JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1780-01-21
Lissabon, den 7de December. Her ere ankomne Efterretninger, at Jndvaanerne paa Øen Fernando Paa have, da Spanierne ankom dertil, for at tage den i Besiddelse, eftersom den af Portugal er afstaaet til Spanien, begivet sig ind til det Inderste af Landet. Hvad Øen Aunoben angaaer, der ligeledes af vores Hoff er afstaaet til Spanien, saa fornemmer man, at Jndvaanerne have reent uderklært Spanierne: at da deres Forfædre ey havde kiendt nogen anden Nation, end den Portugisiske, saa vilde de efterfølge deres Exempel, og blive under de Allertroeste Majestæters Herredømme. Efter denne Erklæring troede Spanierne, at de uden befaling fra deres Hof, ikke kunde bruge Magten, og have derfor afsendt en Fregatte til Spanien, for at indhendte Hs. Katholske Majestæts befaling i denne Sag.
Berlingske Tidende, 1780-01-21
Brest, den 14de December. Som man fornemmer, saa skulle vore Escadrer gaae i Søen, saasnart Vinden tillader det. Den som skal gaae til Antilles under Hr. von Monteils Commando, bliver i det ringeste 12 Skibe stærk. Man troer, at den nye Jntendant paa St. Domingo, Hr. Taffard, skal bringes derhen af Hr. Monteil; dog skal denne først seyle til Martinique, fra hvilket Sted man for nyelig her har fornummet med Fregatten Renommee, som afgik derfra den 14de November, at der af den Convoy, som den 17de September blev adspredt ved Storm, ere kun 5 til 6 Fahrtøyer, tilligemed Fregatten Alemene paa 26 Kanoner, faldne i den Engelske Admiral Parkers Hænder, derimod ere adskillige andre Fahrtøyer, tilligemed Krigs=Skibet le Fier, lykkelig komne tilbage til Martinique.
Berlingske Tidende, 1780-01-21
Provence, den 29de October. Spanierne giøre aldeles ingen Hemmelighed af, at de have i Sinde at borttage begge Landene Florida. De have allerede taget Kanalen ved Bahama i Besiddelse, ved det de have lagt 2 Skibe af Linien og 3 Fregatter derhen. Saaledes er denne Vey fra Nord=Amerika til Vestindien aldeles tilstoppet til største Skade for den Brittiske Søefart.
Berlingske Tidende, 1780-01-21
Paris, den 31te December. J Brest venter man med Længsel det Skibs=Tømmer og Kobber, som Hollænderne have forbundet sig til at levere os. Sidste Torsdag besøgte Hr. von Sartine Græv d'Estning. Begge arbeydede sammen heele Morgenen. Grævens Saar læges nu øiensynligen. Som Vundlægerne forsikkre, saa skal han igien kunde gaae inden 10 eller 12 Dage. J Gaar skulde han have været Hs. Majestæt forestillet. - Alle de Officerer, som have været med for Savannah, forsikkre, at vi ey have mistet over 700 Mand, af hvilke kun 165 ere blevne paa Stedet. - De 2 Skibe le Zele og le Marseillois, som hørte til den d'Estningske Flode, ere ankomne til Toulon med 200 Engelske Krigsfanger. Der mangle altsaa endnu leTonnant, le Sagittaire og l Experiment, tilligemed Fregatterne Amazone, Chimere, Lively og Ariel.
Berlingske Tidende, 1780-01-21
Paris, den 3die Januarii. Alle Obersterne ved Armeen i Bretagne og Piccardie have erholdt Ordre, at holde sig saaledes færdige, at de i Martio kunde være ved deres Regimenter. - Græv Duchaffault er bleven kaldt til Hove, for, som man troer, at raadslaae om Krigs=Operationerne for tilkommende Sommer. - Man begynder at troe, at Græv d'Estning en kommer til at at føre nogen Commando i dette Aar. Der siges og, at han maae betiene sig af Baderne, for at faae sine Saar lægte og sin Sundhed igien. - Endnu er det ey vist bekiendt, naar Escadren under Hr. von Monteil skal afseyle til Vestindien. - Jmidlertid fornemmer man fra Martinique, at der er stor Mangel og Dyrtid paa Levnets=Midler paa alle vore Øer. - Man siger nu, at det er 8 af vore Skibe, som den Engelske Admiral Parker har taget. - Det i sig selv urimelige Rygte, at Spanierne skulle have indtaget Gibraltar, bekræftes ikke. -
Berlingske Tidende, 1780-01-21
Kongen har udnævnt 3 Marskaller af Frankrige, nemlig Baronen af Montmerency, Prindsen af Tingry og Græven af Mailly. Disse 3 Herrer vare ældre General=Lieutenanten end Græv d'Estning, og deres Befordring har allerede længe været besluttet. - Endskiønt Forordningerne angaaende Jnfanteriets og Cavalleriets Formerelse, allerede ligge færdige til Publication, saa er dette dog udsat til næstkommende Martii, hvoraf man vil formode alt Got; men disse Formodninger synes ugrundede. Officererne have allerede faaet Ordre, til at være ved Armeen i Martio, hvilken Græven af Vaurskal commandere. Man siger, at nogle Freds=Forslag ere i disse Dage paa vores Side blevne forkastede, og at Krigens Fortsættelse er vis.
