JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-12-17
Bortforpagtning af Hovedgaarden Moesgaard. Paa Grund af at flere Liebhavere i den senere Tid have meldt sig og gjort Overbud paa Forpagtningen af den den Kongelige Kasse tilhørende Hovedgaard Moesgaard, bliver denne Gaard, beliggende i Maarsleth Sogn, Ring Herred, Aarhuus Amt, ved Auction, som afholdes paa selve Gaarden, Torsdagen den 16de Januar 1834, Formiddagen Kl. 10, opraabt til Bortforpagtning paa 9 Aar, fra 1ste Mai 1834 at regne. Gaarden, som har en smuk Beliggenhed ved Havet og Skoven, 1 3/4 Miil fra Aarhuus, staaer for Hartkorn Ager og Eng 18 Tdr. 3 Skpr. 2 Fdkr. 1 Alb. frit og 23 Tdr. 5 Skpr. 3 Fdkr. 1 enhalv Alb ufrit Hartkorn, tilsammen Areal 304 1/4 Tdr. Agerland og 60 Tdr. Eng. Jorderne ere fortrinligt til Rug, Byg, Boghvede- og Havresæd, og i den sidste Rotation er der mere seet paa disses Forbedring end paa Jndtægterne. Med Gaarden, der for en Deel drives med Hoverie, følger Besætning samt det til den hidtil brugte Drivt, fornødne Inventarium. Conditionerne ligge 14 Dage forinden Auctionen til Eftersyn hos Forvalteren paa Moesgaard. Hods & Ning Herreders Contoir i Aarhuus den 2den December 1833. Lanng, Auctions-Directeur.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-12-17
Det sædvanlig stedfindende Julebal afholdes Torsdagen den 26de dennes. De af Omegnens ærede Beboere, som maatte attraae heri at deeltage, ville behage derom at underrette mig. Slagelse Postgaard den 14de Decbr. 1833. Schiøtt. Theatret i Slagelse. (2den Abonnements Forestilling.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-12-17
Onsdagen den 18de Decbr.: Den bogstavelige Udtydning, eller: Hvordan bærer man sig ad i Comedien; Lystspil i 1 Act. Derefter (første Gang). Brødrene Foster, nyt Lystspil i 4 Acter efter det Engelske J. Müller.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-12-17
Førstkommende Løverdag den 21de dennes, Formiddag Kl. 11, bliver paa Slagelse Raadstue afholdet offentlig Licitation over Renovationen og dens Bortførsel af Slagelse Kiøbstads offentlige Pladse i Aaret 1834; hvilket herved bekiendtgiøres. Staaelse den 16de Decbr. 1833. Sylow. Selskabet den nye Forening.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-12-17
Söndagen den 29de December, bliver Bal i Selskabet; en Liste i denne Anledning er henlagt i dets Locale hvorpaa de Medlemmer, som ønsker at deeltage, behageligst vilde tegne sig. Ballet begynder Kl. 7 Aften. Directionen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-12-17
En Tæve-Hønsehund, lydende Navnet Vagtel, hvid med brune Øren og en lille Plet over Halen, er frakommen sin Eier; for Tilveiebringelsen, eller Oplysningen om Samme, loves en passende Douceur af C. H. Knudsen. Slagelse Apothek d. 13de Decbr. 1833. paa rimede Vers, i forskjellige Nytaarsønsker, Anledninger, forsattes, imod en billig Betaling. Avis Expeditionen anviser. Tvende Værelser med Kiotten og andre Beqvemmeligheder er at faae til Leie førstkommende Paaske Flyttetid L. Biehl.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-12-17
Chocolade, udarbeidet til den største Fiinhed ved Dampkraft i Undertegnedes Fabrik ved Kjøbenhavn, sælges til Fabrikpriser fra 2 Mk. 4 s. til 8 Mk. pr. Pd. efter Qvalitet: J Callundborg hos Hr. L. Hesselberg, I Hillerød hos Hr. Thorsen. - J Slagelse hos Hr. O. R. Strande. – J Sorøe hos Hr. Tronnier. J Storeheddinge hos Hr. S. H. Hoffmeyer. -J Holbek hos Hr. N. P. Stausholm. - J Helsingøer hos Hr. C. F. Eckardt. - J Skielskjør hos Hr. O. Vallentin. J Nestved hos Hr. C. P. Ludvigsen. - J Faxøe hos Hr. O. Grum. J Kiøge hos Hr. F. W. Møller. - J Vording, borg hos Hr. S. F. Sørensen. Til Dhrr. Kjøbmænd i de Byer, hvor der ei findes fuldstændig Sortement, gives der ogsaa paa enkelte Sorter en passende Rabat, naar man behager at henvende sig til Hjørnet af Nørrevold og Larsleistrædet No. 161 i Kjøbenhavn hos P. Chr. Deichmann & Comp.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-12-17
