JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-06-22
Nandagen førstkommende 6te Juli og følgende Dage bliver Øl. udi Asperup Præsteaard ved offentlig Auction bortsolgt afdøde Hr. Provst Clausens Jndboe, bestaaende af Sølv, Kobber, Messing, Kakkelovne Sengeklæder, Linnet, Bøgger, Meubler og Trætøi, samt Gaardens Besætning af Heste, Køer, Svin og Faar tilligemed Avlingsreskaber. Blandt Besætningen, som overalt er god, udmærker sig en guul Stutterie Hove 7 Aar med et guul Fol, en 2 Aars guul Hoppe og en guul Aaringshingst, alle af een Race, der af Kiendere ansees for den beste Hesterace her i Landet. Til nærmere Efterretning for de Lysthavende bekiendtgiøres at Kreaturene formodentlig bliver solgte Tirsdagen den 7de Juli. Weilbye Præstegaard d. 19 Juni 1795. H Thomsen, Med de afholte Forhører, over en for Tyverie i Odense Raadhuus hæftet Person, navnlie Christian Frederich Brix, har han forklaret: at han for omtrent et Aar siden, en Søndag imedens Folk var i Kirke, begik Tyverie hos en Gaardmand her i Landet, i en Bye navnlig Perup ved Svendborg, men veed hverken Bondens Navn, eller hvem dennes Herskab er, eller videre som ved dets Undersøgelse kunde tiene til Oplysning. Paa Forestilling herom, har det høi Kongel. Danske Cancellie, de 13 den nes resolveret : at de Bestiaalne med 14 Dages Varsel i Aviserne. maatte indkaldes, og deres Udeblivelse eller Stiltienhed uagtet Arrestantens ommeldte Forklaring, ikke være hinderlig i Sagens Paadømme. Anlediget heraf skal jeg som committeret Actor paa S. T. Hr. Kammerherre v. Hemmens Vegne herved med 14 Dags Varsel indkalde den eller de Vedkommende som formene at være bestiaalne af bemeldte Christian Friderich Brix at melde sig hos mig Undertegnede, som derefter paa lovlig Maade skal vigelere fordet Bortkomnes Tilstædebringelse m.v.; Men i manglende Fald bliver Sagen uden Ophold herefter, paadømt. Odense d. 21. Juni 1795. H. Friis, Procurator. Mogle Stkr. blaae og hvide linnede Baand, som ere fundne paa I Gaden, kan bekommes imod dette Avertissements Bekostning og en billig Findeløn til Finderen, naar Eieren angiver Merke og Tallet af Stykker hos S. Kiær.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-06-22
Ved at optage Fortegnelse over sal. Assessor Langsteds Bogsamling, befindes endeel Defecter, hvilket formodes at være foraarsaget ved Udlaan. Hvis derfor nogen skulde have faaet Bøger til Laans af den Afdøde, bedes de snarest mueligt at indlevere samme enten i Stervboegaarden eller til Hr. Professor Sibbern.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-06-22
Maa Ulrichsholms Hovedgaard bliver holdet offentlig Auction Mandagen den 31 Aug. næstkommende om Formiddagen Kl. 10 Slet over sammesteds værende Hollænderies Bortforpagtning paa 3 eller 66 Aar, som tager sin Begyndelse fra 1ste Maj Dag 1796, der saaledes herved til Lysthavendes Efter bekiendtg. ved en og andens Dom over den i Avisen No. 48 indførte Efterretning om Opløbet i Sønderjydland, har jeg erfaret, at der ere forskiellige Meeninger om den Synspunkt, samme kan betragtes fra. J Almindelighed er man eenig i, at vores Regiering udmerker sig med Viisdom og Retfærdighed, og at dens Bestræbelser afladelig gaae ud paa at forebygge dyr Tid i Landet; det er altsaa ikke imod Regieringen, man hist og her sporer et Slags Misfornøielse over den dyre Tid, der paa nogle Steder hersker i et Land, hvor man i forrige Aar havde en god Rug grøde, og hvor Jorden endog i dette Aar atter