JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1821-07-04
Fra Konstantinopel selv, har man Beretninger over Wien af 19de Juni - Deri siges: "De fleste fremmede Gesandtere erkjende Portens Ret til at anholde og visitere de Skibe, som passere Dardanellerne - der især har til Hensigt at afskjære Grækerne i Arkipelagus og Morea Tilførselen fra Odessa. Den russiske Gesandt har derimod protesteret mod Forbudet af Kornudførselen fra det sorte Hav, som stridende mod Traktaterne. Den øster, rigske keiserlige Gesandt, Grev Lützow har ikke havt Aarsag til Klage, meget mere har han været saa heldig, at kunne ved sin Mellemhandling hos Regjeringen, tage adskillige Personer i Beskyttelse - Dette Held have nogle af de andre Hoffers Ministre ikke havt - J Konstantinopel er det temmeligt roligt. Skatmesteren betaler med Penge de opbragt Ladninger - Men det Kristelige Navn er i høi Gra forhadt og frygtede Man ikke for de europæiske Magter, ville der øves Grusomheder nok.
Viborger Samler, 1821-07-04
Man maae ellers befrygte, at Tilførselen saavel med Levnetsmidler fra Ægypten, som med Frugtet og Olie fra Middelhavet vil standse, til stor Skad for Konstantinopels Jndvaanere - Fra Ægypter, ville de græske Kapere hindre den, og fra Middelhavet ville Skibe bemandede med Kristne ikke vove det - J en saa folkerig Stad som denne ville en saadan Mangel give Anledning til de blodigste Optrin - Bankøren Emanuel Danest levede endnu den 25de Mai. Hans 2 Comagnons Pappa og Costanda toges i Beskyttelse af den russiske Gesandt og have siden indskibet sig - 3 russiske Skibe fulde af flygtende Kristne seilede nylig forbi Buyukdere, som var et bittert Syn for de opbragte Tyrker -At flye nu, er ikke muligt, da Tyrkerne nøie visitere alle afgaaende Skibe og det ville koste den Kristne sit Hoved, som fra Tyrkiet vovede at flygte. Naturligviis frygte de Kristne her, at høre om Grækernes Seiervindinger; thi det vil sætte deres Liv Fare - Det var den 17de Mai, at Bekir Paska kom til Bosphorus med 5000 Md. Tyrker fra Asien som skulle besætte de befæstede Slotte ved Mundingen af det sorte Hav, men de derværende Kommandanter nægtede at afgive Slottene og truede endog med, at angribe de Ankomne. Porten maatte da som sædvanlig, give efter og lade dem gaae til Rumelien.
Viborger Samler, 1821-07-04
De i Nærheden af Bukarest grebne Hetærister bleve af Tyrkerne satte levende paa Sped - Man troede i Bukarest, at der snart der i Nærheden ville forefalde en afgjørende Træfning imellem Jnsurgenterne og Tyrkerne.
Viborger Samler, 1821-07-04
Man paastaaer, at der ved Fokschan den 25de Maj blev af Fyrst Kantekuzen leveret en Træfning. hvori mange Tyrker faldt.
Viborger Samler, 1821-07-04
Da Paskaen af Morea atter havde bemægtige sig Staden Patras lod han den Dagen efter plyndre; derved afbrændtes 800 Huse. Grækerne havde afbrændt 500. Forhen vare 5000 Mennesker vandrede ud af Staden. Han lod 40 af de tilbageblevne henrette som Deeltagere i Opstanden. Den 8de Mai bemægtigede Grækerne sig Athen, hvorved de totrediedele af Staden afbrændte. Chios er den eneste græske Øe i Arkipelagus som endnu, ved Gouverneurens Omsorg, der er en Søn af den tyrkiske Storadmiral er bleven hindret fra at slaae sig til Grækernes Parti.
Viborger Samler, 1821-07-04
Paa Øen Zea have de af Tyrkerne mishandler de Græker hevnet sig, ved at lade 40 Tyrker Man for Mand skyde og deres Legemer derefter sønderrive Paa Milos, Naxos og Paros skal Grækerne hold 6000 Tyrker fangen. Den hele græske Sømagt angives for 250 væbnede Skibe, deelt i 4 Divisioner, Om Grækerne. haves denne Postdag kun lidet. Det hedder fra Mo dan 6te Junii, at de i Nærheden af Jassy staaende Græker have samlet sig ved Floden Suczana, Jassy, der før var saa vigtig en Handelstad, er nu næsten øde. Hunger og Armod vil nu snart give den sin Rest. Grækerne forfølge især Boyarerne, plyndre og afbrænde deres Lyststeder.
