsgammelt Barn blindfødt, hastig døde 29, af hvilke 4 i Sødløiksdals Sogn, og 2 i sammes Annex, Søjebais Sogn; druknede 15, styr, tede ned af Bierge 3, udeblevne i ondt Veir paa Reiser og paa Marken 6, af Melancholie 25 i Søgne 2; slaaet til Døde af en Hest 1, en Præst Hr. Jon Thorlakson, 90 Aar gammel, havde været i Embedet som Sognepræst 67 Aar, og som Provst 52 Aar. Paa Vestmange ere af 10 fødte Børn 7 døde, alle af den engelske Syge.
Berlingske Tidende, 1791-11-25
Helsingøer, den 25de November. Fra den 18de hujus til i Dag ere i alt 46 Skibe passerede Sundet. Den 22de gik Ostindiefareren Capit. C. Schulz, herfra til Nordsøen.
Berlingske Tidende, 1791-11-25
Kiøbenhavn, den 25de November. Den 24de November afreiste Hans Høisyrstelige Durchl. Prinds Tarl med Gemalinde og Sulte fra Kiøbenhavn til Slesvig, og spiste til Middag i Ringsted.
Berlingske Tidende, 1791-11-25
Fra Eneral=Postamtet er den 8de November 1791 udkommet en Placat af følgende Jndhold: "Da det er besunden, at den ved Placaten af 19de September 1777 bestemte Straf af 5 Rdlr. for Penge eller Bankosedler, eller og Pakker og Sager under 50 Punds Vægt, som sendes med anden Leilighed, end med den Agende Post, haver forvoldet, at, for denne høie Straf, saadant Underslæb enten ikke nøie nok er bleven paaseet eller, naar noget er opdaget, at Mulkten dog som oftest ikke haver været at inddrive; saa haver det allernaadigst behaget Hs. Kongel. Majestæt under 21de forrige Maaned at resolvere: At, om nogen, paa de Dage den Agende Post fra et Sted afgaaer, paa nogen anden Maade, det være sig enten ved Skibsleilighed, Reisende, Vognmænd, Bønder, eller nogen anden Leilighed, udenfor Postcontoirerne (undtagen for saavidt nogen i sit egen Ærinde ville affærdige et expresse Bud allene med sine egne Sager) enten afsender eller lader befordre Penge eller Bankosedler, eller og Pakker og Sager under 50 Punds Vægt, da skal for hver Pose eller Pakke, enten med Penge eller med Bankosedler, eller og med andre Sager, indtil videre, ikkun betales 2 Rd. i Straf, foruden den derfor med den Agende=Postbetalende Fragt, ligesom for et enkelt Brev efter Forordningen af 16de August 1775, og med saadan Straf og Fragt, som og med sammes Jnddrivelse, aldeles forholdes efter anførte Forordnings Bydende. Vacancer: Sognekaldet paa Øen Anholt under Aarhuus Stift, 200 Rdlr.; Herredsfoged-Embedet i NørreHerred i Lolland, 80 Rdlr. Danske og Norske Species Bank.
Berlingske Tidende, 1791-11-25
Kiøbenhavn den 22de November. Cours af Danske Bank=Sedler imod Species 40 1/4 pr. Cento, som udgiør, for 80 Rd. Species, dansk Courant, Rd. 112 - 58 - 40 Rd. Species med = = = 56 - 29 - 20 Rd. Species med = = = 28- 14 - 8 Rd. Species med = = = 11 - 25 - og 1 Rd. Species med = = = 1 - 39 -
Berlingske Tidende, 1791-11-25
Vexel=Cours, den 22de November. London 2 Maaneders Sigt 5 Rd. 87 s. pr. Livr. Sterl. Paris 2 Maan. Dato - - s. pr. Livr. tourn. Amsterdam i Bco. 2 M. Dato 14 Dages Sigt, Dito i Courant 2 Maan. Dato 130,14 Dages Sigt 131 1/2.1 pr. Cent. Hamburg 2 Maan. Dato 136 1/2 14 Dages Sigt 137.
