Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-01-19
En Capitain Hodgson har i Aaret 1821 foretaget sig en Reise for at opdage Kilderne til den store Flod Ganges og indgivet en Beretning derom til det Asiatiske Societet; han forfulgte denne Flods Løb indtil der, hvor dens Kilde skiuler sig under evige Sneemasser; den udspringer under 300 58, 52" N. Bredde, henimod 10000 Fod over Havets Overflade. Efterretningen om denne Exvedition er meget omstændelig; men meest vigtig for Geographer og læses udførligt i det 1ste St. af det 12te Bind af de nye Geographiske Ephemerider. - En Fransk Naturkyndig ved Navn Leschenault de la Tour har paa Regieringens Bekostning foretaget sig en Reise til Ostindien; han havde tilforn under Napoleon været med paa Capitain Baudins Expedition til Nyeholland, siden efter havde han i to Aar anstillet naturhistoriske Undersøgelser paa Øen Java. J Aaret 1816 afgik han med den Franske Expedition til Pondicherry, som tog dette gamle Franske Establissement i Ostindien paa nye i Besiddelse. Efterat han havde nøie undersøgt Omegnen af dette og af de Danske Factorier, saa foretog han sig en Reise til Ga tes Biergene. Her aabnede sig for ham en riig Mark for Planterigets Studium, han fandt den gamle bemærkning her stadfæstet, at de samme Planter forekomme i Egne, som ere meget fraliggende fra hinanden, naar blot Climatet er det samme. Allerede i Aaret 1820 afsendte han mange Kister med Naturalier til det naturhistoriske Museum i Paris. Derpaa bereiste han den Malabariske og Coromandelske Kyst, gik over til Ceylon og begav sig til Hovedstaden Candy og undersøgte derfra det Jndvortes af Øen; hvorved han var udsat for store Farer. (Ceylons Skove ere fulde af vilde Dyr og de frygtelige Qvæleslanger have især hiemme i dem). Jnden han vendte tilbage til Frankerige giorde han et heldigt Forsøg med at pode Bomuldsplanter paa Malvaarter. - De lærde Selskaber, som Englænderne have oprettet i de store Jndiske Residencestæder for deres Præsidentskaber, bidrage saare meget til at berigtige og udvide vore Kundskaber om det gamle og nye Jndien. Ogsaa i den mindste af disse Stæder nemlig Bombay, de to andre ere Calcutta og Madras, er fiden Aaret 1804 blevet oprettet et lærdt Selskab, som i Aarene 1819 og 1820 udgave de to første Bind af deres Afhandlinger i Qvart. J disse Bøger afhandles mangfoldige Jndiske Gienstænde. Blandt andet anføres et Exempel paa hvor ulykkelig Tilstanden bliver i dette med Mennesker saa opfyldte Land, naar Høsten slaaer feil; i Aarene 1812 og 13 udbrød en skrækkelig Huugersnød i Guzerath, som var en Følge af at Regnen var udebleven og af at Græshopper havde hiemsøgt Landet; de fleste Mennesker omkom og i Staden Ahmedebad døde allerne over 100,000 Mennesker. - En Capitain Frederik leverer Efterretninger om den Egn, hvor det gamle Babylon tilforn har staaet; han fortæller: at paa den østlige Side af Euphrat have Bygningerne i Oldtiden været saa uhyre, at Araberne, som grave i Grunden og hente Stene derfra til at bygge med, have paa somme Steder arbeidet sig 36 Fod og dybere ned i Jorden uden at have naaet til Grunden af Murene. Forfatteren mener, at Floden Euphrat har forandret sit Løb, og at den fordum har strømmet midt igiennem disse store Bygningsmasser. Ogsaa læses i disse Skrifter en ret interressant Beretning fra en Engelsk Matros ved Navn Nathan Paarce, som havde været med paa Lord Valentias Reise til Abyssinien i Aaret 1805 og havde faaet Lyst til at blive der tilbage; han døiede meget ondt der, og skildrer Folkets Tilstand, som meget moralsk og politisk forvildet ved en slet Regiering og ved en talrig og raae Geistligheds Jndflydelse. Landet var opfyldt af indvortes Krige og Uroeligheder. I Hovedstaden Gondar leve fire afsatte Konger og den femte og sidste JtsaGuarlu har ingen Magt i Landet. (J Abyssinien regiere de saakaldte Ras eller Gouverneurer hver i sin Provins, bryde sig kun lidet om Kongen i Gondar, og leve i en uophørlig indvortes Strid med hinanden. Følgen deraf bliver, at det vilde Negerfolk de Gallas, som boer sydlig for Abyssinien, trænger stedse dybere ind i dette Land; og det er blot dette Lands biergfulde Beskaffenhed, som frelser Abyssinien for at blive reent betvunget af dem; Abyssinien er det eneste Christelige Land i Afrika; thi om de indvandrede Europæere ville vi ikke tale. Skade derfor, at dette Lands Jndvaanere ere saa slette Christne; forunderligt er det, at der er saameget Jødisk indblandet i deres christelige Religion. Det er dette Folk som har den Besynderlighed ved sig, at det betragter raat Kiød som et Lækkerie).