Berlingske Tidende, 1812-08-10
Ophævelsen af Cabinetsordrerne med Hensyn til America havde opvakt en levende Sensation. Vi overlode os med nogen Tillid til Haabet om en bedre Fremtid. Vi saae med Glæde at de Communicationer, der ere blevne os uundgaaelig nødvendige, snart igien vilde aabnes, og grundede derpaa den Tanke, at de Uordener, der bestandig forurolige Regieringen og den offentlige Sikkerhed, skulde ophøre. Vi troede at have afvæbnet Luddisterne, i det vi forsynede os med Americanerne; men ved Efterretningen om de Forenede Staters Krigsærklæring, er dette Tryllebillede snart forsvunden. Vi havde allerede skrækkelig bedraget os med Hensyn til de formeente Resultater af Cabinetsordrerne, og nu er dette ligeledes Tilfældet med Hensyn til Virkningen af deres for sildige Tilbagekaldelse. Har America fattet en saa eftertrykkelig Beslutning, har det saa nøie forenet sin Skjebne og Politik med Fastlandets, kunne vi da vente nogen Eftergivelse i det System, hvorved Continentet udøver saa stærke Repressalier imod os, Har endelig America kunnet beslutte sig til Krig, kunne vi da, efter at vi saa ofte have forkastet saadanne, vente nye Forslag til Tilnærmelse af Frankrig, hvorom Ønsket saa lydelig har yttret sig i Debatterne angaaende Cabinetsordrernes Tilbagekaldelse? Moniteurens Anmærkninger: Saaledes ere Conseilor drerne af 1807 og 1809 fra 1ste Juli tilbagekaldte; men J tilbagekalde ikke Ordrerne af 1806, nemlig hiin nye Blokadelov paa Papiret, hvorved J erklære en Plads i Blokadestand, ikke fordi den er bloqveret og i Fare for at blive taget, men fordi den driver en for Eders Manufacturer skadelig Handel. Men saalænge J ikke have tilbagekaldet Ordrerne af 1806, saa have J intet gjort, og det faste Land vil vedblive at være spærret for Eder. De Skibe, der med neutrale Ladninger komme directe til Frankrig, skulle blive modtagne, og de der med engelsk Ladning komme fra London, confiskerede. Vi antage ingen anden Blokade end den der er bleven bestemt i Utrechterfreden, det vil sige, Blokaden af en Plads, der er i den Tilstand, hvori Vliessingen og Scheldemundingerne befandt sig under Expeditionen 1809, og af en saadan Plads, som, indsluttet til Lands og Vands, er i Fare for at blive taget. Men Anvendelsen af en Blokade paa Papiret, paa enhver anden Punkt af Riget, for at skade dets Handel, har de brittiske Øers Blocade paa Papiret til følge. Hvad var Tilbagekaldelsen af Ordrerne af 1807 og 1809, naar J ikke erkiendte Blokaderetten, saaledes som den ved den utrechtske Fred er bleven bestemt, eller tilbagekaldte Cabinetsordrerne af 1806. Vi skulde imorgen eller overmorgen see at Engelland erklærede det franske Riges Kyster i Blokabestand, og blot tillod de Neutrale Communication med denne eller hiin Punkt paa Kysten af det middellandske Hav, eller med en Havn i Østersøen. Nei dette kan ikke være saaledes. Tilbagekalder Conseilordrerne fra 1806, og kommet tilbage til Blokaderetten, saaledes, som den giennem Aarhundreder er bleven helliget, ved alle Tractatet fastsat, og saaledes som den existerede 1785, ellers have J intet gjort, Tiderne have forandret sig. Det Uretfærdige og Voldsomme i de af Eder antagne Forholdsregler, har berettiget Frankrig til de Uretfærdigheder og Voldsomheder, som det har maattet udøve. En Nødvendighed, som Eders Uretfærdighed har foranlediget, har stiftet det store Rige. Nu er den Tid forbi, da J turde tillade Eder alt mod Continentet, og Continentet intet tillod sig mod Eder. Denne Tid vil ligesaalidet komme tilbage, som de uvirksomme Kongers Regiering. Ved enhver Krigserklæring ville Eders Kiøbmænd og Reisende paa det faste Land vorde anholdte, naar J paa Havet anholde de med Handelskibe farende Matroser, Reisende og Kiøbmænd. Blokere J formedelst en Handelspeculation; anvende J paa en Deel af Riget en Blokade paa Papiret, og ikke en sand Blokade, saaledes som den i Fredsunderhandlingerne i Utrecht er bleven antaget, saa ville de brittiske Øer og alle Eders Besiddelser blive blokerede paa Papiret. Tage J skarpe Forholdsregler, da vil man tage dem endnu skarpere. Vaabnenes Magt vil man bestride med Vaabnenes Magt, Lovgivningens Strænghed med stræng Lovgivning. Dette er det eneste Middel til ikke at giækkes af Eder, det eneste Middel til at beseire Eder, eller i det mindste tvinge Eder til Retfærdighed. J trænge mere til Continentets Handel end det til Eders. J behøve mere America end det Eder, af den Grund at Kiøbmanden mere trænger til en Kiøber end denne til hiin. Kan jeg ikke meere klæde mig i Fløil, saa tager jeg en Klædes Kiole paa; kan jeg ikke bære Bomuldstrømper, gaaer jeg med Traadstrømper. Dette er Kiøberens Historie; men Kiøbmanden, der har grundet sin Huusholdning og Udkomme paa Kiøbernes Fornødenheder, maa sælge. Naar J intet mere sælge, hvor ville J da tage Eders 2 Milliarders Contribution, Eders 600 Millioners Laan fra Vistnok er Handelen ogsaa nødvendig for Fastlandet; det vilde jo passe sig paa et barbarisk Aarhundrede, og ikke paa det hvori vi leve, at lægge hindringer i Veien for den lovlige Udvikling af et Folks Kunstflid. Forskiellige Climater frembringe ogsaa forskellige Producter. Forsætningen deraf grunder den giensidige Lykke og Beqvemmelighed. Derfor maa Handelen gjenoprettes; men paa retfærdige og fælleds Grundlag. Nationerne kunne stride med hinanden i Vindskibelighed og Kunstflid; men de maae ikke ville sætte en vilkaarlig Jndustrie igiennem med Magt. Lord Chatam sagde: vilde vi være retfærdige mod Frankrig, da vilde vort Vel ikke bestaae 24 Timer." Han kan have talt rigtigt til sin Tid; men i vore Dage vilde han have talt i en anden Tone. Dengang giorde J Udslaget J vare Herrer over Havet, som J ogsaa nu ere det; men Frankrig havde ingen Jndflydelse paa det faste Land. Naar J underkastede Frankrig en uretfærdig Lovgivning, saa berigede J Holland, Hamburg, Venedig. Nu er Tingenes Natur mod Eder. Jstedet for at ville miskiende Retfærdighedens Stemme, staaer det nu til Eder at opfordre den.