JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-05-24
Fra Ardennen Armeen mældtes en Seir erholdet den 22de hvorved Fienden havde mistet 200 Mand og var jaget en halv Miil tilbage. Ligesaa fra Øst=Pyrenæer Armeen General Dagoberts Seir over Spanierne, hvem han havde frataget 3 fordeelagtige Poster. Den 27de. Jntet interessant. Den 28de. Barrere bekræftede Ardennen og Pyrenæer=Armeernes Seire og desuden Erobringer i Piemont. Paa hans Forslag decreteredes, at Generalerne Moulins og Haro, som aflivede sig selv, for ei at fanges af Royalisterne i Vende skulde opreises en Marmorstøtte i Pantheon. Man slutter heraf, at Royalister, endnu ere paa Benene i Vendre. Bouland fremskikkede nyt Beviis mod Danton og fleere, men da de allerede ere henrettede, saa kan slige ikke tiene til videre, end at beroelige Samvittigheder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-05-24
Den 29de meldtes det af General Jourdan gjorte Bytte i Arlon, som er anført.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-05-24
Den 30te meldtes Erobringer af St. Bernhardts Bierget i Piemont og Cortryk i Søe=Flandern. J Braumont var og efter Levasseurs fremlagte Beretning en Division af Nordarmeen under General Desjardinindrykket og har derved sikkret Communicationen mellem Nord= og Ardennen=Armeen. Alt passeret fra 23de til 27de April.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-05-24
Den 1ste Maji mældte Barrere atter nye Priser til Søes, saa og at Nordarmeens venstre Fløi i Flanderne og høire Fløi mod Manbenge havde seiret, men Centrum havde formedelst Officeerernes Mangel af Talenter og slette Conduite været nødt til at opsætte Seiren. Menin var indtaget med stor Braveure over 4000 Fiender vare dræbte eller saarede og 5000 fangne. Det deereteredes, at Nordarmeen bestandig gjorde sig fortient af Fædrenelandet. Den 2den Maji decreteret, at Breve, addresserede til fremmede, skal anholdes, især paa Grændserne, og fra Post-Contoirerne remitteres til Paris, for der at undersøges. Befindes de, ei at indeholde noget mod Republiqven, saa maa de afgaae, i andet Fald leveres de til Sikkerheds Udskuddet. Den 3die forekom ei noget mærkværdigt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-05-24
Den 4de Maji maatte Barrere giøre Bekiendelse om Tabet af Landrecy. Nogle havde yttret Misfornøielse over, at en i Paris velbevidst Sag fordulgtes af Conventen. Barrere besværede sig over slige Contrarevolutionaire, der ville udbrede Skræk, dandog denne. Vanhæld bør give den sande Patriotismus nye Kraft, Folks Repræsentanterne i Ryssel havde og forlangt at slige Allarmister maatte bekiempes. Barrere ankyndigede derpaa 20 nye Priser, deriblant en Paqvetbaad, fra Lissabon, bestemt til Falmouth indehavende 200,000 Piaster. D. 5te Mai decreteret, at General=Forpagterne, hvis Regnskaber i en Tid har været under Revision, skal stilles for Revolutions Tribunalen. Huuse og Hauger ved Versailles, St. Cloud og flere Steder skal underholdes paa Republiqvens Bekostning for i Fremtiden at tiene til Folkets Forlystelser og Agerdyrkningens Anstalter. 4 nye Priser anmældtes, deriblandt et Engelsk Skib paa 350 Tønder med Sukker.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-05-24
