JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-09-09
Befordringer og Afgang. Overlægen ved 9de Lime=Bataillon C. Han er allernaadigst tillagt Rang med Capt. i Armeen. Underlæge ved 1ste Artilleri-Regiment N. P. Willemoes efter Ansøgn, i Naade afskediget.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-09-09
Ledige geistlige Emb. Jndt. Vemmeløv og Hemmeshi Sognekald i Sjælland: 1) Kornt. af 714 Tdr. 3 Skp. tiendeyd. Hartkorn, 2) Af en Annegaard4 Tdr. Rug, 13 Td. Byg, 4 Td. Havre. 3) Af Taarnholm Hovedg. 16 a 74 s. og 4 Tdr. Byg. 4) Offer, og Accid. c. 300 R. 5) Smaaredsel 86 Gjæs, 86 Par Kyllinger, 86 Snese Æg, 40 Lpd. Ost, 40 Tdr. Byg 10 Tdr. Havre, Præstegaarden, som staaer f. 10 Tdr. 7 Skp. Htk., har et Tilliggende af 80 Tdr. Land. Skatte og Afgivter &c. c. 200 R. Enkepension 55 Tdr. Byg. Dødsfald. Godseier N. C. Qvistgaard til Gjerdrup i Sjælland (42 Aar gl.), død ved Badet i Aachen. Kunstdreier Groth i Frederikssund. Lærerinde Marie Frohlich i Odense. M. Gregersen i Ribe. Pastor emeritus Hjerm (76 Aar) i Skive. Mariane Meyer (Marcus Meyers Enke) i Fredericia. Frøken Mariane Katzenstein-Stub i Kallundborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-09-09
Copulerede. J Odense den 30te Aug. Ritmester, og Esqvadronschef A. P. v. Amle og Frøken Octavia Sehestedt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-09-09
Reisende. Med Jerndampskibet fra Kjøbenhavn til Aarhuus: Capt. v. Fuhrmann, Pastor Topsøe, Hr. Wiborg, C. Hammerich, Mr. Baadsgaard, Cand. Hansen, C. Bock, Hr. Ludvigs m. 2 Børn, Mr. Hald m. Datter, Kbm. Hennings, Bogh. Kruse m. Kone, Mr. Foersom, Mr. Bay, Hr. Kühnell m. Familie, Kbm. Bøgh, to Søstre Paulsen, Cand. Fogh. Lieutn. Hansen, N. Brendstrup, Hr. Rulff, Kbm. Walther. Med Jerndampsk. fra Aarhuus til Kjøbenhavn: Kammerherre Grev Holstein, Kammerh. Oberst v. Juel, Lieutn. Bülow og Palludan, Student Bilzing, Enkemad. Jensen, Sergeant Støiholm, Handelsfuldm. Busch, const. Amtsforv. Meyer, Propr. Olsen og Brendstrup, Jfr. C. Hansen, Pastor Carlsen m. Kone og Datter, Hr. Bal land m. Kone og Domestique, Mr. Pontoppidan, Hr. Krone, Student Wissing, Fuldm. Basse, Mr. Brendstrup, Guldsmed Momme, Bødkerm. Bøtcher, Propr. Andersen, Handelsbet. Sabroe, Blomsterfabr. Kjergaard, N. Jacobsen m. Kone og Børn, J. Nørgaard m. Familie, Øl handler Holberg, samt 85 Soldater. Til Flensborg: Skibscapt. Mohrbutter. Med Christian den Ottende" til Kallundborg: Oberstlieuten. v. Flindt, Klædefabrikant Reuck, Handelsreisende Sunne, Jfr. C. Schou, Jfr. H. Jensen, Bogtrykker Wissing, Frøken W. Linde. Erklæring til Publicum i Anledning af Hr. Dalgas's Jnserat i Aarhuus Stiftstidende, A 152, dat. 26de August 1842. Naar Hr. Dalgas endog i Forening med sin øvrige usommelige Maade at yttre sig paa, med Hensyn til Sandhedsgraden af sine Erklæringer, skjelner imellem simple Forsikkringer og saadanne, der gives paa Ære og Samvittighed (i gamle Dage gjordes engang Forskjel paa smaae og store Toldbod=Eder, da hører han til en Classe af Mennesker, som det er under min Værdighed at give mig af med Man vil altsaa indsee, at jeg kun ved Domstolene kan værne om min Ære, naar jeg af ham angribes saa det fornødiges, hvorfor jeg i denne Anledning reserverer mig alt fornødent og lovligt imod benævnte Hr. Dalgas. – Publicum eller i det mindste De som have læst og fulgt Sagen og Enhver som kjender mig veed, at jeg ligesaalidt i denne Sag, som ved nogen Leilighed, har tilladt mig at sige Usandheder og at enhver Erklæring fra mig er givet paa Ære og Samvittighed, om end disse Ord ei udtrykkeligen ere nævnede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-09-09
