JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1836-12-15
Jfølge Begjæring af Skipper Chr. Borup, bliver den ham tilhørende Fiskerqvase, Haabet, kaldet, 7 Commercelæster drægtig, der har en fortrinlig Dam til 300 Snese Flyndre, med sammes gode staaende og løbende Redskaber, Seil, Ankere og Touge, i complet Stand, stillet til offentlig Auction, som holdes ved Frederikshavns Havn, hvor Fartøiet er beliggende, Torsdagen den 27de Dennes, Klokken 10 Formiddag. Fartøiet paavises forinden Auctionen af Skipper Borup, og om Vilkaarene for Salget kan erholdes fornøden Underretning hos Herr Procurator Kørbye, der ogsaa er berettiget til at sælge Fa tøiet underhaanden. Frederikshavns Byfoged-Contoir, den 11te December 1836. C. C. Schwart, const. Auctionsdirecteur.
Aalborg Stiftstidende, 1836-12-15
Den til den 19de Dennes berammede Auction paa Aaprupgaard, over den sammesteds værende og for dilaterede Skatter og Afgifter udlagte Besætning, tilbagekaldes herved. Herredscontoiret indogstor, den 12te Decbr. 1836. en 2 Svanenskjold. en S. .
Aalborg Stiftstidende, 1836-12-17
Frankrig.
Aalborg Stiftstidende, 1836-12-17
Til Paris indløb i de første Dage af Decbr. mangehaande foruroligende Rygter om Marschal Clauzels Expeditions mod Constantine. Bekymringerne herover forøges endnu veds, en Kundgjørelse fra Regjeringens Side i Bladet la Charte, ved hvilken man nemlig søger at svække Jndtrykket af de ugunstige Efterretninger, som fra Bona, under 28de Novbr. med Skibet Phare" afgik til Toulon, ved at støtte sig til en ældre Depesche fra Marschallen af 13de Novbr., i hvilken han udtalte det Haab, at kunne tage Constantine uden Sværdslag. De langt senere private Efterretninger, som, Pharhar bragt, gaae derimod ud paa, at Marschal Clauzel, ved blodige Kampe under Constantines Mure og ved det meget slette Veir, er bleven nødt til at tiltræde Tilbagetaget til Bona, hvor han ikke var indtruffen den 28de og hvor man derfor var i ikke liden Uro for ham og hans Armees Skjæbne.
Aalborg Stiftstidende, 1836-12-17
Tyrkiet. Sultanen har opfyldt den alderstegne Seraskier Chosrew Paschas Ønske og bevilget ham sin Afsked; i hans Sted er Storherrens Svigersøn, Halil Rifaat Pascha, udvalgt til Seraskier eller Generalissimus over alle ottomanniske Tropper. Achmed Fewzi Pascha er udnævnt til Capudan=Pascha, istedetfor Tahir Pascha, der har erholdt Halil Paschas tidligere Post, som Chef for Artilleriet.
Aalborg Stiftstidende, 1836-12-17
Jfølge Beretninger fra Alexandria og Smyrna er et ægyptisk Skib overfaldet i Bugten ved Satalicha af et græsk Sørøverskib, flere Mand ere dræbte og saarede, Fartøiet aldeles udplyndret og boret i Sænk. Ved Efterretningen herom har den østerrigske Vice-Admiral Dandolo afsendt, Briggen Montecuculii for at rense hiint Farvand for Pirater.
Aalborg Stiftstidende, 1836-12-17
Paa Markedet i Bukkalisser er det kommet til Slagsmaal mellem Tyrker og Perser. Jfølge Vidnesbyrd af de i Smyrna boende Europæere, der vare tilstede, have de persiske Kjøbmænd, her som overalt, viist sig som Klammeri stiftere, hevngierrige og mageløst troløse Mennesker. Mus lemmen Scherif Aga og hans Tropper anvendte først alle milde Midler for at gjenoprette Roligheden, og grebet først til Vaabnene, efterat Perserne havde grebet deres, kun een Perser dræbtes.
