Berlingske Tidende, 1836-01-06
Jordemodervæsenet, Aaers og Vandløbs Opgravning, Digers Vedligeholdelse, og Sandflugtens Dæmpning, samt Brandassurance paa Landet, saavidt Amtmanden dermed har at bestille, blev lagt under Communalraadets Bestyrelse, synes vel at være ønskeligt, men da disse Forretninger nærmest høre til Øvrighedens og ikke til Overøvrighedens Virkekreds, og det samlede Amtsraad ikke saavel vil kunne lede saadanne Bestyrelser i Herrederne, som kræve personlig Nærværelse, saa troer jeg, at det var rigtigst, at disse bleve bestyrede af Herredsfogden, som hidtil har forestaaet disse Forretninger, i Forening med Tvende af Amtsraadet, som til disse administrative Forretninger burde være Herredsfogden coordinerede, og hvilke samtlige derimod bør ansees Amtsraadet subordinerede. For at disse Forretninger tilbørligen kunde fremmes af Amts-Communalraadet, vil det være nødvendigt, at det forsamler sig engang hver Maaned, og, naar det behøves, oftere, hos Amtmanden, for, under hans Præsidio, ved de fleste Stemmer at afgjøre alle indkomne Sager, som saavidt muligt, forinden bør have circuleret iblandt alle Raadets Medlemmer. Ved ethvert Møde bør enhver Beslutning tages til Protocol. Da alle Breve fremdeles blive at adressere til Amtmanden, saa bør han bestyre Amtsarchivet, foredrage Alt ved Møderne, og besørge efter Møderne alle Expeditioner, overeensstemmende med de Beslutninger, som ved sidste Møde bleve indførte i Protocollen. Disse Expeditioner bør stedse underskrives af Amtmanden og i det mindste af 3 Medlemmer af Raadet, til hvem de sendes, tilligemed Protocollen, for at disse kunne see, om Expeditionen nøiagtigen stemmer med de tagne Beslutninger. Ved Møderne have alle Medlemmerne lige Stemmeret, men naar Stemmerne ere deelte saaledes, at ingen af Meningerne har en Pluralitet for sig, da bør Amtmandens Stemme afgjøre, hvilken af de forskjellige Meninger, som kan komme i Betragtning skal tages til Følge. Det vil saaskee være nødvendigt, at Medlemmerne af Communalraadet nyde Diæter for de Dage, de ere fra deres Hjem, saavelsom Erstatning for Befordringerne i deres Embedsreiser, men Forretningerne bør i ethvert Tilfælde udføres af Kjærlighed til Fædrenelandet og ingenlunde for Lønnens Skyld. For at Amtets Beboere, kunne faae Underretning om Communalraadets Virksomhed, burde et Udtog af dets Forhandlings-Protocol og en Beretning over dets øvrige Virksomhed samt alle under Raadets Bestyrelse staaende Regnskaber aarligen trykkes og gratis uddeles til alle Valgberettigede i Amtet, hvilket ikke alene vilde være den bedste Control, men ogsaa det bedste Middel til at vedligeholde en levende Jnteresse for Communens Anliggender. Erfaring om Amts-Communalraadets practiske Gavnlighed vil bedst kunne afgjøre, om det lader sig gjøre at tillægge samme en større Deel af Forretninger. Men da det synes at have Vanskeligheder, naar Erfaringen skulde vise at nogle Forretninger ikke ret egne sig for AmtsCommunalraadet, da igjen at adskille dem derfra, saa er dette Grunden, hvorfor jeg for Tiden ikke vover at tale om flere Forretninger, især saadanne, som efter den nærværende Lovgivning ei ere overdragne Amtmanden. Det kan imidlertid nok haabes, at de Kongelige Collegier med Tiden ville tillægge Communalraadet endeel af de Forretninger, som de hidtil have forbeholdt sig, hvortil der vistnok var Grund, saalænge Amtsbestyrelsen var betroet en eeneste Embedsmand, hvis Embedsvirksomhed ikke stod under nogen