Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-07-21
Ved den af Repræsentanterne for Selskabet for Trykkefrihedens rette Brug, den 13de holdte Forsamling og toges 160 nye Medlemmer, Skriftcommitteen havde, den Overbeviisning, at Selskabets Anseelse og Medlemmernes Antal vil tiltage i samme Forhold, som dette Virksomhed udvides og Fordelene for Medlemmerne blive større, og i Betragtning af at det vilde være godt snarest muligt at virke ogsaa paa Almueclassen, bragt Forslag flere litteraire Foretagender, der strax kunne paa begyndes, og Repræsentantskabet vedtog, i Overeensstemmelse hermed, Udgivelsen af følgende Udvalg og Samiin ger: 1) Et Udvalg, i frie Oversættelser, af de Smaastykker, der indeholdes i Hebels Schatzkastlein des theinischen Hausfrendes"; 2) En Samling af fortrinlige og for Almuen passende Digte; 3) En Samling at de fortrinligste danske Jule og Nytaars=Palmer, med fornødne Forkortelser og Forandring af Enkeltheder; 4) Et eller et Par af Musaus's Volksmarchen og 5) En Andagtsboaf fortrinlige danske eller fremmede Bidrag. - Oplaget af samtlige disse Skrifter antages til 4000 Exemplarer. (Kbhp.)Hr. Prof. H. N. Clausen har i Dansk Folkeblads Nr. 9 og 10 leveret en fortræffeligt skreven populair Afhandling over det Spørgsmaal: "Hvad hører der til at være en Uberal Mand? Efterat have udviklet hvorledes der hører mere end Mundsveir og Talemaader til at fortiene Navn af Liberale, og ved træffende Exempler oplyst, at ogsaa Gierningen har sit skuffende Skind og hvor usikker den Maalestok er, som tages fra den enkelte Gierning, fra Deeltagelse i et enkelt offentlig Anliggender, definerer Forf, paa følgende Maade Begrebet om en liberal og en ser vil Karakteer: "Til en liberal Mands Karakteer hører først for at vi skulle begynde indenfra - en ærlig, alvorlig og utrættelig Stræben efter at gjøre og holde sig fri fra Alt det, der inden i Mennesket selv arbeider paa at gjøre ham til Træl, fra Egen kjærlighedens og Ærgiærrighedens Fristelser, Forfængeligheden, Blendværk, Fordommenes Magt, Partiskhedens Eensidighed, - en ærlig og utrættelig Stræben efter at bringe det altid videre i Sandhedens Erkiendelse, ved at veie Grundene for og imod, øve sig i at adskille Skin og Virkelighed, at kjende Tingene efter deres sande Værd, og bevare Sielen aaben til at modtage, bevægelig til at anvende de Lærdomme, Livet medbringer. Dertil hører videre en inderlig Ulyst og Modbydelighed mod alt det Hule og Tomme i Menneskelivet, der træder frem med Fordring paa at agtes, beundres og holdes, og en inderlig Drift til at virke mod dette Væsen paa hver lovlig og sømmelig Maade: mod Glimmer uden Værdi, Fornemhed uden Høihed, Magtsprog uden fornuftig Grund, mod Anciennitet uden Fortieneste, Ælde uden indvortes Værd, mod Ordbram uden Tankekjerne, Lærdom uden Videnskabelighed, Rettroenhed uden Tro. Dertil hører endelig en ligesaa inderlig og sompathetisk Glæde ved alt det, der paa engang er Udtryk for det Sande, det Ægte og Fornuftige, og Middel til at giøre dets Værd gjældende blandt Menneskene. For nu at samle Alt dette under Eet, da ville vi sige: at Grundvolden for den liberale Karakteer er Kiærlighed til Sandhed, som giver Sandheden Æren i alle Ting, som derfor søger at frigiøre sig selv og Andre fra den fornedrende og fordærvende Jndflydelse af disse smaalige Parti kampe, der forbittre og forstyrre Livet og forspilde dets Frugt, af dette Forfængelighedens tomme, skuffende