Viborger Samler, 1821-07-04
Til Søes ere Grækerne virksommere end til Lands De have allerede taget 6 tyrkiske Krigskibe hvoriblandt 4 Fregatter, som skulle gaae mod Paska AlyThessaloniks Havn have de blokeret og en anden tyrkisk Eskadre have de forjaget til Rhods. En græfDivision ligger imellem Tenedos og Mytilene for at angribe den tyrkiske Flaade.
Viborger Samler, 1821-07-04
Den græske Geistlighed i Macedonien har Tyrkerne og paa flere Stæder ladet henrette og Kirkerne forstyrre - desuagtet tabe de Geistlige ikke Modet - Nylig gik Erkebispen af Neopatron i Thessalien som Chef imod den tyrkiske Paska, slog ham flere Gange, men faldt tilsidst som et Offer for Fædrelandet.
Viborger Samler, 1821-07-04
Neapel, den 6te Junii. Den østerrigske Division Walmoden gik herfra paa 46 Førselskibe den 31te May til Palermo og kom der næste Dag efter 40 Timers Seilads. Næste Dag bleve Tropperne udskibede under Folkets Fryderaab "Leve Kongen!" Førselskibene toge de neapolitanske Tropper tilbage, for at bringe dem hertil.
Viborger Samler, 1821-07-04
Den 4de Juni laae Eskadren for Anker ved BajaHs. Maj. Kong Ferdinand præsiderer daglig Statsraadet, i hvilket raadslaaes over Maaden atter at bringe Statsforfatningen i ordentlig Gang.
Viborger Samler, 1821-07-04
Jndenlandske Tidender. Kjøbenhavns Børs-Cours den 29de Junii. Hamborg 2 M. 262, a vista 265. Specier 263. - Specier solgtes til 15 Mk. 12 1/2 s. Obligationer (med Renter fra 11te Juni 1821) 70.
Viborger Samler, 1821-07-04
Nationalbank-Obligationer (af Laanet den 4de Februar 1820) 91 Rbdlr. rede Sølv (uden Renter) eller 119. a 120 Rbdl. Sedler pr. 100 Rbd. r. Sølv. Disconto 6 pCt.
Viborger Samler, 1821-07-04
Den 23de Juni indtraf Prindsesse Juliane Sophie med sin Gemahl Prindsen af Hessen Philipsthal, til Altona, og fortsatte den 25de deres Reise til Cassel.
Viborger Samler, 1821-07-04
Fra det Kongelige Rentekammer er under 16de f. M. emaneret en Plakat, saa lydende: Hs. Kongelige Majestæt har ved allerhøieste Resolution af 13de i f. M. allernaadigst bestemt 1) at Vandfuld Skodborg og Hierm Herreder med Lemvig Kjøbstæd skulle i Stedet for at henlægges med Tiden under Thisted Amt, for bestandigen forblive under Ringkjøbing Amt, hvorunder de nu ligge; 2) at fra dette sidste Amt skal Vrads Herred fra Begyndelsen af næstkommende Aar 1822 afgives til Aarhuus Amt, og 3) at derimod fra Aarhuus Amt skal Hids Herred fra samme Tid henlægges under Viborg Amt.
Viborger Samler, 1821-07-04
Ved allerhøieste Resolution af 27de f. M. er Fragten for Reisendes Befordring med Pakkeposten, paa samtlige Postrouter i Danmark bestemt for tilstundende Juli, August og Septbr. Maaneder til 30 s. Sølv pr. Miil, men paa Veilængder indtil fulde 8 Miil og derunder til 26 s. Sølv pr. Mill.
Viborger Samler, 1821-07-04
Hs. Majestæt Kongen har ved allerhøieste Resolution af 27de f. M. bestemt Vognmandstaxten for Danmark for de næstfølgende 3 Maaneder, Julii Aug. og Septbr. saaledes: for et Par Forspandsheste eller stemplet Vogn med 2 Heste til 4 Mk. 8 s. og for en mindre Vogn med 2 Heste samt for en enkelt Hest til Estaffette eller Forspand til 4 Mk. 2 s. Sølv pr. Mill.