Den 6te Mai. Barrere forkyndede, at de Republicanske Tropper har indtaget Svargio i det Piemontesiske d. 29de April, erobret 60 Canoner og Mørsere, at de Østerrigske Sardiniske har tabt 2 a 300 Mand, Republicanerne kuns 60, deriblandt General Brusle. Fienderne ere forjagede fra Belvedere, Laboulena, Rucabiliere, Lautosca og St. Martin. Kongen af Sardinien skal trædes under Fødder. En Seiers Beretning havde han og fra Perpignan. Spanierne ere slagne. De Franske har taget 200 Canoner, dræbt saa mange de lystede, gjort 2000 til Fange hvor iblant en General, 3 Oberster og 45 Officerer, erobret Leire og Magaziner og umaadelig Bagage. De Franske gaae nu løs paa Colioure og Port Vendre. Deres Tab destaaer i 10 Mand. Man decreterede Berømmelse for den Jtalienske og Pyrenæiske Armeer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-05-24
Den 7de Maii kom Robespierre frem med den Religion, som Velfærd Udskuddet vil skienke Frankrig. Al Spor af christelig og aabenbaret Religion er udslettet. Sammes Forkyndelse er under Navn af fanatisk Præken forbudet. Det Franske Folk maae dog troe det høieste Væsens Tilværelse og Siælens Udødelighed, dog synes de ved det høieste Væsen ikkuns at forstaae Naturen og ved Siælens Udødelighed et vedvarende ærefuldt Minde. Deres Gudstieneste bestaaer i Borgerpligters Jagttagelse, som kaldes Moralen, saasom at skyeUreedelighed og Tyrannie, bestraffe Tyranner og Forrædere, hielpe de Ulykkelige, have Agtelse for de Svage, forsvare de Undertrykte, udøve alt mueligt godt mod andre, skye Uretfærdighed. Om der skal være nogen Straf eller Belønning efter dette Liv er endnu ikke af gjort. Fire aarlige Fester skal holdes den 14de Julii, 10 August, den 21 Januar og 31te Maii til Erindring om de samme Dage skeete store Revolutions=Tildragelser. Paa Decade=Dagene holdes følgende Høitider 1. Det høieste Væsens eller Naturens Fest. 2 for det menneskelige Kiøn. 3. Det franske Folk. 4. Menneskelighedens Velgiørere. 5. Friheds Martyrer. 6. Frihed og Liighed. 7. Republik. 8. Verdens Frihed. 9. Fædrenelands Kierlighed 10. Had mod Tyranner (Konger) og Forræddere. 11. Sandheden 12. Retfærdigheden 13. Undseelsen 14. Æren og Udødeligheden. 15. Venskabet 16. Maadelighed. 17. Mandhaftighed. 18. Ærbødighed. 19. Helte. daad. 20. Uegennyttighed. 21. Stoicismen. 22. Kierlighed. 23. Egteskabs=Kierlighed. 24. Den faderlige Kierlighed. 25. Den moderlige Ømhed. 26. Børne=Troskab. 27. Barndom. 28. Ungdom. 29. mandbar Alder. 30. Alderdom. 31. Hæld og Vandhæld. 32. Agerdyrkning. 33. Vindskibelighed. 34. Fortiden. 35. Eftertiden, og 36. Velstand. Naar saadan Fæst holdes hver 10de Dag forslaaer det til 360 Dage. Alle Genier opfordres til at levere Hymner og Borgersange, passende til disse Fæster. Jngen Tolerance eller Skaansel har Sted for dem, som tænke eller handle noget imod disse Festers roelige Helligholdelse, der begynder med 8de Junii. Man tillader desuden extraordinaire Fester. Den 18 Junii bliver Fest for Helten Barra og nok en anden som kommer i Pantheon, de Franskes Paradiis.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-05-24
Den 8de Maji. Revolutions=Tribunalen i Paris skal være almindelig for hele Republiqven, alle de andre ophøre. Dog kan Velfærd Udskuddet betiene sig af de nærværende eller ansætte andre, efter som det finder for godt, men ingen Criminel=Ret maae dømme uden over det, som den bliver anviist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-05-24
