Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-01-10
Jkke langt herfra hæver sig to isolerede Sandsteensklipper (die Gegensteine); den ene, lavere liggende kaldes den lydende, ligesom den høiere liggende kaldes den stumme eller døve, til hvilken en Trappe fører op. J forrige Aarhundrede i Aarene 1790 var en Frue v. Omptedader i sin Tid var Selskabsdame hos den Danske Dronning Caroline Mathilde, meget beskjeftiget med at gjøre Anlæg paa disse eensomme Klippesteder. (Niemanns Handbuch. Qvedlinberg. En preussisk Stad, 11000 Jndvaanere. Thale, en Bye i en romantisk Egn. J Nærheden et Par Blikhytter. Fra Thale bestiger man sædvanligen Rostrappe, en af Har gens Mærkeligheder. Det er en Række af 6 til 800 Fod høje Granitklipper. Den egentlige Rostrappe er en Klippemuur der udspringer fra Klipperækken, og paa de tre Sider er afskaaren til en Dybde af 6 til 800 Fod. Paa den højeste Spidse af samme er en Fordybning, hvori man vil finde nogen Lighed med en Hestefod, efter et gammelt Folkesagn har en Princesse, der blev forfulgt af en hende forhadt Elsker, her ladet sin Hest gjøre et Spring over Dalen, hvorved Sporet er fremkommet. Schrøders Afhandling om Brokken har han givet en Beskrivelse, der fortjener at læses, om en Reise til Rostrappe. Der blev i Aaret 1819 anlagt en beqvemmere og sikkrere Gang Vei hertil, paa Hældingen af den høire Dal-Væg, og til Erindring herom staaer ved den sidste Broe, naar man kommer over Bodenfloden, hvor Vejen dreier sig op til Rostrappe, en Pyramide med Jndskrivt der i Oversættelse lyder saaledes: Takket være Menneskevennen, den ædle Bülow, der i Aaret 1819 banede os Veien til dette Naturens Tempel. Blankenburg, Hovedstaden for det Hertugen af Brunsvig tilhørende Fyrstendømme, af samme Navn. Staden ligger 2 Mile fra Halberstadt, og 2 fra Qvedlingburg, i en udmærket skjøn Egn, har mod Norden en meget frugtbar fuldkommen jevn Flade, mod Vesten et steilt skovbegroet Bjerg; mod Sønden en Række af underlig dannede, mere og mere hensmuldrende Sandsteensklipper, (den saakaldte Dievlemuur) og mod Østen, i en ikke fuldt 1/4 Miils Afstand, de interessante Ruiner af en ældgammel Borg Regenstein eller Reinstein. Staden, hvis Jndvaaneres Antal regnes til noget over 2500, er bygget i Form af en Halvmaane, ved Foden af bemeldte Bjerg, og for endeel ogsaa paa samme, hvorfor flere af Gaderne ere meget steile. Staden var fra 24 Aug. 1796 til 10 Febr. 1798, Opholdsted for den franske Konge Ludvig XVIII, under Navn af Greven af Lille. Paa hint Bjerg, kaldet Blankenstein, 1038 Fod over Havfladen, og 381 Fod over det Nederste af Staden, ligger Slottet Blankenburg, hvis første Opbyggelse taber sig i Middelalderens Mørke. Det sees, formedelst sin hvide Farve og høje Beliggenhed, i en meget fjern Frastand. Det tæller i Alt 275 Værelser. Der er ved Slottet en mærkværdig rund Brønd. Den er af 102 Alens Dybde, henved 3 1/2 Alen i Diameter, fra det Nederste til det Øverste indsluttet af en Muur, og til hvis Vandspeil fører en i Klippen udhuggen Trappe paa 145 Trin. Dens Anlæg har kostet 23000 Species. Den bruges nu ikke mere, da der senere er anlagt 2de Vandledninger, som ikke allene forsyne Slottet, men ogsaa en Deel af Staden med Vand. Bag ved Slottet hæver Bjerget sig endnu ligesaa højt, og paa dets Top er et Jagthuus. (Slottet er afbildet i Petersens maleriske Geogr.) Blankenburg er et godt Middelpunkt for Exkursioner paa en Harzreise. Vi nævnte ovenfor Ruinerne af den ældgamle Borg Regenstein eller Reinstein; det er en demoleret Fæstning, hvis Kasematter, Magaziner o. s. v. vare udhullede i en stor Sandsteens klippe, som, paa den Side der vender fra Blankenburg, er