JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1834-04-25
Det nordlige Bøhmen er i nogen Tid bleven hjemsøgt af en Røverbande, hvis Anfører, en vis Babinski, viser en ualmindelig Dristighed og Frækhed.
Viborger Samler, 1834-04-25
Jfølge de imod ham udstædte Stikbreve skal han være en Jnvalid fra det keiserlige Militair. Men meget sandsynligere er den Formodning, at han er en tilbagebleven Polak af dem, der for nogen Tid siden droge igjennem Landet. Sine Hovedstreger udfører han imod Geistligheden og Jøderne. Ganske i Røvervæsenets ridderlige Aand udover han ogsaa undertiden Høimodighed, og mon fortæller saa mange fande- og falske Anecdoter om ham, at man kunde fylde flere Art dermed. Hans Hovedbebrivter have hidtil meest været natlige Jndbrud; thi om Røverier paa Veiene høres hidtil kun lidet. Hos Folket gjelder han for en Hexemester, thi hans Smidighed, altid at smutte ud af Fælden, har han allerede flere Gange viist paa en ubegribelig Maade. Jmidlertid skrives mange Tyverier paa hans Regning, der udøves af andet Pak, og saasnart et saadant Tilfælde indtraf fer, saa frygter man strax, at man har med Babinski at gjøre. Hidtil har han indskrænket sine Forbrydelser til den leitmerizer og jungbunzlaner Kreds, og kun undertiden gjort en Afstikker til Nabokredsene.
Viborger Samler, 1834-04-25
Alle Politiets Bestræbelser uagtet, har det hidtil ikke villet lykkes, at faae fat paa ham.
Viborger Samler, 1834-04-25
Lord Ponsonby i Constantinopel har faaet Ci ville Storkorset af Bath-Ordenen, hvorfor, veed man J Amerika har man bygget en Sammensætning af Dampvogn og Dampskib, dannet som en Krokodil, paa Landet flyver dette Amsid afsted paa sine 4 Hjul, men naar det træffer Vand, plumper det glatvæk i, og svømmer som en Pudel! Diamant-Tyven Polari stod den 2den ds., i Gaabestokken, paa det store Torv i Haag. Hans Appellation til Kongens Naade, om Dommens Formildelse, blev afslaaet.
Viborger Samler, 1834-04-25
Jndenlandske Efterretninger. Kjøbenhavns Børs-Cours den 22de April. Hamborg 2 M. - A osta 207 1/2. Species 207. - Specier solgtes til 12 Mk. 1 3/4 s. Obligationer (uden Renter) 90 1/2. J ationalt ank-Obligationer (af Laanet den 4de Febr. 1800 i 101 1/2 a 102 Rbd. r. Sølv eller 105 a 65 1/2 Rbd. Sedl. pr. 100 Rbd. rede Sølv. Disconto 4 pCent.
Viborger Samler, 1834-04-25
Under 25de Marts er udkommet en Placat for Kongeriget Danmark, indeholdende, nærmere Bestemmelser med Hensyn til Rangskatten for adskillige, til det Militaire hørende Rangspersoner, saavelsom forde ved Borgervæbningerne ansatte Officierer og andre med Rang benaadede Embedsmænd, m.v.
Viborger Samler, 1834-04-25
J en Artikel i Zeitung für die elegante Welt, under Overskrift: "Der König und die Königinn von Dännemark, hvoraf er meddeelt Udtog i Kjøbenhavnsposten No. 71, hedder det om den bekjendte Rosen strid, at Censori Altona, efterat et Par Skrifter af Hr. Booth vare trykte deri Staden, vægrede sig for at lade det Mindste mere pas fere i denne Sag, saa at Booth maatte lade sine sidste Skrifter trykke andetsteds. Censoren i Altona, tilføier Ref., er almindelig erkjendt som en hæderlig Mand; personlige Hensyn kunde ikke have nogen Jndflydelse paa hans Forhold, og fandt virkelig heller ikke Sted. Maaskee venskabeligt naboelige Hensyn til Republikken Hamborg." – Det vilde være interessant at erfare noget Nærmere om denne vistnok mærkværdige Vægring fra Censors Side.
