JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1830-02-19
Efter Bulletinen af den 7de havde Prindsessen ogsaa Dagen for været meget lidende og om Natten sovet afvexlende imod 3 Timer. - Glædeligere lyde de to sidste Dages Bulletiner, som her ordlydende meddeles: "Mandagen den 8de Februar. Hs k. H. Prindsesse Caroline har fra i Gaar Formiddag fundet endeel Lindring, ved at Trødsken er begyndt at tabe sig; Natten har desaarsag været bedre og Hos kgl. H har sovet afvexlende i 4 Timer. Prindsessens Tilstand vedbliver i det Hele at bedre sig. Schwartzkopff.""Tirsdagen den 9de Februar. Hos k. H. Prindsesse Caroline der i Gaar mindre lidende end fær vanlig. Hos J. Høihed har føyet 5 Timergi Nat gen. Schwartzkopff.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1830-02-19
Jfølge den af Søe- og Landkrigscommissairen for det jydske District, Hans Høivelbaarnhed, Hr. Kammerjunker, Major, Ridder v. Castonier, Udstædte Placat, afholdes de almindelige Søe-Sessioner for Aaret 1830 saaledes: i Randers den 1ste og 2den Marts, i Ebeltoft den den 4de Marts, Greenaae den 6te Marts, i Holstebroe den 10de Marts, i Ringkjøbing den 12te og 13de Marts, i Lemvig den 15de og 16de Marts, i Nørboden 18de Marts, i Thisted den 20de, 22de og 23de Marts, i Nykjøbing den 25de Marts.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1830-02-19
De afdøde Mad Calmer fratagne Obligationer ere ikke tilveiebragte. Tvende af dem skal være solgt til en Vexelerer i Kbhavn, og som, da de lød paa Jhændehaveren, ei tog i Betænkning at kjøbe dem, og heller ikke er istand til at meddele nogen videre Oplysning om, hvo Sælgerne vare.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1830-02-19
J det i disse Dage udkomne 1ste Hæfte af Maanedsskriftet for Literatur læses en særdeles anbefalende Recension over Beskows: "Erik den Fjorteende." et dramatisk Digt, som indrømmes at besidde: "thetorisk Kraft, herlig Vercification, poetiske Skjønheder, lyrisk Begeistring og veltegnede Caracterer." (Blandt Sverrigs unge Digtere indtager Beskow en udmærket Plads. Født af borgerlige Forældre er han, ved Prinds Oscars Yndest, i faa Aar bleven adlet, Kammerherre, Kabinetssecretair og Ridder af Nordstjernen. Ogsaa det svenske Academie har valgt ham til Medlem. Denne Naborigets udmærkede Mand, er en personlig Ven af vores Oehlenschlager.)¬
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1830-02-19
Alle Aspecter i Kbhavns- og Flyveposten bebude et Feldtslag paa det danske Parnas, hvis Lige man ikke har oplevet siden den bekjendte Gjengangerfeide.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1830-02-19
J Sønderborg ere atter 2 Personer, nemlig en Snedker og en Skomager, blevne arresterede, som Deeltagere i de paa den senere Tid der og i Omegnen hyppigt udøvede Jndbrød.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1830-02-19
Fattigcommissionen i Aalborg lader nu ogsaa daglig uddeele varm Middagsmad, fra en i Skolegadens Fattighuus indrettet Kogeanstalt, til beviislig Trængende.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1830-02-19
Døde. Kjøbenhavn: Grosserer Julius H. Endorph, 51 Aar. Hørkræmmer Johan Klocher, 52. Jsenkræmmer C. W. Møller, 46. Frøken Mary E. Silberschildt, 34. Anne Sophie Bjerring, f. Faber, 53. Omilie Henisch, f. Brenning, 17. Cathrine M. Stevns, f. Jæger. Caltredgaard: Niels Dyrlund, 39 Aar. Nestved: Postmester Jacob Benzon, 64. Christiansfeldt: Catharine Bering, 37. Aalborg: Catharine Jensen, f. Camp, 63, Aarhuus, Kjøbmand P. Kaarsberg Galthen, 60. JungsHenriette Petersen, 11. Grykkes, redigeres og udgives i Thisted af J. S. Lund.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1830-02-19
