JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-09-23
Aalborg, d. 16 September. Den 11te d. M. feiredes vor lærde Skoles Aarsfest med sædvanlig Høitidelighed, og neppe bivaanede Nogen den, uden inderlig at frydes ved Skolens Flor, der lover de herligste Frugter. Blandt den talrige Forsamling saaes Stiftets høie Øvrighed, de Fleste af Byens geistlige og verdslige Embedsmænd, Disciplenes Fædre og Værger, og mange Geistlige fra Landet. - Til Universitetet dimitteredes fom Ynglinge: Brødrene Rasmus Jansen Cramer og Hans Christian Cramer, Sønner af Pastor Cramer i Schallerup; Johannes Meller Valeur, en Søn af Pastor Valeur i Vadum; Jacob Jelstrup, en Søn af afg. Lieutenant Jelstrup i Ride mands Mølle; Jacob Daniel Wesenberg, en Søn af Landinspecteur Wesenberg ved Colding. - J Skolen optoges 8 nye Disciple. Skolen tæller da nu i Alt 63, hvoraf 19 i 4de Classe, 20 i 3die, 13 i 2den og 11 i 1ste Paa det ved Leerup i disse Dage holdte Marked skal, efter Forlydende, Priserne have været følgende: Gode Heste solgtes for 50 Rbd. til 80 Rbd. Stykket, gamle Heste fra 5 til 10 Rbdlr. Stykket; Fæekreaturer for 24 Rbd., 28 a 30 Rbd. Stykket; Faarhøvder 2 a 3 Rbd. Stykket; Gjæs 3 a 4 Mk. 8 s. Stykket; Ænder 2 a 3 Mk. Parret; Smørret 16 a 20 sk. Pundet; Oste 1 Rbd. Lispd. - Aalborgs Torvepriser, d. 16de Septbr. 1820. Gammel Rug 4 Rbd. 3 Mk. Td.; nye Byg 2 Rbd. 1 Mk. Td.; Havre 2 Rbd.; Oxekjød fra Landet 8 a 9 Mk. Lpd.; Kalvekjød, 14 a 16 s. Pd.; saltet Flesk 16 a 18 s. Pd.; fersk Dito 14 a 16 s. Pd.; Smør 24 s. Pd.; Oste 5 a 6 s. Pd.; Byggryn 1 Rbd. 1 Mk. Skp.; Kartofler 1 Mk. Skp.; røgede Aal 2 Rbd. 4 Mk. Lpd.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-09-23
Ribe. Løverdagen d. 16 Septbr. endtes den offentlige Examen i Ribe Cathedralskole med en Tale, som holdtes af Rector Thorup. Før og efter Talen afsang Skolens Disciple Sange, forfattede i denne Anledning. Til Academiet afsendtes Carl Emil Døllner, Søn af Justitsraad Døllner i Kjøbenhavn, Søren Møller, Tranberg, Søn af Justitsraad Tranberg paa Bekmark, Siegfried Christian Frederik Hjort, Søn af afdøde Biskop Hjort, og Frederik Storm, Søn af afdøde Tolder Storm i Foldingbroe.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-09-23
J en Lystskov ved Augustenborg paa Als staaer en stor Bøg, som er bekjendt derved, at den skyder om Foraaret tidligere Blade end andre Bøge paa Øen. Det har i 70 Aar været bemærket, og foranlediget at Man indskjærer i Træets Bark den Dag det faaer Blade. Man anseer det for en Sygelighed hos Træet, at den udvortes Luft kan virke den Pirsomhed hos det. Ved at besee denne Kalender, seer Man, at foraarets Ankomst kan differere 6 til 7 Uger. 1750 den 15ten April har dieser Baum Laud gehabt, er det første Tal. 1811 den 27 April. 1800 den 24 April. 1813 - 21 April. 1804 - 24 Maj. 1817 - 1 Maj. 1808 - 9 Junii. 1809 - 8 Maj. 1819 - 16 April. 1810 - 30 April.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-09-23
