JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-05-05
London, den 21de April. J Gaar holdt Bankodirecteurerne, samt de meest anseete Banqviers, en Conference med Pitt, for at slutte Præliminairerne om det nye Laan; men der blev ikke fastsat videre, end at Laanet skal bestaae af 18 Millioner, saafremt Parlament vil bevilge Jrland og Keiseren et Laan. Dette Laan vilde efter Fondsnærværende Priis netop beløbe sig til det dobbelte, nemlig 36 Millioner Pd. St., og er det andet i dette Aar; det blev midlertid ansat til næste Uge, da man haabede gunstige Fredsefterretninger imidlertid fra Sir Hammond (som dog vanskelig ville være at haabe, da han først den 23de er kommet igiennem Brunsvig, siden han har ladt sig to Dage opholde i Curhaven, af det hans Vogn gik i Stykker). J Jrland er det nye Laan høysttrykkende for Landet. Jnteressenterne faae for 63 Pd. reede Penge 100 Pd. Stoks og 5 Procent Renter. Men i den skrækkeligste Forlegenhed sættes Regieringen ved en ny og uformodet Opstand paa Bridports i Spithead liggende Flode. Matroserne have her bemestret sig Gevær og Provianthusene, og ombord paa Royal Georgs nedsat en Committee, bestaaende af to Mand fra hvert Skib, under hvis Bestyrelse de staae, og der paa deres Vegne har opsat to Ansøgninger, en til Parlamentet, og en til Admiralitetet, med de Begieringer, de fordre bevilgede, inden de tillade Floden at gaae i Søen. Disse Fordringer bestaae i en Fierdedeels Forhøyelse af deres Solde, en Fierdedeel mere Kost, større Deel i Priispengene, samt bedre Forsørgning og Pleie, naar de bleve skrøbelige eller qvæstede, og et Jury af dem selv til at paadømme deres Forseelser. Den 18de kom Lord Spencer med de øvrige Admiralitets Lorder ned, for at stille dem tilfreds, nogle Tidender skildre denne Sammenkomst, som meget tumultuarisk, og paastaae, at Admiral Gard ner, der talte dem haardt til, og beskyldte dem for at handle saaledes, af Frygt for at møde de Franske i rum Søe, har været paa Veie at blive kastet ud af Kahytsvinduet. Spencer har midlertid lovet dem alt mueligt, og det hedder, Opstanden skulde nu være stillet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-05-05
Kiøbenhavn, den 5 May. J Tallotteriets 574 Trækning i Wandsbeck, den 2den May, udkom følgende Nummere: Hos Directeur Schultz paa Hiørnet af Høybroestrædet og Læderstrædet faaes: 1) Rists Anviisning for Skolemestere i de lavere Skoler til deres Embeds rette Førelse, 2det Oplag, oversat ved Magister Lauritz Hasse, for 4 Mk. 2) Aftvungen Svar paa Jslændernes almindelige Ansøgning til Kongen, om udvidede Handels-Frieheder &c., af Henrich Henkel, 8 Sk., hæftet 10 Sk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-05-08
Kiøbenhavns No. Aar lin. Post-Tidender, passeanstunMandagen, den 8 May. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved J. F. Schulz.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-05-08
Haag, den 25de April. Vor Armee har faaet befaling at holde sig marchfærdig, og hen imod tiende May at forsyne sig med alle fornødne Effecter.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-05-08
J Gaar har man i Conventen fattet den Beslutning at forbyde, Captainer og Eiere af neutrale Skibe fra alle Havne, at antage Matroser, førend alle bataviske Skibe dermed ere rigelig forsynede, under Straf af 300 Gylden for hver Matros. Man udruster Transportskibe, men deres Bestemmelse er endnu ubekiendt. Endnu bestandig overleveres Conventen Adresser mod Beslutningen af ellevte Martii, i Henseende til Stemmingen over Constitutionen. Den til at foreslaae Republikens Territorial eller Departementsindretning nedsatte Commission har indgivet tvende Planer. Den første af disse foreslaaer 7, den anden 9 Departementer, der skulle have Navne af de fornemste Floder.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-05-08
