JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1835-10-01
Efter Begjæring af Skiftecommissionen i afgangne Fru Justitsraadinde Hillerups og forhen afdøde Mands Bo, bliver paa Hovedgaarden Borglumkloster Mandagen den 19de October næstkommende, og følgende Dage, Formiddag Kl. 10 Slet, ved offentlig Auction bortsolgt endeel Ind- og Udbo, bestaaende af Borde, Stole, Speile, Sengesteder, Klæderskabe, Sengeklæder, Dækketøi, Kjøkkentøi af Kobber og Messing, endeel Porcellain, en Kareth, en Postvogn med Kalesche og et Par andre Vogne, 3de Kaner, samt endeel Bøger, med meget mere, hvilket herved til de Lysthavendes Efterretning bekjendtgjøres. Det bemærkes: at Cataloget 14 Dage forinden Auctionen ligger til Eftersyn hos Hr. Kammerraad, Procurator Juul i Aalborg og Hr. Forvalter Würtz paa Børglumkloster. Borglum Herredscontoir i Hjørring, den 28de Septbr. 1835. Sparck.
Aalborg Stiftstidende, 1835-10-01
Efter Begjæring af Hr. Procurator Thordsen bliver, Mandagen den 12te og Tirsdagen den 13de October førstkommende, hver Dags Formiddag Kl. 10, foretaget Auction ved Steenberg Strand over Braget, som tildeels er brækket, samt Seil, Touge, Ankere og Inventarium m.m., af den dersteds, den 8de f. M., indstrandede Galease, Aglajal ført af Capt. F. H. Evers af Rostock.
Aalborg Stiftstidende, 1835-10-01
Tirsdagen den 13de October, i Middagsstunden, sælges ved Pakhuset i bemeldte Steenberg, 4 Fade hvidt, dækket Sukker, 5 Fade Sirup, 25 Sække Peber, 10 Kasser cus sia lignen (Kancel), samt 20 Skpd. Farvetræ, hvilket udgjør en Deel af den fra nævnte Fartøi bjergede Ladning; hvorhos bemærkes, at en Deel af disse Varer bortsælges i mindre Partier. Lysthavende indbydes. Thisted, den 26de September 1835. Lützhøft
Aalborg Stiftstidende, 1835-10-01
Ifølge vedkommende Forlig og Panthaveres Reqvisition holdes Auction i Enkemadame Kjeldbergs Gaard ved Stranden Fredagen den 9de Dennes, om Formiddagen Kl. 10, over noget, Brygger Frederich Bernhardt tilhørende Løsøre, saasom en Kobberkjedel paa 220 Pd., en stor Deel Halvtønder, Ankere og Halvankere, nogle Bryggerkar 2 Vogne, 1 Slæde, 1 Par Heste, 2 Sviin, noget Byg og Havre i Straa, 10 Læs Hø, 20 Tønder Steenkul, 300 Stkr. Bouteiller, nogle Sengeklæder m. m., hvortil Lysthavende indbydes. Aalborg, den 1ste October 1835. Schmidt.
Aalborg Stiftstidende, 1835-10-01
Tallotteriet. Det er bekjendt, at en almeenagtet Medborger har tænkt paa, ved at udvikle Tallotteriets Skadelighed, og andrage paa dets Afskaffelse, at erhverve sig en stor og varig Fortjeneste af Fædrelandet og især dets Almue, der saameget mere kan trænge til at fraholdes enhver unyttig Udgift, da dens Jndtægter, efter hvad den selv daglig beklager sig over, neppe ere tilstrækkelige til det Nødtørftige. - Der er ingen Tvivl om, at denne Mand nøie har overtænkt Sagen og samlet mange Oplysninger, hvilke vi hverken ere i Besiddelse af, have Leilighed til at fremsætte eller Grund til at berøre; thi her er det os kun om at gjøre, ved nogle almeenfattelige Sandheder, at overbevise Menigmand om det Rigtige og Fortjenstfulde i hiin Mands Stræben. - Skulde det vel behøves, Ja vistnok. Tallotteriernes Onde ansees i Almindelighed af Almuen som et Gode; Tallotteriets er den eneste Vei, at hvilken den, der ikke kan, ellers ikke gider søge Velstand ved Arbeide, tør haabe pludseligen at ile fra Mangel til Overflødighed, og den Lovbestemmelse, hvorved Tallotteriet ophæves, vil af Mange, der ere ødelagte og bragte til Bettelstavens derved, blive anseet som en Grusomhed af Regjeringen, imod hvilke Trykkefrihedens Tilintetgjørelse eller en almindelig Kopskats Paalæg vilde være rene Ubetydeligheder; med Tallotteriet berøves Armoden dens Rigdom, fra det Øieblik kan ikke mere den Marke Terne, der upaatvivlelig kommer dennegang, ford den hidtil er bleven borte, udrive den Fattige af Elendigheden og pludseligen skjænke ham al den Lykkesom han drømmer i Rigdom. - Den Mand, som berøver Almuen dette Haabets Anker, kan neppe vente dens Velsignelse - vi ville vise, hvormeget har fortjener den.
