JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1828-05-08
Ved Forestillingen af Cendrillon, Løverdagen den 26de f. M., paa den Kongelige Skueplads, indtraf imellem 2den og 3die Alt et usædvanligt langt Ophold Hr. Nielsen fremtraadte endelig og tilkjendegav, at Jfr. Wulff, som havde Hovedrollen, befandt sig ilde. Efter et nyt Ophold begyndte omsider Stykket igjen, da Jfr. Wulff, i en almindelig Klappen modtog et Beviis paa Publikums Yndest og Deeltagelse. Efterhaanden syntes hun og at faae sine Kræfter igjen. J. midlertid er hun siden falden tilbage, saa at Rødhætten, hvori hun og har det betydeligste Partie, den 29de ei kunde gaae.
Aalborg Stiftstidende, 1828-05-08
Med Dampskibet fra Lübeck hidkom den 25de f. M. en storbrittannisk Coureer.
Aalborg Stiftstidende, 1828-05-08
Den 29de April er Urtekræmmer Jørgen LandtsBoe taget under Skiftebehandling som fallit.
Aalborg Stiftstidende, 1828-05-08
Kjøbenhavns Torvepriser, den 1ste Maj. Rug. Td. 3 Rbd. 2 Mk. - s. a 3 Rbd. 5 Mk. - s. Hvede, Td. 5 Rbd. 2 Mk. - s. a 5 Rbd. 5 Mk. - s. Byg, Td. 2 Rbd. 1 Mk. - s. a 2 Rbd. 2 Mk. - s. Havre, Td. 2 Rbd. - Mk. - s. a 2 Rbd. 1 Mk. 8 s. Ærter, Td. 4 Rbd. - Mk. - s. a 4 Rbd. 2 Mk. - s. Røget Flæsk, Lpd. 2 Rbd. 1 Mk. - s. a 2 Rbd. 2 Mk. - s. Grøns. Flæsk, Lpd. 1 Rbd. 5 Mk. - s. a 2 Rbd. - Mk. 8 s. Smør, Pundet 1 Mk. 10 s. a 1 Mk. 12 s. Æg, Snesen, 1 Mk. 4 s. a 1 Mk. 8 s. Sjællandsk Smør, Tønden 56 Rbd. a 64 Rbd.
Aalborg Stiftstidende, 1828-05-08
Ledige Embeder. Under det danske Cancellie: Farum og Kirkeværløse Sognekald i Sjælland, 400 Rbd. - Tønning og Træder Sognekald i Aarhuus Stift, 200 Rbd.
Aalborg Stiftstidende, 1828-05-08
Befordringer og Afgang. Under det danske Cancellie: Den 25de April er Fuldmægtig i Skifte= og Brevskriver-Contoiret under den Kongelige Lands Overret samt Hof og Stadsret, P. Jversen udnævnt til Cancellieraad, Cand. juris P. L. Benzon til Procurator ved alle Over- og Underretter i Danmark, Høiesteret undtagen.
Aalborg Stiftstidende, 1828-05-08
Blandinger. Den 13de April gav Mad. Cataloni sin Concert i Flensborg, i det smukt oplyste og decorerede Skuespilhuus. Ved ethvert Nummer lød bifaldstegn; Hun overtraf den største Forventning.
Aalborg Stiftstidende, 1828-05-08
Ogsaa Staden Veile faaer nu et Bogtrykkerie og en Avertissementstidende, hvortil der er meddeelt Hr. Student Hertz Kongelig allernaadigst Bevilling.
