JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-12-18
En af de allerfarligste Falsknere og Eftergiørere af Bankosedler, man har kjendt, er den fortiden heftede Smed Nils Hans Petersen, som var ansat ved Hammerværket paa Godset Brahetrolleborg i Fyen. Denne Smed er et sandt mechanisk Genie; hans forfærdigede Apparater til Eftergjørelse af Sedlerne vise dette tilfulde, ligesom ogsaa hvor høist farlig han var for Landet, og hvor vigtigt det er, at Politiet er alene har faaet ham paagreben, men ogsaa bragt ham til Bekjendelse af hans Brøde. Petersen er en Mand paa 44 Aar og ugift. Ved den anstillede Undersøgelse i hans Logie, efter hans Paagribelse, fandt man en Vadlæk, hvori det laae en Blikdaase og i samme 82 falske Tidalersedler uden Nr. og 42 med Nr., samt lærskilt i en Tegnebog 7 Sedler, altsaa ialt 1310 Rbd.; Redskaber eller Apparater fandt man imidlertid ikke, med Undtagelse af et uvæsentlig Stykke. Den Anholdte paastod, at samtlige Apparater vare tilintetgjorte, dog vidste den utrættelige Dommer ved idelige vedholdende Forhører at faae Petersen til Bekiendelse, at de alle fandtes nedgravede under Fodstykket af hans Huus paa Brabetrolleborg. Af Politiet bleve altsaa paalidelige Folk afsendte til Fyen, og ved de der i Arrestantens Huus anstillede Undersøgelser opdagede man alle Redskaber, baade Pladerne og Formen til Papiret, videre Apparater til de intenderede Forfalskninger af de nye blaa Femdalersedler, der, hvis de vare bragte til Udførelse, vilde være blevne de meest skuffende af alle, gjorte med en høi Grad af Kunstfærdighed, og endelig to paabegyndte Hurtigpresser og nogle andre mechaniske Arbeider. Papiret har han, som sagt, selv forfærdiget og ligeledes Vandmærkerne; Navnene vare ikke efterskrevne, men skuffende paatrykte. - Antallet af de forfalskede Tidalersedler vare i det Hele omtrent 200 Stkr., af hvilke endeel vare udgivne, og desforuden har han fabrikeret 150 af de gamle Femdalersedler, der alle vare udgivne. (S. Bl.)¬
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-12-18
Man seer af den i Collegialtidenden ifølge allerhøieste Resolution af 27de Novbr. d. A. bekjendtgjorte Udsigt over den almindelige Enkekasses Fremgang fra 1ste April 1837 til 31te Marts 1838, at Beløbet af de for Aaret 1837 udbetalte Enkepensioner var 357. 894 Rbd., og at Kassens Fond udgjorde 5,569,960 Rbd. Antallet af de i Aarets Løb indtegnede Jndskud vare 344 Numere til Beløb af 137,586 Rbd., og de derved forsikkrede Pensioners Beløb 34250 Rbd.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-12-18
Fra Nestved var der for nogen Tid siden fortalt en oprørende Historie om skammelige Mishandlinger som i Landsbyen Hammer vare blevne tilføiede en forhenværende Kjøbmand Maitland. Khvnsp har nu indhentet nærmere Oplysninger om denne Sag og befundet, at her atter var gjort en Elephant af en Myg Maitland skildres af Alle som en i høi Grad drikfældig, ustyrlig og trættekjær Person. Men hans egen Kone maa især holde for. Saaledes har hun ofte maattet, i Andres Paasyn, dandse paa Holesokker, medens han selv sang dertil; undertiden trak han hende afklædt ud i Gadekjæret og vaskede hende med en Skruppe, samt gav hende Riis paa posterfora, osv. En besynderlig Passion har bemeldte Mand: at illuminere. Det var forleden hans Kones Fødselsdag, og paa denne vilde han have sit Huus, der kun har eet eneste Vindue, illummeret med 24 Lys hvilket foraarsagede, at Byens Ungdom samledes derudenfor, og gav nærmest Anledning til de begaaede Uordener.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-12-18