Viborger Samler, 1821-07-04
Cancelliet har fra vedkommende Authoriteter i det egentlige Danmark modtaget de befalede Jndberetninger og Forligelsesvæsenets Tilstand sammesteds, i Aaret 1820.
Viborger Samler, 1821-07-04
Jfølge disse er der af Sager som henhøre til det almindelige Forligsvæsen i Aarets Løb, foretagne 3) 777, hvoraf 27,220 ere forligte eller hævede, 833 udsatte, 11 674 henviste til Retten og 2905 deraf virkeligen indstevnte. Af Polictiesager, der kunne forliges, ere der foretagne 5182, hvoraf 2907 ere forligte 267 udsatte og 2008 paadømte.
Viborger Samler, 1821-07-04
Fra Vestindien, Jsland og Færøerne ere Jndberetningerne ei endnu indkomne, og altsaa de der forefaldne Sager ei indbefattede i ovennævnte Antal.
Viborger Samler, 1821-07-04
Under 9de d. M. er afgaaet følgende Cirtulaire til samtlige Biskopper i Danmark: Da det er anseet gavnligt, at vedkommende Præster, naar enten Gjordemoderens Anmeldelse eller Rygtet opvækker nogen Mistanke om at en eller anden Feil ved en Barselqvindes Forlysning er begaaet, paalægges ufortøvet derom at gjøre directe Anmeldelse til vedkommende Physicus, for at denne om han finder det fornødent, strax derom kan anstille Undersøgelse, saa skulde Man tjenstligst anmode Deres Høiærværdighed om, at ville i Overeensstemmelse hermed tilkjendegive de i Deres Embeds District værende geistlige Embedsmænd det Fornødne, og er det iøvrigt en Selvfølge, at vedkommende Præster i de sædvanlige aarlige Jndberetninger til Amtsprovsterne og dødfødte Børn desuagtet bør anføre de Tilfælde, som af dem saaledes directe ere anmeldte.
Viborger Samler, 1821-07-04
Under f. D. er fra det danske Cancellie udfærdige, følgende Cirkulaire til samtlige Amtmænd i Danmark og den Vestindiske Regjering: For at sætte vedkommende Physikus istand til at føre et strængere Opsyn med Gjordemodrenes Forhold i Udøvelsen af deres Konst, skulde Cancellier efter derom indkommet Forslag, tjenstlig anmode (Tit.) om at paalægge samtlige Accoucheurer i det dem anbetroede Amt, uopholdeligen, at indberette til Stiftsphysicus, naar de, kaldte til at betjene en Fodende, finde i Gjordemoderens Fremgangsmaade nogensomhelst Anledning til Anke.
Viborger Samler, 1821-07-04
Nogle Proprietairer i Thisted Amt havde forespurgt: 1) om de ere berettigede til at drive Handel med en dem tilhørende priveligeret Sandskude; 2) hvilke Steder de maae befare med den ommeldte Sandskude; 3) hvilke af Landets Produkter de maae udføre, og 4) hvilke udenrigske Vare de igjen maae indføre:
Viborger Samler, 1821-07-04
J denne Anledning ere Vedkommende under 23de f. M. tilkjendegivne, ad 1mum, 2dum, 3tium, at det efter Landets almindelige Love maa staae enhver Landboer frit for at udskibe Producterne af sin Jord og sine øvrige landlige Frembringelser til hvilket. somhelst indenrigsk og udenrigsk Sted naar Told anordningerne ikkun efterleves, men at derimod den særdeles Tilladelse, som Obt. Bref af 21de Jan. 1688 og Toldforordningen af 1768, Cap. 3, gar Beboerne i visse jydske Egne til at udføre til Norge, endog Varer, som de tilforhandlede sig i Egnen, ikke taaler nogen Udvidelse; ad 4tum: at han ligeledes maa ansees berettiget til fra fremmede Steder at indføre alle Slags tilladte Varer, naar han ikke forskriver en større Mængde, end han behøver til eget Brug, og Toldanordningerne forøvrigt iagttages; hvorimod han ikke maa gjøre dem til Gienstand for Kiøbmandshandel ved at afsætte dem til andre mod Betaling eller ved at bort tuske dem mod andre Varer til Landmanden. Saafremt Spørgerne i øvrigt ere Skudehandlere ere deres Rettigheder som saadanne bestemte ved de dem meddeelte Bevillinger.
