JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-05-31
J en Bye paa 10 til 20 Gaarde: 2 store og 4 mindre Brandhager. Og i en Bye under 10 Gaarde: 1 stor og 2 mindre Brandhager. Og paa det disse Brandhager, som i Byerne forvares hos Brandfogden eller et andet beqvemt Sted, overalt kunne svare til Hensigteen; maa Jernet paa de store Brandhager ingensteds være under 1 Alen, og Skaftet 8 Alen, og paa de smaae Jernet ikke under 1/4 Alen, og Skaftet 6 Alen langt, samt Førheden, tienligt Forhold til Længden; hvorimod alle øvrige ved bemeldte F. befalede Brandhager ved hver især af Byens Gaarde og Huse, saavelsom Degneboliger og Skoler, kunne bortfalde; men enhver eeneliggende Gaard, saavelsom en Kroe, en Mølle, en Lystgaard og Præstegaard anskaffer to af de mindre Brandhager. Og ville Vi allernaadigst have Tiden til Anskaffelsen saaledes udsat, at Hager og Stiger, skulle overalt være tilstede ved indeværende Aars Udgang, men Sprøiterne ved Udgangen af tilkommende Aar. Dog tillade Vi, at hvor tienlige og forsvarlige Tækkestiger findes, maae de antages i Stedet for de befalede Brandstiger, og paa de Steder, hvor Brandhager allerede ere anskaffede efter Forordningen, eller under Arbeide, men af en anden beskaffenhed, end her foreskrives, maae det saaledes forblive, indtil nye i Tiden. skulle anskaffes; ligesom Vi og bemyndige Bore General=Land=Oeconomie og CommerceCollegium til, efter de forskiellige Omstændigheder at bestemme det fornødne, hvor Bygningerne ved Forsikkring i Brandkassen allerede forhen, enten for hele Amter og Byer under er, eller en betydelig Deel af Byens Gaarde, og Huse, ere forsynede med Brand=Redskaber. Og ligesom det for Danmark er bestemt, at hvor Amterne ere blandede med Grevskaber og Baronier, der skal Amtmanden ansees for Øy righed i det Sogn, hvis meeste Hartkorn henhører under Herredet, og Greverne eller Baronerne paa de Steder, hvor det meeske Hartkorn henhører under Birket: Saa ville Vi og have de Vaskeligheder, som formedelst Blanding med Hertugdommet Slesvig vise sig ved Brandvæsenets ordentlige Indretning i Riberhuus Amt og paa Grevskabet Schackenborg, saaledes afgjorte: at hvor forskiellige Jurisdictioner findes blandede saavel under bemeldte Grevskab, som i den Deel af Riberhuus Amt, der ligger Sønden for Konge=Aarn, skal den Jurisdiction, som den største Part sorterer under og den samme vedkommende Amtmand, i Overeensstemmelse med Forordningen om Jurisdictionen i Justits= og Politie=Sager for Danmark af 18de November 1791, ene have hele Opsynet og befalingen i Brandvæsenet; og derefter enten Forordningen og Brandvæsenet, overaldt paa Landet i Danmark af 29de Februarii f. A., eller de for Hertugdommet Slesvig gieldende Brænd=Anordninger, af alle Beboerne uden Forskiel iagttages, Hvorefter alle og enhver Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-05-31
En merkverdig Talle af Grev von Metter nich, Keiserlig befuldmægtiget Minister, da Raadet af Brabant blev indsat igien.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-05-31
Mine Herrer, Siden min Tilbagekomst til Brabant troede jeg altid, at det ville være et af de kostbareste Øieblikke for den 1) Af Historisk Polit. Magazin for April. offentlige Sag, naar jeg skulle træde frem midt iblant dem. Stolt af den Fortrolighed, Nationen har behaget at skienke mig og nidkier for at beholde den, troer jeg at erhverve mig en Slags Ret dertil, naar jeg strax og overeensstemmende med hans Keiserlige Majestæts befaling beskaftigede mig med den store Jnteresse, hvis Formaal De ere. Hans Majestet er paa det inderligste bleven rørt overden Ulykke, der nylig har troffen Belgien.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-05-31
