JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1835-11-25
Kjøbenhavns Torvepriser, den 20de November. Rug, Td. 4 Rbd. - Mk. 4 s. a 4 Rbd. 2 Mk. 8 s. Hvede, Td. 4 Rbd. 2 Mk. - s. a 5 Rbd. - Mk. - s. Byg, erdt., Td. 3 Rbd. 2 Mk. 4 s. a 3 Rbd. 3 Mk. 4 s. Byg, ordt., Td. 3 Rbd. 2 Mk. - s. a 3 Rbd. 3 Mk. - s. Havre, Td. 2 Rbd. 1 Mk. 12 s. a 2 Rbd. 2 Mk. 12 s. Rog. Flæsk, Lpd. 1 Rbd. 5 Mk. - s. a 2 Rbd. - Mk. - s.s. Flæsk, Lp. 1 Rbd. 2 Mk. 4 s. a 1 Rbd. 3 Mk. - s. Smør, Pd. - Rbd. 1 Mk. 4 s. a 2 Rbd. 1 Mk. 7 s. Æg, Snesen, Rbd. 1 Mk. 12 s. a 2 Rbd. 1 Mk. 14 s.
Aalborg Stiftstidende, 1835-11-25
Vexel=Cours. Kjøbenhavn, den 20de November. Hamb. 2 M. - k. S. 203. 4 pCt. uopsigelige Rigsbank Sp. 203 ½, solgt til 12 Mk. 31 s., Oblig. 102 a 102 1 Rbd. r. S. Bank-Disconto 4 pCt. 4 pCt. norsk Laan ved Hambroe. Norske Speciessedler pr. 100 Søn af 1825. 100; i B. Sp. 178 a 179 Rbd. Sedl. 14 pCt. Do. 1828. 100 a 101 r. S. Svenske Sedl. pr. Rd. Rigsg. 4 pCt. nye norske Oblig. af 1832 48 1/2 a 18 1/2 Rbs. Tegn. 100 a 101 i B. 14 pCt. kgl. Obligationer (u. 4 pCt. Do. Do. 100; ator r. S. Rente) 99 1/2 a 90 Rbd. Sd. 14 pCt. uopsig, norske Statsobl. Dr. ov. 2000 pr. Stk. - i Sdl. - a - i B. Do. Do. 88 a 893 i Banco. 13 pCt. nye dsk. Obl. 74, a 75 Lst. Nation. Obl. (Laanet 4de Fbr. 4 pCt. svenske Hypothek Kasse 1820) 102 1 Rbd. r. S. Oblig. 93 a 931 i B. Do. Dr. 101, i Sedl. Asiatiske Actier - a - i Sedl.
Aalborg Stiftstidende, 1835-11-25
Hamborg, den 20de November. Bordeaux 1891. Petersborg 9 1/2. London 2 M. 13 Mk. 8 3/4 s.; k. S. 13 Mk. 101 s. Madrid 457. Cadix 453. Lissabon 502. Amsterdam 2 M. 35, 95, k. S. 35, 80. Kjøbenhavn 202. Species 3 Agio. Disconto ikke noteret.
Aalborg Stiftstidende, 1835-11-25
Blandede Efterretninger. Det har behaget Hs. Majest. Kongen under 8de D. at benaade Commandeersergeant Andreas Hansen og Hobo ist Heinrich Ludvig Keil, begge af 1ste Liv-Regiment til Fods, med Dannebrogsmændenes Hæderstegn.
Aalborg Stiftstidende, 1835-11-25
Da den Deputerede for det 4de Valgdistrict blandt de mindre Landeiendomsbesiddere i Sjælland, Procurator Alsing, i en sygelig Tilstand har forladt Roeskilde og indgivet skriftligt Andragende til Præsidenten for Provindsialstændernes Forsamling om paa ubestemt Tid at fritages for at møde, har den kgl. Commissarius den 13de Novbr. indkaldt Suppleanten for det ovenmeldte District, Proprietair Madsen til Danerupgaard, til at mode og indtræde i Forsamlingen i Procurator Alsings Sted.
