JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1831-10-27
Basel. J næsten sex Uger have nu bundsforvandte Mæglere dvalet hos os, og i næsten tre Uger have 4000 Mand holdt vor liden Canton besat, for at understøtte hiin Mægling med Kraft - og alligevel er enhver Udsigt til en virkelig Jgientilveiebringelse af Fred ved gjensidig god Forstaaelse meere nu end nogensinde forsvundet. Efter det Udvortes at dømme, saa synes det at Møderne hver Dag nu ere sluttede. De revolutionaire Bestyrelser ere opløste, og de lovmæssige igjen indførte. Det ved 34 Storlandsraader ufuldstændig vordne store Raadamet sig til nye Valg. Til forargelige Optøier har an i nogen Tid kun hørt lidet; men i Grunden, dersker kun en tvungen Vaabenstilstand. De Misfornøiede erklære høit og aabenlyst, at de kun oppebie Troppernes Afmarsch, for igjen at forstyrre den nye Orden. Med mere Frækhed end nogensinde hæve det radicale Parties Blade deres Røst. Have de længe nok bespottet og krænket vor Regjering, saa forhaanede nu Forbundstropperne og Gesandterne, fordi disse endeligen vovede at staae frem til vor Faveur; dog alt paafølge Jnstructioner, der lamme deres Virksomhed endnu mere end hidtil, og tvinge dem til at handle imod deres Overbeviisning. Hvilken Garantie havde vi vel at haabe, om vi end bragte ethvert Offer, som de tilraadede eller fordrede, Deres Princip er Eftergivenhed, indtil Revolutionspartiet er tilfredsstillet, og ingen Concession vil kunde tilfredsstille denne, saa længe den ikke hersker uindskrænket. Det bliver derfor i Sandhed en forgjeves Bestræben for, fremdeles at sætte vor lovmæssige Stilling i sit rette Lys, at bevise det hundrede Gange, at vor Forfatning er antaget retmæssig, liberal og frivillig, at vore Fordringer ere rimelige og de forlangte Forandringer kun ere Paaskud for at styrke Alting.
Aalborg Stiftstidende, 1831-10-27
Blandede Efterretninger. De engelske Bisper er for Øieblikket lidt - som man siger - i Vinden, formedelst deres Opposition imod Reformbillen. Jkke blot blandt Folket yttrer Misfornøielsen sig, men ogsaa i selve Overhuset, hvor man tydelig mærker, at Regjeringen havde gjort Regning paa deres Bistand, og derfor er desto meere fortørnet, fordi dette Haab blev skuffet. Saaledes brugte Lordcanzleren, den 14de, det Udtryk om Bisperne, at de havde spændt Krog for Regjeringen, hvilket Udtryk opvakte almindelig Latter og gav Anledning til en varm og ikke for Personligheder fri Debatte imellem Grev og Biskoppen af Exeter, hvori den sidste beskyldte Ministrene for at opbidse Folket mod Bisperne ved at fremstille dem som Fiender af den offentlige Rolighed, og for at have villet true dem til at stemme for Forslaget. Grey benægtede især den første af disse Beskyldninger med Jver og Bispen tog den ogsaa tilbage idet mindste forsaavidt han ikke vilde tillægge Ministrene nogen ond Hensigt. Det er iøvrigt ikke umuligt, at denne Sag kunde give Anledning til at de engelske Bisper mistede nogle af deres Prærogativer, som virkelig ogsaa ere større, end den protestantiske Kirkes Aand synes at tillade; det vilde endog være rimeligt, hvis det er sandt, hvad Courier fortæller, at da de Deputerede fra Londons forskjellige Sogne den 12te om Aftenen havde Andients hos Grev Grey for at bede ham prorogere Parlamentet ganske kort og derpaa atter tage fat paa Reformsagen, skal Greven have sva tet, at der behøvedes nogen Tid, for at gjøre Udkast til en ny Bill, overtyde Pairerne og Faren ved en længere Modstand og giøre Anstalt til, at Bisperne ikke længere skulde være tilstæde. Ved en slig Foranstaltning vil iøvrigt vistnok saavel Kirken som Staten snarere vinde end tabe, thi at Bisperne ere Statsmænd, kan kun gavne den sidste hvor den borgerlige Forfatning er i en meget ufuldkommen Tilstand, og den første, tagen i sin rette Betydning, har vist aldrig profiteret derved.
