JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-03-10
Naar Virkningerne af den offentlige Menings Magt i England ere saa store, da maae den, saaledes kunde man derimod indvende, tilintetgiøre alle Partiefeider. desuagtet ere disse hyppige blandt den engelske Nation, og blive førte med langt meere Lidenskab end hos nogen anden Nation. Den, der vilde slutte saaledes, giorde sig et ganske urigtigt Begreb om den offentlige Mening. Den bestaar ingenlunde deri, at Statsborgerne ere enige i politisk Tænkemaade og Grundsætninger, men meget mere i Rigstændernes almindelig yttrede Dom angaaende et vigtigt Statsanliggende, der vel stemmer overeens i Resultatet, men er uddraget af mange Slags forskiellige Præmisser. Da Pitt, imedens Kongen var syg, gjorde Prinsen af Wales den ubetingede Ret til Regentskab stridig, var den offentlige Mening stemmet aldeles for Ministeren, uagtet Oppositionen havde slaaet sig til Prinsens Partie, og intet Konstgreb forsømt, for at giøre hans store Modstanders, Ærgierrighed mistænkelig. Dog vilde man meget feile, dersom man vilde udlede den offentlige Menings daværende Stemning af Statsrets-Grundsætninger, hvorved Ministeren retfærdiggjorde sit Forhold. Mange af dem, der ved denne Leilighed erklærede sig for ham, stemmede maaske lidet overeens med hans politiske Systems Theorie, og fulgte blot de subjective Bevæggrunde af Medlidenhed og Hengivenhed til Monarken. Paa lignende Maade viser sig som oftest en stor Forskiellighed i Bevæggrundene ved et, i det Hele taget, eensformigt Resultat i Nationens lydeligt yttrede Dom ved vigtige Anledninger, hvor den offentlige Menings Magt giør Udslaget. J at sætte de mangfoldigste Drive fiedre i Bevægelse for eet og samme Øiemed, forud at beregne deres Styrke, med Klogskab at lede den offentlige Menings Gang, tydeligt at overskue den og derefter at afmaale ethvert betydeligt Skridt - netop der fremskinner den store engelske Statsmands Politik allermeest. Den Stat, som han regierer, er ingen Maskine, der enten skulde savne frie Villie, eller være indskrænket inden de snevre Grændser af en militairisk Disciplin; det engelske Folk hader endog det udvortes Skin af blind Underkastelse, og vil endogsaa der, hvor det følger andres høiere Jndsigter, og uformærkt ledes af en stor Mand, alligevel have Anseelse af at bestemmes af dets egen frie Dom.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-03-10
En engelsk Folkerepræsentants Stilling i Parlamentet er vel mindre end Ministerens afhængig af den offentlige Mening; men den, som vover at give sig i Kast med denne om Herredømmet eller søger at svinge sig i Veiret, som Partiegiænger, opnaaer ikke denne Hensigt uden ved overlegen Aandskraft, der forskaffer hans Yttrelser Eftertryk og Jndflydelse paa Nationens Stemning. En engelsk Folkerepræsentant betragter sig ingenlunde som forpligtet Fuldmægtig for sine Valgherrer, men fra det Øieblik af, da hans Valg er bleven bekræftet, anseer han sig meget mere som aldeles uafhængig af dem, og troer, at Nationens Velfærd i det Store er betroet tilhans Jndsigter, hvorved han ikke kan være bundet ved nogen fremmed Forskrift. Man kiender ogsaa derfor flere Exempler paa, at Parlamentsmedlemmer have tilbageviist adskillige Forslag fra deres Valgherrer. Blandt andre vægrede den patriotiske Chatam, da han sad i Underhuset for Staden Bath, sig engang ved at overlevere Parlamentet en Ansøgning fra sine Kommittentere. Men saa stor endog Parlamentsherrernes Uafhængighed er i denne Henseende, synes de dog at blive uimodstaaelig