JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-04-08
Udenlandsk. (Af Lübekker Aviser.) Paa Genf synes de Allieredes Opmærksomhed særdeles at være blevet henvendt, da de franske Troppers betydelige Fremtrængen paa denne Kant truer Schweitz, som er Basis for den store Armees Operationer. Nu tykker der endeel Tropper hen til Understøttelse, hvorved man haaber, snart at faae Gens befriet – Fra Graubündten forberedes en Militair Expedition mod Velilin, og en Proclamation er udstædt til at retfærdigjøre dettes Besættelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-04-08
Staden Rheins, som engang har været i de Allieredes Besiddelse og igjen var taget tilbage, er den 12te Martii med Storm indtaget af den russiske General Grev Priest; der skal være gjort 2500 Fanger, og Cavalleriet, som vilde slaae sig igiennem, blev meget ødelagt. – At Hertugen af Ragusa (Man schal Marmont) skulde efter Slaget ved Laon være ganske afskaaret, og hans Korps oprevet; saavelsom at Marschalk Angeran skulde den 13de være total slaget ved Macon af Bianchi, synes at behøve nærmere Stadfæstelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-04-08
Efter nogle Beretninger skal Kongressen i Chatillon virkelig være ophævet og de Deputerede ventedes tilbage til Basel; de tydske Aviser fornøie sig derover da Udsigten til at en Bourbon kan komme paa den franske Chrone derved synes at tiltage. Man frygter, at en Fred med Napoleon kun vil blive en Vaabenstilstand, ja man gjør endog Regning paa en Revolution; især, naar først Varis er i de Allieredes Hænder. Det heddet ogsaa, at Greven af Artois er indbudet af Lothringerne til at komme til Nancy fra Besoul. Souverainernes Hovedqvarteer skulde for lægges fra Chaumont til Bar sur Aube, og det skrivende Hovedqvarteer til Chaumont. De Franske klage over, at Rosakkernes Streiferier sinke Coureergangen. Schwarzenbergs Hovedqvarteer var den 12te Ges Grez, og han lavede sig til at gaae over Seinen Vor store Armee skrives fra Chaumont, i nøre Forbindelse med den schlesiske og Nordarmeen, rykker i imposant Rolighed stedse nærmere Fjendens stolte Hovedstad; men en fortvivlet Kamp vil der endnu holdes, thi rundtomkring Varis er Alt ødelagt, end- og et af Keiserindens Lystslotte, for at kunne sætte Alt i Forsvarstand, Efter Breve fra Brüssel havde den franske Befuldmægtigede Coulaincourt (Hertug af Vicenza) gjort sig megen Umage for at faae en Vaabenstilstand bragt istand, men Lord Castlereagh kom just i rette Tid til Chatillon for at forhindre det. J Slaget ved Laon den 9de Martii blev Blücher selv omringet af fransk Cavallerie; men nogle preussiske Batailloner skaffede ham Plads med Bajonetten. De Franske fornyede Slaget den 10de, men maatte tilsidst Natten mellem den 10de og 11te trække tilbage Valpladsen var bedækket med en stor Deel Døde og Saarede.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-04-08
Om Wellingtons Armee ere Efterretningerne denne Gang yderst modsigende, efter een Beretning skulde den have besat Bourdeaux; efter en anden fra Chaumont, skulde den være i Toulouse og i Begreb med at rykke frem mod Lyon, og endelig efter Breve fra London hedder det, at Wellington havde forandret sin Plan at gaae over Adour, og for det første agtede at indskrænke sig til at bombardere Bayonne, for derved at sikkre sig en Havn og Vaabenplads. Hans Armee skal bestaae af 50000 Engellændere, 25,000 Portugisere, og endeel spanske Tropper. Nu hedder det at Bourbonnerne vil oprette deres Bannere i Staden Pau, og Wellington skal have i Beredskab den Sum 138,000 Pund Sterling til at betale de Franske, som haabes at ville støde til dem. Engellænderne forsikkre, at der i Nordamerica er opstaaet Stridigheder mellem de nordameriranske Ministre, og at man vil benytte sig deraf til et Angreb paa Canada