Ledige Embeder Under det danske Cancellie: Gjerløv og Draabte, Sognekald i Sjælland, 500 Rbd. - Snedsted og NorhaaSognekald i Aalborg Stift, 230 Rbd. Med dette Embede er forenet Forstander-Embedet ved det Kongl. SkolelærerSemmarium i Snedsted med aarlig Lønning 300 Rbd. Sv.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1830-02-19
Under Generaltoldkammer- og Commerce-Collegiet: Consumtionsforvalter=Embedet i Skive. For Oppebørslerne stilles Sikkerhed til Beløb 450 Rbd. Sølv.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1830-02-19
Befordring. Under det danske Cancellie: Den 27de Januar er ordineret Catechet og første Lærer ved Borgerskolen i Rudkjøbing, C. Graae, beskikket til Sognepræst for Tryggeløv og Fodslette Menigheder paa Langeland.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1830-02-19
Ved Tallotteriets 1144de.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1830-02-19
(Trætning i Wandsb. udkom, 17. 65. 8. 63. 1.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1830-02-19
Kjøbenhavns Børs, den 9 Februar. Cours. Hamb. 2 M. - a vista 210. Spec. 210. Specier solgtes til 2 Rbd. 9 1/2 s. Bank-Disconto 4 pCt. Norske Speciessedler pr. 100 Sp. 151 1/2 a 152 Rbd. Sedl. Svenske Sedler pr. Rdl. Rigsgjæld 50 a 50 1/4 Rbs. Tegn. 4 pCt. Kgl. Oblig. 97 1/4 a 98 Rbd. Sedl. 93 1/4 i Banco), Nationalb-Oblig 4 Febr. 1820, 103 Rbd. r. S. 108 i Sd.).
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1830-02-19
Kjøbenhavns Torvepriser den 5. Februar. Hvede. . . 6 Rbd. 2 Mk. - s. a 7 Rbd. - Mk. - s. Rug. . . . . 4 Rbd. 2 Mk. - s. a 5 Rbd. - Mk. - s. Byg, 2 radet, 2 Rbd. 1 Mk. 8 s. a 2 Rbd. 2 Mk. 8 s. radet, 2 Rbd. 1 Mk. 8 s. a 2 Rbd. 2 Mk. 8 s. Havre. . . . . 1 Rbd. 5 Mk. - s. a 2 Rbd. - Mk. - s. Ærter. . . . . 5 Rbd. pr. Tønde.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1830-02-19
Avertissements. Skiftet efter de i Kallerup, Hvidberg Sogn paa Thyholm afgangne Ægtefolk, Peder Christensen og den sidst afdøde Karen Nielsdatter, foretages paa Hassing-Refs Herreders Contoir i Teglgaarden Tirsdagen den 9de Marts 1830 om Formiddagen Kl. 10 slet, og agtes om mueligt den Dag endelig sluttet. Arvingerne indkaldes til Møde og anmodes om Udeblivelses-Tilfælde at forsyne de for dem Mødende med tilstrækkelige Fuldmagter eller Bemyndigelser, for at Udtælling af de Jkkemødendes Arvelodder kan finde Sted. Teglgaarden den 9 Februar 1830. Fischer.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1830-02-19
J Hauge- og Blomsterfrøe er som sædvanlig fra nu af og i forestaaende Foraar, friske og gode, at bekomme hos Thisted den 19 Febr. 1830. Søren Møller.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1830-02-19
Tillæg Thisted Amts Avertissements=Tidende eller den Nord=Cimbriske Tilskuer. Fredagen den 19de Februar. No. 45.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1830-02-19
Blandinger. Man har ved at foretage en Tælling over det tiltagende Antal Fattige i flere af de største Stater og Stæder, udbragte deraf følgende Resultat: J Frankerig regner man paa et Antal 32 Millioner Jndbyggere 22 1/2 Million, som deelt i 3 Classer, ikke har mere end 5. 6 1/2 og 8 Kreutser daglig at leve af, 5 Millioner have slet Jntet, J det rige Paris vare blandt 25,341 Personer som i Aaret 1826 vare begravede: 15647 døde i Hospitalerne. J Nederlandene blev i Aaret 1827 alene udgivet 10 1/2 Million Gylden til Fattig Anstalter og i velgjørende Øiemeed. Men i Engeland er Nøden størst, hvor i de sidste 80 Aar Fattigskatten har forøget sig tidobbelt. Og saa Tydskland tage Concursprosesser, Udpantninger og Fattige bestandig mere og mere overhaand.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1830-02-19