regierede af den offentlige Menings Magt. Denne opløser ethvert Baand, der truer med at vilde standse dens Virkning; den adskiller og forener Partierne, og frembringer hine afvexlende Revolutioner baade i Kabinettet og i Parlamentet, der saa jevnligen forekomme i den engelske Statshistorie. At den offentlige Mening opnaaer denne overordentlige Magt i England, maae tilskrives Nationens Almeenaand og Publiciteten, ligesom hiin atter med giensidig Kraft understøtter denne. Begge holder Nationens Opmærksomhed paa Statsinteressen, i uophørlig Aarvaagenhed, de lette og fremskynde alle Meddelelser, og ligesom de ofte endnu stærkere oppuste Tvedragtens Gnister imellem Partierne, saaledes samle de mangen Gang, naar det gielder Fædrenelandets Frelse, Patriotismens adspredte Straaler i et eneste Brændepunkt.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-03-10
Nyeste Post-Efterretninger. Den østerrigske Jagttager anmelder: at Hans Majestæt Keiseren er den 4de Februar bleven anfaldet af en inflammatorisk Feber. Sygdommens Gang er regelmæssig, saa at man har Grund til at forvente, at Hs. Majestæt vil snart blive helbredet. Man har faaet nyere Efterretninger fra Wien, af 27de og 28de. De af 27de løde noget bedre om Hs. Majestæts Befindende; imidlertid var Børsen i stor Bevægelse og Fonds faldt endnu dybere. Under 28de om Middagen meddeles at Lægernes Bulletin er destovære ugunstig. - Det hedder deri, at Hs. Majestæt har havt en uroelig Nat, ikke sovet meget, og at der er ikke endnu noget Tegn paa den forhaabede Krisis. Af den preussiske Statstidende erfares: at Hs. Majestæt har ladet sig meddele det hellige Sakrament, og at Bønner for Hs. Majestæts Helbredelse ere anordnede i alle Kirker. Ogsaa Hs. Majestæt Kongen af Sverrig har været noget upasselig; men er bleven fuldkommen restitueret. (J dette Øieblik hedder det at Hs. Majestæt Keiseren er død.) En telegraphisk Depesche fra Bayonne af 25de melder, at Dronning-Regentinden af Spanien ved et Decret af 17de har udvalgt General Valdes til Krigsminister, Don Juan de la Dehesa til Justitsminister og Hr. Madrono, Vicepræsident i de Prokuradores Kammer, til Jndenlandskminister. De to Ministre Gareli og Moscoso, som havde staaet i Opposition med de Prokuradores Kammer ere saaledes afgaaede. Denne Ministerforandring antages ikke at ville frembringe nogen Forandring i Kabinettets Politik, Ministeren Martinez de la Rosa og Greve Torren, have beholdt deres Jndflydelse og ere sikkre paa at beholde den siden General Lander, som var Dronningens Yndling, er fjernet. Den offentlige Stemning i Hovedstaden og Provinserne skal være meget tilfredsstillende. Da saa store Forstærkninger af Tropper afsendes til Navarra, saa stilles Provinserne under Militsernes Beskyttelse. Skatterne indbetales overalt med Regelmæssighed.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-03-10
Man læser i det franske ministerielle Aftenblad.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-03-10
at en telegraphisk Depesche af 26de Februar er ankommen fra Toulouse til Paris af det Jndhold: at Marskal Soult kan forventes dertil den 3die Marts. Man mener at Ministernes Modsigelse mod, at Marskallen skal udnævnes til Conseils=Præsident, er Aarsagen til den forestaaende Minister=Forandring.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-03-10
General Sebastiani er ankommen fra London til Paris, Rygterne ere utallige. – Man har faaet i Paris de Washingtoner Aviser af 31te Januar, som indeholde fire Resolutioner, hvilke Committeen har anbefalet Huset til Antagelse, og ifølge hvilke ingen lovgivende Forholdsregler skulle for Øieblikket tages i de franske Anliggender.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-03-10
