Berlingske Tidende, 1750-10-09
Berlin, den 3 Oct. Udi det sidstleden ommeldte Skrift under den Titel: Expotion une partie des Operations de la Compagnie Prussienne, meldes først om den store Profit, Compagnier kand trække af Handelen med Ved og Tømmer, som voxer i Mængde udi de Kongelige Stater, og kand udføres en allerne fra Pommern, Slesien og Meklenborg, men endog fra Polen. og Preussen. Der skal ogsaa handles med Tiære, Beeg og Hamp, og af Korn-Handelen lover Compagniet sig stor Fordeel. Af Slesk Lærret kand det giøre stor Profit, fordi Fremmede, endog Spanierne selv, naar de herefter kand faae det fra første Haand, skal gierne tilbytte sig samme for andre Værre. Mange udenlandske Vahre kand formedelst saadan Handel blive meget lettere i Priis udi de Kongelige Land Til Stettin skal bygges 4 Fartøye til Sepladsen udi Øster en, og skal kaldes Friderich, Wilhelm, Henrich og Forenand. Resten er kortelig af følgende Jndhold, Naar de Fartøie, formedelst paakommende Efteraars Tid, ikke lange re kand bruges i Østersøen og paa Ober-Strømmen, saa stilde bruges til Handelen udi Vester-Havet og den MidlavestSøe, og kand da altid finde en trog Havn til Embden. Naa Kornet falder meget i Priis, skal Compagniet oprette Korn Magaziner, og føre sig samme i rette Tid med Fordeel til Nytte. Compagniet skal ogsaa fra Embden af udsende Fartøde paa 6 Tønder til Silde= og Cabeliau-Fangst. Til saadant Fiskerie skal ikkun smaa Capitaler employeres, som snart bringe Jnteresser. Compagniet foresætter sig ogsaa Hval Fangsten til Øyemeed, men som samme er mange slaas Tilfælde undergiven, saa skal dermed ikke begyndes, førend maa har været lykkelig med Silde- og Cabeliau-Fangsten. Bogholderen skal gives Tabeller over Afgifterne udi hvert Land Europa, som der handles til. Skibenes Udløben og Destenation skal ved trykte Sædler bekiendtgiøres, paa det enhver ved saadan Leylighed kand lade sig til føre Vahre af første Haand fra fremmede Lande; ligemaade skal ogsaa Skibenes Ankomst og Ladning altid ved Trykken bekiendtgiøres. Dernæst tales om Handelen paa China saaledes: Undersaatterne narcher, der have Søe-Havne i deres Stater, ha af de re, naar deres Souverains forunde dem saadant, den udi sputerlige Ret, at maa sende Skibe til China. J China er intet Contoir, saasom i Ostindien. Alle Nationer, som komme der, for at handle, blive vel imodtagne, ingen har Rettighed eller Middel til at sætte sig imod saadan Seplads, eller at forhindre den. Compagniet skal da, i Følge den af Han Majestet paa 15 Aar Allernaadigst meddeelte Octron, hvert Aar udrede og afsende til Canton 2 Skibe, hvert paa 5 a 80 Tønder. Denne Handel kand næsten allene ved Piasters eller Sølv med Fordeel foretages. Derimod kand man i China tilbytte sig alle Slags Thee, en Mængde raae Silke, Damask, Gros de Tours, Atlask, saa vel som andre Silke Stoffer, samt Gylden og Sølv=Stykke, Porcelain, Drognerier &c. Man kand ogsaa altid have nogen Profit, naar man ombytter Sølv imod Guld, fordi i China ingen Guld=Berg verker findes. Man agter at forhandle til Spanien Lærred, Korn, Tømmer s. og at bruge de deraf indkommende Penge til den Chinesiske Handel. Denne Handel paa China kand indrente 60 a 80 pro Cento. Skibene skal asseureres, og Commanden derover skal betroes til idel klage og erfarne Mænd. Derpaa anføres endnu nogle besynderlige Fordeele ved dette nye Handels=Compagnie; og endelig loves en udførlig Efterretning om hvad udi Forsamlingen skal føretages.