JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-05-28
Undertegnede Forpagter af Fannerupgaard og Mølle behøver til næste 1ste Novbr. en god Møllersvend, som forstaaer Grubning, Sigtning og anden Mahling og kan holde Værkerne i forsvarlig Stand, samt holde Bog over hvad som udleveres. Den som attraaer Tienesten ville henvende sig enten til Hr. Dahl i Aarhuus, eller Hr. Thomas Hansen i Randers, der begge har lovet igien at underrette mig derom. Fannerupgaard, den 17de Mai 1803. . Broberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-05-28
Skulle nogen behøve en til at passe Børn, hvor de selv samme, enten paa en Herregaard eller Præstegaard, anviser Adressecontoiret en som i lang Tiid have omgaaet Børn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-05-28
S. T. Hr. Stiftsbefalingsmand v. Helfrieds her i Byen eiende store og for faae Aar siden fra Grunden, af nye opbygte 2etagie Gaard, samt den derved beliggende ualmindelige smukke Hauge, tilligemed endeel fortrinlige Agger-Jorder og Enge paa Weyle Byes Marker, agter Eieren, formedelst Forandring af Boepæl, underhaanden at afhænde. Gaarden ligger paa det bæste Sted og omtrent i Midten af Byen; dens mange og med Smag inddrættede gibsede og betrukne Værelser; de Indretninger af Stalde, Vognremiser, Lade, a. i Gaardens Bagbygninger i Hensyn til den vidtløftige Korn- og Høe Avl Jorderne under en udmærket Dyrkning har frembragt; en Hauge Sahl hvorigiennem Gangen til Haugen falder, og denne Hauge, anlagt paa 4 Tønder Sædelands Størrelse, efter de nyeste Grundsætninger i Haugevæsenet, indeholdende det ziirlige med det nyttige, det behageligste forenet med det fordeelagtigste, og hvortil den naturlige Beliggenhed, der næsten er mageløs yndig, bidrager saa overordentlig; dette vil, ved Eftersyn paa Stedet, opvække Kienderes biefald; Haugen har hen ved 180 frugtbærende Træer af de udsøgteste og fimeste Sorter, fremmede Træearter og Buskværk, foruden Anlæg af Asparges, Mistbænker til Meloner og meere. I de ypperligste velgiødede med levende Tornhegn indfredede Ager Jorder og Jndlukker, er saaet sidste Efteraar og dette Foraar, 25 Tønder Korn af Vinterhvede, Rug, Vinter= og Vaar=Byg, Erter, Vikker, Haure, Kartofler og desuden 5 Lispd. rød Kløver: og Engene, som alle ere giennemskaarne med Grøfter over og under Jorden, tildeels indfredede med levende Hegn, ere giødede, tilsaaede med valgte Græsarter og altsammen i den frodigste og meest levende Vext. Over Gaarden og Haugen findes hos Hr. Bygmester Hopfner i Horsens Plan og Grundtegning, tilligemed een af kyndige Haandværkere endelig afhiemlet Syns- og Taxations Forretning over Bygningernes Værdie som til Salg. Og hvem som behager at tage Ejendommene i Øiesyn, ville henvende sig til sammes Eier eller til mig underskrevne, som fereviser det hele i Eierens muelige Fraværelse. Med Gaarden følger: Een Fersteens Kakkelovn, 3 Svenske Fajance Ovne, 9 større og mindre Jern Kakkelovne: een indmuret Kobberkiædel, Jldgryder og Com furer i Kiøkkenet, samt adskillige faste Skabe og deslige Beqvemmeligheds Jndretning. Weyle, den 11te Mai 1803. A. Steenstrup, Byefoged.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-05-28
Madame Hvas boende paa Vestergaden i Randers agter formedelst Forandring af Boepæl underhaanden at bortsælge sin iboende Gaard der vel er vedligeholdt, og er bestaaende af 8 Fag Bindingsværk, et Loft høi med Qvist til Gaden; 7 Fag dito til Gaarden et Loft høi, 5 Fag Stald, Gaardsrum, Jndkiørsel, Pompevand i Gaarden, og hosliggende Frugthauge som grændser til Mølle Aaen, den Kiøbende ville behage at melde sig hos Eieren. Randers, den 20de Mai. Mad. Hvass. Den 24de Mai har min Skipper Lars Molboe forliist en nye Bergens Jolle med 2 Fangliner vedheftet, under Endeelave. Finderen af samme ville, imod Biergeløn, behage at tilmelde mig det. Aarhuus, den 25de Mai 1803. R. Schoubye.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-05-28