Fra Undertegnedes Mark er for 14 Dage siden bortgaaet en bruunblakket Hoppe, 92 Qvarteer høi, 14 Aar gl., uden Skoe, for dens Tilveiebringelse eller Oplysning loves en passende Douceur. Knudstrup ved Soroe den 7de December 1833. Lars Pedersen, Huusmand.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-12-17
Fra Hr. Bundtmager Michelsen i Aarhuus er Undertegnede atter bleven forsynet med et udsøgt Partie af smukke Vintervarer, bestaaende af Kasketter, Pideriner Pallentiner, Bog, laadne Damestøvler, Mandshandsker m. m.; alt til de billigste Priser og efter den nyeste Facon. Slagelse den 9de December 1833. A. Wulst.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-12-17
Tvende Værelser er at faae tilleie til Paaske Flyttetid 1834 for en eenlig Person hos Skræddermester Jens Jørgensen i Slagelse.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-12-17
Hos Sadelmager Trautner i Sorøe er en god Calesche at faae tilkiøbs for billig Priis.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-12-21
Den Vest-Siællandske Avis, eller. Slagelse. Ugeblad. den uden, og indenlandske Historie. tigste Nyeheder. Dagens vig Redigeret af Hr. Pastor, Ridder Bastholm. Trykt og forlagt af Peter Magnus 19de Aarg. No. 102. Løverdagen den 21. December 1833. 19de Aal. Panordadan har December 180. Med Kongelig allernaadigst Tilladelse, at forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdommene.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-12-21
bemærkninger over Paris. (Af Redacteurens Dagbog under hans Ophold der i Aaret 1796; dette Stykke har ikke tilforn været trykt.)At Paris har en stor Mængde Jndvaanere er bekiendt; men den er ikke saa stor, som man efter disses Antal skulde formode; dette kommer deraf at Gaderne ere i Almindelighed overmaade smalle. Staden er næsten bygget i en Runddeel; hvorved den bliver meere kommod end London, som er anlagt langs med den brede Themsen; men mindre sund. Det er ikke vanskelig at finde Vei i den, fordi Seinen deler den i to næsten ligestore Dele, fordi nogle Alleer, som kaldes Boulevards, deels ganske omgive den, deels giennemskiære den og det saaledes, at de altid staae i Forbindelse med hinanden, og endelig fordi der gaae nogle Hoved gader paa alle Sider af Boulevards af lige ned til Seinen. Til en af disse Hovedafdelinger kan man altid komme, og naar man kun giør sig bekiendt med dem, som ikke er vanskeligt, saa kan man overalt hielpe sig.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-12-21
J Seinen ligge 3 Øer, Øen Couvier, hvorpaa der ere kun Brændemagaziner, og to andre Øer, som udgjøre den saakaldte Cite, eller det egentlige Paris. Den Plads, de indtage er ikke stor, og Paris vilde være meget liden, naar den ikke havde de store Forstæder, som ligge paa begge Sider af Seinen; til enhver af disse hører en af de omtalte Hovedgader, som bærer sit Navn efter den. Jmidlertid er der dog i nogle Forstæder giort som et Slags Afdeling imellem den indvendige og udvendige Forstad, ved høie og tildeels smukke Steenporte, som f. Ex. St. Denis, St. Martin, men som blot staae for Enderne af Gaderne og ikke aflukke dem. Hele Byen er derimod omgivet af en lav Muur, hvori der ere mange smaae Porte; denne blev fordum opført paa de skiendige og priviligerede Kornpugeres Anstiftelse, for at Byen ikke skulde faae Tilførsel. Disse Porte ere de saakaldte Barrieres; de ere besatte med Vagt, og ingen kan gaae ud af dem uden at vise sit Borgerkaart (at sige i 1796).
