JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-12-02
Siden Generalforsamlingen den 8de October dette Aar have Undertegnede, paa Auctionen efter afgangne Dr. Sande i Nyekjøbing kjøbt følgende Bøger til Provindsialbogsamlingen i Mariboe. 1) Det Kongelige Speil med dansk og latinsk Oversættelse udgivet af H. Eiersen Soree 1768.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-12-02
2 Beyttige zur Kenntris H. Fbrittanniens vom Jahr 1779 Aus der Handschrift eines Unnanten, Herausgegeben von G. Forner. Lemgo 1780 3) Cebriis den behandes Tavle, Oversat af det Grædsk ved H. Gotschalsk. Kbh. 1763 4) Jacobi Jlias. En Beskrivelse over den store Drikkeholt Biberius i Alexandeisk Vers med muthologiske Anmærkninger, ved J. C. Bie. Kbhavn 5) Bodmers Calliope, Zürich 1767. 6) A. H. Niemeyers Gedichte. Leipzig 1778. 7) J. J. Bodmers Abhandlung von dem Wunder baren in der Voesie und dessen Berbindung mit dem Warscheinlichen Jn einer Bertheidigung des Gedichtes Joh. Miltons von dem verlohrne Paradiese; derbeygefüget is J. Addisons Anhandlung von den Schønheiten in dem selben Gedichee. Zürich 1740 8) Bodmers critische Betrachtungen uber die portischen Gemahlde des Dichter. Mit einer Borrede von J. J. Britinger. Zürich 1741. Endvidere er til bemeldte Stiftelse foræret: 9) Prolusio ad festum seculare in memorium purgat per M. Lutherum sacræ doctrinæ in ædibus scholæ Neocopiæ Falstrorum cathedralis die 11o Nov. 1817 etc. Versibus alcaicis Conscripta, adjuncta versione danica, a P. G. Fibiger. 10) Hesiodi Ascræi, qvod inscribitur opera et dies, carmen latinis exprimere versibus, Paucula ejus emendare, nonnulla adnotationibus illustrare, conatus est G. Borrichius. Mariboe, den 1ste December 1817. C. F. Schultz. Boeck. Møller-Sønnen og Politiemesteren eller Præsten og hans Kattekilling, en original Fragoedie for Theatret i Hillerød, af Kristensen, er anmeldt tilsalg paa Klubben i Hillerød og om nogle Dage paa Bogladerne og i flere Klubber i Riget.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-12-02
Den nye Frækning af Lotteriets første Afdeelings 5te Classe begynder den 2den Februarii næstkommende Aar. Med Trækningen af 2den Afdeelings 5te Classe bliver begyndt den 8de December dette Aar. Lykken tager i Tilskueren tilorde imod den forslidte Talemaade: "at gjøre sin Lykke," beklagende derhos: at hun sekt i sit Arve og Enevolds herskab fra umindelige Tider maa see sit Scepter brudt, naar Lykkehulet selv adlyder andre Love end hendes, ligesom Øieblikket kan ventes, da det ikke meere vil være Lykke i De den, men enhver Skjelm vil forstaae den Kunst, at blive lykkelig uden hende.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-12-02
En besynderlig Forordning, udgivet paa St. Hele no 1809 som manskee kunde være faare nødvendig paa flede Steder: Eftersom anskillige ørkesløse og fladeraglige Qvinder ger sig en Forretning af, at gaae fra Huus til Huus, paa Øen, og opdigte og udbred falske og forargelige Fortællinger paa de gode Jndvaaneres Raaning, og derved udstrøe Splid og Trætter imellem Naboer, ja endog ofte i ellem Ægtemænd og deres Koner, til stor Ærarelse og Uroe for alle gode Folk, og til total Udslukkelse af alt Venskab og godt Naboskab; paa det at nu denne Misbrug kan blive reyset og afskaffet, og enhver Trætte hævet, christen Kierlighed oplivet igien, og Venskabet bevaret, befale vi, at dersom i Fremtiden nogen Qvinde bliver overbeviist om, at have fort Snak, at opvække Splid, at bagvaske, og drikke sig fuld, eller om nogen anden notorisk Last, (Naturam pellas Furca er, den kommer dog igjen den Her) skal hun straffes med, at nedslumpes i Vandet, eller og med Vidsk eller paa anden Maade alt som Tilfældet udfordrer, og eftersom Gouverneuren og Raadet finder det passeligt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-12-02