Aalborg Stiftstidende, 1828-05-08
Handelstidenden meddeler en meget interessant tabellarisk Oversigt af hvad der i Aaret 1827 er udført fra Danmark og Hertugdømmerne, med Undtagelse af de udenfor Toldlinien liggende Districter, Ditmarsken dog iberegnet. Man seer deraf, at der af Hvede er udført 258, 389 Tdr. umalet, og 6,394 Meel; Rug 245,254 umalet og 2833 Meel; Byg 369,840 umalet, 1,165 Meel, 13,030 Gryn og 29563 Malt; Havre 575,517 umalet, 1012 Gryn og 119 Malt; Boghvede 6,407 umalet, 27 Meel og 2639. Gryn; Ærter 20,626 umalet; Vikker 16,720; Bønner 21,336; Rapsæd og Rofrøe 174,637, Smør 49,392; Ost3664 Skpd. 15 Lpd.; Brændeviin 3,173 Oxhoveder; Flæsk, saltet 6,637 Skpd., røget 17816; Kjød, saltet 10,409, røget 101; Creaturer: Oxer 22,262 Stkr., Køer 67779. Kalve, 5,020 og Heste 5,054; Skind og Huder, af Kalve, Faar og Lam 3,807 Skpd., af stort Qvæg og Heste 6, 136; Sild 45798 Tdr.; Uld, raa 4305 Skpd., Kalkuld 87. Alle ovenanførte Udførselsartikler, beregnede efter en moderat Maalestok, vilde tilsammen udgjøre en Værdie af circa 8 Mill. 877,670 Rbd. Sølv. - Forholdet imellem Udførselen af Korn, Smør og Ost fra Aalborg, Randers, Aarhuus og Horsens er saaledes: Fra Aalborg 52,994 Tdr. Korn, 477 Tdr. Smør og 29 Skpd. 13 Lpd. Ost; fra Randers 32,540 Tdr. Korn, 17524 Tdr. Smør og 35 Skpd. 4 Lpd. Ost; fra Aarhuus 34,303 Tdr. Korn, 1,175 Tdr. Smør og 19 Skpd. 19 Lpd. Ost, og fra Horsens 15,946 Tdr. Korn, 864 Tdr. Smør og 4 Skp. 12 Lpd. Ost.
Aalborg Stiftstidende, 1828-05-08
Bekjendtgjørelser. Da Blegen tager sin Begyndelse den 13de Maj, saa advares desaarsag alle og enhver ikke at komme paa Blegpladsen en Time efter Solens Nedgang til dens Opgang, da Hundene i den Tid blive løsladte til Bevogtning. Aalborg den 8de Maj 1828. Jørg. Friis.
Aalborg Stiftstidende, 1828-05-08
Et ungt Menneske, der har de nødvendige Skolekundskabet, kan til 1ste Juni antages som Lærling paa et Apothek her i Jylland. Hvor, erfares hos Hr. Assessor Pharmacie Kayerød i Aalborg.
Aalborg Stiftstidende, 1828-05-08
For en duelig Person, der kan paatage sig at føre en Skole- og føre Kirkesang, er en Condition ledig som Substitut hos en gammel Degn i Nærheden af Aalborg; Stiftsbogtrykkeriet, giver Underretning.
Aalborg Stiftstidende, 1828-05-08
Til de ærede Forældre som paa færdeles billige Vilkaar ønskede deres Børn underviste i de allerførste Begyndelses=Grunde, til Læsning, Brodering, Strikning og Linnedsom, m.v., ville jeg herved gunstig have mig anbefalet; ligeledes modtages al Slags fiin og grov Linned=Syening for billig Betaling. Min Boepæl er paa Hiørnet af Vesteraae og Urbansgade i Hr. L. Nørgaards Gaard. Aalborg den 22de April 1828. M. K. Schjern.
Aalborg Stiftstidende, 1828-05-08
Halm udsælges hele Sommeren i lispundviis hos L. Bøggild.
Aalborg Stiftstidende, 1828-05-08
Gaarden 68, beliggende i Farve=Gaden i Nibe, med tilhørende Frugt-Hauge, som i Tiden beboes af Skipper Sand, er underhaanden at faae tilkjøbs, Libhaberne behager at melde sig hos Aalborg, den 1ste Mai 1823. J. F. Østengaard.
