JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-01
Tallotteriet . . . . . . Klasselotteriet . . . . . Adskillige Jndtægter . . Rbd. 6, 195000. 2) Hertugd. Slesvig og Holsteen. Landskat &c. . . . . . . Sølv Rbd. 1,228000 Told-Jntrader . . . . . . Bygnings Afgivt . . . . . Rang= og Procent=Skat. . . Stempletpapiir . . . . . . - Arv og Eiendomme . . . . Departits= og Rets=Sportler, Jndt. af kgl. Eiendomme . .
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-01
Tallotteriet . . . . . . Klasselotteriet . . . . . Adskillige Jndtægter. Rbd. 4237,00. Sølv Rbd. 3) Overskud fra Hertugd. Lauenborg 190,000 4) Renter af de kgl. Activer. . . 440,000 5) Afdrag paa samme . . . . . 1,030000. 6) Vestind. Revenner . . . . . 50,000 7) Øresunds Told . . . . . . 1,803,000 J Alt Rbd. 13,945,000 Udgifter. Sølv Rbd. Det kgl. Huses Dep. & Appanager. Hs. Majestæts Partic. & Chatolkasse. Adsk. Udg. i Anledn. af Kongehuset. Det Geheime-Statsraad. . . . . . Embedsmænd under Justits Collegierne hidtil . . . 276,000 fra Aaret 1835 i Anledning. af de nye Dikasterier i Hertugd. 66,000. Embedsmænd under Kammeral- og Finants Departementerne . . . . . Embedsmænd under Departementet for de udenlandske Sager . . . . . Andre Udgivter under bem. Departement og den afr. Consul. Dir. . . . . Søe=Militair-Etaten . . . . . . 1,203,000 Land-Militair-Etaten. . . . . . 2,652,000 Renter af Statsgielden 4,775,000 De bestemte Capitalafdrag Offentl. Bygningers og Havers Vedligeh.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-01
Christiansborg Slots Fuldførelse. . . Opmuddringsvæsenet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-01
Universitetet i Kiel, offentl. Bibliotheker, lærde Selskaber, Musæer, Grademaalingen, den vidensk. Fond, &c. . . . 182,000. Priv, almeennyttige Jnstitutioner . . Reise-Understøttelser . . . . Theatret . . . . . . . . Hof= og Stald-Etaten . Reqvisiter ved Contoirerne under de civile Departementer . . Adsk. mindre Udg. under de civile Collegier, Straffeanstalter & Sundhedspolitie . .
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-01
Jndustrie og Fabrikvæsen. . . . . Handels & Consulat-Udgifter . . . Vestindien . . . . . . . . . Ostindien og Guinea. . . . . Grønland og Jsland. . . . . . Honorarer og Gratificationer. Gaver til Enker, Pensionister og Embedsmænds Børn . .
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-01
Khvns Fattigvæsen, Hospitaler, milde Stiftelser, Skadelidte, a. . . . Vartpenge og Pensioner . .
