JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1836-08-02
Preussen. J Magdeburg udbrød pludselig Jld den 23 Julii i en Destilleeranstalt, som tilligemed et tilstødende, Sukkerraffinaderie og 5 eller 6 andre Bygninger lagdes i Aske. Branden blev først dæmpet ved at rive nogle Huse, ned, og desværre, ere nogle Mennesker omkomne derved.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1836-08-02
Norge. Den af Rigsretten anklagede Statsminister Løvenskjold, mener Man, vil i det mindste blive dømt til en Mulkt af 5000 Specier og Processens Omkostninger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1836-08-02
Grækenland. Jfølge de sidste Breve af 27 Juni, var Alt roligt her i Landet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1836-08-02
Amerika. J de Forenede Stater, hvor der er saa stor Mangel paa Sukker, at Man lader den komme fra Europa(især Roesukker fra Frankerig), begynder Man nu ogsaa, fornemmelig i Philladelphia, at lægge sig efter Runkelroernes Dyrkning.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1836-08-02
Den berømte Statsmand og forhenværende Præsident, Maddison er død i Washington den 30 Junii.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1836-08-02
J Pern, hvor Borgerkrigen nu er forbi, endtes Sørgespillet med 3 Generalers og en Snees andre høie Officerers Henrettelse. - Det kan Man kalde Slagterie en gros, Den brasiliske Expedition har den 13 Juni indtaget Para og der var atter tilveiebragt Rolighed i hele Provindsen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1836-08-02
Fædrelandet. Offentlig Foranstaltning. Politiemesteren i Aalborg, advarer imod Hazardspil, som nylig er opdaget at være forøvet i et Huus der i Byen og saavel Værten som Gjæsterne bleve tilbørlig mulkterede. Ligeledes advares Uberettigede imod at holde Udskjænk, have siddende Gjæster eller endog dertil sigtende Jndretninger i Huset.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1836-08-02
Videnskabelighed. Til den theologiske Embeds Examens mundtlige Prøve have i indeværede Qvartal fremstillet sig 21 Kandidater, af hvilke Ditlev Gothard Monrad, fik Landabilis et quidem egregie, 7 fik Laudabillis, 10 hand illandabilis, 2 non contemmendus og 1 fandtes immaturus.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1836-08-02
J Anledning af Professor Emanuel Taubers Embedsjubilæum og til en taknemmelig Erindring om Alt hvad mee denne sjeldne Skolemand har virket for Videnskaberne, vil, ved Sammenskud af hans fordums Disciple, vorde stiftet et Legatum Tauberianum, hvis Renter skulle komme uformuende Studerende fra Aalborg Skole tilgode. Det var neppe muligt, at hædre og paaskjønne hans Fortjenester paa en ham værdigere Maade.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1836-08-02
Hr. Lector Hjort i Sorøe har i en Afhandling om høiere Underviisning i Danmark, i Kjøbenhavnsposten opfordret Realskolernes Forfægtere til at ville gjøre deres Ønsker tydeligere baade for dem selv og Andre, da Enhver af dem taler for hvad han især vil have frem. Saaledes vil Lieutenant Hoffmeyer have Skoler, hvor Man forberedes til Naturvidenskabernes Studium, for deraf at dannes til f. Ex. at koge Sæbe af Flintestene. En Anden vil have Skoler for Handelssaget, hvorimod Pastor Gad banlyser blot Latin og Græsk, og ønsker lidt Physik foredraget i øverste Klasse, forresten ligner hans Skole de lærde Skoler. Naturhistorien vil han forbinde med Geographien, men hvad vil Prof. Schouw sige dertil. Jøvrigt - hedder det videre – bør i Alt hvad der kan kaldes Kunst, Theorie og Praxis, være nøie sammenknyttede, thi ligesaalidet som Kunstakademierne gjenfødte den efter Reformationen sjunkne Kunst, ligesaa lidet ville Realskolerne gjenføde Handel, Skibsfart og Velstand, thi hertil skal Kraft og Handling. Nogen Forkundskab er altid fornøden, men sin egentlige Uddannelse faaer Søemanden paa Søen, Haandværkeren i Værkstedet, Kjøbmanden paa Kontoiret o. s. v.