JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1835-07-13
Fra Lissabon erfares i en Skrivelse af 15de f. M., at Dronningens Formæling med en af Kong Ludvig Philips Sønner, der havde foranlediget Opløsningen af den forrige Administration, nu var ganske opgivet, deels fordi England yttrede Mishag derover, og deels fordi Kong Ludvig Philip selv, og det af samme Grund, kun med Lunkenhed havde fremmet Planen. Med Hensyn til Jnterventionen i Spanien, da var rigtignok Observations-Corpset i Beredskab i Traz-os Montes, men det gjorde endnu ingen Mine til Afmarsch. Man beskyldte den unge Dronning for Ødselhed i sin Huusholdning. Hun syntes ikke at kunne komme udaf det med 250 Pd. Sterling om Dagen. Hendes Taarer vare allerede standsede, i det mindste viiste hun sig offentlig munter og glad. Hun havde yttret det Ønske, atter at faae den gamle National-Fornøielse, Tyrefægtningen, som hendes Fader, Don Pedro afskaffede, indført igjen. Men Palmella, Terceira og Saldanha satte sig imod det. – Af den Omstændighed, at en russisk Consul i Setuval var blevet afsat for sine politiske Meningers Skyld, sluttede man, at Rusland endnu ikke saa snart agter at anerkjende Dronningen.
Berlingske Tidende, 1835-07-13
Over Malta ere Efterretninger indløbne fra den engelske Expedition til Euphrat. Den 3die April vare Oberst Cherney og hans Ledsagere landede paa et Eiland ved Orontes Munding, som de kaldte Amelie-O; en nu den 3die Maj opholdt de dem her. De enkelte Dele af Jern-Dampbaaden, der skal fare paa Euphrat, bleve lykkeligt bragte i Land. Capitain Estcourt har paataget sig Udbedringen af Vejen fra Orontes til Euphrat. Oberst Cherney og Lieutenant Lynch vare traadte i Forbindelse med Araberne. Jndbyggerne fra de omliggende Egne strømmede til i stor Mængde og betragtede med Forundring Englændernes Arbejde.
Berlingske Tidende, 1835-07-13
Tyrkiet. Constantinopel, den 12te Junii. – Da Sultanen flyttede bort fra sit Lystslot ved de ferske Vande, blev han hilst med Kanonsalver fra den med Flag smykkede Escadre. Ved denne Leilighed bemærkede man noget hidtil Uhørt, nemlig at Sultanen for første Gang befandt sig paa samme Fartøi med Sultaninderne, der holdt Solskjærne over sig. At Sommer-Residentsen, er blevet forflyttet, skal hidrøre fra en Mængde Slanger, der have viist sig ved de ferske Vande. Pesten skal desuden være udbrudt i en nærliggende Landsby; denne blev ogsaa strax spærret med militair Cordon. – J Arnant Kiøj bygges et meget smukt Pallads, bestemt for Sultanens anden Datter, der, som man fortæller, til næste Aar skal formæles med Mustapha Pascha af Adrianopel. – Den forhenværende Pascha af Warna, Jussuf Pascha, der som Krigsfange har opholdt sig i Odessa, og som fik en Pension af den tyrkiske Regjering, skal have faaet sin hele Formue igien; men en Firman er i saa Henseende endnu ikke udstedt. – J de sidste Dage har der hersket stor Virksomhed i Divanet. Flaaden saavelsom Armeen udrustes endnu bestandig. Efterretningerne fra Albanien lyde kun slet. – Dampskibet Newa ankom den 7de Juni til Prindse-Øerne. Det havde kun 27 Passagerer om Bord; men hvis det for Fremtiden fortsætter sine Toure, vil det sandsynligviis kunne drage stor Fordeel deraf, og lidt efter lidt lokke Constantinopels Jndvaanere til at see sig om. - J Smyrna vare ti Pestsyge bragte til Hospitalet den Dag, da de sidste Efterretninger afgik derfra. Alexandrien havde Pesten næsten ophørt, og de tilbageblevne Jndvaanere begyndte at sunde sig lidt, da den pludselig med fornyet Kraft brød ud igjen, som en Følge af den saakaldte ChemsaVind, der blot blæste een Dag.