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-01
Den almindelige Pensionskasse (som har sine øvrige Jndt. af Post-Jntradernes Overskud og af sin egen Fond i Statsp.) 100,000 Matriculeringen . . . . . . . Stutterievæsenet. . . . . . . Kanal- og Fyrvæsenet . . . . Porto for Forsendelser i K. T. m. Pakkeposten. Aarligt Bidrag til den alm. Enkekasse til Pensioner i Hertugd. . . . . . Omkostninger ved Stænderforsamlingerne. (der dog siden skulle erstattes Finants kassen ved Repartition) . . . . Til uforudseelige Udgifter . . . . . i Alt Rbd. 14,266,000 Det vil af denne Fremstilling sees, at ligesom de specielt til Statsgieldens Forretning og Afdrag henlagte Jndtægter fuldkomment til Øiemedet ere tilstrækkelige, saaledes frembyder dog Oversigten i 1835 er Underballance af circa 300,000 Rbd. Det bemærkes derhos, at en Sum af 200,000 Rbd. S. M. er af Hs. M. under 14de Aug. d. A. allern, bevilget til en Chaussee=Anlæg fra Lübeck til Hamborg og Altona men da det er uvist, hvormeget deraf vil blive at udbetale i d. A., er denne Udgift ikke optaget i oven Beregning. – Afdragene paa Activerne ville af Besiddelse, Nytte og Brug i Hertugd, have siden 1 Juli 1822 aarligen været eftergivne, hvilken Eftergivelse er forlænget paa endnu et Aar. b) at Finantserne siden 1813 have i Landskatten renonceret paa den Sum af c. 820,000 Rbd. aarligen som svares til Nationalbanken i Bankhæftelsesrenter af Jorder og Tiender i Danmark, men som, naar denne Renteafgift til Banken ophører, atter komme Finantserne tilgode; samt c) at der paa de i Forordn. 15de Septbr. 1832 ommeldte Summer, der i adsk. af de foregaaende Aar forskudsviis ere blevne udredede af den kgl. Kasse, mod siden ved Repartition at skulle erstattes samme, men hvilken Repartition, i Betragtning af Tidsomstændighederne, ikke endnu har fundet Sted, haves tilgode circa 1,300,000 Rbd., og paa de af den kgl. Kasse til Foranstaltninger i Anledning af Cholera foreskudte Summer c. 700,000 Rbd., om hvis Erstatning ved Repartition der, overeensst. med Forordn. 19de Juni 1831 § 46 kunde være Spørgsmaal. Statsgielden til 1ste Januar 1835 udgjorde: Sedler. Sølv. Rbd. 127,362000 og Rbd. 2113000. deraf indenlands 69,038000 og Rbd. 2,443000 udenlands 58,321000. Rbd. 121360000 og Rbd. 2413000. "Den Efterretning - hedder det i Khonsp. No. 229.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-01
vi for en Uge siden have havt den Glæde at meddele vore Læsere som et notorisk Factum, nemlig om den nær forestaaende Udgivelse af et Budget, er vistnok den vigtigste vi have seet os istand til at sætte Publikum i Kundskab om siden den Dag da det første Glædesbudskab lød om, at Folket ved Stænderforfatning skulde kaldes til Medvirkning i de offentlige Anliggenders Bestyrelse. Den har derfor fuldt Krav paa den store Opmærksomhed den har vakt, og vi troe med Sandhed at kunne forsikkre, at Folket med tilbørlig Taknemmelighed vil paa skjønne den Beredvillighed hvormed Regjeringen er kommen dets retfærdige Ønske imøde. Det er saaledes under gode Auspicier at vor Stænderforfatning vil træde i Livet; thi den vil i sin vigtigste Opgave ikke blot ei, som Mange havde frygtet, støde paa nogen Modstand hos Regjeringen, men den vil forefinde Nødvendigheden af Finantsbestyrelsens Offentlighed ikke blot erkjendt i Principet, men tildeels, og for en væsentlig Deel, alt bragt til Anvendelse. Jdet vi maa forbeholde os nærmere at omhandle Detaillen af selve Oversigten, ønske vi Regjeringen til Lykke med en Forholdsregel, der er fremgaaet af ægte Statsklogskab, og der vil endmere befæste den i Folkets Agtelse og Kjærlighed; vi ønske Folket til Lykke med en Foranstaltning, der mere end nogen anden aabner det Udsigt til en tilfredsstillende Ordning af alle dets Samfundsforhold."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-01
