JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1794-10-10
Venlo, den 24de September. Den 20de bleve alle vore Forposter trukne ind, og den 21de er det hele Cuckerdistrict gandske bleven oversvømmet at de Franske. Det keiserlige Magasin, som skulde bringes til Mastricht, har derfor tilligemed en stor Munitionstransport maattet vende tilbage; og nogle Skibe, som ikke meere kunde reddes fra de Franske, ere blevne nedsynkede. Man vilde gjerne have frembragt Magasinet paa Rhinen; men Maas er baade for oven og for neden sperret af de lurende Franskmænd. Ligeledes er ogsaa til Lands alt Samqvem med Mastricht gandske afskaaret. Alle Huse, som ligge under Kanonskuddene, blive her nedbrudte, og vi have kun 2 Porte, den geldriske og coliske, fri. - Kanoneringen langs Maas hører endnu i Dag ikke op. J dette Øieblik indløb den Efterretning, at de Franske have ved Ormont sat over Maas, og ere med 30000 Mand trængte frem 1/2 Miil fra Rüremonde, ja allerede til Montsort i preussisk Geldern. Jmellem Ruremonde og Mastricht staae endnu henimod 7000 Mand Keiserlige under General Wernecke, men som nu ikke skal kunne holde sig der. Løn den 25de September.
Berlingske Tidende, 1794-10-10
Den keiserlige Bagage har nu begyndt at gaae over den her slagne Skibsbroe, og siden i Forgaars bliver der slaget nok en Keiserlige Officerer, som i Forgaars kom som Stafetter fra Armeen ved Jülich, paastaae, at Armeen gaaer over Rhenen, uden at indlade sig videre med Fienden, saasom den ved de bestandige Fegtninger med en 3 Gange stærkere Fiende er meget bortsmeltet, og de brave Tropper, som hidtil have udstaaet saa meget, have Rolighed nødig. J Gaar gik Pas, sagen over Broen stærk for sig, og da dette skeer med en Slags Tilfærdighed, saa vil man med Vished slutte deraf, at Arten skal trække sig over Rhinen. Dog er man her ikke saa fortvivlelsesfuld, da de Franske, som man hører, ikke handle saa ilde i Begien, som man i Begyndelsen frygtede for og udspredte. - Efter Affairen den 18de, da Grev Latour maatte forlade den fortreffelige Post, det lattichske Kart huus, forefaldt igien den 20de en meget heftig Action i Eier mont. De franske Generaler Champiront og Haltry grebe her forenede Grev Latours Avantgarde an, som udholdt det meest rasende Angreb, som maaske er skeet i denne Krig, 20 Gange angrebe Fienderne Høiene og Landsbyen af Tiermont, gjorde sig al Umege for at tournere disse Poster, men fandt overalt en lige Modstand, og maatte efter 7 Timers Fegtning trække tilbage med et Forliis af meer end 2000 Mand. De Keiserlige havde herved 30 Døde og 300 Saarede.
Berlingske Tidende, 1794-10-10
Duren, den 26de September. Det er afgjort, at den keiserlige Armee skal forsvare Ruhr. J vor hele Egn oprettes Forskandsninger og frygtelige Batterier. Armeen er 60000 stridbare Mænd stærk, af hvilke 6000 forskandse sig paa Høiene af Nideggen. Grev Clairsaits Hovedqvarteer er i Niederzier 1 1/2 Miil herfra. GrevLatours Hovedqvarteer er i Merzenich tæt herved, og hans Corpses Leir udstrækker sig indtil vor Stad. Man seer her og ved Aldenhoven betydelige Corpser meest Cavallerie, som ere bestemte til Forposternes Understøttelse. - De Franskes Hovedqvarteer er i Aachen. De skulle allerede have ladet sig ste i Wisweiler, 1 1/2 Miil herfra, og i Kloster Schwarzenbroich. De have allerede i 3 Dage gjort Forsøg paa at trænge igiennem. J Dag have vi hørt en Kanonade, og det heder, at de Franske rykke talrige frem fra Aachen.
