JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1794-07-11
17) Ved Proclama læst i Siellands Landsting den 11te i Hof= og Stads=Retten den 16de og Hirschholms Amts Birketings Ret den 23de Junii sidstleden, ere alle og enhver, som maatte have nogen Fordring i Bernt Johannes Holters Fallitboe, indkaldede med 12 Ugers Varsel, at anm løe og beviisliggiøre samme for Hof og Stads=Rettrup, Skifte Commission, under Udelukkelse og Forliis af deres Re til Boet. et Kongel. Priviligeret Fiskebrens Fabrique som i nogle Aa har været i Skidenstrædet No. 171, er nu henflyttet til Pilestrædet No. 94, hvor ligesom tilforn sælges Fiskebeen i store og smaae Partier for billige Priser hos C. A. Østergaard, Fiskebeens Fabriqueur. Parter Jnteressentere udi det Kongel. Kiøbenhavns Classe=Lotterie, som en endnu have fornyet deres Lodseditil 4de Classe, ombedes herved, desangaaende at indfinde den hos vedkommende Collecteurer i Tide, inden 3 Dage for Trækningen, som foretages den 28de i denne Maaned; imidleriekan endnu bekommes Kiøbe Lodder hos Collecteurerne saavelsorber mig a 10 Rdlr. Stk. N. Collin, Kongel. Lotterie=Jnspecten. Den Syvende og sidste Tome af den danske Atlas, eller hos Mad. C. C. Berling i Pilestræde Nr. 93 er at bekomme : Beskrivelse over Kongeriget Danmark, indeholdende Beskrivelsen over Hertundommet Slesvig eller Synder-Jlland, hvori den nærværende Tilstand, og de historiske Omstændigheder, i dette Hertugdoms Kiøbsteder, Amter, Sogne, Kirker, Slotte og Herregaarde, med videre under tilstrekkelig udførte, med fuldstændige Registere over Kiøbstæderne, Sognerne og Herregaarden, ved (S. T.) Hr. Conterenceraad og Amtmand Hans de HofmaForfatter af dette Verks fierde, femte og slette Tome. Denne Deel, som indeholder 24 Capitter, med et nyt General=Kon et Kort over Alt, et over Ærrøe og Femern, et over Danneren og desuden 3 Grundtegninger og Prospecter, sælges paa Skriv for 6 Rdlr., og paa Trykr. for 5 Rdlr. De Herrer Liebhavere vilde behage, naar de forlange Exemplarer paa Skrivp., at tilkiendegive, enten de vil have dem paa Postpapiir, Hollandsk eller Bil kube=Papiir, som alle ere til den Priis. Ligeledes er og General Kortet aftrykt for sig selv, som sælges uillammeret for 2 Al og illumineret for 2 Mk. 4 s., Korterne over Als, Ærrøe og Femern, og Danneverk, illummeret Stykket for 1 Mk., og sorte Stykket for 12 s. Sammesteds bekommes ogsaa alle de forrige Tomer af dette Verk, samt de dertil hørende Charter, Prospecter og Grundtagninger, for de sædvanlige Priser, enten under ret, eller tykkevne. Efterretninger og Gen Sanet Thomas og dens GouverS neurer, optegnede der paa Landet, fra 1769 indtil 1776, af Hr. Etatsraad Høst, er at bekomme hos ForlæggerinHoftogtrykkerne N. Møller og Søn i Frederichsberggaden No. 230, ligesom og paa alle Børsens Boglader, Hr. Agent Gyldendal i Klareboderne og Hr. Boghandler Hegelund i Færgestræde, paa fiint Papiir for 3 Mk. 8 s. og Trykp. 2 Mk. 8 s.
