JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1783-04-21
2. Pløiningen angaaende. Ved MikkelsDag opbrækkes Jorden med smaae Furer, derpaa pløies det om Foraaret og bedre hen om Sommeren hver 14de Dag og hver Gang tillige harves, at Jorden kan blive muldet og fri for Græsrødder, en 5 a 6 Gange; først in Julio føres Gjøde derpaa jo meere, jo bedre, naar det er udspred og har lagt 4 Uger, pleies det ned, dog noget dybere end tilforn, og harves; 3. Fra 3. Fra den 6te, til 20 August er den sidste Pløie Tid, samme Dag saaes Sæden saaledes: Til en Tønde Rug Land a 12000 Qvadrat-Alen behøves et Fierdingkar godt Rapsadt=Frøe, samme maae ei blandes med Sand eller Jord, men tages med toe Fingre og Tomelfingeren oven paa, og saaledes udkastes, dog ei for tyk, men jevn, paa det Sædens Rødder tilkommende Foraar kan have Rum til at udvide sig, Jorden maae ei tromles, men om Foraaret derefter kan det med en let Harve overfares, paa det samme kan fordrive Græs og Ukrud; det maae iagtages, at det ei saaes eller overharves, uden naar Jorden er tør, thi i Vandstade, eller naar Jorden er vaad, maae der ei pløies eller saaes. 4. Sidst i Julii Maaned er Rapsaten gierne moden, da den forvarlig afskiæres i tørt Veirligt med en Segl og opbindes, derefter bliver det strax aftorsken paa Marken paa Seigldug, og indføres, samt tyndt udbredes paa Loftet, Straaet duer ei til andet end at brende.
Viborger Samler, 1783-04-21
Her har man faaet 8 a 10 Tønder Rapsat af saadan en Tønde=Lands Sæd, som koster 5 a 6 Rd. Tønden; Men i Marsken har de faaet fast dobbelt Afgrøde af saadan en Tønde=Land, saa at ingen Sæd er saa betydelig som Rapsat, 5. Efter Rapsaten pløies 3 Gange til Hvede, som samme Aar saaes med Rugen og giver ypperlig Afgrøde. Aaret efter begyndes med Rapsaten paa nye nye med Pløining, Giødning og Sæd, som forrige 2 og 3 Post anmelder, derefter saaes Hvede, og det sidste Aar enten Havre med Klæver eller Hestebønner, derefter udligger det 4re Aar til Hvile og Græsning. 6. Rapsaten kan sælges til Olie=Møllerne i Kiøbenhavn eller og til Holsteen, og vil en forsøge, selv at lade slaae Olie, er en Mølle til at slaae Olie ved Kongens Naade opbygt ved Skierup, som ligger imellem Veile og Fridericia, hvor en Selveier navnlig Markus Ditlevsen imod en liden Betaling for Karlen og Hesten, som dertil bruges, kan faae Frøet slagen til Olie. Man har befunden, at en god Tønde Rapsat kan give en 36 Potter Olie, og en Tønde Hørfrøe 23 a 24 Potter Olie, og Kagerne af begge Deele kan bruges til at føde Kreaturerne og Heste, og er saa god som en Tønde Havre, en Tønde Byg Frøe eller Kidiker giver en 10 a 12 Potter Olie og Kagerne at bruges til Brendsel. Besvaring. paa de i Samlerens No. 13 fremsatte tvende Spørgsmaale. 1. Hvorledes en Fæstebonde dyrker og behandler sin Jord, vedkommer alene hans Huusbonde, men ikke hans Præst, som Lovens 2, 23. 1, ikkun har berettiget til Tiende af hvad som saaes. Men saaer og indavler i Bonden Klever, kan Præsten med Rette paastaae Tienden deraf, thi Tiende skal svares af alt hvad, som saaes. Rescr. af 19 August 1757. 2. Lovens 2, 12, 5, viser tydelig, at en Præst ei er tillagt en Høstdag af andre end de Huusfolk, som ikke selv ha os ve Kornsæd til deres Huse. Følgelig forbindes Huusmænd er heller til Høstarbeide for Præsten, naar dem tillægges Jord, hvoraf Præsten i Stedet for Høstdagen nyder sin Tiende, hvormed han billig bør lade sig nøie uden at fordre videre, end Lov foreskriver.
