JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1836-12-13
Ved Hampen fandtes 4 Træpinde med følgende forskjellige Mærker: om No. 1887, 8 og ooner & 10, 6 Rd. paa Siden af denne sidste Pind findes desuden skreven "I Sawasteow, G. Petri. Riga den med Rødkridt: 2 Junii 1836. Thi indkaldes herved Eierne eller andre rette Vedkommende sub poena præclusi et perpetui silentii at melde sig med Beviis for deres Eindomsret. Ribe Stiftamthuus, d. 29de November 1836. Sponneck.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1836-12-13
Varinas Muff Kanaster af egen Fabrik a 1 Rd. HCt. Pd. Fiin Petit Kanaster af Eschels i Altona 24 s. Pd. Blücher Kanaster af Wil les i Kjøbenhavn 20 s. Pd. faaes hos Lorenz Frandsen. Godt hvad Rakibet Hør, directe fra Rusland, faaes hos Lorenz Frandsen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1836-12-13
Særdeles godt Hvedemeel faaes hele Aaret igjennem hos J. Knudsen i Ribe. Linierede Blanketter til Brug for dHr. Præster ved den aarlige Jndberetning om Ægtevielser, Fødte og Døde faaes paa Bogtrykkeriet i Ribe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1836-12-16
Kongelig. allernaadigst. privilegeret. Nibe. als. AdresseAvis, som forsendes med Brevposten overalt i de danske Stater. No. 101. Fredagen den 16de December. Udgives af N. S. Hyphoffs Enke i Ribe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1836-12-16
Udenlandske Efterretninger. Spanien. D. 28de om Aftenen udbrød en Militæropstand i Madrid. Det velbekjendte 4de Garderegiment havde siden Optrinet i St. Jldesonso ikke ret villet vide af nogen Krigstugt at sige; man havde derfor givet det en ny Chef, Oberst Puche, en udmærket Officeer, som man tiltroede Dygtighed til at gjenoprette den forfaldne Disciplin. Obersten blev ovennævnte Aften angreben af nogle Soldater, der vare opbragte over hans Strenghed. De skjøde efter ham, dog uden at træffe, og Obersten saae sig nødsaget til at flygte, da han blev vaer, at en heel Bataillon var i Oprør. Soldaterne trak derpaa igjennem Gaderne, og lode Constitutionen leve. Generalmarschen blev slaaet, og Nationalgaden tilligemed de faa i Madrid, værende Linietropper traadte under Vaaben. Det var imidlertid lykket nogle Officerer at berolige Oprørerne og faae dem til at vende tilbage til Casernen, og Kl. 10 om Aftenen syntes Roligheden ganske at være gjenoprettet. Da imidlertid Generalcapitainen den næste Morgen lod Regimentet vide, at det ikke maatte afløse det Compagni, som tilligemed Nationalgarden gjorde Vagt paa Slottet: saa udbrød Oprøret paany, og Kl. 9 rykkede Oprørerne, under Anførsel af deres Underofficeret, frem med flyvende Faner og klingende Spil. Vel lykkedes det Generalcapitainen at bevæge dem til at vende tilbage til Casernen; men næppe var en Time forløben, førend de igjen være paa Marschen, og vendte sig mod Slottet. Generalcapitainen saae sig da nødt til at lade fore paa dem, og en levende Geværild begyndte. Henimod Kl. 12 begyndte Oprørerne at adspredes og tage Flugten, og Kl. 1 førte Brigadeer Narciso Lopez dem atter til Casernen. Jmidlertid maa Oprøret, i det Mindste tildeels, være blevet fornyet den følgende Dag; thi i en Efterretning af 30te Novbr., som ikke staaer i nogen Sammenhæng, med den tidligere Beretning, hedder det, at samme Dags Eftermiddag Kl. 1 blev Oprøret dæmpet ved Kanonild. Sex Stykker Skyts bleve førte op mod en Bygning, i hvilken Oprørerne havde søgt