Berlingske Tidende, 1822-11-15
Hydra, den 14de (26de) September. Den Tyrkiske Flaade, bestaaende af 108 Skibe, hvoriblandt 6 Linieskibe og 9 Fregatter, var, efter et langvarigt og unyttigt Ophold ved Patra, gaaet under Seil, for at undsætte og provianterN. poli di Romania. Den ankom den 7de (19de) d. M. i Vandens ved Hydra. Strax lettede ogsaa vor Flaade, der bestod af 50 de væbnede Skibe, Anker, formerede Linie og ventede paa Fienden, Da Tyrkerne uden for Spezzia blev vore Skibe vaer, søgte de, under Begunstigelse af Vinden, at passere Strædet, og brød gjennem vor Linie. Ifølge denne Maneuvre bleve 25 af vore Skibe over og ligesaa mange under Vinden. Desuagtet lykkedes det 6 Græske Skibe at forhindre deres Gjennemgang i Canalen ved Hydra; de antændte en Brander, som de fjendtlige Skibe undvege. Den følgende De overfaldtes de af en Vindstille, og vi omringede et ved Stavronisse strandet Linieskib. Da vi imidlertid hverken understøttedes af Strøneller Vind, saa lykkedes det samme, efter 2 1/2 Times Anstrængelse og ved Hjælp af de øvrige Tyrkiske Skibe, igjen at komme løs. Det var forhausende at see, med hvilken Dristighed og Enthusiasme vore Grækere angrede Linieskibene; Capitain Criasis Skib, og et liden Fartøi fra Spezzia, lagde sig ved et Linieskib, skiøde dets Seil inu- og tvang det til at søge rum Sø. De følgende tre Dage angrebe de Græske Fartøier paany den fjendtlige Flaade; men Tyrkerne, som saae vore Søfolks Mod, gjorde alt for at undgaae at fægte. Den 12te (24de) September forsøgte den Tyrkiske Flaade igjen at løbe ind i Canalen ved Napoli di Romania; men Grækerne spærrede Indgangen med 15 Brandere, som modige ventede paa Tyrkerne. De Tyrkisk, Commanderende, afskrækkede ved dette faste Mod, opgave imidlertid deres forehavende, og trak sig tilbage. Det var er skjønt Syn at see Biergene ved Hydra bedækkede med Mænd og Qvinder, som iagttage Flaadens Operationer. Fjenden, som opgav Haabet om at trænge igjennem, afsendte om Natten et Skib under christent Flag, med 7000 Chilo Kornvarer og to TyrkiskeTschaux (Commissairer) til Napoli di Romania. Da dette Skil skildte sig fra Tyrkernes Flaade, fulgte strax to af vore Skibe det, anholdt det, og bragte det i vor Havn, hvorved de fangne Tichau, bleve paa det bedste behandlede. De havde en Bujurdi (befaling, fra Capudan Pascha til Tyrkerne i Napoli di Romania, af følgende Jndhold: "Jeg har erobret og ødelagt Øen Spezzia, og sænket tre Skibe. Men jeg kan ikke løbe ind hos Eder da Strøm og Vind hindre mig deri, ogsaa frygter jeg at Grækerne skulle komme og stikke mine Skibe i Brand; jeg sender Eder derfor denne Ladning Kornvarer og haaber endnu at kunne sende Eder een tild. Disse Tschaux forsikkre os, at deres Capudan Pascha, uerfaren i denne Maade at fægte paa, havde i sine Tanker lovet sig en udmærket Seir, i og derfor opmuntret Hjelpe=Eskadren fra Algier og Ægypten til at følge ham, og fægte med ham. Da han imidlertid kom i Fægtning og saae den Skade, som Fjendens Tapperhed tilføiede ham, begyndte han at lavere henimod Vandene ved Parapola. Jøvrigt erfare vi at et Græsk Skib har taget et Egyptisk, ladet med Mundforraad Derimod har Fjenden kapret et Græsk Fartøi med 5 Mand, som han paa Stedet lod hænge.