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-12-21
Paris er virkelig slet ikke smuk, de fleste Gader ere yderst beslige, og i de smukkere hersker en trættende Eensformighed; derfor behage de ogsaa kun i Begyndelsen. Desuden ere Husene for massive, deres Høide staae ikke i Forhold, til Gadernes Brede, sielden ere de prydede med en smuk Architekteur, deres Farve er i Almindelighed, guul eller graae, Vinduerne ere for smalle, Tagene og de overordentlige store og brede Skorstene ere fortegraae. Dette giver Byen fra Steder, hvor man kan oversee den, som fra den ene Side af Seinen til den anden, et hæsligt afbrændt Udseende. Seinen selv er ikke smuk, den er ikke meget bred, og de berømte Broer, som gaae over den, som Pont Neuf, Pont Egalite (fordum, og nu Pont Royal), Pont Liberte, ere bygte paa simple hvelvede Buer af Muursteen, uden mindste Prydelse og ere snarere hæslige end kiønne.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-12-21
Den smukkeste Deel af Paris er unægtelig Boulevards, deres Brede, de skiønne Alleer og Bygninger, som pryde dem, udmærke dem fremfor alle de øvrige. Det er en stor Feil, at der ere næsten ingen Fortouge i Paris, man er bestandig udsat for at blive overkiørt, naar to Vogne møde hinanden i de smalle Gader, saa spærre de hele Gaden, og trykke Fodgiængeren op til Muren; det var den berømte Botaniker Tourneforts Død. Desuden vaager ikke Politiet over at der kiøres langsomt Overkiørseler ere derfor meget almindelige, og vare det mere forhen, da der var flere Vogne i Byen; man læse Merciers Klager i hans Tablenu de Paris. Jeg finder Kiøbenhavn langt smukkere end Paris; men denne har det betydelige Gode forud for hiin, at den ingen Kieldere har, hvori der boe Folk. Disse bunkle, fugtige, beklomrede og usunde underjordiske Boeliger for enkelte af vore Medmennesker, som ikke have saamange Penge som vi, ere her ubekiendte.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-12-21
J det egentlige Paris eller i Cite veed jeg intet Mærkværdigt, naar jeg undtager den gamle og berømte Hovedkirke Notre Dame, og det for gelige Hospital Hotel de Dien; men den anden Side af Seinen, endskiøndt virkelig styggere, udmærker sig dog ved mange anseelige Bygninger.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-12-21
Der er det store Hospital Salpetriere for de GaleDe fortræffelige Manufacturer Gobelins, hvor de herlige Speilglas fabrikeres, man seer ogsaa overalt i Paris i offentlige og private Huse en Mængde af de skiønneste Speile. Det store og meget prægtige Fængsel, Conciergeriet. Det største Theater i Paris, Theatre Francais, en ganske smuk Bygning; men som nu er tillukket, da der ere blevne imod Regieringens Befaling afsiungne terroristiske Sange. Palalet Luxembourg, hvor Direktoriet residerer; meget prægtig synes denne Bygning mig ikke at være; men man kan ikke sige noget rigtigt om den, da den staaer ganske under Arbeide; den har den Feil tilfælles med flere andre store Bygninger, at den ligger alt for indsluttet; der er en stor Have ved den, men som ikke er offentlig. Regieringen har ladet Palaiet prægtigt meublere, saa at fattige Direkteure, som ikke have Raad til at meublere deres Værelser selv, kunne residere der med nogen Anstand.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-12-21