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-04-08
Privatbreve fra Holland sige, at Admiral Verhuel har forpligtet sig til at overgive til en bestemt Tid Flaaden i Texel, hvis Landet da endnu er under den nuværende Souverains Regiering; men at han vil brænde hele Flaaden, hvis man vil tvinge ham til Overgivelse, og at 600 Mand ere udsatte til paa første Signal at stikke Skibene i Brand. - Skibene ere fra Landsiden dækkede ved Batterier.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-04-08
Man forsikkrer, at Kong Ferdinand den 7de er d. 22de Februarii med sin Onkel og Broder afreist til Valencay i Spanien, uden at have forpligtet sig til Noget, og at Cortes har skikket ham Tropper imøde. De franske Tropper trække sig ganske ud af Spanien. Fredstractaten er paa spansk Side undertegnet af Hertugen af St. Carlos, og paa fransk Side af Grev Laforest. J Vittoria skal der midt i Februarii have været en stor Uroelighed i Anledning af, at nogle Franske sagdes at vende tilbage dertil med Passer fra Kong Ferdinand, hvorover Pøbelen forbittret stormede og plyndrede de formeentlig fransksindede Jndbyggeres Huse, og endeel Mennesker mistede Livet. Der skal virkelig underhandles i Gothenborg mellem Engellænderne og Nordamerikanerne. – Øen Guadeloupe skulde i Januar besættes af de Svenske.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-04-08
De Franske have under General Maison søgt at trænge ind i Brabant, som dog er forhindret; paa samme Tid gjorde Carnet et stort Udfald fra Antwerpen og bemægtigede sig Stedet St. Nicolas, men maatte siden forlade det: den sachsiske General Thielemann er med 8000 Mand sachsisk Jnfanterie ankommen til Brüssel. – Bergen op Zoom beskydes.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-04-08
Efter Beretning af en Reisende, som den 4de Martii forlod Paris, havde Senatet været samlet i 3 Dage efter hinanden for at deliberere over en Plan til en Almindelig Væbning af alle Franske fra 16 til 60 Aar. Paris er saaledes befæstet, at den kan modstaae et Overfald af lette Tropper; ogsaa adskillige Naboestedet, hvoriblandt St. Denis, ere befæstede. Jmidlertid underholde de tydske Aviser deres Læsere med Efterretningen, at kun Nationalgarden, paa 40,000 Mand holder Folket i Tømme, men dog vægret sig ved at drage i Marken, at Haandværkssvende ere tagne med til Militairet, at der fattes Heste til at bespænde Artilleriet v. s. v.; item, at Napoleon havde faaet en Flintekugle i Ansigtet i Slaget ved Brienne, Et engelsk Skib paa 50 Kanoner, en russisk Fregat og en engelsk Kuttet forcerede den 1ste dennes atter Passagen ved Bliessingen; men maatte bøde dyrt for deres Dristighed. Da foruden flere, som saaredes af den franske Kanonild, Lotsen paa det første Skib fik begge Laarene afskudt, løb det paa en Sandrev, og vil have Ont ved at blive flot igjen, formedelst at det franske Skyts fra Fortet Rammekens vedblev at spille paa det.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-04-08
Frankerig. J Renouards Tale i det lovgivende Corps forekommer fremdeles følgende stærke Yttringer: "Fædrelandet er truet paa alle Kanter, Handelen tilintetgjort, Agerdyrkningen vansmægter, Kunst fliden standser, enhver Fransk har faaet Saar i sin Familie eller sin Formue. Agerdyrkeren er i de sidste 5 Aar ikke kommet til Aande, og Fordelen af hans Arbeide anvendes til at berige Skatkammeret, som aarlig udtømmes for de ødelagte Hære, Konskriptionen er blevet en hadefuld Landeplage for hele Frankerig, fordi den stedse fornyes. J de sidste 2 Aar har man afløst det unge Mandskab 3 Gange om Aaret. En barbarisk og hensigtsløs Krig opsluger periodisk den Opdragelsen, Agerdyrkningen, Handelen og Konsterne frarevne Ungdom."