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1836-08-02
En af Fyens dueligste Forstmænd, Hr. Skovrider Oppermann paa Brahetrolleborg, har i disse Dage udgivet et lille Skrift, betitlet Nogle bemærkninger og Forholdet mellem Skovens Tilvært og vor Rentefod, samt om Skov brug i Almindelighed." Med Grundighed og Klarhed, bygget paa 30 Aars Erfaring, har den ærede Forfatter behandlet det for enhver Skoveier saa almeenvigtige Emne: hvor mange Procent Skoven voxer om Aaret. Skriftet indeholder desuden en meget interessant Beretning om nogle af Fyens vigtigste Skove, nemlig de Brahetrolleborgske.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1836-08-02
Odense. Unægtelig er St. Knuds Kirke den første Prydelse for vor Bye, ligesom den i Størrelse, Regelmæssighed, Skjønhed og mange historiske Mindemærker fortjener at regnes blandt Rigets første Kirker. Saa meget mere maa det interessere Almeenheden at kjende dens nærværende Status og bekonomiske Tilstand, som denne i de sidste 17 Aar har i flere Henseender gjort umiskjendelige Fremskridt til det Bedre, hvilket Alt, næst taknemmeligst Paaskjønnelse af den Opmærksomhed og varme Deeltagelse, Hs. Kongel. Høyhed Gouvernøren har skjænket ogsaa dette fædrelandske Anliggende, skyldes saavel Kirke=Jnspektionens Omhu, som den Aarvaagenhed og Nidkierhed, hvormed nærværende Kirkeværge, Hr. Paulsen, har varetaget Alt, hvad der kunde tjene Kirken til Gavn og Forskjønnelse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1836-08-02
Da han i Aaret 1819 overtog Værgemaalet, oversteeg Kirkens Gjeld 19,000 Rbd. Sølv. Foruden denne betydelige Gjeld var Kirken i en yderst forfalden Tilstand, baade ud og indvendig, saa at den i Tidsrummet fra 1819 til 1832 i uundgaaelige Reparationer har kostet over 1800 Rbd., foruden dens aarlige Udgivter til Lønninger, Skatter, Renter &c. Fra 1832 til Udgang 1835 har den endvidere i 16de, Ad nødvendige Reparationer kostet over 3300 Rbd. og naar den først er bleven komplet istandsat, hvilket haabes at kunne skee til Aaret 1838, vil den i Mands Minde ingen betydelige Reparationer kunne behøve. Deels ved Afbetalinger og deels ved Eftergivelse af en ældre Gield fra 1762 til Odense Kommunitet paa 1840 Rbd., der var anvendt til den latinske Skoles Reparation og Jstandsættelse, var Kirkens hele Gield til Udgangen af Aaret 1835 endnu kun a) rentebærende Gjeld 9300 Rbd.; b) samt en Gjeld paa 2789 Rbd., hvoraf ingen Renter, efter allerhøieste Resolution af 28 August 1833, svares, for en ældre Obligation til Kommunitetet paa 5000 Rbd. er indfriet, hvorefter den forrentes og afdrages med 6 Procent aarlig i 28 Aar. Det aarlige Paabud af omtrent 800 Rbd., som under 3 Juli 1822 allernaadigst blev bevilget paa St. Knuds Sogns Beboere til Udgivternes Bestridelse ved de anførte Reparationer, er der Haab om, vil om nogle Aar kunne nedsættes og muligt igjen i Tiden reent bortfalde. - Da Lynilden to Gange i