Berlingske Tidende, 1835-07-13
Jndenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1835-07-13
Kjøbenhavn, den 13de Juli. Hs. Durchlauchtighed Hertug Maximilian af Leuchtenberg afreiste i forrige Uge herfra til Helsingøer, for der at gaae ombord paa Dappskibet Prinds Carl. Med dette gaaer Hs. Durchlauchtighed til Gothenborg, hvorfra et derliggende svenskt Dampskib bringer ham til Strømstad, hvor Prindsens Søster med høje Familie for Nutiden opholder sig.
Berlingske Tidende, 1835-07-13
Natten til den 1ste Juli indstrandede ved Bornholm, paa den østre Side af Ducodden, en liden Galease, de tvende Brødre, faldet, ført af Skppr. J. Bernhardusen, ballastet fra Windan, bestemt til Hjemstedet Flækkefiord. Masterne gik overbord, og disse, saavelsom andre Stumper og Stykker af Skibet ere bjergede paa Kysten. Noget af Skraaget staaer dog endnu heelt. Folkene bleve med Nød frelste.
Berlingske Tidende, 1835-07-13
J Ugen fra den 4de til den 11te Juli ere her i Staden ægteviede 15 Par, fødte ere 69, hvoraf 33 Drenge og 36 Piger; døde ere 44, hvoraf 24 Mænd, 11 Quinder, 5 Drenge og 4 Piger. Under ovennævnte 44 Døde ere indbefattede 17, som døde i Fødsels= og Pleiestiftelsen. Saaledes ere 25 flere fødte end døde. De angivne 44 Døde ere bortrykkede af følgende Aarsager: Alderdom 4, Betændelsesfeber 2, Blodstyrtning 1, Brystsyge 6, Bylder 1, Drik 2, dræbt sig selv 1, Forraadnelsesfeber 1, Guulsot 1, Hoste 1, indvortes Svaghed 1, Kopper 3, Krampe 5, Kræft 1, Nervesyge 2, Slag 1, Svindsot 9, Vattersot 2.
Berlingske Tidende, 1835-07-13
Kjøbenhavn, den 13de Juli. Af de med Dampskibet i Gaar Eftermiddags Kl. 4 1/2 og i Morges Kl. 4 1/2 med Posten ankomne Tidender ere følgende de deeltageligste Nyheder:
Berlingske Tidende, 1835-07-13
No. 188 af den Preussiske Stats-Tidende indeholder Følgende: Da man har Mistanke om, at den om Natten fra den 15de til den 16de Juni i Schurgast i Slesien stedfundne Brandulykke er fremvirket paa forbrydersk Maade, saa har den Kongelige Regjering i Oppeln udsat en Belønning af hundrede Rigsdaler for Den, der betegner Braandstifteren saaledes, at han kan drages til Undersøgelse.
Berlingske Tidende, 1835-07-13
J Berlinisches Wochenblatt, og derfra i den Svenske Stats-Tidende No. 153 findes indrykket en Afhandling om Danmarks Provindsial=Stænder.
Berlingske Tidende, 1835-07-13
Messager siger, at Fyrst Talleyrand vil, efter et kort Ophold i Badene ved Vichy, gjøre en Reise til Tydskland; det skulde være lykkedes ham, at fordrive sin nye Herres Mistanke, som ikke længer var imod at Hr. de Talleyrand sluttede Forbindelser med de nordiske Hoffer, hvilke i forrige Aar havde vakt saa levende Bekymringer i Slottet. Reformateur har seet sig nødt til foreløbig ene at betale en hele Sum 47,000 Franker, hvori ni Forsvarere for de April Anklagede af Pairsretten vare dømte. Da nemlig Dommen er solidarisk, saa truede Fiscus med at lægge Beslag paa dens Caution, og da havde Bladet ikke for Tiden meer kunnet komme ud. Jøvrigt troer det at kunne indslaae Rettens Vej mod denne Fremfærd. Ved Subscriptioner i Hovedstaden og Departementerne er hidtil Hælvten af den hele Sum skaffet tilveie. National tvivler ikke paa, at ved Patrioternes Bestræbelser vil den anden Halvdeel ogsaa komme sammen. Den bemærker, at den ikke republikanske Opposition, til hvem man ved denne Lejlighed ligeledes havde vendt sig, da det gjaldt Principet for det fri Forsvar, havde kun særdeles sparsomt svaret til Opraabet.
