JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1795-04-03
1 Stkr. Stude kan næste Sommer blive modtage paa Græs ved Rugtved i Albech Sogn i Wensyesel, for billig Græsleie, naar derom accorderes i Tide med Hans Knustrup paa bemeldte Rugtved. Fortsettelse af Fortegnelse paa Bøger, som faaes paa Bogtrykkeriet see No. 2, 6, 8, 13, 21. 75) Dame Bibliothek, en Samling af lærerige moralske Fortællinger, ved et Selskab, 1ste, 2det og 3die Bind, 2 Rdlr. 76. Dito, 4de, 5te og 6te Bind, heftet 2 Rdlr. 19 77) Samling til Kundskabs og Dyds Befordring, Un dommen helliget; 1ste Aargang, 9 Mk.; og paa Ski papiir, 2 Rdlr. 78) Dito 2den Aargangs 1ste Hefte, heftet 2 Mk. 4 s., og paa Skrivpapiir, 3 Mk. 79, Dito, 2den Aargangs 2det, 3die og 4de Heste heftet 1 Rdlr. 24 s. 80, Nye Samlinger til Kundskabs og Dyds Befordring 1ste Binds 1ste, 2det og 3die Stykke, heftet 36 sk. 81) Andagtsbog for tænkende Christne, 14 s.; indbunden 1 Mk. 4 s.
Jyske Efterretninger, 1795-04-03
Professor Bechmans Varemagazin eller Jndlening til til Kundskab om de fornemste udenlandske Vare, 1ste Hefte, 1 Mk. 12 s. Nicetas No. 1, 4 s. Sandfords og Mertons Historie fortalt for Børn, og udgivet ved J. H. Campe, 3 Dele, 4 Rdlr. Klogskabs=Regler for unge Mandfolk, som ere i Begremed at træde ind i Verden, 2 Mk. 4 s.
Jyske Efterretninger, 1795-04-03
Udkast til en Karakteristik af Hs. Kongel. Høihed Kronprindsen af Dannemark; tilligemed en kort Udsigt over den danske Litteratur og de skiønne Konster, 3 Mk. En dansk Borgers Skrivelse til Kronprindsen, 4 s. Samtale imellem en Øvrighedsperson og en Borger, En dansk Mands patiotiske Tanker om staaende Hærere. 2 Mk. Schmettovs oplysende Commentar, 3 Mk. 8 s. Schmettovs allerunderdanigst Erklæring til Hs. Majestæt Kongen, 8 s.
Jyske Efterretninger, 1795-04-06
Om Holland. Holland skal have været paa Veie mod Aftrædelse at Fæstningen Crevecoeur, og Udtrædelse af Coalitionen at erholde Fred, just i det Øieblik, da det faldt de Franske i Hænderne; men med megen Føie er man nu nysgierrig efter hvor dyrt Frankrig vil lade sig sit Venskab betale. Saavel de i Holland værende franske Generaler, som og Conventcommissarier have hidindtil udmærket sig ved deres ædle og skaansomme Fremgangsmaade, der endog bliver lastet, som alt for vidt dreven. Selv Mercier har i sin Journal paastaaet, at man skulde behandle Holland som et erobret Land; følge de ForholdsRegler, Engellænderne ved Toulons Erobring foreskrev. Den haardeste og strængeste af alle Love; Nøden - siger han - byder at ære Privatpersoners Huse, men at bringe alle Hollands Statsrigdomme til Frankrig. De vigtigste imellem disse ere Krigskibene, og deres Bygningstømmer, Kanonerne, Statens og det ostindiske Compagnies Magaziner o. s. v. Vist nok vil man skraale at det er uretfærdigt; men endnu meere vilde man paa den anden Side holde os for Daarer, hvis vi gav Slip paa den eneste Leilighed, Krigslykken byder os, til at betrygge os Hielpekilder, der afgiøre Krigens Udfald. Holland kan i Vare, Metaller, o. s. v. skaffe os meere end 2000 Millioner Valuta. Med denne Summa kunne vi opreise vore Financer, og blive Voldgiftsmænd over Krig og Fred. Meget ædelt har Lacretelle herimod erindret, at Holland vilde være erobret for Engelland, hvis man lod sig forføre til et Gierrigheds og Tyrannies System; at de faae Vogne med Guld, man ved Rov og Presning kunde afvine Holland, snart vilde igien gaae ud af Landet, og derimod Amsterdam gaae til Grunde, hvis Handelens Troe og Love krænkedes, og Hollænderne flygte ud af deres Fædreland, hvis man ikke øvede politisk og religiens Tolerance. "Denne nyder Holland, og i allerhøieste Grad. Alle syv Provindser have for nærværende Tid fuldbragt deres saakaldte Revolution, saavel hver enkelt Provinds, som det heele Statscorps har faaet nye provisoriske Repræsentanter, der naturligviis samtlig ere af de ivrigste saa kaldte Patrioter. Arvestatholderen er afsat fra sine Embeder og Værdigheder og disse afskaffede. Adel og Ridderskabet hævede, Trykke- og Religionsfrihed proclammeret, Jagt og Fiskerie frigivet, alle Jndvaanerne løste fra deres Eed til den gamle Constitution, og alle Sentenzer mod udvandrede Patrioter casserede.
