JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-02-14
herved tilkiendegives, at Mandagen den 10de Martii førstkommende bliver om Formiddagen Klokken 9 foretagen offentlig Auction over alle salig Frue Professorinde von Haven her i Odense hendes Stervboe tilhørende Huse og Eiendomme, som ere følgende: 1) Tvende Leievaaninger i Bispens Stræde, sønder for Karen Roses, tilsammen 8 Fag 1 Etagie, med en liden Have. 2) Et Huus i Klaregaden paa søndre Side, af Jacob Jensen Skomager, bestaaende af 10 Fag 2 Etagier, med Gaardsrum, og 2de Kieldere, hvilken Gaard for et Par Aars Tid siden af nye er opbygt. 3) En Gaard i St. Annæ=Gade, paa vestre Side Michel Gras Handskemager, bestaaende af 11 Fag 2 Etagier med Gaardsrum, hvorudi er særdeles godt Brøndvand; og er tillige ved Gaarden foruden Udhuse, samt en liden Have. 4) Tvende Leievaaninger udenfor Vesterport ved Vognsbroe, bestaaende af 9 Fag 1 Etagie, tækket med Straae, med Haveplads. 5, Sex Leievaaninger, som ere de saa kaldede Schinkels Boder, i Graabrødre Stræde, bestaaende af 25 Fag 1 Etagie, og er ved samme en stor Haveplads. 6) Tvende Leievaaninger i samme Stræde, lige over for Mag. Gottschalck, bestaaende af 9 Fag 1 Etagie, ved hvilke ogsaa er en Haveplads. 7) Fire Leievaaninger paa Graabrødre Kirkegaard, bestaaende af 16 Fag 1 Etagie med Qvist paa 8 Fag ved samme; desuden til hver Vaaning en kiøn Have og Brændehuus paa 4 Fag. 8) Tvende Leievaaninger i Hans Jensens Stræde, bestaaende af 8 Fag 1 Etagie med Have til hver Vaaning. 9) Et Huus paa Hiørnet af Sortebro. dre Kirkegaard og Myndtestrædet, bestaaende af 4 Fag 1 Etagie, ved samme en Have. 10) Fire Vaaninger i Myndtestrædet, bestaaende af 16 Fag 1 Etagie, med en Have til hver Vaaning. 11) Sex Leievaaninger i Skræppestrædet, bestaaende af 25 Fag 1 Etagie og en Haveplads til de 3 Vaaninger. 12) En brand Nr. 112 Aar, muret Bygning, beliggende i Overgade ved Pientebroe ved Siden af det Kiøbmand Sr. Søren Møller tilhørende Huus, som beboes af Hr. Lieutenant Pauli, og bestaaende af 13 Fag 2 Etagier, foruden Kielder, og ere Værelserne i samme gibsede. Desuden er ved samme et Baghuus paa 4 Fag 2 Etagier, samt en liden Brønd. 13) En Lokke bag ved samme Huse, ongefær en halv Tønde Land. 14) En Bygning i Vestergade, beliggende ved Siden af Raadhuset, bestaaende af 13 Fag 2 Etagier, med Kielder under, og er i Gaarden desuden en Sidebygning af 14 Fag 2 Etagier, samt en Tverbygning 11 Fag 1 Etagie, udi hvilken er Stalderum til 6 Heste og 4 Køer, og Vognremisse. 15) Ved Siden af forbemeldte Gaard en Bygning af 10 Fag 2 Etagier, og desuden i Gaarden 12 Fag Heletag, med Brøndvand; saavelsom Stalderum til 6 Heste. Auctionen holdes i den af salig Professorinde von Haven udi hendes levende Live beboede Gaard i Vestergade, hvor Auctions Conditionerne nærmere skal vorde bekiendtgjort. Og tilkiendegives hermed tillige til Liebhabernes Efterretning, at over alle fornævnte Eiendomme ikke holdes meere end een eneste Auction. Odense den 10de Januarii 1783. L. Ancher. Achen. H. J. Clementin, Til Kiøbs faldbydes.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-02-14
En sort Hingst, 6 Aar gammel, vel 10 Qvarteer høi, af det for sin Godhed bekiendte Stutterie fra Harresløvgaard, anvises af Kiøbmand Anders Borch i Odense, for billig Priis.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-02-14
