JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-04-10
Udenlandske Efterretninger. Schweiz. Forbundsforsamlingens Præsident har som Svar paa den franske Depesche tilstillet den schweizerske charge d'assaires i Paris følgende Skrivelse: "M. H. J en særskilt Audients, som Greven af Pontois forlangte, har Hs. Excellence forelæst mig en Depesche, som han har modtaget fra Hr. Guizot, Minister for de udenlandske Anliggender, og efterladt en Afskrift af samme. Jdet Hr. Gesandten røgtede dette sit Ærende, tilføiede han den Erklæring, at det ingenlunde hørte til den franske Regjerings Hensigter at blande sig i Schweizer forbundets indre Anliggender og at det nærværende Skridt ene og alene var en Virkning af Frankrigs gamle Venskab for Schweiz og oprigtige Jnteresse, for dets Uafhængighed og Lykke. Jeg har tilkjendegivet Greven min Taknemmelighed for denne Erklæring, idet jeg tilføiede, at det ogsaa var i denne Mening at jeg modtog Ministerens Meddelelse. Jmidlertid skylder jeg min Stilling som Forbunds forsamlingens Præsident at tilskikke Dem nogle Bemærkninger, paa hvilke jeg beder Dem henvende Deres hele Opmærksomhed. Da Ministerens Depesche blev skreven, kunde Stændernes Jnstructioner, angaaende Fricorpserne saavelsom Sandsynligheden, af at Sagen kunde jevnes paa en for Schweiz tjenlig Maade, være Hr. Gesandten bekjendt. Overleveringen af denne Depesche i et Øieblik, da just Forsamlingen stod i Begreb med at beskjeftige sig med denne Gjenstand, maatte derfor være saarende for Nationalfølelsen og det saameget mere, som nogle af de Udtryk, af hvilke Hr. Guizot havde betjent sig, snarere kunde lyde som en Jndblanding end som et godt Raad. Jmidlertid vil jeg ikke nærmere betegne de Steder, der kunde lede til slig Udtolkning, da jeg overeensstemmende med Hr. Gesandtens Forsikkring maa antage det som vist, at Ministeren aldrig har tænkt paa at krænke vor National-Uafhængighed, saameget mere, som Frankrig selv i høi Grad nærer Følelse herfor og desaarsag upaatvivlelig ogsaa agter den hos andre Nationer. Hvis de Uroligheder, der i den senere Tid have bedrøvet Schweiz, endog kunne tildrage sig Europas Opmærksomhed, saa maa det billigen bemærkes, at disse ikke have gjort noget Afbræk i de internationale Forhold. Jeg er overtydet om, at Forbundet stedse omhyggelig vil undvige Alt, hvad der kunde bringe disse Forhold i Fare, men det formener ogsaa, at dets Ret til at ordne sine indre Anliggender, som en uafhængig Stat, ikke bør underkastes nogen Tvivl. Jeg bemyndiger Dem til at forelæse denne Depesche for den franske Minister for de udenlandske Anliggender og at overlevere ham en Afskrift af samme.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-04-10
Af de nyeste Efterretninger erfarer man at den indre Gjæring i Schweiz er betydelig og at Borgerkrigen staaer paa Nippet med at udbryde. Den dirigerende Canton (Zürich) har funden sig foranlediget til at indkalde Troppe-Contingenterne fra Cantonerne Zürich, Bern, St. Gallen, Thurgan, Schafhausen, Appenzell og Glarus, hvilke udgjøre en Styrke af 17 Batailloner Jnfanteri, 7 Escadr. Cavalleri, 9 Compagnier Skarpskytter og 8 Batterier Artilleri; den har tillige udnævnt 2 Forbundscommissairer og opfordret Forbundsforsamlingen til at sammentræde