Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-06-15
Udenlandske Efterretninger. Paris d. 8de Maji. H. M. Keiserinde Regentinden har faaet følgende Efterretninger fra Armeen: Fægtningerne ved Weissenfels og Lützen vare ikkun Forspil til Begivenheder af langt større Vigtighed. Keiser Alexander og Kongen af Preussen, der vare ankomme til Dresden. ag med deres hele Styrke og havde erfaret, at den Franske Armee var rykket igjennem Tildringen, besluttede at levere et Slag paa Lützens Slætter, og satte sig i Marsch, for at tage hiin Stilling. Men de bleve forekomne ved den Franske Armees Hurtighed; imidlertid vilde de dog ikke opgive deres Plan, at angribe denne Armee, for at fordrive den fra den Stilling, den havde taget. Folgende var den Franske Armees Stilling d. 2 Maji Kl. 9 om Morgenen, Den venstre Fløi lænede sig til Elster, paa samme befandt Vicekongen sig, der commanderede det 6te og 11te Armeecorps. Centrum blev anført af Fyrsten af Moska i Landsbyen Kaia. Keiseren var med den nye og gamle Garde i Lützen. Hertagen af Ransa stod i Defileen af Postern og dannede med sine 3 Divisioner den høire Fløi. Gener. Bertrand, der commanderede det 3die Corps, var paa Marschen til denne Desilee. Fienden rykkede frem og gik paa Broen ved wenkau, Pegau og Zeitz over Elster. Keiseren, i det Haab at forekomme ham i hans Bevægelser, og i den Tanke, at han ikke vilde kunne angribe førend d. 3die, befalede GeneralLaurision, hvis Corps befandt sig paa de yderste Puncter af den venstre Fløi, at begive sig til Lipzig, for at tilintetgjøre Fiendens Plauer, og at bringe den Franske Armee d. 3die f. M. i en ganske anden Stillelig end Fienden havde gjort Regning paa at finde den, og hvori den virkelig befandt sig d. 2den, og at bringe paa denne Maade Forvirring og Uorden i de fiendtlige ColounDa H. M. Kl. 9 om Morgenen hørte en Canonade fra Leipzig Kanten, begav han sig i Gallop derhen. Fienden forsvarede den lille Landsbr. Listenau og Broerne paa hiin Side Leipzig. H. M. ventede kun paa det Øieblik da denne Position vilde være indtagen, for at sætte sin hele Armee i Bøvægelse i denne Retning, poussere den frem mod Leipzig, for at sætte over den høire Bredde af Elster, og falde Fienden i Ryggens Men Kl. 10 om Morgenen trak den fiendtlige Armee frem i forskjellige noverskuelige Colonner, der fordunklede Horizonten. Fienden frembød Stridskræfter, der syntes uhyre. Keiseren føiede paa Stedet følgen Dispositioner: Vieckongen fik befaling, at begive sig til Prindsen af Moskas høire Flanke; men han behøvede 3 Timer til at udføre denne Bevægelse. Prindsen af Moswa greb til Vaaben, og Understøttede med 6 Divisioner Kampenheder, efter en halv Times Forløb, blev frygtelig. H. M. begav sig selv i Spidsen af Garden bag Armeens Cintrum, og understøttede Fyrsten af Moskwas høire Fløi. Hert. af Ragusa besatte med sine 3. Divisioner de høireyderste Sidern Ger Bertrand fik befaling, at falder den fiendtlige Armee, i Ryggen, i det Øieblik Linien befandt sig tiden hedeste Kamp." Det behagede Lykken at krone alle disse Anstalter med det meest glimrende Udfald. Fienden, der syntes at gjøre sikker Regning paa, at hans Plan vilde lykkes, satte sig i Marsch, forat omringe vor høire Flanke, og naaede Veien tilWeissenkels. Gener. Compans, en Hærfører af største Fortjeneste, holdt ham, i Spidsen af Hertugen af Ragusas Division; i Tømme. Marine? regimenterne udholdt adskillige Angreb med Koldsindighed, og bedækkede Valpladsen med Kjærnen af det fiendtlige Cavallerie. Men Jnfanteriets, Artilleriets og Cavalleriets største Anstrængelse, rettedes paa Centrum. Fire af Fyrsten af Moskvas Divisioner befandt sig allerede i Fægtningen. Landsbyen Kaia blev adskillige Gange taget og tilbagetaget; omsider blev den i Fiendens Vold. Grev Lobau afsendte Gener. Ricard, for at gjeerobre denne Landsby; den blev gjenerobret. - Valpladsen optog en Linie af to Mile, der var bedækket med Jld, Røg og Støv. Fyrsten af Markma, Gener. Souham og Gener. Girandvareallevegne tilstede og bøde Alting Spidsen. Saarets af adskillige Flintekugler vilde Gener. Girardsikke forlade Valpladsen. Han erklærede, at han som Troppernes Chef og Anfører vilde døe, fordi de Øieblik, nu var kommen, da hver behjertet Fransk bor seire eller døe. Jmidlertid opdagede man i en Frastand Støvet og den første Jld af General Bertrands Corps. J samme Øieblik rykkede Vicekongen ind i Linien af Hert. af Tarents venstre Fløi, angreb den flendtlige Reserve, og nærmede sig den