Udtog af de nyeste Efterretninger fra adskillige Lande. Leiden den 11 Maji. Historien fremviser, neppe noget Feldttog, hvis Begyndelse har været saa blodig, som dette. Fra d. 1 Martii indtil den 1 Maji har været 4 Feldtslage imellem Prindsen af Coburgs Armee, og den franske Republik, anført af Dumourier og Dampierre. Regner man nu hertil de daglige Skierdssmydsler i Egnen af Mayns, Worme, Speier, de forefaldne Fegtninger mellem Spanierne og Sardinerne mod Franskmændene, samt Urolighederne i Bretagne imellem Jacobinerne og Modrevolutionisterne, saa fremviser de nyere Tiders Krige neppe et blodigere Feldttog. Ligeledes den 8de ved Conds forefaldt atter en Bataillie, der var endnu meere blodig end den ved Valentiennes af 1ste hujus. Siden sidstnævnte Bataille havde Dampierre hver Dag, snart paa et, snart paa et andet Sted foruroliget Østerrigerne, ved at angribe deres Forposter, dog stedse i Slutningen med Tab og Rettrade. Men den 8de gjorde han Hovedangrebet fra alle Sider, da han fra Fa mars om Morgenen tidlig brød op, og angreb det Keiserlig Reservecorps der stod paa Scheldens venstre Side under Clairfait. Kl. 8 angreb han Clairfalts og Knobelsdorfs Forskandsninger med største Heftighed. Her bleve de hilsede i en snever Vei med Kartætscher, men de lode sig ikke lyse ved at trænge frem over Bierge af Liig, for at foreere de Keiserliges Forskandsning. Fire gange fornyede de ved Vicogne Angrebet under gyseligt Skraal, men bleve hvergang tilbageslagne."Ved Raifmes mistede de Keiserlige i Begyndelsen en Kanon og en Forskandsning, men Fienden maatte siden dyrt betale denne Fordeel. De tilstødende Preusser toge ikke allene Kanonen igien, men nedsablede meget Folk. Den Preusiske General Knobelsdorf blev og i sin Post ved St. A. mand eftertrykkelig angreben; men Preusserne værgede sig tapper og sloge Fienden seirende tilbage. Hertugen af Nørk sente Preusserne 3 Battallioner Engelske Tropper til Hielp, der gjorde udmerket Tieneste. Fienden viiste paa sin Side underfuld Courage, og fornyede stedse Træfningen med friske Tropper. J AbbedietHasnon havde de opført 24 Punder, der underholdt en bestandig Jld, men og derfra bleve de med meget Tab fordreven. Fiendens Plan, at skaffe Conde Luft, mislykkedes altsaa ved de Allieredes Tapperhed, da den om Aftenen Kl. 10 fra alle Sider saae sig nødt til at retirere. Raismes Skoven kom derved i Brand. Man veed endnu ikke Franzosernes Tab paa denne blodige Dag, dog er den langt større end de Allieredes, der angives hos Østerrigerne for 500 Døde og Saarede, og hos Preusserne for 300 samt hos Englænderne 150.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-05-31
Den tappre franske General Dampierre mistede ved en Kanonkugle et Been, og lod sig end nu saaledes bære omkring, for at opmuntre sine Tropper til Fægtningen, indtil han opgave Aanden.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-05-31
Kopulerede. J Piedsted Præstegaard i Ribe Stift den 30 Maji Hr. Hans Buhl, Sognepræst for Korup og Abberod Meenigheder i Fyen, og Jomfrue Maren Bang.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-05-31
Subskriptionsplaner. Det er bekiendt, at afg. Kantor Giessing i Roeskilde havde indbudet til Subskription paa en Beskrivelse over denne Byes Domkirke.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-05-31