Læserne ville erindre sig en, efter Lollands-Falsters Stiftstidende her i Avisen meddeelt Begivenhed, som i afvigte Sommer tildrog sig paa Landvæsenscommissair Grandjeans Gods paa Falster, hvor en Bonde, ved Navn Rasmus Rasmussen, under Hovarbeidet, paa en barbarisk Maade blev behandlet af en Person ved Navn Kruse og Avlsfuldmægtig Rieper. Flere af Landets Bønder havde lovet Rasmussen, der var en fattig Mand, Understøttelse til Sagens Drift; men af "Kjøbenhavnsposten" seer man nu, at den som Godseier vel bekiendte Hr. Landvæsenscommissair Grandjean havde fundet det tilraadeligt at forlige Sagen, maaskee ikke alene med Hensyn til denne enkelte Sag, og ogsaa udvirket, at den fattige Mand lod sig nøie med at faae alle Omkostninger godtgjorte og derhos udbetalt 20 Rbd. Det er en Selvfølge, at dette maatte opvække Harme hos de Personer, der velvilligen havde lovet at ville understøtte ham med Midler til Sagens behørige Fremme, og da de bebreidede ham hans Modløshed, endtes Sagen, med at han - hængte sig,
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-12-18
Vor Literatur er i disse Dage (hedder det i en Bekjendtgjørelse af Adjunct Paludan Müller) bleven forøget med et Product, der i tøilels Bitterhed søger siu Mage, nemlig Proprietair og Stæncerdeputeret Hansens Sendebrev til Biskop Faber. Enhver, der har sin egen Ære kjær, maa føle sig opfordret til at udtale sin Jndignation over at see et hæderligt Navn saaledes overvældes med Gift og Galde. Vistnek trænger Biskop Faber ikke til Andres Forsvar, thi hvis han attraaede Satisfaction, kunde han ingen større faae enddet Saar, Forf. i sin blinde Heftighed har bibragt sin egen Ære idet han troede at fælde den Angrebnes med en ret giftig Braad, men for den offentlige Morals Skyld bør Tilhørerne ikke forblive rolige, naar Retfærdighed og Sømmelighed trædes saaledes under Fødder, som det her er Tilfældet. Det er derfor den offentlige Menings Sag, at stille sig med Alvor mod saa oprørende Misbrug af Pressen. (Hansen har nemlig bl. A. tilladt sig at offentliggjøre et privat Brev fra Biskoppen hvorved han har tilsidesat den Discretion, ingen dannet Mand, endog for sin egen Skyld, vilde tranke, selv endog sin værste Fiende.) "Piecens Stil – tilføier Hr. P. – er meget forskjellig fra Hansens sædvanlige og tidligere Producter, hvorfor man seistes til at tvivle paa, at han har været ene om Arbeidet. Og denne Mening bestyrkes ikke lidet for Enhver, der kjender Forholdene her i Odense. Man kan ved denne Leilighed ikke andet end tænke paa den gamle Historie, hvor Hænderne vare Esaus, men Røsten Jacobs." - Generalkrigskommissær Abraham ion og Stiftsprovst Ortwed erklære i de fyenske Aviser, foranledigede dertil ved, at et Rygte har angivet dem i Forening med 3 andre Mænd som Deeltager i Affattelsen af dette Sendebrev, at de aldeles Jntet paa nogensomhelst Maade have havt eller have at gjøre med det nævnte Sendebrev, eller overalt med den hele Sag imellem Biskop Faber og Hr. Hansen. Hr. Adjunkt Palludan Müller erklærer dernæst, at han aldrig har børt, at Stiftsprovst Ortwed skulde have havt nogensomhelst Deel i Hansens Skrift, men at der maaskee endnu ere de, som med Hensyn til Generalkrigskommissær Abrahamson ikke ansee Erklæringen for aldeles tilfredsstillende, hvorfor han opfordret denne til endnu engang at afgive en offentlig Erklæring om, at han hverken middelbart eller umiddelbart har deeltaget i Forfattelsen og Udgivelsen af bemeldte Sendebrev.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-12-18
J Kiel ligge for Øieblikket 246 Studenter ved Unidersitetet, hvoriblandt 11 Danske og 19 Udlændinge.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-12-18
Fra Veile skrives under 14de Decbr.: Den idag sønderpaa passerende Agepost bestod af en Suite af Vogne, der førte 23 Foustager med klingende Mynt fra Banken i Aarhuus. (Veile Av.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-12-18
Ledige Embeder. Contoirchefsposten i det første Secretariat under Kjøbenhavns Magistrat. – Den anden Controlleur-Post i Rendsborg med en Total=Jndtægt af 640 Rbd. Med denne Ansættelse er forbunden den Forpligtelse at boe i Kronnewerk og at holde en Tjenestehest.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-12-18