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-04-08
Den nye Fyrste af Nederlandene har ophævet Censuren, og forordnet, at Forfattere uden indskrænkende Tvang maa meddeele Publicum deres Meninger, imod at de ere ansvarlige for hvad de skrive. Have de ikke navngivet sig, holder man sig til Bogtrykkerne og Forlæggerne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-04-08
Kronprindsen af Sverrigs Armee har naaet Maa sen, og vilde fra 10de til 15de successive begive sig paa Marschen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-04-08
Den 15de d. M. var de Bremiske Hanseater i Lüttich, hvor Rytteriet cantonnerede i Landsbyerne; efter Kronprindsen af Sverrigs Forbud maatte ingen Ko kurder bæres der, uden med Stadsvaabenets Farver, rødt og guult. Man taler om en nærmere Forbindelse mellem det østerrigske og preussiske Hof.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-04-08
J Engelland er sammenskudt over 30,000 Pund Sterling til Understøttelse for de Tydske, der have lidt ved de sidste 2 Feldttoge. En Committee, som skulde fordeele den, har blandt andet bestemt 3000 Pund for Hamborgs forviste Jndvaanere og 500 Pd. for Holsteens Jndbyggere.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-04-08
Jndenlandsk.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-04-08
Mariboe den 4de April.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-04-08
(Af Udgiveren.) Paa Markedet i Rødbye d. 5te dennes herskede en stor Flanhed i Handelen, der formodentlig hidrørte fra de slette og ufremkommelige Veie De faae Sælgere, der indfandt sig, havde liden eller rettere ingen Afsætning Med Hensyn til vort Pengevæsens Forbedring vare Hestene endnu meget dyre. For en temmelig god Bondehest blev forlangt fra 1000 til 1500 Rd. D. C. - Broen ved det saakaldte Sædingeraad, er reent bortskyllet af den overvættes store Mængde Vand.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-04-08
Her i Mariboe kan bekommes 1 Flaske god Mar go rød Viin for 16 Rd. og en Flaske spansk catalonie Viin for 12 Rd. O. C., derimod koster et Pund Konrøg 80 Rd. D. C. Et Pund Oxekjød kan nu atter kjøbes her for 2 Rd. D. C.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-04-08
Endnu den 1ste April kjørtes fra Askee til Bandholm; den 6te gik man endnu paa Jndsøerne her. En Mand slap i, men reddede sig.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-04-08
J denne Tid er i Reesnæs under Grevskabet Knuthenborg fød en Kalv med 2 Hoveder.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-04-08
Efter privat Skrivelse hertil, hjemsøges endnu Holsteen paa sine Steder af Qvægsygen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-04-08
Den Soldat, udi hvis Kiste blev funden de forhen omskrevne 7 1/2 Pund Sølv m. m. (see Stiftsqvisen No. 26) er nu for det første bleven anviist frit Qvarteer Nakskov. Man vil vide, at deriblandt fandtes 22 Ducater og nogle store Sølvmedailler.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-04-08
J et Huus paa Christianshavn har i denne Tid været henlagt et spædt Pigebarn, som var indsvøbt i et rødprikket Cattuns Tørklæde og nogle Pjalter. Strax eller til 1ste Julii kan imod 2000 Rbd. N. V. Udbetaling erholdes et sikkert Embede i Kbh., der aarlig indbringer 6 til 700 Rbd. og hvortil ingen Videnskaber udfordres, uden nogenlunde at regne og skrive.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-04-08
Den 5te April solgtes Specier til 29 3/4 a 30 Rbmk. Committeesedler til 66 a 67 pr. 100.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-04-08
Anecdote. Da i en lille Kjøbstæd Slagterne klagede for Magistraten over, at de ikke kunde vedblive at slagte hver Dag et heelt Kræe, fordi der hver Dag blev saameget usolgt hængendes; dekreterte den velvise Magistrat: "at de herefter maatte slippe med at slagte et halvt Kræe om Dagen."¬
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-04-08