De rigeste Familier i Spanien lide meere af Kulden i denne strenge Vinter, end de fattigste det nordlige Europa, thi den eneste Maade man der kjender til at bringer kunstig Varme ind i Værelserne er at lægge gloende Trækul paa en stor Stegepande, omkring hvilken hele Familien da sætter sig. Men det forstaaer kun lidet mod 10 15 Sr. Kulde.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1830-02-19
Den bekjendte reisende franske Dame Fru St. Elmen er bleven udplyndret og lyser i Smyrna Avisen efter et med Ædelstene prydet PibeMundstykke, som var hende foræret af Soliman Bey og skal være 3000 Piastre værd. Hvad der endnu mere forhøier Værdien er den Omstændighed, at Napoleons adopterede Søn røg deraf paa den Tid, de Franske havde erobret Ægypten J Dresden er i denne Tid død en gammel russisk Fyrste Putiattin, som ret var en origingt Særling. Naar han om Vinteren gik ud, havde han en sort Fløiels Maske for Ansigtet; i Regnveir havde han en Paraply med smaae Glasruder; om Sommeren kjørte han i en Vogn som hvilke paa en stor Blæsebælg, for at give Elasticitet og frisk Luft; o. s. v.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1830-02-19
Fra Pest, i Ungarn, fortælles følgende græffelige Begivenhed: En Haandværksvend og en jødisk t Handelsmand reiste sammen til Pesth. Et Par Miil fra Staden fjernede Jøden sig, i et naturligt Ærinde, noget fra Landeveien, og imidlertid blev Haandværksvenden ved at vandre langsomt iforveien. Jøden, som fulgte sin Reisefælle med Øinene, saae i nogen Afstand 34 Mand springe ned fra en Vogn, der kjørte foran, gribe hiin og kaste ham ind i en stor Kasse paa Vognen. Uden at kunne forklare sig denne sælsomme Omstændighed fulgte Jsraliten, i nogen Afstand, Vognen til Pest, hvor han ufortøvet anmeldte det Forefaldne. Der skeete strax Undersøgelse : Haandværksvendens Klæder forefandtes hos Vognens Eiersmand, der kjørte omkring med et Menagerie af vilde Dyr, og ved de afholdte skarpe Forhør kom det for Dagen, at Umenneskene havde kastet den stakkels Haandværksvend, som Føde, ind til de vilde Dyr, der strax havde sønderslidt og opædt ham. Hele Europa - siger en Avis - lider i denne Tid af Postforstoppelse.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1830-02-19
En Told-Oppebørselsbetjent, der var placeret paa den lille Øe Laroncello, som ligger midt i Havet ved Venedig var med sin Familie nær sultet ihiel, da Jsen allerede den 30te December ganske havde omspændt hans Land. En Jngenieur, som blev udsendt med 72 Mand i 12 Barker, lykkedes det imidlertid, med største Anstrængelse at hugge sig igjennem og bringe den fortvivlede Tolder-Familie Redning.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1830-02-19
J det Hannoverske bliver en vis Dachenhausen, forfulgt med Stikbreve for Bigami Den 16de Januar blev en Tjenestepige i Wollin, som var gaaet til Floden for at skylle Klæder, reddet af hendes Herskabs Hund. Hun var nemlig gaaet ud paa Jsen, som brak under hende og hun styrtede i Vandet. Da hun første Gang igjen kom op paa Overfladen, skreeg hun høit om Hielp; men da Jsen ikke kunne holde, sank hun igjen ned Da hun anden Gang kom op, greb den paa Skriget tillende Puddel hende i Halstørklæder, og trak hende til Jsen; hvor hun ville holde sig fast, men denne brak atter igjen og da Halstørklædet ikke var sat fast om Halsen sank hun igjen med i Vandet; lykkeligviis kom hun tredie Gang op til Vandfladen, hvor da Puddelen, igjen greb hende i Armen, og trak hende hen til Jsen, Pigen greb da med den frie Haand efter Puddelens Øre, denne slap Armen og greb hende i Fingrene, medens den bestandig trak sig alt mere og mere tilbage, og saaledes lykkedes det den, uden alt menneskelig Hielp at redde Pigen. Da hun var kommen op, logrede Hunden for hende, og synes at ville bede hende om Forladelse, fordi den havde vidt hende i Fingrene, som blødte paa flere Steder. Siden den Tid ledsager Hunden Pigen overalt,