Endnu maa jeg bede Publicum bemærke: at mit Svar af 20de Aug. 1842 til Hans Velærværd. Hr. Pastor Bruun, i Saxild er, som sees af Datum, kommet sildigere i Aarhuus Stiftstidende end jeg havde ventet, nemlig først i N. 154, hvorved Hr. Dalgas's Inserat af 26de August er kommet først og er indrykket – i samme Avis As 153. - Dette kan nu i Forening med mit Inserat, indført i samme Tidende A 145, tjene til yderligere at oplyse om og recapitulere i Publicums Erindring Hr. Dalgas's hele beviislige Fremgang, og ved at sammenholde denne med hans Jnserat af 26de August 1842 lære at kjende dets Værd og ham. Rathlousdal, den 1ste September 1842. Holstein=Rathlou.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-09-09
Bekjendtgjørelser. At vor høitelskede haabefulde Datter, Frederikke Louise, 3 Dage før hendes 14 Aars Fylde, ved en blid Død imorges Klokken 6 1/2 blev os berøvet, efter et næsten 8 Maaneders Sygeleie, bekjendtgjøres herved sørgeligst for fraværende Slægt og Venner af hendes dybtsørgende Forældre. Aarhuus, den 7de Septbr. 1842. S. M. Jørgensen. F. V. Jørgensen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-09-09
Med dyb Veemod bekjendtgjøre vi herved for fraværende Paarørende og Venner, at det behagede den Algode ved en blid og rolig Død den 6te dennes at bortkalde vor elskede Fader, Claus Claussen, Sognepræst til Smidstrup og Skjærup Menigheder i Ribe Stift, i en Alder af 82 1/2 Aar. Han, hvis Liv var Kjærlighed og Fred, savnes af hans dybtsørgende efterlevende Børn. Smidstrup Præstegaard, den 7de Septbr. 1832. Den geistlige Forening for Horsens By og Omegn holder Møde Fredagen den 14de Septbr. til sædvanlig Horsens, den 5te Septbr. 1842. P. C. J. Rasmussen, P. t. Secretair.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-09-09
Theatret i Aarhuus. Med kongl. allern. Tilladelse opføres: Søndagen den 11te Septbr. 1842: Efter fleres Onske, anden Gang) "Ungdommen maa rase", Nyt Lystspil i 2 Acter, efter Angelys Original. Derefter: "Jean", Lystspil i 3 Acter af Signol og Theaulon. P. J. Titchen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-09-09
Jdet vi aflægge denne Byes ærede Publikum vor forbindtligste Taksigelse for det talrige Besøg, hvormed det har beæret vore Forestillinger, tillade vi os at bekjendtgjøre, at vi paa Søndag Aften have den Ære at give den sidste Forestilling for vor Afreise til Randers og Aalborg. ærb. sen d'Abis. Cosmoramaet er sidstegang at see i Aften og i Morgen Aften fra Kl. 8 til 10. J. C. Bøgevad.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-09-09
At Kjøbmand og Forligelsescommissair Knud Monberg i Horsens har overgivet sit Bo til Behandling af Opbudsmænd, overeensstemmende med Lovens 51440 og 42, og at vi undertegnede af den Kongelige LandsOverret i Wiborg ere anordnede til, i anførste Qvalitet at behandle Boet, samt at dette allerede af os er taget under Behandling, bekjendtgjøres herved ifølge Placat, af 10de April 1841. Horsens, den 6te Septbr. 1842. J. Mathiassen. J. Holst, Overkrigscommissair. Kjøbmand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-09-09
Bortsalg af Jorder paa Aarhuus Byes Mark. ved offentlig Auction.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-09-09
