JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-12-15
J Kjøbenhavns Skilderie No. 65 læses følgende Efterretning fra Fouville om Madame de Creme: "J Søndags 8 Dage slap Md. de Creme ud af sin Arrest i det røde Taarn. Hun gav hele Theaterpersonalet et Gjæstebud i Arresten, og tog en rørende Afsked med Fangevogteren, som hun takkede for hans Humani tæt. Hvorledes det egentlig hænger sammen med hendes Historie, kan jeg ikke faae at vide. Man fortæller, at denne udmærkede og smukke Dandserinde og Mimiker, som giver la Somnambule saa mesterligen, ikke havde meer end 400 Francoliner (Dalere) i aarlig Løn. Hun forlangte Tillæg. Theaterchefen, Chambellan, Bois-Pierre, gav hende Afslag i temmeligt nærgaaende Udtryk. Det ene Ord tog det andet, og hun kaldte Hs. Excellence en "Dramatisk Nathue." Dette var jo rigtignok grovt; men sandt var det. Bois-Pierre er en udmærket Chambellan (Kammerherre) og en meget god General (han udmærkede sig endog den Gang, da Røverne fra Coxcomb-Town bekrigede Fouvillianerne),men en daarlig Theaterchef, han stirrer paa Dramaturgien, som jeg veed ikke hvad, og kan ikke skrive 3 Linier, taalelig Sammenskrivt. Mad. de Crême vilde ikke dandse førend hun fik Tillæg. Nu blev hun sat i det røde Taarn. Der har hun siddet i lang Tid, jeg troer over i en Maaned. B.P. har villet have, at hun skulde gjøre ham en Afbigt; men det vilde hun ikke. Nu er hun sluppen ud. Gud veed, naar hun kommer til at dandse igjen, og om hun har faaet Tillæg. De have ogsaa snakket om, at hun var bleven sat i Taarnet, fordi hun havde foregivet at være syg, og ikke var det, og at een Læge paastod, hun var ikke syg, men at en Anden sagde at hun var det. Gud veed hvorledes det egentligen hænger sammen. Der hænger et mystisk Slør over det Hele, som om det var en diplomatisk Hemmelighed. Det Sikreste er nok ellers det med Nathuen. Det er slemt, saadant Noget skal møde; men saaledes gaaer det, naar en Mand ikke er paa sin rette Hylde, og det møder rigtig nok lidt for tidt i Fouville. Det er Noget, som man kjender sjeldent eller aldrig til i Kjøbenhavn, især ved Theatret."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-12-15
I Tirsdags Aftes gaves paa det kgl. Theater Balletten Victors Bryllup, i hvilket Hr. Bournonville vistnok ikke fortjente den Uskjønsomhed af Publikum som denne Aften tilkjendegaves af nogle Enkelte. Dogvare de faa Mishagsyttringer som hørtes, Følger af af solut Overbeviisning (skjøndt urigtig) om, at ikke Alt var som det skulde være, da kunne de være undskyldelige; havde de derimod den Grund, som almindeligen sagdes i Skuespilhuset, maatte man ønske dem for bestandigen for jagede fra den kongl. Skueplads.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-12-15
Paa Børsen i Khvn. holdes i denne Uge ikke min dre end 3 Viin Auctioner. Paa den ene af dem, i Mandags, var der en betydelig Deel Rhinskvine, allene af Laubenheimer for 1825 33 Oxhovder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-12-15
Fra Pressen er udkommet: "Den nye Cyprianus, eller: Damernes Hermester, hvoraf Ægtefolk, unge Piger og Mandfolk, ved Hielp af et Spil Kort og flere Ting kunne erfare, om de skulle blive lyksalige eller ulyksalige i Kjærlighed; om deres Elsker er troe; om et Foretagende skal lykkes eller ei, o. s. v. Og denne vigtige lille Bog koster kun 16 Sk. Er det en uomtvistelig Sandhed – læser man i Bladet Dagen for den 7de Decbr. - at vi have den største Grund til ved Aarets Slutning at takke Forsynet, der i Aarets Løb frelste os fra ukiendte Ulykker, saa er og Jntet vissere, end at