Berlingske Tidende, 1794-07-14
Kaiserslaurern, den 29de Junii. Trende fra Maynz ankomne fangne fiindtlige Officerer, som man paa deres Parole havde frigivet, og som vilde vende tilbage til deres Fædreneland, lod Prindsen af Hohenlohe den 27de bringe til Forposterne ved en Trompeter. Den fiindt lige commanderende Officeer viste dem tilbage med den Betydning, at det under Dødsstraf var dem forbudet, at have Omgang med dem paa nogen Maade. Man blev siden paa den fiendtlige Side anderledes til Sinds, men hine Officerer havde hørt nok, for at beslutte sig til at oppedit med Taalmodighed deres Skjæbne som Fanger. - Fienden trækker sig nu fra alle Sider bestandig meer tilsammen, og skal, efter meget tilforladelige Beretninger, vente Forstærkning endog fra Alpe Armeen.
Berlingske Tidende, 1794-07-14
London, den 1ste Julii. Den Efterretning, at Prindsen af Coburg var den 26de forrige Maaned ved Fleurns nødt til at trække sig tilbage. har her gjort os meget bestyrtede, og sat og i stor Bekymring for Hertugen af Yorks og den brittiske Armees Skjebne. De sidste Efterretninger indeholdes i følgende til Hr. Dundas indsendte Brev, datert Renair den 24de Junii 1794, som en indrykket i Hoftidenden: "Sir, Oberste Craig havde tiltraadt sin Reise til Engeland, men ulykkeligviis fandt han ved sin Ankomst til Ondenarde, at Fienden havde nødt General Clairfat til at trække sig i nogen Forvirring tilbage til Gent, og at Communicationen mellem denne Plads og Omdenarde var ganske afskaaren, undtagen ved en lang Omvei Da han troede, at det var nødvendigt for mig, saasnart som mueligt, at faae denne Efterretning, kom han tilbage om Natten. Denne Fiendens Bevægelse, hvorved GeneralClairfat blev tvungen til, at trække sig tilbage, og som bragte ham nærmere Bredden af Schelde, foraarsagede, at han ikke længer kunde holde Passen for Dørne som siden Prindsen af Coburs Afreise stedse har været usikker; jeg har altsaa i Dag forladt den, saa at kun en Besetning blev i Staden, og er med de brittiske og en Deel af de hessiske Tropper marchert til dette Sted, for at være færdig til, at understøtte Ondeng de, som blever truet, og i Dag virkelig blev opfordret til at overgive sig. Jegerne. Friderich. Alle vore Privatbreve ere ligesaa skrækkende, som denne offentlige Beretning. I Gaar ankom vel endnu Posten fra Ostende, men intet Brev fra Brussel var med den saasom Communicationen er afskaaren. Man melder kun derfra, at Grev Moira og hans Armee sidste Fredag har lande i Ostende, og er strax marcher til Brugge, hvilket Franskmændene igien forlode, efter at de tilforn enten havde 3de det d. Al. liertes Magasiner, eller ført det meste af dem bort med sk.
Berlingske Tidende, 1794-07-14
Fra Lissabon meldes, at Uroeligheder have ist sig i de portugisiske Eiendomme i Syd=America, hvorfor 1 Fregat og 3 Fartøyer med Krude og Kugler, samt et Compagnie Artillerister ere afsendte derhen. Til Den Madera, som tilhører Portugiserne, skal ogsaa afgaae en lille Eskadre med Tropper, fra Lissabon, for at dæmpe et der opkommen Oprør blandt Folket.
Berlingske Tidende, 1794-07-14
Man vil forsikre, at det spanske Hof har ladet vores vide, at det saae sig nødt til, at ophæve Krigen, og var tilbøielig til, at erkiende den franske Reruelk. Dannemark og Sverrig skal ogsaa have gjort al og lige Forestillinger angaaende Borttagelsen af nogle Skibe. Et Fredsbrud med disse Magter skulde i Besynderlighed blive meget stadeligt for os af den Aarsag, at Dannemark skulde have det i sin Magt, at forbyde vore Skibe, som vare ladte med Skiberømmer, Farten igiennem Sundet. - Meer end 20 af vede Handelsskibe ere opbragte til Brest. - Alle disse ubehagelige Efterretninger og Rygter skulde have bragt vore Actier til at faldt endnu mere, dersom vi ikke i Gaar havde faaet 2 meget gode Efterretninger. Den ene bestaaer deri, at vor rige vestindiske Flaade, som bestaaer af 70 Skibe, og blev vurderet for 3 Millioner Pd. Sterl. lykkelig er ankommen til Plamouth; og den anden, at den amerikanske Congres har og hævet det paa vore Skibe lagte Beslag, for at see, hvad dens Gesandts Bestræbelse vilde udrette i London.
