Viborger Samler, 1847-12-16
Efter Udskibnings Facturaen har Ladningen en Værdi af circa 200,000 Pd. Strl.; men den har lidt endeel ved Plyndring, formodentlig af forbiseilende Skibe, der have opgivet Bjergningen, og kun bjerget lidt til sig selv, hvoraf Alt ved de Danskes Ankomst har Spor, idet Lugerne vare opbrudte og Varerne udrevne af Pakningerne, Seilene borte undtagen Bram seilene, det meste løbende Gods skaaret itu, alle Baaden (sandsynligviis benyttede af Mandskabet til Redningsforsøg) borte, Kahyt og Kabbelrum plyndret og hele Dækket fuldt af tomme Flasker og Dele af Ladningen. Ved den foretagne Undersøgelse af Lasten savnede man ogsaa blandt Andet en Kiste med meget kostbare Silkevarer. Biergningen er forøvrigt, som et dristigt Vovestykke, kun udført ved vore Landsmænds, under Hr. Dine sens Anførsel, udviste Energi og Udholdenhed, idet man fra 19de Novbr., da Skibet bemandedes, har maattet kæmpe ombord med idelige Vanskeligheder, og kun giensidig Opmuntring, havde formaaet at opholde Modet. Alt viser, at det er Sømandsdygtighed og Udholdenhed, kæmpende med Uveir og personlig Udmattelse, der har erstattet mange væsentlige Savn til Bjergningen og fremmet dens Udfald. Den vanskeligste Periode, synes at have været fra 19de til 24de Novbr., da der igjen erholdtes Slæbetoug af Najaden". Samme Dag sendte en forbiseilende engelsk Orlogsskonnert, der var paa Reisen til Africa, en Officier ombord, som i Dronningens Navn forlangte Skibet i Besiddelse, mod hvilket imidlertid den danske Besætning i sit eget og sin Rettigheds Navn protesterede, hvorpaa the royal navyman resignerede og sendte i det Sted til Assistance 1 Kabeltoug, 1 Midshipman (Cadet paa 17 Aar) og 8 Mand ombord, hvorefter han fortsatte Reisen til Africa. Englænderne synes imidlertid ikke at have gjort nogen videre Nytte ombord, og Alt beroede paa de Danskes Udholdenhed. Natten til den 25de maatte Najaden atter kastes los, og Ostindiefareren, med de ringe Hjelpemidler, man havde dannet sig ombord, selv tage sin Cours, under hvilken den fortes heelt over af den franske Kyst til, og befandt sig kun i faa Miles Afstand derfra. En praiet Americaner underrettede dem om, at den kun var 6 Mile fra Cap Lizard, og senere kom i Nærheden af Plymouthbugten en Dampbaad, som efter "Najadens Rapport var udsendt for at opsøge den, tilhielp, hvorpaa den om Natten den 2den De, naaede Plymouthbugten og næste Dag dens Havn. Efter Consulering med en Advocat, blev, for at iagttage de engelske Retsformer, strax paa Skibets Mast opslaaet Fordring paa Bjergeløn af 105,000 Pd. Sterl. og derefter lod ogsaa det engelske Admiralitet sin Fordring paa 35,000 Pd., for Assistance ved Bjergningen, forkynde. J Plymouth, hvor Retten herom er sat, ere nu allerede Mandskaberne fra Jndustri og Najaden afhørte. Den danske Consul, Hr. For, har taget det bjergede Skib under sin legale Beskyttelse og udviser i det Hele den meest levende Jnteresse for vore Landsmænds Sag, ligesom han ogsaa har fundet sig tilskyndet til, i en Beretning til den danske Gesandt i London, Grev Reventlow, at give en Rapport om det hele af dem udviste udmærkede Forhold. J selve England vækker Sagen den største Opsigt; Bladene omtale den udførte Gierning som en Ære for det danske Flag, idet 6 danske Sømænd have havt Mod og Kraft til at gjennemføre hvad 40 Englændere havde forladt. Fra London vare komne Malere til Plymouth, for at aftegne "Lady Kennaway og "Jndustri Om Morgenen, den 10de November, hedder det i Hjørring, Avis af 8de d. M., strandede paa Skagens Rev Barkskibet Die Ostsee af Kolberg, Capt Dobcke, fra London bestemt i Ballast til Danzig. Som vi berettede, drev Skibet den paafølgende Nat fra Grunden med Capitainen alene ombord, der ikke havde villet forlade det, hvorimod Skibsfolkene vare tagne iland om Aftenen, fordi Søen og Veiret vare meget urolige. Tidlig om Morgenen, den 11te November, da man bemærkede at Skibet var borte, leiede Strandingscommissionair Krogh i Skagen en svensk Fiskerbaad, der seilede med Skibsfolkene i den Retning, man kunde formode, at det maatte være drevet, og man var saa heldig forinden Nattens Frembrud, at indhente det og komme ombord. Det blev derpaa indbragt tilKalsund i Sverrig, hvorfra det senere er afseilet til Helsingør og videre til Hjemstedet. – Under 30te Novbr. har Cancelliet nu beordret Sag anlagt imod Forbjergerne i Skagen: R. Sørensen og Dannebrogsmand B. Andersen, fordi de ved ovennævnte Stranding have undladt at føie Foranstaltninger til bemeldte Skibs Udsættelse fra Grunden, da Capitainen vægrede sig ved at afgive skriftlig Tilstaaelse for, at den Betaling, hvorom der blev accorderet eller af Øvrigheden blev bestemt for Udsættelsen, skulde blive dem udbetalt uden Jndsigelse.