vore Følelser for al Verdens Øine offentligen burde vise sig. Gid derfor det maatte behage Vedkommende, at en Taksigelsesfest maatte foranstaltes! - og, hvad Tid skulde vel dertil være mere passende end Nytaars Aftenen, – en Aften, paa hvilken dog desuden de fleste Familier have med sig selv et Regnskab at opgjøre; den usædvanlige Tid, Aarsdagenes Slutning, Templet herligt belyst, en kraftfuld Materie for Herrens Tienere at udvikle, og sandeligen: det maatte være en Steen, der ikke vilde føle sig gjennemtrængt af de meest religiense Følelser, vel værd at vække just i nærværende Tid, hvor Utilfredshed foraarsager Ulyksalighed, Uenighed svækker Kraften. - Forbandtes med denne Fest, af faa Mange ønsket, en ædelmodig Handling, saasom: Jndsamling ved Kirkedørene af frivillige Gaver, til et Fond for de Forældreløse, der muligt inden næste Aars Udgang kunde staae iblandt os. - O, da vilde de varmeste Følelser for Religionen vækkes, og Kjærligheden til Gud og Kongen skjærpes."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-12-15
Horsens. En Kudsk fra Landet, som i Onsdags Aftes kjørte hjem fra Byen, blev i Nørhule, halvanden Fjerdingvei herfra, overfaldet af 2 stærke Karle, som reve ham ud af Vognen, og berøvede ham under voldsom Medfart, alle de Penge, han havde hos sig hvilke dog ikke beløbe sig til meere end 16 s. Tegn. De til sig selv overladte Heste bragte Vognen med Tilbehør, i god Behold til Hjemmet; men Karlen, som efter det Passerede ikke vovede at fortsætte sin Vei, gik tilbage til Byen, for ved Dagslyset med større Sikkerhed at passere det farlige Sted. - Den 4de Decbr. skete den ulykkelige Tildragelse i Sønder Wissing Bye, at 2de Drenge, 10 a 11 Aar gamle, druknede i et stort Gadekjær ved at skride paa Jsen, der midt paa Kjæret, 6 a 7 Alen dybt, brast under dem. De kunde ikke bjerges, uagtet all Anstrængelse, fordi Jsen var for svag. (Sk. Av.) Copulerede. J Odense. Hr. Pr. Lieutenant v. Fen ck er og Jomfrue M. Dreier. - J Fousing Mølle, Hr. Forvalter Bloch paa Fousinge og Jfr. A. Tryde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-12-15
Jndsendt. Le Trident de Neptune et le sceptre du monde! Jn diesem Motto, Hamburg, bringen benachbarte Königreiche und Lander Dir ihre Huldigungen jest dar. Kranckwie Du bist, fincken sie freyvillig an Deine volle Brust zurück, selbst auf de Gesahr hin, Du mögest sie vergiften. Eine höbere Anerkennung Deines Werths konnte Dir reiche Hansa, nie zu Theil werden, und den Verdienst um Europa wird laut dadurch beurkundet. Aus dem Staub Deiner Cholera-Leichen werden der Nachwelt glücklich Bluhmen der Erinnerung sprisen und følgereich auf Handel und freyen Verkehr wircken. Ein Leichengesolge one Beyspiel haben Deine Todten, den stede: Fürsten unMillionen ihres Volck sehen angstlich auf Deine Todtenlisten, zahlen und vergleichen veden und Tod, leiden durch diStockung des Handels mehr wie Du, und werdenes nie vergessen, das eine Sperre des Verkehr, die Menschheigleichsam moralisch tødte, und das die weiten Polypenarm Deines Handels, umfassend wohlthatig auf sie wircken, aucdas Dein Credit der halben Welt unentbehrlich geworden sey. So viel zu Deinem Lobe, Handelsköniginn des Nordens, sey hier im Geist der beyden Herzogthumer Schleswig und Holstein gesprochen. Jn forern aber von Aufhebung der Cordons zur Abwehrung der Cholera die Rede ist, konner diese Worte auf die Bewohner Cimbriens nicht Anklang finden. Jükland, weniger mit Hamburg directiverbunden, ist in fruheren Jahrhunderten zu fehr von verheerenden Kranckheiten heimesucht und entvolckert worden, um nicht zu wünschen, das der Cholera eine Schuzwehr gestellt bleiden möge.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-12-15