Berlingske Tidende, 1780-01-21
London, den 31te Decbr. J en Engelsk Tidende heder det: At da de Amerikanske Commissarier gik om Bord ved Boston for at gaae til Europa, bleve de ledsagede lige til Skibet af en stor Mængde Folk, som raabte til dem, at saa kiær deres Fædreneland var dem, saa høyligen maatte de stræbe at giøre Fred med Storbrittannien, og søge, om det ellers var mueligt, at erholde Amerikas Uafhængighed; men dog for ingen Deel komme tilbage uden Fred med Moder=Landet. J en anden Tidende derimod siges De forskiellige overalt udbredte Rygter og en nær Fred med Amerika, have ikke den ringeste Grund; de ere alle falske og blot udstrøede for at opnaae forskiellige Hensigter, f. Ex. for at faae de Engelske Fonds til at stige. Om endog her Adams kommer til Paris, saa skeer det dog ikke for nu at aabne FredsUnderhandlinger.
Berlingske Tidende, 1780-01-21
Nye=Uork, den 20de Novbr. J Forgaars har vores Over=Commandeur, General Clinton, høytideligholdt Franzosernes og Amerikanernes Nederlag for Savannah ved en almindelig Glædes=Fest, hvilken saavel heele den her værende Armee, som den der ligger paa Lang= og Stat-Øerne, ligeledes i Kingsbringe og PaulusHook, har celebrert: Tropperne ere ved denne Leylighed blev ne regalerte. - Amerikanerne forsvare ellers endnu deres Poster rundt omkring os. General Washington staaer endnu sit gamle Qvarteer ved Westpoint, og Lord Sterling ved Ha strax. Han lader igien opbygge Fortet Stoneypoint, som vi have forladt. General Sullivan har den 6te huj. begivet sig paa Marchen imod Elisabeth Town, og synes at have Foretagende i Sinde imod Staten=Øerne. General Wayn er i Paramus, og det lette Rytterie fra Baylor staaer ved Pekmans Reveer, som ligger 8 Miile bag ved Aquaquinun.
Berlingske Tidende, 1780-01-21
Dublin, den 24de December. I Underhuset blev den 20de huj. og i Overhuset den 21 censtemmig erkiendt, at den af det Engelske Parlement bevigede Udførsel af Uld og andre Manufacturer fra Jrland, vi de paa den kraftigste Maade ophielpe Landet, formeere det Rigdom og Lykke, og at den Handel, som var tilstaaet Kogeriget Jrland paa Amerika, Vestindien og Afrika, var meget fordeelagtig for dette Kongerige. Forslaget til disse Slutninger gjorde Hr. Førster i Underhuset og Lord Shannon, Overhuset. Der var ingen i begge Huse, som jo tilstod, at J. land havde erholdt alt hvad det kunde ønske sig, og at de (fo Exempel Hr. Gratton), som meest havde talt for den friHandel, erklærede, at de just derunder havde forstaaet det som nu blev Landet bevilget. Lord North, Lord Buckingham og Lord Hilsborough erholdte de storste Berømmelser, Sir Henry Cavendisk sagde, at da han for 6 Aar siden var som Committert i Engelland, angaaende den Jrlandske Læreds=Handel, havde han befunden, at Lord North var af det Meening, at Jrland maatte befries fra de Jndskrænkninger som hidindtil havde været gjorte i deres Handel. Adskillige bevidnede deres Misfornøyelse med Oppositionen i Engelland, i Særdeleshed var Hr. Toler meget misfornøyet med en vi Engelsk Lord der havde forestillet Jrlændere, som Oprørere, Hr. George Ogle sagde, at Oppositionen havde kun saalænge været Jrlændernes Ven, som disse Klager havde været dens Hensigter tienlige, men saasnart Ministrene havde beviist sig Jrlænderne gunstige, og disse havde modtaget de dem bevilgede Friheder, saa var Oppositionen bleven gandske koldsindig imod dem.
