JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1673-02-01
Til Ptrecht er en Fransk Officerer død udi stoer Rasen och Urolighed, och har raabt i styderste; Ah Ah, det lidet uskyldige leendis Barn, ligger mig paa min Samvittighed och brænder mig! Aarsagen der til som berettes, var, at hand var med i det Jndfald, som skeede ved Bode grave och Schwammerdam, hvor hand har gaaet ind i et Huus som allerede stoed i Brand, och der fundet et lidet Barn, som laae svøbt i Vuggen, hvilket hand toeg och opløste, meenendis at der skulde hafve været enten Guld eller andet indsvøbt hos det, men som hand fandt intet, har hand, ej actendis at det med venlige och milde Lader loe och smiilte ad hannem, det paa Jlden henslenget.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1673-02-01
Spanien. Grefven af Estree af Frankrige kom for Cadix med 10. Aarlogs- och nogle Brand-Skibe, hvilke hand der i Hafnen vilde indlegge: Men Commandanten i Cadix loed den Franske Consul forstaae, at Aarlogs-men ikke Brand-Skibene maatte tilstedes at indlegge sig i Hafnen. De Hollandske Aarlogs- och Kiøbmænds-Skibe, som der findes, hafve der ofver beridt sig paa at tage imod hvad Tiden i saadan Tilstand kand foregifve. Och som det staar noget usikkert imellom Spanien och Frankrige, saa hafve de Spanske udskikket adskillige Post Jagter, som skulle gaae Sølf-Floden. i møde, och advare den, at den vel skal tage sig vare.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1673-02-01
Engelland.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1673-02-01
Parlamentet har været forsamlet den 4 och 5 Febr. och Hans K. M. har self i egen Person hold en Tale til det, i hvilken hand iblant andet forklarede sig paa hvad maade hand for denne Krigs Forkyndelse hafde tilladt Frihed (hvorom i forgangen Maaned blef ommældet) for adskillige Religioner, nemlig: Jkke til nogen Jndpas eller Forhindring i den Reformeerte Religion, hvilken hand bestandeligen vilde forsvare och Haandhæfve, men til Rigets Gafn och Beste; saa som det och allerede var befundet. Derhos hafde hand ej, som hanem vangeligen tillagdes, tilladt de Catholske meere, men mindre, Frihed end andre. Thi i den Sted andre maae holde deris Forsamling offentlig, maae disse ikkun aleeniste holde den i deris Huuse, foruden nogen Tilløb af andre. Dernæst fremførdte Cantzleren paa H. K. M. Vegne vidløftligen Aarsagen, hvorfor H. M. førdte Krig mod de Hollænder: Hvor i hand foregaf adskillige spottelige Afmalinger, Medalier. Jtem, den den Handel om Surnam och Ost-Jndien, om Flag at stryge. Jtem, at de Hollænder skulde hafve tilbudet sig i Frankrige at oprøre same Krone imod Engelland: Hvorfor begge Kongerne satte sig for at sette sig imod Holland saasom alles almindelige Fiende, och i sær den Engelske Monarches Fiende; saasom den der forhindrer ald Handel och Søefart, och endnu var saa hofmodig och trodsig, at den afslog den Stilstan, som tilbødes. Endelig androg hand, hvor fornøden denne Krig var: hvorpaa Parlamentet tilsagde Hans K. Maj. maanedligen, i 18 Maaneder, 70000 Pund Sterlings (et Pund er halffemte Rigsdl.) hvilken Sum i 18 Maaneder beløber sig til 1260000 Pund Sterlings (5670000 Rigsd.) och derhos fik H. M. Tilsagn, at dersom hand fleere Penge behøfvede, vilde de hannem dennem forskaffe.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1673-02-01
Krigsmacten vorder baade til Lands och Vands mæctig forsterket, hvortil et stoert Antal Folk af Skotland og Jrland forsamles, och dagligen i Engelland verfves, til hvis Udrystning, saasom berettes, Hans Majest. af Frankrige paa ny store Penge Summe ofverskikker. H. K. M. Herr Broder, Printzen af Jork, er i den afdøde Richemonts Sted gjort til Admiral over Skotland.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1673-02-01
H. K. M. hafver ladet de Hamborgeres Fuldmægtige tilsige, at Hamborg skal betale, 32000 Pund Sterlings til Kiøbmændene i Engelland med det allersnareste for de Skibe, som i den forrige Aarlog imellom Engelland och Holland blefve deruden for paa Elfven opbrændte. Och hvis Hamborg sig ikke dertil vil beqvemme, da vil Hans Maj. søge anden Middel til at faae Betaling for samme Skade. Til Londen har været Jld løs (och som det skrifves af Holland, paa den samme Dag, som de der finge den Skotte fangen, der vilde hafve sat Jld paa Flooden) och opbrændt 30. eller 40. Huuse: Skaden vorder skattet paa 500000 Pund Sterlings. Sammesteds sees en Comete i en Mands Hofveds Stoerhed. Den gaar op i Syd-Ost, och need i Østen. Seilatzen for Neu-Castel, som i forleden Maaned meentes at skulle vorde utienlig, for de Skibes Vrags skyld, som der forginge, er atter lige saa ryddelig som tilforn.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1673-02-01