Paa en Landeiendom ved Jürgensgaard ved Flensborg har en Kjøbmand to mandlige Rensdyr fra Norge; de befinde sig ret vel, ere tamme, og tøires tilsammen paa Kløver; de tages hjem om Middagen og om Natten.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-09-23
J Begyndelsen af Novbr. Maaned f. A. blev paa Nøer ved Eckernførde skudt en hvid Ræv; den blev udstoppet, og bragt til Anatomiekammeret i Kiel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-09-23
Blandede Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-09-23
Alt det Guld, Portugal faaer fra Brasilien, maa især vandre til Engelland for Manufacturvarer. Men der var engang en Tid, da Portugiserne vare et kjekt og virksomt Folk, og selv i de nyere Tider aflagde de, hvor det tillodes dem, store Prøver derpaa. Kied af de evige Plagerier i Moderlandet, drog den daværende Regent, den nuværende Konge, Johann V., med sin hele Familie, 1807, til Brasilien, hvor han i Rio Janeiro opslog sin Residents, og hvorfra han, uagtet Engellænderne meget ønskede det, hidtil ikke har villet vende tilbage. Kong Johann er født d. 13 Mai 1767, formælede sig med C. J. Therese, Jnfantinde i Spanien, d. 9 Jan. 1790, og tiltraadte Regjeringen 20 Marts 1816. Dronningen er født d. 25 April 1775. De have ialt 10 Børn, nemlig 2 Prindser og 8 Prindsesser.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-09-23
Regjeringen har hidtil været uindskrænket monarkisk, men dog skulde, til Skatters Udskrivning og Regjeringsfølgens Bestemmelse, Rigstændernes eller Cortes's Samtykke være nødvendigt, skjøndt de ikke forsamlede sig førend Kongen sammenkaldte dem. Siden 1667, altsaa i 133 Aar, have imidlertid ingen Cortes været sammenkaldte, og de tre Stænders Raad udnævnes af Kongen, og er saaledes ganske afhængigt af ham. Statens Jndkomster kunne, ligesaalidet som dens Udgivter, med nogen Bestemthed angives, da Regjeringen, aldrig lader desangaaende noget bekjendtgjøre. Med større Vished kan det siges, at Misforholdet imellem begge er stort The Courier har følgende Artikel angaaende Revolutionen i Spanien og Neapel. Efter de Forpligtelser, som de store Magtet have paataget sig, at beskytte Europas Rolighed, bør de ikke taale, at abstracte Revolutionstheorier i Virkeligheden faae Overvægt. At Begivenhederne i Spanien og Neapel ikke umiddelbar true Fastlandets Rolighed, er ingen Grund til at betragte dem med Ligegyldighed. En viis Politik beregner det Tilkommende efter det Nuværende, og det Tilkommende er truende, naar det Nuværende avler Revolution og Anarchie. En enkelt Kiendsgierning kan kun bedømmes efter dens særdeles Forhold, men Kiendsgierninger, der aabenbar ere Frugten af et umaadeligt og beregnet System, kræve andre Forholdsregler. Næsten i alle Lande af Europa har der reist sig æreløse Børn af UhyFret den franske Revolution, og deres fælles Øiemed er den tilværende