anden Control, som kunde forebygge de Misbrug, hvilke ved en saa fri og høi Stilling let vare tænkelige. Men da denne Grund deels ved den her foreslaaede Offentlighed deels ved Communalraadets Medvirkning, vil bortfalde, saa vil det være gavnligt, naar Collegierne befries fra slige Forretninger, som ikkun tage Tiden bort for de vigtigere til Collegierne betroede Forretninger, og dog ikkun kunne afgjøres efter de locale Forhold, som maae være Communalraadet bedst bekjendte. Beviser Jnstitutionen sig hensigtsmæssig, da vil den blive et Forbillede for de mindre Communalbestyrelser i Pastoraterne, og hele Folket vil erkjende, at en saadan Organisation er et væsentligt Middel til at uddanne Nationalaanden, til at nære den Kjærlighed for offentlige Anliggenders Velfærd, som binder alle til hinanden, gavner den nærværende Slægt, bygger for den tilkommende og kan blive Nationens Hæder og en sikker Vei til dens Velbefindende, thi kun den kan haabe paa en varig jordisk Lykke, som dermed veed at forene sine Medborgeres sande Gavn. Gid vort Danmark maatte frydes ved Frugterne af denne sande Fædrenelandskjærlighed. Til at prøve denne Sag blev nedsat en Committee af 5 Medlemmer, bestaaende af Provst Birch, Kammerherre Grevenkop-Castenschjold, Proprietair Neergaard, Kammerherre Rosenørn-Lehn og Etatsraad Treschow. Denne Committee afgav under 25de November sin Betænkning over Sagen af følgende Jndhold: Grev Holstein har forelagt Provindsialstændernes Forsamling et Forslag angaaende en forandret Bestyrelse af de Communalliggender, der hidtil have været betroede, enten Amtmanden alene, eller denne Embedsmand i Forening med Amtsfattig- og Amts-Skoledirectionen, idet at et Communalraad sættes ved Siden af de nævnte Autoriter for at deeltage i de disse paaliggende Forretningers Bestyrelse og Udførelse. Proponenten har som Motiver til en saadan Jndretning iblandt Andet henviist til den Mængde Forretninger af meget forskjellig Natur, hvilke nu ere overdragne Amtmændene, og til den Mangel af Localkundskab og practisk Duelighed til at kunne varetage dem alle, som man i Almindelighed maa forudsætte hos de Mænd, hvilke, unge og i Embedsvirksomhed erfarne, maatte udnævnes til Amtmænd. Han har dernæst gjort opmærksom paa den gavnlige Jndflydelse, en Communalbestyrelse som den foreslaaede maa antages at have, idet han udvikler, at ved en saadan vilde den store Mangfoldighed af Forretninger, som nu hvile paa den enkelte Mand og derved ere blevne tildeels uoverkommelige, vorde fordeelte paa Flere; den til Sagernes rigtige Afgjørelse fornødne Sag- og Localkundskab vilde kunne søges ligeledes hos Flere, og benyttes ved Communalpaalægenes Paaligning; en sikkrere Control med Communekasserne og deres Anvendelse til vedkommende Communers Vel vilde fremmes en større Jnteresse for Communen i Almindelighed vækkes hos Jndividerne ved selv at faae Andeel i Bestyrelsen; ved den foreslagne Offentlighed i Regnskabsvæsenet vilde Misnøie og Mistanke forebygges. Han har fremdeles udhævet den Forbindelse, hvori en saadan Communalbestyrelse maatte komme til at staae med Stænderinstitutionen ved at være en forberedende Skole, for Stændernes Deputerede, ligesom han ogsaa har fremsat sin Overbeviisning om, at det er Hans Majestæts Villie at fremme Communalindretningerne overhovedet, hvortil et vigtigt Skridt allerede er gjort ved det Stændernes Forsamling forelagte Udkast angaaende Kjøbstædernes øconomiske Bestyrelse, hvorved et af Almeenhedens