JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1813-01-22
Onsdagen den 27de Januar førstkommende Middag Kl. 12, bliver paadenne Stads Børs bortsolgt, et Bor tilhørende: 17 Fade hvide Martinge Sukkere, og 15 Baller Bomuld: efter de Conditioner som paa Auktionsstedet vorde bekiendtgjorte og som forinden ere til Eftersyn hos Prokurator Wilse, boende i store Kannitstræde Nr. 31, hos hvem Prøver af Baggene forevises. Fredagen den 29de Januar førstkommende, lader jeg Undertegnede ved ce i eeneste offentlig Auktion, som foretages paa selve Eiendommen, og uden flere Auktioners Holdelse bortsælge den mig tilhørende og uden for Helfingøers Svingel Port beliggende særdeles store grundsvares Gaard, indrettet til Brænderie og Bryggerie med ganske 2de Brændeviins=Redskaber, samt skiønne Hauge og betydelige Leie Vaaninger uden for Gaarden selv, ligesom og 7 Tønder Land veldyrket Jord med Tørvemose. Conditionerne er at res hos Hr. Cancellieraad Friis boende paa Strandgaden i Helsingøer ligefor Apotheqvet. NB. Gaarden som meldt kan og kjøbes underhaanden. Feldt.
Berlingske Tidende, 1813-01-25
udenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1813-01-25
London, den 4de Januar. Som man forsikrer, er en østerrigsk Coureer for faa Dage siden ikommen hertil med Depescher af yderste Vigtighed. Han kom over Holland til Engelland, og bliver affærdiget idag. (Af Moniteuren. - Contreadmiral Forte plantede i Løverdags sit Flag paa Linieskiset Abukir paa 74 Kanoner. Han skal afgaae til Middelhavet.
Berlingske Tidende, 1813-01-25
Frankfurt, den 9de Januar. Jgaar ankom General Baron v. Krusemark, preussisk Minister med det franske Hof, hertil fra Berlin. Hs. Excellence begiver sig bilage paa sin Post.
Berlingske Tidende, 1813-01-25
Den 13de Januar. Hr. v. Rouchoup, fransk Consul i Sver tii er igaar passeret herigiennem; han kommer fra Hamburg og siser til Paris. Samme Dag passerede 6 Courerer herigiennem fra sin store Armee.
Berlingske Tidende, 1813-01-25
Rhinstrømmen, den 10de Januar. Til den 20de d. M. skulle de til den store Armee bestemte Forstærk, Finger være indtrufne ved Rhinen. Man forsikrer at de beløbe sig til 50000 Mand, hvoraf 60000 skulle passere Floden ved Maynz, ooo ved Strasburg og 60000 ved Wesel.
Berlingske Tidende, 1813-01-25
Paris, den 13de Januar. Den 10de Januar, om Eftermiddagen Kl. 3, forsamlede Senater, Eg under Rigets Prindserkecantslers Forsæde. Ministeren for de eenlandske Anliggender var nærværende. Statsraaderne Grev St. Gan d'Angely og Defermon indførtes. Prindserkecantsleren tog Fordet og talte saaledes: Mine Herrer, Nationen tilkiendegiver selv sin Mening angaaende de forholdsregler, som den anseer for nødvendige for at vedligeholde sin Hæder og Overvægt i Europa. Fra alle Sider i dette vidtstrakte ige indkomme Adresser og Tilbud; allevegne viser den offentlige Stemning sin Beredvillighed til at forekomme den høieste Magts Bud. Keiseren, der stoler paa sit Folks Kierlighed og kiender dets Hielsmidler, troede at det ikke gjordes nødigt at afvige fra de sædvanlige Indretninger. Han vilde endog have udsat Benyttelsen deraf, dersom tilke en uventet Tildragelse havde erindret ham om, at det, med alle lie Fordeele man kan drage af vore Bundsforvandtes Medvirkning, dog for kommer an paa Udviklingen af vore egne Kræfter at fremskynde en grefuld Fred, saaledes som ethvert fransk Hierte maa ønske den, sog saaledes som Hs. Majestæt aldrig har ophørt at tilbyde sine Fiender J denne Aand er det Forslag affattet, som nu skal forelægges Den til Overveielse. De Herrer Talere af Statsraadet skulle forklare Dem de Bevæggrunde der have foranlediget det og de Fordeele det vil hid line, naar Ministeren for de udenlandske Anliggender først har fore best Dem en Beretning og visse Actstykker, som Hs. Majestæt har befalet a. meddele.