Ordens Tilintetgjørelse. Carbonari i Jtalien, Radicalerne i Engelland, de Liberale i Frankrig og Jlluminaterne i Tydskland høre alle til den samme Familie, der har avlet Hertugen af Berry's og Kotzebues Mordere, og truet de engelske Ministere. Mod dette System opløfte vi vor Stemme, endskjøndt det er mueligt, at Spanien og Neapel vinde ved deres Revolution; men Europa vil intet vinde derved. Monarkerne maa ikke lade sig skuffe ved de Paaskud, hvormed man vil besmykke hvert Jndgreb i den bestaaende Orden. En fast, urokkelig og uadskillelig Forbindelse imellem den gode Ordens Venner kan standse Strømmen, men lader man Anarchiets og Forvirringens Flod trænge ind, saa ville vi snart see her Digerne styrte ind og Vandene ville faae en Strøms Kraft og Voldsomhed, og bortrive hvert Spor af Sædelighed, Videnskab og Frihed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-09-23
Ogsaa i Norge synes Sagførerne nu at leve som i et sandt Schlarraffenland. Antallet af de Sager, som have været behandlede ved Forligelses commissionerne, er fra 1814 til 1819 steget fra 12000 til 36000, og af det sidste Tal ere 12000 henviste til Retterne, og 2000 indstevnede for samme.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-09-23
i Kjøbenhavns Børs d. 22 Septbr. Cours. Hamb. 2 M. 265, a vista 258. Amsterd. 2 M. - . London 2 M. - . Spec. 260. Specier solgtes til 12 Rbmk. 9 s. Obligat. 66. Norske Rigsbanksedler 18 a 18 1/2. Svenske Sedler 63 s. - Disconto 6 pC. Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-09-26
Søstykker af Johannes Falk, stukne i Kobber John Barthold. Oceaniderne, eller Oceanets Døttres Klager. Occanet. Hvem kalder, og Hvem forstyrrer min Ro Hvem vækker mig vel paa min Bænk af Coraller, hvor, lullet ved venlige Bølgelarm ind, jeg blundede, Svar, Hvem nøder mig til "at mindes de Sorger, der vare forsvundne? "Mon det er Eder, min Ungdoms Aander, "Oceanets, den Gamles, Døttre, Jstemmer heller sagte de Toner, der end formaae at forsøde min Harme!" Og de høie Bjerges Kilder, og de dybe Haves Kilder, da de hørte deres gamle Faders længe tause Stemme, løftede til Bølgers Hvislen de, forsamlede omkring ham i den herlige Chrystalborg, saa til Samklang fælleds Toner. "Os, Oceanets talløse Sønner, flygtige Døttre, Skyers og Klippers beboende Slægter. som, fra den gamle Elskede revne, vanke tilhobe i Strømme og Floder, vanke og søge, men finde ham ikke os drage og lokke Kummer og Længsel. til lige Skjebne. Dog, blandt os Alle, Lodden ei ramte Nogen saa haardt, som os stakkels Kilder. Ofte en Jordaand, lille, men ond, Vandmester kalde de ham deroppe, kommer med Borer og Skuffer i Mængde, lurer i Løndom os sagteligt op, for at stikke os af, for at grave os bort; og, naar han os griber, og, naar han os binder, Farvel, Occanet, vor gamle Fader! Vi sees ei meer Det med os er forbi Fangne de stakkels Børn nu ere: aldrig, nei aldrig de slippe løs!