Viborger Samler, 1834-04-25
Blikkenslagerlauget i Kbhavn, har, ifølge kongelig allernaadigst Tilladelse, ved Tallotteriet, ladet bort spille et komplet messing Theeservice, hvilket vandtes af Hr. Oberstlieutenant, R. og Did. v. Weilbach.
Viborger Samler, 1834-04-25
J Slutningen af Marts var i Hertugdømmet Slesvig Kornforretningerne igjen temmelig levende, da der til de russiske Consulater var atter indtruffet betydelige Commissioner. (Ogsaa her i Jylland – tilføier Horsens Avis – ere skete betydelige Forretninger i Handelen med Rug.)
Viborger Samler, 1834-04-25
Ved Tallotteriets 1217de Trætning i Wandsbeck den 22de April udkom følgende Nummere: Paa 4de Søndag efter Paaske prædiker i Domkirken Hr. Pastor Johansen. J Søndresogn Hr. Pastor Ursin. trøssningsrenrønne,
Viborger Samler, 1834-04-25
Beniendtgjørelser. Med dybt Veemod maa jeg hermed for Fraværende Beslægtede og Venner sorgeligst anmelde, at min gode og retsindige Hustru, Christine Margarethe Becher, Jodt Jensen, efter Forsynets vise Styrelse, Natten mellem Kl. 1 og 2 den 22de Dennes, ved en meget blid og rolig Død, efter 8te Dages tiltagende Brystsygdom, fuldendte sin jordiske Vandel i en Alder af 62 Aar og 7 Uger, og vort Ægteskabs 35 Aar. Med Gud hengivet Sind i stille Huuslighed hensvandt hendes Dage, og især var hun i de sidste 24 Aar nu Livs trofaste Stette og Ledsagerinde, der, skjøndt selv svag, dog med ufortroden Taalmodighed og blid Omhed hjulp mig at bære det tunge Kors, under hvilket jeg dagligen maa lide. Med Tak og Velsignelse paaskjønner og ærer jeg hendes store Værd og sjeldne Dyd, som Gud nu ogsaa lonner med evig Ro og Salighed. Viborg den 24de April 1834. Ignatius Becher, Amtsprovst.
Viborger Samler, 1834-04-25
At Skatteskillings-Taxten for Aaret 1834. oplæses paa Raadhuuset, Fredagen den 2den Mai d. A. Kl. 10 Formiddag og derefter henligger paa Magistrats Contoiret til den 9de f. M. til Enhvers Eftersyn, bliver herved bekjendtgjort. Viborg den 23de April 1834. F. D. Pett.
Viborger Samler, 1834-04-25
De, der til Undertegnede restere med Tiendeafgift, hvilken er forfalden til Betaling allerede i Februar Maaned, anmodes herved om behageligt at indbetale den inden denne Maaneds Udgang. Viborg den 24de April 1834. Ursin.
Viborger Samler, 1834-04-25
Fragtvognen fra Bruunshaab afgaaer fra 1ste Mai indtil videre hver Torsdag til Aarhuus, og hver anden Fredag derfra til Veile.
Viborger Samler, 1834-04-25
Placat. Jfølge Reqvisition af vedkommende Pante-Forligs- og Udlægshaver, bliver Seilgaard i Funder Sogn, HidsHerred, Viborg Amt, staaende for ufrit Hartkorn Ager og Eng 6 Tdr. 5 Skpr. 1 Alb. og Skovskyld 1 Skpe. 1 Fdkr. stillet til Bortsalg ved 3de Auctioner, som afholdes Løverdagen den 10de og 24de Mai samt Onsdagen den 11te Juni d. A., hver Dags Formiddag Kl. 10, de 2de Første paa undertegnede Herreders Contoir og den Sidste paa Gaarden selv. Til Gaarden hører et meget stort Areal, hvoraf en betydelig Strækning er bevoret med Ege og Bøgeskov, og desuden haves god og overflødig Tørveskiær. J Ager jorden, der er af god Bonitet, har været saaet aarlig omtrent 20 Tdr. Rug, 15 Tdr. Byg, 50 Tdr. Havre, 3 til 4 Tdr. Boghvede og kan aarlig avles 30 Læs Enghøe. – Bygningerne ere store og Vaaningshuset er indrettet til Beboelse for en Familie uden for Bondestanden. Conditionerne vil forinden Auctionerne være til Eftersyn her paa Contoiret. Dette bekjendtgjøres herved overeensstemmende med Plakat 22de April 1817, til alle Vedkommendes Efterretning. Lysgaard og Hids Herreders Contoir Dalsgaard, den 11te April 1834. H. H. Holm.
