JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1849-06-25
I Anledning af en Forespørgsel fra Forstanderskabet for Ørslevkloster Sogn om hvorvidt Liigsyns=Forretningen, maatte kunne overdrages nogle af Sogneforstanderskabet udnævnte Mænd, som ville udføre Forretningen gratis, bestemte Raadet at svare, at Samme ikke kunde indlade bonden har erholdt Samtykke dertil af Forstanderskabets Formand; men at det maae beroe paa Formanden hvorvidt han forinden Samtykket meddeles, vil fordre Lægens Undersøgelse, hvorhos Provst Møller formeente, at Frdn. 14de Decbr. 1810 § 15 a 2 maatte være at indskiærEndvidere maatte Raadet være af den Formening, at hvor Lægen een Gang er tilkaldt, der maa ogsaa Lægens Samtykke være Betingelsen for den Spans Slutning. Nr. 14 O. - 1849. J Maltning af 2 Tarsagsal fra Forstanherskabet fa Ørslevkloster Sogn om hvorvidt Liigsyns=Forretningen, maatte denne overbraaes Saaneforstanderskabet udnævnte Mænd, som ville udføre Forretningen gratis, hostemme Naadet af svare af Samme ikke kunde indlade sig paa Forslaget, da det aldeles stroer mod Lovgivningens positive Bestemmelser. Nr. 51 C. - 1849.
Viborger Samler, 1849-06-25
Efter den store Trang der finder Sted i Viborg Amt for Subjecter til Besættelse af Gjordemoder=Posterne bestemte Raadet at indstille, at der paa Repartitionsfondens Regning maa antages strax til Oplærelse paa Fødselstiftelsen 3de Jndivider, imod at disse forinden Jndsendelsen, give deres Beviis for, at ville modtage Ansættelse i Viborg Amt efter Amtmandens Bestemmelse. Jligemaade bestemte Raadet at avertere at ogsaa Jndivider fra andre Amter kunne indsendes til Oplærelse for Viborg Amts Regning. (Mødet hævet.) sig paa Forslaget, da det aldeles strider mod Lovgivnindens positive Bestelser. Nr. 51 C. - 1849. Efter kan dage Trang der finder Stad i Viborg Amt for Subsaater til Besæt, oc Gjordemader Hasterne ha stemte Raadet at indstille, at der paa Repartitionsfondens Nogning maa antoge, strax til Halskalde paa Fødselstiftelsen 3de Jndivider, imod at disse forinden Jndsendelsen, afve hans Beviis for, at ville madt 420 Ansættelse i Viborg Amt efter Amtmandens Bestemmelse. Maha hasterte Vaade, martere af Aasaa Jnd fre paa Mandag kunne indsendes i Oplægalse for Viborg Amts Regning. (Møde hævet.)
Viborger Samler, 1849-06-26
Viborg, Snsto-Tidende. Forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdømmerne. Tirsdagen den 26de Juni 1849. 77 Aarg. Nr. 106.
Viborger Samler, 1849-06-26
Udenlandske Efterretninger. Storbritannien og Jrland. Den 14de Juni plaideredes for Central-Criminal-Court Processen imod Hamilton paa Grund af hans Attentat imod Dronningen. Den Anklagede erklærede sig skyldig, Generalfiscalen renoncerede paa en yderligere Udvikling af Sagen, og Domstolen idømte Hamilton 7 Aars Deportationsstraf.