(Af Kjøbenhavns Skilderie.) Middel mod Qvægsyge. – Bonden Steinke i Flederborn i Pommern mistede ved den Qvægsyge som i 1807 og 1808 rasede i forskjellige Egne af Pommern, og ved den Lungesyge, som nogle Aar forud grasserede i ovennævnte Bye, ikke et eneste Stykke Qvæg, medens alle de øvrige mistede næsten alt de res Qvæg. Formedelst dette paafaldende Tilfælde lod det Stettinske Krigs- og Domænekammer Sagen undersøge ved en egen anordnet Commission, og for denne angav Bonden Steinke, at han havde et Lat værg, som han skyldte sit Qvægs Frelse. Latværget bestod af følgende Species: 2 Skeefuld Tjære, 2 Haandfuld Salt, i Haandfuld Løg, i Spiseskefuld Moderurt, i dito Angelika, i dito Pestilentsurt, dito Pebberrod, 2 dito brændte og stødte Enebær Alt bliver godt blandet mellem hinanden, og en Skeefuld deraf stryges om Morgenen med en Pensel i Qvægets Mund.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-04-08
(Af Hempels Avis.) Ogsaa i Aarhuus foretages den 2den April Licita, tion over en Leverance af 4 a 500 Stude eller andet godt Slagterqvæg til Magazinet i Jtzehoe. Norrigs gamle Vaaben, Kong Oluf den Hellige have 1018 i Fanen en Slange og paa Skjokdet et Kors. Magnus Barfoed brugte 1099 et rødt Skjold og lod 1103 i Engelland derpaa male en stor gylden Løve. Kong Sigurd den Andens Skjold, 1155 var gyldent og Magnus Erlingsons, 1187, rødt, uden billede. Paa Jngo den Andens Gravmæle lod man 1210 Rigsvaabnet male. Den ældste Tegning of dette finder man paa Erik Præstehaders Mynter og Segl. Paa dem er i Skjoldet en, undertiden kronet Løve, som, med Forkløerne holder Oluf den He liges Den, hvilken i det 15de Aarhundrede blev forvandlet til en Hellebard. – Efter Foreningen med Danmark fik Norrig en Løve i rødt Feld, holdende i sine fire Kløer en krummet Hellebard.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-04-08
(Af Jversens Avis.) Ved den skjødesløse Sneeøsning, da Bønderne tvertimod Veiforordningens Bydende, ikke øse til Bunds og ikke saa bredt, at 2 Vogne kunne passere hinanden, ere Veiene paa mange Steder ved den nu af Dagmildnet frembragte Tøe, blevne saa ufremkommelige, at hist og her allerede findes endeel sønderbrudte Vogne paa Landeveiene.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-04-08
Danmark har, ogsaa i denne Henseende, de ypperligste Anordninger; men hvad hielpe de ifald de ikke overholdes af dem hvis Skyldighed det var at paasee det. – Veisiskaler vilde i saa henseende være meget nyttige, forudsat at de efterkom deres Pligt, (Af Randers Avis.) En Drøm. (Fortsat, see forrige No.) Nu mødte mig den meest overraskende Scene, der vakte saadanne Følelser hos mig, der saa mægtig rørte min Sjæl, at jeg høit udbrød: Gud hvilket Øieblik. – Der aabner sig et Orchester, fra hvilken hørtes en Overture, hvis himmelske Harmonie blev udført med saa megen Expression, at man skulde troe at det var den rørte Følelse der festligen frembar sin Tak for den hulde Eirene; derpaa bleve Hymner afsjungne til hendes Priis. Alle Tilhørerne vare stemte i Følelser der fremvirkede Taarer. Da Kantaten var forbi, reiste Eirene sig op og modtog den Hylding hun fortjente: først fremtraadte Videnskabsmanden, talede med et Udtryk af Følelse der viste hvad han følede: "Hellige Gudinde, Alt i Hedenold helligede Keiser Claudius dig et Tempel hvis Pragt var værdig dit hulde Væsen, ved dit Tempel satte han en Bogsamling, hvo som indviede sig til denne, skulde, i din Form, samle Viisdom der skulde udbrede Velsignelse og Held – modtag vor Hyldelst, huldeste Væsen: Dit Tempel staae aabent til sildige Slægter. Ham afløste en ærværdig Olding, der sneevid af Alder lignede en forklaret Aand, han traadte frem som Landmandens Repræsentant; med rørt og bævende Stemme tolkede han samtligen Landmandens Følelse; tak være dig hulde Gudinde for dine Velsignelser som du tildeeler os, i din Favn skal vi nyde Frugter af vor Sved. Nu under Sang skal vi sætte Ploven i Jorden, du giør Armen stærk og vore Fied lettaved det tunge Arbeide. Mine graa Haar vise, at jeg snart skal did hvor mine Fædre hvile. O! hvor glad lukker jeg nu mit Øje, det har seet dig hulde Gudinde og dit herlige Tempel. Glad gaaer jeg nu til mine Fædres Hjem, thi jeg seer nu de Ulykkelige trøstet som saalænge savnede dig. Da du aabnede dit Lempel blandt os sparede du vort Land fra de Rædsels Optrin, for hvilke Menneskeligheden gyser. Jin traadte Enker og Faderløse frem: Ordene døde paa deres Læber, saa rørte vare deres Følelser. Glæden qvalte Ordene, og i Glædens Taarer modtog Eirene den skjønneste Hyldest. Eirene hævede nu sin Haand ud over det forsamlede Folk, og uddeelte sin Velsignelse under følgende Ord: "ved sand Religiositet, og Borgerdyd viis Eder værdige til min Yndest; jeg kom fra Gud, mit Budskab var til min varmeste Ven, som har bygget mig dette Tempel; de Uværdige som ikke have agtet mig, eller ønsket at tage Deel i Festen, de bør glemmes, fordi de vandt formeget i Hæder ved at nævnes." Nu aabnede atter Orchestret sig og Hymner bleve afsiungne for den Ædle, som reiste Eiene sit Tempel, hvorpaa det forsamlede Folk raabte fuld af rørt Taknemmelighed; Længe, længe leve sjette Frederik, de Velsignelser Eirene har i sin Eie blive Ham til Deel! den 9de Marti. Ræin.