JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-05-19
Tirsdagen den 26de d. M., Formiddag Kl. 11 slet, bliver paa Falsters Birks Tingsted afholdt offentlig Licitation Redigeret, trykt og udgivet af W. F. Laub i Nykjøbing over forskjelligt Harthugger- og Brolægnings-Arbeide, som i indeværende Sommer skal udføres paa de mindre Landeveie, imellem Nykjøbing og Stubbekjøbing, Grønsund og Guldborg, samt udenfor Stubbekjøbings Vesterport paa Landeveien til Gaabense. Conditioner og Overslag kunne forinden erholdes til Eftersyn paa mit Contoir. Nykjøbing den 16de Mai 1840. Pontoppidan.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-05-19
Auction. Fredagen den 5te Juni bliver ved Ny 1 tiøbing paa Falster afholdt offentlig AucStion over 25 Stkr. unge forædlede Heste, som ere faldne efter Hingstene Cigar, Claudesley og Gaberlunay, og hvoraf de fleste ere fra 4 til 6 Aar gamle og fra 10 Ot. 2 Tom. til 10 St. 4 Tom. høie. Ourebygaard og Corselitze den 12 Mai 1840. Rosenørn Lehn. Classen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-05-19
Jndkaldelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-05-19
Creditorerne i efterskrevne Dødsboer under Baroniet Juel linges Skiftejurisdiction nemlig: 1. efter Gaardmand Henrich Larsen Skotte i Nøbbølle. Ane Pedersdatter Gaardmand Jens Rasmussen, Smeds Kone i Hellinge. Ane Nielsdatter Gaardmand Niels Madsen Tages Kone i Heyringe. - Ane Kirstine Svensdatter Huusmand Nicolai Kasmussens Enke i Robbølle. Gaardmand Jens Mikkelsen i Torrig. 6. - Sidsel Hansdatter Huusmand Mads Jørgensens Kone i Hellinge, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til for undertegnede committerede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre de des Fordringer. Rostrup. Juellinge den 12te Mai 1840.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-05-19
Proclamata. Creditorerne i Dødsboet efter Jndsidder Lars Poulsen, i Thorebrohuset i Eskildstrup Sogn indkaldes herved med tolv Ugers Varsel, til, for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Falsters Birk, Nykjøbing d. 14de Mai 1840. Pontoppidan.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-05-19
Ved Proclama af Dags Dato, som snarest mueligt vil blive læst inden vedkommende Retter, ere Creditorerne i Stervboet efter Huusmand Jens Jensen Skræder i Horslunde indkaldte med 12 Ugers Varsel til for undertegnede committee rede Skifteret at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Ved samme Proclama ere den Afdødes Arvinger med lovligt Varsel indkaldte til at legitimere deres Arveret og iagttage deres Tarv under Boets Behandling; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Grevskabet Christianssædes vestre Districts Skifteret. Pederstrup pr. Mariboe den 30 April 1840. Lützen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-05-19
Ved Proclama af Dags Dato, der vil blive læst inden vedkommende Retter, ere Creditorerne i Stervboet efter Gaardmand Hans Jensen Skafte af Horslunde indkaldte med 12 Ugers Varsel til for undertegnede committerede Skifteforvalter. at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Grevskabet Christianssædes vestre Districts Skifteret. Pe Lützen. derstrup pr. Mariboe den 30 April 1840.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-05-19
