JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-08-07
Mariboe, den 2den August. Efter adskillige Dages streng Hede begyndte det at tordne igaar Eftermiddags, dog uden Regn, paa nogle faa Draaber nær, men henimod Aften faldt en liden, men høist ubetydelig Regn. Omtrent Kl. 11 i Aftes begyndte det atter at lyne og tordne saa alvorligt, at Brandfolkene mødte paa deres Post. Endog saa denne Gang udeblev Regnen. Om det lys klare Skin, der faaes om Natten under Horizonten i Vester var en Følge af en fjærn Jldebrand, eller Maanens Nødgang, derom vare de Lærde heri Mariboe uenige. - Da der i Aar og forrige Aaringer er gjort saa meget til de forhen saa berygtede Lollandske Veies Jstandsættelse og Udbedring, saa var det høiligen at ønske, at en Broe, paa Veien fra Christianssædes Alle til Hillested, under Grevskabet Knuhtenborg, blev efterseet lidt i Sømmene, da dens Planker for endeel ere nedfaldne, saa at de Kjørende kan ikke uden med stor Møje og Vanskelighed passere den. Ligeledes forefindes imellem Hillested og Sædinge en Broe, der næsten er et fuldkommen Sidestykke til Ovenmeldte, og som de Reisende ønsker at maatte snarest muligt blive istandgjort. - J den senere Tid har her næsten overalt hersket en stor Vandmangel. – J Nakskov er Vandmangelen saa stor, at Qvæget maae drives 5 Fjerdingvei til Vands. Ved den Kilde, der ligger nær ved Byen er Vagt, for at opbevare dens Vandforraad til Madlavning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-08-07
en Præstegaard tæt ved Mariboe er ikke en eneste Draabe Vand, Qvæget maae daglig drives til en Aae, der ligger i en temmelig lang Frastand fra Gaarden, og hvorfra det fornødne Vand til Huusholdningen ligeledes daglig maae hentes. (Mariboe Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-08-07
Odense, d. 3 August. J denne Tid ombæres her i Odense Kollekt for Middelfart Kirkes Jstandsættelse, medens nogle af Byens egne Kirker nok kunde trænge til det samme. J gamle Tider kjendte Man ikke til dette Slags Kollectering, undtagen hvor ulykkelige Tilfælde vare indtrufne. - Heden er endnu i de sidste Dage mere til end aftaget og snart reent utaalelig. Luften er daglig opfyldt med Tordenbygger. En af disse trak her over Byen i Søndags Eftermiddag og medførte lidt Regn, hvortil Alt er saa trængende.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-08-07
(Hempels Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-08-07
Ribe, den 3die August. Meddeelt fra Ringkjøbings Egn. - Sidste Mandag den 26de Juli var for nogle Steder en sørgelig Dag, da ved Middagstid optrak en Torden i Sydost. Det samme havde vel været Tilfældet 3 a 4 Dage i Forveien, men da blev den stedse forsat og lod sig kun høre i det Fjerne. Paa denne Dag derimod, stødte den i Egnen af Deiberg paa en fra Sydvest kommende Torden og foraarsagede et skrækkeligt Uveir. Lynilden slog ned paa mange Steder, dræbte adskillige Kreature, og bedøvede flere Mennesker, i Deiberg Præstegaard nedslog den noget over Kl. 3 og lagde indtil Kl. 4 næsten den hele Gaard i Aske. For at standse Jlden forsøgte man at nedbrække Taget over en Port, som var over 30 Fag fra Stedet hvor Lynilden først tændte, men forinden 4 Minuter var Luen ogsaa her og gjorde Bygningernes Nedning umuelig. Man reddede nu af Jndboe alt hvad man kunne og det lykkedes