Jyske Efterretninger, 1795-04-06
Adskillige endnu tilbageblevne Hovedmænd af det forrige System ere arresterede. J øvrigt have de Franske af Krigsforraad, Magaziner, saavelsom og af de fiendtlige Magters og Arvestatholderens Eiendomme, samt de fra Belgien flygtede Kirkeskatte gjort et betydeligt Bytte.
Jyske Efterretninger, 1795-04-06
Basel, den 19de Martti. Endelig er i Gaar den preussiske Minister Baron von Hardenberg hertil ankommen, han er aftraad i et Giæst Huus, indtil han kan erholde et beqvemt Logie, hvilket vil blive saameget meere vanskeligt, som hans Følge er meget talrigt.
Jyske Efterretninger, 1795-04-06
Livorno, den 13de Martii. Jmellem den engelske og franske Flaade har i Dag været en hæftig Træfning, som varede i 7 Timer, den kunde sees af Taarnet, men Følgen deraf er ubekiendt, da ingen blev tilladt at gaae derop. Den engelske Flaade var da den, den 9 herfra afseilede 13 Linieskibe stærk, og den franske derimod 15 i Tallet. Kanonilden varede uden Ophold i 7 Timer fra Kl. 7 om Morgenen til Kl. 2 om Eftermiddagen. Førend Fægtningen er det engelske Skib Berwick paa 74 Canoner faldet i de Franskes Hænder, det kom fra Corfica og skulde have stødt til den engelske Flaade.
Jyske Efterretninger, 1795-04-06
Amsterdam, den 18de Martii. Her er over 50 Klubber. Een af disse var oprettet af nogle Borgere, der vare udstødte af en anden fordi de tillige vare i en jødisk Klub. De søgte om Frihed fordenne, men samme blev nægtet, da ingen af disse Selskader kan derpaa erholde nogen besynderlig Bekræftelse.
Jyske Efterretninger, 1795-04-06
Fra Holland, den 21 Martii. I Amsterdam har man slaget en afplukket Fugl op paa et Frihedstræ, og sat følgende derved i Vers: Fuglene ere plukkede, Fiedrene ere bortfløine, Prindsen bliver undertrykket, Patrioten bedragen.
Jyske Efterretninger, 1795-04-06
Bordeaux, den 25 Februarii. For faa Dage siden fandt man under Marats Urne her den Paaskrift: "Han nærede sig med Blod, Forbrydelser og Skarn, og døde i et Bad ved en Engels Dolk.