Aalborg Stiftstidende, 1835-11-25
Det føsterlige Velgiørenhedsselskab i Kbhvn, afholdt den 28de Ocother sit aarlige, høitidelige Møde i Anledning af Hs. M. Dronningens høie Fødselsdag; Hr. Pastor Gad, en af Selskabets Tirecteurer, udtalte i et aandfuldt Foredrag de Følelser, hvormed Selskabet kunde see tilbage paa dets Virksomhed i de svundne 45 Aar af dets Tilværelse og skue fremad i de kommende Aar, hvoraf hvert lovede at give det nye Kræfter. Som et Beviis paa den glædelige Interesse for Selskabets Elever, der besiæler dets Medlemmer, bemærkes, at atter i Aar en Overflod af Tøi til Klædningsstykker, Linned og deslige, over 40 Nummere, var indleveret til Directionen, for ved Høitiden at overleveres Eleverne fra de for dem ukjendte Giverinder. For at vise, hvor trykkende høie Lodspengene og Skibs afgifterne ere paa Eideren og i Canalen, findes i Itzehos Ugebl. aftrykt en Regning til Capt. R. C. Ofrøm foren Slup paa 38 Com=Læster, der i afvigte September fra Hamborg ankom ballastet til Tønningen, for at indtage en Ladning Byg til Christiania. Han betalte nemlig af sit Skib for Ind- og Udgaaende 70 Rd. 23 s. slesv. holst. CourRestved Søndagsskole har iaar fuldendt sit 25de Skoleaar. Elevernes Antal var 67, nemlig 32 Professionist= og Haandværksvende, samt 35 Lærredrenge. Skolens Stifter er Dannebrogsmand F. H. Striboldt.
Aalborg Stiftstidende, 1835-11-25
En Jndsender fremsætter i Aarh. Avis det Spørgsmaal til Kyndiges Bedømmelse, om man ikke, bedre end med Kikkerter, kunde iagttage og tydeliggjøre sig fjerne Gienstande, især Himmellegemerne, naar man lod billedet deraf falde igjen et Forstørrelsesglas paa et i passende Afstand anbragt Forstørrelsespeil, af hvilket det igjen kunde reflecteres til et andet, i behørig Afstand og under den fornødne Vinkel, opstillet lige Speil, og saa fremdeles. - Hvis det gaaer an saaledes, ved forstørrende Speile at multiplicere de allerede multiplicerede Størrelser, da maatte store Resultater deraf blive en Følge.
Aalborg Stiftstidende, 1835-11-25
Efter de til Rentekammeret opgivne Priser paa Kornvarer, for August Maaned, var Hvede dyrest i Randers 5 1/2 Rbd.; billigst i Kjøge, Assens og Faaborg 4 Rbd. Rug, dyrest i Kjøbenhavn og Helsingør 28 Mk. til 5 Rbd.; billigst i Nestved 19 Mk. Byg, dyrest i Horsens 4 Rbd.; billigst i Vordingborg, Assens, Aarhuus og Randers 3 Rbd. Havre, dyrest i Kjøbenhavn og Helsingør 17 Mk.; billigst i Svendborg og Thisted 11 Mk. Ved en flittigere Brevvexling og raskere Omsætning maatte Priserne dog nødvendig blive meere jevne. Blot paa de 16 Miles Frastand imellem Helsingør og Nestved varierer Brødkornets Priis imellem 19 og 30 Mk., o. 58 pCt.
Aalborg Stiftstidende, 1835-11-25
Den 12te Nybr. afbrændte Giersløv Præstegaard i Holbeks Amt, som beboes af Pastor Göttsche. Jlden skal være kommen fra et Kakkelovnsror. Det er mærkværdigt, hvor ofte Ildsvaade hjemsøger Præstegaardene i denne Egn. I et Tidsløb af faa Aar ere ikke mindre end 4 ganske nærved hinanden beliggende Præstegaarde lagte i Aske, nemlig: Tersløse, Nidløse, Reersløv og nu Giersløv. Den nyopbyggede Præstegaard i Reersløv omtales som den smukkeste Præstegaard i Sjælland.