Da Arbeidsfolk hos Haandværkere og ved Havnen er ere fornøiede med den Dagløn, som af Regieringen er fastsat, saa er ved Trommeslag bekiendtgjort, at hvor som ei vil arbeide for bestemt Løn, skal angribes og leveres til Tribunal og Guillotine. 25 Generalforpagtere fik af Revolutions=Tribunalen d. 8de Maji deres Dødsdom, som strax exeqveredes og desuden ere fra 4de til 9de Maji 44 af forskiellig Alder, Stand og Slægt, guillotinerede, deriblant Deputerede ved forrige National=Forsamling, 2 Marqviser af Jancourt og en Vallorn. Den 10de Maii tillod man sig og den uddædiske Handling, at lade den myrdede Ludvig 16des Syster, Princesse Elisabeth Philippine Marie guillotinere. Hun var lidet over 30 Aar og havde tilbragt de sidste Aar af hendes Liv i megen Kummer, hvilket dog ikke var nok for den blodgierrige Bande. Det forstaaer sig, at hun var som de andre, fundet skyldig i Conspiration mod Frankrig. Samme Skjebne havde og Grevinde Montmorin. Maire Pache har Velfærds=Udskuddet og ladet arrestere, saa han nu ventelig har udspillet sin Roulle.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-05-24
Adskilligt. Jnsurgenterne i Polen har optage Postsækken fra Petersborg, hvorover ingen Brev fra Rusland til Hamborg med sidste Post. Man veed ei, naar Posten igien kan komme i rigtig Gang.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-05-24
Fra Wien meldes, at til Theresienstadt var ankommet en fransk Spion, som gav sig ud for en Arabisk Prinds fra Bierget Libanon. Commandanten tillod ham efter Begjæring at besee Festningsværkerne. En gemeen Soldat, som havde Vagt, kiendte ham, da Prindsen for 2 Aar siden havde været hans Capitain i fransk Tieneste. Han forlangte sig afløst og meldte det for Commandanten, som inviterede Prindsen næste Dag til Middagsmaaltid. Soldaten kom da ind og overraskede ham saa pludselig, at Prindsen blegnede og samlede i hans Talle. Spionen blev da lykkelig opdaget og arresteret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-05-24
Fra Frankfurt er mældet, at Republikken Genua, nu og har erklæret sig mod Frankrig. Det var ved forskyldt, men er efter Omstændighederne ikke troeligt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-05-24
J Polen begynder man at blive misfornøiet over det, at Koscinsko vil opkaste sig til Despot og end- og har betaget Kongen al Myndighed. Han har udvævnet Gouverneuren i Warschou Mokronowskitil General=Lieutenant. Den Russiske General Denisow hindrer, at han ei har kundet komme til Warschau og har saaledes medhandlet hans Corps, at han har maattet bringe 1000 Vogne med Blesserede til Cracau. J Wilna har Jnsurrectionen faaet Overhaan- og man har der hængt Stor Feldherren Kassakowsky. (Hermed følger et Tillæg.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-05-24
Bekientgiørelser. 1000 Rdlr. Forlanges til Laans udi nu forestaaende Snapsting imod meget godt Pant. Den der maatte halve samme at udlaane ville behagelig modtage nærmere Efterretning hos Bogtrykker Lund i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-05-24
Da jeg for nærværende Tid har begyndt med Dandse, Jnformation i Ebeltoft, saa har jeg den Ære herved at recommandere mig til enhver paa Landet i Egnen derom, skring, som maatte finde Lyst til at lade deres Børn informere. E. D. Brandt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-05-24
Dandsemester. Condition paa et Justits Skriver-Contoir for et unge skikkeligt Menneske som Skriverderug, anvises af Kiøbmand Thyrie P. Bøggild i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-05-24
Det i Avisen No. 36 avertende, ved Vestergade, Hyrdes Jnddrivning bortkomne Faar, er endnu et tilstædekommen ; som ei haver læst samme Avertissement, og Maa endnu er uvidende derom, tiener :At Faaret var hvid, havde en guul ulden Rem om Halsen og en sort Prik paa det høire Øre, min Begiering igientages derfore atter, at de som et saadant Faar maatte være indkommen til, behagelig ville udlevere det, ligesom enhver, der kan give ringeste sikker Oplysning derom, kan derfore vente sig en raisonabel Douceur af Kiøbmand Jens Hoffgaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-05-24
