Den Vest-Sjællandske Avis, 1828-05-13
Nyeste Post-Efterretninger. Fra Christiania meldes under 30te April følgende: Tirsdagen den 29de April, Kl. 6 1/2 Eftermiddag, havde di igien den Lykke at see Hs. Majestæt i vor Midte. Hs. Majestæt havde frabedet sig alle Høitideligheder ved Modtagelsen. - Den til Middelhavet udgaaede, af Contre-Admiral Nordenskold anførste Svensk Norske Escadre bestaaer af af 3de Svenske Krigskibe, nemlig: Fregatten Camilla paa 42 Kanoner, commanderet af Commandeur Captain Fischerstrøm, Corvetten Jaramas paa 20 Kanoner, commanderet af Commandeur=Captain Rundqvist, og Skonnerten Experiment paa 8 Kanoner, commanderet af Captain Melander, samt af 2de Norske Krigskibe, nemlig: Briggen Frederiksværn paa 18 Kanoner, commanderet af Captain Christie, og Briggen Lolland paa 18 Kanoner, commanderet af Captain Petersen. Foruden de 2de sidstnævnte Skibschefer ere følgende Norske Søe-Officerer med paa Toget, nemlig: Captain Lieutenant Kammerherre Hesselberg, som Flag, Adjutant hos Escadre Chefen, Captain-Lieutenanterne Horn og Winge, Premier Lieutenanterne Segelcke, Grev Krampe, Holtermann, Diriks, Sandberg og Lous, Second-Lieutenanterne Haffner, Bonnevie og Fabricius. – Jgaar Torsdag den 1ste Mai, modtog Hs. Kongl. Majestæt, omgiven af sit Statsraad. Storthinget, hvis Præsident, Statsraad Grev Wedel=Jarlsberg, holdt følgende Tale til Hs. Kongelige Majestæt i Naadigste Konge: Den uskrømtede Glæde, som befieler det Norske Folk, hvergang det skuer Deres Kongelige Majestæt inden gamle Norges Landemærker, gjør det til en behagelig Pligt for Kongeriget Norges nu, ifølge Deres Kongl. Maj. Kaldelse, forsamlede overordentlige Storthing, herved underdanigst at fremstille sig i den Hensigt at tolke Deres Kongl. Majestæt Folkets og dets Repræsentanters Følelser. - Af Hiertets Fylde takke vi det algode Forsyn, som har holdt sin beskiærmende Haand over Deres Kongelige Majestæt og det hele Kongelige Huus, og som har skiænket D. K. Maj. Sundhed og Kraft til at kunne, uden Hensyn til Aarstidens Ublidhed eller Reisens Besværlighed, ved personlig Nærværelse granske Norges Anliggender, og igien forvisse sig om det Kierligheds- og Hengivenheds=Baand, som uopløseligen knytter det Norske Folk til Deres Kongl. Maj. og Deres Kongelige Ære, samt om Normandens urokkelige Troskab mod den hellige Pagt, som til fælles Sikkerhed og Lykke forener den Scandinaviske Halvøes 2de Folk Hvergang D. K. Maj. viser sig iblandt os, vinde disse Baand, om muligt, nye Styrke. - Vi beklage, at D. K. Maj. ikke denne Gang ledsages af den Kongelige Familie, og at De derfor, under Opholdet her, vil savne den huuslige Slæde, som Forsynet med rund Haand har tildeelt Deres Kongelige Majestæt. - Vi paaskiønne imidlertid taknemmeligen den ømme Omsorg for Norges Vel, som bevæger Deres K. Maj. til denne Opofrelse og vi nedbede Himlens Velsignelse over Deres K. Maj. og det Kongelige Huus, idet vi underdanigst anbefale os i Deres Kongelige Majestæts Yndest og Bevaagenhed. - Hs. Kongl. Maj. behagede at give føldende naadigste Svar: Gode Herrer og Norske Mænd, Jdet Jeg begav mig til Norge, var jeg overbeviist om, i Nationens Repræsentanter at finde Nationens troe Tolk af dens Hengivenhed for mig og min Familie. - Norges nærværende og tilkommende Held har ladet mig oversee de med en lang og i Særdeleshed paa denne Aarstid foretagen Reise forbundne Besværligheder. - Det er med Tillid til Eders Følelser og Eders Jndsigter, at jeg uforbeholdent vil forklare mig for Eder. Folket ønsker en Ende paa de ved ethvert Storthing fornyede Tvistigheder. Som Fædrelandets Fader attraaer jeg dette ligesaa inderlig som Nationen. Disse Tvistigheder er en uundgaaelig Følge af, at Lovgivningen ei aldeles staaer i Harmonie med Grundloven, den jeg vil see grundfæstet og opretholdt; dette kan imidlertid ikke skee uden ved organiske Love, om hvis paatrængende Nødvendighed Erfaring med hver Dag erindrer os. Det er med Hensyn til denne tvingende Nødvendighed, og for at undgaae et ordentlig Storthings alminde ligviis langsommere Gang, at jeg har troet, at burde sammenkalde Eder til et overordentligt Møde. - Jeg betragtet de Love, der ere blevne Eder forelagte, som nyttige og hensigtsmæssige for at sikkre vor borgerlige Friehed og for at bestemme faste Regler med Hensyn til de constitutionelle Magters Fordeling. Efter at have sancttioneret Grundloven af 4de November 1814, har jeg uafladelig ventet, at Løv=Committeens Jndsigter og Fædrenelands=Sind skulde skienke os en almindelig Lovbog, der var bragt i Overeensstemmelse med de i Grundloven indeholdte Bestemmelser om den offentlige Friehed, mine Forhaabninger ere i denne Henseende ikke blevne opfyldte.