fremviser en riig Velsignelse af den lagde Sæd - men imod Kornjoderne og de snighandlende Lovens Overtrædere, der istedetfor at ære Kongens retfærdige Forbud mod Kornudsen, søge at berige sig ved en ubillig Aager og hemmeligen føre Ørnet ud af Landet, og derved give fine fattige Medborgere Anledning til at sukke over dyr Tid, hvoraf Misfornøielsen følger. Af de jydske Efterretninger sees først, at Rugen kostede 5 a 6 Mk. Skieppen, og dernest, Et Kiøbmændene havde nogle 1000 Tønder Rug paa Kornlofterne, og at det gik saavidt, at Grovbrød ikke kunde faaes hos Bagerne; tungt var det at sulte imellem nogle 1000 Tønder, Rug, fordi man ikke kunde give 8 Rd. for Tønden; ubilligt var det, at fordre en saa overdreven Betaling, hvor Kiøbmændenne maaskee ikke havde givet mere end 18 a 20 Mk. for Tønden; Øvrigheden, i hvor meget den endog muelig misbilligede Kiøbmandens Forhold, havde ingen ved Love anthoriseret Magt til at bestemme Taxt for Rugen eller befale dens Salg; Folket blev altsaa misfornøiet, men man bemerker dog: a) at der ei blev forlangt Rug for ringere Priis end 4 Rd. Tønden; b) at hverken Regieringen, Øvrigheden eller den offentlige Rolighed, men blot de saa kaldede Kornjøders Huse bleve truede, og c) at Folket paa Øvrighedens Forestilling holdt sig rolig; hvoraf sluttes, at Hensigten blot har været at bevæge Kornjøderne til at drive en billig Handel med deres overflødige Korn, og derved hindre at det ikke, imod Kongens Villie og Anordning, blev bortført. Vel negtes ikke, at saadant Forhold er stridende mod god Ordens og Skiks Vedligeholdelse, og paa ingen Maade bør anprises eller efterabes, men dog synes det at være langt fra Oprør, og snarere at nærme sig et efter Lovene utilladeligt Opløb.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-06-22
Jblandt de Punkter, hvorpaa Hr. Lütken ellers opvækker eller rettere hefter min Opmerksomhed, bliver nok Tonen det uvigtigste, da der hører et fiin Øre til at bedømme den, og mange Ører ere i vore Tider fordærvede ved Bombast; Men da jeg afskyer Oprør, som stridende mod Religion og Moral, er jeg eenig med Hr. Lütken der: at ethvert lovstridigt Foretagende, bør om muligt fortælles saaledes, at ingen Yndest eller Opmuntring kan drages deraf, kuns Skade at Theologen og Avisskriveren kan ikke altid see fra en Synspunkt, desuden er Stiilen og de saa ofte skiæve Vittigheder, der liste sig ind imellem, ikkuns Avisskriverens egne i de indenbyes Tildragelser; det øvrige oversettes eller indføres af fremmede Tidender, og Tidens Korthed tillader ikke alletider skarpt at dømme om Efterretningernes politiske, logiske eller æstetiske Værd. - Endelig har jeg den Ære at tilbyde Hr. Lütken et Par Spørgsmaale til Eftertanke og Overveielse: Om imod en Mands Villie fløi en Funke af en Fyrtønde ud paa et Sted, hvor ingen brændbare Materialier findes, bør da en klog Mand raabe Brand? Hvo der ikke selv er sikker paa den rette Vei, kan han ikke let mislede, isteden for at veilede? Hvorfor ere de Fornuftige saa seene inden de, uopfordrede, vove sig til at hielpe dem der ikke bede derom. Adressecomtoiret i Odense, den 21de Juni 1795. L. N. Faber.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-06-26
Odense, den 26 Junii. Af udenlandske Aviser, fra Kiøbenhavn, d. 20 Junii.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-06-26