Und da de medizinische Wissenschaft uber den Character der Cholera bis dahin nur noch mangelhafte physiologische, zum Theil sich wiedersprechende, Bruchstücke geliefert; so scheint es mit Hinblick auf so ville Millionen von Menschenopfern dog auch immer der Mühe werth, gegen den furchtbaren Todesengel bestmöglichst auf seiner Huth zu bleiben. Denn launenhaft und höchst vunderbar schreitet die Cholera einher: in der einen Gegend waltete fi mit Syrenen Milde, lies sich vielleicht zu simplen Vapeurs herab, während sie die benachbarte mit der Wuth einer Megare ubersiel. Ungarn ist Zeuge des letteren Falls Se viel scheint gewsees lavt sich kein sicheres Prognosticon für den Gang der Kranckheit im nachsten Fruhjabstellen, und Jutland har Alles zu fürchten, falls der Cordon eyer augehoben wurde bis gesunde Luft in Hamburund der oberen Elbgegend wedt. Zwar für umsichtigMedicinal=Polizey, für Gesundheits-Commissionen, ist her uns wie aller Orts im civilisirten Europa gesorgt, und di Cholera wird keinen Todtentanz hier ansführen konnen wie in Egypten, wo mit dem Schreckensruf: "Sauve qui peut!" Alles wild durch einander lief, der Vicekönig ander Spitze, die Mehrsten ins Grab; aber menn die Cholereim Gewande einer Furie auf Jutlands mit glücklichen Land volck uberseten Gesilden einherrette, so wurden gleichwohl viele Opfer fallen, den furchtlos wie der jutsche Baue, für seinen König in den gewissen Tod geht, wurde er diGefahr der Kranckheit zu gering acten und allgemeine Calamitat die Folge sein. Sichtlich har die Regierung die Sorge jegt, unter zwei Ueben das Kleinste zu wählen, und sollte sie in ihrer Weistheit alle Schuswehr gegen die Cholera aufheben mussen, forufe i Jutland die trøstenden Worte zu: Des destins la chaine redoutable Nous entraine & d'eternelles malheurs Mais lespoir A Jamais secourable Peut-stre les couvrira de fleurs. Haraldslund, den 13ten Decbr. 1831. C. L. Walther.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-12-15
Bekjendtgjørelser. Til Efterretning for dem, som maatte ønske ved undertegnede Compagnie at erholde Sikkerhed imod Tab ved Jldsvaade af deres rørlige Eiendomme, bekjendtgiøres herved: Præmierne, hvorfor Meubler og Effecter, samt Vaere og Kreature forsikkres, ere, efter Bygningernes Beskaffenhed, den mindre eller større Fare for Antændelse som det Forsikkrede er underkastet, og den forsikkrede Sums Størrelse, fra 1/4 indtil 1 1/4 pCto. aarligen. Hos Compagniets Commissionairer, der ere forsynede med Policer, Blanketter, og authoriserede til at antage Forsikkringer, findes tillige Tabeller, der nøiere udvise hvilken Præmie der i de forskjellige Tilfælde bliver at erlægge.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-12-15
Compagniets Commissionairer i Jylland ere: Aalborg, Hr. Kammerraad Lund. Aarhuus, Hr. Agent Røgind. Ebeltoft, Hr. Toldkasserer Bay. Fredericia, Hr. Brandinspecteur Brosbøll. Frederikshavn, Hr. Chirurg Hollmann. Grenaae, Hr. Kjøbmand Schmidt. Hjørring, Hr. N. Christensen. Holstebroe, Hr. Kæmner-Casserer Wang. Horsens, Hr. Overkrigskommissair Holst. Kolding, Hr. Fuldmægtig Worck. Nibe, Hr. Krigsassessor Arnzen. Randers, Hr. Cancellieraad Stabel. Ribe, Hr. Fuldmægtig Andersen. Ringkiøbing, Hr. Kammerassessor Thorlacius. Skagen, Hr. Strandingscommissair Nørgaard. Skive, Hr. Procurator Thorup. Thisted, Hr. Postmester Carstensen. Varde, Hr. Borgercapitain Varthoe. Veile, Hr. Major Munck. R. af D. Viborg, Hr. Boghandler Dons. Jøvrigt bemærkes, at Compagniets Beholdning ved det 33te Assurance-Aars Slutning den 30te Septbr. 1831, efter Udbyttets Fradrag, var i rede Sølv, Sølv, 1,230,728 Rbd. 72 s. samt Sedler Compagniets Risico var den 8,562,540 Rbd. - s. 30te Septbr. 1831 Kjøbenhavn, i Directionen for det almindelige Brand=Assurance, Compagnie paa Vare og Effecter, den 10de December 1831. Engelhart. Hammerich. Lassen. Møller.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-12-15