(Jndsendt.) En Fabel. En Skipper i Newsoundland Stokfisk fanger Og denne uden Ophold strax forlanger At vide hvad den skulde bruges til. Den raae Matros ham heel enfoldigt svarer: "Jh nu - Du hovedløs til Frankrig farer, Det er nu eengang Skjebnens ognte Spil Hvad," – spurgte Fangen - "jeg til Frankrig, vandre." Hvorledes, Uden Hoved, Lad de Andre, Kun ikke mig den Reise tage paa!""O! bliv kun ikke bange" sagde Manden - Jeg kunde nævne Dig nu en og anden, Som efter Moden daglig reiser saa. Junkeren og hans Kok.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-12-02
Sex Gjæster kommer her imorgen" Den Junker sagde til sin Kok. Et Maaltid maae vi have, Jørgen, Gaae, slagt en Kalv - er det vel nok, "Hør Junker, i de varme Dage Til Sex at slagte heelt en Kalv Hver Rest J maae som Aadsel tage."Ja saa. Nu - Slagt at kun en halv."(Af Kjøbenhavns Skilderie.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-12-02
Kjøbenhavn, den 29de November. Endelig gen er nu den i offentlige Blade omtalte corpulente Jomfrue, der uagtet hun kun skal være 19 Aar gammel efter Bekjendtgjørelsen, veier 400 Pund og holder om ren ligesaa meget i Omkreds som i Høide, nemlig 6 Fod, ankommen her til Kjøbenhavn. Huu er født paa Grændserne af Hertugdømmet Oldenborg af Forældre, der ikke lade formode, at de kunde ovle en saa corpulent Skabning. Moderen skal ikke have vejet meget over 100 Pund og Faderen være maadelig for. Jomfruen forsikkrer at have veiet 28 Pund, da hun blev født, 150 da hun var 4 Aar, og 200 Pund da hun var 7 Aar. Allerede i sit 6te Aar kunde hun bære sin Moder. Af Ansigtsdannelse er hun ret bakker og hendes Kræfter ere ikke ubetydelige. J Omkreds holder hun kun, saavidt Anmelderen kunne skjønne, omtrent 68 Tommer. Hendes Lægge ere saa tykke som en temmelig føer Mands Lænder, og hendes Lænder hvider næsten ligesaameget i Omkreds, som en almindelig Mandspersons Liv. Overdreven fede ere især det Tykke af hendes Arme, som ere tungt at løfte paa. Hun skal have 6 Sødskende, hvoraf dog nogle ere af Stivforældre, som alle ere af gandske almindelig Legemsdannelse. Hun kan gaae en Miil uden at føle Besværlighed, men Stenebroen taaler hun ikke at gaae paa. Ung tet denne Jomfrue fuldkomment fortjener det udeelte bifald, hun ved alle Hoffer har fundet", i Betragtning af sin Fedme, saa har man dog havt Exempler paa endnu federe Folk. Saaledes veiede Engellænderen Edvard Bright, der døde 1750 i sit 30te Aar, i levende Live 616 Pund. J Omkreds var hans Mave 6 Fod 11 Tommer, og hans Lægge 2 Fod 8 Tommer. Syv Personer kunde rummes i hans Vest. Jkke meget magrere var Philip Mason fra Usik i Grevskabet Monmouth. Han holdt omkring Bryster 5 Fod, omkring Maven 6 Fod, omkring Albuen 11 Tommer, og omkring Lænden 3 Fod. Begge vare middelmaadige af Støttelse, og, deres uhyre For hed uagtet, let til Fods. Sennetus omtaler en Mand, der veiede 600 Pund, og et Fruentimmer, 36 Aar gammel, der velede 450 Pund.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-12-02
