JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1836-01-26
Den Kongelige Commissarius erindrede, at § 5 i Freg af 13de Mai 1769. snarere gik ud paa at conservere den engang erhvervede Selveiendom i Familien, end paa, som af hiint Medlem blev yttret, at vække Lyst hos Fæsteren til Selveiendom; og dette vigtige Øiemed var ei ophørt nu. At en Fader i enkelte Tilfælde kunde gjøre ubillig Brug af Testationsfriheden, kunde saa meget mindre være en afgjørende Betragtning, som han dog i ethvert Tilfælde vilde have det i sin Magt at sælge Gaarden under dens sande Priis. Hvad de anbefalede Foreninger mellem Sødskende efter Forældrenes Død angik, da vare de vel ikke sjeldne, og bleve ogsaa af Cancelliet sanctionerede paa de Umyndiges Vegne, naar derpaa androges, og de oplyste Omstændigheder viste, at Overeenskomsten stemmede med Billighed; men der kunde dog ei gjøres Regning paa, at Gaarden af denne Vei skulde blive en enkelt Arving overdragen synderligt under dens Værdi, hvilken han sjeldent kunde taale at tilsvare. Jøvrigt var der ei Lidet, som kunde tale for, at Forældre i Almindelighed burde være mindre bundne ved deres Børns Arveret, end de efter vore Love ere; men uden Hensyn hertil ere der særegne Grunde for i Henseende til Selveier bøndergaarde at afvige fra de almindelige Regler om Børns lige Arveret. Dette var desuden intet nyt Princip men allerede antaget i D. L. 312 og N. L. 5. Et af Forsamlingens Medlemmer tilføiede, at de Misbrug af Testationsfriheden, som kunde finde Sted, vistnok vare saare sjeldne. Ved Afstemning forkastede Forsamlingen den anførte af Propritair Schmidt fremsatte principale Jndstilling med 57 Stemmer mod 1.
Berlingske Tidende, 1836-01-26
J Anledning af de imod Lovudkastets Bestemmelser, angaaende Ægtefolkenes Ret til gjensidig at testere hinanden Selveiergaarden, af Committeen anførte Betænkeligheder, som ogsaa ere optagne i Forsamlingens Betænkning, erindrede den Kongelige Commissarius, at, foruden at man vel i Almindelighed maatte store paa, at den faderlige Kjærlighed vilde afholde en Fader fra at gjøre ubillig Brug af den hele ham bevilgede Testationsfrihed, vilde det vel heller ikke være saa let at erholde Moderens Samtykke til en Disposition, hvorved det Vederlag, hvorfor Gaarden skulde overtages, blev bestemt ubillig lavt. Almindelighed vilde vel og Frænderne tages paa Raad, og hvis Manden vilde benytte sig af sin Hustrues Svaghed til at faae hendes Underskrift paa et saadant Testament, vilde han derved udsætte sig for Uvillie baade af sin Slægt og Andre. De Misbrug, hvortil Committeen havde troet, at de omhandlede baragrapher vilde give Anledning, vilde derfor vistnok være meget sjeldne. At der kan flyde nogen Forvikling af den Bestemmelse, som den 2den Paragraph indeholder for det Tilfælde, at den Længstlevende vil skille sig ved Gaarden, var Noget, som ei var blevet overseet; men en større Simplification i Bestemmelserne fandtes ei mulig, naar baade den Længstlevendes og Børnenes Tarv tilbørligen skulde iagttages. Dersom den Længstlevende, formedelst Alder eller Svagelighed, vilde skille sig ved Gaarden, burde dette vist ikke heller negtes, naar der gaves vedkommende Arving Leilighed til at modtage samsom den efter den me mod det Vederlag, Længstlevendes Død skulde give for samme. Jøvrigt bemærkede han, at, hvis det af Committeen gjorte Forslag om, at Ægtefolkene, skjøndt de have Børn, gjensidigen kunne testere, hinanden en saadan Andeel i Eiendommen, at den Længstlevende kan beholde 2/3 af samme efter Fradrag af Gjelden, bifaldes, saa vil derved være saaledes sørget for den Længst levendes Tarv, at de Bestemmelser, som Udkastet i dette Øiemed indeholder, vel kunne Committeens Referent og et bortfalde. andet Medlem af Forsamlingen udviklede nærmere Grundene for Committeens forandrede Jndstilling, som ved Afstemningen blev billiget med 57 Stemmer mod 1. Fremdeles havde Committeen ved disse som ved enkelte af de følgende Paragrapher foreslaaet flere Redactionsforandringer, af hvilke den dog senere frafaldt tvende, ifølge de af den Kongelige Commissarius fremsatte Modbemærkninger. De øvrige, om hvilke den kongelige Commissarius bemærkede, at han ei fandt noget særligt imod dem at erindre, skjøndt de fleste syntes ham mindre nødvendige, bleve billigede af Forsamlingen, og ere i dens Betænkning henstillede til Regjeringens nærmere Overveielse.