Berlingske Tidende, 1794-10-10
London, den 26de September. Lord Howe har fret sig nødt til formedelst en heftig Storm, i hvilken adskillige af hans Skibe ere blevne meget beskadigede, at komme tilbage til Torbay, hvor han i Søndags ankrede. Han har været med sin Flaade paa Høiden af Brest, uden at træffe Fienden, og har medbragt en fransk Kutter og en lid Brigantine. Dagen derpaa ankom ogsaa et portugisiske Linieskib, der saaledes er bleven tilreedt i Stormen, at det maatte buxeres. Paa samme Dag gik det danske Skib Haral Harfager fra Arendal, fornemmelig laddet med Salt, saa hastig under i Catwater, at Skibsfolket, som allerede havde lagt sig, med største Møie blev reddet. Ladningen er ikke at tænke paa.
Berlingske Tidende, 1794-10-10
Haag, den 30te September. De Franske have ikke allene omringet Herzogenhusch, med endog bemægtiget sit den der værende Redoute Orterschans, den 26de giør Begyndelse med at bestyd Fortet Crevecoeur, herpaa opkastet lige over for Landsbyen Hedel Batter er og hvilket at tappert svarede, men dog den 28de er gaaet over ved Capitulation til de granske. Garnisonen har erholdet fri Afmarch, imod at ikke tiene meere mod Frankrig i denne Krig. Forliset af dette ved Maas 1/2 Miil fra Herzogenhusch, liggende Fort, holdes for des vigtigere, da Sluserne til Oversvømmelserne ere i Crevecour. De franske have derfor ogsaa begyndt at beskyde Herzogenbusch, men deres Jld er fra Fæstningen og Fortet Jsabelle bleven stærkt besvaret. Ogsaa Landsbyen Hedel paa den anden Side af Maas have de beskudt og stukket nogle Huuse i Brand, men de der liggende Hesser have ligeledes skudt heftig paa de Franske. Den 28de havde de Franske endnu ikke der passeret Maas. - Hertugen af York har kaldet alle engelske og hessiske Tropper, som laae til Besætning i Bergen op Zoom, derfra til Geldern, hvorhen de i Forgaars skulle brække op. De i Staats Flandern værende hollandske Tropper skulle derimod komme til Bergen op Zoom ligeledes ere alle i Seeland endnu værende engelske og skotske Tropper blevne indskibede der, for at bringes til Holland og derfra støde til Hertugen. Man troer, at den engelske Armee skal forenet sig med den keiserlige under Clairfat, som nu staaer bag Ruhr. Hannoveranerne og Hisserne skulle forblive i Geldern for at beskytte denne Provinds, da Indgangen til samme efterat vi have mistet Fortet Crevecoueur, ikke meere er saa sikker. - Ved Breda er alting roligt. De Franske ere for det meeste trukne derfra Egnen mod Mastricht. J Landsbyerne der i Egnen, besynderlig i Ondenbosch herske ondartige Sygdomme, som bortrykke mange Mennesker. - En Mængde af de Alliertes svære Artillerie er bleven bragt til Egnen af Utrecht, hvor der ogsaa blive anlagte Havre= og Hørmagasiner. - I Amsterdam ere 4 Kanoner blevne opførte lige over for Raadhuset, og Commandanten giør der alt muligt, for at holde de uroelige Hoveder i Tømme.
Berlingske Tidende, 1794-10-10
Nederelden, den 6te October. Efter de nyeste Beretninger fra de hollandske og colnske Grændser, er et talrigt Corps Franske den 24de September, gaaet over Maas, og har den 25de besat Ruremonde tilligemed Maseyk, Sittard, Stolberg og Monjøye. - Churfyrsten af Coln er efter et i Grev Clairfaits Hovedqvarteer holdt Krigsraad tiltraad Reisen til Wien. - Veien fra Aachen til hans Residentse Bonn er bleven sperret for de Franske af et stærkt keiserligt Corpe. Grev Clairfaits Hovedqvarteer er bleven forflyttet til Bergen, hvor den hele Egn er bleven optaget af keiserlige Officerer, eftersom et blodigt Slag, torde maaske der endnu blive leveret. Fra Coln gaae daglig 5000 Vogne med Proviant til Armeen; men Armeens Bagage bringes vedvarende der over Rhinen, og begge Broerne ere uophørligen opfyldte dermed. - Fra Coblenz meldes, at de Franske true, at ville med Magt brække igiennem Eifel, at de keiserlige Magasiner der blive bragte tilbage, og at General Melas trækker sig tilbage fra Witlich til Kaysersesch.