ufortøvet; ligeledes har den i et Circulaire til samtlige Cantoner underrettet disse herom og erklæret Hensigten med disse Forholdsregler at være: Landefredens Vedligeholdelse, Borgerkrigens Forebyggelse samt Tilbageviisning og Afvæbning af de forsamlede Fricorps, hvorhos alt videre forbeholdes Forbundsforsamlingens Afgjørelse. Anledningen til dette Skridt var Efterretningen om at de lucernske Flygtninge i Forbindelsemed talrige Frivillige fra Nabocantonerne stode i Begreb med at rykke ind i Canton Lucern, hvis Regjering paa sin Side var fast bestemt paa at sætte Magt mod Magt og derhos havde forlangt og ventede Hielp fra de smaae Cantoner (Schwiz, Uri, Unterwalden og Zug). Det synes imidlertid, at Beslutningen om en væbnet Mellemkomst fra Forbundets Side er tagen vel sildig og at det tilsigtede Øiemed derfor neppe vil opnaaes, thi allerede den 31te Marts, den samme Dag, paa hvilken den dirigerende Canton udstedte hiin Bekjendtgjørelse, ere den lucernske Regjerings Modstandere brudte ind i Cantonen og der er imellem dem og Regjeringens Tropper forefaldet Fægtninger, hvis endelige Udfald dog endnu er ubekjendt Tydskland. Fra flere Steder klages over Oversvømmelser, som det stærke og pludselige Tøbrud, der afløste den strænge Vinter, har foraarsaget. J Bremen synes der ikke at være skeet videre Skade end hvad der meldtes forrige Gang og Vandet i Weseren falder stadig, derimod berettes denne Gang om de Ødelæggelser, som Tydsklands øvrige Floder har afstedkommet og som har rammet flere at dets Hovedstæder, skjøndt Skaden paa Landet vel endnu er større og rimeligviis kun derfor ikke omtales saameget, fordi den ikke falder saameget i Øinene og vel ikke eller er fuldkommen bekjendt Saaledes meldes fra Dresden, at Elben sammesteds steg en Alen over den største Høide som den naaede i hele forrige Aarhundrede, nemlig 1784, og den midterste Bue af den prægtige Elbbro blev knust og bortreven af Vandet. J Meissen stod Vandet 12 Alen over den sædvanlige Vandstand og da det hedder, at allerede Halvdelen af Staden stod under Vand, da Floden havde naaet en Høide af 9 3/4 Alen, maae Man antage, at meget faa Huse ere blevne forskaanede for Vandets Jndtrængen; i Husene ved Elben naaede Vandet til anden Etage. – Fra Dusseldorff meldes, at hele den vestlige Deel stod under Vand og de lave Egne nedenfor Cölln have lidt overordentligt. – Lignende Efterretninger lyde fra Schlesien og navnlig fra Breslau og Omegn, hvor Oderen ogsaa steeg over 12 Alen over den sædvanlige Vandstand og endda bestandig var i Stigende formedelst de overordentlige Tilstrømninger fra Bjergene.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-04-10
Ved den indtrufne Nordvest Vind var hele Farvandet igaar saa sammenpakket af Driviis, at man kun med Besvær kund arbeide derigjennem med Iisbaade; men med den sydøstlige Vind idag er al Jsen igjen dreven Vester efter ud af Beltet til, saa at Farvandet er bleven ryddeligt for Jis, men hvorlænge det kan vare, kan ikke siges, da Jsen let kan komme tilbage, naar Vind og Strøm forandres. Arnkiel. Gaabense, den 9de April 1845.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-04-10