Efterretningerne fra England føre os ikke videre. (Det vigtigste af Parlaments=Debatterne skal efterhaanden blive meddeelt. Man begynder at troe, at Ministeriet vil kunne holde sig, da Oppositionen synes ikke at være enig nok, ikke har angrebet det fra et bestemt Synspunkt og da mange af Medlemmerne ere af den Mening, at man ikke skal modsætte sig Ministeriet i det Hele, men blot bekiæmpe, saavidt det giøres nødigt, dets enkelte Forholdsregler, at den porlamentariske Kamp vil i denne Session blive meget haard, kan man forudsee.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-03-10
Fra Kassel berettes under 23de Februar, at den mystiske Præst Lange vovede ikke paa at bestige Prækestolen den 22de Februar. Hs. Konglige Høihed Kurprinsen skal have udstædet en Circulaire imod dette mystiske Væsen. Petitioner ere satte i Gang om, at Lange maa blive forflyttet et andet Sted hen. Enkelte Personer begynde nu at lade indrykke Anmeldelser i Aviserne om, at de ikke ere Mystiker.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-03-10
En Musikus ved Borgergarden, som, formedelst sin Deeltagelse i en mystisk Forening, var bleven Tillæget til sin Gage fratagen, har forladt Partiet, og beder om at faae sit Tillæg igien. Hovedaarsagen til, den almindelige Misfornøielse mod Lange skal være, at han var falden paa at drive Diævle ud ved Barnedaab, og at drive dem ind igien hos sine Konfirmanter. Meningen af disse Ord skal vel være, at han indprægede dem Troen paa Diævle). Men, hedder det i denne Skrivelse, de begyndte Undersøgelser udvise, at Regieringen vil ingenlunde taale dette Diævlerie.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-03-10
J de franske Deputeredes Møde den 21de Febr. oplæste Hr. Reelier Dumas, i Anledning af Fallit Loven, et langt Sted af Pandekterne, hvorved hele Kammeret udbrød i Latter. Et Medlem, Hr. Martineau, som pleier at tiene Oppositionen til en Gienstand for dens Vittighed, spurgte om hvad det var for noget. Hr. Viennet svarede: Cest du latin, (Latin er vistnok noget carnaliøsk Tøi, især naar man ikke forstaaer det; dog er det ikke fuldt saa slemt som det Græske, om hvilket Henrik vidner i den politiske Kandestøber, at naar han hørte Herman v. Bremenfeld tale det, saa var det som han hørte Ærter kaage i en Gryde.) Theatre de la Gaite i Paris, er ganske lagt i Aske. Jlden udbrød med saadan Voldsomhed, at man kun kunde tænke paa at redde Nabohusene, og det lykkedes. De andre Theatre i Paris give nu Forestillinger for det afbrændte.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-03-10
Fra Macao har man faaet Efterretninger. Stridighederne mod den chinesiske Øvrighed havde i den Grad angrebet Lord Napier, at han pludselig var bleven syg og død den 11te Octbr. f. A. Medens han hielpeløs laae i den heftigste Feber, havde Chineserne, for at yttre deres Ondskab mod ham, giort en skrækkelig Larm med deres musicalske Jnstrumenter i Nærheden af ham; Ærgrelsen herover skal ikke have bidraget lidet til hans Død. Hr. Davis, forhen ansat ved det ostindiske Compagnies Factorie, havde overtaget hans Post, men vilde ikke foretage sig noget Skridt, førend han havde faaet nye Jnstructioner fra London. Begge de engelske Krigsskibe havde faaet befaling til at forlade Floden; men skiøndt de adløde denne befaling, fyrede dog de chinesiske Forter paa dem og dræbte nogle Mand af Besætningen. Skibene besvarede Jlden, og Chineserne lede et betydeligt Tab. Jmidlertid er Handelen dog begyndt paa nye: En Nation - siger Gouverneuren i Canton i sit sidste Decret – maa ikke bøde for eet Jndivids Feil. Efter en anden, sandsynligviis overdreven Angivelse, skulle Chineserne have omringet det Fartøi, hvori Lord Napier laae syg, og i fem Dage have afskaaret ham Levnetsmidler og Vand.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-03-10