Angaaende den nye Anordning om Brændeviinsbrænding læses følgende i Khonsp. No. 226: "Forat forklare sig den tilsyneladende Uforenelighed imellem den nylig af os omtalte Resolution om Brændeviinsbrænderierne og Stænderanordningen, har man antaget, at hiin slet ikke indeholdt nogen Forandring i de bestaaende Forhold, men kun en nærmere Ordning af hvad der alt var, om ikke lovbestemt, saa dog factisk gieldende, hvorvel det er vist, at hidtil Kjøbstædernes Eneret var anerkjendt som Princip medens det synes, at Resolutionen gaaer ud fra det aldeles modsatte Princip, hvis fuldkomne Gjennemførelse det kun indleder med en vistnok roesværdig Circumspection. At imidlertid den Anskuelse, at hiin Resolution aldeles ikke gjør nogen Forandring i de bestaaende Retsforhold, ikke er almindelig, derpaa ville vi blot anføre som Beviis, at der i den korte siden dens Offentliggjørelse forløbne Tid alt er fra alle Landets Kanter indkommet et meget betydeligt Antal af Ansøgninger om Tilladelse til at anlægge Landbrænderier. Naturligviis vil det Kgl. General=Toldkammer og Commerce-Collegium ikke indlade sig paa at med dele enkelte Bevillinger forinden alle de Ansøgninger, der endnu kunne ventes, ere indkomne, for saaledes denne Sag at kunne gaae frem efter faste Principer, ene med Hensyn til Landets Tarv, og de forskjellig deri implicerede Jnteresser, uden at personlige Forhold, Vild eller Frændskab derpaa erholde den mindste Jndflydelse."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-01
Høiesteretsadvocat Salicath agter at forelægge Stænderne et fuldstændigt Udkast til en ny Tyvs lovgivning, samt tillige andrage paa, at en ny Creditlovgivning maa vorde udarbeidet af Regjeringen og forelagt den næste Stænderforsamling, hvorved da uden al Tvivl en betydelig Nedsættelse Stempelpapiirsafgivten vil blive iværksat, saavelsom Ophævelsen af en bestemt Rentefod. Ønskeligt var det, om man dermed tillige vilde forbinde Oprettelsen, (Khvnsp.) af et Handelstribunal. Tre Mænd. Kammerherre Warnstedt samt dHr. Raabe og Hjorth, have forenet sig om, hvis nogle Begunstigelser tilstaaes dem af Regjeringen, at indbyde til et Actieselskab for at indføre Dampvogne imellem Kiel og Hamborg. De forlange udelukkende Ret til i 10 Aar at expedere Dampvogne mellem Kiel, Hamborg og Blankenese, og tillige paa de Veie, der i Løbet i disse 10 Aar ville blive chausserede, for at transportere Personer og Varer; samt at Regjeringen vilde overlade Selskabet Person, Brev- og Pakkeposten mellem de nævnte Steder, de to sidste mod en Betaling, der skulde overstige den nuværende Retto-Jndtægt. De forpligte sig til at stille det fornødne Antal Dampvogne, lade dem besigtige af Sagkyndige, lade idet mindste een Dampvogn daglig afgaae fra Kiel og een fra Hamborg, og at have Karether i Beredskab hvis et stort Antal Personer skulde gjøre det nødvendigt; man vil anskaffe Dampvogne som ikke kunne springe, o. s. v.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-01
Paa dette Andragende har Generalpostdirectionen svaret, at den, i Betragtning af den Nytte, der af dette Foretagende rimeligviis vilde tilflyde Landet, lover sin Medvirkning til at skaffe Selskabet det ansøgte Privilegium paa 10 Aar, imod en aarlig Afgift af 10,000 Rdr. og fri Befordring af Postsækken mellem Kiel og Altona. Hvad der sendes med Ageposten skulde fremdeles gaae igjennem Postmesternes Hænder, men Selskabet skulde have Ret til at akkordere med disse om Gebyhrerne. Postdirectionen forlanger endvidere en Caution eller Depositum af 16,000 Rbd. for at sikkre sig den aarlige Afgift samt Skadesløsholdelse, hvis Stationen i Qvikborn, som Postkassen har givet et Forskud af 6000 Rbd., skulde ved Dampvognes Jndførelse