Torsdagen den 15de dennes, om Eftermiddagen Kl. 3, bortsælges ved offentlig Auction, efter Begjæring af Farver A. Jahnsen i Aarhuus, de ham tilhørende nu udskiftede Jorder, beliggende østen for Randers Landevei, paa Aarhuus Byes Mark, afdeelte i 34 Lodder, hver Lod af lidt over een Tønde Lands Størrelse, geometrisk Maal, og saaledes afsatte saavel paa Marken som paa Kortet, ved Landinspecteur Oxholm. Conditionerne blive meget favorable for Kjøberne, idet at kun en liden Udbetaling. skal finde Sted i 11te Decbr. og 11te Juni Terminer næstkommende, hvorimod det Øvrige kan indestaae i Eiendommene, saaledes som ved Auctionen nærmere vil vorde bekjendtgjort. Skulde Kjøberen hellere ønske flere Lodder sammenlagte, kan ogsaa dette muligviis skee. Auctionen afholdes paa Jorderne som skulle sælges, og Conditionerne og Adkomstdocumenter, samt Kort og Arealberegning ere forinden til Eftersyn hos Procurator Dahl. Aarhuus, den 7de September 1842. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-09-09
Jfølge Bestemmelse paa Skiftet efter afdøde Sidsel Cathrine Pedersdatter, Boelsmand Rasmus Pedersens Hustru, bliver den Boet tilhørende Gaard paa Hvolgaards Mark, Langskou Sogn, der skylder af Trykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkerie. Hartkorn 6 Skpr. 2 Alb., Ager og Eng, fri Hovedgaardstaxt, bortsolgt ved en eneste Auction, som afholdes paa selve Stedet Tirsdagen den 20de Septbr. førstkommende, om Formiddagen Kl. 10. Gaarden kan tiltrædes, saasnart Budet er approberet, og følger med samme saavel den indhøstede Sæd som det tilstedeværende Høe og Gjødske. Paa Gaarden kan holdes 6 a 8 Køer og 2 Heste. Efter Salget af Gaarden bliver forauctioneret det Boet tilhørende betydelige Løsøre, Gangklæder, Inventarium, Besætning, hvoriblandt 2 Heste, 7 Køer og endeel Faar med Lam. - Lysthavende indbydes. Herredscontoiret i Veile, den 1ste September 1832. Hersleb.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-09-09
Jfølge Ordre fra det Kongelige GeneralcommissariatsCollegie og den Kongelige Generalstab, lader det Slesvigske Curasseer-Regiment Mandagen den 19de dennes, Formiddag Kl. 9, ved offentlig Auction, som afholdes i Regimentets Casernegaard i Horsens, bortsælge mod contant Betaling: circa 150 Tønder Rug Havre - 4500 Lpd. Ho og - 2000 – Halm; endvidere endeel af Recruterne hidtil afbenyttede Sengesteder, Borde, Bænke, Staldbøre, Spande, Lygter og andre Staldreqvisiter, nogle Homadratser, en Sang, en Øxe, samt endeel ved Regimentets Underofficeers Underviisningsanstalt opbevarede Skrive- og Regneapparater, m.m. De sælgende Rug og Fourageqvantiteter ere til Eftersyn paa Regimentets Magaziner, 2 Dage forinden Auctionen. Hvilket herved bekjendtgjøres. Lysthavende indbydes. Horsens, den 8de Septbr. 1842. P. Petersen. Dampskibet Aris",
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-09-09
Capitain Sletting, ankommer hertil fra Kjöbenhavn Søndagen den 11te Sept. og afgaaer igjen herfra til Kjöbenkovn, Mandag Morgen den 12te, Kl. 6, medtagende Passagerer, Gods og Kreaturer. Man behage at henvende sig til A. Thomsen, Aarhuus, d. 5te Septbr. 1842. Nægler. Sluppen, Regina, Capitain H. Tanggaard, ligger, Altona under Ladning med Stykgods til Aalborg og Aarhuus. A. Thomsen, Mægler.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-09-09
Blegede Formelys og Spedelys faaes hos F. Stellfeld, sen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-09-09
Klipfisk og fiin malet, tør hollandsk Sennep, sælges F. Stellfeld, sen. For dem, som herom have gjort Efterspørgsel, tjener til behagelig Underretning, at Catalogerne til Løsøre Auctionen paa Gyllingnæss nu ere at erholde hos Undertegnede. Aarhuus, den 8de Septbr. 1842. Brendstrup.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-09-09
Fra Woloum Præstegaards Have er Natten mellem den 6te og 7de dennes bortstiaalet 42 Alen stribet Blaargarns Haandklæde=Dreil, der var afpasset til 6 a 7 Qvarteer, lange med Bort omkring, og 3 Qvarteer bredt, samt 20 Alen grovt Blaarlærred. For Opdagelsen udloves en Douceur af 5 Rbd. Lauritzen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-09-09