Berlingske Tidende, 1794-07-14
Af en Skrivelse fra London, den 1ste Julii. J dette Øieblik udkom Hoftidenden for i Dag, og i samme indeholdes følgende Brev fra Hertugen af York til Statssecretair Dundas, dateret Renair den 28de Junii: "Paa bekommen Efterretning, at Fienden trængte ind paa GeneralClairfat, og truede Ondenarde, marcherte jeg strax til Renaix, for at komme Ondenarde til Hielp. General Clairfait maatte trække sig tilbage fra Dennse til Gent; derfor kunde General Walmoden ikke holde sig i Brügge, men maatte overlade denne Plads til Fienden, hvorved al umiddelbar Communication med Ostende er afskaaret. I Gaar angreb Fienden paa nye Ondenarde, havde og allerede indtaget forstaden, men blev om Natten igien udkastet. – I Gaar Aftes fik jeg den ubehagelige Efterretning at Prindsen af Coburgs Angreb paa de Franske ved Fleurus den 26de var mislyktes. Whetehall, den 1ste Juli." Af en Skrivelse fra Generalsteutnant Moira sees, at benævnte Greve er med sine Tropper kommen til Malle, 4 Mile fra Brügge, paa Land veien til Gent. Ogsaa sees af et Brev fra Oberste Byse, datert Ostende den 29de Junii, at han paa denne Dag har indskibet alle Tropperne, Artilleriet og Provisionerne for at forlade Ostende." (Af denne officielle Beretning, seer man altsaa, at forsvaret af Ostende er bleven opgivet af de Allierte, og at bemeldte Plads nu er besat af de Franske) - En Deel af Garnisonen i Ostende er bleven indskibet til Bliessingen, hvorfra det paa Schilde gaaer til Armeen.
Berlingske Tidende, 1794-07-14
Manheim, den 1ste Julii. Fra Speyer har man faaet at vide, at de Franske have i Gaar Morges angrebet den allierte Armee med en betydelig Magt, og nødt den til, at trække sig herhid med Schweigenheim tilbage. Fegtningen skal have været meget hidsig, og man skal i samme have gaaet løs paa hinanden endog med Bajonetterne. Da dette Angreb var uventet, og strækkede sig stra Neustadt indtil Rhinen, saa erholdte de derved vel nogen Fordeel i Begyndelsen, men endnu for Middag angrebe de Tydske, efterat de havde faaet Forstærkning, de Franske, sloge og forfulgte dem indtil Germersheims Forskandsninger, og vandt meer Mark, end de havde mistet. Det nærmere om denne alvorlige Fegtning ventes. Ved Edesheim og Roth lede Preusserne noget Forliis paa deres Mandskab. Blandt de Saarede befinder sig Prindsen af Anhalt=Plet. De Keiserlige skulle have mistet omtrent 200 Mand af Døde og Saarede. Efter nogle Beretninger skulle Preusserne have gjort 300 Franske til Fanger, og erobret 4 Kanoner og 2 Haubitser. J Dag begiver det Keiserlige Hovedqvarteer sig fra Schweitzingen til Speyer. J Landstuhl bliver et stort Magasin oprettet for den preussiske Armee.