AVERTISSEMENTS. Paa Grund af min langvarige Sygdom har jeg antaget Hr. Chr. Jørgensen, som tidligere midlertidig har redigeret Hr. Ove Thomsens Avis, til som Factor i mit Sted at besørge mine Forretninger saavel ved Trykkeriet, som ved Stiftstidendens Redaction. Nykjøbing den 9de April 1845. W. Laub. antaget Hr. Chr. Jørgensen, som tidligere midlertidig har redigeret Hr. Ove Thomsens Avis, til som Factor i mit Sted at besørge mine Forretninger saavel ved Trykkeriet, som ved Stiftstidendens Redaction. Nykjøbing den 9de April 1845. Mah.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-04-10
J Overeensstemmelse med Forordningen af 27de September 1799 § 20, bringes herved til offentlig Kundskab, at der i den af Kjøbmand C. B. Muus her af Staden anlagte Samod Redacteuren af Fyens Stifts Adresse- og politiske Avis samt Avertissementstidende, Carl Bagger, idag inden Odense Bytingsret saaledes er kjendt for Ret: De af Citanten, Kjøbmand C. B. Muus, paatalte, Fyens Stifts Adresse- og politiske Aais samt Avertissementstidende for Aaret 1844 170 og 172 indrykkede Udladelse, bør, forsaavidt de i denne Dom ere udhævede som fornærmende for Citanten, døde og magtesløse at være, og ikke komme ham til Forkleinelse paa gode Navn og Rygte i nogen Maade. Derimod bør Indstævnte, Redacteur Carl Bagger, bøde 100 Rbd. Sølv til Odense Byes Fattigkasse, samt være den i Forordningen af 27de Septbr. 1799 § 20 befalede Censur undergiven i eet Aar. Processens Omkostninger ophæves. Det dømte at udredes inden 15 Dage efter denne Doms lovlige Forkyndelse, under Adfærd efter Loven." Odense Byfogedcontoir den 31te Marts 1845. Klauman. Æres-Erklæring.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-04-10
Omendskjøndt jeg fuldkommen erkjender paa det uretfærdigste og groveste at have fornærmet Hr. Elias B. Muus ved Optagelsen af de i den Hempelske Avis No. 170 og 172 forrige Aar indrykkede Inserater, saa har jeg dog formaaet nævnte min høitagtede Medborger til at indgaae Forlig med mig, og derved spare mig for de uundgaaelige Følger af den imod mig i den Anledning anlagte Sag, imod at jeg for mi Vedkommende herved tilbagekalder de i nævnte Inserater imod ham brugte fornærmelige Udtryk som aldeles usandfærdige ugrundede og hadefulde, samt erlægger en Mulct af 100 Rbd. Sedler til Stiftelsen af 18 Septbr. for gamle værdige og trængende Haandværksmestere og disses Enker i Odense. Ligeledes erstatter jeg Hr. Muus samtlige Omkostninger, som han allerede har havt eller maatte faae i Tilfælde af Appel af Sagen fra Redacteur Baggers Side. Fremdeles finder jeg at skylde baade Publicum og mig selv at navngive ovennævnte Jnseraters Forfatter, som, efter skriftlig Opgivende fra Redacteuren, er Prokurator Andreas Rasmussen Tommerup. Denne Erklæring besørger jeg paa min Bekostning ordret indrykket i samtlige Stiftstidender, saavelsom i Ove Thomsens og den Berlingske Avis, forventende tillige at samtlige øvrige danske Aviser, til Hr. Muus's Retfærdiggjørelse, fuldstændig optager denne Annonce. Odense den 27de Marts 1845. M. C. Hempel.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-04-10
Tjeneste ledig. En confirmeret Dreng af god Familie kan strax eller til 1ste Mai d. A. faae Ansættelse paa Maribo Amtstue.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-04-10