De to smagfulde Bygninger Hotel de Monnie og Quatres Nations, den sidste var fordum en Cathedralkirke, nu er den tildeels et Magazin, tildeels Sædet for en Centralskole. Den deilige Jardin des Plantes, hvorom siden, og endelig tre berømte Bygninger: Pantheon, fordum L'Eglise de St. Genevieve; der er ingen Bygning i Paris, som er saa smagfuld og saa majestætisk, dens Kuppel, som hviler paa en Cirkel-Raad af Colonner, rækker høit ud over hele Byen. Indgangen til den gaaer igiennem en Rad af høie Støfter, og dens Jndvendige bliver indrettet med en Pragt (der arbeides endnu bestandig, som vil giøre den sin Bestemmelse værdig. Denne Bestemmelse er angivet ved Indgangen; der læses følgende Overskrift med prægtige forgyldte Bogstaver: a se grands hommes la patrie reconnaissante! – Hvilket et Sted at besee efter Sekler! Descartes er bleven dets første Prydelse. Hotel des Jndvalides er en overmaade stor Bygning; men jeg kan ikke sige saa smuk, den har den store Fordeel at den ligger frit, i det sundeste Qvarteer af Byen, og har en stor Have. Det er et ærværdigt Syn at see alle disse gamle hvidhaarede Krigere. Her tog Revolutionen sin Begyndelse, da Folket fik herfra Vaaben til Bastillens Erobring: og endelig Ecote Militaire. Denne Bygning er overmaade smuk, nye og den smukkeste i Paris efter Pantheon; den ligger lige for den ene smalle Side af Marspladsen (champ de la foederation de la Reunion), som er en temmelig stor Mark i Form af en Reklangel. Foruden disse offentlige Bygninger ere endeel andre i Paris, som ere deels mindre bekiendte og anseelige, og som man tildeels ikke kan sige noget om, da de ere indsluttede med høie Mure, og da man ikke kan komme derind; saaledes er det f. Ex. Tilfældet, med det bekiendte Temple, hvor den henrettede Konge saalænge fad, og hvor Hr. Baboeuf nu sidder, formodentlig for at undergaae samme Skjebne. Jeg er glad ved at jeg er bleven lærdig med med at tale om Parises Bygninger; det er en Materie som ikke interesserer mig saa meget, og som jeg befrygter vil heller ikke interessere mine Læsere; men jeg synes dog ikke at jeg ganske kunde forbigaar den. Jeg kommer nu til Byens indvendige Forfatning; det er en Ting som er unægtelig meget interessant; mev jeg beder at erindre, at dette Ord er destoværre meget ofte ikke Synonym til behageligt. Der var en Tid, da det var yderst let for Fremmede at leve i Paris. J Begyndelsen da Papiirmønten faldt, steeg derfor dog ikke strax Varene i samme Grad; siden efter blev Maximum, dette revolutionaire Produkt, indført af Robespierre; da blev Enhver nødt til at sælge sine Vare til en bestemt Priis, dette var godt for Kiøberne, men ruinerede aldeles de Sætgende. Nu er Maximum ophævet, alting betales i klingende Mynt eller i Papiir efter Coursen. Mangel af klingende Mynt, Frygt for Agiotage, Handelens Forfald, Standsning i Næringsveiene, alt dette forhøier Priserne. For nærværende Tid er her overmaade dyrt; man lever meget simpelt naar man spiser for 3 Mk. daglig; man boer maadelig for en Luisdor om Maaneden. (Forts.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-12-21
Oversigt over Dagens udenlandske Nyeheder. Fra Constantinopel berettes under 6te Novbr.,at Sultanen er villig til at modtage den Græske Gesandt, Hr. Bographos, naar han kun ikke ankommer paa et Græsk Skib. - Sultanen søger at fordrive sin Tid ved Spil og Drik og gymnastiske Øvelser. En Træehest til at voltigere, et Billard og Keglebane zire Seraillet, som faaer Udseende af en Europæisk Stormands Lystslot.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-12-21
