Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-04-21
Udenlandsk. Frankrig. De 3 Statsraader, som i sidste Avis ommeldt, den 5te April overleverede det løvgivende Korps den med Paven sluttede Concordat, vare Portalls, Reg nier og Renaud. Portalis førte Ordet, og viste i sin Tale Religionens Nødvendighed og uendelige Nytte. Concordaten som er sluttet den 14de Julii 1801 og udvexlet den 10de Sept. s. A., er som følger: 1 Art. Den Catholske Romersk-Apostoliske Religion skal frie udøves i Frankrig, og Gudstienesten holdes offentlig naar den retter sig efter de Politieanordninger, som Regieringen finder nødvendig for den offentlige Rolighed, 2) Den hellige Stoel vil i Overeensstemmelse med Regieringen fastsætte en nye Jnddeeling i Kirkesognene, 3) Hs. Hellighed vil tilkiendegive de som have Title af franske Bispedømmer, at han venter de til Beste for Freden og Enigheden opofrer alt, selv deres Bispesæder. Hvis nogle, imod Formodning, skulle vægre sig saa skal der dog sørges for disses Besættelse paa følgende Maade. 4) Den første Consul vil 3 Maaneder efter den pavelige Bulles Bekiendtgiørelse, udnævne Ærkebisper og Bisper, og Hs. Hellighed vil tildeele dem den kanoniske Jndsættelse, i samme Form, som den havde Sted før Revolutionen. 4) Udnævnelser til Bispedømmer som for Eftertiden blive Ledige, skeer paa samme Maade, som næst ovenfor er meldt. 6) Biskopperne skal førend de indsættes, umiddelbar aflægge deres Troe skabs Eed til den første Consul. 7) Beistligheden af anden Rang skal ligeledes aflægge samme Eed til den Civilauthoritæt som de anvises af Regieringen. 8) J alle franske Kirker skal efter Gudstienesten afsiges følgende Bøn: Herre, velsign Republiken. Herre, velsigt Consulerne, 9) Biskopperne skal foranstalte en nye Sogneinddeeling i deres Bispedømmer, men samme maae først have Regieringens Approbation, inden den kan indføres. 10) Biskopperne udnævner Præsterne, men deres Valg maae ikke falde paa andre, end saadanne som Regieringen vil antage. 11) Biskopperne kan have set Capitel ved deres Hovedkirke og et Seminarium for deres Sogner, uden at Regieringen forbinder sig til at dotere samme. 12) Alle Kirker, som ikke endnu ere solgte, og ere nødvendige for Gudstienesten, skal overleveres Biskopperne. 13) Hs. Hellighed erklærer at hverken han eller hans Efterkommere skal paa nogen Maade forurolige Kiøberne af Kirkegodser, og at følgelig disse Eiendomme, med deres Rettigheder uforanderlig skal forblive i deres Eieres Hænder. 14) Regieringen vil give Bisperne og Præsterne, som efter den nye Indretning ere indsatte i Embede, en anstændig Løn. 15) Regieringen vil og treffe saadanne Forholdsregler at de franske Catholiker, som ønske det, kan giøre Testamente til Gunst for Kirker og Stiftelser. 16) Hs. Hellighed tilstaaer den franske Republiks Overconsusamme Rettigheder og Prærogativer, som den forrige Regiering har nydt hos ham. 17) De contraherrende Deele, ere bleven enige om, at hvis en Efterfølger af nu værende Overconsul, ikke skulle være en Catholik, skal de i forrige Artikkel anførte Rettigheder og Prærogativer, samt Udnævnelser til Bispedømmer, i Hensigt til ham, reguleres ved en nye Overeenskomst. Paris den 14de Julii 1801. Underskreven af Joseph Bonaparte, Hercules Cardinal Gonsalvi, Cretet, Joseph Spina, Bernier, Caselli(De organiske Artikler af denne Concordat skal følge i næste Avis.)