Priserne paa Fedevarer have i Efteraaret 1817 været følgende: Holsteensk Smør i Fjerdinger 36 til 42 Rbd., dito i Halvtønder 90 til 100 Rbd. (nu sælges det for 80 Rbd.), holsteensk Ost 14 til 17 s. Pundet, eiderstadisk dito 2 Mk. 12 s. til 3 Mk. 4 8 Pundet Boghvedegryn 38 til 44 Rbd. pr. Tønde, Byggryn 22 til 24 Rbd. Tønden. – Fyensk og Langellandsk Smør en Halvotting 7 a 8 Rbd., en Fjerding 27 a 32 Rbd., en Halvtønde 80 a 90 Rbd. (nu sælges bedste fyensk Smør for 75 Rbd. og Langelandsk for 600 Rbd.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-12-02
Den 28de November solgtes Specier paa KjøbenFor Committee havns Børs til 24 Rbmk. 4 s. sedler blev givet (med Rente) 106 pr. 100. - Obligationer (uden Rente) 93 1/2. Norske Rigsbanksedler Norske Speciesedler 18. - Svenske Sedler 7 Mk. - Disconto 8 Procent.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-12-02
Bekjendtgjørelser. De som endnu ikke have betalt deres MidicinRegninger til Mariboe Apothek, bedes at betale samme snarest mueligt. Den 26de November 1817. Brygge. Auctioner.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-12-02
Da intet Bud skeete paa den i Stiftsovisen No. 90 og 91 averterede Capitain og Postmester von Bjerrings Gaard, saa er en nye Auction beramme over denne, førstkommende Løverdag den 6te December om Middagen Klokken 12. Nyesteds Byefoged Contoir, den 29de November Prom.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-12-02
Capital, som anbydes. Af Umyndiges Midler kunne 78 Rbd. 87 1/2 s. N.V. erholdes til Laans hos Undertegnede, imod love befalet Sikkerhed. Nakskov, den 29de November 1817. Pontoppidan.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-12-02
Tjeneste ledig. For en duelig Skytte, som er ugift, er en Tjeneste ledig paa Engestoftegaard.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-12-02
Tilkjøbs.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-12-02
Hvor gode Skibsplanker 10 Alen lange, 2 Tommer tykke og 12 Tommer brede, ere at bekomme, anviser Addresse-Contoir.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-12-02
Paa Addresse-Contoiret faaes: De vig igste indenlandske Tildragelser, og de mærkeligste Personers Levnetsbeskrivelser fra de ældste Tider til vore Dage. En Læse- og Lærebog i Fædrenelandets Historie for Begyndere og Ustuderede, ved E. Munthe, Rector ved Latinskolen i Nyborg. Kbh. 1817. 4 Rbd.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-12-02
Subskriptionsplan. Efter Fleres Ønske agter jeg at udgive min Prædiken paa Jubelsestens første Dag. Da den hos mine Tilhørere fandt bifald, smigrer jeg mig med, at den muelig kunde opbygge Andre uden for min Kreds, Jeg attraaer ved dette Arbeide ingen Fordeel, men dersom jeg kan see mig skadesløs, og dersom Publirum maatte ynde dette lille Product, turde jeg maaskee vove ogsaa at udgive min Tale paa Jubelse stens tredie Dag. Subskription modtages hos S. T. Hr. Procurator Larsen i Mariboe og hos mig heri Rødbye. Rødbye, den 29de November 1817. ensen, Sognepræst til Rødbye og Ringsebølle.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-12-05
11te Aargang. Lollands Falsters Stifts No. 94. Kongelig privilegerede. Sa Addresse=Contoirs Efterretninger, som forsendes. med Ride-Poster. Fredagen. den 5te December 1817. Redigeret, trykt og forlagt af Pastor emeritus C. F. Schultz, privilegeret Bogtrykker.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-12-05
Udenlandsk.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-12-05
(Af Børsenh. og Polit. Journ.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-12-05