Aalborg Stiftstidende, 1831-10-27
J det belgiske Deputertekammer var nylig fra Regjeringens Side foreslaaet en Sikkerhedslov, hvorom Ministeren Maclenger yttrede sig saaledes: "Skuf Dem ikke selv, mine Herrer, ogsaa September Revolutionen har sit Coblenz. J dette Øjeblik pønses der i flere af vore Stæder paa en Jntrique, men som ikke bør skrække Dem, da De veed, at Regjeringen vaager. Under saadanne Omstændigheder maa Loven ved Frygt for en exemplarisk og stræng Straf skræmme alle dem, der bestukne af Hollands Guld drømme om Gjenoprettelsen af et Dynastie, som det belgiske Folk for bestandig har proscriberet." Man seer heraf, at det egentlig var stillet mod orangistiske Jntriguet; imidlertid er dog nok Forslaget forekommet de fleste for strængt, thi Regjeringen har siden taget det tilbage.
Aalborg Stiftstidende, 1831-10-27
Franske Blade indeholde Udtog af den Tidende, der en kort Tid udkom i den polske Leir ved Modlin, hvorhen, som bekjendt, en Deel af Hæren efter Varschaus Fald havde begivet sig. Krukoviecki skildres der som en sort Forræder. Han beskyldes for at have detascheret Tropperne bort til forskjellige Kanter, at have nægtet Folket Vaaben, at have bortsendt en af de dygtigste Anførere, Zelevski, Chef for Sikkerhed Garden, i et ubetydeligt Ærende, at have i selve Stormens Øieblik skikket en heel Deel Tropper fra Skandserne indi Byen for at holde Orden, skjøndt der ingen Uorden, var, at have bildt Regjeringen ind, at Paskewitsch forlangte ubetinget Underkastelse, hvilket ikke var Tilfældet, at have overskredet sin Fuldmagt ved Underhandlingen med denne o. s. v. Hvor meget der i dette er sandt, er vel vanskeligt at afgjøre, men uforklarligt bliver altid den Omstændighed, at en saa stor Deel af de polske Tropper i Farens Øieblik vare saa langt borte fra Varschau og dette Factum kan vist nok vække Mistanke om Forrædderie.
Aalborg Stiftstidende, 1831-10-27
Blandt Embedsbefordringer i Norge sees tre Byfogeder, Riis i Christiania, Blom i Drammen og Ry i Laurvia, samt Justitiarius Wulffsberg, alle at være blevne Amtmænd. Byfogden i Bergen, A. Olsen, er bleven Byfoged og Sørenskriver i Laurvig (?). En Ritmester Hoffgaard, der var Ordonants-Oficeer hos Kongen, er befordret til Hof=Jntendant ved Hs. Majestæts norske Hof=Stat. Toldkasserer i Frederikshald, P. O. Rosenørn Gener, er befordret til Toldkasserer i Bergen, mod Caution af 10000 Species.
Aalborg Stiftstidende, 1831-10-27
Frygten for Cholera har ganske fortrængt den for den store Comet i 1832; men om end dette ene Omde ikke var fordrevet ved det andet, saa havde vi dog nu en liden Trøst med Hensyn til Cometen, i en Lærds nylig udgivne Beskrivelse, efter hvilken der, saalidet man end kan skue ind i Fremtiden, dog vistnok med temmelig megen Vished kan antages, ingen af os her ville være tilstæde ved Cometens Besøg, da denne endnu vil udeblive i - 80000 Aar, og til den Tid vil den endda ikke komme Godtfolk nær paa 900 Mile. Skriftet spaaer tillige, at der vil hæve sig Vande i Oceanet til 13000 Fods Høide, Alt Anno 90831.