Viborger Samler, 1783-04-21
Udtog af Forordningen anlangende Overdaadigheds Jndskrænkning i Bonde=Standen i Danmark og Norge.
Viborger Samler, 1783-04-21
Hvorved giøres vitterligt: At da Hs. Majestæt er kommen i Erfaring om, hvorledes Overdaadighed i Bøndestanden, paa nogen Tid haver tiltaget, saavel i Hs. Majestæts Rige, Danmark som Norge, deels i Mad og Drikke, deels i Klædedragt, saa at Bønderne ikke lade sig nøie med de Ting, som Landet frembringer, men skal paa sine Stæder være yppige med Viin, og Kaffe og Klæder af fremmede Tøier af bruge, hvorved denne Stand forarmes og Pengene til Fremmede udgaaer af Landet; og Hs. Majestæt, til at forekomme Overdaadighed overalt i Sine Riger og Lande, haver ladet udgaae Sin allernaadigste Forordning af 20 Januarii sidstleden, saa har Hs. Majestæt og til at forebygge slig skadelig Ødselhed i Bondestanden hermed allernaadigst villet byde og befale: Til Bonde=Bryllupper, hvorunder tillige skal forstaaes Fæstemøllere og Kroemænd, maae ei være meere end 2 Personer af begge Kiøn, unge og gamle, Brud og Brudgom, deres Forældre, Slægt og Venner med indbegrebne; Der maae ei gives meere i det høieste end 4re Retter Mad, og maae aldeles ei hverken Viin eller Kaffe der forbruges. Skulle nogen sig herimod forsee, da skal Brudepariet betale i Mulkt 2 Mark for hver Person der meere er til Brylluppet end de fornævnte 32 Personer, og skal Sognefogderne i Danmark og Lehnsmændene i Norge hermed have Jndseende, og strax melde det for Herreds= og Birkefogden eller Sorenskriveren, som, efterat Sagen Gieste Rets Viis er undersøgt og rigtig befunden, dømmer Brudeparret i den fornævnte nævnte Mulkt, den halve Deel af Mulkten til Sognets Fattige og den anden halve Deel til Sognefogeden og Lehnsmændene, eller hvem anden der er Angiver, naar disse ei ere det, hvilken Dom sendes Amtmanden til Approbation, og naar den er erholdet, kan samme uden videre Appel exequeres. Dersom til nogen Bondebryllup enten skulle gives meere end 4re Retter Mad, eller bruges Viin og Kaffe, da skal Brudeparret derfor betale i Mulkt 8 Skilling for hver Person som er til Brylluppet, hvormed Sognefogeden og Lehnsmændene have Jndseende, saaledes som foran er sagt, og deeles denne Mulkt da paa samme Maade. Ligeledes skal og al Viin og Kaffe være forbuden ved Barseler, Børnedaab, Kirkegang og Liigfærd, og maae i saa Tilfælde ingen Mad gives uden til Udenbyes Folk, alt under Straf af 1 Rd. for hver Gang herimod handles, med hvilke Bøder det forholdes som tilforn sagt er, ligesom der i øvrigt ingen Sammenkomster ved slige Leiligheder maa være, saa vil Hs. Majestet og, at al Kaffedrikken blandt Almuen paa Landet skal være forbuden.