Sund og frisk Rug, samt et lidet Qvantum Sæde boghvede faaes i Øster Alling Præstegaard ved Estrup, Vaaningen No. 138 paa Rosensgade er underhaanden strax tilkjøbs. Ved Dige- og Grøft=Arbeide, 1 enfierdedeel Miil østen for Randers, kan 8 a 10 duelige Karle strax faae Arbeide som kan vedvare heele Sommeren, naar Vedkommende derom jo før jo hellere melder sig hos Birkedommer Høeg i Randers.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-05-28
Huset No. 18 og 19 paa Skolegaden tæt ved Klub dens Gaard, er at bekomme til Leie første November; hvorom med Hr. Skolelærer Bek paa det store Torv kan giøres Aftale.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-05-28
Alle de som maatte have noget at fordre i Stervboet efter Selveier Gaardmand Søren Piilgaards Enke, afgangne Maren Michelsdatter i Wærum Sogn og Bye under Randers Amt, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer for undertegnede Skifteforvalter inden fornævnte Tids Forløb. Randers, den 20de Mai 1803. Bendixsen, Herredsfoged.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-05-28
Her paa Adresse=Contoiret faaes tilkjøbs. Markedspasser, a Bog . 3 Mk. Hovedmandtalslister, a Bog 2 Mk. og Arkviis 1 en halv s. Af og Tilgangslister, a Bog 2 Mk. og Arkvis 1 en halvs
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-06-01
Indenlandsk. J Følge en kongelig Resolution skal herefter aarlig et af Medlemmerne i danske Cancellie, foretage en Reise for at undersøge hvorvidt de til Justitien, Politiet og god Ordens Vedligeholdelse sigtende Foranstaltninger og Indretninger, blive vedbørlig iværksatte og overholdte, i Overeensstemmelse med de kongelige Anordninger, til Bedste for Undersaatterne, for saavidt bemeldte Foranstaltninger henhøre under danske Cancellies Birkekreds. Dette Medlem skal tillige giøre Jndberetning til Hs. Majestæt og Politie=Jndretningernes Tilstand i den Provinds, hvori han det Aar har reist, Manglerne ved samme, og Midlerne til at raade Bod derpaa.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-06-01
Søndagen den 22de Maii aflagde Hs. K. H. Arveprindsens Børn, deres Høiheder Prinds Christian Fredrik og Prindsesserne Juliane Sophie og Lovise Charlotte offentlig deres Troesbekiendelse ved en høitidelig Confirmations Act i Frederichsberg Slotskirke i Overværelse, af Hs. Majestæt, de øvrige tilstædeværende kongelige Personer, de fremmede Ministre og alle Hof=Betienterne. H. H. Biskop Balle forrettede Confirmations=Acten. Ved denne Høitidelighed behagede Hs. Majestæt at udnævne Hr. Kammerherre og Statssecretair C. G. Greve af Bernstorff til Geheimeraad og Statsminister samt at forunde følgende Herrer, Ridderordenen af Dannebroge: Kammerherre og Generalmajor Greve v. Ly nar, Kammerherre og Amtmand Baron v. Løvenskjold, Kammerherre v. Ahlefeldt Dehn, Kammerherre og Stiftamtmand Baron Juel Wind, Kammerherre v. Witzendorff, Kammerherre og Amtmand v. Schmieden, Kammerherre og Stiftamtmand von Hauch, Kammerherre og Oberst v. Juel til Thorsinge, Kammerherre og Stiftamtmand Greve v. Moltke, Kammerherre von Schubart, overordentlig Gesandt i Neapolis; Generalmajor v. Gedde, Jngenieur=Major, Kammerherre v. Kaas, Justitiarius i Høiesteret, Conferentsraad Schat, Deputeret i det tydske Cancellie, Conferentsraad Krack, Kanzler ved Overretten paa Gottorf.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-06-01
