JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-12-31
Ved Aarets Slutning har jeg herved den Ære paa det underdanigste, ærbødigste, og venligste at tilønske alle mine Velyndere et glædeligt Nytaar, med al selv ønskelig Lyksalighed. Den Høieste velsigne enhvers ædle Bestræbelser, Flid og Virksomhed!
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-12-31
Til det høistærede og veltænkende Publicum aflegger jeg mine ydmygste Taksigelser, for den Bevaagenhed og Yndest, hvormed De hidtil have værdiget mig, og udbeder mig fremdeles samme, hvortil jeg altid skal stræbe at gjøre mig mere og meere værdig. Disse Efterretninger vedvare fremdeles, som forhen, og skienker Gud mig Sundhed og Helbred, skal ingen Flid spares for derved at behage alle. Dette ene tør jeg forsikre, at de ved Moersomheder, og interressante Nyeheder meere skal vinde end tabe, og holder jeg end derved Ballancen, tør jeg smigre mig med, at de have det høistærede Publici Bifald, da jeg med Sandhed kan bevidne, at jeg er til dette Nytaar har mistet en eeneste Læser. Gid det derfore gaae Dem og enhver Retsindigtænkende vel baade her og hisset. - Det ønskes af Seidelin.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1785-01-05
Nytaars Tanker. Saa svinder Tiden bort, Den lar sig aldrig kalde meer tilbage, Vort Liv gaar ogsaa fort, O Gud, Lær os at tælle vore Dage! Vi Nytaar fik, Men og tillige gik, Et Trin paa nye til Graven nærmere, Hvad Glæde vel, befriet fra Bedrøvelse? (Jndsendt.) Doktoren og Døden. Engang mødte Døden en Doktor. Ven, sagde han til ham, frygt ikke for mig, vi vil være Venner, thi vi giøre hverandre Ære. Godt, svarede Doktoren, jeg haaber og Du skiønner paa de Fortienester jeg har skaffet Dig. Flere end de halve af mine Syge ere faldne i Din Lod. Men enten skaffer jeg Dig for mange Offere, eller Du er for ubillig og gruesom. Min Ære og min Pung gaaer derved til Grunde, derfor beder jeg, Du vilde herefter, i det mindste forskaane mine Syge saalænge, til jeg kommer i et bedre Rygte. Du skal see, at jeg tænker retskaffen imod Dig, svarede Døden, fra nu af skal Du giøre Din Lykke bedre. Dit Selskab kan jeg vel ikke undvære, naar Du gaaer til de Syge, dette er afgjort, dog skal ingen see mig uden Du. Men nu maae Du nøie passe paa, hvorledes jeg stiller mig ved den Syges Seng. Seer Du, at jeg tager min Plads ved Hovedet af den Syge, saa maae Patienten døe uden Naade. Men bliver Du mig, vaer ved Fødderne, saa bliver han frisk, om Du saa kun anordner ham reent Vand. J det første Fald kan Du strax opgive Haabet og gaae vek, Din Propbetie skal rigtig opfyldes. Men i det andet maae Du fordobble Dine Besøg, og immer tale om Farlighed, saa lidet Du endog bliver den vaer. Du er virkelig ret god imod mig, kiere Død, svarede Doktoren, paa denne Maade kan jeg giøre min Lykke. Men endnu et: man maae og saa vide at giøre Forskiel paa Folk. Naar jeg for Exempel bliver kaldet til en gierrig Rig, hvis Arvinger skal betale mig, saa vil det stedse blive fordeelagtigere for mig, naar Du vilde tage Din Plads ved Hovedet. Hans Død vilde bedre betale mig end hans Helbredelse. Dette skal blive overladt til Din Kunst, svarede Døden og forsvandt. Saa ofte, fra nu af, den unge Doktor gjorde Syge=Besøgelse, saa fandt han stedse efter foregaaende Samtale sin Ven ved Sengen i den Stilling, som den Syges Skjebne udfordrede; derfor gjorde han i en kort Tid utroe. lige Prøver paa sin Konst, og erhvervede sig Ære og Høiagtelse. Endelig blev Doktoren selv syg. Uformodentlig lod hans troe Sygeselskaber sig tilsyne ved hans Seng, og stillede sig hen ved Hovedet af den syge Doktor, men denne brugte den List, at han pludselig vendte sig om i Sengen, og vendte Fødderne til Hovedet, hvor Døden stod. Du Daare! sagde Døden, Din List skal ikke hielpe Dig. Du har hidindtil leget med Dine Syges Liv for at vinde Penge, og derved forglemt. at Du er selv et Menneske. Stolte Gierrige, betal nu Naturen sin Skyld, Orden huggede til, og Doktoren - døde.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1785-01-05