2 skikkelige Karle og 2 Piger kunne faae Condition til 1ste Mai d. A. naar de snarest muligt melde dem hos Snedkermester Ohlenbosteli Nykjøbing paa Falster. De tvende Karle og den ene Pige kunne faae Condition paa Landet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-04-10
En Karl eller voxen Dreng, som vil bestille hvad som forefalder, kan faae Condition hos Bager, Rasch i Nykjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-04-10
Hvor et meget godt Eenspænder=Seletøi kan erholdes tilkjøbs for billig Priis, anviser Adressecontoiret.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-04-10
Auctioner. Den til Fredagen den 11te ds. berammede Auction over Gaarden No. 4 i Brarup By under Vennerslund Gods, til Bortfæstning, tilbagekaldes herved. Vennerslund den 8de April 1845. Strange.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-04-10
Onsdagen den 16de April førstkommende Formiddag Kl. 10 slet, bliver paa Gaarden Vilhelmsdahl ved Guldborg Færgested, i Anledning af den hidtilværende Besidders Fratrædelse ved offentlig Auction bortsolgt endeel godt Ind- og Udboe, saasom Mahognitræes og andre Meubler, navnlig Chatoller, Comoder, Dragkister, Speile, Borde, Stole, Divaner, Sengesteder, Sengeklæder, Linned, Kobbertøi, hvoriblandt en stor Bryggekjedel, Kjøkkentøi, Kar, Ballier, Spande og Bøtter, Avlsredskaber af alle Slags, Vogne, hvoriblandt en god Kalechevogn og en grønmalet Fjellevogn med 2 Sæder, Seletøier, en god Tærskemaskine, 7 gode Heste, endeel Malkekøer, Qvier og Kalve, Faar og Sviin, samt endeligen endeel Korn, Kartofler og et Par i røget Flæsk m. m., imod Credit til dette Aars Mortensdag; hvilket herved bekjendtgjøres med Tilføiende, at Creature, Vogne og Avlsredskaber sælges i Middagsstunden. Nykjøbing den 27de Marts 1845. Pontoppidan.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-04-10
Ifølge Bestemmelse paa Skiftet efter afgangne Selveiergaardmand Christen Pedersen Stage og Hustrue i Bakkebølle bliver Stervboets Gaard sammesteds stillet til Bortsalg, ved een eneste Auction, som holdes i selve Gaarden Løverdagen den 26de dennes om Formiddagen Kl. 10. Til denne Gaard, der er beliggende en Miil østen for Vordingborg, i en smuk og frugtbar Egn, og som staaer for Hartkorn efter den gl. Matricul 3 Tdr. 3 Skpr. 1 Fdkr. 1 7/5 Alb. og Skovskyld 3 Skpr. 2 Fdkr. 3/4 Alb., men efter den nye Matrikul 7 Tdr. 4 Skpr. 1 Fdkr. 1 3/4 Alb., hører et Areal af omtrent 80 Tønder Pløieland, deels leermuldede og deels sandmuldede Jorder af god Beskaffenhed og desforuden en til fri Raadighed overdraget Skovlod paa 6 1/2 ad Land. God og titstrækkelig Tørveskiær haves. Gaarden kan tiltrædes strax naar Budet er approberet, og 1/3 af Kjøbesummen kan forblive indestaaende i Eiendommen. Det bemærkes, at Gaarden vil blive opraabt alternativt med eller uden den ommeldte Skovlod. Vordingborg den 4de April 1845. Oxenbøll.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-04-10
Tirsdagen den 15de dennes om Formiddagen Kl. 10, lader Kjøbmand Wied ved offentlig Auction, som afholdes i hans iboende Gaard i Stubbekjøbing, mod Credit til Michelsdag d. A., bortsælge endeel forskjellige Manufacturvarer, Sædekorn, saasom hvide, gule og graae Erter, Byg, Havre, Vikker, circa 1000 Pd. Kløverfrøe, endvidere Rug, røget Flesk, Sild, Kartofler, fede Sviin m. m. Stubbekjøbing Byefoged-Contoir, den 7de April 1845. Buntzen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-04-10