Efter en lang Debat, om i Constitutionen skulde tales om Slavehandelen, eller ikke, blev endelig besluttet, at en Commission skulde indgive et Forslag, om - og i saa Fald – hvorledes derom skulde tales i Constitutionen. - Som Grundregler, i Henseende til Colonierne, er fastsat følgende: Moderlandets Forhold til Colonierne i Vestindien ere umiddelbare og giensidige, de flyde af det tause Fordrag, efter hvilket 1) Moderlandet afstaaer Eiendommen eller Bruget af den beskyttede Grund til Agerbrug eller Handel, med Betingelse, at Eieren eller Nytteren bringer under visse Jndskrænkninger sine Producter og Handelsvare ene til Fædrelandet; og hvorved 2) Moderlandet betrygger Colonisterne Beskiærmelse mod al inden, og udenlands Vold. Colonisterne have Ret at vælge deres Embedsmænd selv.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-05-08
Ved Jndskrivningen i Stemmeregisteret skal hver Borger aflægge følgende Eed. Jeg lover frievillig Troeskab til det bataviske Folk, og at jeg i alle mine Sysler, som stemmedygtig Borger troelig vil følge alle Constitutionens Forskrifter. Fremdeles erklærer jeg, at jeg, naar jeg maae udnævne nogen til Valgmand, eller offentlig Embedsmand, ingen vil vælge, om hvem jeg har Aarsag at troe, at han er en Forsvarer eller Tilhænger af den stadtholderske Regiering. Det lover jeg ved min Borgertroe. Samme Eed skulle ogsaa Valgmændene sværge Paris, den 22de April. Valgene her falde ikke ikke synderlig efter Ønske af det Partie, der hidtil har Overmagten i 500 Raadet, og endnu nylig har bragt Lamarqve paa Præsidentstolen, istedet for Lecointe, ligeledes een af dets diærveste Formænd. Blandt de Gien valgte finder man i det mindste ikke flere af det Partie, end Poulain Grandere, nys Præsident i Oldingsraadet, hvor han i Debatten om Valgmandseden beskyldtes for Partiskhed. Derimod ere af deres Modstandere Boissy d'Anglas valgt i Paris, Jard Pauvilliers og Penieres, tilligemed Saurine i Departementerne. Ogsaa de Nyvalgte, saasom Fleurien engang Søeminister, og Danphinens Hovmester, Emery, Neckers første Commis, en Advocat Picqvet, der i første Nationalforsamling stedse voterede med Maury, synes at bebude, at i det mindste ikke de Bierglevninger herefter beholde Overmagten; skiøndt det tillige er at haabe, at disse, hvorvel Antiterrorister, dog ere gode Republikaner. At Barrere skulde være valgt, er neppe troeligt.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-05-08
Pons de Verdun har sendt 500s-Raadet en ynkelig Klage over, at man i Verdun har hængt en Straamand op til Spektakel, med en Repræsentants – hans eget Navn og Fornavn, og arrestert en brav Veteran, som tog den ned. Steyes kommer sig.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-05-08
Efter de sidste Beretninger fra Madrid, er Mazzaredo endnu i Aranjues. Man sysselsætter sig meget virksom med Flodens Udrustning og bemanding. Ogsaa forsynes Fæstningerne paa den portugisiske Grændse saa godt, som mueligt. Kun nødes Regieringen af sine Finantser at nøyes med halve Forholdsregler. Marinedepartementet har givet befaling, at lade gaae 600 Mand Artillerister til St. Maria Havn, for at erstatte de Feilens Marine Artillerister. Ogsaa gaae fem Provincial-Regimenter til Andalusien til Cadiz, rimeligviis for at afløse den derværende Garnison, som da skal indskibes paa vor Flode. Ogsaa skulle endnu mange vallonske Garder være did bestemte.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-05-08