Aalborg Stiftstidende, 1835-11-25
Ditmarscher og Eiderstedter Botel beretter, at man Schlichting havde truffet den efterlignelsesværdige Jndretning, for Fremtiden at ophøre med Skriftemaalspenge, hvorimod man havde til Afbenyttelse overladt Præsten et Stykke Jord som Godtgjørelse.
Aalborg Stiftstidende, 1835-11-25
Briggen "Prinds Ferdinand af Aarhuus, Capt. Bonnesen, er paa Reisen fra Liverpool til Livorno, den 4de D. stødt paa Blackwater Bank og Dagen efter sunket det dybeste Vand. Besætningen bjærgede kun Livet. Ligeledes er Skonnerten, Theresel af Aarhuus, Capt. Hess, paa Reisen fra Portoricco til Hamborg, kommen ind til Hull med 5 Fod Vand i Rummet.
Aalborg Stiftstidende, 1835-11-25
Døde. Dr. med. J. P. Øerleff, 70 Aar; Jfr. A. M. Kielsen, 6 Aar; Cand. chirurg. Jørgen Kjerulff, 31 Aar; Enken WeM. Hertel, f. Haffer; A. N. Petersen, f. Jansen, 29 Aar Kornmaaler, Dannebrogsmand F. Ch. Falck, 56 Aar; Postbud N. Christiansen, 36 Aar; H. Henriques, 20 Aar; Høker H. Andersen, 39 Aar; M. Borgen, f. Dein, 76 Aar; A. Metilde, Schrøder, 12 Aar; S. H. Müller, f. Schule, 59 Aar; Handelsfuldmægtig W. H. Texiøre, 32 Aar; C. Bentzen, f. Jørgensen, 41 Aar; J. Plum, 52 Aar; H. C. Ebbesen; Alle i Kbhvn. Gjæstgiver N. Stub, i Stege. T. E. Høyer, 22 Aar. (paa en Søtour, i Rotterdam. D. Friedenreich, Sognepræst i Engum ved Veile, 51 Aar. Byfoged N. Nissen, 71 Aar, Sønderborg. G. J. Brandt, Sognepræst for Gamtofte, 59 A.
Aalborg Stiftstidende, 1835-11-25
Frederikshavns Skibsliste. Jndk. Den 20de Nybr.: O. Nielsen f. Østerr. m. Træl. C. Olsen f. Samso, best. t. Østersøen m. Korn, D. 21de : J. Hansen f. Læss m. Ege=Tommer. H. Gottlob f. Drammen, best. t. Kolding m. Træl. O. H. Kock f. Christiania, best. t. Ærosk., ball. - Udg. D. 19de : A. C. Møller f. Norge t. Kjærteminde. D. 21de: N. Thygesen t. Aalb., ball.
Aalborg Stiftstidende, 1835-11-25
Hals Skibsliste. Udg. D. 19de Novbr.: P. Tofte og H. Jensen t. Kbh. 1 m. Uld. A. Stougaard t. Kallundb., ball. D. 21de: J. Jensen t. Grenaa, ball. D. 22de: C. Rasmussen t. Svendb., ball. Th. Pank t. Kbh. m. Uld. D. 23de: J. Hansen t. Odense m. Kridt. N. Willadsen t. Rudkjøb., ball.
Aalborg Stiftstidende, 1835-11-25
Bekiendtgjørelser. Til Jndtægt for Skovanlægget ved Blegkilde, opføres Søndagen den 29de Dennes paa det dramatiske Selskabs Theater af herværende Dilettanter: Misforstaaelse paa Misforstaaelse, originalt Lystspil i 1 Act, og De tre Feil, eller Kortspil, Piger og Viin, Lystspil i 1 Act, til Slutningen en Epilog. Billetter a 2 Mk. - for Børn a 1 Mk. - kunne erholdes fra Løverdagen den 28de Dennes, og selve Forestillingsdagen, hos Capitain v. Voss paa Nørregade, og hos Gjæstgiver Petersen, samt ved Indgangen, som aabnes Kl. 5 Slet. Begyndelsen skeer Kl. 6.