Conditionsøgende. En Person, som i nogle Aar har informeret Børn i deres Christendom, Skrivning og Regning, og tillige forrettet Sangen udi Kirker, som medbringe skikkelige Skudsmaale fra de Steder han har tjent, søger om en Tieneste til førstkommende Paaske. Anviisningen gives her fra Adresse=Contoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-02-14
Bortkomne Sager. Da mig undertegnede Skoleholder paa Baroniet Brahetrolleborg, er afvigte Mortini frakommen 6 hvide Faar, iblandt samme et graaehoved udmerkede, og alle med Skeiler, om de endnu have dem; skulde nogen kunde give Oplysning derom, betaler jeg deres Bekostning og Umage i alle Maader. Brahetrolleborg Skole den 10de Febr. 1783. Christian Schmit.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-02-21
Paris. En Mester i Paris til Verdens Vel opstaaer, Som paa en ny Fason opkryller Hovedhaar. O Muse, hvo du er, som Haarfriseurer dyrke! O giv min Tanke Vægt, udrust min Pen med Styrke Gudinde, som indgav en Pope Tanker nok, Da han saa heldig sang om den bortrannet Lok: O hielp mig, denne Helt, den Haarkarl at afbilde Han stieler ikke Haar, han giør dem mere snilde. O vittige Paris, O Artighedens Væld! Til hvem den halve Jord for Moden er i Gield, 114 Aar, Du med dit Mesterverk dit Nemme skulle krone, O gid mit Vers og flød i en parisisk Tone, Min Helt giør Hoveder af alleflags Figur, Han giør det smukke Kiøn imod Naturens Love, Paa deres spæde Hals kan bære Land og Skove. Han i sin Phantasie af hver en særskildt Lok Afbilder snart en Mast og snart igien en Blok, Og snart et Orlogskib og snart en hollandsk Smakke; Han bygger Værfer op paa Fruentimmers Nakke. Paa Skolemødre groer en Hassel eller Gran; Paa Baadsmænds Koners Pynt anbringer han en Kran En Skipperkones Haar er som et Skib der flager; En Kræmmerskes et Fad, hvorpaa en Bakkus ager; En Jordemoders Top har Ligning af et Barn; En Fiskers Kiereste kafferes som et Garn. Den malende Natur i sin Afvexling taber. Mod denne Kunstnere, den ny parisisk Skaber. O Muse, styrk min Sang! - Hans Hænder giør gesvindt Af Jomfruehoveder en Elskovs Labyrinth. En Studser staaer forgabt blandt de charmante Huller; En Frier døer af Fryd blandt tusind Kruseduller. Han meer behielpsom er, den franske Virtus; Han til det pyntet Haar har en forsvarlig Laas. - Han har en Hielm tilpas; - naar Damerne den bruger, Skal deres Hoved viist staae ret i mange Uger. Til Sikkerhed for dem, hvis Haarpynt er en Skov, Han giver Damerne den taalelige Lov, At de om Natten skal paa Armene sig hælde, At en Orkan i Søvn skal Træer ikke fælde. Han raader andre til, hvis Haar er som en Muur, At sove paa sin Ryg, trods Sundhed og Natur! Af Frygt det kunde skee, (som Smagens Gud formene, At der af Kunstens Muur udged for mange Stene! Nr 115 Rd. Han raader den dernæst, hvis Haar er som en Broe, At han ved Middags Luur skal sig forsvarlig snye; Det kunde hende sig, en Haarpillar blev brækket. Det siger ikke stort, om Søvnen blev afbrudt, Kan Søvn forfremme Folk, naar Haaret er kaput? Man er jo Moden meer, end Liv og Sundhed pligtig; Kan Sundhed hielpe os, naar Haaret er urigtig? J sex Rixdaler staaer den hele Armatur: En liden Summa mod saa kostbar en Figur! En halv Snees Daler er jo ei ret store Penge, For slig en Symmetrie af tusind, fine Strenge. O J, som Halvdeel kun af Reglerne forstaaer, Og faaer saavel betalt at kruse Folkes Haar, Om J opvarter nu med en forældet Bukkel! J bør at sættes af, og have paa Jer Pukkel Læg Kam og Vaaben ned for et saa stort Genie, Pomade smelte bort ved Jld af Jalosie, De franske Mestere har røvet eders Krandser; Fornuften staaer forhavst; Jndbildningskraften standser. Viig evig, evig bort, usmagelige Sæt, Til Hverdags Hoveder, som tænker en honet Med sine Hoveder, som franske Klygter huser, Bør pyntes med et Skildt af tusind franske Kruser.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-02-21
