JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-07-18
J et tydsk critisk Blad findes følgende rigtige Dom over Jean Paul Richter: "Finheden i hans Følelse og Sprog er henrykkende, Letheden i hans Vendinger overraskende og Farvespillet i hans Skjærd, som derved forhøies, uefterligneligt. Han er i Konsten at skiule uovertruffen, og neppe opdaget allerede undsluppen. At følge hans Tankeflugt, uden Standsning, er neppe lykkets Nogen, men naar det lykkes at opdage Flygtningen i Skjulet af de udvalgteske Videnskabsblomster, saa er Fornøielsen ogsaa desto større. Men disse Fortrin vanhældes af heslige Feil. Hine Videnskabsblomster ere ikke opklekkede paa Digterens egen Bund, men konstigen samlede derpaa, man seer, hvor og hvorledes de ere paa pressede og hentrukne der, og deres unaturlige Sammenblanding bliver modbydelig, istedet for Zirlighed finder man Ziererie og Glimmer; istedet for Glædespil af aandig Livsfylde et velindrettet Excerptvæsens Gjøglespil. Og kun da synes han at kunne trænge ind i Digtertemplets Helligdom, naar han ei vil synes rigere, livsgladere og ved bedre Lune, end han virkelig er.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-07-18
Hr. Jonas Hallenberg i Stockholm har udgivet en Beskrivelse over en i afvigte Aar i Vestermanlands Steenbrud funden romersk Vase af corinthisk Malm, som er 18 Tommer høi, uden Hank og Laag, der begge manglede. Den var forgyldt og omgivet med Blomster og Zirater af konstig snoet Sølvtraad, men Rusten havde fortæret meget deraf. Paa den ene Side stod Apollini Granno Donum Ammilius. ConstansPræf. Templi. Ipsius Volm. Hallenberg forklarer de sidste Bogstaver saaledes: Votum solvit lu bens libero munere eller Votum solvit lubens merito.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-07-18
Man vil nu paastaae, at Canoner allerede for Aarhundreder siden have været i Brug i Hindostan, og beraaber sig paa Ferischtas Hjemmel, der siger, at Geværer allerede vare indførte 1008.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-07-18
Under Humajuns Regjering forstod Muhamedanerne at bruge Artillerie og Bomber. Portugiserne fandt hos Jndbyggerne Geværer, og i Delhigjemmes nogle meget gamle Canoner, der bestaae af sammenkilede Jernstykker.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-07-18
Fra Berlin skrives, at man ogsaa der, trods det gamle Ordsprog: "et Haandværk har en Guld bund, begynder at betragte et Haandværk som noget Foragteligt. De unge Mennesker skulle enten være Kongel. Embedsmænd, Banquiers eller berømte Konstnere &c., og didhen styrer man uden fast Grund, skjøndt med al muelig Anmasselse, indtil de til saa store Bestemmelser opdragede og oplærte Ynglinger staae der som brødløse Stympere med store Fordringer. Viin og Brændeviinshusene have ogsaa i Berlin tiltaget i utrolig Mængde, og man seer unge Mennesker tage store Portioner deraf til sig, uden engang at blive berusede. Ogsaa et stort Antal Beskjænkede bliver man vaer, og neppe kan man gaae igjennem en Gade, uden at møde en Ravende eller Faldende. Sædeligheden er siunken saa dybt, at man kun behøver at belure Tiendeclassens Samtaler, for at overbevises om, at saadanne Folk nu ikke blues mere ved, at betragte de sletteste Egenskaber, som Ting, Jngen bør nægte sig. Adskillige Talere have vel forsikkret, at Religiøsiteten har tiltaget, dog disse Herrer troe, at en noget nøiere Jagttagelse af Former gjør sædeligere og gudfrygtigere, men man kan ogsaa i Henseende til Himlen iagttage hine foreskrevne Etiquetteformuler, uden at tilsigte andet dermed, end destobedre at skjule Svagheder og Tilbøieligheder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-07-18
