Ribe Stifts Adresseaviser, 1847-06-22
Hvad angaaer de opstillede Havneindtægter for Aarene 1842-16, hvoraf sees at disse have beløbet 911 848 876 830 Rbd. alsaa i Gjennemsnit 866 Rbd. 24 s., saa klinger det noget underligt, at fordi disse Jndtægter for Aaret 1846 vare opløbne til 1156 Rbd. (egentlig kun omtrent 1126 Rbd.) man vil sige: "heraf sees da, at dersom Jndtægten fremdeles bliver ligesaa betydelig, som i 1846, hvilket man aldeles ingen Grund har til at betvivle, selv om Projectet mislykkes, bliver dog en Sum af 5 a 600 Rbd. tilbage til Aaens Vedligeholdelse o. s. v. Da det er saa langt fra at Havneindtægterne ere fra Aar til andet stadigen forøgede, som de i Aaret 1845 ere netop lavest af de angivne første 4 Aar, nemlig 830 Rbd., saa er det høist forunderligt, at man uden Angivelse af nogensomhelst Grund, tør bruge en slig Yttring om et enkelt Aars Jndtægter, der her kun maa betragtes som en Undtagelse, da Jngen tør borge for at et følgende Aar maaskee mulig turde give et ligesaa stort Minus under Middeltalstørrelsen. Vi have villet gjøre Læserne opmærksomme herpaa, fordi dette netop vidner om at man just ikke tager det saa nøie med at gjøre løse Slutninger, hvormed man imod sin Villie skader den Sag man vil forsvare. Om saadant Raisonnement kan siges at fyldestjøre Sandheden, og om man paa den Maade lægger nogen Agtelse for Dagen for Læserne, skulle vi henstille. At der efter Rimelighed, efter Fradrag af hvad Aaen og den projecterede Canal, hvis den heldig lader sig udføre, vilde koste at holde i seilbar Stand, Jntet bliver tilovers til Rente og Kapitalafdrag, tør vi vente at enhver upartisk vil indrømme, og at derfor Kæmnerkassen, hvis Borgerne i det Raadstuemøde, som vi nu ere underrettede om vil vorde foranstaltet, ikke vil slippe med at garantere, men komme til at indbetale de aarlige Afdrag, haabe vi er let at indsee. Af den os igaar gjennem Magistraten kommunicerede Skrivelse hedder det: "Da det Kongelige Danske Cancellie paa derom skeet Forespørgsel har svaret, at saafremt de til Laanets Dækning af Havnekassen anviste Resourcer ikke blive tilstrækkelige, og Tilskud til Kæmnerkassen saaledes blev fornøden, maatte i al Fald saa meget mere lignes paa Grund og Næring, forekommer det mig begrundet i dette Forholds Natur, at ikke blot de egentlige Borgere, men ogsaa Grundtaxteierne sammenkaldes til denne Raadstuesamling. Om nu de Mænd, som i disse Dage have været beskjeftigede med deels at samle Bidrag og deels at fornemme om og hvorvidt en Pluralitet for at Kæmnerkassen overtager Garantien kan ventes, have for de i Sagen Uindviede beskrevet saavel dens Skygge, som Lysside, kunne vi naturligviis ikke have Kundskab om, i alt Fald ikke saa tilstrækkeligt, at vi herom kunne yttre os aldeles bestemt. Men vor Pligt er det at henlede vore Medborgeres Opmærksomhed paa den Omstændighed, at det er meget tvivlsomt om Kæmnerkassen vil beholde noget Overskud naar dens Gield til Rentekammeret bliver betalt, og den faaer udredet de meget betydelige Bekostninger, som den til næste Aar forestaaende Brobygning m. m. vil kræve. Jndtil den Kapital, som Garantien omfatter, med paagaaende 4 pCt. Rente er afbetalt, vil derfor foretages en aarlig Repartition paa Grundtaxt og Næring, der ikke vil blive en ganske ubetydelig Tilvært til de Kommune afgifter, som