Til Gernsay har et ulykkeligt Tordenslag slaget need i befæstningen, och antændt 200. Tønder Krud, hvor ved moxen den heele befæstning med Besætning opfløy i Luften: befalingsmanden, som laae i sin Seng, blef hengendis paa en Muur, och blef beholden; Dissligeste blef och et diendis Barn (hvilket er forunderligt), som laae paa Ammens Bryst och diede, bevaret uskad, men Ammen gandske ihielslagen.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1673-02-01
Holland. Hans Høyhed Printzen hafver ladet kalde alle Præsterne til Hag for sig, och alvorligen formanet dennem, at de her efter skulde vel vocte sig, at de i deris Prædikener ikke gafve nogen Anledning (saa som siunes at være skeed) til Oprør och Ulempe, men langt meere formane Almuen til Hørsomoch Lydighed imod Øfrigheden.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1673-02-01
Rhin-Grefven, som var Commandant i Mastrichter ved Døden afgangen; Grefven ven af Nassau er i hans Sted vorden General ofver Rytteriet; Men hvorder skal være Commandant igien i Mastricht, vides endnu ikke til visse.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1673-02-01
Almuen har tilbudet, och endnu tilbiuder sig, at den vil uden Statens Omkostning lade verfve 100000. Mand, eller och om den ikke kunde faae saa mange Folk at verf ve, der til forskaffe 8. Millioner. Andre tilbiude sig at ville udreede paa sin egen Bekostning nogle Aarlogs Skibe (eller och forskaffe 4. Millioner der til) som de Seelandske Koste for fiendtlig Jndfald kundne forsvare. Men det er indstillet for Herin Staten, som ikke endnu paa nogen af Puncter ne har svaret.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1673-02-01
Til Amsterdam var en Skotsk Mand, ved Nafn John Fraser, ankommen, som hafde for, med nogle der til beridde Ridskaber, gjorte som Skibs-Compasser, at ville sette Jld paa det Ost-Jndiske Tøy-Huus och alle der for Staden liggende Aarlogs-Skibe, dette Verk (hvilket hand tilforn hafde prøfvet och forsøgt til Harwitz i Engelland) vilde hand hafve forrettet ved en BaadsMand, ved Nafn Andres Andresøn, fød i Stokholm i Sverig, hvilken hand for Umagen 20. Pund Sterlings (det er 90. Rigsdal.) hafde lofvet: Men BaadsManden gaf Anslaget tilkiende, hvorfor hand och fik god Belønning; Men hin blef greben och lønnet efter sit onde Forsæt, i det hand blef piint oc martled neden fra, och endeligen med Halm under Ansictet røget ihiel. Och paa det at Skibs-Floeden ikke ved nogen Fiende-List her efter skal stikkes i Brand, da har Admiralitætet oplagt 300000. Rix dalere til at verfve Baadsfolk forsom skulle holde Vagt och Varetægt ofver Floeden, at den ikke skal vorde forrasket.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1673-02-01
Jtalien. Den forige Dronning af Sverrig Chri sting staar paa at hende tilkommer den af døde Polske Konges Casimiri efterladte Gods och Herlighed, saa som hans næst Slet; hvor paa hun sig allerede Sanct Brigittæ Kircke, hvor ofver fornæfnte Konning var Protector, har tilegnet. J lige maader tracter hun och efter et Kongeligt Spanske Told-Huus i Napoli, som samme Konge var bevilget.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1673-02-01
Polen. En Tydsk Gesandt er der ankommen, som tilsiger paa Carens vegne, at dersom de ville lade deris indvortis Uenighed fare, da vil hand undsætte dennem mod Tyrken med 50000 Mand, hvis ikke vil hand intet hafve med dennem at skaffe. Samme Gesandt beretter, at Tyrken hafver haft sin Gesandt hos Czaren, och ladet hannem ombede, at hand intet vilde blande sig i den Polske Handel; hvorpaa Czaren svarede, at hand ikke aleeniste vilde staa Kongen af Polen bisom sin Naboe och Pact forbundne, men end och for det Christelige Kaars och Nafn vilde hand vofve den sidste Blods-Draabe; hvor paa hand loed stære Gesandten et Kaars i Panden, och skikkede hannem saa fra sig, med disse Ord; For dette Kaars vilde hand fecte med Tyrken
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1673-03-01
Danmark.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1673-03-01
Kiøbenhafn. endes Kongl. Maj. Dronning Sophia Amalia hafver i sin Residentz, som er nylig bygt i Hafven, den 12. Martii ladet en Kirke indvie, hvori ordentlig prædickes trende gange om Ugen, nemlig; Om Søndagen tvende gange, om Formiddagen fra Klokken er 10 til 11, om Eftermiddagen fra 3 til 4 slet: och om Onsdagen fra Klokken er 10 til 11. och ellers paa andre hellige Dage holdes der paa fornæfnte Timer baade Højmesse och Aftensang. Til samme Kirke har Hendes Kongl. Maj. tvende tydske Præster antaget och beskikket. (Num, 6.)