En skikkelig og ædruelig Menneske, som har lært Habevæsenet og kan fremvise Skudsmaal om sin Ædrue, lighed og Paapasselighed kan faae Condition strax, haar han henvender sig til Bogtrykker Lund i Aarhuus, som giver nærmere Underretning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-05-24
Formedelst Forandring af Boepæl agter jeg Underskre12 under Haanden at bortsælge mit iboende Sted paa Vestergade i Ebeltoft beligende, bestaaende af 9 Fag Huus bindingsværk og Teglhængt, indrettet til 3de Stueværelser, med deri 3de Alkobe Sængesteder, Spisekammer, Kiøkken, summelig Brøggerhuus og Jordkielder, alt bekommet hovedreparation 1792. Et Baghuus bygget af nye dito, Aar 4 Fag med Straaetag, indlukt Gaardsrum og Brønd med Jndkiørsel fra Gaden, item Haugeplads strækkende ud Havet. Hele Boepælen kan tiltrædes næste Michels lig eller St. Hansdag om forlanges. Ebeltoft, d. 19de Kaii 1794. Rasmus Bunde, junior, Borger og Skipper.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-05-24
Godt og sundt Boghveede tienlig til Sæd, kan faaes hos Forvalter Rosenmeyer ved Aakier for 14 Mk. Tønden, naar Liebhabere dertil inden denne Maaneds Udgang melder sig, dog jo før jo hellere, og imod contant Betaling. Ligesaa kan han og give Anviisning hvor circa 40 Tønder, godt Foeder=Haure for billig Priis kan bekommes. Aakier, den 12te Maii 1794. Rosenmeyer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-05-24
De Kongelige Præmier for de beste Hengste i Aarhuus og Ager Stifter blive i Aar uddeelte i Wiborg. som ønske at concurrere til samme, behage at lade deres Ringste mede Mandagen d. 23de Junii førstkommende, om Formiddagen Kl. 9 slet paa Kul=Torvet der i Byen. Serritzlevgaard d. 15de Mai 1794. Beenfeldt. Land=Staldmester.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-05-24
Den 26de April indfandt sig igien hos mig en gammel sort Hest med en Klokke om Halsen. Hesten var af mig i Martii Maaned solgt ved Auctionen her i Præstegaarden til en Mand i Saxild, som igien efter Sigende skal have solgt den ved Aarhuus Marked. Dens rette Eier efterlyses altsaa herved, at lade Hesten, som af mig er taget i Foder, afhente imod at betale paagaaende Omkostninger. Gylling Præstegaard i Hads-Herred ved Aakier, den 27de April 1794. Chr. Jngerslew.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-05-24
Stamhuset Rosenholms Hovedgaards Marker og Enge med underliggende Tiender, beliggende i een af Jyllands frugtbareste Egne, udi Caløe Amt, Østerliisberg Herred, bliver Tiirsdagen den 1ste Julii næstkommende om Formiddagen Kl. 10 Slet, stillet til offentlig Auction til Bortforpagtning paa 10 Aar fra 1ste Maji 1795 til 1ste Maji 1805. Og kan forinden Conditionerne faaes til Eftersyn hos Deres Excellence Hr. Geheime-Raad Rosenkrantz i Kiøbenhavn, Hr. Postmester Holm i Aarhuus(hos hvem Auctionen foretages bemeldte Tiid), og paa Rosenholms Skriverstue.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-05-24
Da jeg i en Deel Aar har været Forvalter ved Silkeborg, hvor mit Opholdsted imidlertid har været og tillige som Landindspecteur, har havt, og har Opmaalinger og Udskiftninger af Jord=Fælledskabet at forrette: men jeg nu til afvigte 1ste Maji har qvitteret Forvalter Tienesten og taget Boepæl her i min eiende Selveiergaard; saa er det jeg herved giver mig den Frihed, offentlig at tilkiendegive denne min Forandring af Opholds=Sted, med allerskyldigst Anmodning : at enhver respective Vedkommende, som jeg har, eller maatte faae Opmaalinger eller Udskiftninger for at