JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1828-02-29
Skipper Hans Nielsen afseiler til Lybek saasnart Søen aabnes, og medtager Passagerer og Fragtgods, naar Vedkommende behage at melde sig hos Skipperen i Skibhusene, Skipper M. Hansen afseiler og 8 a 10 Dage til Lybek, og medtager Fragtgods og Passagerer. Man behager derom at henvende sig til Hr. Konsul Fugleberg eller til Skipperen i Skibhusene.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1828-02-29
Skipper P. A. Thidemann af Middelfart agter om 14 Dage fra Dato at afseile herfra til Kjøbenhavn, og medtager Fragtgods og Passagerer, Tour og Retour. Lysthavende ville behage at melde dem hos Undertegnede, boende i Strandgaden. Middelfart den 27 Februar 1828. P. A. Thidemann.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1828-02-29
3die Eskadron fyenske Dragoner ønsker Græsning til Leie til Eskadronens Heste for tilstundende Sommer. Man behager C. Linstow. desangaaende at henvende sig til Eskadrons-Chef.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1828-02-29
Efter Skifterettens Foranstaltning bliver det Handelsmand Jsaack Jøraels Opbudsboe tilhørende Huus No. 56 paa denne Byes Overgade, som bestaaer af 4 Fag, 2 Etager, Muur- og Bindingsværks Forhuus, indrettet til Boutik, samt forøvrige gibsede og malede Værelser, og et Halvtag Baghuus paa 5 Fag til Pakhuus, Bryggerhuus m.v., stillet til Bortsalg ved 3 Auctioner, nemlig: første Gang Løverdagen den 22 Marts den 5 April Formiddag Kl. 11. anden - den 19 April tredie - Hvilket herved, i Overeensstemmelse med Plakaten af 22 April 1817, bekjendtgjøres, ligesom og, at de 2 første Auctioner afholdes paa denne Byes Raadstue, men den tredie i selve Huset. Odense den 16 Februar 1828. Reimuth. Af Akulde sælge Eiere. - sessersses.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1828-02-29
Døbte, Kopulerede og Døde, i Kjøbstaden Odense. i Februar Maaned 1828.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1828-02-29
A. St. Knuds Sogn.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1828-02-29
Døbte. Den 11te, Sadelmagermester P. A. Klugs Datter: Dorthea Marie; Fadd.: Madd. Crone, Jfr. S. Klug, Gjæstgiver Strøm, Jn spektør Hee, Handelsbetjent H. Teisen. Den 17de, Brændeviinskarl J. Rasmussens Søn: Jørgen; Fadd.: Pigerne M. Rasmusd. og A. Christensd., Brændeviinskarlene F. Jørgensen, H. Pedersen og J. Jensen. Den 24de, A. M. Jensd. Datter: Karen Maria; Fadd.: Pigerne K. Hansen og M. Pedersd., Beendreiersvendene L. Banson og N. Petersen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1828-02-29
Kopulerede. Den 6de, Skomagersvend Hans Christoffer Jacobsen og Pigen Elisabeth Christensdatter. Døde. Den 7de, Blegmand J. Jacobsens Datter, Kirstine, 7 Aar. Den 9de, Dagleier N. Hansens Søn, Hans Christian, 15 Maaneder. Den 17de, Stolemagermester J. Chr. Christoffersens Søn, Hans Liep stad Theodor, 8 Uger. S. D., Bogbinderm. R. Schrøders Datter, Rasmine Petrine Cicilia, 8 1/2 Aar. B. Frue Sogn. Døbte. Den 3die Pottemagersv. R. H. Møllers Søn. Jens Ludevig Julius; Fadd. Dagleier A. Petersens Enke, Pigen K. Hansen, Væversv. C. Lindstrøm og Skoemagersv. R. Knudsen. S. D., M. C. Meiboms Søn: Julius; Fadd.: Smaahandler H. Nielsens Kone, Pigen K. Andersen, Kæmner M. Rasmussen og Handskemagerm. C. Holm. Den 8de, Skipper J. J. Anderskous Søn: Johannes Julius Fritz; Fadd.; Mad. Anderskou, Jfr. Thomsen, Brændeviinsbr. P. Nielsen, Skipper C. Anderskou, Skoemagerm. C. Huus og Skoemagersv. D. Huus. Den 9de, Lærer H. Lauritzens Søn, Carl