JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1805-01-04
Ved Stævning til Høiesteret har Actor til Confirmation og Skiærpelse samt yderligere Paakiendelse, indstævnt den forhen i denne Sag ergangne Trondhiems Stifts Overrets Dom, afsagt den 13 Junii 1804, i hvilken Sag Delinqventen blev tiltalt for at have ombragt sit Barn. Derom er ved fornævnte Overrets Dom saaledes: kiendt for Ret: Ellas Jørgen Jversen bør, for den af ham begangne Misgierning, til Følge norske Lovs 1 og Forordningen af 6 Februar 1694, at bøde Liv for Liv. Saa bør han og at have sin Boeslod forbrudt og Jord til Kongen, om han nogen er eiende. Endelig bør han og udrede de af Actionen, flydende Omkostninger, dog at derudi afgaaer fra Sagen Hiemviisnings Dato den 9 Januar dette Aar, indtil den igien kom i Rette den 4 Junii sidstleden, som af Foged Lie bør udredes. Sorenskriver Holst. og Meddomsmænd, der ei have meldt i Dommen, om der er viist nogen Forsømmelse i Sagførelsen, bør, i Følge Forordningen af 3 Junii 1796 §. 35, bøde til Alstahougs Præstegields Fattigkasse 200 Rd.
Berlingske Tidende, 1805-01-04
Ved den af fornævnte Sorenskriver Holst og Meddomsmænd den 16 August 1803 givne Dom var saaledes dømt: at Elias Jørgen Jversen, for denne af ham begangne Misgierning, bør have sit Liv forbrudt og henrettes med Øxe, samt Hovedet at sættes paa en Stage og Legemet at begraves paa Retterstedet. Saa bør han og have sin Hovedlod forbrudt, efter at deraf er betalt denne Actions Omkostninger, samt Jord til Kongen, om han nogen eier. Dom: Dom: Stifts Overrettens Dom bør ved Magt at stande; dog saaledes: at Meddomsmændene bør for Deeltagelse i den af Sorenskriveren idømte Mulkt frie at være, saa bør og den Fogden Lie paalagte Udgivt bortfalde.
Berlingske Tidende, 1805-01-04
Dito Dato. Nr. 421. Mødte. Procurator Wivet, som befalet Actor, contra Bilsted. -
Berlingske Tidende, 1805-01-04
Arrestanten Niels Michelsen, samt Slagter Nicolai Klat og Snedker Jens Christian. Wulff.
Berlingske Tidende, 1805-01-04
Ved Stævning til Høiesteret har Actor indstævnt til Confirmation og Skiærpelse den forhen i denne Sag passerede Nørre Jyllands Landstingsdom, afsagt den 22 October 1804, under hvilken Sag de Actionerede bleve tiltalte, den første for Qvægtyverie paa Marken og de 2de sidste for formeentlig Medviderie og Hælerie derudi. Derom er ved bemeldte Landstings=Dom saaledes : kiendt for Ret: Arrestanten Niels Michelsen bør stryges til Kagen, og arbeide i Kiøbenhavns Fæstning sin Livstid, samt betale Jgield til den bestiaalne Niels Envoldsen 13 Rdlr. 2 Mk. 3 s., til Capellan Hr. Holm 6 Rdlr., og til Peder Jacobsen 3 Rdlr. 1 Mk. Slagter Nicolai Klat og Snedker Jens Christian Wuls, bør indsættes til Arbeide i Wiborg Tugthuus, den første i 6 og den anden i 3 Maaneder. Endelig bør Niels Michelsen, Slagter Klat og Snedker Wulf betale alle af denne Action lovlig flydende Omkostninger, Actors og Defensors Diætpenge indbegrebne, efter at samme, i Følge Placaten, behørig ere beregnede. Ved Hiemtings=Dommen, afsagt af Bye= og Herredsfoged Brøndlund og Meddoms=Mænd den 21 Augusti 1804, er saaledes dømt: at Niels Michelsen bør stryges til Kagen og arbeide i Kiøbenhavns Fæstning sin Livstid. Saa betaler han og Jgielden af den stiaalne Stud til Envoldsen med 13 Rdlr. 2 Mk. 13 s., (de 8 Rdlr. 13 s. af dens Værdie ere Eieren leverede) til Capellanen Hr. Holm 6 Rdlr. og til Peder Jacobsen, 3 Rdlr. 1 s. De paa Arrest, Forpflegning, Execution og Transport, samt Actors og Defensors Diætpenge udredes af Niels Michelsens Eiendele, saavidt samme kan tilstrække, men det manglende af Amtet, efter for Februar Maaned 1805.