gaae tilgrunde, a. a. At Postd. har lagt saamange Hindringer i Veien for dette Foretagende, maa vi høilig beklage, da det sikkert kunde være meget gavnligt for hele Landet. Vedbliver den sine Fordringer, vil det være umuligt at faae noget Actieselskab istand, og der staaer da kun tilbage at ønske, at Postvæsenet, selv vilde anskaffe Dampvogne. Kommer dette Foretagende istand, vil rimeligviis Varetransporten tiltage betydeligt, og vil man da tillige erklære Kiel for en Frihavn, og enten ophæve Transittolden paa de paa denne Route transporterede Varer eller lægge Told paa Varerne som benytte den hamborg-lubske Bane, saa er der al Grund til at formode, at Kiel lidt efter lidt vil kunne tilegne sig endeel af den østersøiske Transithandel. Om endeel Aar kunde da maaskee anlægges en Jernbane, og derved Vægtskaalen, bringes igjen til Fordeel for Kiel. Thi nu vil neppe en Jernbane hertil kunne betale sig, især hvis den kommer istand til Lübeck, men Dampvognes Jndførelse vilde være en passende Forberedelse dertil. – Ogsaa de danske Øer vilde have stor Fordeel af Dampvognes Jndførelse paa den nævnte Route. Kunde man tillige faae Dampvogne indrettede mellem Khvn og Wordingborg, saa vilde man, naar Dampskibet Løvens Gang sattes i Forbindelse med Dampvognenes i Holsteen og Sjælland, kunne reise meget beqvemt i 24 Timer fra Khvn. til Hamborg. Rettes en Damp vogns Gang efter Frederik Vltes, saa kunde man paa et Brev man skrev fra Khvn. Fredag Morgen have Svar fra Hamborg Søndag Aften. - Vi kunne ikke andet end ønske dette Foretagende al mulig Fremgang, saameget mere som Statskassen Jntet resikerer herved. Maatte det dog ikke strande paa collegiale Betænke(Fædrel.) ligheder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-01
Af en i Maribo Avis indrykket Erklæring fra Grev Hardenberg-Reventlow seer man, at det er en Øiensvaghed, som har foranlediget ham til at frasige sig det hæderfulde Kald som Deputeret til Provindsialstænderne. For nogle Aar siden mistede Greven det ene Øie, og i den senere Tid har han nu gjorden foruroligende Erfaring, at det andet er saa svækket, at han ved anstrængende Arbeide har Grund til at befrygte en total Blindhed. At der ikke uden Grund har været offentligen tal om Overfald paa sjællandske Landeveie sees nu ogsaa deraf, at Byfogedkontoiret i Roeskilde fremlyser adskillige Sager, især Klædningsstykker, der "formodentlig ere stiaalne" eller ved Overfald paa Landeveiene røvede."¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-01
Et Fruentimmer i Kolding Arrest er i disse Dage, for begaaet Barnemord, bleven, ligesom ved Underretten, dømt af Overretten i Viborg til at m. ste sin Hals.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-01
Hovedgaarden Skaarupgaard i Hjørring Amt med Underliggende blev ved Auction den 25de de solgt til Hr. Kbm. Sørensen og Procurator Rørbye i Frederikshavn for 12,600 Rbd. Sv. (Aalb. Av.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-01
To Smaapiger i Salling, ved Liimfjorden, have sidstl. 7 Septbr. fundet en fra Havet inddrevet. sort tilproppet Flaske, hvori var indlagt en med Blyant paa Tydsk skreven Seddel, saaledes lydende: "Albert Schaltz fra Rostock, førende Galeasen Herriette, hvilken den 9de August 1835 under stærk Søgar og frygtelig Storm kantrede 8 Mile fra Bovberg i Nord søen, uden Haab at redde Livet. Gud være vores arn Siele naadig!" Bödskald. Havneskriver Bang, Jfr. Georgine Lou mann, Augusta Lachmann, Justitsraad og RegimentschiruBeaufin, Maria Tegner, Alle i Khvn. Urtekr. Nielsen paa Bistrupgaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-01
Copulerede i Aarhuus den 29de Septbr.: Hr. Pasto J. Chr. Schousboe, Sognepræst til Ringgive, Gadberg og Linneballe Menigheder, og Jfr. Petrine Frederikke Raben.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-01