Tilflugt, og 11000 Md. bleve opstillede til Angreb (man havde nemlig tilsomt hentet Tropper til Hjælp fra Guadalaxara). Denne Magt tvang snart de omtrent 200 Jnsurgenter til at overgive sig paa Naade og Ungade. Der blev givet befaling til at skyde hver femte Mand; men, da Straffen var udført paa Tre, bleve de Øvrige benaadede og skulle nu stikkes ind under andre Regimenter. Underofficerernes Straf blev udsat, fordi man ventede af dem at faae Oplysning om de egentlige Ophavsmænd. Man troede, at det var Oprørernes Plan, at bemægtige sig Regentinden og derpaa afstedkomme en ny Revolution i det exaltetede Parties Aand. Jøvrigt lægger man Regjeringen meget til Last, at den ikke strax den første Dag tog gjennemgribende Forholdsregler, som kunde have forhindret de følgende Udbrud.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1836-12-16
Da nemlig et Skib, som i 34 Dage havde tilbagelagt Reisen fra Cadix til St. Jago, havde bragt den første Efterretning og Constitutionens Jndførelse i Moderlandet, og denne Efterretning var bleven modtagen med Jubel: saa ilede Commandanten i St. Jago Gen. Lorenzo med at lade Constitutionen beedige. Jmidlertid kom der directe befalinger fra Regjeringen til Generalcapitain Tacon i Havanna, om at afholde sig fra ethvert Foretagende i denne Henseende, indtil de fornødne Forandringer vare foretagne med Constitutionen. Disse Befalinger vilde Lorenzo ikke underkaste sig, og Generalcapitainen havde derfor afsendt Tropper, forat tvinge ham med Magt. - Den hidtilværende midlertidige Krigsminister Camba er afløst af Brigadeer Rodrigue, Vera. Regentinden havde paabudet 3 Ugers Hofsorg for Carl den 10de.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1836-12-16
Portugal. Fra Lissabon mældes, at Skibe, som ansaaes forat høre til D. Miguels Expedition, havde viist sig ved Kysten af Algarve, men vare fordrevne af det franske Krigskib Orestes. Da baade engelske og franske og portugisiske Krigskibe ere stationerede ved hiin Kyst, og en Landgang der altsaa vil have megen Vanskelighed, saa mene flere Londonnerblade, at de ovennævnte Skibes Nærmelse var kun en Demonstration, sigtende til at lede paa Vildspor, og at Expeditionen egentlig er bestemt til den nordlige Deel af Landet. Regjeringen i Lissabon skal være meget foruroliget derved, da den hverken med Sikkerhed kan lide paa Tropperne, disses Antal heller ikke er stort nok, og den trykkende Pengeforlegenhed lægger hindringer, i Veien for Udskrivninger og Udrustninger. Hertil kommer, at Nationen idet Hele synes at være misfornøiet, hvortil Regjeringen selv har bidraget Sit ved det for kort Tid siden mislykkede contrarevolutionære Foretagende.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1836-12-16
Frankerig. J Paris var man i ikke liden Urolighed i Anledning af Expeditionen til Constantine.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1836-12-16
Jfølge Privatefterretninger, som et fra Bona til Toulon ankommet Fartøi havde medbragt, var nemlig Marskalk Clauzel ved blodige Fægtninger under Constantines Mure og ved det yderst slette Veir bleven nødt til at tiltræde Tilbagemarschen til Bona, hvor han endnu ikke var ankommen, hvorfor man der svævede i den største Bekymring.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1836-12-16