forrette, gunstig og behagelig ville adressere sig til mig her, pr. Aarhuus med Silkeborg Post. J øvrigt recommanderer jeg mig hos enhver, som maatte behøve min Tieneste til Opmaalinger, og Udskiftninger; og ligesom jeg tør smigre mig med hidtil at have forrettet Opmaalinger og Udskiftninger til Vedkommendes Fornøielse; skal det og være mit alvorlige Ønske og Bestræbelsk, med al Redelighed og Fliid, at kunde giøre det fremdeles. Lauenhovgaard den 3 Maji 1794. S. Sørensen. Kongl. Landinspecteur. No. 4. C7 24 s. Tilforordnede udi Kiøbenhavns Hof= og 1794. Stads=Rets Skifte=Commission. Giøre vitterligt: At som forrige Kroemand i Ans Kroe i Jylland, Andreas Mathiasen Tullipan her i Staden, ved Døden er afgangen, og hans Stervboe af Os taget under Behandling til lovlig Skifte og Deeling; saa indkaldte herved alle de, som i bemeldte Stervboe maatte have fordre, at møde for os i Hof= og Stads=Rettens SkifteCommission inden Tolv Ugers Forløb fra Proclamatis sidste Forkyndelses Dato, for at anmelde og bevise deres Fordringer; ligeledes indkaldes med lige Varsel den Afdødes Arvinger, for at anmelde og bevise deres Arveret, samt at iagttage deres Tarv under Skiftet. De Udeblivende maae tilskrive sig selv al deraf flydende Skade og Ulempe. Kiøbenhavns Hof= og Stads=Rets Skifte Commission den 12 April 1794. C. W. Falbe Barens. Læst i Kiøbenhavns Hof= og Stads Ret, samt protocolteret, Mandagen den 14de April 1794. Schifter. Fremlagt og læst i Siællands Landsting Onsdagen den 16de April 1794. Bartholin. Galschist. Nissen. Protocolleret Nissen. Fremlagt og læst paa Nørre-Jyllands Landstings Retfor April Maaned 1794, under No. 12. Schinkel. Lautrup. Gierulff. Leth. Protocolleret af Hauch.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-05-24
Et par Ord til mine Landsmænd med Hensyn til den 21de Januarii 1793 (da Kongen af Frankriblev myrdet ) ere endnu at faae for 4 s. Exemplaret hos de Herrer Postmestere i Aarhuus, Horsens, Odense og Randers, i Viborg hos Hr. Randrup, i Greenaae hos Hr. Wulff, og i Hyllested Præstegaard pr. Ebbeltoft hos Forfatteren. Friderik Christian Hjort, Sognepræst for Hyllested og Rosmus Meenigheder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-05-24
For omtrent en Maaned siden er fra 2 af Byemænden bortkomne, medens de gik ude paa Marken, 3 unge Bester; nemlig: a) En bruun Horsplag, lille af Vext, 3 4de Aar, b) En Hesteplag, 2 Aar, sortemed Stierne og en hvid Bagfod; c) Et sortebruun Mærsol med uklipper Mann og Hale. Hvo der skulde antræffe disse bortløbne Bæster, vilde give mig tilkiende hvor de ere, da Eiermærdenne strax skal afhente samme, og tillige betale Biærgerne en efter Bøndernes Evne og Omstændighederne passende billig Douceur. Hyllested Præstegaard pr. Ebbeltoft, den 12te Ma Hjorth.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-05-24
Her paa Adresse-Contoiret faaes til Kiøbs Hs. Høiærværdighed Biskop Jansons Prædiken, holden i Aarhuus Domkirke paa den anordnede Andagts= og Bededag i Anledning af den ulykkelige Jldebrand, hvorved det Kongl. Residents=Slot Christiansborg blev ødelagt den 26 Febr. 1794. stor 2 et halv Ark 8vo, indheftet Beskrivelse over det forhen værende Kongel. Slot Christiansborg med sammes betydeligste Mærkværdigheder, hvortil følger en illund. et Grundtegning, heftet = Samme, uheftet og nillumineret - 6 Disse faaes for samme Priis i Aalborg hos Hr. Por mester Frisch. J Greenaae hos Hr. Provst Brøchn, og i Randers hos Bogbinder Hr. Berlin. Hoved=Mandtals Lister a Bog 1 Mk. 36. Af= og Tilgangs dito a Bog 1 Mk. 8 S. Følge Sedler til Brug for Lægsmænd a Bog 2 Mk. -