Berlingske Tidende, 1835-07-13
Fra Paris skrives under 3die Juli. Hofraad Dr. Hahnemann er for nogle Dage siden kommet hertil. Breve fra Madrid af 21de Juni melde, at Valde; den 18de laa syg i Puente Lara. Denne Omstændighed maa man vel altsaa tilskrive hans i den nyeste telegraphiske Depesche meldte Dimission. – Man venter en betydelig Modification i Censur Lovgivningen. For de blot politiske og administrative Gjenstande vorder den – efter Forlydende – ganske ophævet, og bliver kun bibeholdt for religiøse Materier, for Angreb paa Tronfølgeordenen og for den Enkeltes Privatliv. – Oppositionens Deputerede modtages med stor Yndest i Provindserne. – Dronningen ventes først den 13de Juli tilbage fra Aranjuez. En fransk og en spansk Commissair skulde den 3die Juli afgaae fra Paris til Algier, for at vaage over Fremmed-Legionens Jndskibning. Den spanske Commissair er Hr. Delvalle og den franske Hr. Delarue, Marschal Maisons Adjutant. De begive sig samlede til Toulon.
Berlingske Tidende, 1835-07-13
Gazette de France vil endnu sætte Tvivl i Tilforladelig heden af Efterretningen og Zumalacarreguis Død. Breve fra Grændsen skulle sige, at General Harispe havde ikke meldt Sagen som afgjort vis. Denne Tvivl er vel ugrundet. En anden Afvigelse angaaer Dagen. Den telegraphiske Depesche angiver den 25de, Breve fra Grændsen den 24de Kl. 2 om Eftermiddagen som Dødsøjeblikket. Efter disse skulde han allerede den 25de være blevet begravet i Ormaistegni, hans Fødeby. Tvende carlistiske Anførere, Guibelaide og Simon Torres, ere desuden blevne dræbte for Bilbao, og med den sidste mener Gazette var maaskee Zumalacarregni blevet forvexlet, Over de forhen omtalte Uroligheder den 3die Juli i Amsterdam meddeles nu nærmere Efterretninger under 4de dennes. De have været af temmelig alvorlig Natur. Forandledningen gav det offentlige Salg af Mobilier, som Executions-Forholdsregel for tilbagestaaende Mobiliarskat, hvorfor en Huusejer, naar den aarlige Huusleie udgjør 80 Gylden eller mindre, og Leieren ere ansvarlige. Pladsen, hvorpaa dette Salg skulde finde Sted om Morgenen, ligger i Nærheden af den saakaldte Jordan, et Qvarteer, der tildeels beboes af et raat Menneskeslag, og som tildeels var interesseret ved Salget. Paa denne Plads havde nu indfundet sig en Hob Folk, som ved Larm og Trudsler søgte at forhindre Salget, og haanede saavel Politiet, der blev kastet med Stene, som et ankommende lidet Detaschement Veteraner. Man blev endelig Kl. 3 nødt til at bringe de usolgte Mobilier til det paa Pladsen værende Magazin, en Slags Barakker, hvor Tilsynet blev overdraget et Detaschement Veteraner. Omtrent Kl. 9 om Aftenen løb Folket fra Jordan atter der sammen, tredive til fyrretyve af disse Karle bemægtigede sig Træ bygningerne, opbrøde dem, og førend den fornødne Hjelp kunde ile til, stod den hele Kram i lys Lue. Strax lød Brandklokken og Vægterne skrege. En uhyre Mængde Mennesker løb sammen og de Nysgjerrige forøgede den almindelige Forvirring. De samme Karle havde i Forbigaaende slaaet Vinduerne ind hos de i Nærheden af Jordan boende Jndvaanere. De afsindigste Rygter om en Opstand og Blodsudgydelse løb omkring i Stadens øvrige Deele; henimod Kl. 1 Sloges Allarmtrommen i hele Staden. Jmidlertid vare Barakkerne afbrændte indtil Grunden, saa at al Jldsfare var forsvundet, og hiint Pak, tilfreds med at have opnaaet fiin Hensigt, havde allerede skilt sig ad. Den øvrige Deel af Natten gik hen uden videre Forstyrrelse af Roligheden. Hele Nationalgarden er imidlertid under Vaaben; Stadens vigtigste Punkter ere besatte af dens mobile Deel 60 Dragoner ere i Dag Morges komne hertil fra Harlem. Man vil uden Tvivl vedblive i Dag med Executionen og udføre den, hvilket allerede var skeet i Gaar, hvis man havde forudseet Modstand. At ikke dette Uvæsen blev med Eftertryk hemmet fra Begyndelsen af, maa vel tildeels tilskrives det Forhold, hvori den aristokratisk- republikkanske organiseerte Stad=Menighed staaer til Regjeringen, der har sit Sæde i Harlem, og den heraf flydende Frygt af Stads-Øvrighederne for Ansvar.