Aalborg Stiftstidende, 1836-12-17
Man frygter i Smyrna for, at den tyrkiske Fregat, der, nu har erholdt en permanent Station ved denne Stad, skal paadrage Jndvaanerne nye Paalæg, idet mindste pleiede Capudan-Pascha tidligere, naar han havde inddrevet Tienderne i Archipelagus, at gjøre sig og sit Mandskab tilgode i Smyrna paa Stadens Bekostning, lod sig give rige Forlæringer og opkastede sig endog under sit Ophold til Høistbefalende over Stadens Politi. Smyrnas Omegn gjøres endnu stedse usikker af Røvere og Mordere, hvilket man giver Gouverneurens slette Foranstaltninger Skyld for. - Pesten tager stærkt Overhaand saavel i Staden som i det nærliggende Wurla. Den russiske Blokade af Circassiens Kyster haandhæves med Strænghed. Man veed, at særdeles mange fangne Polakker maa opholde sig i denne Provinds og kan derfor let tænke, at der under de iøvrigt roesværdige Sanitetshensigter ogsaa ligge andre Bevæggrunde skjulte. Den russiske Consul i Smyrna har tilstillet alle de derværende fremmede Consuler Blokade=Erklæringen.
Aalborg Stiftstidende, 1836-12-17
Grækenland. Grækenland nyder for Øieblikket, især i fine nordlige Prohvindser, den fuldkomneste Rolighed; kun i Peloponnes hører, man tale om enkelte Røverier, da det er vanskeligt at forfølge Røverne i de derværende Bjerge. Jmidlertid kan denne dybe Rolighed for en stor Deel tilskrives den spændte Forventning, med hvilken Folket seer Kongens Tilbagekomst imøde. De først for nogle Dage siden indtrufne Efterretninger om Kongens Velbefindende, om Ægteskabs-Contractens Afslutning og om de Forlovedes nær forestaaende Formæling, have udbredt stor Glæde, og det saameget mere, som de officielle Efterretningers lange Udebliven havde vakt nogen Bekymring, Pressens Opposition har aldrig havt saamange Organer, som for Øieblikket. For det Første fortsætter, Sauveur sin Polemik mod Stats-Cantsleren; den støtter nu sine Kla søger især paa, at Landets Regjering ubetinget er givet i Ministerens Hænder, i en Grad, til hvis Mage Historien neppe kjender. Ved Siden af denne Journal udgaae Minerva(Athene) og Haabet, den sidste paa Tysk og Græsk. Mod til disse Angreb værger Regjeringen sig saa godt den kan ved Hjælp af den græske Coureer, og det gjenfødte Grækenlands. - Jfølge de senere Oppositionsblades Paastand har i Ministeriet truffet Forholdsregler til, ved Kongens Tilbagkomst, at hindre Affattelsen af Besværingsskrifter i Provindserne, navnlig mod den nye Afgiftslov. - En af de virksomste Professorer ved den medicinske Skole, Dr. Maurocordato, har mig indgivet sin Afsked. Gens darmeriets Chef- Oberstlieutenant Røsner, vil ogsaa forlade sin Post; man taler og Major Sussas som hans Eftermand, hvilket, hvis det stadfæstes, ei vil gjøre noget heldigt Jndtryk, da denne Officeer endnu er meget ung, og, da han er beslægte med Stats-Cantsleren, vil man udtyde hans Befordring som den Art af Familie=Politik. Marine=Forvaltningen gjør nogle Fremskridt; i Paros skal en ny bygget Corvet med det For 1ste løbe af Stabelen. En Søn af den berømte HydrioTombasis er vendt tilbage fra England, hvor han ha studeret Skibbyggeriet.
Aalborg Stiftstidende, 1836-12-17
Blandede Efterretninger. Fyrst Polignac er med sin ældste, 2daarige Søn indtruffen til London, hvorfra han siden agter at begive sig til sin Søster, Mr. Macdonald, i Brighton.