Aalborg Stiftstidende, 1835-11-25
Onsdagen den 2den December 1825 afholdes en Generalforsamling i det dramatiske Selskab, Aften Kl. 7. Directionen. For Fremtiden er min Bopæl og Contoir i Randers. A. Moltke, Land- og Søkrigscommissair.
Aalborg Stiftstidende, 1835-11-25
Paa Grund af Sadelmager J. H. Wulffs Avertering, i disse Aviser, skylde vi os selv at gjøre Avisens Læsere, lopmærksomme paa, at benævnte Wulff har faaet Borgerret heri Byen, uden først at have legitimeret sin Duelighed ved at forfærdige det her lovbefalede Mesterstykke, hvilken Sag igjennem Amtet er indstillet til det kgl. danske Cancelli, hvorfra vi med Rette tør forvente hans Cassering. Aalborg, den 24de Novbr. 1835.
Aalborg Stiftstidende, 1835-11-25
Paa Sadelmagerlaugets Vegne Svend P. Lindgren, Oldermand.
Aalborg Stiftstidende, 1835-11-25
Undertegnede, som er meddeelt Øvrighedsbevilling til Fruentimmer=Skræddersyning, anbefaler sig dertil, samt til Brodering og Linnedsyning. Marie F. Sødring, boende i Overværelset hos Skibscapitain Holm i Nygade.
Aalborg Stiftstidende, 1835-11-25
Den 6te November er paa Gaden tabt en Bog: Fri knægten, 2den Deel. Den retsindige Finder bedes at aflevere samme paa Stiftsbogtrykkeriet, imod Findeløn. Løverdagen den 14de Dennes er tabt et Hestedækken, mrk. J. A. S. og H. B., paa Veien fra Vesterport til Mariendal; for dets Tilveiebringelse faaes en passende Douceur hos Anders Jensen Nørgaard i Hasseriis Torsdagen den 3die December førstkommende bliver, om Formiddagen Kl. 10, paa Raadstuen her i Byen afholdt Licitation over Leverancen af 23 Stykker Vand=Tønde, med Sluffer, til Brug ved denne Byes Brand=Væsen, Det anmærkes, at Modellen, til hvilken de aldeles skull svare, staaer til Eftersyn hos Over=Brand=Jnspecteuren Aalborg, den 24de November 1835. Schmidt.
Aalborg Stiftstidende, 1835-11-26
Frankrig.
Aalborg Stiftstidende, 1835-11-26
Journal des Debats Betragtninger over Keiseren af Ruslands Tale, med stadigt Hensyn til Wiener-Congresactens Bestemmelser, meddele vi herved, i den rimelige Forudsætning, at de ikke ville blive ubesvarede fra russisk Side: "Keiser Nicolai har i hiin Tale aldeles tabt de Tractater, som udgjøres Grundlaget for den nærværende europæiske Statsret, af Sigte; som dette er skeet med, eller uden, Hensigt, ville vi ikke undersøge. Keiseren kalder Jdeen om et, af det russiske Rige uafhængigt Polen, en chimærisk Drøm. Dette Udtryk synes ei saa ganske at være paa sin Plads, da denne Drøm ere fremkaldt ved Wienercongressens Ønsker og Bestemmelser. Om de der udstedte Acter kan man dog i Sandhed ikke sige, at de skylde fantastiske Drømmere deres Oprindelse; de Herrer: Talleyrand, Metternich, Castlereagh og Hardenberg have just ikke Ord for at have befattet sig med Hjernespind, og dem var det dog netop, som forlangte og bestemte, at Polens skulde have en, fra det russiske Rige afsondret, Existents Om Hensigterne af denne Act har der hidtil ikke været 2 Meninger; Polens Forening med Rusland knyttes strax i den første Artikel til den indskrænkende Betingelse, at Polens Administration skal være afsondret fra Ruslands, jal deri forudsættes endogsaa den Mulighed, at Keiseren af Ruslands kunde faae i Sinde