Viborger Samler, 1821-07-04
Under 15de Juni er Skuespiller C. W. Chlers i Viborg forundt Tilladelse til i 2 paa hinanden følgende Aar at opføre Skuespil i Kjøbstæderne i Danmark udenfor Kjøbenhavn.
Viborger Samler, 1821-07-04
Under 19de Juni er H. P. Rüder af Kjøbenhavn meddeelt Bevilling til i 6 Maaneder at forevise et camera obscura, eller laterna magica i Kjøbstæderne i Danmark udenfor Kjøbenhavn.
Viborger Samler, 1821-07-04
Det fra Glückstadt paa Hvalsiskefangst udsendte Skib Margarethe er forulykket i Nærheden af Grønland men Mandskabet reddet og allerede indbragt til Tønningen.
Viborger Samler, 1821-07-04
Den sidstmeldte Jldebrand i Ørslev i Sielland var desværre! kun alt for viis. Af en Bekjendtgjørelse i Slagelse-Avisen fra Hr. Grev Holstein til Holsteinborg haves følgende Oplysning:
Viborger Samler, 1821-07-04
Det var den 22de Juni, at 15 Familier i bemeldte Bye bleve huusvilde ved en opkommen Jld, som den stærke Blæst i en Hast udbredte, medens en stor Deel af Beboerne vare paa Marken. Præstegaarden, Skolen, 4 Gaarde og 6 Huse, samt 3 Jndsidderstuer brændte, og de ulykkelige Brandlidte fik kun lidet reddet. Den værdige Kirkesanger og Skolelærer Hansen vidste ikke, at Jlden brændte ham over Hovedet førend Luerne Sloge paa Vinduerne. Hans første Forretning var at redde og sikkre Skolebørnene fra de brændende Luer, og maatte han derefter forlade Huus og Alt med Kone og 3 umyndige Børn, uden at faae reddet andet end Livet. Enhver Gave til disse ynkværdige Mennesker saavel i Penge som Fødemidler, Sengeklæder, Boskab o. s. v. modtages med Taknemmelighed af Hr. Birkeskriver Kluver i Rude, Hr. Pastor Duus i Haarsløv og Hr. Forvalter Mortensen og skal samvittighedsfuld vorde fordeelt blandt de Brandlidte efter Enhvers Trang. Efterat Parcellisten Jens Hansen i Brandsmark den 9de Juni om Aftenen var kommen hiem fra Alsted ved Sorøe, hvor han ved den opkomne Jldsvaade havde hjulpet til at redde, og lagt sig tilsengs blev han igjen vækket ved Jldens rædsomme Knittren og tilstrømmende Folks Larmen udenfor og maatte selv med Kone og Børn nøgen flye fra den næsten faldefærdige Vaaning. Kun saare lidet blev ved Naboernes Hielp reddet.
Viborger Samler, 1821-07-04
Den 27de Juni kom den første danske Sildjæger, til Altona med 27 Tønder nye flamske Sild.
Viborger Samler, 1821-07-04
Befordringer og Afgang. Under de Deputerede for Finantserne: Den 23de Junii er Mynt-Assistent C. F. Gerlach beskikket til Myntmester i Kjøbenhavn.
Viborger Samler, 1821-07-04
Døde. Kjøbenhavn: Skibscapitain og Brygger, F. Soltvedel, 65 Aar; Controlleur A. Gorm, 63 Aar, Afskediget Capitain K. K. Simonsen, 42 Aar. Mad. F. Lohmann, fød Fredtofte, 72 Aar; Mad. K. Svendsen, 90 Aar; Mad. K. M. Nielsen, fød Jørgensen, 3 Aar; Mad. C. Petersen, fød Larsen, 56 Aar; Mad. A. C. Dampe, 59 Aar; afskediget Premierlieutenant N.S. Staal, 28 Aar; Mad. K. Sahmel, fød Holm, 40 Aar. Bregentved Grevskab: Skovrider C. Bog vad, 85 Aar. Guinea: Skibskaptain A. H. Blom 53 Aar. Bødstrupgaard, Frue H. M. van Deurs fød Konemann, 81 Aar. Saxild Præstegaard, Sognepræst Jacob Abel Jngerslev, 62 Aar. Nibe, Barbara Johanne Alsing, 84 1/2 Aar. Viborg: Andreas Villumsens Enke, eller: Engelsmandens Enke, Bolette Jensdatter, 76 Aar; Musicus Frederich Cades Datter, Hendriette, 6 Maaneder.