varmeste Ønsker er forekommet. Proponenten yttrer sig dernæst om, hvorledes Communalraadet skulde organiseres, i hvilken Henseende han formener, at Communalraadets Medlemmer bør vælges af Communen og ikkun fungere en vis Tid, for efter visse Aars Forløb at afløses af andre; og endvidere, at alle de Deputerede, der vare valgbare i Amtet til Provindsialstænderne, baade af Godseiernes og de mindre Jordbrugsbesidderes Klasse, ogsaa her bør være baade valgberettigede og valgbare; han antager, at de tilforordnede Mænds Antal burde være 8, enhver af dem fungerende i 4 Aar, af hvilke Halvdelen i Almindelighed skulde bestaae, af Sædegaardseiere og Halvdelen af de mindre Grundeiere, desuden maatte andre Embedsmænd i enkelte Tilfælde tilkaldes for at meddele fornødne Raad. Virkekredsen for dette Amts-Communalraad skulde udgjøre en betydelig Deel af de Forretninger, der findes anførte i Amtmændenes Jnstruxion, eftersom bemeldte Raad under Amtmandens Præsidio skulde bestyre mange af de administrative Forretninger, som nu ere overdragne til Amtmanden enten alene eller i Forening med Andre, og er det i Besynderlighed udhævet, at Amtsraadet ingenlunde bør være en blot controllerende men meget mere en administrerende Jnstitution, da Jndretningen ellers vilde tabe sin dannende Jndflydelse paa Landets Grundbesiddere. Med Hensyn til Forretningers Fremme er endeligen foreslaaet, at Amts-Communalraadet samles eengang hver Maaned, og, naar det behøves, oftere, hos Amtmanden, for at afgjøre de indkomne Sager, som forinden maae have, saavidt muligt, circuleret; Beslutningerne samt de i Overeensstemmelse hermed affattede Expeditioner tages til Protocols, for derefter at afskrives, og, med 3 Medlemmers Underskrift forsynede, at tilstilles de Vedkommende. Det er anseet billigt, at Communalraadets Medlemmer nyde Diætter samt Erstatning for Befordring i Embedsreiser, men iøvrigt fungere uden Lønning. Denne sammentrængte Fremstilling af de Hovedpunkter, hvorom Forslaget bevæger sig vil være tilstrækkelig til at vise dets Vigtighed. Den til at afgive Betænkning herom nedsatte Committee maa og aldeles tiltræde Proponentens Yttringer om en meere almindelig Communalbestyrelses gavnlige Jndflydelse paa eventuelle Foranstaltninger og en Deel af Forretningernes Besørgelse, paa Communebeboernes Dannelse, deres Fremkaldelse til et høiere Borgerliv og en meere levende Deeltagelse i Alt hvad der kan gavne Samfundet. Den erkjender saaledes med fuldkommen Paaskjønnelse, at Forslaget in Da alle Breve fremdeles blive at adressere til Amtmanden, saa bør han bestyre Amtsarchivet, foredrage Alt ved Møderne, og besørge efter Moderne alle Expeditioner, overeensstemmende med de Beslutninger, som ved sidste Møde bleve indførte i Protocollen. Disse Expeditioner bør stedse underskrives af Amtmanden og i det mindste af 3 Medlemmer af Raadet, til hvem de sendes, tilligemed Protocollen, for at disse kunne see, om Expeditionen nøiagtigen stemmer med de tagne Beslutninger. Ved Møderne have alle Medlemmerne lige Stemmeret, men naar Stemmerne ere deelte saaledes, at ingen af Meningerne har en Pluralitet for sig, da bør Amtmandens Stemme afgjøre, hvilken af de forskjellige Meninger, som kan komme i Betragtning, skal tages til Følge. Det vil maaskee være nødvendigt, at Medlemmerne af Communalraadet nyde Diæter for de Dage, de ere fra deres Hjem, saavelsom Erstatning for Befordringerne i deres Embedsreiser, men Forretningerne bør i ethvert Tilfælde udføres af