Viborger Samler, 1849-06-26
Debatten i Underhuset den 15de Juni om Anliggenderne i Canada endte dermed, at Ministeriet seirede med 291 Stemmer imod 150 over Oppositionsmedlemmerne Gladsione og Herries, der havde foreslaaet en Adresse til Dronningen om at afslaae Sauctionen af en af Underhuset antagen Bill og Skadeserstatning til Jndbyggerne i Canada for de Tab, de have lidt i den sidste Opstand, med mindre at Petenterne kunne godtgjøre ei at have deeltaget i Opstanden,
Viborger Samler, 1849-06-26
Den ministerielle Journal the Globe indeholder en meget skarp Artikel imod den østerrigske Politik i det ungarske Anliggende. Denne Journal indrømmer Ungarerne den fuldeste Ret til at reise sig imod det østerrigske Cabinets vilkaarlige Centralisationsplaner, og spaaer Østerrig, at det for den russiske Hjelp til Ungarns Betvingelse vil komme til at bøde med Tabet af Krakau og Galizien, da Caren, hvis Finantser ifjor afgave et Deficit af 5 Mill. Lstl., sikkert ikke vil yde Hjelpen uden Erstatning. The Clobe omtaler ogsaa, at en af de oprørske Maga rer til England afsendt Underhandler har havt en Conference med Lord Palmerston.
Viborger Samler, 1849-06-26
J Overhusets Møde den 15de Juni optoges paa nye Debatten om den franske Expedition til Rom. Til en Forespørgsel af Lord Aberdeen svarede Marquis Landsdowne, at de betræffende Papirer skulde blive forelagte Huset, dog hvad de franske Noter angik med Udeladelser, da det ei var passende ved utidige Kundgjørelser, at berede den franske Regjering Forlegenheder. Fremdeles protesterede Marquis Lansdowne imod den af Lord Aberdeen opstillede Paastand, at den brittiske Regjering skulde have givet sin Sanction til Expeditionen (assented); Alt indskrænkede sig kun dertil, at man ei havde udtalt en Misbilligelse (that ther did not express disapprobation), at man havde formeent det upassende at lægge Hindringer i Veien they did nol think proper to raise any obtsacle). Men naar Øieblikket egnede sig dertil, vilde man ei undlade at forlange de hidtil ikke æskede Erklæringer saavel af Frankerig og Østerrig som af Neapel. – Efter de nyeste Efterretninger fra New Orleans, ankomne med Dampskibet Caledonia, der i 9 Dage har tilbagelagt Veien fra Halifax til Liverpool, lider New=Orleans endnu af Oversvømmelsen, der ikke er aftagen. Jndbyggernes Nød er stor. J New=York, Boston og Baltimore har Cholera indfundet sig. Under 16de Juni meldes fra London, at det tydske Krigsdampskib United-States er ankommet til Liverpool fra New-York. Det forlod New-York den 31te Mai. Ved en Variation af Skibets Compasser kom det paa Grund paa Nantucket-Shoals, men kom igjen af efterat det havde kastet 20 Tons Kul overbord. Senere erholdt Skibet en Skade paa en af Kjedlerne, hvorved en Reparation er bleven nødvendig. (Fra Curhaven meldes under 17de Juni, at de tydske Krigsdampbaade "Barbarossa, "Lübeck og Hamborg ere samme Dags Morgen afseilede soværts. Disse Skibe ere senere ankomne til Bremerhafen). Frankerig. J en af Præsident Louis Napoleon til det franske Folk udstedet Proclamation af 13de Juni, ikke contrasigneret af nogen Minister, hedder det, at nogle Oprørere have atter vovet at plante Oprørsfanen imod en legitim Regjering, der er Resultatet af den almindelige Stemmeret. Den systematiske Agitation nærer og vedligeholder i Landet en nedtrykt Stemning og en Mistillid, som har Elendighed i sit Følge, denne Tilstand maa ophøre; det er Tid at de Gode beroliges og de Onde skjælve.