Handels=Sager. Vi leve nu i saadanne Tider, da de modsatte Omstændigheder ere temmelig uforstaaelige. Mangel og Overflod foreene sig paa mange Sider, og der fattes Ligevægten. Man raaber paa Pengemangel, og i alt dette hersker dog Overdaadighed overalt. Lige da Recepisserne i den Amsterdamske Banke blive fieldene, da Disconten i Hamborg er uhørlig dyr, da Holland sender Plastrer til Spanien, det kan ret kaldes : Strømmen løber til Kilden, da Gallioner blive ude, blive dog 16 Millioner Gylden negocierede i Holland, og der fundne. Heraf har Rusland optaget 6 Millioner til 4 og en halv, og de amerikanske Stater have under Generalstaternes Garantie optaget 1 Million til 4 Procent. Og naar man nu vil ligne magna parvis, (de store med de smaae, saa blive her ligesaa mange Østers fortærede som ellers, ja i hvor dyre Levnetsmidlerne end ere, og blive opdrevne, saa blive disse dog alligevel solgte. Pengemangel synes altsaa at være Mangel paa, at Penge fattes Omløb, og dette er meget begribeligt. Saa snart Speculation ophører, maa Omløbet hemmes. Hiin falder næsten ganske i et Øieblik bort, da den uvisse Priis paa Vahre giør saavel Expeditionerne, som Speculationerne i Vahre betænkelig. Capitalerne drage sig ud af Handelen ind i de Riges Casser, og virke, ved Creditvæsenets Aftagelse, paa en Maade, der falder Publikum immer mere og mere til Byrde, indtil de aabnede Canaler igien befordrer Omløbet. Kunde man udfinde et Middel, til at sætte Penges Circulation uden Handel i Bevægelse, saa vilde det Onde blive afhiulpet. Men dette Middel er for nærværende Tid meget tungt. Krigen har saaledes udtømmet Magterne, at de snart ingen Penge have mere. Spanien har maattet bringe Bankonvter i Omløb, hvilke, naar de vare komne ud, have tabt 10 til 15 Procent, og næsten have truet med en Opstand i Provindserne. Krigen sætter altsaa faa Penge i Omløb. Negotiationerne ere meget besværlige, og de blive maaskee gjorte ligesaa meget med Credit som med rede Penge; dog maae de der, hvor de skee, nødvendig hove en fordeelagtig Indflydelse paa Circulationerne. De offentlige Fond falde allevegne, og altsaa bliver det Omløb, som de kunde beholde i Bevægelse, tilstoppet. Man kan ikke forud see, hvor vidt Følgerne af nu værende Tidspunkt, og det Onde, som nu trykker, kunne strække sig. Dog bliver den Regel i Handelen vis, at Overflødighed paa Vahre, som tilføres, føder Mangel, og Mangel igien Overflødighed. Handelens største Klogskab synes altsaa at være, naar Mangel opmuntrer en Speculation, at være forsigtig, og naar Overflod bemmer Speculationen, da ikke at tabe Modet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-02-21
Paa de Franske Øer synes man at frygte for, at de i værende Tider mislingede Expeditioner, og de fra Amerika tilbagevendende Floder, sætte Øerne i Forlegenhed, og kunne drage Mangel paa Tilførsel efter sig. Det er vel sandsynligt, at Expediteurerne ville være afskrækkede, og hertil kommer endnu, at ved de sidste Skibes Afgang, hvilke indkiøbte Kaffeen til 22 og en halv Sous, var Høsten for Døren. Jmidlertid er det naturligt, at Øerne giøre den befrygtende Mangel paa Provisioner, og Overflødighederne af Produkterne, større, end den er, for at opmuntre deres Corespondenter til Speculationer. Men disse maae giøres saa meget meere forsigtige, da Forraaden paa Øerne aldrig er bleven saa reent udtømmet som nu, ja ikke engang i Fredstider, da fremdeles Speculationen staaer nu aaben for hele Europa, og da især de Franske meget vel vide, at ofte den Tidspunkt, da de gamle Expeditioner ere forulykkede, just er den, at giøre nye.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-02-21