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-09-26
Jndenlandske Efterretninger. Under 15de d. M. er igjennem Rentekamret udfærdiget en Placat, af Jndhold: at, ligesom allerede Halvdelen af de Bidrage, som, i Følge allerhøieste Resol. af 23 Mai og 10 August 1814, ved Kammer-Placater af 24 Mai og 11 August f. A. forskudsviis bleve udskrevne i Danmark, i Anledning af daværende Conjuncturer, og til Betaling for nogle, til de i Hertugdommet Holsteen da liggende Keiserl. russiske Troppers Forsyning reqvirerede, Fornødenheder, er, i Følge Plac. af 27de October forrige Aar, godtgjort ved Liqvidation i de Kongel. Skatter, saaledes har Hs. Majest. nu endvidere bevilget, at den sidste Halvdeel af bemeldte Bidrage maa ligeledes godtgjøres ved Liqvidation i de Kongel. Skatter med 700,000 Rbdlr. Sedler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-09-26
Christiansborg Slots Bygning har temmelig Fremgang. Man er nu i Færd med at opføre 4 doriske Søiler foran Capellet ud til Slotspladsen, og at opsætte Kuppelen. Det Udvortes er nu næsten færdigt. Men efter Sagkyndiges Mening vilde hele Bygningen, forudsat at alle øvrige Omstændigheder ere gunstige for dens Fremme, ikke kunne tilendebringes i kortere Tid end fem Aar. Riddersahlen, som bliver i den Fløi, der vender ud mod Proviantgaarden, bliver større end den forrige. Efter Thorwaldsens Dom skal den Deel af Bygningen, der indbefatter Capellet, være den skjønneste.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-09-26
Af de offenlige Tidender sees, at der først i October vil blive Udstilling af Elevernes Arbeide i Jnstitutet for Metalarbeidere, samt, at Andre ogsaa kunne indlevere fortrinligt Arbeide dertil, naar de henvende sig i den Anledning til Jnstitutets Bestyrer, Hr. Major Conradt, paa store Kjøbmagergade No. 66. Ønskeligt vilde det være, om vore duelige Metalarbeidere vilde benytte denne Jndbydelse, til at forevise deres Arbeide, allerhelst, da Konstflids=Selskabets aarlige Udstilling lader til at ophøre.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-09-26
Hr. Modewegs i afvigte Vinter afbrændte Fabrikbygning i Dronningens Tvergaden er nu næsten ganske gjenopført og meget skjønnere og beqvemmere indrettet end den forrige Bygning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-09-26
J Gaar ankom hertil 6 Vestindiefarere og adskillige Grønlands- og Jslandsfarere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-09-26
J den Jversenske Avis anmærkes med Rette, at saafremt det Hele om Spøgelset paa Vestergaden i Odense ikke er Digt, vilde en god Hundepidsk eller Morgenstjerne i haandfaste Næver snart kunne bringe samme Gjenfærd til at forklare sin Legemlighed. Slige Historier kan man altid være forvisset om ere enten Kaadheds, forbuden Kierligheds eller Tyvehistorier, eller opdigtet Dum snak, ligesom hiin for nogle Aar siden paa Graabrødre Kirkegaard i Odensee.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-09-26
Mariboe, d. 19 Septbr. Jgaar skylregnede. det hele Dagen; men omtrent Kl. 6 om Eftermiddagen reiste sig pludselig en skrækkelig Orkan med et frygteligt Vandskyl, der næsten lignede et Skyebrud, og som, i Forbindelse med en Skye pompe, der foer hen over Mariboe, anrettede, især i Østergade, en skrækkelig Ødelæggelse paa Tagene. Paa Torvet blev en gammel Soe kastet overende som en Vandte. Gamle tykke udlevede Pile laae udstrakte hen ad Jorden; men ved Rødbye viiste især Ødelæggelsens Vederstyggelighed sig, da nogle Læs afslagne Ærter paa en heel Mark bleve saaledes hvirvlede op i Luften og sammenslyngede i hinanden, at det vil blive vanskelig, endog for den retfærdigste og meest upartiske Skifteforvalter, at foretage en lige Deling. -
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-09-26