Jyske Efterretninger, 1795-04-06
Kiøbenhavn, den 30te Martii. Fra det Kongel. Generalpostamt er under 21de Mar til d. A. udkommen en Placat, hvorved det bestemmes, at saasnart der med Ager eller Pakkeposterne ankommer til et af Postcomtoirerne paa den Tour, hvor denne Post gaaer, noget Gods der er bestemt til et Sidested, eller til nogen paa Landet ved et saadant Sidested, hvortil ingen agende Post kommer, da skal Postmesteren ved det Comtoir, hvortil Godset med Ageposten er frembragt, med første afgaaende Ride- eller Brevpost underrette Postmesteren paa det Sidested, hvortil Godset er bestemt om sammes Ankomst, og tillige, dog paa Eierens Regning, tilstille ham det med Godset følgende Addresse=Brev eller i Mangel af sligt Addresse=Brev, en af Postcomtoiret efter Kartet eller Pakken forfattende Addresse, hvorefter da Eieren selv maae bedømme, naar og paa hvilken Maade han best vil lade Godset besørge sig tilbragt. Jmidlertid forbliver det saaledes til HovedPostcomtoiret ankomne Gods uaabnet, og Eieren kan sammesteds erholde Godset, uden at det af Told=Betienterne der bliver aabnet eller inqvireret, naar han allene ved Godsets Afhentelse fra Dette Comtoir stiller Told Cassereren der paa Stedet Forsikkring om, at forskaffe ham Rück=Attest fra det sidste Toldsted, som Godset skal passere, at dette der er bleven efterseet og clareret.
Jyske Efterretninger, 1795-04-06
Fra det Kongelige Generalpostamt er under 28. Ma til dette Aar udkommet en Placat, angaaende at vedkommende Vognmænd maae, indtil videre, lade sig betale for 6 1/2 Miil imellem Slagelse og Holbek, samt for Mile imellem Slagelse og Nestved Kiøbstæder i Sielland.
Jyske Efterretninger, 1795-04-06
Aalborg, den 6 April. J Fredags Aften skal en Skibskarl af Albech Sogn, have vovet sig til at ville gaae tilbage over Fiorden, skiønt Færgen gik, hvormed han var kommen hertil Byen, men Jisen fak under ham og han blev borte.
Jyske Efterretninger, 1795-04-06
Fra Kiøbenhavn meldes, at to Lediggiengere, der forrige Sommer søgte at giøre Oprør iblandt deres Kammerater af Haandværksvendene, ere ved høieste Ret dømte, den ene til 6, og den anden til 4 Aars Slaverie.
Jyske Efterretninger, 1795-04-06
Ved sidste Viborg Landsting blev afsagt følgende Dom Udi Sagen: Hr. Kammerherre Adler til Sohngaardsholm paa 2de sine Bønder, nemlig Christen Guldbech og Christen Gleiborg af Søndertranders, deres Vegne, mod Hr. Magister Bach af Aalborg.
Jyske Efterretninger, 1795-04-06
At en Beneficiarius, som allene har Usumfructumaf det ham, gra Embedsmand, forlehnede, skulde, enten ved aabenbaare eller stiltiende Samtykke, kunne contrahere med vedkommende om Embets Jndkomster, hans Eftermand til Præjudice, sligt lader sig ikke tænke, som lovligt, thi det strider saavel imod Lovenes Esprit som imod selve Tingenes Natur, dette forudsadt som rigtigt, bliver det klart: at den Accort som afg. Hr. StiftsprovsKynde propria autoriate kan have indgaaet om, saave Landgilden, som de 3de Korntiender af den hans Embede tillagde Annexgaard i Søndertranders, allene forpligtede ham, men ingenlunde hans Eftermand, nu værende Sognepræst, Hr. Magister Bach. Af Annexgaardens Hartkorn (som Christen Guldbech en Tid lang havde tilhobe i Fæste, men hvoraf Christen Gleiborg ved Udskiftningen, nu har faaet en Part) blev i afgangne ProvsKyndes Embedetid varet som Resusion for Landgilderalle 3 Tiender i alt 12 Tønder Byg. Nærværende Sognepræst Hr. Magister Bach paastaaer derimod at ville have Tienderne in Natura, foruden den stipulerede Lan gilde 4 Tdr. Byg. Dette have Appellanterne ikke ville men derimod været af den Formeening: at Sognepræsten ikke kunde fordre meere end forbemeldte 12 Tdr. Byg Af en Fortegnelse paa Kaldets Jndkomster indgivet i Stiftskisten i Aaret 1690 af da værende Sognepræst Hr. Jacob Langebech, sees, at i Søndertranders da var en Annexgaard, hvoraf Præsten havde aarlig Landgilde: Tdr. Byg, og alle tre Tiender, men Fæste, Ægt og Atbeide samt anden Herlighed at tilhøre Songaardsholm. Sagens øvrige Nata vise tydeligen, at denne bemelte Annergaard er den samme hvorom her nu føres Trette Følge allernaadigst Bevilling af 22de November 17 har Hr. Magister Bach ladet fremlegge nye Documenter her ved Landstinget, hvilke ere: a) Gienvart af et Kongelige Rentekammers Brev d. d. 27 Mai 1786.