Viborger Samler, 1783-04-21
Jngen Bondebryllup maae holdes meere end een Dag, dog tillader Hs. Majestæt, at 16 af Bryllups Gjæsterne maae anden Dagen komme tilsammen om Aftenen Klokken 6 og dandse til Midnat, dog uden at maa sættes til Bord. Dersom noget Bondebryllup skulle holdes meere end een Dag, da skal Brudeparret betale en Mulkt fra 2 til 20 Rd. som Amtmanden fastsætter uden vider Appel for hver Dag Brylluppet holdes meere end een Dag, og skal saavel Sognefogderne som Lehnsmændene hermed have Jndseende, da Bøderne deles paa den i 1. H. anførte Maade, ligesom det og med Exekutionen saaledes forholdes.
Viborger Samler, 1783-04-21
Jngen af Bondestanden paa Landet ung eller gammel, givt eller ugivt, maae bære andre Klæder end af hiemmegjort Tøi, som Vadmel, Værken og andet deslige; Qvindfolkene maae aldeles ei bære Silketrøier eller Skiørter, eller Silketørklæder, dog maae de bære en Silkehue, og Trøie og Skiørt af Kramtøi, Bønderne ligeledes bære en Trøie eller Vest af Kramtøi, og skal Sognefogederne og Lehnsmærdene enhver for sit Sogn og Distrikt hermed have Jndseende. Skulde nogen Bonde, Mandfolk eller Fruentimmer herimod handle og fremkomme enten i Kirke til offers, til Bryllup eller i nogen anden Forsamling, anderledes klædt end her anordnet er, da bøde den Person for hver Gang hans Brøst saaledes findes 16 Skilling Dansk, den 1/4 Deel deraf til Sognefogderne og Lehnsmændene, og de øvrige 3/4 Deele til Sognets Fattige, hvilke Sognefogderne og Lehnsmændene oppebærer, og de 3/4 Deele deraf til Sognets Fattig=Kasse betaler. Men skulde de Skyldige ei i Mindelighed ville betale, da melde de det for vedkommende Herredsfoged, Birkefoged eller Sorenskriver, hvilke dermed omgaaes som i 1. Artikel sagt er, og skulle nogen for slig Brøde tvende Gange være mulkteret og lade sig 3die Gang finde i saadan Brøst, da skal den Person, andre til Exempel gaae sidst til Offers, naar heele Meenigheden har offret, med mindre han eller hun forandrer sin Dragt og ikke lader sig see meere i forbudne Klæder, hvilke Sognefogderne, Lehnsmændene og i fornøden Tilfælde Hs. Majestæts Fogeder haver at holde over. Denne hans Hs. Majestæts Forordning skal oplæses 2 Gange om Aaret af Prædikestolen, den anden Søndag efter Advendt og den første Søndag efter Trinitatis, da de som det Aar har betalt Bøder navnligen oplæses, da Præsten tillige forklarer, hvorfor dette er befalet, og hvormeget denne befalings Efterlevelse er til Almuens eget sande Beste Gravskrivt. over Sal. Hr. Justitsraad Rafn. E., den novervindelige Fiende Ei Forskrækkelsens Konge eller Mørkhedens Fyrstes Tiener, Er nu de Christnes Död: men men Et Himmelsk Sendebud, En Befrier af Fængselet, En Ledsager til de evige Freds Boliger. Og saaledes ansaae Han sin Död, som her hviler, Höiædle og Velbyrdige, Hr. HANSSEVERIN RAFN.
Viborger Samler, 1783-04-21
Deres Kongl. Majestæts virkelig Justitsraad Og Procurator ved Nørre Jyllands Landsting, Födt i Volstrup Præstegaard d. 20 September 1720.
Viborger Samler, 1783-04-21
Af ærværdige Forældre, Disse sørgede for Hans Opdragelse, Selv anvendte Han den roesværdigste Flid, Det guddommelige Forsyn kronede stedse Hans Foretagender Med Velsignelse.