ved de Tililendes Hielp at faae det meste bjerget, undtagen paa Loftet eller i Kielderen, hvor Alt, og deriblandt 8 Tdr. Korn reent opbrændte. Ligeledes brændte en Postvogn, en Kalesche, Plov og Harver, endeel Hestetøi, samt mange af Gaardens Redskaber som vare i Laden hvor Lynilden tændte. En stor Deel af det Reddede, saasom Meubler, Senge- og Gangklæder, og Bøger, blev mere eller mindre bedærvet ved en skrækkelig Styrteregn, som varede i nogle Timer, og noget savnes ganske. Ved Guds Forsyn reddedes, til Forundring, Forpagter Boeligen, uagtet Luerne berørte Taget, der kun var 2 Alen fra det brændende Vaaningshuus. Denne Vaaning blev imidlertid ogsaa for en Deel ødelagt, da man nedbrækkede alt hvad man kunde i den Tanke at Luen sikkert ogsaa her vilde tænde. J Tim Sogn, 2 Mile norden for Ringkjøbing, skal, til samme Tid, Hagel og Jisstykker have ødelagt 16 Mænds Sæd aldeles. (Ribe Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-08-07
Skrivelse fra en dansk Reisende, dateret Gassenbach, d. 21 Juli 1819. Nyeligen fandt følgende Tildragelse Sted med en ung Apotheker, navnlig Lønning, som vilde dræbe den herværende Regjerings Præsident Jbell. Apothekeren var bosat i Jdstein, hvor hans Moder boede. Da han havde erfaret, at Præsidenten opholdt sig i Wisbaden, begav han sig derhen, forsynet med en Dolk og to Pistoler. Ved sin Ankomst der fik han at vide, at Præsidenten for en Time siden var reist til Schlangenbach, han leiede strax en Hest og reed efter. Han erkyndigede sig om Præsidentens Bopæl, og begav sig derhen. Efter at have ladet sig melde, traade han ind i et Værelse, hvor Præsidentens Kone og øvrige Familien opholdt sig; han underholdt sig temmelig længe med dem, indtil endelig Præsidenten traadte ind, nu begyndte Apothekeren ogsaa en Samtale med ham, angaaende sine private Anliggender, hvori Præsidenten meget blidt og venligt deeltog, hvilket for en Deel betog ham Modet til Udførelsen af sit skrækkelige Foretagende. Men alligevel drog han en Dolk frem, og havde ogsaa ufeilbarligen gjennemboret Præsidentens Bryst, dersom denne ikke betids nok var bleven det vaer og afværget Stødet med Haanden, hvorved han blev let saaret paa Kinden, Præsidenten bemægtigede sig Dolken og stødte Morderen til Jorden, men denne vedblev stedse at raabe: "er mus sterben . Paa Præsidentens Kone, som imidlertid var kommet ind, afskjød han en Pistol, hvilken til al Lykke ikke traf. Han blev nu greben og med Vagt ført til Wisbaden, hvor han blev sat under streng Bevogtning; men en Dag, da han havde faaet Tilladelse at gaae op og ned af Gulvet, listede han sig hen til Vinduet og stødte een af Ruderne itu, for med Glasset at overskjære Pulsaaren. Skildvagten blev det var og vilde søge at forhindre det, men for sildigen: han havde allerede nedsjunket Glasset. J Forgaars Aftes døde han under de skrækkeligste Smerter. Samme Nat blev tvende Præster arresterede i Mainz, hvilke, som der siges, skulle være med i Complotteen; en tredie Geistlig er i Dag bleven arresteret.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-08-07
Kjøbenhavns Børs d. 6 August. Cours. Hamb. 2 M. 240, a vista 243. London 2 M. - . Amst. 2 M. 226. Spec. 243. Specier solgtes til 14 Rbmk. 8 s. a 14 Rbmk. 9 s. Obligat. (foruden Renter) 75 3/4 a 76. Committees. 98. Norske Rigsbanksedler 15 1/2 a 16. Svenske Sedler 59 a 60 s. - Disconto 6 PC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-08-07