Jyske Efterretninger, 1795-04-06
En Landvæsens Commissionsforretning over Udskiftengen i Syndertranders. Begge disse Documenter visen, deligen, at Hr. Kammerherre Adeler selv har erkient et omtvistede at være Annexgaards Eiendom, m.m. En videre har Hr. Magister Bach ladet fremlegge en di Bevilling, ogsaa af 22de November 1793, hvore det tillades ham at stevne og nedlegge Paastand om Post, betreffende Landgilden af bemeldte Annergaaruagtet samme ei ved Hiemtinget er paastævnt. Ef disse Sagens saaledes forefundne Omstændigheder kien for Ret, at den paa Hornum og Fleskum Herreders Reden 14de Martii 1793 afsagde Dom bør ved Magt at stande, og det idømte at udreedes inden 4 Uger efter denne Doms lorlige Forkyndelse under Executions Tvang; Jndstevnings Omkostningerne ophæves; men Procurator Rommedal og Fogden Carstens bør hver for sig for deres utilbørlige Skrivemaade bøde 2 Rdlr. til den Kongelige Justitsrasse og ligesaameget her til Domhuusets Fattig bøsse, da deres usømmelige Udladelser i det heele tillige mortificeres.
Jyske Efterretninger, 1795-04-06
Ved Tallotteriets 718 Trækning i Kiøbenhavn den 31. Martii udkom: No. 27, 80, 25, 8, 2.
Jyske Efterretninger, 1795-04-06
Til den forestaaende 719 Trækning i Kiøbenhavn kan faaes Sedler til den 13. April.
Jyske Efterretninger, 1795-04-06
Avertillements. Jen allernaadigst anordnede Confirmations=Bøn, faaes paa Bogtrykkeriet for 2 s.
Jyske Efterretninger, 1795-04-06
Paa Bogtrykkeriet faaes: De nye anbefalede Lægdsruller, Bogviis 2 Mk.; Arkviis 2 s. - Følgesedler fra Lægsmændene, til det unge Mandskab i Lægderne; Beqviis 2 Mk.; Arkviis 2 s. - Jnstrux for Sognefogderne, 2 s.
Jyske Efterretninger, 1795-04-06
Paa Grund af erholdte Kongl. allernaadigste Seperations=Bevilling under 20de Februarii, imellem min Mand Andreas Sammel Jahn og mig undertegnede er det af bemeldte min Mand her i Aalborg anlagde Kattun- og Linned Trykkersabrike med sine Eiendomme, til mig nu af ham overdraget og afstaaet. Bemeldte Fabrike agter jeg for Fremtiden at lade bestyre og fortsætte for egen Regning. J denne Henseende er det jeg ærbødigst og tienstlig herved anbefaler mig det høistærede Publikum, som maatte behage at lade noget Kattun eller Linned trykke og farve, forsikkrende en reel, promte, og billig Behandlig, ligemaade tilkiendegives, til alle Vedkommendes Efterretning: at hvad Gield forbemeldte min Mand enten har gjort eller giør fra 12te Januarii d. A. at regne, er og bliver for hans egen Regning, og mig uvedkommende. (Men derimod betaler jeg hans øvrige Gield i Følge den mig under 12te Januarii d. A. af ham overleverede Specification paa hans Creditorer, alt i Overeensstemmelse med foromrørte allernaadigst forundte Seperations-Bevilling. Aalborg d. 4 April 1795. C. O. Kraft. M. C. Sørensen Jahns. som p. t. antaget Lauværge.