Cholera. J Neapel var, ifølge officiel Angivelse, indtil d. 24de f. M. 6328 Personer angrebne af Cholera, af hvilke 3363 døde; men da denne Angivelse kun indeholdt dem, som vare bragte paa Hospitalerne og pleiede paa Regjeringens Bekostning: saa tvivlede man ikke om, at det hele Antal af Syge og Døde jo maatte anslaaes til det tree eller firedobbelte. J Parma var Sygdommen ganske ophørt, og Erkehertuginde Marie Lovise havde ladet præge Medailler af Guld og Sølv, til at bæres af dem, som havde gjort sig fortjent af den offentlige Sundhed. Kirkestaten holdtes strengt afspærret og var hidtil endnu sluppen fri. Kong, Otto af Grækenland vilde paa Tilbagereisen holde sig fjernt fra München, da han meente at skylde sine Undersaatter ikke at udsætte sig for nogen Fare. Fyrst Carl von Ottingen Wallerstein anbefalet i den Münchener politiske Tidende meget varmt den homoeopatiske Behandling af Cholera, hvilken Behandling har ført til særdeles gunstige Resultater i Wien, Triest, Botzen, Roveredo og i Ungarn. Som Exempel anføres, at i det Gumpendorfet Cholerahospital i Wien bleve af 728 Angrebne 488 helbredede ved homoopatisk Behandling, medens derimod de Dødes Antal ellers pleier mærkelig at overgaae de Helbrededes.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1836-12-16
Indenlandske Efterretninger Hs. Maj. Dronningens forhenværende Chatol Kasserer, Conferentsraad Th. Bugge, har opgivet sit Bo. til Skifteretten. Til Commissairer i Boet ere under 6te d. udnævnte dhrr. Høiesteretsassessor Engelhardt og Procurator Haagen. (Kbhp.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1836-12-16
D. 6te d. døde i Kbhvn. Cancellieraad og Bureauchef under Ottectionen for Unwersitetet og de lærde Skoler Jens Lund, i en Alder af 40 1/2 Aar.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1836-12-16
J Hamb. Cor. hedder det, at ifølge et Pariser Blad ventes Hs. Kgl. Høihed Prinds Christian af Danmark til Paris, for at tilbringe der Resten af Vinteren og derpaa at begive sig til England. Hs. Kgl. Høihed skal have til Hensigt at tage i Paris de nye Kunstværker og Monumenter i Øiesyn og i England de store industrielle Anlæg.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1836-12-16
Paa Sekretair Liunges indsendte Spørgsmaal (see f. Av.) har nu Cancelliet under 6 Decbr. svaret: "at ingenlunde alle indvortes Statsforhold og navnligen ikke saadanne, som i Henhold til en Artikkel i den Constitutionelle vare berørte i det ovennævnte Stykke, ere udelukkede fra Begrebet om Politik, - men at Collegiet forøvrigt paa bemeldte Spørgsmaal ei videre kan indlade sig. - Heraf uddtager Kjøbenhavnspostens Redaktør den Slutning, at der nu er indført en komplet Censur i Danmark.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1836-12-16
En Kommitte af nogle af de meest anseete Kjøbmænd i Kbhvn. er for Tiden i Begreb med at danne sig, for hos Regjeringen at indlede Sagen angaaende de danske Undersaatters Reklamationer hos Engelland, fra Aaret 1807. (Kbdp.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1836-12-16
Af Hr. C. Thaarup, Adjunkt ved Helsingøers lærde Skole, er udkommet et lille Skrift, under Titel: "Fortegnelse paa danske Oversættelser af græske og latinske Skribentere".¬
Ribe Stifts Adresseaviser, 1836-12-16