Aalborg Stiftstidende, 1836-12-17
De sørgeligste Efterretninger indløbe endnu bestandig om de skrækkelige Ødelæggelser, som Orcanen den 29de Nybr. den frygteligste og meest udstrakte i dette Aarhundrede, har anrettet allevegne paa sin vidtudbredte Fart, og hvormed der mennes at have være forbundet et stærkt Jordskjælv i et eller andet fjerntliggende Landstrog, som vi maaske først om en Maanedstid eller meere ville faae Kundskab om. J Dower og Plymouth troede Jndvaanerne, at det var den yderste Dag, og Alt styrtede ud af Husene, for ikke at begraves under Ruinerne. J Plymouth blev en Kirke styrtet om. Fra alle Kanter, ja fra over 100 Steder læses de rædsomste Skildringer og skeete Ulykker. Englands sydlige og sydvestlige Kyster vare bedækkede med Skibsvrag. Alene i Bristolcanalen vare 7 Skibe totalt forgaaede. Jkke mindre sørgelige lyde Beretningerne fra Holland. Schelden havde med Tordenbrag kastet Bølgerne ind over Vliessingens høie Volde, og man kan forestille sig deres Magt, at de endog havde kastet nogle Kanoner ned fra deres Lavetter. Amsterdam saae om Morgenen ud som en ruineret Stad. Ti gerne være gjennembrudte, Vandet strømmede ind, og næsten ikke et Tag var heelt. I Utrecht bleve mange Mennesker lemlæstede under Ruinerne af det omstyrtede Skuespilhuus i Mange Møller kom i Brand ved Stormen, og hele Byen Beest afbrændte i Bund og Grund. Ved Nykerk styrtedes: over 50 Huse omkuld. Grave saae ud som en Stad, derhar udholdt 3 Dages Bombardement. Ogsaa i Holland er Dræbtes og Lemlæstedes Tal meget stort. Mangfoldiges Skibe ere forulykkede og en Mængde Lig drevne op paa i Kysten. Ogsaaet Antwerpen vare endeel Huse omstyrtes de. Havskummet beskriver man derfra som Sneeflokke. Tæt derved vare nogle Skibe blevne opslugte af Bølgerne og flere sønderslagne. Nogle Mennesker vare førte, tilveirs af Orcanen og ihjelslagne. I Rhin=Egnene varii er man tillige hjemsøgt af Oversvømmelse. Over en SneeskifFartøier vare der forgaaede i Stormeiret. J Curhaven, havde man troet, at Himmel og Jord vilde forgaae. Da saa der vare nogle Skibe forliste og sønderslagne. I Dønabrick sloges nogle Mennesker ihiel ved et omstyrtende sig Huus. Der, som flere Steder, havde man havt Torden og Lynild, og kort for Uveiret 12 Gr. Varme. J Nærhedens af Boitzenborg begroves 5000 Faar under en Staldbygnings i Ruiner. J Hamborg og Omegnen har den huseret skrækkeligt. Næsten intet Taarn eller nogen Kirke er bleven i ubeskadiget. J Billarder afbrændte Møller til at male 5 Vandet ud med, men som ved Vindens Heftighed havde malet sig selv i Brand; en tredie blæste overende. Paa Elven gik Bølgerne lige saa høie som i rum So; 8 Skibe gik under. Det er ikke muligt at kunne fortælle al den i Jammer og Elendighed, som berettes fra alle Kanter.)