J en Skrivelse fra Anføreren for de nyligen fra Bern til America udvandrende Schveizere, dat. Ohio, d. 13 Jan. 1820, berettes, at de have tilkjøbt sig ved Ohio 3000 Acres Land, som de nu ere i Færd med at opdyrke. Her findes Hjorte i Mængde, Vildkatte, Bjørne, Ulve og et Slags Panter, som man yderst sieldent har noget at frygte for. En Hjort paa 60 til 70 Pund kjøbes der for en halv Piaster, Svinekjød for 56 Kreuzer Pundet. Paa Æbler, Roer og Bønner nær kjender man her intet Grønt; Æbler og Ferskener ere Hovedfrugterne, men i saadan Mængde og af saadan Fortræffelighed, at der i Europa ikke findes deslige. Træerne i Skovene ere hvide, røde og sorte Ege, Valnød og Sukkerahorn, vilde og søde Castanietræer, gule Popler, Vand- og andre Bøge, Kirsebærtræer, Sassaras, vilde Viinstokke, der armtykke naae til de høieste Træers Top. Af Fjerkræ findes her: Kalkuner, Agerhøns, Ryper, Ørne, Gjøge og andre smaa Ropfugle, men ingen Sangfugle. gar 16 som Em
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-07-18
Kjøbenhavns Børs d. 18 Juli. Cours. Hamb. 2 M. 249, a vista 252. Amsterd. 2 M. - , a vista . London 2 M. 11 1/2. Spec. 256. - Specier solgtes til 15 Rbmk. 5 1/2 s. af 15 Rbmk. 6 s. Oblig. 68. Norske Rigsbanksedler 16. Svenske Sedler 57 1/2 s. - Disconto 6 pC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-07-18
Anecdot. J Kjøbenhavn levede for endeel Aar siden en Commissionair ved Navn Jens Pedersen, Høg. Han var egentlig Murer af Profession og havde ikke lært at skrive. Men da det ved de Kjøb, han sluttede, naturligviis var nødvendigt for ham, i det mindste at kunne skrive sit Navn, saa gjorde han sig megen Umage for at opnaae denne Færdighed; men det blev ham dog ikke mueligt at kunne skrive hele sit Navn med almindelige Bogstaver. Efter hans Venners Veivisning hialp han sig derfor med at skrive det paa følgende Maade: J. (en Streg med en Kringle, som han kaldte det) og 11, og, for at udfylde det, bad han den første den bedste Tilstedeværende om, at føie et "øg til. En Gang traf han paa en Spøgedoctor, der forandrede 11 til 8, og nu kom der til at staae Harra. Harra.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-07-18
Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-07-22
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Syttende Aargang. No. 59. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 22 Juli 1820.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-07-22
I Anledning af hvad der i Skilderiets No. 54, P. 860, er sagt om det nye norske Laan Det Spørgsmaal, hvad Rentefoden er for det paa ovenmeldte Sted omtalte norske Laan, som afbetales med 13 Spdlr. aarligen for hver 100 Spdlr. i 21 Aar, er ikke saa let at besvare, som det maaskee ved første Øiekast synes. Jmidlertid lader denne Opgave sig dog opløse ved Hielp af Logarithmeregning, forenet med de høiere Æquationers Theori, og paafaldende vilde det være, om ingen af Norges Mathematikere vilde skille dem ad, der i de norske Blade føre Strid angaaende denne Sag. Vist nok behøves der ingen Mathematik, men blot almindelig sund Menneskeforstand, til at indsee det Urimelige i Statsraad Tanks Paastand, at de aarlige Renter af forbemeldte Laan skulde udgjøre 16 1/2 Procent; men hvor meget de virkeligen beløbe sig til, kan man finde paa følgende Maade.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-07-22
Naar en Capital, tilligemed dens Renter, ved bestemte aarlige Procent skal afbetales i et vist Antal Aar, og man kalder hine Procent, der skal betales baade i Renter og Afdrag, p; dem, der blot betales i Renter, 2, og det Antal Aar, i hvilke Afbetalingen skeer, n, da er, naar Capitalen tilligemed Renterne er betalt, 100+x) n p / p - x 100 og p-log. (p-2). Altsaa og log.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-07-22