Aalborg Stiftstidende, 1831-10-27
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1831-10-27
Nysted, den 14de October. Den 7de Dennes høitideligholdt Hr. Kjøbmand Joseph Hirsch og Kone her i Byen deres Sølvbryllup.
Aalborg Stiftstidende, 1831-10-27
Hos denne agtede og retskafne Familie indfandt sig Byens Honoratiores, for at lykønske Brudeparret, hvis Ægteskab har været velsignet med 14 Børn, hvoraf de 10 endnu ere i Live. (Maribo=Avis.) Horsens.
Aalborg Stiftstidende, 1831-10-27
For et Par Dage siden ankom her paa Rheden 2de Skibe fra Hamborg, hvorfra de vare afseilede den 8de og 9de Dennes. Paa det ene er Skipperen, navnlig Asmus Bune, død, uvist om af Cholera. Begge Skibene ere henviste til Kæns eller Christianssand, for der at holde Quarantaine.
Aalborg Stiftstidende, 1831-10-27
Ved Tallotteri=Collectionen her i Byen er ogsaa ved de sidste Trækninger vundet i Smaagevinster 7000 Rbd., foruden 250 Rbd. som en fattig Kone vandt paa Ternen: 38-50.
Aalborg Stiftstidende, 1831-10-27
Blandede Efterretninger. Fordums Klokker ved Viborg-Domkirke, Thomas Heegaard, er gaaet til Jorden hvorfra han var kommen. Som Digter (af hans "Riimpose") havde han paa Jorden ikke meget hævet sig over Jorden. Han døde i den By hvor han havde ringet og klemtet sin meste Tid, i Viborg.
Aalborg Stiftstidende, 1831-10-27
Døvstumme-Jnstitutet i Kbhvn, havde i Aaret 1830 123 Elever, 73 Drenge og 50 Piger. Jnstitutet har 14900 Rbdlrs. Gjeld til Forrentning hvorpaa det Udgang 1830 afbetalte 2000 Rbdlr. og havde endnu i Behold 3828 Rbdlr.
Aalborg Stiftstidende, 1831-10-27
Af et Privatbrev fra Hamborg, indført i Aarhuus Stiftstidende, sees, at der er indrettet et Central=Apothek i Staden, hvorfra der udleveres Medicamenter til de allerbilligste Priser; at der ere anlagte særegne Kirkegaarde til Cholera-Ligene, engageret færegne Liig bærere, anskaffet særegne Kister, Vogne, Heste, o. s. v. alt vedkommende Cholera; at forøvrigt Alting vedblisin vanlige Gang.
Aalborg Stiftstidende, 1831-10-27
Som en Naturmærkværdighed anføres, at Torsken er søgt ind i Odense Kanal, og fanges der i hundredeviis. Der spørges nu, om den er sund, thi læn(Meddeelt.) En Hypothese, Cholera angaaende.
