JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-10-08
Udtog af en Skrivelse fra Holsteen af 1ste October. J et Hefte af Schlesw. Holst. Provindsialberichte for d. A. læses et Stykke om Søravne, hvoraf man seer, at disse, især for de ved Kysterne liggende Skove og Fiskeparker saa skadelige Fugle, i de sidste Aar have formeret sig saa meget, at man frygtede for, de kunde blive til en Landeplage. Man har desaarsag været betænkt paa, at udfinde Midler til, hurtigst at sætte Grændser for Soravnenes Formerelse, og mueligen at udrydde den i Skovene paa Kysterne. - Resultatet af de i den Anledning anstillede Undersøgelser er, at i den til Godset Neudorf hørende, umiddelbar ved Østersøen liggende, saakaldte store Bøyeskov, en uhyre Mængde af hine Fugle have bygget deres Reder i høie Bøge, og opfyldt 83 store Træer, med Reder, lige indtil den øverste Top. For omtrent 5 til 6 Aar havde man der kun bemærket nogle af disse Fugle, men siden den Tid have de taget saa stærkt til, at man anslaaer deres Tal til 20,000. Man har anseet det for det hensigtsmæssigste Middel til deres Fordrivelse, at forstyrre alle Rederne i den Tid Æggene udruges, hvilket og saa er skeet med god Virkning, og man haaber, at disse Fugle paa denne Maade ganske ville blive fordrevne. - Søravnen eller Skarven kaldes af nogle Naturforskere Cormoron, og af andre Pelicanus carbo, paa Tydsk: Scherbe. Den er en nordisk Fugl, som man urigtigen har forvexlet med den, hvoraf man i China betjener sig til at fiske, og som er en ganske egen Art. Den herværende Skarv findes baade om Vinteren og Sommeren i Grønland, og er almindelig i Norge, Skotland og paa de hollandske Kyster. Den har ogsaa hjemme i Middelhavet, blandt andet i Sardingen. Allerede siden Aaret 1760 skulle Skarver have havt hjemme paa Bornholm, men paa den fyenske Kyst vil man først have bemærket dem for nogle Ar siden; for Tiden skulle de ogsaa have indfunde sig paa Lolland. - Denne Fugl kan dukke ned i Vandet og tage Fiskene med sit lange, Barptkonrede og paa Enden krogede Ned. Den griber Fisken bagen til; men da den ikke kan svælge samme saa let mod Finnernes og Skjællenes Vendestrøg, og heller ikke naar den griber den tvert om Livet, saa kaster den samme op i Luften, giver den et saadant Sving, at den falder med Hovedet først ned, og snapper den da behændigen i Faldet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-10-08
Syndicus Wiese i Kiel er valgt til Borgermester sammesteds i den afdøde Borgermester Etatsraad Jess Sted. - Veiret har overalt længe været ustadigt, men ved det siden indfoldne gode Veir har man næsten allevegne, endogsaa i Marskegnene, faaet Sæden indhøstet. Overalt har man bjerget og solgt megen Repsæd, og for samme ere allerede betydelige Summer indkomne, saavel fra Holland, som andre Steder. Ogsaa have Fedevarer, især Smør, fundet mange Kjøbere, og ere blevne temmeligt dyrt betalte. Mange Kjøbmænd og Skippere sige, at de, formedelst den høie Cours, neppe faae Jndkjøbsprisen for de Varer, som de sælge i Hovedstaden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-10-08
I Gaar Eftermiddags indtraf den høist besynderlige Hændelse, at en ved Kroyers Plads, paa Christianshavn, liggende svær Brig kantrede i Havnen, men dog uden at noget Menneske komtil Skade derved. Man troer, at Skibet har været for rank
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-10-08
