Den Vest-Sjællandske Avis, 1837-09-11
Udenlandske Efterretninger. Tilstanden i Spanien bliver stedse værre eller i det Ringeste mere forviklet, og det lader til, at Provindserne ville løsrive sig fra Hovedstaden og danne egne Stater. Saaledes har Navarra erklæret sig for uafhængig ifølge det, som er forefaldet i Pamplona. Jmidlertid er denne Erklæring udentvivl udstedt af det revolutionaire Raad, som efter Soldaternes Villie er traadt istedetfor det tidligere Municipalitet, Under Oprøret havde Carlisterne viist sig paa Høiderne, som beherske Pamplona, men bleve snart fordrevne ved Tiradores Tiralleurs). – Rygtet sagde at i Valladolid lignende blodige Optrin vare forefaldne, som i Pamplona, og at den derværende Gouverneur var bleven dræbt. – Rebellerne i Victoria Vittoria) have selv gjort sig betalte for deres tilgodehavende Sold ved at brandskatte Staden for 100,000 Fr. Carlisten Zariateguy's Expedition viste sig for Somosterra og man sagde, at han havde til Hensigt at forene sig med Carlisterne i Aragonien, hvis Antal anslaaes til 20,000. Hans nye Bytte havde har bragt i Sikkerhed. Hertil kommer endnu et fuldkomment Nederlag, som Dronningens Tropper have lidt ved Herrera, en lille Stad Syd for Zaragosa i Aragonien, under Buerens Commando. Man angiver Tabet til 3000 Mand Døde og Saarede af den christinske Hær. Buerens havde erholdt, som han selv siger, Ordre fra Regjeringen i Madrid, ikke at indlade sig i noget Slag, men hans Armee tvang han desuagtet til at levere et. Da man aabenlydt beskyldte ham for Feighed, kaldte han sine Overofficerer sammen, og erklærede dem, at han, for at tilintetgjøre deres og Armeens Klager vilde, skjøndt imod høiere Ordrer angribe Fjenden; men at han dog tillige vilde gjøre dem opmærksom paa, at denne havde 22 Batailloner og 1200 Ryttere, hvorimod de selv kun udgjorde 2000 Md. Jnfanterie og 400 Ryttere. Kampen begyndte herpaa og Jlden varede i fire Timer. Forbittrelsen skal have været stor paa begge Sider, men Carlisterne seirede dog tilsidst ved deres større Antal. Buerens har altsaa paa en Maade reddet sin Ære, men man spørger, hvorfor Oraa, der stod med sine Tropper i Muniesa, kun fem Mile fra Herrera, ikke forinden Træfningen havde forenet sig med Buerens og derved forstærket hans Armee, Ved alt det Forefaldne nødes man uvilkaarlig til at tænke paa Tilstanden i Frankerige efter den store Revolutions Udbrud; og man kan neppe afholde sig fra at troe, at lignende blodige Optrin, som der ville forestaae Spanien, dersom ikke snart enten Hjelp udenfra vil hæve eet af Partierne eller et kraftigt Overhoved kan fremtræde og afvæbne Faren. – J Madrid morer man sig imidlertid med latterlige Rygter, og selv Journal des Debats giver sig Mine af at troe dem. Det er nemlig Mendizabal og hans afsatte Colleger, som skulle have stiftet Oprørene i Armeen, for at hevne sig paa Generalerne for Cabinettets Opløsning. Vigtigere ere derimod de Beretninger, som Breve fra Madrid have meddeelt, ifald de ellers ere sande, at Regjeringen havde afsluttet en Contract med tre rige Capitalister i Madrid, Gariria, Remisa og Bertodano, hvorved disse Herrer forpligte sig til i tre Maaneder at gjøre Gouvernementet et Forskud af 20 Millioner Realer, hver Maaned imod derfor at hæve den overordentlige Krigsskat. Sandheden heraf vil nu senere stadfæste sig; men forresten erfarer man fra Madrid, at Cortes vedblive med at holde Møder og at gjøre Bestemmelser, som om ingen Fare truede.