Berlingske Tidende, 1836-01-26
Kammerherre Castenschjold fremsatte endnu i Anledning af Udkastets 2den og 4de baragraph det Amendement, "at Testationsretten maatte udvides til reciproke Testamenter, hvorved 8. Egtefolkene bestemte, paa hvilke Vilkaar den Længstlevende maatte beholde Eiendommen, kun under den Betingelse, at disse Testamenter oprettedes ved Han formeente nem Ægteskabets Stiftelse. lig, at Forholdsregler burde træffes, ei blot til Arvingernes, men og til Ægtefællernes Fordeel. Referenten bemærkede imod dette Amendement, at den Ret, som ved samme skulde gives Selveierbonden og hans Hustru, vilde gaae ud paa, at de ganske skulde kunne betage deres Børn deres Andeel i Gaarden, hvilket formeentligen vilde være en meget betænkelig total Tilsidesættelse af den Børnene ved vor Arvelovgivning tillagte fuldkomne Arveret. Kammerherre Castenschjold tog senere sit Amendement, tilbage.
Berlingske Tidende, 1836-01-26
Med Hensyn til Udkastets 2den og 4de Paragraph havde Committeen endeligen, foruden den alt ovenfor nævnte principale Jndstilling, in subsidium henstillet, "at der tilføiedes bemeldte Paragrapher en Clausul om Optagelsen af en Syns- og Taxations-Forretning, som viste, hvilket Jnd- og Udbo skulde følge med Gaarden, naar den skulde overgives til den testamentariske Arving. Den Kongelige Commissarius yttrede, at den foreslaaede Clausul vilde være unødvendig for det sædvanlige Tilfælde, da Selveierbondens oprettede Disposition ifølge §. 7 udtrykkeligen indeholder, hvad der skal følge med Gaarden, og der saaledes ikke kan være anden Vanskelighed ved dens Aflevering, end den, som var uadskillelig fra enhver Forpligtelse til at tilsvare Jnventarium, Besætning, Jndbo og Andet, der deels ikke nøiagtigen kan beskrives, deels er Forringelse og Omskiftning underkastet. Referenten og et andet Medlem erindrede i den Anledning, at Testamentet, i Overensstemmelse med §. 7, generisk kunde fastsætte, at den testamentariske Arving skulde have Jnd- og Udboet, og hertil sigtede Committeens Jndstilling. Ved Afstemningen blev den enstemmigen bifaldet af Forsamlingen. Et Medlem formeente, at der ved at sammenholde Begyndelsen af §. 4 med Begyndelsen af §. 1, kunde opstaae Tvivl, om en ugift Selveier havde den omtalte Testationsfrihed, i hvilken Anledning den Kongelige Commissarius bemærkede, at §. 5, i Fdn. af 13de Mai 1769 klarligen viste, at Rettigheden ogsaa tilkon den ugifte Selveier, ligesom ogsaa Udkastet kun gik ud paa, at angive de betingelser, hvorunder Testationsretten kunde udøves af den gifte Selveier bonde. Udkastets sjette Paragraph havde Committeen foreslaaet at maatte affattes saaledes: "Forsaavidt en Selveierbonde og hans Hustru ingen Livsarvinger have, skal hver især, uden at bestemme noget Vederlag, for deres Slægtninge, ved Testament frit kunne disponere over sin Part i Gaarden, og navnligen til Bedste for hinanden indbyrdes."