Da der overalt i Europa ligge mange amerikanske Vahre, have maaskee de Steder, hvorfra Expeditioner blive gjorte, ligesaa megen Fordeel, naar formindskede Expeditioner kunne bringe Vahrene op igien, end naar de tænke paa nye Udrustninger, hvis Udfald er vist. J Østersøen og i den Middellandske Søe ere nogle Udsigter til, at Priserne paa Kaffee ville stige, dersom der ikke kommer alt for meget nye Tilflod.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-02-21
De ostindiske Compagniers Auctioner ere saavel i Gothenborg, som i Kiøbenhavn faldte meget godt ud, og udi Kiøbenhavn regner man en Million Rigsdaler Gevinst paa Ladningerne. De ostindiske Vahre holde sig ogsaa i Prisen. Dette giver Anledning til mange Expeditioner, men som formodentlig ikke alle vilde have et Slags Skiæbne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-02-21
Da Ostindiefarerne bringe mange Fragtgodse hiem saa komme derved mange danske Vexeler i Engeland, hvilke imidlertid ere grundede paa en meere sikker Fod, end nogen
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-02-21
Vexel i Verden. Just denne Mængde af Vahre, som ere komne fra Ost= og Vestindien, saa og fra andre Steder, og hvis Afsættelse ikke kan skee saa hastig, er ogsaa en stor Deel Aarsag til, at Actierne falde. Da nu Pengene anvendes til Vahrenes Jndkiøb, til Fragtens Betaling og til nye Udrustninger, saa kan Actierne ikke have saa stor Concurrenz, hvis Jndhavere vel søge at anvende dem til hiint Jndkiøb. Men formodentlig er dette ikkun en Overgang af det nærværende Øieblik, og det, som er vel grundet, kan ikke andet end beholde en god Varighed, naar det tages i det Heele. Politisk.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-02-21
Kongen af Neapolis kom for nylig ganske uformodentlig ind i det ny oprettede Finant Collegium, hvor Hs. Majestæt tiltalede Lemmerne i dette Collegio med disse Ord: Jeg kommer for at overraske Dem, og jeg seer med Fornøielse, at De ere i Arbeide med de vigtigste Forretninger, som jeg har betroet Deres Jver og Retskaffenhed. Jeg vil her mundtlig igientage det, som jeg allerede skrivtlig har anbefalet Dem til nøiere Jagttagelser, Min Villie er Dem allerede bekiendt, men jeg vil dog uafladelig erindre Dem: Jeg vil formere min Skat blot 119 Aar. ved Orden i mine Finangers Forvaltning; Jeg forlanger, ingen Afgivter af Folket, jeg ønsker meget mere, saa meget mueligt, endnu at lette dem. Men hvad jeg anbefaler deres Jver, er, at alt, hvad der trykker mit Folk, som jeg elsker, bliver ophævet; Trykkelser som det hidtil, til min Bekymring, har lidt under mit eget Navn. Jeg forlanger ogsaa, at de tienligste Midler blive anvendte for at have den tilbørlige Nytte af de fortreffelige Producter, som Forsynet har forundt disse Riger, De vide, at jeg er fød hos dette Folk, og elsker det fra min Ungdom. Jeg takker daglig Gud, som har erklæret mig til Konge og Fader for et Folk, i hvis Hierte jeg veed at herske, uden at behøve bedækkelse af Vagter, og Soldater o. s. v., Opfindelse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-02-21