Berlingske Tidende, 1791-11-25
Avn TISSTS. Jekiendtgjørelse for Interessenterne i det Danske Asiatiske Compagnie. Udkastet til den nye Octroy for Compagniet paa 20 Aar fra 12te April 1792 tilligemed de at Directionen i den Anledning meddeelse Bestemmelser og Oplysninger ligge fremdeles til Afhentelse paa Compagniets Bogholder-Contoir. Sammesteds forefindes og alle Sognedage fra 10 til 1 Slet en dertil indrettet Bog, hvori enhver Interessent anmodes om, i Fölge den Udkastet til føiede Kongelige allernaadigste Resolution, inden dette Aars Udgang at afgive Erklæring om han til med Pluraliteten efter Actiernes Antal interessere i Compagniet efter den nye Octroy, saaledes som den er tilhuden i Overeenstemmelse med hvad som end videre findes udi Directionens Bestemmelser paa 35 Eet har behaget Gud ved en salig Død den 19de dennes at bortkalde min elskede Mand Johannes Jensen Hage, efter en 3 Ugers Sygdom udi en Alder af 77 Aar. Han var en værdig Fader til 15 Børn, og en ærværdig Bedstefader til 23 Børnebørn. At alle, som kiendte hans retskafne og dydige Vandel, som ere enten ved Slægtskabs= eller Venskabsbaand forenede med mig og mine Børn, ved denne Efterretning føle og beklage vort Tab, derom er jeg saa forvisset, at ingen skrivtlig Forsikring behøver at stadfæste det. Steg paa Møen, den 21de November 1791. B. M. Hage fød Friedenreich.
Berlingske Tidende, 1791-11-25
Ved dyb Sorg maae jeg lade min Familie og Venner vide, at min gode Mand, Jacob Christian Schrødter, Kiøbmand her i Nyekiøbing paa Falster, er i sit 43de Aar den 19de November 1791 efter 5 Dages Sygdom gaaet ind i Evigheden, men tilbageladt sig 3 smaae uskyldige Børn, og en nu næsten et halvt Aar sengeliggende bedrøvet Kone. Anna Medra Ussing sal Schrødters.
Berlingske Tidende, 1791-11-25
At det har behaget Gud den 20de November efter en lang varig Bryst=Svaghed ved Døden at bortkalde min elske lige Mand Hr. Christian Ferslew, Sognepræst til Haarsløw- og Tingiellinge Menigheder i Sielland, i en Alder af 77 Aar; det bliver af mig, hans efterladte bedrøvede Enke, bekiendtgjort vores Familie og Venner. Forvisset om deres Deeltagelse i min Sorg, frabedes al skriftlig Forsikring derom. Haarløb Præstegaard den 21de November 1791. Ellen M. sal. Ferslews, fød Kierumgaard.
Berlingske Tidende, 1791-11-25
At det har behaget den Allerhøieste den 21de November efter nogle Dages Afmægtighed, ved en sagte Død at bortkalde min elskelige Moder Mad. Edle Chathrina Heibergs Enke i Wordingborg, efter afg. Magister Peder Heiberg, Sognepræst ved Wemmetofte Kloster i Sielland, i sit 8. Aar 14 Uger 4 Dage; det bliver paa egne og Sødskendes Vegne herved bekiendtgjort vore fraværende Venner og Paarørende, overbeviist om deres Deeltagelse i vor Sorg, fra bedes al skriftlig Forsikring derom. Kiercke Saabye Præstegaard, den 25de November 1791. Thomas S. Heiberg. Nine Venner i Norge og Provindserne, som have havden Godhed at besørge Forhandlingen af Kiøbmands Systemet og mine andre Forlagsskrivter, anmodes herved ærbødig indstændigst: at de med næste Post ville indsende mig Designation over de endnu vedblivende Subscribentere, tilligemed Beløbet af de afsadte Exemplarer, efter forhen givne Anviisning. Alle i Behold værende Exemplarer, beder jeg, maatte sendes mig med næste Skibsleilighed, da jeg allerede selv mangler de første Deele. Fortsættelsen af Handelshistorien, som nu er færdig til Pressen, indeholder Storbrittaniens og Jrlands, og i Forbindelse dermed, de Nordamerikanske Staters Handel. De som endnu ikke have modtaget og betalt det sidstudkomne 2den Deels 1ste Bind af Kiøbmands Spstemmet, som indeholder Handels=Theorien, med ved føiede Reductions=Tabeller over Mynt, Maal og Vægt i alle bekiendte Handelstæder, ville behagelig derom henvende dem til mig selv. Prisen er paa Trykp. 1 Rdlr. 8 sk. og paa Franskpapiir 1 Rdlr. 40 s. Alle af Kiøbmands=Systemmer, hidtil udkomne 4 Bind overlades for 4 Rdlr. paa Trykpapiir. Christianshavn i lille Kongensgade No. 106. Nyegaard. Hufforderung zu einem Zuge gegen die Nationalversamlung in Frankreich, mit dem Motto: Vandem hons causaa triumphat. Aus einer danischen Handschrift uber 3. 8vo. Hamburg. Sælges i Profts Boghandling paa Børsen for 12 s., heftet for 1 Mk.
