JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1787-09-10
Det er en lovformelig beviist Sag, at kæmmet Uld, som har været tæt sammentraadt paa hin hinanden i et lukket og lidet luftigt Kammer, er af sig selv kommet i Brand. Ulden, som var kommet med Rocolie eller Smør, er efterhaanden bragt i Kammeret, og af Mangel paa Rum, lagt høit oven paa hinanden, og traadt sammen for at bringe desto meere derind. En anden Strømpefabrikant havde ladet kommet Uld træde stærk sammen i et Fad for at forsende samme, og Ulden var brændt inden fra udgad, og bleven til Kul, da der dog hverken var brugt Jld eller Lys ved Jndpakningen. Saa have og troeværdige Uldhandlere forsteret, at indkjøbt Uld, som de havde pakket tæt paa hinanden, havde antændt sig selv, men man var dog Tids nok endnu bleven det vaer.
Viborger Samler, 1787-09-10
J Brest kom Jld løs i et Magazin, hvor der var en Slags Segldug, hvor paa den ene Side var anstrøgen med Oker og Olie, og efter al Formodning har det antænt sig selv. Saaledes er der ogsaa ofte kommet Jld løs paa en Reberbane ved Petersborg, og i nogle Træe=Huuse, sammesteds, uden at kunde opdage noget Spoer af Menneskelig Ondskab derved. Endelig fandt man tilsidst, at i den Fabrik, hvor Skibs Tougene gjøres, var en Mængde Hamp af Uforsigtighed, og verslaaet med Olie, og derføre agtet for fordærvet og utjenlig, denne var derfore indkjøbt for god Kiøb, og der oplagt bleven Aarsag til Jldebranden. De Fattige Jndvaanere i Træehuusene havde ogsaa for en ringe Priis kjøbt af sammeme Hamp, for at digte eller kalsatte deres Bielkehuuse, og just derved foranlediget Ulykken, ligesom man og befandt Tougruller paa denne Reberbane heede, som man, til at forebygge Fare, maatte kaste ud af hinanden. Hos en Klude Handlere, er Jld opkommen, just i en Krog af hans Kludesamling, hvor der laae en stor Hob Klude, uden at man, ved Undersøgelsen, kunde opdage den mindste Skjødesløshed; Man maa efter al Rimelighed formode, at det her tændt sig selv an. Bulme Urt og Hypericon kogt med Olie have efter at Olien var afsiet, antændt sig paa Sie klædet. Dette kan tjene Apothekere til Advarsel, at de bruge Forsigtighed derved, og ikke fortsætte Kogningen til alt det Vandige er ganske forrøget. Hamp gjennemtrukken med en Blanding af Hampeolie og Tælg, og varmet en Time i Bagerovn, antændte sig derefter, da det alt havde lagt 3 Timer paa Jorden. Gamle med Olie besmurte Klæder, kan, ved en maadelig, Varme bringes til at antænde sig selv, naar de ligge pakket fast paa hinanden. Koehaar besmurte med Fedt, og stoppede i en Pose, ere ogsaa i Stand til at tænde, sig selv an, naar de blive maadelig varmede. Røstede Hvede eller Rugmeel bunden i Lærret, ligesaa behandlede Byggryn, Ertegryn, Bønnegryn og Bønnemeel, tændte sig ogsaa an. End- og stærk brændt Kaffepulver, kan lide denne Forandring under de anførte Omstændigheder. ZineFine Saug=Spaaner røstede, og varmbundne i et Klæde, tabte vel deres Varme snart; men efter en Times Forløb, saae man paa nye Røg og Antændelse. Ved de sidst beskrevne Tilfælde er Restningen den fornemste Betingelse, hvorpaa Selvtændelsen, beroer. Man erindre sig Malttørringen, sammenligne de her og der forekommende Omstændigheder med hinanden; gribe i sin Barm og prøve sig. Hvor ofte er vel det tørrede Malt tagen endnu varm af Køllen, fyldt i Sække, og oven i Kjøbet sadt hen ved den varme Kølle. Det kan vel ofte skee, uden at der er kommet en Ulykke deraf. Men det gjør ikke Omgangs Maaden dermed, mindre undskyldelig. Hvor let kan ikke lidt Malt blive liggende i en Krog i Køllen, foraarsage en lille Antændelse, og give Anledning til en større? Alle disse ere advarende Tilfælde, og anførte til Eftertanke og Forsigtighed. Nyeheder. Sognepræsten for Aale og Tørring Meenigheder Hr. Carl Wium er beskikket til Provst i Wrads Herredt i Aarhuus Stift udi afg. Hr. Aagaard Sted.