Aalborg Stiftstidende, 1828-05-08
Et Sted heri Byen, med Staldrum og en lille Hauge, ønskes tilkjøbs, dog helst beliggende paa Søndergade eller Algaden. Sælgeren vilde behage at henvende sig til mig, for i dette at afgjøre det fornødne. P. Schjerven.
Aalborg Stiftstidende, 1828-05-08
Glatte og figurerede moderne Silkebaand ere ariverede til Aalborg den 8de Maj 1828. Aron Jacobsen.
Aalborg Stiftstidende, 1828-05-08
God Græsning til nogle Ride-Heste kan faaes i Kjærs
Aalborg Stiftstidende, 1828-05-08
Proclama. J Følge Proclam, der bliver læst ved vedkommende Retter, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, alle og enhver som formene sig at have noget tilgode i Stærvboet efter den her i Byen afgangne Hans Adolpherverson, at anmelde og beviisliggjøre deres havende Fordringer inden den fornævnte Tids Forløb for undertegnede Skifteforvalter. Ligeledes indkaldes herved med Aar og Dags Varsel, foranmeldte Afdødes Arvinger, for at melde sig og ligitimere deres Arveret. Sæbye, den 5te Mai 1823. Hans Müller.
Aalborg Stiftstidende, 1828-05-08
Auctioner. Efterskrevne til Hans Majestæt Kongens Kasse adjudicerede eller seqvestrerede Steder i Vesterhann-Herred, Thisted Amt, nemlig: 1) Niels Stephansen Holms Gaard i Gjettrup Sogn og Bye, af Hartkorn 2 Tdr. 3 Skpr. 3 Fdkr. 1 Alb. 2) Albreth Gregersens Gaard sammesteds, af Hartkorn 2 Tdr. 1 Fdkr. 1 1/2 Alb. stillet til 3de Auctioner, hvoraf de 2 første afholdes her paa Contoiret Onsdagen den 7de og 14de Mai førstkommende, hver Dags Formiddag Kl. 9. men 3die Auction foretages den 21de samme Maaned, om Formiddagen Kl. 10 i Gaarden No. 1, og om Middagen Kl. 12 i Gaarden Nr. 2. Ved sidste Auction vil Eiendommene tillige vorde opraabte alternative til Leie i et eller flere Aar. Dette, saavelsom at Conditionerne fremlægges ved Auctionerne, bekjendtgjøres herved. Hann-Herredernes Contoir paa Aagaard, den 17de April 1828. Kjer. Den Jens Nielsen Østergaard i Lørslev, i UgilSogn, forhen tilhørende, den Kongelige Kasse for Skatte= og Afgivtsrestancer adjudicerede Gaard sammesteds, staaende for Hartkorn 3 Tdr. 3 Skpr. 2 Fdkr. 1 3/4 Alb., bliver i Følge det Kongelige Rentekammers Ordre stillet til 3de Auctioner nemlig: Løverdagen den 7de og 21de Juni samt 5te Julii næstkommende, hver Dags Formiddag Kl. 10 slet, de tvende første Gange paa Raadstuen her i Byen og sidste Gang paa Gaarden selv. Maatte Gaarden ikke ved sidste Auction vorde bortsolgt, da bliver den tillige forsøgt bortleiet paa 1 a 2 Aar. Dette kundgjøres herved i Overeensstemmelse med Placaten af 22de April 1817, til alle Vedkommendes Efterretning og iøvrigt til Underretning for Lysthavende, samt at Conditonerne, som blandt andet vil bestemme, at Kjøberen fritages for de Eiendommen til indeværende Qvartals Udgang paa dragne Restancer af Skatter og Afgivter, saavelsom Omkostningerne paa Seqvestrationen, Adjudicationen og Realisationen, forinden ere til Eftersyn paa mit Contoir. Hjøring den 3die Maj 1828. S. Poulsen.