Literær Anmeldelse. At den oldnordiske Mythologie egentlig er bleven bevaret for Verden i vort Fædreland, og nu udgjør en vigtig Green af Danmarks Literatur, er noksom bekjendt, ligesom det og er tilstrækkelig bevist ved flere af Nutidens mest yndede Digteres (f. Ex. Prams, Oehlenschlægers Baggesens, Grundtvig, Tegner, Lings, Herberts, de la Motte Fouqves o. fl.) Værker, at dens Studium er saare nyttigt og behageligt for de skjønne Videnskabers Dyrkere og Yndere. At den ogsaa er særdeles brugbar for Kunstnere, især Malere, have flere genialske Forfattere alt længe paastaaet, og det vises nu klarligen af forskjellige Mesterværker, saavel fra vore egnes, som fremmedes (især Tydskes og Svenskes) Hænder, ligesom og de talrige i den senere Tid for slige Æmner offentlig udsatte Prisopgaver. Det er derfor af Vigtighed for vor National-Hæder og vort Folks literære Selvstændighed, at vi ikke overlade et os oprindelig tilhørende, af Samtiden fortrinligen yndet, Videnskabsfag, til Fremmede allene, for at disse, ved at befordre og opelske dets Flor og Frugtbarhed, kunne gjøre os til Skamme, og udsætte os for den fortjente Bebreidelse, at vi, som ere i Besiddelse af de store Fordele, som den Forfædrene ubekiendte Bogtrykkerkunst tilbyder os, ikke vare i Stand til at bevare og udgive deres ypperlige Skrifter, eller, ved hensigtsmæssig og fornøden Forklaring, at gjøre dem forstaaelige og frugtbringende for Nutid og Eftertid. Nu kan ei heller en slig Bebreidelse med Rette siges at hvile paa Danmark eller dets Regjering. Jngen af dets Konger har forholdsmæssig opoffret saa meget, og virket saa heldigen, til den egentlige fædrelandske Videnskabeligheds Fremme, som Frederik den Sjette, og flere ædle Dannemænd have, i hans Regjeringstid, traadt i den forevigede Sums Fodspor, ved at offre betydelige Gaver paa Sagas Alter, og derved hædre Fædrenes Minde paa den værdigste Maade. Saaledes er det baade Kongelig Understøttelse og enkelte Dannemænds Ædelmod og Fædrelandssind at takke, at den ældre Edda's (vor Mythologies reneste Kildes og det ældgamle Danske Tungemaals ældste Mindes mærkes) store islandsk latinske Udgave fortsattes i Danmark vanskeligste Periode, og nu formodentlig inden kort Tid vil bringes til Ende, ligesom det og skyldes Kongens Naade og en dansk Ædlings virksomme Opmuntring, at de første mythologiske Forelæsninger over hint vigtige Værk ere i flere Aar offentligen holdte i Hovedstaden, og ville fremdeles fortsættes, – dog ved efterhaanden tillige at udbrede sig over flere Grene af den oldnordiske Literatur – efter Hans Majestæts allerhøieste befaling, hvorved der tillige allernaadigst er sørget for de dertil medgaaende Bekostningers Udredelse. Det er da, som man billig kunde vente, Danmarks Regjering og Folk, som hidindtil have virket mest til den ældre Eddas hensigtsmæssigste Offentliggjørelse og Forklaring, uagtet vi i de sidste Aar have seet den, næsten paa eengang, udkomme udenlands i trende eller flere forskjellige Haandudgaver.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-08-07
Kjøbenhavn, Aar og Dag som formeldt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-08-07