Befordringer og Afgang. Den 8de December er hidtilværende residerende Capellan for Besser og Onsberg Menigheder paa Samsøe, H. P. O. Balle, beskikket til Sognepræst for Ulsøe og Braabye Menigheder i Sjælland; Sognepræst for Skarrild og Arnborg Menigheder, i Ribe Stift, C. N. Hellemann, til Sognepræst for Rye en Sonnerup Menigheder i Siælland; Sognepræst forBorbjerg Menighed i Ribe Stift, Licent, theol. J. V. Bloch, til Sognepræst for Lønborg og Egvad Menigheder under samme Stift; Sognepræst for Colind, Ebdrup og Starresøe Menigheder under Aarhuus Stift, N. R. Høvring, til tillige at være Provst for Østerliisberg, Sønder og Mels Herreder under Randers Amt, Cand. theol. J.F. Mohr til personel Capellan for Hasle og Freerslev Menigheder samt til Bregentved Capel i Siælland, Cand. theol. D. Mehl til personel Capellan for Rachlev, Menighed i Siælland.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-12-18
Stænderforsamlingen i Roeskilde. J Sagen. angaaende Mosaiternes Valabarhed har Forsamlingen, med 32 Stemmer mod 30 indstillet til Hs. Majest. Kongen, at der allernaadigst maa tilstaaes de mosaiske Troes bekiendere i Danmark Valgbarhed i Stænderforsamlingen, lige med de Christne. J Sagen ang. Forandring af det Tidsrum, der udkræves til at erhverve Forsørgelsesret, Trykt i Ribe hos Chr. sal. Hyphoff. indstillede Forsamlingen at det ved en ny Lov maatte anordnes, at et uafbrudt Ophold af 5 Aar for Fremtiden, skal udfordres for at erhverve Forsørgelsesret,
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-12-18
Kjøbenhavns Børs-Cours d. 4de Decbr. Species 200. Bank Disconto 4 pCt. Norske Speciessedler 173 Rbd. i Sedler.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-12-18
Ribe Torvepriser den 15de December: Rug pr. Td. 2 Rd. 32 s.; Byg 2 Rd. 2 s.; Havre. 1 Rd. 12 le; Boghvede 1 Rd. 8 ; Boghvedegryn pr. Sko. 20 ls. Byggryn 24 s.; Smør pr. Pd. 4 en ls.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-12-18
Bekjendtgjørelser. Fiint Postpapiir, med lithographeret Prospect af Ride Boe, er at faae paa Apotheket.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-12-18
Bal. anden Juledag, som begynder Kl. 6 1/2 hos Joh. Fölsch. Fölsch.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-12-18
Nye Ansioser faaes hos Otto G. Bøgh. Hvid Punsch Extract 16 s. Potten, Citroner 1 Ls. Stk., Kokosnødder 10 Ls. Stk., Sucat 20 Ls. Pd., fiin grøn Thee 60 Ls. Pd., bedste Congo 32 Ls. Pd., Perlegryn 3 1/2 Ls. Pd. faaes hos Lorenz Frandsen. Godt fundt Hvedemeel faaes for 3 1/2, 3 og 2 1/2 Ls. Pundet hos K. Aagaard.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-12-18
Den 27de f. M. er fra min Mart bortkommen 2de 2 Aars Krier, saaledes mærkede: den ene her en hvid Stjern i Panden samt hvid i Lyskerne og en hvis Plet, paa Halen; den anden derimod er blegrød, uden videre Aftegning, Kvierne vare sammenføiede ved en JernKobbelstok med Jern-Øskener og Reeb=Klauer. De, som kunne give Oplysning om samme, ville behage at henvende sig til P. Nielsen Jacobsen. i Vester-Gasse. øse.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-12-18
De Debitorer, som have Obligationsgjæld til Fru A. Schrum, ville behage i indeværende Termin, og fremtidig indtil videre, at erlægge Renterne til Undertegnede, der er bemyndiget til at modtage og qvittet for samme. Brøns Præstegaard den 13de December 1838. Friis.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-12-18
Hollandsk Eidamer- og Sundheds-Ost, syltet Ingifær, Vinter-Kaskjetter, fine stemplede Spillekort og Kjøbenhavnsk Olie-Sæbe samt Chocolade til nedsatte Priser faaes hos Varde d. 14. December 1838. J. Cohn.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-12-18
For en Familie udenfor Bondestanden, er strax eller til Foraaret en god Leilighed at erholde i det mig tilhørende Huus i Skodborg Bye, der har været beboet, af Greve Raben. Man behager desangaaende at henvende sig til Undertegnede i portofri Breve, Duer, Patrouillebetjent paa Skodborgmark.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-12-18
