Politivennen, 1807-01-01
Noget i Anledning af de i No. 489 af Politivennen indrykkede Tanker om en ny Befæstningsplan for Kbhvn for Fremtiden. (Efter Jndsendt). Forfatteren til ovennævnte Tanker har fuldkommen Jndsenderens Bifald, og denne smigrer sig med at enhver Jngeniør ogsaa giver dem sit. Da Forfatteren i Enden af ovennævnte Tanker siger: "J øvrigt hører det til et ret kraftigt Forsvar af Kbhvn imod en regulær og ordentlig Belejring, at Amager saalidet som muligt kunde falde i Fjendens Hænder, bragte dette Anmælderen til at overtænke denne Gjenstand, og haaber han, at det ikke vil regnes ham til Ubeskedenhed, at have anseet sine Betragtninger værdige at trykkes. Det kan ikke nægtes, at Kbhvn kun er halv belejret saalænge Amager ikke er i Fjendens Vold, fordi det er Fjenden umuliggjort at tage den. Her kunde Staden have en stor Del af sine Magasiner, saavel af Krigs- som Mundforraad i Sikkerhed imod alle paa Sjælland oprettede Mørserbatterier; men dette er ikke den eneste Fordel som Amagers Befæstning vilde medføre: to andre Fordele vilde flyde deraf, 1) at Kbhvns Proviantering tilsøes lettedes, endog under de ufordelagtigste Om stændigheder fra Søkrigens Side, da Smaaskibe vare sikre saasnart de kom under Amagers sydlige Val, og kunde derfra, efter Tykke, enten søge ind ad Dragørenden, ved stedse at holde sig under Amager, eller efter som Tingen og Lejligheden bød, følge Kalleboløbet, der i alle Tilfælde igjen burde aabnes, mærkesættes, opmudres, ikke allene til det her omtalte Brug i Krigstid, men ogsaa til Sejlads i Fredstid, hvorved denne nyttige Fart, der i 1659 gavnede Kjøbenhavn saameget, allene kunde blive saa bekjendt, at den i Krigstid med Tryghed kunde søges. - 2) At Løbet imellem Saltholm og Amager, eller med andre Ord Dragøes Rende, aldeles blev en Fjende forment, naar tilstrækkelige Batterier befandtes ved Drags, hvilke allene hele Øen Amagers Befæstelse kunde tillade at anlægge. Hvad, vil man sige, vil Anmælderen have hele Amager forvandlet til en ordentlig Fæstning? Ere ikke Kbhvns egne Fæstningsværker, helst naar det Forslag fulgtes, der har anlediget disse Betragtninger, vidtløftige nok, og fordre de ikke allerede en stor Besætning nok? hvorledes vilde man da skaffe Besætning til en Linie af Volde og Verker af 2 og 1/2 Mils Længde? Man tøve; og man vil finde, at Amager kan befæstes, og befæstes stærkt nok uden at fordre en Forøgelse af Besætning, der udgjorde noget betydeligt stort Forhold til hvad der til selve Kbhvns og Kristianshavns Verker ordentligvis (dette Ord bedes lagt Mærke til bør være af Besætning. Hvad er det egentlig, der bør udvirkes ved Amagers Befæstelse? Dette Spørgsmaals Besvarelse vil afgjøre Tingen. Men Svaret falder af sig selv enhver i Munden: der bør hindres, at en Fjende ikke der gjør Landgang, eller med andre Ord; at en landstegen Fjende (thi et overilet Vovestykke af en Fjende kan man ikke hindre ham fra, til sin Skade at prøve paa) ikke der kan fæste Fod, men med Tab maae igjen forlade Kysten og tye ombord. Men til dette Øjemed behøves ikke saadanne Fæstningsværker, som dem man opfører om en Fæstning. En Landgang kan ikke skee uden Baade, og paa intet Sted ved Amager, Drage og KastrupHavne undtagen, uden ved allerede i en lang Frastand fra Landet at forlade Baadene og vaade tillands. Udvirkes nu blot, at det Land man efter slig Vadning, og imens uden Modværge udsat for Jlden fra Landet, har faaet under Foden, ikke er sammenhængende med det Land man agter at overfalde, men, ved en bred og dyb Vandgrav indenfor, afsondret derfra, og ingen Udvej til at komme derover: thi Baadene kunde man dog ikke lige for Fjendens Øjne drage først over nogle hundrede, maaskee tusinde Alens flak Strand og siden over Fordæmningen ind i Graven; saa maatte en saadan Landstigning i sig selv ansees som et højst daarligt Foretagende, endog om intet uden en Musketild modsættes fra Landforsvarernes Side. En Grav af 30 Alens Brede i Vandskorpen og 4 Alen Dybde var tilstrækkelig til det her nævnte Øjemeds Opnagelse. En saadan Gravning kunde ikke ansees for et Arbejd, der behøvede mere, end eet Aars Tid til at udføres, naar det fornødne Antal Soldater under militær Opsigt sysselsattes dermed. Jorden, der opgroves, maatte dels opkastes paa den mod Stranden levnede, Jordstrimmel, og der udjævnes med skraa Fod nedad, og med en Krone ind mod Graven, saa høj, at Søen ikke ved Højvandenes største Maal kunde overstige samme, dels opkastes paa den indad Landet vendende Bred