Den Gyldendalske Boghandling. Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-08-10
(Forlangt Jndrykkelse.) Naar i Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn No. 62 f. d. A., S. 980, afg. Professor C. L. Sander nævnes Professor i Pædagogik og Declamation ved Kjøbenhavns Universitet", er dette ikke nøiagtigt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-08-10
Ved Kjøbenhavns Universitet existerer intet Professorat i Pædagogik eller Declamation, og afg. Professor Sander havde aldrig været ansat som virkelig Universitets=Professor i noget Facultet, men kun som Lærer ved det pædagogiske Seminarium.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-08-10
Efter den under 28 Juni 1799 allernaadigst approberede Plan for dette Seminarium, som var bestemt til at danne Lærere for de lærde Skoler, §. VIII., skulde der ved samme ogsaa holdes Forelæsninger over Pædagogik og Methodik, og da Seminariet derefter skulde organiseres, blev under 10 Januar 1800 daværende Secretær i Generalveicommissionen, C. L. Sander, beskikket til Lærer, i dette Fag ved Seminariet" under Titel af Professor i Pædagogik og Methodik, men ikke tillige ansat som Professor ved Universitetet. J Følge heraf tog han i Lectionscatalogen ingen Plads blandt Facultets=Professorerne, men ikkun blandt Seminarii-Lærerne som saadanne, og hans Forelæsninger anmeldtes allene i Rækken af Letiones in Seminario pædegogico, saalænge dette var i Gang. Men da bemeldte Seminarium i Aaret 1811 havde ophørt at have Alummer, og nu ogsaa den sædvanlige Anmeldelse af Forelæsninger i Seminariet ophørte, saa befandtes for første Gang i den academiske Lectionscatalog for Vinter=Semestret 1811-1812 Professor Sander anført i Rækken af det philosophiske Facultets Professorer umiddelbar efter Hr. Professor Nyerup, og da dertil ikke vidstes eller erfaredes nogen Hjemmel, saa anledigede det Nye heri Forestillinger fra nogle Medlemmer af bemeldte Facultet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-08-10
Professor Sander blev imidlertid aldrig ansat eller udnævnt til virkelig Universitets-Professor eller Medlem af Facultetet, ligesaa lidet som der i samme Facultet oprettedes noget Professorat i Pædagogik og Methodik. Hvad angaaer de offentlige Declamationsøvelser, som han anstillede forde Studerende ved Universiteter i Almindelighed da beroede hans Forpligtelse dertil paa det Vilkaar, under hvilket ham i Aaret 1808 blev bevilget et personligt Tillæg med særdeles Hensyn til det Tab, han havde lidt i Bombardementet. Men denne ham paalagte Forpligtelse gjorde aldeles ingen Forandring i hans Embedstilling som Professor i Pædagogik og Methodik ved Seminariet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-08-10
Af det Foranførte følger 1) at afg. Profesfor Sander ikke retteligen kaldes "Professor i Pædagogik og Declamation ved Kjøbenhavns Universitet", men rettere Professor i Pædagogik og Methodik ved det pædagogiske Seminarium 2) at ved Professor Sanders dødelige Afgang intet Professorat ved Universitetet, hverken i Pædagogik Methodik eller Declamation, ligesom ei heller nogen Plads i det philosophiske Facultet kan med Føie siges at være bleven vacant, hvorimod, saafremt det pædagogiske Seminarium endnu havde staaet ved Magt, der en Lærerplads for Pædagogik og Methodik nu vilde have været ledig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-08-10