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1830-02-19
J Sande Sogn, fortæller norske Morgenpost, har nylig tildraget sig følgende høist besynderlig Hændelse. En Huusmand, der skulde slagte en Griis, tog en Naboe til at hjælpe sig, og i Fælledsskab fuldførte de Slagtningen. Natten derefter kom Naboen, der vidste hvor den slagtede Griis hang, og stial den. Han har den nu paa sin Ryg til Risebroe, men der er den nobbleven ham for tung (den veiede en 16 Bpd.), og han har da fundet det nødvendigt at hvile paa Broens Rækværk, hvorved Grisen er styrtet ud; saa at man om Morgenen fandt Tyven qvalt paa den ene Side af Rækværket og Grisen hængende ud til Vandet paa den anden Side.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1830-02-19
J Frankerig har man opfundet at betjene sig af Papir, istedetfor Linned, og dette ny Product, synes at ville frembringe en Revolution i vort hele Huusvæsen. Man har seet damaskagtige Bordduge, og Servietter, saa bløde og skjønne, som om de vare vævede af Linned og næsten lige saa varige. Disse Servietter koste omtrent 2 Rbs., og naar de ere smudsige, tages de for det Halve tilbage. Man seer hvilken Besparelse herved kan skee! Men hvad der synes endnu meere utroligt er, at de samme Fabrikker levere et Slags broderet Tøi, som er fortrinlig skikket til Drapperier, Balklæder o. s. v., hvoraf en Qvadrat Alen kun koster 5 a 6 s. Hertil kommer endnu smukke Tapetpapirer, som man ved Berørelsen neppe kan skjelne fra Silkestof, af de skjønneste Farver og af den fineste Smag, og endelig et Slags simpelt Maroquin=Papir, som ikke modtager eller opløses af Vand, og, som kan bruges istedetfor Pergament, eller til at indbinde Bøger i, eller til Gulv topper. Ogsaa for dette Papir er Prisen paa en Qvadrat-Alen kun 18 a 16 s.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1830-02-19
Indenlandsk. Fredagen den 5te Februar, om Formiddagen, udbrød Skorsteensild paa lille Kjøbmagergade No. 187. & 188, i Kjøbenhavn, Fru Kammerraadinde Orto tilhørende; men den blev hurtigt dæmper. Samme Dags Nat, Klomtrent 2 1/2, opkom en pludselig og voldsom Jld i Smedebygningen paa Gammelholm Grunden til Jlden kan nok ei endnu bestemt angives. Den voldsomme Frost, der bragte Vandet i Slangerne til at fryse, saasnart Vandtilførselen standsede et Øieblik, var Aarsag i, at det først efter 3 Timers Forløb og efter overordentlige Anstrængelser lykkedes at slukke Jlden, og derved tillige at redde de tilstødende og nærliggende kostbare Bygninger. - Den strænge Frost havde en ulykkelig Jndflydelse paa Brandredskaberne, hvoraf endeel skal have lidt Skade.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1830-02-19
Den 12te De, om Morgenen Kl. 4, afbrændte Kjerbye velbyggede Mølle, under Kjellerup Gods vid Randers, lige til Grunden. Fæsteren tabte en stor Deel af de indvendige og udvendige Eiendele, et Par Sviin, Smaakreaturerne og henved 80 Tdr. Korn paa Loftet og i Laden. Mange Møllegjæsters til Maling sendte Korn, blev ogsaa et Rov for Luerne. Hvoraf Jlden er kommen, er under de optagne Forhør ikke oplyst; men den var begyndt i Møllen, hvis Pilleværk havde været i Gang til Kl. 10 om Aftenen. Torsdagen den 4de Os hændtes i Hovedstaden, den ulykkelige Begivenhed, at en Vandkiggersvend, der med et gloende Jern skulde optør en Post, faldt ned af Posten og forslog Hovedet og Siden saaledes, at han maatte bringes paa Frederiks Hospital, hvor han døde 4 Timer efter J det stærke Frostveir have ogsaa flere Ulykkesbegivenheder ved Fald paa Gaden at fundet Sted. Saaledes brak den 5te en Mand Benet ved Holmens Canal, hvor han i Hast vilde gaae afveien for en Kane, og Dagen efter brak en Mand og en aldrende Kone Benet, og en anden gammel Kone forslog sig Ansigtet og Siden, alle Tre ved Fald paa Gaden.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1830-02-19