Berlingske Tidende, 1813-01-25
Hs. Excellence Hertugen af Bassang meddeelte derpaa følgende Beretning fra Ministeren for de udenlandske Anliggender til Hs. Majestæt Keiseren og Kongen: Sire, Da Rusland, i det det brød sine Tractater og sin Alliance ned Frankrig, forat forene sig med Engellands System, erklærede Deres Majestæt Krig, indsaae De, Sire, den forestaaende Kamps ble Vigtighed. Under Navn af Nationalgardecoborter befalede De at oprette 100 Batailloner, som skulde bestaae af Folk mellem 20 og 26 Aar, der hørte til Conskriptionens 6 sidste Klasser, men ikke vare indkaldte til den active Armee. Denne Indretning har stiftet al den Natte Deres Majestæt kunde vente. En krigersk Ungdom, som i de gamle Soldaters Cadres er bleven forberedet til Militairstanden, forlanger begierligen at tage Deel i sine Vaabenbrødres Hæder. Da Deres Majestæt lod Deres seierrige Armeer marschere fra Smolinsk til Moskau, glemte De ikke, at Deres Fremskridt i der fiendtlige Land forøgede Krigens sædvar lige Omvexlinger med nye Omskiftninger. De vilde endnu mere befæste Deres Operationers Grundlag, og befalede at indkalde Conskriptionen for 1813, som nu samtlig er under Vaaben. Ned Garnisonerne i Frankrigs og Jtaliens Fæstninger har Deres Majestæt i det Jndre af Deres Stater en Styrke af over 300000 Mand, som er tilstrækkelig til at føre Krigen med Rusland i næste Feltrog. Det var ogsaa Deres Hensigt, Sire, ingen overordentlig Understøttelse at fordre, naar alle vore Allierede, og fornemmelig Østerrig, Danmark og Preussen bleve den fælleds Sag troe. Østerrig, Danmark og Preussen have givet Deres Majestæt de kraftigste Forviisninger om deres Sindelag. Preussen har af sig selv til budet at forøge den Contingent, som det ifølge Tractaten havde stillet, med en Trediedeel, og at bringe den til 30000 Mand. Men medens denne Magt ytrede et Sindelag, der er saa overeensstemmende med dens Forpligtelser og dens Politiks Jnteresse, beredte Engellands Rænker en af hine Begivenheder, der betegne den Uordens og Anarkies Aand, som denne Magt stedse søger at oppuste i Europa.
Berlingske Tidende, 1813-01-25
General v. Yorck, Commandant for det preussiske Corps under Marschal Hertugen af Tarents befaling, er paa een Gang bleven en Forræder mod sin Ære, sin General en Chef og sin Konge. Han har sluttet en troløs Convention med Fienderne. Der gives ingen Jntriquer, ingen hemmelige Rænker, som Engelland ikke har anvendt, forat omstemme Sonverainernes Sindelag; men da det fandt dem deres sande Jnteresse fast hengivne og urokkelige i Forbundet med Deres Majestæt, forsøgte det at bevirke en almindelig Omveltning, i det det prøvede at rokke Nationernes Troskab Udenfor Deres Majestæts Stater gives der kun faa Egne, hvor Desorganisateurernes Forvovenhed og Foretagender jo have udbredt Bekymring iblandt den offentlige Roligheds Bevarere. Ved Hofferne søge Bestikkelsesagenter, i Leirene Oprørsstiftere, og i Stæderne, i Skolerne, ja endog i de ærværdigste Jndretningers Skiød falske Enthustaster ved mørke Lærdomme uophørlig at forfør saavel dem, som med den urokkeligste Troskab bør opretholde den den anbetroede Autoritet, som dem der blot have at adlyde. Under saadanne Omstændigheder, Sire, og da endog en alliere Fyrstes Hensigter ikke have kunnet garantere de Fordele, som Deres politiske System maatte tilsikre dem, bliver det uundgadelig nødvendigt at skride til de Midler, som Deres Majestæt vil finde i Deres Riges Magt og Deres Undersaatters Kierlighed.