Viborger Samler, 1849-06-26
Den 14de Juni opløstes den af Oberst Guinard commanderede Artillerielegion af Nationalgarden. Obersten er arresteret. De Medlemmer af Bjergpartiet, som den 13de Juni vilde constituere sig som Convent i Conservatoire des arts bleve overraskede af Regjeringstropperne og Nationalgarden og tvungne til at tage Flugten. J Nationalforsamlingens Møde den 14de Juni sanctionerede Forsamlingen Anklage og retlig Forfølgelse imod Ledru-Rollin, Sergeanterne Boichot og Rattier, Considerant samt 9 andre Folkerepræsentanter. Den berømte Physiker Pouillet er ved et af Præsident L. Napoleon udstedet Decret afsat fra sin Post som Forstander for Conserv, d. arts, sandsynligviis, fordi han gjorde det muligt for Le dru-Rollin at undvige. De fleste Medlemmer af de tydsk democratiske Foreninger ere ligeledes arresterede. Baroche erklærede den 15de Juni i et af Nationalforsamlingens Bureaux, at det var af trængende Nødvendighed at raade Bod paa Misbrugen af Forsamlingsretten. Han fortalte, at ved et for faa Dage siden afholdt Banquet, hvori flere Repræsentanter deeltoge, var der endog udbragt en Tost for Choleraen, der havde befriet Frankerig fra Marschal Bugeaud. Redacteurerne for Journalerne Siele, laa Presse og National have i deres Journal ladet indrykke følgende Erklæring: "Censuren er atter gjenoprettet, kun ikke officielt, men halv officielt og underhaanden. En Politicommissair har indfundet sig i Siecle's, la Presse's og National's Bureaux for at meddele disse Journalers Redacteurer, at Kammerets Majoritet vilde auctorisere Sequestrationen af disse Journaler, saafremt de maatte fortsætte deres Fortolkning af Forfatningens 5te og 54de Artikel. Vi ville give efter for Magten, men vi ville, at Publicum skal erfare, at vor Pen ikke længere er friJ Nationalforsamlingens Møde den 18de Juni paaberaabte Odilon=Barrot sig i Anledning af en Jnterpellation fra Cremieux om Pressens Forhold Beleiringstilstandens strenge Bud og den dermed forbundne Ophævelse af alle Garantier; iøvrigt havde Forsamlingen den afgjørende Stemme. Et Andragende af Grevy, hvorved Ministeriet opfordredes til at underkaste sig Lovene, antoges med 351 Stemmer imod 154. J samme Møde vedtog Forsamlingen det bortflygtede Medlem Felix Pyatsretlige Forfølgelse. J Slutningen af Mødet hævedes Nationalforsamlingens Permanentserklæring.
Viborger Samler, 1849-06-26
J Nationalforsamlingens Møde den 19de Juni spurgte Victor Lefranc Regjeringen om hvorledes den vilde forholde sig ved den antagne Klublovs Antagelse ligeoverfor de forberedende Valgforsamlinger. Ministeren Dusaure erklærede, at det var Regjeringens Beslutning kun at ville forbyde de Klubber, som hyppigen skjule sig under dette Navn.
Viborger Samler, 1849-06-26
Det hedder i en Skrivelse fra Strasburg af 17de Juni, "Tilhængerne af Bjergpartiet føle hvor stort det Nederlag er, som de have lidt i Paris, da den af dem forbereddede Opstand strandede. Ogsaa her have i de sidste Dage en lammende Sammenstimlen fundet Sted; men der behøvedes ikke engang en virksom Jndskriden fra Auctoriteternes Side for at gjenoprette Roligheden. – Fra det ulykkelige Baden ankomme stedse flere og flere Flygtninge."
Viborger Samler, 1849-06-26
Den 18de Juni indtraf til Paris en telegraphisk Depesche, der meldte fra Lyon, at Forstæderne Croix-Rousse- og Guillotiere afvæbnedes, og at Operationen skred frem i Rolighed. Vel lykkedes det Tropperne i Lyon at dæmpe Opstanden, men de havde i Kampen med Jnsurgenterne 25 Døde og 75 Saarede. Jnsurgenternes Tab anslaaes til c. 60 Døde og henved to hundrede Saarede. Flere Underofficerer af det 17de lette Regiment vare gaaede over til Oprørerne. De fangne Jnsurgenter ville blive skudte.