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1673-03-01
Det Skib, som var af Salt- Compagniet til Frankrige efter Salt udskikket, och blef af de Duynkirkiske Capere paa Hiemreisen opbragt och der udi 13 Uger anholdt, er omsider med sin Lad ding hiemkommen.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1673-03-01
Tydskland. Den Romerske Kejsers Keiserinde er af en Ophefvelse och Forstoppelse i sin Hals ved Døden afgangen; der hendes Legome blef opskaaret och salvet, befandtes hun at hafve været fructsommelig med en Prinz i fire Maaneder: Hendes Keiserl. Maj. Lig, med fornæfnte Prinz, er med præctig Stads och Følgeskab ledsaget til den Kejserlige Graf hos de Capuciner (Munke), hvor det er vorden bisat. Af Beyren fornemmes at Chur førsten lader baade inden och uden sine sine Lande flidteligen Folk verfve, och forventer med det første de Folk, som hand hafde sendt Hertugen af Savoien til Undsætning, och vil saa fuldkommeligen giøre det Romerske Rige ald Bistand.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1673-03-01
Til Strassburg er Broen, som af de Franske blef afbrændt, igien forfærdiget, och med Stykker, Blok och Vact-huuse forsiunet. Omkring Dysseldorp har atter været et Jordskælf. J Lyneborger Land har mand hørt och seet saa sterk en Torden oc Liunild, som der nogensinde om Sommeren kunde sees och høres.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1673-03-01
Til Hamborg findes endnu adskillige, sær fra Kejseren, sær fra Sverig, sær fra Holland, sær fra andre, som dagligen Folk verfve och antage. Sammesteds hafve de faaet Tiding, at tvende Duynkirkiske Ca pere, den ene paa 4, den anden paa 8 Stykker, skulle hafve været imelsom deris Flode, som kom fra Amsterdam, och deraf sig 6 Skibe bemægtiget, hvilke 6 Skibe paa 60 a 70000 Rigsdl. vorde skattede.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1673-03-01
Fra den Tydske Hær. Fra de Keiserlige Folk fornemmes intet virkeligt at være skeet imod de Franske, uden at de hafve ofver kommet 400 Dragoner (som skulle hafve været Touraines egne Lif dragoner, alle frivillige och vel udrystede), som vare udskikkede i Pater born-stift paa Kundskab, och dennem alle needlagt, at ikke een deraf er kommen tilbage. Baade de Kejserlige och Brandenborgiske ere gangne tilbage i deris forrige Lejr omkring Halberstad och Magdeburg. Men eftersom Heren Staten i Holland loed sig forstaa, at den ikke var vel til freds med Chur-Brandenborg, af Aarsag hand ikke skulde hafve anvendt saa stoer Flid imod Fienden som hand vel hafde kund, saa har och derfor Chur-Brandenborg ved sin Skifvelse til Herin Staten forklaret sig, at Skylden ei var hos hannem, men hos Herrn. Staten self, fordi den ikke hafde holdt den Tractat, som den hafde giort med Churførsten i denne Handel, nemlig: Heren Staten hafde der i lofvet, at den och skulde bringe andre Kroner och Potentater ind med i samme Forbund; och særdeelis begge Hertugerne af Brunssvig, Zell och Wolffenbyttel hvilcket dog ikke er skeet. Tilmed, der samme Forbund blef gjort, hafde Herrn Staten i sin Mact och Vold alle de Stæder, som ligge ved Rhin, i Yssel, och deromkring, af hvilke Chur førsten. førsten, saa snart som hand kom med sin Hær i Westphalen, lofvedes ald Fornødenhed, saavelsom och en Hær paa 24000. Mand af samme Stæder, somsig med hanem mod Fienden skulde samle. Men det er alle vitterligt (skrifver Churførsten,) at alle fornæfnte Fæstninger kome i Fiendens Haand, førend Tractaten snart blef bekræftet. Derforuden var Fienden hannem for sterk baade paa Folk och Fæstninger och anden Fordeel, saa hand ikke til Herrn Statens Gafn, men til sin och deris Skade, sig ind i Westphalen kunde begifve. Hvor