Berlingske Tidende, 1813-01-25
Jfølge disse Overveielser foreslaae Deres Majestæts Ministre, som ere forsamlede i et overordentligt Cabinetsraad: 1) At afgive de 100 Cohorter Nationalgader til den active Armee. 2) At indkalde hundrede tusinde Mand af Conskriptionerne for 1309, 1810, 1811 og 1812. 3) At udtage hundrede tusinde Mand af Conskriptionen for 1814, som kunne formere sig i Garnisonerne og i Leirene, ved vore Grændser og paa vore Kyster, og begive sig did hvor det maatte giøres nødvendigt, for at komme Deres Majestæts Allierede til Hielp. Ved denne store Troppendrustning vil Frankerigs Jnteresse og Agtelse, og dets Allieredes Sikkerhed beskyttes mod enhver mødende Begivenhed. Det franske Folk vil indsee Omstændighedernes stærke Fordringer; det vil paa ny holde den Sandhed som Deres Majestæt saa ofte har proclammeret fra Tronen, at Europa ingen Ro vil kunne finde, saa længe Engelland ikke bliver tvungen til at slutte Fred. Det er ikke uden Grund, Sire, De har givet Frankrig Navn af den store Nation. Jngen Anstrængelse koster det formeget, naar det kommer an paa at vise sin Kierlighed for Deres Majestæt, og sin Hengivenhed for det franske Navns Hæder. Denne Beregning hosføier jeg de Actstykker som angaae GeneralYorcks Frafald. Jeg er med dybeste Ærbødighed at Paris, den 3die Januar 1813.
Berlingske Tidende, 1813-01-25
Hertugen af Bassano. Actstykkerne ere følgende: I. En Skrivelse fra Grev de St. Marsan til Ministeren for de udenlandske Anliggender, dateret Berlin den 1ste Januar 1813, hvori Capitulationen meldes tilligemed Kongen af Preussens Uvillie over denne Tildragelse. 11. Skrivelse fra Hertugen af Tarent til Majorgeneralen : Tilsit, den 31te Dec. 1812. Min Herre, Efter en 4 Dages Venten, Urolighed og Angest over Arriergardens Skjebne, som fulgte mig fra Mitan i en Dagsmar, sches Afstand, og hvortil en Deel af det preussiske Corps selv har været Vidne, erfarer jeg nu af en Skrivelse fra General Porck, at han sel har afgjort det preussiske Corpses Skjebne. Jeg tilføier en Afskrivt af samme, og tillader mig ingen Anmærkninger derover; den vil opvække Uvillie hos enhver Mand af Ære. -
Berlingske Tidende, 1813-01-25
General Massenbach, som var hos mig med 2 Batterier, 6 Batailloner og 6 Eskadroner, marscherede bort imorges uden min Ordre, i og er gaaet tilbage over Niemen. Han vil forene sig med General v. Porck, og forlader os saaledes lige for Fienderne. Jeg har den Ære o. s. v. Macdonald, Hertug af Tarent. 111. Skrivelse fra General Yorck til Marschal Hertugen af Tarent. Tauroggen, den 30te Dec. 1812. Min Herre! Det har været mig umueligt at fortsætte min yderst møisommelige Marsch, uden at blive angrebet af Fienderne i Flanker og Ryg. Dette forhalede min Forening med Deres Excellence, og da jeg nu havde at vælge om jeg vilde opofre den største Deel af mine Tropper og alt det Material som sikrede min Subsistents, eller rædde Alt, har jeg holdt det for min Pligt at slutte en Overeenskomst, ifølge hvilken de preussiske Tropper skulle forsamle sig i en Deel af Østpreussen, som ved den franske Armees Tilbagetog befinder sig i Russernes Magt. De preussiske Tropper skulle udgjøre et neutralt Corps, og ingen Fiendtligheder tillade sig mod nogen af de stridende Parter. Tildragelserne i Fremtiden ville, som følge af de Underhandlinger der vil komme til at finde Sted mellem de krigførende Magter, ogsaa afgiøre deres tilkommende Skjebne. Jeg iler at melde Deres Excellence et Skridt, hvortil Omstændighederne have nødt