Jyske Efterretninger, 1795-04-06
Jaa Nipstrup Gods i et Huus paa Heeden østen for V. Nipstrup Mark i Vesterbrøndeslev Sogn Hiøring, Amt, er ved Døden afgaaet Søren Laursens Enke Maren Lausdatter, hvis Sterboe til lovbefaled Tider er foretaget og efter Vurderingen opløbet til 7 Rdlr. 4 Mk. 1 s. Af de tilstædeværende Arvinger blev under Skiftet. anmeldet, at den Afdøde endnu havde efterladt sig føl Livsarvinger, nemlig: 1 en Datter Anne Marie Sørensdatter, som for endeel Aar siden har været gift i Kiøbenhavn med en Vægter ved Navn Jene, men ei vides hvor nu opholder sig, 2) en dito Kirsten Sørensdatter gift med Bagersvend Jørgen Jacobsen Stilling, i Viborg, og 3) en dito Johanne Sørensdatter gift med Gaardmand Thomas Christensen i Østerhiermislev paa Hiermislevgaards Gods; disse fraværende Arvinger, bliver herved trende Gange indkaldet til at tage Møde i Stervboestædet 6te eller 12te Ugersdagen den 4 Mai og 15de Junii førstkommende. Til Efterretning meldes, at Stervboens allerede anmeldte Udgifter langt overstidens Jndtægter. Nipstrup den 30te Martii 1795.
Jyske Efterretninger, 1795-04-06
Paa Skifteforvalteren S. T. Hr. Ritmester Lassens Vegne. J. S. Schmidt.
Jyske Efterretninger, 1795-04-06
di Stervboet efter Sognedegnen for Runberg og la Maarup Meenigheder Søren Jensen, som i sit 79. Aar døde i Runberg Degneboelig den 17de Februarii d. A., indkaldes herved engang for alle saavel Arvingerne som og Credi= og Debitorer at møde paa 6 og 12 Ugersdagen fra Dato, som bliver den 4. Maj og 15 Junii, da det af de til lovbefalede Tider passerede Forseglings- og Vurderings=Forretninger tydelig erfares, at denne fattige Boe ei formaaer at bekoste fleere Jndkaldelser eller Skiftesamlinger. Runberg Præstegaard, den 23de Mar til 1795. som committeret, Claus Mønnich. Subskribenterne, paa Timer levede for Evigheden, ville behagentlig besørge deres Exemplarer afhentet. Hos mig faaes og Bechers Forelæsninger, over Menneskenes Pligter og Rettigheder, heftet for 4 Mk. Aalborg den 4 April 1795. N. G. Gleerup, Stiftsrevisor.
Jyske Efterretninger, 1795-04-06
Et honet Fruentimmer søger at erholde en fordeelagtig Condition som Huusholderske, hun forstaaer hvad hun paatager sig og er vel øvet i sligt. Nærmere Anviisning gives fra Bogtrykkeriet.
Jyske Efterretninger, 1795-04-06
Raa Rugtveds Gods i Waarsae Bye, Albech Sogn, Børglum Herred, under Hiøring Amt, er Jndsider Niels Nielsen, med Tilnavn Konge, hans Hustrue Karen Jensdatter ved Døden afgaaet, uden at efterlade sig Livsarvinger, og Skiftet efter hende, er til Lovbefalede Tider med Forseeling Registering og Vurdering, fremmet. Under, Skifteforretningen, har vel allerede meldet sig, som den Afdødes Sødskendebørn og Medararvinger: Søren Pedersen fra Nedergaard i Trye, Torslev Sogn, Anne Pedersdatter fra Holmen. Jens Hansen fra Pandberg, Jens Nielsen fra Westergaard i Wraae Bye og Christen Nielsen Patten, alle af bemeldte Torslev Sogn, item: Christen Jensen fra Kierskov i Hellevad Sogn; Men da der endnu skal være endeel fleere ligenær beslægtede, som Enkemanden ikke kiender, og de mødte Arvinger ei hidtil har givet forklarlig Oplysninger om; Saa uagtet der neppe bliver noget at Arve beføies dog Skifteholderen herved 3de Gange i den Aalborgske Jydske Efterretning, at bekiendtgiøre dette Dødsfald, samt indkalde saavel fornævnte sig allerede meldte Arvinger, som hvem fleere endnu maatte være til og troe sig arveberettiget i denne Stervboe, at møde paa Rugtved, Onsdagen den 29 April førstkommende, Kl. 9 Formiddag, enhver sin Arveret at bevise og det vidre fornødne at observere. Og til bemeldte Skiftesamling ligeledes at møde, indkaldes videre Stervboets Credi og Debitorer, de første for at letigimere deres Krav, og de sidste at betale hvad de ere skyldige, efterdi Skiftet samme Dag agtes sluttet, da denne fattige Boe ikke taaler Udgifterne ved fleere Møder. Rugtved den 11te Martii 1795. H. Knustrup.
