JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-02-26
Det er vist, at vort Sprog kunde beriges meget, dersom man vilde gjøre sig den Umage, at drøfte Provindsialdialecterne og skille Hveden fra Klinten. Saaledes finder man i den Fortegnelse paa nogle møenske Ord og Talemaader i Paludans Beskrivelse over Møen, adskillige Bidrag hertil. F. Ex. flidsom (stræbsom, flittig), Kaarskab (Tallerkener i en Ræk), klein (tynd, smal) forekommer endnu i Kleinsmed, klein (spæd) af Lemmer; krank (forekommer ofte i Kjæmpeviserne for lidt sygelig, skranten, og er ægte dansk i det Begreb, uagtet det synes tydsk, lydhør (som kan meget godt høre; Omtanke (Betænkning); med "om lader overalt endeel Ord sig sammensætte, som Omsyn (Umficht) v. s. v.; Seelse (Lys af hvilketsomhelst Slags); selvgod (egoistisk, hvoraf kunde dannes Selvgodhed, som var langt bedre end det af nogle brugte Selvhed og Selviskhed; Spindekone (langt ædlere og mere digterisk end Edderkop; Utingen (Sygdom eller Upasselighed, som man ikke veed anderledes at benævne. J Skriftsproget kaldes nu Uting efter det Tydske Unding (Nonens); men naar en Landmand hører dette Ord, saa vil han forbinde et ganske andet Begreb dermed Der har ofte været skrevet om det Udtryk det sælgende Huus, den holdende Auction, og Nogle have ordentligen villet bevise dets Sprogrigtighed. Men aabenbart er dette Sproggalskab bleven indført af slette Oversættere fra Tydsk, hvilke ikke vidste, at i dette Sprog Præsens Part, kan faae en passivisk futurisk bemærkelse, naar Partiklen zu sættes foran, f. Ex. das zuverkaufende Haus, die zu haltende Auction (det Huus, som skal sælges, den Auction, som skal holdes). De troede at slippe bedst ved blot at oversætte Participiet og udelade Partiklen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-02-26
En Franskmand har, formodentligen af Skjærds, villet finde Grunden til, at Ordet Sæk er eens næsten i alle Sprog, i den Omstændig, hed, at da ved det babyloniske Taarns Bygning Alle løb fra hverandre, hver raabte paa en Sæk eller Pose. En Tydsker, som nu i der Gesell. schafter har fundet Leilighed til at udbrede sig herover, mener, at naar Talen er om Ords Lighed i alle bekjendte Sprog, saa vige de næsten hver Gang af fra det Hebraiske, medens det Græske maa betragtes som Moderen til alle saadanne Ord. Til Beviis herpaa anfører han Scorpion og Elephant, der i alle Sprog, lige indtil Svensk og Dansk, ere lige, men i det Hebraiske hedder Kakrab og Hab; thi i Kongernes B. 10. 22, findes Ordet Shen habbim, hvilket oversættes med Elphenbeen. Haab hedder altsaa (?) Elephant og Kaabbim Elephanter. Men den gode Etymolog har ikke betænkt, at man i de fleste Sprog har optaget græske Ord, der have faaet et Slags Borgerret, uden derfor at være andet end græske, f. Ex. Philosophie, Electricitet o. fl. J Naturhistorien gives der saa mange Benævnelser, der paa ubetydelige Forandringer nær, ere eens i de fleste Sprog, f. Ex. Buk, Muus, Kat, Løve, Østers &c. Ligeledes Deele af det menneskelige Legeme, som Næse, Øre &c. Vanskeligt bliver det altid at sige, hvilket der er Modersproget til saadanne Ord. Det er begribeligt, at de Ord, der komme fra det Hebraiske, i Tidens Løb have været underkastede større Forandring end de, der synes at komme fra det Græske og Latinske, og at man i de nordlige nyere Sprog mere har hjulpet sig med disse Sprog end med hiint. Men Grundbegreberne af mange nyere Ord vil man dog finde i det sidste, f. Ex. Lingua (Sprog, Tunge) har samme dobbelte bemærkelse i det Hebraiske. Homo, som aabenbar kommer af Humus, Jord, er det hebr. Adam, som ligeledes kommer af Adama, Jord. (See Schellers store Lexicon under Ordet Humus.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-02-26