En Paraply er Løverdagen den 20de August forglemt i en Vogn paa Torvet. Den retmæssige Eier kan erholde samme hos Politibetjent Woldbye, mod dette Avertissements Betaling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-09-09
Søkort, med flere for Sømanden nyttige Bøger, faaes i L. N. Kirkerups Boghandling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-09-09
Prædikanter paa 16de Søndag efter Trinitatis: Høimesse: Domkirken Hr. Stiftsprovst Lindhardt, Frue Kirke Hr. Consistr. Brix, Hospitalskirken: Hr. Pastor Jahnsen. Aftensang: Domkirken Hr. Pastor Føns, Frue Kirke : Hr. Pastor Jahnsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-09-09
J sidste Mandags=Avis staaer paa 1ste Spalte, 8de Rettelse. Linie: "Kongen af Preussen, læs: Keiseren af Rusland."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-09-10
Løverdagen. den 10 Septbr. Den til Forsendelse. med Brevposterne. Kongelig allernaadigst alene privilegerede Aarhuus Stifts-Tidende. Udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist. Redigeres af H. F. Elmquist, Cand. phil.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-09-10
Blandinger. Hvor forunderligt leger Skjæbnen med mig, sagde Ludvig Philip nylig til den ældste Rothschild i en Audients: Jeg var engang i den stilling, at jeg selv maatte pudse mine Støvler, og nu er jeg Konge. J 12 Aar regierer jeg med min Aands hele Energi, og Lykken syntes mig tro; da mister jeg min ældste Søn." Derpaa svarede den gamle Baron: "Tro Deres Majestæt kun fortfarende paa Deres gode Lykke, og bær De Regjeringens Byrder, med lige Mod. Da engang Ypperstepræsten Aaron paa eengang, ved Himlens Tilskikkelse, mistede tvende Sønner, betvang han sin Smerte, og varetog sit hellige Kalds Pligter vedvarende med from Jver, hvilket behagede Gud saa vel, at han tilsagde Præsten at Apperstepræsteværdigheden til evig Tid skulde forblive ved hans Huus. Og saaledes skeete det ogsaa Og saaledes vil en Søns og Thronarvings Offer, som Ulykken berøvede Deres Majestæt, kun sikkrere begrunde Dynastiet Orleans i Fremtiden." Ludvig Philip skal have være meget tilfreds med den gammeltestamentariske Parabel, og virkeligen lod en Bibeltext sig vel ikke letteligen mere passende anvende paa Momentet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-09-10
Le chemin de la revolte, hvis Støv farvedes af den ulykkelige Hertug af Orleans's Blod, har en eiendommelig Tildragelse at takke for sit Navn. J Aaret 1750 fratog nemlig en Politibetjent en ulykkelig Moder hendes Barn, fordi han haabede, paa denne Maade, at kunne brandskatte hende. Konen blev næsten vanvittig af Smerte; hun løb med opløste Haar gjennem Forstaden St. Antoine i Paris og skreg: "Man skjæler vore Børn, Man har stiaalet min Søn, J Mødre, hjælper mig at lede efter mit Barn, og indelukker Eders, at man ikke ogsaa skal skjæle dem!" Snaxt var hele Qvarteret i Oprør, og Rygtet sagde, der vare allerede borttagne flere tusinde Børn. Kong Ludvig blev, under Folkets Forbandelser, kaldet en anden Herodes som vilde begynde et nyt bethlehemitisk Børnemyrderi. Man tilføiede: Dette skeete efter Lægernes Raad, som havde ordineret, at de fornemme Herrer, som havde svækket sig ved Udsvævelser, skulde bade sig i Menneskeblod, og det i det reneste, som var at faae. Folket, navnligen Qvinderne, sammenrottede sig, og efter to Timers Forløb havde Opstanden udbredt sig over hele Paris. Alle Politibetjente, som lode sig see bleve mishandlede og tildeels myrdede. Den væbnede Magt bragte omsider Roligheden tilveie. Nogle Maaneder sildigere vilde Kongen gjøre sin aarlige Reise fra Versailles til Compiegne; han pleiede at drage gjennem Paris, men dennegang vilde han ikke beære en Stad, som havde revolteret imod ham, med sin Nærværelse, og lod derfor i Hast anlægge en ny Vei af hvilken han kunde begive sig til Compiegne, uden at passere den urolige Hovedstad. Det er den Gade, som man kaldte Chemin de la Revolte, og som endnu kaldes saaledes.