JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Politivennen, 1799-01-01
Uordener. 1) Paa Hjørnegaarden af Vestervold og Vigantsgaden saae man den 10, om Eftermiddagen Kl. 6 omtrent, en Kokkepige som vaskede Fade og Tallærkener, og opsatte disse i et gabent Vindue for at tørres. Vinduet var det næstsidste fra Hjornet af i 3die Etage paa Voldsiden. Man haaber at denne Piges Herskab vil betyde hende Farligheden af denne Adfærd, og at hun for Fremtiden ikke vil sætte sine Medmenneskers Hoveder i Fare for nedfaldende Tallerkener. 2) Udenfor Gaarden No. 16 i Nyhavn er Brættet over Renden fra Gaarden halv ituslaft. 3) J Filosofgangen er vel som No. 53 af Politivennen har anmeldt den Forbedring skeet, at Vognene ved oprettede Bomme ere udviste til den steenlagte Gade, men det er urigtigt, at man ikke mere behøver der at frygte for Heste, thi Bommene ere satte saaledes, at Ridende kunde have Jnd- og Udgang. Jndsenderen vil ikke opholde sig ved at gjøre de Anmærkninger, som han kunde ved denne Jndretning, der dog mulig er skeet i uskyldig Hensigt; han anmoder blot Geuvernøren om at de Ridende, saa langt Filosofgangen naaer, maatte tillades og tilholdes at ride oppe paa Volden og ikke i Gangen. 4) Trappegangen ved Toldboden hvor man stiger i Baade er bleven skjønnere og nyttigere ved den sidste Udvidning, men denne større Brede gjør det tillige lettere at falde derpaa, da den Stigende der føler sig i Glid ikke kan faae fat paa noget ved Siden. Man troer at Sikkerheden og Skjønheden af denne Nedgang, der er Hovedstadens Søeport, vilde vinde ved at anbringe to til tre Jernlænninger. 5) Det var dog meget at ønske, at den Brygger- eller Arbejdsvogn som saa særdeles ofte staaer halvt ind paa Fortoget i Sværtegaden, ved det lange blaae Plankeværk, og er Fodgængere meget til Ulejlighed, engang maatte ganske forvises fra dette den aldeles uvedkommende Sted. 6) Ligeledes burde Politiet paasee at det meget Hestemøg, som ligger op til det nordre Plankeværk i Kronprindsensgade, og opfylder Fortoget med Stank og Søel blev lagt længere ind paa Pladsen. Men hvor skulde man vel kunne haabe, at denne Uorden vorder hævet, da de mange her i Bladet før paaankede Stiver ved forbemeldte Plankeværk endnu tillige med nogle gamle Rendetræer, vedblive at staae dem, hvis Vej falder der igjennem Gaden, i Vejen? 7) J Dronningens Tvergade 208 Lt. G lige for Porten, paa Gaden tæt ved Rendesteensbrættet, saae Jndsenderen, at Vandet Tirsdagen den 14 May opvældede imellem Stenene; formodentligen maa der være Hul paa en Rende. 8) Udi Porten paa den røde Hjørnegaard af Slippen og Gottersgaden er sat et Bræt, formodentligen for at hindre Portens Befugtigelse med skadelige Vædsker; men dette Bræt er besat med lange skarpe Sømspidser, hvorpaa de Forbigaaende meget staae i Fare for at beskadige sig; man haaber derfor at Husets Ejer borttager dette skadelige Kludderie.