En Adelmand paa Landet, i Stafford=Shire i Engeland, som har moret sig med at gjøre nogle Experimenter, efter Doctor Priestlys Maade, har gjort nogle Opdagelser anlangende Phlogision, som meget have opvakt Forundring. Han har undersøgt Grundene og den rette Sammenhæng saalænge, at han har bragt det saa meget i sin Magt, saa han dermed kan i Steden for Krud giøre de frygteligste Ødelæggelser. Han har nemlig udfundet to Liqueurer, som naar de komme til at berøre hinanden, udblæse en Kugle ikke allene med meget store Kraft end det almindelige Bøssekrud, men hænger sig endog som en brændende Lue ved enhver Ting, som det berører, og antænder dem. Han har udskudt to almindelige Kugler, hvori vare gjordte tvende Aabninger, og som inden i vare fyldte med antændende Materie, og med dem anstukken og opbrændt en Bygning, som var mere end en halv engelsk Miil borte. Han har gjort Lord Keppel et Forslag, at gaae om Bord 120 R. En paa en 20 Kanoners Fregatte, og med den at gaae den fiendtlige Flode i Møde, da han forbinder sig til at antænde den paa en vis Distance med Kanonskud; til hvilken Ende han ønsker sig 24 pundige Kanoner, for at kunne trække des længer. Han forlanger ingen Belønning, hvis det slaaer feil, men 1000 L. for Stykket af alle de Skibe, han saaledes alene ved Fregatters Understyttelse brænder, op. - Man troer, han paa den Maade vil kunne i mindre Tid end en Time opbrænde Magazinerne i Brest.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-02-21
Medicinsk. Hvor fordervelig den nu til Ende stundende Krig endog har været for den Menneskelige Slægt, saa har den dog forskaffet Lægekunsten en nye Opdagelse, som af den Londønske Doctor, William Saunders Esquire, i forrige Maaned ved en liden Tractat er bleven offentlig bekiendtgjort. Sagen er følgende: J Aaret 1779 erobrede den Engelske Fregatte, Husar, et fra Lima til Cadix seilende Spansk Skib, hvis Ladning fornemmelig bestod i rød China. Den hele Ladning blev solgt til Apothekerne i London, men Lægerne sammesteds vilder ikke foreskrive deres Patienter noget deraf, førend de ved igientagne Forsøg vare blevne overbeviiste om dette Lægemiddels Fortreffelighed. Bemeldte røde China er meget tykkere og bredere i Stykkerne, og langt virksommere og kraftigere end den sædvanlige, saa man med en lige stærk Dosts rød China udretter langt meere end den almindelige. Den har en mere specericagtig Kraft, og er tillige meere bitter. Man paastaaer at denne er den samme Sort China, med hvilke fordum de Engelske Læger, Sydenham og Morton gjorde saa store Cure, og som Spanierne, der have Valget, give nu Fortrinnet, Underretning om gode Røgkamres Anlæggelse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-02-21
Nu kommer det endnu an paa den fornemste Egenskab ved et godt Røgkammer, nemlig paa tilstrækkelig Rog og Luftens gode Jgiennemtræk. For at faae Røg nok i Røg kammeret, og at formere og formindske samme, ligesom Omstændighederne udfordre det, maae man, som ellers er sædvanligt, gjøre i den ene Side af Skorstenen en Aabning af 12 til 15 Tomme i Firekant, og, for at kunne lukke efter Behag, og ligesom behøves, lade giøre en Dør der for af Jernblik. Men skulde ved at aabne Døren ikke Røg nok komme ind i Røgkammeret; saa maae man inden i Skorstenen oven over samme Aabning anbringe en Klap af sterk Jernblik ligesom en Falddør, hvormed man ganske eller tildeels kan tillukke eller forstoppe det indvendige Rum i Skorstenen, ligesom det giøres nødigt, og at Røgen derved nødes til, ved at aabne Jerndøren, at trække ind i Røgkammeret. Saadanne Klapper ere ogsaa meget tienlige og nyttige til at slukke, naar der kommer Brand i Skorstenene. Men paa det at nu saavel Nogen som Luften kan