Aalborg Stiftstidende, 1836-12-17
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1836-12-17
Kjøbenhavn, den 13de Decbr. Under 16de f. M. er udkommen en allerhøieste Forordning gi angaaende den fremtidige Afsoning af Bøder og visse andre Pengeforpligtelser. J det Lovudkast om denne Gjenstand, som har været Stænderforsamlingerne forelagt, en der ved denne Anordning foregaaet betydelige Forandringer. Saaledes er, hvilket først bør udhæves, fordi det udtaler et vigtigt Lighedsprincip imellem Statens Borgere, det Privilegium, derefter Lovudkastet, fandt Sted for Adelige eller lige med Adelen Privilegerede, naar de ikke kunne betale idømte Bøder, at Sagen da skulde resereres Hs. Majestæt Kongen, i Straf, bortfaldet, og disse Personer blive derfor nu at behandle lige med Andre, hvis borgerlige Stilling er over Almuestanden, Dette havde Stænderne med afgiørende Stemmefleerhed indstillet. Den Bestemmelse i Lovudkastet, at Overøvrigheden efter Omstændighederne kunde som Afsoningsmiddel bestemme simpelt Fængsel fra 2 til 1 Dage for hver Dags Fængsel paa Vand og Brød, er forandret til, at altid 4 Dage simpelt Fængsel skal træde i Stedet for hver Dags Fængsel paa Vand og Brød, da, som den roeskildske Stænderforsamling i dens Besk tænkning har yttret, alle Statens Borgere bør være lige for Loven, og man ved hiin Bestemmelse udvider Øvrighedens i discretionaire Myndighed mere end nødvendigt. - Den Bestemmelse i Udkastet er derimod vedbleven, at naar En er idømt et høiere Mulctbeløb end 100 Rbd., er han Afsoning underkastet for de 400 Rbd., og derimod kun Gjældsfængsel for det Overskydende, og det ikke længer end 1 Maaned for hvert 100 Rbd. og ingensinde over 2 Aar, uden at, som den roestildske Stænderforsamling havde indstillet, det Beløb som en over 400 Rbd. derved ansees afsonnet. Forsaavidt det i Udkastet var bestemt, at Tvangsmulcter, som ved Dom, Forliig eller Øvrighedernes Resolution vare Nogen paalagte, for at faae ham til at præstere Noget, skulde, saavel naar det var en Forpligtelse mod det Offentlige som imod en privat Mand. være Gienstand for Afsonning, naar Handlingen ikke foretoges eller Mulcten ikke erlagdes, er dette indskrænket til, at Nogen i under slig Mulct ved Dom eller Øvrigheds Resolution i Medi hold af Lovene er tilholdt at opfylde en Forpligtelse imod det en Offentlige. Med Hensyn til Dagmulcter, der paalægges for ril at fremtvinge Opfyldelsen af en Pligt mod en Privat, vil indtil videre forholdes efter de hidtil gjældende Bestemmelser, en hvorefter man kan anvende Gjældsfængsel for samme. Det er at imidlertid, efter Stænderforhandlingerne, at formode, at en ny f Anordning herom vil blive en tilkommende Stænderforsamling, forelagt.
Aalborg Stiftstidende, 1836-12-17
J disse Dage er faldet en Høiesteretsdom, som for den hand et lende Verden maa være af megen Vigtighed, da den nemlig ri angaaer hvad Retsvirkning Besiddelsen af et Connossement medi fører. Ved Lands Over= samt Hof= og Stads=Retten var er i Handelshuus (Fiedler & C.), der var Aflader af et Parti Varer (en Ladning Rug, 1148 Tdr.) kjendt berettiget til efter1 Pl. 30te Novbr. 1821 i samme at gjøre Arrest og søge Fyldest et gjørelse for sit Tilgodehavende i denne Anledning (10,796 Bcomk. 318 s.), da det Handelshuus (H. Hirsch i Hamborg) for hvis i Regning de skulde været afsendte, imidlertid havde gjort Fallit gi Et tredie Handelshuus, til hvem Connossementet af den falle rende Eier var endosseret og sendt, havde nedlagt Paastand paa den omhandlede Ladning; men denne Paastand blev ikke givet e Medhold paa Grund af at dette Huus kun som Consignatarius for Eierens Regning skulde modtage og forhandle Varerne, og til at der, skjøndt der paa den consignetede Ladning allerede var Et udbetalt en betydelig Sum som Forskud, dog ikke var tilveie i bragt noget Beviis for, at Panteret i Varerne var det overdraget eller efter Handelscoutume tilkom det. - Efterat Grosserersocietetet paa Forespørgsel havde afgivet det Responsum at efter Handelscoutume maa den retmæssige Jhændehaver af et Connossement betragtes som Besidder af Varerne og som om 8 han havde dem i sit eget umiddelbare Værge, gav Høiesteret ved Dom af 29de Novbr. det sidstnævnte Handelshuses Paastand Medhold. (Skibet laae paa Kallundborgs Rhed og var bestemt til Rotterdam i Holland.
