Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-03-19
Blandede Efterretninger. Offentlige Blade meddele følgende Skrivelse fra Feldtmarschal Fyrste af Schwarzenberg til den udødelige Naturforsker Buffons Enke i Mont bard (en liden Stad i Burgund, paa Grændserne af Champagne: "Til Fru Grevinde v. Buffon i Montbard. Da Hs. Maj. Keiseren, min Herre, har befalet mig at drage Omsorg for, at alle Videnskaberne helligede Steder, eller saadanne, som minde om Mænd, der have gjort deres Aarhundrede berømt, ikke foruroliges, saa har jeg den Ære, at sende Dem, Fru Grevinde, en Beskyttelsesvagt for Deres Bolig, Montbard. - Naturens Historieskrivers Opholdsted, bør være den videnskabelige Oplysnings Venner helligt. Det er et Krongods, som tilhører hele Menneskeheden. - Schwarzenberg." - Denne Skrivelse, der vidner om den østerrigske Keisers og hans ypperste Hærførers ædle Sindelav, bringer den udødelige Buffor i fornyet Erindring. Buffon (S. L. le Clere, Greve af Montbard i Auxois, hvor han blev født, den 1 September 1707), bestemtes af sin Fader, som var Medlem af Parlamentet, i Diion, til Lovkyndigheden, men hans første Hustod til Astronomien, og han gik altid med Euslides i Lommen. J sit 20de Aar reiste han med en engelsk Adelsmand og hans Hovmester til Jtalien, hvor han fik Lyst til Naturhistoriens Studium. Ved sin Tilbagekomst til Frankrige saarede han i en Tvekamp en Engelskmand, og maatte tye til Paris, hvor han oversatte Newtons Skrift og Fluxidnerne og Planternes Statique af Hales i Fransk. J sit 25de Aar kom han til Engelland, hvor han opholdt sig i 3 Maaneder, og hvormed hans Udenlandsreise endtes. Allerede i sit 21 Aar havde han arvet sin Moders Gods, der vurderedes for 300,000 Livres. Han opholdt sig lænde i Monthard, hvor han nød sine Frietimer, der vare Naturgrandskningen helligede, uforstyrret J Hovedstaden medtog hans Embede, som Jntendant over den botaniske Have og det Kgl. Cabinet, meget af hans Tid. Han tilbragte 14 Timer hver Dag med Studeringer. Kl. 5 om Morgenen gik han ind i en Pavillion i sin store Have, og her turdingen komme til ham. Hans Haandskrifter laae i et Cabinet i en anden Bygning, og han gik af og til fra det ene til det andet. Naar et Værk var færdigt fra hans Haand, lagde han det til Side, for at kunne glemme det, og siden gjennemlæste han det med en Critikers Strænghed. Han kunde ikke faae sine Arbeider filede nok, naar de han forelæste dem standsede et Øjeblik, greb han strax til Filen. Andres Værker læste han som Magligbechi, Titlerne, Jndholdet og de meest interessante Steder. Busson døde i April 1788 i en Alder af 80 Aar, og hans endnu levende Enke maa altsaa i det mindste være 80 Aar gammel. Man fandt i hans Blære 56 Stene, og det er mærkeligt nok at Frankriges største Naturforsker ligesom Danmarks største Astronom (Tycho Brahe) og største Statsmand Griffenfeldt) døde af Steen. - Han efterlod en eneste Søn, Secondmajor ved Regimentet Angoumois, der i hans Have i Montbard reiste ham en lav Støtte med følgende Jndskrift: Excelsæ TurriHumilis Columna, Parenti suo Fil. Buffon. Denne Søn faldt i Paris som et Offer for Revolutionstribunalet 1798 i en Alder af 30 Aar, og sagde paa Skaffottet blot de Ord: Borgere, jeg hedder Busson, Følgende Stæder, som i denne Tid saa ofte forekomme i Aviserne, ligge i følgende Afstand fra Paris, som nu hele Europas Øjne er henvendt paa: Langres 40 Mile, Troyes 28, Chalons sur Marne 24 1/4, Vesul 61, Soissons 15, Chaumont (i Haute Marne Dep.) 36, Chalons sur Seine 60, Melun, Fontainebleau, 9 1/2 Arey sur Aube 21, Chatillon sur Seine 36, Epernay 18, Vertus 21, Vitry(le Francois) 24, Vitry (le Erule) 1 Miil fra forrige Sted, Barsur Aube 30, Nogent sur Seine 16 1/2, Sezanne 16, Montmiral 19 1/2, Chategn-Thierry 18.