Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-05-13
Da Færgefarten imellem Nysted og Heiligenhasen, som forhen i nogle Aar har været ført for offentlig Regning, ikke for Fremtiden paa saadan Maade vil blive besørget, men derimod kan blive overladt til privat Entreprise, saa bekiendtgiøres dette herved med Begiæring, at de, som attraae at indlade sig paa et saadant Foretagende, ville skrivtlig henvende sig til GeneralPostdirectionen med deres Forslag og Opgivende af de Vilkaar, under hvilke man vil paatage sig denne Færgefart. - Et det Offentlige tilhørende Færgehuus i Nysted med Jnventar og Paketbaaden Gienveien" som er indrettet og brugt til denne Fart, kan efter nærmere Overeenskomst, forventes overladt til Afbenyttelse. General=Postdirectionen den 3die Mai 1814. Uden for Aarhuus By ligger en Klint, brat og stei- og over 60 Fod høi. Nedenfor den ligget Landeveien og oven paa den ligger en Mark. Paa denne pløiede forleden Dag en Mand; men det hændte sig, at Hestene komfor langt ud paa Skræntningen og tumlede, ned den ene oven paa den anden; Manden og Ploven droges med nedad Klinten. Nogle Bønder kom kiørende af Landeveien og forsede sig ved det skrækkelige Syn; men deres Frygt forandrede sig snart til en glad Undren, da de saae Heste og Mand reise sig fra Jorden uden at et Lem paa den havde taget Skade. - Man maa nu tilskrive Forsynet eller Hændelsen denne Begivenheds heldige Udfald, merlelig vil den dog altid være. Frederikden Siette, af Guds Naade Konge til Damark &c., giøre vitterligt. Da Vi have fundet det fornødmt at fastsætte almindelige Bestemmelser for Vort Rige, Danmark, angaaende Betalingen for de Forretninger, som udfires af Rettens=Betiente, eller staae i Forbindelse med de forretninger, som af disse indføres, saa have Vi ladet de ælde herom udgivne Anordninger jevnføre med og lempe efter hinanden, samt et almindeligt Reglement derefter udarbeide. Jfølge heraf ville Vi allernaadigst, at Forordningel af 19de Decbr. 1800, Reglementerne af 11te Marts og 3de Septbr. 1812, samt de under 7de og 28de April 1812 amaaende Rets=Sportlerne udgivne Anordninger skulle være opævede. De Regler, hvilke Vi i foranførte Henseende hve fundet forgodt at anordne, ere følgende. 1te Afdeling, angaaende Gebyrerne ved den egentlige Retsbehandling. 1ste Kapitel. Om Rettens Pleie i første Jnstants. A. Den Betaling som erlægges til Dommeren. S. 1. For Udstædelsen af en Hoved, Continuations eller Jntervennient-Stevning hvad enten det er Doms- eller Vidne=Stevning, eller begge tillige, saavelsom for en Eeds Stevning, betales, uden Hensyn til dens Vidtløftighed, eller om een eller flere Personer derved indvarsles, 44 Skilling. Den, som begiærer Stevningen udstedt, indleverer til Dommeren et Concept dertil, med en derpaa tegnet, af Reqvirenten eller hans Fuldmægtig underskreven, Begiæring om Stevningens Udstedelse. Tilligemed denne Concept lader den Stevnende følge en Copie deraf, hvilken Dommeren leverer ham tilbage med Paategning og Conceptstevningens Andleverelse. For den ovenanførte befaling skal Dommeren reenskrive samt ved Underskrift og Forsegling authorisere Stevningen. Naar Parterne bruge private Stevninger eller Kaldsedler betales intet for Udstedelsen; men, dersom særskilt Berammelse af en Sag finder Sted, ved Paategningen af Dommeren paa en saadan Stevning, erlægges derfor samme Betaling, som for en Stevnings Udstedelse. C. 2. For enhver Sags eller Søgsmaals Anhængiggiørelse, hvad enten Stevningen finder Sted eller ikke, betales 60 Skilling. §. 3. For Vidners Afhørelse erlægges for hvert af de tvende første Vidner, som føres, 36 Skilling, men for hvert af de øvrige Vidner 27 Skilling. Naar et Vidne, efter at være afhørt, afskediges fra Retten, fordi Parterne ikke have videre at tilspørge det, og det siden igien begiæres yderligere afhørt, da betales derfor, som for et nyt Vidnes Afhørelse. For Contra Qvæstioner, som Jndstevnte fremsætter, betales intet, naar ikkun 5 Qvæstioner fremsættes til hvert Vidne men, fremsætter han flere, da betaler han for hvert Vidne, til hvilket saaledes flere end i Contra Qvæstioner fremsættes, det halve af det ovenfor bestemte Gebyr. Det skal iøvrigt ikke befrie en Part for at erlægge det i nærværende s. fastsatte Gebyr, at han i Form af eet Spørgsmaal fremsætter flere virkeligen forskillige Spørgsmaale. (forts.)