Jndenlandske Efterretninger. Kiøbenhavn den 5te Marts. J Formiddags blev, under Hs. Majestæt Kongens Præsidium, og i Overværelse af de kongelige Prinser, flere af Statens høie Embedsmænd og et talrigt Auditorium, Høiesteret aabnet paa Christiansborg Slot, med sædvanlig Høitidelighed. Som tidligere meldt, foretoges Sagen Nr. 42: "Huusmændene Peter Petersen og Jørgen Pedersen af Valdbye contra det Offentlige."- Species fast i denne Sag ere følgende: D. 8de September 1835 bleve Huusmændene Peter Petersen og Jørgen Pedersens Hustrue Marie Stephensen, af Valdby af Politiet anholdt, Førstnævnte i Øverod og Sidstnævnte i Søllerød med endeel dem tilhørende. Fødevarer bestaaende fornemmelig af Smør, som de udsolgte pundeviis til forskiellige Beboere paa de nævnte Steder. Som Hiemmel for deres formeentlige Ret til saadan Handel, har Peter Petersen under den mod dem i denne Anledning anlagte Sag, in specie paaberaabt sig det ham som Huusmand i Valdbye, under 30te April 1786 af daværende Regimentsskriver ved det kongelige Ryttergods meddeelte Fæstebrev, som er forsynet med en af daværende Amtmand approberet Paategning af Regiments skriveren af samme Dato. – Den i Dag faldne Høiesteretsdom lyder som følger: Citaterne bør for Tiltale i denne Sag frie at være, og bør de være berettigede til at erholde de af dem deponerede Summer tilbagebetalte. (Kbhvnsp.)J sit andet Jndlæg i Sagen imod Redakteuren.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-03-10
af "Fædrelandet, Prof. David, yttrer Generalfiskalen, Etatsraad Treschow, at hans Overbeviisning. at Prof. David har forbrudt sig, er, hvis det behøvedes, betydeligen bleven bestyrket ved hans eget og Prokurator Haagens Forsvar, hvorhos han mener at Nødvendigheden af den fra det Offentliges Side instituerede Aktion, uagtet alt hvad der mod samme findes anført, er ved dette Forsvar bleven ret indlysende. Efterat have giennemgaaet sine Modparters Jndlæg og gjort opmærksom paa at Dommeren efter Trykkefriheds-Lovgivningen er bemyndiget til, naar den Tiltalte ikke allerede forhen har været dømt for lignende Misgierning, istedetfor Forbedringshuusarbeide at bestemme Hensættelse i Statsfængsel, hvor Omstændighederne vise, at Forbrydelsen ikke har sin Grund i bestemt Ondskab, men kun i Ubesindighed, saa at der er Grund til at haabe, at den Skyldige ved større Modenhed eller Eftertanke selv vil komme til at indsee sin Forvildelse, – viser Generalfiskalen, hvorfor han ikke har antaget det nødvendigt, ligefrem paa Prof. David at anvende de 5 Paragrapher af Trykkefriheds-Anordningen, som bestemme Forbedringshuusarbeide, men derimod efter Grundsætningerne i disse Paragrapher kun at andrage paa en alvorlig Straf, hvis nærmere Bestemmelse han har troet at burde overlade til Rettens Skiøn. (Hemp. Av.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-03-10
Mandagen den 2den Marts indløb tvende Petitioner til Hs. Majestæt Kongen, i samme Anledning som de forhen omtalte, den ene fra Nakskov og Omegn og den anden fra Laallands Sønder- og NørreHerred, begge daterede 26de Februar d. A. De tælle tilsammen 86 Underskrifter, blandt hvilke findes flere særdeles agtede Navne, saavel af Adel, som af Embeds= og Borgerstanden. (Kbhvnsp.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-03-10