Auctionen paa Bomuldsmanufacturet, som var fast at til den 25 h., er udsat indtil videre, da adskillige Fabrikantere, hvis Huse ere afbrændte, fortsætte deres Arbeider i Sidebygningerne derved. - Kiøbmand Bügel har ikke, som forhen meldt, mistet sin Gaard i Branden, men Jøden Henriques Gaard ved GammelStrand er afbrændt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-06-26
Stokholm, den 12 Jun. At Skiærbaadene skulle udløbe fra Sweaborg, synes Oversendelsen af tvende Compagnier Matroser fra denne Egn til Finnland at tilkiendegive; Men af Divisionen her er kuns den eneste Fregat Fersen bleven udrustet til Cadetternes Øvelse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-06-26
Altona, den 22 Jun. Et Skib fra Ostindien har bragt den Efterretning til Livorno, at Batavia og andre Hollandsk-Ostindiske Besætninger, saavelsom det gode Haabs Forbierg skulle være besatte af Engellænderne. Bekræftelsen ventes. -
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-06-26
Capitulationen i Luxemborg, der bestaar af 21 Artikler, er paa Keis. Side undertegnet af den 80 Aars gamle Feldtmarschal Bender, og paa fransk Side af Merlin v. Diedenhofen og General Hatry. Da den Keis Garnison alt havde fortæret 720 Heste, vovede den endnu et modigt Udfald, forstyrrede nogle fiendtlige Verker, erobrede nogle Kanoner, men ingen Levnetsmidler, og maatte derpaa capitulere. J Fredstider var denne Fæstning altid forsynet med Levnetsmidler paa 3 Aar, men Feldttoget af 1792 til Champagne havde udtømt dens Magaziner, og de vare siden den Tid ikke igien blevne fyldte.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-06-26
Aachen, den 14 Jun. Antallet af de Kanoner, som ere fundne i Luxemburg, og dens vidtløftige Udenverker, skal beløbe sig til 900. Desuden have de Franske faaet en stor Skat af Sølv og andre Kostbarheder, som vare bragte i Sikkerhed i Luxemburg fra de omliggende Egnes Kirker. Næsten 400 franske Emigranter ere udelukte fra Capitulationen og overleverede til de Franske. Alle Hestene vare slagtede og fortærede der af en østerrigsk Eskadron Husarer, formedelst den Hungersnød, der herskede i Staden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-06-26
Frankfurt am Mayn, den 15 Junii. Fra Deutz melder man, at den 6te og 7de ere talrige franske Colonner komne op ad Rhinen til Cölln, hvor en ny Contribution er lagt paa ubevægeligt Gods, at betale halv i Penge, halv i Assignater. - Den Neuwider Avis melder, at den franske Commandant i Neus har berettet til Dusseldorf, at efter Aftale med Preusserne skal Rhinen indtil Cölln være aaben, Østerrigerne altsaa maatte trække sig tilbage indtil oven for Düsseldorf, hvis Fiendtlighederne igien skulle begynde. Skrækkemenneskene i Gens, som endnu føre Navn af Marseiller, have ved den sidste Urolighed sammesteds bemægtiget sig Rhone=Qvarteeret og andre vigtige Poster i Staden. Copurt, et Lem af Revolutionstribunalet, blev derved ombragt. - De 21 Punkter i Luxemburgs Capitulation fastsætte væsentlig: "Garnisonens Udmarsch med Krigshoneurs, Geværernes Strækken, eedelig Forpligtelse, for skeete Udvexling ikke at tiene mod Frankerige, deres Befordring til Coblenz paa den korteste Vei, hvortil fra Fransk Side skal leveres de nødvendige Levnetsmidler og Fourage. Frie Gudstieneste og Personers og Eiendoms Sikkerhed, for Jndvaanere, Abbedier, Klostere og Geistlige fra Luxemborg. De franske Emigranter uden Undtagelse skulle overleveres til den franske Armee. Borgerne, som have hiulpet til at forsvare Fæstningen, afgive blot deres Geværer. Alle fra Luxemborg udvandrede kunne sikkert komme tilbage igien. Hvo der ikke vil blive i Provindsen og Fæstningen Luxemborg, kan trække bort med sin Formue. Alle Fæstningens Planer, Krigskassen og Kanonerne overleveres til de Franske.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-06-26