Det er unægteligt, at mange geistlige Embedsmænd ved slige Laans Afbetaling, der ofte endnu er forenet med Afgivt til Seminariifond og Enkepension, haardt ere bebyrdede, især naar Laanet blev gjort i de Tider, da Pengenes Værd var saa ringe, og Laanet altsaa maatte gjøres saa meget større, og at de, hvis Stilling er saadan, høiligen kunde trænge til en Lettelse, som uden Tab eller Fornærmelse for de offentlige Stiftelser, af hvis Midler Laanet er optaget, kunde forundes dem, naar det blev tilladt, at hvad der endnu ikke er afbetalt, maatte betales med 6 Procent aarligen i 28 Aar, eller med 6 1/2 Procent aarligen i 30 Aar, alt eftersom Rentefoden enten er 4 eller 5. Procent. Uden alt Hensyn til egen Fordeel, endskjøndt ogsaa jeg hører til dem, hvis Stilling er den før omtalte, vilde jeg skatte mig lykkelig, om disse mine Forslag maatte værdiges høie Vedkommendes Opmærksomhed, og nærmere eller fjernere kunde give Anledning til, at Landets Fader, hvis Villie det vist ikke er, at nogen af hans Undersaattere skal bebyrdes tungere end nomgjængelig nødvendigt er, med velgjørende Haand vilde lindre de ikke blide Kaar, under hvilke for Tiden mange af hans geistlige Embedsmænd maa sukke Endogsaa da, naar saadanne paa geistlige Embeder heftende Laan nødvendigen skulle tilbagebetales i 20 Aar, vilde det dog være en Lettelse for Vedkommende, om de kunde afbetales med en lige stor Sum hvert Aar, da Byrden derved lige ligen fordeles, istedetfor at den nu vist nok efterhaanden bliver mindre, alt eftersom Capitalen, man har at forrente, aftager, men derfor ogsaa i Begyndelsen er saa meget destungere. Ved Erlæggelse af 8 Procent aarligen vilde, naar Rentefoden er 5 Procent, Capital og Renter i en Tid af 20 Aar og omtrent 5 Uger være betalt. Upaatvivleligen maatte den, der har et afde foromtalte Laan at afbetale, heller ønske at Afbetalingen skeete paa disse Vilkaar, hvorved han hvert Aar har lige meget at udrede, istedetfor at det, han efter den nu brugelige Afbetalingsmaade har at udrede, i Førstningen udgjør 10 pCt. skjøndt det siden rigtig nok bliver mindre. Jt at tale om, at paa den foreslaaede Maade det, der aarligen skal betales, ved en let Regning kan findes, og stedse bliver uforandret, hvorimod paa den anden Maade det, der erlægges i Capital afdrag og Renter, ved hver Termin forandres, og maa søges ved en ikke for Alle saa ganske let Regning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-07-22
J Øvrigt fortjener det nægteligen at bemærkes, hvorlunde en Capital, ved et Tillæg til de aarlige Renter af samme, der ikke synes saa betydeligt, men gaaer i Afdrag paa Capitalen, dog saa hastigen kan formindskes og omsider blive tilIntet. Dersom En havde 10,000 Rbdlr. paa Renter til 4 Procent, og han kunde ikke leve afde 400 Rbd., han saaledes aarligen havde i Jndtægt, men brugte hvert Aar endnu 100 Rbdlr. til, da havde han efter 41 Aars Forløb intet mere at leve af, skjøndt de Penge, han saaledes har oppebaaren mere end Renterne af hans Capital, dersom denne var bleven urørt, kun udgjør 4100 Rbd. Hvad der i dette og lignende Tilfælde skeer, er ligge det Modsatte af hvad der skeer, naar de aarlige Renter lægges til en Capital, og tillige med denne forrentes i næste Aar og saa fremdeles. Ligesaa paafaldende som det er, hvor hastig en Capital paa den forhen beskrevne Maade kan formindskes, ligesaa hastigen og uventet forøges den ved Renters Renter, og ligesaa velgjørende en Jndretning som det er, naar offentlige Laan paa foromtalte Vilkaar kunne erholdes og tilbagebetales, saa velgjørende er det unægteligen ogsaa, naar, efter offentlig Foranstaltning, smaa Summer paa sikkre Steder kunne anbringes, og efterhaanden, saavel ved smaae Tilskud, som ogsaa ved paaløbende Renter og Renters Renter forøgges, som er Tilfældet ved de saakaldte Spare kasser. Tilvisse vil det vække enhver Menneske og Fædrenelandsvens Deeltagelse, at der i Hovedstaden, under Regjeringens Medvirkning og Begunstigelse, er bleven oprettet en saadan Sparekasse, som erfares af den oeconomiske Correspondent for indeværende Aar, No. 26. Blev denne Jndretning almindelig, og den tillige tilbørligen benyttedes, vilde den upaatvivleligen blive et af de virksomste Midler til at forebygge Fattigdom, og at befrie det Offentlige mere eller mindre fra den paa mange Steder yderst trykkende Byrde, som de Fattiges Underholdning medfører. Men hvorledes denne Indretning bedst saaledes kunde udvides, at man paa alle Steder i Landet kunde høste Gavn deraf, dette Spørgsmaal vilde maaske ikke blive saa let at besvare. Skulde der oprettes særskilte Sparekasser i hver Kjøbstæd, og foruden disse maaskee ogsaa enkelte hist og her paa Landet, her møder der adskillige Betænkeligheder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-07-22