Berlingske Tidende, 1836-01-26
Den Kongelige Commissarius erindrede herved, at det formeentligen ikke stemmede med den paatænkte Anordnings Hensigt, at tillægge Selveierbondens Hustru, naar hun ingen Livsarvinger har, en særlig Ret til at borttestamentere sin Part i Gaarden til en Anden end sin Mand. Vistnok burde der ikke betages hende den Testationsret, som Loven i Almindelighed tillægger den, der ikke har Livsarvinger; men ifølge den kunde hun ikke heller disponere over sin Part i Gaarden uden ved Hjelp af kongelig Confirmation og under Jagttagelse af de sædvanlige Testationsformer. Et Testament af det omhandlede Jndhold vilde ikke tjene til at fremme Forordningens Øiemed, og syntes derfor ikke at fortjene de Begunstigelser, som den tilstod. At Manden i lige Tilfælde kunde borttestamentere Gaarden til hvem han vilde, naar Konen blot fik Vederlag efter dens Taration, var stemmende med den i Lovudkastets 1ste Paragraph antagne Grundsætning. Referenten udviklede nærmere den af Committeen forsvarede Grundsætning, at Konen burde have samme Testationsret som Manden. Forsamlingen billigede Committeens Jndstilling. Med Hensyn til Udkastets ottende Paragraph havde Committeen foreslaaet, "at der som Grændse for Selveierbondegaardens Størrelse maatte sættes 16 Tønder uprivilegeret og 12 Tønder privilegeret Hartkorn, og at, hvor begge Slags Hartkorn hørte til een Gaard, de maatte lægges sammen efter det nævnte Forhold 16 til 12." Den havde fremdeles med Hensyn til de større Landeiendomme, som have et høiere Hartkorn end det nysnævnte, og som dog ei kunne ansees som Sædegaarde, foreslaaet, at Forældrene maatte have Tilladelse til at give et Barn dobbelt Lod i Analogi med den i Lovens 546 for Sædegaarde givne Bestemmelse. Den Kongelige Commissarius bemærkede, at Cancelliet ogsaa oprindeligviis havde antaget, at der burde sættes et vist maximum, der var paatænkt at skulle være 12 Tønder Hartkorn. for de Gaarde med uprivilegeret Hartkorn, der skulle være at ansee som Selveierbønder gaarde, men at man, da Rentekammeret erklærede sig derimod, og da det dog ei syntes at stemme med Forordningens Hensigt at udelukke nogen Eiendom, hvorpaa Fdn. 13de Mai. 1769 hidtil var anvendelig, havde frafaldet en saadan Bestemmelse. Jøvrigt vilde den have mindre imod sig, naar maximum, saaledes som af Committeen er foreslaaet, ansattes til 16 Tønder Hartkorn. Hvad angik den af Committeen foreslaaede Testationsfrihed med Hensyn til de Landeiendomme, der stode imellem Selveiergaarde og Sædegaarde, da var der vel Meget, som kunde anbefale denne Frihed, ja maaskee endog en meere udstrakt, men den vilde i alt Fald være udenfor nærværende Anordnings Grændser. Ved Afstemningen bleve Committeens Jndstillinger enstemmigen billigede af Forsamlingen.
Berlingske Tidende, 1836-01-26
Kjöbenhavn. Trykt i det Berlingske Offiin, med Hurtigpresse.
Berlingske Tidende, 1836-01-27
n til forsendelse. med de gelige. Saar. evposter prile crede. de Berlingske holiske vertissements. Sidende. Udgivet og forlagt ved Brødrene Berling; redigeret af Archiater Schönberg. Onsdagen den 27 Januar. No 25.
Berlingske Tidende, 1836-01-27
Udenlandske Efterretninger. England.