Hannover, den 20 Junii. Anledningen til Rygtet om en hastig Fred imellem Chur brunsvig og Frankerige skal være, fordi Arbeiderne paa Fortet Georg ved Hameln og videre Proviant-Jndkiøb skal være afbestilt. Man siger endog, at de nylig kiøbte Train Heste igien skulle sælges. De engelske Transportskibe, der ere ankomne paa Weser, skulle endog have medtaget 800 M. og 1500 Heste for det engelske Cavallerie. Man siger, at de skulle tage de franske Emigranter, som have cantoneret ved Ost i Hertugdømmet Bremen, om Bord tilbage.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-06-26
Amsterdam, den 16 Jun. J et Brev fra Danzig af 29 Maj meldes, at Kongen af Preussen har givet Tilladelse til at udføre 7000 Læster, Hvede fra Danzig, 3500 Læster fra Elbingen og 2060 Læster fra Kønigsberg. - Alle Skibe fra de foreenede Nederlade skulle antages som Venner i de Preussiske Havne, og det samme skal vederfares de Preussiske Skibe i de Nederlandske Havne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-06-26
Haag, den 16 Junii. Et Brev fra St. Thomas af 11 Apr. bekræfter den Efterretning at Engellænderne have igien fordrevet de Fran skee fra St. Eustach. De fleeste Jndvaanere have forladt Øen, og der ere kuns blevne 10 Familier tilbage. -
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-06-26
Den hollandske Øe St. Martin er overgaaet til de Franske ved Capitulation. J Rotterdam har for nogle Dage siden det forrige Raad faaet Huus=Arrest.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-06-26
Fra Holland, den 17 Jun. Alle Skildter og Vaaben skal tages af Kareter og Huse, de Døde maa ikke begraves i Kirkerne, og ingen maa bære Liberie, alt under den haardeste Straf.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-06-26
Berlin, den 20 Jun. Prinds Ludvig af Würtemberg er udnævnt til Statholder over Fyrstendømmene Anspach og Bayreuth, hvilken Værdighed hans Fader hidtil har beklædt; og Gouvernementet i Danzig bestemmer man til Gen. Grev Kalkreuth.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-06-26
Philladelphia, den 22 Apr. Klagerne over Engellændernes Kaperier blive bestandig stærkere, desuden lader man Skibsfolkene gaae deres Vei uden Penge. - De forenede Staters Misforstaaelse med Spanien om Skibsfarten paa Missippi, blive formodentlig nu snart bilagt. - J Følge Efterretninger fra Baltimore ankom Borgeren Georg Washington til Mount Vernon d. 16. Apr., samme Dag ankom der en fransk Coureer med Depescher til vor Regiering, som reiste strax bort til Philladelphia. - Vi have meget gunstige Efterretninger fra General Wayne, der ligger til Feldts mod de endnu fiendtlige Jndianer, og har Commission at udvirke en bestandig Fred med alle indianske Stammer og Nationer paa den nordvestlige Side af Ohio. Armeen er i gode Omstændigheder, uden Syge, og tilstrækkelig forsynet med Levnetsmidler. Der ere ingen Fægtninger forefaldne, og man haaber Fred til næste Høst.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-06-26
