Viborger Samler, 1846-06-16
Nyeste Postefterretninger. Nordamerica. Af det af Mexicanerne opsnappede Detaschement undkom kun Anføreren, Capt. Walker, med 2 Mk., hvilke det lykkedes at vende tilbage til Punto Jsabel. Man vil vide, at Mexicanerne have benyttet deres Position imellem Punto Jsabel og General Taylor til stærkt at befæste den Landtunge, som behersker Barren ved Brazos Sant Jago, der tjener til at bringe Levnetsmidler og Tropper søvært til Punto Jsabel. De fra de forenede Stater ankommende Forstærkninger maa derfor først storme disse Forskandsninger, førend de kunne komme de americanske Tropper ved Rio Grande til Hjelp, og naar dette ikke lykkes dem, maae de tage Veien over Corpus Christi, hvilken Omvei i flere Dage vilde forsinke deres Ankomst til Gen. Taylors Leir. Denne, der ifølge de sidste Efterretninger er slet provianteret, befinder sig saaledes i en farlig Stilling, som, efter en Correspondent artikel i Augsb. Allg. Zeit., er foreskrevet ham af Polk og hans krigslystne Consorter. Den imod ham i Felten staaende mexicanske Hær skal nu udgjøre 8000 Md., hvoriblandt rigtignok 3000 Militser og Rancheros, men tillige en stærk Afdeling fortræffeligt Rytteri. GeneralBustamente, en af Mexicos gamle og provede Generaler, har begivet sig paa Marschen for at tilføre det mexicanske Corps i Matamoras Forstærkninger. Ved Veracruz havde Alt et meget krigerisk Udseende. Den americanske Commodore Corner laae med 3 svære Fregatter, 2 Corvetter og 2 Brigger for denne Stad og ventede paa Dampfregatten "Mississipil, der skulde bringe ham nye Jnstructioner; dog skal han allerede have erholdt befaling til ved den mindste offensive Act fra Mexicanernes Side at angribe Fortet Juan de Ulloa. Paa deres Side ere Mexicanerne ivrige i at forsyne Fortet med svært Skyts og sætte det i en imponerende Forsvarstilstand. Om Rustningerne i Teias erfares Jntet; New-York Journalerne klage i bittre Udtryk over den nyerhvervede Stats Dorskhed, og erklære uden Forbehold, at Teias uden Omstændigheder maa sparkes ud af Unionen, naar det ikke skyndsomst tager de fornødne Forholdsregler for at undsætte det americanske Corps under Taylor. Men ogsaa i Louisiana (Efterretningerne fra New=Orleans ere af 9de Mai) gaaer man langsomt frem. Deels mangler det paa den fornødne Equipering, deels viser det sig at være umuligt at samle det requirerede Contingent af Frivillige, og Generalcommanden i New-Orleans har allerede seet sig nødsaget til at udstede Befaling til ved Conscription at samle det fornødne Mandskab. Kun 1900 Md. vare den 9de marschfærdige i New-Orleans. J de nordligere Stater have Krigsudrustningerne imidlertid ogsaa taget deres Begyndelse; dog viser sig ogsaa her Utilbøielighed til Krig med Mexico. Saaledes besluttedes den 14de Mai i Philladelphia i en af Stadens Mayor sammenkaldt og meget talrig besøgt Forsamling: vel at vove Liv og Blod for Fædrelandet, men tillige erklæredes i en med stor Stemmefleerhed antagen Resolution, at man beklagede særdeles meget at Differentserne med Mexico ikke vare udjevnede ved fredelige Midler. J New-York havde Stadens Mayor udstedet en Proclamation for at opfordre Stadens Borgere til at understøtte Regjeringen, og han havde tillige sammenkaldt en Forsamling for at give denne Proclamation Eftertryk. J Washington selv synes man nu, da Sindighed lidt efter lidt begynder at gjøre sig gjældende, at beklage det forfærdelige Hastværk, hvormed Kongressen, til Trods for Calhouns og Fredspartiets Advarsler, har ladet sig bestemme til at antage Præsidentens Krigsbudskab, og anseer det, ifølge en Correspondentefterretning i New Fork-Inquirer, for temmelig sikkert, at Præsidenten har for sin Person allerede for Jan. d. A. været fast besluttet paa at paaføre Mexico Krig. Frygt for nye, uopløselige Forviklinger med England tør maaskee ikke have en liden Andeel i denne uhyggelige Stemning, saaledes som ogsaa fremgaaer af et i Washington udbredt Rygte, ifølge hvilket den engelske Gesandt Pakenham, i den engelske Regjerings Navn, har forud nedlagt Protest imod de americanske Troppers Overgang over Rio Grande, hvilket Rygte imidlertid erklæres for falsk af Union, Regjeringens PresseorganFra Mexico vilde man i de forenede Stater have den Efterretning, at det er i Værk at stille Republiken under et Triumpirat, som skulde bestaae af Generalerne Santa Anna, Herrera og Rincon. Fra Veracruz meldes derimod under 1ste Mai, at Santa Anna opholder sig endnu i Staden Havanna, at han ved en Afsendt har ladet Præsidenten Paredes anmode om sikkert Leide til Mexico, men at Præsidentens Svar bestod deri, at han lod Emissairen sætte fast.