Viborger Samler, 1783-04-21
Udi en moden Alder indtraadde HanI den lykkeligste Ægteskabs-Forbindelse Med Velædle Jomfrue nu salige Frue DOROTHEA SADOLIN. I Aaret 1760. Hun fødte Ham 4Sönner, alle endnu levende, Og alle af den beste Forhaabning, Som aldrig bedrøvede Ham, ligesom han og aldrig dem Uden derved, at Han forlod dem. Kongen belönnede hans Fortienester I det Hans Majestæt benaadede Flam Først med Kammerraads Character i Aaret 1760 Dernæst med virkelig Justitsraads i Aaret 1777. Megen Arbeide svækkede efterhaanden Hans Sundhed, Men Han udholdte den langvarigste Sygdom I Troe og Haab med bestandig Taalmodighed, Den 24 Martii 1783 var den salige Dag Da Han forlöst af alle sine Baand gik ind at være stedse hos Herren.
Viborger Samler, 1783-04-21
Tillæg.)
Viborger Samler, 1783-04-28
HELLEFTE AARGANC. Mandagen den 28 April 1783. sees, (Følgende er indsendt.)
Viborger Samler, 1783-04-28
Den 16 April er Hr. P. Bladt Kapellan ved Sønder Sogns Meenighed her i Viborg, kaldet til Sognepræst for Øls, Hørbye og Døstrup Meenigheder udi Viborg Stift.
Viborger Samler, 1783-04-28
Sidste Søndag d. 27 April blev her i Viborg confirmeret i Domkirken. Drenge 8 Piger 3 i Sønder=Sogn, = = i Nørre-Sogn. i Tapdrup Kirke, . - 4 - Forlovede. I Holstebroe, St. Jens Frederich Brøndum og Jomfrue Catrine Christine Rubek.
Viborger Samler, 1783-04-28
Torve=Priserne i Viborg. den 26 April 1783.
Viborger Samler, 1783-04-28
Korn=Vahre. Feede=Vahre. Rug, 1 Td. 3 Rd. 5 Mk. s. Flesk, røget, 1 Lspd. Rd. s. Byg. 12- dito, fersk. 1 Havre, 1 - - - dito, grønsalt. - - Boghve.
Viborger Samler, 1783-04-28
Oxekiød, gryn. 1 Skp. - 4 - 8 - Smør, Tælle. Havre. Ost, gryn. - - Ærter, 15 - 2 - Æg, 1 Snees. - -
Viborger Samler, 1783-04-28
Jldebrand. Lyng, 1 Læs, 1 Mk. 4 s. Skodtøv, 1 Læs, 2 Mk. s. Hetørv, 1 Træe, 1 Tillæg.)
Viborger Samler, 1783-05-05
ELLEFTE AARGANG. Mandagen den 5 Maji 1783. The(Da man troer at efterfølgende kan fornøie vore Læsere, ville man ei undlade at anføre den gode Indretning til Coldinghuus Amts Fordeeling.)
