Berlingske Tidende, 1781-07-06
Fortsættelsen af Fortegnelse paa de Priismaterier og Premier, som Det Kongelige Danske Landhuusholdings Selskab udsætter for Hans Kongelige Majestæts Riger og Lande udi Aaret 1781. (Sce No. 53. Naar en Premie er tildømt nogen, som udi den for samme ved Premie=Listen bestemte Tid, har fordret den, og en anden siden efter ligeledes derom melder sig, kan den sidste, skjønt han ellers kunde være værdigere til Premien, dog ikke saae den. 20. Modeller, som af Selskabet belønnes, bliver det berettiget til imod en billig Betaling at beholde, eller uden Betaling. at lade tage Tegning af. 21. Tegninger, som belønnes, beholder Selskabet uden Betaling. 22. Af andre Arbeider leveres Prøverne Eieren tilbage, om han det forlanger; uden saa er, at Selskabet ved Premiens Udsættelse har forbeholdt sig Prøver. 23. Enhver beholder saaledes sit eget Arbeide, endskjønt Premie vindes. 24. De skriftlige Afhandlinger, som vinder den beste Priis, bliver derved Selskabets Eiendom, og trykkes blant dets Skrifter, maae er heller af Forfatteren oplegges. De Afhandlinger derimod, som vinder de andre Priser, maae Autor selv lade trykke, hvis Selskabet ikke inden to Aar efter Tildømmelsens Datum indrykker dem i sine Skrifter. Vil Selskabet allene deraf lade trykke Udtog, da beholder Autor ogsaa Frihed, at lade hele Skriftet trykke. 25. Paa enhver Afhandling, som indleveres, skal være tegnet en Devise, og dermed følge en forseglet Seddel med samme Devise uden paa, men inden i med Forfatterens Navn og Opholdsted. Jngen saadan Seddel aabnes, med mindre Afhandlingens Forfatter vinder en Premie. De andre Sedler kunde tilligemed Afhandlingerne af vedkommende udi en ved Aviserne bekjendtgjort Tid fordres tilbage. 26. En Devise bør at samme Forfatter ikke bruges meere end een Gang, og maae de Afhandlinger eller theoretiske Materier, som til Selskaber, indsendes for at æske Premier, være skrevne med en Haand, som ikke tilforn er bekiendt i Selskabet, og naar flere Afhandlinger til samme Tid fra een Person indsendes, da med forskjellige Hænder. Jkke heller maae nogen Forfatter i sin Afhandling nævne sit Embede, sin Boepæl, Stand eller nogen anden særskilt Omstændighed, hvorved han fra andre adskilles og kjendes. Handles herimod, da udelukker han sig derved selv fra al Ret til de udsatte Premier. 27. Dog maae Priis skrifterne være læseligen skrevne og indsendes sammenhæftede, ikke i løse Ark. J samme ønskes vel helst det danske Sprog, men de, som ere forfattede i de andre meest bekjendte europæiske Sprog modtages dog ogsaa. 28. Naar nogen i de Distrikter, i Norge, for hvilke de norske Selskaber udsætter Premier eller Belønninger æsker Premie eller Belønning hos dette Selskab, skal han være forpligtet til paa sin Æskning skriftlig at tilkjendegive, om han hos vedkommende Norske Selskab har forlangt eller agter at forlange nogen Belønning for samme Ting eller Handling. Og i Fald han forsømmer udtrykkeligen at melde dette, tager Selskabet ikke hans Æskning i Betragt ning. 29. Skulde nogen, hvilket især ønskes af de Herrer korresponderende Medlemmer, behage at indlevere en eller anden ej alt for vitløftig Afhandling til Selskabet, dets Hensigter angaaende, vil slige blive bedømte og efter Omstændighederne til Trykken befordrede. 30. Alle Premier og Materier, som ere udsatte i denne Liste, bedømmer Selskabet. som sine egne. 31. Naar nogen om et eller andet, i hvad Flid, Kunst eller Materie det endog er, hvorfor Selskabet. har tilkjendt eller og uddeelt Premie eller Belønning, ønsker at vide nærmere Underretning om samme, da, naar den henvender sig umiddelbar til Selskabet, vil det med megen Fornøielse give Oplysning derom: men agter ikke derfor, meget mindre i nogen anden Henseende, at indlade sig i nogen offentlig Brevvexling. 32. Vil nogen Medlem eller anden ædelmodig Borger fremdeles udsætte een eller flere Premier i Penge eller Selskabets Medaljer, tillades det gierne, naar Selskabe, derom betids underrettes, Nytten deraf indsees, og Bedømmelsen overlades det; dog haver det gjort det til en Regel for Fremtiden, at vedkommende Patrioters Navne, til Exempefor andre, altid i Listen bliver trykte, med mindre det anderledes forlanges paa saadanne Grunde, som Selskabet ikke kan negte sit bifald. 33. Selskabets Love underretter for Resten om hvad videre ved Premierne maatte være at merke. 34. J øvrigt anmoder Selskabet alle geistlige og verdslig Embedsmænd, at de ved forefaldende Lejlighed, og hvor de troer det best kunde behøves, vilde betage Almuen de urigtige Begreber som den hist og her, især paa Landet, kunde have om Selskabets Hensigter, og at overbevise den om, at samme sigter ene og allene til, at Almuen vilde med større Flid, end hidtil skeet er, arbeide paa sin egen Velstands Befordring, hvilken Hensigt Selskabet ydermeere for tilkommende Aar efter Kongelig allernaadigst Tilladelse, har begyndt at meddele Land=Almuen især en og anden nyttig Huusholdings Regel, eller anden Oplysning, saavidt Rummet vil tillade det, i de aarlige udkommende Almanaker, hvorfor Selskabet tillige ved denne Lejlighed ønsker at enhver, som haver nogen Jndflydelse hos Almuen ogsaa vilde see Almanakens Brug i denne Henseende paa beste Maade til den anbefalet. - Premierne. For Teoretiske Materier eller Afhandlinger. Kongelige Premier. 1. Om en Efterretning angaaende Hør= og Hamp=Avlens Tilstand i Fyns= og Aarhuus Stifter. 2. Om Bøndergaarders tjenligste Størrelse. 3 Om et Jord brugs beste ekonomiske Jndretning og Drift. 4. Om alle Slags Jndhegninger omkring Marker, Haver og Plantasier, tjenlige i disse Lande. 5. Om Myrmalms Behandling og Smeltning. Selskabets Premier. 6. Om Beskrivelser, over enkelte Landstrækninger i Rigerne og Fyrstendømmene. 7. Om den stands politiske eller politiske moralske Klogskab, som udfordres til et Jordegodses beste Forvaltning. 8. Omen god Huusmoders vigtigste Pligter mod alle og overalt i sit Huus. 9. Om Gjødningens beqvemmeste Bevaring mod Veirligets skadelige Jndflydelse. 10. Om Mergel og Kalk Jord i Danmark og Norge. 11. Om Hampens beste Dyrk nings- og Behandlings Maade. 12. Om Kraprodens beste Dyrkning, Tørring og Maling. 13. Om den beste Dyrk nings Maade af Tobakken. 14. Om Fordelen af Handels og Manufaktur=Planters Dyrkning i Ligning mod Korn Avlen. (Fortsættelsen følger)