ofver Churførsten sætter i Rette, at hand ikke har gaaet imod Bogstafvene, men dennem i alle Maader holdt och efterkommet; Hvilket hand och vil at Herrn Staten skulde betracte, oc lade hannem saa i alle Maader være u-paa anket, och frj for ald Eftertale. Førsten af Hanover loed 500. Tønder Bryhan, och en stoer hob Fæe och Fætalie, til en Foræring, til Chur-Brandenborg forskikke, hvilket ikke blef annammet, men tilbage skikket. Saa snart som Chur-Brandenborg var gangen ofver Weser (Flod), och kommen til Halberstad, har Bispens General af Mynster, Nagel, lagt sig for det Huus Ravensborg, och truet Drosten, som laae der paa, hvilken och loed sig af Trusel betage, och opgaf samme Huus med alt det meget Gods, som der var indflyttet, uden ald Modstand: Med dette Huus kand Fienden giøre sig det gandske Grefskab Skatskyldigt.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1673-03-01
J Mynster har mand haft et Forræderi i Verk; men det blef røbt førend det kom til nogen Virkning: men hvor i det egentlig bestoed, vides endnu ikke grandt. Nogle berette, at mand hafde for at ville sette Jld paa Byen paa 44. Steder, och ved samme Tumult at lade Fienden ind Andre, at de holdte hemelig Fortroelighed og Kundskab med de Hollænder och andre, til den ende, at de vilde ofverantvorde dennem Byen; men det fiendtlige Parti skal hafve tofvet længre, end Afskeed var; hvor ofver Anslaget blef aabenbaret. Jmidlertid ere adskillige, baade høye Personer och Borgere, sær kaste i Fængsel, sær indsluttede.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1673-03-01
Frankrige. Hans Kongl. Majst. har sluttet at giøre saadan en Afdeeling iblandt sine Krigs-Hærer, som følger: hans Kongl. Mayst. vil self i egen Person anføre een Hær paa 30000. Mand F ii. Mand i Flandern; Jmidlertid skal den Engelske Flode ved Schluis och Ardenburg giøre sit beste. Printzen af Conde skal anføre een Hær paa 25000. Mand i Braband. Touraine skal anføre lige saa stoer en Hær, hvis ikke større, i Tydskland. Derhos skal och een Hær udi Lothringen och trechts Stift i hinderhold blifve liggendis. Saa hans K. M. Forslag och Forsæt er i denne Krigsfærd, som nu tilstaar, 140000. Mand til Fods, och 40000 til Hest, i Marken at udføre. Derforuden skal Due de Navailles anføre een Hær i Elsas, och Gadaigne en anden i Land-de Anis; Och om det kommer til offentlig opbrud och Feide med Spanien, da skal Schomberg føre en anden i Catalonien. Det har vel været i Rycte, at Krigs-Floden skulde udredes paa 80. Hofvet-Aarlogs Skibe, men dette holder ikke ved; Saa det siunes at det ikke vist kand berettes hvor sterk paa Skibe den skal udgaa, førend den udgaar. Til Toulon (hvorom mældtes i forleden Maaned pag. 36) udredes ikkun 12. stoere Aarlogs Skibe och 14. Galeier, med hvilke Almeras skal krydse i det middellandske Hau, de Hollænders Handel der at forhindre. Fra den Franske Hær och de indtagne Stæder. Ham (hvorom mældtes i forleden Maaned, pag. 37.) er indtagen af de Franske, saaledis: De Brandenborgere forlode self Ham, och toege Krud och Lod, och nogle Stykker med sig; Och saa snart som de vare uddragne, droge Borgmesterne och Raadet i Ham til Touraines Leyr ved Dortmund, och ofverandtvordede hannem self Nøglen til Staden; Derpaa blefve strax 3000. Franske der indlagde. Disligeste er och Soest(hvor Touraine siden har haft sin Leyr) af de Brandenborgere forlat, och af de Franske indtagen. Lynen, Cammen, och alle Herre-Slotte i det Grefskab Mark ere af de Franske opfyldte.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1673-03-01