Jyske Efterretninger, 1795-04-06
Sine ærede Medborgere uden for Kiøbenhavn, giver Undertegnede sig herved den Frihed at bekiendtgiøre: At saavel Maanedskrivterne Minera og Efterretning om udenlandsk Litteratur, som Ugebladet danske Tilskuer, for Fremtiden i Følge Kongelig allernaadigst Tilladelse forsendes, Maanedskrivterne til de Danske Provindser med den Agende Post, til Norge med Expressen, og hvor disse ikke gaaer, med Brevposten; Ugebladet Tilskueren derimod overalt med ridende Post, og vil de altsaa stedse med Sikkerhed kunde erholdes næste Postdag, eller Expresdag efter at de i Kiøbenhavn ere udkomne.
Jyske Efterretninger, 1795-04-06
J Følge heraf vilde De Herrer Lysthavende uden for Kiøbenhavn, behage at mælde sig paa ethvert Steds Postcomtoir, hvorfra for Eftertiden disse Skrivter og Blade udleveres, og bliver da Aargangen der at betale, af Maanedsskrivterne med 3 Rdlr. 48 Skilling, og af Ugebladet Tilskueren med 2 Rdlr. 48 Skilling. Hvilke saaledes paalagte 48 Skilling i Følge den Kongl. Resotution tilfalder vedkommende Postmestere for Uleilighed og Ansvar, da i øvrigt jeg som Forlægger selv ved Afdrag betaler det, som til Post-Kassen for Befordringen, er bestemt. Kiøbenhavn den 28 Februarii 1795. Joh. F. Schultz.
Jyske Efterretninger, 1795-04-06
De Pensionister som Aarlig eller Ugentlig ere tillagte Understøttelse af Hospitalet i Aalborg til 1ste Mai 1795, ville behage at møde med deres Præstes Atteste som deres Trang til samme og at de leve) i den Uge bemeldte 1ste Maj indtreffer, da den Deel dem tilkommer skal blive dem udbetalt af S. C. Jessen, Enke af Trap.
Jyske Efterretninger, 1795-04-06
Onsdagen den 14de April førstkommende om Eftermiddagen Kl. 2 Slet bliver efter Erik NordkiærsBegiering formedelst hans antagne Forandring paa Næringsvei ved Auction hos Christen Jensen Tranholm i Nørre Sundbye bortsolgt et Chatol med Skab og Dragkiste, et 8te Dags godt Stueuhr med Fouteral, en nye Kane af god Facong, Sængestæder og Gardiner, samt Sængeklæder, Mands Gangklæder, Kobber, Tin, Mes ling, Stole, Jern og Trætøi med meere. Condition søger en Person, at tiene enten som Skov& rider eller Jæger, hvilke Forretninger han af en Deel Aars Erfaring forstaaer, taler tydsk og dansk, samt kan frisere og barbere; Anviisning gives fra Bogtrykkeriet.