Aalborg Stiftstidende, 1831-10-27
En Jkke=Læge, ja i Lægekunsten aldeles ukyndig, har fattet følgende Jdeer om Cholerasygdommen, som han uden mindste Fordring for deres Rigtighed, dog formedelst deres ham forekommende Sandsynlighed, underkaster Kyndiges, især Læger, nøiere Overveielse, i Tilfælde at nogen maatte skjønne, at de fortjente den. Kunde Sygdommens rette Aarsag udfindes, saa vilde Lægekunsten vel ogsaa snarere sættes istand til at modvirke samme. Det er stridt nok om, hvad enten den forplantes ved Luften eller ved Smitte, eller ved begge Dele, og man kan vel sige: adhue sub judice lis est. Men sæt nu, at det er ved Luften eller ved Smitte eller ved begge Deele, saa bliver endnu det Spørgsmaal tilbage: hvilken er den Materie, som angriber det menneskelige Legeme, ved den ene eller den anden, eller ved begge (Miasma)? Men derved kan Meddeleren ei tænke sig noget, og tvivler paa, at Andre kunne mere end han. Men han mener dog, at det vil være en Hovedsag at komme efter denne vistnok usynlige Aarsag i Naturen, om det nogensinde, uden ved et forunderligt Lykketræff, skal lykkes Lægekunsten at udfinde et mod Sygdommen virkende Middel. Det synes ellers forunderligt, at man ikke er ganet denne Undersøgelse nærmere. En Stemme yttrede sig engang - jeg troer fra Moskan - for at det muligen kunde være Jnsecter, som forvoldte Sygdommen; men der agtedes ei videre paa den, da den ei var ledsaget af Grunde. Meddeleven har imidlertid fundet, at denne Mening fortjente nærmere Overveielse, og det af følgende Grunde:
Aalborg Stiftstidende, 1831-10-27
1) Af det Bekjendte pleier man at drage Slutninger, for at lære det Ubekjendte at kjende. Man veed, at synlige Luftinsecter skye Røg, men nu har Praxis lært Røgning at være det Middel, som er det virksomste til at rense befængte Huse, men spørger man, hvorfor Røgen kan være rensende, saa kan vel antages, at den her maa virke mod usynlige Luftinfecter, hvad den virker mod synlige: deels foriager, deels draber dem. 2) Man veed, at synlige Luftinsecter flye Regn, og man kan vel antage, hvis der gives usynlige, at de følge det samme Jnstinet eller Naturlov, for at søge deres Frelse. Men det er et Factum, omtalt offentligen fra flere Steder, at Sygdommen, især under stærk Skylregn, har grebet om sig som Lyn paa flere adspredte Steder i samme By, og under saadant Veirligt raset frygteligst. Den fremsatte Hypothese gjør det Phænomen, som sidst er omtalt fra Vien og Alexandrien, forklarligt: De sig i Luften opholdende usynlige Jnsectsværme søge nu pludseligen deres Redning; de søge øieblikkeligen de nærmeste Legemer, som for dem have nogen Attraction, enten formedelst deres Lugt eller hvilken anden Sands, de maatte besidde; og lynsnar har Sygdommen slaget Mangfoldige. Man ønskede sig i Vien blot nogen Formildelse af den vedholdende Regn, og klart Veirligt, hvoraf man sikkert haabede Sygdommens Formindskelse. Rimeligt, thi saa kunde Jnsectsværmene igjen opholde sig i Luften, lig andre Luftinsecter. 3) Det er et Factum, at naar Sygdommen er kommen til en By, kan een Angreben befinde sig i den længst bortliggende østre Deel; en anden, i den længst bortliggende vestre Deel, kan være den dernæst Angrebne. Dette lader sig jo ligeledes forklare af de i en Luftstrøm kommende Jnsectsværme, der kunne til een og samme Tid fordeele sig paa fjernt fra hinanden beliggende Steder. Saadanne Jnsectsværme kunne baade fare igjennem Organismen ved Aandedrættet indvortes i Mennesket, og udbrede sig udvortes over Legemet; i sidste Tilfælde siger man Sygdommen er smitsom. Ved Berørelse eller Jkke Berørelse fare de fra den angrebne Persons Ydre paa hver, som nærmer sig og som de finde Attraction til. Hypothesen forklarer saaledes Sygdommens Udbredelse baade ved Luft og Smitte, og at den paa begge Maader har udbredt sig, er vel unægteligt. Men hvad Nytte var det nu til at vide dette, om det endog var beviislig rigtigt? Nu anvender man Røgning for at befrie sig fra Smitten, og det vist retteligen. Men lader det sig nu ikke tænke, at man forsøgte retteligen at bruge som Cuur, hvad man hidtil brugte som Præservativ og som Rensning. Røgning - med hvad, overlader jeg Lægen - ved hvilket Middel, ligeledes; men indbragt tilstrækkeligen og strax i den af Cholera angrebne Persons Legeme, og da vist nok helst i et Værelse, som var fri for Røg ning, eller havde i det mindste aabne Vinduer. Skulde denne Hypothese er tillige give Nøglen til flere epidemiske Sygdomme?