Viborger Samler, 1849-06-26
Kongeriget Preussen. Den ministerielle "Deutsche Reform benytter en Artikel i "Deutsche Zeit.", hvori det betegnes som ønskeligt ved en Deeling af Slesvig at gjøre Ende paa den danske Krig, for ei alene at erklære sig imod denne Basis for Freden, men tillige for at forsvare den af Preussen indrømmede Fredsbasis, nemlig Slesvigs Selvstændighed i legislativ og administrativ Henseende. Enhver veed, saaledes siger det ministerielle Blad, "at da Preussen opkastede sig til Forsvarer af Hertugdømmernes truede Rettigheder, maatte Gjenoprettelsen af Status quo ante d. c. Annulleringen der danischen Uebergriffe været dets nærmeste Formaal. Om en Jndlemmelse af Slesvig i Tydskland kunde der ligesaalidet være Tale som om en Jndlemmelse af samme i Danmark. Begge Planer vare ligestore Retskrænkelser. Jndtoge de Deputerede fra Slesvig deres Plads i Nationalforsamlingen og gave de der ved deres fremragende Virksomhed Forholdene en anden Vending, saa er det dog sandelig ikke Preussens Skyld, og Preussen er ikke bundet ved hin Deputeredes Machinationer og disses Gjennemførelse. Det er saare let for Deutsche Zeit. at udraabe: "Den simpleste Opløsning er en Deeling af Slesvig!" - Ogsaa iblandt de preussiske Statsmænd ere nogle, der gjerne vilde underhandle paa denne Basis, fordi Knuden i saa Tilfælde var rask overhugget. Men denne Afgjørelsesmaade har sine store Vanskeligheder. Der spørges nemlig om denne Basis for Underhandlingerne, som Lord Palmerston nu ogsaa har opgivet, var at sætte igjennem eller ikke. Danmark sagde positivt "Nei!" og viste sig, som bekjendt, ved Underhandlingerne mere intraitable", end nogensinde før. J den seierrige Kamp kan Preussen og Tydskland, besætte hele Jylland, derom kan der intet Spørgsmaal være, og maatte da rigtignok ernære en langt større Hær end nu og tildeels paa egen Regning, dersom Hertugdom merne ikke vilde udtæres. Jeg taler slet ikke om de Tab, som Preussens Søhandel vilde lide. Men vilde Saadant forandre Danmarks Holdning, Sikkert ikke; men kun Ruslands. Thi dette har jo, som bekjendt, lovet i dette Tilfælde at udskibe sine Tropper paa Als Det andet Skridt vilde være en Jnpasion i Preussen indtil Weichselen. Hvis Allierede Østerrig, er, derom er vel Jngen uvidende, der ei ganske lukker sit Øie, og Hvem der opererer med Østerrig i Tydskland, imod Preussen, er vel ligesaalidet skjult. Men hvilke ere Preussens Allierede, Det er skjult. "Det tydske Folk, ja vel; med det tydske Folk er man strax ved Haanden; kun Skade, at naar man nærmere gaaer ind derpaa, saa findes det, at de Stater, hvori dette tydske Folk lever, og som staae ved Preussens Side, tildeels ikke ønske Noget mere inderligt end at ende denne Krig, fra hvilken de saa gjerne og saa hurtigt som muligt ønskede at tilbagekalde deres Tropper."