Mig Underskrevne har det ikke været mueligt at overkomme noget af denne Beskrivelse, som, formodentlig ved Auctionen maa være kommet i fremmedes Hænder; men de til dette Vark stukne Plader har jeg, for at redde dem fra Kobbersmedden, og af Kierlighed til et Sted, hvor jeg haver faaet den første Grundvold i Videnskaberne, tilkjøbt mig. - Pladerne ere i Tallet 9, og forestille 1) den indvendige Prospekt. af Domkirken, i stor Folio. 2) Grundtegning af samme Kirke 1786, i stor Qvart. 3) Facade af Kirkens søndre Side 1787, i stor Qvart. 4) Facada af Kirkens føndre Side 1080, i stor Ortav. 5) Kirkens Frontespice 1080, i stor Octav. 6) Frontespice af Kirkens Taarne 1636, i stor Octav, 7) Sigillum. f. Capituli Roeskildenst ad negotia, 1546 og 1568, og Sigillum Capituli Roeskildensi1636 og 1642, i liden Octav. 18) Pave Luctibillede i liden Octav. 9) Sigillum J. Trinitatis donus, (hvori Pave Lucii billede forestilles siddende imellem tvende Taarne), Duvde - Melder et tilstrækkelig Antal Subskribentere sig, vil jeg bekoste Aftryk af dem. Prisen bliver paa dem alle 2 Rdlr., (thi intet lær skilt overlades). Subskriptionen modtages hos Hr. Boghandler Hegelund, i store Færgestrædet, og hos Udgiveren, Klokker Korn i Viingaard, rædet No. 183. Theodors lykkelige Morgen, ved Forfatteren af Hallods lykkelige Aften, efter det andet forøgede Oplag, m. K. agter jeg at udgive i en god dansk Oversættelse, som saasnart jeg ved Subskription seer mig nogenledes skadesløs, skal vorde leveret til Trykken. Forfatterens Foredrag kiender danske Læsere af Hallods lykkelige Aften; og om ypperligheden af hans Theoder, som jeg haaber at være erkiendt af dem, jeg venter der ville subskribere herpaa, behøver jeg intet æt sige. Helle Skrivtet vil udgiøre omtrent 3 Alphabeter, og overlades Subskribenterne for 2 Rdlr. Trykp. og 2 Rdlr. 80 Sk. Skrivp., med 2 Tittelkobbere. Ved første Binds Modtagelse betales 1 Rdlr., og 48 Skl. i Prænumeration paa 2det Bind, som snarest mueligt strax efter skal udkomme. Paa 10 Exemplarer gives det 11te frit. Subskriptionen modtages hos de Herrer Boghandlere, Agent Gyldendal, Herr Proft og Herr Liunge, paa Børsen; i Norge og Provindserne hos de af mine Venner, som hidtil have havt, den Godhed at besørge mine Bog=Commissioner, samt hos mig selv paa Christianshavn i lille Kongensgade Nr. 106. P. N. Nyegaard.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-05-31
Bekiendtgiørelse. J Ringkiøbing har i nogle Aar opholdet sig en afskediget Musqueteer navnlig Mathias Foss, som er fød i Tydskland, men i sidste Septbr. Maaned har han forladt Huus og Boe, uden at giøre reede for sig. Hans Efterladenskab er af mig paa Embedsvegne, antaget og udbragt ved lovlig Auction til 14 Rdlr. da hans her efterladte Hustrue ei heller kunde betale Gielden, saa vorder han herved efterlyst og underrettet, at Beholdningen af hans Boes Beløb, de lovlige Omkostninger fraregnet, uddeeles til hans beviislige Creditorer paa Raadstuen den 24de Augusti førstkommende Formiddag Kl. 10, hvorved altsaa han og enhver af hans Creditorer ville lade møde efter denne Jndkaldelse, med lovlige Beviser for deres Fordringer. Ringkiøbing d. 13 Maji 1793. Bork. pper Anders Fiord som førte, Everten Vindruen her fra Byen, er den 20 Martii sidst, kort efter hans Hidkomst fra Hamborg, ved Døden afgangen, hans Boe er af mig taget under lovlig Skiftebehandling, og herved indkaldes alle og enhver som hos ham maatte have noget tilgode, med lovlige Beviser derfor at melde dem i Skifte=Retten, paa Ringkiøbing Raadstue den 24de Augusti førstkommende Eftermiddag Kl. 2 slet, da Skiftet efter ham der vorder slutted; forinden ville og enhver betale hvad de til ham er skyldig, og hans Arvinger behager at møde bemelte Tild og Sted. Ringkiøbing d. 13de Maji 1793. Bark. Ved en eneste offentlig Auction, saafremt antagelig Bud skeer, agter Selveier Lars Rasmusen i Woldbye, førstkommende 4de Junii, om Formiddagen Klokken 9 Slet, at bort, selge sin, i bemeldte Bye, omtrent en Miil fra Middelfart beliggende