Berlingske Tidende, 1794-10-10
Kiøbenhavn, den 10de October. Den 2den Maji d. A. er Candidatus Pharmacia Haus Erhard Krogh forundt Bevilling at nedsætte sig som Apotheker i Nordlandene. Den 14de ejusdem har Hs Majestæt efter Ansøgning i Naade entlediget Sognefoged Piehl i Brunsbittel, Landskabet Søndreditmarsken, fra sin Betiening, og i hans Sted igien udnævnt Lands- og Sognefuldmægtigen sammestæds, Johan Jacob Hedde, til Sognefoged. Den 30te ejusdem er Studiosus Niels Steenberg confirmeret at være Capellan pro Persona for Gierlev og Draabye Menigheder i Sielland. Den 8de August er residerende CarkeHr. Cornelius Thomas Rønnau beskikket at være Sognepræst til Bedstadens Præstegield i Tronhiems Stift. Den 15de er Studiosus Joachim Otto Skat From confirmeret at være Capellan pro Persona for Piedsted og Gaarslef Menigheder i Ribe Stift. Den 29de er Studiosus Laurits Fischer beskikket til residerende Capellan i Skielskiør. Den 5te September er Studiosus Hannibal Brandt beskikket til Præst ved Hospitalet i Randers; Personel Capellan Hr. Gravers Mathias Thorbul ligesaa til Sognepræst for Ørum, Gammelstrup og Borritz Menigheder i Wiborg Stift; Sognepræst Hr. Frants Mathias Thestrup Hopp ligeledes til Sognepræst for Sennels Menighed i Aalborg Stift. Den 12te er Studiosus Frederich Ludvig Westengaard confirmeret at være Sognepræst for Sverborg Menighed i Sielland; residerende Capellan Hr. Friderich Rasch ligesaa til Sognepræst for Christrup og Hornbek Menigheder i Aarhuus Stift; s. D. er Legationsraad og Kabinetssecretair Johan Friderich Alexander Schiffman beskikket til 3die Directeur ved General=Postamtet; Candidatus Pharmacia Johan Ludvig Hartman forundt Bevilling at nedsætte sig som Apotheker i Hiørring.
Berlingske Tidende, 1794-10-10
Fra Stadens Raadstue er den 8de October d. A. udkommet en Kiød=Taxt, hvorefter Slagterne her udi Staden sig indtil videre have at rette: Det beste Stykke af en Oxe, nemlig Bryststykket, Høiribbene, Rumpestykket og Tyndstegen, skal sælges Pundet for 6 s., og ikke meere for Pundet af dette Kiød at tages; og afhugges det første efter Oxens Størrelse, dog saa, at hvert Stykke ikke veier over 10 Pd. Høitibbene, skal Slagterne være forpligtede efter Kiøberens Villie at udhugge, dog ikke Stykket mindre end 6 Pd. Hele Fierdinger Pd. for 5 s. Al Resten af Oxen skal sælges smaahuggen Pd. for 5 s. Kalvekiød Pd. af Bagfierdingen for 11 s. og Pd.
Berlingske Tidende, 1794-10-10
af Forfierdingen for 10 sk. Lammekjød skal Slagterne være pligtige at sælge efter Vægten, Pundet af det beste og sedeste Kiød for 7 s., og Pd. af det ringere for 6 s. Saltet eller sprængt Oxekiød sælges ligesom det færske; dog intet at sælges af Slagterne, som har ligget mere end 6 Dage i Salt. Svinekiød Pd. for 8 s. - Frislagterne skal sælge ovenmeldte Sorter Kiød Pundet 1 s. ringere.