at indlemme de i Aaret 1795 meds Rusland forenede polske Provindser i det nye Kongerige Polen. Dengang tænkte man altsaa sikkert ikke paa, formeligt at incorporere Polen i det russiske Rige, da man ellers neppe vilde have talt om, igjen at forene Provindser med Po er len, som i meer end 20 Aar havde hørt til Rusland. Det at er altsaa indlysende, at Polens uafhængige National-Existents dengang ikke ansaaes for Drømme og Hiernespind. - Tuindfold forskellige Interesser værnede dengang om den pol velske Nationalitet. - Ruslands, om sig gribende, Magt vaktes 3. Englands, Frankrigs og Østerrigs Bekymring og man søgte i mived specielle Stipulationer at gjøre den Territorial=Tilvært, og som Rusland erholdt ved Kongeriget Polen, saa uskadelig, er som muligt; man vilde ei udslette Polakkerne af Nationernes Tal og deres Land skulde endnu betegnes med sit gamle Navn paa Europas Landkort. Man vil indvende os, at disse Bestræbelser vare afmægtige, men dette benægte vi reentsud, thi Fremtiden har lært, at det Smule Liv, som Wiener congressen endnu levnede Polen, har givet Rusland nok at bestille. - Men hvilken Fortolkning af denne Congresses Bestemmelser, med Hensyn til Polen, skulde man vel med mere Føie kunne sætte imod Keiser Nicolais nu for Dagen Alagte Hensigter, end hiin Fortolkning, som den afdøde Keiser Alexander selv gav dem i sin høitidelige Proclamation, da han tog Polen i Besiddelse.
Aalborg Stiftstidende, 1835-11-26
Af denne Proclamation behøve vi blot at udhæve følgende Phraser: "Det var den nu tilendebragte Krigs Hensigt at gjenoprette Nationernes Uafhængighed og at tilkæmpe Retfærdighed, Maadehold og frisindede Jdeer en Triumph. som de kun alt for længe havde maattet savne, medens militair Despotisme fortrængte dem af Stats- og Folkerettens store Lovbog. Efter disse Grundsætninger har man ogsaa Jordnet Polens Forfatning og det var derfor absolut fornødent, sat det igjen maatte optages i Nationernes Kreds. Po Pakker, jeg lader den Sjælsstorhed, den Nationalfølelse og den Fasthed, som udmærker Eders Nationalcaracteer, vederfares fuldkommen Ret; den har været lagt for Dagen i de mangfoldige Anstrængelser, med hvilke J have søgt at bevirke GjenToprettelsen af Eders elskede Fødeland til en selvstændig Stat. -En Forfatning, som passer med Eders Fornødenheder og Eders Nationalcaracteer; Ret til at beholde Eders Sprog i alle officielle Acter, udelukkende Ansættelse af indfødte Polakker i de offentlige Embeder; en Nationalarmee o. s. v. Disse ere de Fordeele, som I have at vente af Min Regjering. - Denne nye Stat skal udgjøre det Kongerige Polen, hvis Gjenoprettelse i saa lang Tid har været en Gienstand, for Eders ivrigste Bestræbelser, og for hvilken I have bragt saa mange kostbare Offere; det var omsider paa Tiden, at skjænke Eder et Fædreland paany. Med disse af Keiser Alexanders egen Proclamation udhævede Phraser, i Modsætning til den nylig holdte, keiserlige Tale, mener Journal des Debats, at have godtgjort, sat man med ligesaa megen Grund kan beskylde den absoutistiske Propaagaandisme, som den revolutionaire for, at den kan tabe ældre, tractatmæssige Bestemmelser af Sigte.
Aalborg Stiftstidende, 1835-11-26
England.