Viborg Toftmarkeds Priser den 23 og 24de Septbr. vare: Brødrug Tønden 16 Rbd., Sæderug fra 17 til 20 Rbd. pr. Tde., Gjæs fra 12 til 16 Mk. Stk., Ænder Parret 8 a 10 Mk., Æg Snesen 3 Mk., Smør Pundet 3 Mk. 4 s.a 4 Mk., Levende Lam Stk. 2 a 4 Rbd., Oste Lispundet 21 a 24 Mk., 4 Aars Stude fra 60 til 80 Rbd. Stk., 2 a Zaarige 40 a 60 Rbd., gode Køer 30 a 40 Rbd. Stk., magre Dito 18 a 20 Rbd. (Viborg Samler.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-10-08
Odense, d. 4de October. J Kjøbenhavn har man havt det hed i denne Tid, thi den 17de Spibr. viste der Reaumurs Thermometer 28 Sr. men NB. i Solen. - J Skygge mod Nord hovde vi her ved Odense samme Dag dog ogsaa 18 Sr., og overalt have vi den hele Sommer ikke havt nogen heel Dags Soelskin uden den 15, 16 og 17de Septbr., som vare sande Sommerdage. Den 18de var ogsaa ikke heller udehagelig, og uagtet Luften var blandet, blev den dog mod Aften lummervarmt, hvorefter det lynede hele Natten, og da ved stærk Storm gjorde den 19 paafaldende koldt, dog have vi siden haft vet skjønne Efteraarsdage; men ved Jevndognet faldt Vinden, Østlig, og skulle denne blive herskende, er at befrygte tidlig Vinter, som ogsaa det tidlige Løvfald bebuder. Den første Efteraarsdag, var ellers usædvanlig skjøn. Vi have ikke haft den bedre i Sommer, naar de anførte 3 sidste Dage, 15 til 17de Septbr. undtages. Siden Vinden i Løverdags sprang Vestlig have vi nu haft jadsket Veir, som paa høie Steder trænges til, thi paa disse var Jorden, uagtet den foregaaende langvarige Væde, saa haard, at man ikke kunde faae Plougen i Jorden, og mange Brønde og Vandsteder til Forundring saaes udtørrede. (Jversens Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-10-08
Ribe, d. 4 October. Ved samme Tid som det i forrige Avis omtalte Luftsyn saaes i Odense, nemlig Tirsdagen den 24de September om Aftenen omtrent 9, bemærkedes her i Ribe et lignende Phænomen med samme Omstændigheder. Var dette det samme, som det, der saaes i Odense, kan det neppe have været et elektrisk Udbrud i Skyernes Region, hvorimod ogsaa Varigheden synes at vidne. Det var at ønske, at Nogen, som i fri Mark havde seet det, vilde meddele sine Jagttagelser derover, især om Skinnet kom fra et vist Sted, paa Himmelen, eller om det bevægede sig og da i hvilken Retning. Skulde det da til samme Tid være seet paa andre Steder i betydelig Afstand fra Odense eller Ribe, fortiente dette ogsaa at bekjendtgjøres. (Ribe Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-10-08
Viborg, den 3die Octbr. Jgaar endtes den offentlige Examen ved Cathedralskolen, med en Tale af Hr. Rector Hasselbalch, der handlede om: "Hvad man har at tage i Betragtning, ved at bestemme et Barn til Studeringer." Derefter oplæstes Charactererne og Disciplernes Opflytning bestemtes. J Skolen optoges 6 nye Disciple. 3 vare dimitterede til Academiet, nemlig: Mathias, Møller, Søn af Birkedommer Møller i Skive; Mathias Schiørring, Søn af Provst Schiørring. i Estrad; Jørgen Overgaard, Søn af Prokurator Overgaard i Ebeltoft. Til Examen var bleven indbudt ved et latinsk Program (meditationes nonnulle de antiqvissimis Etruriæ incolis) af Hr. Adjunct Dorph. - - J sidst forløbne Uge var Veiret smukt og først i Lørdags Aftes begyndte en stærk Regn med Orkan af Sydvest, der tiltog i Søndags og Mandags i høi Grad og lagde sig først i Tirsdags. Ved Hierbek var Liimfjorden, stegen usædvanlig høit, saa Vandet gik op paa Husenes Vægge og nogle udlossede Tiæretønder og Tømmer kastedes omkring paa Landet, og saae ud som det var strandet. Det var altsaa Jevndøgsstormen. Heltfiskeriet er allerede begyndt. Stykket koster 32 s. Endnu seer man her paa Byens Mark enkelte Stykker Korn ude, ja endog noget, der nylig er høstet. (Viborg Samler.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-10-08