Berlingske Tidende, 1794-07-14
Brussel, den 2den Julii. Den 29de f. M. angrebe Franskmændene i 2 Colonner Leiren ved Betignies. General Jourdan commanderte den ene, og den anden var ankommen fra Manbruge. De allierte Tropper maatte vige for de Franskes Overmagt og trak sig i bedste Orden tilbage til Bierget Panielle med Mons, for at dække denne Stad mod Fienderne. I Gaar angrebe de sidste denne vigtige Post og forterte samme, hvorpaa Frank mændene gik løs paa Mons, og Kl. 8 om Aftenen toge samme i Besiddelse. Garnisonen forlod Pladsen i det Øyeblik, da Fienden trak ind. De fiendtlige Generaler blive ved deres Plan, at forene deres Nord Ardenne og Mosel=Armee i vore Provindser, for at afskiære Communicationen mellem Centrummet af vor Armee og de erobrede Festninger. Jmidlertid have vore Tropper besluttet, at forsvare sig i Dornick til det yderste, dersom Fienden skulde angribe denne Plads, som er den vigtigste Punct for hans Plans Udførelse. Paa den anden Side, have Franskmændene uden Sværdslag tagen Genappe i Besiddelse, og ladet en utrolig Mængde svært Artillerie bringe derhen. Prindsen af Coburgs Hovedqvarteer er nu i Brainele Comte, og altsaa nesten i Centro for alle Operationer. Ved denne Position er Veien fra Mons til Brussel dakket, og denne sidste Stad hidtil sat i Sikkerhed, mod alle fiendtlige Angreb. J Flandern seer det nu ikke saa slemt ud, som man i Begyndelsen troede. Grev Clairfait er ved Grev Moiras Tropper og endnu 7 engelske Regimenter, som i disse Dage ere udskibede i Ostende og stødte til ham, anseelig forstærket. Han har herpaa sat sig i March, for at gaae løs paa Franskmændene. Adskillige Breve fra Flanderne melde endog, at vore Tropper have igien taget Ypern og Cor tryk i Besiddelse, imidlertid fortiener dog denne Efterretning endnu Bekræftelse. - Jkke langt fra vor Stad, uden for den iøwenske Port, er bleven formert en Leir af nogle Detachementer Tropper, for at bevogte den Bagage, som i stor Mængde ankommer derhen fra Armeen. Tropper tra Tydskland passere ogsaa daglig igiennem denne Stad til Armeen.
Berlingske Tidende, 1794-07-14
Erkehertug Carls hele Hofstat er i Dag afgaaet til Coll. General Alvinzy skal modtage Commanden i Brussel i Stedet for Feltmarskal Bender, som skal gaae til Luxemburg, for der igien at modtage sit Gouvernement over Staden og Provindsen.
Berlingske Tidende, 1794-07-14
Af en Skrivelse fra Brüssel, den 3die Julii. Den store allierte Armee under Prindsen af Coburgs Commando formerer en nasbrudt Klæde fra Brainele Lømte, Nivelles, Mont St. Jran, og Jamboux indtil Namur, og dækker denne sidste Stad, saavelsom det Jndre af Provindsen. Vore Tropper have en meget fordeelagtig Post paa Høiene, som sig selv ere meget stærke, og ved Kunsten blive gjorte utilgiængelige. De svære Batterier, som ere anlagte for Nivelles, og alle andre Indretninger vise tydelig, at vore Generaler have i Sinde paa det eftertrykkeligste forsvare deres nuværende Stilling. Da Fienden saae disse Jndretninger, er han i Stedet for at begive sig til Genappe og Namur, paa engang med et stærke Torps marchert til Mons, og har i Forgaars efter en heftig Fegtning indtaget Staden. Det bekræftes, at Franskmændene, da de forenede Tropper nærmede sig, have igien forladt Brügge, og at Engelænder ne stedse søge at forene sig meer med General Clairfait. J Gaar kom 600 Croater fra Lüttich herigiennem. Adskillige Breve fra Gent og andre Steder i Flandern melde, at General Clairfat, i Forening med de engelske Tropper marcherer fremad, og er trængt ind i Lortryt.
Berlingske Tidende, 1794-07-14
Amsterdam, den 5te Julii. Det er tilforladeligt, at den engelske General Moira er den 29de Junii marchert med sin Armee fra Ostende til Brug ge og den 30te om Morgenen ankommen til bemeldte Stad. Staden Sluis i hollandsk Flandern er sat i Beleringsstand, og Tilgangen til denne Stad er ved Oversvømmelserne nesten umuelig. Privatbreve fra Nederlandene melde, at Gene til Pichegri beleirer Dornuk og Ondenarde, og bombardeter Slup i Flandern. Man vil her ogsaa vide, at Brus sider den 4de om Aftenen bleven besat af Franskmændene, hvilket dog efter de allierte Armeers Stilling ikke er sandsjuligt.