Viborger Samler, 1783-05-05
Da der i det nylig udkomne Skrivt, kaldet Betænkning over Hans Excellence Geheime-ConferenceRaad Friherre af Wedel Jarlsbergs Veiledning om det danske Jordegods, anføres til Slutning et Udtog af et Brev om Koldinghuus Amt, som giver en ufuldstendig Oplysning om Amtets Beskaffenhed, men da den halve Deel af dette Amt ved Kongens Naade er deelt, og med de første i Landet, nemlig 1769, bleven begyndt med Opmaalingen, at enhver Selveier har nu faaet sin Eiendom i 2 a 3 Kobler, og som har forvoldet Selveierbøndernes Velstand, saa for at opmuntre andre til at efterfølge samme Indretning, har man vildet meddele følgende:
Viborger Samler, 1783-05-05
J Aaret 1765 lod Hs. Majestæt allernaadigst ved Auktion bortsælge det Koldinghuusiske Amtes Ryttergods, som løb til en meget høi Priis, hvorved Hs. Majestæt faaer mere Rente, af den halve Kapital, som der er staaende, end der tilforn blev given i Landgilde af det tilhobe. Bønderne kiøbte selv det meste Hartkorn, men meget dyre, og derover maatte laane det meste af Kiøbesummen, næstefter Kongens Prioritet paa Gaardene; maatte og give andre, som havde kjøbt dem, noget til Afstaaelse, hvorved de alle, paa nogle faae nær, bleve Selveiere; men da de meer kede, at det vilde blive de fleste umueligt at betale denne Afgift til Kongen, samt desuden de store Renter, og der befandtes anseelige Felleder eller Overdreve, som tilforn havde været Skove og nu alene vare Buske og Moradser, samt at Eiendommen var god, saa at, naar samme var indtagen og blev dyrket, kunde de derefter avle anseelig Korn, og det Land, de nu havde i Brug, derved faae meere Hvile, samt ved at udgrave Vandet af Moradserne, kunde de derved faae anseelig Høebiering, overtalte nogle Selveiere den nu værende Amtmand, Hr. Conferenceraad de Hoffmann, at forestille dette til da værende Kongelige Landvæsens-Commission, at siden de havde kjøbt saa dyrt, og de forud saae, at det var den eneste Hielp for dem at conserveres, om hans Maajestæt af synderlig Kongelig Naade vilde skienke dem Opmaalingen og Uddeelingen, som de ei selv formaaede, derved kunde komme i Velstand, og aarlig afbetale paa den Gield, som som de havde meere, end til Kongen, hvilket saa meget meere var giørligt, siden alene en liden Proprietair fandtes i dette Destrict af 5 Herreder og 35 Sogne.
Viborger Samler, 1783-05-05
Denne Forestilling blev den 23 September 1769 allernaadigst approberet, og efterhaanden oversendt 6 a 7 Landmaalere, som daglig arbeidede med særdeles Fliid.
Viborger Samler, 1783-05-05
J Førstningen var det meget besværligt, saavel for LandJndspecteurerne som Kommissarierne, at faae saa mange Selveiere i en Bye fornøiede, hvorved forefaldt mangfoldige Reiser og Besværligheder, samt mange Forestillinger til det Kongelige Rentekammer, der uopholdelig hialp til Deelingens Fremgang, endskiønt Rentekammeret derved havde megen Uleilighed; men derved er det bragt saavidt, at 5348 Tønder Hartkorn af 103 Byer, som eies af 1123 Bønder, og 253 Boelsmænd, næsten alle ere Selveiere, der ere nu inddeelte til alles største Fornøielse. Af disse Byer ere 45 Gaarde ved Kongens Naade udflyttede, og boer midt i deres Eiendom. De have alle med største Flid og Arbeide ei alene ind diget deres Kobler, men endog en stor Deel forsynet samme med levende Gierder, opryddet Buskerne, og gjort til Agerland; udgravet Moradserne, at der nu avles anseelig Høe, og saaledes forbedret deres Eiendom, som enhver har inddeelt i 10 Dele, hvoraf 5 bruges til Kornavling, og de 5 til at slaae Høe og at tøire dere Kreaturer, hvorved Eiendommen faaer meere Hvile, faaer meere Giøde, og avler meere Korn, end tilforn, saa at en Tønde Hartkorn til hver Tiendetager koster 3 a 4 Mk. meere, end tilforn. Deres Køer, som nu ere tøirede, giver meere Melk, end tilforn. Til deres Bester, som mesten ere 10 Qvarteer høie, er nu anskaffet ved den ny Indretning dygtige Hingster, saa det med Tiden kan ogsaa blive en god Jndkomst; overalt viser Selv, eierne eierne nu særdeles Flittighed, fremfor tilforn. De mange forhen værende unyttige Veie til deres Marker, ere blevne aflagde saaledes, at siden endeel Byer ligger yderst i deres Marker, har de faaet en Kobel ved deres Gaarde, og fra Byen en Vei, 12 Alen breed, foruden Grøfterne, midt igiennem deres Eiendom, til Markeskiel, og saaledes Kobler paa begge Sider, saa at enhver Mand kan kjøre af denne Vei til sin anden Kobel, hvorved meget Jord svares.