Ved Proclama af Dags Dato som læses inden vedkommende Retter, ere Creditorerne i Stervboet efter afdøde Sognepræst paa Feiøe i Lollands-Falsters Stift, Christian Rudolph Kierulff, indkaldte med 12 Ugers Varsel til for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Petersen. Feise den 8de Mai 1840.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-05-22
Lollands Falster Tivende. Stifts Fredagen den 2 2 Mai. No. 39.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-05-22
Da man oftere i Aviserne med Fornøielse har læst og Erobringer, som tænkende og vindskibelige Landmænd have gjort fra Stranden ved Jnddæmninger, som enten ved offentlig Understøttelse eller ved Fleres forenede Samvirken ere iværksatte, vil det neppe være uden Jnteresse, især for dem, som føle Glæde ogsaa over Andres priselige Foretagender, at erfare Noget om den betydeligste Jnddæmning, som hidtil paa Falster ved en tænksom og vindskibelig Landmands af egne Ressourcer fremgangne Anstrængelser er bleven udført. Vi tale om en Erobring, som Hr. Proprietair Hansen til Waldnæssegaardfor to Aar siden har gjort fra den hans Eiendom tilgrændsende Strand. Erobringen er af 60 Tdr. Lands Størrelse og forener sig nu med Gaardens øvrige Græsning. Den iværksattes ved en Dæmningsvold igjennem Vandet af 153 Favnes Længde. Volden, som er 10 Alen bred i Bunden og 3 1/2 Alen høi i lige Stangmaal, afgiver en beqvem Kjørevei, som fører fra Græsningen til Gaardens Marker. Den er belagt med Grønsvær til Strandsiden og forsynet med Pæle, som holde Tørvene. Et Gjerde er anbragt udvendig i Stranden tilligemed en Rad store Kampesteen, for at beskytte Dæmningen mod Brud af Vand og Jis. Mod Landsiden er ligeledes sat Pæle, for at stivne Volden indtil den groer sammen med Græs. Midt paa Dæmningen er anbragt en Sluse, som trækker alt Færskvand, der standser paa det inddæmmede Stykke, hvilket er forsynet med fornødne Vandgrøfter, som føre Vandet til Slusen. Langs imellem Gaardens Marker og det inddæmmede Stykke har Hr. Hansen ladet anbringe et stort Hovedvandløb, 200 Favne langt med solide Volde til begge Sider, hvilket modtager alt det færske Vand, som før havde Udløb til Stranden igjennem det nu inddæmmede Stykke. Dette Vandløb fører nu Vandet langs med Landsiden hen til den ene Ende af Dæmningen, hvor der er anbragt en anden Sluse, som lukker sig selv op og i alt som Vandet er høit eller lavt, og hvorigjennem det søger Stranden. Blot ved at lette for Vandet, hvor det havde sit forrige Udløb, kan hele Græsningen overrisles med Færskvand, som igjen, naar det ønskes, kan udlades igjennem den midt paa Dæmningen anbragte Sluse. Saaledes er da en fuldstændig Engvandning gjort muelig.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-05-22
Foruden denne Dæmning har Hr. Proprietair Hansen endvidere langs med Stranden til den vestre Side opført en Vold af mere end 300 Favnes Længde, 4 Alen bred i Bunden og 5 Qvarteer høi, for at forebygge, at Høivandet skal gaae ind paa den gamle Græsning og det inddæmmede Stykke, og der efterlade Tang til Skade for Græsningen. Herved er tillige Pløielandet betrygget imod de fordærvelige Besøg af Strandens salte Opskyllinger; thi Jndretningen har viist sig aldeles hensigtssvarende under det betydelige i øivande, som flere Gange siden Voldens Anlæggelse har fundet Sted.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-05-22