Berlingske Tidende, 1794-10-10
J Classelotteriets 5te Classes Trækning ere end videre udkomne: No. 10315, 50 Rd. udi Hr. Schneiders Coll. heri Staden; No. 20104, 100 Rd. udi Hr. Waldsøes Coll. ibidem; No. 16547, 1000 Rd. udi Hr. Nielsens Coll. i Hadersleb; No. 20061, 50 Rd. udi Hr. Waldsøes Coll. her i Staden; No. 28372, 600 Rd. udi Hr. Jnsp. Collins ibidem; No. 14429. 300 Rd. udi Hr. Fuldmægtig BrøghsColl. ibidem; No. 29790, 100 Rd. udi Hr. Contr. Hansens Coll. ibidem; No. 20826, 50 Rd. udi Hr. Mülers Coll. i Scheen; No. 7508, 50 Rd. udi Hr. Dybwads Coll. i Christiania; No. 2868, 50 Rd. udi Hr. Rosenbergs Coll. her i Staden; No. 10392, 100 Rd. udi Hr. Schneiders Coll. ibidem; No. 11367, 50 Rd. udi Hr. Paaskes Coll. i Bergen; No. 21276 100 Rd. udi Hr. Jnsp. Collins Coll. her i Staden; No. 12821, 1000 Rd. udi Hr. Kierrumgaards Coll. i Bergen; No. 9042, 50 Rd. udi Hr. Baads Coll. her i Staden; No. 26576, 200 Rd. udi Hr. Hugoms Coll. ibidem; No. 296, 100 Rd. udi Hr. Sorter rups Coll. ibidem; No. 22899, 50 Rd. udi Hr. RiissingsColl. i Odense; Nr. 10229, 50 Rd. udi Hr. Schneiders Coll. her i Staden; No. 21402, 200 Rd. udi Hr. Jnsp. Colline Coll ibidem; No. 3989, 100 Rd. udi Hr. Riissings Coll. i Odense; No. 13442, 50 Rd. udi Hr. Rosenbergs Coll. her i Staden; No. 17241, 50 Rd. udi Hr. Martinis Coll. i Rendsborg; No. 3690, 50 Rd. udi Mad. Rasmus sens Coll. i Svendborg; No. 16132, 50 Rd. udi Hr. LundsColle i Flensborg; No. 26434, 50 Rd. udi Hr. Contr. Hansens Coll. her i Staden; No. 11990, 50 Rd. udi Hr. Raadm. Stabells Coll. i Randers. (Continuationen følger.)
Berlingske Tidende, 1794-10-10
Ved Tal=Lotteriets 577 Trækning i Altona udkom: No. 28. 7. 54. 84, 69.
Berlingske Tidende, 1794-10-10
Den 9de hujus gik et russisk Ologsskib til Østersøen, og Dag kom den combinerede danske og svenske Flaade hertil fra Sundet, da den svenske, uden at gaae til Ankers, strax gik til Østersøen.
Berlingske Tidende, 1794-10-10
Fra den 4de hujus til i Dag ere indkomne og udgaaede: Capit. H. Thyson til Baltimore med Hamp og Jern; Capit. K. A. Just til Bourdeaux og T. S. Westergaard til Rouar med Kornvare; Capit. U. Floer og J. J. Trane fra Vestinden med Sukker, Rom og Caffe; Capit. T. Boysen til Bil hav med Kornvare.
Berlingske Tidende, 1794-10-10
Vexel=Cours, den 7de October. London 2 Maaneders Sigt 5 Rdlr. 23 s. pr. Livr. Sterl. Amsterdam i Bco. 2 M. Dato 14 Dages Sigt. Dito i Courant 2 Maan. Dato 112 14 Dages Sigt 112 1/2 1 pr. Cem. Hamburg - 2 Maan. Deto 120 3/4 14 Dages Sigt 121 1/2 Species=Coursen den 10de October. Cours af Danske Bank=Sedler imod Species 26 1/2 pr. Cento.