Aalborg Stiftstidende, 1835-10-01
Vi ville imidlertid ikke med Eensidighed fremstillet Tallotteriets Skadelighed; men ogsaa indrømme, at der kan gjøres meget vigtige Jndvendinger imod dets Ophævelse, som ikke blot kan bevirke reelt Tab for Statens Kasse, men tillige, under flere Omstændigheder, have følger, der tildeels kunne være af en mere skadelig Jndflydelse paa Folket end TallotBemærkninger og Cometer.
Aalborg Stiftstidende, 1835-10-01
Aphorisme. Om vise og forfarne Regenters politiske Forholkan man ikke dømme forsigtig nok. Deres Handlinger, som maaske ved første Øiekast forekomme og fremmede, tør vi ikke nægte den billighed, som Socrates udviste angaaende nogle mørke Steder i en Bog af Heraclitus, hvad jeg har forstaaet, sagde han, et skjønt, og det samme formoder jeg om det, som jeg ikke har forstaaet. Den, som ved alle slige Leiligheder erindrer sig, hvor lidet Statsmænds dristigste Dommere almindeligen kjende den rette Tilstand, i hvilken de have befundet sig, og hvor ofte den mindste opdagede Omstændighed i Sagen aabenbarer idel Overlæg og Jndsigt der, hvor man tilforn ikke saae andet end Ubetænksomhed, han skal ikke let komme i den Fristelse at overile sig i at dadle kloge Fyrsters Foretagender."
Aalborg Stiftstidende, 1835-10-01
Blandinger. Forskjel mellem en Franskmand og en Spanier. Franskmanden gaaer med temmelig langt Haar Spanieren med ganske kort; Fr. spiser Meget og hurtigt, Sp. meget langsomt og Lidet; Fr. lader først det kogte Kjød komme paa Bordet, Sp. Stegen, Fr. drikker gjerne Vand efter Viin, Sp. Viin efter Vand; Fr. snakker meget ved Bordet, Sp. tier stille, Fr. rører sig efter Maden, Sp. sætter sig ned eller sover; Fr. gaaer gesvindt, Sp. skrider alvorlig og gen til sig, saa løfter han Haanden iveiret og bevalinger den imod Ansigtet, Sp. derimod løfter den iveret og bevæger den imod sine Fødder; Fr. gaae sidst ind i et Huus og sidst ud derfra, Sp. gaae altid foran; Fr. beder ydmyg om Almisse, Sp. for drer den med en Slags Værdighed og Arrogants bliver Fr. fattig, saa sælger han Alt lige indtil Skjorten; Skjorten er derimod det Første, som Sp. sælger, der beholder Kaarden og Kappen tilsidst. Til Gjæstgiver Wagener i Leer i det Hannoverske kom i Krigsaaret 1813 en af franske Gensdarmer forfulgt brittisk Agent og bad om Huusly, imod en Belønning af 1000 Pd. Sterling, til der om nogle Dag indtraf et brittisk Skib, der skulde føre ham over til England. Skjøndt den ædelmodige Vært satte sit Liv paa Spil, gav han dog efter for Menneskelighedens Stemme, og skjulte i flere Dage sin farlige Gjæst. Redningskibet kom og Agenten kom lykkelig ombord, men forgiæves søgte han at overtale Værten til at modtage de 1000 Pd.; det Eneste, hvortil han vilde bekvemme sig, var at opgive sit fulde Navn Fødselsdag, Fødeby o. s. v. Mange Aar forløb siden den Tid, og kun Bevidstheden om den ædle Daad forblev endnu i Wagners Erindring. Men nu for nylig blev han af Øvrigheden opfordret til at legitimere sig som den Person, der af den for kort Tid siden i Vestindien afdøde brittiske Agent ved Testamente var tillagt en Sum af 60000 Pd. Sterling, Man tænke sig Wageners Overraskelse; det var i den senere Tid, af uforskyldte Aarsager, gaaet tilbage for ham. For kort Tid siden er i Petersborg udkommen en Fortegnelse over sjeldne, gamle østerlandske Vaaben, som findes i Keiserens Arsenal i