Viborger Samler, 1783-05-05
De store Gaarde, som har meere end 5 a 6 Tønder Hartkorn, og følgelig mere end de kan drive med een Plov, merker at de finder ingen Fordeel ved at holde flere Folk og Bester, end til en Plov, selger et Stykke af den længstbortliggende Kobel, med Hartkornet, og med Rentekammerets Tilladelse, faaer ved Auktioner 5, 6 a 700 Rdlr. for Tønde Hartkorn, foruden det Kongen har deri, desuden maa Kiøberen selv bekoste Bygningen, hvorved flere Beboere faae Næringsvei, og Landet tilgavns bliver dyrket.
Viborger Samler, 1783-05-05
En Gaard, kaldet Honneberggaard, som har Gaards Frihed, og tilforn været Rytterkobel, blev deelt i Parceller, og kostede ved Auktion overhovedet hver Tønde Hartkorn 1600 Rdlr.; Eiendommen var vel overmaade god, men Skoven kun maadelig. Nogle har begyndt at faae Hvede, som lykkes godt Hør saaer de fleste, og nogle har begyndt med at saae Rap sat, siden der ved Kongens Naade er forferdiget en Oliemølle midt i Destrictet, hvorpaa slaaes Rapsat, Hørfrøe og Kidige til Olie. Den røde Klever er og kommen her i Brug, hvormed mange befinder sig vel holden. J de skarpe og sandige Egne har nogle begyndt med Mergel. Af Boels= og Huusmænd har en 60 Familier paa et par Aar solgt aarlig en 5 a 6000 Alen Hørlerred, 4 og et halv Qvarteer breed, for 10 s. raadt, og 118, bleget, til Kongens gens Armee, hvorved de finder god Regning, og dermed kan ventes god Fremgang, da flere dermed vil begynde. Store og Lille Welling, samt Børup Byer, har faaet deres Skove uddeelt, saavel Græsningen som Skoven, saa at isteden for de tilforn havde deres Skovs Parter paa 18 a 24 Steder, har nu hver sit i to Kobler, og saaledes kan inddige samme, holde Kreaturerne ude, og opelske de unge Træer, som er en herlig Nytte. Flere Byer begiere nu og deres Skove deelt. Det er vel meget besværligt først at taxere Græsningen, dernæst hver Mands Skovskifte af Træer og Bu sker, og give ham Vederlag paa 2 Steder for samme, de som har megen Skov, faae det paa de beste Steder; kan de ei faae det alt, betaler den, som faaer meere Skov end han tilkommer, det øvrige med Penge, til den, som mangler det, og saaledes kan Skovene i Tiden conserveres for gode Besiddere. Dette Destrict, som disse Selveiere tilhører, bestaaer af 5 Herreder, Eedboe, Holmans, Brusch, Jerlef og Aandst Herreder; disse omringes fra Kolding Fior til Fridericia, og derfra omkring Weile Fior til Weile, hvorfra gaaer en Aartil Nørup, som saaledes skiller disse Herreder fra Nørvangs Tørrild=Herreder. Paa den anden Side af Kolding og Kongeaaen, hører til samme Herreder 4 Sogner, Seest, Hia rup, Schanderup og Wamdrup, som kaldes Friheden. Disse 5 Herreder fra Snoghøi eller Fridericia til Weile, er 2 Mile, fra Weile til Kolding 4 Mile, fra Soghøi til Aandst, hvor Herrederne og Amtet endes, og støder til Riberhuus Amt, er 5 Mile. For Enden af Aandst Herred ligger Slangs Herred, som vel er puur Hedeland af 4 Sogne, alle Selveiere, er over 3 Mile lang; deriblandt er Randbøl Hede, hvor Kolonisterne boer, vide Atl. D. T. 5. P. 874. Af disse Byer i dette Herred ere nogle Gaarde udflyttede paa de yderste Heder ved Kongens Naade. Tørrid Herred ligger paa den anden Side af Weile, og støder til Jerløv Herred med Schibet, Houer, Bresten og Nørup Sogner, er temmelig god Eiendom, Kollerup. Gadbierg og Lindballe Sogner noget ringere, derimod Rand bølle Sogn støder til Slags Herred, er Hedeland. Nør Nørvangs Herred, som støder til Stiernholms Amt paa den ene, og Bølling Amt og Herred paa den anden Side, er vidtløftig: Hornstrup, Greis, Sindberg, Østersneede, Langeskou, Uldum og Windeløv Sogner ere temmelig gode Eiendomme; men det meste af de øvrige 9 Sogner, er til størstedeels Hedeland.
