Berlingske Tidende, 1806-04-18
Dersom et Medlem af den keiserl. Familie skulde forglemme sin Værdighed og Pligter og opføre sig utilbørlig, kan Keiseren tildømme samme som Straf paa en bestemt Tid, der dog ikke maae vare over et Aar, Arrest, Forviisning fra sin Person og Exilium. Keiseren kan befale Medlemmerne af sin Familie, at afholde de Personer fra sig, som synes ham mistænkelige. Familieconseilet, der skal oprettes hos Keiseren, skal høre de mod Prindserne og Prindsesserne indkomne Klager, som ikke henhøre under nogen anden Øvrighed, samt alle andre personlige Klager. Keiseren præsiderer i Conseilet og Rigserkekantsleren i hans Fraværelse; Medlemmerne deraf ere en Prinds af det keiserl. Huus, som Keiseren udnævner, den ældste af de Førster, der beklæde de store Rigsværdigheder, den ældste Rigsmarschall, Senaters Kantsler og den første Præsident for Cassationstribunalet. Fra Comseilet kan ikke appellers. Conseilet bestemmer blot om en Klage er grundet eller ugrundet og overlader det øvrige til Keiseren, der fælder Dommen og kan efter Forseelsens Størrelse tilkiende Jndsluttelse i et Statsfængsel paa to Aar. - Anden Act. De venetianske Stater ere, saaledes som de ved Freden i Presburg ere afstaaede til Os af Keiseren af Tydskland, definitiv forenede med Vort Kongerige Jtalien, for fra 1ste Maji d. A. at udgjøre en integrerende Deel af samme under følgende Stipulationer: Coder Napoleon, Vort Riges Myntsystem og det med Paven for Kongeriget Jtalien sluttede Concordat skulle være Vort Kongerig, Jtaliens Grundlove. Vi ophøie følgende Provindser til Vort Riges Hertugdømmer og Storkehn: 1) Dalmatien; 2) Jstrien; 3) Friaul; 4) Cadore; 5) Bellund, 6) Conegliano; 7) Treviso; 8, Feltri; 9) Bassano, 10) Vicenza; 11) Padug; 12) Rovigo. Vi forbeholder Os, at overdrage disse Lehn til dem, som Vi nærmere bestemmer, for efter Førstefødselsretten arvelig at tilfaldt deres retmæssige mandlige Afkom; i Mangel af mandlig Afkom falde benævnte Lehn tilbage til Vor keiserl. Kron til Vor eller Vore Efterfølgers Disposition. En Femtedeel af de Jndtægter, Vort Kongerige Jtalien drager af hine Provindser, skal tilfalde benævnte Lehn og nydes at deres Besiddere; til samme Bestemmelse forbeholder Vi Os, at disponere over 30 Mill. af Nationaldomainer i hin Provindser. Videre skulle 1 Mill. 200000 Fr. aarlig Renter tilfalde de Generaler, Officierer og Soldater af Vor Armee, som have beviist Fædrelandet og Vor Kron de fleste Tienester og som Vi udnævner dertil; dog maae disse Renter ikke sælges uden Autorisation førend efter 10 Aars Forløb. Jndtil Vort Kongerige Jtalien faaer en til sit Forsvar tilstrækkelig Armee bevilge Vi samme en fransk Armee, der fra 1ste Maji d. A. skal underholdes og lønnes af Vor keiserl. Skat; hvorfor Vor kal. italienske Ska skal maanedlig levere 2 1/2 Mill. Fr. til Vor keiserl. Skat, saa længe benævnte Armee staaer i Kongeriget Jtalien, hvortil Vi fra nu af bestemmer 6 Aar, efter hvilken Tids Forløb Vi vil treffe de nærmere Foranstaltninger, som Omstændighederne i Europa kunde giøre nødvendige til Jtaliens Sikkerhed. Massa, Carara og Gaarsagnang fra Serchios Udspring skulle fra 1ste Maji d. A. ikke meere høre til Kongeriget Jtalien. Kongeriget Jtaliens formodentlige Arving skal føre Titel af Prinds af Venne dig. - Tredie Act. Da Vort Folks Jnteresse, Vo Krones Ære og Roligheden paa det faste Land i Europa udfordre, at Vi paa en fast og definitiv Maade maae sikkre de neapolitanske og ficilianske Folks Skjebne, som ved Erobrings retten ere Ostilfaldne, saa erkiende Vi herved Vor høitelskede Broder Joseph Napoleon, Storvalgherre af Frankerig, for Konge af Neapel og Sicilien. Denne Krone skal efter Førstefødselsretten være arvelig i sin mandlige retmæssige og naturlige nedstigende Linie. Skulde denne, som Gud forbyde, uddøe, udnævner Vi Vore mandlige, retmæssige og naturlige Børn efter Førstefødselsretten og i Mangel af dem Vor Broder Ludvigs dertil; skulde Vor Broder Josepl døe i Vor Levetid, uden at efterlade sig mandlige Arving saa forbeholder Vi Os den Rettighed, at udnævne en Prinds af Vort Huus eller ogsaa et adopteret Barn til Tronfølgen, ligesom Vianseer det for tienligt til Vore Folks Lykke og til Fordeel for det store System, som det guddommelige Forsyn har udseet Os til at stifte. Vi opretter i Kongeriget Napel og Steil en 6 Lehn med Titel af Hertugdømmer og med samme Fordeele, som de, Vi har oprettet i de