Jfølge Begjæring af Aarhuus Fattigvæsenscommission afholdes Licitation i Forsørgelses- og Arbeidsanstalten Tirsdagen den 20de December førstk. Eftermiddag Kl. 2 slet over det i Tidsrummet fra 1ste Januar til 30te Juni 1832 til Stiftelsen behøvende Rugbrød, Øll og fersk Oxekjød, hvilket herved bekjendtgjøres. Aarhuus, den 14de December 1831. For Auctions-Directeuren, Brendstrup, Fuldm. Marienborg, i Tamdrup Sogn ved Horsens, hvis grundmurede og tegltagte Vaaningshuus afgiver en beqvem Boepæl for en Familie af Stand, er underhaanden at faae tilkjøbs og kan tiltrædes 1ste Mai 1832. Gaardens Hartkorn er circa 11 Tdr., dens Jorder ere af de bedsti Landet, indhegnede og veldyrkede. Øxenhuset indrettet til 50 Kreature, og Laden 20 Fag lang 16 Alen vild med Gjennemkjørsel, er for faa Aar siden af ny opbygt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-12-15
J Kjøbet følger fornøden Sæde= og Ædekorn samt Fourage til Heste og Kreature i anstundende Foraar. Af Kjøbesummen kan 5000 Rbd. blive indestaaende i Eiendommen. Om Prisen accorderes med Undertegnede, der tillige er villig til at lade Eiendommen forevise og give nærmere Underretning til Enhver der maatte forlange saadant. Røde Mølle pr. Veile, den 28de Novbr. 1831. Christensen. Vestermølle ved Skanderborg. Denne for sin fortrinlige Beliggenhed ved Skanderborg Søe, sine gode Jorder og velindrettede Mølleværker bekjendte udmærkede Eiendom, er underhaanden at faae tilkjøbs. Den har Hartkorn Jordskyld 5 Tdr. 5 Skpr. 3 Fkr. 2 Alb. og Mølleskyld 4 Tdr. 2 Skpr., meer end fornøden. Skov, god Høeavl, og kan holde 30 store Creature. Bygningerne ere gode og vel vedligeholdte og afgiven særdeles beqvem Bolig for en Familie udenfor Bondestanden. Liebhaverne behage at henvende dem enten til Hr. Pastor Møller i Fruering eller ConsuSecher i Horsens, med hvem det Fornødne om Kjøbe kan afhandles og Eiendommen tillige blive foreviist af Førstnævnte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-12-15
Paa Hovedgaarden Løvenholm, der, som bekjendt, ligger i en skjøn Egn omtrent midt imellem Ranere og Grenaae, kan strax, eller til næstkommende Paaske Flyttetid, faaes overmaade smuk og rummelig Bopæl for en honet Familie. – J Leiemaalet følger adskillige Agramenter, saasom: Haugen, fri Brænd samt fri Foder og Græs til 2 Heste og 4 Køer. Det Nærmere erfares hos Forvalter Müller paa Gaarden, og Politieassistent Procurator Nielsen i Aarhuus, hvilken Sidste afslutter Leiecontracten. Til førstkommende Paaske Flyttetid ønskes tilleie i underste Etage, 5 gode Værelser, et Pultekammer, et Pigekammer, et Karlekammer, Plads til 2 Heste og en Vogn, med flere huuslige Beqvemmeligheder, nemlig: Kjøkken, Spisekammer, Vaskerhuus, Brændekjelder, Tørre-Loft, Adgang til Rulle-Stue. Man behage at melde sig paa Middelgade No. 136. 1022 Rbd. 5 Mk. 14 s. Sedler og Tegn kunne strax, mod anordningsmæssig Sikkerhed, erholdes tillaans fra Gjerlev-Onsild Herreders Overformynderie. Herredsfogedcontoiret i Mariager, den 8de Claudi. December 1831.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-12-15