Det kongelige Søe=Kaart Archiv har til Efterretning for de Søefarende bekiendtgjort følgende: Paa den østlige Side ved Jndseilingen til Christiania Fiord, ligger uden for Hvaløerne en Rad, deels blinde, deels synlige Skiær, som strække sig 2 en fierdedeel Miil i Nordvest ud fra Nord Koster imellem og om hvilke Anduningen og den vide Jndseiling til Frederichshald, Frederichsstad o. s. v. falder. Paa det Nordvestligste eller yderste af disse, kaldet Torbiørnskiær, hvilket ligger 1 Miil tvers eller i S. V. ud fra Agerøe og 2 en fierdedeel Miil i O. S. O. en flerdedeel S. retvisende fra Færder, er der i indeværende Aar bleven oprettet et Søemærke, bestaaende af en sort 12 Fods høi Stage med en hvid maalet Tønde paa Toppen; Klippen selv er 42 Fod høi, saa Tønden staaer 54 Fod over Vandet, hvilket Mærke giør dette Skiæremiskiendelig. Ved at gaae Vesten og Norden om samme er man sikker for de øvrige bemeldte Skiær, og kan saaledes med Tryghed efter Omstændighederne nærme Hvaløerne at faae Lods ombord, med videre. Den øvrige Anviisning, som dette Søemærke, giver vil oplyses ved det herfra, forhaabentlig om nogle saa Maaneder udkommende Kaart No. 7 af de specielle Karter over den norske Kyst, hvorpaa Christiania Fiorder indbefattet og af den dertil hørende Beretning. Under Spotsbierg, paa den østre Side af Jsefiorden, ere nu 4 Lootser ansatte, som tilligemed Rørvigs Lootser skulle tiene de Søefarende til Befordring. Ligesaa ved Holbeck eller Frederichssund.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-06-01
En Kiøbenhavnsk Borger, efter Sigende en Kattun Fabriqveur var forleden i et lystig Selskab om Aftenen med nogle fleere. Da de nu forlod Selskabet begik de af overgiven Munterhed nogle Uordener paa Gaden ved hvilke Vægterne pred og forsamlede sig for at anholde dem. De undløb alle, undtagen ovenmeldte Fabriqveur, der, i det han vilde løbe, faldt over en Hiørnesteen og brækkede sit Been. Den Ulykkelige raabte strax til Vægterne at hans Been var brækket. Men disse paastode at han var beskiænket og, uden at undersøge hans Foregivende, slædte ham med umenneskelig Haardhed til Politie=Arresten, hvor den vagthavende Politie Lieutenant opdagede at det brækkede Been sad ud igiennem Støvlen og lod ham strax bringe paa Hospitalet, men - for sildig; thi Dagen derpaa døde han, rimeligviis formedelst Vægternes umenneskelig Behandling. Vægterne bleve da strax arresterede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-06-01
En bekiendt velhavende Urtekræmmer i Kiøbenhavn tefter Hempels Avis ved Navn Ferk paa Hiørnet af Christenbernikov Stræde og Anthonistræde) skal være bleven arresteret og beskyldt for, at have ved en Arbeidskarls Hielp i flere Aar gjort Jndbrud i hans Naboes Pakhuus og derfra Tid efter anden udpraktiseret Vare for 3000 Rdr.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-06-01
En Skifteforvalter i Aggerhuus Stift er i de Kiøbenhavnske og flere Aviser indstævnet for Overretten og citeret, foruden andre Uefterretteligheder ved et Boes Behandling efter en Bonde, ogsaa derfor, at han har været for vidtløftig i at beskrive Acten f. Ex., brugt 3 Linier til at skrive Ordet 1 Rdr., 2 Linier til Ordet Obligation, brugt unødvendige Rubriker, hvorpaa intet er skrevet o. s. v. hvorved han har udbragt Skifte Omkostningerne i bemeldte Bøndes Boe til 577 Rdr. 2 Mk. 11 s.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-06-01
Cours af danske Bankosedler imod Spec. den 23de Maii 43trefterendeel pro Cento. Disconto 8 pro Cento.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-06-01