J Anledning af Hr. Pastor, Ridder Bastholms Fratrædelse fra Redactionen af den vestsjellandske Avis siger hans mangeaarige og hæderværdige Collega, Hr. Cancellieraad Hempel, i sit Blad: "En Journalist kan vel virke Meget i sin Tid, men som oftest glemmes hans Personlighed af Eftertiden, som dog høster Frugterne af hans Virksomhed; om hundrede Aar er maaskee Armand Carrels Navn udslettet af Frankrigs Erindring! Anderledes vil det vistnok gaae Bastholm; thi han har baseret sin Berømmelse ikke alene paa det fornuftige, ædlere Frihedsprincip, men tillige paa et Granit Underlag af sielden Lærdom. Med eens Sikkerhed detragtede hans granskende Øie de ægyptiske Templer, den græske og romerske faldne Storhed, de synkende Ruiner bag Amerikas Urskove; hans gjennemtrængende Blik opfattede Nutidens gjærende, lidenskabelige Liv, saa at Venturini med Rette har kaldet ham den store Politiker i Norden, og dog var hans Aand saa omfattende, at den med begeistret Fromhed trængte langt ud over de bekjendte Verdener og skabende befolkede de ubekjendte. Saavel blandt sine Jevnaldrende, som blandt den mere tænkende Deel af Nutidens Ungdom har Bastholm derfor havt et ham værdigt Publikum, der af hans Viisdom har øst Nytte, Glæde og Begeistring.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1836-12-16
Om Natten d. 10de de, afbrændte Vodrupgaards Mølle ved Sortesøe, tilhørende Møller Lund. Møllen var gjenopbygget efter Jldebranden, der ødelagde den 1830, men nu brændte den atter tilligemed Vaaningshuset og Alt hvad der stod i Forbindelse med den. Branden skal have afgivet et stort og rædsomt skjønt Natstykke; Jngen er kommen til Skade. (Hp. Av.) Natten imellem 29de og 30te Novbr. (altsaa samme, Tid, eller egentlig nogle Timer senere, end Man havde Orcanen i Udlandet) rasede i Nykjøbing paa Falster, en Storm af Sydvest, hvis Lige man ikke har havt siden Natten mellem 3die og 4de April 1829. Den var stærkest Kl. mellem 12 og 1, og Vindstøden saa heftige, at Husene bevægede sig. Regn- og Hagelbygger, fulgte hurtig efter hverandre, og hyppige Lynglimt oplyste denne voldsomme Naturscene. Stormen har flere Steder anrettet Ødelæggelser paa Huse, omstyrtet Træer og Plankeværke. Paa Gaarden Kringelborg, omtrent 3/4 Fjerdingvei fra Byen, blæste Kostalden omkuld, hvorved 7 a 8 Qvæghøveder sloges ihiel, og endeel lemlæstedes. J Nysted skod et Huus saa nær paa Hældingen, at dets Beboere belavede sig paa at flytte ud. Fuglse Kirkes høie Taarn blæste ned, og i Herritzlev faldt en heel Længde af en Bondegaard. Hestehaugen ved Christiansholm og flere andre Steder oprykkedes de sværeste Træer med Roden. Samme, Nat indstrandede paa Albuen (ved Jndløbet til Nakskov, Fjord) det engelske Barkskib "Biendem", paa Reisen fra St. Petersborg til London. Skibet staaer under Vand; men Mandskabet er reddet. D. 2den ds. var en Auction berammet at afholdes saavel over Skib med Jnventarium, staaende og løbende Redskabet, som dets indehavende Ladning, bestaaende af Trælast, hvoriblandt Mastetræer, Planker m. v. Flere større og mindre Skibe dreve paa Land i Nakskov Fjord. (Loll. Falst. St. Td.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1836-12-16
Fra Maribo beklages Tabet af en af Landets dygtige og retskafne Embedsmænd, Byfoged Valentin, som efter et kort Sygeleie afgik ved Døden den 28 f. M. i en Alder af kun 38 1/2 Aar.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1836-12-16
Ritmester Peter v. Kobbe i Ratzeborg har fra Hs. M. Keiseren af Rusland, for et af ham nylig udgivet historisk Værk, vedkommende Slesvig=Holsten, ved den keiserl. russiske Gesandt i Hamborg, Hr. v. Struve, modtaget en kostbar Diamantring.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1836-12-16