Theodor, Fadd. Mad. Hansen, Jfr. Jørgensen, Lærerne Raben og Jørgensen, Klokker og Lærer Schmidt og Lærer Fre en Joderichsen. Den 9de, Skoemagerm. H. Mathiasens Datter, Mar hanne; Fadd. Mad. Petersen, Jfr. Petersen, Skoemagerm. J. Sørensen, Feldbereder A. Evald og R. Bruun Smed i Hunderup. Den 10de, Pottemager C. Rønnovs Søn: Oberg Christian Køller; Fadd. Mad. Seiset, Pigen M. Petersen, Pottemagerne H. P. Schjøtz og L. Nielsen og Pottemagersv. J. Leigeb. Kopulerede. Den 25de, Smaghandl. N. Rasmussen og Pigen M. Hansen. S. D., Spisevært J. J. Tiedeman og Overskjærer L. Johnsens Enke J. Sallesen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1828-02-29
Døde. Den 4de, Toldbetjent C. Schrøder, 57 Aar. C. St. Hans Sogn.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1828-02-29
Kopulerede. Den 14de, Vævermester H. Steen og Pigen A. Rasmussen. Den 22de, Pensionist J. Bruun og Pigen M. Jørgensen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1828-02-29
Døde. Den 29 Januar, Elisabeth Kathrine Schjöttz, 85 Aar. Den 1 Februar, Dagleier P. Knudsens Søn, Niels, 7 Maaneder. Den 3die, Karen Frederiksen, 75 Aar. Den 4de, Vægter Jens Chr. Hansen, 48 Aar. Den bte, Skjænkevært J. Granons Datter, Eline, 5 1/2 Aar. Den 12te, Præste=Enken Cathrine Marie Ostenfeld, fød Lind, 63 Aar. Den 13de, Huusleier Niels Hansen, 36 Aar. S. D., Strømpevæver R. Poulsens Datter, Christiane, 7 1/2 Aar. Følgeblad til Fyens Stifts Adresse-Avis. af IIII Sommer. 97 Jernsang. handler S. Hempel i Odense.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1828-02-29
Hos Bo. faaes følgende :
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1828-02-29
Forlagsskrivter. til vedtegnede Priser. rig i Alliauestoler, Anviisning til Bibelens Bryn i Almueskoler, af Dr. G. F. Dinter. 3 Deele. Oversat fra det Tydske ved Pastor H. E. Wolff. Første Deel indeholder: Anviisning til Bibelens Brug i Almueskolerne, anden Deel Grundsætninger for Bibelens Forklaring, og tredie Deel forskjellige Bibelkatekisationer. For at lette Anskaffelsen, er hele Værket, (80 Ark i Octav) ansat til den yderst billige Priis 5 Rbd. raa Materie, i Velskbind 7 Mk. 8 s. og i stivt Hefte 3 Mk. mere. Naar 12 Expl. tages paa Gangen til Skolebrug, overlades de for 4 Rbd. Stk.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1828-02-29
Christelig Trøst= og Opmuntringsbog. Et religiøst Efterladenskab. af S. L. Polsdorff, forhen tredie Præst i Celle. Oversat af J. F. Holst, Kand. theol.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1828-02-29
Den bedste Anbefaling af dette Skrivt vil udentvivl findes i følgende Sted af Oversætterens Fortale: "Selv den fromme Lidende, hvis HjerteSorgen ingenlunde kan lukke for Christendommen, seer dog gjerne i Ulykkens Dage en Ven nærme sig med sin Trøst, naar denne veed at tilbyde den paa rette Maade; thi hans Nærværelse er ham en sikker Borgen for, at han snart vil lære at erkjende Guds vise Førelse i sin nærværende Nød. Som en saadan fælleds for enhver Lidende tilgjængelig Ven, troer jeg at man paa en Maade kan betragte nærværende Skrift, der opbevarer os en ægte Menneskevens ædle og kraftige Trøstemaade; thi dets Forfatter taler her som Ven til Venner; han udvikler Sorgen i dens forskjellige Skikkelser paa den meest beroligende Maade; han gaaer ind i de Lidendes forskjellige Gemytsbeskaffenheder, og lader dem ligesom selv raisonnere sig til den Trøst, de ere værdige og altid veed han paa skjønneste Maade at fremhæve Christendommens Trøst, som den eneste fuldstændige og fuldkommen tilfredsstillende. Men