Berlingske Tidende, 1783-02-21
London, den 31te Januarii. Følgende ere Præliminair Artikierne til Freden, som skal sluttes, saaledes, som de under Parlementets Autoritæt ere blevne bekiendtgjort: Præliminair=Freds=Artiklerne, saaledes som de imellem Hs. Storbrittaniske Majestæt og den Allerchristeligste Konge ere undertegnede i Versailles den 20de Januarii. - J den hellige Treenigheds Navn. - Kongen af Storbrittanien og den Allerchristeligste Konge, oplivet paa begge Sider af den Forlængsel, at giøre en Ende paa den fordærvelige Krigs Elendighed, og igien oprette indbyrdes Enighed og god Forstaaelse, hvilket er saa fornødent for det menneskelige Kiøn overhovedet, og i Særdeleshed deres respective Kongeriger, Stater og Undersaattere, have til den Ende udnævnt følgende Befuldmægtigede, nemlig fra Hs. Brittaniske Majestæts Side, Hr. Alleyne Fitherbert, fornævnte Hs. Majestæts befuldmægtiget Minister, og fra Hs. Allerchristeligste Majestæts Side Hr. Charles Gravier, Græven af Vergennes, Geheime Raad og Statsminister &c. &c. Disse ere, efterat de have meddeelt hinanden deres Fuldmagter i behørig Form, blevne enige, angaaende følgende foreløbende Artikler: L. Saasnart som disse Præliminair=Artiklere ere undertegnede og ratificerede, stal et oprigtigt Venskab imellem Hs. Storbrittaniske og Allerchristeligste Maists. Kongeriger, Stater og Undersaatere til Vands og Lande, i alle der dens Deele igien oprettes. Begge Magters saavel Armeer og Floder, som Undersaattere, skulle meddeles Ordre til, at lade alle Fiendtligheder ophøre, og leve i den fuldkomneste Eendrægtighed; uden at tænke paa alt det, som er passeret, og dertil at modtage befalingerne og Exemplerne af deres Overherrer. Paa det at denne Artikel kan blive udført og efterlevet, skulle Søepasser meddeles fra begge Sider, for at afsende Skibe, som kunne overbringe denne Nyehed og Ordre til fornævnte Magters Besiddelser. - Il. Hs. Storbrittaniske Maj stæt bliver i fuldkommen Besiddelse af sin Ret til Fiskeriet paa Kysterne af Terrenenve og de i Nærheden liggende Øer, saaledes som de i den Ytrechtske Fred ere blevne samme indrømmede; det undtagen, som er blevet stipuleret i den femte Artikel af disse Præliminarier. - III. Paa det at alle Stridigheder, som ere opkomne imellem begge Nationer, Engelanderne og Franseserne, i Henseende til Fiskeriet ved Terreneuve herefter kan forebygges; saa opgiver Hs. Allerchristeligste Majestæt den Ret, som Samme har til forbemeldte Fiskerie i Kraft af den Ytrechtske Fred, nemlig fra Forbier get Bonavista af, indtil Forbierget St. John, paa den øst lige Kyst af Terrenene, omtrent under den 50de Grad Norder Brede. Derimod skal det Franske Fiskerie begynde ved fornævnte Forbierg St. John, og gaae ned af Norden om kring indtil den vestlige Kyst af Øen Terreneure, og dets Grændser skal være ved Forbierget Raye, som ligger under den 47de Grad 50 Minuter Norderbrede. - IN. De Franske Fiskere skulle have til det i forestaaende Artikel ommeldte Fiskerie selvsamme Ret, som de havde til hiint, hvilket er indrømmet dem ved Freden i Ytrecht. - N. Hs. Brittiske Majestæt afstaaer til Hs. Allerchristeligste Majestæt al Ret til Øerne St. Pierre og Miquelon. - Vl. Fransoserne beholde, i Følge den femte Artikel af Pariser Freden, den Ret, at fiske i Golsen af Fløden St. Laurens. - VII. Kongen af Storbritanien giver tilbage til Frankrig Øen St. Lucia, afstaaer og til sidstbemeldte Krone Øen Tabago, og er garant for samme. - VIII. Hs. Allerchristeligste Majestæt giver tilbage til Storbrittanien Øerne Grenada og Grenadillerne, St. Vintent, Dominica, St. Christopher, Nevis og Montserrat. Alle Fæstninger paa disse Øer, som begge Kroner have frataget hinanden ved deres Vaabens Magt, skulle gives tilbage i den samme Tilstand, hvorudi de befandt sig, da Erobringen skeede. Dog skulde det være begge Kroners respective Undersaat. tere, som befinde sig paa fornævnte Øer eller paa andre Steder, der skulle gives tilbage, tilladt, at opholde sig sammesteds i 18 Maaneder, fra den Tiid af, da Desinitiv Tractaten er bleven undertegnet, for at sælge deres Gods, indsamle deres Tilgodehavende og bortføre deres Effecter, uden at de derudi paa nogen Slags Maade, enten i Henseende til deres Religion eller ellers, Gields og Criminelle Forfølgelser undtagen, blive forhindrede. - A. Kongen af Storbrittanien, afstaaer og garanderer Hs. Allerchristeligste Majestæt den fuldkomne Ret til Fløden Sennegal, og hvad dertil hører, tilligemed Forterne St. Louis, Podor, Galam, Arguin og Portendick. Hs. Majestæt giver videre Øen Goree tilbage, og det i selvsamme Tilstand, hvori den befandt sig, da den blev indtaget. - R. Hs. Allerchristeligste Majestæt garanderer fra sin Side Hs. Majestæt Kongen af Storbrittanien, Besiddelsen af Fortet, St. James, ved Floden Gambig. -Al. For at forekomme alle Stridigheder i denne Verdens Deel, skulle fra begge Hoffers Sider af, enten i den Desintive=Tractat eller ved en særdeles Act, Grændserne bestemmes hvorvidt enhvers Besiddelser skulle strække sig. Gummihan delen skal igien drives paa selvsamme Fod, som Engelænderne og Fransoserne dreve samme for Aaret 1755. - All. J Her seende til Resten af den Afrikanske Kyst, maa begge Kroner Undersaattere besøge samme, saaledes, som hidindtil ha været brugeligt. - All. Kongen af Storbrittanien tilbage giver Hs. Allerchristeligste Majestæt de Establissements, som tilhørde samme paa Kysten af Orixa og Bengalen, føren Krigen brød ud, tilligemed den Frihed, at omgive Chandnagor med Graver, for at aflede Vandet. Hs. Storbritteniske Majestæt lover, saavidt det staaer til ham, at gribe til saadanne Forholdsregler ved hvilke Frankrigs Undersaatter saavel i denne Deel af Jndien, som ogsaa paa Kysterne af Orira, Coromandel og Malabar, skulle nyde en sikker, fri og uafhængig Handel, saaledes som samme blev drevet ved den forrige Franske Ostindiske Compagnie; hvad enten samme nu skal føres af dem som enkelte Personer, eller i Form af en Compagnie. - IV. Pondicher saavel som Karical skulle ligeledes gives tilbage og garanderes Kronen Frankrig. Hs. Brittiske Majestæt vil fremdeles tragte derefter, at begge Districterne af Vlandne og Bahone blive gjorte til Herskaber, som dependere af Pondichery, saaledes som de 4 Magans ved Karical skulle høre derhen. (Fortsættelsen følger.)