Aarhuus. I Gaar relste Hans Høiærværdighed Hr. Biskopen paa Visitats i Woer Herred.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-06-01
Fra den 28de f. M. til i Dag ere afseilede her fra Havnen følgende Skippere: Alexander Sands af Newcastle til Østersøen, Math. Holme, Niels Holst, Johan Hansen, Peder Agerup, alle til Norge. Jndkommen: P. Jversen fra Tronhiem, en Skipper Smakkefarten imellem Aarhuus og Callundborg. Udvasserede. Den 30te og 31te Mai, Niels Sørensen, Slagter Meyer Philip Heckscher, Engelbredt, Johnsen, Mad. Leemeyer med 2 Børn, Joh. Fr. Stahl, Margrethe Nielsdatter, J. Heboe, Anne Jocumsdatter. Den 30te Maji blev med Skipper Jacobsens Smakke afsendt Stude tilhørende Chr. Faurschou og Anders Hviid; den 31te med Skipper Eschildsen, Stude tilhørende Chr. Faurschou.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-06-01
Prædikanterne paa Fredag. Domkirken Hr. Stiftspr. Jansen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-06-01
Fruekirke Stud. Svaneberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-06-01
Prædikanterne paa Trinitatis Søndag. Høimesse. Aftensang. Domkirken Hr. Stiftspr. Jansen. Cand. Theol. Weise. Fruekirke Hr. Provst Bechmann. Hr. Jahnsen. Hospitalskirken Hr. Jahnsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-06-01
Udenlandsk. Engeland. Vor Lod er nu kastet, og Krigen med Frankrig afgjort. Den 16de Maji blev i begge Parlamentshusene en Kongl. Procl. oplæst, hvori blev bekiendtgjort at Underhandlingerne vare ophørte og at den franske Regierings Forhold havde tvungen Kongen til atkalde sin Ambassadeur fra Paris, ligesom at Hans Majestæt havde givet befaling til, snarest muelig at forelægge Parlamentet Afskrifter af Underhandlingernes Gang, til fuldkommen Oplysning om samme. At det var en trøstelig Tanke for Hs. Majestæt, at have gjort salt, for at vedligeholde Fredens Velsignelse for hans Undersaatter a. a. og at han derfor tillidsfuld gjorde Regning paa Parlamentets Jver og Patriotisme, og sine troe Undersaatters Anstrængelser i at understøtte hans Beslutning, paa det han saaledes kunde vedligeholde hans Krones Værdighed og hans Undersaatters Rettighed og Jnteresse. Samme Dag tilkiendegav Lord Havkesbury, at Hs. Majestæt havde befalet, at udstæde Kaperbreve imod alle franske Skibe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-06-01
Efterat den Kongl. Proclamation var oplæst, fort slog Lord Havkesbury, at tage samme i Overveielse den 23de Mai, da de Kongl. Ministre ikke kunde blive færdige med de talrige Papirer, som skulde tiene til deres Retfærdiggiørelse, førend den 18de eller 19de, og Parlamentsmedlemmerne havde saaledes Tid til i 4 Dage at giøre sig bekiendt med samme. Dette blev antaget saavel i Under som Overhuset.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-06-01
Den 18de derpaa udkom den Kongl. Krigsdeclaration, hvori Kongen anfører de Grunde, der har bevæget ham til at gribe de nuværende Forholdsregler, efterat al Umage var forseilet til Fredens Vedligeholdelse. Samme Dag blev Afskrivterne af den med Frankrig førte Correspondence af 145 tryke Sider i Folio, forelagt Underhuset.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-06-01
Den 17de Mai er Lord Cornvallis gaaet i Søen fra Torbay med 10 Linieskibe som man meener skal krydse for Brest. Samme Dato er Lord Nelson afreist fra London til Spithead, for at afgaae til det middellandske Haf. Siden 14 Dage gaaer Matrospræsningen saa rask for sig, at man regner der daglig tager 1000 Mand Teneste.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-06-01