ligesom jeg troer at Bogens Aand og hele Rettning maa gjøre den til en trøstende Ven for de Lidende, saaledes er jeg og overtydet om, at de mange dybe Blik i Menneskelivet og de mange lærre rige Vink, til de Lidendes Behandling, den indeholder, maa give den Værd for Menneskevennen i Almindelighed, og i Særdeleshed for den christelige Religionslærer, hvis ædleste, men tillige vanskeligste Jdræt er, at føre Religionen til det lidende Menneskehjerte. Overbeviisning om denne Bogens mangesidige Værd fremkaldte det Forsæt hos mig, at overføre den i det danske Sprog. Den Tanke besielede mig, at jeg muligen saaledes kunde virke noget til Gavn for mange af mine lidende Brødre, da den 24 s. mere.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1828-02-29
Bautastene, Samlede af S. S. Blicher. 1 Rbd. 3 Mk. heftet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1828-02-29
Flere af Fædrelandets Ypperste ere her ved Skjaldehaand satte et deres udødelige Fortjenester værdigt Minde, saasom Kong Broer, Niels Ebbesen, Daniel Ranzau, Tyge Braste, Cort Adter, Griffenfeld, Bernstorff, Hvidtfeldt, Hans Eyede, P. Westen, Schielderup, Holberg, vald, Fyge Rothe, Birekner, Mahl, 76de, Qvistgaard, Prinds Christian af Augustenborg, Villemoes, Holm og Buhl. Anmærkninger til Sportel=Reglementet af 22 Marts 1814. Af C. L. Hertz, Kancellieraad, Byefoged og Byeskriver i Bogense. Dette for Juristen og den praktiske Embedsmand, saavelsom Enhver, der har Forretninger med disse at afgjøre, nyttige Skrift, koster i Mat. 3 Mk. og indheftet 8 s. mere.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1828-02-29
Praktisk Regnebog til Brug i Almueskoler. Udarbeidet tildeels efter Kroymanns gemeinnitzliches Rechnen. af N. C. Raben, Lærer ved Borgerskolen i Odense. 1 Rbd. i Mat. og 7 Mk. 8 s. indb. For at gjøre denne Regnebog skikket til Brug i de danske Skoler, ere alle Beregninger omarbeidede efter dansk Mynt, Vægt og Maal, saa er og tilføiet en kort Theorie for de 4 Specier, Regula de tri og Brøk, samt Forklaringer og enkelte praktiske Regler ved de forskjellige Regningsarter.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1828-02-29
Vexelregningen har Udgiveren ganske maattet omarbeide og ligeledes tilføiet Qvadrat= og Kubikrodens Udregning. Den indeholder saaledes: Talregning, de 4 Specier i ubenævnte og benævnte Tal, de første Grunde til Reguladetri, Forhold og Proportioner, om Brøk, Rentes=Regning, Rabat=Regning, Terminers Reduktion, BruttoTara- og Netto=Regning, Fusti=Regning, Selskabs=Faktor og Arveparters= og Skibsparters Regning, Vexel=Regning, om Gevinst og Tab, Byttens Regning, om Flader og Legemer: Alt med tilføiede Exempler og blandede Opgaver af alle Regningsarter, samt Tabel over Mynt, Maal. og Vægt. NB. Til Bogens større Brugbarhed ere alle senere opdagede Feil rettede i et særskilt Tillæg, hvilket de forrige Kjøbere kan afhente uden Betaling.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1828-03-03
57 Aargang. No. 55. 13 Stift. vens 1 Kongelig allene privilegerede. Adresse-Avis og 3 Avertissementstidende. Aandagen. 5 Marts 1828. Forsendes med Brevposten, overalt i de Danske Stater. Redigeres, trykkes og forlægges af Udgiveren Søren Hempel i Odense.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1828-03-03
Jnd hvoll d. Græsketyrkiske Anliggender (Fredshaabets Aftagelse siden det krigerske Hattischeriffs Udstædelse). Stor brittannien (Vedholdende Parlaments=Kjævlerie om Ministerskiftet. Krig imod den indiske Fyrste af Kolapore). Frankerig (Valg Forhandlingernes Tilendebringelse. Handelsminister=Cirkulaire). Blandinger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1828-03-03