Kjøbenhavns Børs den 8 October. Cours. Hamb. 2 M. 750, a vista 758. Amsterdam 2 M. - , a vista, . London 2 M. 34 1/2 Rbdlr. Spec. 755. - Specier solgtes til 46 1/4 a 45 1/2 Rbmk., for Committeesedler blev givet (med Rente) 95 a 96 pr. 100; Oblig. 78 1/2 a 79. Norske Sedler 36 1/2 a 37. Svenske Sedler 11 Mk. 4 s. - Disconto 8 PC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-10-08
Blandede Efterretninger. Dødsfald, anmeldte i den Norske Rigstidende af 21de September. J. J. Hovland, 63 Aar, den 16 August i Egersund; Skipper O. Hansen, 68 Aar, den 28 August i Frederikshald; G. Dallas, forhen Handelsmand i Christiania, 57 Aar, den 2den September paa Hedemarken; Major J. Mosgaard, den 6te September paa Rommerige; Tiende-Jnspecteur A. Gads Enke, A. S. Røhr, 66 Aar, den 8de September i Lier ved Drammen; J. J. Stanislaus, 69 Aar, den 24 August i Borge Sogn ved Frederikshald; Magazin-Forvalter Ungers Datter, Regine, 17 Aar, den 11te September i Christiania.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-10-08
J den norske Rigstidende af 28de September anmærkes: Ofte har man i de udenlandske Blade læst om de i dette Aar observerede Solpletter (hvoraf endog Nogle have villet spaae Verdens Undergang); ogsaa her i Christiania ere man ger Pletter i Solen observerede i dette Aar, og for nærværende Tid ere der 2de meget store Pletter i Solen, den ene ved den østlige og den anden ved den vestlige Solrand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-10-08
Keiser Alexander har foræret Bibelselskabet i St. Petersborg et anseeligt og rummeligt grundmuret Huus paa fire Etager i een af de skjønneste Egne i Staden, ved den Keis. Sommerhauge, ikke langt fra Newa, til dets Forsamlinger, og endnu desuden 15000 Rubler i Bankassignationer til den Fond, det allerede eier. - J Aaret 1815 beløb Bibelselskabets Fond sig allerede til 120,000 Rubler B. A., og i aarlige Bidrag var der tegnet for 17000. Tre hedenske Fyrster i Siberien, og nogle Hedninger fra Kiachte indsendte ligeledes betydelige Bidrag.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-10-08
J Bibliotheket i St. Olai Kirke i Reval findes en egenhændig Skrivelse fra Dr. M. Luther. Mange have ikke kunne indsee, hvorledes denne Skrivelse er kommet hertil, og have derfor anseet den for uægte; men Brevet er fuldkomment ægte, og Anledningen dertil var følgende. Da i den store Pest, som rasede 1531 i Liv- og Esthland, den første Præst af protestantisk Religion (hvilken efter Reformationen snart udbredte sig til Kur Liv- og Esthland) ved St. Olai Kirke, Zach. Hasse, var bød, anmodede Magistraten i Reval Dr. M. Luther om at anbefale dem en duelig Præst for St. Olai Kirke. J denne Værdighed ankom Herm. Bock med et Brev undertegnet af Dr. Luther, Joh. Bugenhagen, Justus Jonas og Philip Melanchton.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-10-08
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-10-12
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. vo Trettende Aargang. No. 82. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 12 October 1816. Om Nationaleenhed, o. s. v. (Fortsættelse; see forr. No.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-10-12