Berlingske Tidende, 1835-07-13
J Bircham i Norfolk har der atter været slemme Uroligheder i Anledning af Fattigloven.
Berlingske Tidende, 1835-07-13
En Dagsbefaling af 18de Juni bestemmer, at alle brittiske Soldater, som ved Privat-Stridigheder betjene sig af deres Sidegeværer, skulle stilles for en Krigsret og paa Stedet begra deres. Den anden spanske Hverve-Bataillon er den 7de dennes indskibet fra Jsle of Dogs; den tredie skal følge efter paa Torsdag og de øvrige Detaschementer hastigt derpaa. Processen mod de la Ronciere er nu endt: han er blevet dømt til ti Aars streng Fængselstraf; de Øvrige ere frikiendte.
Berlingske Tidende, 1835-07-13
J Boston i America ere den 17de Juni fem spanske Søfolk blevne henrettede for begaaet Sorøveri.
Berlingske Tidende, 1835-07-13
Den 3die dennes om Aftenen havde det ministerielle Aftenblad i Paris allerede meddeelt følgende, den Dag indløbne Telegraph-Efterretning: General la Hera, Valdes's Eftermand, er den 30te f. M. indtruffet med 21 Batailloner i Portugalete, den 1ste skulde han rykke ind i Bilbao. 30 Batailloner ere forenede i Portugalete. Den 4de dennes er en anden Depesche af følgende Jndhold opslaaet paa Børsen: Bayonne, den 4de Juli. Dronningens Armee er, 20,000 Mand stærk, den 1ste om Eftermiddagen Kl. 2 rykket ind i Bilbao. Der fandt ingen Fægtning Sted. Don Carlos har den 30te f. M. opslaaet sit Hovedqvarteer i Onnate. Denne Efterretning er meddeelt af Commandanten paa Sappho." Ældre Efterretninger meldte, at Don Carlos, siden Zumalacarregnis Død, selv midlertidig havde overtaget Overbefalingen. Det synes, som om han ved Væddestriden og Fordringerne paa den høieste Commando er sat i Forlegenhed. Det vigtigste Spørgsmaal er, om han atter vil vælge en Basker eller en, der hører til en anden Provinds. J første Tilfælde opretholdt han Opstandens provincielle Element; i det andet Tilfælde vilde han sikkert forbittre en stor Deel af sin Armee og maaskee bestemme den til at forlade sine Faner. Efter Temps har man givet Prætendenten, i det Tilfælde at Angrebet paa Bilbao mislykkedes, allerede en ny Plan, der skal gaae ud paa, at bemægtige sig Vittoria, og derfra at trænge over Burgos til Castilien og marschere til Madrid, en Plan, hvis Grundvold er Forudsætningen af Folkets Mødløshed, den vil neppe lykkes. Det vedholdende Mod, hvormed Bilbao er blevet forsvaret af denne Stads Jndvaanere, har atter hævet Dronningens Tilhængere i den offentlige Mening. "Moniteur de Commerce meddeler følgende Udtog af et Brev fra Bilbao af 26de Juni, i belejres af den hele Faction fra Navarra, Guipuzcon, Alava og Biscaya, men vi frygte ikke Fjenden, da han er feig, medens Enthusiasme besjæle os. Vi have Levnetsmidler og Krigsforraad i Overflod. Dronningens Generaler komme os ikke til Hjelp; vi glæde os derover, da saaledes Berømmelsen for Forsvaret ene tilkommer os. J de sidste fjorten Dage sove ingen af os hjemme; hvad mig angaaer, saa har jeg, saa tungt det og falder mit Hjerte, kun seet min Kone og mine Børn to Gange siden Beleringen begyndte. Vær de uden Frygt og tillige overtydet om, at Fjenden ikke vil komme til at trænge ind i vor Stad.