Friske Citroner, Catrine Blommer, franske Svedsker, Confect, Rosiner, Confect Figener, Mallaga dito, Mallaga Rosiner, Dadler, Pistacier, Krak Mandler, søde og bittre dito, tørre Kirsebær, Succat, syltet Pomerantsskal, syltet Jngefær, nye Caroline=Riis, Sago og Mannagryn, bedste Konge- og Haysanthee, med flere friske Urtekramvarer faaes til billige Priser paa Køster.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-12-15
Svane Apotheket hos J Madame Geertsens forrige Gaard paa Middelgaden har jeg i Dag aabnet min Boutique, jeg anbefaler derfor mit daglige Vare Udsalg, som fornemmelig bestaaer af Urtekram, Maler og Farver-Vare, alle Slags Skrivpapirer, Rom, Aqvavit, Brændeviin, Viin- og Ølædike samt grove Jernvare, Hør og Hampeblaar, heglet & uheglet Hør, med meget mere, som kan erholdes saavel i større som mindre Partier. Billige Priser, fortrinlig gode Varer og i enhver Henseende reel Behandling skal være Maalet for mine Bestræbelser. Aarhuus, den 6te December 1831. F. N. Therchildsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-12-15
En Embedsmands Datter af fat Alder, øvet i en Landhuusholdning, ønsker sig heri Condition til 1ste Mai førstkommende, eller for og forlanges. Hun kan ogsaa give Underviisning i Skrædersyning efter Maa- og andet Haandarbeide. Adressekontoiret anviser. Dersom en Jomfru, med en blid og retskaffen Characteer, skulde eie 1000 Rbd. og til næste Flyttetid vilde laane samme til en ugift Person for dermed at etablere en Handel, og tillige selv vilde overtage Husets indvendige Bestyrelse, da bedes det videre Fornødne opgive i et forseglet Brev til Adressecontoiret i Kjøbenhavn mek. X. X. 160.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-12-15
Nordisk Tidsskrift, for Oldkyndighed. Paategnede Planer eller Anmeldelser om Subscription paa dette Tidsskrift, som udgives af det Kgl. Nordiske Oldskrift-Selskab, bedes snarest mueligt indsendt til Selskabets Secretair, Professor Rafn, i Kjøbenhavn, Kronprindsensgade No. 40.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-12-15
Redigeres, trykkes og udgives 4 Gange ugentlig af A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-12-16
den 16de December. Fredagen. med Brevposterne Den til Forsendelse. alene privilegerens Kongeng allernaadigst Aarhuus tilts - Tidende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-12-16
Nyheder fra Udlandet. Frankrige. Oprøret i Lyon er nu forbi. Kongens Søn. Hertugen af Orleans, og Krigsministeren Marskal Soult, havde den 3 Decbr. om Morgenen holdt deres Jndtog i Staden i Spidsen for 20,000 Md. Jnfant. og 6000 Md. Bavallerie. Jfølge en anden Efterretning var Tropperne rykkede derind gjennem alle fire Porte paa eengang. Hele Nationalgarden var strax bleven afvæbnet, og alle Oprørskommissionens Medlemmer arresterede. Jndtoget skulde været skeet Dagen forud, men et pludseligt Sneefor havde forhindret det. Jfølge Privatbreve skal Troppernes Jndrykning dog ikke være gaaer for sig uden Modstand fra Arbeidsfolkenes Side.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-12-16
J samme Øieblik som man har dæmpet Oprøret her, skal der være udbrudt Uroligheder i Brest, Toulon, og fl. St. J sidstnævnte Stad havde Pøbelen slage Kongens Buste istykker, raabt Catiral og dandset Farandole omkring et Frihedstræe. J Bayonne var det opslaaet Oprørsplakater, ja i Chalons havde man saa gaar raabt udenfor Hertugen af Orleans's og Soults Vinduer: "Ned med Ministrene! J Saonefloden med Soult!" o. s. v. J Paris var der i de sidste Nætter atter foregaaet mange Arresteringer, Flere anseete Mænd vare revne ud af deres Senge og i tillukte Vogne kjørte hen til Politipræfecturatet. – At Fyrst Talleyrand skal gaae som Gesandt til Petersborg, tyder paa at der maa være vanskelige Ting at bringe i Rigtighed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-12-16