Jndsenderen heraf har fra første Færd iagttaget og glædet sig over Hr. Hansens rastløse, i en ligesaa sjelden Tænksomhed grundede som med en ualmindelig Duelighed gjennemførte Anstrængelser. Disse bære allerede lønnende Frugt. Paa det ind dæmmede Stykke vare ifjor mangfoldige Oaser fremkomne, hvilke iaar tegne til at ville groe sammen med mangehaande Strandbredsværter og flere Arter Saltningsgræs. At der snart vil vorde god Græsning og omsider fortrinlig Høebjergning, det lader sig af Jordbundens Beskaffenhed lettelig forudsee. Priset være den forstandige driftige Mand, som med moralsk Kraft og aandelig Dygtighed bekæmper og beseirer de physiske Vanskeligheder, endogsaa da, naar Avind og Misundelse lægger ham Anstødstene i Veien. Vi ville ønske ham uforstyrret Fred til at fortsætte sin gavnrige Virksomhed, hvori det vilde være glædeligt, at han maatte finde ret F. C. mange Efterlignere.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-05-22
Jndenlandske Efterretninger. De 2 sidst anlagte Trykkefrihedssager mod Fædrelandet og Kjøbenhavnsposten, har, som man kunde vente det, givet Anledning til megen Omtale, idet man udhæver, at Procurator Christensen tillige er actioneret for det, han har sagt i Trykkefrihedsselskabets Repræsentantforsamling, hvorved man mener er skeet et Brud paa den hidtil respecterede Talefrihed. Saavel Helsingørs Avis" som den Berlingske Tidende søger derimod at hævde den Mening, at her i nærværende Tilfælde ikke er skeet andet, end hvad der var en nødvendig Følge af Forholdenes Natur. Sagen er nu undergivet Domstolenes Kiendelse, og disse ville altsaa om føie Tid vise hvilken Mening der er den Rette, men hvad Resultat end Sagen faaer ved Domstolene, saa ere vi dog overbeviste om, at den sindrigere Deel af Nationen i høi Grad beklager, at en Begivenhed er indtruffen, der under enhver Omstændighed kun vil give Anledning til Misforstaaelser. Vi for vort Vedkommende ville ingenlunde nægte, at medens vi ret af Hjertet ønske de Forandringer i den bestaaende Presselovgivning som Procurator Christensens Forslag gaaer ud Been. paa at fremkalde, saa havde det dog været os meget kjært, om Motiveringen havde været heelt anderledes, noget der jo meget letteligen kunde være skeet, da en Tales Kraft ikke beroer paa de enkelte Kraft-Udtryk, der findes i den, men paa de forskjelllige Tanker, den indeholder. Kan man derfor ikke andet end i flere Henseender dadle Proc. Christensens Færd, især fordi hans Tale ikke var en af Øieblikkets Enthusiasme fremkaldt Ordstrøm, saa kan man dog heller ikke andet, en i forøget Grad dadle det i flere Henseender mislykkede Forsøg paa i denne Sag at gaae Actor tilhaande, som den Berlingske Avis" indeholder. At den Berlingske Avis kan have en anden Mening om Sagen end de paagjældende Blade, kunde neppe undre nogen, men at den har grebet denne Leilighed for ret con amore at komme sine Modstandere tillive, er i det mindste ikke ridderligt. For at gjøre Læserne bekjendt med den Berlingske Avises Skrivemaade i denne Sag, meddele vi følgende, hvorhos vi tillige bemærke, at den som heraf troer, at Berlings Avisens Svar er kort, feiler storligen, thi det udgjør ikke mindre end fire lange Spalter. Den Frygt, hedder det, der i Anledning af den saaledes anlagte Sag yttres foret fordærveligt Spioneringssystem, er saa urimeligt, at et fornuftigt Menneske neppe kan være bekjendt at spilde noget Ord med at gjendrive slig Tale. Dog, de paagjældende Forfattere have forhen erfaret, hvorledes Mange lade sig imponere ved enhver høirøstet Tale, der føres i Frihedens Navn, om der end ikke er et Gran af sund Menneskeforstand deri; og Fædrenelandet, og ikke mindre Kjøbenhavnsposten have ved denne Leilighed tilfulde sat denne Publicums Disposition paa Prøve.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-05-22