Den herværende portugisiske Minister skal, efter Forlydende, have vægret sig ved at underskrive det ham forelagte Ultimatum, og forlader følgelig Paris.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-05-08
Paa Høyden af Calais krydse 4 til 5 engelske Fregatter, og adskillige væbnede Fartøyer. De skulle have de 1200 Galleislaver om Bord, som vi sendte Engelskmændene, og som de nu sende os tilbage. Den 13de vare de saa nær vore Kyster, at man maatte sende nogle Detachements Tropper, for at hindre dem at giøre Landgang.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-05-08
London, den 21de April. Matrosernes Opstand, som nu skal være stillet, da deres Fordringer ere bevilgede, udmærkede sig ved særdeles Orden. De havde sat Dødsstraf paa at modsætte sig deres Hensigter, og paa hvert Skib var et Reeb bestemt til at hænge de Modstridige, en Skjæbne, som man siger, en Lieutnant var nærved at friste. Jntet Linieskib torde, uden deres Tilladelse, gaae i Søen; dog tillod de Fregatterne at gaae ud til Bedækning for Coffardieskibe. Ja, da det til Convoy beordrede 50 Kanonskib Romnes Mandskab ikke vilde gaae ud, inden de havde faaet Svar paa deres Ansøgning, beordrede Matroscommitteen det dertil, da Landets Vel æskede det, og det gik ud.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-05-08
Fra Vestindien ere de seenere Efterretninger ubehagelige. De Franske have i de sidste Maaneder opbragt 50 Skibe til Guadeloupe, hvor der var Overflod af alle Slags engelske Vare, og hvor Victor Hugues ventede en Forstærkning af 3000 Mand, for at giøre et Angreb paa St. Domingo. De afvæbnede Caraiber paa St. Vincent tør man ikke lade blive der, men vil lade dem bringe 5000 Mand i Tallet til Hondurasbugten, og sætte i Land der. Da de europæiske Tropper i det usunde Vestindien døe som Fluer, havde Ministrene befalet General Abercrombie paa Øerne at oprette Negerregimenter, og kiøbe Negerne dertil af Planterne. Han vilde da giøre Begyndelsen paa Barbados, og oprette der 5 slige Regimenter, hver paa 500 Mand; men Planterne satte sig eenstemmig derimod, og sagde: det vilde blive Coloniens Ødelæggelse, ikke dens Forsvar.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-05-08
J Jrland ere adskillige Jndvaanere i Grevskabet Ulster, der anklagedes for Oprør, af de Edsvorne bleve erklærede uskyldige, og Vidnerne anklagede for Meeneed.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-05-08
Fra Portugal skrives, at endnu ingen Krig fra spansk Side er erklæret, og at man giorde alt, for at undgaae den. Skiøndt derfor Armeen leed Mangel paa Krudt, og Jervis havde tilbudet at forsyne den dermed, var dette Tilbud ikke antaget. Begge Armeer ligge ligeover for hinanden i stille Forventning. Den portugisiske er 30000 Mand, for det meeste unge Recruter, men havde en desældre General i Hertugen af Alofoens, en Mand paa 82 Aar.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-05-08
London, den 28de April. Det Haab, man her den 21de ved Postens Afgang havde, at Matrosernes Opstand var nær ved at bilægges, blev snart til intet, da man Dagen derpaa erfoer, at Grev Spencer, paa sit Tilbud, at vilde udvirke dem en Deel af deres Fordringer hos Kongen, og Parlamentet, havde faaet til Svar den eenstemmige Erklæring, at de ikke lettede Anker, inden alle deres Fordringer vare dem bevilgede, og fuldkommen Tilgivelse for det forbigangne tilsagt. Med denne Beskeed tilte Spencer, og de øvrige Commissarier til London, nu holdt samtlige Cabinetsministre en tre Timers Conference med dem, og besluttede – da det ikke kunde være andet – at bevilge Matroserne