J Udgiverens Sygdomsforfald redigeret af Chr. Jørgensen,
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-04-10
Adressecontoirets Commissionairer ere: Dhrr. Boghandler Thierry i Nakskov, Boghandler Giegengack i Maribo, Kjøbmand Wulff i Stubbekjøbing, Postmester Tidemand i Rødby, Apotheker Grundtvig i Saxkjøbing, Postmester v. Staffeldt i Nysted og Færgeforpagter Arnkiel i Gaabense.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-04-12
Lollands Falsters StiftsTidende. Redigeret og udgivet af Chr. Jørgensen, (const.). Trykt i W. F. Laubs Enkes Officin i Nykjøbing. Løverdagen den 12 April. No 45. Wilhelm Frederik, Laub, født den 6te August 1805, død den 10de April 1845.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-04-12
J Torsdags Middag, da Trykningen af det den Dag udgaaende Nr. af Stiftstidenden allerede var fuldendt, hensov dette Blads hidtilværende Redacteur, W. F. Laub. Saaledes endte de langvarige Lidelser, som lidt efter lidt fortærede hans Kraft og i et heelt Aar næsten uafbrudt holdt ham fængslet inden fire Vægge, den trætte Sjæl fandt den Fred, hvorefter den med Længsel havde sukket, hvortil den ved et Liv helliget Sandhed og Ret var moden og beredt. Ja, Sandhed og Ret var Maalet for al hans Stræben; al hans Færd har Præget af den inderligste Velvillie og Menneskekjærlighed. Dette Vidnesbyrd tager han med sig i sin Grav af Enhver, som har staaet i noget nærmere Forhold til ham, og selv de, der kun kjendte ham af hans offentlige Virken, ville ikke nægte ham det. Blev end denne Virken hæmmet ved hans legemlige Svaghed, optraadte han end ikke altid med den Kraft, som kunde ønskes i et Organ for den offentlige Stemme, saa vil dog Jngen miskjende, at han har virket Meget maaskee mere end nogen Anden til i dette Stift at fremme den Sands for Almeenvellet, for Folkefrihed og Oplysning, som overalt i vort Fædreland betegner den Tid, i hvilken hans Redacteurvirksomhed indfaldt. Syntes end stundom en vis Æng stelighed at bringe ham til at tie, hvor Andre talte, til at tale sagte, hvor Andre talte høit, saa var det dog aldrig Frygt for egen Person eller egne jordiske Goder, men Frygt for ikke at indrømme Modstandere den Ret, der tilkom dem, Frygt for i Stridens Hede at glemme, at enhver Ting kan betragtes fra to Sider, hvortil endnu kom en beskeden Mistillid til egne Kræfter og egne Anskuelsers Rigtighed. Og hvo kan tælle de Misbrug, som forebygges ved et ubestikkeligt offentligt Blad, der staaer aabent for enhver retfærdig Klage af de Laveste som af de Høieste? Sand Humanitet, Aandsdannelsens skjønneste Frugt, betegnede Alt hvad han talte og skrev. Hans varme Følelse for det Skjønne og Gode i Naturen som i Livet aabnede tidlig hans Sjæl for Posten og Konsten, og han var selv i sine kraftigere Dage en ikke uheldig Digter. End ikke 40 Aar gammel, segnede han i Døden, begrædt af sin kjærlige opoffrende Hustru, sine 3 smaa Sønner, sine ærværdige, alderstegne Forældre, og af talrige Slægtninge og Venner. Med gudhengivent Sind og urokkelig Tro saae han Livets Baand langsomt opløse sig, og ventede paa Dødens Komme som paa en Befrielse fra jordiske Lidelser, en Overgang til det Høiere og Bedre. Han vidste, at de Efterladte ikke ere forladte, at der er en Beskytter for de Umyndige, en Fader for de Faderløse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-04-12