Viborger Samler, 1787-09-10
Copulerede. Paa Giessingaard den 24 Aug. General Adjutant og Ma for von Bülow ved det Aalborgske Regement og Frøken ven Folsach. J Randers den 29 ejusd. Skip. Solbech, og Jomfrue Hasle.
Viborger Samler, 1787-09-10
Dødsfald. Den 18 Aug, i Randers Kiønrog Fabriqver Anders Jenson Mammen 45 Aar gl. den 28 ejusd. afg. Brændeviinsbrænder Søren Lassens Enke 69 Aar gl. Lands Landstinget. den 15 Augustii. Paadømte Sager. No. 3. Prok. David Schiødts i Aalborg kontra Hr. Kammerraad Duus.
Viborger Samler, 1787-09-10
Den indstevnte Dom afsagt udi Gjæste Retten paa Halsladegaard den 17 Octobr. 1786 bør ved Magt at stande, dog saaledes at Processens Omkostninger for begge Retter bør af Prok. Schiøts erlægges og betales til Hr. Kammeraad Duus med 16 Rdlr. inden 4re Uger efter denne Doms lovlige Forkyndelse under Tvang og Adfærd efter Loven. End videre bor Prok. Schiødt for undig Trette betale til den Kongel. Justitskasse 6 Rdlr. 4 Mk. og til Landsting Domhuuset strax 2 Rdlr. 4 Mk. No. 4. Cancellieraad Maltha Friis paa Dolleruplund kontra Christian Kragelund i Sundstrup. Det omstevnte Forbud af 3die Octob. 1783, bør indtil Sagens endelig Uddrag ved Magt at stande. Bye og Herredsfoged Hjort bør paa sin egen Bekostning forfriske Sagen, og derudi efter Parternes Fremleggende Beviisligheder endelig kjende og dømme. Ligeledes bør han til Citanten at betale udi Process. Omkostn. 16 Rdlr. som alt opfyldes og udreedes inden 4re Uger efter denne Doms lovlige Forkyndelse under Lovens Tvang. Fremdeles bør han for sit utilbørlige Forhold under denne Sag, bøde til Justitskassen, 2 Rdlr. og til Landstingsdomhuuset strax 2 Rdlr. 20s efter Plakaten.
Viborger Samler, 1787-09-10
Landstinget den 12 Septemb.
Viborger Samler, 1787-09-10
Jndstevnte=Sager.
Viborger Samler, 1787-09-10
No. 1. Fæstebonden Søren Olufsen af Østergaard, indstevner en Dom afsagt inden Horns Venneberg Herreders Ret, den 29 Januarii indeværende Aar af sammesteds Dommer Bye og Herredsfoged Brychmann, udi en Sag imellem Appellanten og hans Husbonde Hr. Ritmester Bolvig til Bøgsted, betræffende: at da Appellanten havde seet sig nødsaget at frastige sig sit ifæstehavende Sted, skal bemeldte Hr. Ritmesteren angrebet ham med Proces og under forskjellige beskyldninger, formeret adskillige Prætentioner.
Viborger Samler, 1787-09-10
Bekjendgjørelse. Søndagen d. 2de September afgik herved Døden Madame Helene Cicilie Enke af afg. Mag. Albert Buch forhen Sognepræst for Wammen og annecterede Sogner i Nørrelyng Herred Viborg Stift. Strax efter Dødsfaldet har den Geistlige Skifte=Ret antaget sig Stervboet til Forsegling efter Fa ven; men om den sal. Afdøde Madame Buchs Børn og Arvinger har man ingen anden Efterretning, end at en Søn af hende Hr. Gerhard Diderich Buch skal være i Live og betjene Cantoratet ved Vor Frue Skole i Kjøbenhavn, og en Datter Marie Anna Buch forhen gift med Apotheker Hofmann i Holstebroe, hvilke begge ved Døden skal være afgangne og have efterladt sig Børn, men hvor mange og hvor de sig opholde vides ikke. Da nu 30te Dagen paa hvilken Boet aabnes, indfalder Tirsdagen den 2den October førstkommende, saa vilde alle den sal. Afdødes Arvinger efter denne Jndkaldelse behage paa bemt. Dag at møde, eller beskikke en god Mand at antage sig deres Partes under Skiftebehandlingen. Saa averteres og dette Dødsfald til Efterretning for Stervboens Credi= og Debitorer, at enhver kan iagttage sin Ret. Viborg d. 9 Sept. 1787. F. Astrup.