Aalborg Stiftstidende, 1836-12-17
Hr. Johan M. Burchardt i Drobak er af den kongl. svensk norske Regjering anerkjendt som dansk Viceconsul sammesteds, under det kal danske Generalconsulat i Christiania.
Aalborg Stiftstidende, 1836-12-17
Det musikelskende Publicum har saa sielden Anledning til at høre Kirkeconcerter, at det sikkert vil være det en kjer kommen Efterretning at erfare, at Hr. Organist P. Jessen, har erholdt Tilladelse til i Frue Kirke at give en Concert, som er ansat til 1ste Juledag, og ved hvilken vil blive opført begges de af ham til de sidste 2de Universitetsfester componerede Cantater. Hr. Jensen, hvis Compositioner, som bekjendt, have tildraget sig Musikkjenderes Opmærksomhed og bifald, vil ved denne Leilighed blive assisteret af vor aandfulde Landsmand, Hr. Secretair Hartmann, der nylig er hjemkommen fra en Udenlandsreise, paa hvilken han har besøgt Paris og Wien, saavel som af vor udmærkede Solospiller, Violinisten Hr. Repetiteur Werschall. Publicum vil denne Aften første Gang have Leilighed til at høre Frue Kirkes Orgel efter den totale Ombygning, det er undergaaet, ved hvilken det er lykkedes de duelige Orgelbyggere Reuther og Marcussen at give det en Kraf og Fylde, saa at - saavel med Hensyn hertil som til Større, sen - intet Orgel i Danmark for Øieblikket kan sættes i Sammenligning dermed. (Kbhpst.)J forrige Uge ere heri Staden fødte 74, døde 50; altsaa 24 flere fødte end døde. 2 have dræbt sig selv.
Aalborg Stiftstidende, 1836-12-17
Vexel=Cours. Kjøbenhavns Børscours uforandret som sidst. Hamborg, den 13de Decbr. Bordeaux 131. Petersborg. 8 . London 2 M. 13 Mk. 4 s.; k. S. 13 Mk. 5 s. Madrid 441. Cadix 45. Lissabon 47 3/4. Amsterdam 2 M. 36, 30; k. S. 36, 15. Kjøbenhavn 200. Species 2 ½ pCt. Agio. Disconto ikke noteret. Louisd. og Froksd. 11 Mk. 2 1/2 s. Bco.