Aalborg Stiftstidende, 1828-05-08
Placat. Den Hans Majestæt Kongen tilhørende Jagtrettighed i Vreilev, Hæstrup, Seilstrup, Stenum, Emb og Jerslev Sogne, blive ifølge det Kongelige Rentekammers Ordre af 26de f. M., stillet til Bortforpagtning paa 10 Aar ved Auction, som afholdes paa Hjøring Raadstue, Løverdagen den 31te dennes, Kl. 10 Formiddag. Lysthavende indbydes. Børglum Herredscontoir i Hjøring, den 3die Mai 1828. Jfølge Forlig og derefter passeret Udlæg, bliver efter Begiering af Skiftekommissionen i Statsraad Hornsylds Boe, Huset No. 560, Litr. 1, i Peder Barkes Gyde, der bestaaer af 4 Fag, een Etage høi, med 2de Bilægger=Kakkelovne, opraabt til Bortsalg ved 3de Auctioner, der afholdes: 1ste Gang Løverdagen den 17de Mai næstkommende, 2den Gang den 24de - og 3die Gang - den 31te hver Dags Formiddag Kl. 100; de 2de første Auctioner holdes paa Byetingsstuen men den 3die i selve Huset. Conditionerne ere til Eftersyn hos Procurator Møller. Lysthavende indbydes. Aalborg den 24de April 1828. Schmidt.
Aalborg Stiftstidende, 1828-05-08
Jfølge det Kongelige Rentekammers Ordre af 12te Dennes bliver den, for Kongelige Skatter og Afgivter seqvestrerede, den Kongelige Kasse adjudicerede, Christen Jensen forhen tilhørende af Christen Pedersen besiddede Gaard, Nyeholm kaldet, i Hørbye Sogn, af Hartkorn 7 Tdr. 1 1/2 Alb. og Skovskyld 1 Fdkr. 1 1/2 Alb. herved stillet til 3de Auctioner paa den i Fd. 22de April 1817 anordnede Maade, saaledes: 1ste Gang Løverdagen den 24de Mai, 2den - - - 7de Junii næstkommende 3die - - - 21de Junii. hver Dags Formiddag Kl. 10 slet, de 2de første paa mit Contoir, men den sidste paa selve Gaarden. Ved sidste Auction bliver, i Tilfælde af Jkkesalg, Gaarden tillige forsøgt bortleiet paa 1 a 2 Aar. Conditionerne, der forinden ere til Eftersyn paa mit Contoir, erfares paa Auctionsstedet. Lysthavende indbbydes. Dronninglunds Herreds-Contoir i Sæbye, den 21de April 1828. Hans Müller. Qvægtiender til Bortpagtning.
Aalborg Stiftstidende, 1828-05-08
Viborg Hospitals Qvægtiender af efternævnte 31 Sogne, blive paa Viborg Raadhuus stillede til Bortpagtning paa 3 Aar, ved offentlig Auction, som holdes Løverdagen den 31te Maj førstkommende, om Formiddagen Kl. 10; Sognene ere: A. J Rinds Herred: Schaltz, Simmested, Vesterbølle, Østerbølle, og Gjedsted, Sogne. B. Gislum Herred: Gislum (med Undtagelse af Nyrup Bye og de enkelte Steder der svare Kongekrontiende til Hospitalet) Louens, Alstrup, Rørbek, Grynnerup, Thisted, Binderup, Farsøe, Vognsild, Ullitz, Foulum, Durup og Steenild Sogne. C. J Aars Herred: Hyllebjerg, Vester hornum, Ulstrup, Skivum, Giver, Eidrup, Ravnkilde, Fleisborg, Brorstrup, Aars, Blære, Haubroe og Haverslev Sogne. De Lysthavende indbydes, og vil Conditionerne, der ved Auctionen fremlægges, blandt andet indeholde: at den Pagtende, om forlanges, stiller Selvskyldner Caution for sit Bud. Viborg den 5te Mai 1828. A. F. Just, constit. Hospitalsforstander.