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-05-24
Følelser ved Christiansborgs sørgelige Brand den 26. Februarii 1794, i Poesie af Søren Møller, Sognepræst Ørting i Hads Herred, 1 et halv Ark in 8vo, faaes i Kiøbs paa Adresse=Contoiret i Aarhuus for 6 s.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-05-24
En Liderligs Levnet, et moralsk sattrisk Malerie, ef Chodowiecki og Hogarth, af C. F. Bretzner. 4 De smukt indbunden 3 Rdlr. Meldollas Cours Tabe, 2 Rdlr. 4 s. faaes tilkjøbs hos J. F. Nordstedt, Bogbinder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-05-28
Indenlandsk. Kiøbenhavn. Under 9de Maji er ved Placat fra det Kongelige Danske Cancellie bekiendtgjort, at i Følge Kongelig Resolution skal Befordringsvæsenet i Danmark, ligesom i begge Hertugdømmene henlægges under General-Post-Amtet og af samme dirigeres.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-05-28
Efter Forlydende ere Copiisterne i det Danske Cancellie Falbe, Winsnæs, Bagger og Candidat Carstens beskikkede til Cancellie Secretairer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-05-28
Vacance. Stifts-Physicatet i Wiborg Stif 200 Rdr.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-05-28
Aarhuus. Hans Høiærværdighed Hr. Biskop den retournerede i Dag tilbage fra Thunøe. Den 24de Maji ankom hertil Smakskipperne: Lar Hansen, Jens Thurøe, Jessen, Søren Michelsen og Peder Rasmussen. Den 25de afgik Lars Hansen med sandsoldater, Peder Rasmussen med Dito, Jens Thurøe med Kreature for Sr. Mads Bygballe og Jessen med Dito for Dito. Den 27de kom igien hertil Christen Foede, Lars Hansen og Peder Rasmussen og den 28de Jessen. Søren Michelsen ligger nu for Børdt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-05-28
Copulerede. Aarhuus den 27 Mai. Hr. Hans Peter Hingelberg, Sognepræst for Løsning og Kor ning Meenigheder og Frøken Henriette Marie Cornelig Rothe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-05-28
Næstkommende Mandag skeer Jndlevering til agende Post a Khavn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-05-28
Prædikanterne paa Fredag. Domkirken Stud. J. Svaneberg. ne Kirke Studios. Selmer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-05-28
Prædikanterne paa slette Søndag efter Paaske.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-05-28
Froprædiken i Domkirken. Hr. Müller. Høimesse. Aftensang. Domkirken. Stud. Krarup. Stud. H. Cramer, Frue Kirke. Hr. Provst Bruun. Hr. Rasch. Hospitals Kirken. Hr. Rasch.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-05-28
Udenlandsk. Engeland. Hoffet har nu bekiendtgjort Erobringen af den Franske Øe St. Lucie. Engellænderne landede der den 1ste April og Øen var erobret den 3die Hertugen af Yorch har fra Dornich under 11te Mai indberettet, at han den 10de blev angrebet af 30,000 Franske, som han slog og fratog 13 Kanoner. 400 gjordes til Fange.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-05-28
Opdagelse af nogle Jacobiner Societeter i Engeland har gjort stor Opsigt. D. 12te Maji bragte StatsSecretair Dundas i Parlamentet et Budskab fra Kongen, at han havde ladet borttage deres Bøger og Papirer, som bragtes i en stor forseglet Pakke, og deriblant en Bog, hvori London allerede var inddeelt i Sectioner og Jacobinernes Navne og Boepæl optegnet, til hvis Undersøgelse en Commite af 21 Personer er udnævnet. Hensigten skal have været at styrte nærværende Regiering og indføre et Convent ligesom det i Paris. Manges Haab at blive Lemmer af samme og opsvinge sig til Regiering paa Landets Bekostning er derved sat tilbage og ventelig tilintetgjort. De Herrer Sheridan Grev Landerdale, Stanhope og flere Oppositions=Lemmer haabes at være ganske uden for Sagen. Stanhopes Geheime-Secretair Jeremith Jovle er arresteret og allerede har været i Forhør. Arrestbefalinger ere og udsendte til Müchester, Birningham, Schiefeld og fleere Steder. 2 anseelige Kiøbmænd i London, som havde paataget sig at proviantere Frankrig, have gjort sig usynlige.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-05-28