Berlingske Tidende, 1794-10-10
Avneriser. Søndags Morgen den 21de f. M. vilde den evige Bestyrer at min yndefalde, elskte og uforglemmelige Kone Sophia Amalia, fød Hopstoch, i hendes Alders 21 Aar, ved Døden skulde forlade mig, efterat hun 15 Dage forud havde skiænket mig en velskabt Søn. Kuns 1 Aar og 6 Dage var jeg den lykkeligste Egtemand. Denne høystsmertende Skilsmisse og uoprettelige Tab for mig og den lille Moderløse, bekiendtgiøres herved Paarørende og Venner, forsikret en Deeltagelse i denne min store Hiertesorg. Bergenhuus i Rachestad, den 3die October 1794. L. C. Nielsen, residerende Capellan.
Berlingske Tidende, 1794-10-10
Et min kiære Kone, Birgitte Catharine fød Nissen, der 22de Sept. i en Alder af 48 Aar ved Døden er afgaaet. bekiendtgiøres herved sørgeligst for Paarørende og Venner, og frabedes skriftlig Condolence. Boeg, Postmester i Aarøesund.
Berlingske Tidende, 1794-10-10
At min inderlig elskede Broder, Professor Peder Top Wandall, om exlede Tiden med Evigheden Søndag Morgen den 5te October, dette haver jeg den Ære at anmelde for Slægt og Venner og frabeder mig al Condolence. Kiøbenhavn, den 5te October 1794. A. M. Wandall sal. Jeuthens.
Berlingske Tidende, 1794-10-10
Til behagelig Efterretning for de Herrer Jnteressentere i den & oprettede Tontine eller Livrente=Societet bekiendtgiøres herved: at den i Planens 22. §. bestemte aarlige Generalforsamling holdes næstkommende 24de Novbr. i Badsinestrædet No. 76 om Eftermiddagen Kl. 4. Udi bemeldte Tontine ere endnu Portioner at erholde, undtagen i 4de Classes 2den Afdeling, som en sluttet. - Kiøbenhavn i Directionen for indbemeldte Tontine, den 10de October 1794. Bruun. Krebs. Collstrop.
Berlingske Tidende, 1794-10-10
Hos Gaardfæsteren Henrich Jensen paa Aalborg Hospitals Gods, i Westerhassing Sogn og Bye, Kiær Herred, Aalborg Amt, er Jndsidderen Else Hansdatter sidstleden 27de April ved Døden afgaaet, uden at efterlade sig Livs Arvinger. Ved Boets Aabning 30te Dagen blev som Arvinger iblandt andre anmeldt: en Halvfaster Karen Nielsdatter, hvilken, gift med Coffardie=Capitain Rønne, boende i Norge, for nogle Aar siden skal have opholdt sig i Kiøbenhavn, men hvis for Tiden havende Opholdsted ingen her i Egnen var bekiendt; saa og et Sødskendebarn, navnlig Else Marie Christiansdatter, om hvilken man allene havde den Oplysning, at hun skulde være i Kiøbenhavn, og gift med en Mand, navnlig Ole Thoersen. Disse tvende Arvinger med Værger, eller i Fald de ved Døden skulle være afgangne og have efterladt sig Børn, da disse med Formyndere, blive altsaa herved (siden Boet intet ordentlig Proclama formaaer at bekoste) 3de Gange i de Kiøbenhavnske Berlingske saavelsom Aalborg Stifts=Tidender indkaldede, at møde eller møde lade 6te eller 12te Ugersdagen fra undertegnede Dato, nemlig den 12te November og den 24de December næstkommende, ved de til disse Tider paa Hospitalets Skriverstue i bemeldte Afdødes Boe holdende Skiftesamlinger, for deres Ret at iagttage. Endelig indkaldes ogsaa til bemeldte Tider dens Credi= og Debitorer, de første for at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer, og de sidste for at betale hvad de maatte være skyldige. Aalborg, den 2den October 1794. Tran, J Sidstafvigte Mai Maaned, er paa Frederichslunds Hovedgaard ved Døden afgangen, en Person af Navn Asmus Nissen, som der hos Herskabet S. T. Hr. General=Major Baron af Ranzau nød sit Ophold som en gammel og fattig Karl, at den Aarsag, at han i mange Aar havde tient Hr. General Majorens afdøde Broder Greve Otto Mandrup af Rantzau, Asses for i Høyeste Ret, Stiftamtmand paa Jsland og Eiere af Schiønhagen i Holsteen som Kammertiener; den Afdøres ringe Efterladenskab er strax efter Dødsfaldet taget under lovlig Registering og Vurdering, samt ved Auction bortsolgt, og saavidt sees kan, vil dog i denne fattige Stervboe, efter Begravelsens og Omkostningernes samt Gieldens Fradrag, omtrent overblive at arve 40 Rdlr. Men da man ei veed hvem denne Afdødes Arvinger er, eller hvor de opholder sig, saa indkaldes de herved med 6 a 12 Ugers Varsel fra Dato at regne, at møde her paa Gaarden, og efter lovlig Legitimation at imodtage den dem tilfaldende liden Arv imod behørig Affald. I Udeblivelses Tilfælde over Aar og Dag vil Arven blive som for ubekiendte og fraværende Arvinger efter Anordningerne afleveret i Kongens Kasse. Brahesholm ved Assens, den 4de October 1794.