mig. Hvad Dom Verden vil fælde over min Opførsel, foruroliger mig kun lidet. Pligt mod mine Tropper og et modent Overlæg have foreskrevet mig den. De reeneste Bevæggrunde i lede mig, Skinnet være saa hvorledes det vil. J det jeg giver Dem denne Erklæring, beder jeg Dem at være forsikret om den Høiagtelse, hvormed jeg o. s. v. Horck. V. Skrivelse fra Generallieutenant Massenbach til Hertugen af Tarent. Min Herre! Af General v. Yorcks Skrivelse vil Deres Excellence allerede have indseet, at mit sidste Skridt er mig foreskrevet, og at jeg intet kan forandre deri, fordi de Forsigtighedsregler, som Deres Excellence tog sidste Nat, syntes mig mistænkelige, og lode mig befrygte, at De maaskee vilde holde mig tilbage med Magt eller afvæbne mine Tropper. Jeg maatte fatte den Beslutning, som jeg har taget, for at indbefatte mine Soldater i den Convention, som den commanderende General har indgaaet, og hvorom han imorges har sendt mig Efterretning tilligemed Forholdsbefalinger. Deres Excellence undskylde, at jeg ikke personlig har indstillet mig hos Dem, forat underrette Dem om det Foregaaende. Jeg undlod det forat skaane mit Hierte for en meget smertelig Følelse, da de Ærbødigheds og Høiagtelsesfølelser for Deres Excellences Person, som jeg indtil min Død skal vedligeholde, kunde have hindret mig fra at efterkomme min Pligt. Den 31te December 1812. Massenbach, Generallieutenant. - De Heste som maae leveres til Armeen betales med rede Penge Hvert Departement maae afgive etsvist Antal. Man forsikkrer, at denne Forholdsregel vil forskaffe 30000 Heste, som skulle leveres i denne Maaned, og i næste Maaned kunne gaae over Rhinen. Den Contingent Seinedepartementet maa give til denne Hesteleverance er 120. Departementspræfecten har bekiendtgjort, at en Curasseer best skal betales med 400 og en Dragonhest med 350 Franker.
Berlingske Tidende, 1813-01-25
Moniteuren indeholder Følgende: Berlin, den 5te Januar.
Berlingske Tidende, 1813-01-25
Jgaar har vor Monark med den meest levende Uvillie erfaret General Yorcks Forræderi, og samme Dag føiet den Foranstaltning, at alle Midler skulle anvendes til at paagribe General Yorck og sende ham til Berlin, at han der kan vorde dømt og erholde Straffen for sin Forbrydelse.
Berlingske Tidende, 1813-01-25
General v. Kleist er i General Yorcks Sted udnævnt til commanderende Generallieutenant for den preussiske Contingent, og vil tage alle fornødne Forholdsregler for at kalde Tropperne tilbage, og under Kongen af Neapels Befaling at føre dem til det Sted, som denne Fyrste vil anvise ham.
Berlingske Tidende, 1813-01-25
Hr. v. Natzmer, Adjutant hos Kongen, er imorges afgaaet til Konigsberg med et Brev, hvori Hs. Majestæt erklærer, at han paa ingen Maade ratificerer den af General Yorck sluttede Convention, eftersom de Dispositioner der skulle tages med Hersyn til Tropperne, ifølge Alliancetractaten, komme an paa Hs. Majestæt Keiseren og Kongen af Neapel, som sammes Generallieutenant; dernæst beder han denne Fyrste, at tildeele Generallieutenant v. Kleist sine Ordrer, og meddele Major v. Nahmer dem, som derpaa skal tilkiendegive de preussiske Tropper deres Sonverains Villie. J alle Hs. preusiske Majestæts Stater skal publiceres en Dagsbefaling, og man vil anmode Kongen af Neapel om at en lignende Bekiendtgiørelse maa skee i den franske Armee, forat Hs. Majestæts Misfornøielse og Uvillie paa alle muelige Maader kan komme til offentlig Kundskab. Kan man ikke paagribe General v. Yorck, skal han dømmes incontumaciem.