J Domkirken ere nogle Stole leieledige og kunne strax tages i Brug, de som ønske at afbenytte samme ville behage at henvende sig til undertegnede Kirkens Værge. Ribe d. 14de Decbr. 1838. Warming.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-12-21
Kongelig at lernadigst. privilegeret. Stifts AdresseAvis, som forsendes med Brevposten overalt i de danske Stater. No. 102. Fredagen den 21de December. Udgives af Chr. sal. HyphoffRedigeres af C. Hyphoff.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-12-21
Udenlandske Efterretninger. Holland og Belgien. Kongen af Hollands officielle Jndvilligelse i Londonnerkonferentsens nye Beslutninger, angaaende disse Landes Anliggender, er endnu ikke blevet fordret; men man vil vide med Vished, at der fra hans Side ikke vil blive gjort Jndvendinger mod sammes Antagelse. Denne Konferentsens Beslutning er i øvrigt overeensstemmende med hvad tidligere derom er mældt, næmlig, at de 24 Artiklers Bestemmelse med Hensyn til Tercitoriet bliver uforandret; at den Sum af 8, 400,000 Gylden, som Belgien aarligen skulde betale til Holland som Andeel i Statsgielden reduceres til 5 Mill. aarlig, og for at holde Holland skadesløs for dette Offer, bliver samme fritaget for den Forpligtelse at gjøre Afregning med den belgiske Regjering angaaende Amortisations-Syndikatets Arbeider og at udbetale den det i Aaret 1830 i dette Jnstituts Værge værende Overskud af Laanet, paa 68 Mill. "Morning Post", der bekræfter Efterretningen om Konferentsens definitive Kiendelse i denne Sag, siger, at det følgelig nu vil ene og alene afhænge af Belgiens Modstand eller Eftergivenhed, om Luxemburg og Limburg strax ville blive tagne i Besiddelse af Kongen af Hollands Tropper, eller om det tydske Forbunds Mellemkomst, vil være nødvendig.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-12-21
J begge Tilfælde vil Resultatet imidlertid blive det samme. - J Brussel og hele Belgien hører man om intet Andet end Rustninger. Hr. v. Praet skal d. 10de Debr. være ankommen til Brussel med Konferentsens Beslutning, og man angiver sammes Fuldbyrdelses Termin til d. 20de Febr. Man synes i Bel gjen at være fast besluttet paa at fordrive Magt med Magt eller i det Mindste at redde Nationens Ære. Et Armeekorps paa 12000 Md. Jnfanteri og 2000 Md. Kavalleri rykker mod den luxemburgske Grændse; den luxemburgske Milits skal være indkaldt til d. 14; Citadellerne i Gent og Arverpen erholde Forstærkning, ligesom man erfarer, at endnu tre Armeekorps skulle opstilles ved Maas, i Kempenland og Omegnen af Gent. Under alt dette ere Meningerne i Landet meget deelte, og Mange betragte Rustningerne blet som en Komedie, der kun er beregnet paa at drage Frankerig ind med, enten det vil eller ei.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-12-21
England. Engelske Blade meddele officielle Efterretninger fra General Colbourne angaaende Affæren ved Prescort i Øvre-Canada, hvoraf man erfarer, at Roligheden i Canada for Øjeblikket kan ansees for gjenoprettet, skjønt man, som den kommanderende General bemærker, i et Land, der grændser til de forenede Stater, hvor saa mange Vagabonder opholde sig, stedse er udsat for smaa Jndfald derfra. Jmidlertid har Præsidenten i de forenede Stater, van Bu ren, udstedt en meget streng Proclamation mod Overtrædelse af Neutraliteten, ligesom ogsaa nogle af Patrioternes Anførere ere blevne fængslede paa Fristaternes Grund. J Træfningen ved Prescort lede Englænderne et Tab af 45 Dræbte og Saarede, hvoriblandt 4 Officerer og 1 Fændrik, blandt Oprørerne faldt to Generaler, 32 Md. toges tilfange og 86 maatte overgive sig paa Naade og Unaade. Sir Georg Arthur har sendt 122 fangne Oprørere til Montreal, hvor de uden Videre skulle være hængte. - Jfølge "Morning Chronicle" har Lord Durhams Gemalinde indgivet sin Demission som Hofdame hos Dronningen, hvoraf man slutter, at det er indtraadt en Spænding mellem Hoffet og Lorden, der iøvrigt endnu ikke har havt Audients hos Dronningen. – Den tadikale Bevægelse i Manufaktur Distrikterne antager en alvorligere Karakteer, der vil blive det endnu mere, dersom den agerdyrkende Klasse, som følge af den slette Høst og den ringere Løn, skulde slutte sig til Fabrikarbeiderne. Lederne af disse Bevægelser tale om voldsomme Forholdsregler, naar man ikke vil here Folkets Fordringer.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-12-21