Storbrittannien, Den 19de November blev Prindsesse Charlottes Liig bifat. Sørgetaler bleve holdre i alle Kirker, og de sleste af dem vare inden i behængte med fort Klæde Messer bleve læste i de catholske Gesandters Capeller. Fra om Morgenen tidlig varede det Kongelige Flag paa Tover med halv Høide, alle Skibe paa hemsen havde heiset Sørgeflaget, efter Ordre i Minutskud fra alle Søehovne, Trængselen i Kirkernvar overordentlig især i Pauls Kirken som allerede Kl. 11 var ganske opfyldt med Mennesker, og maat te tillukkes, men her viste sig igjen den Londoner, Pøbels Hang til Udsvævelser, alle Dørre og Vinduer bleve slagne ind, og i taae Øieblikke blev Forvinringen saa stor, og Choret saa opfyldt af Mennesker at Gudstjenesten ikke kunde begynde. Saaledes hengik nogle Timer. Man hentede Lord Majoren og de øvrige Magistratspersoner som vare i Kirken, me det hialp ikke, to Gange opfordrede hiin forgjeves til Roe og Orden. Endelig blev det forkyndet, af Præsterne havde forladt Kirken fordi Gudstjenester ikke kunde begynde Dette foraarsagede en almindelig Misfornøielse, man bod Lord Majoren om at lade een af sine Capellaner hente, og lovede at manvilde sømme Choret, naar han kom. Lord-Majoren gav sit Samtykke dertil, og efter megen Snakken frem og tilbage, begyndtes Gudstjenesten Kl. 3, og blev bragt til Ende med Roe og Opmærksomhed. Kl. 2 om Natten kom Liget til Vinsor i det foreskrevne og pompøse Optog Da Liget var bragt ind i Kirken saa blev det sat paa en Forhøining i Choret, hvori der var anviist Sæder for Ridderne af Hosebaandsordenen. Prinds Leopold sad i en Lænestoel paa den Side hvor Hovedet vendte hen. En Herold forkyndte nu, at det havde behaget den almægtige Gud at bortkalde Prindsessen fra det Timelige. Prinds Leopold befinder sig dog nu vel, han havde fattet den Beslutning at forblive i det Gemak hvori Prindsessen var død indtil hun nat begravet, men da nogle Vennes fik ham til at gaae ind i et Sidegemak, saa betjente man sig af dette Øjeblik for at lægge Prindsessen, ned i Kisten.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-12-05
Den 23de October lod sig en Brig see ved Kysten af Ballyvalter i Jrland, og gjorde Signal, at den forlangte en Baad. Fem Mand gik ud til Skibet. Man nødte dem at komme op paa Dækket, og nep de beboe de betrandt det førend Briggens Mandskab og aa trak Baaden op med samt Baaden og Folkene.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-12-05
Man har siden den Tid ikke faaet mindste Efterretning om dem. Nogle holdt Skibet for en Smugler, andre troe, det var fra Algier.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-12-05
En af Napoleons troeste Venner, Grev de Lax, Casas, er kommen fra det gode Haabs Forbjerg til London. Man troer ikke, at det vil være ham tilladt, at komme i Land.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-12-05
Frankrig.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-12-05
Den franske Militairmagt skal forøges til 160,000 Mand, af hvilke en Sjettedeel skal være Rytterie.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-12-05
Jtalien. Den 7de November, om Eftermiddagen Klokken 4 gjorde Monsignore Cunco, der er beslægtet med Napoleon, en Spadseregang til Tusculum, for at see hvorvidt Arbeiderne, som der grave efter Oldsager, vare komne. Pludselig blev han overfaldet af nogle Karle, der saarede ham, og besluttede at beholde ham hos sig Da Lucian Buonapartes Familie vilde sætte sig til Bords, favnedes Cunco. Man udsendte Tienere med Fakler, for at lede efter ham. Jmidlertid brøde Røverne ind og bemægtigede sig LuriansSecretair (som de antoge for ham selv) og to Tjenere: alle 3 førte de bort med sig. Jmidlertid undveeg Cunco. Da Røverne mærkede, at de ikke havde saaet Lucian selv, havde de sendt Bud, at de ville nøjes med 3000 romerske Dalere i Løsepenge, Daa saa slette Fødder for deres Fanger. staaer det i den hellige Faders Land med den offentlige Sikkerhed.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-12-05