faae et godt Træk igiennem det hele Røgkammer, og immer frisk Røg og frisk Luft kan komme derind, hvilket er det fornemste ved Røgning; saa maae man paa hvert Hiørne af begge de imod Taget staaende Vægge op af lade gaae Nr. 124 Aar. et af Bræder sammennaglet Rør af 10 til 12 Tomme vid i Forhøiningen, og altsaa 4 saadanne Røre i horizontal eller skraa Strøg, hvilket er ligemeget, ud igiennem Taget. Ethvert Rør maae paa den indvendige i Røgkammeret befindende Aabning have en Klap eller Skaade, hvormed man kan tillukke Røret, og forhindre Luftens Træk, naar det giøres nødigt; paa dette Rørs ud af Taget gaaende Aabning maae anbringes et Gitter af Staaltraad, for at forhindre, at Flagermuus og Katte ikke skulle komme ned i Røgkammeret. Endnu maae ogsaa over disse Røre, saa vidt som de staae ud af Taget, hvilket ikkun kan være noget lidet, giøres ligesom et lidet Tag af et var Teglstene, at Regn ikke kan slaae ned i disse Rør. Skulde Røgkammerets Beliggenhed ikke tillade at anbringe saadanne Rør paa begge Sider; saa er det ogsaa nok, om ikkun paa den ene lige over for Skorstenen staaende Side 2 saadanne Rør blive anbragte. Et paa den Viis og Maade anlagt Røg kammer vil giøre Huusværter en god og ønskelig Tieneste til at røge Kiød, Flesk og Pølser udi Jndfald. Jeg troer der maa en forfærdelig Sindstyrke til, at foragte Rigdomme, sagde en Mand eengang, der havde skrabet store Midler sammen paa Statens Bekostning. - O nei, svarede en anden, man behøver kun at betragte igiennem hvad for Hænder de gaae.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-02-21
Befordringer. Den 27de Januarii 1783 er Holtsførster Johan Christian Kyhn allernaadigst beskikket til Foget i Øvre=Rommeriges Fogderie under Aggershuus Amt, og samme Dato benaadet med virkelig Kammerraad Caracter.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-02-21
Den 13de Februarii haver Hs. Kongel. Majestæt aller a 125 A. naadigst udnævnt Hr. Kammerherre og Staldmester Christian Ludvig von Kalckrenter til at være Ober=Kammerjunker.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-02-21
Hs. Kongel. Majestet har under 5te Januarii 1783. allernaadigst udnævnt Hr. Capit. P. G. Fasting til Commandeur=Capitains Caracter. Den 29de Januarii 1782 har Hs. Majestæt allernaadigst udnævnt Etatsraad, Jnspecteur ved den Kongelige agende Post i Altona og Hamborg og Postmester ved den Kongelige ridende Post i Hamborg, Andreas Grill til Conferentsraad. Den 18de September er den forhen værende Stiftsfoged, Johan Ludvig Cammerrath allernaadigst beskikket til Stadsfoged og Auctionsforvalter i gammel Slesvig. Den 9de October Underrets Advocat Johan Georg, Dumreicher til Tingskriver i Høierherred.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-02-21
Prædikanterne paa Søndagen Sexagesima. Høymesse. Aftensang. St. Knuds K. Hr. Prof. Ancher. Hr. Gruner. Frue K. Hr. Seidelin. Hr. Clementen. St. Hans K. Hr. Achen. Hr. Gruner. Hospitals K. Hr. Gottschalck.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-02-21
Dødsfald. Odense, den 8de Febr. Peder Nielsen Møen, Vand kikker, 66 Aar. Den 16de hujus Hr. N. Owesen Wamberg, i sit 75 Aar.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-02-21
J Kiøbenhavn den 11te Februarii Mad. Sophie Michels Datter Lystrup, afg. Jørgen Bays Enke, 83 Aar; Sr. Christen Nielsen Gram, Lysestøber, 49 Aar.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-02-21
J Berlin den 3die Februarii Hs. Exellence Hr. Baron von Bismark, Kongel. Preusisk Geheime=Statsminister, 33 Aar. I Ærøeskiøbing den 10de Febr. Mad. Anne Cathrine Lorenzen, Skovrider Lorenzens Enke, 75 Aar de,
