Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1674-10-01
Efterat General Spanckau hafde begifvet sig i Marken med de Kæjserlige Krigs-Folk, hafve de Oprørske i Ofver-Ungeren rykt tilbage ind paa den hyldede Tyrkiske Grund, hvorfore samme General skikkede Byefogeden af Caschau och en Høfvidsmand af hans Regiment til den Tyrkiske Bassa til Erla och loed forfare om hand vilde tilstæde de Oprøriske nogen Underslæb, hvor til den Tyrkiske Bassa svarede, at Spankau vel veedste at de fortrængde, som tage deris Tilfluct til Tyrken, ey pleye at vorde forladne; kunde Spankau i midler Tid faae fat paa nogen af dennem, da maatte hand handle med dennem efter hans eget gode Tykke; Hand (den Tyrkiske Bassa,) vilde hverken udstøde dennem, kunde ey heller tilstæde Spankau at forfølge. dennem paa den Tyrkiske Grund. Der Spankau dette hørte loed hand en Broe slaae ofver Theytz; men den Tyrkiske Bassa, som vilde med Magt saadant forhindre, och derfore stødte til de Oprøriske som vare 4000 Mænd stærke, med 500. Heste, geradede. Ce i dede der ofver i Drædning med Øf verste Schmidt och de Kæjserlige ved Bessermeny, hvor hand med 150. Oprøriske blef dræbt, disligest den fornæmmiste iblant Rebellerne, som var deris Vice-General, Frands Ryss: 36. Janitskarer blefve fangne, och 70. Vogne erobrede. Resten af disse 4000. Rebeller frelste dennem i en Morads. Souches er med den Kæiserlig Krigs-Hær gaaet tilbage af Brabandt ind ad Lytticher Land, men at hand med samme Krigs-Hær ikke giorde nogen Vending ind af Luxemburg och forhindredede Conde at skikke Turaine nogen Undsætning er ikke ret vel optagen af de Foreenede Neederlandis General Stater. Bourneville med den anden Kæyserlige Krigs-Hær och de Alliirte blefve, som før er berættet, den 8. 9. och 10 Septembris satte ofver Rhinen ved Losheim, hvorfra de ginge igiennem det Durlachiske Land ad Strassborig, som den 14. Septembr. (forurættet af Vaubrun, der med 4000. Frandsoser satte sig paa Ruprechts-Au och baade med Magt och onde Ord vilde hafve den Strassborgiske ved Rhinen liggende Stiern Skandse ind, paa det hand kund afskiære de Kæjserlige Passen, annammede Kæjserlig Partie, och formedelst Kæiserlig Hielp den 16. Sept. dref hannem af forberørte RuprechtsAu, hvor hand maatte lade 7. Stykker i Stikken. Den 15. Septemb. kom de første Kæiserlige och Alliirteofver Rhinen ved Strassborig och den 23. de sidste, forstaae af dennem som før blefve ofversatte ved Loss heim. Den 24. Septembris om Morgenen Klokken var 7. som de Kæiserlige och Alliirte ginge ofver Jl imod Ensheim och Klockenssberg och vilde indtage Biergene, førend Turaine skulde komme til at forhindre dennem det, paa det de kunde gaae Moltzheim forbi igiennem Schumeckerthal det Salmiske och Badenweiler af Lothringen, ere de snart uformodeligen stødte paa Turaine, som hafde sat sig i en Skow ved Holtzheimoch hafde den Bæck Trensk for sig. Samme Tid hafde de Kæiserlige, Mynsterske och Bareytske under Bourneville, Prinds Herman von Baden, Caprara och Wertmüller den høyre, de Lyneburgiske, Lotrhingiske och 6. Compagnier Crabater under Hertugen af Holstein-Pløen, Lothringen och Chavet den venstre Fløy. Ordet hos de Alliirte var: Hielp Jesu, och hos de Frandske: Endten vinde eller døe. Den venstre fire Fløy dræbte strax med den Frandske høyre Fløy og holdte sig utroeligen vel, uanseet den maatte sætte igiennem Vandet til de Frandske och fik fast ingen Undsætning af den høyre Fløy, thi af den kom kun 3. Batallioner Foed-Folk under Wertmuller til Dræbning med de Frandske, huilke nok gjorde deris Plict. De andre rørte sig ikke, dette ueractet, skal den venstre Fløy hafve ihielslaget tu gange saa mange Frandsoser, som den sagner Folk til i dens Mandtal, som ere over alt saarede, dræbte och fangne 4500. Mænd.