Engelland. Den 6te Decbr. blev Parlamentet aabnet. ved en Tale af Kongen selv. Uden al Tvivl vil det blive en meget vigtig Parlamentsforsamling. Man frygter i London for et Oprør, og der er plantet Kanoner onkring Banken. Man bryder sig ikke om den kongelige Proclamation, og kalder Ministeriet et seigt Ministerium. J Staden Cloneen har været en betydelig Tumult; Militairet skjød paa Folket, hvoraf mange bleve dræbte og saarede. Steenkulsarbeiderne have i flere Egne af Riget gjort Opstand, og trække gjennem Landet, begaae Plynderier og hielpe Forbryderne ud af Fængslerne. Ogsaa Mordbrandene tage til rundtomkring paa Landet. J de sidste 14 Dage var der anført ikke færre end 140 saadanne i Provindsaviserne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-12-16
Jrland. Rædsom er den herskende Nød i dette Land. J Corks Aviser har man en Beretning om Elendigheden i denne Stad allene, som er over al Forestilling græsselig. Pastor Lee havde opgivet, at Menigheden Uppershandon har 12000 Fattige som maa gribe til Bettelstaven; og Capt. Davies, Kirkeværge ved St. Nicolai Kirke, har beviist, at 10,000 af de 17,000 der sogne til denne Kirke, ere tiggefærdige. Forstanderen for St. Pauls Menighed har erklæret 4000 af de 5000 Medlemmer den bestaaer af, for Tiggere. Og efter en lavt Overslag antager man, at der i den eneste By Cork befinde sig 60,000 Mennesker som staae Fare for at sulte ihiel. Og Dublins Avis Morning Register anfører følgende Factum som et Vidnesbyrd om den græsselige Nød som hersker blandt Almueklassen dertillands: Mod Choleras Jndtrængen var anordnet, at Møddingerne i en irlandsk Byes Forstæder skulde bortføres, men Jndvaanerne bestormede den Embedsmand som det var paa lagt at sørge for denne befalings Jværksættelse, med Bønner og at de maatte beholde deres Eiendom. Han forestilte dem den Fare som de udsatte sig for, hvis de lod denne Ureenlighed ligge udenfor deres Huse, men de svarte: "Lade J Møddingerne ligge, døe vi maaskee af Cholera; men tage J vor Gjødning bort, saa maa vi omkomme af Hunger." Man saae sig nødt til at lade Møddingerne ligge, fordi de virkelig ere det eneste Middel til at friste disse ulykkelige Menneskers Liv. Til hver Hytte, hører nemlig en meget liden Plet Jord, hvorpaa der avles Kartofler, som er deres eneste Føde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-12-16
Nye Uroligheder i Cassel. Her gaaer det broget til. Churfyrstinden har, som bekjendt, ikke villet være i een Theaterloge med Fru Schaumburg, hendes Søns, Prindsregentens, Gemalinde, hvorover Hs. K. H. var bleven saa opbragt, at han havde ladet den churfyrstelige Loge nagle til. Da nu Churfyrstinden forleden Aften kom i Theatret, blev hun modtaget med uhyre Hurraraab og frygtelig Enthusiasme, og, da hun ikke kunde komme ind i sin Loge, fulgt hjem igjen med høitiublende Skrig og Fryderaab. Men i Theatret var Alt i Oprør. Fru Schaumburg blev forhaanet og bespottet. Prindsen forlangte Huset lukket, men det hialp ikke, Politiet kunde ikke udrette noget. Da lod han Militairet rykke frem, Kavalleriet huggede ind, og Jnfanteriet skjød (dog kun blindt), men ogsaa det hialp ikke noget, det blev værre og værre, og der maatte Kanoner til at drive Folket fra hverandre. Mange Mennesker bleve saarede. Dagen