Berlingske Tidende, 1791-11-25
Efterretninger til dansk historisk Kundskabs videre UdbreE delse i Almindelighed, indeholder Souperainitetens Jndførelse i Dannemark under Kong Friderich den Tredies Regiering 1660 til 1678, i chronologisk Orden, første Hefte, faaes hos Bogtrykker Morthørst i tilestræde No. 11 tion for 3 Mk.; det andet Hefte kan ventes med det første. De, som tage 10 Exemplarer, faaer det 11te frit, og 20 Exemplarer 3. Samme Sted faaes og Sir Launcelot Greaves og hans Venner Søemanden og Advocatens Tildragelser, af Peregrine Pille et morsom Skrift, 4 Mk. 4 s. Frøken von Sternheims Tildragelser, af den berømte Wieland, 1 Rdlr. J. G. Walters mologiske Haandbog, til Brug for dem, der ville øve sig i Anatomien, 2 Mk. indb. 2 Mk. 10 s. Myndlingerne, Comedie i 5 Atter af Jstand, 2 Mk. 8 s., heftet 2 Mk. 12 s. Ol og Sidse, Commedie i 3 Acter, af Professor Tode, 24 s., hefter Smukke Nyeaars Ønsker, trykte paa couleuret Silketøi, saa og paa Papiir, i dusin og stykkeviis, sælges i Christiania hos Diurendahl. Sale i Anledning af Hs. Kongel. Høihed Kronprinds Fride E. riks Fødselsdag den 28de Januarii 1791 holden i det Kongel. Vestindiske Skole Jnstitut i Christianstæd paa St. Croix af H. West, Rector Scholæ, har nu forladt Pressen og bekommes hos Boghandler Tikiøb paa Hiørnet af Gotters= og Regnegaden No. 141. for 16 s.; Af samme Forfatters Tiltrædel, ses Tale er endnu nogle at bekomme for 20 sk. Exemplaret. Fra Pressen er nu færdig: Guds Børns himmelske Frydemaaltid *) paa Jorden, eller aanderige Bønner, som for og efter Skriftemaal og den hellige Nadvere krafteligen kan bruges, er at faae paa det Berlingske Contoir i Pilestræde No. 93 for 1 Mk. 8 s. paa Trykpapiir.
Berlingske Tidende, 1791-11-25
J Følge Hans Kongel. Majests. allernaadigste Bevilling de Dato 11te hujus, indkaldes herved sub pæna præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, 3de gange efter hinanden, alle og enhver, som formene sig at have nogen Slags Fordring, efter afg. Aftægtsmand Niels Madsen udi Tofthøy, under de mig allernaadigst anfortroede Coldinghuus Amt, Jntet i nogen Maade undtagen; ligesom og, med bemelte Tids Varsel Arvingerne efter ham, de første deres Fordringer, og de sidste deres Arve=Ret, for mig, som Skifte Forvatter, at anmelde og beviisliggiøre. Fridericia, den 14de Novbr. 1791. Hans de Hofmann.
Berlingske Tidende, 1791-11-25
J Følge Kongel. allernaadigst Bevilling af 22de Julii sidst, læst for vedkommende Over= og Underret, indkaldes med Aar og Dags Varsel, sub pænd meclun & perpetu lentii, alle de som formene sig noget at have at fordre efter her i Byen afdøde Kiøbmands Enke Elisabeth Holmari og forhen afgangne Mand Jeppe Grøntolt, dermed at fremkomme inden forbemelte Tid og saadan deres havende Krav for undertegnede Skifteforvalter lovlig at beviisliggiøre. Lemvig, den 11te Novbr. 1791. Gustav Ludvig Baden.