Viborger Samler, 1849-06-26
J den danske Hær og paa den danske Flaade tjene Tusinder af Slesvigere, deres Eed og Konge troe. Disse, som tildeels med de største Farer have unddraget sig det slesvigholstenske Parties Forfølgelser, og, følgende Pligtens Kald, frivilligen have sluttet sig til deres Brødre fra Kongeriget, ere – till igemed saa mange andre til det egentlige Danmark flygtede Slesvigere – en levende Protest imod hiin Statholderskabets Paastand, at Antagelsen af en Grundlov, hvorved Slesvig skal adskilles fra Danmark og forenes med Holsteen, skulde være et Udtryk af hele det slesvigske Folks Sindelag. Og til denne Kiendsgierning føie vi undertegnede Slesvigere dette protesterende. Ord paa egne og vore dansksindede Landsmænds Vegne, i hvis Mand vi kunne holde os overbeviste om at handle, nu, da Manges Tunge er bunden ved Landets indvortes og udvortes Fjender. Det saakaldte Statholderskabs Hensigt er ikke vanskeligt at gjennemskue! De klingende Ord om "oprigtig Kjærlighed til Fred, om Standsning af "Blodsudgydelse, hvilken ene og lane kommer over dets og de øvrige Partileredes Hoveder – skulle forlede Danmark til, ved at indlade sig i Underhandlinger, at anerkjende den Stat, der kun er til for de Opstandgjørende og deres Understøttere, og derved tillige Slesvigs Adskillelse fra Danmark. Men den slesvigske Befolkning i sin store Fleerhed vil ikke, at dens Land, som før af det tydske Forbund og navnligen af Preussen er erkjendt at være Samme aldeles uvedkommende, skal træde i nogetsomhelst nærmere Forhold til Tydskerne, som have indviet deres Eenheds- og Frihedsværved at understøtte et saadant Oprør, den slesvigske Befolkning i sin store Fleerhed vil med ubrødelig Troskab og Hengivenhed holde fast ved Danmark, det gamle Moderland, ved den Konge som med landsfaderlig Sind har skjænket sit Folk hvad Tydsk lands Stammer tilkæmpe sig ad blodige Veie. – Sjælland, Fyen og Als, i Mai og Juni 1849." Underskrifterne følge.
Viborger Samler, 1849-06-26
(Paa de til Kjøbenhavn af de udsendte Exemplarer allerede tilbagekomne findes 65 Underskrifter – som i Bladet "Danne virke, Nr. 119 ere aftrykte - deraf 19 af Lærde, Embedsmænd og andre Ansatte, 11 af Kjøbmænd, 7 af Skippere, 15 a Haandværkere og Fabrikanter, 10 af Jordeiere og Bønder, 2 af Andre. Efter deres Hjem ere af de Underskrivende 20 fra Haderslev og Omegn, 7 fra Aabenraa og Omegn, 30 fra Flensborg og Omegn, 5 fra Tønder og Omegn og 3 fra det sydlige Slesvig).
Viborger Samler, 1849-06-26
Fra Slesvig skrives den 17de, at den hessiske Generalleut. Bauer, ifølge et Rygte, ikke vil tjene længere ved Rigsarmeen, da han, efter at de hessiske Husarer, bleve tagne tilfange, ikke kan forene Krigsføringsmaaden, med sin Æresfølelse. Efter Hs. m. Nachr." skal Prittwitz gjentagne Gange have forlangt hos "Statholderskabet, at Armeens Forpleining maatte skee fra Hertugdømmerne, fordi Jylland, ikke kunde præstere meer uden at blive udsuget; men Statholderskabet skal have tilraadet ham at rykke en Dags marsch længere frem.
Viborger Samler, 1849-06-26
Jfølge "A. M. af 19de de, mene kyndige Officierer, at der ikke saa snart er at tænke paa nogen Jndtagelse af Fredericia, paa Grund af denne Fæstnings eiendommelige Beskaffenhed." Enkelte Foranstaltninger lade formode, at man belaver sig paa en Beleiring, selv til ud paa Efteraaret".
Viborger Samler, 1849-06-26
Ribe, den 22de Junii. Vor hele Besætning af Hanoveranere og Sachsere, der i 6 a 7 Dage paa et Par Compagnier nær vare dragne nord paa og havde besat Varde, medens en Afdeling gik 4 a 5 Mile nordligere for at inddrive Reqvisitioner, er igaar kommen her tilbage. Efter Troppernes Tilbagekomst blev igaar fra et Huus paa Torvet udsolgt endeel Brød og Smør (Brød paa 10-15 Pd. for 3 ls. pr. Stk., Smør 3 1/2 s. pr. Pd.), som det hedte sig tilhørte Tydskerne. (Ribe Av.)