Jndenlandske Efterretninger. For ikke længe siden indtraf her i Kjøbenhavn en Begivenhed, der er ligesaa stort et Bevis paa Forsynets Styrelse, som paa Aandsnærværelses Vigtighed i dette Liv. Et Barn paa noget over to Aar stod i et Vindue med et Stykke Brød i Haanden og faae ud igjennem een deri anbragt og til at aabnes indrettet Rude. Det lader Brødet falde og hælder sig i sin Uskyldighed saaledes ud af Aabningen, for at gribe det, at det skrigende hænger med Overkroppen ud til Gaden. Et ungt Fruentimmer, som kommer hændelsesviis tilgaaende, holder sit Forklæde op, og opfanger deri det nedstyrtende Barn, hvis Liv hun paa denne Maade redder. Mærkeligt er det, at et af dette Barns Sødskende for to Aar og dets Sødskendebarn for eet Aar siden ligeledes var styrtet ud af et Vindue uden at tage Skade.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-08-10
Mariboe, den 5te August. Efter Jndberetning til Øvrigheden vare Priserne paa Korn og Fedevare, samt Kreature, i afvigte Juli Maaned, følgende: En Tønde Hvede 7 Rbd., en Tønde Rug 6 Rbd. 3 Mk., en Tønde Byg 4 Rbd. 3 Mk., en Tønde Havre 3 Rbd. 2 Mk., en Tønde graae Erter 6 Rbd., en Tde, hvide Erter 6 Rbd., en Tde. Kartofler 2 Rbd., et Pund røget Flesk 1 Mk. 8 s., et Pd. fersk Flesk 1 Mk. 2 s. a 1 Mk. 4 s.,et Pd. Kjød 8 a 10 s., et Pd. Smør 1 Mk. 8 s., et Pd. Ost 6 s., et Pd. Talg 1 Mk. 8 s.,et Slagtenød 30 Rbd., et Sviin 16 Rbd., et Faar 2 Rbd. 3 Mk. Alt i Rigsbankpenge N. V.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-08-10
J det stærke Uveir sidste Søndag Nat slog Lynilden ned i Sædinge i en gammel Piil og et Gjerde, der stødte op til en Smede, som dog ingen videre Skade gjorde. Endnu tegner det slet ikke til Regn, da dog Græsset trænger saa høiligen til den. Med Haugefrugterne, som det tegnede saa godt til, seer det høist maadeligt ud, da de formedelst Ormestik nedfalder næsten i Skjeppeviis. Agurkernes Blomster visne reent hen, og de, der have sat Frugt, modnes længe før Tiden. J Henseende til Blomkaal, Rødkaal m.m., maa man korsfæste Kjødet med dets Lyster og Begjerligheder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-08-10
Det kongelige Skuespillerselskab fra Kjøbenhavn, der med almindelig og udeelt bifald har givet 3de Forestillinger i Nyekjøbing paa Falster, ankom hertil idag, hvor det i 4 Forestillinger agter at glæde Mariboeniterne med deres Konst og noksom bekiendte Talenter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-08-10
Nyekjøbing paa Falster, den 4de August. J Mandags kom Dampskibet hertil, og medtog nogle Passagerer, iblandt andre en Grev Reventlov paa sin Tour til Rostok. Hele Byen var i Bevægelse, og en stor Mængde Mennesker forsamlede sig ved Skibsbroerne allerede om Eftermiddagen imellem Kl. 4 og 5, for at see dette Vidunder, til hvilken Tid Rygtet havde sagt at Baaden skulle komme; men man blev skuffet, forsaavidt at Baaden ikke kom førend imellem 9 og 10, og da var det allerede mørkt. Man kunde altsaa ikke see andet end selve Baaden, og at den i en temmelig Fart iilte fremad. Den lagde sig uden for Byen, og gik sin Vei om Morgenen ved Daggry. Man siger at den paa Fredag skal komme tilbage.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-08-10