Berlingske Tidende, 1794-07-14
Man vil her have den Efterretning, at Ostende var alle rede siden den 30te Junii forladt, efterat Engelænderne havde fornaglet Kanonerne, og opbrændt de Skibe og Magasiner, som de ikke kunde bringe bort, ved hvilken Leilighed ogsaa 12 Borgerhuse skulle være blevne et Rov for Jlden. Der ska være forefaldet en nye Fegtning. - Vore Grøndestæder blive stærkt besatte, og det maae om en kort Tid komme til et afgiørende Feltslag.
Berlingske Tidende, 1794-07-14
Haag, den 5te Julii. J en Uges Tid har de udvandrede Franskmænd, Brabanteres a. Flugt fra Brussel, Gent, Brigge, Ostende og Lüttich hertil og til andre Stader været forunderlig stærk. Allene til Rotterdam kom i 2 Dage henved 5000 Personer, og blant samme 2 adelige engelske Nonnestifter fra Brugge, hvilke man i Rotterdam og Delft har efter Mogistratens Ordre anviist store Bygninger til Boepæle. Blant Nounerne befinde sig een af 104 Aar. Disse Menneskers Forfatning er beklagelsesværdig. - Udsigterne til, at det skulde blive bedre, blive bestandig mørkere. De Franske blive ved de tilfægtede fordele modigere, angribe med overlægen Magt og en forskrækkelig lykkelig Fremgang og Alt trækker sig med Forliis tilbage. Mons er i deres Hænder, og det, som de have fundet der, er anseeligt. Det værste er, at de erobrede Stæder, Valenciennes, Conde, Quesnoy og Landrecy ere blevne overladte til sig selv. - Engelænderne have, foruden Tropperne undet Grev Moira, en anseelig Besætning i Ostende, og et stort Antal Skibe i Havnen, og dog fornagle de Kanonerne samme stads, pakke deres Sager ind, og gaae til Viissingen. De Franske trænge allevegne igiennem, vare allerede for Sluis i slandern og Sas van Gent, kastede paa det første Stud, Bombe ind, og paa det sidste to; men da de fandt Fæstningerne her stærkere, end i Brabant og Flandern, saa trak de sig tilbage efterat have ødelagt de omliggende Lande. - At Brussel ikke kan holde sig, da Mons er i de Franskes Hænder, er uden for al Tviol. Prindsen af Coburg har ved det Forsøg, at ville undsætte Charleroi, mistet 3000 Mand. I Charlerøi er en hollandsk Granadeer-Bataillon af 10 Compagnier, tilligemed den keiserlige Besætning, gjort til Krigsfanger. Formedelst disse ulykkelige Omstændigheder have Generalstaterne holdt her i Dag en overordentlig Forsamling, og man siger, at vore Tropper skulle, da det dog en umueligt, for denne Gang at frelse de keiserlige Stater, blive kaldte tilbage, for tilligemed Hertugen af Yorks retirerende Tropper og General Clairfat, at dække vort Land, og mueligen endnu redde Antwerven og Mecheln. De hollandske Grændse Fæstninger ere imidlertid i god Stand. J dette Øieblik saaer man at vide, at Prindsen af Oranien befinder sig med de ved Mons staaende Hollændere i Mastricht.
Berlingske Tidende, 1794-07-14
Nederelden, den 8de Julii. De engelske Tidender levere os nu den sande Capitulation af Ypern. Den er langt fra ikke saa fordeelagtig, som den i de engelske Blade blev udraabt for. Besætningen er gjort til Krigsfanger, og de Emigrerte ere ikke undtagne derfra. Det heder tvertimod i den 10de Artikel, hvori Jndbyggerne af begge Kiøn loves Sikkerhed for deres Ære, Liv og Eiendom, at de franske Emigrerte skulle være undtagne.