Viborger Samler, 1787-09-10
Herved bekjendtgjøres, at Mandagen den 17 Sept. førstkommende Eftermiddag Kl. 2 slet og følgende Dage, lader Kjøbmand Søren Terkelsen her i Randers ved offentlig Auction bortsælge hans tilhørende anseelige Jndboe, bestaaende, af nye og gode Sengeklæder, Linnet, Jernfang, Kobber, Messing, Tin, alle Slags Trævare, Chatoller, Dragkiste, Borde, Stole, Skriine, Skabe, Vogne, Plouge=Redskaber, et var gode sorte Hopper, 7 Aar, Kjør, m. m. som paa Auctions Stædet erfares, og Conditionerne de Lysthavende bekjendt giordt, Randers den 2 Sept. 1787.
Viborger Samler, 1787-09-10
Tirsdagen den 25 September om Formiddagen 9 Slæbliver paa Trinderup ved Hobroe holdt offentlig Auction paa Kjør, Beste, Faar, en Chrise, Rust og Postvogne, Kjørre- og Ridetøier, med andre Besætnings Vare, Folke=Senge, Mejerie Redskaber samt nogle Tusende Muursteen, der saaledes bekjendtgjøres til Liebhabernes behagelig Efterretning. Da jeg undertegnede ikke blev gjort fornøielig Bud paa mit iboende Selveier Sted med tilhørende 2de Gadehuuse, sidst 6te Septemb. ) beliggende i Lysgaard Bye og Sogn Silcheborg Amt, der staaer for Hartkorn 3 Skp. 1 Alb. saa bliver samme atter stillet til anden Auction 19de og til 3die og sidste Auction den 26de Sept. førstkommende, og om fornøielig Bud skeer endelig bortsolgt, alt efter de Conditioner, som paa Auctions Stedet skal blive bekjendtgjort.
Viborger Samler, 1787-09-10
Stedet der bestaaer af smukke Bygninger, og vel indrettet til en honet Familie, med tilliggende Urte og Frugthauge kan forinden Auctionerne forevises de Lysthavende af Kield Bach.
Viborger Samler, 1787-09-17
Almindelige Anmærkninger over Spil. pil er et af Overdaadighedens ældste Børn. Det er saa gammelt, som Lyst til Fornøielser, og saa almindelig, at man endog iblandt de taaeste Nationer, iblandt de Amerikanske Vilde, iblandt Negerne i Afrika finder Lykkespil. Fra lang Tid her, søgte Menneskene at forlyste sig ved mange Arter af Spil, og et Folks Caracteristik var mestendeels kjendelig i de Spil, som de elskede. Nationernes tionernes Historie ere fulde af merkværdige Træk deraf. Saaledes spillede Grækerne i Leiren for Troya, for at fordrive sig Tiden i den lanvarige Belering, adskillige Lykkespil, som derfra vandrede tilbage med dem til deres Hjem. De meest berygtede Spillede i hele Grækenland, vare Jndvaanere i Corinth. Dette beviser følgende Anekdote. Chilo en Lacedemonier, blev sendt fra Sparta, hvor al Spil var saa strængelig forbuden, til Corinth, for at slutte en Alliance=Tractat imellem begge Republiker. Han kom til Corinth og fandt, at Raadsherrer og Krigere, Mænd og Koner, Unge og Gamle spillede, og hans StaatsAudienz blev opholdt og opsadt en Dag efter den anden, formedelst Spille=Partier. Dette opbragte den strænge Spartaner. Han vendte tillende tilbage, og gav Corintherne, som ikke kunde begribe Aarsagen til hans onde Lune, til Svar: Jeg maatte træde Spartas Ære under Fødder, naar jeg kunde tillade, at den allerede sig med en Trup af Spillere. "
Viborger Samler, 1787-09-17
Saasnart en Staat var bleven riig og mægtig, og dens politiske Rolighed avlede Lediggang, Øselhed, og sin Rigdoms Fortærelse, blev og strax Lyst til Spil, ja endog høje Spil herskende derudi. Allerede det gamle Rom maatte give Love, at man ikke maatte spille høiere, end om en vis maadelig Sum. Men forgjeves: Romerne spillede sort, og vare saa rasende, at Spillepungen ikke, som Ju Juvenal forekaster dem, var tilstrækkelig til et Spillepartie, men de lode sig bringe Pengeskrine med til Spillebordet.