Berlingske Tidende, 1805-01-04
Øvrighedens Foranstaltning. Slagter Nicolai Klat og Snedker Jens Christian Wulf bør, som Medvidere og Hælere, hensættes til Arbeide i Wiborg Tugthuus 6 Maaneder. Endelig bør de og, hver for sig, betale de af Actionen lovlig flydende Omkostninger. Dom: Nicolai Klat og Jens Christian Wulf bør for Actors videre Tiltale i denne Sag frie at være; dog at de, hver for sig, betale de af Actionen lovlig flydende Omkostninger.
Berlingske Tidende, 1805-01-04
J Henseende til Niels Michelsen bør Landsting, Dommen ved Magt at stande.
Berlingske Tidende, 1805-01-04
Dito Dato. No. 422. Mødte. Procurator Klingberg, som befalet Actor, contra Dreier.
Berlingske Tidende, 1805-01-04
Arrestanterne Christen Jensen og Niels Olsen.
Berlingske Tidende, 1805-01-04
Ved Stævning til Høiesteret har Actor til Stadfæstelse og videre Paakiendelse indstævnt den forhen i Sagen passerede Hof= og Stadsrets Dom, afsagt den 18 December 1804, i hvilken Sag fornævnte Arrestanter, ere blevne tiltalte for Jndbrud og Tyverie. Derom er ved fornævnte Dom saaledes kiendt forRet: Arrestanterne Christen Jensen og Niels Olsen, bør stryges til Kagen, og hensættes til Arbeide i Kiøbenhavns Fæstning deres Livstid. Arrestanten Jacob Jørgensen bør hensættes til Arbeide i Kiøbenhavns Forbedringshuus i 2 Aar. Saa bør og fornævnte Arrestantere betale i Erstatning, nemlig Christen Jensen, og Jacob Jørgensen, een for begge og begge for een, til Baadsmand Christen Sehested 2 Rdlr. 2 Mk. Samtlige Arrestantere, een for alle og alle for een, til Sidse, Jørgen Christopher Ratzes Enke 12 Rdlr. 5 Mk. 5 s., og Christen Jensen allene til Hofpræst Christiani 162 Rdlr. 2 Mk. Endelig betale samtlige Arrestantere, hver for sig, de af Actionen lovlig flydende Omkostninger.
Berlingske Tidende, 1805-01-04
De Tiltalte afskediget Soldat Arent Hobes Petersen og Guldsmed Lewy bør, hver for sig, for at have indladt sig i utilladelig Handel, bøde 1 Rdlr. til Pelitiekassen. Dom: Hof= og Stadsrettens Dom bør ved Magt at stande.
Berlingske Tidende, 1805-01-04
Skrivelse fra Neapel den 27 Novbr. Det Kongelige Krigskib Archimedes paa 74 Kanoner har nylig havt en hidsig Trefning med en algiersk Eskadre af 3 Fregatter, 3 Skebekker og en Brigantin. Archimedes havde 22 neapolitanske Koffaidiskibe under Convoi fra Manfredonia til Messina. Chefen Micheroup beordrede strax disse Skibe at søge den næste Havn Cotrone og seilede derpaa mod Fienden, som begyndte en frygtelig Kanonade. En algiersk stor Fregat søgte at entre Archiendes, men blev slaaet tilbagved Kanon- og Musketild. De andre Røverskibe fortsatte imidlertid Trefningen; men bleve saaledes tilrede, at de en delig maatte tage Flugten. De algierske Skibe var meget forskudte og maa have havt en stor Deel døde og saarede Vort Skib har kun 2døde og 7 saarede. En Kanonkugle tog under Trefningen Raaberen af Commandeur Micheroups Haand.
Berlingske Tidende, 1805-01-04
Vesup, som nu i nogle Uger har været rolig, har atter begyndt at udkaste en stor Mængde Lava. De Omkring: boende maatte flygte med deres Gods. Det begyndte med et stærkt Jordstød, hvorefter en Jldstøtte af overordentlig Høide brød ud af Biergets Aabning. - Hoffet, som opholder sig i Portici, et Kongeligt Slot i Nærheden af Vesup, er bestemt at blive der, om Faren ikke bliver større.