Det var først i Aaret 1808, at den gamle Mynt reent blev fortrængt fra Hertugdommet Slesvig, formedelst de danske Banksedlers dalende Cours. Fra den Tid af faldt de alt mere og mere, og mere og meere bortfjernede Landene sig saaledes fra hinanden. Den, som i Danmark i disse Aaringer modtog sin Gehalt i danske Repræsentativer, saae med skeelende Øine til Embedsmanden i Hertugdømmene, som modtog sine Jndtægter i god Mynt: Noget, der naturligviis maatte opvække, om ikke Misundelse, saa dog Misfornøielse, skjøndt det dog var Hertugdommene, i det Hele tagne, der i hin Periode bar en langt større Byrde end Danmark. Dette kunde svare alle sine Afgivter i de sjunkne Repræsentativer, naar hine maate betale i fuld Værdie, uagtet der paa den Tid ikke gaves Faa, der enten ikke vilde eller ikke kunde indsee dette; thi man troede at dømme rigtig, naar man gjorde følgende Slutning, naar man i Hertugdommerne modtager den gode Mynt, kan man jo ogsaa betale i den. Forskiellen var kun den, at man her modtog saa meget mindre i denne Mynt, og maatte dog i Alt, hvad der hørte til de offentlige Udgivter, betale lige saa fuldt som i Dannemark. Et simpelt Exempel vil lettelig kunne gjøre denne Sag indlysende. Saalænge Extraskatten vedvarede i Danmark, ligesom den endnu vedvarer i Hertugdommene, kunde den, der i Danmark havde 10 Personer at svare Skat af, betale den med 1 Tønde Rug, naar dennes Priis var 10 Rdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-10-12
Af den Aarsag ophørte det ogsaa ganske fra 30 Juli 1813, da Sølv blev det eneste Betalingsmiddel og den eneste circulerende Mynt. Eenheden i Henseende til Pengevæsenet var da atter hævet; Danmark og Hertugdommen stode fra den Tid af atter igjen ganske afsondrede. Men var det for Øieblikket det Vigtigste, ikke at fortrænge den bedre Mynt af Hertugdommene og ombytte Sølvet med Papiir, skulde det derfor være en Følge, at den Hensigt, Forordningen af 5 Januari 1813 udtalte, at befæste Eenhed i Henseende til Mynten imellem Danmark og Hertugdommene, burde opgives, eller i det mindste overlades til Tidens uvisse Fødsel? Navnet Sønderjylland, som Hertugdømmet, for Betaling paatager sig Arbeide eller andet at udføre, skal være pligtig at fastsætte Betalingen for sine Produkter, Varer, Arbeide eller hvad han ellers har paataget sig, i Rigsbankpenge, og skal uden Vægring modtage Betaling i samme. Den som vægrer sig derved, straffes med samtlige afham til Torv bragte Varers Confiskation. O¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-10-12
Paa Konstkamret i Kjøbenhavn gjemmes et ikke uvigtigt Bidrag til Uhrmagerkonstens Historie, nemlig et saakaldt Seierværk med Paaskrift: "Anno 1684 gaf Konning Frederick den Anden Til Danmark og Norge Sin Søn Kristian dette Segeværk. Det er i Form af et Compas, med ægte Forgyldning, af smagfuldt Arbeide, temmelig stort, og seer ud, som om det først ganske nyligen var forfærdiget. Da Christian den 4de er født 1577, saa var han omtrent syv Aar gammel, da han fik dette Stykke foræret af sin Fader. Paa den Tid maa saadanne Seier værker have været meget sieldne her tillands, thi paa Afbildningerne af Kjøbenhavn (f. Ex. i Pontoppidans Origines Hafnienses findes 1696 intet Seierværk paa Taarnene; først 1620 seer man et paa Slotstaarnet. - J Tydskland havde man allerede 1368, Taarnuhre. De Lommeuhre der bleve opfundne omtrent i Aaret 