JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-26
Chinas Befolkning tiltager hvert Aar, men i ulige Forhold. Efter de Lister, som i 1812 indsendtes fra Gouvernementerne, regnede man, at Befolkningen i det Hele beløber sig til 361700,000 Sjæle. I dette Antal indbefattes ikke 8, saakaldte Faner, Militair, der bestaae af Mandschurer, Mongoler og Chinesere, og de fremmede Stammer, som staae under chinesisk Overherredømme, regnes sædvanligt efter Familier, men tildeels ogsaa efter Sjæle. Af disse Stammer tælle Tanguterne omtrent 111,000 Familier, Tunkestanerne 72,000 Familier og de tanusiske Uranchaizer omtrent 188,000 Familier. Enhver Familie eller hvert Huus erholder af Localøvrigheden en saakaldet Porttavle, hvorpaa Husets Jndvaanere optegnes; denne Tavle omvexles hvert Aar med en anden. Af= og Tilgang maae nøiagtig indføres paa den ved hver Omvexling. Hvo der forandrer Bopæl, er forpligtet til at gjøre Øvrigheden Jndberetning derom og modtager da en ny Porttavle. Ti Huse danne en Pchai, 10 Pchaier en 3sia og 10 Zsjaer en Bao. For enhver af disse Afdelinger staaer en særskilt Opsynsmand i Spidsen, som benævnes efter Afdelingen f. Ex. Pchaitschen, Zsjatschen &c. Disse Øvrighedspersoner udvælges af Folket for en bestemt Tid. - De maae være Familiefædre og kunne læse og skrive. Deres Function bestaaer i at have Opsigt med Folkets Moralitet i deres District, saasom, at Jngen søger sit Underhold paa ulovlige Veie, og de gjøre Jndberetninger til høiere Sted, naar de opdage noget Mistænkeligt. Disse Øvrighedspersoner ere i Stæder og Landsbyer de samme; de ere forpligtede til aarlig at affatte en Fortegnelse over Befolkningen og i denne indføre de uden Forskiel alle det Jndvaanere, som have en fast Bopæl, enten de ere Lærde, Kjøbmænd, Landmænd, Haandværkere, Embedsmænd eller Soldater. Disse Fortegnelser indsendes først til Kredsbestyrelsen, som deraf sammensætter en almindelig Fortegnelse for hele Kredsen og overgiver denne til Provindsial= eller Districtsbestyrelsen, fra denne indsendes en for alle Kredse sammendraget Fortegnelse til Cammeral=Collegiet, og fra dette gaaer endelig en Fortegnelse for hele Gouvernementet til Finants departementet. Mandtalslisterne over det bosatte Militair tilstilles gjennem dettes Foresatte. Finantsdepartementet gjør nu af samtlige Gouvernements=Tabeller en Beregning over Rigets Befolkning og forelægger Keiseren den - paa guult Papiir. Mandschurerne og de med dem fra Mandschuriet til China ankomne Mongoler og Chinesere danne en særegen Militairstand, der inddeles i Faner; hver Fane har 3 Divisioner; Divisionerne inddeles i Compagnier, af hvilke ethvert tæller 150 Mand. Mandschurerne i Peking danne 681, Mongolerne 204 og Chineserne 266 Compagnier; Mandschurerne og Mongolerne i Gouvernementerne 840 Compagnier. Dertil regnes endnu Jægerne, af hvilke Dachurerne danne 39, Solonerne 47 og Tunguserne i Oluntsthen 11 Compagnier; i det Hele altsaa 2088 Compagnier, som tælle 313,2000 Mand fra 15 til 60 Aar.