Viborger Samler, 1821-07-04
Bekjendtgjørelser. Næstkommende Torsdag den 5te Juli om Eftermiddagen Kl. 4, holdes i Viborg Domkirke den i Lovene for Viborg, Stifts Hjelpe-Bibelselskab bestemte Generalforsamling, hvilket til Dhrr. Medlemmers Efterretning bekjendtgjøres. Direktionen.
Viborger Samler, 1821-07-04
Teglbrænderiet ved Viborg Magistratsjord udenfor Viborg Bye ved Hobroe Veien, ville behage, derom at henvende sig til mig, da ingen Steene fra Teglbrænderie, blive udleverede, uden Betaling til mig er erlagt, og Udleveringsseddeel af mig udstædt. Viborg, den 4de Juli 1821. Gundelach.
Viborger Samler, 1821-07-04
Den 23de Junii d. A. er paa Gaden heri Byen fundet en Tegnebog, hvori 24 Rbd. Sedler, Eieren melder sig paa Politiekammeret her. Viborgs Politiekammer, den 4de Juli 1821. Gundelach. Stifte.
Viborger Samler, 1821-07-04
Onsdagen den 18de d. M., Eftermiddag Kl. 3, holdes 30te Dags Forretning i den her i Byen afdøde Kammerherre Schestedts Boe, i Stervboegaarden her i Byen, hvortil Vedkommende indkaldes at møde. Viborg Byes Skifteret, den 4de Juli 1821. Gundelach. Skatter. De, der ikke ønske at føres paa Restancelisten, anmodes, behageligen til mig at betale resterende Kongelige Skatter for dette Aars 1ste Halvaar inden den 14de d. M. Viborgs Magistratur, den 4de Juli 1821. Gundelach.
Viborger Samler, 1821-07-04
Proclama. J Overeensstemmelse med Placaten af 2den Junii 1819 indkaldes herved med 12 Ugers Barsel, samtlige Creditorer i afdøde Mette Marie Lottrup, fød Friis Enke efter forhen afdøde Proprietair Mogens Lottrup til Lynderupgaard, hendes Boe, til for mig som Skifteforvalter inden forommeldte Tid at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer paa Boet. Hobroe, den 26de Juni 1821. Jansen. Stervbogaarden efter Selveier Chresten Mogensen i Svendstrup i Høislev Sogn, paa Hartkorn 2 Tdr. bliver, for absolut at bortsælges, stillet til 4de Auction, som holdes i selve Gaarden Torsdagen den 12te d. M. Kl. 10 Formiddag, og hvorved tillige sælges noget Boet, tilhørende Løsøre.
Viborger Samler, 1821-07-04
Fjends- Nørlyng Herredsfogderi i Viborg, den 2den Rod. Juli 1821. Da ved 4de Auction over 160 Tdr. 2 Skpr. 1 Fdkr. 12 Alb. Hartkorn Bøndergods, som tilhøret Christen Jacobsens Opbudsboe i Salling, ikke skete Bud paa 6 Gaarde og et Huus, heller ikke paa benævnte samle de Hartkorn saa bliver udi Salling Herreders Tingstue i Skive den 17de Julii næstkommende om Eftermiddagen Kl. 2, foretaget 5te Auction over bemeldte sex Gaard og Huus, og derefter over det samlede Hartkorn 160 Tdr. 2 Skpr. 1 Fdkr. 1 Alb. Alt efter de Conditioner, som forinden kan faaes til Eftersyn paa mit Contoir i Skire, og paa AuctionsStedet skal blive bekjendtgjort. Skive, den 1ste Juli 1821. O. Selmer.
Viborger Samler, 1821-07-04
Ifølge Begiær af Eieren og Panthaveren bliver den Niels Severin Munch tilhørende Gaard, Charlottenlund beliggende i Kragelund Sogn, Hids Herred, Aarhuus Amt, stillet til een eeneste offentlig Auction som afholdes Tirsdagen den 31te Juli Kl. 10 Formiddag paa Gaarden selv. Samme Gaard staaer for Hartkorn Ager og Eng 4 Tdr. 5 Skpr. 1 Fdkr. 1 1/2 Alb. og Skovskyld 2 1/2 Fdkr. Den er særdeles vel bygget og har en betydelig Skov Lysgaard-Hids Herredscontoir den 28de Juni 1821. Holstein.