J Sarkjøbing indtraf den 28de Januar der Uheld, idet man saluterede med Kanonskud til Hs. Majest Kongens Skaal, at der kom Jld til nogle Pund Krudt i en Kasse, hvorved denne sprang i Luften og en Dreng blev noget beskadiget i Ansigter.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1830-02-19
Jfølge Kbhavns Adresseavis ønsker en Dame, med Talenter, sig anbragt ved et Kjøbstadstheater, jo før jo heller.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1830-02-23
den 23de Februar. Tirsdagen. No. 16. Ao. 1830. Den Nord=Cimbriske Tilskuer, eller Amts Thisted, privilegerede. kgl. allernaadigst Tidende. Avertissements overalt i Danmark. Forsendes med Brevposten, den 23de Februar. Tirsdagen.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1830-02-23
Udenlandsk.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1830-02-23
Rusland, Tyrkiet og Grækerland. Fra den russiske Grændse skrives under 26de Jan.,at Coureervexelen mellem Petersburg, London og Paris er meget levende, en græsk Konges Valg synes ualmindelig at beskjæftige Cabinetterne.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1830-02-23
Det russiske Cabinet - hedder det synes at ønske at see Prinds Frederich af Nederlandene sat paa den græske Throne, og kun under visse Betingelser ville Prinds Leopold af Coburg erholde Ruslands Stemme, en af de vigtigste, skal været aldeles Uafhængighed af Engelland; Prindsen maa give Slip paa den engelske Pension, og denne igjen sikkres ham, ved at omdannes til en Capital, naar hans Valg skal erholde Ruslands Samtykke; det hedder ogsaa at det engelske Cabinet vil andrage i Parlamentet paa, at en Sum engang for alle udbetaltes ham. Mod Forbindelsen med en Prindsesse af Orleans (hvorom franske Blade tale pro og con, skal Hoffet i Petersburg intet have, da man anseer samme, som en Fordeel for Grækerland. (Mærkeligt nok er det, at den russiske Gesandt i London, har gjort et glimrende Diner for Prindsen af Coburg.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1830-02-23
Fra Preusen meldes under 31te Januar: Vore politiske Efterretninger fra Norden, staae i Modsigelse med Hensyn til de orientalske Anliggender, med hvad der fortælles os fra Syden, og Vesten; de Sidste tale om en Slags Mulighed for at Porten ikke skulle ville opfylde Fredsbetingelserne, at den ruster sig til Krig o. s. v. - medens man derimod i Rusland ikke kjender til Andet end de saavel med de europæiske Magter, som med Porten indledte Underhandlingers rolige og venskabelige Fortgang. Vist nok ere de omhandlede Gjenstande omgivne af store Vanskeligheder, og ved den overordentlige lange Afstand, ikke at tilendebringe i kort Tid, ei heller ere Meningerne over enhver Gienstand, altid fuldkommen overeensstemmende, men derfor finde ogsaa Forhandlingerne Sted, og Fuldbyrdelsen, af Fredstractaten i Adrianopel er aldeles ingen Tvivl underkastet. Tyrkiske Gesandtere ere paa Veien til St. Petersburg, Russiske i Constantinopel, Skibsfarten paa det sorte Hav er aaben, Fredsstipulationerne angaaende Servien, Moldau og Wallachiet begynde at gaae i Opfyldelse; med Hensyn