Berlingske Tidende, 1780-01-21
Versailles, den 29de December. Kongen har befalet Græv d'Estning, at ikke komme til Hove igien, førend han befinder sig bedre. Generalene Vundlæge, Hr. de la Mark, maa efter Hs. Majestæts Ordre dagligen bringe Hs. Majestæt Efterretning om, hvordan det staaer til med hans Saar. - Kongen giver sine store Tanker, som han har fattet om denne tappre General, ved hver Leylighed tydelig tilkiende, og nogle Personer, som ikke have talt saa fordeelagtig om ham, have paadraget sig Jrettesættelse. Nyelig talede Hs. Majest. ved en Lever meget derom, at de Skibe og det Mandskab, som havde været Græven anbetroede i saa lang og besværlig en Tieneste, vare endnu i saa god Stand.
Berlingske Tidende, 1780-01-21
Amsterdam, den 8de Januarii. Her er indløbet en vigtig Efterretning, som foraarsager stor Bevægelse, endskiønt dens Tilforladelighed er uafgjort Engelænderne skal have angrebet vores Convoy i Kanalen, og taget adskillige saavel med Tømmer, som med andre Vahre, beladne Skibe. Efter Nogles Sigende skal de og have tage et Krigs=Skib paa 50 Kanoner, som convoyerede disse Skibe. Andre sige, at dette ikke er sandt, men paastaae, at det alleer de Skibe, som vare ladte med Skibs Tømmer, og denerede til de Franske Havne. Disse vare og egentlig ikke, ster General=Staternes Forordning, givet nogen Convoy. Fortelig, den heele Efterretning bliver endnu meget forskiel og ubestemt fortælt. Denne Efterretning skal i Gaar være Perbragt hertil med en Expresse.
Berlingske Tidende, 1780-01-21
Holland, den 8de Januarii. Alle de Rygter, som have gaaet baade i Engelland og an tre Steder om en Underhandling med Amerika, løbe ud der saa, at adskillige Magter havde tilbudet Huset Bourbon de ses Mægling ved Fredens Tilveiebringelse med Engelland, men fik til Svar, at man ey kunde slutte nogen Fred, med hundre at Amerika blev indbefattet med i samme som en uar hængig og sonverain Magt. Efter at Congressen har erholdt Efterretning om den tilbudne Mægling, saa har samme udnævnt Hr. Adams til overordentlig Ambassadeur og forsynet ham med Fuldmagt, saaledes, at han i de forenede NordAmerikanske Staters Navn kan besvare alle de Tilbud, som saatte blive ham gjorte. Hr. Adams er den 22de November begaaet med den Franske Fregatte la Sensidle fra Boston til Europa. - J Følge nyere Breve fra Frankerig er den Kongel. Franske Ambassadeur i Haag af sit Hof bleven anthorisert til at bevilge eller afslaae de Hollandske Kiøbmænd, uden Forkiæl paa Stædet, hvor de boe, de fornødne Certificater, for at frietage dem fra den Afgift af 15 pro Cento i de Franske Havne.
Berlingske Tidende, 1780-01-21
Dresden, den 6te Januarii. Den Foræring er nu færdig og har i nogle Dage været offentlig at see, som Baron von Brettenil, hvilken som overJordentlig Gesandt fra Kongen i Frankrig bivaanede FredsKongressen i Teschen, skal have. Det er et prægtigt oval Bord, som næsten er 3 Alen lang, Fødderne paa samme ere ganske at Sølv, meget kunstig udarbeydede paa antique Maade og stærkt forgyldte, samt overalt besatte med Sachsiske Granater, Rubiner, Topaser og andre kostbare Steene. Bord=Pladen er ligeledes sammensat af lutter indenlandske Steene, hvert Stykke er 1 1/2 Tomme stort i Quadrat og har sit eget Nummer: Specificationen paa, af hvad Slags Steen hvert Stykke er, findes i en Skuffe under Bordet. J Midten af Bordet er en lang oval Plade af Meissensk Porcelain, som er touchert sort, malet af en stor Kunstner, og rundt omkring besadt med Sachsiske Perler. J Rundingen af dette Bord ere endnu 4 saadanne Stykker Porcelain, som ere fort toucherte og besatte med Perler, hvorpaa ere malede Historier af Qvidius. Paa det ene af disse Stykker finder man Navnet Bretenil, saa og Datum og Aarstal af den i Teschen sluttede Fred. - J Porcellain-Fabriken i Meissen arbeydes paa et meget kostbart Taffel Service, hvilket skal foræres Fyrsten af Repnin, der har været som overordentlig Ambassadeur fra den Russiske Keiserinde ved Freds=Congressen.