Politivennen, 1798-01-01
Gadepatrol. St. Jørgensgade. Denne lille Gade, som har kun een Dør, og det endda en Kælderdør, skulde man neppe troe kunde fremvise 5 Feil imod et sundt Gadepolitie. 1) at Fortoget paa begge Sider, dog meest paa den østre er ubrugeligt for Fodgængere, for sin Smalheds og, slette Brolægnings Skyld. Nu da Gaden er gjort bredere burde Fortoget i det ringeste være bredt nok for 2 Fodgængere. 2) Fortogets Usselhed mærkes endnu stærkere for de mange tossede Afviseres Skyld, hvoraf især det østre Fortog vrimlet. Paa den vestre Side er kun een Steen, og den staaer lige for Barberens Hjørne, endskjøndt Hjørnet er indtrykket. Denne Afviser, som Brolæggerne saa let kunde have taget bort, spaaer mange stødte og hudløse Skinnebeen i de mørke Vinternætter, naar der er blevet formeget Tran tilbage i Vægterens Krukke. Det er vel at Barberens Dør er kun tre Skridt borte. 3) Saa slet Fortoget, som sagt er, er det dog, om muligt, gjort endnu værre paa vestre Side ved en Tagrendetud, og paa østre ved en Kielderpompes Tud som ordentlig ligger lige ud over Fortoget i Rendestenen saa nemt som muligt. 4) Den eneste Dør Gaden ejer, har et Rendesteensbret, som er halv, bortraadnet, eller bortflakt, efter, Længden. 5) Endelig for at tilintetgjøre alt Fortog har Hosekræmmer Alb ek tillade sig at gjøre sin Skildtrog omtrent 3 Alen lang; see No. 3 af dette Blad, og den er virkelig siden den Tid, ikke bleven kortere.
Politivennen, 1799-01-01
Noget om Hellingehede. Forunderligt maae det forekomme enhver at nogen kan fremlægge for Publikum et Forsvar for Hellingehede og Amtmanden i Lolland saa underligt og partisk som det i Politivennens No. 54. Nen det bedste er at enhver vil indsee Argumenternes Svaghed. Thi før Udskiftningen, var, som almindelig bekjendt, Vejen meget god, og er først bleven slem for Amtmandens Egenfordeels Skyld ved at lade Heden dele, uden at tænke med Kraft paa Vejen og dens Istandsættelse. At Amtmanden da naar den indgrøvtede Vej over Heden er saa gal, at ingen kan passere den, aabner den, som Forsvareren kalder den Gamle, bliver allene en Pligt, men ingen Godhed og mindre Naade. Forsvarerens Beregning over de Udgivter der vilde medgaae til Veiens Jstandsættelse over Hellingehede, finder man ellers saa falsk, at endog hver Ubekjendt lettelig kan slutte hvor grundet Forsvaret er; dette maae være nok til Gjensvar saavel for denne som andre Tider.
Politivennen, 1799-01-01
Noget om Sygehuset i Nakskov. Unægtelig taber Staten aarlig mange Borgere, som bortrives i Sygdomme, der vorde dødelige, blot fordi Patienten maae paa sit Sygeleje savne den Pleje, der bidrager saameget til den Syges Helbredelse. Unægtelig ere derfor Sygehuse hist og her i Provindserne velgjørende Anlæg, kun at deres Jndretninger betroes kyndige og redelige Mænd. Jngen kan derfor med Grund have noget imod, at ogsaa Lolland deelagtiggjøres i saadanne almeennyttige Anlæg. Men mange har derimod en Mængde grundede Jndvendinger mod Maaden det Sygehus indrettes paa, som nu anlægges forLollands Halsted-Amt i Nakskov. Nogle af disse Jndvendinger har Anmælderen allerede erfaret at være opkastede i de Fyenske af Hr. Jversen udgivne Aviser. Anmælderen heraf vil derfor indskrænke sig til følgende Spørgsmaale; Er Jndretningen ikke alt for vidtløftig og kostbar? Have derfor ikke Amtets Beboere havt Grund til mod samme at gjøre Forestillinger i en Tid, da Regieringen seer sig desuden nødt til at fordre overordentlige efter en usædvarlig stræng Vinter trykkende Afgivter? Hvem har Amtmanden især afbenyttet sig til den Plan, hvorefter nu Sygehuset indrettes? Ere baade de spurgte til Raads, af hvis Embeder man bør formode noget mere end at kunne skrive og regne, Jndsigt nemlig i denne Green af Politiet, og de, der af deres Ejendomme skal udrede de betydelige Omkostninger dette Sygehus vil medtage? Hvorfor skal Landsbyboerne uadspurgte og tavse gjøre Bidrag til saadanne kostbare Jndretninger fremfor Købstadsbeboerne, hvis enten umiddelbare eller middelbare Samtykke ved Repræsentantere udfordres til enhver Udgivt af Byens Kasse? Gloslunde den 11te Maj 1799.