alt, hvilket da i et Cabinetsraad i Kongens Nærværelse samme Aften vedtoges, og undertegnedes; hvorpaa en Coureer i flyvende Galop bragde denne Tidende til Spithead til Havnadmiral, som da sammenkaldte Flodens fire Admiraler, og kundgjorde dem Kongens Bevilling; disse begav sig næste Morgen ombord paa Admiralskibet, lod Bridports ned tagne Flag atter vare derfra, kaldte alle sexten Skibes Capitainer ombord ved et Signal, og sendte dem derpaa hver tilbage til sit Skib, at mælde Kongens Bevilling. Men samtlige Matroser erklærede, de uden deres 32 De legerede intet Svar kunde give; man maatte da lade disse samtræde, men da to vare i Land, og de øvrige tredive intet uden dem vilde foretage, maatte man bie, til disse tvende med Officeers Honneurs bleve hentede fra Land, og nu endelig Kl. 6 om Aftenen enedes alle 32 at antage Kongens Pardon og Bevilling. Midlertid, skiøndt nu alting er stille, og hver vendt tilbage til sin Pligt, skal dog paa enkelte Skibe endnu herske en dump Giæring, da mange ere misfornøyede, at privat Besværinger over visse Officerers Forhold ikke ere komne i Betragtning; ogsaa skal de beskylde de 32, at de have lade sig bestikke. Forresten advare selv Ministerial bladene, at denne Seier, Opstand her har faaet over Krigstugt, kan have farlige Følger. Den dem tilstaaede Forøgelse beløber sig til en halv Mill. Pund St. aarlig. Henimod 30 Stæder og Grevskaber have nu bedet Kongen om Ministrenes Afskeedigelse.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-05-08
Pitt aabnede den 26de sin Budget med en Tale, som han begyndte med at tilstaae sin Kummer over den Nødvendighed at foreslaae en ny Afgiftsbyrde, men erklærede, at Engellands Ære fordrede at vise dens Fiender og hele Verden, at det var besluttet, at sætte Kraft og Eftertryk mod sin Ulykke (!) og opfordre alt, for at skaffe Nationen en anstændig Fred. Efter denne Jndledning foreslog han da ny Paalæg for 1300000 Pund, samt et nyt Laan paa 18 Millioner, hvoraf 1 1/2 til Jrland, og 3 Millioner til Keiseren, af hvilke strax 200000 Pund skulde betales paa hans Renter. Denne sidste Post vedtoges strax, og de øvrige tegne til at faae samme Held.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-05-08
Paris, den 25de April. Det herværende Publicum giver over den nærforestaaende Fred med Østerrig den lydeligste Glæde tilkiende, naar Freden er sluttet, forsikkrer man, vor hele Magt vil blive i Forbindelse med Holland og Spanien vendt mod Engelland, for at ydmyge denne stolte Fiende. Herværende Blade forudsige alt, at Buonaparte kommer til at commandere Tropperne.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-05-08
Directoriet har just nu faaet de undertegnede Fredspræliminarier. Det hedder Keiseren erkiender den franske, bataviske, transpadanske, og cispadanske Republik, frafalder Belgien, og faaer anden Skadesløsholdelse i Jtalien.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-05-08
Passau, den 25de April. Følgende fra Wien komne Budskab lader vor Landsfyrste bekiendtgiøre: Den 18de er Præliminairfredspunkterne for Østerrig og Riget, uden al Jndflydelse af noget fremmed Hof (!) underskrevne, og skiøndt man har gjort Østerrig, adskillige Tilbud at holde det skadesløs paa Rigets Bekostning, bleve de dog til sidste Øieblik standhaftig afviiste. Riget beholder Jntegritet og Forfatning Wien, den 26de April. Fredspræliminairernes Jndhold er endnu en Hemmelighed. Den preusiske Gesandt Lucchesini vilde bivaane Underhandlingerne; men Buonaparte frabad sig hans Nærværelse. Han vil nu gaae hiem, da hans Hof ikke er fornøyet. Det hedder, at mellem Østerrig og Frankerig oprettes en Alliance, efter hvilken Frankerig stiller 80000, og Østerrig 40000 Mand ved Rhinen (hvor Erkehertugen er gaaet hen) til alt er i Rigtighed i Riget, hvilket deslettere torde skee, da den eneste Magt, der torde være disse Anordninger imod, fra en anden Side torde finde Vanskeligheder.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-05-08