Jyske Efterretninger, 1795-04-06
di Apotheker og Kiøbmand Johan Ludvig HartmansU Opbudsboe er en Skiftesamling bestemt at foretages i Boets Gaard her i Byen Løverdagen den 11te April førstkommende Klokken 10 Slet Formiddag for at modtage de Hr. Creditorers Betænkning i en for dem og Boet vigtig Begivenhed. Creditorerne anmodes derfor at ville enten selv eller ved Fuldmægtig bemeldte Tiid tage Møde, da man i øvrigt anseer de Udeblivende at være enig i det, som de fleeste eller største Creditorer deels allerede ved Skiftesamlingen i Dag have besluttet og ved forestaaende Møde vilde resolvere til. Aalborg, den 26de Martii 1795. Gieerup. Bøggild.
Jyske Efterretninger, 1795-04-06
Auction bliver foretaget den 22de, 23de og 24de April A førstkommende Kl. 9 Formiddag over Apotheker og Kiøbmand Johan Ludvig Hartmands Opbudsboes Gaard med tilliggende smukke Frugthauge, beliggende her i Byen ved Bleggaards Port. Naar 3die Auction over Gaarden den 24de April er tilendebragt, fortsættes Auctionen over Boets Jndboe og Effecter, en betydelig Deel Fayance og Kramvare, bestaaende af Silketøier, Sirtser og Katuner, Ostindiske og andre Tørklæder, Silke og andre Baand med mere. Hvilket herved til de Lysthavendes Efterretning bekjendtgiøres. Aalborg, den sy 26de Martii 1795. Bøggild.
Jyske Efterretninger, 1795-04-06
Subskriptionsplan. J Forviisning om, at ret mange ønskede at eie en troe J og god Afbildning af en Mand, som fremfor de be fleste andre nu levende med grundet Ret har i hele Euro=Li pa hver paa Tingenes Gang, og Statsmands Værd opler mærksom kyndig Mands Ærbødighed, og i de danske Li og norske Stater hver skiønsom Medborgers erkiendtlige Hengivenhed, tilbydes herved Subskription paa Stats ministerens Andreas Petrus Greven af Bernstorffs Brystbilled, hvilket, nyelig malet af Professor Hans Juul, stikkes i Kobber af Clemens. Det bliver i noget større, Format, end de Portraiter man forhen har i Kobber fra samme Haand; de ovenmeldte Kunstneres Navne er for Resten Borgen for, hvordan det bliver. For dem, som subskribere herpaa inden Midten af dette Aar, bliver Prisen 2 Rdlr.; for andre, om det bliver mueligt at levere flere Aftrykke, end de, paa hvilke der bliver subskriberet, bliver Prisen, høiere men ei bestemt. Kiøbenhavn, den 12. Januari 1795. Subskriptionen paa ovenmeldte Kobberstykke, imodtages endnu hos mig, hvor de som ønske at eie samme, ombedes saasnart mueligt at lade deres ærede Navne antegne. Aalborg Bogtrykkerie den 6 April 1795. P. F. Wandall.
Jyske Efterretninger, 1795-04-10
Aalborg, den 10 April. I Dag ere 2de Skibe, Skipper Ole Pedersen og Skipper Høyer, som i Vinter have været indfrosne ved Hals, hertil ankomne.
Jyske Efterretninger, 1795-04-10
At Statsgielden efter den bestemte Gang, uforanderlig Tid efter anden bliver afbetalt sees af de offentlige bekiendtgjorte Opsigelser af de Kongelige Obligationer, hvilke tilsammen deregnede skal beløbe sig til 224,275 Rd.,der til dette Aars 11 December skal udbetales.
Jyske Efterretninger, 1795-04-10
Den Franske Escadre, som paa Bergens Rheed har lovervintret, er den 14 Februarii derfra afseilet. Det Kongl. Svenske Videnskabers Academie i Stokholm er indtil videre blevet ophævet, formedelst utilladelig Misbrug af Skrive- og Trykkefriheden, og derom er under 7 Martii d. A. fra det Kongl. Cancellie=Collegio udstædt en Kongl. Anordning.
Jyske Efterretninger, 1795-04-10
J denne Uge er her igiennem Byen dreven fra adskillige Gaarde en stor Deel Staldstude.