Viborger Samler, 1834-04-25
Ved Proclama, som vil vorde læst i vedkommende Over og Underret, ere Creditorerne i Stervboerne efter: 1) Gaardmand Hans Laugesen og Hustrue Mette Hansdatter af Dahlsgaard i Aars Sogn og Herred. 2) Huusmand Niels Laursen Gislum og Hustrue Kirstine Nielsdatter af Borup Bye i Gundersted Sogn, Sleth Herred, og 3) Huusmand Jens Sørensen og efterlevende Enke Helvig Nielsdatter af Skjørbek Mark i Eidrup Sogn, Sleth Herred, indkaldte med 12 Ugers Varsel til for undertegnede Skifteforvalter, at anmelde og legitimere deres Fordringer, hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Aars=Sleth Herreders Contoir i Næsborg den 6te April Muller.
Viborger Samler, 1834-04-25
Nyeste Post-Efterretninger. Frankrig. Frygtelige Scener have fundet Sted i Paris. Uagtet Regjeringen havde sammendraget 70,000 Mand foruden Nationalgarden, brød Oprøret dog atter løs den 13de d. M. under Raabet: Lyoneserne leve! Republiken leve!" Den fra Lamarques Begravelse saa bekiendte Egn ved St. Meri var atter udvalgt til Kamppladsen. Generalerne Rumigni, Bugeaud og Lascours førte Commandoen over Tropperne. De oprettede Barricader bleve tagne uden synderlig Modstand; men fra alle Huse og Vinduer fyredes paa Tropperne, der lede betydeligt. Flere Angreb af Republicanerne paa Forstæderne St. Antoine og St. Jacques afsloges, og om Aftenen gaves Befaling til at udsætte Forfølgelsen af Fordelene over Anarchisterne til den næste Morgen, da Angrebet fornyedes Kl. 5 og endte med Troppernes fuldkomne Seier. Kl. 11 holdt Kongen Revue over Nationalgarden og Tropperne. Den 13de om Aftenen Kl., drog Kronprindsen, ledsaget af Hertugen af Nemours og under Bedækning af en Escadron Lanciers igjennem Gaderne; i Gaden St. Martin falde fra et Huus flere Geværskud paa denne Hob, uden dog at træffe, hvorpaa Tropperne stormede Huset og i Forbittrelsen dræbte alle Beboerne uden Hensyn paa Alder og Kjøn. De Deputerede begave sig den 14de (med Undtagelse af en Deel Oppositions medlemmer) en masse til Kongen, hvem Præsidenten Dupin i en Tale tilbød Kammerets Medvirkning, under disse mislige Omstændigheder. - En uhyre Mængde Arresteringer har fundet Sted. – La Tibunne er uden Jagttagelse af de lovbefalede Formerseqvestreret, og Bogtrykkeren Mie uden Lov og Dom frataget sit Privilegium. - Hos de Deputerede har Hr. Persil den 15de foreslaaet en Lov mod Besiddere, af Vaaben, Deeltagere i oprørske Bevægelser, Medhjælpere ved Opførelsen af Barricader o. s. v., hvis Vilkaarlighed er uden Exempel siden Julirevolutionen. - Ogsaa i Lyon og dens Forstæder er Kampen først tilendebragt den 14de om Aftenen, efter en overordentlig Blodsudgydelse. Modstanden var saa kjæk og saa vel organiseret, at General Almard endogsaa et Øieblik befrygtede Muligheden af at maatte rømme Staden, hvorfra imidlertid de ankommende Forstærkninger reddede ham.