Berlingske Tidende, 1836-01-27
London, den 19de Januar. – Forberedelserne til en stor Diner, der i Birmingham skal gives til Ære for Hr. O'Connell, treffes med overordentlig Jver. J Begyndelsen af denne Uge faldbødes 600 billetter og solgtes, tildeels for fem Guineer, Stykket. Man troer, at Committeen vil see sig nødt til endnu at udgive henimod 400 billetter. Gaar fandt i Birmingham der forkyndte Forsamling Sted af Committeen for den politiske Union; henved 10,000 Personer indfandt sig. Den af Committeen foreslaaede Adresse fra Unionen til Kongen, og en Petition til Underhuset til Taksigelse for MunicipalReformen og til Forslag om en Reform af Overhuset, bleve eenstemmigt antagne, og det besluttedes, at Adressen skulde overleveres ved Marquien af Westminster, og Petitionen ved de Herrer Attwood og Sholefied, Parlamentsmedlemmerne for Birmingham.
Berlingske Tidende, 1836-01-27
Den 15de d. M. indtraf der for det liberale Parti en ikke mindre vigtig Begivenhed i Dublin, nemlig den første offentlige Forsamling af den store irske Reform-Association; denne tæller nu 1000 Subscribenter, der i kortere Tid end en Maaned have sluttet sig til den. Selskabets Øjemeed fremsattes af Sergeant Woulse i en meget eloqvent Tale, væsentlig bestaaer det i en nøje Opsigt med Vælgernes Jndregistrering, hvorved man troer, lettest at kunne fremme de liberale Candidaters Valg og tilintetgjøre Tory Partiets mulige Machinationer. Rominelt hører O'Connell ikke med til Foreningens Medlemmer; men det kan ikke betvivles, at han paa alle Maader vil befordre Øjemedets Opnaaelse. Han har den 14de d. M. begyndt sin nye Agitation, som han selv siger. Paa denne Dag forlod han nemlig sit hidtil havte Opholdsted, Derrynane-Abbey, og bivaanede en til hans Ære foranstaltet Festivitet i Tralee. I Talen, som han ved denne Lejlighed holdt, gjentog han sin Roes over de nuværende Ministre, og sin faste Beslutning, at vove Alt til Orangisternes Undertrykkelse.
Berlingske Tidende, 1836-01-27
De gamle Municipaliteters afskedigede Embedsmænd have nu næsten alle indgivet deres Fordringer. paa Skadesløsholdelse, hvortil Municipal-ReformBillen berettiger dem. Nogle af disse Fordringer overstige al billighed. Stadsecretairen for Liverpool gjør saaledes Paastand paa en Sum af ikke mindre end 77,000 Pund Sterling. Ved denne Lejlighed erfarer man, at hans aarlige Jndtægt har været en Fjerdedeel større end det Gehalt, de forenede nordamericanske Staters Præsident faaer; han har nemlig i Gjennemsnit faaet 7401 Pund Sterling om Aaret.
Berlingske Tidende, 1836-01-27
J Manchester har Efterretningen om den store Jldlos i Ny Port naturligviis valt megen Sensation, og mangfoldige allerede gjorte Bestillinger paa Manufacturvarer ere tagne tilbage. Et Handelshuus, der afsætter meest i de americanske Stæder, har havt den Ulykke, at det har brændt for femten af dets Correspondenter i Ny-York. Jkke destomindre bereder man sig til nye Vare-Forsendelser; men disse skulle dog stilles under Supercargoers Opsigt, da mani mange Tilfælde ikke vil kunne regne paa Consignatairerne med Sikkerhed.
Berlingske Tidende, 1836-01-27
Frankerig.
Berlingske Tidende, 1836-01-27
Paris, den 17de Januar. J Gaar gave Hertugen af Broglie det første af de officielle Baller, for hvilke Statscassen godtgjør Omkostningerne. Den russiske Gesandt, der nyliblev borte fra Tuilerie Ballet, indfandt sig her, da man forsikkrede, at Hr. Mornay, Ophavsmanden til det polske Amendement, ikke var indbudt. – Blandt Hovedstadens andre brillante Cirkler udmærke sig i Vinter en riig Americaners, Hr. Thorns Saloner. Samme Dag, som Efterretningen indtraf om Branden i Ny-Pork, havde han udstedt Jndbydelse til et Bal. Han vilde lade Gjæsterne afsiges, men man truede ham med den elegante Pariser-Verdens Unaade, og det maatte altsaa blive ved Ballet. Fieschi og More skulle med megen Rolighed have hørt derpaa, da Huissieren Hr. Sajon meddeelte dem, at deres Proces var berammet til den 30te Januar. Heller ikke Boireau skal i denne Anledning have mistet noget af sin sædvanlige Munterhed. Kun Pepin havde raabt: "Hvorledes Allerede saa tidlig, er der da intet Middel til at faae længere Udsættelse?
