Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-11-04
Landhuusholdnings=Selskabet holdt den 21de Juni d. A. et Præmiemøde, hvori Auscultant i Rentekammeret, Hr. L. C. Brink Seidelin tildeeltes Præmie af 150 Rbdlr. for Afhandlingen over Opgaven, om Størrelsen af Bøndergaarde bør være bestemt ved Lov, og om Fæstetiden bør overlades til Kontrahenternes eget Tykke og Hr. G. Garlieb, Auscultant i den Kongel. Fabrikdirection, har faaet den af en Privat udsatte Præmie af 500 Rbdl. N. B. for Udarbeidelsen af et fuldstændigt, hensigtsmæssigt Skema til Distriktsbeskrivelser. Han har lovet at ville udarbeide et lignende Skema for Landets Kiøbstæder. Bertel Jensen Huusfæster i Særslev Sogn, Odense Amt, fik Selskabets 3die Sølvbæger i Præmie, for i flere Aar at have dyrket sin Lod med Spaden, 2 Tdr. 2 Skpr. Land stor, med Vexeldrift af Brakfrugter (som Kartofler o. s. v.) og Halmsæd, afskaaret Ukrud af de nærliggende Grøfter til Foder=Hielp, staldforet 2 Køer, en Qvie og Faar, samt desuden avlet den fornødne Hør og Hamp. Præstekonen Mad. Christiane Grundtvig, i Nørre Snede i Jylland, fik den 1ste Sølvmedaille for siden 1799 at have forarbeidet i sit eget Huus 8160 Alen af forskiellige Slags Tøier. Mad. Kirstine Udbye, i Middelfart fik 20 Rbdlr. N. V. i Præmie, for at have anlagt en meget god ulden Huefabrik. – Den 27de Sept. holdt det Randerske Landhuusholdnings-Selskab et overordentlig Møde, hvorved 6 Præmier uddeeltes forHaugeanlæg; en Sognefoged Niels Winther i Hornbek, har saaledes anlagt en Hauge paa tre Td. Land, plantet deri 67 Frugttræer foruden Buske, og paa Diget deromkring med en dobbelt Plantning, og ved Foden af Diget, plantet 450 Piletræer (et saadant Exempel skulde vore Siellandske Bønder efterfølge). 2 Præmier for Pileplantning en Mand har saaledes plantet 7000 Piile. – En Præmie for Bieavl og to for hiemmegjorte Tøier. – Selskabet for Jndustrie og Huusflid paa Grevskabet Holsteinborg, har d. 2den Juli d. A. uddeelt sine Agtelses Tegn for udviist Vindskibelighed hos Grevskabets Beboere. (Redaktoeen vilde være Vedkommende forbundet, om en kort concentreret Skildring af den derved holdte Landfest, og om Resultatet af Selskabets Virksomhed maatte blive ham meddeelt til Jndrykkelse). Den rigtige Maalestok for at bestemme Bønder gaarders Størrelse synes at være, efter det fornødne Antal Heste, som behøves til at dyrke Jorderne; saa at Gaardernes Størrelse blev ansat til 20, 40, 60 Tønder Land; eftersom eet, to, eller tre Par Heste udkræves til at dyrke Jorderne; passer Størrelsen ikke dertil, og der ikke er fuld Arbeide for Hestene, saa er det til Skade for Steten). Et mærkeligt Exempel paa Landboeflid og Cultur, er en Huusmand i Bassøe i Lolland ved Navn Palle Snedker; paa halvanden Tønde Land avlede og solgte han i 1814 for 630 Rbmk. N. V. Haugevexter. Desuden avlede han paa bemeldte Lod 2 Tdr. 2 Skp. Rug, een Td. Hvede, een Td. Byg, 1/2 Td. Erter og noget Hamp og Hør, samt græssede en Koe med Havrevikker, hvilken Velsignelse har ikke Gud nedlagt i Jordens Skiød, naar Mennesket forstaaer med sin Flid og ved Brugen af sin Forstand at kalde den fremd. Der er vel ingen Tvivl paa at de fleeste Huusfolk kunde udbringe langt meere af deres Smaaelodder end som de giøre, naar de meere dyrkede dem med Spaden end som med Ploven, ikke piinede Jorden alt formeget ud med Sæd, men dyrkede flittig Haveværter og Jordfrugter til Afvexling. Der klages endnu mange Steder over Mangel paa arbeidende Hænder, man vil ikke regne i Høstens Tid, da man for Exempel