Den Vest-Sjællandske Avis, 1828-09-16
Der skrives fra Odessa under 24de August, at man veed endnu intet bestemt om naar Keiseren vil begive sig til Armeen; men naar han reiser saa vil han afseile til Kavarna, eller til Varna selv, dersom den er erobret, men Greven af Nesselrode vil da blive tilbage i Odessa tilligemed det diplomatiske Corps, og kun de Gesandte fra de udenlandske Magter, som høre til Militair=Etaten ville ledsage Keiseren til Hovedqvarteret; ogsaa hører man nu at de diplomatiske Gesandte have leiet sig Boepæle i Odessa. Den Russiske Armee søger at indslutte Schumla paa alle Kanter; men som endnu ikke er fuldkomment lykkedes; thi nyelig have 2000 Mand Tyrkisk Cavallerie giort et Udfald fra den forskandsede Leier og angrebet den Russiske Convoi, hvorved endeel Folk af Eskorten bleve dræbte og over 100 Kreature gjorte til BytteDen 25de August begave Keiseren og Keiserinden sig fra deres Lyststed udenfor Odessa til Staden. Der skrives fra samme Stad, men af et ældre Datum: at Keiseren ikke havde anseet det nødvendigt at lade saa store Armeer strax rykke ind i Tyrkiet og at det er blevet undgaaet saalænge som mueligt for at deres Forpleining ikke skulde falde for byrdefuldt; men nu bliver ikke allene Hovedarmeen betydeligt forstærket, men endog de særskilte Corps, saa at de kunne begynde at gaae offensiv tilværk. Saaledes erholder Gen. Geis mar i det lille Vallachie betydelige Forstærkninger, saa at denne tappre General kan nu falde ind i Servien, da allerede et betydeligt Reservecorps er beredt til at besætte hans Stilling. Servierne forvente med Utaalmodighed de Russiske Troppers Ankomst for at erklære sig imod Porten. Keiseren har hidintil søgt at undgaae at lade Servierne komme til at deeltage i Krigen, fordi han haabede at Porten vilde befinde sig og give efter, men Divanets Haardnakkenhed har tvunget ham til at forandre sit System. Folkestemningen i Tyrkiet skal være betænkelig og lader befrygte at de gamle Janitscharer ville reise sig paa nye. J Armenien ere disse farlige Fiender af Sultanen i største Virksomhed, og endskiøndt det skal være forbudt General Paskeviisch at indlade sig med dem, saa skulle de dog af sig selv giøre ham store Tienester. – Der skrives fra Constantinopel at en stor Leier anlægges paa Høiene omkring ved Staden, som Tyrkerne haabe at bringe til en Styrke af 200000 Mand Jnfanterie og 80,000 Mand Kavallerie; mangfoldige Tropper afgaae ogsaa til den; Sultanen, vil selv stille sig i Spidsen for Leieren. Alle Christne tvinges til arbeide paa Forskandsningerne, som skulle besættes med 300 Kanoner; alle Jndvaanere bevæbne sig for at forstærke Leieren, og en stor Deel af Staden er ligesom blottet for Jndvaanere. Folkets Fanatisme har taget meget til i den sidste Tid, dog er den offentlige Rolighed endnu ikke forstyrret. – De Franske Blade stildre disse Forsvarsanstalter udførligt; men sige tillige, at naar Mahomeds Fahne først bliver opplantet, saa troer man at alle Christne ville med det samme blive nedsablede; at Sultanen skal have havt ifinde at erklære Krig imod Frankerige formedelst Expeditionen til Morea; men har dog endnu betænkt sig. Han lader præge Penge af slettere Gehalt end forhen, tvinger Jøder og Armenier til at contribuere, og man taler om at han vil sælge Moskeernes Eiendomme. Man frygter for at en Hungersnød vil snart indfinde sig, da der kun ankomme faa Skibe med Levnetsmidler.