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-26
J Peking befinder sig for hver Division en Chef, med 2 Medhjælpere, Oberster og Compagnichefer. J Gouvernementerne danne Mandschurerne og Mongolerne Garnisonerne under Corpschefernes Commando. Hvert andet Aar finder Conscriptionen Sted. Alle Mandfolk, som have naaet det 16de Aar, optages i Rullerne. Sædvanligt forfærdiges 2 Fortegnelser, af hvilken den ene gaaer til Divisionens Bureau og den anden til Finantsdepartementet. Mongoliet inddeles i det sydlige, nordlige, vestlige Mongoli og Chuchunor. Mongolerne danne Almaker, Amakerne Faner, som commanderes af Tschacaser. Fanerne inddeles i Regimenter og Regimenterne i Escadroner. Hvert Regiment har 6 Escadroner, en Escadron 150 Mand, af hvilke 50 ere til Tjenesten, de øvrige permitterede. I det sydlige Mongoli tæller man 1293 Escadroner, i det nordlige 163, ved Ordov 9, i Tschungariet 94 og i Chucunor 100 Escadroner. De tschackarskische Nomader danne 120 og Tu moderne i Guichua 49 Escadroner, ialt 1828 Escadroner. J disse tjene i det Hele 274,215 Mand, med Undtagelse af Mindreaarige, Gamle, Syge, Slaver a. J hver Escadron befindes 6 Underofficerer; over 10 Telte eller Familier fører. en Opsynsmand Opsigten. Hvert 3die Aar finder Conscription Sted og da indrulleres alle Mandfolk fra det 18de til det 60de Aar. De chinesiske Tropper falde i 2 Afdelinger; til den første høre Mandschurerne, Mongolerne og de Chinesere, som fra Mandschuriet ere komne til China; til den anden kun det indfødte Chinesere. De Første vælges af Fanerne og kaldes derfor Fanetropper, de Sidste have en Fane af grøn Farre og hedde Tropperne af den grønne Fane. Af de Første tages Garnisonerne i Rigets vigtigste Pladser, medens de Sidste bruges til den indre Bevogtning. Fanetroppernes Taller 266,000 Mand, deraf 80,000 med 3000 Officerer i Peking. Palaisvagterne kræve 16600 Mand og i Casernerne omkring Staden staae 13,200 Mand.
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-26
Antallet af Tropperne af den grønne Fane anslaaes til 666300 Mand. I dette hele Antal af væbnet Mandskab er indbefattet: Flaadedivisionen 88,000, 3 Divisioner for Flodskibsfarten henved 11,000 og et Corps for Vandcommunicationerne 15,000.
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-26
Blandede Efterretninger. J en Skrivelse fra Paris i Neue Zeit." hedder det, den høie Brevporto i hele Europa har længe været en Skam for Civilisationen og til stor Skade for Postkasserne, siden der, naar Portoen er høi, skrives saa lidt som muligt og Brevbefordring med Posten undgaaes saa meget som muligt.
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-26
Den engelske Postdirection har i Sinde at nedsætte den utilbørlige høie Porto, og vil derved vise ikke alene Publicum, men ogsaa Postkassen en meget stor Tjeneste."Et Tidsskrift i New=York gjør en meget sælsom bemærkning over Menneskets Stemme- og Springekraft. Antager man, at en Loppe veier et Gran og kan springe 1 1/2 Tomme afsted, saa vilde en Mand, som veiede 150 Pund, og hvis Springekraft stod i Forhold dertil, kunne gjøre et Spring af 12800 engelske 3200 danske) Mile, altsaa fra New York til Cochinchina. Havde et Menneske, der veier ligesaameget som omtrent 16,000 Græshopper, saa høi en Stemme som disse Dyr, da vilde han kunne lade sig høre i en Afstand af 1600 engelske (100 danske) Mile. Men han behøvede ogsaa blot at nyse, saa vilde Huset styrte sammen over Hovedet af ham.
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-26
Blandt Jnqvisitionsværelserne i Avignon, som en Reisende nylig lod sig forevise, saae man endnu Pinselskammeret med de Aabninger i Væggen, hvor Instrumenterne bleve indsatte; dette Pinselskammer er bygget saa kunstigen i akustisk Hensyn, at selv ikke den ringeste Lyd af den Piinte kunde høres udenfor. Men Kronen paa al denne fanatiske Nederdrægtighed er det Kammer, hvori de Fordømte bleve opbrændte. Denne Afgrund, sex Skridt bred og ti lang, bygget fra neden af ovad som en Skorsteen, er endnu den Dag i Dag sort af Røg, og mange Levninger af uskyldigen Myrdedes Blod sidde endnu paa Væggen.