Opfindelse. Paa Biergene paa Øen Grenade har man opdaget det Træe, som bærer den sande Kina, (Quinquina,) ligesom og adskillige andre medicinske Urter. Dette har opvakt Tanken om, der paa Øen at anlægge en botanisk Hauge, og det kongelige Videnskabs Selskab har efter derom indhentet Efterretning taget denne Jder i alvorligste Overveielse. Beviis paa Frugtbarhed.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1785-01-05
J Bromley i Engeland i Grevskabet Staffordt, har man blandt den afdøde Hr. Brangdens efterladte Skrivter fundet forskillige af ham selv op, satte Erfaringer, hvori blandt andre følgende er merkelig: han havde i Foraaret 1782 lagt et Bygkorn i sin Hauge i vel giødsket Muld; dette skiøde adskillige Stængler, som han stak fra og plantede for sig selv. Enhver af disse Planter drev igien andre Skud, som han behandlede paa samme Maade. Han multiplicerede paa denne Maade Skuddene saaledes, at han i mindre end 18 Maaneder havde 18000 Ax. I den florentinske Agerdyrknings Calender for forrige Aar staaer et overordentlig Exempel paa kunstig Frugtbarhed. En lille Bønne var falden ud af Laden og ned i Jorden uden for, slog Rødder og skiød fire Stængler. Gartneren skar den af, for at see hvad der vilde blive af. Der voxede 12 nye Stængler op. I December skar han ogsaa disse af. De skiøde da igjen 53 Stængler, og hver af dem bar paa den Tid, de skulle modnes, 30 til 40 Belger, af hvilke enhver indeholdt 2 til 4 Bønner. Belgernes Antal vare tilsammen 1060, og Bønnernes 2120. En ædel Handling.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1785-01-05
En fattig Kone fra Narbonne henvendte sig til en fornemme og ædelmodig Officeer der i Byen, om en Hielp af 50 Livres til hendes Huusleie, Officeren gav hende en Billet til en vis Kiøbmand der i Byen. Denne udbetalte hende strax i Følge samme billet 500 Livres. Nei min Herre, sagde den fattige Kone, det skal kun være 50, og skiød de øvrige tilbage til Kiøbmanden. Begge gik nu med hverandre hen til Officeren. Han tog sin Billet tilbage, og sagde: det er sandt, jeg har rigtig forikret mig, det skulle ikke være 5000 men 1000 Livres, og disse maae hun antage Madam; hvad hun deraf ikke behover til Huusleie, kan tiene til Udstyr for hendes Datter. Jndfald.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1785-01-05
En Tyv, som blev ført til Galgen, bad, at man ville aabne ham en Aare, siden han havde hørt, at den første Aareladen kunde redde et Menneskes Liv fra Døden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1785-01-05
Indenlandske Efterretninger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1785-01-05
Odense, den 5te Januarii. Ved sidste Fyenboe Landsting den 22de Decbr.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1785-01-05
d. A. bleve følgende Domme afsagte: 1. No. 2 af 24de Decbr. 1783, Hr. Kammerherre von Kørbitz til Weirup, contra Møllerne Barfod og Krag i Bierne Møller: Herredstings Dommen frafaldes, derimod bør Parterne at holde sig den i Aaret 1777 gjorte Forening efterrettelig i alle Maader, og de for hinandens Tiltale i denne Sag frie at være. Processens Omkostninger ved begge Ret. ter betaler Sr. Barfod til Hr. Kammerherre, von Korbitz med 20 Rdlr. og til Justitskassen, 4 Rdlr., og i Følge Beneficii Paupertatis Tilhold, det stemplede Papiir, Justitskassens Pen tige, Rettens Gebühr og Skriverpenge ved Landstinget, efter Landstingshørerens derover forfattede Regning. 2. No. 1 af 29de Sept. 1784, Anne Cathrine afg. Jens Nielsens Enke af Dannesboe, Gaard, contra Hr. Herredsfoged Bagger paa Brahesholm og Sr. Jens Kierumgaard i Odense: Denne Sag hiemvises, og bør Herredsfogden, paa egen Bekostning at foretage sig Sagen ved Rauneberg Herredstings Ret, og sette den i samme Stand den var den 22de Januarii 1784. samt betale til Jens Nielsens Enke denne Jndstevnings Bekostning med 8 Rdlr., 3. No. 1 af 24de Nov. 1784, Hr. Birkedommer og Procurator Lund i Odense, som befalet Actor, contra Delinqventen Johan Carstensen af Asperup Sogn.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1785-01-05