Det Hamborger Skib Freya med Brændeviin fra Cette til Amsterdam er af den Kongl. Kutter Vixen opbragt til Dover. Derimod har Franskmændene borttaget 18 af voxe Østersbaade i Kancalebayen. De regnlaire Paketbaade mellem Calais og Dover, fortsatte en nu deres Fart den 20de Mai.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-06-01
Capitain d'Auverge, Prinds af Bouillon faaer Commanden over de ved Øen Jersey stationerende Skibe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-06-01
Foruden 40,000 Mand Militz som allerede er paa Benene, bliver endnu om kort Tid stillet 30,000. Ved Colchester kommer der til at staae en Leier, og alle Volontairkorps bliver igien oprettede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-06-01
Ambassadeur Whitworth kom den 18de Maji om Aftenen til London. Ved hans Afreise fra Calais blev han hilset med en Kanonsalve. Samme Agtelsesbeviiserholdt og General Andreoss, da han reiste fra Dover. Begge Ambassadeurer har den 17de havt en venskabelig Samtale med hinanden i Dover. Baade den spanske og bataviske Ambassadeur var endnu den 18de til Cour hos Kongen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-06-01
Frankrig. Nu er og alt Haab her forsvunden om Fredens Vedligeholdelse, da vi har Efterretning om at der er udstædt Kaperbreve i Engeland imod vore Skibe. Jmidlertid var endnu den 20de Maii ingen Krigserklæring fra vor Side udstædt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-06-01
Ved en med den Americanske Gesandt Monroe afsluttet Convention, har vor Regiering aftraadt Louissiana til Staterne af Nordamerica imod en betydelig Penge summa som skal afbetales med en vis Summa aarlig i 16 Aar.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-06-01
Oberste Colbert, som er kommen tilbage fra St. Petersborg, skal, som alle vore Blade eenstemmig melder, have medbragt den beroligende Forsikring: At Keiseren af Rusland, før at hæve de mellem Frankrig og Engeland opkomne Stridigheder over Øen Malta, er findet at garantere Maltas Uafhængighed, ifølge Tractaten til Amiens, og at han til den Ende vil besætte Øen Malta med et Korps russiske Tropper, og holde samme saa længe besadt til der over denne vigtige Gienstand kan være gjort disinitiv Aftale mellem den franske og engelske Regiering.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-06-01
Man fortfarer her med at forbedre Havnen ved Cher burg. Der bliver anlagt et Basin, som kan optage de største Linieskibe, og bygges et Verft til Tredækkerne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-06-01
Batavisk Republik. Det franske Armeccorps under General Mortier som nu er omtrent 22000 Mo. skal forstærke til 40,000 Mand. Det har taget meget Krigsmunition og Proviant med sig fra Nympegen. Armeens Marsch er gaaet over Arnheim, Doesburg, Zutpsen, men efter en nye Coureers Ankomst fra Paris, har General Mortier faaet Ordre at Armeen maatte kun marschere til Høiden af Devender i Departementet Overyssel, hvor den skulle giøre Holt, og oppebie videre Ordre. Departementet Overyssel støder til Grevskabet Bentheim, som bekiendt nu er en Hanoversk Besiddelse. Tydskland. Efter en Skrivelse fra det Hanover ske, skal Borgerne ikke overalt der have været meget villige til at aflægge deres Eed, i Følge den almeenne Udskrivning til Landets Forsvar. J Lüneborg vare Borgerne opkaldte paa Raadhuset den 23 og 24de, for at aflægge deres Eed, men den større Deel vilde ikke. J Celle skal man være ligefindet, derimod har alle Borgere været villige i Uelzen. De som vægrede sig ved at aflægge deres Eed, skal blant andet have anført: At de, ved at forlade deres Handværk og Familie, for at beskytte dem selv, kun giorde