seer fra Odense, at de maatte betale et Fruentimmer for at binde, 2 Rbdlr. om Dagen, foruden Brændeviin, Øl og Caffe, men ogsaa til andre Tider, hvilket man ikke skulde troe; da saa mange ere nu komne tilbage fra Krigstanden til Arbeidslivet, men mange Mennesker ere ogsaa derved blevne vante af med at arbeide; nogle meene at det kommer af at Bonden maae holde fleere Tienestefolk, da hans Børn nu maae gaae i Skole (men Siælen bør dog ikke heller forsømmes formedelst det Legemlige. Her i Egnen klages over Mangel paa Tienestepiger, dog meest i Kiøbstæderne hvor de faae Løn, og ikke som paa Landet Klædningsstykker). Pastor Rønne i Lyngbye har i de Landoeconomiske Tidender 2 B. 1ste Hæfte sagt: at de ladeste og sletteste Tienestefolk paa Lander ved Kiøbenhavn, ere de, som Aar ud og Aar ind hænge paa de saakaldte Møgvogne, eller som daglig bringe Melk og Fløde til Hovedstaden, og tage paa Vognen Giødning tilbage; man har taget ham denne Beskyldning ilde op (imidlertid er det ikke saa urimeligt at en Levemaade, som er en halv Leddiggang, er ikke til Fordeel for disse Menneskers Charakteer) Man priser med Grund Kleveren, den har forøget Productionen af Melk og Fedevarer overmaade, men der voxe saamange Græsarter vildt, mange af dem fortiente vist nok at dyrkes til eet eller andet bestemt Brug, paa visse for dem passende Jordsmon og Steder, naar man kun kiendte dem bedre og havde gjort de behørige Forsøg med dem, jeg erindrer at en Bonde i Stillinge Sogn for nogle Aar iagttog at en vild Vikke=Aar (guul RundbælleHarekløver, Anthyllis Vulneraria) var et fortreffeligt Foderurter for Faar, og at de trivedes ypperlig deraf, men ingen lagde Mærke dertil (enhver Ting Skaberen har frembragt har sin bestemte Hensigt og Nytte, men Menneskenes Fornuft skal øve sig paa at opdage den). Det var til stor Nytte, naar man kunde bibringe Landmanden saamegen Plantekundskab, at han kunde adskille de Planter, fra hinanden, som voxe vildt i Landet og benævne hver Art; man burde være bekiendt med og opmærksom paa de Ting, som man daglig har omkring sig, saaledes var det faare gavnligt, om han kunde kiende og skille de forskiellige Græsarter fra hinanden; Hornemanns Plantelære giver dertil en sikker Veiledning. Man kunde vel svare, at manikke behøver nogen anden Foderurt end som Kleveren; men denne voxer ikke godt i en høi og tør, ligesom ikke heller paa stid og vandig Grund, maaskee en anden Foderurt kunde taale dette og være ligesaa nyttig, naar man kun kiendte den; Naturen er riig paa Hielpemidler, Landvæsenet kan uafladelig modtage Forbedringer, kun maae man ikke trættes. i at stræbe efter at lægge Vind derpaa. En Doct. Ritter har bekiendtgjort en Fortegnelse paa de Foderurter, som voxe vildt i Hertugdømmene og beskrevet 200 Arter deraf. J Sielland er det ikke meget i Brug at forbedre sin Jord ved at kjøre Mergel gel paa den, i Hertugdømmene er det mere i Brug; ved at opgrave Mergelen støder man undertiden paa andre nyttige Mineralier, som ligge skiulte under Jordens Overflade, saaledes er meget Sumpejerne nyelig opdaget paa denne Maade ved Schlesvig, hvor man opgraver Mergel burde man være opmærksom derpaa. J Hertugdømmet Schlesvig lægger man ogsaa Vind paa Tobaksavlen, endskiønt denne Plante ikke godt taaler de nordlige Landes kolde Østen og Nordenvinde, ved Flensborg har en Mand paa 300 Qvadratroder Land avlet 300 Pund Tobak. J Flensborg har en Hr. L. Ladebye oprettet en Hørforædlings Anstalt, som det Schlesvig holsteenske patriotiske Selskab anbefaler for sin Gavnlighed.