Berlingske Tidende, 1836-01-27
Efter Beretninger fra Oran af 20de f. M. skal Mustapha Bej, som commanderer i Citadeller ved Tremecen, have tilbudt sig at ville understøtte Franskmændene, hvorved Expeditionen til Tremecen, som skulde finde Sted den 5te Januar, vilde blive særdeles lettet. En endnu indflydelsesrig arabisk Høvding, Aga el Marari, har underkastet sig Marschal Clauzel, og stillet sin Familie som Gidsler.
Berlingske Tidende, 1836-01-27
– Efter Breve fra Algier skulle Araberne i Mascaras Omegn atter have løssagt sig fra Franskmændene.
Berlingske Tidende, 1836-01-27
J Gaar afgjordes Processen, som Hertugen af Cambringe, i Egenskab af Curator for den forhenværende Hertug af Brunsvig, Caels, under Administration satte Formue, fører, nemlig ved Apellations-Jnstantsen. Man vil erindre, at Hertugen af Cambringe, i sin ovennævnte Egenskab, vilde udstrække det ham overdragne Curatel til de Deele af Hertugens Formue, der forefandtes i Frankerig, og forsøgte ved første Jnstants at gjøre Hertugens Umyndighed med Hensyn til samme gjeldende ved Hjelp af en udvirket Arrest paa disse Dele af hans Formue. Den første Jnstants havde afviist Hertugen af Cambringe, da en saadan Umyndigheds-Erklæring, fra en udenlandsk Øvrighed ikke uden videre kan gjøres gjeldende i Frankerig, men først da, naar man forinden har ansøgt de franske Domstole om Confirmation paa en saadan Jnterdiction, og naar der til den Ende er defereret dem den nødvendige Undersøgelse om, at saadant er passende. Da Curatorens Paastand nu ikke var rettet paa en Stadfæstelse af Jnterdictionen, men uden videre paa sammes Fuldbyrdelse, saa havde Tribunalet i første Jnstants afgjort, at den af Hertugen af Cambringe udvirkede Arrest skulde ophæves. Mod denne Kjendelse havde Hertugens Befuldmægtigede appelleret og især henholdt sig til, at et Jndivids personlige Forhold ogsaa Udlandet maatte bedømmes efter hans ordentlige Forums Love. Men Retten stadfæstede Kjendelsen i første Jnstants. Dog da de franske Retter ere forpligtede til (hvilket man ogsaa kan fordre af enhver velorganiseret Justits), klart at fremlægge Grundene for deres fra den første Jnstantses muligen afvigende Mening, saa vare ogsaa disse i dette Tilfælde bekræftende Motiver udtrykkeligt tilføiede; de løde saaledes: "J Betragtning af, at Jnterdictions-Acten af 14de Marts 1833 ved sin Form, ved Øvrigheden, fra hvilken den er udgaaet (den er udstedt af den regjerende Hertug Wilhelm af Brunsvig og Kongen af England, som Agnater, ved dens Personlighed, mod hvem den er rettet, ved Omstændighederne, under hvilke den er fremkaldt, og ved Motiverne, paa hvike den beroer, viser sig som en væsentlig politisk Forholdsregel, og altsaa ikke tor bedømmes efter privatretlige Principer; endvidere i Betragtning af, at en Forholdsregel af denne Natur ikke formaaer at indskrænke en i Frankerig sig opholdende Fremmeds privatretlige og personlige Forhold, og ei kan finde nogen Fuldbyrdelse i Frankerig, forkaster Retten den skete Appellation." – Tillige blev Hertugen af Cambringe erklæret for pligtig til Skadesløsholdelse, til Bedste for Hertug Carl, med Hensyn til al den Skade, denne sidste maatte have lidt ved Arresten paa hans Gods.