deres Skjebne haardere, da de dog ikke alene, uden anden Understøttelse eller Hielp, kunde udrette noget imod en fransk Armee. J Hanover selv skal man være meget ueenige. Den 24de kom en Stafette til Raadet i Lüneborg, som derpaa bleve forsamlede den hele Dag. Portene bleve lukkede, og intet Menneske maatte komme ud af Byen. Den største Deel af vore Armeekorps var den 25de Maii opbrudte fra deres Garnisoner til det Osnabrüchske og øvrige Vestphalske Grændser. Man regner disse regulaire Tropper til 18000 Mand, men som inden en kort Tid vil blive bragt til 30,000 Mand, da Hvervingen i hele Landet har god Fremgang, og 3000 Recruter alt den 25de Mai fik Qvarteer i Hanover.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-06-01
Efter en kongelig Befaling er virkelig alt den 21de Mai en Deel af det udskrevne Mandskab bleven indkaldede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-06-01
Et Rygte her siger at de franske Tropper skulle alt være indrykkede i det Benihemske.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-06-01
En Skrivelse fra Maynz af 21de Maji siger: Vor hele Garnison paa 26 Dragoner og 130 Mand Jndfanterie nær, er strax efter en Coureers Ankomst fra Paris, hastig afmarscheret til Nederrihnen; hvor og alle undværlige Tropper trækker hen. Den Strasborger Telegraph er siden den 13de Maji i bestandig Bevægelse. J Coblenz maae Borgerne besørge Vagterne. Ligesaa er der og kun bleven faa Tropper tilbage i Luxenborg og Lon dau. Alt trækker til den franske Armee som skal besætte Weser og Elven og tage det Hanoverske i Depot indtil Freden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-06-01
Fra Berlin skrives: Som bekiendt har vores Hof fattet den Beslutning, i Tilfælde af et Fredsbrud mellem Engeland og Frankrig, paa ingen Maade da at me lere sig deri, og man har Aarsag tilat troe, det vil blive ved denne Beslutning, indtil vigtigere Forfald kunne foranledige en Forandring deri.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-06-01
Efter en Skrivelse fra Lübeck af 23de Mai, har et Skib efter 10 Dages Seillads fra St. Petersborg, bragt den Efterretning : At den hele russiske Flaade hastigst bliver udrustet, da endog selv de endnu ei seilfærdige Skibe maa lægge ud paa Rheden, hvor det Nødnendige siden efter bliver dem tilsendt. Rygtet gik ogsaa at der i et vist Tilfælde turde blive indskibet paa samme et betydelig Troppekorps. Ligeledes har en Skipper efter 8te Dages Fart fra Reval bragt den Efterretning til Lübeck, at den hele russiske Linie- og Skierflaade, tilligemed Kanonbaadene, bleve lder med stor Virksomhed udrustede. Ved Reval laae alt 13 Fartøier paa 40 Kanoner og derover, seilfærdige paa Rheden. Et Par Cuttere krydsede ved Dagerorth.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-06-01
Bekiendtgiørelser. Hos Lauritz Jørgensen, haves for belandig Oplag af heglet Hør, som sælges til billigste Priser. for de Møllere som hos mig har betinget, og for andre som maatte behøve engelske Grube Møllesteene bekiendtgiøres at samme nu er at faae hos Aarhuus, d. 1ste Junii 1803. Peder Herskind.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-06-01
For mine Herrer Venner og Velyndere, som tilforn, have undt mig deres Arbeide, bekiendtgiøres, at jeg nu er fløttet fra Studsgade op paa Volden i Nr. 233.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-06-01