Zarskoio=SeloDette Arsenal indeholder alle Slags mærkværdige Sjældenheder, f. Ex. Catharina den 2dens Spadserestok; Fredrik d. 2dens Tobaksdaase, 2 Kikkerter, som Keiser Alexander brugte i Slaget ved Austerlitz; Napoleons Brevtaske, som han bar hos sig paa Feldt toget 1812, hans Sølv-Bestik, som man gjorde til Bytte ved Waterloo; et Brev, hvori Berthier underretter Fyrsten af Eckmühl og Franskmændenes Afmarsch fra Moskau; et lidet Æreslegions=Kors, som Napoleon bar: Bayards Hjelm; Hertug Albas Rustning; Pugatschews Kniv; Carl den Dristiges Barn Rustning; Stephan Bathoris Sabel, en Sabel, som har tilhørt Schamkal fra Tarku, og som i 460 Aar blev i hans Familie, med hvilken Schamkals Broder, Schachbas, kløvede sin Modstander fra Skulderen til Beltestedet; o. s. v.
Aalborg Stiftstidende, 1835-10-03
Spanien. Den madridske Hoftidende af 16de indeholder en Deel Decreter, tildeels med Udnævnelser af det nye Ministeriums Medlemmer, men da det endnu ikke er afgjort, om de alle ville modtage de dem tiltænkte Portefeuiller, bør man vel oppebie de bestemtere Efterretninger herom og for Øieblikket, nøies med at vide, at Finantsministeren Mendizabal synes at være Sjælen i det nye Cabinet. Af et foreløbigt Manifest, som dette har udstædt, lader sig vel ikke med nogen Vished slutte til Ministeriets egentlige Hensigter. Det ene ste, som Jngen drager i Tvivl, er Mendizabals Arbeidsom hed. Han har allerede affærdiget en Coureer til alle Provindsial=Juntaerne, for at kundgjøre dem Ministerialforandringen, og opfordrer dem til at udsone sig med det nye Regjeringsystem. Han har endvidere ved en Adresse til Regentinden søgt at lægge sine politiske Anskuelser, eller dem, han vil ansees for at bekjende sig til, for Dagen, Skal man slutte fra denne Adresse, saa har han ligesaalidet ifinde at indkalde de constituerende Cortes, som at proclamere Constitutionen af 1812, men agter vel snarere at lægge det kongl. Statut (som den største Deel af Spanien ivre imod) til Grund for sit Regjeringsystem. Han vil vistnok faae en haard Kamp.
Aalborg Stiftstidende, 1835-10-03
Provindsial=Juntaerne synes med Bestemthed at fordre en Radical-Cur, enten ved Jndkaldelsen af constituerende Cortes, som udarbeide en ny Grundlov, der da skulde træde istedet for det kongl. Statut, som blot er udgaaet fra den kongl. Villie uden Raadførsel med Nationen, - eller ved foreløbigt at antage Constitutionen af 1812, med Modification af de Bestemmelser, som i Praxis have viist sig at være uanvendelige. Juntaernes Organer ansee den sidste Vei forden hensigtsmæssigste, fordi den førstnævnte vilde medtage for lang Tid, under hvilken den fordærvelige Spænding vil vedblive og maaske forøges. Uvirksomme ere disse Juntaer ikke Det hedder om dem i Valencia og Barcellona, at de have taget to høist vigtige Bestemmelser. Den første nedsætter alle Tiende Afgivter til det Halve, bestemmer, at denne halve Deel skal hæves af Municipalitetet og anvendes til at gjøre National garden mobil. Det andet Decret afskaffer alle Patrimonial=Rettigheder. Man seer heraf, at disse Juntaer ikke undsee sig ved at udøve den virkelige Regjerings Myndighed og foretage sig Skridt, som det siden kan være saare vanskeligt for Regjeringen i Madrid at raade Bod paa 3 Journal des Debats har derfor ved Ret i, at jamre over denne Tilstand i Spanien, og at kalde den fuldkommen ilanarchisk.