Spanien. General Alaix har endelig viist sig i Kammeret som Krigsminister. Han, eller endnu mer Espartero synes at være meget opbragt paa Cordova og Narvaer, og Kortes har udnævnt en Kommission til at undersøge deres Forhold. - J Cortesmødet d. 3die Decbr. blev et Amendement til Adressen antaget, hvorved Kamret erklærer, at det anseer det for høist vigtigt, for Dronningen at yttre den inderlige Overbeviisning, at det, ved Administrationens Gang hidtil, er umuligt at tilendebringe Borgerkrigen eller at føre Nationen til Held. - Ved den sanske Grændse gik det Rygte, at Diege Leon d. 4de skulde være slaaet af Carlisterne under Balmaleda ved Lerin med et Tab af 800 Md. – Mellem den ny Kommandant i Sevilla, Saujunnen, og Nationalgarden skal der allerede være opstaaet en Spænding.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-12-21
Frankerig. D. 10de fandt Marschal Grev Lo hans Begravelse Sted. Ved Slutningen af Følget bemærkede man Kongens og Prindsernes Vogne. J Tuillerierne beskjeftiger man sig alvorlig med et Giftermaals-Projekt mellem Hertugen af Nemours og Prindsesse Clementine. Flere Gange er fra Dronning Christine af Spanien udgaaet Forespørgsler og Hentydninger angaaende en Formæling mellem den unge Dronning Jsabella og en Prinds af Orleans. Men Kong Ludvig Philip har stedse undgaaet at give noget bestemt Svar. - Monitøren af 12te indeholder Marschal Gerarts Udnævnelse til Øverstbefalende for den Pariser Nationalgarde. – Den af flere Medlemmer af den bonapartiske Familie gjorte Paastand, at erholde adskillige Summet betalte, hvormed de havde forstrakNapoleon i de 100 Dage, er afvist af Statsraadet, fordi denne Sags Afgjørelse, ifølge dens politiske Karakteer, ikke henhører under Statsraadet. Admiral Baudin var d. 27de Octbr. med to Fregatter indtruffen til Vera Cruz og ventede daglig Hertugen af Joinville med "Creole", tilligemed Bombe- og Dampskibe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-12-21
Admiralen har sendt en Officeer til Mexico med sit Ultimatum, paa hvis Jkkeantagelse et Bombardemenvil følge. Admiralen havde forbudt den brittiske Paketbaad at løbe ind i Vera Cruz's Havn. J den mexikanske Stat er man indbyrdes uenig. J Tampico havde saaledes Garnisonens Tropper under Oberst Mentenegro erklæret sig til Fordeel for Føderativ Systemet, afsat Autoriteterne og indbudet de øvrige Stater til at forene sig med dem. Guanajuato har fulgt Opfordringen og man ventede med Vished, at Zacatecas og Guadalaura vilde følge Eiemplet. Lykkes Foretagendet kunde der indtræde en Adskillelse af de nordlige fra de sydlige Stater, som vilde være meget gunstig for Handelen med Udlandet. Denne Tildragelse har vakt stor Bevægelse i Mexico, da derved en betydelig Kilde til Statsindtægter tilstoppes. General Cos er sendt imod Montenegro, der er gaaet frem med Maadehold og Energi. Tampico var i fortræffelig Forsvarsstand. - For at dække den ved Blokaden foraarsagede Deficit i Finantserne havde Regjeringen taget sin Tilflugt til høie Skatter og Afgifter, og derved vakt megen Ulfredshed.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-12-21
Ægypten. J en Divansforsemling, som Mebemed for sin Afreise fra Kahrra holdt, skal være afgjort, at istedet for den projecterede Jernbane mellem Kahtra og Sues skulde anlægges en Kanal. Dersom dette et grundet kunde det være meget ubehageligt for det ostindiske Kompagni, paa hvis Bekostning Jernbanen skulde anlægges, og som allerede skal have sendt de nødvendige Materialier til Ægypten.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-12-21