Generalforsamlingen den 2den Marts i det asiatiske Compagnie bragte ikke det ventede Resultat, idet at det – uagtet Forsamlingens eenstemmige Forlangende - ikke kom til nogen Afstemning over de fremsatte Poster; hvilken Justitsdirecteuren paa det bestemteste modsatte sig, som conventionsstridig, fordi den bestandige Commissions Betænkning over dem endnu ikke var indløben." Det ønskede Valg af en Undersøgelsescommittee kunde da heller ikke dennegang iværksættes; men Generalforsamlingen maatte indskrænke sig til at tage den Beslutning, at de derom gjorte Forslag inden 6 Uger skulde fremsættes paa nye i en Generalforsamling og da komme under Afstemning. (S. Bl.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-03-10
Da det med Hensyn til det Arbeide, der er forbundet med det Kiøbenhavns Politieret underlagte Tilsyn med de her i Staden udkommende periodiske Blade og Skrivter under 24 Ark, hvilket Tilsyn nu er overdraget Politirets=Assessor Reiersen, er fundet nødvendigt at give Retten forøget Hielp til Behandlingen af sammes Sager, saa har det behaget Hs. Majestæt den 26de f. M. at befale, at der skal ansættes en surnummerair Assessor i Politieretten med 500 Rbd. Sølv i aarlig Gage.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-03-10
Ledige Embeder. Under det danske Cancellie: Herredsfoged og Herredsskriver Embedet i Leire Herred.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-03-10
Under Rentekammeret: Stiftslandinspekteur-Tienesten for Aalborg Stift med aarlig Gage 280 Rbd. Sølv. – Skovrider-Embedet paa det første kiøbenhavnske Skovdistrikt med aarlig Gage 144 Rbd. Sølv, og 100 Rbd. Sølv aarligen til en Skytte. – Sysselmandsembedet for Borgerfiords Syssel i Jslands Sønder=Amt.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-03-10
Befordringer og Afgang. Under det danske Cancellie: Den 25de Februar ere Cand. Theol. J. L. Bjerrum og M. H. F. Funch, beskikkede til Missionairer i Grønland, den første ved Colonien Egedes minde og den anden ved Colonien Godthaab; den 27de, Gerallieutenant og første Militair-Deputeret i Generalcommissariats-Collegiet, J. H. Kirchhoff, Storkors af Dannebrogen og Dannebrogsmand, efter Ansøgning i Naade entlediget fra at være Medlem af Directionen for den almindelige Enkekasse, og Generalkrigscommissair og anden Civil-Deputeret i forbemeldte Collegium, J. Torp, Ridder af Dannebrogen, i hans Sted beskikket til Medlem af nysnævnte Direction; Herredsfoged og Herredsskriver i Leire Herred, Overauditeur A. C. Wilster, i Naade og med Pension entlediget fra bemeldte Embede.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-03-10
Under Rentekammeret: Den 20de Januar er Graveur W. Ferslev af Kiøbenhavn forundt Prædicat af Hofgraveur. Den 26de Februar er hidtilværende Fuldmægtig under den Kongelige Direction for Statsgielden og den synkende Fond, P. C. Rindom, meddeelt Bestalling som Contoirchef, Hovedkasserer, og Bogholder ved det Kongelige Theater.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-03-10
Døde. Stud. Juris H. Stenfeldt, 25 Aar, den 2den ds., i Helsingøer. – U. Grum, 50 Aar, i Stubbekiøbing. – Generalinde Juel, fød Warnstedt, den 20de Febr., paa Thorseng.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-03-10
Skovrider P. Landsperg, 41 Aar, den 23de Febr., paa Jægersborg.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-03-10