Da den gamle Tizian kom paa det Jndfald, at ville overmale og forbedre sine Malerier, fra hans bedste Dage, fordærvede han adskillige deraf, og hans Folk blandede derfor Nødolie i hans Farver, der ikke tørredes, og bortviskede det Tilmalede, naar han var gaaen. Mangen stor Forfatter gaaer det i hans Alderdom ikke bedre med hans skriftlige Omarbeidelser, skjøndt det, han forandrer, ikke saaledes kan udslettes, som de Tizianske Farver kunde bortviskes. Overalt kommer der sjeldent noget ud af saadanne sildigere Forbedringer. Hvad der vindes paa den ene Side, tabes sædvanligen paa den anden. Selv de Forandringer, Schiller har gjort i nyere Udgaver af sine Digte, vare neppe de heldigste. Nyligen har Gothe leveret en ny, af ham selv gjennemseet Udgave af Leiden des jungen Werther, første Gang trykt for 50 Aar siden. J denne ny Udgave har han blandt andet forandret die gelden Hosen til gelden Beinkleider; et Ord, der vel characteriserer vor Tidsalders Peenhed, men neppe er rigtigt. Beenklæder, var i alt Fald en passende Oversættelse af Stiv letter, der egentligen beklæde Benene, men Hoser eller Buxer ere dog noget mere end blotte Klæder for Benene. - T. Thaarup blev engang dadlet fordi han skrev, bag hver Mands Gaard en Hesse staaer, og man meente, at det let kunde forbyttes med En fra Hessen. Han synes ogsaa at have agtet paa denne Rettelse, thi i den ny Udgave af Høstgildet har han forandret det til, bag hver Mands Gaard et Hes henstaaer. At en Hesse er nok saa rigtig som et Hes, derom kan der neppe være nogen Tvivl. Det kommer sikkert af hidse (op) og i visse Egne af Jylland siges ogsaa heise, men ikke hesse, naar Talen er om at sætte Korn i Hesse. Det første var altsaa baade sprogrigtigt og velklingende. Nu er baade Velklangen og Sprogrigtigheden forsvunden ved det underlige henstaaer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-02-26
Ordet Gaard udleder Videnskabernes Selskabets Ordbog af det Hebraiske Geder Gjærde, Jndhegning, hvilken Betydning det ogsaa fordum har havt i Dansk og endnu har i det Jslandske; gaarde kaldes paa gammelt Dansk indhegne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-02-26
J det puniske Sprog, der har saa stor Lighed, med det Hebraiske, betegner Gader en med Mure omgiven Stad. Slaverne have dannet deraf Grad, som Nowigrad og Belgrad; Pomerinkerne Gard, som i Stargard; Polakkerne Grod, som i Kapaygrod, Szaygrod og Janogrod, og Diminutivet Grodek; Russerne Gorod, som i Nowogorod og Basiligorod; Bøhmerne Hrad, som i Wischerad. Ordets nuværende bemærkelse paa Dansk er noksom bekjendt. Det er mærkeligt nok, at et saadant enkelt Ord kunde gaae over i saa forskjellige Sprog og altid beholde een og samme Betydning. Jøvrigt viser Ordet Gard eller Gader at Stæderne oprindeligen kun vare indhegnede eller omgjærdede Pladser.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-02-26
Det Ord Mandinde, efter det latinske Virago, som allerede findes i den danske Bibeloversættelse og af Evald for nogle og fyrgetyve Aar siden er brugt i hans Adam og Eva, begynder man nu først at ville indføre i det Tydske, under Benævnelse Männinn, og en Recensent siger, at Sproget hidtil har manglet et saa simpelt betegnende og romantisk ædelt Udtryk