Berlingske Tidende, 1794-10-10
Paa S. T. Hr. General Major Baron Rantzaus Vegne som Committeret, H. Bagger, Kammerraad og Herretsfoged. C. P. J. S. Det Callundborgske Patriotiske Præmie Hr. Selskabs 3die Qvartal Nøde for dette Aar, bliver holden paa det sæ vanlige Sted, den 21de d. M. : hvilket til behagelig Efterretning for de høy resctive Medlemmer, herved bes endtgiøres. Formedelst Forandring af Boepæl, lader Madame Foglpaa Afsendrup Gaard Wordingborg Amt og Averste Sogn, ved offentlig Auction bortsælge den 27de October førstkommende en Deel Boehave, en Vogn, en Kane med Dækken og Bielder, nogle Stykker Køer m.v., efter de trykte Catalogers Udviisning, som nogle Dage forinden Auctionen kan faaes paa Auctionsstedet, og i Nestved hos Hr. Kiøbmand Harboe, samt i Ringsted hos Hr. Postmester Henrichsen. Ringen Protaria, som afgangne Geheime Raad Holm. schiold af Hans Kongel Majestæt har været benaadet med, er ey for funden udi hans Stervboe, hvorfor den, som maatte have samme i Besiddelse, og de, som derom kan give nogen Oplysning, vil behage at melde sig udi Skifte=Commissionen, som holdes alle Onsdags Formiddage udi Gaarden No. 130, paa Nye=Torn; hvorimod de, der lægger Dølgsmaal paa samme, maae tilskrive sig selv den Uleylighed og Tiltale, som kan paafølge. Kiøbenhavn, den 8de October 1794. C. W. Falbe. Rested. Bang. Bierg. Den saavel for sin Beliggenhed midt imellem Kiøbenhavn og Helsingøer, som for Bygningernes Solidte og Jordernes Jmportance bekiendte smukke Gaard i Hirschholms Amt, Rogn sted Gaard kaldet, agter Eieren formedelst hans forestaaende Reise til sin anfortroede Post, Onsdagen den 22de October førstkommende, om Formiddagen Kl. 12, ved en eneste Auction paa Stedet at lade opbyde, og om nogenledes antageligt Bud, skeer, at lade bortsælge. Til Liebhabernes Efterretning tiener, at Gaarden som ikkun er skyldsat for 10 Tdr. Hartkorn, dens Jorder indeholder omtrent 200 Tdr. Sædeland, en smuk Bøgeskov, Underskov af Ask, Ell og Hassel i Overflødighed, samt en god Tørremose, betydelig Udviisning til Gaarden af Kongens Skove; omtrent 500 Arbeydsdage aarlig, samt 20 Svandage, 50 Tdr. Land findes besaaede med Kløver. Ti Gaarden avles 250 a 300 Læs Høe. Nogle og Fyrretyve Køer, forres Vinter og Sommer paa Stald og Melken kan afsættes paa Stedet. 2de smukke og store Hauger følger Gaarden, hvori befindes nogle Hundrede frugtbærende Træer, samt Asparges, Jordbær, Ribs, Stikkelsbær, Lavendler og Roser. Huset er saaledes indrettet, at 2de Familier med Beqvemhed og uden mindste Fælledsskab kan beboe samme. Gaardens øvrige Beskaffenhed, samt Conditionerne, paa hvilke den bliver opraabt, kan forinden Auctionen erfares i Kiøbenhavn af Secretair Rosenwinge Kolderup, boende i Gaarden No. 166. i Ski i denstrædet, paa Hirschholms Amtstue og hos Eieren Kammerherre og Commandant Baron Gyldencrone paa Stedet.