Mandagen den 11te Septbr. havde Digteren, Hr. Pastor Søtoft i Vindebye, det Uheld, at, da han sildig vilde ride hjem fra Nakskov, styrte ned af Hesten, der blev skye ved Skinnet af Lygten og Nøglernes Rasen, da Bommen skulde oplukkes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-09-26
Odense, d. 22 Septbr. Ved det igaar afholdte Egeskovs Marked vare Priserne: for Sæderug fra 3 1/2 til 4 Rbd. Tønden, Smør 13 Rbd. Fjerdingen, Boghvedegryn 9 Mk. Skjeppen, levende Gjæs 8 a 9 Rbmk. Stykket. Da Handelen i det Hele er tynd i disse Tider, havde et Par af Merkurs ægte Sønner faaet det Jndfald at opkjøbe Stadspladser for Sælgerne, hvilke de igjen overlode disse for en skjønne Profit; men til Uheld blev en af den stoppet i Spekulationen, og maatte nu ikke allene rykke ud med Fortjenesten, men med en Mulkt ovenikjøbet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-09-26
Aalborg, d. 20de Septbr. (Af en Skrivelse fra Vensyssel, d. 18de i d. M.) Et Aars Høst er nu igjen næsten overalt lykkeligen tilendebragt her i Landet, en rig og velsignet Høst, frugtbar paa Byg, bedre paa Rug og Havre; Høeavlet godt, Kornstraae i Mængde, saa at bag næsten hver Bondes Gaard staaer en Stak, eller Hæsse, som det andetsteds kaldes; og der er Udsigt til, at Kiernen vil fylde godt i Skjeppen. Ønskeligt kun, at Kornpriserne ikke skulde blive altfor flade, for at kunne balancere mod de ved Tolden forhøiede Priser paa Kjøbmandsvarer, Landmanden nødvendigen maa forskaffe sig. Lykkelige Land, som kun sjeldent frister egentlig Misvext, saasom i 1762, da der tillige paakom Krigs urolighed og Extraskat, og siden i 1771 og 1772, til begge Tider fulgte af stor Dødelighed blant Menneskerne, frembragt ved Mangel paa sunde og klækkelige Næringsmidler, ogsaa Aaret 1784 var temmelig ugunstigt, da især en almindelig Fodertrang herskede, hvorfor en Mængde Creaturer maatte bukke under. Forresten kan det ikke siges, at noget egentlig Misaar har fundet Sted i dette lange Tidsrum. Lykkelige Land da, hvis Bonde og Borger ialmindelighed har vidst at spare og lægge op i de gode Aar, for at kunne møde de Uheldsaar, som man efter Naturens Gang under et saa nordligt, koldt og ustadigt Clima aldrig kan være sikker nok for Men, gjenlyder imidlertid et uophørligt Echo imellem os af Mangelens Klageraab, hvad kan da, under denne Himmelens rige Velsignelse, være Aarsagen, Og hvad vil der da blive af, om uheldigviis en ufrugtbar Periode skulde indtræffe, At regne paa, en saadan aldrig vilde kunne møde meere, det var at overlade sig til en utilgivelig Tryghed, der kunde have de bedrøveligste Følger. - Paa det igaar (den 19de Septbr.) uden for Staden, holdte Marked, vare Priserne følgende: Rug 4 Rbd. Tden, Havre 11 a 12 Mk. Tden., Faarhøveder 4 a 5 Rbd. Stykket, Gjæs 5 Mk. a 5 Mk. 8 s. Stkt., Ænder 3 a 4 Mk. Parret, Kyllinger 16 a 18 s. Stkt., Smør 24 a 26 s. Pdt., Oste 6 a 8 Mk. Lpd., Æg 24 a 26 s. Snesen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-09-26
Blandede Efterretninger. Paa det Kongelige Frederiks Universitets Stiftelsesdag, den 2den September d. A., bleve tre Sange afsjungne: Den første for Universitetets Stifter, den anden for Kongehuset og den tredie for Universitetet. Enhver Dansk, der erkjender Taknemmelighed for een af de skjønneste Dyder, der kan pryde saavel hvert Folk, som hver enkelt Statsborger, vil sikkert med Fornøielse, læse her den førstnævnte Sang, der lyder saaledes: Paa Jorden tidt løses de ømmeste Baand, Da qvæler os Veemod og Smerte; Men dette ei dæmper Taknemligheds Aand, Den flammer af trofaste Hjerte; Som Røgen af Offre med liflige Lugt Mod Himle sig hæver dens dristige Flugt. Her straaler et Tempel paa Norriges Grund, Og ham, der opreiste dets Buer, Ham skulde vi glemme fra Skilsmissens Stund? Nei, før det nedstyrte i Luer!