Viborger Samler, 1783-05-05
J disse 2 Herreder ere 12 complette Herregaarde, nemlig Holgaard, Agersbøll, Grundet, Høigaard, Mindstrup, Stougaard, Hastrup, Leerbek, Engelsholm, Refstrup, Harraldskier og Brandtbierg. Ucomplette, Alsted, Laage, Ru ballegaard, Faarup, Kieldkier, Skougaard, Røsbek, Donneruplund, Synderhoved, Brandholm, Julingsholm; den sidste beboes af 3 Bønder. Disse 2 Herreder er det meste Proprietairgods, dog er der over 200 Selveiere i disse 2 Herreder, de fleste boe i Heden.
Viborger Samler, 1783-05-05
J disse Herreder er Jellinge Bye, som bestaaer af Selveiere, uddeelt paa deres egen Bekostning. Desuden er Lindved og Søelskou uddeelt, og flere Byer, (det meste tilhører de Herrer Proprietairer) begyndt at opmaales; var Evnen som Villien, og ikke alt formange Lodseiere af Proprietairer i en Bye, blev det meste opmaalt og uddeelt, siden de fleste nu indseer, hvor stor Nytte Jorddelingen fører med sig.
Viborger Samler, 1783-05-05
De 8 Landeveie her i Amtet, som udgjør over 20 Mile, ere paa en 6 Aars Tid sat i Stand, saa at hver Bonde i Amtet har sit Stykke aarlig at holde vedlige, og da alle de, som kommer eller skal til Holsten, Fyen og hele Jylland, passerer igiennem dette Amt, saa er Amtet høilig, fremfor andre Amter i hele Jylland, besværet med Friereiser, og disse 8 Landeveie med deres mange Broer at holde vedlige, hvilket høilig trykker Bonden, og var at ønske kunde forandres. J saadan Stand findes Bøndernes Eiendomme i Koldinghuus Amt paa nærværende Tid.
Viborger Samler, 1783-05-05
Nye Nyeheder.
Viborger Samler, 1783-05-05
Hans Kongelig Majestæt har til Kammerherre allernaadigst udnævnt Hr. Statsraad Peder Moldrup til Westervig-Closter.
Viborger Samler, 1783-05-05
Den 5 Februarii er Jens Christian Fussing beskikket at være Vice=Raadmand i Horsens.
Viborger Samler, 1783-05-05
Forlovede.
Viborger Samler, 1783-05-05
Her i Viborg, Velærværdige Hr. Bladt Sognepræst for Ølls, Hørbye og Døstrup Meenigheder og Jomfrue Ussing.
Viborger Samler, 1783-05-05
Copulerede. Her i Viborg d. 30 April Hr. Byefoged Damsgaard, og Jomfrue Jiager. Den 2 Maji Hr. Jørgen Gierup. Kiøbmand, og Jomfrue Else Marie Winge.