Aalborg Stiftstidende, 1835-10-03
Portugal. 1 Man har Efterretninger fra Lissabon af 15de September. Den 9de var det i Geheimestatsraadet bleven besluttet, med 1 Stemmer mod 2 (Marschal Saldanha og Capitain Jer hvis), at standse med Troppemarschen til Spanien, en Forholdsregel, der ansaaes for absolut fornøden, for at opretholde Roligheden i Portugal. (At denne svæver i nogen Fare, har man iøvrigt ikke hørt noget om.) Hr. Magalhaes skal, i Geheimeraads=Mødet, have gjort opmærksom paa, at mandog kun kunde have den Hensigt med at sende Tropper til Spanien, at kæmpe mod Don Carlos, men da man nu, for at komme til de Provindser, som Prætendenten har besat med sine Tropper, var nødt til at drage gjennem Provindser, som ligeledes ikke meere anerkjende Regentindens Regjering, kunde man let komme i det ubehagelige Tilfælde, enten at gjøre fælleds Sag med de oprørske Juntaer eller at agere imod dem. Denne bemærkning fik Overvægten i Geheimeraadet, og den spanske Gesandt i Lissabon har saaledes tredie Gang seet sig tilbageviist med sin Anmodning som en directe Intervention fra portugisisk Side.
Aalborg Stiftstidende, 1835-10-03
Tyrkiet. Kort for Postens Afgang den 3die Septbr. indtraf Lord Durham paa den engelske Fregat Barham, til Constantinopel, gik til Ankers i den store Canal og steg i Land ved Gesandtskabshotellet. Den ham af Porten tilbudte Æresvagt afslog han. Den 6te skulde han have Audients hos Sultanen. Hans Ophold skulde være kort, paa den engelske Jagt, Pluto vilde han, i Forening med Hr. Ellis, tiltræde, eller rettere fortsætte Reisen til Rusland. Man havde allerede Dagen for dens Komme til Dardanellerne signaliseret bemeldte engelske Fregat; Besætningen i begge Dardanel=Slottene havde befaling at træde i Gevær, saasnart Fregatten nærmede sig, og Lorden blev saaledes, da han passerede Strædet, hilset med den sædvanlige ÆressaAlut. J 4 Dage havde 2 Kanonbaade med Lodser ombord ligget ved Indløbet, for at tilbyde Fregatten deres Tjeneste. Heraf kan man slutte sig til den Vægt, man kan lægges paa de forskjellige Beretninger, baade i engelske og franske Journaler, som bestandig have villet fremstille Porten i ful Opposition til begge de store Sømagter, og ligesom med Utaalmaadighed ventede paa det Øieblik, da Porten, som de med Vished forudsatte, skulde negte Lord Durham Gjennemfarten gjennem Dardanellerne paa et engelsk Krigskib, Dette Øieblik er nu kommet og Resultatet synes at være en ikke uvigtigt Beviis for den Sandhed, at man ikke kan være vaersom nok med at fæste Liid til Journaler, som uafladelig give sig af med at bebude Spænding og Misforstaaels mellem de store Magter.
Aalborg Stiftstidende, 1835-10-03
Blandede Efterretninger. Den russiske Flaade ankom igjen den 21de September, paa Danzigs Rhed, hvor den nu forbliver, indtil Garden fra Kalisch har indskibet sig, hvilket vil finde Sted d. 7de Octbr.
Aalborg Stiftstidende, 1835-10-03
Kongen af Sachsen har aflagt et kort Besøg hos Keise ten af Østerrig i Toplitz, men er allerede den 23de igjen indtruffen i sin Residents Dresden.
Aalborg Stiftstidende, 1835-10-03
En Reisende, som nylig har besøgt Belgien, udkaster et meget mørkt billede af Tilstanden i dette Land. Enhver, som jeg talte med, siger han forbandede eenstemmig Revolutionen, der kun er udgaaet fra Geistligheden og Pøbelen.