Ved Tallotteriets 1263 Trækning i Wandsbek udkom: No. 58. 59. 49. 40. 50.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1836-12-16
Ribe. Under 6te d. M. er Sognepræst til Mei rup og første Lærer ved Borgerskolen i Holstebroe, Hr. Blume, allernaadigst beskikket til Sognepræst for Ølbye Asp. og Fousing Menigheder; pers. Capellan til Steenstrup og Lunde i Fyen, Hr. Thobiesen, til Sognepræst for Hodde og Thistrup, og Hr. Pastor Palludan til Ølgod og Strelluf til Sognepræst for Søebye og Hollenslev Menigheder i Sjælland.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1836-12-16
Fjerde Søndag i Advent prædiker i Domkirken Hs. H. Hr. Stiftsprovst Dr. Frost, Ridder af Dannebroge; i Cathrine Kirke Hr. Pastor de Thurah. Averskes. Concert og derefter Bal paa anden Juledags Aften hos Gjæstgiver Folsch. Folsch.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1836-12-16
Det mig tilhørende Huus i Præstegade J 275 bestaaende af 2 Stuer, Kjøkken og Spisekammer, samt Have er til Paaske Flyttetid at faae til Leie. Ribe d. 16 Decb. 1836. Termansen. Termansen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1836-12-16
Trende Prædikener, holdne i Ribe Domkirke paa Reformations Jubelfestens 1ste og 3die Dag af Biskop Müller, Pastor Leth og Stiftsprovst Frost, faaes hos Bogbinderne her i Byen for 8 sk. pr. Expl.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1836-12-16
Nye Mallaga Citroner a 11tz. Stk., Sucat 16 s. Pd., Figen 8 s., Cacao 8 a 16 s., Chocolade 12-20 a 24 s. Pd., Ditto med Jislandsk Moos 16 s. Pd., Wanillie 24 sk. Lod., ægte Cancel 6 s. Lod. faaes hos Lorenz Frandsen. intz Frandsen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1836-12-16
Undertegnede anbefaler sig herved med Rode og hvide franske Vine, Port-Madeira- og Mallaga=Vine.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1836-12-16
Ved reel Behandling og billige Priser skal jeg stedse bestræbe mig for at fortjene Enhvers Tiltro. Ribe d. 16 Decbr. 1836. Bjerrum. Bjerrum.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1836-12-16
En ugift og duelig Semtarist, som paa eget An- og Tilsvar kan forestaae et Kirkesanger og Skolelærerembede, ønskes til førstkommende Nytaar. De som derpaa ønske at reflectere henvende sig til mig undertegnede for at slutte Accord. Velke Skole d. 13de Decbr. 1336. H. Erichsen. 1236. H. Erichsen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1836-12-16
Torsdagen den 12 Jan. 1837 Formiddag Kl. 11, bliver i Aatte, Feuling Sogn, efter Begjering af Gaardmand Niels Nielsen sammesteds, afholdt Auction over 4 fra dennes Gaard udstykkede Parceller af Htk. resp. 2 Skp. 1 Fk. 1 trefjerded. Alb., 2 Skp. 2 Fk. 2 Alb., 3 Fk. 2 trefjerded. Alb. og 3 Fk. 1 Alb. De Lysthavende indbydes. Conditionerne erfares paa Auctionsstedet. De 3 Parceller ere vel skikkede til Bebyggelse, og Betalingstiden kan blive billig. Endrupholm 7 Decb. 1836. Münster, MünsteJfølge vedkommende Udlægshavers Reqvisitivn, bliver afholdt 3de offentlige Auctioner, Torsdagen den 12te Januarii) den 26de den 9de Februarii) hver Dags Formiddag Kl. 10, over den Jørgen Jensen i Jandrup Bye og Sogn tilhørende Gaard med til liggende og tilkjøbte Eiendomme til Hartkorn 2 Td. 6 Skpr. 1 Fk. tofemtedeel Alb. samt sammes Anvart i Sognets Konge Korn og Qvægtiende. De 2de første Auctioner afholdes paa Warde Raadstue, men den tredie i den sælgende Gaard. Conditionerne erfares paa Auctionsstederne. Denne Bekjendtgjørelse skeer i Overeensstemmelse med Pl. af 22de April 1817 til Pantecreditorers og Liebhaberes Efterretning. Øster og Wester Herreders Contoir i Warde den 13de December 1836. Wedel Heinen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1836-12-16