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-02-26
Jndenlandske Efterretninger. Hr. Jerwitz foreviser i denne Tid blandt sine Panoramer en Forestilling af Kjøbenhavn og af Engelsborg i Rom. Prospecten af Kongestaden er optagen paa Frederiksberg Bakke og herligen udført. Man seer i Forgrunden Ridebanen, Staldene, Frederiksberg Kirke, &c., og i Baggrunden Staden i sit hele Omfang. Engelsborg er, som bekjendt, et befæstet Slot og kaldtes fordum Moles Hadriani.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-02-26
J Aarhuus Stift er i afvigte Aar 1824. ægteviede 1333 Par, fødte af Mandkjøn 2527, af Qvindekjøn 2393, samt Uægte af begge Kjøn 427, tilsammen 5347, døde af Mandkjøn 1797, af Qvindekjøn 1651, tilsammen 3448. Altsaa ere 1899 flere Fødte end Døde. – Blandt de Fødte vare 41 Par Tvillinger og 15 Trillinger. Af de Døde ere 41 omkomne ved ulykkelige Hændelser og af Selvmord have 12 fundet Sted. Reisende fortælle som tilforladeligt, at Vesterhavet i Uveirsstormen mellem 3die og 4de dennes, skal i Nærheden af Harboere, have gjennembrudt den smalle Landstrimmel og være gaaet ind i Liimfjorden, en høist mærkværdig Naturbegivenhed, der for Beboerne af Thye vil have de vigtigste Følger. Den Canal, som Vesterhavet saaledes selv har aabnet sig, skal have en Brede af circa 30 og en Dybde af 7 til 8 Alen. - Ogsaa Gudenaae var paa samme Tid stegen saa høit, at Vandet gik ind i det ved Udbyhøi paa den nordre Side af Udløbet beliggende Pakhuus, Noget, som ikke er skeet før, saalænge Pakhuset har staaet der.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-02-26
Man har nyligen i Anledning af den i Generalforsamlingen i det asiatiske Compagnie foreslagne Expedition til China, for at hente Theer, beraabt sig paa Stettin. Nu læses fra denne Stad (S. Handelstidenden No. 13 og 15 for d. A.) følgende Efterretning af 1 Februari, som godtgiør, at man ogsaa der ikke spinder Silke ved den chinesiske Handel."Som bekjendt, har den preussiske Chinafarer Mentor, som Retourladning, medbragt en betydelig Ladning Thee, hvorover der holdtes Auction her i forrige Maaned. Udfaldet svarede ikke til Forventningen. Buddene vare saa lave, at Søcompagniet saae sig nødt til at beholde selv hele Ladningen, paa et ubetydeligt Partie Cassia nær. Denne Omstændighed synes at bevise, at Compagniet, som har udrustet denne Expedition, ikke kan holde Priis med den øvrige handlende Verden, hvilket er saa meget mere at beklage, da der med Mentor skulde gjøres Forsøg paa, om man ikke tilsøes kunde finde Erstatning for den forrige Landhandel med China. - Fremdeles hedder det fra Stettin, under den 3 Febr. "Det tydeligste Beviis paa vore Kjøbmænds svage Kræfter var det, at den hertil komne chinesiske Ladning ikke kunde blive solgt, men at Alt maatte sendes til det bedre Marked i Bremen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-02-26
Den Stettin-Ebnerske Boghandling har, i Anledning af en Bekjendtgjørelse i der Gesellschafter, at adskillige inden, og udenlandske Lærde, agtede paa dens Forlag at udgive et dansk Museum og anstændigen at honorere Bidrag dertil, erklæret, at den hverken med Prof. Dr. Grater, som Stifter og Forstander af Gesellschaft der Dunenfreunde an der Donau, eller med nogen Anden, har sluttet en Overeenskomst angaaende et saadant Museum, og at den heller aldrig vil gjøre det, paa det der ei urigtigen skal tilsendes den saadanne Bidrag.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-02-26