Aalborg Stiftstidende, 1836-12-17
Kiøbenhavns Havnepriser, den 10de Decbr. Sjell. Hvede 6 Rbd. - Mk. - s. a 6 Rbd. 3 Mk. - s. Loll. Hvede 5 Rbd. 5 Mk. 8 s. a 6 Rbd. 3 Mk. - s. Holst. Hvede, 5 Rbd. 4 Mk. 8 s. a 7 Rbd. 4 Mk. - s. Dansk Rug 4 Rbd. 1 Mk. - s. a 4 Rbd. 3 Mk. - s. Byg, Grad. 3 Rbd. - Mk. 8 s. a 3 Rbd. 2 Mk. - s. Byg, rad. 3 Rbd. 2 Mk. 12 s. a 3 Rbd. 3 Mk. 8 s. Havre 2 Rbd. 3 Mk. 8 s. a 2 Rbd. 4 Mk. 8 s. Ærter 4 Rbd. - Mk. - s. a 4 Rbd. 3 Mk. - s. Fyensk Smør 700 Rbd. - Mk. - s. a 72 Rbd. - Mk. 2 s. Jydsk Smør 68 Rbd. - Mk. - s. a 72 Rbd. - Mk. - . Holst. Smør 72 Rbd. - Mk. - s. a 76 Rbd. - Mk. 2 s. Bøgebrænde pr. Favn 10 Rbd. 1 Mk. - s. a 10 Rbd. 3 Mk. - Aalborg
Aalborg Stiftstidende, 1836-12-17
Man har i denne Tidende engang henvendt Almeenhedens Opmærksomhed paa et, for noget over et Aar siden henved 5 Mile herfra oprettet Glasværk, men et industrielt Foretagende her i Byen selv, som allerede bestaaer i flere Aar, og som han den heldigste Fremgang, fortjener visselig ikke mindre at omtales, nemlig det af vor dristige, hæderlige Medborger, Guldsmed Smith oprettede Jernstøberi. Dette Foretagende maatte som alle af lignende Art, bestaae en haard Kamp med alle de Hindringer, som i vore Dage lægge sig i Veien for deres Fremme, men Entrepreneuren har ikke ladet sig afskrække. Med den ham egne Kraft har han overvundet dem Alle og Støberieer i fuld Gang allerede i flere Aar og leverer de sædvanlige Arbeider, Kakkelovne, Alt til Maskiner henhørende, Ambolter, Plouge, Skibsarbeider &c. &c., Alt i smagfulde, moderne Former og rivaliserer med de andre her i Riget værende Establissementer af denne Art. At Entrepreneuren holder Priser med disse og ved sine Varers Gehalt anbefaler sig til Afsætning, spores tydeligt nok deraf, at han neppe kan tilfredsstille Bestillingerne De nyere Forbedringer, som Videnskabernes umaadelige Fremskridt i vore Dage aabne Veien for, ere allerede paatænkte og maaske varer det ikke længe, før vi see vort Støberi tilegne sig de fortrinligste blandt disse, saasom at smelte Jernet ved varm Luft &c. &c. Kort, dette Establissement er et af dem, som her i vor, paa industrielle Foretagender ikke rige, Stad, meest har interesseret enhver Ven af Fremskriden, og der kan neppe være nogen Tvivl om, at Hr. Smith ogsaa Tiden vil høstes de Frugter, som Flid, Driftighed og kløgtig Benyttelse af Omstændighederne ikke pleie at lade savne, saameget mere som han sørger for at have meget duelige Folk til at forestaae Arbeiderne.
Aalborg Stiftstidende, 1836-12-17
Ibehoer Wochenblott af 26de f. M. indeholder følgende for vedkommende Handlende og Skibsførere ikke umærk værdige Artikel: Hvor ubestemt og vaklende Handelsretten overhovedet endnu er, veed Enhver, der har havt Forretninger af nogenlunde Betydenhed, men at man endnu ikke er i det Rene med Begreberne om de Forpligtelser, Skippeten paatager sig i Henseende til den ham anbetroede Ladning. synes paafaldende, men forholder sig dog saaledes. Det er endnu bestandigt ikke afgjort, om en Skipper er forpligtet, eller kan tvinges til, at losse eller afkjøle en Ladning Sæd eller Kornvarer, som, uden at være bleven beskadiget af Sovandet, er geraadet i Hede. I moralsk Henseende er han vistnok forpligtet til at sørge for de ham anbetroede Varer, som for sin Eiendom, og dette har bevæget mangen brav Skipper til paa sin Reise at anvende Bekostninger paa at conservere Ladningen, hvilke han paa Bestemmelsestedet kun tildeels har faaet erstattet, og har saaledes for sin Omhu ofte lidt