Berlingske Tidende, 1794-07-14
Helsingøer, den 14de Julii. Fra den 11tte hujus til i Dag ere 194 Skibe passerede Sundet. I Gaar gik den danske Fregat Thetis, Capit. Abo, og den svenske Fregat Galathea, Capit. Lagerstræde, til Nordsøen.
Berlingske Tidende, 1794-07-14
Kiøbenhavn, den 14de Julii. End videre ere følgende Skibe allerede befalede at udrustes og commanderes af følgende Thefs: Orlogskibet, Den Prægtige paa 80 Kanoner, Commandeur Viengel; Odin paa 74, Commandeur Stocksteth; Sælland paa 74, Commandeurcapitain A. H. Stibølt: Nordstiernen paa 74, Commandeurcopitan P. Ch. Bærk; Elephanten paa 70, Comm. Capit. Wigandt; Mars paa 64, Comm. Capit. J. Bille; Dannebrog paa 60, Generaladjut. Capit. Herbst. Fregatter: Havfruen paa 40. Generaladjut. Capit. L. H. Fisker; Cronborg paa 36, Generaladjutant. Capit. Lovensen. Briggen Skommen paa 18, Capitainlieut. Stud; saa og foruden Kanoneerbaadene Frederichsort og Warde huus.
Berlingske Tidende, 1794-07-14
Under 9de i d. M. har det allernaadigst behaget Hs. Kongelige Majestæt at udnævne Hattemagermester Gudman Petersen til at være Hof=Hattemager.
Berlingske Tidende, 1794-07-14
Onsdagen den 9de Julii fortsatte det Kongelige Kiøbenhavnske Skydeselskab og Danske Broderskab fine ugentlige Skyde Oveiser, da følgende Sølv=Gevinster for beste Skud, tilfaldt: Hr. Kiøbmand Busch den 1ste Premie, 12 Theeskeer; Hr. Agent O. Møller den anden, en Kageskee, og Hr. R. Colsman den tredie en Medaille.
Berlingske Tidende, 1794-07-14
Fra den 8de hujus til i Dag ere indkomne og udgaaede: Capit. P. Hansen og H. Augsborg fra Livorno med Viin og Stykgods; Capit. P. Kinck fra Brest med Salt; Capit. J. Wæber fra Bosion med Sukker og Kaffe; Capit. D. Olnen fra Rhode=Island med Riis; Capit. N. B. Lydie til Boston med Jern, Hamp og Seilduger; Capit. J. H. Johansen, til Bourdeaux med Hvede.
Berlingske Tidende, 1794-07-14
Barom. Therm. i Vinden. 7 Julii. 28. 4 o. 20 1 Varme. De 28 3. 9. 23 1/2 - - S. - V. 28. 4. 9. 19 1/2 - - N. V. 28 4. 9 18 1/2 - - N V. N. V. 28 4 o. 17 3/4 - - N. N. V. 13 - - 128 3 o 20 - - S. V.
Berlingske Tidende, 1794-07-14
Vexel=Cours, den 11te Julii. London 2 Maaneders Sigt 5 Rdlr. 26 s. pr. Livr. Sterl. Amsterdam i Bco. 2 M. Dato 14 Dages Sigt, Dito i Courant 2 Maan. Dato 112 14 Dages Sigt 112 1 1 pr. Cent.
Berlingske Tidende, 1794-07-14
Hamburg 2 Maan. Deto 121. 14 Dages Sigt 122 1/4 Species=Coursen den 14de Julii. Cours af Danske Bank=Sedler imod Species 25 1/2 pr. Cento. Aversk TS.