til Krigscontributionerne, da nægtes ikke disses Udbetaling af Porten, men denne søger kunat bringe det russiske Hofs Ædelmod og Maadehold til at nedsætte samme i Alt dette, er sandelig Jntet Foruroligende. For hvem der skal blive Grækerlands tilkommende Regent, derom bliver vist ingen Krig begyndt, muligens falder den hele Qvæstion bort, og man overlader sluttelig det befriede Folk selv, under den nærværende Præsident at uddanne sig i en Føderativ=Forfatning. Kort, vi tilstaae, at der endnu ere flere indviklede Ting at opløse, men vi ere overbeviste om at Freden, holder sig. Fra Constantinopel skrives under 13de Januar, at Sultanen er høist utaalmodig, og derhos uudtømmelig i nye Anordninger, blandt disse fortjener een at bemærkes, som opvækker, almindelig Forundring blandt Musselmændene, i Følge hvilken nemlig samtlige de Ulemaes Kirkegodser skulle kombineres, og derpaa bestyres under Regjeringens umiddelbare Opsigt. Sultanens Hovedopmærksomhed, synes at være henvendt paa Hovedstadens Rolighed og Sikkerhed; Lazaretter og Qvarantaine-Anstalter ere i Opkomst, og alting lover den bedste Fremtid. Cour. desmyrne, som vil vide Alt, hvad der ikke er til Fordeel for Grev Capodistrias, vil ogsaa vide, at Porten langt hellere, vil aldeles frigive den græske Stat, end tillade Ruslands Jndblandelse ved Capodistrias, i dens indre Bestyrelse. Colocothroni skal have forelagt Præsidenten en Plan, som skal have erholdt hans Samtykke, og i Følge hvilken et Corps paa 8000 Md. regulaire Tropper, skal oprettes under hans Søns Commando, og hvori ingen Fremmede maae ansættes.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1830-02-23
Frankerig. Fra Paris skrives, at efter et den 9de Februar holdet Ministerconseil, er Expeditionen mod Algier bleven besluttet; 25,000 Mend ere bestemte dertil, og Expeditionen skal finde Sted i Mai Maaned. Man troer at Angrebet vil skee fra den paa den algierske Kyst forCoralfiskeriet oprettede Colonie Caille, hvor der regjerer en Scheik, som har Kongen af Frankerig, at takke for sin Udnævnelse. Jfølge de sidste Efterretninger fra den franske Expedition mod Magdagaskar varede den hvide Fane paa det allerede besatte og paa Nye befæstede Fort Teintinque. Dronningen af Owas havde under Livsstraf forbudet at tilføre de franske Tropper Levnedsmidler og en Soldat, som havde vovet sig for langt udfra ovennævnte Fort, var strax greben og solgt som Slave.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1830-02-23
Jndenlandsk. Det har allernaadigst behaget Hans Majestæt ved Resolution af 2den Febr. at entledige Justitsraad Postmester Muck i Naade og med Pension fra hans Post, som Controlleur ved Brevposten i Hamburg; og at dele det forhenværende PostinspecteurEmbede i Hamburg, og udnævne Postdirecteur Etatsraad Thaysen til Postdirecteur ved Brevposten, og den kongelige og ministerielle Correspondents til og fra Udlandet, og at udnævne Justitsraad Albrecht til Postinspecteur ved Fragtposten; paa en saadan Maade at fremtidig Controlleurbetieningerne ved Brev, og Fragtposten i Hamburg indgaae. Jfølge Privatskrivelse fra Hovedstaden har Hs. kgl. H. Kronprindsessen saa slemt forbrændt sine Hænder, at man frygter for, at Høisamme vil miste flere af sine Nægle, ja endog nogle Led af (Skand Av.) Fingrene.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1830-02-23
Ved Høiesteret er Tienestekarl Rasmus Sørensen i Astrup, for lovstridigt Forhold mod Pigen, Maren Andersdatter ved dennes Barselfærd, dømt til at hensættes paa Vand og Brød i 4 Ga 5 Dage.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1830-02-23