Berlingske Tidende, 1836-01-27
Spanien. Nogle Correspondentser fra Valencia berette, at en i Nærheden af hiin Stad staaende Bataillon Christinere havde erklæret sig for Don Carlos, Efter Beretninger fra Bayonne af 12te dennes stod Cordova i Spidsen for 20,000 Mand uvirksom i Vittoria. Guetaria holdt sig endnu.
Berlingske Tidende, 1836-01-27
Portugal. En ubetydelig Jldløs i Palladset de las Recessidades, der opstod i Dronningens Fraværese, blev snart slukket ved Hjelp af nogle engelske Matroser, som Admiral Gage sendte i Land.
Berlingske Tidende, 1836-01-27
Flere Mord ere i de sidste Uger begaaede i St. Ubes og paa flere Steder.
Berlingske Tidende, 1836-01-27
Tydskland. Vien, den 14de Januar. – Den af nogle Tidender udbredte Efterretning, at Professorerne Gerll og Czelakowski vare fængslede, er falsk. Kunden Sidste har havt nogen Uleilighed med Censuren.
Berlingske Tidende, 1836-01-27
Paa forskjellige Steder har man i denne Vinter bemærket en usædvanlig Grad af Kulde. J LaChaurde fond i Svejz skal Thermometret have viist 22 Grader, i Augsborg saagar 24 Grader og i St. Petersborg den 3die Januar 31 Grader under Rul Jtalien.
Berlingske Tidende, 1836-01-27
Man skriver fra Genua, at den engelske Station i det middellandske Hav skal forstærkes, og at der paa Malta spores megen Virksomhed ved de i Havnene liggende Skibe, der næsten alle faae ny Provision.
Berlingske Tidende, 1836-01-27
Sverrig. Fra Gothenborg skrives: Ved Undersøgelsen af Lidbacks Effecter savnedes den Valuta i Pd. Sterl. og Hamborger-Banco, han havde havt; thi denne skal han fra Kjøbenhavn have sendt til Handelshuse i Hamborg, Paris, Marseille og Hull, med Ordre til at remittere ham Beløbet paa forskjellige Steder. Man formoder desuden, at han har forstukket Adskilligt i Gothenborg, hvor han med det Første ventedes tilbage. En af Gothenborgs Aviser bemærker, at man ej uden blandede Følelser vil see en nylig saa anseet Yngling vende tilbage til sin Fædreneby saa dybt sjunken; men det opvækker i Sandhed meere Harme end Medlidenhed, naar et dannet Menneske kan nedlade sig til et saa nedrigt Bedrageri, hvorved han ej tog i Betænkning at beskjæle sin egen Moder.
Berlingske Tidende, 1836-01-27
Norge. Christiania, den 20de Januar. – Jfølge Efterretninger fra Vestlandet har denne Vinter, ligesom adskillige af de foregaaende, hidtil været meget ustadig, da Snee og Kulde jevnligen have afvexlet med Regn og Storm. Rigtignok havde man endnu Slædeføre, men man befrygtede, at det stormende Vejr vilde have skadelig Jndflydelse paa Silde Fiskeriet, der ved Skudesnæs skal være begyndt. – Fra Stavanger meldes, at der paa Kysterne have viist sig gode Mærker paa, at Silden vilde indfinde sig.
Berlingske Tidende, 1836-01-27
Jndenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1836-01-27
Kjøbenhavn, den 27de Januar. Nr. 29 af Jtzehoer-Stænder-Tidende, som vi i Gaar modtoge, indeholder først en Beretning om de holsteenske Provindsial-Stænders tredivte Møde, den 31te Decbr. Hr. Præsidenten underrettede Forsamlingen om, at den Tilforordnede Hr. Senator. Westphal havde indgivet en Petition fra Staden Oldesloes Deputerede angaaende nogle Ønsker fra denne Stad. Denne Petition blev, ligesom en anden om Budgettet og en ligemæssigere Beskatning, saavelsom om de Ditmarske Toldforhold, hvilken var indgivet af Hr. v. Halem, overgivet til Committeen for Stad-Ordenen. Forhandlingerne i det tredivte og een og tredivte Møde angik udelukkende den foreløbige Bergadslaaning over Udkastet til en Lov og Sø-Jndrulleringsvæsenet og om et Patent, angaaende holdelsen af Extra-Sessionerne til bedre Jndretning af Sø-Jndrolleringsvæsenet, hvorover Beretningen, tilligemed Resultatet af den formelige Beraadslaaning siden vil følge.