Sultanen anseer det for at være et stort Fremskridt i Civilisation, naar han kan møblere sit Serail efter den Franske Smag, eller naar Uniformerne erholde et nyt Snit. Hvorledes man dommer derom udenfor Seraillet, bryder han sig ikke om. Den Tyrkiske Ungdoms Opdragelse bliver aldeles forsømt; man svæver i en Tilstand, imellem det Nye og Gamle, og erkiender ikke at man har faaet nogen Erstatning for den tabte Storhed. Nationen er sløvgjort og føler at Alting forfalder; det sikkre Forbud paa dens Undergang. Alle erkiende at det Tyrkiske Riges sidste Time nærmer sig; thi ved at undertrykke enkelte Oprør, som de i Lilleasien og Albanien er Sagen ikke bragt paa det Rene. - Det Ægyptiske Rige udvikler derimod stedse meere sin Kraft, Jbrahim er meget virksom i de nye Provinser og søger at gjøre sig yndet ved gode Indretninger. Det vilde bedre lykkes ham naar kun ikke han og hans Fader vilde paa engang tvinge alt fremmed Magt; Canaler og Landeveie skulle i en Hast anlægges overalt. Han lader Jngenieure undersøge Tarrainet for at aabne en Forbindelse imellem Floderne Orontes og Euphrat. En Træebane skal anlægges fra Biergene til Alexandrette for at kunne lettere transportere dertil Skibstømmeret, som bedækker hine. J Provinsen Adanas Bierge skulle rige Sølvgruber være blevne opdagede. Porten som ikke kan forhindre disse Planer, søger at vinde Jndvaanernes Hengivenhed i de tilstødende Asiatiske Provinser ved en taalelig Behandling. Mehemed Ali har afsendt 12,000 Mand til Candia for at betvinge er 1644. de oplætsige Grækere paa Øen. - Fra Alexandria skrives under 28de October: at man der formoder, i Tilfælde af en Krig, at England og Frankerige ville tage Mehemed Alis Partie, naar Rusland tager Sultanens. Den Ægyptiske Armee recruteres bestandigt og Flaaden forstærkes, Ogsaa i Syrien have Uroeligheder fundet Sted formedelst de haarde Paalæg; Staden Bethlehem, som havde vægret sig ved at betale dem, er bleven frygteligt mishandlet; selv nogle Klostere, som stode under den Franske Consuls Beskyttelse, ere blevne plyndrede. Den Ægyptiske Moniteuindeholder glimrende Skildringer af alt det som Mehemed Ali giør til Culturens og Videnskabernes Befordring og overlader sig derved til meget energiske Declamationer. Vicekongen bliver end- og der kaldet Majestæt, som synes at være noget for tidligt.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-12-21
Fra Berlin skrives: at man troer at den Franske Regiering søger ved sin Ambassadeur i Madrid, Hr. Rayneval, at soutinere Hr. Zea i sin Post og at fraraade Regentinden at indlade sig selv med de moderate Liberale; man troer imidlertid at hun bliver nødt til at give efter for disse, hvortil især mange formuende Personer og Kiøbmænd høre, og som attraae at Præsternes Magt kan blive svækket, og indføre et Slags Constitution, for at disse ikke skulle forbinde sig med de Ultra Liberale, og derved en almindelig Revolution udbryde. - J Paris havde man den 9de December faaet ved en Engelsk Coureer Efterretninger fra Madrid af 30te November om en Tumult. Den Dag Efterretningen ankom dertil om at Sarsfield var rykket ind i Vittoria, samlede sig talrige Folkehobe ved Solens Port, og udbrøde i Vivaraab for begge Dronninger; men man hørte tillige Udraab imod Ministeriet. Militairen maatte rykke ud, ogsaa adspredte den Folkesværmen uden Møie. Over-Politie-Jntendanten udstædte derpaa en Proclamation og opfordrede Folket til Orden og Rolighed; men Udraabe ne bleve gientagne i Skuespilhuset. Fra de tre østlige Magter skulle temmelige venskabelige Noter være indløbne, dog uden at indeholde noget bestemt om Dronning Jfabellas Erkiendelse; de skulle have refereret sig til det Neapolitanske Hofs Protestation. Den Franske Moniteur bekræfter: at General Valdez har overtaget Commandoen over Operationssarmeen i General Sarssields Sted.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-12-21