Aalborg Stiftstidende, 1835-11-26
Ogsaa her er, Talen i Warschau, Hovedgjenstanden for Journalernes Meddelelser. Coureren glæder sig over Artiklerne i Journal des Debats, og over, at dette Blad i denne Sag kan ansees som Organet for de fleste Fransk mænds og selv det franske Ministeriums Mening. Jøvrigt indlader Coureren sig ikke videre paa Sagen, men indskrænker sig til at optage de andre Blades skarpe Artikler, in extenso, og føier blot til, at der aldeles ingen Tvivmere er om Talens Authenticitet, da den er kommet til Paris i en saa officiel Form og attesteres af Mænd af saa høi Rang og Anseelse, at man ingenlunde kan ansee den for andet, end en tro Gjenpart af de virkelig brugte Or og Udtryk. - Bladet Morning Herald vil vide, at de af Journal des Debats udeladte Phraser, der, som omtalt, angik Frankrig, have været saa fulde af Trusler, at den franske Consul, som var tilstede og senere har meddeelt Talen, fandt det meest passende at forlade Warschau.
Aalborg Stiftstidende, 1835-11-26
Blandede Efterretninger. J Riga var Kulden den 23de Ds. stegen til 100. Ved Pillau, i Neven og Elben var allerede Driviis. Ogsaa i det sydlige Europa er Vinteren tidligt begyndt. Saaledes meldes fra Rom, at man allerede den 18de October saae Appeninerne bedækkede med Snee.
Aalborg Stiftstidende, 1835-11-26
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1835-11-26
Stændertiden Nr. 7 meddeler Efterretningen om det d. 20de Octbr. afholdte 10de Møde. Præsidiet kundgjorde, at 2de Petitioner vare indløbne, den ene fra Skrædderlauget i Meldor, angaaende dettes Rettigheder, og den anden fra Kiøbmænden, og Spediteurerne i Rendsborg, angaaende Canaltoldens Uliighed og Uforholdsmæssighed, i Sammenligning med Sundholden og Lodsvæsenet paa Eideren. Begge bleve fremlagte og man besluttede at henvise den sidste til Told=Committeen. Til Dagen, Orden hørte den foreløbige Beraadslagning over Lovudkastet med Hensyn til nogle, Formyndervæsenet angaaende Puncter. Den kgl. Commissarius havde motiveret det med nogle bemærkninger, og Committeen havde endelig foreslaaet, at der fra Stænderforsamlingen af skulde allerunderd. anholdes hos Hs. Majestæt om den snarlige Udstedelse af en almindelig Formynderfor ordning; men at afgive det forlangte Skjøn derhen, at de nærværende Anordninger indtil videre vare at bibeholde. Den en delige Forhandling erklæredes af Forsamlingen forberedt og den fastsattes til den 3die November.
Aalborg Stiftstidende, 1835-11-26
Blandede Efterretninger. En nærlig kjøbenhavnsk Borger har tilsendt Red. for gende bemærkninger: "J Kjøbenhavnsposten Nr. 273 af 11te Novbr. d. A. findes en paa Kjøbenhavns Toldbod nye ligen truffen priisværdig Foranstaltning, nemlig: at Varer, som af de undergivne Embedsmænd vare efterseete og ervederede, igjen maatte gaae tilbage og underkastes en gjentagen Undersøgelse, fremhævet som Noget, der grundet de sig paa Mistro og Strænghed. Man maa tvertimoansee denne Foranstaltning for at være i sin fuldkomneste Orden, idet man nemlig vel maa lægge Mærke til, at den gjentagne Undersøgelse ikke foretoges af de samme Betjente, som foretog den tidligere, men af Toldinspectionen, selv, hvis Pligt det er, at paasee deres Undergivnes Embedsfærd, og som altsaa derved søgte at overbevise sig om Expeditionens Rigtighed. Man er derfor af den Formening, at slige nu og da gjentagne Eftersyn vilde medføre det behagelige Resultat, at ikke alene de Embedsførende: men ogsaa de Handlende, derved ville vorde fritagne for enhver Skygge, som Avind eller Misundelse maatte søge at kaste paa dem; - og synes derfor den kgl. Toldinspecteufor sin saaledes udførte Embedspligt, at have Krav paa redelige Medborgeres Tak. Red, maa i Anledning af Foranstaaende blot gjøre opmærksom paa, at man ved Notitsen i Nr. 273 af d. Bl. ikke havde eller kunde have til Hensigt at ville drage Taldinspectionens Berettigelse til at controllere de samme underordnede Embedsmænd i mindste Tvivl. Den blev indført for at paapege en foro get Gene for de Handlende, til hvis Paaførelse i det nævnte Tilfælde, efterat Varerne allerede vare passerede ud af Toldboden, man end ikke kan ansee Toldinspectionen for at have været lovligen berettiget. (Kbypst.