Berlingske Tidende, 1791-11-25
J allerunderdanigst Følge Hans Kongel. Majens allernaadigste Bevilling af Dags Dato, indkaldes herved sub pæna paa clusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, alle de, som i afg. Henrich Wilhelm Monsøre, forrige Over=Chirurgus i den Asiatiske Compagnies Tieneste, og Enkes Boe, maatte have noget at fordre, hvad enten samme ere i Hans Majests. Riger og Lande eller Udenlands boende, at melde sig for os udi Hof og Stads=Rettens Skifte=Commission, for at anmelde og med fornødne Beviser at legitimere deres Fordringer, da enhver skal vederfares hvad Ret er efter Loven og Boets Tilstand. Kiøbenhavns Hof= og Stads=Rets Skifte=Commission, den 17de November 1791. E. B. Fogh. C. W. Falbe. J. Stendrup. (113) J Følge Kongel. allernaadigste Bevilling af 4de den nes, læst for Hof= og Stads=Retten den paafølgende 7de Dito, indkaldes herved 3de gange efter hinanden, med Aar og Dags Varsel, sub pæna præclusi & perpetui silentii. alle afg. Kammer=Raad Poul Brodahls, saavel inden som udenlandske Creditorer, til for Hof= og Stads=Rettens SkifteCommission, som behandler hans Stervboe, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer, da enhver skal vederfares hvad Ret er. Kiøbenhavns Hof= og Stads=Rets Skifte=Commission, den 18de Novembr. 1791. Stendrup. Rothe. Beckmann. Aarupgaard ved Horsens, Hr. Peder Vellejuses OpbudsBoe tilhørende, blev ei bortsolgt ved Auction den 9de hujus. Følge de Herrer Opbuds=Commissariers Forlangende, bliver derfor over fornævnte Aarupgaard, som i disse Tidender for nyelig er beskreven, samt over 3de Huse i Lund, foretaget 2den Auction paa Horsens Raadstue den 30te November, og 3die og sidste Auction paa bemelte Raadstue Torsdagen den 1ste December førstkommende, begge Dage om Formiddagen Kl. 10 Slet, præcise, og bliver tilmelte Aarupgaard og 3de Huse, ved 3die Auction den 1ste December absolute bortsolgt. Horsens, den 10de November 1791. N. C. Carøe.
Berlingske Tidende, 1791-11-25
Hvo som har noget at fordre efter afg. Hr. Dines Pontorpidan, forhen Sognepræst for Lundum og Hansted Menigheder, i Aarhuus Stift, ville deres lovlige Krav for Provst Monrad ud Winding Præstegaard, inden Medium December førstkommende, behageligen angive, da enhver i næstanstundende Snapsting skal skee al Ret efter Boens Tilstand, der har den Anseelse, at enhver rigtig kan erholde sit. Ligeledes anmodes og Stervboens Debitorer gamme Tid og Sted at melde og erlægge, hvis de maatte være skyldige. Lundum og Winding Præstegaard pr. Horsens den 16de November 1791. Birthe Maria Sedemus, J. S. Monrad, sal. Poutoppidans. hendes Laugværge.
Berlingske Tidende, 1791-11-25
De, som paa nogen Slags Maade har noget at erindre eller afgiøre ved Stater efter den den 25de October paa Synder hoe afdøde Sognepræst Hr. Ove Foff indvarsles herved) siden Skiftet ei formaaer det anderledes i de tydske og danske Aviser, at vilde melde fort jo før jo hellere i Allerup Præstegaard pr. Ribe hos Herredsprovsten. Sidelmann.
Berlingske Tidende, 1791-11-25
Enhver som maatte have noget at fordre hos afg. Mad. Wærner i Svendborg, ville jo før jo kiærere anmelde deres Fordringer udi Stervboegaarden i bemelte Svendborg, hvor de, efter rigtige Beviser og Regninger, kan imodtage deres Betaling af Arvingerne. Svendborg, den 13de November 1791. Copman. Tortgaard, Fuldmægtig for Præsten Hr. Vichman.
