Den Vest-Sjællandske Avis, 1821-10-30
Nyeste Post-Efterretninger. Hr. Klod opholdt sig i Hamborg i October og levede temmelig indgetogen uden at giøre Forsøg paa at hverve Folk til sit Korstog, dog skal han ikke have vægret sig ved at modtage Bidrag for den hellige Sag, hvorved han dog ikke erholdt mange. Somman forsikkrer skal Skjebnen næsten have gjort ham til en halv Martyrer for sit herviske Foretagende, da han skal i et offentligt Huus i Altona have faaet dygtige Prygl fordi han var staaet op paa et Bord og havde der holdet en opflammende Tale, hvori han vilde formaae de Tilstædeværende til at marschere med ham til Grækenland, og derved virkelig havde begeistret dem, men derpaa ikke kunde betale dem de Haandpenge, han havde lovet. Nu hører man fra Brunsvig, at Hr. Klod er bleven sat i Sikkerhed baade for at faae Prygl i Tydskland, og forat blive speddet i Grækenland; thi han er i omtalte Stad bleven grebet af Politiet og sat i Tugthuuset, hvor som det hedder han kan faae Tid til at bringe sine overspændte Jdeer i Orden. Han var gaaet i omtalte Bye omkring fra Huus til Huus formodentlig for at tigge og for at hverve. Han var meget maadelig klædt og man kunde slet ikke giøre Forskiel paa ham og en reisende Haandværksvend. - Uagtet saaledes Grækerne ikke erholde Hr. Klods Biestand saa lader det dog til, som de ville komme udaf Sagen, da der vandre saa mange andre Personer til dem, som forstaae sig bedre paa Krigshaandværket end han. Saaledes ere gandske nyelig 60 Franske, Tydske og andre Officeerer, hvoriblandt den unge Polske Fyrste Krazinsti afreiste fra Marseiste til Morea. – En Tydsk Officeer, som ligger i Marseille melder derfra under 9de October, at han fandt ved sin Ankomst dertil 17 Tydske Officeerer Underofficeerer og Soldater, for det meeste Preusere. ogsaa en Sveitzer og 2 Franske Officerer. De havde accorderet om et Skib, som skulde bringe dem til Grækenland og betale derfor 3000 Franker. Man kan ikke regne paa megen Understøttelse af de Franske, og de Græske Handelshuuse i Marseille gjøre intet for deres Landsmænds Sag, han havde ikke mærket til, at nogen Tydsk Student var ankommen dertil. Han beretter ellers, at den Franske Regiering tillader alle de, som ere forsynede med gode Passer uden Vanskelighed at afreise til Grækenland. Forresten var der i 2 Maaneder ikke ankommet noget Skib fra Grækenland til Marseille og man maatte leie Skibe for at komme derhen; imidlertid har man dog nu faaet Efterretning i Marseille og hvorledes det gaaer de Europæiske Officeerer, som ere afseilede til Grækenland. Vel ere nogle af dem landede i Morea hvor de ere blevne godt modtagne, men de fleeste Europæere, som fra Spanien, Jtalien, Frankerig, Rusland o. s. v. vare tillede dertil opholde sig i Ætolien, hvor allerede et Europæisk Corps er bleven dannet, som med det første skal begive sig paa Marschen, fleere Artillerieofficeerer blive dog kaldede fra Ætolien til Morea, hvor man nødvendig bruger dem. En stor Mængde Artillerie, Munition og andre Krigsfornødenheder ere ligeledes bragte til Æielien, paa Skibe under Amerikansk og Spansk Flag; man forsikkrer at der skal være Franske Skibe derimellem. Alle Sværdsegere og Tømmerfolk ere sendte til Morea. Derimod har den Østerrigske Regiering bestemt forbudt at nogen Europæisk Kriger, maae enten fra Venedig, Triest eller nogen anden Østerrigsk Havn begive sig til Grækenland, og fleere Personer, som ville indskibe sig, ere allerede blevne viiste tilbage derfra og maae nu begive sig til Frankerig. Siden nu saameget Artillerie er ankommen til Morea saa beskiæftiger man sig der med alvorlige Forholdsregler for at angribe de faste Pladser, som Tyrkerne endnu have i deres Magt. Det er en stor Fordeel for Grækerne af Navarino er bleven overgivet til dem, formedelst den befæstede Havn. Pladsen har temmelig nye Værker, som ere blevne meget godt vedligeholdte. Franske Jngenieurer havde anlagt dem i Midten af det forrige Aarhundrede. Fyrst Demetrius opholdt sig ved Beleirings=Corpset og har underskrevet Capitulationen. Et Græsk Corps hvorved der er mange Europæere, er nu rykket frem fra Ætolien, eller det østlige Livadien for at beleire Fæstningen Lepanto, denne Fæstning ligger Norden for Patras ved Jndløbet til Bugten af Lepanto. Man har nu Græske Bulletins, som ere trykte i Modon; de ere skrevne i en besynderlig religiøs orientalsk Stiil, som passer til det Græske Folks nærværende Cultur Tilstand. Saaledes siges deri at Afskummet Jussuf Pascha, Anfører for Barbarerne, disse Helvedes Børn, som troe paa Mahomet Diævelens Gesandt, har gjort et Angreb paa Theodor Spartakus Corps, som beleirer Navarino og hvorved Barbarerne mistede 600 Mand. Forresten lærer man af disse besynderlige Rapporter følgende: At Fæstningerne Artos, Koron (det er altsaa usandt at den Tyrkiske Flaade har kastet Forstærkninger ind i denne Stad.) Napoli de Malvasia, Bikajov og nogle mindre Kasteller ere erobrede, at Grækerne nyelig have taget 3 store Tyrkiske Skibe. At Fyrste Demetrios er rykket med 10,000 Mand imod Patras, at han har afværget en Krig som Senatet i Calamatta havde forkyndet mod Senatet i Modon, og at de fangne Tyrker nu blive skaanede af Grækerne. Senatets Forordninger som indeholdes i disse Bulletins eller Frihedsblade hvoraf man har 35 Nummere, ere meget moderate; Forresten er Grækernes Krigsmagt i Pelopones som anslaaes til 30,000 Mand endnu meget slet bevæbnet og har ikke faaet nogen almindelig Uniform; mange af de Græske Soldater ere kun forsynede med Slynger. - Med den Tyrkiske Flaades Tilstand maae det ikke være meget bevendt, siden man ikke har fra engelsk Side nogle Efterretninger om den. Det Franske Blad Constitutionel fortæller om den Græske Flaade: at Anførerne vare blevne uenige med hinanden efter Seieren ved Mycale, og havde begivet sig hiem, da den ene Anfører ikke vilde staae under den andens Commando Men saavel Anførerne som Matrosernes Koner havde derpaa forestillet deres Mænd den Ulykke, som de bragte over deres Fædreneland, og derpaa formaaet dem til, efterat de vare blevne enige om Rangen i deres Søetieneste, igjen at løbe ud for at forene sig med de Skibe, som ligge for Anker ved Patras, for i Forening med hinanden at angribe Tyrkerne og Ægypterne. Det er besynderligt nok, at den Joniske Øe Cerigo staaer aaben for de Græske Jnsurgentere, som en Frihavn, hvori de kunne for deres Produkter kiøbe Vaaben og andre Fornødenheder af de handlende Nationer.