Berlingske Tidende, 1794-07-14
Fra den 7de til 12te Julii 1794 have Asseurance=Prei mierne for al Fare paa Danske, Norske og Holsteenske Skibe og sammes Ladninger, ved det Kongelige octroyerede Søe=Asseurance-Compagnie i Kiøbenhavn været saaledes som følger, naar ellers særdeles Omstændigheder ikke have foraarsaget andre Bestemmelser: Casque. Ladning. Paa Paa Procent. Procent. Fra Kiøbenhavn til Tronhiem = = 1 - dito til Bergen = = = = 1 1/2 - dito til Bordeaux = = 6 10 - dito til Venedig = = = 6 1/2 - dito til Ostende og Dunkirken = = 10 - Amsterdam til Kiøbenhavn = = 1 1/2 - St. Croix til dito = =- Tronhiem til dito = =- Pillau til dito = = = 1 1/2 - Altona til St. Thomas = =- Lissabon til Hamborg =- Apenrade til Memel og Cadix = 5 1/2 - St. Ubes til Bergen, Tronhiem = 4 4 - Cadix til Helsingøer .- Randers til St. Sebastian = 6 10 - Livorno til St. Thomas = =- Bergen til Bremen =- Pernau til Riga og Port a Port = 6 1/4 - Øster paa Norge til London & Ret. 3 1/2 - Hamborg til Cadix - Middelhavet til Kiøbenhavn, Hamborg, Flensborg = =- Bergen til Bilbao, St. Sebastian 6 det har behaget den almægtige Gud, at henkalde til sin himmelske Glæde min kjære Moder Maria Gottlieb sal. Bagge, udi sit 56de Aars Alder, og efter at have lidt meget Ondt i 9 Maaneder af en haard og fortærende Sygdom (un sin Hengsaa 2 til Kage. . . .ver overen hun med en naar meget nytte en gotsynt A. var tilfreds i sin Elendighed) endte hun stille og sagte sine Dage her den 25de Junii h. a., efter at have været Enke 18 Aar 3 Maaneder og nydt i samme Tid sit beqvemmelige Ophold i sin Svogers Huus; hvilket herved efter nu brugelig Maade bekiendtgiøres fraværende Slægt og Venner af en inderlig elsket Møders efterladte eneste Barn og Søn. Callundborg, den 29de Junii 1794. Andreas Bagge. Den 3die Juli sidst, døde Hr. Hans Teisen, Farver i Nyborg; hans Savn begrædes af hans Børn og hans Minde ventes at vare i deeltagende Erindring hos hans fra værende Slægt og Venner, for hvis Skyld hans Død her giøres bekiendt.
Berlingske Tidende, 1794-07-14
Ga den belovede danske Oversættelse af sal. Prof. Thom. Bartholins latinske Afhandling, til Forsvar for Sygdommes Overplantning fra Menneskene til Dyr og Planter, uden indvortes Lægemidlers Brug, med vedføiede, af et Selskab nyelig samlet, betydelig Mængde slige troeværdige, og tildeels, selv forsøgte, udvortes og sympathetiske Lægedoms Maader og Midler for de fleste Sygdomme, med første kan ventes færdig fra Pressen, saa anmodes herved de, der have havt den Godhed, derpaa at samle Subscribentere, at de behagelig ville indsende deres Lister, i det seneste til Julii Maaneds Udgang, til hvilken Tid og Subscription endnu modtages her i Staden paa Rosengaarden No. 178 og 119 i Bagstuen. Skrivtet bliver 8 Ark i 8vo, som overlades Subscridenterne heftet for 2 Mk. et fierde Bind af det Kongelige danske Landhuusholdnings=Selskabs Skrifter med 5 Kobbere, er nu færdige fra Trykken, og sælges for 8 Mk. paa Tryk= og 10 Mk. paa Skrivpapiir hos Agent Gyldendal i Klareboderne No. 9, hvor og de foregaaende Dele endnu kunne bekommes til samme Priis. Alle 4 hidtil udkomne Dele koste altsaa 5 Rdlr. 32 s. paa Tryk= og 6 Rdlr. 64 s. paa Skrivpapiir, og bekommes tillige hos hans Commissionairer i Norge og Provindserne for ovenmeldte Priis.
Berlingske Tidende, 1794-07-14
Efter Hans Kongel. Majests, allernaadigste Befaling, C. v. Brandt. Schow. Colbiørnsen. Rejersen.