Blenværk, og at befordre en Tilstand af Tingene, hvor det virkelig Værdifulde bliver Regelen for Livets Virksomhed og Maalet for dets Bestræbelser i offentlige og private Forhold. Det servile Sind derimod er det, der er afhængigt af de ydre Former i Livet, vender sig til dem med sin hele Agtelse og Jnteresse, som om de vare i sig selv det Høieste, ikke meget mere blevne til for at betegne og at tiene noget Høiere, og derfor kun arbeider paa at vedligeholde og befæste disse Former som uantastelige Helligdomme. For det Meste ligge vel personlig egennyttige og ærgierrige Hensigter til Grund for en saadan Virksomhed; men dette behøver dog ikke altid at være Tilfældet. En Følesløshed for det Høiere i Livet kan tilveiebringe en plat og lav Betragtning af Forhold, der giælde Andre som de høieste og vigtigste, og denne Stemning kan atter være forenet med ualmindelig Styrke i Karakteer og Kraft til at virke, af en saadan Forening kan da fremgaae en utrættelig og planmæssig Arbeiden imod enhver fri og aandelig udvikling af de vigtigste Forhold i Samfundet. Men denne Tænkemaade skulle vi, med al dens tilsoneladende Selvstændighed, ikke betænke os paa at kalde ufri og trælfindet. Thi den øverste Grund til sin Handlemaade søger den ikke i sig selv, i en levende og befiælende Jdee om noget i og selv Sandt og Godt, men i Forhold og Former, der ligge udenfor, disse Forhold og disse Former kunde være ganske anderledes end de ere, de kunne blive anderledes end de for Øieblikket ere, og enhver saadan Forandring vil have en tilsvarende Forandring i Mandens Handlemaade til følge, vil bringe ham til at forsvare hvad han forhen forkastede, understøtte, hvad han forhen bekjæmpede. Men en saadan Brugbarhed i ganske modsatte Retninger, der ved en Maskine vilde være den høieste Fuldkommenhed, er hos et Menneske den største Usselhed, just fordi Mennesket ikke skal være en Maskine." Dernæst omhandler Forf. de udvortes Kiendemærker paa en liberal og en servil Karakteer og giør slutteligen opmærksom paa den Uret, man ofte er tilbøielig til at giøre sig skyldig i mod 4de Frisindede af de Conservativer og hvorledes man kan tænke sig, at de arbeide sammen med Reformerne og bør slutte sig sammen med disse i Forbund mod den fælles Fiende, de Servile. Kbh.) Som man kunde vente, har Fattigkommissionen i Thisted taget til Gjenmæle imod de den offentligen gjorte Beskyldninger (Till. 50), hvilke den søger ved Grunde og Oplysninger og specielle Forhold at gjendrive. Naar den ved denne Leilighed ei allene udtaler sig bittert imod den unavngivne Forfatter, men ogsaa imod Redakteuren af Thisted Avis, fordi han har optaget denne, til Byens Bedste sigtende, om end i haarde Udtryk affattede, Artikel fra en af ham erkjendt retskaffen Mand, der desuden havde tilbudt at sætte i Navn under, synes den at gjøre sig skyldig i en Ubillighed, hvilket Redakteuren ogsaa ligesaa sindigt som grundigt strax har gjort opmærksom paa. Ogsaa Forfatteren har siden taget til Gjenmæle imod Kommissionens Svar, og ved denne Leilighed navngivet sig, hvoraf Man seer, at det er Hr. Apotheker Dahlerup. J sit Gjenmæle har ogsaa han sat Grund imod Grunde, saa at Sandheden forhaabentligen vil vinde ved denne offentlige Drøftelse af en ikke uvigtig Gienstand. Desuden anfører han et Par nye ikke unteressante Fakta, som Bidrag til Fattigvæsenets Historie i Thisted, hvilke af meer lokal Jnteresse her kunne forbigaaes. (Hemp Av.)