Baag Wends Herredstings Dommen er ved Landstinget confirmeret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1785-01-05
Efter Forlydende er Student Mathias Selmer, kaldet af Hr. Kammerherre Baron Rantzau, til Friderichslund, til at være Sognepræst for Søllested og Vedtofte Menigheder.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1785-01-05
Assens, den 29de Decbr. Her i Menigheden ere i dette Aar fødde: Drenge 25, Piger 22, tilsammen 47, deriblandt 2 Dødfødde og 5 Uægte. Døde: Mænd 10, Qvinder 11, Drenge 11, Piger 3, tilsammen 35. Jblandt de Døde og her begravne ere 3 af dem, som druknede med den forulykkede Postbaad.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1785-01-05
Ægteviede 7 Par. - J Annexet Kierum ere fødde: Drenge 17, Piger 11, tilsammen 28, deriblandt 2 par Tvillinger, det ene Par dødfødde, og det andet Par Uægte. Døde: Mænd 3, Qvinder 2, Drenge 7, Piger 9, tilsammen 21. Ægteviede 7 Par.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1785-01-05
Kiøbenhavn, den 31te Decbr. Jgiennem det Kongelige Occonomie og Commerce Collegium, har Hans Majestet uder 15de i denne Maaned allernaadigst udgivet en Placat,
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1785-01-05
hvorved Forordningen af 2den Junii 1671 er ophævet, og er bleven enhver Skibscier i de kongelige Riger og Lande tilladt, at sælge og afhænde de dem tilhørende indenrigske bygte Skibe, til hvem og hvor de samme best kan afsette.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1785-01-05
Befordringer. Den 5te April 1784 er Justits=Secretair Johann Henrich Gundelach allernaadigst udnævnt til første Fuldmægtig udi Rentekammerets danske og norske Cancellie, og under samme Dato tillige beskikket til Kammer=Secretair. Den 10de November er Landvæsens Commissair og Herredsfoged Rasmus Grønberg beskikket til Kammerraad.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1785-01-05
Den 15de December er Major Christian Oberkampff beskikket til Consumtionsskriver ved Male verkets Consumtions Contoir her i Staden. Den 22de December er Peder Brunbech udnævnt til Copiist i det Jydske og Fyenske Consumtions-Contoir under General-Toldkammeret. Døbte.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1785-01-05
Odense, i Frue Kirke, den 4de Januarii lod Sr. Peter Petersen, Sukkersvend, en Søn døbe som blev kaldet: Peter. Fadderne vare: Madame Port, Jfr. Kuhlmann; Sr. Port, Sukkermester, Sr. Hans Nielsen, og Sr. Sander, Sukkersvende. Topulerede.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1785-01-05
Odense, den 4de Januarii, Peder Rasmussen, Pottemager, og Hans Kort Pottemagers Enke. Kiøbenhavn, den 22de Decbr., Kiøbmand, Hr. C. Barnholdt, og Madame M. E. Tegners; den 27de Decbr., Skibscapitain Hr. Allesøe, og Madame Berner. Østrupgaard i Sielland, den 22de Decbr.,Hr. Cancellie-Secretair Langebek, og Frue Cancellieraadinde Lene Klarup Gram. Nielsbyegaard i Riber Stift, den 31te Decbr., Hr. Michael Müller, Eier af Skodborg. huus, og Jfr. Margareta Dorothea Adrian, Dat. ter af afg. Branddirecteur Jsaak Adrian i Kiøbenhavn.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1785-01-05
Døde. Faaborg, den 30te Decbr., Jfr. Hempel, en Datter af Hr. Postmester Hempel, i sit 17 Aar.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1785-01-05
Kiøbenhavn, den 24de December, Madame Holm, Kammerfoureer Hr. Tynesengs Hustrue, 30 Aar; den 26de Decbr., Hr. Conferentsraad Ottho Frederich Müller, 55 Aar. Aarhuus, den 23de Novbr., Hr. Consistorial. raad Holst Sognepræst for Winding.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1785-01-05
Bekiendtgiørelser.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1785-01-05