J en Anmeldelse af Gardthausens Eidora, som læses i Tillægget til der Gesellschafter af No. 208 for f. A., hedder det: "Der lange Epistel des verstorbenen Baggesen, &c. Vi ville af vort ganske Hjerte haabe og ønske, at det er en Feiltagelse, og at det kun er paa Papiret, denne vor berømte Landsmand er død.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-02-26
J den til det brittiske Museum hørende Manuskriptsamling findes 43 Bindislandske Manuskripter, og et endnu større Antal trykte Bøger, som Sir Joseph Bank har foræret Museet. Skuepladsen. Mandag d. 28 Febr.). Røvercapitainen, Lystsp. i 1 Act, og Jo Londe, Syngest i 3 Acter, med tilhørende Dans
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-02-26
Allerede siden lang Tid recrutere Janitscharerne sig ikke mere, som oprindeligen var Tilfældet, af unge Christne, ranede fra deres Forældre og opdragne for Staten. De ere nødsagede til at optage i deres Rader frigivne Slaver og Renegater, da Antallet af Tyrker, der ere istand til at føre Vaaben, dagligen formindsker sig. Denne Formindskelse er en Følge af forskjellige forenede Aarsager: Dødsstraf, som de ubetydeligste Forbrydelser belægges med, hyppige Drab, foranledigede ved Stridigheder blandt enkelte Personer eller i Corporationer; Tyrkernes Vane at have en Mængde ugifte Tienere omkring sig; det Fortrin, de give Opholdet i Stæderne fordet paa Landet; de sildige Ægteskaber; Vesten, som anretter stor Ødelæggelse, især blandt unge Mennesker; Mangelen paa Hielp for saarede eller syge Soldater i Krigstider; Pillegrimsfarterne til Mecca, hvis Strabadser og Mangler skille en Mænge Mennesker af de fattigere Classer ved Livet. Dertil maa lægges en aarlig meget betydelig Udvandring af unge Mennesker, der begive sig til de barbariske Stater og Ægypten, og hvoraf kun et lidet Antal kommer tilbage. De nomadiske Folkeslag, der ansees for at leve under Storherrens Beskyttelse, kunde forsyne ham med fortræffelige Soldater, men Paschaernes upolitiske Opførsel mod dem, har gjort dem til Fiender af Porten, der benytter sig af enhver Leilighed til at ødelægge deres Land og plyndre deres Undersaattere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-02-26
Naar vi undersøge Characteren af de forskjellige Folkeslag, der beboe det europæiske Tyrkie, finde vi ny Bevæggrunde til at troe, at dette Riges Undergang er nær.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-02-26
Tyrken, opdragen i Islammismen, har en Rædsel for vore Sæder, vore Skikke og vor Moral, og denne Rædsel er saa almindelig, at det næsten er uden Exempel, at en fri Tyrk har forandret sin Religion. Han anklager sin egen Regiering for en forbrydersk Svaghed, naar den af Politik eller Jnteresse indrømmer Christne den ubetydeligste Villighed. Selv naar hans Ran eller Omstændighederne bringe ham i Forhold med Christne, hænger han ikke desto mindre fast ved sine Fordomme; iøvrigt undgaaer han saa meget som mueligt, at komme i Berørelse med dem, Koranens Forskrift tro, der siger: "Søger intet Samqvem med Christne, Jøder og Vantroe; den, som stifter Venskab med dem, ender med at ligne dem. Vist nok kan man anføre Veldædigheds- og Gavmildheds-Handlinger, udøvede af Tyrker mod Vantroe; deri lyde de Koranen, som forbyder dem at afslaae den Ulykkeliges Bønner, hvo han end maatte være, fordi Gud taler igjennem hans Mund; men de forlange ikke destomindre af ham i deres daglige Bønner, at udstrøe Tvedragt blandt de Christne, paa det de skulle ødelægge hverandre indbyrdes. Naar de taale Rajahs eller christne Undersaatter, saa er det fordi de betale dem Skat og for dem dyrke Jorden en Forretning, de ikke føle nogen Lyst til(Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-02-26