Aalborg Stiftstidende, 1828-05-10
Nyeste Post-Efterretninger. Dagsposten har bragt os Artstykker, som nu no neppe tilstede nogen Tvivl længer om, at det blodige Skuespil, paa hvis Begyndelse Forventningen har været saa spendt, ogsaa er forbeholdt denne Generation, som har seet saamange lignende, men vist ikke noget følgerigere. Neppe vil det nu (med mindre Porten paa eengang skulde spille den næsten utænkelige svage Rolle, at give aldeles efter) kunne standses i sin Gang, indtil Catastrophen er løst. Det første Kanonskud vil falde eller er maaskee allerede faldet i Europas Sydøsten, hvor vil det sidste falde, forinden alle de svære Opgaver, som Statskunsten vil faae at opløse efter denne Krig, virkelig ere løste?! Den store Magt, som først træder umiddelbar paa Scenen, har nu udtalt sin Villie og sine Hensigter, og disse ere understøttede af saa vægtige Grunde, at samtlige øvrige Bipersoners Jntriger og Machinationer, kunne faae Møie nok med at lede Tragediens Gang saaledes, at Catastrophen bliver løst paa en anden Maade, end dens Forfatter, det overmægtige Rusland, har bestemt. Dialogen i dette blodige Drama vil imidlertid blive tordnende.
Aalborg Stiftstidende, 1828-05-10
Hans Majestæt Keiseren af Rusland har under 14de April, under høist egenhændig Underskrift udstedt følgende Manifest: Vi Nicolaus o. s. v.: Freden, som vi i 1812. sluttede i Bucharest med den ottomanniske Port, existerer, efterat den i 16 Aar har været Gienstand for idelig fornyede Stridigheder, uagtet alle vore Anstrengelser for at opretholde den og sikkre den for alle Angreb, nu ikke mere. - Porten, ikke nøiet med at have tilintetgjort Grundlaget for Freden, haaner i dette Øieblik Rusland og bereder os en Kamp paa Liv og Død; den kalder sine Folkeslag i Masse til Vaaben, den beskylder Rusland for at være dens uforsonlige Fjende, den træder Conventionen i Akjermann og altsaa alle tidligere Tractater tillige under Fødder. Porten tager ikke engang i Betænkning at erklære, at den ikkun har beqvemmet sig til denne Freds Betingelser, for desto bedre bag disse at kunne skjule sit forehavende og sine Rustninger til en nye Krig. Neppe er denne mærkværdige Tilstaaelse gjort, før det russiske Flag haanes, Fartøier, som beskytte det, anholdes, og deres Ladninger blive en egennyttig og vilkaarlig Regjerings Bytte. Vore Undersaatter see sig tvungne til, enten at bryde deres Eedneller at forlade et fjendtligt Land uden Ophold. Bosphorus lukkes, vor Handel ødelægges. Vore sydlige Provindser, berøvede den eeneste Vei for Udførsel af deres Producter, trues med uberegnelige Tab. Endnu mere. J Øieblikket, da Underhandlingerne imellem Rusland og Persien have naget deres Maal, hemmer en pludselig Forandring fra den persiske Regjerings Side deres Løb. Det bekræftes snart, at det er den ottomanniske Port, som bestræber sig for at gjøre Persiens Beslutning vaklende, i det den lover mægtig Hielp, i Hast væbner sine tilgrændsende Paschaers Hære og laver sig til factisk at understøtte et sligt fjendtligt Sprog. Dette er den Række af formastelige Foretagender, i hvilke Tyrkiet siden Tractaten i Bucharest blev undertegnet, har gjort sig skyldig, og dette er uheldigviis Frugten af de Offre og ædelmodige Anstrængelser, som Rusland uophørlig har gjort og paalagt sig, for at vedligeholde Freden med en Naboemagt. Men al Langmodighed har sine Grændser; det russiske Navns Ære, Rigets Værdighed, dets Rettigheders Uforkrænkelighed, og vor Nationalhæders Fordringer have nu sat den Grændser. Først efterat have overveiet vore Pligter som foreskrives af en bydende Nødvendighed, i deres hele Omfang, og besielet af den inderligste Tillid til vor Sags Retfærdighed, have vi tillagt vore Hære befaling til at rykke frem imod en Fjende, som krænker Folkeretten og de helligste Forpligtelser.
