Jyske Efterretninger, 1787-05-18
Paa en Tid da her meere end tilforn, forbruges en Le større Mængde Papirer, var det vel fornødent, at der li blev anlagt fleere Papiirs=Fabriker, paa det vore egne de Papiirs=Møller kunde være i Stand til at forsyne Landet, Kl. med alle Sorter Skriv= og Trykpapiir, og man altsaa vi ikke behøvede at kjøbe Papiir af Fremmede, og undertiden dermed blive slet forsynet - For nogle Aar siden talte og jeg med en Mand i Vensyssel, som havde Lyst til at ville oprette og anlægge hos sig en Papiirs=Fabrique; han havde ste baade Evne og Leilighed til at kunde giøre det, men hamle manglede aleene, een, som forstod at anlægge og foran bestalte alt hvad dertil behovedes, derudover har jeg ikke in heller siden hørt noget til dette nyttige og kloge Anslag og de veed ei heller om han siden videre har tænkt derpaa. - Jeg kan og erindre mig at have ofte hørt af sal. Doctor Wichmand, som forhen var Land=Physicus, at her ved et Byen kunde meget beqvemmelig anlægges en Papiirs at Mølle. Han havde paa sine udenlandske Reiser seet Ind de retningerne og gjort sig samme bekiendte, saa han kundet dinøiagtigbestemme alt hvad dertil udfordredes, m.v. - Men og uagtet denne brave Mand, som endog uden for sit Fag V. besad store Jndsigter i det Oeconomiske, læste med 9. god Smag de beste Skrifter og var en ivrig Patriot, de saa lykkedes det ham dog ikke, at overtale nogen til at he lægge Haanden paa Værket - maaskee fordi mange af den be Bemidlede paa den Tid saae alene paa den Handel, for som der da var meest at vinde ved, og ikke bekymrede sig om enten Pengene gik ud af Landet eller bleve i Lundet, - andre maaskee derimod vare indtagne af sædvanlige Forkomme imod alle nye og nyttige Opfindelser. - Jmidlertid var det dog at ønske at man engang kunne skrive paa dansk Papiir og trykke Bøger og Aviser alt paa vort eget. Her er vel for nogle Aar siden i Jylland ved, Engelsholm oprettet en Papiirs=Mølle, men den, er langt fra endnu ikke bragt til den Fuldkommenhed, at den kan anskaffe saameget Papiir Landet behøver. - Det var at ønske, at der i alle Kiøbstæder vare Oplagsstæder, hvor enhver kunde aflevere de samlede Klude og de som leverede det største Qvantum, kunde foruden en fastsat Betaling, erholde en liden Præmie, dette vilde vist blive til Opmuntring for fleere, at samle Klude og gammelt Papiir, at ikke disse saa ringe agtede og dog nyttige skulde trædes under Fødder. J Stokholm er det for nogle et Aar siden befalt, at samle fine og grove linnede og ulden i Klude, samt afklippet og gammelt Papiir, og til samme at imodtage ere der tre aabne Magaziner, anlagde, hvor enhver kan aflevere deres samlede Lumper og strax erholde Betaling derfor - J Fyen gives der adskillige de flittige Kludesamlere, men her i Jylland, føres de snarere ud af Landet, end samles til vore egne Papiirmøller, og maaskee Aarsagen er at Fremmede give meere fordem, end vore egne, der kan nedsætte Priserne efter deres eget Behag saa lave de vil, og Følgen deraf er at Lysten tabes til at samle Klude - Var derimod en billig Taxt fastsat og offentlig bekiendtgjort til hvad Priis der i enhver Kiøbstæd kunde imodtages alle indsamlede Klude og Papiirer, og saaledes sorterede som de burde være, i det mindste 2 Mark 8 s for Lp. af de fineste Linnede Klude o. s. v. da skulde man snart see Nytten deraf og dette kunde give andre speculerende Lyst og Munterhed til at foranstalte Kludesamling og anlægge i det mindste i ethvert Stift Papiir=Fabriker - det vilde vist lønne Umagen, i sær paa de Steder, hvorfra Exporten, beqvemmest kunde skee - Vore nu værende faa Papiir magere have jo dog ikke Monopoler, hvorved andre kunde hindres fra at oprette Papiir=Møller, og al den stund disse ikke gjøre sig Umag for at forsyne Landet med det behøvende af forsvarlig god Bonitet og uforfalsket, saa er det ikke at undre over, at saa mange Penge gaae aarlig ud af Landet til Fremmede for Papiir at indkiøbe, da vore egne Møller burde fortinere deres Anlæg, og naar disse ikke indsee Nytten deraf, da er det høi Tid, at opmuntre andre og fleere til at arbeide i denne NæringsVei og ikke længere lade sig foreskrive Love af andre Lande, da vi selv kunde raade Bod derpaa; - Vi ville derfor ære den Mand og ønske ham Lykke og Fordeel som her i Egnen ville foretage sig dette kloge Anlæg og overbevise vore Lændsmænd, at det er langt nyttigere og fordeelagtigere til Landets Velfærd at vi giøre vort Papiir. selv, end forskrive det fra Holland eller Lybek. - Reppe kan jeg trøe at Omkostningerne skulde giøre det umueligt at soutinere dette Værk, naar Anlægget skede paa et beqvemt Sted og Fabriken blev bestyret af en redelig og indsigtsfuld Mester, der fra Grunden af forstod hvad han paatog sig og søgte sin Ære og Fordeel i at befordre fir Fædrenelands Vel. - Vi have derpaa et øiensynligt Beviis lige over for os i Nørre Sundbye, hvor for 17 Aar siden blev anlagt et Pibe=Fabriqve, og er ikke denne i den ønskeligste og beste Drift, Skulde dette da ikke ogsaa lade sig giøre med Papiir, – Finder dette mit Forslag bifald, skal der vel findes den, der vil paatage sig her i Byen, at foranstalte Kludesamling baade af fiint og grovt, naar han derom nærmere bliver underrettet. Til Hielpe=Cassen. Rdlr. Mk. s.