kort Tid efter hinanden slog ned i Kirken, var Udgiveren betænkt paa at formindske den saaledes truende Fare, og foranstaltede til den Ende for henved en Snees Aar siden, ved Tilskud af frivillige Gaver, en Lynafleder anbragt fra Taarnet til Kirketaget og derfra til Jorden. At ogsaa denne Indretning maatte vorde underkastet et Eftersyn af Kyndige, er et Ønske, som vist ikke vil blive uændset, Endnu en af Kjøbenhavns udmærkede Deputerede, Hr. Kancelliesekretair Algreen-Ussing, hvis Frimodighed, sjeldne Jndsigt og lyse Foredrag, forenet med en utrættelig Virksomhed, vandt ham saa megen Agtelse i den Roeskilder Stænderforsamling, har ogsaa disse Dage gjæstet vor Bye og agter tillige at besee de smukke Egne i den sydlige Deel af Provindsen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1836-08-02
Jgaar blev afdøde Litteratus Wildt jordet paa Assistentskirkegaarden, ledsaget af nogle Paarørende og Venner.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1836-08-02
Efter at Sognepræsten til St. Hans Kirke, Hr. Westengaard, havde holdt en opbyggelig Tale ved Graven, bragte Hr. Pastor Schmidt fra Messinge den Afdøde en skjøn Mindeblomst med nogle tilfølede hjertelige Trøsteord til hans efterladte Søn. Sommeren bliver sig selv lig i Ustadighed! Paa en trykkende Varme i Fredags fulgte næste Dag en orkanagtig Blæst, der befrygtes at have afpidsket en Deel af den modne Raps og Rug. Den varme Luft, der ligesom blev af Kulden drevet ind, foraarsagede derhos den forskjelligste Temperatur, saa Man fros udenfor, medens Luften i Husene var yderst qvalm.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1836-08-02
Beltpassage fra den 24 til 31 Juli 1836. Fra Fyen til Sielland. Discipel Sørensen; Dr. P. Kirkegaard, Frue Bispinde, Bojesen, Pastor Sørensen, Kand juris Schlegel; Mad. Harder og Datter; Kand. chir. Ticherning; Hr. P. E. de Conninck; Krigsraad Seegers med Kone og Datter; Lærer Nissen; Assistent Foss, Premierlieutenant v. Hohlenberg og Frue, Kand. chir. Abraham; Pastor Høegh; Mad. Prahl og 2 Børn; Frøken Ryll; Grosserer Fürst; Kadet v. Cathala; Student Bruun; Professor Bang; Auditeur Paulsen; Kjøbmd. Worner; Jfr. H. og B. Salomon, Kjøbmd. Weder; Adjunkt Guldberg med Søn; Handelsbet Petersen, Kompagniechirurg Jansen, Skolelærerne Jørgensen og Schaldemose; Justitsraad Sporon og de Familie, Kadet v. Løvenhielm; Student Høstmark; Viinhandler Andrup med Søster; Studerende Mohr, Kunstdreier Dohrn og Kone; Stud. juris Simonsen, Kadetterne v. Grønlund, H. v. Schulz, J. v. Schulz, v. Klein og v. Moltke. Fra Sielland til Fyen. Jfr. Thomsen; Volontair Cohen; Professor Wolff, Klæde fabriqveur Jacobsen; Hr. T. Albeck; Kadet v. Lytzen; Pastor Gad. med Familie; Student Dons; Kand. theol. Engelsted; Jfr. H. og E. Worm; Jfr. Linde; Frøken Dietrichsen; Kapitain v. Tønder; Konsul Gruth; Jfr. Fencker; Frøken Høegh Guldberg; Dr. phill. Adjunkt Suhr, Kjøbmd. N. Møller; Frøken v. Holstein; Student Gyldenfeldt; Lieuten. v. Hedemann, Frue Geheimeraadinde v. Holstein; Student Voigt; Jfr. J. og S. Larsen; Kand. theol. Schurmann, Privatlærer, Petersen; Forpagter Gramschou; Rector Qvistgaard; Student, Brydegaard; Professor Wedel Simonsen, Jnspekteur Feddersen med Kone og Søster; Kancellieraad Wendelboe, Kopiist, Sorterup; Jnstitutbestyrer Thorup; Brændeviinsbr. Schmidt; Kancelliesekret. Algreen=Ussing med Frue; Kapit. Toldkontroll. v. Hohling; Kammerjkr. v. Sehested Juel; Exam. juris Bagger; Frue Schumacher; Kammerjkr. v. Scholten og Frue; Adjunkt Guldberg og Søn; Frøken v. Bülow; Mad. Baastrup; Kand. phill. Hvalsøe; Kunstmaler Rademacker; Jfr. Ladensack; Eleverne A. F. og F. v. Moltke; Professor Lütken og Familie: Frøken S. Klein; Pastor Bonnevie og Familie, Frue Kjærboe og Datter; Jnstitutbestyrer Lindegaard; Eskadronschir. Jørgensen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1836-08-02
