Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-01-28
bemærkninger over Constantinopel (sluttet). Vinteren har allerede ophørt for en Maaned siden. Alle Træer staae i Blomster, og Markerne ere heel over bedækkede med Urter og Blomster. Efter alt hvad jeg har seet omkring Constantinopel at dømme, bære Træerne kun eengang om Aaret, men paa Agrene og Engene og i Haugerne høstes tre Gange. J Særdeleshed saaer man her Hvede og Byg, der slaaes, medens den endnu er grøn, for at kunne bruge samme som Foder; Rug har jeg ingensteds funden. Tyrkernes Maade at tærske paa, er besynderlig. Man udbreder Sæden, meget tykt i en Cirkel paa Marken, derpaa kjører man over den med et Slags Slæde, som neden til er beslaaet med spidse Flintestene. Den trækkes af to Stude, og den, som kjører, sidder paa Slæden. Paa denne Maade drives Kornene ikke allene udaf Axene, men Halmen knuses tillige. Siden adskilles begge Dele med en Harve. - Heste ere her i Overflødighed, ligesom Køer og Faar, som den hele Vinter blive paa aaben Mark. Duer og Turtelduer kunne ingensteds findes i større Mængde end her. Gaderne ere saa opfyldte dermed, at man blot med en Stok kunde dræbe hele Snese af dem, naar det var tilladt hos Tyrkerne, som ansee disse Fugte for hellige. Fasaner, Vagteler, Agerhøns og Beccasiner udgjøre her vor daglige Ret. Tyrkernes Handel er langt under al Sammenligning med andre Nationers. Ogsaa er det i Særdeleshed kun Armenianere, Grækere, Europæere og Jøder, der give den Liv. Tyrken selv sidder i sin Boutique ligesaa alvorlig og phlegmatisk som i sin Moschee, Sielden og aldrig lader han sig afprutte en Para, og det synes ham fuldkommen ligegyldigt, om man kjøber hans Vare eller ei. Men derimod er heller ingen Kiøbmand paalideligere og intet sjeldnere end Optrækkerie. Der gives her alle muelig Slags Haandværksfolk; de dueligste ere de, der brodere Saffian med Guldtraad. - Sengeklæder, kjende Tyrken ikke. Dertil bruger han om Natten sin Divan, der er det eneste, der tjener ham til Sæde. Denne Divan er ganske ensformig sammensat af nogle ukonstlede Stolper og Bræder, omtrent 1/4 Alen høi og 1 1/2 til 2 Alen bred; dens Længde indtager sædvanlig 3 Vægge af Værelset. Matradserne og Hynderne ere stoppede med Uld, og meget bløde, især da de dagligen redes. Jkke destomindre er dette meget ubeqvemt for Europæerne, der ikke have lært at sidde med Fødderne over Kors. Jntet Folk bruger mere Brændsel til Madlavning, da Alting maae koges og steges saa stærkt, at det kan lægges for med Fingrene. Derfor finder man ogsaa i hvert Kjøkken en Skorsteen, hvor undværlig den end synes Tyrkerne i Værelserne. Deres Skeer, de eneste Redskaber, som de ved Bordet betjene sig af, ere af Træ eller Skildpadde og have sædvanligen et langt Skaft. - Af Vinduer holder man her saa meget, at de Vægge af et Huus, som ligge lige for en skjøn Udsigt, næsten ganske bestaae af Vinduer. (Nine Zeit.) Newyork, d. 3 Dec. J Boston er en Mængde engelske Varer bleven borttagen. - J den Jndberetning fra Comitteen for de udenlandske Anliggender, som er bleven Kongressen overgivet, foreslaaes: 1) at udskrive 10,000 M. flere Tropper for 3 Aar, 2) at bemyndige Præsidenten til at antage 50,000 Frivillige i Tienesten, for, efter Omstændighederne, at betjene sig af dem, 3) at befuldmægtige Præsidenten til bestandig at disponere over Militsen, naar han finder det tjenligt, 4) at tage alle Statens Skibe, der nu ikke bruges, i Tjeneste, 5) at befuldmægtige de Coffardieskibe, der tilhøre Medborgere, at bevæbne sig til deres Forsvar. Jndberetningen ender blandt andet med, at de forenede Stater forlange, som uafhængige Souverainer den Ret, at kunne betjene sig af Oceanet, under den Betingelse, at respectere de krigførende Magters Rettigheder saaledes som de ere bleven bestemte ved Folkeretten. Tilsidesættende denne uomtvistelige Ret tager Storbritannien ethvert Americansk Skib, der enten seiler til eller kommer fra en Havn, hvor den engelske Handel ikke er begunstiget, trods vore Forestillinger derimod ved dets Angreb. Det Americanske Folk kan umuelig blive ligegyldigt ved Fornærmelser, der efter deres Naturere saa forvovne og i deres Udførsel saa skjændige. Man maa nu enten rolig underkaste sig eller modsætte sig ved alle Midler &c. Man har overgivet den americanske Kongres en Bill til Non-Importationsactens Tilbagekaldelse, men den er bleven forkastet med 60 Stemmer mod 40. - Hvert Haab om en venskabelig Overenskomst, hvortil Grundlaget kom fra America, er forsvundet. Alting bebuder, at den americanske Regjering forudseer en svær Kamp. (Hamb. C.)¬