Aalborg Stiftstidende, 1835-10-03
Med Glæde vilde Belgierne nu igjen blive hollandske, naar de ikke frygtede for offentlig Beskæmmelse og for Reactioner, af den hollandske Nemesis. Skulde det komme til Krig, vilde Kongeriget Belgien falde sammen til et Intet. Den belgiske Armee er et Skrabsammen=Compagni af alskens meest franske, Eventyrer. J Kamrene sidde for Størstedeler, unge, uerfarne Bruushoveder; de Ældre og Fornuftigere til Landet er dødt og Stæderne næsten øde i Sammenligning med for. Kun Jernbanen imellem Antverpen og Colli vil, ifald den ellers kommer istand, igjen kunne tilveiebring : noget Liv i dette døde Legeme.
Aalborg Stiftstidende, 1835-10-03
Kong Carl Johan er den 16de Septbr., paa Retourer fra sin Trondhjems=Reise, under Folkets Jubel indtruffen til Christiania, hvor Dronningen Dagen iforveien var ankommen.
Aalborg Stiftstidende, 1835-10-03
Den 7de Septbr. om Morgenen fandtes en anseet Borger Paris, Hr. Maas, 70 Aar gl., tilligemed hans 50aarige Kon myrdet i Sengen. Morderne havde ved deres Bortgang lagt Jld under Sengen. Den 9de begravedes de Myrdede under er stort Tilløb af Mennesker. Jkke alene deres Tiende, men ogsaa deres Slægtninge ere heftede. Ved nøie Undersøgelse har man iblandt den Myrdedes Papirer fundet en Optegnelse, at en Sum af 1,250,000 Fr., tilligemed flere Kost, barheder vare nedgravede 6 Fod dybt i Kielderen, og at en ) Det er ikke saameget Gjennemfarten gjennem Dardanellerne, som snarere Jndseilingen i det sorte Hav gjennem Bosphorus, hvorom Neven af hans Kone, ved Navn Logetot, var den Eneste, der kjendte denne Hemmelighed. Paa gjort Forespørgsel tilstod denne strax, hvor Skatten befandt sig. Der blevet graqvet et fem Fod dybt Hul langs med Muren, og derpaa Muren selv aabnet, hvori man fandt Blykapsler, der indeholdt 600,000 Fr. i 20 a 40 Fr. Stykker. Resten var i Sølvmynt. Man skal og der have fundet meget Sølvtøi og Pretiosa. Foruden denne Sum havde Hr. Maes endnu henved 50000 Fr. Rente, som han for det Mestehanvendte til velgiørende Øiemed. Denne ædle Menneskeven var født i Gens og bekjendt i Paris under Navn af Blaa Kappen, i hvilken Dragt han pleiede at uddele sine Velgierninger til de Fattige. Aarligen klædte han 1500 Fattige paa sin Bekostning, men Alt i den største Stilhed. Man indseer saa meget mindre Grunden til Mordet, som der ikke, som man i Førstningen sagde, er stiaalen hos ham.
Aalborg Stiftstidende, 1835-10-03
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1835-10-03
Kiøbenhavns Havnepriser, den 26de September. Loll. Hvede. 4 Rbd. 5 Mk. 8 s. a 5 Rbd. - Mk. - s. Holst. Hvede. 5 Rbd. 2 Mk. - s. a 5 Rbd. 4 Mk. - s. 4 Rbd. 1 Mk. - s. a 4 Rbd. 2 Mk. - s.
Aalborg Stiftstidende, 1835-10-03
Dansk Rug, Havre 2 Rbd. 2 Mk. - s. a 2 Rbd. 2 Mk. 8 sk. 3 Rbd. 4 Mk. 4 s. a 4 Rbd. - Mk. - s. Ærter, Td. Fyensk Smør 40 Rbd. - Mk. - s. a 42 Rbd. 4 Mk. - s. Jydsk Ditto 42 Rbd. - Mk. - s. a 44 Rbd. - Mk. - s. Holst. Ditto 50 Rbd. - Mk. - s. a 52 Rbd. - Mk. - s. Alt i Sedler og Tegn pr. Tde. Bøgebrænde pr. Favn 8 Rbd. - Mk. 3 s. a 9 Rbd. 4 Mk. - s.