Viborger Samler, 1787-09-17
ved den adjungerede og sucederende Præstes paa Holmsland Herman Christian Gerits's Dødsfald d. 19 August 1787. Skaal. kal Du, Høisterede, ved Livets Middag døe, Skal Dyd og Venskab Dig nu savne og begræde, Da vil - da bør - jeg og mit matte Øie væde, Og ømme Taarer paa din Askes Urne strøe. Jeg ofter, Sallige! dit Støv et Klagedigt; Vort gamle Venskab mig paalegger denne Pligt. En Pligt blant Pligterne, desværre nu den sidste Gid jeg til saadan Pligt Anledning aldrig vidste Du var - af Du var korten Lærer og en Ven: En Ævighedens Tolk - et Sandheds Bud for mange. Du tændte Kundskabs Lys i Mørkheds Jrregange. Og viiste Veien, som til Dyden fører hen. Utrættelig Du drev Religionens Verk, J Legems Kræfter svag Aandens Kræfter stærk Jeg seer et Tusende Tilhørere og flere Bejamrende, at Du maa ikke høres mere. Jeg ogsaa - og jeg kan ei Himlen takke nok Af dine Sandheds Ord har Siele=Føde høstet. Din Honning=Tale tidt har mig og mange trøstet; Jeg faae Du vogtede med Flid din Kirkeflok. Du ei, som Lærer blot - men og som Ven var huld; Din Din Omgang var af Fred og Redelighed fuld. Hvad Under da, at Sorg og Længsels ømme Smerter, Jndtage Alles Dig forlængst hengivne Hjerte Mon da hin Digter har saa ret som sindrig tænkt: At bedste Frugter just i tynde Skaller ere, Og Dydens Aftryk skal i svage Forme være, Ja, - som Exempel - Du i Jordens Skjød er sænkt. J Middelalder Du nedlagdes i din Grav, Og paa det tolvte Aar Du førde Hyrdestav, Du følte Korset tit i Leerets svage Hytte, Du leed - Du streed - Du vandt den sidste Sejers Bytte. Du seirede - Men al! Jeg seer en Hæders Mand. En sorgfuld Svoget - og en hiertesaaret Søster; Hvo boder deres Tab; - hvo bliver deres Trøster, Gid Himlen trøste dem, som ene trøste kan Far da vel, salige! som søgte Dydens Havn Farvel. - Vi tage dig i Tiden der i Favn. Vi samles atter - Kuns den Tanke kan forsøde Den bittre Tidende: at Du saa tidlig døde. 2) Boalt i Parodien over Tullins Død (Tull. samt Sk. 1 Bind.) Nyeheder.
Viborger Samler, 1787-09-17
Velærværdige Hr. Blichfeldt i Flade, er kaldet til Sognepræst for Hobroe og Schjellerup Menigheder og Velærværdige Hr. Vanding i Sæbye igjen kaldet til Sognpræst for Flade Meenighed.
Viborger Samler, 1787-09-17
Landstinget den 12 Septemb.