Proclama. Da Niels Carlsen, som boede i et af de saa kaldede 1 Grynhuse uden for Møllebroeport, Odense Sukterraffinaderie tilhørende, er bortdød Natten imellem afvigte 27de og 28de September, og hans Boe derefter tagen under lovlig Registering til Skifte imellem hans efterladte Enke og 2de Døttre, men Boens Tilstand ikke tillader noget ordentlig Proclama, saa indkaldes herved disse, saavelsom de der maatte have noget at fordre i bemeldte Boe, at indfinde sig hos mig som Skifteforvalter, da enhver skal vederfares hvad Ret er. Odense den 6te December 1784. Paa Hr. General Krigs-Commissair, Browns Vegne Jørgen Seckmann, Regiments=Qvarteermester.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1785-01-05
Da Skræder Andreas Rose ved Døden er afgaaet, og Boets slette Tilstand ikke tillader at udstæde noget Proclama, saa indkaldes hans Creditorer herved, til inden 6 Uger fra Dato at anmelde deres Fordringer til os Undertegnede som Skifteforvaltere, da Skiftet strax efter den Tid bliver sluttet. Odense den 31te Decbr. 1784. L. M. Bendz. H. Dreyer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1785-01-05
Auction. Jorsdagen den 6te Januarii førstkommende, om Eftermiddagen Klokken 2 Slet, bliver anden Gang stillet til offentlig Auction, Kiøbmand Hans Cabbels Falit Boes tilhørende Gaard og tilliggende Braqve i Nørregade her i Odense beliggende; Hvilket herved til Liebhabernes Efterretning bekiendtgiøres. L. M. Bendz.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1785-01-05
Til Kiøbs falbydes. Hos Degnen i Werninge ere nogle gode theologiske Bøger i dansk, tydsk, latinsk og engelsk Sprog at bekomme, saa og Manuskripter, samt gode Æbletræer, Podninger, Morbærtræer og 2 Grantræer, alt for billig Priis.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1785-01-05
Hvor een, for en Vertshuusholder beqvem og vel vedligeholdt Gaard i Odense er tilkjøbs, anvises af Procurator Bergmann sammesteds.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1785-01-05
Hos mig kan bekommes meget gode og store Hestedækkener for billigste Priis. Søren Kiær, boende i Vindegaden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1785-01-05
En god Malkekoe, som tillige er ung, og som skal Sfaae Kalv om 8 Dage, er at faae tilkobs naar Liebhaberne derom melder sig hertil Contoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1785-01-05
Tienestsøgende. Et honet Fruentimmer, som er vant til, og forstaaer alle Fruentimmer Nettigheder, er ogsaa i Stand, til at paatage sig en Huusholdning; recommenderer sig som Huusjomfrue enten hos en Præst paa Landet eller i Stæderne, og i manglende Fald som Kammerjomfrue hos et Herskab i Provindsen. Anvises herfra Contoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1785-01-05
Et middelaldrende Menneske, som om sin Troskab og Duelighed ved en Cavaillers eller Herskabs Opvartning kan give tilforladelig Vidnesbyrd, recommenderes sin Tieneste; Anviisningen skeer fra Adresse=Contoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1785-01-08
Af disse almindelige.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1785-01-08
Omstændelig og tilforladelig Efterretning omde oprøriske Uroeligheder i Siebenbürgen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1785-01-08
Oprørerne i Siebenbürgen ere Wallacher, Afkom af de rommerske Colonier i Dacien, som forden største Deel bekiende sig til den grædske Religion, og ere Jndvaanere af Storfyrstendømmet. J Aaret 1761, da de bleve talte, var Antallet 547,243. I den derpaa i Aaret 1760 stecte Eftertælling over Troesbekiendere, fandtes ikke mere end 93,135 Katoliker, 130,365 Lutheraner, 140,043 Calvinister, og 28,647 Socianer, tilsammen 392, 190 Siele. J Aaret 1772 beløb efter, en nøie Efterregning Mængden af det ikke Forenede og overtroiske Wallacher sig til 558,076, og de (i Aaret 1698 med den katolske Kirke) Foreenede til 119,230, tilsammen 677, 306. Siele. Alle disse Mennesker ere af en besynderlig smuk, stærk og frugtbar Stamme, som ikke kunde tykker ved Seidelin i Odense. skiule det rommerske Blod, der