Berlingske Tidende, 1835-07-13
Jfølge de sidste Efterretninger fra Albanien, af 13de Junii, var Oprøret i Scutari endnu ikke undertrykt. Paschaen havde faaet 2000 Mand tyrkiske Tropper til Forstærkning; men Oprørerne fik ogsaa Hjelp fra Dulcigno, skjøndt Bjergbeboerne endnu holdt sig rolige. J Sentari selv begyndte Mangel paa Levnetsmidler at tage Overhaand, da Staden var ganske indsluttet af Oprørerne.
Berlingske Tidende, 1835-07-13
Den græske Gesandt i Constantinopel, Zographos, har officielt meddeelt Reis-Effendi sin Konges Tronbestigelse; men man fortæller, at han til Svar kun fik et Modtagelses-Beviis af Reis-Effendi. - Lord Ponsonby har afsendt en Coureer til St. Jean d'Acre; man troer, at han endelig har faaet et gunstigt Svar, med Hensyn til Dampskibs-Expeditionen paa En phrat. – Sultanen skal endnu ville foretage en Reise gjennem sine Provindser. Pesten i Smyrna har ikke meget at betyde endnu; de daglige Dødsfald ere kun stegne til ti. – Sultanen har sendt Ordre til Paschaen af Janina, at bryde op til Paschaen, af Scutaris Understøttelse. 5000 Mand Rumelioter ere beordrede derhen. Samtlige smaa Jnsurrectioner i Rigets forskjellige Provindser danne de storherlige Tropper til den lille Krig, og ville maaskee gjenoplive Musselmændenes gamle krigerigske Mod, hvorved Tabet af hine Kjerne-Tropper kunde oprettes. Dette Resultat synes vist og det kan kaldes et lykkeligt Resultat for det osmanniske Riges Vedligeholdelse.
Berlingske Tidende, 1835-07-13
Lord John Russells Bill, om en Reform i den engelske Municipal=Forfatning, er, uagtet Modpartiets Anstrængelser, og Trudsler, gaaet igjennem i Underhuset, og med saa ubetydelige Modificationer, som maaskee endnu aldrig har været Tilfældet med en saa omfattende Bill. Et engelske Blad vil af en, fra Don Carlos's Hovedqvarteer tilbagevendt Officeer have hørt, at den Elliotske Convention, om Krigsfangernes Behandling, er ved Zumalacarrequis Død traadt ud af Virksomhed. Efter den samme Kilde, skulde Prætendentens Armee bestaae af 25,000 slet klædte, men godt bevæbnede og disciplinerede Tropper.
Berlingske Tidende, 1835-07-13
Af Grev d'Espagnas Udnævnelse til Over-Befalingsmand lovede Carlisterne sig store Ting. – Efterretninger fra Lissabon af 21de f. M. ere ankomne til London med Depescher til den engelske Regjering; Jndholdet af disse vides ikke nøjagtigt; men man taler om, at de angaae en forestaaende Minister-Forandring i Portugal.
Berlingske Tidende, 1835-07-13
Breve fra det gode Haabs Forbjerg af 11te Maj skildre Krigen mod de Jndfødte som tilendebragt. Forbundet mellem de fjendtlige Stammehøvdinger var opløst; Colonial=Tropperne havde atter frataget dem 15,000 Stykker røvet Qvæg. Hoved-Anføreren, Hinza, forfulgtes langt over Grændsefloden af de engelske Soldater.
Berlingske Tidende, 1835-07-13
Pairs=Retten i Paris afhørte den 4de og 5te d. M. en Mængde Vidner, der ikke alene deponerede over enkelte Anklagedes Forseelser, men meget mere over Jnsurrectionens hele Historie.
Berlingske Tidende, 1835-07-13
Blandt dem bemærkede man Præfecten Gasparin, General Aymard, højst Commanderende i Lyon under Oproret, og Generalerne Fleyry og Buchet, foruden flere Politi-Embedsmænd. Det kom undertiden til kubbede Ord mellem Advocaten Favre, som med Jver antager sig de Anklagedes Sag, og endeel Militaire, der vilde fralægge sig de Barbarier, man beskyldte dem forat have begaaet, deels vilkaarligt og deels efter den Commanderendes Ordre. General Aymard anslog de, under Jnsurrectionen ubrugbar gjorte Soldaters Antal til 366; General-Procureuren reducerede dem til 322. Paa den anden Side udsagde Præfecten Gasparin, at der af Jkke-Militaire var blevet dræbt, i Lyon: 109, i Forstaden Vaise: 46; i Croix Rousse: 15, i de andre Forstæder to. De Anklagede paastode imidlertid, at disse Angivelser ingenlunde stemmede med Sandheden.
