Berlingske Tidende, 1781-08-01
J Henseende til de Bekostninger, som ved saadanne Leyligheder paa det beneficerede Godses Forbedring maatte vorde anvendte, saasom enten ved Fælledskabets Ophævelse og derved forefaldende Digers, Gierders og Grøvters Sætning, eller og ved Aaers Oprensning, Moesers Udgravning og Vandets Afledning, med videre, vil Hs. Majestæt i øvrigt fremdeles have fastsat og allernaadigst anordnet: 1) Att, naar en Præst for hans Præstegaards Grund, en Degn for hans Degneboligs Grund, eller nogen anden Beneficiarius, som med Præster og Degne maatte være i lige Forfatning, seer sig forbunden til at giøre, i Anledning af en eller anden Jndretning til Landvæsenets Forbedring, nogen saa betydelig Bekostning, som han ønsker efter Omstændighederne at erholde godtgjort af sin Eftermand i Embedet, da skal han, saasnart Arbeydet er fuldført, forsatte sin Beregning over Bekostningen og lade Beregningen saavelsom Arbeydet besigte og paaskiønne af kyndige og uvillige Mænd, især saadanne, som selv have havt Deel i Indretningen, og altsaa bedst vide, hvad Beneficiarii Andeel kan have kostet. Naar da Beregningen af dem er funden billig og bekræftet, skal den forevises Amtmanden, Provsten og Landvæsens-Commissarierne, som giennemgaae og efter Omstændighederne moderere samt der paa approbereden; hvorefter den, naar den saaledes er approberet, skal ansees som et lovgyldigt Decument, imod hvilket ingen Udslugt eller Modsigelse siden maae antages eller gielde. Dersom den Beneficiarius, der saaledes haver iagttaget denne lovlige Forsigtighed, da inden trende fulde Aars Forløb, fra den Tid at regne, da Arbeydet er fuldført, forlader Embedet, hvad en enten ten det skeer ved Forfløttelse eller ved Dødsfald, skal Eftermanden erstatte ham eller hans Arvinger den approberede Beregnings fulde Summa. Men naar disse se trende Aar ere forløbne, da bør siden for hvert Aar af de næstfølgende 20 Aar afkortes en tyvende Deel af Beregningens Summa, saaledes, at den Beneficiarius der, efterat de forommeldte trende første Aar ere forløbne, forbliver endnu 20 Aar i Embedet, aldeles ikke nyder nogen Erstatning af Eftermanden, Forbliver han derimod ikkun i 15 Aar, da nyder han en fierde Deel; men dersom han ikkun forbliver 10 Aar i Embedet, da nyder han den halve Deel af Beregningens Summa, og saa fremdeles. Dog er herhos at agte, at Naadens Aaret, naar en Præst fratræder og en anden tiltræder Embedet, aldeles ikke kommer under den ne Beregning. 2) For saavidt derimod angaaer Annex Mensal- og andre beneficerede Gaarde, der ikke, saaledes som de under 1ste Punkt ommeldte Præstegaarde, Degneboliger, og andre beneficerede Embedsmænds Boepæle, bruges og beboes af Beneficiariis selv, da, naar vedkommende Beneficiarius selv bestrider den paa saadanne Gaardes Forbedring paa lige Maade, som foran meldt, medgaaende Bekostning, og denne, efter en derover forfattet og undersøgt Beregning, er bleven af Amtmanden, Provsten og Landvæsens-Commissarierne giennemgaaet og approberet, skal, efterat de trende første Aar fra den Tid af, da Arbeydet er fuldført, ere udløbne, Renten, 4 pro Cento, af den saaledes approberede Bekostnings-Summa tillegges den Landgilde. som svares af Gaarden til Beneficiario og saaledes for den følgende Tid bestandig udredes af Gaardens Fæster eller Beboer, der høster Nytten af sammes Forbedring, Døer eller forfløttes Beneficiarius inden bemeldte trende Aars Forløb, da erstattes ham eller hans Arvinger den fulde approberede Bekostnings-Summa af Eftermanden i Embedet. Men naar disse trende første Aar ere udløbne, da bør siden for ethvert af de næstpaafølgende 40 Aar afkortes en fyrgetivende Deel af Bekostningens Beløb, og Efterkommeren