flød i deres Aarer, vansmægtede under de haardeste Undertrykkelser af det, af deres Overvindere i Ungeren, indførte ulyksalige Fendalsystema, (som endnu ikke i Siebenbürgen, som i Ungern ved et menneskekierligt Urbarium er afmaalt, og bleven gjort taalelig) og den deraf flydende Uvished og Raahed. De ere virkelige til Grunden heftede Slaver uden Ejendom og Ret, som for største Deelen af deres Herskab bliver behandlet med saa liden Skaansel, at de aldrig have saa megen Tid tilovers, til at forsyne deres Marker, hvilket deres Koner maae bestride, for kummerligen at ernære Familien. Naar man nu til denne Undertrykkelse vil henføre det naturlige Had, som Walacherne have mod de Ungerske, som en fremmed Nation og Katoliker, saa kan man let indsee Mueligheden, at det eengang mellem dem opkomne Oprør saa hastig har greben, om sig, og saa ødelæggende har kundet vedblive.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1785-01-08
Anledningen til dette Oprør lader sig ikke saa let bestemme. Man har allerede forlænge siden bemerket Walachernes Misfornøielse, og den har allerede for nogle Maaneder siden tydelig yttret sig i det saakaldte Hatzeg, da en stor Deel af dem, vegrede sig ved at gjøre videre Hoverie, og vil derfore efter Szeklernes Maade blive antaget ved Milicen paa Grændserne. Det Afslag, de fik af Keiseren paa deres Ansøgning, synes ikke at have gjort dem modløse, men ophidsede dem mere, da man gav dem den Fortrøstning at afhielpe deres Besværligheder. Da de nu hørte tale om Conscription, saa troede de uden Tvivl at deres Tid var kommen. De løb endnu for Tiden Hobeviis til Conscriptionsofficiererne, og bade længselfulde, at man vilde indskrive dem. Man gjorde sig ingen Betænkning over at giøre det, uden forud at see Følgerne, thi neppe var en Landsbye indskrevet, før der kom 20 a 30 til, og saa snart de vare indskrevne, troede de at være frie, og havde ikke mere behov at adlyde deres Tyranner. J denne Giæring fandt de ulykkeligviis en dristig og tredsk Anfører, som pustede Jlden op. J Begyndelsen angav man to Hovedanførere, hvoraf man kaldte den ene Salis og den anden Hora, eller Horiah, og forvexlede stedse den ene med den anden. Det synes, som den første, ved et Tilfælde var bleven indviklet i denne Sag, fordi dette Menneske, som var deserteret af preusisk Tieneste, under et falsk Navn var traadt i Keiserlig Krigstieneste, ved forskillige Skielmstykker havde gjort sig mistænkelig, og desaarsag kasseret, og sendt ud af Landet, men skulle hemmelig have begivet sig til Ungern og Siebenbürgen, hvorhen Stikbreve have forfulgt ham, som ankom kort førende Allarmen, og synes at have foranlediget Rygtet, at just denne Salis var en Medanfører for Rebellerne; thi for nærværende Tid taler man allene om Hora, at han er Hovedmand for Rebellerne, men har forskillige Underanførere. Han er selv en Underdan af Kammerherskabet Szalatna, som og formedelst forskillige Forbrydelser havde forbrudt Livet. Denne betiente sig nu af Øieblikket, da hans Brødre vare ret misfornøiede. Man bemerkede i de sidste Dage af October Maaned forskillige Bevægelser blandt Walacherne i det forhen værende Sarander Commitat, som udgjør et med det Hunyader. Endelig kom den 1ste November 5000 sammen paa Markerne mellem Kørgsbanna og Brad. Hora, behængt med en Guldkjæde, i hvilken var en Tænkepenge med Keiserens Portrait, og et Guldkors, som var forsynet med et med gyldne Bogstaver skreven Patent: - (En Omstændelighed, som, dersom den virkelig er saa sand som den eenstemmig blive fortalt, giør Sagen meget betænkelig, og synes at røbe en forud betænkt Beslutning) - tiltalede her Folket, viiste dem Keiserens Portrait, hans Kors, og Patent, og sagde, at de kunde deraf see, at han var sendt fra Keiseren, for at befrie dem fra deres Herskabers Tyrannie, og at giøre dem til frit Folk, de skulle nu følge ham; han ville ledsage dem til Festningen Carlsborg, hvor de fra Hoffet af skulle blive forsynede med nødvendige Vaaben, for at kunde trække ud mod Adelsmændene. Folket lod sig let overtale dertil, og fulgte Anføreren til Carlsborg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1785-01-08