Jndenlandske Efterretninger. Jfølge Kongl. Reskript af 4de de, skal Stænderforsamlingerne i Roeskilde og Jtzehoe ophæves til den 24de Decbr.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-12-21
Hs. Exellence Generallieutenant v. Bülow skal, som det hedder, være meget syg. Generalgouverneur v. Scholten lig ledes. (Aard. Av) Over- og Garnisonsauditeur i Kjøbenhavn. C. N. Petersen er bleven udnævnt til Byfoged i Holstebro, (Kbh.) Paa Østerbroe i Kbhvn, hændtes forleden Dag der sørgelige Uheld, at en Kone med et spædt Barn blev overkjørt, og ganske lemlæstet bragt paa Hospitalet. Barnet døde kort derefter. Kudsken blev af en utallig Menneskevrimmel fulgt til Politikammeret. (S. B.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-12-21
D. 11te de paakiendtes i Høiesteret id i Forening procederede Sager, hvis Documentation olv. medtog henved 14 Dage. Den ene Sag angik udelukkende den suspenderede Borgmester i Randers, Justitsraad Neckelmann, der tiltaltes for at have benyttet sin Embedstilling til at tilvende sig Pengefordeele olv. Commissionsdommen blev i det væsentlige stadfæstet, og efter den skal Tiltalte udrede en Mulct af 1000 Rbd. Sølv til Randers Fattigkasse, samt tilbagebetale circa 2350 Rbd. i ulovligt oppebaarne Summet, der ligeledes skulle tilfalde bemeldte Byes Fattigkasse. Endvidere skal Tiltalte udrede alle Actionens Omkostninger, - J den anden Sag var samme Embedsmand saavelsom flere indviklede, men den gjoldt nærmest Kjøbmand Michael Jsaasen, actioneret for Assurancelvig, hvorfor han dog blev frifunden for videre Tiltale. Handelsbetjenterne Hald og Severin ligeledes. Justitsraad Neckelmann og Byskrivet Kyhnel ere derimod i denne Sag aldeles frifundne. (B. T. og Hr. Av.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-12-21
Prof. David foreslaaer i "Fædrelandet en forandret Jnddeeling af Rigsbankdalerne, for at de Hindringer kunde ryddes af Veien, der nu ere Skyld i, at Rigsbanktegningen paa den ene Side medfører saamange Uleiligheder i Hertugdømmerne, og paa den anden Side, at de Mynter, som coursere i Statens forskjellige Dele, i det mindste i daglig Handel og Van deel ikke overalt med samme Lethed kunne modtages og bruges i alle Mellemværender. Jnddeelte man Rigs danmarken i 10 s. og kom Rigsbankdalerne saale des til at bestaae af 60 sk., eller af 6 Mk. hver til 10 s., saa vilde Kongeriget i der Væsentlige have den samme Mynteenhed som Hertugdømmerne, ligesom og al Regning mellem norske og venske Speciespenge paa denne Maade uendeligen vilde lettes.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-12-21
Paa Hr. Palludan Müllers Opfordring have dHrr. Abrahamson og Ortwed gjentaget i de fyenske Aviser, at Jngen af dem, hverken alene, hver for sig, eller begge i Fællesskab, middelbart eller umiddelbart, har deeltaget i Forfattelsen eller Udgivelsen af Hansens Sendebrev til Biskop Faber. De tilført, at uagtet vistnok ellers Jngen kan ansees forpligtet, selv af den fineste Æresfølelse, til at give gjentagne Erklæringer paa Opfordringer, som deels god Villie i Forening med Ovetillelse, som i nærværende Tilfælde, men deels ogsaa end Villie ideligen kunde komme med, saa er det dem dog ikke imod at faae Leilighed til i fuldeste Maade, endog til Yderlighed, at fralægge sig det dem høist ubehagelige Rygte.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-12-21
Forhenværende Borger i Slagelse, A. Kiær, er død i Corsøer, efterladende sig en betydelig Formue. Hans Penge - siget Slagelse Avis - gjorde ham ofte miskjendt, men Mange bleve dog hjulpne ved dem, og naar hans Testament engang bliver aabnet, vil ikke alene hans Slægt see, at han med rund Haand har betænkt enhver nok saa fjern af den, men Slagelses og Corsøers dygtige, arbeidsomme, men trængende Professionister ville ogsaa komme til at sande, at han levede ei blot for sit Guld, men fandt Glæde i gode Gierninger; thi af hans efterladte Midler bestemte han, at 2000 Rbd. ved hans Enkes Død skulle tilfalde Saadanne.