Berlingske Tidende, 1835-07-13
Kiøbenhavns Havnepriser, den 11te Juli 1835. 4 Rbd. 2 Mk. 4 s. a 4 Rbd. 3 Mk. 6 s.
Berlingske Tidende, 1835-07-13
Hvede, Siællandsk 1 Rbd. - Mk. 8 s. a 4 Rbd. 1 Mk. 8 s. Dito, Lollandsk 4 Rbd. 1 Mk. - s. a 4 Rbd. 3 Mk. 12 s. Dito, Langelandsk 4 Rbd. 1 Mk. 8 s. a 4 Rbd. 5 Mk. 8 s. Dito, Holsteensk - Rbd. - Mk. - s. a 2 Rbd. - Mk. - s. Dito, Østersøesk. Rbd. - Mk. - s. a 2 Rbd. - Mk. - s.
Berlingske Tidende, 1835-07-13
Rug, Siællandsk 4 Rbd. - Mk. 12 s. a 4 Rbd. 1 Mk. - s. Dito fra Provind. 4 Rbd. 2 Mk. - s. a 4 Rbd. 3 Mk. - s. Dito, Holsteensk Rbd. - Mk. - s. a 2 Rbd. - Mk. - s. Dito, Østersøesk. 3 Rbd. 2 Mk. - s. a 3 Rbd. 2 Mk. 4 s. Byg, 2 radet Rbd. - Mk. - s. a 2 Rbd. - Mk. - s. Byg, Gradet. 2 Rbd. 2 Mk. - s. a 2 Rbd. 3 Mk. 12 s. Havre. 4 Rbd. 2 Mk. - s. a 5 Rbd. - Mk. - s. Ærter, Alt i Sedler og Tegn pr. Td. Smør, Siællandsk 1 Rbd. - Mk. - s. a 2 Rbd. - Mk. - s. Dito Fyensk Fog. 9 Rbd. - Mk. - s. a 9 Rbd. 3 Mk. - s. Dito, Jydsk Hvid. 20 Rbd. - Mk. - s. a 20 Rbd. 3 Mk. - s. Dito dito Fog. 9 Rbd. - Mk. - s. a 9 Rbd. 3 Mk. - s. Dito. Holsteensk Fdg. 11 Rbd. - Mk. - s. a 12 Rbd. - Mk. - s. Bøgebrænde pr. Favn, 9 Rbd. 4 Mk. - s. a 10 Rbd. 1 Mk. - s. Alt i Sedler og Tegn.
Berlingske Tidende, 1835-07-13
Literatur. Fra Pressen er udkommen og faaes hos Undertegnede, Forlægger: 2 Dele, 30 Ark tættrykt 80, Reise omkring Verden, med 12 Kobbere, heftet 10 Mk. fra de ældste Opdagelser og Eventyr i Afrika indtil nærværende Tider, 1ste Deel, 25 Ark tættrykt 80, med 10 Kobbere, heftet 9 Mk. (Anden og sidste Deel udkommer inden August Maaneds Udgang).De, som tage begge ovennævnte interessante Reiser, erholde dem for Subscriptionsprisen 16 Mk. 8 s., og anden Deel for 4 M. 8 s.Fortællinger af Washington Jrving. 2 Dele, 24 Alhambra. Art, heft. 3 Mk. H. G. Brill, Bogtrykker. Hjørnet af Vognmagergaden og Møntergaden. No. 49, 1ste Sal.
Berlingske Tidende, 1835-07-13
Bekiendtgiørelse. Under Titel af: Hygæn, eller Sundhedens nundværlige Lommebog for ethvert Menneske, der ønsker at forlænge Livet ved Naturens og Lægekunstens Grundsætninger, oversat efter Dr. Hildebrandts tydske Original, vil om kort Tid udkomme et Værk, der i et populairt og almeenfattelig Foredrag, fremsætter paa en ligesaa tydelig som indlysende Maade, de fornemste og vigtigste Forskrivter, hvilke ethvert Menneske har at iagttage med Hensyn til Sundhedens Vedligeholdelse og Livets Forlængelse. Dette Værk, som i Tydskland har vundet meget bifald, vil vist ogsaa, omklædt i dansk Dragt, bidrage til at udbrede og stifte den Rytte, som det saa heiligen har Krav paa. Hele Bogen, omtrent 14 a 15 Ark. leveres Subskribenterne for den billige Priis 1 Rbd. (Bogladeprisen er 9 Mk.). For en reen, flydende Oversættelse, vil der med Omhyggelighed blive sørget. De som ønske at subskribere paa dette Værk, ville behageligst tegne sig snarest muligt i Hr. Schovelins Boghandel, i store Grønnegade No. 282.