Berlingske Tidende, 1780-01-21
Helsingøer, den 21de Januarii. Den 17de hujus ankom 1 Galioth af Kønigsberg fra Memel til Frankerig; den 18de huj. ankom 1 Fregat, ført af Capitain Brandt, af og fra Kiøbenhavn til St. Croix, som strax, uden at gaae til Ankers, fortsatte Reysen; men formedelst contrair Vind retournerede Dagen derpaa; samme Dag ankom 1 Hollandsk Smakke fra Kønigsberg til Amsterdam; den 19de huj. gik ovenmeldte Galioth og Smakke igien til Seyls til Nordsøen. J Sundet ligger bemeldte Capitain Brandt.
Berlingske Tidende, 1780-01-21
Kiøbenhavn, den 21de Januarii. Den 17de Novbr. 1779 haver det behaget Hs. Majestæt at benaade Lieutenant Hans Jochumsen von Rodenborg med Majors Caracter af Cavalleriet. Den 6te Decbr. er Fuldmægtig Thomas Olrog allern. bestilt til at være Foged udi To tens Fogderie under Oplands Amt.
Berlingske Tidende, 1780-01-21
J Onsdags ankom Hs. Durchl. Prindsen af Holsteen=Gottorp her til Staden, og tog ind paa Christiansborg Slot.
Berlingske Tidende, 1780-01-21
Ved Tal=Lotteriets 155 Trækning i Wandsbeck udkom: No. 27, 60, 52, 28, 83.
Berlingske Tidende, 1780-01-21
Landhuusholdings=Selskabet. Som Selskabets hidtil værende Casserer Hr. Agent Holck har nedlagt sin Tieneste for hans bekiendte slette Helbred, saa haver Selskabet interimstviis igien antaget til Casserer Hr. Secretair Dræbye, boende paa Nørregade No. 231, til hvilken de Herrer Medlemmer for deres Jndskudde, ligesom andre i Henseende til givne Anviisninger vil behage at henvende sig. Kiøbenhavn, den 20de Januarii 1780. C. Martfelt. Selskabets Secretair.
Berlingske Tidende, 1780-01-21
Høyeste Rets paadømte Sager i forrige Uge: No. 253. Proc. Schmidt, efter Kongel. Befaling, contra Delinqv. Anna Kirstine Thøgers Datter, fra Jylland, som for begaaet Tyverie er tildømt at miste sin Hud i Fængslet. No. 258, Proc. Schønheyder, c. Delinqv. Biarne Johnsen, fra Jsland, som for begangne Tyverie er tildømt at stryges til Kagen og arbeyde i Jern i Fæstning Livstid. No. 259. Proc. Skibsted, c. Niels Olsen Riise og Mille Balzars Datter, fra Norge, hvilke, som beslægtede i andet lige Leed, have begaaet Leyermaal med hinanden, ere tilpligtede at betale dobbelte Leyermaals Bøder, straffes paa yderste Formue, og arbeyde 2 Aar paa Fiskeleverne. No. 260. Procurator Schmidt, c. Delinqv. Michel Henrichsen, fra Norge, som for qvalificeret Tyverie, er tildømt at stryges til Kagen, have Tyvsmærke i sin Pande og arbeyde i Jern i Fæstning Livstid. No. 236. Justitz=Raad Colbiørnsen, c. Delinqv. Brynild, Evensen Sand, fra Norge, som for Tyverie er dømt at kagstryges og arbeyde i Jern i Fæstning Livstid. No. 262. Dito, c. Delinqv. Bernt Colbeensen Grafdal, fra Norge, som for samme Misgierning er tildømt samme Straf. No. 263. Proc. Schønheyder, c. Delinqv. Jens Christophersen, Biering, som for begaaet Heste Tyverie er tildømt at stryges til Kagen, have Tyvsmærke paa sin Pande, og arbeyde i Jern i Fæstning Livstid. No. 264. Justits=Raad Uldall, c. Delinqv. Anna Kirstine Jørgens Datter, af Sielland, som for Tyverie er tildømt at kagstryges og arbeyde i Tugthuus Livstid. No. 265, Proc. Schmidt, c. Henrich Johan Møller, af Sielland, han var mistænkt og tiltalt for Heste Tyverie, men er friekiendt. No. 266. Proc. Schønheyder, c. Delinqv. Ole Hansen Kirsebærhaugen og Amund Olsen, Petersborg, fra Norge, som for begangne Tyverie ere tildømte: den første at kagstryges og arbeyde i Jern i Fæstning Livstid, og den anden at miste sin Hud i Fængslet. No. 268. Dito, c. Delinqv. Jens Pedersen Skaaning, af Sielland, som for begaaet Røverie er tildømt at have forbrudt sit Liv til Steyle og Hiul. No. 269. Proc. Schmidt, c. Elling Pedersen Næss, fra Norge, han er tildømt at giengielde det han har stiaalet, og hensættes til Arbeyde i Tugthuus i 6 Aar. No. 272. Proc. Schønheyder, c. Delinqv. Peder Jørgensen, fra Fyen, som for begaaet Tyverie er tildømt at kagstryges og arbeyde i Jern i Fæstning Livstid. No. 139. Skibs-Capitain Jonas Toske, c. Job Disingthun. No. 140. Rasmus Christophersen Bratberg, c. Baard Christophersen Forfang.
