Berlingske Tidende, 1797-10-23
Haag, den 14de October. Efterat den hollandske Flaade af 15 Linieskibe, 12 Fregatter og Kuttere under Admiral de Winters Commando var den de udløbet fra Terel, holdte den sig i Nærheden af Kysterne indtil den 11te, da Engelænderne under Admiral Dunean lodsig see med 16 Linieskibe, for at levere Hollænderne et Slag. Fegtningen tog sin Begyndelse Kl. 10 om Formiddagen paa Høiden af Wyck, og man kunde her i Haag høre den forskrækkelige Kanonade. Slaget var blodigt og endtes med vor Flaades ganske Nederlag. Af Admiral de Winters Beretning, som er faldet i fiendtlig Fangenskab, og har skrevet denne Beretning om Bord paa det engelske Admiralskib, sees, at 8 hollandske Skibe ere blevne tagne af Engellænderne; samme ere: Friheden, Admiral de Winter, paa 74 Kanoner; Jupiter, Vice Admiral Reinties, paa 74; Hercules paa 64, Bassenaar paa 64, Haarlem paa 68, Delst paa 56, de Bries, paa 68, og Ligheden paa 68 Kanoner. Om de øvrige Skibes Skjebne vidste de Winter intet. Man ventede i Dag en nærmere Beretning. Man sagde, at Skibet Alemaar paa 66 Kanoner var boret i Grund. Fiskerne fra Schevenningen have opsisket i Søen mange Skibsredskaber, Seil, Madratser, og v. Tallet paa de Døde vil man først faae at vide af den anden nærmere Beretning. 2 Capitainer ere dræbte, og Admiralen tilligemed Vice=Admiralen sangne. Da Admiral de Winter skrev sin Beretning, talte han 10 engelske Skibe, som laae omkring ham; formodentlig ere de 6 øvrige endnu beskieftigede med at opsøge hollandske Skibe. I dette Øieblit erfarer man, at Resten af den hollandske Flaade, nemlig 19 Skibe, ere komne tilbage i Havnen ved Texel, Helvoetsluis og Viiestingen. Man siger, at et engelsk Skib er bleven skudt i Grund af det hollandske Linieskib Generalstaterne under Contra Admiral Storps Commande; men denne Efterretning er ikke officiel. Her følger Admiral de Winters officielle Beretning, som allerede er trykt: ViceAdmiral de Winter til Marine=Commissionen! Med dybeste Bedrøvelse beretter jeg Dem, at Engelænderne bleve opdagede af os i Gaar den 11te October om Morgenen. Vi stillede os i Slagorden, og jeg gav Signal, at man skulde belde sig saattet til hinanden, som mueligt. Dette blev dog ette fulgt paa det beste, hvortil de foranderlige stærke Vinde, den høie Søe, og nogle af vore Skibes slette Beseiling var Aarsag. Kl. 11 angreb Fienden vor Linies Arriergarde, og seilede trodsig tversigjennem Linien, hvilket jeg gjerne saae, saasom jeg bestandig haabede, at man skulde afskiære ham, hvorfore jeg og gav Skibene i Spidsen Signal at tage nogle Seil ind. Dog dette kunde ikke hielpe. Efterhaanden kom vi, skiønt ulige i Tal, i Fegtning. Jeg blev af 2 og siden af; Skibe paa engang angreben. Vort Skib Hercules geraadte i Brand, hvilket, som det andet fra os i Linien, siden drev paa mig. Jeg maatte altsaa vige saa meget mueligt, hvorved jeg kom til et 4de engelsk Skib, som var Admiralskibet. Om kort Tid var alt løbende Redskab, Seil, Stænger, Toug o. s. v. bleven bortskudt. Ved det sidste Signal, som jeg vilde giøre, for at kalde andre Skibe til Hielp, bleve Flaglinierne skudte mig ud af Haanden. Jmidlertid var ved Capitainens tidlige Saarelse, ved mange Folks Forliis, eller Gud veed, hvorved ellers, Vassenaar bleven taget, tilligemed Skibene Haarlem, de Bries, Delft og Jnpiter, hvis store Mast faldt over Borde. Jeg kunde ikke see alt dette for Damp og Røg, saasom jeg var i en bestandig Fegtning. Alting blev endelig bortskudt paa mit Skib. Jeg mistede særdeles mange Folk, men bestræbte mig dog for, at brække igiennem de 5 engelske Skibe under fuld Jld, for paa denne