Kjærlighed til Fædrenelandet og ingenlunde for Lønnens Skyld. For at Amtets Beboere, kunne faae Underretning om Communalraadets Virksomhed, burde et Udtog af dets Forhandlings-Protocol og en Beretning over dets øvrige Virksomhed samt alle under Raadets Bestyrelse staaende Regnskaber aarligen trykkes og gratis uddeles til alle Valgberettigede i Amtet, hvilket ikke alene vilde være den bedste Control, men ogsaa det bedste Middel til at vedligeholde en levende Jnteresse for Communens Anliggender. Erfaring om Amts-Communalraadets practiske Gavnlighed vil bedst kunne afgjøre, om det lader sig gjøre at tillægge samme en større Deel af Forretninger. Men da det synes at have Vanskeligheder, naar Erfaringen skulde vise, at nogle Forretninger ikke ret egne sig for AmtsCommunalraadet, da igjen at adskille dem derfra, saa er dette Grunden, hvorfor jeg for Tiden ikke vover at tale om flere Forretninger, især saadanne, som efter den nærværende Lovgivning ei ere overdragne Amtmanden. Det kan imidlertid nok haabes, at de Kongelige Collegier med Tiden ville tillægge Communalraadet endeel af de Forretninger, som de hidtil have fort holdt sig, hvortil der vistnok var Grund, saa længe Amtsbestyrelsen var betroet en eneste Enbedsmand, hvis Embedsvirksomhed ikke stod uder nogen anden Control, som kunde forebygde Misbrug, hvilke ved en saa fri og høi Stilling let vare tænkelige. Men da denne Grund deels ved den her foreslaaede Offentlighed det ved Communalraadets Medvirkning, vil henfalde, saa vil det være gavnligt, naar Collegien befries fra slige Forretninger, som ikkun ta Tiden bort for de vigtigere til Collegierne betroed Forretninger, og dog ikkun kunne afgjøres ef de locale Forhold, som maae være Communalraadet bedst bekjendte. Beviser Jnstitutionen sig hensigtsmæssig, devil den blive et Forbillede for de mindre Communalbestyrelser i Pastoraterne, og hele Folke vil erkjende, at en saadan Organisation er i væsentligt Middel til at uddanne Nationalaan, den, til at nære den Kjærlighed for offentlig Anliggenders Velfærd, som binder alle til hinanden, gavner den nærværende Slægt, bygget for den tilkommende og kan blive Nationens Hader og en sikker Vei til dens Velbefindende, 3 kun den kan haabe paa en varig jordisk Lykkesom dermed veed at forene sine Medborgere sande Gavn. Gid vort Danmark maatte fryde ved Frugterne af denne sande Fædrenelandskjærlighed. Til at prøve denne Sag blev nedsat en Committee af 5 Medlemmer, bestaaende af ProviBirch, Kammerherre Grevenkop-Castenschjold, Proprietair Neergaard, Kammerherre Rosenørn-Lehn og Etatsraad Treschen. Denne Committee afgav under 25de November sin Betænkning over Sagen af følgende Jndhold: Grev Holstein har forelagt Provindsialstændernes Forsamling et Forslag angaaende en forandret Bestyrelse af de Communalanliggender, der hidtil have været betroede, enten Amtmanden alene, eller denne Embedsmand i Forening med Amtsfattig- og Amts-Skoledirectionen, idet at et Communalraad sættes ved Siden af de nævnte Autoriter for at deeltage i de disse paaliggende Forretningers Bestyrelse og Udførelse. groponenten har som Motiver til en saadan Jnd ning iblandt Andet henviist til den Mængde forretninger af meget forskjellig Natur, hvilke ere overdragne Amtmændene, og til den Man til af Localkundskab og practisk Duelighed til at anne varetage dem alle, som man i Almin lighed maa forudsætte hos de Mænd, hvilke, ge og i Embedsvirksomhed erfarne, maatte nævnes til Amtmænd. Han har dernæst