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-04-08
Bekjendtgjørelser. Mandagen den 28de Martii omskiftede min uforglemmelige gode Kone Dorthe Cathrine Engberg, fød Hensen, det Jordiske i sit 42de Aar, og efter 21 Aars Ægteskab, efterladende sig 11 Børn, hvoraf de 5 ere bortkaldte i deres unge Aar, de andre 5 med mig begræder hendes Tab, som bekjendtgjøres sørgeligst for fraværende Familie og Venner. Nyekjøbing den 3die April 1814. Engberg.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-04-08
Formedelst Helligdagene udgives ingen Avis førstkommende Tirsdag.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-04-08
Auction. Fredagen den 15de April førstkommende, lader Skovrider Thomsen i Rødehuus ved Krænkerup, bortsælge ved Auction, om antagelig Bud skeer, endeel Meubler og Effecter, bestaaende af Kobber, Tin, Senge og Sengeklæder, Linned, Jernkakkelovne, Kar, Baller, Spande, Botter, &c., samt Heste, Køer, Vogne, Plouge, Harver m.m. Auctionen begynder bemeldte Dags Formiddag Kl. 8.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-04-08
Mandagen den 25de April førstkommende, om Formiddagen Kl. 11, bliver i Onslow Bye paa Falster foretaget offentlig Auction, over endeel at den paa bemeldte Byes Marker beliggende saakaldte Konge lod, Hans Majestæt tilhørende, hvilken Jord, der indeholder noget over 24 Lønder Land, bortsælges i Parceller, hver til 3 Tønder Lands Størrelse Dette vorder herved til de Lysthavendes Efterretning kundgjort. Nyekjøbing, i Administrationen for de Kongelige Falsterske Godser, den 5te April 1814. Cølln.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-04-08
Formedelst Forandring af Boepæl, lader Undertegnede, Mandagen den 25de April førstkommende, Kl. 10 slet Formiddag, ved offentlig Auction bortsælge her paa Echiørringegaard i Falster, endeel Kornforter samt Jnd, og Udboe, bestaaende af Dragkister, Kommoder Sengestæder Kakkelovne, Mejerie, samt Avlingsredskaber m.v., Heste, Vogne, og mueligt noget Ungvæg, Havre, Efter og Kartofler, hvilke sidste Deele kan bekommes strax i større og mindre Partier. Til bemeldte Tid og Sted vilde Liebhaverne behagelig give Møde. Schiørringegaard den 4de April 1814. Bertelsen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-04-08
Formedelst Forpagtnings Fraflyttelse, agter Forpagter Mackeprang paa Rosenlund ved offentlig Auction at bortsælge, Onsdagen den 27de April førstkommende, endeel Jndboe og Avlingsredskaber, samt Heste, Faar og endeel store og smaae Sviin, noget Egetømmer m. m. Tjeneste ledig.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-04-08
Et ungt Menneske, som skriver og regner godt, samt har nogen Svelse i Contoirforretninger, og forresten kan legitimere sig med Vidnesbyrd om hans gode moralske Forhold, kan til anstundende 1ste Mai erholde Condition paa Byeskriver-Contoiret i Nakskov, naar Vedkommende betimelig melder sig hos Undertegnede. Halsted den 2den April 1814. Dans.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-04-08
Tjeneste søgende. En moralsk, god Dreng, opdraget af agtværdige Forældre, der skriver en smuk ortographisk rigtig Haand, regner meget godt, saa og læser og oversætter det tydske Sprog med temmelig Færdighed, omtrent 15 Aar gammel og confirmeret – ønsker sig en Condition, som Skriverdreng paa en Skriverstue, Addresse-Contoiret i Mariboe giver nærmere Anviisning. Tilkjøbs.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-04-08
En speilgattet Bergens Jolle, af circa 10 a 12 Tønders Størrelse i god brugbar Stand, med Roer og Aarer, anvises til Salg af Avisexpeditionen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-04-08