1500 af Peter Hele, Uhrmager i Nürnberg, som døde 1640, altsaa 44 Aar førend Frederik d. 2den forærede sin Søn hiint Seierværk, var større end de nu brugelige og i Form af Æg. Allerede meget tidligen forstod man at gjøre ganske smaae Uhre. Keiser Carl V., der regierede fra 1519 til 1558, havde et Uhr med Viser og Klokke i en Ring, og omtrent i Aaret 1600 bare Fruentimmer Uhre som Ørenringe. Kartofler. Denne Frugt, som nu er en saa almindelig Føde for alle Stænder, synes endnu i Aaret 1761 ikke at have været indført her tillands. J Adresseavisen af 26 Oct. f. A. læses en Bekjendtgjørelse fra Præsten Lauriz Jeger i Vallensbech, hvori han underskriver hvad Provst Lyders har skrevet om dens Frugtbarhed, og forsikkrer, at han af en eneste Skjæppe, som han Aaret i Forvelen havde faaet af Provstens Søn, og plantet i sin Hauge, havde avlet tre Skjæpper og derover. Disse Potatoes, vedbliver han, ere af den gule Art, og lade sig meget godt bruge til Mad, som ogsaa er bleven proberet i bemeldte Provstes Huus. Levende Begravelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-10-12
To Bønderkarle i Strindens Præstegield, ved Trondhjem, veddede med hinanden i Aaret 1761, at den ene skulde paa engang drikke ud en heel Potte Norsk Brændeviin. Han vandt Veddemaalet, men faldt strax derpaa død ned til Jorden. Jngen kunde see andet end at han var virkelig død, og faa Dage derefter blev han begraven. Ligfølget var aldrig saasnart gaaet bort, førend der blev hørt et ynkeligt Skrig under Jorden. J Førstningen vilde ingen troe, at Skriget kom fra den nyligen Jordede, og der hengik derfor en temmelig Tid af Dagen førend Graven blev aabnet. Man fandt siden, at den Begravne havde spændt Kisten i Stykker og svømmede i sit eget Blod. Konstig Versebygning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-10-12
Allerede for henved 60 Aar siden yndede man hos os Klingklang i Potsien. Saaledes findes et Beviis herpaa i et Stykke med Overskrift: Kort Jndhold af denne Aars Samling, i det sidste Nummer af Adresseavisen for 1761, der giver hele Aargangens Jndhold i Vers, af følgende Bygning: Faa Dage tilbage vi nu ikkun har Saa næsten er Ræsten af dette Aar klar. Thi bliver vor Jver at takke enhver, Som skjønner og lønner vor Flid og Besvær. Extracter man agter at gjøre hvert Aar, Hvad Stykker man rykker i Bladet som gaaer. Man drager og tager da Udtog af det Der bleven er skreven, Vacancer i Aar, Bevilling, Bestalling, og hvem som den faaer, Gravskrifter og Skifter, samt Tamperets Dag. Naar høres og føres Processer, hvad Sag, De Domme, som komme, og hvem de er om. Blandt andet fra Landet hvem reisende kom. Saaledes bliver Poeten ved at opramse hele Aar gangens Jndhold. Dræller under Christian den Fjerde 7. Uagtet Christian den Fjerde, den 1ste Maji 1618, havde udgivet et strængt Forbud imod Dueller, saa indtraf dog under samme Konges Regjering, omtrent 1647, den mærkværdige Begivenhed. at en Krigsraads Kiendelse bevilgede en Duel. Ordren dertil findes indført i det Aggerhusiske Regiments Protocol, og er undertegnet af Norges Stetholder, Hannibal Sehested. Den lyder saaledes: Obrister Reichwein og Obrister Lieutnant Fleischer skulle wehre hos den Duell, som med Krigsrads Kiendelse mellem Obristlieuttnant Willumsen og hans Captain Lieutnant bevilliget er. - Hvilchet de saaledis maa udføre, att fechte til Hest eller Foed, som dennem lyster, dog ingen lenger Combatt dennem at bevilliges, end