Berlingske Tidende, 1794-10-10
Da jeg haver solgt Skjoldenæsholm, og besluttet at bringe alt hvad sig af Vigtighed haver haft under Hænder i den Orden, at ingen Tvistighed skal opkomme efter min Død; saa indkaldes herved alle og enhver, som formene at have nogen retmæssig Fordring paa mig, enten som Oberformynder for Skioldennæsholms Gods eller under hvad andet Navn det end maatte være, at fremkomme med saadanne deres Fordringer og Gields Beviser, og anmelde samme inden dette Aars Udgang, enten hos mig selv i Kiøbenhavn, eller hos Forvalter Giessing paa Skioldenæsholm, da enhver retmæssig Fordring enten i forestaaende 11te December Termin skal blive indfriet eller paategnet, til hvad Tid samme kan vorde betalt. Kiøbenhavn, den 10de Septbr. 1794. A. J. Danneschiold L. J Tolløse Præstegaard, kan udi anstundende Vinter indtages og foeres med Høe og Halmfoeder 40 Stkr. Køer eller Stude, for Betaling, naar Liebhaberne derom behager at melde dem inden medio October hos Undertegnede. Tølløsegaard pr. Roeskilde, den 21de Septbr. 1794. Hanberg. Levningerne af et nyefodt dødt Barn ere den 24de i f. M. fundne i Brøndbye Øster Bye, uagtet derover strax blev foranstaltet Syn og Examination, samt af vedkommende DistrictsChieurgus foretaget Obductions=Forretning, saa er derved dog ikke bleven oplyst, hvem Moderen til dette Barner. For om mueligt at erholde Moderen til det ommelte Barn, som hun paa en umenneskelig og skammelig Maade har skilt sig ved, opdaget, bekiendtgiøres dette offentlig, med Anmodning, at den eller de, som beviisligen kan give Underretning, hvem Barnets unaturlige Moder maatte være, og hvor hun for nærværende Tid opholder sig, desangaaende snarest mueligt vil giøre Anmeldelse til Kiøbenhavns Amts=Contoir, Birkedommer Sundbye i Ballerup, eller her paa Amtstuen, paa det hun kan blive paagreben, actioneret og dømt. Omkostningerne, som Verkommende derved maatte blive foraarsagede, skal strax blive erstattet. Kiøbenhavns Amtstue, den 6te Octobr. 1794. P. Andersen.
Berlingske Tidende, 1794-10-10
Uagtet enhver af Plakaten af 28de April 1781, som paa Tavlerne i den mellemste Aller imellem Vesterbroe og Friderichsbergs Kirkerundeel forefindes, dens 3die Post kan blive underrettet, at Kiørende og Ridende maae allene passere Chausseen eller den mellemste Allee, da Sidealleerne ikkun ere for gaaende Folk, og at enhver Forekommende er berettiget at anholde de, som maatte kiøre og ride i sidstnævnte Alleer, og at affordre dem en Mulct af en Rigsdaler, samt i Mangel af Betaling, at anholde Hest og Vogn; saa bliver dog efter Rentekamrets befaling denne Postes Jndhold, samt at Opsynsmanden den ved bemelte Alleer er beskikket og skal bære uden paa Kiolen er Skildt, paa hvilket hans Majestæts Navn og Chiffre med Krone over, er anbragt efter Plakaten af 30te October 1787, allene er pligtig og berettiget til at anholde dem, som forsee sig imod Plakaten af 28de April 1781 dens 3die Post, ved at ride eller kjøre i Sideallerne sammesteds, herved offentlig bekiendtgjort, paa det ingen kan undskylde sig med Uvidenhed. Kiøbenhavns Amtstue, den 26de September 1774. P. Andersen.