Viborger Samler, 1821-07-07
Udenlandske Efterretninger.
Viborger Samler, 1821-07-07
Madrid, den 11te Junii. Det Rygte at Prinds Carlos ledsaget af General Qviroga, skulle reise til Mexiko, behøver Bekræftelse.
Viborger Samler, 1821-07-07
Endnu har Hs. Maj. Kongen ikke erklæret sig over den foreslaaede overordentlige Jndkaldelse af Cortes der allene beroer paa Ham.
Viborger Samler, 1821-07-07
J et hemmeligt Møde af Cortes gjorde man nylig Indenrigsministeren bittre Bebreidelser ang. Uroligheden i Landet - dertil svarede han. Hvorledes kan jeg forhindre den? Jeg feiler Penge og den offentlige Mening er nærværende System aldeles imod. Skal jeg forklare mig nøiere, maae jeg opdage Hemmeligheder Personer ang., som jeg nu maae respektere. Empecinado kan ikke faae Merino fat. Denne snu Kriger er overalt og dog ingensteds at finde. Hans Folk veed ikke engang hvor han har Natteqvarteer. Merino skal ville gjøre et nyt Vende af Spanien. Erkebispen af Burges og Bispen af Os ma ere arresterede som hans Tilhængere og skulle ventelig landsforviises.
Viborger Samler, 1821-07-07
London, den 22de Junii. I Underhuset debatteredes heftig i Gaar over de 3 forbundne Monarkers Declaration dat. Laybach d. 12te Mai, som og over disse Hoffers MinisterialCirkulærer samme Dag. Ordføreren Hr. Wortley paastod, at de af de allierede Magter deri antagne Grundsætninger, dem de agtede at opstille som en Deel af den Europæiske Lovgivning, ikke allene omstødte andre Staters Frihed, men var og et aabenbart Anfald paa den Engelske Statsforfatning - Som Grund for denne Paastand anførtes den Paragraf i Declarationen, hvori Monarkerne erklære: at de ikke ville erkjende nogen Forandring i Stats forfatningerne med mindre den var fremmet ved den regjerende Fyrste selv og at de erklærede enhver foregiven Reform, som med Magt eller ved Opstand var fremmet, for lovmæssig ugyldig og stridende mod Statsrettens Grundsætninger. Dersom dette skulle være en Lov i England, sagde Wortley, saa maae jeg spørge: om vi nogensinde ville have naaet den Frihed vi nu have, Vore Friheder have vore Forfædre ved Vaabenmagt, og imod Regentens Villie opnaaet. Det ville være et Underværk meente han, om der, naar Magthaveren ikke vilde, herefter skulle skee nogen Forbedring i Menneskeslægtens politiske Forhold - Han talte dernæst om de sidste Revolutioner i Neapel og Piemont, som en Faction havde bevirket; men yttrede tillige den Mening, at dersom Frankrig ikke havde været en Formuur, ville man uden Ceremonie have angrebe Spanien. Han ønskede tilsidst atter disse Dokumenter i Original fremlagte, da han troede den meddeelte Copie kunne være urigtig oversat.
Viborger Samler, 1821-07-07
Marqvis Londonderry besvarede vidtløftig denne Tale - Copierne erklærede han for ægte og, endskjøndt han tilstod: at Declarationen i Lavbach kunne have andlediget Moderklæring fra Ministeriets Side (thi Declarationen af Troppau havde det besvaret paa en udtryksfuld Maade) Saa troede han dog ikke England var forbunden til at overlægge og besvare ethvert Actstykke som en Europæisk Magt udstædte, naar det indeholdt urigtige Grundsætninger; thi deraf ville opstaae en Pennekrig, der kunde endes med, at Europas Kabinetter bleve politiske Klubber og denne Verdensdeels Rolighed forstyrredes. Vel forsvarede han ikke de Allieredes Meninger; men man maatte heller ikke lade af Syne, at der paa Fastlandet vare udbredte farlige Lærdomme, som sigtede til at omstyrte ald god Orden. Dog troede han ikke, at den ene Stat havde Ret til at blande sig i den andens Anliggende og vist nok vare de Allieredes Lærdomme foruroligende for andre Staters Uafhængighed, saa at han beklagede, at disse Declarationer vare offentliggjorte; men han troede dog, at vedkommende Magter derved allene havde havt til Hensigt, at opretholde den tilkæmpede Fred Han anmærkede tillige, at han ikke troede de nu blandede sig i Grækenlands Strid af anden Grund, end for at ende Krigens Grusomheder og virke kraftig mod de hemmelige Selskaber, der koldblodig oppustede Krigsluen. Endelig forsikkrede han at endskjøndt Regjeringen her i et kraftigt Sprog havde tilkjendegivet de Allierede, at dens Grundsætninger ikke var deres, var der dog ikke tænkt paa at gribe til Fjendtligheder, da man foretrak at udhvile sig efter en lang Krig - Men skulle de Allieredes Grundsætninger nødsage England til at skille sig fra dem, haabede han og, man var istand til at forsvare Grundsætninger ganske modsatte deres.