Gaard, med tilhørende, og af Fælledskabet udskiftede Jorder, Græs= og Humle=Hauge, 5 Fæster Huuse, samt en betydelig Skovs=Part, enten samlet, eller i Parceller, da han har det Kongelige Rentekammers Tilladelse til Udparceleringen. Bygningerne ere meget gode og vel indrettede. Gaardens Jorder bestaae af 2de Løkker, hvilke begge ge indeholde omtrent 110 Tønder Pløielland og aparte Engbund, hvorpaa aarlig avles 28 a 30 Læs Høe, foruden Kløver. Den største af disse Lokker er igien inddeelt i 16 Parceller hver paa 5 Tønder Land og behørig sat i Hartkorn. Til de 2de Huse ligge ligeledes Jorder af Pløeland, og Engbund, i alt 7 Tønder. Fæsterne betale tilsammen aarlig Landgilde 24 Rdlr. 2 Mark, samt giøre 24 Dages Hovarbeide. Conditionerne hvorefter disse Eiendomme opraabes, kan erfares hos Byefoged Bluhme i Middelfart og hos Eieren bemeldte Lars Rasmussen i Woldbye. Brahesholm, den 14de Maji 1783. H. Bagge. Auctions=Directeur.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-05-31
som maatte have noget at fordre efter den her i Byen sidstleden den 15 Martii ved Døden afgangne Jomfrue Sophie Amalia Bech, ville melde dem hos mig, inden 12 Uger fra undertegnede Dato, med de fornødne Beviser om deres Fordringers Rigtighed, da Boet ikke formaaer at bekoste noget ordentlig Proklama, hvorved det tillige bekiendtgiøres, at Skiftet førstkommende 2den September foretages til endelig Slutning. Middelfart den 14 Maji 1793. J. Bluhme.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-05-31
Placat. et giøres herved bekiendt, at Tiirsdagen den 28de Maji førstkommende, om Formiddagen Kl. 9 Slet, bliver udi Magazin Mølle=Gaarden her i Byen holdt offentlig Auction over Søren Smithe paa Hønneberggaard, der henfløttede gode Jnd og Udboe, bestaaende af Borde, Stole, Kobber og Messing, Jern og Bliktøi, Glas og Porcellain, Sengeklæder og Sengesteder, en Deel Vogntømmer, en næsten nye Postvogn, en rød 7 Aars Hoppe, 2 gode Malke=Køer, med adskilligt meere. Liebhaberne behage til samme Tid der at indfinde sig. Fridericia den 21 Maji 1793. H. H. Buhl. Nra den 24de September f. A. til 25de Martii d. A. Der paa Rømøe og Lisøde Forstrande under Riberhuus Amt, uden levende Folk i Landdreven og opbjerget følgende: Paa Rømøe: Et Oxhovet ung Franske Viin mærket 9 1 Pommersk=Bielke = = 525 . 848 BW. Dito, Dito, 952 BW. Dito. Dito Dito Dito, Dito, Dito . .. . 994 BW. R. S. Dito = = Dito . Nr. 611. Dito, No. 435. B. Dito = No. 1754. Dito . No. 181. Dito . Nr. 25. Dito, No. 107. Dito; No. 139. Dito. Dito; S. J. R. L. Paa Listøe. 1 Kiærne med Tal = = = 13. Dito; Dito 46. 1. . Dito . *** Til disse anstrandede Saaer, bliver Eierne herved indkaldte til at melde sig inden den i Loven foreskrevne Tiid sub poena præclusi et perpetui silentii, og at fremkomme med deres lovlige Adkomster til samme. Riberhuus=Amts=Contoir den 11 Maji 1793. v. Hellfried.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-05-31
Paa Krogsgaard i Riberhuus Amt og Riber Stift, er den 10 Februarii d. A. ved Døde afgangen Madame Lauges. Boet blev saa snart mueligt taget under Registering og Forsegling og siden efter er al dets Eiende ved Auction udbragt til 57 Rdlr. 5 Mrk. 6 s. Under Skiftet er anmeldt følgende Arvinger til den Afdøde. 1. En Søn Anthon Laugie, opholdende sig i Fridericia. 2. En Søn Jsak Lauge, været gift i Fridericia, men er død, og efterladt sig 2de Sønner, der opholder sig i bemeldte Fridericia. 3. En Søn Daniel, været gift ved Fridericia Kanten, er død, men om har efterladt sig Børn, eller hvor disse opholde sig, vides ikke. 4 En Daatter Johanne Marie Laugie i Ægteskab med Amannensis Hr. Botker i Odense. 5 En Daatter Susanne Marie Laugie, ugift, conditionernede i Norge i Porsgrund. 6 En Daatter Dopbine, i Ægteskab med en Snedker i Fridericia navnlig Peder Stein.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-05-31