Tydskland. Betragter man Tidens Aand, der prises saa høit, som ægte tydsk og udgangen fra Tydskland, saa synes det, som om Lydskland nu var Samlingspladsen foralle Daarligheder og Galskaber. Paa den ene Side Mysticismus, Jesuitismus, Jlluminatsmus, Magnetismus, Tydskhed i Klædedragt og Knebelsbart, Raab om uindskrænket Trykkefrihed og Baal, hvorpaa tildeels berømte og almeenhædrede Forfatteres Skrifter opbrændes af Mennesker, som ingen Competence have til at bedømme saadanne. Paa den anden Side politisk og eeligiøs Jndifforentismus, Dyrtid uagtet en velsignet Høst, Pengetrang, Aager og Luxus, alle Haandteringers Ruin ved Oversvømmelse af engelske Vare. Begge Partier forukkre os, at hiint og dette har Menneskeheld til Hensigt og Følge.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-12-05
J mange Lande raade listige Aristokrater trodsig, fordrende Landstænder, at Nationen derved skulde vorde myndig. – Denne Myndighed synes blot at bestaae af Sult og høitravende Phraser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-12-05
J Schlesien har en Kone den 10de October født et Barn uden Øyne. Hun har en otteaarig Datter som heller ingen Øyne har, en Søn, der ligeledes var født uden Øyne, er død. Mellem disse 3 Bøen. ere to, som bleve fødde med Øyne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-12-05
Nordamerica De Americanske Søer og Kyster synes at være Samlingspladse for alle muelige Søeuhyrer. En lang Slange af 100 Fods Længde satte nyelig de Søefarende i Forskrækkelse, nu har en anden Slange, der et ligesaa stor, ladet sig see, og ved Nynercks Ny ster viser sig en smuk ung Havfrue. Matroserne have seet den; altsaa kan man naturligviis ikke tvivle om dens Tilværelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-12-05
Americanske Blade melde, at ogsaa de forenede Stater ere indbudne til at tiltræde den hellige Alliance, men at Præsidenten Monroe har svaret, at disse vel aldeles stemmede overeens med de Grundsætninger, denne indeholder, men at deres Forretning ikke tillod dem at tiltræde en saadan Forbindelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-12-05
Sverrig. Her opbygges tre nye Stæder: Carl Johannstadt, i Nordbotnien paa Horden af Fornraa, Ostarestad i Vermeland ved den norske Grændse, og Borgholm paa Oland. Paa det sidste Sted oprettes en almindelig Arbeid og Straffeanstalt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-12-05
Barbareskerne. Det saa bestemte og heldigen udsætte Foretagende af Capitain Schumann paa Høiden af Lissabon, har især meget opbragt Deyen af Algier. Da Cor faren, der tog det russiske Skib, kom tilbage, lod Deyen de 5 Fanget, som Corfaren medbragte, udlevere til den svensk norske Consul, dog da Deyen siden efter fik Kandskab om Capitain Schumanns Selv befrielse, lod han tilbagefordre de Fangne og spærrede dem inde i et nyseligt Fængsel. Som man paastaaer, hersker Pesten ombord paa hiin algierske Cor sat, der anholdte alle de Skibe den mødte.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-12-05