Det russiske Gouvernement underholder i Peking en bestandig Mission af græske Geistlige. De afløses hvert tiende Aar og de, som vende tilbage til Rusland, bruges som Tolke og Lærere i det Chinesiske og Mantschusproget. Aaret 1820 bleve de russiske Præster, der siden 1810 havde været i Peking, fra Kiachta ogsaa afløste ved andre, hvilke Hr. Tankovski, der er ansat i det udenlandske Departement, ledsagede som Reiseintendant. Denne vil nu udgive en Beskrivelse over hans interessante Reise til Peking og igjen tilbage, og hans bemærkninger under hans Ophold i hiin Stad.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-02-26
Fra Aaret 1817 vare i hele Rusland ialt trykte 4000 Værker. 1820 befandt der sig i Petersborger Videnskabsacademie omtrent 3000 Nationalværker, hvoriblandt 150 Romaner, Nu er deres Tal steget til 8000. Moskau har 9 Læseselskaber og 10 Trykkerier, Petersborg 7 Læseselskaber og 15 Trykkerier; Wilna et Læseselskab og 2 Trykkerier. Riga, Dorpat, Reval og Charkow har hver et Læseselskab og et Trykkerie. I hele Riget ere 9 Skriftstøberier. Ludvig Sall beretter i Meine Auswanderungen nach den vereinigten Staten in Nordamerica im Frujahre 1819, at i Nyyork findes femten Frimurerloger; at han reiste til Perthampoy med en Dampbaad, der var et svømmende Pallads, hvor 120 Mennesker beqvemt spiste i een Sahl, og som i Nødsfald kunde rumme 800 Personer. J Newark fandt han en Skofabrik, hvor der aarligen forfærdiges med Maskiner, 60,000 Par Sko uden Søm. Høet bliver i Omegnen af Perthamboy forsendt i Baller, der veie 300 Pund, men kun holde 12. Cubikfod, naar de ere gaaede igjennem den hydrauliske Presse. Forf. besøgte ogsaa Joseph Bonapartes Landsted i Philladelphia, og forsikkrer, at denne er almindeligt yndet. Han understøttede Franske i Hundredeviis. Af Religionssecter gives i America i det ringeste 67. af Tidender henved 300.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-02-26
Forfatteren til et i London udkommet Skrift, om den græske Revolution, dens Oprindelse Fremskridt &c., Edvard Blacquaiere, anslaaer Grækenlands Fastlandsbefolkning til 1,600,000 Siele og Øernes til 400,000. Regnes hertil i det mindste 1 1/2 Mill. Grækere, der ere adspredte i Fyrstendommene, i Lilleasien, Thracien, Bulgarin og adskillige andre Egne af Europa, saa kan Nationens hele Befolkning anslaaes til 4,000,000 Mennesker.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-02-26
J Johannes Calvins: Jnstitutionen der christlichen Religion, 1823, berettes, at Reformationens Tilhængere især i Aaret 1534 bleve grusomt forfulgte i Frankrig. Vist nok havde de selv givet Anledning dertil, i det der fra deres Side blev opslaaet Spotskrifter over Messen og andre Gjenstande. Man befæstede ved et opreist Stillads et Reb, bandt ved dette Forbryderne og trak dem ved samme i Veiret, hidsede dem derpaa ned i den fremluende Flamme; drog dem derefter atter frem og afskar omsider Rebet, saa at de styrtede ned i Jlden. I Unterhaltungs=Blatter No. 21 s. f. A. paastaaes, at de i Ungern omstreifende Zigennerbander endnu alle for ikke længe siden vare Menneskeædere. Under Joseph II. Regjering opdagede man, at de lokkede Reisende til sig ved en høist behagelig Musik, siden dræbte, sønderhuggede og nedsaltede dem. Men Beviset eller Hjemlen for denne Paastand bliver Forfatteren os skyldig.)J de forenede nordamericanske Stater udkom i Aaret 1823 ialt 598 Journaler, hvilket Tal endog skal have forøget sig siden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-02-26