Politivennen, 1799-01-01
Bedre Sæder i Filosofgangen. Det nu saa skjønne Kjøbenhavn har Mangel paa skjønne Spadseretoure her i Nærheden. Den eneste og mest søgte er Frideriksbergtouren, og denne lønner ogsaa Umagen, naar man først har arbejdet sig igjenem den lange Stenbroe; thi har man naaet Alleen, da glider Gangen lettere, dog var det at ønske at den, istedet for de der anbragte Stensæder maatte forsynes med et end større Antal simple forsvarlige Træbænke, hvor de Vandrende, hvis Kræfter ikke tillade dem i et væk at gaae til Slottet, kunde hvile sig. At sidde paa en kold Steen er saare farligt for Helbreden, og mange hente sig ved at betjene sig af dem, en Sygdom der hvor de ville hente sig Sundhed. e. f.
Politivennen, 1799-01-01
Naskovs Kirke hylder de gode gamle Skikke. Der er skrevet saa meget og saa indlysende om Begravelsers Skadelighed i Byerne, at man for længst burde have seet denne pestbringende Skik hævet. Men maae og skal end Begravelser taales i Kirkernes Forgaarde, saa burde de dog allerede have været forbandede fra selve Kirkerne. Dog ikke heller det sørges for. Tvertimod tør man vel endog indrette nye Begravelser i disse Huse, uden Modsigelse af dem, der burde modsige, ja disse selv benytte sig vel endog af deres Embede og Jndflydelse, til selv efter deres Død at kunne blive deres Medmennesker til Byrde. En saadan Begravelse opviser Nakskovs Kirke, hvor Ligene staae oven paa Jorden uden andet Lukke end et Gitterværk. Begravelsen tilhører Amtsforvalter Dankel, der selv har indrettet den paa et Sted i Kirken hvor tilsorn var Daabsted. Allerede for en Deel Aar siden skal Madame Riegels have budet 5 til 600 Rdlr. for samme Stæd, men Menigheden modsatte sig det og fik Medhold af Kirkens Forsvar. Nu fik D. Stedet for 50 Rdlr. uagtet han selv hører til Kirkens Forsvar.
Politivennen, 1799-01-01
Spørgsmaal om Arbejds- og Plejeanstalten i Maribo. Stiftamtmanden og Biskopen over Lolland spørges: Hvad i al Verden der kan have bevæget dem at proponere til Medlemmer i en Kommission, som skal indrette et Arbejd- og Plejehus, just de samme Mænd og ikke andre, som med Amtmanden aarligen regulere de Fattiges Extraskat? Udfordres der ikke gandske andre Indsigter til en Extraskatskommission end til en Plejekommission? Men kan end Lollands Extraskatskommissairer være duelige til at sidde i en Pleiekommission, saa spørges igjen: hvi da de to af Landets Extraskatskommissairer ikke ere indtagne med i Kommissionen for Arbejds og Plejeanstalten? da det just ere de to, Publikum ene af alle Extraskatskommissairer er berettiget til at vente sig noget af; thi hvorvel de øvrige hver i sit Fag kan være dulige Mænd, saa kjender Publikum dog intet til dem, der kan skaffe den Fortrolighed, som saadanne Mænd bør have. Har Stiftamtmanden nøjere Kjendskab til dem, da gjøre han Publikum derfor Regnskab, eller og undskylde, at man med Grund frygter for, at hans Tillid ogsaa her i Tiden vil finde sig skuffet. Ellers havde det nok været meget rimeligere, om til Kommissairer vare bragte i Forslag Magistratspersoner, Præster, oplyste Handlende og andre, af hvem man har Grund til at formode, de baade kunde og vilde opfylde den afdøde Testators *) Hensigt. Maribo har saaledes et Par og maaskee flere meget oplyste Handlende, en ikke hverdags Præst, og Lolland har flere duelige Embedsmænd, som alle ere forbi*) Denne Anstalt anlægges i Maribo efter afdøde Etatsraad Vichfelds Villie, som dertil legerede 8000 Rdlr. Kongen har forøget denne Summa med en Gave af et tusinde Rdlr. gaaede ved denne passende Lejlighed til at afbenytte sig deres Kundskaber.