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-26
Tyskland er dog en meget stor Landstrækning, sagde nylig en Børstenbinder i et Værtshuus i Berlin. Ja, det er landt, men der gives ogsaa mange Landstrygere deri, bemærkede hans Nabo.
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-26
En gammel Kone i New-York fik nylig et Brev med Posten, men, da hun nu ikke kunde læse og dog gjerne vilde vide Jndholdet af Brevet, der, som hun troede, var fra en af hendes fraværende Sønner, bad hun en Bekjendt om at forelæse hende Brevet. Denne læste altsaa Charleston, den 21de April 1837. Kjære Moder. Her maatte Forelæseren standse for at faae det ud, som nu fulgte, fordi Brevet var skrevet meget slet; men den gamle Kone raabte, strax. Ja, jal det er min stakkels Thomas, han stammede altid.
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-26
Fiskebeensærmerne, skriver man fra Leipzig, ere nu slet ikke meer i Moden. Damerne have overveiet det nøie, at Tiden er moden for en anden Mode, end Fiskebeensærmer. Falder altsaa nu en Dame i Vandet, saa kan hun ikke meer frelse sig ved sine Fiskebeensærmer, naar hun bruger dem som Svømmeblærer. Kun hist og her seer ma endnu en Dame fra Lindenstadt i disse Ærmer. Men er ung Pige blev haardt straffet, fordi hun endnu ikke havde aflagt denne Mode. Pigen vilde nemlig om Aftenen besøge sin Kjæreste, paa Trappen møder En hende, som støde sig stærkt paa hendes Fiskebeensærmer, og bemærker noget Haardt i dem. Tingen blev undersøgt, og man fandt da Ærmerne to ukogte Skinker, et Par Flasker Viin og en lille Kasse med Cigarrer, hvormed Pigen havde villet overraske sin Kjæreste. Det Hele blev confiskeret. J Anledning af de hyppige Ildsvaader.
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-26
(Af Bidrag til Tidshistorien, Ugeblad til Hempels Avis.) Jldebrand er altid sørgelig, men det er meer end dobbelt sørgeligt, at der i mangfoldige Tilfælde er Grund til Mistanke om at Jlden har været forsætlig paasat. Man kan ikke tvivle om, at jo Vedkommende i slige Tilfælde gjorde alt Muligt for at opdage Forbryderen; men det er høilig at beklage, at han kun sielden opdages, saa at denne rædsomme Udaad gaaer ustraffet hen, og Medmenneskers Velfærd, ja Liv, idelig svæver i Fare for Mordbrand. Nogle af de forsætlige Brandstiftelser troer jeg dog at kunne forebygges, nemlig de, der forøves af Huuseiere, som selv sætte Jld paa deres Huse for at tilvende sig Assurancesummen, der ikke sielden overstiger Værdien af den assuerede Bygning, og derved at forskaffe sig en ny og bedre Bolig paa Brandkassens Bekostning. Naar Udsigten til paa denne Maade at gjøre sig Fordeel var slige Mennesker betaget, vilde dette Slags Tilfælde neppe meere finde Sted. Med Hensyn hertil vilde det uden Tvivl være raadeligt, at Forsikkringssummen for enhver Bygning blev noget mindre end hvad den efter Taxation befandtes at være værd, saa at der ikke udbetaltes meer end f. Ex. 3/4 eller høist 1/5 af Taxationssummen. En Selvfølge vilde det i saa Fald være, at Brandskatten blev at erlægge, ikke af Taxationssummen, men ikkun af den Sum, som i Tilfælde af Brandskade kunde erholdes. Vel vilde en saadan Bestemmelse medføre, at den Brandlidte ikke fik fuld Erstatning for Brandskade; men det synes dog heller ikke, at den, der lider Skade, bør kunne gjøre Fordring paa at faae den ganske og aldeles erstattet: det er allerede et stort Gode for den Brandlidte, at han ved Assurancens Udbetaling strax sættes i Stand til at faae sit Huus igjen opbygt. Undertiden indtræffer det ogsaa, at den afbrændte Bygning var større af Udstrækning, end Beboerne behovede eller var tjent med, saa at en ny Bygning, ligesaa rummelig og beqvem, skjøndt mindre af Udstrækning, vil kunne opføres for den mindre Forsikkringssum; thi sædvanlig have de ældre Bygninger altfor liden Vide i Forhold til deres Længde, og man er dog nok nu i Almindelighed kommen til den Overbeviisning, at der vindes baade meere Rum og større Beqvemmelighed i Indretningen ved at give Husene større Vidde end forhen sædvanligt.