J min Tid, d. er i Aaret 1751, da den Wolfiske Philosophie endnu dominerede, hedte Philosophie en egen Classe af Videnskaber, Jurisprudenz, Medicin, Mathematik, Historie &c. Man indbefattede den i den theoretiske, der indeholder Logik, Metaphysik, Ontologie, Kosmologie, Psychologie og naturlig Religion; og i den practiske, hvortil man regnede Moral og Naturret. J det Væsentlige af dette Begreb komme ogsaa de forskjellige Systemer overeens, naar Talen er om den Aristoteliske, Leibnitziske, Kantiske, Fichtiske Philosophie. - Ogsaa havde Ordet Philosophie al sin Tid en total anden Betydning. Man antog den for den almindeligt forhøiede og forædlede Menneskeforstand, saaledes som denne hos hvert Object rigtigen fremskrider, ved Slutninger, som Fornuften giør, fra een Jdee til den anden. J den Betydning philosopherer og Kokkepigen over Ragon, fin; Brændehuggeren over den bedste Maade at kløve Brænde paa; Newton over Maaden, hvorpaa Lysstraalerne bryde sig; Helvetius over Menneskesjelen og Historikeren over den Konst, at udgrave sande Facta af Krøniker, Stene og Mynter. Man kan ogsaa i alle Ting deraisonnere." Herpaa anfører Forf. Noget om Voltaire, d'Alembert og andre franske Philosopher, der ikke fortjener at gjentages; men med Rette nægter han at Philosophien, som en vis Autor paastaaer, har omstyrtet Tronerne og Alterne. Nei, siger Schl., det gjør den sande, ægte, den guddommelige Philosophie, der den ophøiede i Mennesket dannede Fornuft ikke; denne bygger og understøtter Troner, langt fra at omstyrte dem. Den er, som den nyere franske Vinphilosophie, ligesaa uskyldig i Septembriseurer og Lygtepæle, som i Ny-Zelændernes Menneskeæden. Hine Uhyrer, der udøvede Revolutionsrædslerne, havde i deres hele Liv aldrig hørt det Ord Philosophie - saalidet som de franske Bønder i Aaret 1370, der stegte deres tyranniske Godseiere ved en langsom Jld. De havde aldrig læst nogen af sammes forvirrende Bøger, thi de kunde ikke læse. Deres Fæiskhed, hidrører, deels som den paa Nyzeland fra Uvidenhed, deels oven fra. Endeligen slutter S. disse Betragtninger med følgende mærkelige Yttringer: Jeg, som er opvoxen i den sunde, og nogle Grillenfængerier fraregnede, for det meste brugbare Wolfiske Philosophie, søger overalt Klarhed og Bestemthed i Begreberne og endog Følelser, fortrinligen i Moralen. Jeg er en Dødsfiende af blot Ordsqvalder. Deraf følger min Utilbøielighed for Mysticismus og alt hvad der leder dertil; min Utilbøielighed for alle Taler, der blot ere henvendte til Hjertet, ikke til Fornuften. Jeg ærer den Veltalenhed, der bevæger Hjertet, optænder Lidenskaberne og opflammer til Daad; men Oplysning ved Fornuft maa gaae foran.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-02-26