Jfølge Kjøbenhavsposten, og Fædrelandet havde om Løverdag Aften den 16 de, samlet sig endeel Mennesker, fornemmelig af den studerende Classe, paa Nørregade i Kjøbenhavn for at udbringe et Hurra for Proc. Christensen, men neppe var den første Begyndelse hertil skeet, førend en Mængde Politibetjenter eller med Stokke bevæbnede Mænd styrtede frem, og overvældede de Tistædeværende, af hvilke i det mindste mange ikke have hørt nogen foregaaende Varsel, med Stokkeprygl. Det synes saaledes som den blide Dags Forsvar for Pryglesystemet har vundet Bifald paa sine Steder. Fædrelandet opfordrer i denne Andlening Politiet til at bekjendtgjøre, hvis det seer sig berettiget dertil, at det vil prygle Publikum ved alle Leiligheder og hver Gang. det vil raabe Hurra, enten det skeer den 28 Mai paa Kongens Nytorv eller den 18 September (Kongens Fødselsdag) paa Sorgenfri. Enigheden mellem Professor David og Fædrelandet eller i det Mindste dets Redacteur, Procurator Christensen, synes aldeles at være ophørt. J Discussionen og den Petition, der af Trykkefrihedsselskabet skal indgives til Stænderne, havde nemlig Professor David opponeret mod at petitionere og Ophævelsen af § 20 af Frd. 27 September 1799, og derhos erklæret, at denne 5 maatte ansees som Slutstenen af Forordningen. Mod denne Yttring er nu Fædrelandet optraadt og har i en omstændelig Afhandling søgt at vise, at den nævnte J ikke kunde tillægges denne Benævnelse, og derhos tillige erklæret, at Bladet ikke vil bygge nogen egentlig Anklage mod Professoren for det mindre vel overveiede Ord, hvilken bemærkning Professoren finder høist upassende og fornærmelig mod sig, ligesom han heller ikke frygter for nogen enten egentlig eller uegentlig Anklage for Offentlighedens Domstol, men opfordrer ligefrem Færelandet til at fremkomme med denne, dersom det troer derved at fremme den sande Frihedssag, der ikke er ham mindre hellig end Fædrelandet. Redacteuren af Fædrelandet har hertil knyttet nogle Modbemærkninger, hvori det til Slutning, foranlediget af en Hentydning til Christensens bekiendte Strid med Ussing, hedder: men selv om vi i hine Ord havde seet et mod Pressefriheden fjendtligt Sindelag udtale sig, vilde vi med Glæde modtage et saadant Modbeviis, som det Ussing i og udenfor Stænderne har præsteret."
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-05-22
Jmod Forventning er Commissionstidenden, udkommen i Løverdags, ledsaget med en Annonce af Udgiveren, at han har truffen en saadan Foranstaltning, at Bladet fremdeles vil vedblive at gaae, og at de samme Avertissementer, som før, der kunne indrykkes. Saavidt vi vide - siger Dagen" – er dette den tredie Gang, at Udgiverne trodse en Høiesteretsdom, og at de ustraffet kunne gjøre saadant maa rigtignok hos Folket udbrede forunderlige Forestillinger om, hvad der er Ret og Uret.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-05-22
J en Artikel angaaende Frederiksværk omtales i Vest-Sjæll. Av. det Curiosum, at det for en halv Snees Aar siden opdagedes, at hiint Værk slet ingen Eiermand havde, idet at Kong Frederik den Sjette, for hvis Privateiendom det hidtil var bleven anseet, intet Skjøde havde til at bevise sin lovlige Adkomst med. Der maatte altsaa udstedes et saadant. Men det stemplede Papiir hertil kostede omtrent 6000 Rbd.; hvorfra skulde Værket faae denne Kapital, Her maatte altsaa en ny Faveur bøde paa Hjælpekildernes Tørhed, og en allerhøieste Resolution bestemte, at dette dyre Stempelpapiir skulde leveres Værket gratis.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-05-22