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-26
Det vilde fremdeles være at ønske, at de assurerede Bygninger bleve synede og omtaxerede hvert 5te eller idet mindste hvert 10de Aar. Mangen Bygning, som for 10 Aar siden medrette kunde taxeres til 1000 Rbd. Sølv, er maaske nu ikke halvt saa meget værd, og i et saadant Tilfælde vilde den Brandlidte faae en langt større Bygningshjælp end der rettelig kunde tilkomme ham. J Besynderlighed maae dette gjælde om de Bygninger, som bleve assuerede i de første Aaringer efter Pengeforandringen, da den lovbestemte Bank cours var saa overmaade langt fra Pari med rede Sølv. 1000 Rbd. Sølvværdi var den meste Tid af 1813 og flere paafølgende Aar ikke nær liig 500 Rbd. r. S., undertiden, mindre end 300, saa at en Bygning, som da blev taxeret til 1000 Rbd. S. V., nu da vi, Gud være lovet, have Paricours, ikke vilde være 500 Rbd. værd, endogsaa omden endnu er i ligesaa god Stand, som da den blev taxeret. Det samme gjælder og om de førend Pengeforandringen assurerede Bygninger, hvis Forsikkringssum blev omskreven og forhøiet med 60 Procent. Naar slige Bygninger afbrænde, lider Brandkassen betydelige Tab. De fleste Jldebrande opkomme af Uforsigtighed, paa Landet nok især ved Hørtørring. Det var derfor at ønske, at enhver Commune vilde anskaffe sig en Horovn, anlagt i passende Afstand fra Bygninger. Foruden den Sikkerhed, for Ildsvaade, som en saadan Ovn giver, vilde den og bidrage til at Hørren formedelst Svedningen blev meget bedre og at Arbeidet gik hurtigere fra Haanden. Bekostningen paa en Hørovns Anlæg er ikke større, end at enhver Commune vilde kunne udrede den, og den vilde snart være erstattet ved den Forbedring, Hørren vinder. Skulde imidlertid Beboerne ikke kunne enes om et saadant Anlæg, maaske fordi Enkelte ikke bruge Høravl, saa var det ikke betænkeligt for En eller nogle Faa at gjøre Udlæget, imod at hæve en liden Afgift af den, indtil Udlægget var refunderet. Naar Enhver, som benytter sig af Hørovnen, betalte 1 eller 2 sk. for hver Time, som han bruger den, vilde i de Sogne, hvor Høravl er almindelig, Bekostningen maaske kunde indvindes i et Par Aar; jeg antager nemlig, at ogsaa Den eller De der havde gjort Udlæget, skulde erlægge denne Afgift. Naar Bekostningen med Rente var erstattet, skulde efter mine Tanker Afgiften alligevel fremdeles vedblive, og da henlægges til at bestride et eller andet gavnligt Commune=Anliggende saasom til Brandsprøite, Fattighuus, Arbeidsanstalt, Skolevæsenet, eller hvad man maatte finde meest nyttigt og fornødent.
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-26
Om Hørren kan eftersees det bekjendte lille Skrift af Rafn Veiledning til at dyrke Hør.