Reisende. Ankomne med Dampskibet Dania. Frue Bagger, Pastor Nielsen, Adjunct Nielsen, Jomfrue Voigt, Kammerjunker og Overførster Jessen, PastoRützow med Familie, Jfr. Jpsen, Contoirist Jpsen, Cand theol. Jeger, Pastor Henne med Frue og Datter, Lieutenanv. Hegermann-Lindencrone, Adjunct Kemp, Mad. Lund Bagermester Lyneburg, Lieutenant af Søe-Etaten Knudsen, Kjøbmand Bertelsen, Pastor Breinholm, Kjøbmand S. Lassen, Handelsfuldmægtig Waage, Jfr. Jelstrup, Bagersvend Knudsen, Pastor Olsen med Kone, Mad. Olsen, Kjøbmand Sørensen, Tobaksfabriqueur Obel, Pastor Schmidt og Kone Jomfrue Toldberg, Frøkenerne H. og C. Bloch, ConditoSt. Pietro, Musiklærer Petersen, Kjøbmand Cohen, Proprietair v. Bracht og Kone, Styrmand Lindqvist. Formedelst Storm var Dampskibet endnu ikke afgaaet herfra i Morges.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-01
Bekiendtgjørelser. At Randers Amtshuusholdnings-Selskabs ordinaire. Qvartalmøde afholdes her paa Raadstuen Onsdagen den 7de October førstkommende, Formiddag Kl. 10, bekjendtgjøres herved. Randers Amtshuus, den 26de Septbr. 1835. W. Lorentz.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-01
Tirsdagen den 13de Octobr. førstk., om Eftermiddagen Kl. 2, lader Enkefrue=Stiftsprovstinde Secher formedelst Bortreise herfra Byen ved Auction i hendes Boepæl hos Hr. Kjøbmand Stigaard paa Studsgade, bortsælge: 1 Mahognie Skatol med Skab, 1 Birketræes Sopha og 12 dito Stole, 1 Birketræes Hjørneskab, 1 Bøgetræes Sopha og 8 dito Stole, 1 Mahognie Frokost- og 1 dito Syebord, endeel Kjøkkentøi, med mere. Hvilket herved til Liebhaveres Efterretning bekjendtgjøres. Aarhuus, den 28de Septbr. 1835. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-01
Gaarden Nr. 101 ved Middelgadesport her i Byen, som er indrettet til Handel og Brænderie, og som nærmere er beskreven i denne Stiftstidende No. 134 og 138, er endnu at faae, ei blot til Kjøbs men endog til Leie, og hvis saadant ei opnaaes, er mit iboende Sted paa Fiskergade under No. 436, som for faa Aar siden af nye er opbygt, og giver en beqvem Bopæl for en Familie, ligeledes at faae til Kjøbs eller Leie, Alt paa meget billige Vilkaar. De Lysthavende ville behage at henvende sig enten til Procurator N. F. Schmidt. her i Byen eller til mig selv. Aarhuus, den 28de Septbr. 1835. Chr. Raae.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-01
Skipper Jørgen Jørgensen, der ligger under Ladning i Altona, og bliver bestemt seilfærdig den 8de Octbr., anbefaler sig til dHrr. Handlende der endnu maatte attraae Vare med ham hertil Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-01
En ferm Pige af sat Alder, som kan paatage sig hvad der forefalder i en Huusholdning, hvori der tillige er 2 Køer at malke, kan faae Condition til November. Uden gode Recommandationer for Troskab, Reenlighed og Flittighed nytter det ei at melde sig. Paa Lønnen ansees der og ei saa meget. Man henvender sig til Byens Fæstemand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-01
To duelige Gravere, helst Tydskere, kunne strax faae Arbeide paa Hvidtvedgaard, naar man samme Møller. steds henvender sig til De befalede Skudsmaalsbøger ere at faae hos Bogbinder Fabricius, paa Frederiksgade No. 601.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-01
Redigeres, trykkes og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-02
den 2den October. Fredagen. med Brevposterne. Den til Forsendelse. allene privilegerede. Kongelig allernaadigst Stifts-Tidende. Aarhuus
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-02