Aalborg Stiftstidende, 1831-10-27
Bekjendtgjørelser. For en Seminarist, der har Lyst til at undervise smaae Børn er en Huuslærerplads ledig strax, paa Landet. Den, der maatte attraae en saadan, vilde opgive skrivtlig sin nærværende Stilling, bilagt med fornødne Attester om Duelighed, aflagt hos S. T. Hr. Capitain, Consul Wigelsen i Aalborg, hvorefter nærmere Aftale skal træffes. Contorbøger i alle Størrelser paa sin og ordinair Papiir. Hovedbøger. Journaler, linierede med rødt Blæk, saavelsom paa hvidt Papir. Trykte Skole-Journaler, med mere til Contoirbrug henhørende faaes hos Rottbøll Sadolin. Ørsteds Haandbog over den danske og norske Lovkyndighed Notanik, von Agard, 3 Rbd. Beskrivelse over Belterne, Kattegattet, den norske Kyst, Øster-Søen, 8 Mk. Magazin for Kunstnere og Haandværkere, 78 Hef., 1 Rbd. Blomster-Sproget, 3die forøgede Udgave, 2 Mk. Udvalg af den nyere engelske Prosa, af C. Mariboe, 2 Rbd. 28 s., tilligemed hans øvrige Skolebøger i det Engelske, faaes hos Rottbøll Sadolin, Boghandler og Bogbinder.
Aalborg Stiftstidende, 1831-10-27
En ædruelig og skikkelig Karl, som nogen des kan læse og skrive, og har Lyst til at forestaae et Udsal, kan faae en god Condition til 1ste November, men uden godt Skudsmaal fra de Steder, han har tjent, nytter det ikke at melde sig. Stiftsbogtrykkeriet anviser.
Aalborg Stiftstidende, 1831-10-27
Søges. til 1ste November eller 1ste Mai et Hollænderi af 100 til 200 Køer, hvortil Forpagteren selv kan anskaffe de fornødne Meieriredskaber. De herpaa Reflecterende ville behage at lade aflevere portofrie Breve paa Stiftsbogtrykkeriet i Aalborg, mærkede H. E.
Aalborg Stiftstidende, 1831-10-27
Proclama. Creditorerne i Boet efter afgangne Niels Nielsen Wrangdrup og Hustrue Else Christensdatter, af Jngstrup Bye i Hvetboe Herrred, indkaldes herved, med tolv Ugers Varsel, til at anmelde og heviisliggjøre deres havende Fordringer. De Afdødes Arvinger gives ligeledes herved anordnet Varsel. Kjær og Hvetboe Herreders Contoir i Nørre-Sundbye, den 21de October 1831. Lange.
Aalborg Stiftstidende, 1831-10-27
Auctioner. Jfølge Amtets Befaling, bliver, Torsdagen den 10de November førstkommende, Formiddag Kl. 10, paa Tingstedet heri Byen, afholdt offentlig nye Auction over Bortforpagtning i 10 paa hinanden følgende Aar af den Hans Majestæt Kongen tilhørende Jagtrettighed i følgende Sogne i Gislum Herred, nemlig: Foulum Sogn, Farsøe Sogn, med Undtagelse af Hvanstrup ufrie Hovedgaards Jorder; Vognsild Sogn, med Undtagelse af Sooldrup, Veistrup og Morum Byers, samt Øster= og Vester=Aarup, Meilstrup og Østrup Gaardes Marker; Thisted Sogn, Durup Sogn, med Undtagelse af den udparcellerede Nøragergaards frie Hovedgaardstaxts Jorder; Steenild Sogn, Store Rørbek Sogn, med Undtagelse af Rørbekhovgaards ufrie Jorder, Grynderup Sogn og Gislum Sogn; - hvilket herved til Liebhaberes Efterretning bekjendtgjøres. Hobroe, den 25de October 1831. Jansen.