Viborger Samler, 1787-09-17
Jndstevnte=Sager. N. 2. Borgeren Christen Bertelsen af Warde, indstevner til Svækkelse og Underkjendelse en Dom afsagt ved Warde Byetings Ret den 4de Junii sidst af Byefogden Hr. Justitsraad Bloch udi en Sag, hvilken Prokurator Bach, som Actor ifølge det Kongelig Danske Cancellies Befaling og høje Øvrigheds derpaa grundede befaling har anlagt mod Appellanten fordi han efter andres Foregivende selv har afgjort en Sag betræffende et hos Bonden Laurits Thomsen i Slig forefundne Brændeviins Tøj som han siden skal have leveret tilbage, og siden erhvervet Dom over ham for resterende Bøder. No. 3. Sr. Søren Holm i Woel indstevner til Underkjendelse og fuldkommen Satisfactions Erlangelse en Dom som af Herredsfoged Hjorth den 11 Junii sidst paa Lysgaard Hits Herreders Ting er dømt og afsagt, udi en Sag imellem Hr. Raadmand og Byefoged Vissing paa den ene og Appellanten paa den anden Side, angaaende deres Mellemtale paa Kjersholm den 28 og 29 Junii 1785 m. v. Kirke=Rann.
Viborger Samler, 1787-09-17
3di Thiele Kirke er Natten imellem den 8 og 9 September d. 1 A. eller kort for denne Tid, skeed et voldsom Jndbrud og stor Tyverie, da der af Alterskabet er bortstiaalen 266 Rdlr. 2s i klingende Sølv Myndt, meest 24 Skillinger og 10 Skillinger, alle indsaabte i Papiirs Touter, 10 Rdlr. i hver, og 20 Rdlr. i Banko=Sædler. Et Vindue med Jernstænger for, var spoleret og sønderslaget, og Alterskabet (indretter efter Fundats, at gjemme Pengene i til det Leverzauske Begravelses Vedligeholdelse) som er forsynet med dobbelte Dørre, 3 forskellige Laase for hver, ligeledes voldelig opbrækket af Tyven og formodentlig Medhavende, hvortil skjønnes allene, at være brugten tyk Jernstang, sløv, en Tome bred uden andet skarp Redskab. Hvo herom kan give Oplysning til Gierningsmandens Opdagelse, loves 1/3 af Pengene, som kan faaes igjen, altsaa jo før jo bedre, men skulle Pengene ejerlanges og dog rigtig angives, da 20 Rdlr. i Doceur. Gierningsmanden Efter Ordre. Thiele den 15 Sept. 1787. H. Bering. Fuldmægtig.
Viborger Samler, 1787-09-24
Den 21 September i Toftemarket, er fra mig underskrevne bortkommen en Sort Hest imellem 8 a 10 Aar, og var klippet paa den venstre Bov L. B. Hvem som giver nogen Oplysning om samme Hest ville behagelig anmelde det for Hr. Postmester Holm i Aarhuus, eller Bogtrykker Mangor i Viborg, som skal sørge for Hestens Afhentelse og foruden en Doceur betale Omkostningerne. Niels Per Lassen. boende i Liisbierg Bye, ved Aarhuus.
Viborger Samler, 1787-09-24
Fra Frisenvolds Fiskerhuus advares alle Vedkommende, at B Transport=Flodet, som tilforn er bleven misbrugt ved uberettigede Personers Overførsel, ei herefter bliver brugt for andre end, dem dertil ere berettigede. Frisenvolds Fiskerhuus den 20 Sept. 1787. P. Simmesen. Forpagter
Viborger Samler, 1787-09-24
Trykfeil i næstforrige No. Pag. 30, L. 14. den en Maade, at holde Ord paa Troe og Love Læs, denne Maade at holde Ord paa, Troe og Løve
Viborger Samler, 1787-10-01
Den nedgaaende Soel. ndnu glimrer den ligesaa herlig, som ved sin Opgang, da den i Morges stod paa hiint muntre Bjerg, og kastede sine gyldne Straaler paa den fjerne Mark, og speilede sig i den paa Græsset endnu spillende Dug. Endnu efter fuldbragt Dagsløb, efter saa rigeligen uddeelte Velgierninger - endnu saa fuld af Pragt og Glands. - O, gid dog Jorden, naar naar Aftenen kommer, følde sig ligesaa fri for Mørke og ureene Gierninger, og efter fuldbragt Løb saae sig ligesaa straalende af Retskaffenheds og Dydens Majestetiske Glands! Ja, denne herlige, denne velgjørende Soel er, iblant