Viborger Samler, 1834-04-25
Artilleriet spillede Hovedrollen ved Oprørets Undertrykkelse og en Deel af Staden blev skudt i Brand.
Viborger Samler, 1834-04-25
J St. Etienne stormede 3000 Jnsurgenter Krudtmøllen, men bleve drevne tilbage. – J Grenoble og Marseille mislykkedes ligeledes Republicanernes Forsøg, i Auxerre opbrændtes Telegraphen. J Toulon arresteredes 5 Personer; men Øvrigheden fandt det rigtigst, atter at sætte dem paa fri Fod. De liberale Blades Beretninger og Gjæring og Oprør paa forskjellige andre Puncter af Frankrig blive deels modsagte deels skildrede som ubetydelige af Ministerial bladene. – Ogsaa Marschal Soult har benyttet Leiligheden til at forlange en ny Credit af 14 Mill. for 1834 og 22 1/2 Mill. for 1835, "for at holde Hæren paa en tilstrækkelig Fod til at holde Factionisterne i Tømme." Dette Forslag er paa det Bittreste bleven angrebet i de liberale Blade.
Viborger Samler, 1834-04-25
Blandet. J Spanien er en Ministerforandring foretageniliberal Aand. Burgos og hans Tilhængere ere traadte ud og Grev Torreno, General Lauder og Hr. Remisa udnævnte til Jndenrigs-Krigs- og Finants-Ministre. - 2000 Spaniere ere rykkede ind i Portugal, have besat Chaves, og ere rykkede videre frem, forat bemægtige sig et Antal Carlister, der vilde støde til D. Carlos. - Hertugen af Terceira er indtruffen til Oporto med 5000 Mand. – Et Detaschement fra Setuval har besat Alcacer de Sal, hvorimod Gen. Bernardo de Set skal ved Moura være total slaaet af Bourmont. (?) – Et nyt Mæglingsforsøg af Lord Howard de Walden er strandet paa Don Miguels Haardnakkenhed. – Haandværkerassociationerne i England antage hver Dag en farligere Characteer. J Oldham er det kommet til blodige Optrin, hvor Politiet mishandledes, og to ved et tilligere Opløb arresterede Personer befriedes. – Uagtet ingen nye Uordener have tildraget sig i Brüssel, vedbliver man dog der af Frygt for den herskende Gjæring at anvende de største Forsigtighedsregler. – J Lüttich havde man det uhjemlede Rygte om et Attentat paa Kong Leopolds Person. – Lord Durham ventedes til Brüssel.
Viborger Samler, 1834-04-25
Jndenlandsk. Siden vor sidste Beretning vide vi ikke noget mærkeligt at være passeret i Korn-Markedet; alle Sorter vedblive at være flaue, og der viser sig hverken Lyst til Speculation eller Kjøbelyst til Udlandet. (Ht.
Viborger Samler, 1834-04-25
Den fra Kbhvn, sidstommeldte Priis for Raps paa Leverance af dette Aars Høst, var ikke 14 Rbd.,men 14 Mk. Banco. (Aach. Av.)
Viborger Samler, 1834-04-25
Roeskilde, den 19de April. En Væver i Englerup blev for nogle Dage siden begravet. Blandt Liigfølget befandt sig en sammesteds boende Huusmand. Kirken ligger høit, og det stormede saa stærkt, at bemeldte Huusmand formeligt blæste omkuld ved Graven. Dermed firerede man ham nu, og yttrede han vilde nok snart følge efter den Døde. Men han tog Sagen meget alvorligt, gik hjem og hængte sig ufortøvet i sin Seng. Præstegaarden i Glumsøe er afbrændt. Jlden opkom i en Naboegaard. (S. Bl.) Redigeret af E. Nerenst, trykt og forlagt af N. P. Dons,
Viborger Samler, 1834-04-27
62de Aargang. den 27de April 1834. Søndagen. med Brevposterne. Den til Forsendelse. privilegerede. Kongelig Samler. Viborger naaderraadanne -
Viborger Samler, 1834-04-27
ANISSEMENTS.
Viborger Samler, 1834-04-27
Udenlandske Efterretninger. Frankrig.