Aalborg Stiftstidende, 1831-10-27
Torsdagen den 3die November næstkommende, om Formiddagen Kl. 10, bliver, efter Begjæring af Herr Viinhandler Nørgaard, afholdt en eneste Auction, til Bortsalg af Gaarden Nr. 232, i 2de Dele, nemlig: a) Den Deel, som vender Facaden til Østeraae med derved værende Pakhuse og Gaardspladse. b) Den Deel, som vender Facaden til Stranden og Enden til Østeraae med derved værende Pakhuse og Gaardspladse. Auctionen holdes i Gaarden Nr. 279, og Conditionerne erfares 8 Dage før Auctionen paa mit Contoir, og forevises Eiendommene forinden af Herr Nørgaard. Aalborg, den 24de October 1831. Schmidt.
Aalborg Stiftstidende, 1831-10-29
den i ad, Nationens Bre! ning! 7 for Dit Folk! Denne Dag os hellig være, Glæden være Danmarks Tolk. - Om Aartusinder end svinde, Om Dit Danmark blider en Grav - Ei skal Wit og Kredriks Minde Svinde bort i Glømsels Hav. - Sjeldne Klöverblad af Qvinder; Moder, elskte Döttrepar! Frederiks huldeste Veninder, O! Hans Trøst I stedse var. - Nationens Troskab le. Høit for Eder og for Mam; - Reen som Soel paa Himlens Bue, Hvig, ædel, uden Bram. - O! Svæv sit mod Stjernevrimlen Danmarks Jubel - Danmarks Fryd! Svæv til Ham, som styrer Himlen, Som kun kjender ægte Dyd! - Han Dig skjænke Stjernekrandsen, Som et Pant paa Fromhed, Dyd; Ned paa Dig fra Himmelglandsen Rae Han med evig Fryd. - Frederiks hulde, troe Veninde, Gid Du længe leve maae! - Krandse skal Big Danmark vinde, Krandse, som kun skjænkes Faa. - Roser skal Da deri finde - Pant paa Danskens Kjærlighed - og den skjönne blaa Kjærminde. Vidne Danskens Trofasthed! R. A. v. Münnich.
Aalborg Stiftstidende, 1831-10-29
Den 25de om Middagen var Sygdommens Status, i Hamborg følgende: Angrebne 445, Helbredte 46; Døde 213; under Behandling 186. J de sidste 24 Timer vare 42 nye Syge tilkomne, 12 vare helbredte og 24 døde.
Aalborg Stiftstidende, 1831-10-29
J Altona beløb de Syges Antal sig den 24de til 13, af hvilke 7 vare døde; i Vandsbeck er den 22de 1 død. Det stadfæstes, at den danske Cordon trækker sig tilbage til Eideren. Centralcommissionen i Kiel, som bekjendtgjør dette, tilføier, at det er hans Majestæts Villie, at nogle Militairdetaschementer skal blive tilbage i Grændsedistricterne, for at holde fremmede Løsgjængere ude, hvis Jndtrængen muligt kunde medføre Sygdommen, samt at de under Prinds Frederiks Commando staaende Tropper, der hidtil have været posterede omkring Hamborg, skulle blive der, indtil de Corps, der hidtil have staaet i Hertugdømmet Lauenborg, kunne komme i deres Sted.
Aalborg Stiftstidende, 1831-10-29
J Vien og Berlin holder Sygdommen sig omtrent paa det gamle Punkt, i Abo har den i den senere Tid været i Tiltagende. Nye Stæder anmeldes ikke denne Gang som smittede, med Undtagelse af det allerede nævnte Vandsbeck.
Aalborg Stiftstidende, 1831-10-29
Belgien. Conferentsen i London er nu færdig med sit Arrangement af de belgisk hollandske Anliggender og det kommer nu kun an paa, om deres foreslagne Forligstractat vil blive antaget af de tvende deri nærmest interesserede Stater, hvilket dog nok vil blive Tilfældet, da de 5 store Magter skal være aldeles enige i Henseende til denne Tractat og belavede paa i Nødsfald at bruge Magtsproget. Allerede den 18de erklærede Grev i Overhuset, at Sagen var afgjort fra Conferentsens Side og ved Parlamentets Prorogation den 19de yttrede Kongen selv sig saaledes derom: "Den i London, forsamlede Conferents har endelig fuldendt sin langvarige og besværlige Discussion ved en Bestemmelse, angaaende hvilken de 5 Magters Repræsentanter ere blevne aldeles enige, om at dele de belgiske og hollandske Provindser, saaledes at der er bleven taget Hensyn saavel paa begge Staters Fordeel, som paa andre Landes tilkommende Sikkerhed. En paa denne Bestemmelse grundet Tractat er tilstillet de hollandske og belgiske Gesandte og jeg haaber at sammes Antagelse af de resp. Hoffer, som jeg med Længsel venter, skal afvende de Farer, hvormed Europas Rolighed truedes, saalænge denne Sag var uafgjort."