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-26
De saa ofte indtræffende Jldsvaader maae vel gjøre enhver Commune opmærksom paa Nødvendigheden af at anskaffe sig en god Sprøite. Bekostningen paa Sprøite og Sprøitehuus m.v. maatte vel rettest reparteres, ikke paa Hartkornet, men paa Bygningerne, enten efter Fagenes Antal eller efter Forsikringssummerne. Men dersom Beboernes Kaar ere saa ringe, at det blev dem for svært paa eengang, at udrede hele Udgiften, saa vilde den dog i nogle faa Aar kunne tilveiebringes uden følelig Byrde, naar der af hvert Fag Huus blev betalt 1 eller 2 s. aarlig, som dog i de fleste Sogne vilde udgjøre 10 til 20 Rbd., og denne liden Sum hvert Aar blev indsat i Sparekassen saa længe indtil den med Rente og Rentes Rente vilde blive tilstrækkelig. Ved denne Leilighed kan jeg ikke undlade at gjøre opmærksom paa de i de nyere Tider opfundne Slukningsmider, som skulle kunne virke med større Kraft end det blotte Vand. Ogsaa har man opfundet Midler, hvorved de ellers saa let antændelige Landsby: Bygninger kunne, om end ikke Udkommen sikkres, dog sættes i Stand til længere at mod i staae Jldens Paavirkning. De i begge disse Henseender tjenlige Midler kunne vist ønskes almindelig bekjendte, men Underretning herom vilde det her være for vidtløftigt at meddeele. I Henseende til det Sidstnævnte vil jeg henvise til et Stykke i Den danske Bondeven, hvilket særdeles gode Ugeskrift høilig fortjener at læses af enhver Bonde. M. T. Bredsdorff. Abonnenterne bedes undskylde Avisens sildige Udkomme, foranlediget ved, at man har ventet paa Posterne.
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-26
Bekjendtgjørelser. Sidste Nat bortkaldte Gud rort eneste Barn, vor inderlig elskede Sophie Fraucke, efter 16 Dages haarde Lidelser, i hendes Alder 10 Aar, 2 Maaneder og 10 Dage. Fader- og Moderhjertet bløder, thi vor bedste Glæde paa Jorden er tabt. Forrissede om Venners og Bekjendtes Deeltagelse, frabede vi os al Condolance. Aalborg, den 21de Januar 1838. Hanne Duysen, D. Duysen. föd Thygesen.
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-26
Theatret i Aalborg.
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-26
Mandagen den 29de Jan., i Anledning af Hans Majestæt Kongens Fødselsdag: En Prolog, fremsiges af Md. Neupert; derefter opføres (for første Gang). Den Kunst at leve billigt, Lystspil i 3 Acter, efter det Engelske frit bearbeidet af C. Lebrun. Til Slutning: Den 100 aarige Olding, eller: Familien Rustig, Vaudeville i 1 Act af Angely. E. Becker.
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-26
For en Gartner eller duelig Havekarl er til 1ste Mai næstk. en Plads at erholde paa en Herregaard i Nærheden, af Aalborg. Helst ønskes en Person, der kunde paatage sig andet Arbeide om Vinteren, og kan Gartneren, om han er gift, erholde til Beboelse et Huus m.v. Adressecontoiret. anviser hvor Conditionen er at faae.
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-26
En saa godt som ny norsk Kane med Tæppe, saavel til een som to Heste, kan kjøbes af C. C. Gleerup.
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-26
Hos Borregaards Enke udenfor Vesterport er til Paaske en Beboelse at faae tilleie.
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-26
En velopdragen ung Pige ønsker Condition til 1ste Mai helst paa Landet, for at deeltage i Huusholdning. Hun forstaaer til Fuldkommenhed Syning, Spindning og Strikning, og skulde der være smaa Pigebørn i Huset, der behøvede Underviisning, kan hun og veilede disse, saavel i ovenanførte Gienstande, som og i dansk og tysk Læsning, Regning og Skrivning. Billetter desangaaende bedes aflagte paa dette Blads Contoir, med Udskrift til F. J.
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-26
En Jomfru, som forstaaer landlig Huusholdning, ønsker sig Condition til 1ste Mai i samme Egenskab. Hun kan Skrædersyning. De herpaa Reflecterende ville behagentlig aflægge billetter paa Adressecontoiret, mærket E.
