Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-11-06
Udenlandske Efterretninger. Spanien. De nyeste Efterretninger herfra, hvilke Londonner-Coureren meddeler, ere særdeles gunstige. Den 18de f. M. holdt Dronning-Regentinden, Revne over Nationalgaden i Madrid og erklærede ved denne Leilighed offentlig, at Striden med de andalusiske Juntaer var bilagt paa en tilfredsstillende Maade. Dagen efter bebudede Gaceta officielt, at alle Stridigheder, den med Prætendenten alene undtagen, vare udjevnede. Dette Budskab indeholdtes i et Manifest, hvori Regentinden tillige opfordrede alle gode Spaniere til at samle sig til Tronens og Frihedens Forsvar. Denne Opfordring blev optagen med Velvillie, og paatriotiske Gaver strømmede ind fra alle Sider. Hofdamerne og andre Damer af første Rang skulle have tilbudet at ville sye Klæder til Soldaterne, og overhovedet - hedder det - havde Mendizabal vidst at fylde Spaniens Beboere af alle Klasser med Beggeistring og at drage Nytte af denne Begeistring. Disse Efterretninger haves kun i Coureren; de franske Blade tale endnu Jntet om en saadan fuldstændig Udforning, der tvertimod synes, ifølge disses Beretninger, endnu at være temmelig langt borte. Centraljuntaen i Andujar havde under 6te October udstedt en Proclamation, hvori den i høieste Grad misbilligede, at Juntaen i Sevilla havde apløst sig og betegnede dette, som et skammeligt Frafald, fremkaldt ved enkelte Personers Egoisme, Ærgjerrighed og Daarlighed. "Andalusiens heltemodige Opstand" - hedder det blandt Andet - havde et dobbelt Øiemed: at faae andre Mænd kaldte til Regjeringen og at tilkæmpe sig andre Jnstitutiouer. J Henseende til det første ere vi tilfredsstillede; men hvad det Sidste angaaer, have vi endnu kun Forhaabninger og Løfter. Ogjust frodi man kun har Løfter og Forhaabninger, mener Juntaen, at man bør gaae forsigtig tilværks og ikke give Slip paa de Midler, som kunne sikkre Fædrelandets Frihed og afgive Borgen for, at Ministeriets Løfter ville vorde opfyldte. Centralintaen havde endvidere udnævnt General Espindsa til sine Troppers Overbefalingsmand, og denne havde sendt Oberst Osorio med 800 Mk. til Sevilla, forat drage den opløste Junta til Ansvar for dens Forhold. Denne Expedition havde imidlertil faaet et uheldigt Udfald; thi da Obersten d. 10de var rykket ind i Sevilla, greb den derværende Nationalgarde til Vaaden, fængslede Obersteen og sendte ham derefter til Badajoz. Af hans Tropper marscherede 4 Compagnier til Nordarmeen; de Øvrige, som hørte til Nationalgaden i Cadix, droge hjemad. Senere skulle imidlertid, saavel i Sevilla som i Cadix, nye Juntaer være blevne oprettede, dog, som det lader, kun i den Hensigt at befordre den almindelige Væbning. Las Navas var endnu i Madrid. Efter Quirogas Beskrivelse var Antallet af hans Tropper saa lidet, at man af dem ikke havde Meget at befrygte. Desuden herskede der den største Mangel paa Disciplin iblandt dem: Alle vilde raade, Jngen adlyde; Chefernes Befalinger bleve ikke agtede; Villapadierna havde slet ingen Auctoritet mere, og dersom Las Navas ikke snart vendte tilbage, vilde hele Corpset geraade i den fuldkomneste Uorden. Jfølge den anden Beretning var han kommen tilbage, og hans Mission havde faaet et heldigt Udfald. - De to Madriderblade, Revista og Eco, stride med hinanden om den Valglov, som skal forelægges Cortes. Revista, der tepræsenterer Majøriteten i den Commission, som det er overdraget at gjøre Udkastet til Valgloven, vil ikke have denne tilskaaret efter saa frit et Snit, som Eco. Sidstnævnte Blad, som repræsenterer Minoriten, nemlig dre. Calatrava og Ortigosa, vil, at der først skal dannes Forsamlinger, bestaaende af alle Familiefædre, enten de betale Skatter eller ikke; disse Forhandlinger skulle blandt de skatteydende Borgere udnævne vælgerne, og disse skulle da udvælge Deputerede af alle Borgerklasser, uden at Valgbarheden skal være indskrænket ved nogen Bestemmelse om Afgifternes Høide. Det skal især være det sidste Punkt, hvorom Majoriteten og Minoriteten ikke kunde blive enige med hinanden.