gjort mærksom paa den gavnlige Jndflydelse, en semmunalbestyrelse som den foreslaaede maa an ges at have, idet han udvikler, at ved en saaen vilde den store Mangfoldighed af Forretninfer, som nu hvile paa den enkelte Mand og derved ere blevne tildeels uoverkommelige, vorde heddeelte paa flere, den til Sagernes rigtige Afførelse fornødne Sag- og Localkundskab vilde unne søges ligeledes hos Flere, og benyttes ved sommunalpaalægenes Paaligning; en sikkrere Con vel med Communekasserne og deres Anvendelse vedkommende Communers Vel vilde fremmes i større Jnteresse for Communen i Almindelig sed vækkes hos Jndividerne ved selv at faae Andeel i Bestyrelsen; ved den foreslagne Offentlighed i Regnskabsvæsenet vilde Misnøie og Mis anke forebygges. Han har fremdeles udhævet den Forbindelse, hvori en saadan Communalberelse maatte komme til at staae med Stænderstitutionen ved at være en forberedende Skole er Stændernes Deputerede, ligesom han ogsaa har emsat sin Overbeviisning om, at det er Hans lajestæts Villie at fremme Communalindretninfrue overhovedet, hvortil et vigtigt Skridt allerede gjort ved det Stændernes Forsamling foregte Udkast angaaende Kjøbstædernes ønomiske Bestyrelse, hvorved et af Alseenhedens varmeste Ønsker er forekommet, Pronenten yttrer sig dernæst om, hvorledes Comunalraadet skulde organiseres, i hvilken Henseende han formener, at Communalraadets Med ommer bør vælges af Communen og ikkun fun ere en vis Tid, for efter visse Aars Forløb at fløses af andre; og endvidere, at alle de Deuterede, der vare valgbare i Amtet til Proindsialstænderne, baade af Godseiernes og de hindre Jordbrugsbesidderes Klasse, ogsaa her bør være baade valgberettigede og valgbare; han antager, at de tilforordnede Mænds Antal burde være 8, enhver af dem fungerende i 4 Aar, af hvilke Halvdelen i Almindelighed skulde bestaae, af Sædegaardseiere og Halvdelen af de mindre Grundeiere, desuden maatte andre Embedsmænd i enkelte Tilfælde tilkaldes for at meddele fornødne Raad. Virkekredsen for dette Amts-Communalraad skulde udgjøre en betydelig Deel af de Forretninger, der findes anførte i Amtmændennes Jnstruxion, eftersom bemeldte Raad under Amtmandens Præsidio skulde bestyre mange af de administrative Forretninger, som nu ere overdragne til Amtmanden enten alene eller i Forening med Andre, og er det i Besynderlighed udhævet, at Amtsraadet ingenlunde bør være en blot controllerende men meget mere en administrerende Jnstitution, da Jndretningen ellers vilde tabe sin dannende Jndflydelse paa Landets Grundbesiddere. Med Hensyn til Forretningers Fremme er endeligen foreslaaet, at Amts-Communalraadet samles eengang hver Maaned, og, naar det behøves, oftere, hos Amtmanden, for at afgjøre de indkomne Sager, som forinden maae have, saavidt muligt, circuleret; Beslutningerne samt de i Overensstemmelse hermed affattede Expeditioner tages til Protocols, for derefter at afskrives, og, med 3 Medlemmers Underskrift forsynede, at tilstilles de Vedkommende. Det er anseet billigt, at Communalraadets Medlemmer nyde Diæter samt Erstatning for Befordring i Embedsreiser, men iøvrigt fungere uden Lønning. Denne sammentrængte Fremstilling af de Hovedpunkter, hvorom Forslaget bevæger sig, vil være tilstrækkelig til at vise dets Vigtighed. Den til at afgive Betænkning herom nedsatte Committee maa og aldeles tiltræde Proponentens Yttringer om en meere almindelig Communalbestyrelses gavnlige Jndflydelse paa eventuelle Foranstaltninger og en