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-09-10
Franske Blade meddele en Efterretning, som i høi Grad maa fængsle den offentlige Opmærksomhed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-09-10
Den gjælder hverken mere eller mindre, end Sukker belysning. Man skriver fra Nantes: "J det Øieblik, da vore Agronomer og vore Søhavne strides heftigt om Sukkerspørgsmaalet, er der gjort en yderst interessant Opdagelse. Jeg har søgt og faaet Patent paa et nyt Belysningssystem. Ved en Blanding af Sukker og andre ringere Substantser faaer man et Lys, der er ligesaa klart som Gaslyset, og meget billigere. Vore Colonister og Runkelosukkerfabrikanter kunne altsaa være fuldkommen rolige. Sukkerconsumtionen vil vorde saa betydelig, at de ikke behøve at frygte for Afsætning af deres Produkter. Hes mart, Agronom.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-09-10
En Knivsmed i Paris har forfærdiget en Kæmpekniv, paa hvis Klinge hele Napoleon's Liigtog er afbildet. Naturligviis er denne Kniv allerede paa Grund af sin Størrelse aldeles ubrugelig, thi den er længere end en Cavallerisabel. Knappen bestaaer af en lille Bronzebilledstøtte af Napoleon. Paa en Staalplade ere de Ord af Napoleon's Testament indgravede, som udtrykke hans Ønske, at begraves i Frankrig. En Dame i Paris havde, for at komme til at bivaane Sørgehøitideligheden i Notredamekirken, anlagt Nationalgardens Uniform og Julikorset; hun havde imidlertid det Uheld, at komme i Strid med Politiet, og blev arresteret, skjøndt hun nu angav sit Kjøn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-09-10
I Paris skal bygges et Arbeidshuus, hvori 10,000 Fruentimmer kunne finde Sysselsættelse. Det skal fortrinsviis staae aabent for faldne Piger. Dronningen selv vil være denne Anstalts Protectrice.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-09-10
J Londonnerbladet Globe anmeldes en Hønes Død, som er bleven 35 Aar gammel og har lagt ialt henved 9000 Æg. J Bern døde for kort siden den landflygtige Polak Siseski, i sin Tid En af Polens mægtigste og rigeste Mænd. Han fristede i Bern Livet som Lampepudser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-09-10
Kongen af Nederlandene havde i f. M. nær mistet Livet paa den Harlemer Jernbane; der var gaaet Jld i Hjulene. Ogsaa paa den Potsdamer Jernbane kom en af de kongelige Vogne i Brand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-09-10
For kort siden gik i Hamborg en Mand ind i sit Sovekammer for at gaae tilsengs. Han klædte sig af og vilde just lægge sig i Sengen, da han til sin Skræk blev en stor Karl vaer, der allerede havde gjort sig det mageligt i den. Den Uindbudne blev venskabeligt anmodet om at forlade det varme Leie, og da han ikke havde den Ære at være kjendt af Eieren, arresteret af Politiet. Den nøiere Undersøgelse udviste Dagen efter, at Arrestanten samme Dag uden Pas og uden Penge var ankommen fra det Hannoverske. For nu at sikkre Andre af Byens Jndvaanere for en saadan Skræk blev den Fremmede transporteret over paa hannoversk Gebeet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-09-10