Jndenlandske Efterretninger. J Onsdags havde Hs. Majestæt paa en Spadseretour paa Langelinie det Uheld at falde og støde sit ene Knæ. Efterat man i den Anledning har sat Hs. Maj. endeel Jgler, befinder han sig efter Omstændighederne meget vel. (Flyst.)De kjøbenhavnske Borgerrepræsentanter have eenstemmig vedtaget en Adresse til Kongen, hvori Allerhøistsamme opfordres til ved kraftige Forholdsregler at opretholde Stathens Ened, hævde Nationaliteten og standse de separatistiske Bestræbelser, der gaae ud paa Fædrelandets Søndersplittelse. Adressen, der læses i de med Dagsposten hidkomne kjøbenhavnske Blade, er, da Hs. Maj. paa derom skeet Forespørgsel ikke ønskede at modtage Borgerrepræsentationens samtlige Medlemmer, og sammes i Byens Privilegier anordnede Deputation - bestaaende af 2 af Repræsentanterne og 2 Magistratsmedlemmer ikke kunde bringes istand, da Magistraten vægrede sig ved at tiltræde Adressen, som den var besluttet og udfærdiget i Torsdags Middag Kl. 12 1/2 af Repræsentationens Formand, Etatsr. Hvidt, bleven afleveret i Hs. Maj. Forgemak, hvor den modtoges af Cabinetssecretairen. Da det var rygtedes i Torsdags Morges, at Borgere og Studenter havde i Sindeat bringe Etatsr. Hvidten Hylding, naar han havde udrettet dette Ærinde, var Amalienborg bleven rigelig forsynet med Vagt og Politibetjente, som afspærrede Pladsen. En stor Deel velklædte Folk forsamlede sig da deels i Bredgade, deels i Amaliegade, og da Etatsr. Hvidt passerede førstnævnte Gade, hilsedes han med blottede Hoveder og et nidobbelt Hurra, hvorpaa Mængden efter Politiets Anmodning langsomt trak sig bort. En Deel af de Forsamlede begav sig, da de erfarede, at Statsraad Hvidt var gaaet fra Amalienborg til Banken, ned paa Børsen, sendte derfra en Deputation ind til ham, hvorpaa han strax begav sig til Børssalen og modtog der atter samme Hyldest, for hvilken han takkede, idet han yttrede, at han vel erkjendte, den ikke gjaldt ham som Person, men den Corporation, han havde den Ære at repræsentere. (Fædrel.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-04-12
Fra Demold skrives i Kölln. Zeit. under 23de f. M.: "Jgaar er her til Comiteen for Hermanns-Monumentet lykkeligt indtruffet flere Kobberplader, der vare indesluttede i en stor af Kobber bestaaende Brevform. Af den deraf medfølgende Skrivelse fremgaaer, at Kobberpladerne ere hidsendte fra Eckernførde og bestaae af danske Kobbermønter. For nogen Tid siden ankom fra Rendsborg omtrent 40 Pd. saadanne danske Kobbermønter og for nogle Dage siden ligeledes 12 Pd. sammestedsfra, alt portofrit. Med disse 12 Pd. fulgte ogsaa 2 Ldor i Guld. Det var iøvrigt at ønske, at Jnteressen for Hermans=Monumentet ved disse Sendinger igjen maatte faae et nyt Opsving, thi der mangler endnu omtrent 12,000 Thlr. til dets Fuldendelse, og Midlerne ere i den Grad udtømte, at Hr. Bendel (Støberen,) er i Begreb med at tage med sin Familie herfra til München, for til en meere passende Tid at vende tilbage til Værkets Fuldførelse."