Kiøbenhavns Børs, den 6te Marts 1835. Cours. Hamborg 2 Mk. – a vista 207 1/2. Species 207. (den 6te Marts 1834, 207.) Disconto 4 pCt. - Species solgtes til 12 Mk. 6 1/4 s. (i Fior 12 Mk. 6 1/4 s.) Kongelige Obligationer, uden Renter i Bco. 88 3/4 a 89 1/2. Dito uden Renter i Sedler 92 a 92 1/2. (i Fior 90 1/2.) Nationalbank Obligationer (af Laanet den 2den Februar. 1820. i rede Sølv 202 a – Dito i Sedler 105 1/2 a Rbd. Norske Speciesedler – a Fior 162 1/2 a 165) Svenske Sedler 47 1/2 a - s. pr. 1 Rdlr. Rigsgield. 3 pCt. engelske Laan ved Wilson & Comp. 75 1/2 a - Norske Laan til 4 pCt. Bco. (afsluttet den 21de Juni 1834) 101 1/2 a Dito dito i rede Sølv 101 1/2 a Dito dito til 4 pCt. 101 a 101 1/2. Nye dito dito i rede Sølv til 4 pCt. 101 1/2. 4 pCt. uopsigelige norske Stats=Obligationer, lydende paa norske Species. - 4 pCt. Rigsbank=Obligationer, Renten pr. 6te Januar, 101 1/2 a 102 - Rbd. rede Sølv.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-03-10
Kiøbenhavns Torvepriser den 6te Marts. Rug, Td. . . . 3 Rbd. 3 Mk. 8 s. a 4 Rbd. - Mk. - s. Hvede, Td. . . 4 Rbd. 2 Mk. 8 s. a 4 Rbd. 4 Mk. - s. Byg, 221., Td. 3 Rbd. - Mk. - s. a 3 Rbd. 1 Mk. - s. Byg, 6 r., Td. 2 Rbd. 4 Mk. 12 s. a 3 Rbd. - Mk. - s. Havre, Td. . . 2 Rbd. 3 Mk. 8 s. a 2 Rbd. 4 Mk. 8 s. Ærter, Td. . . 4 Rbd. 5 Mk. - s. a 5 Rbd. 4 Mk. - s. Flesk, røget, Lp. 1 Rbd. 1 Mk. 12 s. a 1 Rbd. 2 Mk. 12 s. Flesk, grøns., Lp. 1 Rbd. 1 Mk. 8 s. a 1 Rbd. 2 Mk. 4 s. Smør, Pd. . . - Rbd. 1 Mk. 3 s. 4 - Rbd. 1 Mk. 6 s. Æg, Snesen. - Rbd. 1 Mk. 3 s. 4 - Rbd. 1 Mk. 4 s. Giær, Pd. . . . - Rbd. - Mk. 14 s. 4 - Rbd. 1 Mk. - Siell. Smør, Td. - Rbd. - Mk. - s. 4 - Rbd. - Mk. - s.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-03-10
Beltpassage. Fra 6-8de Marts. Til Fyen, Gartner Hempel; Landmand Smidt; Forp. Skau, Pastor Petersen; Oberstlieuten, Prangen med Familie. Actuarius Germar; Gross. Danchel; Søecapt., Krydsinspekt. Schulz; Skibsbygmester Richter, Propr. Pohl og Wedel, Handelsb. Samson, Kbd. Retsmann og Stürmer; Mode- og Manufaktur. Westrup; Handelcommiss. Møller; Generalconsal Flinsheim; Capt. Bonnet og Boss, Komd. Nissen og Pontoppidan; Hr. F. C. Harboe; Oeconomerne Hildebrandt og Munck; Embd. Debos; Handelsf. Franckel; Cand. Chir. & Med. Hviding; Cand. Phill. Hersleb og Wedel Heinen. Til Sielland, Pastor Pingel; Skibsbygmester Møller og Søn; Fuldm. Christensen med Kone, Styrm. Thomsen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-03-10
AVERTISSEMENTS. Jfølge Bestemmelse under Skiftet efter afdøde Kammerraad Giersing af Møerup, bliver den Boet tilhørende Eiendom, Hesselberggaarden kaldet, beliggende i Reersløv Sogn, Løve Herred, Holbeks Amts, opraabt til Salg ved 3de Auctioner, som afholdes: 1ste Auction Løverdagen den 14de Marts førstkommende, 2den - den 28de samme Maaned, den 11te April førstkommende, hver Gang om Formiddagen Kl. 11, i Tingstuen i Sorøe. Gaarden, der er fuldkommen Eiendom, har Hartkorn circa 17 Tdr. 2 Skpr. Ager og Eng og circa 3 Tdr. 6 Skpr. Skovskyld med et meget betydeligt Areal, hvoraf endeel er fordeelagtig bortleiet, saa at der til Gaarden præsteres, foruden Pengeafgivter, en stor Deel Spand= og Gangdagsarbeide. J Jorderne er nedlagt den fornødne Vintersæd. Conditionerne, som forhaabentlig ville blive særdeles favorable for Kiøberen, ere fra den 10de Marts førstkommende at erholde til Eftersyn hos Hr. Overauditeur, Herredsfoged Manthey paa Frihedslund, hos Forvalter Herdahl paa Hesselberggaarden samt paa mit Contoir. Hvilket herved bekiendtgiøres, overeensstemmende med Placaten af 22de April 1817. Sorøe den 18de Februar 1835. Gyldenfeldt.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-03-10