Maade at naae Landet, eller at give nogle af vore Skibe, som befandt sig i temmelig gode Omstændigheder, Leilighed til at redde mig. Dog dette var forgiæves. Kl. 2 faldt alle mine 3 Master. Jeg blev med Vraget endnu 1/2 Time i Fegtning; men da jeg ikke meere saae noget Haab, og vore Skibe begave sig bort fra os, da de saae, at Flaget var bortskudt, holdte mit Mandskab, som var hensmeltet til det halve, op med Skydningen, og Kl. 3 kom nok en engelsk Fregat, fra hvilken en Officeer begav sig om Bord til mig, og bragte mig om Bord til Admiral Dunean. Skibet Liigheden, laae noget i Vinden af mig. Jeg saae og at dette ikke gjorde mere nogen Modværge, og aldeles ikke meere skiød. Dets Seilværk o. s. v. gik alt i Stykker. Hvorfore dette Skib har stroget, veed jeg ligesaa lidet, som hvorfor Skibene Admiral de Vries, Delft og Haarlem have strøget. Skibet Hercules kappede sin Mesanmast over Borde og slukte Jlden; men dette bragte det saavel som mig midt ind iblandt de engelske Skibe, hvorfor det ligeledes blev taget. Med mine Officerer og mit Mandskab er jeg fortrinlig tilfreds, og anbefalet Dem samme, som Folk, der have forsvaret sig til det yderste, og ere blevne deres Admiraltroe. Man har paa begge Sider rasende fegtet, og der ere blevne mange Folk. Engelænderne have faaet mange Grundskud og mistet mange Mennesker. De have begivet sig med 9 Linieskibe til Parmauth for at reparere dem. Løverdags Aften havde de faaet den Efterretning. at vi vare i Søen. Om Mandagen derpaa afseilede de, efterat de havde forsynet sig i 24 Timer med Victualier, og havde bekommet istedet for de 9 under Reparation værende Skibers andre fra Porsmouth og Danerne. De vare 16 Linieskibe stærk, og kun et førte 50 Kanoner; men de fleste andre meest 74. - Her seer De den ulykkeligste Dag i mit Liv. Uagtet den største Duelighed i at mandeuvrere og personlig Tapperhed udvistes paa mit og mange andre Skibe, saa har dette dog ikke kunnet afværge Ulykken. Vore Fiender sætte blot Priis paa vor Haardnakkenhed i vort Forsvar. - Jngen Action kan have været saa blodig; thi den var dødelig for os. Jeg skal have den Ære at give Dem en nøiagtig Underretning, saasnart jeg faaer Leilighed dertil Jeg benytter mig nu blot af den engelske Admirals Føjelig hed, for at give Dem en foreløbende Efterretning, og overdrage Dem den fornødne Omsorg og Opmærksomhed for en Hob Fanger, som formedelst deres Bravoure og Tapperhed, fortiente en bedre Skjebne, fornemmelig Mandskabet paa Skibet Friheden. Jeg anbefaler Dem de fattige Enker og Faderløse, og min værdige Capitain van Rossums Kone og Børn. Klokken halv 2 blev den ene Hofte bortskudt paa ham; han er endnu ikke død, men har kun lidt Haab. Paa 2de Cadetter, hvoriblandt min Broderson, ere de venstre Been blevne afskudte. De øvrige Officerer ere friske. Blot Marine=Lieutenanten Cranenburg er blevet. Om de øvrige Skibes Tilstand kan jeg ikke sige noget, ikke heller om, hvormange der ere omkomne. Engelænderne selv vide det endnu ikke. Jeg veed blot, at Vice=Admiral Reintses er let saaret : og at han befinder sig hos den engelske Admiral Onslow, Meurer er ogsaa frisk, men Capitain Villars paa Skibet Vassenaar er tidlig i Træfningen bleven dødelig saaret og har mistet mange Folk. Jeg veed ikke, hvor mange beskadigede Skibe Engelænderne have; thi jeg tæller blot 10, som ligge omkring mig. - Jeg anbefaler mig og haaber, at jeg skal faae Tilladelse at reise til Holland, for videre at kunde forsvare mig. Jeg er Deres ulykkelige Admiral de Vinter. E. Sk. Contra Admiral Bloys van Treslong skal være løbet ind med sit Skib i Texel og have faaet sin ene Arm alskudt.