J Mariboe Avis læses Følgende: "Den 28de Jan. d. A. døde i Nakskov den bekjendte Ellen Malers, mærkværdig i pathologisk, særdeles mærkværdig i psychologisk Henseende. J 61 Aar havde denne Person, som efter Døden opdagedes at være et fuldkomment Mandfolk med den Anomali, som finder Sted hos Hyposa digei; og i den Grad, at impotentia problem procreandi dermed maatte være forbunden, passeret for et Fruentimmer, og er maaskee saaledes den Eneste i sit Slags, som i saa lang Tid har ført Verden bag Lyset. Ellen Malers, eller Ellen Hansdatter, var en Søn af Hans Maler i Skovbølle, Kjøbeløv Sogn, og blev døbt i Kjøbelov Kirke den 28de August 1768. Hvad der kan have foranlediget Forældrene til at skjule Barnets sande Kjøn, er høist problematisk Sandsynligviis ere dets genitalie, qvia urettra loco insolito hiabat, strax efter Fødselen forekomne dem af et blandet Udseende, saa at de muligen, som siden saa mange Andre, have antaget Barnet for en Hermapbrodit, witter, en Sammensætning, som, i Følge den udmærkede Lærde, Metzger, aldrig har existeret efter Ordets sande etymologiske Betydning; men med Sikkerhed kan betragtes som Hjernespind, fra Fortiden. Nogle er af den Mening, at Forældrene have ladet Barnet døbe som en Pige, for at frie det fra Soldatesquen Heller ikke lader det sig saa let forklare, hvorfor Ellen Malers ei, i den modnere Alder, har kastet Huen, og ombyttet Skjørterne med Buxer, da han dog saa ofte skal have beklaget sig over sine Forældre fordi de lode ham bære de Første istedetfor de Sidste, i hvilke han uden Tvivl vilde have spillet en mere respectabel Rolle; thi hans Udvortes havde Jntet tilfælles med Qvindens Ynde; men var aldeles blottet for alle qvindelige Tillokkelser. Det kan derfor næppe antages, at han nogensinde er bleven besværet af paatrængende Beilere. Man tænke sig Ellen Malers, som et magert Subject, 70 Tommer høi, af gusten Ansigtsfarve, med skarpe Lineamenter, sorte, dybtliggende Øine, lang Næse, sorte Øienbryn, sort Skjæg – som dog hverken var stærkt eller stridt, fordi han aldrig havde betjent sig af Barbeerkniv- og den groveste Mandstmme, iført Støvler, Skjorter, grov Speneer og Hue, og man vil ikke undre sig over, at han var en Skræk for Mange, hvortil Tanken om hans hemmelighedsfulde Kjøn vistnok bidrog Meget. Forresten var det en Person af ualmindelige physiske Kræfter, som Jngen letteligen vovede at drive Spas med. Af hans Skudsmaal seer man, at han i 5 Aar havde tjent som Bryggerpige hos afdøde Kjøbmand Schjolborre, i Nakskov, senere tjent Hans Høiærværdighed Hr. Dr. Møller i Kjøbeløv i et Aar, afdøde Farver Theisen i Nakskov og dennes Enke i 13 Aar. Han roses som en tro, flittig og sædelig Pige. Paa lystige Anecdoter, denne mærkelige Person betræffende, mangler det naturligviis ei.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1830-02-23
J Politievennen er paatalt en saa forargelig og skammelig Adfærd ved en Brudevielse i Helliggeistes Kirke den 29de Januar, at man ikke begriber, hvorledes slig en Forstyrrelse af Sædelighed og Orden i Guds Huus kunde taales i Hovedstaden. Endeel Qvindemennesker - siges her nemlig forfulgte Brudefolkene op til Alteret, loe høit, udskjeldte Brudeparret, forhaanede Præsten ved at gjentage ethvert af hans Ord, hvormed de blandede anden liderlig Snak 20 &c. - Hvis denne Beskrivelse medfører Sandhed, vil der nok blive sørget for, at de Skyldige drages til Ansvar.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1830-02-23
Hr. L. W. Hatting i Nestved efterlyser i Statstidenden Skipper Hans Peersen af Marstal, som den 12te November f. A. afgik fra Karrebekminde med en Ladning Byg, tilhørende Hr. Hatting; men siden ei har ladet høre fra sig.