Jfølge Jtzeh. Wochenbl. skal Bogtrykker Voigt, i Hamborg af vor Konge have erholdt Privilegium til at anlægge et Bogtrykkerie og udgive en Avis i Wandsbeck.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-05-22
Med Dampskibet Frederik den Sjette afgik den 9de de til det kgl. Stutteri i Frederiksborg, Fuldblodshingsten Camton, der, ifølge Alt. Mercur, er kjøbt af Hs. Durchl. Hert, af Augustenborg for 6000 Rbd.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-05-22
Den Storm man havde i forrige Uge, er ogsaa bleven stærkt følt i Jylland; den tilligemed Modvind hindrede endog, som det hedder i Aalb. Av., Færgefartøier og Paqvetter i at afgaae den 13de og 14de dennes fra Aalborg.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-05-22
Dampskibet Frederik den Sjette maatte den 17de dennes ligge 4 Timer for Anker ved Gaabense paa Grund af en meget stærk Taage og ankom derfor til Kbhvn, først Kl. 8 Søndag Aften istedetfor til den sædvanlige Tid Kl. 4.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-05-22
J følge Lollandsposten skal man i Nysted have høitideligholdt den 17de Mai paa Gjæstgivergaarden. Efter hvad os er meddeelt, har Høitideligheden ene bestaaet i, at nogle paa Gjæstgivergaarden tilfældig forsamlede Borgere efter Opfordring benyttede Leiligheden til ved et Glas Viin at mindes den norske Constitutions Aarsdag og dens Giver.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-05-22
Skibs- og Handelsefterretninger. Fra Pillau bekjendtgjøres, at der til Sikkerhed for Skibsfarten paa Haffet er tæt ved et ved Kahlholz sjunket Skib henlagt en Bøie med en lang Stang, hvorpaa 2 Koste overkors. Skibet ligger midt i Farvandet paa 16 Fods Dybde, Slottet Balga i SV., og Slottet Lochstadt i Nr., omtrent 3 Mile fra Kahlholz.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-05-22
Capt. J. L. Petersen, førende Sluppen Brødrene, af Porsgrund, fra Nykjøbing bestemt til Hull med Been, havde den 13 dennes om Morgenen det Uheld at støde paa Skillerevved Femøe, hvorved Skibet blev saa lækt, at han maatte søge til Nyborg for at reparere. Ladningen er oplosset. – Christiania den 13de Mai. Kornpriserne ere uforandrede, med Undtagelse af følgende Varer, som de sidst ankomne Danske have solgt saaledes: bedste 2d. Byg 11 Mk. 12 s., ord, nyt sjællandsk Byg 13 Mk. 9 s., god Havre 9 Mk. - 9 Mk. 12 s., hvide østersøiske Erter 18 Mk., Alt pr. Tde. Disse Varer efter spørges.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-05-22
Reisende fra den 18de til den 20de Mai 1840. Fra Gaabense til Vordingborg. Med Pakkeposten; Jomfruerne Lund og Fallenkam; Frøken Bjæring; Postmester Holstein. Med Personposten, Pastor Dreier. Med Dagvognen: Jomfruerne Withusen, Bischoff, Torp, Rosendahl, Pruss og Grønbeck; Skibsfører Hansen; Forvalter Vett; Dhrr. Thanning og Eybye; Frøken Morgenstjerne. Udenfor Posterne: Proprietair Langsted, Kammerherre, Stiftamtmand v. Jessen med Familie; Forpagter Cordug; Hs. ExcelBaron de Selby og Søn, Kammerherre, Greve Reventlow med Familie og Følge, Kreve af Knuth med Familie; Mad. Abildgaard. Fra Vordingborg til Gaabense. Med Pakkeposten: Cand. Berg. Med Personposten: Jomfru Thomsen; Mad. Jensen. Med Dagvognen: Jomfru Bølle, Mad. Ahlmann, Jomfru Ahlmann; Dhrr. Meinsner og Budssel; Fru Kræbs; Skovrider Brein og Datter. Udenfor Posterne: Dhrr. Ree og Jbsen; Birkedommer Kampmann; Cand. juris Trap og 2de Jomfr. Bagger; Forpagter Cordua; Garver Bech; Fuldmægtig Lindholm; Kammerherre Wichfeldt, Jomfruerne Saabye og Meyer; Hr. Petersen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-05-22