Politivennen, 1799-01-01
Forslag. Saa nødvendigt det er, bgade for Kjøbenhavnere og for Jkkekjøbenhavnere, at Hjørnehusene ere mærkede med Gadens Navn, og hvert Hus med dets Nummer; saa ærgerligt er det ogsaa, naar begge Dele ere saa utydeligen skrevne, at man næsten behøver Deschifrere - Kunst for at udfinde Betydningen. Vilde det derfor ikke være godt, at Gadernes Navn og Husenes Nummere bleve satte med større og tydeligere Bogstaver, og paa Steder, hvor selve de Kortsynede kunde læse dem uden at tage Lorgnetter til Hielp? e. f.
Politivennen, 1799-01-01
Uordener. 1) Det er en farlig Sag med disse aabne ugarnerede Kielder-Huller; selv ved den lyse Dag kan man, ved et Fejltrin, let plumpe derned. Slig en Uting findes paa Amagertorv ved Hjørnet af Kjøbmagergade. Politivennen foreslaaer derfor at man, her anbragte et Gitter. 2) Husejeren af No. 7 i Gothersgaden bedes at have Medlidenhed med de Mennesker som ere udsatte for at brække Halsen paa det Bræt som skulde ligge over Rendestenen. 3) For No. 24 paa st. Kjøbmagergade er et af sine Kæder løsrevet Rendebræt, som ønskedes bragt i Orden. 4) Paa Fortoget lige for nørre Hjørne af Højbrotorvet og Kirkestræde er et dybt Hul med løse Beostene i. 1) Et lige saa farligt skjøndt mindre Hul er der paa ortoget ved det syndre Hjørne. 6) Rendebrættet foran Huset næst op til Sundorphs ved Gl. Strand er saa hældende, at det i Regnvejr ikke uden Fare kan betrædes. Alt for længe siden er i No. 12 klaget over de i Jldebrandstilfælde farlige ituslagne Ruder paa det høje hvide Huses Tag i Adelgaden skraas over for Tømmerkroen, men forgæves. Hvi vil Husejeren ikke ændre dette?
Politivennen, 1799-01-01
Portefrihed for Kjøbenhavns og Forstædernes Indbyggere. Hvad Nytte en eneste Mands Gavnelyst og Virksomhed kan frembringe, læser man af den Anekdote som deres næst forrige Blad indeholder; virkelig nok staae ikke alle Midler for enhver til Bud som de gjøre for Kronprindsen, men ved Iver og Eftertanke ryddes meget af Vejen, som ved en almindelig Ligegyldighed staaer endnu paa den Plet, hvor skikke for maaskee et Sekulum fandt dem passende. Er det taabeligt at udelukke Proviantskibe fra den trængende Bye siden det var Pindse Helligedag, saa er det urimeligt at udelukke hver Nat Forstadens Beboere, eller paa en Søndag indspærre Kjøbenhavnerne, nogle Timer om Formiddagen og lige saamange om Eftermiddag. Kjøbenhavns Jndvaanere især enhver Husejer maatte til alle Tider kunne komme hjem, thi der kan vel nogen Aarsag tænkes hvorfor man om Søndagen skulde have mindre Rettigheder end om Søgnedagene. Hvi maae de da ej til alle Tider gaae lige frit ud, enten det saa er Højmesse eller Aftensang. J ingen Preussisk Grændsefæstning findes endog saadan Tvang; efter Midnat er Porten spærret, man ringer paa den vagthavende Officer, der holder Protokol over de Udog indpasserende, Visitører ere tilstæde, af Fragtvogne lades ingen ud eller ind, Rejsende eller Kørende maae hensætte deres Koffert eller Tøj til næste Morgen, og alle betale firedobbelt Portpenge, til Deling imellem Vagten og Visitørerne. Hvorfor skal vi sukke efter denne uskyldige Frihed, da Tvangen dog fører saa meget skadeligt med; er det ikke grusomt naar Forstads-Beboer efter Midnat kommer til Stadens Port, forestiller at hans Kone er i Barnsnød, men maae bie til den bestemte Tid at Porten aabnes, for at søge Hielp, og finde Moderen og Fosteret døde ved hans Tilbagekomst; dette er dog skeet i disse Dage!! Satsbestyrere bør fremme al fornuftig og grundig Frihed, den Tvang med Porte bør ikke finde Sted, og man tør haabe at man vil agte paa billige Forestillinger. Jens Porthader.