J Døllefjelde Præstegaard kan bekommes gode Vikker.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-04-08
Bortkommen. J Nykjøbing lærde Skole er bortkommen 2den Deel af Guldbergs Digte. Den som at en Feiltagelse skulde have faaet denne Bog i sit Værge, ombedes tjenstligst at vilde overlevere S. T. Hr. Doctor Bloch samme. Bogen er vel conditioneret, forsynet med et sort Titelkobber, trykt paa Skrivpapir, og indbunden i et bruunt Papirs Bind. Om forlanges, betales en passende Douceur for dens Tilveiebringelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-04-19
No. 30. 8de Aargang. Lollands Falsters Stifts privilegerede. Kongelig om Efterretninger, Addresse=Contoirs med Ride-Posten, som forsendes den 19de April 1814. Tirsdagen Redigeret, trykt og forlagt af C. C. Schultz, restd. Kapellan i Mariboe og privilegeret Bogtrykker.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-04-19
Udenlandsk.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-04-19
(Af Lübekker Aviser.) Kronprindsen af Sverrig er den 25de Marts afreist fra Lüttich til de allierede Fyrsters Hovedqvarteer. Meningerne om hans tilkommende Bestemmelse ere deelte. Efter et Rygte faaer han Overanførselen overen nye Hær, som samles i Belgien paa 100,000 Md., og hvortil, foruden de Danske og Belgierne, ogsaa skal støde 20,000 Hollændere, efter et andet skal han anføre Schlesiensarmeen istedet for Blücher, som for Svagelighed nedlægger sin Commando.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-04-19
Lübeck den 12te April. Bekjendtgjørelse. Den 30te Martii er den sidste Levning af den franske Armee, under Joseph Bonaparte, Marmont og Mortier, slaget paa Høiene ved Belleville foran Paris af de forenede Armeer under Fyrsten af Schwarzenberg. En øieblikkelig Vaabenstilstand blev indgaaet, for at fastsætte Betingelserne ved Staden Paris's Capitulation, og da Efterretningen afgik, kunde der aldeles ingen Tvivl være om, at de Franske jo maatte indgaae enhver af Seierherrerne foreslaaet Betingelse. Lüttich den 4de April Kl. 9 Formiddag) J dette Øjeblik bringer den svenske Major v. Carisin den officielle Beretning, at Monarkerne den 31te f. M. ere rykkede ind i Paris i Spidsen af deres Tropper. Alt er gaaet rolig af og uden Blodsudgydelse. Senatet kom Seierherrerne imode Keiserinden havde i Begyndelsen ikke villet forlade Paris. Napoleon havde begivet sig ad Lyon til med Levningerne af sin Armee. Lüttich den 4de April (Kl. 1 Eftermiddag) Deres Hertugel. Durchl. overrækker jeg her hosføiet den af de allierede Magter ved Jndtoget i Paris udstedte, ligesaa mærkværdige som ædelt udtrykte Proclamation, hvis Afskrive jeg først kunde erholde i dette Øieblik
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-04-19
J Forstaden St. Antoine og paa Montmartre vilde Joseph Napoleon endnu forsøge nogen Modstand, men de russiske og preussiske Garder delogerede ham snart, hvorpaa han, saavelsom Keiserinden, er afgaaet til Orleans.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-04-19
Declaration. De allierede Magters Armeer have besat Frankrigs Hovedstad. De allierede Souverainer gaae den franske Nations Ønsker imøde. De erklære, at, om Fredens Betingelser maatte indeholde stærkere Garantier, dengang da det kom an paa at tæmme Bonapartes Ærgierrighed, maae samme nu være gunstigere, naar Frankrig selv, ved at vende tilbage til en viis Regjering, vil borge for Sikkerheden af en saadan Rolighedstilstand, De allierede Souverainer erklære, ifølge heraf, offentlig: at de ikke meere ville underhandle med Bonaparte eller med nogensomhelst af hans Familie, at de ville respectere det gamle Frankrigs Jntegritet, saaledes som det var under de retmæssige Konger De kunne endog gjøre endnu mere, i det de altid bekiende sig til den Grundsætning, at Europas Lykke kræver, at Frankrig maa være stor og stærk, og i det de erklære, at de ville erkjende og garantere den Forfatning, som Frankrig selv vil give sig De opfordre derfor Senatet til at udnævne en provisorisk Regjering, som kan besørge Forvaltningens Fornødenheder, og forberede en Constitution, som er passende for det franske Folk. Det Sindelag, jeg her har yttret, nærer jeg sæl leds med de øvrige Magter Paris den 31te Martii 1814, Kl. 3 Eftermiddag. Alexander.