En af Berlins første Præster, Consistorialraad Hosbach, har i disse Dage underkastet sig en frygtelig Øienoperation, som foretoges af Geheimemedicinalraad Dr. Jüngken. Der havde nemlig paa nogen Tid dannet sig en Blodsvamp under det høire Øie, som derved, under uhyre Smerter, dreves ud af Huulheden. Da ogsaa det andet Øie stod Fare at angribes deraf, skred man til Operationen; det syge Øie blev fjernet og Blodsvampen udskaaren.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-09-10
Ved en Jldløs i det Würtembergske indebrændte forleden Nat fem Børn i en Alder fra 2 til 14 Aar.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-09-10
J Leipzigerblade læser man følgende curieuse Bekjendtgjørelse: "Jgaar har jeg havt den Lykke, at blive heldigt forløst med en velconditioneret Dreng. Kurvemager Friesel, paa Kones og egne Vegne."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-09-10
For kort siden opkom der Jldløs i Freiburg aarle om Morgenen. Husets Beboere kunde ikke redde sig, da Trapperne brændte. J tredie Etage holdt en jamrende Moder sit lille Barn ud af Vinduet; men den hidbragte Stige var for kort. Da trængte en Blikkenslager fra Bern sig frem, klattrede op paa Ryggen af Den, der stod øverst paa Stigen, greb Barnet med Tænderne i Skjorten og – frelste det. Fra Pressen er udk. i Christiania: "Brændeviin og Salt, et Lægemiddel mod Gigt, Rheumatisme, Tæring a., af Dr. Lee. Den Opmærksomhed - hedder det i Anmeldelsen - denne Mirakeleuur har vakt i Engelland og Norge, hvor flere heldige Cure ere udførte efter Bogens Opskrift, har i kort Tid gjort flere Oplag heraf nødvendigt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-09-10
Dødsfald. Overauditeur og Herredsfoged i Kiær og Hvetboe Herreder, Jens Lange, i Nørre-Sundby. Ludvig Cohn i Aalborg. Garver Grønwaldt i Randers. Niels Nielsen Bay og Jfr. A. H. Møller. Copulerede i Randers den 7de Septbr., Kjøbmand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-09-10
Aarhuus. Her har i flere Aftener været stærk Til strømning til Ridehuset, hvor Hr. Jean d'Abis med Selskab i Torsdags Aftes gav den 3die Forestilling. Hr. Jean d'Abis har tidligere viist sig her som en dygtig Jongleur; de øvrige Tre kjendte vi hidindtil kun af Omtale. De herkuliske Kraftprøver, Hr. Jean Depuis aflægger, høre næsten til de utrolige og overgaae Alt, hvad der i den Genre nogensinde for er seet her. Madame Depuis er en ung, smuk Kone, der saavel udmærket sig ved en forhausende Smidighed og en for hendes Kjøn mageløs Styrke, som ogsaa ved den Ynde og Nethed, der ledsager hver enkelt af hendes Præstationer. Selv den lille Gustav Kuhn viser sig som en sand Mester i sit Fag, og har drevet det til en for hans Alder høist mærkværdig Grad af Styrke. Som noget af det smukkeste, der aldeles var fri for det Rædsomme, der unægteligt laa i enkelte af de andre Præstationer, maa vi fremhæve: Madame Depuis's Svingning om Jernstangen og de plastiske Stillinger, Hr. og M. Depuis udførte i Forening. J Morgen=Aften (Søndag) gives den sidste Forestilling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-09-10
Det Titchenske Skuespillerselskab har til Dato givet her 4 Forestillinger; men Besøget har hidindtil været noget sparsomt, paa Grund af de andre Forlystelser, Aarhusianerne for Tiden opvartes med. Blandt de opførte Stykker have flere tidligere været givne her af det Müllerske Skuespillerselskab, saa der altsaa var Leilighed til at anstille Sammenligning mellem begge disse Selskabers Fortrin og Mangler. Flere af Personalet have i de forskjellige Stykker viist sig fra en ret fordeelagtig Side, og ville uden Tvivl, ved et længere Ophold her, vide at sætte sig fast i Publicums Gunst. Ved Opførelsen i Gaaraftes af Den Usynlige paa Sprogøe blev Hovedrollen: Theodor Granner (en af Hr. Printz laus Bravourroller) givet af Hr. Søborg, der under Veiledning af en Dandser ved det kgl. Theater har indstuderet den i Stykket forefaldne Dands. Han vandt meget bifald og maatte efter Opfordring udføre Dandsen da capo.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-09-10