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-26
Hvor en smukt og stærkt beslaaet Kane, af fuldkommen Størrelser, med Tæppe, Bjælder, Klokker og Blinkere, kan erholdes tilkjøbs, anviser Stiftsbogtrykkeriet. Qvarteer m.v. for gifte Underofficerer anviser Stiftsbogtrykkeriet.
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-26
J Stedet Nr. 37, i Kirkegyden er en liden Beboelse, at faae tilleie til Paaske=Flyttetid, hvorom accorderes med Bager Holst i Bispensgade.
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-26
Mode=Silkehandsker a jour, korte og lange, sorte, hvide og couleurte, med og uden Fingre, samt flere nylig hjemkomne Varer faaes hos J. S. Schiørring. Aalborg, den 25de Januar 1838. Udmærket fedt og ungt Oxekjød af en Staldstud, som veier nogle og tredive Lspd., kan, tilligemed flere Sorter, Kjød, faaes førstkommende Løverdag hos Slagtermester S. Krogh.
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-26
En Jomfru, som har forestaaet en större Huusholdning paa Landet, kan til 1ste Mai faae Condition paa Dybrad. Billetter derom modtagen Adressecontoiret.
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-26
12 Rbd. 18 tz. S. og T., Umyndiges Midler under Grevskabet Lindenborgs Overformynderi, ere at erholde til Laans imod anordningsmæssig Pant, naar man derom henvender sig til Kirstein. Lindenborg, den 25de Januar 1838. Ifølge Bestemmelse paa Skiftet efter Sophie Hans datter af Løgtvedsmark bliver det hendes Bo tilhørende, i Dronninglund Sogn, Ørsø Fjerding, beliggende Sted, Løgtvedshuus kaldet, med tilliggende Parcel Nr. 3 af Gaarden Løgtved, stillet til Salg ved en eneste Auction, som afholdes paa Stervbostedet Mandagen den 12te Febr. førstkommende, Formiddag Klokken 10. Jorderne staae for Hartkorn 2 Album; med Kjøbesummen gives Henstand indtil Juni Termin dette Aar, og kan antageligt Bud ventes approberet Auctionsdagen. By- og Herredsfoged-Contoiret i Sæby, den 20de Januar 1838. Heiberg.
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-26
Efter Begjæring af Hr. Procurator Nørbye, som Pante= og Udlægshaver, bliver den Peder Lyche gaard tilhørende Gaard Schierumgaard i SchierumReg Sogn, af Hartkorn 4 Tdr. 1 Skp. 1 Fdkr. 3/4 Alb., til Bortsalg ved tre Auctioner, saaledes: 1ste Auction den 17de Februar 1838, 2den Auction den 3die Marts og 3die Auction den 17de Marts førstkommende, hver Dags Formiddag Klokken 10. D. tvende første Auctioner afholdes herpaa Contoiret, der tredie og sidste paa selve Eiendommen. Bygningerne ere for faa Aar siden af Nyt opførte Hvilket herved til Efterretning for Liebhabere og Panthabere bekjendtgjøres i Overeensstemmelse med Placat af 22de April 1817. Horns Herreds-Contoir i Frederikshavn, den 16de Januar 1838. Lassen. Jfølge Begjæring fra Hr. Procurator Kørbye, paa Hr. J. Bützows Vegne, bliver den Sidstnævnte tilh rende Landeiendom, Skoven kaldet, 3/4 Miil fra Frederikshavn, stillet til Auction paa selve Gaarden, den 2de Marts d. A., Klokken 12 Middag. Gaarden ligger meg smukt, tæt omgivet af Skov og kun en Fjerdingvei for Havet. Den har ufri Hovedgaardstaxts Hartkorn 1 T. 5 Skpr. 1 Fdkr. 1 Alb., med et Areal af 46 Tdr. Land foruden Eng og 1 Tønde Land stor Elleskov, samt 3 Td. Land Tørvemose. Bygningerne ere nye, Vaaningshuse, for en Familie udenfor Bondestanden, grundmuret, Stal og Ladebygningerne af Bindingsværk, Alt særdeles go indrettet. Assurancesummen er 2000 Rbd. Markerne er for en stor Deel indgrøftede. Mergel haves i Overflødi, hed. Conditionerne erfares paa Auctionsstedet, men lig forinden til Eftersyn hos Procurator Kørbye, m. hvem og underhaanden kan accorderes om Eiendommen. Hvilket herved til Efterretning for Liebhabere bekjendtgjøres. Horns Herreds-Contoir i Frederikshavn, den 23de Januar 1837. Lassen. anshab. dtægter og Udgifter for Aaret 1837.