efter skulde just Stænderne samles. Udenfor Huset hvor de holdt deres Møde indfandt sig en Mængde Borgere og Jndvaanere med en Klage over lovstridig Voldsgierning, og Repræsentanterne maatte love, at Sagen skulde blive undersøgt. Der forestaaer saaledes Churhessen et vigtigt Momment, og man er meget spændt paa hvorledes det vil ende. (En til Hamborg ankommen Reisende har fortalt, at det atter havde været meget uroligt i Cassel da han passerede derigjennem, og at han, da han var en Miilsvei derfra, havde hørt en stærk Kanontorden.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-12-16
Cholera morbus. Endelig er man da nu i Sunderland kommet til den ubehagelige Erkjendelse, eller rigtigere, nu kan man ikke længere holde det skjult, at baade den saakaldte almindelige og ondartede Cholera er den indiske, og anføres i Beretningerne under een Rubrik. At man nu ogsaa der har beordret en stræng Qvarantaine, for alle fra Hamborg kommende Skibe, er saa latterlig en Jndretning, at den kan sammenlignes med hiin Mand som lod Stalddøren lukke da Hesten var stiaalet. Jndtil 4de Decbr. havde man der, ifølge de officielle Lister, havt 36, Choleratilfælde og 113 Dødsfald. J Newcastle laae der 800 Syge af ondartede Febere. J London var man nu i den største Frygt for Oprør og Cholera. – J Hamborg havde atter været 2 nye Cholefra Tilfælde, og i Reinbeck, en Bye i det Holsteenske, var en Kone bleven angrebet af et Tilfælde som efter Lægernes Forsikkring havde alle den ægte Choleras Symptomer. Konen kom sig, og Amtmanden har nu offentlig erklæret, at hun ikke havde havt bemeldte Cholera. En anden dansk Amtmand, Schubert i Steinhorst, har derimod bekjendtgjort, at en Kone i denne Bye var den 4de Decbr. bleven anfaldet af den asiatiske Cholera, men allerede helbredet igjen. (Naar kun ikke denne skrækkelige Sygdom skulde ligge i Vinterdvale og bryde ud igjen til Foraaret, Al mulig Forsigtighed bør man dog vedblive at bruge derimod.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-12-16
Fædrelandet. Rhvn. den 13de Decbr. J Søndags anlagdes, Hofsorg for den afdøde Enkehertuginde Auguste Caroline Sophie af Sachsen-Coburg, fød Fyrstinde af Reus=Ebersdorf, som bæres paa sædvanlig Maade i 6 Dage.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-12-16
Jfølge Hs. Maj. befaling skal det Militaires Jnddragelse udføres saaledes, at der af alle Amtmænd udstædes den 20de Decbr. Ordre til de militaire Kystkommander at samle sig og derefter strax at afmarschere til deres Garnisoner, for saavidt Afmarschen ikke alt tidligere ved pludselig indtrædende Frost og Farvandenes Til lægning har fundet Sted. Denne Jnddragelse indbefatter ogsaa alle i Søestæderne afgivne Commandoer og Poster. Kjøge Huuskors. Dette er det først af de Børn, den danske Thalia er kommet ned med for nogen Tid siden. Det fik i Daaben det Navn, som ovenfor skrevet staaer. Fru Fama har alt for lang Tid siden udlagt Prof. Heiberg som Barnefader, og Enhver maa tilstaae, det lyver sig ikke Fader paa. Det har samme Forraad af Humor og Vittighed som dets ældre Sødskende. Om det er en Pige eller Dreng, skal Anm. lade være usagt, men da det er saa genialt og vittigt, maa det vist være en Pige. Jfr. Thalia (Fru Heiberg, er slet ikke jaloux paa hende, siger man, Professoren og Musikens Muser have givet Barnet en fortræffelig Opdragelse, og de Kunstnere, som have paataget sig det taknemmelige Arbeid, at personificere de Jdeer der spøge saajovialsk omkring i den svøgefulde Gluts Hoved og Hjerte, have al mulig Ære deraf. Derom er Fakultetet, (Khvns Sk.) enigt.