Kunde enhver af saa mange forskjellige Kasser erholde tilstrækkelig Garantie? Fandtes der allevegne Saadanne, der kunde paatage sig slige Kassers Bestyrelse, Vilde enhver af dem være i Stand til, strax paa sikkre Steder at gjøre de indskudte Penge frugtbringende Kunde paa ethvert Sted Jnteressenterne tilstrækkeligen betrygges imod mueligt Tab ved enkelte Bestyreres enten Uorden eller Uredelighed? Jeg troer derfor det neppe vilde være raadeligt, at der, som Udgiverne af den occonomiske Correspondent har foreslaaet, ikke allene i Kjøbstæderne, men ogsaa paa Landet, under Fattigvæsenscommissionernes Bestyrelse, blev oprettet Sparekasser. Bedre var det, om den i Hovedstaden, under Kongelig Garantie og Beskyttelse oprettede Sparekasse, kunde blive almindelig for hele Landet, som man godt kan tænke sig den kunde blive, dersom den i hver Kjøbstæd, fik sin Commissionair, der modtog Jndskuddene fra Stedet og Omegnen og regelmæssigen sendte dem ind til Hovedkassen. Enten nu paa denne, eller nogensomhelst anden Maade, som af Sagkyndige maatte findes bedre, en saa velgjørende Jndretning maatte blive gjort almindelig for hele Landet, hvo vilde ikke glæde sig over, at Begyndelsen, allerede er gjort, og med Taknemmelighed paaskjønne det, at vor gode Konge har skjænket denne Sag sin Opmærksomhed og Understøttelse? H. A. Brolund, Sognepræst til Svindinge. i Fyen. Om den rette Brug af Briller. (Slutning; see forr. No.) Naar Nethinden for en Deel har tabt Bevægekraften til at antage den rette Stilling, ved Beskuelsen af forskjellig eller ulige langt fraliggende Objecter, saa bliver dette Aarsag til enten Kortsynethed eller Fjernsynethed. Af Erfarenhed veed man, at naar et bevægeligt Ledemod eller Lem paa Legemet ikke ofte bevæges, saa taber det efterhaanden noget af sin Bevægelighed og kan kun med Møie og vedholdende Øvelse, igjen sættes i sin naturlige Tilstand, saaledes er det ogsaa Tilfældet med Nethinden, at naar man stadig og vedvarende betragter eller seer paa Gienstande, som ere nær ved Øiet, f. Ex. naar man læser eller skriver meget, saa taber Synsnerven eller det Jndvendige i Øiet, af Mangel paa Bevægelse, den Ævne eller Kraft at skyde Net hinden nærmere mod Crystallindsen, som forvolder at man ikke tydeligen kan see fjerne Gienstande, uden ved at bringe Straalerne fra disse mere divergerende ind i Øiet, saaledes at deres Foreningspunct kan naae Nethinden; dette kan vel tilveiebringes ved concave Glas, men gjennem disse synes Gienstandene deels mindre end naar de sees med et naturligt Øie og deels bliver Øiet endnu mere fiernsynet, naar de bruges meget. Resultaterne ere omvendte eller de modsatte naar man stadig og vedholdende betragter blot fierne Gjenstande.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-07-22
Af disse bemærkninger følger: at den sædvanlige Maade at hielpe Øinene ved Brug af Briller, om man ogsaa for en Tid naaer sin Hensigt, ikke conserverer men snarere forværrer Synet, da om en føie Tid, Glas af en mindre Focus blive nødvendige; - og at naar man bestandig over Nethinden eller de indre Dele i Øiet i deres naturlige Bevægelighed, saa forebygger man den Ubehagelighed, at blive enten nær= eller fiernsynet; paa den naturligste Maade skeer det, ved at dele Tiden mellem saavel at see paa fjerne Gjenstande, som paa de nærmere ved Øiet; men da det for Mange ikke er mueligt at skaffe sig Leilighed nok til paa denne Maade at øve Øiet, saa kan Kunsten træde i Stedet derfor, naar de betjene sig af gode slebne Briller, NB. convere Briller, for nærsynede og concave for fiernsynede Øine; thi efter hvad der er forklaret foran, flytter Nethinden sig, eftersom Straalerne fra de beskuende Gjenstande falde mere eller mindre divergerende ind i Øiet, enten længere fra eller nærmere modCrystallindsen, - og som bekjendt have Briller den Egenskab, enten at formere eller formindske Straalernes Divergens; de kunne altsaa bringe Straalerne fra fierne Gjenstande saaledes ind i Øiet, som om de kom fra nære Gienstande, og omvendt, fra disse som om de kom fra hine, eftersom de enten have en convex eller concav Form.