Viborger Samler, 1821-07-07
Efterat Sir Makintosh havde holdt en lang Tale hvori mange Bitterheder mod de Allierede forekom blev Motionen forkastet med en Overvægt af 54 Stemmer.
Viborger Samler, 1821-07-07
J Anledning af, at Hr. Newport spurgte hvorledes det kom sig, at Hs. Kgl. Høihed Hertugen af York var bleven Stormester for en Loge i Manchester, som var et ulovligt Selskab, svarede Marqv. Londonderty, at Hertugen havde ophævet ald Forbindelse med Selskabet, saasnart han hørte, at det havde en politisk Hensigt.
Viborger Samler, 1821-07-07
Hr. Huschinson har og i Underhuset holdt en lang Tale over nærværende Tilstand i Europa som han tilstod nu var meget frygtelig. Det System de Allierede nu have antaget, meente han ville skade alle Nationers Frihed og Sikkerhed. Havde Kongen af Frankrig tilstædet russiske Tropper, at gaae igjennem Landet, meente han de nu allerede vare passerede Pyrenæerne. Østerrigs og Ruslands Sindelag mod Tyrkerne vare bekjendte og nu staaer en russisk Hær paa 100000 Mand paa Tyrkiet Grændse. Resultatet af alt dette meente han var at disse Magter havde til Hensigt at beherske de svagere og mindre Stater. Han foreslog endelig at bede Hs. Majestæt Kongen om, at anvende alt muligt for at sikkre de mindre Staters Frihed, og gjøre Forestilling mod deres Magts Anvendelse til at kuldkaste deres ved Forfatning antagne Frihed. Marqv. Londonderry besvarede ogsaa denne Tale vidtløftig og forkastede Forslaget, især paa den Grund, at Underhuset vel var Beskytter af Englands Frihed; men ikke berettiget til at udvide denne Ret til andre og fremmede Lande; England burde passe sit eget; men det laae uden for Parlementets Virkekreds, saavel at protestere mod hvad udenlandske Magter foretoge sig, som og at gjøre upassende Bemærkninger over deres Maade at regjere deres Stater paa. Han gjentog sin allerede forhen givne Erklæring, at det ikke var passende for Oppositionens Lemmer at angribe de fremmede Magter paa saa nedrig en Maade og paabyrde dem Hensigter som de aldeles ikke havde; thi Følgen havde viist, at de ikke fortjente det. At England ikke havde taget Deel i Krigen med Neapel, meente han man burde takke dens Regjering for, som derved havde undgaaet, at indvikle Landet i Krig.
Viborger Samler, 1821-07-07
Efterat Sir R. Wilson havde paa en uskaansom Maade omtalt de Allieredes Maade at fremme deres Grundsætninger paa, stemtes over Forslaget, som forkastedes med en Overvægt af 89 Stemmer, Hr. Buxton anmeldte at der i Ostindien i de sidste 4 Aar, allene i Omegnen af Fortet William vare brændte paa Baalet af foregiven hengivenhed for deres Mænd, 2366 Enker, og foreslog, at den engelske Regjering skulle anmodes om, at see denne umenneskelige Skik afskaffet. Tilstaaet.
Viborger Samler, 1821-07-07
Lord Bentink, der forhen stod i Spidsen af den midlertidige Regjering paa Sicilien, foreslog, at England nu atter skulle antage sig Sicilianernes Sag, Afslaaet.