een er blefve quetigt. - Dersom de ochsaa som Cavalliers nogle gange haffe wehret sammen, og søgte huer anders huud for Allvor uden quettzure, da maa de ochsaa skilles ad, efterdi denne Duelle er bivilliget formedelst deris begges reputations Erholdelse **), og ikke til nogen endelig UlycheDeris Seconder maa ey stelis til at fegtte, ey heller maa nogen Second befatte sig med wi) Holberg henfører denne Tildragelse til Frederik den Tredies Tid, men Etatsraad og Ridder A. Kall, som har meddeelt hiin Afskrift (i Ny Dansk Magaz. T. 3), antager med Grund, at uagtet den er uden Dato, maa dog Duellen, da Ordren dertil findes indført i Protocollen, strax efter en anden Ordre af 5te Marts 1647, være forefalden under Kong Christian den Fjerdes Regjering. ) En besynderlig Maade at erholde Reputation paa Dog, hver Tid har sine Fordomme. At være et Slegfredbarn, f. Ex., er noget, som ingen anseer for en Ære, i vore Dage, men om Thesens og Romulus siger Plutarch, at de begge vare af uægte og ubekjendt Byrd, og havde den Ære at holdes for Gudesonner. Hvorledes en saadan Ulykke skulde kunne forekommes, indsees ikke, der er al Sandsynlighed for, at den heller ikke blev forekommet, da den Steen Willumsen, der nævnes som død, 1647, i Gener. Maj. Pet. Kaasbølls store Register over adelige Familier, formodentlig var een af Duellanterne. dere end Cavailler bør, og lade parterne selff aleene føre deris querelle ud. - Hannibal Sehested. En Levning af et gammelt Kloster 3.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-10-12
Kjøbenhavn. Man reiser ofte mange Mile for at see fremmede Oldsager, men de indenlandske, som man har lige for Øjne, bekymrer man sig kun lidet om Hvor mange vide vel at Capellet af Helliggeistes kirke, ud til Kokkegaden, er en Levning af et af de ældste Klostere i Kjøbenhavn, Helliggeistlosteret, hvis Lemmer vare de saakaldte Duebrødre? Dette Copel var først et Sygehuus, men blev siden 1551. indrettet til et Begravelsested for dem, som ikke vilde jordes paa Kirkegaarden. De antique Vinduesporte, og den hele gothiske Bygningsmaade, vidner om, at den Deel af Klosterbygningen ikke er undergaaet stor Forandring, og upaatvivleligen er den ældste Bygning i Kjøbenhavn. Helliggeistsbrødre maae, som et gammelt Document viser, allerede have været her 1307.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-10-12
Jndenlandske Efterretninger. J Gaar solgtes ved Auction den afdøde østerrigske Gesandtskabspræst Holtzførsters Samling af Malerier og Kobberstykker. Blandt Malerierne var et stort, skjønt Landskab af Pascha Joh. Weitsch, der blev kjøbt af Holtzførsters Eftermand i Embedet, for 600 Rbd., og Christus, som kalder Børnene til sig, af Lucas Cranach, som kjøbtes af Hr. Secretær Bang for 160 Rbdlr. Mange undredes over, at især det sidste Stykke ikke blev kjøbt for offentlig Regning, da ingen af de Kongelige Gallerier, saavidt man veed, eier noget af denne Mesters Arbeider. - Weitsch, som var født 1723, og bosat i Brunsvig, uddannede sit Talent, uden at nyde nogen Underviisning, blot ved egen Flid, og malede Landskaber og Dyr i Poul Potters Maneer, uagtet han aldrig havde havt Leilighed til at see noget af denne store Mands Arbeider. - Sine Bøger skal den afdøde Holtzførster have skjænket det herværende catholske Capel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-10-12