Berlingske Tidende, 1805-01-04
Skrivelse fra Genua den 8de Decbr. Siden Søekrigens Udbrud paa ny, drev det hidtil neutrale spanske Flag en meget betydelig Handel paa de sydlige Kyster af Frankrig, Jtalien og Levante. Denne Fordeel er nu forbi. De Engelske holde allerede hele Kysten herfra og til Barcellona blokeret og have allerede borttaget et betydeligt Antal spanske Skibe. Maaskee lykkes det imidlertid det spanske Hof at tilføie dem et andet føleligt Stød. En deel spanske Regimenter marschere nemlig løs paa Gibraltar, for ved Storm at indtage denne vigtige Fæstning, hvis Besætning er bleven meget svækket ved den gule Feber.
Berlingske Tidende, 1805-01-04
Den herværende Sundheds-Commission har taget de strængeste Forholdsregler, for at forebygge smittede Klæders og andre Sagers Jndførsel fra Livorno og andre pest smittede Steder. Man har lagt Dødsstraf paa denne Forbrydelse.
Berlingske Tidende, 1805-01-04
Skrivelse fra London den 13de December.
Berlingske Tidende, 1805-01-04
(Over Holland. Et nyt Explosions Forsøg er atter og ven gjort Natten til den 9de. En lille Brander under Kommando af Lieutenant Stewart paa Linieskibet Monark afseilede tilligemed en saa kaldet Brandoffer for om mueligt at sprænge Fortet Rouge ved Calais, som er et Slags Blokhuus staaende paa Pæle, i Luften. Begge bleve stukne i Brand og støi op med en frygtelig Explosion, hvorved endeel Skade skal være anrettet paa de franske Fæstningsværker, endskiøndt det Rygte, at et fransk Batterie med nogle hundrede Mand er fløiet i Luften, ikke er bleven bekræftet. Lieutenant Stewart kom 12 Timer efter i en stor Roersbaad tilbage fra Expeditionen. uden at have mistet nogen af sit Mandskab. Folkene vare saa udmattede deels ved at roe og deels ved andre Strabadser, at man maatte heise dem ombord paa Linieskibet.
Berlingske Tidende, 1805-01-04
Efter Breve fra Lord Cornwallis har hans Flaade nylig taget to franske Kanoneerbaade og sendt dem til Plymouth. Med Fregatten Nigle ere Depescher indløbne fra Admirat Nelson; de melde at han har taget et heelt spansk Regiment, som var bestemt til at forstærke Besætningen paa Minorca. Tropperne, som man indskiber i Plymouth, skulle kommanderes af Ge al Moore, det hedder, at de ere bestemte til at besætte Madera. Angrebet mod Minorca, troe man, vil blive foretaget ved Tropper fra Maltha Efter vore Tidender er den spanske Fregat Amphitritte, som vilde seile fra Cadix til America, taget af vort Linieskib, Donegal efter 8 Minuters Trefning; hvori den spanske Capitain og endeel af hans Folk bleve dræbte.
Berlingske Tidende, 1805-01-04
Krigen med Spanien holdes for uundgaaelig. En Deputation fra Fabrikanterne vare nylig hos Ministeren Pitte som skal have erklæret dem : at han ikke allene holdt Kriger, med Spanten for uundgaaelig, men endog troede, at Portugal vilde blive nødt til at opgive Forbindelsen med Engelland, hvorfor han haabede, at Kiøbmændene vilde saameget muligt tage sig i Agt for Skade.
Berlingske Tidende, 1805-01-04
De nyeste Beretninger fra Gibraltar af 12te Novbr. ere ikke efter Ønske. Sygdommen er vel i Standsning med endnu ikke gandske ophørt. J Staden have Trefterdedelaf Jndvaanerne været syge og 2700 Mennesker ere døde. Af Garnisonen har man begravet 600 Mand. Jmod den spanske Linies Side maa Skildvagterne efter Solens Nedgang stedse have ladt Gevær og Lunterne ere hele Natten, tændte.