General Castanon har sat sig i Foraindelse med ham. Rebellerne ere fordrevne ud af Stæderne Mandragon og Oneta, som ere blevne besatte af Dronningens Tropper; men hist og her i Spanien foruroliges dog Landet af Jnsurgenthobe.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-12-21
Den Franske Observations=Armee paa de Spanske Grændser bliver endnu ikke formindsket; thi da Kiøbstædernes Jndvaanere i Spanien ere hengivne til de constitutionelle Grundsætninger, hvorimod Landbeboerne, hylde Absolutismens, saa er Landet endnu udsat for megen indvortes Uroelighed.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-12-21
Man har i London faaet Efterretninger fra Lissabon af 28de November og fra Oporto af 26de. J denne sidste Stad har man været i nogen Uroe formedelst et Miguelitisk Corps Nærmelse. Ved Santarem er alt ved det Gamle Fra Rio Janeiro berettes under 19de October: at den unge Keiser er bleven overfaldet af et Krampetilfælde, fra hvilket han dog er bleven lykkelig helbredet. J denne Stad hersker et Partie, som kaldes Caromurn, som har til Formaal at bevirke Don Pedros Tibagekomst; imod dette arbeider Regieringen af alle Kræfter. Den paafaldende Begivenhed er mødt, at Stadens Freds dommere begave sig en Nat til det Keiserlige Palads, for, som de sagde, at forebygge en Plan der skulde være i Værk til at bortføre den unge Keiser; de ere blevne suspenderede fordi de ikke have angivet denne skrækkelige Plan, hvorom de vilde være underrettede, for Politiet. - J Republiken Buenos Ayros er det nu fuldkommen roligt; Jndianerne ere aldeles betvungne.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-12-21
Nyeste Post-Efterretninger. Man vil vide: at de belgiske Underhandlinger ere atter blevne afbrudte i London, og Hr. van de Weyer er den 10de afreist til Brüssel. Hr. Wallez bliver tilbage som belgisk Legations-Secretair. Alle Conferencens Medlemmer skulle føle sig overbeviste om, at Kongen af Holland har aldeles ingen Lyst til at underhandle paa en alvorlig Maade saalænge han endnu kan smigre sig med Udsigter til en almindelig Krig. For nærværende Tid beraaber han sig paa Mangel paa Eenstemmighed i den Tydske Forbunds-Forsamling for at trække Sagen i Langdrag. Den Londonske Hoftidende af 10de, indeholder en Kongelig Proclamation, ifølge hvilken Parlamentet er prorogeret fra 12te Decbr. til 4de Februar, paa hvilken Dag det skal forsamles for at forhandle om paatrængende og vigtige Anliggender. Disse synes imidlertid blot at angaae Landet selv, da Regieringen skal sætte en stor Tillid til Fredens Vedligeholdelse saa at den skal have ifinde at reducere 6 til 7000 M. af Armeen. - Bladet Times dadler Kong Carl Albert i Sardinien for den Maade, hvorpaa han behandler det liberale Partie i sine Stater, og roser Hertugen af Broglie, for at han skal have svaret paa en Forespørgsel fra den Østerrigske Regiering, om den Franske kunde have noget imod at den lod Tropper rykke ind i Landet for at understøtte Kongen, at den Franske Regiering vilde da see sig beføiet til at besætte Savoyen, Nizza og Genua med Franske Tropper. Fyrsten af Talleyrand forventes til London i de første Dage af næste Aar.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-12-21