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-04-12
Ved en i Løverdags af Hof= og Stadsretten afsagt Dom er den forhenværende Redacteur af Corsaren, Kobbertrykker D. Kragh, bleven idømt 300 Rbd. Mulct og 2 Aars Censur. Sagen var anlagt i Anledning af en i N. 151 af nysnævnte Blad for 11te August 1843 indrykket Artikel med Overskrift Brudstykke af en bibelsk Tragoedie." At der med Sagens Procedure og Paakiendelse er hengaaet en Tid af henimod to Aar, maa nærmest tilskrives forskjellige Forsøg fra Hr. Kraghs Side paa at unddrage sig det af ham som Redacteur overtagne Ansvar og paavælte Hr. Goldschmidt samme, hvilke Forsøg vel have været forgiæves, men have fremkaldt flere vidtløftige Forhører. (Fdl.) Fyens Stiftamtmand, Hr. Kammerherre Bardensleth, C. af Dbr., er i Tirsdags afreist fra Odense til Kjøbenhavn, hvorfra han i Begyndelsen, af næste Maaned agter at indskibe sig til Jsland, for at overtage sin Post som kgl. Commissarius ved det islandske Althing (Stænderforsamlingen),der for første Gang skal sammentræde iaar. Kammerherre Bardensleth har tidligere været ansat som Stiftamtmand paa Jsland, hvor han, ligesom her, ved sin Dygtighed, Retsindighed og Humanitet, vandt almindelig Agtelse og Hengivenhed. Der kunde derfor neppe have været truffet et heldigere Valg til at være den Første, som overtager den vigtige Post, som Hs. Maj. nu har betroet ham. J hans Fraværelse i Sommer er Hr. Kammerjunker, Herredsfoged Lüttichau, Rd. af Dbr., constitueret til at forestaae Stiftamtmandsposten. (O. Th. Av.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-04-12
Jfølge indløben Skrivelse fra Færøerne havde man der ikke i Mands Minde havt saa mild en Vinter som den sidste. Den til Stad= og Districtslægeposten i Aalborg beskikkede Landchirurg, D. Wittusen var den 7de Marts afgaaet fra Øerne i Forventning om at gaae Foraaret imøde, men traf bestandig, jo sydligere han kom, større Kulde og Jis, saa at Skibet maatte løbe ind i en Udhavn i det sydvestlige Norge. (Aalb Av.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-04-12
Den saakadte Kongelund paa Amager er kjøbt af Hs. M. Kongen for 20,000 Rbd. (Fdrl.) Foldstedgaard, henhørende under Langholts Gods i Kjær Herred, er af Hr. Proprietair Ahlmann solgt til Eieren af Frederikshvile Kro, Hr. J. P. Kjær for 3000 Rbd. (Aalb. Av.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-04-12
Vi omtalte for en Tid siden at en Toldbetjent i Aalborg, Hr. Fischer, efter en lang Aarrækkes Tjeneste var afgaaet med den ubetydelige Pension, af 36 Rbd. Det glæder os nu at kunne berette, at Pensionen siden ved Generaltoldkammerresolution, er bleven forhøiet til 80 Rbd. aarlig fra 1ste Januar dette Aar. (Aalb Av.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-04-12
Befordring. Constitueret Overbetjent i Holstebro AL. Bruun er allernaadigst beskikket til Told- og Consumtionskasserer i Rødby mod at han stiller befalet Sikkerhed for Oppebørslerne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-04-12
Reisende fra den 2den til den 9de April. Fra Gaabense til Vordingborg. Med Pakkeposten: Hr. Desler; Jomfru Christensen, Krigsraad Hahn, Bager Michaelsen; Dr. Abrahamson, Benzon, Florander og Boesen. Med Personposten, Jfr. Lyngby; Hr. Clausen; Proprietair Jørgensen; Hr. Gallschiøtt; Baron Bertouch=Lehn; Møller Jørgensen; Dhrr. Wandstrøm og Frisenette, Kjøbmand Sidenius; Gjæstgiver Thomsen, Møller Wrede; Fuldmægtig Jørgensen; Agent Benzon; Frøken Münster. Udenfor Posterne, Kjøbmændene Hartvig, Mühlenstedt og Erasmi Fra Vordingborg til Gaabense. Med Pakkeposten: Proprietair Jørgensen; Fuldmægtig Jørgensen; Student Lütken; Proprietair Carstensen; Styrmand Præst; Capitain Haderup. Med Personposten: Hr. Bierfreund; Typograph Jørgensen, Proprietair Tesdorpf; Dhrr. Schmeckau, Ahlmann og Holm; Pastor Nissen. Udenfor Posterne: Proprietair Grandjean.