Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1843-05-24
Jmidlertid synes det dog indlysende, at jo mere Selvstændigheden i Slesvigs Jnstitutioner er bleven opgivet, og dette i administrativ Henseende (navnlig ved den fælles Regjering i Slesvig og den fælles Overappellationsret i Kiel) er blevet knyttet altid nærmere til Holsten, desto gyldigere Krav og klarere beføielse maa ogsaa det dansknationale Element i Slesvig have til at vente sig betrygget ved tilstrækkelige Foranstaltninger mod at overvældes af det tydske. Det tør vistnok gielde som udtalt i Nationens Navn, hvad den riborgske Stænderforsamling i sin Adresse til Hs. M. Kongen har erklæret: at det danske Folk med den inderligste Taknemmelighed vil modtage Efterretningen om enhver Forholdsregel, som Hs. Maj. maatte anordne til Opretholdelsen af dets Nationalitet og Statens Eenhed. – Det vilde være beklageligt, om end i alt Fald mindre uforklarligt, dersom den rydske Nationalitet under det danske Scepter kunde have vanskeligt ved at faae sin Ret gjort gjeldende; hvor lidet Dette er Tilfældet, er almindelig erkjendt. Men vi maae ansee det for utænkeligt – efter det Punkt, hvorpaa Sagerne nu staae, det Lys, der nu er blevet udbredt over alle paagieldende Forhold, – at den danske Nationalitet forgjeves skulde vente at blive gjenindsat i sin fulde Ret, hvoraf den er bleven ud trængt ved det udelukkende tydske Element i det høiere Underviisningsvæsen og i den hele under, eller overordnede Bestyrelse. "Men ogsaa for en Virken, som kan kaldes Nationens egen, vil her en vid Mark findes aabnet. Til de uundværlige Fornødenheder maae, i Henhold til det forhen Erindrede, henregnes danske Underviisnings- og DannelsesAnstalter paa forskjellige Trin: et dansk Seminarium for Skolelærere i de dansktalende Districter, en dansk høiere Skole for Landbostanden og en lignende for Borgerstanden, endelig en dansk lærd Skole, med hvilken Foranstaltninger ved det kjøbenhavnske Universitet maatte sættes i Forbindelse, for at tilkommende juridiske Embedsmænd i det danske Slesvig kunne erholde de es videnskabelige Uddannese, uden at blive førte bort fra deres Modersmaal, gjorte fremmede for deres Litteratur, og blive gjennemtrængte med ganske andre Sympathier. ) Ogsaa her bliver det Re 3) Et Skridt er allerede gjort i den sidstnævnte Henseende, gjeringens nationale Forsorg, paa hvilken der tilsidst maa gjøres Regning; uden den vil det Meste forblive ufuldendt Stykkeværk. Men iblandt de nysnævnte Anstalter er der nogle, som aldeles egne sig til at komme i Stand ved private Kræfter, og ogsaa ved de øvrige vil Virksomheden paa mange Maader kunne udvides, forøges og betrygges, naar private Bidrag komme de offentlige til Hjelp. Det er naturligen fra de danske Slesvigere selv, at de første Skridt i saa Henseende maae gjøres, en Virksomhed fra vor Side, som blev mere end understøttende og fremhielpende, vilde fra mere end een Side være mislig og udsat for Misforstaaelse. Men hvor levende den Erkjendelse er hos den danske Befolkning i Slesvig, at den danske Nationalitet hverken har en sikker eller en værdig Existents ligeoverfor den tydske, saalænge det danske Sprog ikke gaaer igjennem de nationale Oplysnings- og Dannelses-Anstalter, - derom vidner baade Ord og Gierning. Oprettelsen af de foranførte Lærre anstalter er Gienstand for lydeligt udtalte, idelig tilbagevendende Ønsker, og en Plan til Stiftelse ved private Bidrag af en høiere Skole for den dansk-slesvigske Landbostand, som allerede for en Tid siden har været sat i Bevægelse, er paa ny optaget med levende Jnteresse. Ved en saadan Anstalt vilde Begyndelsen være gjort til, i Fremtiden at berede den danske Nationalitet sit værdige og betryggende Forsvar; thi det er i den nordslesvigske Landbostand at det danske Element for største Delen er bevaret.