Passagerer med Dampskibet Løven d. 29 og 30 Juli. Fra Kiel til Faaborg: Hr. B. J. Schytzler; Jfr. J. C. Schytzler; Kjøbmand F. W. Mathow med Søn; Grevinde v. Wedel Wedelsborg med Søn og Datter samt Kammerifr.; Baronesse v. Wedel med Kammerifr.; Grev v. Knuth; Kjøbmd. P. Sickel. - Fra Faaborg til Svendborg: Smedesv. P. Knudsen; Kand. theol. Dyrhauge; Student Strøm. - Fra Korsøer til Faaborg; Mad. P. C. Götsche med Datter. - Fra Faaborg til Kiel; Jfr. W. Seeboth; Tobakspindersv. F. C. N. Grill; Garversv. W. Heise; Jnformator Klindt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1836-08-02
AVERTISSEMENTS. Paa Adressekontoirets Boglade modtages Subskription paa: J. C. London's Encyclopadie der Pflanzen. Enthaltend die Beschreibung aller bis jett bekannten Pflanzen, welche durch mehr als 20,000 Abbildungen erlantert werden. Frei nach dem Englischen bearbeitet von David Dietrich. 1ste Hefte ligger til behagelig Eftersyn.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1836-08-02
Paa Adressekontoirets Boglade faaes: Nogle bemærkninger og Forholdet mellem Skovens Tilvært og vor Rentefod, samt om Skovbrug i Almindelighed. Af S. V. Oppermann, Skovrider ved Brahetrolleborg. 40 s. Om Runkelroer og Runkelroesukker. No. 1. Af J. Wilkens. 2 Rbd. heft.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1836-08-02
Haandbog i den gjeldende militaire Medicinal-Lovgivning for Danmark. Ved F. A. Uldall, Dr. med. 2 Rbd. Poetisk Læsebog for Børn og barnlige Sjæle. 1 Rbd. Johan Gordon. En Fortælling af Peter Engel Lind. (Aftrykt af Kjøbenhavns flyvende Post for 1835.) 1 Rbd. Christian Molbechs Blandede Smaaskrifter, fornemlig af historisk, kritisk og æsthetisk Jndhold, samlede, gjennemseete og udgivne af Forfatteren. Andet Bind. 2 Rbd. Kortfattet Haandbog for Fodgængere, et Forsøg af Kapit. S. D. Hindenburg. 16 s. De Vises Steen for Koner, eller sikkre Midler mod Ufred mellem Ægtefolk m.m. 24 s. Johannes Evalds efterladte prosaiske Skrifter, eller Supplement til hans udkomne Værker. Med Anmærkninger af Jens Kragh Høst, Dr. juris. Første Hefte. 1 Rbd., hvoraf 2 Mk. godtgjøres Kjøberen ved det sidste Hefte. der. Sal. Mos J. Mild faaes: Bibelske Prædikener af Pastor E. Mau. 1ste Hefte. 4 Mk. Et Ord om Skolebaands Løsning af R. Sørensen. 1 Mk. heft. Hellige Opmuntringer i mødige og tankefulde Stunder. Af F. Lütken. 7 Mk. 14 s. heft. Aandelig Exempel=Bog for Børn. Samlet af J. Jaumvay. 2 Mk. heft. De Vises Steen for Koner, eller sikkre Midler mod Ufred mellem Ægtefolk m.m. 24 s. Aandemaneren. Roman af Prof. Kruse, 1ste Hefte, 3 Mk. Jøden Wolff af Hoffmeister. 1ste Hefte. 3 Mk. Historie og Reformationens Jndførelse i Danmark af Pastor L. F. Luplau. 1 Mk. indb.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1836-08-02
