Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-08-11
Om Almeenlæsning. eyde kan nogen Stad i Europa, maaskee Gör tingen ene undtagen, sættes i Ligning med Kjøbenhavn, naar Talen er om Almeenhedens fri Adgang til offentlige Bogsamlinger. Her findes tre Hovedbibliotheker: det Kongelige, Universitetets og det Classenske. Antager man, at de indbefatte tilsammen omtrent 500,000 Bøger, saa kan her hver af Kjøbenhavns 100,000 Jndbyggere, endog Børn iberegnede, faae laant 5 Bøger; ei at tale om de mange private Bogsamlinger og Leiebibliothekerne, som her findes. For tredive Aar siden vare Hovedbibliothekerne, paa Universtetets og det Sumske nær, utilgængelige. Men udlaantes der saa meget færre Bøger fra offentlige Bibliotheker, saa bleve derimod desto flere anskaffede af Privatfolk. Hver Embedsmand, og Enhver, der gjorde nogen Fordring paa Dannelse, maatte have en Bogsamling, stor eller liden, og da Adspredelserne vare langt færre, blev der i Grunden maaskee læst mere den Gang end nu, da endog Adgang staaer aaben til en halv Million Bøger. De Penge, som man nu sætter i smukke Møbler og Fruentimmerstads, satte man for en stor Deel den Tid i Bøger, og naar en Mand af de bedre Stænder i Hovedstaden, i Provindserne eller paa Landet døde, saa fandt man blandt hans Efterladenskaber vel ikke et Møbelmagazin, eller en Mode- og Galanterieboutione, men vel en Samling af udsøgte Bøger, som han efterhaanden havde anskaffet sig, og som var voxen i Tallet ligesom han selv var stegen i Alder. Derfor kunde i de Dage saa mange betydelige Værker udkomme paa Dansk, og store Oplag sælges deraf, ikke blot ved offentlig, men meest ved en bogelskende Almeenheds rundelige Understøttelse. Hvilke Værker udkom ikke allene paa det Gyldendalske Forlag? Hvo kunde nu vove at lade trykke Fleischers Naturhistorie, Stampes Erklæringer o. s. v. Og dog gjordes den Gang Oplag paa 2000 Exempl., som f. Ex. af Oversættelsen af den Michaeliske Udgave af det gamle og nye Testamente, og de bleve ei allene ofte udsolgte, men stundom gjordes endog nye Oplag nødvendige. Nu læser man vel ogsaa hyppigen i Aviserne Anmeldelser om nyudkomne Skrifter, men sjeldent er det Værker af Omfang, og i Almindelighed trykkes der kun Oplag af 500, ja stundom kun af 2 til 300. Det er altsaa aldeles ikke at undres over, at Priserne paa Bøger ikke kunne være saa meget billige, da Afsætningen er ubetydelig. Af Maanedsskrifter, og Tidsblade udkomme vel en Deel, men seer man hen til Afsætningens Størrelse, saa sælges der i Engelland, Frankrig, eller Tydskland af et eneste Blad, som Morning Chronicle, Moniteuren eller Hamburger Correspondent, ligesaa mange, som næsten af alle periodiske Blade i Hovedstaden, tilsammentagne. Det Blad, som for Øjeblikke nok har de fleste Abonnenter, er Kjøbenhavns Adresseavis. Af dets andre 4 Hovedblade afsættes tilsammen neppe over 7000 Exemplare. De øvriges Afsætning er fra omtrent 300 til 100 og derunder, saaledes, at alle de i Kjøbenhavn udkommende Blade, Adresseavisen fraregnet, sammenlagt, i det Hele neppe afsætter 10,000 Exemplarer, hvilke, da der udenfor Hovedstaden ikke udgives synderlig andet end Stiftsaviser, ei betyder meget for en Befolkning af 1 1/2 Mill. Mennesker uden at tale om, at endeel Exemplarer nødvendigviis gaae til Udlandet. De i Hefter udkomne Skrifters Afsætning er forholdsviis endnu ubetydeligere. For en Snees Aar siden havde Minerva allene 1000 Abonnenter, et Antal, som nu neppe alle vore Maanedsskrifter tilsammentagne kunne rose sig af. Naar man fraregner Borgervennen, som har en særegen Bestemmelse, saa have næsten alle udkommende danske Ugeskrifter af blandet især æsthetisk Jndhold, sammenlagte, nu ikke saa mange Abonnenter, som den danske Tilskuer allene i sin blomstrende Periode, da den talte 1000. Men imidlertid maa man fra denne ubetydelige Afsætning ikke slutte til en ligesaa ubetydelig Læsning; denne er forholdsviis tvertimod meget anseelig, og det især ved det indførte occonomiske System, der aldrig tager i Betragtning, hvorvidt det er mueligt for et Tidsskrift at kunne bestaae, naar af de mange, der ville læse det, kun saa ville holde det. Jkke nok, at 150 til 300 Mennesker, under Navn af Klub, forene sig om et Exemplar, hvorved et Par hundrede Læsere, hver for sig betragtet, bidrager omtrent 1 eller 2 s. aarligen til et Tidsskrifts Vedligeholdelse, saa er det ogsaa nu eengang Mode, at al optænkelig Morskab betales, og det endog dyrt, kun ikke den, som Aanden nyder. En Comoediebillet til et Stykke, som man gjerne vil see, betales villigen med 9 Mk. til 18 Mk., men et Tidskrift, som man for samme Priis kan faae tilbragt et heelt Fjerdingaar, og som man ofte ligesaa gjerne vil læse, som man vil see Comoedien, det laaner man, hvor det kan faaes. Dog, det er nu eengang Skik og Brug, at en Udgivers eller Journalists Arbeide og Bekostning er noget, som ikke trænger til nogen Erstatning, men at han bør bringe det læsende Publicum begge, som et skyldigt Offer. Saaledes tænker ikke allene menig Mand, men selv de meest cultiverede Stænder, fra hvilke Skribenten først er berettiget at vente Understøttelse og Opmuntring. Man kunde maaskee opkaste det Spørgsmaal, hvorfor opstaaer der da ideligen saa mange nye Tidsskrifter, da den indskrænkede Afsætning naturligviis snarere maatte indskrænke end forøge hines Tal, Men derpaa kan svares: at det gaaer med Tidsskrifter, som med Mennesker; enkelte maa altid gjøre Lykke, endog i de kummer ligste Tider, og de Enkeltes Lykke opmuntrer flere til ogsaa at forsøge deres, da ingen troer at kunne vide sin Skjebne forud. J den ældre danske Tilskuer sammenlignedes allerede for mange Aar siden den periodiske Literatur med et Hav, hvorpaa der seiler en Mængde Fartøier, saasom Orlogsmænd, Fregatter, Brigger, Jagter, Capere &c. Nogle af disse komme opseilende, Andre gaae under fulde Seil, atter andre ere nær ved at kulseile, mange strande paa mødende Klipper, og en stor Deel synke aldeles. Dette Billede er saare veltruffet. Jøvrigt ere de mange Klubber, Læseselskaber, Restaurateurer, Ølkieldere a. altid sikkre Subskribenter, som i vore Dage ethvert begyndende periodisk Blad forud kan gjøre Regning paa. Det benyttes af disse i samme Øiemed som Tobak, Kort, Billardbord &c.