Ledige Embeder. Byfoged-Embedet i Nexøe og Herredsfoged-Tjenesten i Sønder-Herred paa Bornholm. Første Assessor=Post i den Vestindiske Lands-Overret, hvormed tillige er forbundet Skifteforvalter-Embedet i Christiansteds Jurisdiction. Den aarlige Gage er 5000 Rd. V. C. og Contoir holdet afholdes af den Kongelige Kasse imod at Gebyhrerne beregnes samme til Jndtægt. Lille Lyndbye og Ølsted Sognekald i Sjællands Stift 350 Rbd. Jfølge allerhøieste Resolution er Præstetienden af Ølsted, Grimstrup og upperups Byers 103 Tdr. 4 Skpr. 2 Fdkr. Hartkorn henlagt til Amtsprovsternes Lønningsfond. Feige Sognekald under Lolland Falsters Stift 400 Rbd. Jfølge allerhøieste Resolution er Præstetienden af 100 Tdr. af Sognets tiendeydende Hartkorn henlagt til Amtsprovsternes Lønningsfond. Norup og Rand bol Sognekald i Ribe Stift 352 Rbd. Hvidding Sognekald i Ribe Stift 254 Rbd. Skolelærer- og Kirkesanger-Embedet i Allinge Kjøbstad paa Bornholm.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-05-22
Befordringer. Architecht og Artist C. A. Møller ansat som Conducteur hos Hofbygmester og Bygnings-Jnspecteur Hornbech.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-05-22
(Jndsendt. *) Ingen Mand, siger et gammelt Ordsprog, er istand til at have Fred længere end hans Nabo vil det, og Sandheden, heraf har jeg ofte nok maattet erfare. Hvem der imidlertid som jeg i en Række af 27 Aar har været i en offentlig Stilling, hvor jeg ofte har maattet finde mig i at komme i Berørelse med Folk, som ingen ærekjær Mand kunde ønske at see sig stillet ved Siden af, lærer tilsidst at sætte sig ud overalt Andet end sit gode Navn og Rygte og sine Medborgeres Agtelse, og det er denne Betragtning, som jeg stedse har søgt at holde fast ved efter bedste Evne, der bevæger mig til atter at gribe til Pennen. J Lollands-Falsters Stiftstidende Ha Ligesom Redactionen ikke har anseet det foregaaende Jnserat som i fjerneste Maade vedkommende Dampskibsfarten, mellem Sjælland og Falster, men ene som en Klage over Befordringen og Gjæstgiveriet i Gaabense, saaledes er nærværende Jnserat og kun optaget fordi det er Svar paa den tidligere Klage. 54 har der nemlig igjen været leveret et Jndlæg i Dampskibs sagen, men som rigtignok er af et eget Slags og et Beviis paa, hvorledes en Sag, der hidtil har bevæget sig paa et høiere af smaalige Hensyn ubesat Gebeet, kan blive dragen ind i en Sphære, der kun er eiendommelig for en vis Deel af Statsbærmen og i den senere Tid er bleven sammenstuvet til et snevrere og snevrere Rum. Jeg kunde derfor gjerne overlade det betegnede jammerlige Product, der er fuldt af usandheder, til sin egen endnu jammerligere Skjæbne, at blive overseet eller foragtet, ligesom det aldrig kunde falde mig indat tage til Gjenmæle for Producentens Skyld, men Publikum vil jeg derimod dennegang som altid staae til Regnskab, og desaarsag er det, at jeg udbeder mig Læsernes Opmærksomhed. Onsdagen den 29de April sidstleden om Morgenen Kl. 5 1/2 kom en Person ved Navn J. Peder