Græsketyrkiske Anliggender. Sultanens foregivne Hattischeriff har nu vundet er Slags Officialitet ved at meddeles i alle Pariser Blade, Monitøren ikke undtagen. Denne kalder det et Manifest, og bemærker, at ligesom dette uventede Artstykke hos alle Læsere har opvakt almindelig Forhauseelse, maa det samme have været Tilfældet med det diplomatiske Korps i Pera, især de østerrigske og preussiske Gesandtere, som neppe havde ventet dette Resultat af deres utrættelige Bestræbelser for at bøie Portens Stivsind, ligesom det er ubegribeligt, hvorledes den saa pludselig har kunne støde en saa velmeent og gavnlig Mellemkomst fra sig. J Paris har Man og hav det Børs=Rygte, at det russiske Gesandtskab allerede skulde have faaet et gjensidigt russisk Manifest imod Porten. Viser det, at de krigerske Efterretninger fra Odessa have virket ufordeelagtigt paa de offentlige Fonds, som det heller ikke er usansynligt, at Rusland nu snart og kraftigt vi gribe ind i de østlige Anliggender, for at afværge større Ulykke og redde de i Tyrkiet bosatte Kristne fra den visse Undergang. Hr. v. Minciaky har ved en Koureer indberettet de katholske Armeniers Forlagelse fra Konstantinopel, hvorved mange armeniske Kjøbmænd i Bucharest, som stode i Handelsforbindelser med deres Troesbrødre, ere ødelagte Hvor meget Man i Fyrstendømmerne frygter et Udbrud, tegner det dog hidtil ikke til Armeernes Nærmelse. Til de foruroligende Efterretninger fra Konstantinopel hører, at Farten paa det sorte Hav gjennem Bosphorus er spærre for alle Nationers, selv de østerrigske Handelskibe. Førend Notablerne forlade Konstantinopel, føres de for Sultanen, som personlig opmuntrer dem til at efterkomme de i Manifestet givne befalinger og giver flere af dem kostbare Vaaben i Foræring, med Formaning at bruge dem til Js lams Forsvar. Jøvrigt yder Man Porten fortjent Roe for den Snildhed, hvormed den, ved at optage Traaden til Fredsunderhandlingerne kort for Gesandternes Bortreise, vidste at bortfjerne enhver Mistanke om Uforsonlighed.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1828-03-03
De seneste Efterretninger, Man i London har baade fra Wien og Paris, stadfæste den foregaaede Forandring i den tyrkiske Politik, som Koureren ogsaa viser al Ære, sigende: de Allierede maae ønske Fred og underhandle saa meget de ville, saa berver Alt paa Porten. Var det virkelig dens Hensigt at vinde Tid til Rustninger, saa giver det Os den rette Nøgle til dens tilsyneladende Maadehold efter Navari. noslaget. Endvidere lover den for de Allierede, at de sikkert ikke ville udnævne Grev Capodistrias (som skal være ankommen til Ægina) til Overhoved for den græske Regjering, saalænge de endnu nære mindste Fredshaab. Al denne Snalom at bevare Europas Ligevægt kalder Journal des Debats forslidt Kancellie-Slendrian, da den hele Ligevægt ikke er andet end Ulighed, og den foregivne Overeenstemmelse imellem Magterne lutter Uenighed. Er det f. Ex. Frankerig lige saa magtpaaliggende som Engelland, at holde Rusland ude fra Østerlandene? Den engelske Handelstand see med Bæven Rusland at rykke frem imod Konstantinopel, da den finder sig langt bedre i, at Tyrkerne her bygge og boe, hvilke (som Montesquien saa rigtigt udtrykker sig, ere de dueligste Folk til at besidde et stort Rige uden Nytte. Men kan Man kalde dette Ligevægt? Modsatte Jnteresser, Rivalitet eller rettere Frygt for Rivalitet i Østens Anliggende finder allene Sted imellem Engelland og Rusland.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1828-03-03