En duelig Seminarist, der underviser i Tydsk og som D. i flere Aar har været Jnformator hos en værdig Sognepræst, samt har fortrinlige Anbefalinger, ønsker sig til 1 November 1836 en god Huuslærerplads eller Ansættelse ved en Kjøbstædskole. De Refletterende vilde behage snarest muligt, efter dette Avertissement, at melde sig i portofrie Breve enten til Hr. Kancellieraad Hempel eller Hr. Pastor Jensen i Fredericia.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1836-08-02
En ferm Pige, som har gode Rekommendationer og forstaaer sig paa Madlavning, kan til 1 Novbr. faae en god Kondition. Adressekontoiret anviser.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1836-08-02
Adressekontoiret anviser hvor 16 til 20 Stkr. Malkekøer, kan modtages her i Odense til Staldfodring i Vinter, med frisk Mask og Spol, imod ugentlig Betaling. Konditionerne ligge til Eftersyn hos Vedkommende. Til August Maaneds Udgang modtages Bestillinger, men efter den Tid ingen, da Resten af Stalden besættes med Stude. At Hendrik Jespersen, eller saakaldet Hendrik Leonore, ikke længer ringer Klokkerne for mig i St. Knud Kirkes Taarn, det tilkjendegives herved Menigheden i St. Knuds Sogn. Odense den 1 August 1836. H. R. Schønberg, Graver.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1836-08-02
Lyst raffineret og uraffineret Puddersukker, stødt Melis, Riismeel af bedste Caroliner Riis faaes hos J. F. Petersen, Overgade No. 7.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1836-08-02
En smuk og stærk Port, nogle Dørre og brugte BygningsMaterialier er til Salg hos Modehandler Mathow. 3die Etage hos Kjøbmand A. Hansen i Odense Nørregade er at erholde til Leie til Michaeli Flyttetid.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1836-08-02
En Landeiendom, 2 1/4 Miil fra Kolding, er underhaanden at faae tilkjøbs, med et Areal af 250 Tdr. Land, som staaer for Hartkorn Ager og Eng 5 Tdr. 4 Skpr. 2 Fdkr. 1 1/2 Alb., hvoraf 40 Tdr. Land Overskov uden Hartkorn og en Skov paa 10 Tdr. Land med 1 1/2 Alb. Jorderne bestaae af Leermuld og Sandmuld; den nedlagte Sæd er 20 Tdr. Rug, 8 Tdr. Byg, 22 Tdr. Havre, 10 Tdr. Boghvede, foruden Kartofler og Hør m.m. Engene afgive aarlig mellem 60 og 70 Læs Høe; Skjæretørv, samt Leer og Gruusmergel haves i Overflødighed. Besætningen er 38 Qvæghøveder, 6 Heste og 12 Faar. Bygningerne staae i Brandkassen for 2440 Rbd. og bestaae af 4 Længder, hvoraf de 5 Længder ere ganske nye Grundmuur 49 Fag samt 12 Fag Egebindingsværk. Til Gaarden haves et godt Teglværk og en Smedie. Stuehuset er indrettet til en Familie udenfor Bondestanden. Den kan faaes med eller uden Besætning. Tiltrædelsen kan skee til Michaeli d. A. og den største Deel af Kjøbesummen kan blive indestaaende i Gaarden. Liebhaverne vilde behage i portofrie Breve at henvende sig til Undertegnede, som giver nærmere Oplysning og paaviser Eiendommen. J. Erichsen, Kolding den 27 Juli 1836. boende paa Torvet i Kolding.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1836-08-03
65 Aargang. Blikts Fyens; Kongelig ene privilegerede. samt Avertissementstidende. Adresse- og politiske Avis, overalt i de danske Stater. Forsendes med Brevposten. Redigeres, trykkes og udgives i Odense, af Søren Hempel, Kancellieraad. Onsdagen. 3 August 1836. Jndhold. Storbrittannien (Den irlandske Kirkebill forandret af Overhuset. Den engelske Kirkebill og Billen om Stempel-Afgivten af Aviser antagne af Underhuset). Cholera. Udenlandske Blandinger. - Fædrelandet. Offentlige Foranstalt¬
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1836-08-03
ninger. Videnskabelighed. Blandinger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1836-08-03