alle Skabningens Værker, det Prægtigste, det meest Fortryllende. Dens Lys og dens Jndflydelse strækker sig til de fjerneste Egne. Hvor mange Gange større er den ikke, end den uhyre Jord selv, som jeg beboer, - Og dog kommer det an paa mig - bedekker jeg det en Tomme brede Øje, saa er den for mit Øje staaende Glands strax forsvunden. Saaledes handle hverdag de Følelser - dog Øjet lukker de ikke - de skue hvert Øjeblik den majestetiske Soels Glands, men dette Jndtryk naaer ikke længer, end til deres Øies Overflade Selv nægte de Lyset Adgang til deres Siel, som ved denne Anskuelse opløstes, og veiledes til denne bestyrtende Seelbygnings vise Skaber. Men, endskjønt de tilsperre deres Øje, og er saa rasende, ikke at ville erkjende deres evige Fader; saa unddrager dog den mægtige Soel ikke sit velgiørende Lys, førend ved Dagenes Ende -men da omspendes disse Utaknemmelige af et evigt Mørke, hvor Øjet forgjeves skal søge et vederqvægende Gimt. Saa. Saa vil jeg da, saalenge jeg maa skue dette herlige Under, som kom fra Godhedens skabende Haand, lade det tjene mig, som den kraftigste Opmuntring til Glæde og Taksigelse for denne rige Kilde, hvorfra saamange - Velgierninger, der udbrede sig over den hele Natur- og en daglig Paamindelse skal det være mig om min Pligt, at rense og opløfte min Siel - indtil jeg omsider, naar denne Soel for mig ikke meere er til; skal varme og sole mig i den Eviges uforgjengelige Straaler.
Viborger Samler, 1787-10-01
Haag den 18 Sept. J Følge nærmere Efterretninger om de Preussiske Troppers Jndmarsch d. 13, bestaaer Armeen af 31 til 32000 Mand, hvoraf den første Colonne, ongefær 12000 Mand stærk, under Commando af Hertugen af Brunsvig selv, under hvem General Gandi kommanderer, gik over Waal til Nymmegen, og desilerte forbi Princessen af Oranien. Den anden Colonne, omtrent 15000 Mand stærk, hvorved meget Artillerie og Cavallerie er under Command af Greven af Lotium gaaet over Rhein ved Arnheim, har forenet sig med Arvestatholderens Armee ved Zeyst, og torde vel, da Utrecht, er falden uden Sværdslag, gaae over Munden og Naarden til Amsterdam. Den tredie og mindste Colonne, henved 5000 Mand stærk, er under General Knobelsdorf marscheret igjennem Grevskabet Zütphen, og vil i Provindserne Overyssel og Friesland igjen tilveiebringe Rolighed og Orden, menisær bringe den til Francker forsamlede oprøriske Deel af de Frisiske Stater til Raison, hvortil 2 Frisiske Regimenter skulle bruges, hvilke Arvestatholderen desaarsag har sendt til de retmæssige Stater af Friesland.
Viborger Samler, 1787-10-01
Om Hertugen af Brunsvig Colonne har man nyligen den Efterretning, at den uden Modstand her bemægtiget sig Stæderne Leerdam, Alphen, Weip, Vianen, Ysselstein, Schoonhoven, og Gouda, at den i Gorinchem fandt vel nogen Modstand, i det den nye Commandant Cappellen gav nogle Skud, men da Hertugen svarede med en Bombe, ere derpaa Portene bleven aabnede, at Colonnen herpaa har besat Dortrecht, hvorfra den ventes over Rotterdam og Delst hertil. Dette er de tilforladeligste Beretninger om Operationerne, hvori de bevæbnede Patrioter have spillet en sørgelig Rolle, i det 7000 Borgere, er just ved Preussernes Jndmarsch vare marscherte fra Rotterdam og Delft til Gorinchem, forat hielpe at forsvare den sidste, ere, da Preuserne nærmede sig, over Hals og Hoved igjen rykkede op fra Gorinchem, og marscherte tilbage til deres Steder. Patrioterne i Delft have understaaet sig, at slæde de der afsatte 9 Prindslige Raadsherrer som Arrestantere eller Gidsler paa Raadhuset, hvilke dog vel snart igjen skulle bekomme deres Frihed.