Aalborg Stiftstidende, 1828-05-10
Vi ere overbeviste om, at vore troe Undersaatter ville forene deres ivrigste Ønsker med vore Bønner, for det heldige Udfald af vort Foretagende, og at de ville anraabe den Almægtige, at han skienker vore tappre Soldater Kraft og udbreder sin Velsignelse over vore Vaaben, som ere bestemte til at forsvare vor hellige Religion og vort elskede Fædreneland. Givet i St. Petersborg den 14de April i Naadens Aar 1828 og vort 3die Regjerings Aar. Nicolaus. Nesselrode.
Aalborg Stiftstidende, 1828-05-10
Dette Manifest er ledsaget af en Declaration, som vi, formedelst det indskrænkede Rum, kun stykkeviis i flere Nummere ville kunne levere vore Læsere, men som vi dog ansee for et altfor vigtigt Aktstykke, til enten ganske at holde tilbage eller at levere i blot Udtog. Da nu Krigen med Vished kan ansees at være brudt ud, træde Forhandlinger i Englands Parlamenter og Frankrigs Kamre, forsaavidt de ei angaae andet end indre Regjerings Foranstaltninger og ei staae i Berørelse med Dagens store Anliggende, tilbage i Baggrunden og vi indskrænke os derfor, for i Dag, blot til at meddele, hvorledes det engelske Cabinet for Øieblikket er stemt, hvis halvofficielle Organ Coureren" modsiger det Rygte, at England skulde have gjort Rusland truende Forestillinger, paa det bestemteste og hvis Sprog i denne Anledning lyder aldeles venskabeligt mod Rusland. - Det heder nemlig: "England har ei betjent sig af nogen truende Tone imod Rusland, og dette af den simple Grund, at Rusland ingen Anledning har givet dertil. Siden Underhandlingernes Begyndelse, angaaende Grækenland, indtil det tyrkiske Manifests Kundgjørelse og den derpaa fulgte russiske Erklæring, har mellem Rusland og vor Regjering ei funden den mindste Forstyrrelse af den gode Forstaaelse Sted. Meget mere har Ruslands Adfærd stedse været aaben og oprigtig. At Overgangen over Pruth skulde have været opsat af ovenanførte Grund, er aldeles falskt. Dette lader sig ret godt forklare af naturlige Grunde (ja vistnokk) og overhovedet kan Jngen fremlægge noget officielt Beviis for en slig Opsættelse. Vistnok maatte alle contraherende 5) Man kan derfor ei heller undre sig saameget over deres Utaalmodighed, som uden Kundskab om det uhyre Meget, som hører til for at sætte store Stridskræfter, i Bevægelse, troe at man kan sætte sig i Marsch med en Armee, som man tiltræder en Reise med en Familie. Partier ønske at see klart ind i Ruslands nye Stilling, betræffende de græske Anliggender. Rusland, skjøndt nu krigførende Magt, har ikke opgivet sin gamle Politik i denne Henseende; dets Admiral, har befaling fremdeles, som forhen, at medvirke til de to andre Magters fredelige Forholdsregler, og, omendskjøndt det ikke kan undgaae, med Sværdet i Haanden at skaffe sig fyldestgjørelse, har det dog frasagt sig alle Fordringer paa Udvidelse af sit Gebeet. Slige Erklæringer maatte nødvendigt rydde alle Vanskelig heder af Veien, endskjøndt der, saalænge Divanet ei vil tale et forsonligere Sprog, ikke er at tænke paa Fredens Vedligeholdelse imellem Rusland og Porten. Det Rygte, at Østerrig skulde være valgt til Voldgiftsmand i den græske Sag, er for taabeligt til at fortjene nogen alvorlig Gjendrivelse. - Jmidlertid lader der sig slet ikke tvivle om Østerrigs og Preussens Tiltrædelse til de Forbundnes almindelige Anskuelser i Grækersagen.