J 8 Dage har det tegnet her til Torden; men uagtet Veiret, som hver Gang har seet meget frygteligt ud, har trukket sig over Byen, har vi dog hverken faaet Torden eller Regn; hvilket sidste vi trænger meget haardt til, da alle Urter, især Agurkerne, bortviisne. Kornhøsten tegner sig her overalt ypperlig, og man venter sig en god Afgrøde. Kornpriserne ere omtrent de samme som sidst. - Her opholder sig et Selskab af kongelige Skuespillere, som har givet 3de Forestillinger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-08-10
Aalborg, d. 4de August. Af den nedsatte Undersøgelsescommission i Sagen mod Degnen Diet med Flere, er nu afsagt Dom, ifølge hvilken Diet skal have forbrudt Haand, Ære og Boeslod samt sit Embede. Hans Kone og Datter Agathe, hvert et Aar til Tugthuusarbeide; Sønnen Frederik 8 Maaneder i Tugthuuset. - Af de øvrige Tiltalte ere 2de paa 6 Aar, 1 paa 4 Aar. og 5 paa 2 Aar tildømte Fæstningsarbeide; 2de paa 8te Maaneder til Tugthuusarbeide; 20 Fængsel paa Vand og Brød i kortere og længere Tid; 16 ere tildømte større eller mindre Pengemulcter, og 2de ere friefundne for Actors videre Tiltale.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-08-10
Endnu vedvarer Tørken i vore Egne, uden at vi i nogle Uger have erholdt Regn. Omendskjønt vi have sett Tordenveir ofte ja næsten daglig at trække op, har disse dog atter fordeelt sig eller trukket andensteds hen, og ikke uden paa enkelte Steder i Nærheden skjænket os nogen Vædske og Fugtighed. Høsten fremskyndes ved den stærke Varme som har afvexlet imellem 21 til 24 Reaumur i Skygge, hvilken sidste Grad er den høieste den her i Egnen er opstegen til. Træerne i tørre og sandige Hauger tabe Frugterne, som om de vare nedkastede af Stormvinden, og Bla denne gulnes og falde saa hyppigt ned, som om det var Efteraars Kulde og Storm, der nedslog dem. (Wandalls Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-08-10
Skanderborg, d. 1ste Aug. Gaarsdagens tredobbelte Høitidelighed, Deres Kongl. Majestæters Sølvbryllups Kronnings- og Formælingsfest, feiredes i vor lille Bye med Hiertelighed og inderlig hengivenhed for det elskte Kongepar. Festen her celebreredes i Gaaraftes; de fleste af Byens Jndvaanere vare tagne ud til Dyrehaugen, hvoraf et Partie var foranstaltet illumineret med Lamper; et Transparent var anbragt med Majestæternes Navne og Krone med Underskrivt den 31te Julii 1819 og Jndskrift: Byen signer Dagens Minde Frederik og Maria finde Salig Fryd ved Folkets Held. Et Altar, hvorpaa en Vase, som brændte med en klar Lue, med følgende Jnskriptioner: Foran: Landets Sønner og dets Døttre huldt velsigne denne dobbelt skjønne Høitidsdag. Paa høire Side: Hos Daniens Drotter boer Kjærlighed til Folket og hos Folket hengivenhed for dets Fyrstepar. Paa venstre Side: Fortids Glands Frederik Anden Nutids Held Frederik Siette skylder, takker Skanderborg. - Paa Søen gaves et lille Fyrværkerie. Ved Begyndelsen af Festen løssnedes tre Kanonskud. Da D. K. Majestæters Skaal blev drukket, som blev frembragt af S. T. Hr. Etatsraad Berner fra Khon, der forskjønnede os Festen med sin Nærværelse, løsnedes ni Kanonskud og til Beslutning Kl. 1 atter tre Kanonskud. Hele den talrige Forsamling var Jubel og Glæde, af Alles Øine straalte Fryd og alle Hjerter erindrede med Kiærlighed og Ærefrygt Kong Frederik den Siette og hans livsalige Dronning!