Viborger Samler, 1787-10-01
Amsterdam den 18de September Patrioternes Flugt til denne Stad fra alle Egne og Steder, hvor de Preussiske Tropper lade sig see, er ganske ubeskrivelig. De Exny Stater, de Exny Raadsherrer fra Utrecht, Rhingreven af Salm og mange andre som have forladt Utrecht, ere her ankomne, endog Woerden er saa godt som udtømt, og Stats=Commissarierne i Felde, som den ganske Provindses Forsvar var anbetroet, ere allerede flygtede derfra hertil. Selv Staterne af Holland have allerede i Forgaars vildet forflytte deres Forsamling, fra Haag herhid, men Ridderskabet og de prindsligfindede Stæder have ikke villet beslutte sig dertil, Wien den 15de September Keiseren har ikke ladet Porten die efter det afden forlangte peremptoriske Svar, men i tydelige Ord erklæret: at, da det egentlig er Porten, som har forkyndet Rusland Krig, saa kunde Keiseren, ikke andet end gjøre fælles Sag med Keiserinden og af alle Kræfter staae hende som sin Bundtsforvante bi. Efter et saadant Svar, vil man ingenlunde tvivle om, at jo Krigen paa eengang vil udbryde imellem de 3 Keiserdømmer, og vil efter al Sandsynlighed udbrede sig endnu meget videre.
Viborger Samler, 1787-10-01
Kejseren lader formeere 3 Armeer, een i Gallizien under Langlois, een i Ungern under Fabris, og den 3die i Sclavonien ved de Tyrkiske Grændser under d'Alton. Denne sidste bliver 84000 Mand stærk, og Feldttmarschall Landon, eller som andre meener Haddik, skal commandere en Chef. Desuden giver Keiseren Russerne endnu 30000 Mand i Sold. De 3 Armeer blive overhovedet 130000 Mand stærk, og faaer 800 Kanoner.
Viborger Samler, 1787-10-01
Landstinget den 12 Septemb.
Viborger Samler, 1787-10-01
Paadømte=Sager. No. 1. Forpagter Jürgensen paa Ørschougaard kontra Skipper Jens Christopher Kruuse i Horsens. Den af Cancellieraad og Byefoged Flensburg i Horsens den 4de December 1786 afsagte Gjæsterets Dom frafaldes og bør uefterrettelig at være, derimod henviser denne Sag til Paadømmelse af de Jurgensen forundte Commissarier; saa bør og Skipper Kruuse med Cautionist Sr. Schaaning og Underdommeren Hr. Cancellieraad Flensburg, een for alle og alle for een, betale Forpagter Jurgensen i denne Sags Omkostning her ved Retten 16 Rdlr. og til Justitskassen 6 Rdlr. 4 Mk. som efterkommes alt inden 4 Uger efter denne Doms lovlige Forkyndelse under Lovens Tvang, ligemaade betaler de og strax 2 Rdlr. 4 Mk. hertil Domhuuset efter Plakaten. No. 2 Christen Sørensen og Hustrue i Wange, kontra Margrethe Henrichs Datter ibd.
Viborger Samler, 1787-10-01
Den indstevnte og paaankede Falsmaals Kiendelse af sagt inden Børglum Jerslef Herreders Ret den 27 Januarii 1787, tilligemed den deri indeholdte nye Foreleggelse bor aldeles kraftesløs og uefterrettelig at være og ikke komme Apellanterne til Fornærmelse eller Penges Udgivt minste Maade, hvorimod de begge aldeles friefindes for personlig Møde ved bemelte Ret i denne Sag, og Underdommeren Byefoged Damsgaard tilpligtes tilligemed Jnstevnte Margrethe Henrichs Datter, en for begge at betale dem denne Jndstevnings Omkostninger med 16 Rdlr. inden 4re Uger efter denne Doms lovlige Forkyndelse under Tvang efter Loven, og ligeledes her til Landstings Domhuuset strax 2 Rdlr. efter Plakaten.
Viborger Samler, 1787-10-01
Bekjendtgjørelse. Paa 12te Ugers Dagen den 12te November næstkommende foretages Skiftesamling efter afgangne Gaardfæster Søren Jensen Sahl i Brandstrup Bye, Windum Sogn; Arvingern. Credi og Debitore, ville Sammesteds møde, for enhver sin Tarv at iagttage, og Debitorerne at betale hvad de maatte være skyldige. en sort breget Puder han Hund, er i Viborg Marker sidst sin rette Eier frakommen, for sammes Opdagelse loves en Doceur naar det meldes hos Kjøbmand Niels Gjorup i Viberg.