Viborger Samler, 1834-04-27
Le Journal des Debats meddeler følgende i Lyon under Urolighederne udbredte Proclamation: Borgere. De Regjerendes Forvovenhed tager til. De haabe, derved at skjule deres Svaghed; men Folket seer altfor klart, til at lade sig bedrage. Det veed jo, at hele Frankrig forlader det, og at intet Menneske med Samvittighed, være sig Fabrikant eller Proletar, Borger eller Soldat, vilde vove at optræde. til dets Forsvar. Borgere, Følgende ere de nyeste Bedrifter af Ludvig Philips Regjering. Ved Ordonnancer af 7de har han udnævnt flere Hoffnoge, Folkets Fiender, til meget luctative Poster. Det er saa mange Blodigler flere, der mædske sig med de Penge, som vi møisommeligen tilveiebringe til Betalingen af de nedtrykkende Afgivter. Blandt dem er Renegaten Barthe, han er ogsaa udnævnt til Pair af Frankrig. Saaledes belønner man Mænd uden Ære, uden Samvittighed, medens man lader Alle, der gavne Landet, vonsmægte i Elendighed: Arbeiderne nemlig og de gamle Soldater. Hvad er det at undres over? Disse ere rene af Hjertet og tappre; de elske kun deres Tilværelse, fordi den forunder dem, at elske og tjene deres Fædreland; derfor indspærrer man dem, derfor slaaer man dem ihiel paa Gaderne, derfor sender man dem til Algier. En national, en republicansk Regjering vilde gaae anderledes tilværk. Men den meest betegnende Handling af Kongemagten er Persils Udnævnelse til Justitsminister. Persil Borger! – er en Leverandeur til Schaffotterne. Per sil har forlangt Frankrigs bedste Patrioters Hoveder, og det har ikke været Mangel paa Jver fra hans raadressersaasnapassageergergann - Side, der har været Skylden, naar de Eedsvorne have nægtet ham dem. Persil var den Første, der begik den Skjændighed, at sige, at man maatte ødelægge Foreningerne og afskaffe Juryen. Ved at vælge, ham til Minister har Kongedømmet tilegnet sig alle hans Tanker, alt hans Had, og vil give det frit Lob. Arme Frankrig! Vil du nedstige til den Grad af Slaveri og Skjændsel, hvortil man fører Dig? Loven mod Associationerne discuteres i dette Øieblik i Pairskammeret. Vi vide Alle, at den strax vil blive antagen. Snart vil den blive opslaaet paa vore Gadebjørner. J see det, Borgere, de ville ikke alene forstyrre vor Nationalære og Frihed, nei de ville angribe vores Alles Liv og Existence. Jdet de tilintetgiøre Foreningerne, ville de hindre Arbeiderne 1, at understøtte hverandre i deres Trængsler og Sygdomme, i at hjælpe hverandre til at forbedre deres ulykkelige Stilling. Folket er retfærdigt, Folket er godt, de, der beskylde det for at ponsse paa Ødelæggelser og Mord, ere skjændige Bagvaskere; endnu strafværdigere ere de, der nægte det Ret og Brød. Arbeidere Soldater, Alle J det heltemodige Frankrigs Børn Ville J taale de Onder, hvormed man truer Eder, Ville J Føie Eders Hoveder under det skjændige Aag, man bereder Eders Fædreland, Nei, Thi franske Blod flyder i Eders Aarer, franske Hjerter slaae i Eders Bryst; derfor maa man ei behandle Eder ligemed usle Slaver. J ville Alle vorde enige om at redde Frankrig, og giengive det Navnet af den første Nation!"¬
Viborger Samler, 1834-04-27
J Paris hersker en mørk Stemning, der endnu formeres ved Synet af de dræbte Nationalgordister og Republicanere. Af de Sidste er en Hattemager begravet under stort Tilløb af sine Laugsbrødre. Marschal Lobau og General Jaqueminotbesøgte den 15de den i Kampen saarede Oberst Chapuis og meddeelte ham hans Udnævnelse til Commandeur af Æreslegionen. Herfra begavede sig til Hr. Baillot (en Søn af den Deputerede), for at underrette ham om, at Kongen havde udnævnt ham til Officier, af samme Orden; men ved deres Ankomst var han netop død af sine Saar.