Frankfurt, den 29de April. J det Øieblik man undertegnede Fredspræliminarierne, vare de franske Hære paa alle Puncter i Bevægelse; den 11te havde Buonapartes Armee i to Colonner sat sig i Bevægelse mod Wien, og Steyer, medens Massenas Tropper marcherede mod de keiserlige Tropper i det salborgske.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-05-08
General Landon skal være indrykket i Verona; derimod skal de venetianske Jnsurgenter have slaaet de Tropper, der rykkede mod dem.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-05-08
Jtalien, den 22de April. Buonaparte, der er meget misfornøyet med Venetianerne, skal have ladet Senatet forelægge, inden 12 Timer at erklære, om det vil have Fred eller Krig. J sidste Tilfælde skulde det betale en Sum Penge, og erkiende de frafaldne Stæders Uafhængighed.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-05-08
Wien, den 26de April. De den 18de April i Klosteret Goes mellem Leoben og Bruk aftalte Præliminarier, som bragdes af den neapolitanske Legationssecretair, men først bekræftedes den 22de, bestemme først det tydske Riges og Constitutions Jntegritet; Status qvo, i Henseende til Tydskland, fra 1795, saa at Maas, og ikke Rhiin, bliver Frankerigs Grændse; Luxembourg, paa Staden nær, som de Franske beholde – Trier, Cøln, Zweibruck, samt de Pfalz tilhørende Lande, gives tilbage, og Frankerig beholder Lüttich og Nederlandene; Lombardiet giver ligeledes tilbage, med Tillæg - siges der af Bergamo, Crema, og Brescia, for hvilke Venedig til Skadesløsholdelse skulde faae Bologna og Ferrara.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-05-08
(Paa samme Tid mældes fra Lugano, at Lombardiet ved en Coureer fra Paris var betrygget sin Uafhængighed; hvilket og en Skrivelse fra Buonaparte stadfæster.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-05-08
Kiøbenhavn, den 8 May. Under Dato den 21de April er udkommet en Forordning, hvorved Terminen, da den under 24de Febr. 1796 befalede Fragt-Afgivt skulde ophøre, forlænges paa eet Aar, for Kongerigerne Danmark og Norge, Hertugdømmene Slesvig og Holsteen, Grevskaberne Pinneberg og Ranzau, samt Staden Altona, faaes for 4 Sk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-05-08
Hs. Kongelige Majestæt haver under 31te Martii d. A. allernaadigst benaadet Overveimester Major von Rosenberg, med Oberst=Lieutnants Caracteer; og Vey mesterne, Capitainerne v. Rosenberg og v. Stockfleth, med Majors Caracteer.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-05-08
Hs. Kongelige Majestæt haver under 21de April d. A. ved det Kongelige Generalitets- og Commissariats Collegio at benaade følgende Fuldmægtiger: Petersen, Splittorff, og Løwmand, samt Cancellisterne, Mørk og Alling, med Caracteer som virkelig Krigs-Cancellie-Secretairer.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-05-08
Meteorologiske Observationer. Barom. Therm.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-05-08
Vinden. May. Varme. S. O.S. S. O. 27. II. O.S. V. S. S. V. V. S. V. V. N. V.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-05-08