Politivennen, 1799-01-01
Borgere og Soldater paa Østerbro. Hvoraf mon det kommer sig at de Herrer Officerer lade Vagtparaden marsere paa Fortoget langs ind ad Østerbro, saa de Gaaende der komme den i Møde absolut maae retirere ud i Snavset. Jndsenderen saae i Dag den 24de Maj Vagtparaden marserede ind ad Østerbro, en Karet kom fra Byen af og Kudsken holdte strax af til højre Side, men det behagede Paraden at marsere ham i Møde til selvsamme Side, saa han altsaa maatte blive holdende, da han ikke saa hurtig igjen kunde køre til venstre Side. Underofficererne betegnede ham, at han skulde vige til den Side. Det havde dog vel været rigtigere at Paraden havde marseret paa den anden Side, saa kunde Vognene, naar de, som de bør, holde sig til højre Side, gjerne komme frem.
Politivennen, 1798-01-01
En farlig Smedde i Badstuestræde. Lige over for No. 88 89 er en lille lav Hytte, hvori en Smed har sit Verksted. Ligeoverfor staae Huse under Bygning, som opføres meget højere end Smeddehytten er. Bygherrene kunne ikke andet end føle det meget skadeligt at Røgen af Smedden slaaer ind i de aabne Værelser og fordærve Malerier og deslige; men dette er det mindste, de maae grue for at Gnisterne, som af saa lav en Skorsten saa let fare op, kunne tænde i Høvlspaaner eller andre lettændelige Materier. Jeg kan ikke indsee rettere end at deres Frygt er grundet. Og hvad Skaden af Røgen angaaer, der er lige saa stor for Sundheden i beboede Huse, som paa Malerie i opbyggede, da var det at ønske, at alle Smedde- Brygger- og BrændevVerkstedsbygninger anordnedes en Højde, son i det ringeste ikke var mindre, end den som Nabolaugets Huse have. Saa var man dog mere i Sikkerhed, for, at, svovles ud som Rotter.
Politivennen, 1799-01-01
Politi for Byggende. Saalænge et Hus staaer under Bygning, byder Sikkerhed saavel for den Byggende, som for dem, der maae passere Bygningsstedet, at Skjerm oprejses, der ikke allene kan forhindre Tyveri af Bygningsmaterialierne, men ogsaa sikkre de Forbigaaende, som ved et eller andet Stykkes Nedfald kunde beskadiges Men er Huset færdigt, og Aarsagerne altsaa, hvorfor Stillatset oprejses, ophøre, bør dette uopholdelig nedtages; Rudolphi Kloster i St. Pedersstrædet, har henved 1/2 Aar været færdigt fra Tømmer- og Murmesterne, og endnu betager et omkring dette Hus oprejst Fjelleværk Fortoget for Fodgængere; Da det gaaer langs ud over Rendestenen, stopper det ogsaa i paakommende Vandløb Vandet, til megen Ulejlighed for Naboen, hvis Kælder derved sættes under Vandg Jmidlertid skulde dette Stillats, imellen saa mange andre unødvendige og skadelige, ikke have frapperet Anmælderen, dersom ikke en Skødesløshed, af Trokommissionen havde gjort det endnu skadeligere; det optager, som sagt, Fortoget, og nøder derved enhver Fodgænger som møder en Vogn, til at rettrere ind paa det modsatte Fortog, paa dette, uden for Huset No. 166, er en af de brede Fortogsstene afbrækket ud mod Rendestenen, ig formodentlig ved den idelige Gliden og Falden, bleven saa rund og glat som om den var drejet, enhver som passerer dette Fortog, især om Aftenen, og troer at den ene Steen er som den anden, vil sikkert vaagne af sin Vildfarelse i Rendestenen. Formodentlig var Anmælderen heraf paa samme Maade kommen til Kundskab om denne farlige Steen da han for nogle Aftener siden maatte passere St. Pederstrædet, paa en Tid da en stor Mængde Vogne, som tilhørte et i Gaden værende Theaterselskab spærrede Gaden, dersom ikke Gadens menneskekjærlige Vægter - hvem han herved aflægger sin Taksigelse - havde advaret ham; Anmælderen haaber, at det er nok at have gjort Vedkommende opmærksomme paa disse tvende her anførte UorDener, for at see dem afhjulpne. a - b