Ved Auction, som begynder Mandagen den 27de April, Formiddag Kl. 9, og afholdes i Gaarden No. 64 paa Østergade, bortsælges afdøde Boghandler Ludewigs Boglade, hvori foruden de almindeligste Skolebøger, forefindes en betydelig Samling Commedier, andre æsthetiske, chirurgiske og medicinske Skrifter, endeel religiøse Skrifter, især for Almuen, der for størstedelen ere udkomne paa den Afdødes Forlag, en catholsk Bønnebog fra det sextende Aarhundrede, paa Pergament, med forgyldt Snit, i rødt Fløiels Omslag og Titul: Simon Vo stre (hvilken Bog, anført i Cataloget Pag. 132, sælges Dagen den 27de April om Middagen Kl. 12), tilligemed omtrent et Tusind Riis Skriv- og Trykpapiir=Maculatur af udmærket Størrelse og Qvalitet, en betydelig Samling danske og franske Kobbere, med tilhørende Kobberplader, af Vægt omtrent 28 Lpd., Landkort &c., Catalogerne faaes heri Staden hos Procurator Petersen i Compagniestrædet No. 20, i Odense hos Boghandler Milo og i Aarhuus hos Boghandler Jessen, for 12 Skilling Stykket. Kiøbenhavn den 3die Marts 1835. Løverdagen den 14de dennes Middag Kl. 12, lader Vognmand Rasmus Rasmussen, i sin Boelig paa Smedegaden, bortsælge endeel Avlsredskaber, 2de Vogne, nogle Faar m. m.; hvilket herved bekiendtgiøres. Slagelse den 9de Marts 1835. S. Fog Til Salg er indsat i Smedegads Mølle ved Slagelse, en nye solid transportabel Tærskemaskine med en til samme hørende nye Blokvogn, hvorpaa hele Maskinen beqvemt transporteres af 4 Heste, og tærsker med 2 Heste imellem 2 a 3 Tønder Byg i Timen, efter Sædens Godhed. Liebhavere behage at henvende sig til Bestyreren af Møllen, som foreviser og lader Maskinen Prøve.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-03-10
Onsdagen den 18de dennes, Formiddag Kl. 11, bliver paa Slagelse Raadstue afholdet offentlig Licitation over følgende Arbeider til Foretagelse for Slagelse Kiøbstads Regning nemlig: a. Over Veireparationsarbeide med Planering, Gruuslægning, Grøfters Opgravning m.v. paa en Strækning af circa 1102 Favne af den saakaldte Holbekslandevei. b. Over samme Arbeide paa en Strækning af circa 111 Favne af Veien mellem Slagelse og Heininge. c. Over samme Arbeide paa en Strækning af circa 344 Favne af Veien fra Slagelse til Jernberg. d. Over samme Arbeide paa en Strækning af 465 enhalv Favn af Sogneveien mellem Havreberg og Gudum. c. Over Arbeidet ved Grøfternes Opgravning, Planeringen og Gruuslægningen af 808 Favne Vei, som afløber fra Hovedlandeveien ved Smedegades Mølle ud i den saakaldte Mellemmark, og hvilken Veistrækning i forrige Aar er indgrøftet. f. Over samme Arbeide paa 281 Favne Vei, som udgjør den yderste Strækning af Hovedmarkveien gjennem den saakaldte Byeskovsmark, og som i forrige Aar blev indgroftet. g. Over Arbeidet ved Indgrøftningen og Planeringen af 290 Favne nye Vei, fra den under Litr.e, nævnte Strækning og videre ud i Mellemmarken. Conditionerne for denne Licitation ligge fra den 12te dennes til Eftersyn paa mit Comptoir. Hvilket herved bekiendtgiøres. Slagelse den 6te Marts 1835. Sylow.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-03-10
Løverdagen den 14de dennes, Formiddag Kl. 11, bliver paa Slagelse Raadstue afholdt offentlig Auction over Bortleielsen, for indeværende Aar af de Slagelse Kiøbstad tilhørende Bygge og Haugepladse paa Løvegaden, Biergbyegaden og Slotsgaden heri Staden; hvilket herved bekiendtgiøres. Slagelse den 6te Marts 1835. Sylow.