Traktaten af 6 Juli er kun provisorisk og lader sig ikke engang udføre. Krigen har begyndt og vil tage samme Vending som Jndløbet paa Navarinos Rhed. Man kommer til at gjøre mere, end Man selv vilde. Jkke upassende har Man ellers lignet den Deelikatesse, som fra alle Sider vises Porten, ved hiin Lærers Svar til en Moder, som klagede over sin Datters Vildskab: "Hvorledes skal jeg bære mig ad med hende, hvad jeg siger, bryder hun sig ikke om, og slaaer jeg hende, da skriger det stakkels Barn. J Wien veed Man slet ikke, hvad Man skal tænke om Hr. Stratford=Cannings Afreise fra Corfu, hvor de 3 Ambassadeurer skulde have havt deres nye Mødested. Af Jbrahims Forbliven paa Morea formoder Man, at det blot er alt det Mandskab, som ikke kunde føre Vaaben, han har stilt sig ved. Han selv befinder sig i Modon og provianteres fra de joniske Øer. Ved Flaadens Ankomst til Alexandrien bleve over 14,000 Jndivider udskibede og leirede sig paa Strandbredden. Saasnart det rygtedes, stimlede alle Jndvaanerne og Vicekongen selv til Havnen. Synet af de Ulykkelige syntes at vække Følelser hos ham, som han havde søgt at skjule siden Nederlaget ved Navarino, thi langt fra at være fredelig stemt i Hjertet, skal han selv have raadet Sultanen at drage Sværdet, hvorved han ubetinget kunde gjøre Regning paa Egyptens Stridskræfter. Den østerrigske Jagttager meddeler endeel Nyheder fra Corfu, hvoriblandt, at den russiske Fregat Constantin den 16 Jan. var ankommet hertil med Hr. v. Ribeanpierre, som med Familie fik Bopæl paa Lord Overkommissairens Palai men indskibede sig alt igjen den 26 Jan. til Triest, efter en Koureers Ankomst med Depescher til den brittiske Ambassadeur Hr. Stratford=Hanning, som derpaa ogsaa indskibede sig den 28 Jan. paa Fregatten Drynd og afseilede to Dage derefter til Ancona. Bemeldte Depescher ankom med det pavelige Skib Maria Raphael. Et andet paveligt Skib har overbragt den franske Oberst Denzel og en Hamborger ved Navn Jung, som ere afgaaede til General Church. Denne forholder sig atter uvirksom siden Vassiladis Jndtagelse, imidlertid er Omer Prione indtruffet til Janina, hvorfra han over Arta og Karavansa agter at begive sig til Lepanto.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1828-03-03
Storbrittannien. Medens saa mange og vigtige Stats=Anliggender ere paa Bane, vedbliver Man i Parlamentet at kjævles om Aarsagen til den sidste Minister=Omstøbning. Jsær har Hr. Huskisson med al sin Veltalenhed ondt ved at beholde den offentlige Mening for sig: at han har handlet saa ganske ærlig Hr. Herries vil heller ikke paatage sig Skylden for det forrige Ministeriums Oplysning, og erklærede nylig paa sin Salligheds ikke at have spilt under Dækket. Han var overbeviist, at der havde været langt andre Grunde a. Hr. Tierney og Brougham have drevet saa bitter Spot med alle disse Erklæringer og Moderklæringer, at den Sidste ønskede Kantsler Oxenstjerne havde været tilstæde; han kunde de i Storbrittannien have faaet Sort paa Hvidt for sin bekjendte Yttring: "Du seer, min Søn, med hvor liden Viisdom Verden regjeres." Sir Joseph Norke maatte udbryde: at han endnu aldrig havde kjendt saa barnagtige Mænd. Heller slet intet Ministerium end et sligt! Al denne Støireiser sig over en liden Tvist imellem to Herrer; men tænker Hr. Herries at spille samme Kabale med det nye Kabinet, da handler Hertugen af Wellington rigtigst i, at slænge ham paa Døren jo før jo heller." Noget mistænkeligt forekom