Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-12-13
Udsigten fra den høitliggende Deel af Staden er lige saa majestætisk som afvexlende og smuk. Stadens paafaldende Uregelmæssighed, de talrige Bugter og Smaarøer oven og nedenfor den, de høitliggende Skove og udstaaende Klipper, forbundne med den uoverseelige Afvexling af Bierge og Dale paa begge Sider af Havnen, frembringe en Øienslyst, som kun faa Byer kunne forskaffe. Udsigten over den nærmeste Omegn er endnu mere afvexlende og romantisk. Staaer man paa een af de Høie, som ligge sydlig for Staden (ved den sydlige Hovedlandevei, som støder ligge til Staden) og seer henimod Kysten, saa overskuer man med et Blik den største Deel af de talrige Bugter og Øer, som ligge imellem Staden og Forbiergene (ialt 5 saadanne Bugter ved Siden af hinanden) tilligemed en Række af nogne Høie, som hæve sig i vilde Former, begrændse Havnen og blive hist og her beskyllede af Bølgerne. Længere mod Norden overskuer Øiet den lange Række af høie og steile i skarpe Former dannede Klipper, som dedblive i en bestemt Afstand at gaae langs med Kysten til Kulfloden, og som tydeligen angive Kystens Retning, indtil de tabe sig for Øiet. Vender man sig mod Sønden, faa seer man i en Afstand af 7–8 Engelske Mile der rummelige, men ikke saa gode Botany Bay Sydlig for denne prægtige Vandflade træffer Blikket paa en høi og stolt Rad af Bierge, som gaae i en Retning henimod de fem Øer. Jmod Vesten har man lige for sig en uhyre Skov, som kun paa nogle Høie bliver afbrudt af dyrkede Steder, hvilke ere udhuggede med Øxen; hvorved de melancholske Følelser, som dens mørke Ensformighed ellers maatte opvække, blive nogenlunde dæmpede. De utallig Bølgeformer (Undulations) i denne store Skovudstrækning, minder paa det stærkeste om et Hav, som Stormen oprører, paa det nær, at Bølgerne i hiin slumre i en urokkelig og doven Ubevægelighed; imedens just Bevægeligheden udgiør det Afvexlende, Smukke og Sublime i Udseendet af Havet. Længere hen bliver Udsigten i denne Retning standset af den majestætiske Biergrække, som kaldes de blaae Bierge, som kommandere hele Egnen, hvis anseelige og fremragende Størrelse danner en imponerende Grændse for Prospektet. Fra en Høi, som ligeledes ligge Sønden for Staden, ved Navn Bellevue, har man en endnu mere malerisk og sublim Udsigt, thi foruden de allerede omtalte Synspunkter, seer man det vide brusende Hav ligesom at ligge for sine Fødder, uagtet det ligger over en Miil derfra. Ved stormende Veir danne Oceanets høie Bølger, som bryde sig mod Kysten, en majestætisk Kontrast mod det stille og roelige Vand i Bugten, som paa dette Sted kun er skilt fra Havet ved en lav, sandfuld Jordtunge, hvilken, uagtet den kun er 1/2 Engelsk Miil bred, giver en saa fuldkommen Beskyttelse, at ingen Storm formaaer at forstyrre dens glatte Overflade. Man kommer til denne Høi naar man bliver ved at gaae af den sydlige Hovedlandevei. Staden har ingen Mure, men bliver forsvaret af nogle Batterier. Det er nødvendigt at sætte Kolonien i en bedre Forsvarstilstand mod udvortes Angreb. Det er virkeligt forunderligt, at ingen af de Nordamerikanske talrige Kapere have i den sidste Krig med de forenede Stater gjort Forsøg paa at brandskatte eller udplyndre Sydney. Et Skib paa 10 Kanoner vilde med lige saamegen Lethed som Sikkerhed have udført det, alene Fiendens Ubekiendtskab med Forsvarsmidlernes Utilstrækkelighed kan have forskaanet Jndvaanerne for et saa ubehageligt Besøg. Wendworth siger, at man maa haabe, at Batterier ville blive anlagte nærmere ved Jndløbet til Havnen, som let kan lade sig giøre; thi faa Mile fra Staden ere flere Øer og Landspidser, hvorpaa de kunne anlægges, og hvis Jld vilde giøre det umueligt for en fiendtlig Flaade at passere forbi hvormed nogle af de talrige Jngenieure kunne beskiæftiges, som gaae ledige siden Freden, og Port Jackson vilde saal des med en ubetydelig Bekostning blive gjort undtagelig, imedens den og Sydney nu ere forsvarsløse. – Det eneste Batterie af nogen Betydenhed er Dawes Batteriet, som ligger paa den yderste Ende af den Jordtunge, paa hvis vestlige Deel Sydney er bygget. Dette Batterie, siger Wendworth, er, saavidt jeg husker, besat med 14. lange Attenpundiger; men Lavetterne, hvorpaa de ligge, ere saa forfaldne, og Skydehullerne saa lave, at et eneste glat Lag vilde føie alle dem bort, som vilde besidde det Mod eller Forvovenhed at forsvare det. De to andre Fortificationer ere