Aalborg Stiftstidende, 1835-11-26
Følgende Anecdote, der afgiver et ikke umærkeligt Exempel paa, til hvilke Midler Subskribentsamlere af en vi Art undertiden gribe, for at fremme deres Formaal, turduden Tvivl fortjene at komme til mere almindelig Kundskab: Paa sin Omreise for at samle Subskription paa et Laan, kom en Saadan ogsaa til en af Landets hæderligst bekjendte Amtmænd og udbad sig hos denne et Bidrag af 200 Rbd. - En saadan Sum, svarede Amtmanden, kan jeg ikke undvære, jeg behøver Mit. - Jhvorvel, gjentog Subskribentsamleren, gjeg gjerne ønskede dette lille Bidrag, saa kommer det dog ikke saameget an paa Pengene: derimod beder jeg dem om, blot at tegne Dem for denne Sum. - Hvorledes skal jeg forstaae deres Mening Hvis jeg tegnede mig for disse Penge, saa havde de jo en Forpligtelse ihænde, som De kunde gjøre gjældende imod mig. - Reil, svarede Hiin, det er ikke min Mening, jeg giver Dem et Contrabeviis for, at De in skylder mig 200 Rbd. Paa den Maadel, svarede den retsindige Amtmard, indlod jeg mig jo i et bedragerisk Forhold. - Subskribentsamleren gik med uforrettet Sag. (S. Bl. 1.
Aalborg Stiftstidende, 1835-11-26
I Hempels Avis af 17de Ds. bemærkes, at det ikke blot er i Odense, at falske Angivere drive deres Uvæsen. I Viborg have tvende saadanne Tilfælde i kort Tid fundet Sted hos en og samme Handelsmand, dog i dennes egen Bopæl, det ene efter directe Angivelse til Generaltoldkammeret og det andet til Overcontrolleuren i Jylland; men begge Gange - falskt. - Vi kunne tilføie, at det falske Angiveri i den sildigere Tid har havt sit Spil og saa i Hovedstaden. Den ommeldte gjentagne Visitation af endeel Manufacturvarer paa Toldboden skal saaledes være foranlediget ved en falsk Angivelse. Vi kunne ikke tilbageholde det Ønske, at det i denne Anledning offentligen gjorte Forslag : at enhver falsk Angivelse skulde medføre Mulct for Angiveren og dennes Navn bringes til offentlig Kundskab, maatte blive skjænket vedbørlig Opmærksomhed af det høie Collegium, der tager Notice af deslige Angivelser. (S. Bl.)¬
Aalborg Stiftstidende, 1835-11-26
J Mandags feirede det Harboeske Enkefruekloster i Storm gaden i Kjøbenhavn sit 100aarige Jubilæum. (S. Bl.)