Nederelven, den 22 Jun. De Anstalter, som Engelland har gjort til en ny Expedition for at understytte Chouans og Royalisterne, skulle være forberedte ved hemmelige Munitions og Vaabens Sendelse til den franske Kyst, og der skulle sendes Geværer derhen til at udruste omtrent 80000 M. J Paris frygtede man endog for, siden Efterretningen og Chouanschefernes Arrestering, at Krigsluen i Vender skulle igien opflamme paa en gyselig Maade, ja et falsk Rygte har endog udbredt, at Charette med 120000 M. var paa Veien til Paris, og hele Bretagne, Normandie og Anjon var i Oprør m.v, som er uden Grund. En Pariser Journal siger, at Anførerne for Chouans havde for et Syns Skyld gjort Fred, for at vinde Tid til at faae de forventende Forstærkninger fra Engelland.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-06-26
London, den 9 Jun. Man taler almindelig om en Triplealliance, som skal være i Verk imellem Engelland, Wien og Petersborg. Man paastaaer, at den allerede skal være undertegnet af Keiseren, og sendt herhid til Grev Stahrenberg, for at faae vort Hofs Stemme, og den russiske Monarkinde ogsaa allerede har bifaldet det første Udkast til denne Tractat. Bekræftelsen ventes. - Prindsen af Wallis hele Gield er 639890 Pd. 4 s. og 4 Pence. Hoftidenden udnævner 24 Capitainer til Contreadmiraler, befordrer over 30 til høiere Admiralspladser, og foreskriver en ny Uniform for SøeEtatens Officerer. Man siger, at Charrette har skrevet til Prindsen af Condo, at han blot har gjort Fred, fordi han manglede Munition, og at man endnu bestandig kunde giøre Regning paa Vendee.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-06-26
Basel, den 11 Jun. Pichegru har i Forgaars tredie Gang været i Haningen. Den Deel af hans Armee, som er i vort Naboe lang, cantonerer endnu. - De misfornøiede Bønder i Zürcher-Gebeet forurolige endnu bestandig Regieringen. Bern har tilbudet dem 10000 Mand.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-06-26
Man siger, at Keiseren skal have skrevet til sine Generaler, at han med første ville sende Gesandtere med Jnstructioner til Basel, for at arbeide paa Freden; men andre troe, at det blot er et Rygte.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-06-26
Lissabon, den 8 Maj. Regieringen har udgivet Generalpardon for alle Deserteurer, og forlænget Afgivten af den 10de Penge af Haandverkers, Tienestefolks og Agerdyrkeres Løn endnu i 6 Maaneder. - Den 29 April bleve 320 Misdædere, her indskibede, af hvilke 150 skulle tiene i Goa som Soldater, og de øvrige med Koner og Børn bringes som Colonister til Øen St. Cathrina i Brasilien.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-06-26
Madrit, den 20 Maj. De Franske have paa ny begyndt deres Streiferier i Biscana og Navarra, hvorved de have overrumplet og fanget 52 Emigranter. Omkring hele Pampelona blive Forstæderne, Klosterne, Landhusene og andre Bygninger nedrevne, for at giøre det besværligt for de Franske at beleire. Vort Hof har indgaaet en nøiere Forbindelse med det Engelske, og 30 Mill. Realer ere sendte til Skibs til London. Der er udkommet en ny Kongel. skierpet befaling om at aflevere Kirkesølvet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-06-26
Warschau, den 13 Jun. Vore Omstændigheder forbedres ikke. Pengemangel, de Riges Udvandringer, de mange Familier, som ere ødelagte, Hoffets Fraværelse og Levnetsmidlernes Dyrhed giøre, at man ikke meere kiender vor forhen glimrende Stad. - Kongen er endnu i Grodno, hvor hans Søster og andre Store besøgte ham. Han skal leve temmelig tilfreds, men har ingen Jndflydelse paa de offentlige Anliggender. Den polske og russiske Adel viser ham al muelig Agtelse. - De østerrigske Tropper have, efter det Petersborgiske Hofs udtrykkelige Reqvisition, rømmet Volhynien og endeel af Woywodskabet Chelm, for at giøre Plads for de russiske Tropper.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-06-26