Pedersen, der skal drive en Slags Handel i Nykjøbing, til Gaabense, hvorfra jeg selv var reist bort i Forretninger. Bemeldte J. P. Pedersen, der havde med sig en Bonde som Reisefælle, vilde tage til Sjælland for at afgaae med Dagvognen, hvilket blev ham betydet at være en umulighed, da Dagvognen afgaaer fra Vordingborg Kl. 6. Kl. 5 1/2 afgik imidlertid Baaden fra Gaabense, og i samme befandt sig foruden J. P. Pedersen og Bonden, Hr. Postforer Biering og 3 til Kjøbenhavn indkaldte Rekrutter, der skulde sættes frit over med Leilighed.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-05-22
Hvormeget Hr. Biering har betalt J. P. Pedersen er mig ubekjendt, noget som jeg antager at være skeet; at derimod J. P. Pedersen havde Ret til at fordre dette, følger af sig selv, da han havde leiet Baaden og ikke begjært at blive sat over alene. Under Seiladsen trak en stærk Taage op, og da mine Færgefolk havde undladt at tage Compas med, hvad de fra min Side have de strængeste Ordre til, ligesom Compasset til alle Tider er tilgængeligt for dem, saa hændte det, at de ikke kunde finde Vei, uden at de dog vare vildfarende i den Grad som J. P. Pedersen vil vide af, og at Baadens Ankomst blev forsinket i nogen Tid, idet den først ankom til Vordingborg Færgegaard Kl. 8, hvilket Klokkeslet er mig opgivet af Hr. Biering, Taagen var ikke indtraadt, da Baaden afgik, og under alle Omstændigheder hører der en god Portion Uforskammenhed til at ville blamere mig og min Vandel, fordi mine Folk imod min udtrykkelige Ordre og under min nødvendige Fraværelse, undlade at opfylde deres Pligter, som de ellers have et strengt Tilhold til at efterkomme. Saavidt om den ene Deel af Klagen, hvis Sandfærdighed og hvis Forfatters Sandhedskjærlighed Læserne ville vide at vurdere paa rette Maade. Den anden Deel er imidlertid ikke bedre begrundet. Mandagen den 4de Mai om Aftenen mellem 11 og 12 ankom den samme betegnede J. P. Pedersen hertil med Dagvognen og fandt ved Ankomsten hele Huset oppe; at der da blev nægtet ham Thee, er usandhed, da han ikke for nogen af Husets Personale havde begjært Thee, og desuden havdes kogt Vand, saa at der ingen Grund var til at nægte ham det, ligesom det ogsaa er usandt, at der ingen Lys forefandtes i Værelset ved Passagerernes Ankomst, da dette altid er oplyst ved deres Jndtrædelse i samme; hvorimod man rigtignok nægtede at udskjænke et enkelt Glas Viin, hvortil jeg efter min Taxt ikke er forpligtet. Grunden til at der intet Lys blev bragt ud, da de Reisende stege tilvogn, er imidlertid ene den, at de intet have forlangt, hvorhos jeg dog maa bemærke, at der ingensomhelst Forpligtelse hviler paa mig i saa Henseende, da hverken de Reisende eller Entrepreneurerne for Dagvognen betale Trappepenge eller nogensomhelst Afgift i Gaabense til en Litsenbroder ved denne Befordring. Under Opholdet intenderede J. P. Pedersen at rage uklar med min Søn, idet han yttrede, at det var dumt, at han ikke havde klaget over den sidste Overfart, hvortil blev svaret, at det jo stod ham frit for endnu. Samtidigt dermed spurgte Vordingborg Færgefolk, der stode udenfor, hvorfor de Reisende knurrede, hvilken Yttring usandfærdigt er tillagt min Søn. Saaledes stod Sagen, da jeg pludselig seer den gjort til Gjenstand for offentlig Omtale, dog ikke overeensstemmende med Sandheden, men fuld af Tillæg, Fordreielser usand færdigheder og mislykkede Forsøg paa at ville fremstille sig selv som en vittig Fyr.