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-27
Gudstjeneste. Fjerde Søndag efter Helligtrekonger prædiker til Høimesse i Budolphi Kirke Hs. H. Hr. Stiftsprovst, Dr. Hald; i FrueKirke Hs. H. Hr. Provst Hertel. - Til Aftensang i BudolphiKirke Hr. Pastor Boesen; i Frue Kirke Hr. Pastor Fogh. -J Nørre-Tranders Kirke Kl. 1 Hs. H. Hr. Provst Hertel. J Sønder-Tranders Kirke Kl. 9 Hr. Pastor Fogh. - J Hopitalet Kl. 9 Hr. Pastor Boesen.
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-27
Sverrig. Af Frankfurter=Journaler meddeles følgende Skrivelse fra Stockholm af 25de Decbr.. Her som i hele Nationen, glæde vi os over, at vor værdige Monark endnu med kraftig Haand fører Regjerings=Tømmen, og at det har bedret sig med Tronfølgerens Sundhed. Kongens tidligere Forehavende, igjen at ville give Normændene en Adel, med al mulig Nationalitet, er nu opgivet; det vilde ogsaa have skilt ham ved al hans Popularitet i Norge. Klogere havde det vel været at foretage en Reform med den svenske Adel. Med Undtagelse af faa Familier, er den svenske Adel ikke formuende; men temmelig talrig. Statstjenesten saavel i Civilfaget som blandt Militairet og Geistligheden ernærer den; fordum vel ogsaa den Sold, som dette eller hiint Parti paa Rigsdagen fik af de fremmede Monarker. Dette er nu, Gud skee Lov, ophørt, og Nationen glæder sig derover, ligesom over at Nationalgjælden nu saa godt som er afbetalt. Det har længe været Patrioternes Ønske, at ikkun en Adels committee skulde være stemmeberettiget paa Rigsdagen. Dette vilde være overeensstemmende med de andre 3 Stænders Stemmemaade paa Rigsdagen og vilde tillige formindske denne Stands Jndflydelse paa Kronen og Statstyrelsen. Adelen er ikke meer yndet, fordi man tvivler om dens Patriotisme og nærer den Mening, at den modstræber mange ellers mulige Forbedringer. Kronen og Ministrene føle ogsaa dette; men man frygter for, ei at kunne foretage nogen saadan Reform, uden stort Mishag fra Adelens Side. Hvorvidt dens Forbittrelse kan gaae, er noksom bekjendt. Det er derfor sandsynligt, at disse Forbedringer maa blive en senere Generation forbeholdne. Den norske Ultrapatriotismes Smaastorme lade sig vel udholde, omendskjøndt det er smaaligt at ville tilsidesætte Unionsflaget for det norske Flag; ja selv ved Consulaterne at ville forlange en Slags Afsondring. Skotternes store Fremskridt i Agerdyrkning og Fædrift have ogsaa opmuntret Svenskerne til at lægge sig efter lignende vidtomfattende Foretagender, der nu i det raa Skotland ere drevne til en høiere Fuldkommenhed, end selv under det sydlige Englands mildere Himmel. Dersom det, hvad man vel tør haabe, ogsaa skulde lykkes i Sverrig, da vilde dette Rige saa meget mindre, saaledes som tidligere har været Tilfældet i Uaar, oftere blive udsat for Hungersnød."
Aalborg Stiftstidende, 1838-01-27
Nyeste Postefterretninger. (Med den tyske Post, som skulde have indtruffen den 23de, men først ankom igaar Aftes.)