aldeles brat. Ruinen er temmelig fuldstændig, og har blandt andet en overmaade dyb Brønd. Denne Ruin giver om Sommeren et behageligt Samlingssted for Jndvaanerne i de omliggende Stæder. Hüttenrode, en Blankenburgsk højt beliggende Bye, hvis Kirketaarn, sees i 10 Miles Frastand. J Omegnen mange Jernsteensgruber Marmormühle, sydligere, i en romantisk Egn. Rubeland, den Bye, hvorfra som oven sagt Baumanns og Bielshulerne befares, og hvorfra Reisen kan gaae til Brokken. Wernigerode, østlig, Residentsstad for Greverne af Stolberg Wernigerode. Over denne meget gamle Bye, ligger paa en Klippe, ligesom ved Blankenburg, et Bjergslot, men som baade er ældre og høiere beliggende, uden dog at have saa afvexlende en Udsigt. Jlsenburg, en Flække, tilhørende nysnævnte Grever. 1800 Jndvaanere. Jernbytter og Hamre, Jerntraadtrækkerie &c., beliggende ved en liden Flod Jlse, som gjennemstrømmer den skjønne Jlserdal, der dannes af to med Graner tæt begroede Bjergkjæder. Midt i Dalen hæver sig, næsten fuldkommen perpendikulært, til en Høide af henved 600 Fod, et af mangfoldige kolossalske Granitblokke sammensat Field, det berømte Jlsenstein, der ved sin maleriske Beliggenhed, sin besynderlige Sammensætning, sine maanetiske Egenskaber er lige interessant for Physikeren, Geologen og Elskeren af den skjønne Natur. Fra dens Top overskuer man den herlige Dal, hvis Munding omfavner Jlsenburg, og et stort frugtbart tæt beboet Landskab; ved dens Fod bruser Jlse gjennem nedfaldne Fieldstykker, og ved Siden af sig har man en Marmortavle, som en Greve Stolberg, Eier af dette Sted, helligede til sin Søn: "dem gaten Anton." Samme Greve har og gjort Veien til denne Klippespids lettere og mindre farlig, ved hist at sprænge et Fieldstykke bort, her at sætte et Rækværk o. s. v., dog uden at berøve Naturen noget af sit vilde Udseende. Denne næsten isolerede Klippe hænger ved en smal naturlig Muur fast ved den venstre Field kjede." (Mere hos Hornemann.) - Jlsenstein hører til en af Harzens fortrinligst mærkelige Egne. Goslar. Forhen fri Rigsstad, nu Hannoversk. Folketallet opgives af Nieman til 8500 Mennesker. Staden ligger ved Foden af Rammelsberget. Man finder ikke let paa et Sted og i et Bjerg saa megen Mangfoldighed og Rigdom af Metaller og Mineralier, som i dette Rammelsberg. Guld, Sølv, Kobber, Blye, Svovl, Okker, grøn og hvid Victriol, Arsenik, alt dette leverer Rammelsberget, hvor der ere 11 Gruber, de 7 fælles for Hannover og Brunsvig, de 4 tillagte Magistraten i Goslar. Her er og en Cement kilde, den ældst kjendte, og vel bekjendteste af sit Slags i Tydskland. Rammelsberget kiendes fra Aar 968 som Bergværk. Grund, den ældste af Harsbergstæderne: hannoversk. En Allee fra Staden fører til en af Harzens Mærkværdigheder, Georgstollen, som i en Strækning af 36541 1/2 Fod dybt under Jorden forbinder en Mængde Berggruber. Dette Anlæg begyndtes 1777 og blev fuldendt i Sept. 1799, det kostede 412,142 Rthl. og ansees foret af Bergbygningskonstens dristigste, fordeelagtigste og meest fuldendte Arbeider. (Gottschalk.) Clausthal, vallis Nicolai; den første hannoverske Bergstad paa Harzen; 850 Huse, 8000 Jndvaanere. Sæde for Bergamtet. Mynt, Mineralsamlinger, Modelsamling. Omkring Staden en Mængde Gruber, deelte i to Revierer eller Züge, Thurmrosenhofer-Zug og Burgstadter Zug. I det første ligge de vigtigste og rigeste Gruber. J det sidste ere dog ogsaa rige Gruber, af hvilke de tre Caroline, Dorothea og nye Benedikte, især vises Fremmede, fordi deres befarelse ei er vanskelig. Efter Gotschalk blev 45 Sølv- og Kobbergruber drevne, en stor Mængde Jerngruber, imod 70 Pukværker, 3 Sølvhytter, 1 Kobberhytte og 6 Jernhytter.