Storbrittannien. Den 25 Julii blev den irlandske Kirkebill forhandlet i Overhuuset og et Amendement angaaende Grundrentens Nedsættelse fra 30 til 25 Procent, af Lord Lyndhurst, antaget med 126 imod 48 Stemmer. Ligeledes blev Appropriations=Klausulen paa samme Medlems Andragende, forkastet med 138 mod 47 Stemmer. De øvrige Klau suler bleve vel antagne, men den saaledes lemlæstede Bill skal nu igjen sendes til Underhuset, hvor da Overhusets Amendements formodentlig atter blive forkastede, og Sagen, derved trækkes i Langdrag. Lord Melbourne erklærede ved denne Leilighed, at han for sin Person ikke vilde fratræde sin Post, saalænge han troede sig understøttet af Majoriteten i det andet Huus og i Landet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1836-08-03
Samme Dag blev der i Underhuset debatteret om den engelske Kirkebill, som først havde været ansat til den 22. Juli, men blev af Mangel paa det nødvendige Antal af tilstedeværende Medlemmer opsat til den 23de og derpaa igjen berammet til den 25de, hvor det efter megen Talen for og imod blev med 175 imod 44 Stemmer antaget, at Billen skulde læses tredie Gang. Her havde Man det Særsyn at nogle af de meest Radikale, deriblandt Hume, satte sig imod den tredie Læsning, da han fandt det ubilligt, at 26 Mennesker (Erkebiskopperne og Biskopperne) skulde have 148,000 Pd., medens 2026 Personer (den lavere Geistlig hed) kun havde 141,000 Pd. at leve af Avis=Stempel Billen blev ogsaa den 25 Juli læst tredie Gang i Underhuset, ikke uden heftig Modstand af Times's Eier, Hr. Walter, imod en Klausul, hvorefter alle Avis=Eiere skulde opgive deres Navne i Stempel=Amtet, der var haardere end Man kunde have ventet af en Pitt og Castleragh. Under Sagens foregaaende Behandling den 20 Juni foreslog Skatkammerkantsleren en Nedsættelse af Avis=Afgivten fra 4 til 1 Penny, efterat et Medlem allerede i Forveien havde fremlagt 68 Bønskrifter og dens Afskaffelse, hvoriblandt eet, undertegnet af 88 Damer. Et andet Medlem androg derimod paa en Nedsættelse af Sæbe Afgivten, og meente, det var bedre for Landmanden, at hans Døttre gik i Kirken med reent Linned, end læste umoralske Blade, saa meget mere som Man i London kunde læse en stor Mængde Aviser for en Kop Kaffe. Desuden vare de anseeteste Journaler mod denne Reduktion, da Ukrudtet derved trivedes med det Gode, Kantsleren ansaae Aviser som et stort Dannelsesmiddel, og troede heller ikke, at politisk Oplysning kunde være noget Onde i det frie Storbrittannien. Desuden vidste han, at alle Straffe intet frugtede mod Salget af ustemplede Blade. Et Medlem søgde derefter i en lang Tale at vise det Tab, stemplede Blade lede ved Salget af de ustemplede, og yttrede, at den engelske Presse langt overgik den paa Fastlandet, som altid kastede sig med Lidenskab paa Theatervæsenet. J Forhandlingernes Løb kom to Herrer i en saa heftig Strid, at Hr. PaulMethuen opfordrede Kommitteens Formand til at lægge sig derimellem. Da tog den ene Herre (Rearsley) sin Lorgnette og tilraabte Hr. Methuen: "Paulus, Paulus hvi forfølger Du mig?" Efter en frygtelig Støi og Latter maatte Rearsley tage sine Ord tilbage, og derpaa blev den ministerielle Resolution antaget med 241 imod 208. Stemmer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1836-08-03