Aalborg Stiftstidende, 1835-10-03
Vexel=Cours. Kjøbenhavn, den 29de September. Hamb. 2 M. - k. S. 204. 2 pCt. uopsigelige Rigsbank Sp. 204, solgt til 12 Mk. 32 s. Oblig. 102 a 102 1/2 Rbd. r. S. Bank-Disconto 4 pCt. 4 pCt. norsk Laan ved Hambrock. Norske Speciessedler pr. 100 Søn af 1825. 100 a 101 i B. Sp. 180 Rbd. Sedl. 4 pCt. Do. 1828. 101 a 101 ½ r. S. Svenske Sedl. pr. Rd. Rigsg. 4 pCt. nye norske Oblig. af 1832. 48 1/4 a 48 3/3 Rbs. Tegn. 101a101 1/4 i B. 4 pCt. kgl. Obligationer (u. 4 pCt. Do. Dr. 101 a 101 ½ r. S. Rente) 92 a 92 1/2 Rbd. Sd. 4 pCt. uopsig norske Statsobl. Dr. ov. 2000 pr. Stk. - i Sdl. - a - i B. Do. Do. 90 a 90 i Banco. 13 pCt. nye dsk. Obl. 74 a 75 Lst. Nationb. Obl. (Laanet 4de Fbr. 4 pCt. svenske Hypothek Kasse, 1820) 102 1/2 Rbd. r. S. Obli g. 93 1/2 a 94 i B. Do. Dr. 104 1/2 i Sedl. Asiatiske Actier - a - i Sedl. Hamborg, den 29de September. Bordeaux 188 1/2. Petersborg 9. London 2 M. 13 Mk. 9 1/2 s.; k. S. 13 Mk. 11 s. Madrid 46. Cadix 45 1/8. Lissabon 51 1/2. Amsterdam 2 M. 35, 90; k. S. 35, 75. Kjøbenhavn 204. Species 3/4 Agio. Disconto ikke noteret.
Aalborg Stiftstidende, 1835-10-03
Odense, den 27de September. Jgaar afreiste vor Byes Deputerede, Hr. Cancellieraad Hempel, for i Roeskilde at tiltræde den ligesaa vigtige som hæderlige Virkekreds, hvortil hans Medborgeres Tillid har kaldet ham. En Deel af disse havde ønsket, forinden Afreisen at give ham et offentligt Beviis paa deres Paaskjønnelse af den Jver, hvormed han har helliget sig dette sit nye Kald, i hvilken Anledning en festlig Diner i Torsdags var foranstaltet i Hr. Strøms Locale, af saamange blandt Byens agtede Jndvaanere, som dette kunde rumme, og hvortil, foruden den Deputerede, tillige Stiftamtmanden, Hr. Kammerherre Cederfeld de Simonsen, R. af D. og Dørgsmd., og Borgemesteren, Hr. Justitsraad Reimuth, R. af D., vare indbudne. Efterat Hr. Cancelliraad Hempel havde frembaaret Ønsket om Held over den nye Jnstitutions Giver, den elskede Landsfader, udbragt, Hr. Stadshauptmand Brodersen, der havde paataget sig at arrangere Festen, en Skaal for Odense Byes værdige Deputerede, hvilken denne med rørt Hjerte besvarede saaledes : Skal Stænderforsamlingen have reel Betydning, da maa den virke velgiørende paa Landets Bedste. Dette har vor ædle Konge selv erkjendt, da han i modsat Fald ikke havde beseglet Kjerligheden til sit Folk ved Jnstitutionens Jndførrelse. For en stor Deel vil det altsaa beroe paa Repræsentanternes Duelighed, Erfaring og Virksomhed, hvorvidt den vil bære gavnlig Frugt. Forpligtelsen er stor, Banen, som skal betrædes, nye, men lige saa nødvendig som Folkets levende Deeltagelse er, vil dets Tillid, uden overdrevne Fordringer, bidrage til at stærke Lysten og Jveren for det Gedes Fremme.
Aalborg Stiftstidende, 1835-10-03
Idet jeg rørt paaskjønner Medborgeres forekommende Godhed, gientager jeg Forsikringen: at ville stræbe efter at at fortjene samme, ved, iblandt Mere, at see Næringsveiene løste for trykkende Indskrænkninger. Kjært skulde det være mig, saaledes at afbetale Lidet paa min Gjæld til det elskede Odense. Her modtog jeg min første videnskabelige Dannelse; her fandt jeg Udkomme for mig og Mine; her høstede jeg saa mange uforglemmelige Venskabsminder og selskabelige Glæder, at jeg af Hjertets hele Fylde uddringer Ønsket om varigt Held og Lykke for Odense! -J faa, men ligesaa skjønne som sande Træk skildrede Hr. Justitsraad Reimuth den kgl. Commissarius ved Stænderforsamlingen, Conferentsraad Anders Sandøe Ørsteds store Fortjenester, og udbragte derpaa en Toast for denne Kongens og Folkets Mand. Iøvrigt tømtes Skaaler for Stiftamtmanden, Borgemesteren, Suppleanten, Hr. Major og Agent Andrup, for den Deputeredes værdige og nædle Hustrue, og flere Skaaler, som samtlige vidnede om Forsamlingens varme Hengivenhed for den vigtige Stænder institution og dens ophøiede Giver, for den Deputerede og hans Nærmeste, og for de indbudne Øvrigheds=Personer.