Berlingske Tidende, 1791-11-25
Efter afg. Jsaac Nebelin, Tredie Lecticekiører ved den latinske Skole i Nyekiøbing, bliver holdet Stiftesamling udi Sønder Kirkebye Præstegaard paa Falster Torsdagen den 26de Januarii næstkommende Aar 1792, Formiddag Kl. 10; til hvilken Tid og Sted dette Stervboes Credi= og Debitorer herved indkaldes, at indfinde sig hos mig underskrevne, som Skifte=Forvalter, de første med deres beviisligge Fordringer hos den sal. Afdøde, og de sidste at erlægge hvad de til Boet maatte være skyldige, da dennem skal vederfares al lovlig Ret efter Stervboets Omstændigheder. Sønder Kirkebye Præstegaard paa Falster, den 26de Octobr. 1791. N. Stud. Provst i Falster Sønder Herred.
Berlingske Tidende, 1791-11-25
Da det med Kiøbmand Jens Holms i Slagelse, hans Fallitboes Behandling nu er avangeret saavidt, at det kan ventes sluttet og tilendebragt den 23de December førstkommende; saa bliver saadant herved bekiendtgjort for samtlige dette fælleds Boes Creditorer, paa det de behagelig kunde møde eller møde lade fornemelte Dags Formiddag Kl. 10 Slet her paa Raadstuen, for at erfare Udfaldet med deres Fordringer. Slagelse Raadstue, den 10de November 1791. A. Smith. J. Bech. NB. H. vo som har Penge eller andre Sager at afgjøre med " Hospitalet og Fattigvæsenet i Helsingøer, ville behage herefter og indtil videre at henvende sig desangaaende til den residerende Direction eller Procurator Gamst sammesteds.
Berlingske Tidende, 1791-11-25
Da jeg formedelst min Svaghed skyld har frasagt mig som Laugværge for Mad. Anne Sophie salig Fabricius, som endnu er Eier af Nestved Apothek, og hun har antaget Hr. Kammerraad Kelderman til sin Laugværge i mit Sted, saa vilde hendes Hr. Creditorer som Deditorer behagelig henvende sig derhen, for at afgiøre Mellemværende med hende. Kiøbenhavn, den 9de November 1791. H. C. Holst, boende paa Charlottenborg Slot.
Berlingske Tidende, 1791-11-25
NB.
Berlingske Tidende, 1791-11-25
Et lidet Partie af det sorte engelske Steentøy er - Stykkeviis eller hele Partiet tilkiøbs, under visse Vilkaar og tillige i Fremtiden at handle dermed. Dette Steentøy er bekiendt og yndet under Navn af Terra=Cotta og hos Engelænderne under Navn af Baasal Vare. J Bonite og Styrke er det, det ægte Porcelain liig, og ved dets Brug bliver det sortere og smukkere; det er altsammen forfærdiget efter ant qve Smag, som bestaaer af store og smaa Vaser til Pottpourio Theemaskiner med og uden Beslag, Plader til Theeborde, Caffe kander, Theepotter, Sukkerdaaser, Melkepotter og andre det lige Sager. Vaserne ere efter den gamle Hetruriske Smag og beste Tegninger røde mahlede; Liebhaberne ville behage at melde sig i Hr. Saldelmager Hüberts Gaard paa Vandkonsten. No. 256. paa første Sahl, om Formiddagen fra Kl. 10 til 2 om Eftermiddagen, hvor bemelte Steentøy er at finde; ligeledes kan bestilles Figurer og Postamenter, alt efter enhvers eger Godtbefindende. (4653 ting den 9de og i Kiøbenhavns Hof= og Stads Ved Proclama, som er læst udi Siellands LandsRet den 21de November 1791, ere alle de, som maatte have noget at fordre udi afg. Jfr. Anna Johanne Elisabeth Wisted, Stervboe, indkaldede med 12 Ugers Varsel, at møde udi Kiøbenhavns Hof= og Stads=Rets Skifte=Commission, for at anmelde og bevise deres Fordringer; ligeledes er og den Afdødes Arvinger indkaldede, at melde sig inden den i Loven foreskrevne Tid, med Beviis for deres Arve=Ret og iagttage deres Tar under Skiftet.