Kastellerne Philip og Macqvarie. Kastellet Philip staaer paa det høieste Punkt af den samme Jordtunge og næsten i Midten af den Deel af Byen, som kaldes Klipperne. Dette Kastel blev bygget af Gouverneuren King, strax efter at det Oprør var blevet dæmpet, som udbrød under hans Administration iblandt de Ulykkelige, som vare bragte dertil formedelst deres Deeltagelse i den Jrlandske Rebellion. Det er en regelmæssig Sexkant; men blev ikke ganske fuldført, og har ikke, som jeg troer, endnu en eneste Kanon, Glaciet er ikke heller tilbørligt jevnet for at give Artilleriet den Friehed til at virke, som det behøver, og det omliggende Terrain er saa uregelmæssigt og klippefuldt, at Fienden kunde strax oprette Batterier i en Afstand af 50 Skridt. Desuden er dette Kastel saaledes ombygget med Huse, at en stor Deel af Byen vilde uundgaaeligt blive ødelagt naar det vilde betiene sig af sine Kanoner. Dets Beliggenhed er derfor i høi Grad hensigtsløs i enhver Henseende; hvorfor ogsaa de følgende Gouverneurer have gjort meget viseligt i ikke at fuldende et Værk som vilde have kostet betydeligt, uden at giøre den ringeste Nytte. – Batteriet Macqvarie blev anlagt af Gouverneur Macqvarie som overtog Bestyrelsen i 1810) paa den nordlige Udkant af Bennelongs-Odden det ligge ligesom Dawes Batteriet fornær ved Staden, til at kunne beskytte den, selv modden ubetydeligste Søemagt paa en Jordtunge, som danner den østlige Grændse af Sydney Cove, og som udgiør en Deel af det rummelige Distrikt, som grændser til Gouverneurens Huus (eller som er det tillagt). Dette Distrikt er 25 Engelske Mile i Omkreds, og blev betydeligt forbedret og forskiønnet under Hr. Marqvaries smagfulde Bestyrelse Det er nu paa alle Kanter blevet giennemskaaret af Spadseregange, som snoe sig igiennem indenlandske og udenlandske Væxter, som der ere plantede, og nærme sig hist og her til de steile Banker, som omgive den sydlige Side af Port-Jackson, og er med Føie bleven Yndlings Promenaden for Sydneys fin Verden. Endskiøndt denne Bye desuden har sin Hydevark, hvor de Galante kunne figurere til Hest og i alle Slags Kiøretøier. Om Spadseretourene omkring Sidney meddeler Cunningham følgende Oplysninger: Promenaderne og Kiøretourene omkring Sydney ere ikke de ringeste af dens Behageligheder. Promenaden rundt omkring Gouvernements-Domainen er meget behagelig. Naar man dreier af til Venster og vedbliver at kiøre fort af den kjølige og skyggefulde Macqvarie Vei, som snoer sig rundt omden lange smalle og med Skov tælbegroede Odde, hvilken ligger lige over for Garden Jsland, saa vil man føle sig stedse meere behageligt stemt. De steile Strandbredder afvexle her paa en romantisk Maade med uhyre Klippemasser, som uregelmæssigen hist og her reise sig paa dem, eller gaae ud indhældende Skraaeninger, hvilke yde et behageligt Tilflugtssted for Middagssolen Straaler, hvor man kan gotte sig i den kjølige Søevind og fryde sig over det afvexlende Prospekt over Havet, som ligger udbredet for Synet. Naar man kommer ned til den lave Strandbred paa den yderste Ende af denne Odde, finder man et mageligt Sæde, udhugget i Klippen, som hæver sig over os som en ophøiet Kanape. Bag paa den læses en Jndskrift, som meddeler Efterretning om det Aar og efter hvis Befaling den blev indrettet. Desuagtet er den Vei, som fører til den sydlige Odde, den store Bane for Forlystelser til Hest, langs af hvilken man seer jage afsted i fulde Fiirspring, Gigs med velklædte Folk i og elegante Ryttere. Søndagen er her, som overalt, den store Forlystelsesdag, paa hvilken alle Slags Eqvipaaer fornemmelig blive stillede til Skue. Hvorved denne livfulde Staahei, de Støvskyer, som Vognenes Hiul og Hestenes Hover drive i Veiret og de Øiekast og Hilsener som de frem og tilbagetagende. Skarer kaste til hinanden, fremstille en meget livfuld Scene. Veien ender sig ved det ranke og høie Fyrtaarn, som er opbygget paa den stille Brink, som reiser sig ved det sydlige Jndløb til Havnen, og hvorfra man kan overskue det sydlige Ocan, som i en ubegrændset Afstand udbreder sig for Øiet (denne Tour er for lang til en Promenade til Fods. Midt paa Veien afgaaer til Venstre en Bivei, som fører til et høit Terrain som kaldes Bellevue, der er fladt ovenpaa og hvorfra haves et vidt udstrakt Prospekt over Occanet og alle de vilde Naturscener i Omegnen. Den Egn, hvorigiennem Veien gaaer her, har vel ikke meget tillokkende ved sig for den blotte Jorddyrker, som ikke har Øie