Deel af Forretningernes Besørgelse, paa Communebeboernes Dannelse, deres Fremkaldelse til et høiere Borgerliv og en meere levende Deeltagelse i Alt hvad der kan gavne Samfundet. Den erkjender saaledes med fuldkommen Paaskjønnelse, at Forslaget indeholder brugbare Bidrag til Organisationen af en vigtig Deel af Communebestyrelsen paa Landet. Men alligevel finder Committeen Vanskelighed ved at indlade sig paa at afgive nogen bestemt anbefalende Dom om det givne Forslag practiske Værd, og er ikke uden Tvivl om, hvorvidt dets Udførelse just nu skulde kunne ansees ønskelig. Den tillader sig især at bemærke Følgende: a) Forslaget synes saa lidet at gjøre Adskillelse imellem den Communalraadet overdragne administrative og controllerende Bestyrelse, at det endog synes at ville tillægge Raadet en activ Deel ikke blot i næsten alle Bestyrelsens Grene, men og i alle Sagers Afgjørelse og Expedition, hvilket neppe turde være fornødent med Hensyn til en stor Deel Sager, som, uden at trænge til denne omstændelige Behandling, maatte derved faae en slæbende og langsom Gang, en Langsomhed, der saa meget meere maa befrygtes, som Forslaget vil, at ikke færre end 8 Communalraader skulde tilforordnes Amtmanden og de vedkommende Directioner. Committeen maa nemlig ikke blot finde det høist tvivlsomt, at der i ethvert Amt kan findes et saa stort Antal Mænd, om hvem man kan formode, at de med fornøden Sagkundskab og Forretningsduelighed, uegennyttig Villie og rigtigt Overblik saa udelukkende kunne offre sig til det overdragne Hverv, som Forslaget, udført i sin angivne Heelhed og Udstrækning, synes at fordre. Man skulde derhos i Særdeleshed formene, at den efter Forslaget saa udstrakte Valgrettighed ingenlunde vil afgive tilstrækkelig Hjemmel for, at just saadanne Mænd, vælges, som besidde den Jntelligents og det Overblik, der udfordres til at betragte almeennyttige Jndretninger og de dertil hørende Sager fra det almindelige og høiere Synspunkt, som mindste bør være den overordnede Bestyrelse fremmed. Det maatte vel ligeledes befrygtes, at, hvis saamange Communalraader skulde have Diæter og Befordrings-Godtgjørelse, vilde herved altfor betydelige Udgifter paaføres Communen, som paa den anden Side ingenlunde kunde være tjent med, at Evnen til at gjøre Offere skulde, under Adkomsten til Valgbarhed, komme i nogen afgjørende Betragtning til Tilsidesættelse for den Ubemidlede, maaskee Dueligere og Retskafnere, ) End en Vanskelighed møder deri, at Forslagen omfatter ikkun en enkelt Deel af Communalbestyrelsen, nemlig den overordnede, til hvis Bedømmelse Committeen maa ansee det aldeles fornødent, at den betragtes og vurderes i Forbindelse med Organisationen af Underbestyrelsen, og den denne tilkommende Virksomhed. Jkkun ved en nogenlunde fuldstændig Sammenstilling af begge Administrationer kan det bedømmes, hvorvidt de staae i passende Forhold til hinanden om Amtsraadet er tillagt for mange eller for faa Functioner, om dets Myndighed har en passende Begrændsning, og om alle Underbestyrelsens Foretagender kunne controlleres af Overbestyrelsen, m. m. Savnet af et Forslag for Underbestyrelsen er saa meget mere føleligt for Committeer, som den ikke kan være enig med den ærede Proponent i den bemærkning - den eneste Yttring, han i Henseende til Underbestyrelsen har fremhævet – at der skulde være tvende Underbestyrelser, baade et Sogne- og Herredsraad. Det vilde nemlig særdeles complicere Bestyrelsen, hvis man skulde have 3 Jnstantser