Det herlige Huus Amerongen er af de Franske gandske opbrændt och ødelagt, fordi Herren af Amerongen ikke strax 30000 Gyld: til Brandskat vilde udlegge; Och u-anseet hand vilde stille tvende i Borgen, at hand bemældte 3000 Gyld, naar Freden blef sluttet, vilde betale, saa blef saadant dog ikke actet eller annammet. Touraine har besøgelse viis været til Cassel i Hessen, hvor mand med stoer Præctighed fafnede hans komme.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1673-03-01
Det berettes, at alle faste indtagne Stæder i de Spanske Nederlande, indtil Rissel, Dornik, Æth och Charle Roy, skulle slettes och ikke længre være faste: men om saa skeer, skal Tiden kundgiøre. Ellers skulle Borgerne i samme Stæder, efter Kongelig befalig, flye alt det Vaaben och Værie, Krud och Lod, som de hafve i deris Huuse, fra sig paa Raadhuusene, under 100. Gyldeners straf, och ikke meere bære eller eje noget Vaaben och Værie. Ja Bøse magerne och Sverdfeyerne maae ikke uden udtrykt befaling saadant til nogen selge eller afhænde. Udi Ytrecht skulle 4. Casteler, et for hver Port, opbygges, hvortil 600 Huuse needbrydes; Och dertil ere Arbeydsfolkene allerede antagne. Sammesteds er for nogen tid siden en befaling udgaaet, at en hver Borger skulde give skriftlig fra sig hvor mange Personer hand hafde i sit Huus, och derhos antegne, enten de vare Mænds- eller Qvindes-Personer, och om de vare over 12. Aar gamle. Derpaa fuldte strax, at de skulde gifve af hvert fuldvoxet Menniske 4. Rigsdaler, och 2. Rigsdaler, af et Barn, och det uden ald undskyldning; Thi dersom nogen undflyer (saa som mange, end och de fornemmeste Borgere udi Bønder- och Fisker-Klæder forklædde, nødes til at giøre) da skal den som blifver tilbage betale for den som er undflyet; Saaledis; Dersom Hustruen undflyer, da skal Manden betale baade for sig och hende; Dersom Sønnen undflyer, da skal Faderen betale baade for sig och Sønen; Och tvert imod, om Faderen flyer, da skal Sønnen betale for begge; Ligesaa skal den eene Broder for den anden, ochsaa fræm deelis.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1673-03-01
Til Wesel och andre Stæder er forkyndet en Kongelig Benaading for alle de Franske Folk, som hafve forløbet deris Tienister, at de skulle være Straf-fri och sig i deris forrige Tieniste begive. Til Rissel forventes hans Kongl. Mayst. self af Frankrige den 25. Aprilis førstkommendis at komme.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1673-03-01
Spanien. Sølf-Floden, hvis Ladding skattes paa 700. Tønder Guld (som berettes af Bryssel) skal ikke endnu være indkommen for Cadix, men 18. Spanske och 6. Hollandske Aarlogs Skibe skulle være udgangne at tage imod Fii. imod den, och den i Sikkerhed til sin Hafn ledsage. J Franche Comte var en Oprør imod den høye Øfrighed opreyst, hvilken mand med væbnet haand maatte stille.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1673-03-01
Engelland. Ofver-Parlament-Huset, efter at Hans Kongl. Majest hafde gjort sin Tale der til och de 70000. Pund Sterlings vare hannem Maanedligen tilsagte, har i ald Underdanighed anholdt hos Hans Kongelige Majest at hand disse trende Puncter vilde samtykke. 1. At alle fremmede Religioner maatte udryddes af Landet, och ingen uden den rette Reformeerte Religion at fordrages; Och om denne Punct i særdelished er Hans Kongl. Majest. adskillige gange anmodet. 2. At der af Frankrige maatte eske Opreissnigfor den Skade (hvilken skattes paa 1500. Tønder Guld), som de Hollandske Capere i forleden Aar hafve gjort Undersaterne i Engelland, eftersom Kongen af Frankrige hafde der til været Aarsag. 3. At Hans Kongl. Majest. vilde unddrage sig fra Kongen af Frankrige, och self aleene føre Krig imod Holland, paa det Kongen af Frankrige ikke ved Engellands Mact skulde giøris stoer, och Engelland der imod forringes. Men hvad Hans Majest. der paa vil svare, skal Tiden sige.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1673-03-01