Jndsendt. Til Publicum i Anledning af Hr. Dalgas, J N 149 af Aarhuus Stiftstidende har Hr. Dalgas, formodentlig i den Hensigt at yppe en Avisfeide med mig, fremsat en Hoben Spørgsmaale, som han vil at jeg skal besvare; men næst den bemærkning: at han kan spørge om mere, end jeg og ti Andre kan svare paa, maa jeg bede ham at have mig undskyldt for, at jeg ikke agter at indlade mig i en Strid, som fra hans Side føres med Grovheder istedenfor med Beviser og hvori Personligheder, ikke Sagens Realia blive drøftede. Desuden kjender Hr. Dalgas nok ikke den første Høfligheds Regel, som er at svare paa det, hvorom man adspørges, førend man paa sin Side igjen gjører Spørgsmaale. Ofte nok er Hr. Dalgas opfordret til at besvare: Hvem er Forfatteren til det ham tilsendte omineuse Brev, Først siger han at han gjenkjender altsaakiender) Forfatteren, siden benægter han det. Hvad er nu det sande, Kan man baade kjende og ikke kjende en Mand, Paa et af Stederne maae Hr. Dalgas have sagt Usandhed, og endda vover han at beskylde en Mand, hvis Redelighed og Sandruhed er bekjendt, for ikke at genere sig for at fremkomme med Usandheder. Men i enhver Henseende har Hr. Dalgas's Fremgangsmaade været forkastelig. For det første har han jo ved uden Brevskriverens Tilladelse at offentliggjøre en privat Meddelelse gjort sig skyldig i en stor Jndiscretion og Mangel paa Delicatesse og gjort Brud paa Brevhemmeligheden. Dog, hvem vilde vel forlange fiin Følelse og Takt af Hr. Dalgas, hvis Hr. Dalgas dernæst kjender Forfatteren og troede, at der var Fare for Bonden paafærde, hvorfor krymper han, Bondestandens drabelige Forsvarer og uforsagte Forkjæmper, sig ved at drage Synderen for Folkets Øine og revse ham, Ligesindede til Afskye og Skræk og hvor tør han saafald ved forblommede Udtryk kaste Mistanken, snart paa den Ene, snart paa den Anden, Kiender han derimod ikke Forfatteren, hvor tør han da selvraadigen opkaste den Hypothese: at det er endelig Godseier, og gjøre en enkelt Mands Yttringer til Typus for en heel Stands Tænkemaade og Meninger, Er det ikke øiensynligen forat vække Had og Foragt mod en Klasse Medborgere, der tæller saa mange agtværdige Medlemmer, og hidse Bonden mod Disse? Hvorledes man end betragter Sagen, vil man see, at Hr. Dalgas's Handlemaade er meget urigtig og hans Motiver dadelværdige. Jeg for min Part er en Fredens Mand og vil ikke indlade mig i Strid, men opmuntre til Fred. Det er derfor med Smerte, at jeg og Flere, der nære Agtelse og hengivenhed for Hr. Kammerherre von Holstein=Rathlou, have seet denne Mand af Jver for at forsvare sin Stands Ære og Rettigheder indlade sig i en Strid, hvori kuns liden Ære var at hente, ingen Tak fra Vedkommendes Side og hvor Modstanderne vare ham uværdige. Dette angaaende Hr. Dalgas selv. At jeg ikke vil spilde et Ord paa den qvasi latinske Bajats, der har stillet sig paa Tribunen ved hans Side, haaber jeg at Publicum vil billige og finde rigtigt. Saxild Præstegaard, den 5te Septbr. 1842. Bruun.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-09-10
Bekjendtgjørelser. Bortsalg af Jorder paa Aarhuus Byes Mark ved offentlig Auction.