for de Sager, der skulde være Gjenstande for Communalbestyrelsen; og den i det foregaaende befrygtede Vanskelighed i at finde det store Antal duelige Mænd til Amtsraadet vilde naturligviis forøges, hvis ogsaa dygtige Mænd skulde sammentræde som et Herredsraad. c) Det turde endelig efter vor Formening være betænkeligt, just paa en Tid, da vi have modtaget Tilsagn om, fra Regjeringen selv at erholde Udkast til en Communalanordning for Landet, da at ville anbefale til practisk Udførelse nogetsomhelst andet detailleret Forslag. At dette Regjeringens belovede Udkast vil komme, til at afhandle den hele, altsaa ikke blot den overordnede men og den underordnede Communalbestyrelse i harmonisk Sammenhæng, lader sig med Vished antage, medens vi ingenlunde tør smigre os med det Haab, at vi, hvis vi ved flere Amendements vilde vove os ind i en enkelt Bestyrelses Detail og derved omdanne nærværende Forslag, jo maaskee vilde gaae ud fra mindre rigtige Synspunkter og mindre fuldstændige An hvorpaa den fuldstændige Ankuelser end dem. ning vil vorde baseret. Committeen maa der yttre den Formening, et, ligesom vi antage, den ædle Greves Forslag vil, som et i flere seender vigtigt Forarbeide, vorde modtaget retfærdig Paaskjønnelse af det Collegium, er i Begreb med Udarbeidelsen af hiint be Udkast, saaledes turde det, under For ning af det af den Kongelige Commissarius bede Udtalt, ikke være passende for Stænforsamlingen nu at indgaae til Hans jestæt Kongen med nogen Petition at tage i særskilt Overveielse det fo gende mindre fuldstændige For Committeens Medlem, Kammerherre Castenjold, finder sig foranlediget, til den forestaaende, Pommitteens øvrige fire Medlemmer vedtagne Bekning at føie." Han, der nærer samme Tyer, som den ærede Proponent, om et fuldstænsigt Communalvæsen for Landet, og derom allede forud har fremsat sine Anskuelser, hvilke kan tør antage at være Forsamlingen bekjendte, erkjender tilfulde det Fortjenstlige i Grev Holsteins Arbeide, uden dog ganske at kunne tiltræde dets specielle Jndhold, ligesom han en heller finder sig foranlediget til aldeles at frafalde sine forommeldte Yttringer over samme Emne. Da han imidlertid har fundet tilstrækkelige Grunde for at tilbagetage disse og forTiden er at underlægge dem Stænderforsamlingens nøiere Drøftelse, saa finder han ved neie re Overveielse, at det vilde være inconsequent og urigtigt, nu at fremkomme med en Deel af disse hans Formeninger under Form af Amendements til det fremlagte Forslag, som desuden ikke gaaer ud paa Alt, hvad der er inddraget under hans i Trykken fremsatte bemærkninger, saa at under ingen Omstændigheder noget Heelt, derved vilde fremkomme, hvorfor han paa den ene Side befrygter, at han snarere vilde skade Sagen selv ved at indblande i Forslaget Brudstykker af sine Anskuelser, og paa den anden Side, indseer, at disse, udrevne af deres Sammenhæng, maatte blive uden alt Værd, og holder det desaarsag for sin Pligt under disse Omstændigheder, i paa den specielle 8. dømmelse. ikke at indlade sk. af den ærede Greves Forslag, men slutter sig til den ovenstaaende af hans Medcolleger i Committeen fremsatte Formening." Efterat denne Betænkning var Foresamlingen forelagt i Mødet den 8de December, tilkjendegade Proponenten, at det var hans Ønske at tage sit Forslag tilbage, og da Jngen i Forsamlingen, da Spørgsmaalet herom blev stillet under Afstemning, erklærede sig herimod, blev Sagen paa denne Maade tilbagetaget." Mødet den 28de Deember.