Berlingske Tidende, 1836-01-27
Det Kongelige Museum for Nordiske Oldsager. har i forrige Aar fremdeles (see denne Tidende No. 12) havt følgende Tilvext: 79) Foræret af Hr. Kammerraad Drewsen et mærkeligt gammelt Skibsanker af en Form, som afviger fra de nu brugelige; det er af Fiskerne for længere Tid siden fundet i Stranden i Nærheden af Jndsenderens Eiendom, Strandmøllen. 80) Forærede af Hr. Skovrider Ulrich paa Jægerspriis: a) Et af et Stykke Hjortegevir forfærdiget Redskab af ubekjendt Bestemmelse, fundet ved Rensning af et Vandsted i Kohaveskoven, b) To dobbelte Knapper, samt Fragmenter af en Tutulus, en liden Saug, en Fibula og en Kniv, alt af Bronce, fundne i en Høj paa Skovridergaardens Marker. 81) Forærede af Hr. Skovrider Ridewaldt: a) Et udmærket Spyd, fornemmelig bestemt til Vildsvinejagt. Bladet har dobbelte Viderhager og Skaftet, som bestaaer af en Knorte stav, er udarbeidet paa en særdeles kunstig Maade, i det Baand, som slynger sig om Staven, ere udskaarne imellem Knortene og paa hver af disse er et rundtMessingsom anbragt, der tillige tjener som Zirat. Det indskaarne Tal 1509 angiver dette mærkelige Vaabens Tidsalder, b) En bred Broncedolk og en sjelden Probeersteen fra den hedenske Tid. 82) Jndsendte af Hr. Forstraad Bjørnsen paa Valdemarslund, en betydelig og for Museet meget nyttig Suite Sager, som ere fundne iblandt Gruset ved de i Aar fortsatte Udgravninger af Gurre Slots Ruiner; de vedkomme deels Bygningen, saasom et ziirligt udarbeidet Capitæl af en Colonne, en Efterligning af de corinthiske, Prøver af mange forskjellige Slags Muursteen, Slutningsteen til Ovelvinger, Tagsteen, Gulvsteen, hvori Figurer i Relief-Arbeide ere indtrykkede, Steen, der formodenlig henhøre til Kakkelovne, Dør- og Vinduesbeslag, forskjellige Slags Muurstifter, Kroge og Som af Jern, deels Huusgeraad, saasom Fragmenter af kunstige Bægere og Skaale af Glas, af Krukker af brændt Leer og Kobberkar, Saxe, Nøgler, Knive, Hesteskoe, Haandqværne, enkelte Vaaben, saasom Piilspidse, Beenskiven til en Armbryst o. s. v. Endelig syv forskjellige Mynter, hvoraf ingen er yngre end Erik af Pommerens Tid.
Berlingske Tidende, 1836-01-27
Jblandt disse findes een, som efter Jndskrivten paa Reversen: "MONETA CASTRIGORGE, under denne Konge er slaget paa selve Gurre Slot. Endvidere fulgte med denne betydelige Sendelse en Flintflekke og en Steenmeisel af en meget sjelden Form, rund buttet afskaaren og tilsleben en Eg paa den ene Side. Ved Museet findes forud kun en eneste saadan. 83) Foræret af Hr. Provst Engelhavt, Sognepræst til Ballerup, en Forsteening, hvorved Almuen endnu forbinder Overtro og som erindrer og lignende, der brugtes paa Jsland og i Norge. Ved her at slutte Beretningen om de i 1835 til Museet indkomne Sager bemærkes, at disse bestode i 83 forskjellige Sendinger, der i det Hele indeholdt 339 Nummere.