venetianske Provindser. J det Tilfælde, at deres Besiddere uddøe, skulle de besættes af Os eller Vore Efterfølgere. Vi overdrager Vor Broder Joseph, at indrette disse Lehn. Vi forbeholder Os, at disponere i benævnte Kongerige Neapel og Steilien over 1 Mill. Renter, som skulle uddeles til fortiente Generaler, Officerer og Soldater af Vor Armee, som Vi udnævner; dog maae disse Renter ikke sælges uden Vor Autorisativn, førend efter 10 Aars Forløb. Kongen af Neapel skal bestandig være det franske Riges Storvalherre under Titel af Storvalgførste; dog forbeholder Vi Os, at stifte en Prinds Vice-Storvalgførstes Værdighed, naar Vi finder det tienligt. Neapels og Siciliens Krone, som Vi sætter paa Vor Broders og hans Descendenters Hoved, skal ingenlunde paa nogen Maade betage dem deres Ret til den franske Tronfølge. Frankerigs, Jtaliens og Neapels Kroner maae aldrig forenes paa et og samme Hoved- Fierde Act: Vi har overdraget Hertugdømmerne Cleve og Berg til Vor Spoger Prinds Joachim Murat og hans mandlige, retmæssige og naturlige nedstigende Linie. Skulde samme, som Gud forbyde, uddøe, tilfalde disse Hertugdømmer Vor mandlige Linie, eller i Mangel af samme Vor Broders Prinds Josephs og i Mangel af samme Vor Broders Prinds Louis mandlige Linie; dog maae disse Hertugdømmer aldrig forenes med den franske Krone. Den formodentlige Arring til disse Hertugdømmer skal føre Titeaf Hertug af Cleve. Værdigheden af Storadmiral af Frankerig skal være arvelig i Prinds Joachims nedstigende Linie; dog forbeholder Vi Os, at stifte en Prinds=ViceStoradmirals Værdighed. - Femte Act. Vi overdrager hermed Førstendømmet Guastalla til vor høitelskede Søster Prindsesse Pauline, der skal besidde det med fuld Eiendom og Souverainitet under Titel af Førstinde og Hertuginde af Guastalla. Hendes Gemal Prinds Borhese skal føre Titel af Prinds og Hertug af Guastalla. Dette Førstendømme skal være arveligt efter Førstefødselsretten i Vor Søster Paulines mandlige, retmæssige og naturlige nedstigende Linie; i Mangel af benævnte nedstigende Linie forbeholder Vi Os, at disponere over Førstendømmet Guastalla saaledes, som Vi finder det tienligt for Vore FolkeLykke og Vor Krones Jnteresse. Skulde Prinds Borghese overleve sin Gemalinde, Vor Søster, saa skal han for sin Person besidde benævnte Førstendømme paa Livstid. - Siette Act. Da Vi har villet give Vor Fetter Marschal Berthier, Vor Overjægermester og Krigsminister, et Beviis paa Vor Bevaagenhed for hans udviste tro Tieneste og bestandige hengivenhed for Os, overdrager Vi ham hermed Førstendømmet Neuschatel med Titel af Første og Hertug af Neuschatel, for at besidde det med fuld Eiendom og Souverainitet, saaledes som det er afstaaet til Os af Hs. Majestæt Kongen af Preussen. Dette Førstendømme skal efter Førstefødselsretten være arveligt i hans mandlige, retmæssige og naturlige nedstigende Linie; skulde samme, som Gud forbyde, uddøe, saa forbeholder Vi Os, at disponere over benævnte Førstendømme saaledes, som Vi finder den tienligt til Vor Folks Lykke og Vor Krones Jnteresse. Førsten og Hertugen af Neuschatel sværger, at tiene Os som en god og tro Undersaat. - Syvende Act. Landene Massa, Carara og Garfagnana fra Serchios Udspring skulle fra 1ste Maji d. A. forenes med Førstendømmet LuccaCoder Napoleon, Vort Riges Myntsystem og det med Paven sluttede Concordat skulle være Staten Luccas Grundlove. Vi opretter af Massa og Carara et Hertugdømme, Storlehn af Vort Rige med arvelig Besiddelse. En Femtedeel af de Jndtægter, Førsten af Lucca drager af Massa og Carara, tillægges benævnte Lehn og sammes Besidder. Ti samme Hensigt forbeholder Vi Os 4 Mill. Domainer Massa, Carara og Lucca. En Summa af 200000 Fr. aarlige Renter skal skiftes i Førstendømmet Lucca til Fordeefor de meest fortiente Militairpersoner, som Vi udnævne dertil. - Ottende Act. Vi opretter af Staterne Parma og Piacenza 3 Hertugdømmer-Storlehn af Vor Rige. Besiddelsen af disse Lehn skal være arvelig efter Førstefødselsretten i den retmæssige mandlige nedstigende Linie; skulde samme uddøe, falde disse Lehn tilbage til Vo eller Vore Efterfølgeres Disposition. Nationalgodserne i disse Stater skulle deels tillægges ovennævnte Hertugdom mer, deels anvendes til Fordeel for fortiente Militairperso, ner, som Vrudnævner; dog maae disse Militaire, ligesom de, der nyde Renter i Førstendømmet Lucca, ikke sælge samme uden Vor Tilladelse, førend efter 10 Aars Forløb.