Hos Directeur Schultz paa Hiørnet af Høybroestrædet og Læderstrædet faaes: 1) Rists Anviisning for Skolemestere i de lavere Skoler til deres Embeds rette Førelse, 2det Oplag, oversat ved Magister Lauritz Hasse, for 4 Mk. 2) Aftvungen Svar paa Jslændernes almindelige Ansøgning til Kongen, om udvidede Handels Frieheder &c., af Henrich Henkel, 8 Sk., hæftet 10 Sk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-05-12
Kiøbenhavns No. Aar. hun, run om Post-Tidende, me mann, til Fredagen, den 12 May. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved J. F. Schuld.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-05-12
Leipzig, den 20de April. Over Pera har man i Wien den sørgelige Efterretning, at en tre Dages Jldebrand har i Smyrna ødelagt den saa kaldte Franke gade, eller den Deel af Staden Smyrna, der beboes af Europæer. Skaden paa Huse og Boeskab anslaaes til 120, og paa Vare til 15 Millioner Gylden. Anledningen dertil var følgende: den venetianske Consul gav i sit Hotel et Skuespil, hvortil blot de øvrige Consuler og Europæer havde Adgang. Et Par Tyrker forlangte ligeledes at indlades. Da de herved teede sig noget hæftig, bleve de nedhugne af Vagten (!) Denne Begivenhed bragde de tyrkiske Jndvaanere i en saadan Rasenhed, at det kom til en mordisk Fægtning mellem dem og Europæerne, under hvilken Tyrkerne stak Jld paa Frankegaden.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-05-12
Cadix, den 4de April. Den engelske Admiral Jervis krydser uden for vor Reed, hans Flode bestaaer af 22 Linieskibe, 15 Fregatter, og nogle Brandere. Vi ere meget bekymrede over dens Nærværelse, da den, hvis Vinden blev gunstig, meget let med sine Brandere kunde giøre et Forsøg mod vore Skibe. Admiral Mazzarede ventes her daglig. (At Jervis skulde have i Sinde, ved sine Brandere at stikke den spanske Flode i Brand, bebudes og fra London).
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-05-12
Haag, den 29de April. Allerede have tre Provindser, Holland, Friesland, og Utrecht vendt sig til Conventen, om at gienkalde Decretet af 11te Martii, saa ikke Provindsviis, men Mand for Mand, eller i det mindste efter Primairforsamlingers Antal skulde voteres over den ny Constitution. Denne skulde være fuldbragt i Dag, paa det den kunde første May forelægges Folket; men man er endnu ikke færdig, og den torde vel først kunde forelægges ved Slutningen af May. Hæftige og langvarige Debatter viiste sig i Tirsdagsmødet over den af von Leeuw aflagde Jndberetning over det Spørgsmaal, hvad Magt og Virksomhed, Decretet over Republikens Eenhed og Udelelighed ubeskadiget, efter Constitutions-Acten tilkom Departementsforvalterne? Mange Lemmer erklærede Beretningen for fæderalistisk. Særdeles hæftig talte man over den i denne Forestilling indeholdne Artikel, at de sædvanlige Departementsudgifter af hvert Departements Midler og Paalæg for sig skulde hæves. Borger Casteele og andre paastod, Artiklen gik ud paa, at svække Eenheden, og nære den fæderalistiske Aand; at den var meget farlig for Folkets Tarv o. s. v. Jkke desmindre blev bemeldte Artikel ved Navneopraab decreteret. Den videre Discussion over denne Forestilling vedvarede endnu nogle Dage.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-05-12
Den for de bataviske Deserteurer bevilgede Pardon er nu bekiendtgjort, men de, der have været tilstæde ved de væbnede Forsamlinger i Osnabrück, og Vestphalen, ere ikke – som man havde paastaaet – indbefattede derunder.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-05-12
Man troer nu, at de bataviske Tropper, der havde faaet Ordre at holde sig marchfærdige henimod 15de Mai, ville faae Contraordre, da Præsidenten i Gaar har anmeldt Conventen, at de præliminaire Fredsartikler vare undertegnede imellem Buonaparte og de østerrigske Befuldmægtigede. Ved denne sidste Tidende steeg vore Rescriptioner 20 Procent.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-05-12