Aalborg Stiftstidende, 1835-11-26
Til medicinsk Exammen havde i indeværende Qvartal indstillet sig 3 Candidater, nemlig Cand. chirurg. E. A. Da hFlerup, L. A. Hasse og N. Melchior, hvilke alle erholdt Caracteren Laudabilie. Til chirurgisk Exammen indstillede sig 9 (hvoraf 7 Studenter), af hvilke C. C. Fenger fik første Caracteer med Udmærkelse, S. S. Neukirck, L. L. J. Neumert og O. Strøm første med Føie; F. Mølmark, C. Rasmussen og C. W. Westphal anden med Fortrin; N. P. J. W. Andersen, anden og J. W. Satterup neppe anden. (S. Bl.)Man har allerede for en Tid siden hørt tale om en hos Skifteforvalter og Skifteskriver Diederichsen paa St. Croix opdaget Kassedefect. Jfølge en i Apenr. Wochenblatt fra Kiel meddeelt Skrivelse, vil man have paalidelig Efterretning om, at den beløber sig til ikke mindre end scirca 60,000 Daler vestindisk Courant. Student Wille (ikke Witte) fra Kiel, der er dømt til 16 Maaneders Fæstningsarrest i Nyborg, passerede d. 11te igjennem Odense til sit Bestemmelsested, som Passageer i Diligenen, ledsaget af en med Gevær forsynet Militair Vi høre ingenlunde til dem, som forarge sig over, at en vii denskabelig dannet Yngling paa en anstændig Maade befordres til det Sted, hvor han skal afsone en Ungdoms=Ubesindighed eller, om man vil, Brøde; men dog havde vi ønsket, at dette var skeet paa en anden Befordring, naar ikke det fatale Gevær kunde udelukkes af Diligenen. Drukne Mennesker, Hunde og Tobaksrøgen, der ikke maae taales deri, forekomme os det mindste ikke nær saa farlige som et ladt Gevær, vi forudsætte nemlig, at det var ladt; thi, hvad der med et uladt Gevær skulde udrettes imod en Fange, som gjorde Forsøg paa at undvige, indsee vi ikke. Vi ville iøvrige her blot antyde den Mangel paa Delicatesse, der i dette Tilfælde forekommer os at være viist imod de øvrige Passagerer, især qvindelige, om saadanne medfulgte, en Udvikling af hvad der ellers maatte tale imod en saadan Afbenyttelse af Diligenen vil vel være overflødig. (Hemp. Av. I Kbhposten berettes og rimeligviis med beviislig Grund, at det Brød, som forbruges af Fattigvæsenet i Kbhvn, leveres, efter Licitation, af Laugsbagere langt under Taxten. For Tiden erholder saaledes Fattigvæsenet Hvedebrød Be pCt. billigere, end den almindelige Priis, Hovedstadens Indvaanere maae betale. Under den Forudsætning, at Fattigvæsenets Direction efter Pligt paaseer, at de Fattige erholde. fundt, nærende og velbagt Brød, maa man forhauses over hiin Prii forskiel. Have hine Leverandeurer - hvorom der vel ei kan være nogen Tvivl, siden der stedse concurreres stærkt derom - nogen Fordeel, hvilken Avance maa da ei Lauget have paa det Brød, hvormed det forsyner Hovedstaadens øvrige Jndvaanere, der maae betale Livets første Fornødenhedsartikel saa betydeligt dyrere, end det med Fordeel kan leveres for til de Fattige, som leve paa deres Bekostning.
Aalborg Stiftstidende, 1835-11-26
Den 15de D., som Aarsdagen efterat en Baad med 2 Personer var kantret paa Kielerhavn, og de 8 Reddede deriblandt optagne og paa det Menneskekiærligste vederqvægede af Gjæstgiver Kramer i Düsternbroock, lode et Antal af Kiels Jndvaanere denne Hædersmand overrække et Sølv Æresbæger, med passende Paaskrifter.
Aalborg Stiftstidende, 1835-11-26
J forrige Uge har der atter været Jldebrand i Nærheden af Randers, nemlig i Galthen, hvor der afbrændte tre Gaarde og et Huus.
Aalborg Stiftstidende, 1835-11-26
Bekjendtgjørelser. Fra Selskabet til Hesteavlens Fremme i de danske Provindser.