Aalborg Stiftstidende, 1828-05-10
Oversigt over Europas politiske Stilling ved Enden af April Maaned. (Sluttet; see a 73.
Aalborg Stiftstidende, 1828-05-10
Algier vil heller ikke give efter. Denne Maaned vil derfor efter al Anseelse løse vanskelige Opgaver paa den sydøstlige og sydvestlige Halvdeel af vor Verdensdeel, om denne Opløsning endog mulig skulde lægge Spiren til andre Opgaver, som i Tiden kunde blive
Aalborg Stiftstidende, 1828-05-10
Blandinger. For nogle Uger siden læstes i Liter, Blatter der Børsen-Halle et Stykke under Titel: "Turneringen paa Drottningholm i Aaret 1800, hvori blandt flere Kuriositeter meldtes om en ubekjendt Ridder (en engelsk Lord), som var bleven dødelig forelsket i Dronningen, da hun endnu var Prindsesse af Baden, og havde indfundet sig ved bemeldte Turnering, i Haab om, ved sin Udfordring at finde Leilighed til at gjøre hende til Enke, som havde vundet hans Hjerte, førend hun blev Ægtefælle m. m. Denne Beretning, der ikke meddeles som nogen Roman eller Novelle, men som et historisk Faktum, er nu omstændelig gjendrevet at Friherre Friedrich Boye, forhen tjenstgjørende Kammerherre ved det svenske Hof. Først viser han, hvorledes den vrimler af Urigtigheder, og at det ikke var en engelsk Lord, men en Ubekjendt, som kaldte sig Ridderen af den sorte Skov, der i en Skrivelse til Kongen Aaret før havde meldt sig, for at maale sig med Aføreren for den anden Qvadrille, "saafremt det ikke var nogen kongelig Person." Den 27de August 1800 mødte ogsaa en ubekjendt Ridder i ganske sort Rustning, som udgav sig for Ridderen af den sorte Skovs Herold, for Skranken, og blev af Grev Gustav Løvenhielm, nuværende Gesandt ved det franske Hof, udfordret til Tvekamp, der ogsaa fandt Sted den 31te August og havde et temmelig alvorligt Udfald. Efter Tvekampen gav den ubekiendte Ridder sig tilkjende og var den endnu levende Overkammerherre og Kommandeur Friherre Stjerneld o. s. v. Paa Anmærkningen om den paafaldende Kontrast i den Monarks (Gustav IVs) Liv, som forestod hiin glimrende Turnering og siden i Basel har maattet sælge sin Vadsæk, for at friste Livet, ligesom han nu, da han ikke har det, hvortil han kan helde sit Hoved, maae tye til "nye Ørkener, (Helgoland?), oplyser Friherre Boye, at Erkonge Gustav IV efter sin høisalige Moder arvede næsten en Million Rigsdaler svenske Bco.; at det svenske Folk ved en Rigsdagsbeslutning af 1809 tilstod ham og Familie en aarlig Underholdningssum af 66,666. Rd. 32 s. sv. Bco. der er bleven udbetalt til 1821, da den aarlige Appanage paa Familiens eget Forlangende blev ansat til en fast Sum af 577,735 Rdlr. Hog. Bco. og en for alle Gange udbetalt. "Naar man - slutter han - vil lide Nød ved slige Kapital summer, da lader det sig kun forklare af andre Aarsager, som vi af Deelikatesse her ville forbigaae; men det kan ingensinde lægges den svenske Nation til Last, saalidet som det kan siges, at han (Kongen) er tvungen til at tye til nye Ørkener. Nationen og dens nuværende ophøiede, af Folket udkaarede Monark kunne med Foragt læse slige Stykker, som det er under deres Værdighed at besvare; men et isoleret Jndividium anstaaer det, at paatale det Usømmelige heri og vise Forfatteren tilrette, var det end blot af Sandhedskjerlighed, uden alle andre tænkelige Motiver."