Contraadmiral Lucas har faaet Tilladelse at begive sig til sit Huus i Schiedam, og blive der, indtil hans Sag er afgjort – om den ved Cap til de engelske overgivne Flode. Endnu har man ikke kundet tilveiebringe de fornødne Admiraler til at faae den paadømt.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-05-12
London, den 28de April. Tippo Saib skal atter have fiendtlige Hensigter mod de brittiske Eiendomme i Ostindien. Han er i Spidsen for 20000 Mand brudt op fra sin Hovedstad Seringapatnam, og Marat terne vil forene sig med ham. Det hedder, at 4 til 500 franske Officerer befinde sig ved hans Armee. Fra det gode Haabs Forbierg ere i største Hast fire brittiske Regimenter beordrede til Ostindien; men vil det efter de ældre Efterretninger være et Spørgsmaal, om de derværende opstandne Tropper ville taale denne Tilkomst.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-05-12
Cornwallis er, formedelst Uroelighederne i Portsmouth, endnu ikke afgaaet til Ostindien.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-05-12
Det irlandske Parlament fik nylig ved et Budskab den Efterretning, at dets eget ny Laan under de af Parlamentet bevilgede Betingelser ikke kunde blive sluttet. Der gjordes følgelig nye Forslag, og Subscribenterne faae efter disse de irlandske 5 Procento Stok til 63, eller, hvilket er det samme, af hver 63 Pund faae de 5 Procento Renter, ikke at tale om, at de efter Freden kunne sælge deres Stoks med anseelig Fordeel.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-05-12
J Løverdags den 22de April kom her en Kiøbmind fra Amsterdam, der braade det Budskab, at i Conventen var anmeldt en mellem Keiseren og Frankerig sluttet Vaabenstilstand, som Freds-Forbud. Skiøndt denne Efterretning fandt megen Troe, faldt dog Stoks, rimeligviis formedelst det forestaaende Laan. Da siden den Tid tvende tydske Poster ere komne, uden at mælde noget derom, finder denne Tidende ingen Troe mere.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-05-12
Da Overhuset den 24de efter Paaskeferierne igien samledes, erklærede Hertugen af Grafton sin Forundring, over, at ingen af Kongens Ministre var tilstæde, at give Huset Oplysning om følgende trende høystforuroligende Puncter, hele London og alle Dagsbladene vare fulde af den Efterretning, at Keiseren havde indladt sig i Fredsunderhandling med Frankerig; i Jrland skulde Uroelighederne være betænkeligere, end nogensinde; hvorfor Kongen ikke havde sendt et Budskab om Matrosopstanden, om Ministrene troede, det brittiske Parlament ligesom de fordums franske, blot var til at registrere Regieringens befalinger. Storcanzleren svarte Hertugen: der var just kommet en Postsæk fra Tydskland, Ministrene vare formodentlig sysselsatte med de ankomne Breve, og vidste uden Tvivlalt, om Rygtet, angaaende Keiserens Separattunderhandling, var grundet eller ikke. J Jrland var Tingene – det han vidste ikke værre, end de havde været. Matroserne kunde han authentisk forsikkre, vare vendte tilbage til deres Pligt (da de havde faaet det, som de vilde) og Tingen vilde gandske sikkert blive bragt for Parlamenter siden man da ikke kunde lade det være).
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-05-12
Lordmajoren har den 24de ladet Livry vide, at han var reede til at holde en Forsamling, for at tage Sheriffernes Svar i Overveielse; men ikke for at undersøge Aarsagerne til de nærværende Statsanliggenders frygtelige Tilstand, da dette for en saadan Forsamling var et alt for ubestemt Æmne.