ikke ubetydelige Tab; enhver Skipper pleier derfor i Regelen gjerne at see, at der paa de Steder, hvor han paa sin Reise har at lægge an, befinder sig en af Ladningsdeponenterne Befuldmægtiget, de kan sørge for Undersøgelsen og den mulig nødvendige Conservation og bestride Udlægget. Først i senere Aar har der blandt nogle uvidende Skippere udbredt sig den Mening, at de kunne fordre Liggepenge for den Tid, i hvilken Ladningen er under Conservation; Andre troe, for Losning gen, til Fordeel for Conservationen, at maatte forlang: Caution for enhver Skade, Lysningen muligviis kunde med føre for dem. Dette har atter nylig givet Anledning til allehaande ubehagelige Stridigheder, Protester og Reprotester, hvorved der ikke er blevet udrettet Noget; men hvorved den Tid er gaaet tabt, som saa fordeelagtigt kund have været anvendt til Ladningens Behandling, medens Skaden for Eierne deraf med hver Dag tiltog. For at forebygge dette Uvæsen for Fremtiden, synes det simple Middel raadeligt, herefter at tilføie til enhver Fragt med Sæd og Kornvarer den Clausul: "Skipperen er forpligtet til paa de Steder, han paa sin Reise har at anløbe, uden Vægring at finde sig i sin Ladnings Undersøgelse og mulig nødvendige Conservation, uden at forlange anden Godtgjørelse derfor, end sit rede Udlæg, hvilket den, der har frag tet Skibet, forpligter sig til, strax tilligemed Fragten uden Afdrag at godtgjøre ham.
Aalborg Stiftstidende, 1836-12-17
Hr. Overkrigscommissair N. C. Øst indbyder i den Berlingske Tidende til Subscription paa et Hefteskrift, som stal kaldes Minervall, for dermed at tyde Udgiverens Hensigt, saavidt muligt efter samme Plan at fortsætte Prams og Rahbeks frimodige, gavnsigtende, værderkjendte Bestræbelser. Hver tredie eller fjerde Uge leveres et Hæfte, som koster 2 Mk. - Om end Udgiveren har en Anskuelse forskjellig fra Forfatterens af et tilstillet Bidrag, saa negtes dette derfor ikke Jndførelse; men Udgiveren forholder sig Ret til at vedføie sin Mening. Iøvrigt bliver Hæfteskriftets Farve - et hvidt Omslag. "Af det anførte Mønster, hedder det endvidere, ger det vel aabenbart, at Udgiveren ikke sigter til at stifte Misnøie mellem Regjeringen og Folket, eller søger Pengevinding ved talentbegavet Letsinds vittig Spot eller bidende Haan over offentlige Foranstaltninger eller disses udøvere; han ynder ikke Nutidens Burschikoser, Sammenspind og Oppusten, og finder Beilen efter Pøbel yndest end uværdigere, end Slikken efter Hofgunst."
Aalborg Stiftstidende, 1836-12-17
Ved Høiesteret er blandt andre afsagt følgende Domme, Landsover= samt Hof= og Stadsrets=Procurator F. M. Lange (imod hvem der af Justitien er anlagt Sag for adskillige Misligheder og Forseelser, i hvilke han formeentlig har gjort sig skyldig i sin Stilling som Procurator, bort 1 bøde 200 Rbd. til Kbhvnes Fattigvæsens Hovedkasse. - Smeden L. Christophersen i Hjørring (som var tiltalt for voldeligt Overfald paa Politibetjent og Arrestforvarer Hartnack, bør for Justitiens Tiltale i denne Sag fri at være. For begaaet Jndbrud og Voldtægt er en Person dømt til 8 Maaneders Forbedringshuusstraf. Ved Kbhvns Amts søndre Birkeret at han dømt til 6 Aars Rapshuusstraf. Et fransk Blad melder, at Hs. K. H. Prines Christian af Danmark er ventende til Paris i anstundende Januar Maaned, for der at tilbringe Resten af Vinteren og derpaa begive sig til England. J Paris, hedder det, agtede han at tage de nyere Kunstværker og Monumenter i Øiesyn; hiinsides Canalen at besee de store industrielle Foretagender.