Viborger Samler, 1783-05-05
Dødsfald. Her i Byen d. 28 April Hr. Thomas Asmusen Kiøbmand i Husum, 42 Aar; han kom reisende syg her til Byen d. 25 April til Hr. Kiøbmand Niels Biering, som besørgede ham hæderlig begravet d. 3 Maji i Nørresogns Kirke, paa den afdødes Kiste var følgende Gravskrift. Kiend o Menneske Forskiellen, Imellem Reisen og Hiemmet Imellem dette Liv og Enighedens Land! Viid. At du endnu iklædt Stavet Er fremmed fra Herren Men afklædt først hiemme, Saa bliver din Död en fand Hiemgang Lær dette ved denne Kiste, som gjemmer Hvad Döden kunne berøve, Den forhen Velædle, nu salige Hr. THOMAS ASMUSEN. Födt i Husum Aar 1741.
Viborger Samler, 1783-05-05
Som i en for vort Fæderneland höistvigtig Handel Med Med örne og Heste Var af alle agtet, som en fornuftig og redelig Mand Og en Stötte for en bedaget Faden Hr. ChRISTIAN ASMUSEN. Ligeledes Handelsmand i Husum. Nyelig udreist derfra, frisk og sund, I Manddommens beste Blomster Blev han paa Hiemreisen fra Wensyssel, Angrebet af en heftig Sygdom, Ved hvilken Han d. 28 April 1783. I Hans Alders 42 Aar.
Viborger Samler, 1783-05-05
I Kiøbmand Hr. NELS Bl Huus her i Viborg, Endte Reisen, og naaede det rette Hiem, Hvor en graahærdet Fader, Der nu væder Hans Stöv med Taare, Venter snart at omfavne HamMed Glæde.
Viborger Samler, 1783-05-05
Torve=Priserne i Viborg.
Viborger Samler, 1783-05-05
Korn=Vahre. den 3 Maji 1783. Feede=Vahre. Rug, 1 Td. 3 Rd. 5 Mk. s. Flesk, røget, 1 Lspd. Rd. s. dito, fersk, 1 Byg. 1 Havre, 1 - - - dito, grønsalt. - Oxekiød, Boghvegryn. 1 Skp. - 4 - 8 Smør, 1 148. Tælle 1. Havre. Ost, gryn. - - Ærter, 15 - 2 -
Viborger Samler, 1783-05-05
Jldebrand. Æg, i Snees, - 8- Lyng, 1 Læs, 1 Mk. 4 s. Skodtøv, 1 Læs, 2 Mk. s. Træe, 1 Hetørv, 1 Tillæg.
Viborger Samler, 1783-05-12
DE. VIBORGER. SAMLER. J No. 20. re, Thee, HELLEETE AARGANC. Mandagen den 12 Maji 1783. mere. Helene, Ravnen og Ræven. En Fabel, efter la Fontane Det i et Træ holdt Junker Ravn sit Taffel, En Green var Junkrens Bord, hans ene Fod var Gaffel, J den holdt han en Ost. Her Mikkel blev det vaer, Hal tænkte han, den Mad er rat, Han strax til Træet sprang, og førte saadant Sprog Hans Tiener, Høivelbaarne Herre! Hvor Hvor delig seer han ud, hvor prægtig er han dog Ja, uden Hyklerie, jeg vil ei ærlig være, Om han ei Phønix er, hvis Stemmen ei fordunkler Den Glands, hvormed hans Naades Klædning funkler. Med Stolthed disse Ord opblæste Ravnens Bryst, For sin Beundrer han oplade vil sin Røst, Slager og sit vide Gab, - og Byttet rasler ned, Vor Ræv det greb, og sagde: Du ei veed, Det seer jeg, at en Hykler lever Paa dens Bekostning, som hans Smiggresprog har kier: Men lær det nu den Lærdom er vel værde Ti Oste, skiønt jeg een kun hæver. P. R. T. En mærkværdig Begivenhed.