Politivennen, 1799-01-01
Spørgsmaal til Told- og Consumptions Betjenterne i Stubbekøbing. Hvorfor vejes daglig det Korn, som føres til Vandmøllen og den dermed forbundne Ouremølle? og ikke det som føres til Maglebrende, Blæsebjerg eller Baagømøller? Vægt bruges jo heller ikke paa det saakaldte Kværnhus. Hvad er Aarsagen? Er det nogen fornem eller ringe Betjents personlige Had mod Vandmølleren eller den Deel af Borgerskabet, som hos ham lader male? Eller hvorfor er det?
Politivennen, 1799-01-01
Spørgsmaal om Farvernes Skildte. Er det tilladeligt og forsvarligt at Farverne ved Portene i de Gader; som der tilløbe, lade udhænge et svært Skildt af 8 til 10 Stykker farvet Tøj, da Hestene deels blive bange for sligt Syn, og Beboerne betages deres frie Udsigt, og man synes at en Farver burde lade sit Tøj udhænge i sin Gaard.
Politivennen, 1799-01-01
Fremmed Politi. 1) J Rudolstadt er det under 9 Marts 98 strængt forbudt, at lade forspændte Vogne staae paa Gaden uden at Mennesker er hos, og tillige befalet, at saasnart de staae aflæssede, skal Rækkerne desuden slaaes fra. Den Stad som har denne vise Politilov er kun en Flække imod Kjøbenhavn. 2) J Altenborg blev d. 29 Juni 98 under 5 Rdlr. Straf forbudt at sætte Blomsterpotter paa Smaabrætter uden for Vinduerne i øvre Stokværk. Den samme Jndskrænkelse kunde man med Føje ønske sig her. *) *) Jeg kan ved denne Le(lighed ikke undlade, skiøndt noget sildigt, at takke Jnspektøren paa det Almin3) J det Hanoverske er ved Forord. af 17 Nov. 98 forbudt under 20 Rdlrs. Straf at tørre Sikorirødder paa Kakkelovnsplader eller overhovedet paa Jernplader, fordi Erfaring har lært at de let geraade i Selvantændelse. Da endnu saa Mennesker kjende og altsaa kunne vogte sig for de Selvantændelser Erfaringer allerede have lært, var det at ønske at Magistraten her paa Stadens Bekostning uddelte en Underretning derom til alle Boende og Logerende i Staden. 4) Under 29 Novemb. 98 befalet Tugthusdirektionen i Slesien at underrette enhver udladt Forbedringslems Hjemstandsøvrighed forud om dennes Udeladelsestid, da det tilsorn er Øvrighederne i Arbejdsanstalterne paa ethvert Sted paalagt, at give saadanne Forbedrede Arbejd for Kost og Løn, ifald de i det første Aar ellers ikke kunde faae Tjeneste. 5) J Rudolstadt er under 21 Maj 98 forordnet, at Herbergerere hver Aften skulle opskrive delige Hospital for hans Opmærksomhed paa den engang i Politivennen førte Klage, over en fra Lemmernes Vindner nedfalden Urtepotte. Disse have paa hans Forestilling sat deres Potter paa et sikkrere Sted. og overlevere de Rejsende deres Regning, da de i manglende Tilfælde ikke kunne vente Rettens Bistand mod de Jkkebetalende. En lignende Anordning behøve vi ikke, naar det kun overholdes, at en Tabel over alle Varers Priser allevegne findes opslagen i Herbergerhuse.
