Berlingske Tidende, 1783-04-04
Landen, den 14de Martii. Hs. Majestæt, Kongen, er formedelst den nærværende Stæring islandt Mimsterne høyst misfornøyet. Monar ten har maattet giøre megen Vold paa sig selv, førend han kunde bestemme sig til at endøde Hertugen af Portland Jo første Ministers Post. Efterat denne havde antaget samme, har Hs. Majestæt tillige sagt ham, at han nu maatte aterfine videre Indretninger. Derhos har Monarken endnu erklæret, at han ikke videre vil oplande sig i Jndretningen af et Ministerium, som er ham ubehageligt. Altsaa vil man formodentligen Morgen faae Navnene at vide paa de Herrer hvilke tilligemed Hertugen af Portland ere blevne udnævindi Ministre, og hvoriblandt man ustridigen vil finde Hr. For som een af de mærkværdigste. - Der ere endnu til denne Tild ingen Fridsprælimaarter med Holland blevne undertranede, og samme vil verikke heller blive undertegnede, førend det hele nye Ministerium er bleven udnævnt. De ankomme Hennandske Passer ere allerede sine afsendte til Portsmout. for at fordeele dem iblandt vore der værende Ostindiefager: som nu uden Forhaling skulle tiltræde deres Reise. - De Franske Hofmarkansende 3de Passer hertil for ere Ostindisk Skibe, og givet den Aarsag til Grund derfor, at der paa andre Stide vare saa mange Tropper om Bord. Altsaa videsidstevel mode kunne gaae til Seyle uden en stærk Beda ning, saasom det er at befrygte, at de maasker eller tardFlosopsnapper de Ostindiske Vande. Manerfarer fra Jsland, at Jrlænderne ere saa kaldelfornævede med deres sørgørende Virs Konge, at de have destatter sig til, ved en Addresseat anmode ham om at forblihos de. - Manster af en Liste over den Engelske, Franske Spanske og Hollandske Soemagt, som er bleven bekiend giørt, at den foreenede fiendtlige Sormags har været 65 L. nieskibe stærkere end vares. - Da mange Mennesker her ik have noget rigtigt Begreb om de ved Freden afstaaede Lands Størrelse; saa har mansammenlignet samme med andre me erkiendte Landspaafølgende Maade. – Daastaden er ser bar lige fra Fortet Pite indtil dens Munding, hvilket er et Længde af 1164 Engelske Mile. - De Lande, som ere denne gende ved bemeldte giøde Strandbredder imellem de saakaldeAllegane Bierge, Søerne Ontarie og Erie, tilligemed Fla derne siges og Missistede, indbefatte 233200 Qvadramule, hersker er næsten ligesaa megte, samt Frankrige og Storbrittanden, der tillammen udgiøre kuns 2352 Qvadratming. - Landen at slom Jllandis, Søerne HartSuperier, og de ved Missission indtil St. Anthong indede de 129030 Qvadratmine, ere altsaa næsten ligesaa store som Storbrittannien og Jrland, hvilke begge destaae af 131800 Qvadratmile. – Landene fra St. Anthon, indt. Sadammenlige fra Søen og Skovenafindtil Spidsen af Mesistor indersatte 39000 Qvadratmile, og trealtsaast. re end Holland, Franden og Jsland. - Distridindeholdet 3500 Qvadratmile, er altsaa næsten ligesaa stor som Jsland, hvilket nogler 354000 Qvadratmile. - De forenede Amerikanske Stater indeholde tilsammen 207050 Qvadarmile, er altsaalidet minder end Tydskland, Flanden Holland og Schwlitz, hvilke tilhedstegnes at udgiøre 20748. Qvadratale. Af en anden Skrivelsefra Lenden, den 14de Martii. I Aften ville i Underhuset efter af Vimmelt bed de fornem mene Personer af det nye Ministerium have bekiendtgiøre. Saa sikkere detter, at man i Dag Morges indnu har vi noget med Vished om dende Arrangement overhoveder, og med saamegen Tilforladelighedendan mange paastaae at deer endnuar blevet naar besluttet, saa synes det dog nu at veranden for at Tøiel, at mangeaagen har fattet den Bestatning, at overlade Sagernes Forvaltning gade nye Mabittrams Dannelse i den stor Norteske og foriske Contian, efterat man i hele 20 Dage forledes har umaget sig for, enten atter at adskille eller udtrække denne Colition for Administrationen. (Efterfølgende Skrivelse indeholde en nøye og sammenhængende Efterretning, saavel herom, som som der, der detsaarsag er gaaet for sig i de sidste fom Dage) - Men hvor længe et saadant Ministerium, der er sammen. sat af Mænd, som have en saa stridig Tænkemaade, og hvis Operationer maae understøttes af just selvsamme Mænd, vil vare, det vil Tiden snart lære os. Da Valgherrerne fra Vestmynster i forrige Torsdags holdte et stort maanedliGiestebud, ved hvilket Hr. For og mange Lord og Parlements=Lemmer af Whigs=Partier indfandt sig, yttrede den bekiendte Doctor Jebs, en ligesaa stor Fiende af Lord Nored som Ven af Hr. For, sine oprigtige Tanker tilstrækkeligen i det han midt over Taffet holdte en palitisk Bord=Tale, og vendte sig med følgende Ord til Hr. For, og de nærmest ved ham siddende Lord og Parlements Lemmer: Af hvem tænke De at blive understøttet? Af Kronen, hvis Grundsætninger De kiende og misbillige. Af Underhuset, hvor De ikke have fiire end 100 Stemmer, følgeligen ikke saa mange som To rog: Eller venter De Understøttelse af Forter, I dette Fal maae De ogsaa søge at conservere sig Folkets Aarelse, hvilket deg vist ikke vil gaae an ved den allerbesynderligste Caalition. - Troe De da, at Præses i en Administration Lord Nordimed hvilken De har stridet med saa megen Ære, virkeligen har antaget Republikanske Grundsætninger, Troer De, at hangader sig nøye med Æren af Deres Venskab, og vil lad ane Tanker og Giengieldelse og Belønning fare? Eller at lene Tilhængere ville understøtte Dem i saadanne Forholds tage, som samme have en Ristoe for, Det Onde vil saarvisig. De ville ikke allene forhindre Dem fra, at giøre det Gede, som De ville, men endog tilsidsteringe Dem til enten er samtykke det Onde, som De misbilliger, eller og takke af Da vilder strax høres en Stemme fra Cabineter, Pakker Eddelert, og vor der ikke længere, at lede mine Raadsforsamlinger. Pakker der høre, efterat J have mister Eders Standbestigheds Rees, som udgjorde Eders største Ret en Folke sit givenhed. I have forskierser Eders forrige Venners Ag tille, ere nu ikke meere at frygte for, og fra nu af varig uden Nedsigelse meddeele min Gunst til dem, om hvilke jeg veed af Erfarenhed, at de ganske og aldeles ville rette sig efter mi re Onsker. - Saa vidt gik Doctore Bordtale, som er bekiendt for en indsigtsfuld Mand.