Aalborg Stiftstidende, 1835-10-03
Den herskende hjertelige og muntre Stemning forhøiede Glæsen hos Forsamlingen, som først adskiltes sildigt om Aftenen. Viborg.
Aalborg Stiftstidende, 1835-10-03
Den 14de September blev i den kongelige Landsoverret Gromd. Jens Jacobsen af Skougaard, for at have frataget Stævningsmændene Høiesteretsdommen i en Justitssag imod ham, dømt at hensættes til Forbedringshuusarbeide i Viborg, Tugt- og Forbedringshuus i 1 Aar. Ved Gjørding=Malt Herreders Extraret var Straffetiden bestemt til 2 Aar. S. D. er Gjerlev=Onsild Herreders Extraretsdom stadfæstet. hvorved Christen Jensen af Katberg, for anden Gang begaaet Tyveri, er tilfunden at hensættes til Forbedringshuusarbeide i Viborg Tugt= og Forbedringshuus i 2 Aar.
Aalborg Stiftstidende, 1835-10-03
Den 21de September er Kolding Byes Extraretsdom stadfæstet, hvorved Ane Kirstine Jacobsdatter for Barnemord er tilfunden at miste sin Hals og hendes Hoved at sættes paa en Stage. S. D. er Louise Jacobsdatter, for Betleri og Tyveri, dømt, ligesom ved Løve Herreds Extraret, at hensættes til Tugthuusarbeide i Viborg Tugt- og Forbedringshuus sin Livstid. S. D. er Peder Christensen Daugaard for Tyveri dømt at hensættes i Fængsel paa Vand og Brød i 4 Gange 5 Dage Ved Nørvang=Torrild Herreders Extraret var han tilfunden at hensættes til Forbedringshuusarbeide i Viborg Tugt= og Forbedringshuus i 8 Maaneder. S. D. er en Fogedkjendelse, hvorved et af Kjøbmand Chr. Winkel af Aalborg reqvireret Udlæg efter Forlig for 59 Rbd. 12 Mk. 7 s. Rps. hos Møller Bytzou i Thaliasminde blev nægtet Fremme, stadfæstet, naar Sidstnævnte med Eed bekræfter, at circa 13 Lspd. Reeb, af det, han af Winkel havde modtaget til Forhandling, er brændt i Forening med hans Mølle. J Mangel af saadan Eed maatte Udlægget fremmes for 35 Rbd. 5 Mk. 4 s. med Renter. S. D. ere i en Sag mellem Oberstlieutenant Baron Adeler til Høegholm, Hans A. Smed og Selio Hansen af Thiirstrup paa den ene Side og Fritz Brauer, Søren Schuster og Chri nogle Jorder, som de 3de Sidstnævnte formestian Haagensen af Thurstrup paa den anden Side, angaaende til Brugen af m. m., Friz Brauer tilpligtet at betale til Baron Adeler Erstatning efter uvillige Mænds Skjøn for Afsavnet af de omhandlede Jorder af Hartkorn 3 Skpr. 3 Fdkr. 2 Alb. fra 31te Aug. f. A. Søren Schuster og Chr. Haagensen, ere derimod, ligesom ved Sønder og Mols Herreders Ret, frifundne for Baron Adelers Tiltale, og Hans Andersen samt Selio Hansen tilpligtede at betale til Fritz Brauer 20 Rbd. Sølv og 9 Rbd. Sedler.
Aalborg Stiftstidende, 1835-10-03
S. D. er en Sag, anlagt af Kjøbmand L. M. Jacoby mod Bundtmager Hermann, angaaende formeentligen uberettiget Handel med Vildtskind, gjort afhængig af Sidstnævntes Eed. Ved Aalborg Kjøbstads Politiret var Hermann frifunden.