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-08-10
Aarhuus, den 6te August. Vor Karnevalseller Olufsmarkedstid er da tilende nu, og den Tilstaaelse skylde vi dens Minde, at det var en glad og frydelig Tid. Mangfoldige Menneske vare strømmede hertil. De Fleste hidlokkedes vel af den magnetisk tiltrækkende Profit mange af det muntre Liv, enhver af usædvanlig Menneskekonflux besøgt Bye frembyder. Fader Phoebus var Markedsgjæsterne usædvanlig huld: ei en Skye fordunklede den hele Uge hans gyldne Karm paa det blanke Himmelblaa. Ei heller svege Muserne os dennesinde. Thalia havde sendt os to af hendes Præster: Hr. Roepke og Hr. Schiern.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-08-10
Denne unge beskedne Kunstner glædede det dannede Publikum især med sin herlige Declamation, hvorfore han ogsaa vandt almeen bifald. - Boutikernes Antal var i Aar atter større end nogen finde, og man skylder Byens Borgemester, Hr. Overauditeur Fleischer, megen Tak for den nye Jndretning med deres bedre Fordeling. SkjøndAlt var temmelig dyrt, kjøbtes der dog meget, og ingen af de Handlende hørtes klage da Markedet var endt. Jsær skulle Modehandlerne og Guld smedden have gjort god Handel. Hr. Jacobsens elegante Boutik havde vel mange Libhavere, men hans uhyre høie Priser skræmmede dem bort derfra. Foruden mangfoldige omreisende Spillemænd og Sangerinder, var her to Gynger, en Wiener Kongres, en Mand med et Perspectiv, &c. Skade at her ikke ogsaa var et hollandsk Vaffelbagerie der sikkert vilde havt god Søgning. - Nu er Alting her igjen i sin sædvanlige rolige, stille Gang, og Enhver er dragen hjem til Sit. (Aarhuus Av.) Viborg, den 2den August. Efter Jndbydelse fra Stiftets Biskop forsamlede sig i Gaar Kl. 5 Eftermiddag til et høitideligt Møde i Domkirken et stort Antal, saavel af Byens geistlige og verdslige Embedsmænd og Borgere, som og at udenbyes Geistlige, for at lægge Grundvolden til et Bibelselskab for Viborg Stift, efter Opmuntring fra Moderselskabet i Kjøbenhavn ved dets udenlandske Secretair. H. H. Hr. Dr. og Prof. Theol. J. Møller, som først i en smuk og værdig Tale viste Bibelselskabernes heldige Bestræbelser, hvorpaa Hs. H. Hr. Biskop Bloch fremtraadte, og med Varme anbefalede denne Sag. Efter disse Taler valgtes det vordende Selskabs Embedsmænd. - Foruden dette Stifts Bibelselskab blev bestemt at organisere Amtsdistrietselskaber, og under disse, hvor det kan skee, Sogneselskaber, i hvilke Amtsprovsterne, i Forening med nogle af Omegnens Præster, blive Formænd for de første, og Sognepræsterne, i Forening med deres Medhielpere og andre agtværdige Sognefolk, Formænd for de sidste. Og blive disse Hjelpeselskaber i Forening med Stiftsselskabet, som dette med Moderselskabet i Kjøbenhavn. (Viborg Samler.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-08-10
Viborg, d. 4 August. Fredagen den 23de Juli i Middagsstunden opkom i Øls Pastorat, Vesten og Norden for Hobroe, et frygteligt Tordenveir, ledsaget med Regn og Hagel, der uafbrudt vedvarede i 4 Timer og anrettede stor Ødelæggelse, fornemmelig i Hørbye Sogn og navnlig ved Hørdahls Mølle, som tog den betydeligste Skade med tilliggende Agre og Enge, hvilket alt især var udsat for Oversvømmelser. Adskillige Faar fandtes druknede i de høie Vande. De ved Hobroe Vesterfjord liggende Enge, tilhørende Hør byes Beboere og andre ved Hobroe boende Opsiddere, ere herhos deels med Høe bortskyllede, deels bedækkede med et tykt Lag Gruus og Steen, saa at der paa mange Steder ei kan være Haab om mindste Hørbierring i flere Aar. Men især traf Uveiret meest Toberup Bye, hvis uformuende og for størstedelen ganske fattige Beboere nu sukke under Tabet af næsten hele deres Afgrøde for d. A., i det Kornet mestendeels ganske er nedslaaet, de fleste Rug- og Bygstraae knækkede saaledes, at de faldne Ax alt begynde at visne, og Havren sees ligesom halv afmeiet og udstrøet paa Ageren. Veiene ere bortskyllede. Ogsaa paa andre nærliggende Enge og dyrkede Marke skal til samme Tid være skeet betydelig Skade. De Ulykkeliges Skjebne er saare beklagelig. (Jndsendt.)