i Embedet følgelig erstatte sin Formand eller hans Arvinger saa mange forgetivende Dele af Bekostningen, som der ved hiins Tiltrædelse til Embedet ere Aar tilbage af bemeldte 40, nemlig dersom ikkun 10 Aar af disse ere forløbne, da tre fierdedele eller tredive fyrgetivende Deele; dersom 20 Aar ere tilbagelagte, da 3/48 eller en halv Deel; men dersom 30 Aar ere udløbne, ikkun 1/48 eller en fierdedeel af Bekostningen; og dersom de fulde 40 Aar ere tilenreløbne, da aldeles intet. Men hvis derimod Fæsteren eller Beboeren af en saadan beneficeret Gaard selv bestridet Bekostningen af forommeldte dens Forbedring. med videre, da bør ham meddeles Arvefæste paa Gaarden, imod en billig Jndfæstning, som af Amtmanden og Landvæsens Commissarierne bestemmes og af enhver tiltrædende ny Beboer bliver at erlægge, hvormed Beneficiarius, siden Forbedringen er skeet uden Bekostning for ham, da ganske bør lade sig nøye. Om Betalingen for Opmaalingerne, samt Karter og Beregninger derover, som udvise Størrelsen af enhver Mands i Fællig liggende Grund af Ager, Eng, Skov med videre, overlades det til Vedkommende selv, at foreene sig med de beskikkede Land=Jnspecteurer og Landmaalere. Dog maa saadan Betaling ey overstige for hver 14000 Qvadrat Alen af Overdreve, Søer og Moeser 4 Skilling, af Ager og Eng paa jevnt Land 8 Skilling, og for vanskelig Beliggenhed af Ager og Eng imellem Skove og Busker 12 Skilling. Ved Uddeeling til Falledskabets Ophævelse nyder den, som har forrettet Opmaalingen og dertil forlanges, for hver 14000 Qvadr. Alen af 1ste Slags 2 Skilling, naar han allene deeler samme imellem Byer, eller der udfinder Hoved=Skiellene; men for at uddeele Overdreves, Skovs og Heede=Parter imellem enkelte Mænd efter Hartkorn eller Høveders Græsning, betales ham for hver 14000 Qvadr. Alen 6 Skilling; ligeledes nyder han for Ager og Engs Udskiftning 6 Skilling pr. 14000 Qvadr. Alen, hvor han deler efter sin egen Opmaaling, Kart og Beregning. Men dersom en anden Land=Jnspecteur eller Landmaaler end den, der har opmaalt Jorderne, forlanges til at forrette Delingen, da betales ham for Over dreves, Skovs og Heedes Udskiftning imellem Byer, eller for Hoved Skiellene at sette, 4 Skilling pr. 14000 Qvadr. Alen, og for sammes Uddeeling imellem enkelte Lods=Eyere, saavelsom og for Udskiftning af Ager og Eng 8 Skilling for hver 14000 Qvadr. Alen. Land=Jnspecteurerne og Landmaalerne skulle desuden, naar de til nogen Forretning forlanges, af vedkommende Lods=Eyere forskaffes fri Befordring frem og tilbage, eller, om ingen af Lods=Eierne vil give dem samme an nature, da Betaling derfor efter Vognmands=Taxten. Ligeledes skal dem, naar de af Lods=Eierne uden for deres egentlige Forretning foraarsages forgieves Møder, gives 2 Rdlr. daglig i Diætpenge samt fri Befordring. For saameget mere at befordre Fælledskabets Ophævelse, og paa det at Vedkommende, som attraae deres Jorders Udskiftning, ikke skulle lide alt for megen Ophold, naar ingen Land=Jnspecteur eller Landmaaler fandtes i Provindsen eller Stiftet, vil Hs. Maj stæt allernaadigst med vis Gage af Hs. Majestæts egen Kasse bestandig, saalænge det behøves, lønne til Vedkommendes Tieneste 8 Land-Jnspecteurer, hvoraf tvende skulle opholde sig i Sielland, en i Fyen, en i Lolland, for tillige at bruges paa Falster og Møen, og af de 4 øvrige en i ethvert af Jyllands 4 Stifter; hvilke Land=Jnspecteurer. specteurer skulle være forbundne at gaae Vedkommende, der forlange deres Tieneste, tilhaande ved Opmaalingerne, sammes Bedømmelse, Jordernes Taxation og Deeling, m.v. Og skulle disse Land=Inspecteurer for deres Forretninger nyde den udi foregaaende 27de §. i ethvert Tilfælde allernaadigst 3 fastsatte Betaling.