Kjøbenhavns Børs d. 25 Februari, 1825. Cours. Hamb. 2 M. 217, a vista 220. Spec. 221. - Specier solgtes til 13 Rbmk. 4 s. a 13 Rbmk. 5 s. Disconto 5 pC. - 4 pC. Kgl. Oblig. (uden Renter) 91 1/2 a 92. Nationalbank-Oblig. (af Laanet 4de Febr. 1820, uden Renter) 102 1/2 Rbdlr. r. S. ell. 114 Rbdl. Sedl. pr. 100 r. S. Hamborger Laan af 1819: 3000 Bromk. 99 1/2. Dito 4000 Bcomk. 99 1/2. - 6 pC. norske Obligationer ved Hambro & Søn 105 1/2. - Norske Speciessedler pr. 10 Specier 17 3/4 a 17 3/4. - Svenske Sedler 61 1/2. - Asiatiske Actier . . Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-03-01
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Toogtyvende Aargang. No. 18. Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 1 Marti 1826.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-03-01
Da Undertegnede har formaaet Hr. Etatsraad Fr. Thaarup til at paatage sig, indtil videre, Redactionen af Kjøbenhavns Skilderie, saa behage Enhver, der ønsker noget indrykket i Bladet, at lade det aflevere, under Hr. Etatsraadens Adresse, i hans Bopæl i Nygaden No. 92, anden Sahl, helst om Eftermiddagen fra Kl. 6 af, eller og hos Hr. Bogtrykker Höecke, i store Helliggeiststrædet No. 144. S. Soldin. Jeg begynder saaledes fra i Dag Redactionen af dette Blad, indtil videre, og haaber, at den Yndest, Publicum stedse har skienket det, maae ved mine Bestræbelser blive vedligeholdt. Planen, der hidtil har været fulgt, bliver uforandret. F. Thaarup. Natten. den 3die og 4de Februari. Høit lyder Sorgens Budskab trindt om Øe; Hvert Broderøie fælder Taarer stride. Paa muntre Læbe Smillet monne døe Ved Tanken om, hvad Brødre hisset lide. Forfærdelige grumme Rædselsnat! Som hørte tusind Usles Jammertoner, Du har din sorte Daad et Minde sat, Som spørges vil i Jordens fjerne Zoner! Hvor rusted dig til dette Sorgens Værk, Hvorom blot Tanken hver en Nerve lammer? Hvo død dig hist paa Stormens Vinge stærk At føre Sjælen bort fra Jordens Jammer; Hvo bød dig bringe Strid i Luft og Hav At ægge op de frygtelige Kæmper, Der aabnede saamangen aarle Grav, Hvor Mulmet Livets klare Lue dæmper. Var det Algodheds evigt vise Bud, Der vældigt lød i Stormens vilde Brusen? Var det hver Skabnings blide Fader - Gud, Hvis Villie Bølgen lød med rædsom Susen, Forgjængelige Støvl formast dig ei. Hvo tør vel spørge der, hvor Himlen taler, Ak - undforskelig er Herrens Vei, Hvad end han saarer eller ømt husvaler! Dig bliver kun den sørgelige Pligt At gode Balsom i den aabne Vunde. Viis, at Dit Hjerte er paa Medynkrigt, Og at Du følte Taarerne, som runde! Held Dig, der eier jordisk Gods og Guld Hvad byder denne Nat Dig ei for Penge? See - Himlen kjærlig rækker Dig saa huld En Skat af Perler som skal glæde længe. De Perler findes ei paa Havets Bund; De søges ei med Frygt og rædsom Fare. De kan ei røves Dig i Søvnens Blund; De følge Dig blandt Himlens Engleskare. De trilled af forgrædte Øie ned, Da Gru og Jammer trindt omkring sig viste; De sprang paa Panden frem som Dødens Sved Da Fader Moderhjertet maatte briste. De bringe varig Fryd og Himlens Fred Til den, som samler dem i venligt Gjemme. De skjænke Dig Hans hele Kjærlighed, Som Urten ei paa Marken vil forglemme. Saa kjøb hiin Skat er Du af Daners Slægt, Du, som kan jordisk Held saa let udslynge! Og viid, den engang skal med Centnervægt J Dine Dyders Vægtskaalhissettynge. Og Du, som knapt kun har til egen Mund, Du har dog meer end hine Uhelds Sønner, Yd, hvad Dukan i Nødenstunge Stund! Din ringe Gave Himlen herlig lønner. Peter Emil Becker.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-03-01
Det brittiske Herredømme i Ostindien, betragtet fra Religionens og Civilisationens Synspunkter.