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-07-22
Dersom nu nogen formedelst megen Læsning, Skrivning eller andet saadant Arbeide, som kun beskæftiger Øiet med nære Gienstande, er bleven nær eller kortsynet, saa kan han ved Brugen af convere Briller igjen bringe Øiet i Ballance; thi derved sendes Straalerne fra de nære Gienstande, kun lidet divergerende ind i Øiet, som er Tilfældet naar de kom fra fjerne Gienstande; Net hinden tvinges derved at træde nærmere mod Crystallindsen og Øiet er saaledes beskæftiget, som om der virkeligen saaes i det Fjerne. Er Øiet paa denne Maade bragt i Ligevægt, saa kan det saare let holdes i samme formedelst passende Brug af Brillerne, hvilket ikke kan bestemmes, men maa indrettes eftersom enhver nyder mere eller mindre fri Udsigt i det Fjerne og efter den Jndflydelse de, nemlig Brillerne, have paa Øiet. Da, som bemærket, Resultatet er omvendt naar Øinene i Almindelighed kun beskæftiges med fjerne Gienstande, saa bliver man derved fjern synet, men kan igjen faae Synet i Ligevægt og holde det i samme, ved Brugen af concave Briller, hvilket ikke behøver videre Forklaring, men kan skjønnes af de Foregaaende.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-07-22
Hvad selve Brillerne angaaer som med Nytte vilde kunne bruges, da troer jeg at en Brænd vidde af 12 a 16 Tommer er tilstrækkelig til at virke det Fornødne. Sluttelig maae jeg bemærke, at Ovenanførte er ikke Resultater af Erfaring, da jeg endnu ikke har den Ubehagelighed at være enten fiern eller nærsynet, men det er allene Jdeer, som jeg troer, der ere grundede i Sagens Natur. E. B. Jerichau. Assens 1820.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-07-22
Om de Kongelig privilegerede Søbade.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-07-22
At de paa Strømmen imellem Langebro og Christiansboms Vagt beliggende Badehuse ere henlagte under det mig, Professor Castberg, allernaadigst forundte udelukkende Privilegium paa Søbade, bringes herved til offentlig Kundskab. Af Undertegnede skal intet blive forsømt, hvad derfra Sundhedspolitiets Side, fra Velanstændighedens og fra Sikkerheden for de Badende kunde fordres.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-07-22
Foruden at Badekamrene reengjøres efter hver Badegiest, der har benyttet dem, renses Badekummene hver Morgen. Hvor vanskeligt det er at holde dem rene for Tang og andre Vandplanter, kan kun bedømmes af skjønsomme Mennesker, som vilde betragte den uhyre Mængde deslige Uhumskheder, som en sydlig Strøm fører ind fra Kallebodstrand. Der havde i senere Tider fundet Sted den Uskik, at man svømmede omkring Badehusene, ja at kaade og uvillige Mennesker endog nøgne gik op paa Flaaderne, som føre til Bade=Indretningen, hvorved anstændige Fruentimre forhindredes i at afbenytte Badene. Da nu det Sted, de nærværende Badehuse ere henlagte paa, eengang af det Offentlige er bestemt til dette Brug, da H. M. Kongen har tilladt mig, Prof. Castberg, at henlægge Badehuse paa den anden Side af Strømmen ved Vagten ved Ryssensteens Kjøkken kurv, saa maa man ansee det, som det Offentliges Hensigt, at Strømmen imellem Langebro og Stakaderne er udelukkende bestemt for Badehuse, og at Jngen maa afbenytte dette Sted saaledes, at denne Bestemmelse ikke kan opnaaes. Da der nu er Plads tilfulde for Svømmende imellem Langebro og Toldboden, samt ved Kalkbrænderierne, og i Kallebodstrand