Berlingske Tidende, 1780-01-21
Ligesom det i forrige Aaringer er skeet, bliver Jnteressen, terne udi Liv=Rente=Societeterne de No. 1747 og 1757 herved endog for dette Aar erindrede; at de i Følge Forordningen anordnede Leve=Attester betimmelig og i det længste inden Marti Maaneds Udgang indkommer, og om Dødsfald er indtruffen, da ligeledes til samme Tid derom Efterretning at indsende, paa det at ingen Ophold desformedelst ved de udstædende Beregninger skal foraarsages, samt at Liv Renterne ikke affordrede skal blive henstaaende. Og for at lette de uden for Kiøbenhavn sig opholdende Jnteressentere, som forlange de res Liv=Renter paa Post-Kontorerne i Hs. Majests. Riger og Lande udbetalte, ville de saadanne Leve=Attester paa det PostKontoir, hvor de forlange Betalingen, ligeledes inden Mart Maaneds Udgang levere; da ethvert Stæds Post-Kontoir en beordret disse Attester samlede og paa engang til General=Post Amtet at indsende. Denne Bekiendtgiørelse, som skeer 3de gange i Aviserne, ville enhver Vedkommende lade sig vare efterretlig, saasom, om herudi skulle skee nogen Forsømmelse, have de sig selv det deraf flydende Ophold at tilskrive, især maa de uden for Kiøbenhavn boende Jnteressentere, som ikke melde sig inden Martii Maaneds Udgang med deres Leve Attester paa det Post-Kontoir, hvorfra de Betaling forlanger, forventer, at deres saa Maade tilkommende Liv=Renter ikke der blive betalte; men maa her udi General=Post Amtet ved Commissionairs affordre dem, eftersom slige LivRenter allene engang om Aaret og ikke oftere paa Post=Kontorerne til Betaling bliver anviiste. General=Post=Amtet, den 7de Januarii 1780.
Berlingske Tidende, 1780-01-21
Udi afvigte Uge, fra den 8de Jan. til den 15de dito, ere i denne Kongel. Residencestad viede 19 Par. Fødte Drenge 35. Piger 25. Tilsammen fødte 60. Døde Mænd 27. Qvinder 11. Drenge 11. Piger 19, af følgende Sygdom, me: Alderdom 9. Barselseng 2. Brystsyge 10. Colica 1. Dødfød 1. Feber 8. Hastig Død 1. Jndvortes Slag 2. Kopper 5. Langvarig Sygdom 1. Slag 16. Svindsot 1 Tænder 1. Tærende Syge 6. Uangivne Svagheder 3. Vattersoet 1. Tilsammen døde 68. Ere saa 8 flere døde end fødte.
Berlingske Tidende, 1780-01-21
Copulerede. J Schive den 4de Jan. Velærværdige Hr. Giessing, pellan, og Jomfrue Sabine Marie Sommer. J Kiøb havn den 21de Jan. Sr. Jørgen Poulsen Deinbøll og Jo frue Anna Margaretha Elisabeth Holm.
