Aalborg Stiftstidende, 1833-04-27
Man paastaaer, at Jgnorantiner=Brødrenes Primair=Skoler kunde bringe en farlig Aand i Universitetet; man foreslaaer, at lade dem forblive udenfor Jurisdictionen, ligesom den venstre Rhinbreds Skoler, der ere afhængige af protestantiske Consistorier. Jeg begriber ikke denne Art Fanatisme imod Jgnorations-Brødrene, som nogle Mennesker beherskes af. Det er en sand Fordom: fra alle Sider fordrer man deres Gjenopreisning; dette almindelige Forlangende, beviser tilstrækkelig deres Nytte. Hvad de protestantiske Skoler angaaer, saa ville de deele fælleds Skjebne; mansk vil befrie dem for den geistlige Jurisdiction, for at lade demsk træde ind i Civil-Corporationen; det mindste som Katholikerne kunne fordre, er uden Tvivl Liigheden; thi 30 Millioner Mennesker fortjene at komme ligesaameget i Betragtning, som 3 Millioner. Det er meget latterligt at høre saamange Filososer rose Englændernes Tolerence, da dette Folk er det eneste, som ikke erkjender Tolerencens Grundsætninger, fordi dets Regjering hellere holder en Armee paa 600000 Mand i Jrland, end at det lader denne Ø nyde de legitime Rettigheder. Hollænderne nære ogsaa den høieste Jntolerence imod Katholikerne: det er lykkedes for dem at fortrænge Katholikerne fra alle Poster og Embeder, og hvad der er dem meest imod i de politiske Arangements, som de forberede, er den Jdee, at jeg vil give dem en katholsk Fyrste. Jeg begriber meget vel, at man under Revolutionen i har været stemt mistroisk imod de katholske Præster, fordi de hørte til de Misfornøiede; men nu, da Regjeringen ved Behændighed og Gunst har beskyttet dem, maa man forandre i sine Adfærd imod dem; de katholske Præster tre sig meget i godt og er meget hielpsomme: de ere Skyld i, at Conscriptionen er faldet meget bedre ud i dette end i de foregaaende i Aar; Sæderne have forbedret sig ved deres Jndflydelse; Rolighed og Stilhed er tildeels ved dem igien tilveiebragt; af ingen Statscorporation omtales Regjeringen saa vel som af : denne. Jeg har nylig givet den et Beviis paa min Tilfredshed, ved at have optaget i Senatet, Erkebiskopperne af Tours og Toulouse. Et Beviis paa, siger man, at Jgnorantinerne altid have været frygtet, er den dem i deres Løfte, paalagte Forpligtelse, at forsage al Kundskab, Læsning, Skrivning og Regnekonstens Elementer undtagne, dette foregivne Beviis er kun Børneleg; man har, ved at have foreskrevet dem dette Lofte, ikke havt andet Øiemeed, end at gjøre dem mere fuldkommen til deres Bestemmelse. Ligesaalidet nærer til jeg Frygt for, at en Præst engang skulde komme til at staae i Spidsen for den offentlige Underviisning; bliver dette virkelig Tilfældet, hvad Ondt kunde han da vel giøre, da sikhans Agenter jo dog ikke ville bestaae af Præster, Stormesterens Post vil ikke, som man paastaaer, blive den anden i Staten. De som paastaae, at Jgnorantinerne ikke burdeelindlemmes i Universitetet, betænke ikke, at de handle imod deres eget Øiemeed; netop, ved at vorde indlemmede i Universitet, ville de vorde fængslede til den borgerlige Orden og forekomme Faren for deres Uafhængighed. Der er ikke Talen om man vil stifte dem; Kjendsgierningen er, at de til Trodøifor Administrationen existere, jeg holder altsaa for, at det leer bedre, at regulere dem, og fra det Øieblik af, at de ikkelse have noget fremmed eller ubekjendt Overhoved mere, ville dede ikke længere være farlig. Hvad de academiske Grader angaaer, saa maa man ikke letteligen uddeele Doctor Værdigheden. Suplicanten maa examineres i vanskelige Gienstande, f. Ex. i Sprogenes Sammenligning; det var ikke saa gal om man lod dem tale Latin i halvanden Timer (h. Det ere ikke fornødent at enhver skal kunde blive Doctor. Paa denanden Side kan jeg ikke billige, at man ikke kan blive optagen i det medicinske Facultet som Baccalauræus uden at være det i den filosofiske Videnskab, fordi Lægevidenskaben ikke er nogen bestemt og positiv Videnskab, men bestaaer kun i Gisninger og Jagttagelser. Jeg vilde have meere Tillid til en Læge, der ikke har studeret de bestemte Videnskaber end til den der besidder samme. Jeg har foretrukket Hr. Corvisort, for Hr. Halle, fordi Hr. Halle hører til Jnstitut; Hr. Corvisort veed ikke engang hvad tvende ligedanne Trehuk have at betyde. Man maa ikke drage dem som studere Lægevidenskaben fra Sygestuen, Anatomien og andre deres Fag tilhørende Studier; Anatomien, skjøndt den vel mindst er en Conjectural-Deel af Medicinen, saa er den i mange Henseender endnu i sin Barndom; man veed endnu ikke hvad den egentlige Vitalgeist er. At fordre saa mange forskjellige Kundskaber af en ung Mand, for at forberede ham til een Løbebane, det vilde være at berøve Staten store Mænd, som denne Løbebane en Gang kunde frembringe; thi ved et Bizarreri af den menneskelige Aand gives der ofte en stor Læge eller en stor Jurist, der aldrig har kunnet begribe den reneste mathematiske Sætning. Der er ogsaa noget at forandre i den Autoritet over Skrifterne, som man tildeeler Universitet: det maa ikke kunde anmasse sig nogen repressiv Magt over de Værker som udkomme og ikke høre til dets Virkekreds, og Professorerne maa være strafskyldige, naar de betjene sig af dem ved Underviisningen. Man skal f. Ex. ikke lære efter Bernadie de St. Pierres Bog, hvis System røber den frygteligste Uvidenhed, selv i de simpleste Elementer af Geometrien; Forfatteren skulde have været jaget ud af Jnstitutet, fordi han har anmasset sig Ret til at skrive over Naturens Harmonie og tusinde andre Ting, hvoraf han intet forstaaer. Med alt dette vil jeg ikke sige, at han ikke er et elskværdigt Menne skee og en god Skibent; Paul og Virgine, og den inidianske Hytte ere udmærkede Værker; han erholder derfor en Pension af 6000 Franes. Jeg har sat mig imod Udgivelsen af Hr. Deelalandes sidste Skrifter. Jeg vilde ikke have blandet mig deri, hvis han ikke havde gjort andet, end prædiket Atheismen, uden at compromitere nogen; forøvrigt har han ikke brydt sig om Forbudet, og lader bestandig trykke væk.