Cholera. Staden Laybach begynder at aande friere, da Sygdommen her tager af. J de værste Dage bleve daglig over 70 Personer syge og 27 døde. J det Hele var de Syges Antal hidtil omtrent 1000 og de Dødes over 300. Men Cholera holder sig ikke blot til de lavere Regioner; den er og saa trængt ind i Slottet Schönbruun, og har angrebet Grev Bombelles Jnformator, uden at han er død. Derimod befinder hele den keiserlige Familie sig vel, og Man søger at forjage ængstelig Frygt, der saa til fremkalder Sygdommen. J Wien selv aftager dette Onde, men udbreder sig desto mere i Omegnen. Fra det ulykkelige Brescia er Halvdelen af Jndvaanerne flygtet, og af de Tilbageblevne blive omtrent 80 daglig syge, hvoraf kun Faa helbredes. J een Maaned døde 1285 Mennesker i Staden, foruden de Flygtende, og siden Begyndelsen af Juli er dette Tal forøget med nogle Hundrede.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1836-08-03
Udenlandske Blandinger. Frankerig. En Polak ved Navn Leonidas, som lan dede i Boulogne den 12 Juli, blev strax fængslet og et Par Dage efter sendt tilbage til Engelland, fordi han i et af Dovers Kaffehuse havde holdt en Lovtale over Alband.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1836-08-03
Den franske Koureer" har i et Nummer, ved at omtale de ungarske Uroligheder, saaledes sammenblandet Ungarn og Dithmarsken, at Heide hændelsesviis er kommen til at ligge i det første Land.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1836-08-03
Belgien. Et nyt Exempel paa, hvor let Man kan blive Ter Elis levende begravet. En Kjøbmand i Brussel var skindød paa tredie Dag og skulde i Jorden, da han pludselig vaa nede til sin egen og Andres Skræk, og nu befinder sig i god Bedring.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1836-08-03
Jtalien. To neapolitanske Læger have opfundet et Fluidum, ved hvis Jndsprøitning i en Pulsaare Liig kunne bevares for Forraadnelse. Nylig gjorde de et Forsøg hermed paa et Kadaver, der alt gav Tegn paa Forraadnelse. Efter fuldendt Jndsprøitning fik Legemet sin naturlige Farve, og tabte den slemme Lugt. Tre Dage efter havde det endnu samme Udseende.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1836-08-03
Portugal. Prinds Ferdinand er kommen tilbage igjen til Lissabon fra sin Reise og modtaget med Jubel. Spanien. Der siges, at et heelt Qvarteer af Mallaga, stod i Lue den 7 Juli, og ved den store Gjæring blandt Folket befrygtedes det Værste.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1836-08-03
Sverrig. Nya Aftonblad, er atter bleven inddraget og udkommer nu under Titel af det femte Aftonblad." Grunden hertil menes at være en Artikel om de norske Anliggender.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1836-08-03
Tyrkiet. Enken efter den ottomanniske Moniteurs Redakteur, Hr. Blacque, har af Sultanen faaet 25,000 Piastre til øieblikkelige Udgifter og en Pension af 12,000 Piastre aarlig. Desuden har Hs. Høihed erklæret at ville lade hendes Sønner opdrage paa sin Bekostning, hvis hun vilde sende dem til Paris.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1836-08-03
Trods Baron Rückmanns Vægring have Bojarerne i Moldau, ved Hielp af General Benkendorf, indsendt det bekjendte Besværings-Skrift til Keiser Nicolaus, der i de stærkeste Udtryk skal have dadlet Hospodarens Fremfærd. Derefter fik Baronen befaling at undersøge Fyrst Stourdzas Bestyrelse, og det fandtes da, at Klagerne kun ere alt for vel grundede, ja Bojarerne tilbyde sig endog at ville bevise de Forgiftelser, hvori Hospodaren har gjort sig skyldig. Deres Losen er, ingen Eftergivenhed!