Jyske Efterretninger, 1814-06-16
Udenlandske Efterretninger. Om Freden synes Efterretningerne dennegang no et mindre tilfredsstillende. Der skal nemlig være kommet pludselige hindringer i Underhandlingerne i Anledning af Fordringer fra Kongen af Frankerigs Side, som man ikke var belavet paa. Den Østerrigske Sonvernør i Elsas har imidlertid forladt denne Provinds og alle Embederne ere igien i de Franskes Hænder. Altonaer Merkur meddeler efter et fransk Skrift følgende Betragtninger, som just ikke synes at love de gunstigste Udsigter for Frankerigs tilkommende Rolig ved og Lykke: "Man maae tilstaae, at der just ikke er beredt Rapoleons Eftermand noget rosenstrøer Leie. Et af de første Midler til at bringe Staten i Orden skulde her som andensteds være Krigstandens Formindskelse, og Forvaltningens meest muelige Simplificeren; men vi skrækkes over de Vanskeseligheder, som her frembyde sig. Regieringens Sikkerhed maa og i en saaledes rystet Stat som Frankerig, for største Deel afhænge af Armeens Sindelag, og have vi ikke seet, at en af Borbonnens første Acter, har sværet, at tilsikre de Militære deres Charger og PensioAar. Men det kan ikke engang blive derved. Net og Freden vil forøge den franske Regierings Forblegenhed. 300000 Krigsfanger, som befinde sig i Rusland, Tydskland og Engelland, vende og kort Tid tilbage; det er næsten lutter gamle Krigere, som under hele Revolutionen Jntet andet have lært, og ellers ingen Næringsvei forstaae. At skaffe disse, kun til Eventyr og Krige, vante Mennesker, der vanskelig ville vænne sig til denne nye Tingenes Orden, Underholdning og nyttig Virksomhed, (der ellers lod sig saare let finde ved saa mange i Krigen afbrændte Stæders Opbyggelse!) saaledes at de hverken skulle sal. de Almeenheden til Byrde eller ved Mangel paa Sysselsættelse blive farlige for Statens Rolighed, - vil blive en af de vanskeligste Kander for Regieringen at løse. God Villie og ædel Hensigt har uden Tvivl vor nye Fyrre ste; men saa agtværdige disse Egenskaber ere, saa ere de dog ikke tilstrækkelige i en saadan Tingenes Stilling, og Forfatning som den, hvori vi fra Revolutionen befinde os. Øieblikkets Enthusiasme er for levende til at kunne være varig, og maa ikke blænde Regieringen. Et usaligt Arvegods er fra den forrige Regiering overladt Frankrig; Pandoras Æske er kastet mellem den jublende Mængde. De forrige Tiders Feil ere for dybt indgroede til let at kunne udryddes. Den største Ulykke er frem for Alt Opdragelsens Tilstand, som under hele Revolutionen har været af saadan Beskaffenhed, at den meere gik ud paa at fordærve Gemyttet end at forbedre det. En anden foruroligende Udsigt frembyder de mange tusinde Politiagenter og Spioner, som brugtes under Bonapartes Regiering, hvilke man hverken ganske tør lade af Sigte, eiheller efter liberale Grundsætninger betiene sig af. For det første maa dog Regieringen især søge saavidt muligt at forene alle Partier, og der ere Talleyrand og Berthier vel skikkede. Elba. J Kbhavns N. Skilderie er nylig meddeels adskillige Prøver paa de aabenbare Modsigelser, som ere udspredte, Napoleon angaaende, f. Ex. at han engang sagdes at være forrykt, en anden Gang ved got Helbred, osv. - en Omstændighed, der giøre alle Efterretninger om ham i den senere Tid saa tilforladelige. Herpaa er der atter denne Gang Exempler. Medens et engelsk Blad endnu lader Napoleon anholde om at maatte tage til Engelland, fortæller et andet, at hans første Handling paa Elba har været at fordoble Afgifter, re, hvorfor man ventede et Korps af allierede Tropper, derover til Indbyggernes Beskyttelse. J franske Blade meldes derimod, at han har besøgt Jerngruberne paa Ørn, hvis Jndtægt man anslaaer til 500000 Livres, og som han forhen havde tillant Æreslegionen Reven erne af. Endelig skrives fra Porto Ferralo, at Napoleon har anholdt hos de allerede Magter og 200 Kanoner og en Fregat til at forsvare Øen mod Korsarerne; men at dette er afslaaet. Til Civitavecechia er kommet et elbanesisk Skib, hvis trykte Skibspas fører den Overskrivt: Keiser Napoleon, Souverain af Øen Elba, hvoraf man seer hans Titel og Salling. Endnu et Rygte, at Napoleon istedetfor de ham og hans Familie tillagte 6 Millioner aarlig, skulde have Øen Korstka finder liden Tiltroe.