Viborger Samler, 1834-04-27
Det var følgende Tirade af La Tribune, der bevægede Regjeringen til at gaae frem imod dette Blad med Tilsidesættelse af Retsformerne: "Folkets Seirer sikkret, Ministrene have slaaet Allarm i Kammeret; de tilstaae, at General Almard har efter en blodig Træfning seet sig nødsaget til, at trække sine Tropper tilbage til blotte Observationsposter. Folket har bemægtiget sig Staden, og Republiken er proclameret. Borgerne af Chalons, Dijon og Braune staae under Vaaben og have styrtet Øvrighederne. 10,000 Arbeidere marschere mod Lyon, for at staae deres Brødre bi. Alle Forbindelser ere afskaarne, og Veien herfra til Lyon er i fuld Opstand. Le National og Le Messager indeholde lange Fortegnelser paa de Grusomheder, som Militairet har tilladt sig den 14de. Herved har især det 35te Regiment udmærket sig, det samme, der i sin Tid erholdt Belønninger for sine Fortjenester ved Massacrerne i Grenoble.
Viborger Samler, 1834-04-27
Le Temps modsiger Efterretningen om, at Juli unionen havde besluttet at forsamle sig hos sin Præsident, General Lafayette, for saaledes factisk at protestere imod Associationsloven.
Viborger Samler, 1834-04-27
Spanien. Jfølge Breve fra Madrid af 26de Marts ventede man, at Don Carlos i Begyndelsen af April vilde med 3 a 4000 Spaniere, Halvdelen Cavallerie, rykke ind i Spanien. Hans Generalstab skal bestaae af flere franske Officierer tilligemed Generalerne Moreno, Villalobos og Andre, og Biskoppen af Leon ledsager, ham som Premierminister. (Han har – som bekjendt – senere trukket sig tilbage fra Grændsen.) Som et Beviis paa de carlistiske Soldaters Fanatisme fortæller et Brev fra Bilbao af 28de f. M. følgende Anecdot. "En Carlist blev i den forløbne Uge gjort til Fange af en Frivillig. Man lovede ham Livet, naar han vilde raabe: Fina la Reyrre! Manden raabte derimod høit: "iva D. Carlos, En af de Frivillige gav ham strax et Stik med sin Landse, man opfordrede ham endnu til at raabe: Dronningen leve, Men Manden gjentog sit: "ing D. Carlos, idet han rev sin Trøie op, og blottede (t Bryst med det Raab: Stød til, hvis I ere Mænd, og forlanger Døden. Don Carlos er min Konge og eg vil aldrig anerkjende Jsabella. Han faldt, efterat have faaet tyve Saar, og stammede endnu døende: Iiva Don Carlos." La Gazette der dynger den ene Usandhed paa den anden, vedbliver at paastaae, at der har fundet en revolutionair Bevægelse Sted i Madrid, medens paa den anden Side Merino har ladet sig see i Gammelcastilien, og Don Carlos følger efter ham med 2000 Mand. Jfølge Nationat skal hiin Bevægelse have fundet Sted Natten imellem den 7de og 8de April. Beretninger af 6te i Messager, tale om Oprettelsen af hemmelige Selskaber i Spanien, i Spidsen for hvilke Grev Torreno (nu Minister) staaer, der i Asturien vilde lade sig vælge til Cortes, for at træde op som Chef for Oppositionen.
Viborger Samler, 1834-04-27
Jfølge en officiel Beretning tjene tre spanske Carlistbatailloner under en vis Castro Calvellas i den miquelistiske Hær. – De 2000 i Portugal indrykkede Spaniere have angrebet og adsplittet et miguelistisk Corps under General Raimundo.