Grev Hoves store Fløde krydsede efter de sidste Beretninger i Bugten ved Biscana, men at den allerede havde taget 6 Linieskibe, var kuns et løst Rygte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-05-28
Admiralitetet har frigivet de Hanseatiske Skibe, som vare ladte med Korn, hvilket Regieringen beholder og betaler tilligemed Fragt og Omkostning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-05-28
Handelen til og fra Martiniqve er givet fri for alle Engelske Undersatter. Hverken paa den eller de andre erobrede Øer maae boe andre Franske, end de som dertil have speciel Tilladelse af det Engelske Gouvernement.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-05-28
Parlaments=Handlinger. Convents=Advocaterne har i nogle Dage fornyet Debatterne anførte i No. 30, angaaende den af Ministerne foranstaltede frivillige Subscription, men uden Virkning. Hr. Mait land ankyndigede den 3die April en Motion om Krigens Førelse, og forlangte hertil de nødvendige Papirer. Pitt nægtede ham samme med heele Husets Samtykke.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-05-28
Den 4de April fremtraadde Lord Stanhope med en Motion mod Lord Mansfield, som havde udladt sig med, at, om nogen i Frankrig vilde styrte den nærværende Regiering, burde ikke svares noget som kunde tienne til at understøtte dem, hvilket han erklærede for afskyeligt og grusomt, beraabte sig paa en Biskops Prædiken holdt sidste Bededag for Parlamentet og Krigens Onde, anførte og nogle Sprog af Bibelen, viiste hvor forgieves det er at bekrige Frankrig, hvis Hielpekilder, ere uudtømmelige, anpriiste de Franske som sindrige, virksomme og billigtænkende. Hans Motion lod han tilføre i Form af Jndledning til en Revolution, men i saa jacobinske Udtryk, at Lord Greenville erklærede det mod Husets Værdighed, at svare ham, og efter hans Forslag blev strax slaaet Stræg i Protocollen over Motionen. Stanhope blev derved som rasende og udlod sig endnu i haardere Udtryk, hvilke Cantzleren forlangte antegnede i Protocollen. Tilhørere og Fremmede maatte absentere sig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-05-28
Siden den Tid har man paa begge Sider været mere moderat, men dog er ingen Fred sluttet med Ministerne, hvis Overvægt Oppositionen alt for meget før ler og maatte atter den 7de April erfare, da Subscriptions Billen 3die Gang passerede, dog uagtet Jndvendingen af For bekræftedes endog uden at samle Vota. Sheridan, Francis, Maclead, Grey og flere opponerede og forgieves mod en anden Bill angaaende de i Tieneste antagne Emigrertes Besoldning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-05-28
J følgende Sessioner til den 11te April var ligeledes frugtesløse Debatter angaaende Krigstyr lagt paa Pensioner og Betieninger, som Hr. Harrison foreslog Hr. Francis kunde ikke sammenrime det Astindiske Compagnies Velstand, som Pitt havde skildret saa herlig, med hans Forslag til Laan for samme. Major Maitland gik igien med Begiering om at undersøge Aarsagen, hvorfor Engelænderne forløde Dynkirken og Toulon. Der blev ei reflecteret paa enten det ene eller andet.