Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1828-01-04
Græsketyrkiske Anliggender. Med Gesandternes saa længe forudsagte Afreise er det en delig blevet Alvor. Hr. v. Ribeaupierre indskibede sig den 4 Decbr. til Odessa, og fire Dage sildigere forlode hans to Kolleger, den brittiske og franske Ambassadeur, ligeledes den ottomannske Hovedstad. Dog synes derfor alt Haal om Eftergivenhed fra Portens Side ikke opgivet, især naar Man erindrer, at det ogsaa med Konferentserne i Akjermansyntes reent afbrudte, da de atter fornyedes. Jkke heller bør Magternes Erklæring i den 5te Artikel af Londonner, Traktaten oversees, hvorefter de ingen Udvidelse af deres Gebeet og ingen udelukkende Jndflydelse eller Handelsfordeelattraae, som jo enhver anden Magt kan opnaae; ligesom Porten nok vil være saa klog, ikke at udsætte sig for Følgerne af et Angreeb fra dens Side. Paa disse Grunde antager Man, at fordi de allierede Hoffers Værdighed og konseqvente Politik ikke tillade dem at forlænge Opholdet i Konstantinopel, kan den østerrigske Jnternuntius, som dertil skal være forsynet med nye udstrakte Fuldmagter, gjerne drive Mæglingsværket, og det med des større Eftertryk som det Wiener Kabinet opofrer ethvert andet Hensyn for Nødvendigheden af Fredens Vedligeholdelse. Endskjøndt Monitøren nu ikke saa ubetinget vil have lovet et godt Udfald af Underhandlingerne, vedbliver den dog at holde sig til samme Synspunkt, at Traktaten er en Mæglings- ingen Erobrings=Traktat, ene sluttet for at gjøre Ende paa Blodsudgydelsen, hvorfor den haaber, at de, som nu ikke ville høre, snart selv ville anholde derom. J Forbindelse hermed vil Man og vide, at Gesandterne for deres Afreishave givet den beroligende Forsikring, at Porten intet haat befrygte fra Pruth=Siden, saalænge den afholder sig fra alle Fiendtligheder imod Frankerne, og at Hr. Stratford Canning og Grev Guilleminot ville oppebie nærmere Jnstruktioner fra deres Hoffer ombord paa Flaaden. Det er da en Selvfølge, at Man, ogsaa uden den Pariser Gazet tes kloge Raad, rolig maa oppebie Udfaldet, før noget Afgjørende lader sig sige: "Skulde det komme til et formeligt Brud - hedder det i en Skrivelse fra London - da vilde det blive en af det mindst populære Krige, Engelland i lang Tid har ført. Heel ærligt tilføies endnu i den lave Egoismes Aand, at hvad der i det øvrige Europa vækker saa stor en Deeltagelse Medfølelsen for Grækenland - med andre Ordfor Menneskelighed og Kristendom - ger den største Deel af Nationen fremmede, og at naar Spørgsmaalet er om Ret, helder Dommen her almindelig til Portens Side, især siden Man har seet, at den ikke engang efter Navarinoslaget har krænket nogen af de Pligter, som Folkeretten foreskriver afhængige Stater. J Wien stode Bank=Actierne den 26 Decbr. paa 1018. Stærkest har Angesten yttret sig paa den Frankfurter Børs, og uagtet det gode Haab, som udtaler sig i Wiener Breve, virkede den Hemmelighed, hvori Huset Rothschild mod Sædvane holdt sine sidste Koureer-Efterretninger, saaledes paa Koursen, at den faldt fra 90 til 88. Man begyndte - hedder det - at frygte for, at de tree Magters phillantropinske Jndblanding til Bedste for Grækerne tilsidst skulde føre en europæisk Krig efter sig, som vilde ryste alle Staters Finantser og bringe navnløs Elendighed over tusinde Familier. Det syntes tillige en betænkelig Omstændighed, at den under Villeles Jndflydelse staaende Gazette har optaget Metternichs foregivne Note til Otten sels, hvorom Mere nedenfor. Derhos gruer Man for, at Oppositionen i Frankerig skulde drage Uroligheder efter sig, som let kunde udbrede sig til Tydskland &c. Naturligviis fattes det, efter Tingenes nuværende Stilling, ikke heller paa krigerske Tegn. Storherren, ruster sig alvorlig til Kamp; hans Feldt-Eqvipager holdes i Beredskab og hans Heste ere alt sendte forud til Adrianopel. For i Hast at proviantere Hovedstaden er sluttet Kontrakt med sardinske og østerrigske Handlende og 40 tyrkiske Skibe alt afseilede til det sorte Hav efter Korn. Fra Odessa meldes ligerviis, at det sjette Armeekorps, som var leiret ved Duiester, har forladt sine Kantonneringer og er marscheret fremad imod Donaumundingerne. Grev Wittgenstein har i en Dagbefaling paalagt Divisions=Kommandanterne at holde Alt i Beredskab til, paa første Befaling at kunne aabne Feldttoget, og selv taget de til Overgangen over Donau bestemte Pontons, der ere indrettede efter en ny og simpel Model og meget lette at transportere, i Øiesyn.