Berlingske Tidende, 1805-01-04
Fra Nordamerica gaae de seneste Beretninger til den 8de November. De melde, at Jeronymus Bonaparte havde nogle Uger før indskibet sig med Gemalinde paa Fregatten. Dide for at gaae til Frankerig. To Uger før Afseilingen maatte ingen Fremmed komme til bemeldte Fregat. Begge de franske Fregatter, som i lang Tid have lagt i Newyork, ere undslunne vore Fregatters Aarvaagenhed. Den hollandske Captain von Treslong, som har kommanderer den hollandske Marine ved Surinam, er bleven udvexlet mod vor Capitain, Chef paa vort strandede Krigsskib Romnen, overhovedet er et Cartel med Holland bleven afsluttet efter meget liberale Grundsætninger. J vore sidste Tidender taler man nu ikke meere om det op rettende Regentskab. Saa rask Underhandlingernes Gang end er med nogle Hoffer paa det faste Land; saa synes samme dog at ville bliver fast ved Neutralitets Systemmet. Stocks. 3 pro Cent. reduc. 58. consol. sluttet.
Berlingske Tidende, 1805-01-04
Skrivelse fra Paris den 14de og 19de Decbr. Hovedstaden har den 16de givet Keiseren og Keiserinder, ken bestemte store Festivitet paa Raadhuset. Deres Majestæter begave sig fra Tuillerierne om Eftermiddagen Kl. 3. Prindserne, Prindsesserne og hele Hofstaten fulgte Deres Majestæter i samme Orden, som paa Kronningsdagen. Ridende Gardejægere og Mammelukker aabnede Toget: ridende Grenaderer og Gensdarmeriet endte det. Keiseren modtog en stor Mængde Bønskrifter paa Veien til Raadhuus set ; iblant andet kastede en Kone sig ned for hans Vogn og bønfoldt og Raade for sin Mand, som Keiseren ogsaa berigede hende. Tilskuerne raabte med Enthusiasme: Keistren level Ved Ankomsten til Raadhuset blev Keiseren modtager med en Tale af Præfecten Frochot, hvorpaa de 12 Mairer i Paris og deres Adjuncter bleve ham forestillede. Han udnævnede den ældste af de 12 Mairer, Hr. Bevieres, til Senator og Generalsecretairen Hr. Majeau til Medlem af Æreslegionen. Deres Majestæter begave sig derpaa til den saa kaldte Seyerssal, hvor et Taffel var anrettet for dem allene. Prindserne, Prindsesserne og de Ministre, som beklæde de store Rigsværdigheder, spiste ved andre Taffer. Under Taffelet blev der musiceret. Om Aftenen Kl. blev det store prægtige Fyrværkerie afbrændt. Man saae det med Sne bedækkede Bernhardsbierg, over hvilket Tropper rykkede frem; derpaa fulgte en Vulcan. Efter Taffeleblev der dandset i to store Sale. Over Jndgangen til den ene, hvor en Trone var opreist, læste man den Jndskrift: lasti Napoleoni. Paa Væggene fandtes ligeledes mange Jndskrifter, som havde Hentydning paa Keiserens Heltegierninger. Ballet blev aabnet af Prindserne og Prindsesserne, som dandsede i 2 Quadriller med det øvrige Selskab.