Berlingske Tidende, 1813-01-25
Man forsikrer, at Fyrsten af Hanfeld ufortøvet skal afgaae til Paris, forat bevidne Keiseren Hs. Majestæt Kongens Kølelser, og forat hele Europa ved en saa glimrende Sendelse kan overtydes om samme Føleiser.
Berlingske Tidende, 1813-01-25
Følgende er den af General v. Horck med Renderne sluttete Convention.
Berlingske Tidende, 1813-01-25
Den 16de Januar. Den 13de ankom den Keiserl. franske Divisionsgeneral Grev Grenier hertil fra Leipzig. De følgende Dage ankom en Deel af det til hans Corps hørende Mandskab ligeledes hertil Preussisk Grændse, den 6te Januar.
Berlingske Tidende, 1813-01-25
Den forrige preussiske Minister, Baron v. Stein, er ikke den eeneste der er traadt i russisk Tieneste; Oberst Gneisenau, der i Aaret 180 saa tappert forsvarede Fæstningen Colberg, den forrige Politiepræstdent Justus Gruner i Berlin, siden Kongl. preussisk Statsraad, og flere andre have gjort det samme. - Man forsikrer, at vor Regiering med største Skyndsomhed opretter 20 Reservebatailloner, som skulle øves i Geværexercitsen og 3. derpaa under Generalene v. Thumens og v. Bülows Befaling begive sig til Oder.
Berlingske Tidende, 1813-01-25
- For nogle Dage siden blev en fransk Postvogn pludselig bort om Aftenen paa en af Berlins Gader, medens Armeecoureren og Postkarlen vare gaaede ind i et Huus. Politiet kom i Bevægelse; men en forgieves. Næste Morgen fandt man den urørt i en anden Gade Postkarlen er arresteret, og vil blive strængt straffet, fordi han forlod Vognen, hvorpaa der var adskillige Brevpakker fra den store Armee.
Berlingske Tidende, 1813-01-25
Blandede Efterretninger. Stuttgardt. Hs. Kongel. Majestæt har behaget at tildeele Hr. Pfuderer, Foged i Muer, i Overamtet Marbach, Amtmandscaracteersig for hans Forhold ved et mod Hs. Majestæts Liv rettet Mordanslag, og at lade ham ved Ministeren for det Indre overrække Guldmedailler, a. for civile Fortienester.
Berlingske Tidende, 1813-01-25
Wien. J afvigte Aar ere her i Staden, Hospitalerne og Syge 4, husene med iberegnede, døde 14,407 Personer, fødte: 11813 Bør gle og copulerede 2555 Par. a. J Aaret 1812 ere i Danzig copulerede 393 Par, fødte 1508 32 døde 3465 Personer. Altsaa ere 1957 flere døde end fødte. Da Hertugen af Elchingen (Ney) rykkede bort fra Smolensk var han omringet af Fienderne. Desuagtet afviste han en Parlementair som opfordrede ham til at give sig, og lod binde for Øinene paa en anden, der forestillede ham hans Stilling endnu farligere. Han beholdt denne sidste hos sig med den Erklæring, at det var for sildig at sende ham tilbage, da han allerede havde gjort sine Dispositioner til at slaae sig igiennem. De Maneuvrer han derpaa gjorde, udførtes med saadan Snildhed og Kiækhed, at han i Russernes Paasyn tre Gange gik over Dnieper, og endelig forenede en Deel af fine Tropper med Hovedarmeen ved Orza.
Berlingske Tidende, 1813-01-25
Landamman Reinhard i Zürich i Schweiz er for indeværende Aar dette Lands regierende Landamman.
Berlingske Tidende, 1813-01-25
Indenlandske Efterretningen Christiansand, den 15de Januar. J Christiansand Stift ere i Kirkeaaret 1812 copulerede 1269 Par, fødte: 2343 Drenge, 2260 Piger, ialt 4603 Børn; døde: af Mandkiønnet 1425, at Qvindekiønnet 1470, ialt 2895 Personer, altsaa 1708 flere Fødte end Døde. Blandt de Døde have 187 opnaaet en Alder af over 80 Aar, 36 en Alder af over 90 og 2 en Alder af over 100 Aar. Blandt de fødte gaves 39 Par Tvillinger. - En Kone er omkommen i en Mølle, hvor hendes Klæder indvikledes i den saakaldte Qværnekald: en Person dræbt af Hiulet i en Grynmølle; 26 Druknede; 3 ihielskudte; en qvalt under et Hølæs; en knust af et Træ i Skoven; 3) fundne døde paa Marken; tre frosne ihiel; to omkomme ved Sne stred, en ved at skride ud over et Field; en har slaaet sig ihiel ved Ald, fire hængt sig selv og en dræbt sig i Vildelse.