Aalborg Stiftstidende, 1828-05-10
Jndbyggerne paa St. Lucia have opdaget en dyrisk Blomst eller et blomstrende Dyr. J en af Øens Huler, nærved Havet, gives der et bredt Bassin af 12 til 15 Fods Dybde, hvis Vand er saltagtigt. Dette Bassins Jndfatning bestaaer af Klipper, hvorpaa der altid sees noget, som ved første Skue maa holdes for en smuk Blomst med glimrende Farvemaleri. Denne tilsyneladende Blomst trækker sig ved den mindste Berørelse tilbage, ligesom Følehornene paa en Snegl. Ved nøiere Undersøgelse kommer der i Midten af Blomster skiven fire runde Støvtraade tilsyne, liig Ædderkoppe fødder, og rundt omkring dem gule Blomsterblade, som udmærke sig ved en levende, vilkaarlig Bevægelse. Disse Støvtraade forene sig, liig en Tang, for at gribe deres Bytte; de gule Blomsterblade, slutte sig umiddelbart tilsammen, og det Grebne kan ei undslippe. Under denne tilsyneladende Blomst er en bruun Stilk af en Ravnefjers Tykkelse, der synes at være Dyrets Krop. Det er rimeligt, at dette besynderlige Dyr lever af Fiskeleeg og smaae Jnsecter, som Havet kaster indi Bassinet.
Aalborg Stiftstidende, 1828-05-10
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1828-05-10
Af Kjøbenhavnsposten, den 6te Maj. J Søndags Eftermiddags Kl. 5 høitideligholdtes, ved Hs. Majestæt Kongens og Kongehusets høie Tilstedeværelse, paa sædvanlig Maade, de masmannske Søndagsskolers Stiftelse ved en til Dagens Anledning passende Tale, Præmiers Uddeling, og ved en af det Kongelige Kapel, under Hr. Professor og Ridder Schalls Anførsel, og det Kongelige Theaterpersonale udført Concert, som bestod af en Ouverture af Bernhard Romberg, og en geistlig Cantate af Hr. Profesfor Weyse, Texten af Th. Thaarup.
Aalborg Stiftstidende, 1828-05-10
J Løverdags døde heri Staden Confessionarius og Hospræst M. F. Liebenberg, Ordensbiskoppens Vicarius, Commandeur af Dannebrogen og Dannebrogsmand, i en Alder af 61 Aar. Denne ved sin elskelige Character og ved sin literaire Virksomhed agtede Geistlige var født den 2den April 1767 heri Staden, hvor hans Fader var Bundtmager. J 1794 blev han Præst ved Tugt- og Forbedringshuset heri Staden, 3 Aar efter tillige Overlærer i Religion og Anthropologie ved Cathedralskolen. Kongelig Slotspræst blev han i Aaret 1805. Da han i 1810 fratraadte Frederiksbergs Sognekald blev han beskikket til Hofpræst, og i Aaret 1817 blev han Kongelig Confessionarius. -
Aalborg Stiftstidende, 1828-05-10
Blandt de mange af hans udgivne Skrifter nævne vi: "Den retskafne Familie, et Folkeskrift til huuslig Andagts Befordring, udg. 1795 og belønnet af Selskabet. for de skjønne Videnskabers Befordring; flere Digte og Taler af ham findes adspredte i forskjellige Tidsskrifter; en Samling af Prædikener, Digte a. under Titel: Bidrag til christelig Andagts og Opbyggelses Fremme, udkom i 1823.