De Penge, som Hans Majest. ere tilsagte, vorde af alle Landene som en Rigs Styre samlede. Den Krigs-Hær paa 30000 Mand, som Printzen af Jort hafde begiert, skal være hannem betroet, at hand der med Holland skal anfecte: saa det lader sig ansee, at hver paa sin egen Haand med sine egne Folk vil giøre sit beste. Ald den Tvistighed, som i Under-Parlaments-Huset for de udlofvede Penges skyld var foraarsaget, er alt bilagt, och begge Parlaments-Husene ere saa vel med Hans Majest. fornøjede, at mand har ladet optænde Glædskabs-Jld paa alle Gaderne til London, och paa Skibene; och uden for Husene blefve de, som ginge forbi, med atskillige Slags Vin skienkede.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1673-03-01
Jblant andre Forordninger, som nyes ere fornyede, och her efter nøje skulle paa holdes, er och denne, at ingen u-forarbeydet Uldmaa af Riget udføres. Det vorder och berettet, at Hans Kongl. Majest. af Frankrige paa nye Ni Millioner til KrigsFolket til Engelland ofverskikker. men om saa er fornemmes vel med det første.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1673-03-01
Holland. Som det i Holland foraarsagede en stor Forundring, at de Tydske Folk droge tilbage igien, och ofverlode begge Grefskaberne, Mark och Ravensborg til Fienden, saa har Herr Pelitz (en Brandenborgisk Fuld mæctig) saadant undskyldet, och berettet, at de droge tilbage til Halberstad och Magdeborg at forfridske deris udmattede Heste, eftersom der var nu, som de laae, ingen Foering eller Fætalie meere at bekomme; hvorofver Fienden kunde liden Fordeel finde i bemældte Grefskaber, den Skat undtagen, som hand endnu af Undersaatterne udpersser. persser. Men at der ingen Hofvet-Slactning endnu var forefalden, hafde de Keyserlige foraarsaget, som ikke før ville tee sig aabenbare Fiender mod Frankrige end det kommer til offentlig Opbrud med Spanien. Men at de Keyselige och Chur-Brandenborgiske Folck ingen Aarsag skulle hafve til at forlade Holland, da har det ved Vexel paa Hamborg ladet 40000 Rigs dalere, som restede, til dennem betale. Och eftersom Holland anfectes med saa mange Fiender, saa har och Staten ladet Spanien, Keyseren og Chur-Brandenborg forstaae: at dersom Spanien ikke med det første vil bryde sit Forbund med Frankrige, och offentlig tee sig fiendsk der imod; Och de andre ikke ville lade see, at det er deris Alvor at de ville giøre Holland Bistand; Da nødes Holland til at giøre en Fred, som ingen af dennem skulde behage, men være dennem til største Skade. Nu omsider, der de Svenske Gesandter gafve Staten tilkiende, at Cøln var samtykt af begge Kongerne til Fredens forslag och forhandling, hafver Staten dennem paa det høieste for deris Flid och Omhyggelighed takket; Hvorpaa Bevering och Hop paa Hollands, Hubert paa See lands, von Hairen paa Frieslands, och Jssbrand paa Grøningens vegne blefve udnæfnte til Fuldmæctige, som sammesteds skulle være ofverværendes. Den 4 April. stil. nev. (som var, vores 25. Martii) er den bestæmte Dag, paa hvilken alle de u eenige Parters Fuldmægtige til Cøln skulle forsamles. Jmidlertid vorde Muyden, Uthorn och Goude-Schluis ey alene befæstede, men skulle ochsaa, ved Runddele och Bulverker, paa 6. Mile Veys, tilhobeføyes med Gouda; Disligeste, skal och skee fra Gouda til Schonhafen, och derfra til Gorcum paa 4. Mile Vejs, paa det at Holland kand gandske giøres fast, og alt Landet inden for Fæstningen vorde tørt, men at det som er uden for, kand med Vand, den høyeste mueligt er, ofverløbes. Ved Neu bruk vorder alt det som i indfaldet blef forderfvet, igien forfærdiget.