(Slutningen følger.)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1785-01-08
Jndenlandske Efterretninger. Af en Skrivelse fra Skalholt, den 26de September.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1785-01-08
Tidenderne herfra Landet ere meget bedrøvelige. Vinterens Strenghed begyndte i Fior strax ved Mikkelsdags Tider, og vedvarede, undtagen 14 Dage i December Maaned til den 10de Maj, og desuden ved Enden af Mai Maaned Snee og Kulde. Foderet, som om Sommeren blev samlet var lidet, af Svovel og Pimpaske saa forgiftet at Kreaturerne creperede; man befandt, at de havde fordærvede Jndvolde, enten henvisnet eller overmaade store Hierter, ingen eller meget overflø, dig Galde, vanskabt Lever, o. s. v. En anden Sygdom forknyttede Beenene i Hoved, Fødder, eller i Legemet; Følgen var saa stort et Tab af Kreaturerne, at man ei erindrer dets Lige. J et Tingsogn ere i afvigte Vinter ereperede 230 Stykker Køer, 562 Heste, og 2935 Faar, som er tolvte Delen af et Herred, og kan derfra giøres Slutning til hele Landet, som har lidt eens overalt. Hestemangelen trykker meest. Den der eiede 20 Heste i forrige Efterhøst, eiede nu i Foraaret, knus een, og i et heelt Sogn af 12 Gaarde bleve ikkuns 5 tilbage. Høeavlingen er overalt maadelig, og Bonden nødes til for Fodertrang at slagte de faa Kreaturer han har tilbage. Hertil bidrager meget de store Jordskælve i Augusti Maaned. Elendigheden blandt Folk er saa stor, at en stor Deel Mennesker i Vinter vist vil døe af Hunger, ja saa stor, som den i 900 Aar, siden Landets Beboelse nogen Tid har været. Jngen Skole holdes i Aar i Skalholt Stift, ja maaskee er i hele Landet. Blandt de Døde anmerkes især Hr. Gislesen, 96 Aar gl. og havde været i Embedet over 70 Aar; Desuden ere døde Hr. Sturla son, 50 Aar; Hr. Brinjolsson, 63 Aar; Hr. Haldorsen, 53 Aar. Oluf Gundlaugson, 96 Aar en meget agtbar Mand, som har havt den Lykke at see tvende af sine Sønner, som Vice Laugmænd og de andre Børn at komme ved Fortienester til distingveret Lærdom og Forstand. Jngeborg Gisledatter; Præst Hr. Guelang Snorlesens Kiereste, 70 Aar.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1785-01-08
Befordringer. Under 31te December f. A. er Consulat-Secretair Johan von Rehbinder i Algier udnævnt til Consul sammesteds.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1785-01-08
Copulerede. Kiøbenhavn, den 22de Decbr., Sr. Søren. Hansen Bierregaard og Jfr. Marie Elisabeth Ze beloe; den 31de ej., Hr. Jver Larsen Bang, Urtekræmmer, og Jfr. Karen Dorothea Didrichsen; Se. Jeppe Hansen Lyndgaard og Mad. Jedidia Helena Hønig; Sr. Peter Thoresen Østbye, Spisemmester, og Mad. Karen Hardye; Sr. Johan Michael Stæbler, Meelhandler, og Jfr. Anna Jensdatter Gunderstrup.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1785-01-08
Død. Wiborg, den 11te Decbr., Hr. Generalmafor Jens de Poulson, 71 Aar.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1785-01-08
Bekiendtgiørelser. De i Overeensstemmelse med Direction for det Kongelige octroyerede danske, norske, slesvigske og holsteenske forenede Handels og Canal-Compagnie dens Avertissement af 8de September sidstleden udstædte Kongelige Obligationer for de af Jnteressenterne udi bemeldte Compagnie til Hans Majestet overladte Actier, kan fra den 20de i denne Maaned imod Actiernes Extradering modtages hos Handelens Administration. Tilligemed kan fra samme Dato indleveres de ihændehavende 3/4 1/2 og 1/4 fournerede Actier imod bemeldte Administrations derfor udstædende interims Beviser som igien mod Obligationer, dog ikke til ringere Summer end 50 Rdlr. omvexles. Dernest har man til Vedkommendes Efterretning villet bekiendtgiøre, at Renterne for disse Obligationer blive betalte den 11te Junii. 1785 for et Aar, og dernest fra Termin til Termin.