Berlingske Tidende, 1805-01-04
Keiserens Tog fra Raadhuset var et meget pragtfuldt Syn Under hele Festen herskede største Pragt og Orden. Om Eftermiddagen Kl. 2 vare 700 Personer af begge Kiøn forsamlede paa Raadhuset og toge Frokost, hvorpaa de begave sig til den store Sal, hvor de Kl. 3 1/2 modtoge Deres Majestæter med det Frydeskrig: Keiseren leve! Keiserinden leve Decorationerne og Jlluminationerne vare høist prægtige og smagfulde. Paa 12 forskiellige Pladser bleve Fyrværkerier, afbrændte og Levnetsmidler uddeelte. Efter Fyrværkeriet steeg en Ballon op paa Pladsen ved Notredamekirken og tra en Keiserkrone efter sig, som længe svævede over Hovedstaden. Ved Uddeelingen af Levnetsmidlerne var følgende Jndretning gjort: Man havde opreist Lotteriehiul, hvoraf man udtrak Lodsedler, som deels bleve enkelte uddeelte, deels hobeviis udkastede iblant Folket. Paa ethvert Lod stod en Due, en Høne, en And, en Capun, en Gaas eller en kalkonsk Hane, tilligemed Adressen til den Tracteur, hvorsamme kunde hentes. Tracteuren gav Jhændehaveren af Lodsedlen et Topundsbrød til. Paa denne Maade bleve 13000 Stykker Fiedercreature uddeelte. Vinen blev uafbrudt uddeelt. Jngensteds var der Trængsel. Enhver fik den Portion han forlangte. De fleste gik glade hjem med deres Portioner. Alle offentlige Bygninger vare som sædvanlig illuminerede. Den Festivitet. Senatet gan den 13de, trak en utallig Folkemængde til Luxemburgs Haver. Palladset var prægtig illumineret. Bassinet var illumineret paa en nye Maade og forestillede en brændende Øe. For Palladset var et Stellads opreist, som forestillede et Bierg, ved hvis Fod man saae blomstrende Enge, hvorigiennem Bække slyngede sig. Fyrværkeriet blev afbrændt Kl. 7. Efter et giver Signal fulgte pludselig en Explosion af Bierget, hvoraf en Deel fløi i Luften. J samme Øieblik saae man Napoleons Billede paa Biergets Ruiner; paa hans Hoved glimrede en Lue, betegnende Genniet, der lod ham trodse alle Hindringer, ved hans venstre Side stod Seieren og rakte ham en Palme; ved hans høire Side rakte Freden ham en Oliegreen; ved hans Fødder saae man Jordens rige Produkter og Grupper af Landmænd, paa hvis Ansigter Følelsen af deres Lykke var skildret. Efter Fyrværkeriet varede Dandsene til langt ud paa Natten.
Berlingske Tidende, 1805-01-04
Det lovgivende Corps vil, istedet for at give en Festivitet, lade 30000 Fr. uddeele iblandt de Fattige.
Berlingske Tidende, 1805-01-04
Moniteuren indeholder det keiserl. Decret, hvorved de lovgivende Corps sammenkaldes til den 27de d. M. Følgende keiserl. Budskab til Senatet indeholdes ligeledes i Moniteuren: "Senatorer. Da Rigets Constitutioner fast sætte, at de Acter, som constatere Fødsler, Ægteskabe, og Dødsfald i den keiserl. Familie, skulle efter Ordre fra Keiseren sendes Senatet, saa har Vi paalagt Vor FetteRigerkekantsleren, at tilstille Dem de Acter, som constaatere Napoleon Carls Fødsel, fød den 18 Vendemiaire i Aaret 11, og Napoleon Ludvigs Fødsel, fød den 10 Vendemiaire i Aaret 13, Sønner af Vor Broder Prind Ludvig, og Viindbyde Senatet, at lade samme, i Følge Constitutionerne, indføre i Registrene og gjemme i Archivet, Disse Prindser ville arve Deres Faders Hengivenhed for vor Person, hans Kierlighed til sine Pligter og hiin første Følelse, der bevæger enhver til saa høie Bestemmelser kaldet Prinds til stedse at ansee Fædrelandets Tarv og Frankerigs Lykke for sit Livs eneste Øiemed. Napoleon. Hr. Affry arbeider allerede med Legaten Caprara paa Concordatet for det katholske Schweiz.
Berlingske Tidende, 1805-01-04
General Moreau opholdt sig endnu i Cadix den 11te Novbr., og agtede at indskibe sig til Nordameria i Begyndelsen af Januar.
Berlingske Tidende, 1805-01-04
Fregatterne Cybele og Didon, paa hvilken sidste Hieronymus Bonaparte skal være ombord, ere ankomme fra NyYork til Port Liberte, hvor de holde Quarantaine.