Berlingske Tidende, 1813-01-25
Aalborg, den 15de Januar. J afvigte Kirkeaar ere i Aalborg Stift copulerede 849 Par, fødte 1200 Drenge og 1132 Piger, ialt 2332, foruden 259 uægte og 85 dødfødte Børn; døde 1631 af Mandkiønnet, 1482 af Qvindekiønnet, ialt 3113. Altsaa ere 492, Personer flere døde end fødte. Blandt de Fødte vare 34 Par Tvillinger, og et Barn fødtes som kun havde de to yderste Fingre paa den venstre Haand. Af de Døde opnaaede 241 Personer en Alder af mellem 80 og 90 Aar, 22 en Alder af mellem 90 og 100 Aar.
Berlingske Tidende, 1813-01-25
Maribo, den 21de Januar. I Kirkeaaret 1812 ere her i Stiftet fødte af Mandkiøn 860, af Qvindkiøn 797, og desforuden nægte 190, ialt fødte 1847, døde af Mandkiøn 974, af Qvindekiøn 803, tilsammen 1777, altsaa 70 flere Fødte end Døde.
Berlingske Tidende, 1813-01-25
Jblandt de Fødte var Il par Tvillinger og 72 Dødfødte. Jblandt de Døde vare 645 under 10 Aar. Høi Alder have opnaaet 171 fra 70 til 80 Aar, 62 fra 80 til 90 Aar, 6 fra 90 til 100 og en over 100 Aar.
Berlingske Tidende, 1813-01-25
Corsøer, den 22de Januar. J Beltet sees endeel Jis.
Berlingske Tidende, 1813-01-25
Batteriet Trekroner, den 23de Januar. En Jslandsfater, en Galease, som er ankommen nord fra, har formedelst Jsen maattet ankre udenfor Batterict. Denne, tilligemed en Brig, som ligeledes er kommen fra Jsland, ere senest afseilede fra Gothenborg, den 20de d. Efter Forernes Udsigende ligger et engelsk Todækskilindfrossen paa Livefiord ved Gothenborg. Den 20de, afseilede en engelsk Orlogsfregat nord efter, iøvrigt er der for nærværende Tid ingen engelske Krigsfartøier ved Gothenborg, og bemeldte Islands farere havde ingen fiendtlige Krydsere bemærkede hverken i Nordsøen eller Kattegat. - Begge Skibe ere ladede med islandske Vare. Idag er intet aabent Vand at see.
Berlingske Tidende, 1813-01-25
Kiøbenhavn, den 25de Januar. De her i den Kongelige Residentsstad Kiøbenhavn og i Siælland, sig opholdende Dannebrogsmænd tilkiendegives herved, at de i Overeensstemmelse med den 5te 5 i Hans Majestæts Anordning for Dannebrogsmænd, have Adgang ved Ordenernes høitidelige Forsamling den 28de denne Maaned Kl. 11 om Formiddagen paa Rosenborg Slet, hvor de melde sig hos Ordenernes Capituls Secretair. Tillige anmodes de foranførste Dannebrogsmænd, som boe i Kiøbenhavn, at melde sig personlig Løverdag den 23de Januar, og de hvis Boepæl ei er i Residentsstaden, Tirsdag den 26de dennes paa det Kongelige Ordens=Capituls-Contoir i St. Pedersstræde Nr. 105, imellem Kl. 9 og II om Formiddagen, hvor de erholde de for dem bestemte Adgangstegn til Høitideligheden. Bandissin, Marskal for de Kongl. Ridder=Ordener.