Hr. Prof. Ochlenschlæger har udgivet et lidet Skrift: Til Publicum, i Anledning af Lystspillet Freyas Alters Forkastelse af Theatercensorerne, fra hvilke sidste nu ventes et trykt Giensvar.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-10-12
Den forrige Kongel. Hof=Tandlæge, Hr. Levi der i 6 1/2 Aar har opholdt sig i Rusland, og antaget Navnet Levestamm, er ankommen til Hamborg, og ventes med det første her til Kjøbenhavn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-10-12
Af alle Søstæder i Danmark har neppe nogen lidt mere ved Krigen end den mindste iblandt dem, Dragøe paa Amager. Førend Ufreden eiede denne lille vindskibelige Bye omtrent 80 maadelige Fartøier, hvormed Dragøerne seilede paa alle Provindserne, ja endog paa udenrigske Havne. Men deels ved Opbringelse, deels ved at drives paa Grund af Fienden, er hiint Antal af Fartøier nu saa formindsket, at Byen i det Høieste kun tæller 20. Jngen af dem, der paa denne Maade mistede deres Skibe, have Udsigt til at kunne anskaffe sig nye, og de maae nu tage Fragt for Andre, da de ikke have saa megen Formue, om de end eiede Fartøi, at indkjøbe Ladninger, f. Ex. Brænde, som de almindeligen pleiede at bringe hertil; thi det, hvortil der i Fredstider kun behøvedes 3 til 400 Rdlr., udfordrer nu nogle Tusinde Rigsbank dalere. Det er heller ikke saa let for dem at faae Fragt, da der i denne Tid ere saa mange, der søge den, og Fragtfarten i det Hele kun er saare maadelig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-10-12
Geisselbrechts Marionettheater har endnu bestandigen stort Tilløb.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-10-12
Mariboe, den 7de October. Efter Jndberetning til Øvrigheden her i Mariboe vare Priserne paa Korn og Fedevare samt Creature, i af vigte September Maaned, følgende: 1 Tønde Hvede 25 Rd. 1 Tønde Rug 16 Rd. 1 Tønde. Byg 10 Rd. 1 Tønde Havre 6 Rd. 1 Tønde hvide Ærter 12 Rd. 1 Tønde graae Ærter 12. Rd. 1 Tønde Kartofler 5 Rd. 1 Pund røget Flæsk 3 Mk. Pund fersk Flæsk 2 Mk. 1 Pund Kjød 1 Mk. 8 s. 1 Pund Smør 3 Mk. Pund Ost 1 Mk. 1 Pund Talg 1 Rd. 1 Slagtenød 70 Rd. 1 Sviin 40 Rd. 1 Faar 8 Rd. Alt i Rbd. N. V. - Jdag holdt Selskabet for Oplysningens og Jndustriens Fremme i Lollands-Falsters Stift sin aarlige Generalforsamling. i Mariboe Domkirkes Jomfruchor. Selskabets Møde aabnedes med en saare skjøn og passende Tale af Hr. Provst Trojel i Nebbelunde, hvorpaa de udsatte Priisbelønninger, der bestode deels i Penge, deels i Sølv, bleve uddeelte. (Marth. Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-10-12
Nakskov, den 5te October. Fra den 28de Septbr. til den 5 Octbr. ere følgende Skibs=Capitainer ved Nakskovs Toldcontoir ind- og udclarerede: J. Diderichsen til Holsteen med Ærter og Byg. A. Petersen fra Flensborg, baglastet. Begge hjemmehørende i Nakskov. - J. Bøye af Marstall til Flensborg med Byg og Ærter. Weilse af Nyested til Kjøbenhavn med Flyttegods. Preus fra Kiel, baglastet. Møller fra Kiel, baglastet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-10-12
Kornpriserne ere her for nærværende Tid. 1 Tønde Hvede 21 a 22 Rbd. 1 Tønde Rug 14 a 16 Rbd. 1 Tønde Byg 10 Rbd. 1 Tønde Havre 4 a 5 Rbd. 1 Tønde Ærter 10 til 11 Rbd.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-10-12
Den 1ste October afgik ved Døden Kjøbmand Levin Jsrael af den mosaiske Religion, 83 Aar gammel, efter at have levet som en agtværdig Borger her i Byen i 43 Aar. Den 3die October døde Fuldmægtig Møller paa Toldcontoiret. Høitidelighed ved den lærde Skole i Nakskov.