Handelsesterretninger. Uagtet Kornhandelen ligget for Øjeblikket i Daase Amsterdam, ere Priserne dog ikke faldne. J Petersborg er det nu ogsaa tømmeligt stille med ovenmeldte Handel, men i Riga søges Rug meget og flere Ladninger er der fra afgaaet til Bremen. J Rigets indre Provindser i Rusland har Hoften i Aar ikke været god Den 21de November fallerede i Hamborg: Jacob Wolder Otto, med 384,762 Mk. 14 s. Banco.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-12-05
Efter Randers Avis skal de 2de Handelshuse Vo sel og Falck & Comp. i Kjøbenhavn have hørt op at betale.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-12-05
Naturbegivenheder. Den 19de October bemærkede mon i Sicilien et stort Jordskjælv, ligesaa i Cluma i Bøhmen den 4de November.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-12-05
Adskilligt. En Mand i Hamborg, Schramme og hans Kone, indebrændte den 16de October i Jldebranden der.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-12-05
Jndenlandsk.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-12-05
(Af Udgiveren.) Mariboe, den 4de December. Vestenvinden, der i lang Tid har staaer som nagelfast, har været endeel af ofte Kornhandlere her i Stiftet til liden Baade da den har lagt mange Hindringer i Vejen for deres Skibsfart med Korn til Hamborg og flere Steder.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-12-05
Hr. Jversen i Odense har spaaet rigtig: Saasnart Vinden sprang fra det vestlige til det østlige Hjørne, indfandt Vinteren sig, og det temmelig alvorlig Rideposten ankom først i Dag mellem Kl. 3 og 4. Eftermiddag.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-12-05
Natten imellem den 23de og 24de forrige Maaned er Kjøbmand Kausmann paa sin Reise fra Nyekjøbing paa Falster til Kjøb nhavn, i Skillingskroen (mellem Kjøge og Røbenhavn) frastiaalet en Kuffert, der, foruden hans Klæder med mere, indeholdt 42,000 Rbd. N. V., samt en Anviisning paa 120 Rbd. N. V. Den følgende Morgen, blev Kufferten funden i Kroemandens Hauge, Klæderne vare efterladte, men Pengene og Anviisningen udtagne. For Opdagelsen loves en Belønning af 2000 Rbd. N. V., samt mindre efter Omstændighederne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-12-05
Kjøbenhavns Politieven gjør opmærksom paa den Underlighed, at i Kjøbenhavn en Potte Melk koster 12 til 16 s., da dog en Potte Brændeviin kun koster 3 Mk. 8 s. Vandskatten kan dog nok ikke foranledige dette Uforhold? Ligesaalidet kan samme Blad endnu fatte Grund til, hvorfor Hvedebrødet endnu ikke bliver større og bedre, da en Lønde af den bedste Hvede kjøbes op 20 Rbd. end det var da den maadeligste Hode kostede 500 Rbd., – Resultatet er omtrent at Melke handlere og Bagere have under Krigen ved for dem, ligesom for flere Næringsdrivende, fordeelagtige Conjuncturer vænt sig til saa lueratio Levemaade, og nu ikke ville give Slip paa den tilvante Luxus, som da skal vedligeholdes paa Andres Bekostning.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-12-05
J den oeconomiske Cortespondent findes meddeele en Jndberetning til Regjeringen fra den Tids Stiftamtmand i Aalborg, J. Bilde, som døde 1736, om Landets slette Tilstand efter Krigen under Fredrik den Fjerde, hvori vises: at der var stor Armod paa Landet og i Kjøbstæderne; at Under Øvrighederne vare uduelige paa de fleste Steder og for slet aflagte, at den Tids Landmilie var til Landets Ruin at Landskatterne vare høiere end de kunde svares; at Oxenhandelen var attaget og Hesterillægget svæk, ket samt Handelen tilintetgjort, fordi Tolden var for høi, og Midlerne der frer foreslaaes, hvorved han formeente at Landet kunde hielpes. Man seer deraf, at Landet dengang havde lidt vendelig mere ved Krigen end nu Jngen vilde enten kjøbe eller laane Penge i Jordegodser. Byfogder og andre Rettens Betiente vare reducerede Lieutenanter, Laqvarer, Skibskapitainer og Fiskere der tildeels hverken kunde læse eller skrive, men allene forstode at plage og udsue Folket etc. etc.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-12-05