Nyheder fra Udlandet. Spanien. Fra alle Kanter af Spanien indløbe der vigtige Efterretninger. Ministerforandringen bekræftes. Mendizabal, en klog og fiffig Mand, der eier 15 Millioner Francs, er for Øieblikket Rigets Styrmand, uagtet han har frabedt sig at kaldes Premierminister, hvortil han har proponeret en General Ala da samt Don Gil de la Candra, Medlem af Procereskamret, Sidstn. en af Folkepartiets meest afgjørende Mænd, For Mendizabal modtog sin Post havde han tilraad Dronningen at skynde sig med, frivillig at træde ind paa den Bane, som Pluraliteten af Nationen havde betegnet hende. Og det hedder, at Dronningen har givet Mendizabal Fuldmagt til at handle som uindskrænket Herre. Den franske Jndflydelse i Madrid skal gandske være tabt og gaaet over til Engelland. GrevRayneval skal derfor atter have forlangt at blive entlediget. Mendizabal har foreløbig bekjendtgjort, at de Cortes strax skulle blive sammenkaldte. Torreno, den forrige Minister, havde bestandig paastaaet, at Folkebevægelsen skulde og maatte undertrykkes med Magt. Mendizabal har derved strax vundet Folket for sig, endskjøndt han er en Jsralit. Hele Arragonien og Andalusien er under Vaaben. Murcia og Carthagena have sluttet sig til Opstanden. Fra alle Kanter strømme talrige Skarer til den Hær som er paa Marschen til Madrid, for at tvinge Regjeringen til at opfylde Folkets Villie. J en Proklamation fra Granada hedder det, at man vil kæmpe for Friheden indtil den sidste Blodsdraabe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-02
Engelland. Der meldes fra Portsmouth, at 12 Linieskibe udrustes der i største Jil for i Tilfælde af en pludselig Nødvendighed strax at kunne gaae under Seil og forene sig med den betydelige Eskadre som udrustes i alle de øvrige brittiske Krigshavne. J Cadix skal det være saa uroligt, at tre engelske Krigskibe vare beordrede dertil. – J London sprang forleden Nat etslags Helvedmaskine i den franske Ministers Hotel. Det var en stor Haandgranat som var anbragt saaledes at dens Hensigt var at sprænge Loftet under Gesandtens Sovekammer. Den sprang med et saa skrækkeligt Knald, at hele Qvarteret kom i Bevægelse derved, men havde ikke gjort nogen betydelig Skade.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-02
Jtalien. Herfra haves mange foruroligende Rygter, som i Forening med Frygten for Cholera sætte Gemytterne i en ængstelig Spænding. Mellem Neapel og Paris underholdes en levende Koureervexling, og Kongen af Neapel har beordret en Lystleir paa 16000 Md. at samle sig omkring Hovedstaden. Den forommeldte Revolution i Toskana skulde været udbrudt. i Florenz den Dag der skulde været Festligheder i Anledning af Storhertugindens Nedkomst. Men denne Festivitet blev paa høiere Ordre pludselig afbestilt, og endeel fornemme Personer befalet øieblikkeligen at forlade Staden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-02
Leiren ved Kalisch. Det store Fyrværkerie, som mange hundrede Mennesker have arbeidet paa, afbrændtes den 18de Septbr. Høitideligheden begyndte med en Hymne, udført af 2000 Sangere og Musici. Kanonskud angave Tacten dertil. Fyrværkeriets Hovedgjenstand var en Stad med Mure og Taarne, af halvandethundrede Fods Længde, der beskjødes med Lyskugler fra 140 Mørsere og forsvarede sig med sprudlende Jld saa at hele Himlen saae ud som et Jldhav, eller en Vulkan, der udspyede 40,000 Raketter. Da Staden var fortæret fremkom Kongen af Preussens og Keiserinden af Ruslands Navnetræk, omgivne af Straaler, Laurbærkrandse &c., og hele Leiren paa begge Prosnas Bredder oplystes med Beegkrandse og bengalsk Jld. Et Transparent som var 600 Alen langt brændte hele Natten, og den store Tappenstreg endte Festen. Dagen efter var atter stor Parade, hvorved Keiserinden igjen anførte sit eget Regiment. Costumernes Pragt og Mængden af Smykker og Diamanter fordunklede Alt, hvad man hidtil havde seet. J Keiserindens Suite saaes ogsaa den berømte Berliner Skuespillerinde, Frøken Hagn, ligeledes tilhest. - Alles Øine vende sig nu til Töplitz, der vil frembyde endnu en større politisk Jnteresse, og hvortil der forventes ikke mindre end 49 Keisere, Konger, Storfyrster, Storhertuger, Hertuger og Fyrster, samt henved 80 Prindsesser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-02