for deraf at danne et Brystværn, der en eller to Fod rejste sig over hin yderste Strandborgs nysomtalte Krone, for at bestryge sammes til Stranden nedgaaende Skraaning. Det er en Sag et Forslags Fremsætter uvedkommende, hvad dets Udførelse koster, helst naar et Forslag er af saa væsentlig Vigtighed, at Selvophold beroer derpaa. Man veed, at den som gjør et Forslag, næsten aldrig er den, der bestyrer dets Jverksættelse, og at enhver Ting kan blive kostbar, naar Egennytte blander sig i Spillet. At denne her foreslagne Gravning imidlertid ikke fordrede en med Statens Kraft uforholdsmæssig Pengendgivt, viser sig, naar regnes saaledes: den her forslagne Gravs Længde, Brede og Dybde (saaledes regnet, at 2 Fod lægges til Dybden for det over Vandets Højde værende Jordsmon, skjøndt dette paa de fleste Steder neppe løfter sig 1 Fod over Vandet) giver omtrent 40 Millioner Kubikfod Jord, at opgrave og kaste til Siden: betales Arbejdet med 1 Sk. Kubiksoden, skjøndt dette er vel dobbelt mod hvad Grøvtegravere ved Akkord kunde gjøre det for, saa udkommer 4 Tønder Guld, og Udjævningen, med de igjennem den indre og ydre Vold for Landvandets Udløb hist og her gjørende Sluser, samt Broer paa et Par Steder, kan dog vel neppe anslaaes til mere end 100,000 Rdlr. Udgivt. Gravningen kan efter Vanhans Data ikke fordre mere end 600,000 Dages Arbejd for et Menneske, eller 200 Dages Arbejd for 3000 Arbejdere, der endda kun arbejde 910 Timer daglig. Fortjenesten for hver af disse blev altsaa omtrent 133 Rdlr., som maae synes god Betaling. 500 Mand antager Jndsenderen at kunne i samme Tid forrette Udjævningsarbejdet. Hvor man har et betydeligt Anal Fæstningsslaver, maatte meget kunne bespares af det her Anførte. Anmælderen gaaer nu videre. Ved Drage at opkaste Søbatterier til 100 eller flere svære Kanoner, og mod Landsiden omgive denne Flekke med palisaderte Volde og med Grave, saa at den blev en skikkelig Fæstning, - ved Amagers sydvestlige Odde at opføre en god Skandse - paa nogle andre Steder langs Linien at opkaste mindre Skandser - anslaaer Anmælderen med et rundt Tal til 150,000 Rdlr. Udgivt, og troer at anslaae rumt. Jkke allene blev nu endel Veje til Munitionstransport at anlægge, saavelsom til Forbindelse af Liniens Verker, men til en Forøgelse af Landets Forsvar, foreslaaes endvidere, omtrent tvert over Midten af Amagerland, eller i lige Afstand fra Kbholog Dragø, at trække en Grav af samme Maal fra Kyst til Kyst, som ved hver Ende, eller hvor den forenede sig med Kystgraven, havde een af de ovennævnte mindre Skandser, og paa Midten, hvor den overskar Landevejen, fik et betydeligt Verk med Vindebro. Alt det ved denne Tvergravs Forfærdigelse vindende Jord maatte blot opkastes paa den nordre eller mod Kbhvn vendende Bred, og deraf dannes en lav Vold med Brystværn. J Forhold til ovenstaaende Beregning vilde alt dette, samt hvad videre endnu kunde være at gjøre, og som ved et kortfattet Forslag ikke alt kan opgives, efter rum Maalestok medtage 3 1/2 Tønde Guld. Det hele Befæstningsarbejd af Øen Amager kunde følgelig erholdes for een Million Rigsdater. Da Kystgraven saavel ved Langelinie som ved Kjøkkenkurven stødte sammen med Stadsgraven, kunde Kanonbaade eller Pramme derfra løbe ind i samme, til ethvert truet Sted, hvorved da Forsvaret vandt en betydelig Styrke. De forhen omtalte Veje gjorde det let for et ridende Artilleri, at forføje sig hurtig fra Sted til Sted, for enten at understytte en Skandse, eller virke i Mellemrummene mellem Skandserne. Anmælderen tør troe, at ingen Fjende vovede en Landgang paa den saaledes befæstede Ø, hvor overmaade stort Mand, tab var vist, og hvor man, om man end vilde opofre, for at vinde den søndre Del, maatte atter opofre, for at trænge ind i den nordre, og saae endda Kristianshavns Volde tilbage, der ere saa uendelig stærkere end Kjøbenhavns. Fordelen af Dragøes Befæstning og store Søbatteriers Opkastelse sammesteds er i øjefaldende. Jngen Fjende torde mere løde. gjennem Dragøesrenden med Linieskibe. En betydelig Besparelse bør endnu omtales, den nemlig, som kunde erholdes ved at købe alle de Kyststrækninger af Øen, der nu ved ethvert Højvande oversvømmes. Ved det foreslagne Befæstningsarbejd bleve derimod Højvandene aldeles udeholdte, og disse Strækninger, der nu som maadelig Græsgang ere af liden Værd, vilde altsaa enten ved Salg indhente en Sum, der langt overgik Købesummen, eller i aarlig Forpagtning maaske aldeles forrente den hele paa Befæstningen anvendte Udgivt.