udenfor Stakaderne, og vi af det Offentlige turde vente den Opmærksomhed for en gavnlig Jndretning, at det ikke ville see den skadet af Kaadhed og Uvillie, henvendte vi os tilCommandantskabet med Ansøgning om, at ingen Uvedkommende maatte svømme paa Strømmen omkring Badehusene (thi for hvem der fra Badehusene ville gaae ud at svømme, er et eget Aflukke, saa at de ikke kunne sees af andre Badende), samt at ingen Svømmende maatte gaae nøgen op paa Broen, der fører til Badeindretningen. Commandanten havde den Velvillie at tilstaae det Forlangte, og desangaaende at lade udgaae Ordre til Vagten i Christiansbom. (Dette maae tjene til Svar paa den Anke, som i seneste No. af Politivennen er ført over denne Foranstaltning.) For de Badendes Sikkerhed er førget derved, at Badekummene flittig eftersees og holdes i forsvarlig Stand. For at komme de Svømmende til Hjelp, der enten vove sig ud uden at forstaae denne Konst, eller formedelst Sygdom kunne komme i Fare, er en vel ovet Svømmer fra Morgen til Aften tilstæde. Paa fem Steder i Byen, paa Tugthuustorvet paa Christianshavn, i Indgangen til Cancellie bygningen, paa Nytorv i Porten hvor Conditoren boer, ved Bryghuset ved Langebro og ved Porten til Kongens Have mod Kronprindsessegaden, opslaaes hver Morgen Kl. 8 Plakater, der bekjendtgjøre Havets og Luftens Varmegrad. Den 18de Juli 1820. Fredrichsen. Castberg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-07-22
Indenlandske Efterretninger. Professorerne ved Kjøbenhavns Universitet Ørsted og H. C. Schumacher, R. af D., havde indgivet et Andragende, indeholdende Forslag til nøiagtigen bestemte Etalons (Maal- og Vægt Mønstere) for dansk Maal og Vægt. De bemærkede, at den Lovbestemmelse, hvorefter en dansk Fod er lige med en Rhinlandsk, ikke indeholder en tilstrækkelig Norm (Rettesnor), da den Rhinlandske Fod ikke er noget fast Maal, men angives forskjellig i de forskjellige Lande, og at der heller ikke finder en fuldkommen Overeenstemmelse Sted imellem vore Etalons. De søgte omstændeligen at godtgjøre, at det eneste Middel til at erholde et uforanderligt Maal=System, er at binde dette til Naturens evige Love. Det har derpaa allernaadigst behaget Hs. Majestæt, under d. 28de f. M., at give i denne Sag en Resolution, hvorved blandt andet bestemmes, at det danske Maal skal bindes til et Naturmaal, nemlig en Pendul; at den hos Kjøbenhans Magistrat nedlagte Maalestoks Alenmaal indtil videre skal ansees for det rette Mønstermaal for 2 danske Fod, dog at denne Regel blot skal gielde for de Maal, som i Fremtiden justeres, og altsaa ethvert efter de hidtil gieldende Regler justeret Maal beholde sin Gyldighed; at al anden Maal. og Vægt i Riget skal rette sig efter hiin Grundeenhed, i Overeenstemmelse med de Forhold, hvori Lovene have sat dem til det danske Fodmaal; at Prof. Schumacher skal besørge Arbeiderne til Fast sættelsen af Fodmaalet, og Prof. Ørsted de til Vægtens Bestemmelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-07-22
Skrivelse fra det Holsteenske, af 19 Juli 1820. Vi have her det skjønneste Veir, og den nu tilendebragte Høhøst er falden meget rigelig ud for Landmanden. Sædens Jndhøstning vil ogsaa Aar tidligere finde Sted, end man havde formodet, efter det kolde og fugtige Veir i afvigte Foraar. Et Pund Oxekjød koster i denne Tid 4 s., Kalvekjød 4 1/2 s. og Smør 6 a 7 s. Courant. - Da Dyrehaugens Forlystelser i Aar, som man hører flittigen ere blevne besøgte af Kjøbenhavns Jndvaanere, nu snart ere tilende, haaber man, at endeel Virtuoser og Konstnere af alle Slags, som have indfundet sig der, ogsaa ville besøge os her, for at høste Frugter af deres Talenter. - Da Amtmand Brauns i Ratze, burg ved Døden er afgaaet, og Geheime-Conferentsraad v. Ahlefeldt-Dehn, efter Ansøgning, i Naade er entlediget fra sine Embeder. som Amtmand i Steinborg og i Staden Jtzehoe, hvor han var Overdirecteur, saa ere derved tvende meget indbringende Amtmandsposter bleven ledige.