Aalborg Stiftstidende, 1831-10-29
Bemeldte Tractat blev den 20de Octbr. forelagt de Deputeredes Kammer i Brussel af Udenlandsministeren. Den var ledsaget af 2 Skrivelser fra Conferentsen til Hr. van de Weyer Obelgisk Gesandt i London), hvoraf sees, at de 5 Magter garantere begge Parter sammes Opfyldelse, at de ansee den som deres Definitive og ugenkaldelige Beslutning, til hvis Antagelse de ere findede at tvinge (i den franske Original bruges dog det fine Udtryk amöner : bringe) den af Parterne, der vilde forkaste den og at de ansee den som en mellem hver af Parterne og dem selv indgangen Forbindtlighed. Tractaten er i det Væsentlige bygget paa Tilstanden i Aaret 1790. Hollænderne beholde altsaa Gebetet paa den venstre Bred af Schelde og Skibsfatten paa denne Flod skal reguleres efter Vienertractatens Grundsætninger. Belgierne erholde meere end det Halve af Luxemborg og aftræder til Erstatning en Deel af Limburg. Af Statsgieldens Renter, der skal beløbe sig til omtrent 27 Millioner Gylden betaler Belgien8400000 Gylden, som skal erlægges halvaarlig. Det Forskud, som Holland i denne Henseende har gjort, skal erlægges i 3 Terminer, nemlig til 1ste Januar, 1ste April og 1ste Juli 1832. Det Sequester, som under Urolighederne er lagt paa Domainerne, ophæves. Jngen maa tiltales for Deeltagelse i politiske Begivenheder. Maestricht med sit Gebeet tilhører Holland, derimod rømmer Holland Citadellet i Antverpen. Alle disse Rømninger skal finde Sted strax efter Ratificationen af nærværende Tractat.
Aalborg Stiftstidende, 1831-10-29
Hvorledes denne Tractat vil blive optaget af Belgien og Holland, vides endnu ikke med Vished. Den 19de var i denne Anledning en lang Forsamling af Ministrene i Brüssel og Hr. v. de Weyer reiste Dagen derpaa tilbage til London. Den belgiske Courier, som altid har stødt i Krigstrompeten, raader til at slaae løs paa Hollænderne i det Øieblik Vaabenstilstanden, udløber og anfører blandt sine Grunde derfor ogsaa denne: Den Beslutning at svare med Kanoner paa Conferentsens Forslag (hvis disse ere uantagelige, lægger den dog til, er just af den Aarsag klog, fordi den ikke kan foreslaae et ærekjert Folk en ydmygende og fordærvelig Fred, uden i den aabenbare Hensigt, at dens Forslag ikke skal antages. Ogsaa i Holland, knurrer man lidt. Vi har nu, skrives der fra Haag, modtaget den os af Conferentsen ikke foreslagne, men paabudne Fredstractat. Maaskee har dog hele denne Misfornøielse ikke sin Grund i andet, end den ubehagelige Fornemmelse i at slutte Fred paa Commando. Paa Børsen i Amsterdam sank Statspapirerne noget den 22de paa Grund af det Rygte, at Tractaten ikke vilde blive antaget, de hævede sig dog igjen endnu samme Dag da den Efterretning indløb fra Antverpen, at Kong Leopold ikke alene havde antaget den, men endog allerede givet Ordre til at ophøre med Arbeidet paa Fæstningsværkerne.