det, da Visc. Goderich den 19 fremstod i Overhuset og begyndte sin Erklæring med, at han vilde sige den rene Sandhed, at see Hertugen af Wellington hviske ham nogle Ord i Øret, hvorpaa Lorden forsikrede, at han havde gjort Alt for at fraraade Hr. Herries sin Udtrædelse; men uden Nytte. Hvis der altsaa gaves nogen Plan til at opløse Regjeringen, da kom den ingenlunde fra ham (Goderich). Grev Carlisle vidste heller ikke, hvorledes det hele mysteriøse Maskinerie lod sig forklare, kun beklagede han, Man endnu ikke kan unde hans gamle Ven Canning Roi Graven, hvormed han sigtede til den hadefulde Lord Ellenborough, som nylig erklærede Canning for en farlig Ministers (ja vel, for gamle Nathuer og SlendriansMennesker.)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1828-03-03
Koureren har værdiget det Rygte Gjendrivelse: at den russiske Regjering ugjerne har erfaret Hert. af Wellingtons Jndtrædelse i Ministeriet, da den tvivler om hans Tilbøielighed til at opfylde den græske Traktat, endskjøndt Man ikke endnu kan have nogen Efterretning derom fra Petersburg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1828-03-03
En Mængde Bønskrifter ere indkomne til Overhuset om Cest= og Korporations=Akternes Ophævelse. J Subsidie Kommitteen har Lord Palmerston forlangt 2 Millioner Pd. for Landtropperne i 6 Maaneder og 1 Million for Krigs hospitalet i Chelsen. Dette gav Alderman Waithman Leilighed til bittre bemærkninger over den tiltagende Ødselhed, uagtet alle Løvter og Besparelse. "Til hvad Nytte holde Vi saa stor en staaende Hær, - spurgte han. - Her er jo ingen Kron=Prætendent i Landet. Kabinettet er deelt i Partier, aldenstund de to Krudtfade (Huskisson og Her ries) endnu findes der.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1828-03-03
Efter Breve fra Jndien til den 18 Octbr. staaer Touren nu til at tugte Rajahen af Kolapore. Den brittiske Armee havde alt begyndt sine Operationer med et Forts Jndtagelse, og var derpaa opbrudt imod Bhool, ikke langt fra Hovedstaden Kolapore, der ligger omtrent 180 engelske Mile sydlig for Bombai og 500 Mile nordvestlig for Madras.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1828-03-03
J Publikum hersker stor Bekymring for Hs. Majestæts Helbred, da han, som Ordet gaaer, skal lide af slig en Svaghed i Knæerne, at han ikke kan reise sig fra Stolen uden Hielp eller holde sig overende nogle faa Minuter.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1828-03-03
Frankerig. Endelig ere Valg=Fuldmagterne gjennemgaaede og disse langtrukne Forhandlinger den 22 Febr. sluttede, efterat endnu alle 4 Valg for Vogese=Departementet eenstemmig vare kasserede, da der efter Loven af 20 Juni 1820 kun tilkom det eet Valgkollegium, og Hr. v. Vatismenil selv var frafaldet sit Valg formedelst manglende Alder, hvorimod den anden Deputerede for Korsika, Hr. de Rivarola, uagtet endeel Jndvendinger, blev antaget. J Anledning af de Beskyldninger, som gjordes imod Præfekternes Selvraadighed, advarede Jndenrigsministeren Kammeret for at bane Veien til Anarkie, naar Man vænnede Borgerne til, at see farlige og rænkefulde Mennesker i Embedsmændene. (Endnu bedre, naar disse ingen Grund give dertil.) Nu handles der om at vælge Præsidenten, hvortil laBourdomaye den første Dag havde 178 Stemmer, efter ham Gauthier 174, Royer=Collard 168, Casimir=Perier 156 og den gamle Præsident Kave; kun 162 Stemmer. Men da ingen af Kandidaterne havde den absolut Pluralitet, hvortil hørte 183, blev Afgjørelsen udsat til næste Dag. Medens Hr. Raves af sine Tilhængere