Berlingske Tidende, 1835-07-13
AVERTISSEMENT. Borgerdedsskolen paa Christianshavn.
Berlingske Tidende, 1835-07-13
Fra Onsdagen den 15de Juli til Løverdagen den 18de Juli afholdes den aarlige Examen, hvortil Disciplenes Fædre og enhver Anden, der maatte interessere sig for Skolen, ærbødigst indbydes.
Berlingske Tidende, 1835-07-13
Mandagen den 20de Juli, Kl. 10 Formiddag, prøves de til Optagelse i Skolen indmeldte Disciple.
Berlingske Tidende, 1835-07-13
Løverdagen den 8de August, Kl. 10 Formiddag, bekiendtgiøres Examens Udfald.
Berlingske Tidende, 1835-07-13
Mandagen den 10de August, Kl. 9 Formiddag begynder Underviisningen i N. B. Krarup. det nye Skoleaar.
Berlingske Tidende, 1835-07-13
Blomster=Udstilling. Mandagen den 20de Juli afholdes i den botaniske Hauges Locale den af Selskabet til Hauge-Culturens Fremme foranstaltede Udstilling af blomstrende Potteplanter.
Berlingske Tidende, 1835-07-13
De Herrer Gartnere, for hvem der herved aabnes Leilighed til at udstille Prøverne af deres Kunstflid, og Andre, som ønske at indlevere enten sieldne blomstrende Pottepianter, eller udmærkede, blomstrende Exemplarer af almindeligt yndede Potteplanter, bedes Dagen forud at indsende disse til den botaniske Hauge, forsynede med en Etiquette; der angiver Plantens Navn og Priis, hvis den ønskes solgt. Af de udstillede, til Salg bestemte Planter, vil Selskabet kjøbe for circa 200 Rbd.
Berlingske Tidende, 1835-07-13
En duelig Handelsbetient ønsker sig en god Condition til 1ste Condition. November, enten i Kiøbenhavn eller i Provindserne illet bedes aflagt paa denne Tidendes Contoir, i Pilestrædet No. 118, hvorefter nærmere Aftale kan skee, mrkt. A. B. No. 80.
Berlingske Tidende, 1835-07-13
Fremlysning. Hertil er indleveret som funene Saaer: 2 smaae Guld-Fingerringe og en blaae Vadmels-Cavai, samt en transk Læsebog (Gonto praat, & theor, de Langne Francaise, 1834) betegnet, overskabelig Erindring" Ramsøe=Thune Herreds-Contoir i Roeskilde, den 9de Juli 1835. Blume.
Berlingske Tidende, 1835-07-13
Oplærelse i Godsbestyrelse. Et eller to unge Mennesker, som skriver en nogenlunde god Haand, kunne antages til Oplærelse ved Bestyrelsen af et stort Gods, enten strax eller til 1ste Novbr. førstk., imod at betale hver 200 Rbd. Sedler aarlig for Kost og Logis.
Berlingske Tidende, 1835-07-13
Da Godsbestyreren har en temmelig betydelig Avling, som han selv driver, kunne Lærlingene tillige faae Leilighed til at blive øvede i Jordbrug. Reflecterende ville behage at melde sig i portofrie billetter, paa denne Tidendes Contoir mærkede B. No. 35. Huus-Leilighed paa Hirschholm. Øre Værelser med Kørken, Spisekammer og Pigekammer, aflukket Gaard med Tørvehuus og anden Beqvemmelighed, og om ønskes et Stykke Haugejrd. En dito Leilighed, bestaaende af en Sal paa 3 Fag med tilhørende Kamre og Kiøkken m.v. Om ønskes kunne begge Leiligheder forenes. Liebhavere behage at henvende dem til Gaardens Eier, Smedemester Schiellerup paa Hirschholm.
Berlingske Tidende, 1835-07-13
Skatte-Jndkaldelse.