Man taler nu mere end nogensinde tilforn om et venskabeligt Forliig imellem Preussen og Rusland, og desuden om en Congres her af adskillige europæiske Magter.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-06-26
Constantinopel, den 9 Maj. Porten erkiender nu og den franske Republik, da den har faaet Efterretning om, at Preussen har gjort det. Uagtet her er ankommet meget Korn fra Ægypten, bliver dog den dyre Tid endnu ved.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-06-26
Wien, den 13 Junii. Man er her ganske indtaget af den Snak, at vor Stats ministers Grev Lehrbachs Reise just ikke har Rigsfred til Hensigt, men meget mere skal stemme adskillige tydske Hoffers Meening til at fortsætte Krigen saalænge med Eftertryk, indtil Frankerige tilbyder selv antagelige Fredsforslag.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-06-26
Fra Mayland skal en Stafet være kommet med den Efterretning i Aftes, at der til de Franskes Skade er forefaldet en meget hidsig Fægtning imellem den engelske Flaade, der seilede en forventende Forstærkning i Møde af 9 Linieskibe og Fregatter, og den fra Toullon igien udløbne franske Flaade, der ville tilintetgiøre hiin Forening; men man tvivler om, at det er sandt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-06-26
Paris, den 12 Junii. Historien leverer intet Exempel paa saadan Mængde ulykkelige Hændelser og Trængsler, som de, Prinds Ludvig Carl, forhen kaldet Dauphin, fød den 23de Maj 1785, har oplevet i sit 10 Aars Løbebane, da han som et 8 Aars Barn mistede sin Fader, Moder og Tante ved en skiændig Død paa Skasottet, maatte først see den faderlige Throne omstyrtet og alle Lemmer af hans Familie deels flygtede, deels fængslede, men han var selv under Robespierres Regiering under de ryggesløseste Skiælmers Opsigt og Magt, som ved denne Forladtes physiske og moralske Behandling rimeligviis have givet Anledning til hans nu tilige Død den 8de huj. Kl. et Qvarteer til 3 om Eftermiddagen; for at bevidne hans naturlige Død blev hans Liig den 19de om Aftenen høitidelig aabnet, og Velfærdtsudskoddet havde ladet den Toscaniske Gesandts Grev Carlettis Secretair indbyde for at bivaane Aabningen. - Templetaarnet bevogtes nu bestandig af 50 Md. Den Afdødes Søster, som endnu er der, skal i nogen Tid have været sygelig. - Palais Roials Omringelse, som Sikkerhedsudskoddet her igaar foranstaltede, var meget voldsom. Delmas commanderede derved. Courier Universel siger derom: Delmas viiste herved en jacobinsk Veziers eller Henriots hele Jnsolenz. Gavtyvene, som der egentlig sigtedes til, vare flygtede, og 1500 retskafne Borgere bleve fra 7 om Morgenen indtil 2 om Eftermiddagen holdte paa det vilkaarligste fangne. De nærmede sig til ham, og bade ham, at undersøge deres Kort, og endelig at lade dem gaae, men han declammerede som en Theaterhelt: "Tilbage, jeg udfører Loven. Soldater, bringer disse Folk fra hinanden." Da hørte man de opbragte Borgere høit sige: "Ere vi da Røvere, at man behandler os saaledes, Er det vor Løn, da vi have vovet vort Liv for at forsvare Conventet, og ere endnu færdige dertil." - Den forskandsede Spanske Leir, som Vestpyrenæerarmeen den 9de Maj har erobret, laae imellem Clos sun og Elgobar. De franske Generaler vare Schilt og Mathot. Da de Franske med største Møie havde klattret op paa Bierget, overfaldt dem en saa tyk Taage, at de ikke kunde see 4 Skridt fra sig, dog lykkedes deres Angreb dem, Fienden flygtede med 40 Døde og 50 Fangers Tab, og overlod dem hele Leiren med alt hvad der var udi.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-06-26