Viborger Samler, 1849-06-26
Randers, den 25de Junii. Den fjendtlige Overgeneral Prittwitz har igaar den 24de De, forlagt sit Hovedqvarteer til Aarhuus, hvor der siden i Torsdags ligger 5 a 6000 Md. preussiske Tropper, foruden en halv Snees Tusinde Md. i Omegnen, med deres nordligste Feltvagter staaende i Torsdags ved Røved, idag ved Skeiby. 2 a 3000 Md., deels Preussere, deels Sachser, under General Ledebuhr og Stein, som siden i Fredags Middags stode ved Trige, trak sig igaar Morges Kl. 3 pludselig tilbage til Aarhuus eller derigjennem. Fra de nordlige Herreder af Aarhuus Amt var igjennem Stiftamtet reqvireret til at leveres i Aarhuus idag Eftermiddag Kl. 2 for 3 Dage: 18 Pd. Ho. 18 Pd. Halm, 4 Skpr. Havre, 21 Pd. røget Flesk, 4 1/4 Pd. fersk Kjød i levende Kreaturer (ikke levende Vægt), Alt pr. Td. Hartkorn; men imorges kom der Ordre fra Gen. Rye, at Leverancen ikke maatte præsteres, og en Kjæde af vore Dragoner afskar Veien til Aarhuus. Paa de fleste Steder have de fjendtlige Tropper opført sig vel. Kun enkeltviis have uregelmæssige Reqvisitioner eller Plyndringer fundet Sted.
Viborger Samler, 1849-06-26
J Torsdags Eftermiddags borttoges saaledes i een By 320 Pd. Brød og 320 Pd. røget Flesk, foruden noget Smør og fersk Kjød, ved en af en Officier anført Cavalleri=Commando. Uagtet de preussiske Troppers gode Opførsel, lide Aarhusianerne dog for Øieblikket under et haardt Tryk, da hver Gaard er belagt med 20 til 40 Mand, for hvis Forpleining Værterne maae sørge, eftersom Tropperne fortiden ingen Naturalforpleining faae, inden Magazinerne blive fyldte. Gen. Prittwitz roses som en udmærket Personlighed, og hans Omgivende ligne ham. Med Gen. Hirschfeld og hans Stab er man derimod mindre vel tilfreds. En af Hirschfeld, under Trudsel af Afbrænding, udstedt Ordre, at ingen Veirmølle maatte gaae, blev strax contremanderet af Prittwitz.
Viborger Samler, 1849-06-26
J Løverdags Aftes fandtes paa Røved Mark, liggende i bevidstløs Tilstand, med et dødeligt Sabelhug i Hovedet, en 1516 Aars Dreng der fra Byen. Han var gaaet ud for at flytte nogle Heste, og man antager, at det er fjendtlig Cavalleri, der, efterat have beruset sig i Spørring Kro, har udført denne Heltedaad. Drengen var endnu igaar bevidstløs, og man tvivlede om hans Liv. (Rand. Av.)S. - - den 25de Junii. Hr. Red. Da jeg ofte seer, at Breve fra vore tappre Soldater indrykkes i de offentlige Blade, har jeg troet at Nedenanførte fra en Soldat, der har hjemme i Viborg, Egnen, nærmest med Hensyn til dets Originalitet og den muntre, uforsagte Tone dette bærer Præg af, ogsaa kund egne sig til Offentliggjørelse, og fremsender det derfor til Afbenyttelse. Bouring Mølle, den 7de Juni 1849. Kjære Søster! "Da her gives Leilighed for mig vil jeg skrive et Par Ord til dig og lade dig vide at jeg er ved god Helsen og Sundhed. Jeg har seet af et Brev fra min Broder, at du haver rigtig bekommet det sidste Brev som jeg skrev til dig, men der maa være daarlig Tid for dig da du ikke vil skrive til mig igjen, eller ogsaa det er af Stolthed, da jeg har bedet derom. Det gjør mig ondt, at det er dig saa besværligt at skrive saadan et Par Ord til mig din hengivne Broder. – Du maa vel altsaa tænke, at jeg lever i Velstand og Glæde, men du tager ganske feil, men efter Omstændighederne nogenlunde. Jeg tager paa Fyen i 6 Dage og i Fredericia i andre 6 Dage paa Vagt, og der er just ikke rart at være, thi der er ikke saameget Sted man kan staae paa sikkert for Fjendens Skud, og hver Dag bliver nogle saarede og skudt. Saa kan du nok tænke dig hvor godt jeg har det. Rigtig Strid har jeg været i siden jeg sidst skrev dig til og jeg er ogsaa fornøiet derved, og det er slet ikke at undre paa; thi vi er ogsaa berygtet for et af de tappreste Corps i hele den danske Armee, og vi bliver ogsaa brugt til enhver Tid, og vil heller ikke vige hverken for Hug eller Skud, men holde tappert ud saalænge vi er een Mand tilbage. Vi har ogsaa tabt over 100 Mand paa een Dag, den 7de Mai. Nu har jeg fremdeles ikke noget Nyt at skrive dennegang, og dersom der ikke skulde gives Tid for dig til at skrive mig til og lade mig vide noget hjemme fra og Eder Alle, saa skal jeg slet ikke forspilde mit Blæk og mit Papir paa dig mere, det kan du være vis paa. Og dermed afbryder jeg min Skrivelse med mange kjærlige Hilsener fra mig din hulde trofaste Broder N. N.