opløstes til Skyerne som et Mønster af en Præsident, kaldet Modstanderne ham en Despot og Diktator. Endnu bestandig har Man en hemmelig Gru for Hr. Villeles Gjendpstandelse, og vil vide, at han inkognito bivaaner de Deputere. des Møde, hvorfor et Medlem af venstre Side nylig sagde at det gamle Ministerium holdt sig maaskee skjult i en Krog af Salen, for at udspeide hvad der foregik. Ogsaa giver han endnu bestandig lige saa fuldt Aftenselskaber som i sin Ministerdage, og udenfor Hotellet hvor han boer, sees altid en heel Række af Eqvipager. Jøvrigt vil Man vide, at Ministeriet ingen Lov af Vigtighed agter at foreslaae i dette Møde, men blot vil forelægge Budgettet og andrage om et Laan af 100 Millioner, til at dække det befundne Deficit, og nogle overordentlige Udgivter.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1828-03-03
En Forordning bestemmer Fordelingen af de for Aaret 1828 bevilgede 1,825,000 Fr. til den offentlige Underviis, nings Udgivter. Handelsministeren Grev v. St. Crica hai et Cirkulaire fremstilt Handelens Jndflydelse paa Civilisationen, som i det den skaber Produkter for Stæderne tillige skaber Stæder og Jndbyggere for Staten. Jntet - saa lyder den pompøse Begyndelse - udmærker de Tider, hvori Vi leve, saa meget som de arbeidende Kræfters tiltagende Energie, der er den første Grund og betingelse til en Nations Rigdom og Magt." (Men har det samme ikke til alle Tider været Tilfældet? Hvad er det da andet end gamle Jdeer i nye Former.)¬
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1828-03-03
J det hele var Pairernes Adresse et Skko af Trontalen. Om Halvøen hedte det: de den ydede Offere ville findes mindre trykkende for Frankerig, naar de, næst det af Frankerigs Søn givne Exempel, bidrage til at qvæle Tvedragtsaanden. Troppernes Tilbagekaldelse vil lette Frankerig er Byrde og tillige sætte Maalet for en Gjeld, som Spanien, for sin Æres Skyld, er pligtig at betale. (Arme Spanien.) - Af Grev v. Ferronnaps sidste Tale kan endnu mærkes det Foregivende: at Oprindelsen til Grækenlands Lidelser maa søges udenfra; men den Misbrug, Exemplet af en Jnsurrektion, som Fortvivlelsen syntes at retfærdiggjøre, vakte paa andre Steder, krævede modent Overlæg. Krigen blev da en mulig Betingelse for den ønskede Pacifikation; men her var ogsaa Punktet, hvorved en Catharines Aand, og Alexanders Viisdom, et heelt Aarhundredes Politik og den europæiske Civilisation i nyere Tid var bleven staaende. At skaffe Grækenland Fred uden at omstyrte en Bygning, hvis Fald kunde ryste Europa, var det store Problem, som skulde løses. Om Spanien udlod han sig saalunde: "Kongen har givet Ludvig IVs Ætling (Ferdinand) de høieste Beviser paa sin Hengivenhed og Kjerlighed. Han har rigelig fuldført sit paatagne Dagværk, og Frankerig behøver ikke at angre de ædle Offere, det har bragt Spanien. - Derom vil Eftertiden bedst kunne dømme,
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1828-03-03
Blandinger. Nederlandene. Den 22 Februar om Morgenen, nogle Minuter efter Kl. 8, sporedes i Brussel et temmelig stærk Jordstød, hvilket tildeels har været endnu stærkere paa andre nederlandske Stæder, saasom i Lowen, Namur, Lüttich Mastricht a., hvor Skorstene ere nedstyrtede og Vinduer sprungne. J Thielemont bleve Speile og Porcellain itu slaget, Mure revnede, og i det Hele anslaaes Skaden der til 1000 Gylden. Alt flere Dage i Forveien havde Man med Forundring bemærket Barometrets lave Standpunkt ved smukt Veir. J Bonn og andre Steder ved Rhinen er samme Jordrystelse ogsaa fornummet.