En Daatter navnlig Ganto Laugte, været i Ægteskab med en Smed i Bredstrup ved Fridericia, der begge ere Døde, og have efterladt sig Børn, men hvor mange, og hvor de opholder sig, vides ikke. 8. En Daatter i Berlin, navnlig Julie Charlotte, men om er gift eller ikke, vides ikke. Disse, og om flere Arvinger efter den Afdøde maatte opstaae, samt Stervboets Creditorer, om nogen af disse maatte findes, indkaldes herved Tre De Gange med 12 Ugers Varsel. De første for at iagttage deres Arve Ret, og de sidste at anmelde og legitimere deres havende Krav. Riberhuus Amts Contoir den 6te Maji 1793. Heilfried.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-05-31
Bogbinderen i Weile indbinder ei allene Bøger i J alleslags nu brugelige Bind, men forfærdiger ogsaa smukke Futteraler efter den Formenhver behager at forlange; der kan og faaes nogle Bøger hos ham tilkjøbs.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-05-31
En skikkelig Dreng som har været til Confirmation En og har Lyst at lære Snedker Professionen, kan melde sig paa Adressecomtoiret.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-05-31
Formedelst en Piges Udeblivelse er en Tieneste strax ledig for en Page som kan fremvise gode Skudsmaal om sit Forhold, og tillige er duelig hun melde sig hos C. C. Sünckenberg.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-06-07
Hans Kongelige Majestæt, har den 5 April 1793, udgivet en Forordning af følgende Jndhold.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-06-07
Første Kapitel. Om Delinqvent; Omkostningernes Ligning og Oppebørsel.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-06-07
1. Vi ville hermed allernaadigst have fornyet den første Post i Forordningen af 13 Januarii 1747, der befaler, at de Omkostninger, som skulle liges paa Almuen, ikke bør strække sig til andre Justits=Sager, end dem, der angaae Tyverie, Røverie, Drab og Mordbrand Som en Følge heraf, skal det af Os, for Siellands=Stifts Kiøbstæder og Roes de Amt, under 4 April 1766 udgivne Reskript herved være tilbagekaldet og sadt ud af Kraft, saa at for Eftertiden de Omkostninger, som medgaae, formedelst andre Forbrydelser, end de 4 fornævnte, skulle allevegne, for saavidt de ikke afnogen privat Sagsøger eller af de, til Sigt og Sagefald berettigede Husbønder paatales, udredes af vor Sigte og Sagefalds=Kasse. 2 Naar Bekostningerne paa en Sag af det Slags, som i Følge forestaaende Bestemmelse, bør lignes paa Almuen skulle opløbe til mere end 200 Rdlr., blive disse ikke at ligne, paa Amtet allene, men paa det hele Stift. 3. Ellers maae et Amts Delinqvent=Omkostninger ikke sammenblandes med dem, som ved komme et andet; men, for saavidt Repartitionen paa Amtet finder Sted, bør de paa et hvert Amts Almue lignes, og færskildt beregnes. 4. Ligningen over de aarlige Delinqvent Penge skal forfattes af Amtsforvalterne, og bekræftes af vedkommende Amtmænd, samt derefter ved de af Amtsforvalterne aarligen af leggende Regnskaber, med tilhørende Billage, indsendes til Vort Rentekammers Revision. 5. Eierne af samlede Godser maa det være tilladt selv at indkræve og paa Amtstuen under eet at aflevere de Deelinqvent=Omkostninger, som fra deres Godser skulle udredes. I øvrigt skal det med disse Omkostningers Jndfordring overalt forholdes paa samme Maade, som ved vore Skatters, Physicorum Lønningers og andre deslige, af Hartkornet gaaende, Afgivters Jnddrivelse. 