Berlingske Tidende, 1798-12-21
Paris, den 7de December. I Gaar blev Krigen erklæret mod Neapel. Følgende er det nærmere. Da 100des Raadet i Gaar var beskieftiget med at raadslaae om Præssefriheden og Contributionerne, sit Raadspræsidenten en Jndbydelse fra Directoriets Præsident at ikke ophæve Forsamlingen, førend et meget vigtigt Budskab var ankommet fra Directoriet. Budskabet indtraf strax derpaa Kl. 2.; og Raadet oprettede af sig en Geheim=Commission. Tilhørerne maatte begive sig bort, og Directoriets Bud, skab, som var af følgende væsentlige Jndhold blev derpaa oplæst : "Borger=Repræsentantere. Hoffet af Neapel har drevet sin utroe Opførsel til det høieste. De ville af GeneralJouberts og Championets Breve, saavelsom af en Afskrivt at et Brev fra den neapolitanske General Mack til GeneralChampionet, see, at de franske Tropper ere blevne angrebne den 24de November i den romerske Republik af neapolitansk Tropper uden foregaaende Declaration. Saaledes har den franske Republiks Moderation kun forøget deres Fienders Dristighed. De nærmere Omstændigheder, som man snart skal tilstille Dem skulle overtyde Dem om, at begge ere blevne drevne til det høieste. Regieringens første Omsorg maae nu gaae ud paa, at føle Anstalter til at drive dette Hofs Angre tilbage. Directoriet maae ogsaa erklære Dem, at Hoffet i Turin giør fælleds Sag med Kongen af Neapel og vore Fiender og paa saadan Maade kroner sin længere Opførsel mod den hanske Republik. Borger=Repræsentantere. Det fuldbyrdende Directorium skiuler ikke, at Faren er paatrængende: men den republikanske Energie er endnu langt større, og nuda al Forskjellighed i Meningerne forsvinde, alle Ønsker forene sig, og da Lovgiverne ville understøtte Regieringens Bestræbelser med alle deres Midler, vil man endnu engang til intetgiøre Republikens Fienders Hensigter og for bestandig giøre Frieheden sikker. Det fuldbyrdende Directorium foreslaaer dem, i Følge den 306 Artikel af Constitutionen, at erklære Kongen af Neapel og Kongen af Sardinien Krig. -Med dette Budskab fulgte blandt mange andre Brevskaben følgende: 1) En Skrivelse fra General Championet, Cheifor de franske Tropper i den romerske Republik. J samme spørger han General Mack om Aarsagen til de Angreb, som de neapolitanske Tropper have gjort, og anmoder ham om en Erklæring, hvorfor man den 23de November har fra neapolitansk Side paalagt de franske Tropper, at forlade de Poster, som de indtoge i den romerske Republik under Trudseenat ellers blive drevne fra samme med Magt. Adskillige franske Poster, som stode ved de romerske Grændser, have været nødte til, at adlyde denne uventede Opfordring. J øvrigt besværer den franske General sig over det høitidelige Tractaters Overtrædelse, og giør Fienden ansvarlig for det Blod, som vil komme til at flyde. 2) General MacksSvar, hvori han erklærer, at den neapolitanske Arme var rykket frem over Grændserne, for at tage den rommerske Stat i Besiddelse, der i sin nye Tilstand ingensteds var bleven erkiendt hverken af Keiseren eller Kongen af Neapel. J Følge de med den romerske Keiser i Campoformio sluttede Conventioner kunne de Franske ikke indtage den romerske Sta"Jeg forlanger, (føier General Mack til ) at de befaler de franske Commanderende, at forlade det romerske Gebeet. Neapolitanerne, som jeg commanderer, og som have Kongens deres Spidse, skulle ikke trække sig tilbage, førend de Franske have trukket sig tilbage til Cisalpinien. Skeer dette godvillig skulde ingen Fiendtligheder blive begaaet imod dem. Ethver Angreb mod Staten Toscana vil og i øvrigt ansees som en Krigserklæring. General Mack slutter med den Forsikring: at Hs. Sicilianske Majestæt skulde vide at sætte sine Fordringer igjennem. - Oplæsningen af disse Breve og ovenmeldte Budskab opvakte blandt Medlemmerne af 500de Raadet den lydeligste og heftigste Sensation. Det samme skedte i de Gamles Raad, hvor disse Actstykker offentlig bleve oplæste. Lausat, Bordas og Michiels holdte heftige Talen afmalede Neapels og Sardiniens Opførsel, og bebreidede det første i Besynderlighed den Understøttelse, som de saalænge harde givet de engelske Skibe. Medlemmerne af de Gamle Raad stode herpaa op, svingede med Hattene og igientogede Udraab; Republiken leve! og anordnede derpaa at Budskdet og de oplæste Papirer skulde trykkes. Præsidenten vil ophæve Forsamlingen; men da mange Medlemmer gjorden Anmærkning, at det var nødvendigt, at tage en Besining i Henseende til de Foranstaltninger, som 500des Raad maaske vilde beslutte i Henseende til Directoriets Budskab saa forblev man endnu tilsammen. - Strax derpaa indti- ogsaa et Budskab fra 500des Raadet. For at høre samt plæse formeerte de Gamles Raad sig til en gehelm Commission. Nogle Minutter derefter holdtes Forsamlingen offentlig og de Gamles Raad stadfæstede strax 500des Raadets Beslutning, hvorved Kongen af Neapel og Sardinien erklæres Krig, Man troer nu her, at Krigen snart vil brede sig videre ud end mod Neapel og Sardinien. Den her værende Gesandt fra et stort tydsk Hof havde nylig en meget eftertrykkelig Samtale med Director Rewbel, hvori denne yttrede: Deputationen i Rastadt søger at trække Fordeel af de Ulytstilfælder : som have truffet Frankerige, og at misbruge dem. Man holdte Frankerig for saa svækket, at det ikke meere kunde forsvare sig mod de nye Colitioner; men Republiken skal vide at forsvare sig mod det hele forenede Europa. - 5000 Mand franske Tropper vare i Begreb med, at rykke ind til Egnen af Pistole, i det Toscanske. Man regner nu vor samtlige Magt i Jtalien i det mindste for 150,000 Mand. - Efterretningen omFientlighedernes Begyndelse af Kongen i Neapel ankom herved 4 Courerer. Kongen af Sardiniens Gesandt er bleven arresteret i hans Boepæl, og hans Papirer blive undersøgte - Fra Bajonna skrives, at det Rygte var gandske ugrundet at de engelske Tropper havde indtaget Minorca. Den engelske Flaade lod sig vel see for denne Øe; men man var vel beredt til at imodtage den, og den er med uforrettet Sag afseilet igien, man troer mod Øen Elba. - Fra Cadix meldes, at den spanske Flaade er udløbet. Den skal bestaae af 22 Linieskibe og adskillige Fregatter.