hvor jeg fremdeles fortsætter min Profession. Aarhuus, den 1ste Junii 1803. H. Schaarup, Stadsbøssemager. Den vidt berømte, og os her i Byen allerede som en stor Kunstnerinde bekiendte Demoiselle Weber, agter paa førstkommende Søndag den 5te Junii, at opføre en Concert, her paa Byens Raadstue. Concerten bestaaer af følgende: 1) En Simonie. 2) En Harpe=Comert af Demoiselle Weber. 3) En Flaute Quartet af Capitain Mylius. 4) Simonie. 5) Sextet paa Harpe. 6) Simonie, og 7) Variationer paa Harpe. Concerten begynder Kl. 7 om Aftenen. Billetterne koster 2 Mk. Stykket, og er at faae hos Hr. Ræmisch eller ved Indgangen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-06-01
Priis=Courant over alle Sorter raffinerede Sukkere og Siruper ved Aarhuus Stifts privilegerede Sukker, Raffinaderie udi Randers den 31te Mai 1803. Fiin Fiin . . 37 s.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-06-01
Fiin Raffinade . . 35 s. Ord. Raffinade . . 33 s.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-06-01
Fiin Melis . . 31 s. Hr. Melis . . - 6. Lumpen i smaae Topper, Dito i store Dito . Hvid Candis . . 37 s. Lyseguul dito . . Lysebrun dito . . 336. Brun dito Hvid Puddersukker, Guul Puddersukker, Brun Puddersukker, Hvid Sirup a 100 Pd. 24 Rdr.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-06-01
Brun Sirup a 100 Pd. 9 Rdr. For Sirups Tønder 9 Mk. St. For prompte Betaling gives 3 pro Cento Rabat af Top-Sukker og Candis, men tages under 25 Pd. af en Sort er Prisen foranderlig. Christen Hansen. Fuldmægtig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-06-01
Da min Tienestepige, navnlig Lise Sørensdatter, fød i Galthen, den 23de d. M. uden min Tilladelse gaaet bort af sin Tieneste, og medtaget et stykke Dynevaarstøi, og skal være taget ud af Broberg Port til Vogns, men hvorhen vides ei, saa bedes ærbødigst om, at hvo der kunde opdage hendes Opholdsted, ville behage at tilmelde mig det, enten skrivtlig eller ved Bud, da jeg er ligesaa villig som skyldig at betale alle Bekostninger dette maatte medføre. Aarhuus den 28de Mai 1823. Peder Mostgaard Smed, boende paa Klostergaden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-06-01
J Følge Placaten af 26de Octbr. 1792 indkaldes herved 3de Gange efter hinanden i de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser og Aarhuus Stifts Tidender, alle de der maatte formeene sig at have noget retmæssig Krav udi den her i Byen bortdøde Told- og Consumtionsbetient Brittings Stervboe at anmelde og beviisliggiøre samme inden 12 Uger fra denne Bekiendtgiørelses Dato, for undertegnede Skifteforvaltere, og i hvorvel der neppe kan ventes nogen Arv i denne Boe, saa indkaldes dog hermed ligeledes med 12 Ugers Varsel den Afdødes Arvinger som paa behørig Maade ville ligitimere deres Arverettighed ved Skiftets Foretagelse, herpaa Byens Raadstue Onsdagen den 17de August førstkommende om Eftermiddagen Kl. 2 slet, da Skiftet samme Gang naar uforudseete Hindringer ei maatte komme i Veien, kan ventes at blive sluttet. Randers, den 24de Mai 1803. J. F. Carøe. S. A. Stadfeldt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-06-01
Alle de som maatte have noget at fordre i Stervboet efter Selveier Gaardmand Søren Piilgaards Enke, afgangne Maren Michelsdatter i Wærum Sogn og Bye under Randers Amt, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer for undertegnede Skifteforvalter inden fornævnte Tids Forløb. Randers, den 20de Mai 1803. Bendixsen, herredsfoged.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-06-04
Udenlandsk. De 2de Skibe, som den russiske Keiser i Foraaret udsendte for at giøre Opdagelser, ankom den 28de f. M. til Helsingøer efter 3 Dages Seilads fra the Nore og medbragte Efterretning om Krigs=Declarationen imellem Engeland og Frankrig, saavelsom og at en fransk Sloop- og en svær Hollænder var taget ved Lizard, (ved Udgangen af Kanalen.)