Politivennen, 1799-01-01
Til Fattig-Direktionen. Nogle smaae Drenge gaae og betle med bare Fødder paa Kongens Nytorv. En Betlerinde haver et gammelt Stade ved Holmens Kanal.
Politivennen, 1799-01-01
Spørgsmaal fra Stubbekøbing, i Anledning af en mishandlet Boddreng. Da Boddrenge dog ogsaa ere Mennesker, anseer man sig berettiget at fremsætte følgende Spørgsmaale: 1) Hvis Pligt er det, at paatale slige umenneskelige Handlinger, som begaaes mod en Dreng der hverken har Ven eller Frænde hersteds? 2) Burde slig en Mand ikke straffes, især ifald et sand Rygte siger, at Drengen har faaet Skade? 3) Burde Straffen og ikke strække sig til de 20 eller maaskee flere umenneskelige Tilskuere? 4) Bør Politiet af nogen Aarsag oversee slige Handlinger? Er det ikke snarere dets Pligt at undersøge Sagen, dens Anledning, m. v.? 5) Kan Drukkenskab undskylde denne eller andre slette Handlinger.
Politivennen, 1799-01-01
Amagerinde-biedrag. Amagerinderne sælge os nu i denne Tid da alle med Glæde købe det Grønne, baade gode og onde Planter - Mængden, som køber, kjender desværre ikke Væxterne - f. Ex. Skarntyder istedet for Kommen o. d.; var det ikke billigt, at der blev undertiden af Urtekjendere efterseet; vore unge Botanikere kunde baade lære og gjøre sig fortjente af Publikum.
Politivennen, 1799-01-01
Forslag. Knippelsbro - kunde og burde her ikke foranstaltes 2 fladbundede ikke for smaae Fartøjer, som ved en smekker Trodse blev halet frem, der i Tilfælde af Broens Aabning kunde bringe den forlangende Fodgænger over for 1 a 2 Sk. pro Person.
Politivennen, 1799-01-01
Forslag til bedre Orden ved Kanalen hvor Kul- og andre Skibe losse. Der sees den hele Formiddag 2de Rækker af Vogne holde her at vente efter Læs, disse kunde lige saa let holde paa Pladsen ved Slotsholms Vagt, og kun Karlene allene opholde sig ved Skibene, for at passe deres Tur til Læs.
Politivennen, 1799-01-01
Bekjendtgjørelse. Det paaankede Rendestens-Bret for No. 7 i Gothersgaden er strax bleven istandsat.
Politivennen, 1798-01-01
Bør Misdædere tillades at beholde deres Børn hos sig i Fængsler? En Landmand som boet imellem Kallundborg, Holbek, Ringsted og Sorøe troede at have grundet Mistanke at noget af hans Gods, der var stjaalet, fandtes hos en Kone i samme Landsbye. Han fandt det endelig i Stalden, og bragte Konen ved Trudsler til at bekjende, at Tyven var en Omløber, som nu sad i hendes Stue. Landmanden gik, da strax ind og arresterede Mennesket. Medens han er ifærd hermed seer han sig pludselig angrebet af Tyvens femaarige Søn, som af alle Kræfter og næsten rasende stræbte at forsvare sin Fader. Dette Træk af sønlig Kjærlighed, indtog saaledes Landmanden at Han tilbød Drengen at tage han til sig. Men Drengen blev bestandig ved at ville blive hos Faderen, endskjøndt denne blev fadt i en af ovenmeldte Kjøbstæders Arrest. Dette skede da, og endskjøndt Landmanden, anholdt hos Byfogden, om at Barnet maatte tilstaaes ham, da han kunde lide det, og jvilde opfostre det skikkeligen, eller og at det i det ringeste maatte skilles, fra Faderen, som det ikke kunde lære noget godt af, blev det ham dog reent ud afslaget. Man ønskede dog at vide vore Juristers Tanker herom, da Lovene forbigaae Tilfældet saavidt Anmælderen veed, med Tavshed.