At Skifterepartitionen i Boet efter afdøde EnkemadameLobidantz nu er affattet og henligger til Eftersyn for Arvingerne paa undertegnede Skifteforvalters Contoir, samt at der paa samme Sted afholdes en Skiftesamling i Boet Fredagen den 30te December førstkommende om Formiddegen Kl. 10 hvor Skiftet sluttes i Overeensstemmelse med Repartionen saafremt ingen Jndsigelser fra Arvingerne fremkomme, bekjendtgjøres herved. Fredericie Skifteret den 14de Decbr. 1836. Rabbek.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1836-12-16
Til Efterretning for dem, som maatte ønske ved undertegnede Compagnie, at erholde Sikkerhed imod Tal ved Jldsvaade af deres rørlige Eiendomme, bekiendtgiøres herved: Præmierne, hvorfor Meubler og Effecter samt Var og Kreature forsikkres, ere, efter Bygningernes Beskaffenhed, den mindre eller større Fare for Antændelse, som det Forsikkrede er underkastet, og den forsikkrede Sums Størrelse, fra en fjerdedeel til 1 enfjerdedeel Pro Cent aarligen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1836-12-16
Hos Compagniets Commissionairer, der ere forsynede med Police-Blanketter, og anthoriserede til at antage Forsikkringer, findes tillige Tabeller, der nøiere udvise, hvilken Præmie, der i de forskjellige Tilfælde bliver at erlægge.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1836-12-16
Compagniets Commissionairer i Nørre Jylland ere i Aalborg, Hr. Kammerraad Lund. Aarhuus. Agent Røgind. Eveltoft, Toldtasierer Bav. Frederichshavn, Hr. Fuldmægtig Kahlen, constitueret. Fridericia, Hr. Brandinspecteur Brosbøll. Grenaae, i Kjøbmand Schmidt. Hiørring. N. Christensen. Hobroe . Skolelærer Høeg. Holstebroe, = Kæmner Casserer Wang. Horsens. - Overkrigscommissair Holst. Kolding. - Fuldmægtig Worck. Lemvig . Procurator Christensen. Nibe, - Krigsassessor Arntzen. Nykjøbing paa Morss Hr. Apotheker Begtrup. Randers, Hr. Procurator Jensen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1836-12-16
Ribe, Stiftskasserer undersen. Ringkjøbing, Søekrigscommissair Bagge. Skagen, - Kjøbmand Christensen. Skanderborg- Apotheker Seidelin. Skive, . Procurator Thorup. Sæby. . Procurator Hassing. Thisted, - Postmester Carstensen. Varde. - Collecteur Hesbeck. Forligelsescommissair Borck. Veile, . Boghandler Dous. Viborg,
Ribe Stifts Adresseaviser, 1836-12-16
Jøvrigt bemærkes at Compagniets Beholdning ved det 38te Assurance Aars Slutning den 30te September 1836, efter Udbyttets Fradrag, var i rede Sølv, Sølv samt Sedler 1,144,655 Rbd. - s.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1836-12-16
Compagniets Risico var den 30te Septbr. 1836. 14,987,835 Rbd. 1 s. Kjøbenhavn, i Directionen for det almindelige Brandassurance-Compagnie paa Vare og Effecter, den 10de December 1836. Lassen. Engelhart. Hammerich. Møller. (Med dette No. følger Tillæg.) 1836. Tillæg til Ribe Stifts Adresse-Avis No. 101.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1836-12-16