Berlingske Tidende, 1805-01-04
Moniteuren indeholder følgende Skrivelse fra Cadix at 2den Decbr.: "Det castilianske Volontairregiment, der var indskibet paa 3 spanske Cossardiskibe, seilede fra Barcellona den 14de Novbr. Den 16de blev det taget af Engellænderne 4 Mile fra Port Mahon. Coffardiskibene og Soldaterne bleve strax sendte til Maltha, men Officererne. 80 i Antal, og Fruentimmerne forbleve ombord paa et en gelsk Linieskib. Officererne fik deres Effecter igien, og efter skeet Forestilling ogsaa Regimentets Faner og de Obligationer, som vare i Krigskassen; men Engellænderne behold de rede Penge, der beløb sig til 15000 Piastre. Den en gelske Escadre, bestaaende af 8 Linieskibe og nogle Fregatter, seilede derpaa til de spanske Kyster, hvor den traf et svensk Skib, der kom fra Barcellona med Ballast. Dette Skib maatte tage de spanske Krigsfanger, over 100 i Antal, ombord og føre dem til Barcellona, hvor det, formedelst sin Communication med den engelske Flaade, maatte holde Quarantaine i 10 Dage. Førend Regimentet seilede til Mahon, havde Generalcapitainen i Catalonien ladet Capitainen paa den engelske Fregat, der krydsede ved Barcellona, spørge, om Troppetransporten kunde afseile med Sikkerhed, hvorpaa han sik et befaende Svar. Ender lænderne have stukket 3 spanske Skibe, hvoriblant etofte America, i Brand nær ved Barcellona; Mandskabet fik neppe Tid til at redde sig i Land. De have ogsaa taget Paketbaaden fra Majorca, hvorved de betiente sig af en spansk Corvette, som kort forhen var faldet i deres Hænder. Da Barcellona nu er blokeret, frygter man for Mangel paa Levnetsmidler sammesteds, fordi Slagteqvæg ikke maae passere igiennem den Cordon, der er trukket ved Perpignan.
Berlingske Tidende, 1805-01-04
Den engelske Escadre, der krydsede for Cadix, respecterede Neutraliteten til den 22de Novbr. Den 18de og 19de bleve 2 spanske Fregatter afsendte fra Cadix med Efterretning og Fiendtlighedernes Udbrud og Jnstructioner for Gouverneurerne i Colonierne. Den første Fregat, det havde god Vind, undgik Engellændernes Aarvaagenhed.
Berlingske Tidende, 1805-01-04
Den anden Fregat blev, som bekiendt, anholdt, men Dagen efter frigivet, efter Requisition fra Gouverneuren i Cadix, med Betydning, ikke at løbe ud anden Gang. Tillige erklærede Commandanten for den engelske Escadre, at han havde Ordre, ikke at lade noget kongel. Skib løbe ind eller ud af de spanske Havne. J øvrigt blev det spanske Coffardislag endnu ikke molesteret af Engellænderne ved Cadix. De lode Skibe fra Sydamerica med de kostbareste Ladninger løbe ind, efterat have visiteret dem. Den 28de Novbr. kom den kongel. Ordre til Cadix, at lægge Beslag, paa alle engelske Eiendomme. Begyndelsen blev gjort med et engelsk Coffardiskib, der laae i Bayen. - J Valencia og Bilbao er der ligeledes lagt Beslag paa alle engelske Skibe og Eiendomme. Der laae ikkun 3 engelske Skibe i Valencia og 2 i Bilbao. - J Madrid ere de brittiske Undersaatter hidtil slet ikke blevne foruroligede, men man troer, at deres Eiendommes Sequestration og Ordre, at forlade Kongeriget, vil blive en umiddelbar følge af den formelige Krigserklæring, som Hs. katholske Majestæt skal have undertegnet den 27de Novbr. - Handelstidenden, indeholder en Skrivelse fra Hr. Cevallos til Financeministeren, hvori erklæres, at Deyen i Algier har ladet sine Kapere løbe ud med Ordre, at opbringe alle Kornskibe og bringe dem til sine Havne, hvor Ladningerne skulle sælges efter Kornpriserne i Landet. Aarsagen dertil er den Korn mangel, der hersker i Algier, fordi Kornhøsten i Aar er aldeles mislykket i Barbariet.