Landsby, til hvilken Fienden støttede sin høire Fløi. J samme Øieblik fordoblede Fienden sine Anstrængelser mod Centrum; Landsbyen Kaa blev atter tagen; vort Centrum veg, nogle Batailloner opløste sig. Men ved Synet af Keiseren sluttede disse tappre Ynglinger sig igjen til hinanden, raabende: Keiseren leve! H. M. troede, at det critiske Øieblik, som bestemmer om et Slag skal vindes eller tabes, var kommet: der var ikke mere noget Øieblik at spilde. Han befalede derfor Hertugen af Treviso, at gaae med 16 Batailsioner af dem unge Gardenløs paa Landsbyen Kaia, at kaste Fiendrue over Hals og Hoved, tage Landsbyen igjen, og nedhugget Alt hvad der kom ham i Veien. Paa samme Tid befalede H. M. sin Adjutant, Gener. Drouot, en høist udmærket Artillericofficier, at sammenbringe et Batterie af 80 Canoner, og anbringe det forved den gamle Garde, der var opstillet i Schelons som 4 Redouter, for at understøtte Centrum, medens bag samme vort hele Cavallerie stod i Slagorden. Generaler ene Dulauloy, Dronot og Devaux afgik i Gallop med 80 Jldsvælg, der bleve posterede i en Grouppe. Jlden blev rædselfuld; Fienden veg allevegne. Hertugen af Treviso tog uden at løsne et Skud Landsbyen Kaia, kastede Fienden, og rykkede i Stormskridtfrem. Fiendens Cavallerie, Jnfanterie og Artillerie trak sig tilbagt. Gener. Bonnet, der commanderede en Division af Hert, af Rapusas Corps, fik Befaling, at gjøre en Bevægelse paa venstre mod Kala, for at understøtte den af Centrum tilkjæmpede Fordeel. Han udholdt ad skillige Cavallerie Angreb, hvorved Fienden led stort Tan - Jmidlertidtrykkede Gener, Greve Berlandsfrem, og stillede sig i Slagorden. Forgjeves lispormede det fiendtlige Cavallerie, omkring hans Carrees; hans Marsch standsedes ikke derved. For at bringen homasaa hurtig som muligt til sig, befalede Keiseren ham, at tage en anden Retning, paatvende sig mod Knia. Den hele venstre Fløi; Forandrede sin Fronte og svingede sig til høire. Fienden søgte sin Frelse i Flugten, og vil forfulgte ham 1 1/2 Mile langt, og naaede snart den Høi, i hvorpaa Keiser Alexander, Kongen af Preussen og Familien Brandenburg havde opholdt sig Under Slaget. En fangen Officier, som al fandt sammesteds, har fortælt os denne Omstændighed. Vi have taget adskillige Tusinde Fanger. Deres Tal kunde ikke være betydeligt, da vi vare svagere i Henseende til Cavallerie, og Keiseren enskede at skaane det. Keiseren sagde i Begyndelsen af Slager til sine Tropper: "Det er et Ægyptens Slag!! Et godt Jnfanterie, understøttet af Artillerie, maa være sig selv nok. Gener Gourree, Chef for Fyrsten af Moskrons Generalstab, omkom i Slaget. Vort Forlig beløber sig til 10,000 M. Døde og Saarede, Tiendens kan angaaentil 25. a 30,000. 11 Den halve Armee var ikke i Jrden, thi deres Divisioner af Generge Lauristons Corps have hos besat Leipzig; Hertugen af Reggios 3 Divisioner vare, endnu 2 Dagmarscher sorte fra Valpladsen, blot en Division under Grev Bor trand deeltog saa ubetydelig i Fægtningen, 9: den kun salstede 50 M.; den 2den og 3die kom ikke i Jlden. Den 2den Division af den unge Garde, under Gener. Bartvis, var endnu 5 Dag marscher borte; ligeledes Halvdelen af den gamle Garde, under Gener. Dacons Commando, som endnu stod ved Erfurt. Reserve Batterierne, der bestaaer af flere end 100 Jldsvælg, vare andnu ikke ankomne, og endnu paa Marschen fra Maynz til Erfurt. Gener, Sebastianis Cavalleriecorps med Divisioner under Fyrsten af Schmuhl stode ved i Nedre Elben. Den forenede Armee, 150 til 200,000 M., stærk, anført af begge Monarker, med et stort Antal Prindser af det Preussiske Huus i Spidsen, blev saaledes slaaet og bragt i Uorden af en ikke halv, saa stærk Fransk Armee. - Europa ilde omsider faae Fred, hvis dets Monarker, og de Ministere, der bestyre dets Cabinetter, havde været nærværende paa denne Valplads. De vilde forsage det Haab, at bringe Frankriges Stierne til at gaae ned; de vilde indsee, at de Raadgiver, der ville sønderlemme Frankrige og ydmyge dets Keiser, berede deres egne Sonverainers Undergang. (Hamb. Corr.) end Steen 30 Aar d. at opsetnifet er rivitninger. blaa i Altona, den 10 Junii. J Dag er her den officielle Efterretning ankommet, at den 4de dennes er en Vaabenstilstand afsluttet mellem de krigførende Magter paa 6 Uger. Ovenanførte vigtige Efterretning er i Gaar ved em Fransk og Russisk Officier bragt til Hamborg. Af Betingelserne veed man kun, at Fiendtlighederne først 6 Dage efter Vaabenstilstandens Opsigelse kunne igien begynde.