Udenlandske Efterretninger. Landsoverretsassessor, Stænderdeputeret Hr. Algreen=Ussing har i et Nr. af "Fædrelandet" leveret en interessant Artikel om Danmarks Finantsforfatning: en Art Variation over Stænderdeputeret, Bankdirekteur Bangs Thema: "Jngen Fremgang i Fredstid er Tilbagegang for en Stat, som er betynget med en saa uhyre Gjæld, som Danmark. Den ærede Forfatter siget herom blandt Andet: "Det er denne Sandhed, som vi ikke ofte nok kunne gjentage, og som bestandigt maa staae os levende for Øie Tænk paa Phargos Køer. Tænk paa de 7 fede og de 7 magte Aar. Nu have vi Fred. Allerede i 20 Aa have vi Fred. Alt gaaer sin rolige og jevne Gang. Krigens værste Følger ere overstaaede. Pengevæsenet, er i Orden. Landet er vel ikke i nogen særdeles blomstrende Tilstand, men det gaaer dog med langsomme Skridt fremad, og Skatterne indkomne idet mindste regelmæssigt og uden betydelige Restancer. Men ikke destomindre seer Folket med stigende Uro, at Forfatningen ikke er anderledes, end at Jndtægterne, skjøndt 14 Mill. aarlig, endnu ikke kunne dække Udgifterne. og at der, selv naar Jntet afdrages paa Gjælden, er en aarlig Underballance, som alle Landets Stænderfor, samlinger have anslaaet til idet mindste 1/2 Mill. Rbd. Hr. Algreen=Ussing opkaster derfor det Spørgsmaal, "Hvilket Middel er der til at raade Bod paa dette Onde?" og hans Svar bliver det samme, som alle Landets Stænder eenstemmigen have udtalt, nemlig dette eneste: "Gjennemgribende, energiske Besparelser. Nye Laan kunne ikke optages; flere Skatter kunne ikke paalægges; men Besparelser kunne finde Sted, (Det synes at være opstaaet en liden Spænding imellem Hr. Algreen=Ussing og Skriftcommitteen i Trykkefrihedsselskabet derved, at denne paa en Maade har forkastet foranførste Artikel af Hr. Ussing og Finantssagen, og derimod overdraget Hr. Bankdirecteur Bang det Hverv, at skrive en Afhandling om bemeldte Æmne.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1836-12-16
Det af Selskabet Philiatrien i Anledning af Reformationsfesten udgivne Program fremsættet, for at vil Hvad Lægekunsten skylder Reformationens velgjørende Jndvirkning, flere Exempler paa Cuurmethoder, der Middelalderen vare gængse i Norden, dengang Lægekunsten var i Munkenes Hænder. J Sverrig cureredes saaledes i det 15de Aarhundrede de fleste Sygdomme, ved et Alter i Sortebrødre=Klosteret i Stockholm for ganske godt Kjøb, ja ofte for et middelmaadigt Voxlys I Danmark havde næsten hver Sygdom sin hjælpende Helgen, der paakaldtes - og saa var i hine lykkelige Tider Patienten cureret. – J et Haandskrift, som findes i Universitetsbibliotheket i Kjøbenhavn, læses en Besværgelsesformular paa Latin imod Pletter i Øiet, hvilken oversat lyder: "Jeg besværger Dig, o Plet, ved den eneste levende Gud, den stormægtigste Monark, ved Faderen, Sønnen og den Helligaand, at Du viger bort!" - Følgende Skrifttegn, skrevne paa et Papir og hængte om Halsen paa den Syge: "ex. no. ch. ak. st. op. el. en." skulle paa den Tid vidunderligen have helbredet for Blodspytning; visse Ord indprikkede paa et Æble eller tidsede i et Stykke Brød, og saa spidste, bevirkede dengang Lindring mod Forstoppelse, ligesom Læsning af 5 Paternoster var fortrinlig for Sidesting. Endnu i Aaret 1468 skrev Kong Christian den Første til Capitulet i Lund og bad om at laane den Særk, "som han har fornummet findes der i Kirken, og som er ganske nyttelig for gode Qvinder i Barnsbyrd." Denne velsignede Særk gjemmes endnu i Sakristiet i Lunds Domkirke og fører Navn af den hellige Margrethes Særk. Forlangt indrykket.