Roligheden vedvarer i Paris, og siden i Mandags ere Thuillerierne igien aabne for Publicum. Her ankomme daglig nye Linietropper, men som ikke blive her længe, for ikke at udsette dem for de Jldesindedes Forførelse, men sendes til Leiren ved Sablous, der nu alt strækker sig indtil Boulognes Skov. Paris er paa denne Maade næsten i Beleringsstand, og Conventet omgivet med Kanoner og Linietropper. - Nu vil man have den fuldførende Magt overgivet i 5 Lemmers Hænder, hvoraf en skal fratræde hvert Aar, og følgelig Fuldførelses Raadet fornyes hvert 5te Aar. - 6 Chouanschefer og 2 andre ere under den stærkeste Escorte bragte til Paris. - En Louis d'or sælges nu til 515 Livres. - Fra Diantmeldes under 28 Maj, at Chouans virkelig igjen have begyndt Fiendtligheder, at Folkerepræsentanterne have ladet adskillige af deres Chefs arrestere i Rennes, og at man i Plourmel hos en Hverver har fundet sikre Beviis paa Cormartius, Boishardys og andre Chefers Troløshed. Jmidlertid ere der indløbne Efterretninger fra Caen, hvorefter vore Tropper have angrebet Chouans ved Orai, erobret deres Leir, dræbt 1100. - Da man ikke uden Grund formoder, at et projecteret Oprør mod den ny Constitution er anlagt, saa er Beretningen derom opsat nogle Dage længere hen. Man troer bestandig, at vi faae snart en almindelig Fred.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-06-26
Kiøbenhavn, den 22 Junii. D. 12. Jun har Hs. Majestet allernaadigst fundet for got, at besætte de i det Kongelige Artillerie=Korps hidtil vacant værende Stabs-Officerers Pladser og i saadan Henseende at udnævne: Major v. Gedde til virkelig Oberstlieutenant; Capitain v. Hirsch til tienstgiørende Major i hans Sted heri Kiøbenhavn med den paa Chargen reglementeerte Gage, og Capitain v. Blendermann til tienstgiørende Major i Norge, ligeledes med den paa Chargen reglementerte Gage. End videre har Hs. Majestet benaadet under samme Dato de i Corpset staaende Capitainer von Wecher og von Ohme, med Majors Caracteer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-06-26
Species-Coursen, den 22 Junii. Cours af Danske Bank=Sedler imod Species 25 1/4 pr. Cento. Ved Tal=Lotteriets 722 Trækning i Kiøbenh. udkom: No. 61, 42, 36, 20, 24.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-06-26
Copulerede: Odense den 25 Jun. Hvedebrødbager Niels Roulund og Jomfrue Caroline Møller. Trolovede: den 23 Jun. Rasmus Roll og Cathrine Hedevig Leth. Døbt: o. 23 Jun. Maler A. E. Fichs Søn, Niels Erntz. Fadd. Frue Stiftamtmandinde v. Buchwald, Frøken v. Benzon, Hr. Kammerherre v. Heinen, Hr. Prof. Seydlitz, Hr. Lieutenant Mandix, Hr. Cornet Franck. Dødsfald: Frue Oberstlieutnantinde Marg. Cath. v. Dorrien, født Adrian, død pludselig Natten imell. d. 17 og 18 Jun, i Ribe, i sin Mands Fraværelse i det Pinnenbergske. Fyen. Den 17de: Theodorus v. Haven Thrane, Degne for Scheebye og Otterup Menigheder.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-06-26
Avertissements. Med Weilegaard kan et Huus faaes i Fæste med Tillæg af 5 Tdr. 4 Skpr. Land Ager og Eng, hvorpaa tillige befindes noget Gierdselskov, naar Liebhaverne inden Juni Maaneds Udgang melder dem paa Weilegaards Skriverstue.