Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1840-12-25
Politisk Oversigt. Napoleons Liigbegængelse i selve Paris omtaltes i Gaarsavisen; de nærmere Details ere følgende: J Courbevoie, hvor Flotillen landede, var der opreist et stort græsk Tempel, hvor den til Ligets Modtagelse bestemte Sørgevogn stod. Paa Brohovedet ved Neuilly henimod Courbevoie, staaer en uhyre, med Skibssnabler forziret Søile, helliget Sømændenes Helgeninde, Notre Dame-de-Gräce. Hele denne Søile var smykket med Trophæer og de keiserlige Jnsignier. - Vi komme - siger Journal des Debats – til Triumphbuen de Petoile, hvis Grundsteen Keiseren selv lagde i 1810, men som først er bleven fuldendt under Juliregjeringen. De 20 Metalcandelabre, der omgive Monumentet og som ellers tjene til dets Belysning, er hver især forsynet med 4 Faner, hvorover der svæver Ørne. Paa Spidsen af Byen sees Keiseren i det store keiserlige Costume, saaledes som han var klædt paa sin Krøningsdag. Ved hans Side staae Krigens og Fredens Genier. - Vi betræde Paris. Fra Triumphbuen lige til Samdrægtighedspladsen staae te lange Rækker af Piedestaler, der afvexlende bære Søiler, Statuer, Candelabrer og store Vaser i Form af Sørge lamper. Søilernes Antal er 31, 17 paa hver Side. Midt paa hver af dem hænger et Bronzeskjold, som bærer Navnet af en Seiervinding; ovenfor en Laurbærkrands. 4 uhyre trefarvede Faner, ligesaa høie som selve Søilen, staae rundtomkring den; paa Spidsen af hver Fanestang sidder en forgyldt Ørn, der vil hæve sine Vinger. Ornene til Høire see hen til det sig nærmende Tog, de til Venstre kaste Blikket hen til Jnvalidernes Hotel. Det Hele har et theatralsk, men tillige et imponerende Anstrøg. Naar vi gaae over Samdrægtighedspladsen til Quaierne, saa seer Man paa hvert Hjørne af Broen en Triumphsøile; paa Piedestaler sees opstillet allegoriske Figurer: Veltalenheden, Handelen, Krigen, Retfærdigheden, Kunsterne, Agerdyrkningen, Kraften, Klogskaben, midtfor Broen staaer Udødelighedens kolossale Statue, hvis Pande er omcirklet af et Diadem, og hvis høire Haand holder en gylden Stjernekrone, der skal nedlægges paa den Ravnkundiges Kiste. Hele Terrassen fra Palais Bourbon til Hjørnet af Jnvalidehotellets Esplanade bliver indtaget af et langt Amphitheater, der er smykket med trefarvede Faner og opfyldt med utallige Tilskuere. Paa Jnvalidernes Qvai hæver sig Napoleons kolossale Statue; han staaer i sin Keiserdragt og denne er besaaet med Stjerner og Bier; i sin høire Haand holder han et bredt Baand, hvori Æreslegionskorset hænger. Denne Støtte rager høit op over 32 andre Statuer, der staae, 16 paa hver Side, og forestille de Konger og Feldtherrer, som meest have bidraget til det franske Navns Forherligelse, nemlig: Chlodowig, Carl Martel, Philip August, Carl V. Johanna d'Are, Ludvig XII, Bayard, Ludvig XIV, Turenne, Hoche, Kellermann, Rey, Jourdan, Loban, Carl. den Store, Hugo Capet, Henrich IV, Vauban, Marceau, Dessair, Kleber, Lannes, Massena, Macdonald, Mortier. Foran Indgangsporten til Invalidehotellet hæver sig en Slags Triumphbue, hvorunder den keiserlige Vogn vil holde; foran Kirkens Portal er et stort Sørge kapel, der er bestemt til at huse det keiserlige Liig. Paa Architraverne seer Man berømte Generalers billeder samt Navnene paa store Slag.