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-02-21
Bekiendtgiørelser. Salig Hr. Cosmus Ramus, forrige Sognepræst i NB. Assens, haver efterladt sig en Samling af Bøger, som med første skulde offentligen bortsælges, da de, som have Bøger til Laans, Stervboen tilhørende, anmodes, at ville aflevere samme til Enken Madame Ramus i Assens.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-02-21
Maa Ebbeløen kan tilstundende Sommer faaes Gresning til Beester og Qvæg, naar Vedkommende melder sig derom med første paa Einsiddelsborg, hos Birkedommer Holm. Vignetstikker Joseph Wulf fra Fridericia er ankommet her til S. Odense, og logerer paa Postgaarden, hvor han tilbyder sig at forfærdige alle Sorter smukke Signeter for billig Betaling.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-02-21
Proclama. Ja Lars Christensens Enke, Karen Mikkelsdatter af Kosteslet, den 4de hujus ved Døden er afgangen; saa ville Credi= og Debitorerne indfinde dem i Stervboen 30te Dagen den 5te, eller i seeneste 6te Uges Dagen den 17de Martii næstkommende, de første at anmelde og beviisliggjøre hvad de maatte have tilgode, og de sidste at betale hvad de er skyldig. Sandagergaard den 11te Februarii 1783. Holm. Fuldmægtig. de aardmand Rasmus Pedersen i Eilbye, af Sandagergaards G Gods, er den 10de hujus ved Døden afgangen; i saa Maader indkaldes Credi= og Debitorerne udi denne Stervboe, til 30te Dagen den 12te Martii næstkommende, de første at anmelde deres Krav, og de sidste at betale hvad de maatte være skyldige. Sandagergaard den 11te Februarii 1783. Holm, Fuldmægtig. mendskiønt der ikke formodes at være nogen ubekiendt Gield De efter afgangne Anna Pedersdatter, salig Hans Froms Enke, saa dog bliver herved efter de myndige Arvingers Begiering, alle og enhver, som i nogen Maade maatte formeene sig at have noget at fordre efter benævnte Afdøde, indkaldede til inden 6 Uger fra Dato at anmelde deres havende Fordringer hos os som Skifteforvaltere, da enhver skal vederfares hvad Ret er. Odense den 14de Februarii 1783. Koefoed. Bende. Dreyer. R 127 Aar,
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-02-21
Ved Proclama, læst inden Odense Byetings=Ret den 17de Februarii og ved Raadstue Retten den 19de næstefter, er Karen Hansdatter, afgangne Giestgiver Jacob Holstes Enkes Debi= og Creditorer indkaldede, med 6 og 12 Ugers Varsel, til at melde sig hos os som Skifteforvaltere. Hvilket endvidere herved bekiendtgiøres. Koefoed. Bendz. Dreyer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-02-21
Ved Proclama, læst inden Odense Byetings Ret den 17de Februarii og ved Raadstue Retten den 19de næstefter, er Skipper Bertheel Olsen og hans afgangne Hustrue, deres fællede Stervboes Debi= og Creditorer indkaldede, med 6 og 12 Ugers Varsel, til for os som Skifteforvaltere at melde sig; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Koefoed. Bende Dreyer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-02-21
Ved Proclama, læst inden Odense Byetings=Ret den 13de Januarii h. a., den 15de ved Raadstue=Retten og den 29de ved Fyenboe Landsting, er afgangne Anne Cathrine Frandsdatter, Musqveteer Andreas Halvorsens Hustrue, hendes Arvinger og Stervboets Creditorer blevne indkaldede, at melde sig inden den i Loven bestemte Tid hos Hr. Auditeur v. Caroc i Helsingøer, der tilligemed Hr. Lieutenant v. Tommerup ere beordrede Skiftecommissarier; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Auction.