6. De Omkostninger, som medgaae, enten til Vedligeholdelse eller bedre Indretning at Arresthusene paa Landet, bør lignes paa det eller de Herreders Hartkorn, til hvis Juris diction samme henhører; men Udgivter, til nødtørftige Klæder, for Arrestanter, samt til deres Helbredelse, naar de ere syge, bør i Hensigt til dem, der ere anklagede, for de i C. oste benævnte 4 Slags Forbrydelser lignes paa det hele Amt, og i andet Fald, maae de udredes af Sigt og Sagefalds=Kassen; Saa bør og de heftede Forbryderes Børn underholdes paa Herredets Fattigkasses Bekostning; men, hvar denne er uformuende, lignes bemeldte Udgift, paa samme Maade, som Delinqvent=Omkostninger, indtil en nærmere Bestemmelse i denne Henseende maatte skee. Andet Capitet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-06-07
Angaaende Deelinqvent=Omkostnings Regnskabernes Revision. 1. Revisionen af Regnskaberne over Delinqvent=Omkostninger skal herefter skee i Vores Rentekammer. 2. Da det paaligger Amtsforvalterne, i Følge Kapitel 1. 5, 1. og 4., at forsatte Ligningen over de aarlige Delinqvent=Penge særskilt for hvert Amt, saa bør Amtmændene tilkiendegive dem ethvert Amts=Delingent=Omkostningers hele Beløb, efter de af Amtmændenne reviderede og deciderede Regninger; Dec efter bør Amtsforvalterne beregne, og fordeele samme paa hver Tønde Hartkorn i det ganske Armee, og i Følge deraf, ved Repartion bestemme hvad der, for ethvert samlet Gods, saavelsom for Strøegodset, samt Præstegaardes og Degneboligers Hartkorn med videre. skal udredes; og bliver det, ved Beretningen. nøie at lagttage, at, dersom den Sum, som paa Amtet skal liges, ikke skulde udgiøre fuldkommen en halv eller en heel Skilling per Tønde Hartkorn, maae der dog, i første Tilfælde, ikke lignes mindre, end en halv, og i sidste Fald, ei mindre end en heel Skilling per Tønde Hartkorn, da der som desformedelst maatte blive Overskud, efterat Udgivten er bestridet, forbliver i Amtstuen, som et Depositum, og bør komme til Afdrag i den Sum, som for næste Aar bliver at ligne. Naar Ligningen saaledes er bleven forfattet, sendes den Amt manden til Ratification, hvorefter Amtsforvalteren paa den i 1ste Kap. 9 F. foreskrevne Maade, indfordrer Beløbet, og deraf igien udbetaler enhver sit tilkommende, i Følge de Regninger, som Amtmanden med sin Paategning og Approbation har tilstillet ham. 3. Naar forbemeldte Ligning saaledes af Amtsforvalteren rigtigen efter Hartkornet er forfattet, skal han i en særskildt Beregning anføre sammes Beløb til Jndtægt, og derved, fremlægge saavel Ligningen selv, som Amtmændens Ordrer, og de samtlige Regninger, paa hvilke Ligningernes Beløb grunde sig; hvorimod tillige i denne Beregning føres til Udgivt det, som til Vedkommende er udbetalt, imod behørige Qvitteringer, hvilke ligeledes bør vedlægges; og, dersom disse Qvitteringer, ere anførte paa de under Jndtægten, som Bie lage ved Ligningen, fremlagte Regninger, da paaberaabes samme under Udgivter.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-06-07
J øvrigt skal Beregningernes ganske Beløb anføres i Amtsforvalternes ContributionsRegnskaber, inden Linien, paa det at samme ikke med de Kongelige Jntrader skulle blive sammenblandede; Endelig maae ogsaa fornævnte Beregning, med Bielage, ved disse Regne skaber fremlegges. 4. Amtsforvalterne giøres ikke andre Udsættelser, end dem, der vedkomme de af dem forfattede Ligninger, i Henseende til den rigtig ge Udregning paa Hartkorner, samt at intet deraf er undtaget eller udeladt, og hvad der ellers kunde befindes at mangle, i Henseende til Udgivtens behørige Legitimation. De øvrige Udsættelser, som allene flyde af Revisionen, over de Regninger, som Amtmændene have approberet til Udbetaling, skulle fra Rentekammeret sendes Amtmændene selv, til Besvarelse.