Et Dampskib er ankommen til England, som har forladt Lissabon den 3die December. Bladet Coureren fortæller, at Underhandlinger skulle være aabnede ved Oberst Hare med Don Miguels Agent Baron Romford, som tegne til at faae et gunstigt Udfald; da man venter at Don Miguel vil antage de gjorte Forslag, som skulle gaae ud paa at Fiendtlighederne skulle strax ophøre, og at han skal forlade Portugal, saa ligger Dampskibet Carron beredt til at overbringe Efterretningen derom. Deserteure fra Don Miguels Armee ankomme i stor Mængde, Saldanha giver enhver af dem en Cruzado. Munkene vedblive i deres fiendtlige Sindelag mod Don Pedro; de fra Arralida have forsøgt paa at bestikke Commandanten i Casteller Palmella, han lod som han vilde indlade sig paa en høiere Betaling; men da de kom for at tage Castellet i Besiddelse, lod han dem fængsle og bringe til Lissabon. Don Pedro var meget tilfreds med Armeens Stemning, da han kom tilbage fra den. Palmellos Jntriger vare aldeles slagne feil; hans Plan var at fierne Don Pedro fra Landet og at regiere i Dronningens Navn. Don Pedro havde skiænket Hertugen af Tercera og Admiral Napier Taarn- og Sværdordenens Jnsignier i Diamanter. Den første som har staaet i hemmelige Forbindelser med Palmella har fortrudt det. Don Pedros Ministerium staaer nu meget fast. Andre Efterretninger fra Portugal; men som see ud som lose Rygter, lyde ikke nær saa gunstige for det constitutionelle Partie. Paa det grønne For biergs Øer er Donna Marias Regiering erkienFra Spanien har man kun Rygter istedet for Efterretninger. Der tales bestandigt om at det Zeaske Ministerium er styrtet uden at det bliver til noget; om det liberale Parties Bevægelse i Stæderne og Regieringens Frygt derfor, om Jnsurgenternes Concentrering i Navarra og Sarsfields eller Valde Marsch imod dem uden at de blive betvungne.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-12-21
Et Rygte siger, at Spanien bliver stedse meere indvortes roeligt; et andet, at det er opfyldt af Carlistiske Bander: man maae oppebie den Tid, da officielle Bereininger kunne fordrive disse taagefulde Rygter; men Moniteuren tier endnu. Don Carlos, som ikke drister sig til at sætte sig Svidsen for sine Tilhængere, siges at underhandle med de ostlige Magter for at formaae dem til at erklære sig til hans Fordeel Fra Algier skal den dertil afsendte Commission efter sin Tilbagekomst have overbragt gunstige Efterretninger om Udsigter til Landets Colonisation.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-12-21
General Mont d'Ulzer skal have giort sig meget fortient af dets Beroeligelse.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-12-21
Kongen af Würtemberg har den 9de December prorogeret Landdagen med en Tale; hvori han har tilkiendegivet det første Kammer sin fuldkomne Tilfredshed; men erklæret sig misfornøiet med det ander Kammers Undersøgelse af Financernes Tilstand og Fornødenheder, uagtet den indførte Deconomie og den betydelige Afbetaling af Stats Han besværede sig derved over den bekiendte Factions Planer, som truer at ville omstyrte alle Regieringer i Tydskland, og erklærede, at ville understøtte alt hvad som kan tiene til det Tydske Forbunds befæstelse.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-12-21
Der meldes fra Stokholm, under 2den December. I Gaar oplæstes i Hovedstadens Kirker Hans Majestæt Kongens naadigste Skrivelse til samtlige Sveriges Rigets Stænder om Sammen trædelse til overordentlig Rigsdag i Stockholm den 15de Januar 1834.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-12-21
Jndenlandske Efterretninger. Under 24de November har Hs. Majestæt Kongen Allernaadigst udnævnt den fra den Holsteenske Artillerie-Brigade demitterede Vognmester Johann Philip Leps til Dannebrogsmand.