for andet end Jordens Frugtbarhed; men hos Beundreren af den vilde Natur, med alle dens oprindelige Afvexlinger kan dette Sted, hvor lave bølgeformige Høie, deels af Sand og deels af Steen ligge strøede omkring i uordentlige Strækninger, og ere omgivne af Krat af det friskeste grønne Udseende og af Blomster i den livfuldeste Farvepragt, kan Egnens Skiønhed ikke andet end giøre et saa dybt Jndtryk paa hans Hierte, at det ikke saa let kan forglemmes Grant var her i 1801, og han siger, at Koloni sternes Hytter ere tækkede med Træspaaner. Man overstrygger dem uden paa med Kalk, brændt af Muslingskaller, saa at de see ganske nette og reenlige ud. - Sielden boe to Familier sammen. Enhver er derfor Herre i sit Huus, som han, naar hans Formue tillader ham det, forsyner med et skraat Tag og overmaler det. Jeg mindes ikke at have været i noget Huus, som ikke i det mindste havde to Værelser. Flere Huse ere opførte af brændte Steen og ere lige saa smukke som de Europæiske; saadanne Huse have mange beboelige Værelser. Husenes Antal blev, efter en Engelsk Officeers Beretning i 1804, angivet til 250. Wentworth siger at det udgiør 1100. Hasselt i 1825 antager 1200. Wentworth bemærker, at Sydney ligger paa et temmeligt stort Terrain saa at man ved første Blik maatte troe, at Staden har langt flere Mennesker end den virkelig har, hvilket kommer af to Aarsager, af Grundenes Størrelse, som for det meeste ere store nok til at der ogsaa kunne anlægges Haver paa dem, og af at Husene ere saa smaae da de sielden ere høiere end paa een Etage; heraf kommer det at Staden vel ikke har over 7000 Jndvaanere, da en Stad derimod, som bedækkede et saa stort Terrain, vilde i England have i det mindste 20,000. Af Stadens 1100 Huse ere, som sagt, vel de fleste smaae og uanseelige; men der gives dog ogsaa mange, saavel private som offentlige Bygninger, som ikke vilde vanzire London, saaledes blandt de sidste er maaskee de offentlige Magaziner, det almindelige Hospital, Tugthuset (the Penitentiary) og Kasernerne (theBarracks), de anseeligste, og af de private de Herrers Lord Bidleys, Howes, Underwoods og NicholsHuse. J mange Egne af Staden betales nu et Grundstykke af en Acres Størrelse med 1000 Pund Sterling og voxer dagligen i Værdie (halvt saameget som i de bedste Egne af London. Følgen deraf er at Leien bliver overdreven dyr; det er langt fra at man kan erholde et beqvemt Huus tilleie og uden Meubler for 100 Pd. Sterling om Aaret og der gives mange Huse for hvilke man vilde holde 3, 500 Pd. om Aaret for at være en billig Betaling. Jntet kan være meere fortryllende, hedder det i en Engelsk Beskrivelse over Nyesydvallis, end den høie Beliggenhed af Australiens Hovedstad. Dens prægtige Havn, dens Boder, Magaziner og Dæmninger give den ganske Udseendet af en Engelsk Havn. Hvert Huus har en liden Have. En Englænder skrev fra Sydney i 1816, at Staden har et smukt udvortes Udseende og at de hvide Huse, som ere omgivne af Træer, især af Perskentræer, hvilke her trives meget godt og blive saa høie som Æbletræer tage sig meget godt ud. Hr. Cunningham har i sin Bog Two Vears in New South Wales. 1827. Vol. J. p. 4545, meddelt følgende Beskrivelse over det Jndvortes af Sydney, Man gaaer i Land ved Gouvernementets Ladeplads paa høire Haand, hvor Karrer holde og Lastdragere ere bestandig paa Udlig for at søge Fortieneste, naar man derfra har haaet omtrent 50 Yards (hver 1 1/2 Alen) langs med Indgangen, saa kommer man ind i Georgstreet, som udstrækker sig til begge Sider, og her dreier man af til Venstre for at komme midt ind i Byen. Nær ved Havnen, hvor Grundstykkerne betales dyrere, staae Husene for det meeste tæt sammen ligesom i Byerne i England; men i det Hele ere det bedre Slags Huse byggede i den afsondrede Landskabs-Stiil af hvide Qvaderstene eller af Teglsteen beslagne med Kalk og hvidtede, een eller to Etager høie, med Verandas Arkader) foran og omgivne med et ziirligt Stakit af Træe, hvorved der ere plantede, saaledes som det kan passe sig, net beskaarne Geranium=Hækker. Desuden have de sædvanligen bagtil beqvemme Haver, udpyntede med Blomster og svangre med lækkre Kiøkkenurter. Jndenfor Stakittet, tæt omkring Huset, gaae Hundene for det meeste løse om Natten for at tiene til Skildvagt mod Canailler. De ere vistnok aarvaagne Vogtere, som udvise kun liden Respekt for en pyntelig Paaklædning, hvilken deres bedre nærede Brødre i England ere saa vel skikkede til at (Foris) iagttage.