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-09-26
Lad Stormen her rase i Vinteren haard, I Hjertet Taknemlighed aander sin Vaar. Held være Dig Frederik, ædleste Drot! Dig Lyset i Norden vi skylde; Du Grundstenen lagde hiint lysende Slot, Hvis Dronning saa gjerne vi hylde. Brøl Nordhav din Torden, dit Bølgedyb bruus, Du døver ei Ønsket: "Hil Dankongens Huus. Hvorvidt vore Dages Sværmerie i Videnskaberne kan gaae, sees af en Afhandling om Elementerne til den anmaliske Electrometrie ved Ridder Corlo Amoretti, oversat i Archiv f. d. thierischen Magnetismus, 3die B. Forf. paastaaer blandt andet, at en Pendul, hvorpaa der er befæstet Visere, skal bevage sig, naar deres Antal er lige, men at den skal blive ubevægelig, naar det er ulige; et Electrometor skal tabe sin Virkning, naar det er bedækket med et ulige Tal Papirer, men faae den igjen, naar det er bedækket med et lige, endog 10 Gange større Tal, en Jernplade skal ved et ulige Tal af Slag tabe sin Virkning, men strax faae den igjen, naar Slage nes Tal er lige; lægger man adskillige Mynter i ringe Afstand fra hverandre, og holder Pendulen derover, saa svinger den sig over den første regelmæssig, over den anden oscillerer den horizontal, over den tredie svinger den sig perpendiculær, med den fjerde begynder Raden igjen forfra. Kan man tænke sig et værre Gøglespil med Tal? J det Østerrigske og det øvrige catholske Tydskland, have endeel lærde Mænd forenet sig med Friedrich Schlegel om at udgive et nyt Tidskrift, under Titel af Concordia, der skal omfatte vor Tidsalders hele moralske Tilstand, forsaavidt der kan virkes derpaa ved videnskabelig Belæring, i Philosophiens, Historiens og Literaturens Rige. Moscaus fordums Glands, Liv, Handel og litevariske Virksomhed indfinder sig igjen efterhaanden. Den ved Branden ødelagte store og prægtige Universitetsbygning er igjen opbygt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-09-26
J Vargas Bedemars Reise til det høiere Norden, gjennem Sverrig, Norge og Lapland, trykt 1819, berettes blandt andre følgende Mærkeligheder, Christiania er paa alle Sider saa omgivet, med høie Bjerge, at Climatet er paafaldende mildt. Paa Meloner og Ferskener nær, modnes her alle det tempererede Jordstrøgs Frugter i fri Luft, f. Ex. fortræffelige Apricoser, Kirsebær, Reines Claudes og desl. Haugeværter dyrkes i stor Fuldkommenhed og Overflødighed. De kjølige Nætter ere det eneste, som midt om Sommeren minde om den nordlige Brede. Ved Enden af April har man imidlertid allerede 1720 Sr. Varme. Brugen af Caffe ere, enkelte Steder undtagne, almindelig i Norge. Om der end ikke skulde kunne faaes Brod eller Kjød, saa vil Caffeen dog sikkerligen ikke mangle. J Aarene 18089, da der var Kornmangel, lod Regjeringen istedet for Korn uddele Caffe. - Arendal er det norske Venedig; samme Bygningsmaade paa Pæle, samme Canaler, samme Liv paa disse. Byen er bygget mod næsten lodrette Fielde, hvorved der opstaaer en næsten sydlig Varme, bedækkede med Hauger og Lyststeder. Norge synes at høre tilde Lande, hvis Befolkning maa blive staaende paa en vis Punkt. Landet kan i det Høieste kun ernære 1 Mill. Aarsager dertil ere: den virkelig opdyrkelige Jordbunds Jndskrænkethed, Uundværligheden