Pastor Harms i Kiel har udgivet en Biografie af den kristelige Troes Blodvidne Heinrich von Jopheni Oithmarsken, paa plattydsk.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-12-05
(Af Kjøbenhavns Skilderie.) Kjøbenhavn, den 1ste December. Alles Opmærksomhed er i denne Tid stændt paa Coursen, der næsten med uventet raske Skridt gaaer sin Forbedring i Møde. Den er nu i en Tid at fem Uger vedbleven at dale omtrent fra 460 til 398. J Mellemtiden begyndte den vel at slige fra 410 til 420, men den faldt strax igien, og vedblev derpaa at falde. Siden i Fjor ere Specierne faldne fra 40 til 24 Rbmk. Som Aarsag til denne pludselige Falden, anføres Krangen til Rigsbanksedler den megen Ban vo der udbydes, det svage Liv i Handel og Omsætning. Men uagtet Coursen saaledes dagligen forbedrer sig, betales dog næsten Alting, paa enkelte Artikler nær, ligesaa høit nu, da Coursen kun staaer 400, som da den stod i 600. Udenlandske Alen og Manufacturvarer, adskillige Fødevarer, som Kjød, Smør, Brød, ere rigtig nok faldne noget, men ikke i Forhold til Pengeforbedringen. Andre Artikler, f.Ex. Melk, Grønt, og Arbeidslønnen i det Hele, ere ikke faldne. En Pot Melk koster 1 Rbmk., d. c. H.s. i Sølv, vagtet den i Fredstider aldrig har kostet mere end 2 1/2 s. Dansk Courant. Den betales altsaa til en Cours af omtrent 800 til 1000. Med Huusleien er omtrent det samme Tilfældet. De Leiligheder, som i Fredstider kostede 150 Rd. D. C. i Leie, betales nu med 450 til 500 Rbd. S. V., eller omtrent fra 900 til 1000 Rbd. N. V. som udgjør 225 til 250 Specier. Skræder og Skomagerlonnen har heller ikke i tingeste Henseende rettet sig efter Cour Man antager nu efter et sandsynligt Overslag, at Folkemængden i alle de danske Stater tilsammentagne udgjør 1 700,000, og at den i 15 Aar, efter den nærværende Lilvægt, vil være stegen til 2 Millioner, naturligviis naar ingen uforudseete Uheld indtræffe.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-12-05
Efter kyndige Landmænds Forsikkring, er sidste Høsts Frugtbarhed ikke oversteget den næst foregaaendes, Vore Sædevare søges ogsaa i Aar temmeligen udenlands fra, men dog ere Havre og Byg de Sorter, der søges meest.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-12-05
Ved at omtale Veivæsenet som en af de haardeste og meest byrdefulde Skatter for Landmanden, da det ikke skal være noget Særsyn, at en Bonde har i et Aar tilligemed sine Folk været 2 a 3 Uger paa VeiAabeide fortæller Justitsraad Neergaard, i sit udgivne lille Skrivt: "Noget i Anledning af Danmarks Skattevæsen. – "at denne Vei Jver gaaer saavidt fortiden at Chausseer, anlagte for nogle Aar siden under samme Amtmand, nu kasseres, fordi de gaae ikke lige nok og ikke ere regelmæssigen nok anlagte uagtet den gamle er een af de bedste Veje, som Vi hidindtil havde i Provindsen (Sjelland). Dette, bemærket Forfatteren, er at ødele med Bondens Krafs og Velfærd, thi ikke allene skal den Nye anlægges, men den Gamle ophugges, som gaaer aldeles ved Siden af den nye. Begge Deele kunde været spare, Den 9de November feiredes i Slesvig Hertugdømmenes Storholdets, Landgreve Carl af Hessens, 50 aarige Jubilæum. Om Aftenen var hele Staden ik lum neret.