Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1813-10-29
Franske Blade meddele ligeledes af den engelske Journal Stjernen nogle interessante bemærkninger over den svenske Kronprinds Carl Johans politiske Forhold, af følgende væsentlige Jndhold: "Med Forundring seer Europa den glimrende Rolle, som denne Person nu spiller paa Tydsklands blodige Marker. Men har han og valgt, samme rigtig, og hvad vil det endelige Udfald blive, De indsigtsfuldeste Mænd holdt Carl Johans Jnteresse uadskillelig fra Frankerigs Jnteresse, og betragtede længe hans Modstand imod Kontinentalsystemmet som en med den franske Regjering aftalt Forstillelse, der havde til Hensigt at opfylde de svenske Havne med engelske Varer, for siden at konfiskere dem. Denne Mistanke vedvarede endog efter Feldttogets Aabning, og i nogle Dage gik Rygtet i London, at han, som sin første Vaabenbaad, var faldet fra de Allierede og havde overleveret Franzoserne Berlin. Hverken hans Militærtalenter eller Egenskabet. som Patriot ophøiede ham til svensk Kronprinds, men allene hans Fædrelands mægtige Indflydelse og Sverrigs politiske System, hvorfor Man og var vis paa, at Engelland nu vilde faae en farlig og mægtig Fjende i Norden Hvilken fransk Officeer talte heftigere imod de engelske Politikere end Carl Johan, Kaldte han dem vel ved andre Navne end Søerøvere og Tyve? Men han vilde spille en Rolle; han fandt sit Genie nedtrykt og troede kun at nyde en Skygge af Souverainettet. Han tragtede efter at kunne svæve lige saa høit som den store Reiser, caedens han, som en Ørneunge, dog var fængslet til Jorden. Men hans daarlige Planer ville bringe ham uundgaaelig Ruin; thi med den meest indskrænk de Aand indseer Man let, at ifald de gamle nordiske Regjeringer bleve Overvindere, vilde de aldrig taale en fordums Jakobiner som Konge ved Siden af sig. Først da han troede, at Frankerigs Stjerne begyndte at formørket, kastede han sig for Alvor i Engellands og Ruslands Arme. De koaliseerte Magter satte en høi Priis herpaa og kappedes om at byde ethvert Offer. Sligt et Frafald kunde er betales for dyrt. De gave ham Armeer at kommandere og militære Æresposter. For at han skulde glemme Finland, som Man havde Lov til at give, afstod Ruslandham Norge, som det ingen Raadighed havde over; Storbrittannien rystede fine Skatte udi Carl Johans tomme Koffert og gav ham Guadeloupee, som Folkeretten ikke tillod det at disponere over. Dette var den glimrende Lokk mad, hvormed Man skilte CarriJohan fra Napoleons Jnteresse. Men hvad vil Enden paa Legen blive, Sæt, at de Chimærer, Frankerigs Fiender altid haabe paa, gik i Opfyldelse, at Rhinforbundet blev opløst, Frankerig svækket, og Tydsklands gamle gode Regjeringer igjen indsatte i deres ærværdige Former, hvad vil saa skee med Carl Johan, Naar Man ikke længer behøver hans Tjeneste, vil Man ved en af de samme Hofmænd, som nu krybe for hans Fødder, infinuere ham om, at hans Ophøielse paa Sverrige Trone er uforenelig med Nabokongernes Jnteresse og Værdighed. Grev Gottorp kan ikke meere regjere i Sverrig og ei heller ønske det; men seire de Allierede, vil hans Søn blive Sverrigs tilkommende Monark, og blive de overvundne, vil Carl Johan da vove at vende tilbage til et Land, han har styrtet i alle Ulykker, Hvordan Man end vender Tingen, er disse de Klipper, paa hvilke denne forrykte Mands Haab vil strande. Ene og forladt vil han da skue omkring sig, og for sildig bittert begræde sit Affald fra Frankerigs Lykke. Summa Summarum seire de Koaliserede: Adis Carl Johan og seirer Napoleon: Adis Carl Johan Jtalien. Ved det stærke Jordskjælv den 21 f. M. leed Distriktet ved Fuenza meest. J denne Stad allene nedstyrtede 6000 Skorstene og 14 Mennesker kom til Skade. Schweitz. Efter en af Præsten Schoch i Zürich, udgiven geografisk Fremstilling af Schweitz, er denne Stats Befolkning 1,490,524 Sjæle paa 736 1/2 Qvadratmile. Østerrig. Den Keiserlige Familie beboer endnu Slottet Laxemburg; Keiseren selv residerer derimod vedvarende i Toplitz.