Viborger Samler, 1849-06-26
Kjøbenhavns Børs-Cours, den 22de Junii. Hamborg 2 M. - a vista 199. Bank-Disconto 5 pCt. paa Banco=Vexler 3 pCt. Dito Norske Speciessedler pr. 100 Rdlr. Species 194 Rbd. (S.) 4 pCt. Kgl. Obligationer (uden Renter) 85 1/2 Rbd. (Sælg. Nationalbank=Actier 144 Rbd. i r. S. (Sælgere). NB. Med Udbytte fra 1ste August 1848. Roeskilde Jernbane=Actietegning 38 1/2 Species. (Sælgere). Øst-Gothlands Panteobligationer af 1846 ved Hambro & Søn 94 1/2 i Banco. (Sælgere.)
Viborger Samler, 1849-06-26
Hamborger Børscours, den 15de Juni, Bordeaux 3 Md. 187 1/5 Lond. 3 Mk. 13 Mk. 9 ½ s.; Amsterdam 2 M. 35. 40. slesv. holst. Species Pari; Louis= og Frederiksd. 11 Mk. 4 1/2 s. pr. Stk. i Banco; dansk grov Cour. 25 1/2; Skillings-Stkr. 25 1/2 a 25 1/2, nye 2/3 Stkr. f. f. 53.
Viborger Samler, 1849-06-26
Skibs-Efterretninger. Ringkjøbing. Natten mellem den 21de og 22de De er i Ringkjøbing Tolddistrict indstrandet 2de Skibe nemlig ved Hauervig Skonnerten Johanne" af Fano, Capitain Bork, kommende fra London med Ballast, samt ud for Huusbye Klitte det nederlandske Skib de jonge Dirk Capitain Matros, ladet i Amsterdam med Stykgods, bestemt til Rostock. Besætningen fra begge Skibe ere reddede. (Ringk. Av.)
Viborger Samler, 1849-06-26
Thisted, den 23de Junii. Jgaar Morges Kl. 8 indstrandede paa Klitmøller søndre Strand her i Amtet Kufskibet "die Hofnung af Lehr i Hanover, ført af Capt. Zimmermann, kommende ballastet fra Hjemstedet bestemt til Norge. Skibet staaer heelt og holdent paa tør Land og Mandskabet er lagt under Qvarantaine. (Thist. Av.)
Viborger Samler, 1849-06-26
Reisende. Med Dampskibet "Lolland fra Kallundborg til Udbyhøi, den 20de Juni, Fru Drewsen med Søn, Datter og Tjener, Dhrr. Schouby, Hultmann, Finsen og Feveile, Jfrne Raupac- og Bjerring, Hr. Kieldsen, Strømpehandler Truelsen, Hr. Weismann, Frøken Hartier og Jfr. Schau. – Med Samme fra Udbyhøi til Kallundborg, den 21de Juni, Pastor Møller, og Cand. Laurberg.