Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-08-31
Nyeste Post-Efterretninger. Den 16de August Kl. 1 om Eftermiddagen blev en Folkeforsamling holdet i Manchester, henimod 15000 Mennesker vare tilstæde derved. To Vogne for Talerne støde 6 Skridt fra hinanden, hvorom Folket regelmæssigt forsamlede sig. Fom Fahner vare plantede paa Vognene, to røde, to hvide og en ført. Paa den sidste faaes paa den ene Side Justitia med sin Vægtskaal og den Jndskrift: Paalægningen af Skat uden Repræsentation er uretfærdig og tyrannisk, paa den anden Side: elsker hinanden, og neden under forener Eder og bliver frie, lige Repræsentation eller Døden, paa andre Fahner læstes: ingen Kornlove, Lader os døe som Mænd og ikke lade os sælge som Slaver, og deslige. Alle Boutiker paa St. Peterspladsen og i de tilstødende Gader vare lukkede. Hovedgaderne vare opfyldte med Mennesker fra Landet; men mange Krigsfolk vare i Nærheden. Nu ankom Hunt med sit Følge, et Fruentimmer Mary Water worth satte sig ogsaa paa Vognen og holdt de Stockportske Reformisters Fahne. Hunt blev derpaa udvalgt til Præsident og begyndte sin Tale, han bad om at ingen vilde udraabe det Ord: Stille, da derved just gaves Anledning til Allarm. Han vilde just til at udbryde, i Skieldsord mod i enkelte Personer, da det frievillige Rytterie nærmede sig for at arrestere ham og hans Følgesvende; det 15de Regiment Husarer stod i Nærheden for at understøtte det, 50000 Mennesker vare dengang forsamlede paa Pladsen Da Hunt faae Faren nærme sig, svingede han Hatten med et ondskabsfuldt Smiil, som for at udfordre Krigsfolkene og til skyndte Forsamlingen til at raabe højt; men da han mærkede, at Rytterne nærmede sig Vognen, uden nogen Hindring, skiftede han Farve og faae ud som han skulde synke i Jorden. Soldaterne omgave Vognen, og Hr. Naddin greb fat med stor Kraft først paa Johnson, saa paa Hunt og mange andre, og lod dem strax føre bort til New BaileyFængslet; derpaa bemægtigede man sig alle Fah nerne uden nogen synderlig Modstand. Nu begyndte en gjennemtrængende Hylen af Fruentimmerne og Jammerklage af Mandfolkene, og alle toge i største Hast Flugten i alle Directioner; ved den heftige Trængsel indstyrtede nogle Udbygninger paa Huusene; paa hvis Tage der sad en 20 til 30 Mennesker; Allarmen var græsselig; flere Menne skee bleve knuste af Ruinerne, eller nedtraadte i Trængselen og mistede Livet; enhver tænkte blot paa at frelse sig selv. 6 Fahner og 6 Jacobiner Huer bleve tagne og 69 Personer bleve arresterede, hvoriblandt to Fruentimmer. Om Aftenen samlede Folket sig paa flere Steder; men blev strax adsplittet; Stemningen syntes meget uroelig. To Constabler bleve dræbte ved dette Opløb, 80 Personer af Pøbelen bleve saarede; Dagen tilforn slog den en Hr. Mutray ihiel, som vilde tage dens Vaabenøvelser i Øiesyn. Hunt er bleven forhørt af Øvrigheden og denne Gang ikke løsgivet mod Caution. Alle Omegnene ved Manchester ere fulde af flygtende Mennesker. Staden Manchester er nu imidlertid bleven roelig; Militairpatrouiller giennemstreife Gaderne, og man har igien aabnet Boderne. Da Efterretningen om disse Spektakler kom til London blev om Aftenen i flere Deele af Staden og paa Jndenrigsministerens Lord Sidmouths Huusdør opslaget følgende Opraab: til Vaaben! Hevn over Morderne i Manchester. - Paa en anden Plakat opfordredes Folket til, med Magt at indfinde sig om Mandagen ved den Southwark Forsamling, som skal holdes i Communen Kennington. – J Stederne Coventry og Maclessield, har der ogsaa været Folketumulter; i den første Stad havde man ført nogle Fabrikherrer med blottet Ryg, omkring i Gaderne paa Æsler, fordi de betalte deres Arbeidsfolk saa slet, og i den sidste Stad giorde Pøbelen Angreb paa Hr. Piefords Vogn, fordi han havde indrømmet det frievillige Manchester Rytterie Plads i sin Gaard, hvorpaa den slog Vinduerne ind hos Mayoren og paa Raadstuen; Tumulten blev endelig dæmpet ved Militairens Mellemkomst. – Lord Castlereagh er ankommen til London, og Minister-Conferencer ere blevne holdte i Anledning af de tiltagende Uroeligheder i Grevskaberne; som forresten have aldeles ikke havt nogen ugunstig Virkning paa Statspapiirerne. Beviis nok paa, at man erkiender, at det giærende Stof har endnu ikke angrebet Nationens Masse. Det betænkeligste Pboenomen ved disse Tumulter er det at Almuen lader sig øve i Vaaben, nyelig ere to Underofficerer arresterede, som have ladet sig bruge dertil. Om de langt mindre betydelige Uroeligheder i Tydskland, høres dog alle Slags. – Ogsaa i Hamborg har en Forbittrelse mod Jøderne givet sig tilkiende, ved Skieldsord, og ved at slaae deres Vinduer ind om Natten, saa at Senatet har seet sig nødsaget til, at lade Militairen patrouillere om Natten, og at uddeele skarpe Patroner til den.