af tilstrækkeligt Qvægforraad for Vinteren og Foder dertil, og Umueligheden deels at forvandle Skovene til Agerland, deels at udvide een Erhvervkilde, uden at skade en anden. - J hele Norge sættes paa høje Festdage, Juul, Nytaar &c., et Kornneg paa hver Gavl for Spurvene, hvorved disse endog i den strængeste Vintertid opholde Livet. De pleies saaledes omhyggeligen, fordi de i den korte, men hede Sommer ere uundværlige til Jnseetsværmenes Udryddelse. Paa Kysterne, men aldrig i Fjordene, iagttages stundom de Luftskikkelser, der ere bekiendte under Navn af Mirage, Fata Morgana &c. og som kaldes her Kildrer. Jndtil 1815 har man intet Exempel havt paa Meteorstene. - At Norges, Vestkyster fordum maa have havt et ulige mildere Clima, er vist, thi f. Ex. paa Karmoe, under 69. 20 opgraves ideligen Nødder og Stammer af saadanne Træer, der nu ere meget sieldne, saasom Kastanietræer. De findes stundom i saadan Mængde, at de bruges som Brændeved. Paa samme Øe ved Augvoldsnæs har man opdaget hele Lag af Valdnødder i stor Dybde. Men nu trives ikke en eneste Træart mere, naar den ikke har Læ af Huse &c.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-09-26
Det er ikke umærkeligt, at to Begivenheder, som have havt en høist vigtig Jndflydelse paa hele Menneskeheden, ere blevne udtænkte inden for Klosterets Mure. Det var en Munk, som opfandt Krudtet, og en Munk, der begyndte og fuldførte Reformationen. Endnu ganske nyligen var det en Munk (Minichini) som blev Ophavsmanden til Revolutionen i Neapel, og en Munk (Girachino Vaglica) der i Palermo forlod sin Celle, og, udmærkende sig ved Forstand og Tapperhed, af Folket valgtes og af Juntaen stadfæstedes som Gener. Adjutant hos Nationalarmeens Overanfører.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-09-26
Kjøbenhavns Børs d. 26 Septbr. Cours. Hamb. 2 M. 254, a vista 257. Spec. 269. - Specier solgtes til 15 Rbmk. 9 s. Obligat. 66 1/2. Nationalbank-Oblig. (af Laanet d. & Febr. d. A.) 80 Rbd. r. S., eller 104 a 105 Rbd. Sedler for 100 Rbd. Sølv. Norske Rigsbanksedler, 17 3/4. Svenske Sedler 63 s. - Disconto 6 pC. Da Thorvaldsen forlod Danmark. August 1820. Tiender Du den høie Lyst For en Helt at gløde? Slaaer for Hvad er Stort Dit Bryst, Hjertet nu maa bløde! Bort en Kunstens Heros gaaer, Som er værd at hædre, Som er værd at gløde for, Som har danske Fædre! At maaskee for sidste Gang Vi hans Aasyn skue! Maa vor Barm ei være trang? Maa vor Kind ei lue? Dog vor lille BroderflokTør ham ikke standse;
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-09-26
Om den høie Kunstnerlok Skal der flere Krandse! Kunsten vinker af sin Søn, Vi Farvel maae sige: Egens Krands og Bøgen grøn Maa for Lauren vige. Far da vel paa Land og Søe, Søn af fælleds Moder! Aldrig skal den Tanke døe: Thorvald er vor Broder! P. Theod. Schorn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-09-26
Af dette Blad udkomme ugentlig to Numere, J Følge Kgl. allernaadigst Tilladelse, forsendes det med Brevposterne, og kan bestilles paa alle Postcontoirer. Her i Staden modtages Subskriptionen hos Bogtrykker Höecke, i store Helliggeiststrædet No. 144. Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-09-30
Fra Møen toge vi over Faxøe til Karise.