Berlingske Tidende, 1813-01-25
Rigsbanken, som allerede har erholdt et betydeligt Qvantum at det ædelste Metal derved, at Hs. Majestæt Kongen allernaadigst har behaget at bestemme til Eiendom for Banken et Allerhøistsamme til hørende Guld-Taffel=Servise, paa Vilkaar, som Banken erkiender med allerunderdanigst Taknemmelighed at være sig meget fordeelagtige, bør, i Aaledning af Spørgsmaal, om og naar den agter at kiøbe og til Laan modtage Guld og Sølv, saavel forarbeidet som forarbeidet, ikke undlade at tilkiendegive, at, saasnart de fornødne Forberedelser ere føiede, skal nærmere offentlig Underretning blive givet om Tiden, naar man kan indlade sig i Afhandling om Kiøb eller Laan og den dermed forbundne Modtagelse af ædle Metaller, som maatte blive Banken tilbudne. Rigsbanken, den 23de Januar 1813. Masting. Rosenstand Goiske. v. Schmidt Phiseldeck. Schønheder.
Berlingske Tidende, 1813-01-25
Torsdagen den 28de Januar, om Aftenen Kl. 8 slet, bliver Cour og Apartement ved Hoffet for Cavallerer og Damer af de 3 første Klasser i Rangen.
Berlingske Tidende, 1813-01-25
Under 5te Januar d. A. har Hs. Majestæt allernaadigst anordnet og befalet, at alle de Drengebørn, som fra Opfostrings- og Pleiestiftessen fra spæd af udsættes paa Landet, skulle indføres i Lægdsrullerne Randt det øvrige værnepligtige Mandskab, og behandles lige med dette, naar de ikke, forinden de have fyldt det slette Aar, beviisligen leveres tilbage til deres Forældre eller Forsørgere; dog forbeholdes Pleieforældrene, naar Pleiebørnene forblive hos dem, Rettighed til at fremstille en saadan modtagen Pleieson i egen Søns Sted, hvilken sidste da bor gives Frihedspas af Sessionen.
Berlingske Tidende, 1813-01-25
J Følge allerhøieste Resolution af 26de December f. A. ere Last pengene for fremmede Fartøier, som indkomme fra udenlandske Steder ved Elben, Wiser og Ems, uden Hensyn til Fartøiernes Størrelse, at erlægge med 4 Sølvspecier pr. Commercelæst, hvorimod de hidtil anordnede Skibsafgivter bortfalde.
Berlingske Tidende, 1813-01-25
Hs. Kongel. Majestæt har ved Resolution af 2den i denne Maaned allernaadigst befalet, at, naar Kornvarer eller Fourage, efter Udskrivning i Kongeriget Danmark, afleveres, i Følge vedkommende Amtsforvalteres Paafordring, til andre, end disse sølv, bør Modtager ne, uden Hensyn til, hvormeget der til bestemt Tid bliver leveret afdet Qvantum, som er reqvireret, meddele Yderne Qvittering strax ved Modtagelsen for det, der afleveres, og de Qvitteringer, som saaledes meddeles, derpaa af Yderne, i det seneste inden 8 Dages Forløb, efterat de have modtaget samme, indleveres til vedkommende Amtstue til Rigtigheds Opgiørelse med denne for Leverancen.
Berlingske Tidende, 1813-01-25
Bekiendtgiørelse om Assurance paa Gaarde og Hus i Kongerigerne:
Berlingske Tidende, 1813-01-25
J Følge allernaadigst Rescript af 13de d. M. bekiendtgiøres herved: at Hs. Majestæt Kongen allernaadigst har tilladt, at Gaard= og Huus Eierne i Kongerigerne kunne erholde Assurance i de ved Forordningen af 5te d. M. anordnede Rigsbankpenge, efter samme Værdieforhold, hvortil Bygningerne ansættes til den paabudne Afgivt til Rigsbanken, og at Eierne strax kunne erholde deres Eiendomme deri forsikkrede saaledes: at den oprindelige, uden Hensyn til de siden Krigen stegne Priser, tegnede Assurancesum i dansk Courant, forøges med tre Femtedele eller 600 Procent og derefter ansættes i Rigsbankpenge Sølv=Værdie, samt at Præmien, som en Følge deraf, paa samme Maade bliver at erlægge. General Land-Oeconomie og Commerce=Collegium, den 15de Januar 1813. Schestedt Ewald. Pram. v. Schmidt Phiseldet. Holm. Bertelsen. Nissen.