Viborger Samler, 1834-04-27
Blandet. Den venetianske Tidende siger: Breve fra Rom, der ere indtrufne til Ancona, gjentage den allerede meddeelte Efterretning, at Kongen af Neapel inden kort Tid agtede at reise til Paris, for at aftale det Nærmere angaaende sin Broders Formæling. Nogle af Jtaliens Fyrster og Souverainer see ugjerne denne Reise, og man forsikkrer, at Enkedronningen i denne Anledning er kommen til Rom. (Den preussiske Statstidende melder, at Hs. Maj. ifølge Breve fra Rom af 5te April atter er reist tilbage til Neapel.)
Viborger Samler, 1834-04-27
Det wienske Gouvernement har et vaagent Øie med den politiske Aand, der yttrer sig i Ungarn. Af denne Grund nægtedes tre spanske Bjergingenieurs, der i Freiberg havde tilendebragt deres Studier, Tilladelse til at reise til Ungarn, endskjøndt den spanske Gesandt udtrykkeligen havde interesseret sig for dem. Derimod kunne hine Reisende ubehindret gjennemreise alle Monarchiets tydske Provindser.
Viborger Samler, 1834-04-27
Lord Althorp har den 15de April i det engelske Parlament forelagt sin Bill om Tiendernes Afskaffelse mod Vederlag; ifølge dette Forslag skulde alle Tiender i England og Wales ophøre til en Tid, der nærmere skulde blive at bestemme. – Den næste Dag forelagde Lord Altborp en anden Plan angaaende Forandringer i Fattiglovene, hvilken fandt meget bifald. Der skal oprettes et Centralbureau og foretages store Forandringer med Alimentationerne.
Viborger Samler, 1834-04-27
General Mina ligger meget syg i London.
Viborger Samler, 1834-04-27
J Brüssel ere en Deel Fremmede viste ud af Landet, deriblandt fire forskjellige Bladredacteurer. Den Ene af disse, Hr. Jaubert, har erklæret, med Magt. at ville modsætte sig denne constitutionsstridige Befaling. Alle disse Mennesker have kun erholdt 24 Timers Frist. Den franske Exdeputerede, Hr. Cabet, der siden den 23de Marts boede hos Hr. Gende bien, har faaet befaling at forlade det belgiske Ge reet inden 48 Timer, i modsat Fald vil man med Magt bringe ham til Ostende og der indskibe ham til England.
Viborger Samler, 1834-04-27
De i Neapel siden 1826 bestaaende Militaircommissioner for visse Forbrydelser ere ophævede ved et kgl. Decret, og Jurisdictionen i de paagjældende Tilfælde igjen given tilbage til Criminalautoriterne.
Viborger Samler, 1834-04-27
Den schwabiske Mercur beretter, at det ved Conferencerne i Wien skal være i Værk, at afskaffe Privatdocenterne paa alle tydske Universiteter, fordi disse betragtes som en Planteskole for Ultraliberalisme. Man troer nemlig, at Privatdocenterne, for at skaffe sig et større Antal af Tilhørere, beflitte sig paa at udbrede ultraliberale Anskuelser, og derfor indrette deres Foredrag i denne Aand.
Viborger Samler, 1834-04-27
Nyligen saae man i Knigley 3 Personer at kjøre paa en Vogn, som blev trukken af en Træhest og som i 9 Minutter tilbagelagde en engelsk Mill. Dette mekaniske Kunststykke styres ved en enkelt Tømme, der er befæstet til Hestens Mund. Hesten kan med Lethed dreies til hvilken Side man vil, og formedelst indvendige Vægtstænger hæver og flytter den Benene som i Trav. Lasten, som Vognen bærer, skal formeere Hurtigheden.
Viborger Samler, 1834-04-27
Hvad Udg. længe har formodet og i denne Tidende omtalt er nu stadfæstet: Det er factisk, at hele det sydlige Ruslander, formedelst Mis værten og den deraf fulgte Fodermangel, blandt Faarene udbrudt en odelæggende Sygdom, som, i Forening meddenne ugunstige Vinter, vil foraarsage at i dette Aar og i det næste vil savnes Ulden af nogle Millioner Faar. Af denne Aarsag opkjøbes i Rusland alle endnu havende Forraad, og især beskjæftiger sig hermed tvende formaaende Huse i Petersborg (Vet. Tid.) og i Odessa.