Berlingske Tidende, 1805-01-04
Moniteuren indeholder følgende Skrivelse fra Algier af 1ste Novbr.: "Beyen i Constantina har angrebet Rebellen i Gigeri i Biergene, men er, efter et meget blodige Slag, bleven omringet af Rebellerne og er med sin hele Lei faldet i deres Hænder. Rebellerne erobrede Krigskassen med over 100000 Piastre, alle Fanerne og de prægtige Telte, mange Heste, Muulæsler, Kammeler, Kanoner, Vaaben, og en stor Mængde Krudt. Slaget varede i flere Dage, og alle, som undgik Døden i Slaget, endog de christne Slaver, der tilhørte Gouverneuren, bleve nedsablede. Beyens Hoved og hans fornemste Officerers Hoveder bleve overrakte en Maraboult. - Denne Efterretning har foraarsages stor Bestyrtelse her i Staden. Deyen har strax udnævnt en ny Bey i Constantina, som allerede er marscheret dertil med nogle i Hast samlede Tropper. De Søefarende maae atter vogte sig for Kysterne af Gigeri, hvor Rebellerne nu ere mægtigere, end nogensinde før. - Daglig ankomme mange christne Familier hertil fra Cadix og Gibraltar. Man har neppe kunnet bevæge Regieringen til at tage Forholdsregler mod den gule Feber. Deyen og hans Ministre paa staae nemlig, at denne Sygdom ikkun angriber de Christne, men ikke Muhamedanerne. - Algiererne have taget 2 spanske Skibe, som vare ladte med Hvede.
Berlingske Tidende, 1805-01-04
Skrivelse fra Berlin den 20de Decbr. Følgende er blevet officiel bekiendtgjort i vore offentlige Tidender: "Da det foruroligende Rygte er blevet udbredt, at et Skib, der kom fra Mallaga og hvis Capitain var død af den gule Feber, var strandet paa den lauenburgske Kyst i Bagpommern og var blevet fundet uden Mandskab, som skulde opholde sig hist og her i Bagpommern, saa bliver herved, efter forhen indhentet officiel Efterretning: under offentlig Antoritet bekiendtgjort: At et Skib virke. lig er strandet sidst i Novbr. ved Wittenberge i det lauenburgske, men at dette Skib ingenlunde kom fra Spanien, men var fragtet fra Danzig med Hvede til London og var seilet fra Danzig den 20de Novbr. Mandskabet havde man intet hørt til.
Berlingske Tidende, 1805-01-04
Skrivelse fra Haag den 22de Decbr. En af vore Tidender indeholder følgende Artikel: "Den franske Ambassedeur Semonville skal den 14de have forlangt, at fire Medlemmer af Statsdirectoriet, nemlig de Herrer Bezier, Spoors, Byleveld og Gockinga skulde gaae af. Disse have derpaa Dagen efter erklæret, at de indtil videre ikke vilde bivaane Statsdirectoriets Forsamlinger. Hr. Boscha, Secretair i det udenlandske Departement, skal være indbefattet i ovennævnte Fordring. Vor Søecapitain Blois van Treslong, der er engelsk Krigsfange, skal udvexles mod Capitainen paa det forliste engelske Krigskib Rommen.
Berlingske Tidende, 1805-01-04
Breve fra Constantinopel melde, at Porten har, efter den franske Ambassadeur Brunes udtrykkelige Begjæring, udnævnt en overordentlig Gesandt, der i Storherrens Navn skal lykønske Keiser Napoleon til hans Tronbestigelse.
Berlingske Tidende, 1805-01-04
Denne Gesandt skulde mod Slutningen af Vinteren tiltræde Reisen til Paris.
Berlingske Tidende, 1805-01-04
Blandede Efterretninger. Frankerig. Keiseren har nylig atter beseet dette Aars Malerieexposition. Han undersøgte adskillige Konstværker med største Opmærksomhed, opgav nogle Malere og Billedhuggere nye Gienstande at bearbeide, kiøbte adskillige Konstværker og belønnede andre Konstnere med Medailler. Notredamekirken er endnu saaledes, som den var paa Kronningsdagen. Publikum har nu fri Adgang til samme, for at besee de kostbare Zirater.
Berlingske Tidende, 1805-01-04
Kronningsmedaillerne, som ere bestemte til Militairdeputationerne, ere af Guld af 8 Frankers Værdie.
Berlingske Tidende, 1805-01-04
De Reformertes Præsident Hr. Marron har overrakt Keiseren en latinsk Ode over Kronningen.
Berlingske Tidende, 1805-01-04
En fattig Jndvaaner i Paris vil af Nod sælge den Stok, som den berømte Rousseau har betient sig af ved sine botaniske Excursioner. En af vore Journaler giver ham det Raad, at henvende sig til den berømte Gretry, som har kjøbt Rousscans Eremitage og fleste Meubler.