enhver næringsdrivende Grundeier nu maa svare At erklære sig for Garantien paa Kæmnerkassens Vegne er derfor det samme som at overtage den en Kautionist og Selvskyldner paa hvilende Forpligtelse. Om man har gjort sig dette klart vide vi naturligviis ikke, men vi tro at disse bemærkninger ikke ville ansees for utidige. Gaae vore Medborgere nu desuagtet ind herpaa, og, hvad vi ere overbeviist om, den projecterede Kanalgravning derpaa snart vil vise sig som aldeles forfeilende til at fremme og naae det Maal, der tilsigtes, da vil det være for sildigt at angre, at man har ladet vor advarende Stemme være en Røst i Ørkenen, for sildigt at lægge nye Planer efter at den i en vid Omkreds nu vakte Jnteresse for vor Byes Opkomst er forsvunden. Det er ikke nok at der gjøres Noget til Forbedring af vor Jndseiling, thi her udfordres Meget. – Vort principale Forslag har ogsaa forvirret Hovedet paa den sidste Jndsender; han mener det ligger uden for Jndseilingens Forbedring og at der hermed skal opsættes henimod en halv Menneskealder; han siger: - først Jndseilingen, saa Diget, og ender med den mærkelige Modsigelse: "Men hvad der end maa skee for at naae det forønskede Maal: ved Borgerrepræsentanternes gigantiske, upractiske Project vil det aldrig skee. Naar man er saa artig at indrømme at et Sødige fra Darum til Vestervedsted var unegtelig en herlig Sag og man, som vi tør vente, endvidere vil vise os den Føielighed, at erkjende, at en god Jndseiling og en tryg Havn, netop betinges ved dette Dige, der i mangfoldige andre Henseender vil yde ubeskrivelige Goder for denne By og en stor Omkreds; saa er det sandelig en næsten comisk Jdeeforvirring at Diget ligger udenfor Indseilingens Forbedring. At vort Forslag er stort i Sammenligning med det man med saa megen Jver vil have realiseret, er vist, men at det derfor skulde være gigantisk og upractisk, dette tillade vi os at benægte, og vi have hertil saa meget større beføielse, som vi fra en paalidelig Kilde ere blevne underrettede om, at i Kogene anslaaes en Miil Dige paa 20 Fods Høide af sædvanlig Dimention kun til 30,000 Dr. Cour., og at her ingen physiske Hindringer ere iveien eller Mangel paa Materiale til et saadant Dige fra Darum til Vestervedsted, formene vi er saa meget mindre nogen Tvivl underkastet, som vi nu vide at allerede henimod Slutningen af det forrige Aarhundrede var for den kongelige Kasses Regning skeet Forarbeider til et Sødiges Anlæggelse, ikke fra Darum til Vestervedsted, men fra Darum til Høyer og at hertil, hvad en høitstaaende og velunderrettet Embedsmand har meddeelt os, at Regeringen var bevilget den calculerede Sum, med circa 500,000 Rd. D. Court. af Kreditkassen, imod efter Digets Fuldførelse at svare af Kapitalen 4 pCt. Rente og aarlig 2 pCt. Afdrag. Naar nu, hvilket ikke kan betvivles, Omkostninger paa de nødvendige Slusebygninger ere indbefattede i denne Sum, og der antages at være 7 1/2 a 8 Miil fra Darum til Høyer, saa vil man let kunne fatte, at det ei er noget gigantisk Project at anlægge et Dige fra Darum til Vestervedsted der ikke kan være over 2 Mile og maa kunne anlægges for 200,000 Rbd. At dette vigtige Værk den Gang strandede paa den uheldige Omstændighed, at der opstod Uenighed imellem Regeringen og Kommunen i Anledning af sammes Overbestyrelse, er høist beklageligt.