Frankrig. Her foregaae i denne Tid store Troppebevægelser, og der tales almindeligt om Sammen. dragning af en Hær omkring Paris paa i det mindste halvandethundredtusinde Mand. Bladet Tempvil vide, at der underhandles stærkt i denne Tid mellem Frankrig og Rusland angaaende en nøie Familieforbindelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-10-02
Tydskland. Medens en Revolution i det Store og af uberegnelige Følger forberedes paa den pyrenæiske Halvøe, er næsten gandske ubemærket en Miniatur=Revolution bleven iværksat i en Krog af Tydskland, i det lille Fyrstendømme Schwarzburg-Søndershausen, og har lykkeligen overstaaet sin Krisis inden Nogen kunde komme til at blande sig deri. Alle rede i flere Aar havde paa Grund af den gamle Fyrstes Svaghed og Eftergivenhed indsneget sig mange trykkende Misbrug, og hans Omgivelse gik omside saavidt, at den smeddede Kabaler mod Arveprindsen. Da Denne fik Efterretning om sin Faders Sygdom, tilte han med sin Gemalinde til Slottet Ebbeleben, for at blive hos Faderen indtil hans Helbredelse. Dette stemte naturligviis ikke med det magthavende Hofparties Ønsker, man tillod sig at fornærme Arveprindsen, ja man udvirkede endog hos den svage og syge Fyrste, at Denne viste Sønnen fra sig. Kjed af disse Kabaler tog Prindsen ind til Sønderhausen. Men her indfandt sig hos ham en Deputation af Borgerskabet med Anmodning om at blive, samt tilkjendegivende ham dettes Hengivenhed, og pludselig befandt sig hele Stadens Borgermilitair uden mindste Ordre under Vaaben. De toge strax Slottet Ebbeleben i Besiddelse, for at bemægtige sig alle dem som havde ornærmet Arveprindsen. Men man fik kun fat paa Amtmanden, som bragtes ind til Byen. Folkets Forbittrelse var saa stor, at man rev Fangen fra Estorten, og slæbte ham under Mishandlinger og Forbandelser til Fæstningen. En Deputation fra Borgerne bad samme Dag den gamle Fyrste om at antage Prindsen som Medregent; men heri vilde han ikke indvilge, hvorpaa han endeligen saae sig foranlediget tilat aftræde Regjeringen aldeles til sin Søn. Samtlige Ansatte ved Hoffet fik Ordre til, inden 24 Timer at forlade Slottet, hvilket de Alle udførte i største Hast, dog sørgede Borgerne for at Jngen blev personlig fornærmet. Under Borgernes Jubel har den nye Fyrste tiltraadt Regjeringen, og allerede opfyldt mange Forhaabninger. Til sin første Minister har han valgt Geheimeraad Ziegler, en Mand som Folket har megen Tillid til. Mange Forandringer og Fængslinger have fundet Sted, og endnu flere skulle følge. - Den Aand, i hvilken Fyrsten har begyndt sin Regjering, fremlyser bedst af følgende Anordninger: Han har ophævet al offentlig Straf paa Kroppen, " fordi denne undertrykker Æresfølelsen og med den Angeren, det første Skridt til Forbryderens Forbedring." For at lette sine Undersaatter, især de Fattige, Adgang til sig, har han afskaffet Brugen af stemplet Papiir til Ansøgninger a. "da det – som Hs. D. udtrykker sig, strider mod hans Anskuelser at give med den ene Haand og tage det igjen med den anden." Samtlige Ansøgninger skulle fremtidigen afholde sig fra alle Smigrerier og Bevidnelser af Ærefrygt, Ærbødighed og Tak, før man har noget at takke for a. &c. (Skade at Fyrstens Land er saa lidet, Fyrstend. Sønderhausen bestaaer kun af 16 - Mile med 52,000 Jndv. Den fratraadte Fyrste er født 1760, og den nuregjerende, Günther, Frederik, 1801, altsaa nu i sin kraftfuldeste Alder.)