Berlingske Tidende, 1780-01-21
Døde. J Kiøbenhavn den 16de Jan. Garver Sr. Hans Pe sen Hoffman, 74 Aar; den 18de ej. Hr. Niels Falkenbeforhen værende Super=Cargo, 74 Aar.
Berlingske Tidende, 1780-01-21
Posten fra Hamborg er ikke ankommen Kl. 9 Aften.
Berlingske Tidende, 1780-01-21
Vexel=Cours. London 2 Maan. Sigt a 5 Rdlr. 61 Sk. pr. Pd. Ster Amsterdam Cour. 14 Dages Sigt a 26 1/2 pro Cento. 2 Maaneder Dato a 26 pro Cento. Hamborg og Altona Banco 14 Dages Sigt a 32 1/2 prof. 2 Maaneder Dato a 32 pro Cento.
Berlingske Tidende, 1780-01-21
AVERTISSEMENTS. Et geographisk Atlas paa dansk med tilhørende Geogphie til Ungdommens Brug, overeensstemmende til det med, den efter allerhøyeste Ordre allerede i Skolerne indførHr. Kammer=Raad Sommerfeldts Geographie; samt en k Genealogie over nu værende Europæiske Regentere, nedstamende baade paa Fæderne og Møderne Side fra Kong Chastian den første, tillige med Rigernes fuldstændige Vaaben, m. m., ventes færdig fra Kobber=Stikkernes Hænder før kommende Sommer. Enhver, som skal, eller selv har Li til at lære Geographien, kan derpaa, uden Hielp af andet enten Geographie eller Atlas, gierne paa egen Haand veyled sig selv til en temmelig fuldstændig geographisk KundskaPaa disse Karter findes de fleeste Stæder, som anføres i de ovenmeldte indførte Geographie, hvilke forgieves søges i de sædvanlige Skole=Atlas, samt de nyeste Opdagelser i Sy Havet, tillige med Capitain Cooks sidste Reyse mod SydPolen til 1775, med meere, som der ikke ventes. Heel Værket er egentlig indrettet paa dansk, men kan dog tillig bruges af den, som kun forstaaer fransk. Prisen for Su skribenterne bliver for hver Exemplar, som de kommer fra Kobber=Stikkernes Hænder, 4 Rdlr., men samlet og illumneret 5 Rdlr. Papirets, Trykningens og Jllumineringen Kostbarhed tillader ikke at fuldfærdige fleere Exemplarer en efter Subskriptionen, som modtages hos Boghandlerne, Hr. Proft paa Børsen og Hr. Gyldendal i Silkegaden No. 66. paa hvilke Stæder et allerede færdigt Stykke tillige kan Sul skribenterne forevises. Hvor Subskription kan imodtage i Provindserne, skal nærmere blive bekiendtgjort. For at tiene dem i Provincerne, som ofte ere forlegne me at skaffe deres Børn en god Opdragelse, skal denne for 3 Aar siden oprettede Skole, bestaaende af 3 Classer, staae aaben for dem og i Fald de skulde mangle Bekiendtskab her i Staden, som kunde besørge Bornenes physiske Opdragelse, saa vil man her fra Skolen, naar det forlanges, besørge Børnene i Kost hos honette og paalidelige Folk, og have Tilsyn med, at denne deres physiske Opdragelse bliver anstændig og forsvarlig; Paa nærværende Til kan antages nogle Elever, nemlig i 1ste Classe En, i 2den Classe Tivellde og ligeledes udi 3die Classe. Planen kan gratiafhentes paa Avis=Contoiret. Holck.
Berlingske Tidende, 1780-01-21
J Følge Proclama, som er læst ved Hassing=Refs Herreders Fing den 20de Octobr. og ved Nørre-Jyllands Landsting den 15de Decbr. 1779., indkaldes herved til ydermeere Bekiendtgiøgelse alle Arvingerne efter afg. Smed Knud Christensen og Hustrue Kirsten Jens Datter, som begge døde strax efter hinanden, at de møde eller møde lade i Stervboe=Stedet Hogholm, som tilhører Mensal=Godset til Wiisbye Præstegaard, i Heltborg Bye og Sogn, Refs Herred, Westerwig Amt i Thye Land, de Jndenlandske inden i 2 Uger og de Udenlandske inden Aar og Dag, efter at Proclama var læst for Retterne, for at beviisliggjøre deres Arve=Rettighed, da de Udeblivende maa tilskrive sig selv den derAf flydende Skade; til samme Tid og Sted indkaldes og alle Stervboets Credi= og Debitorer at indfinde sig, da enhver skal bederfares den Ret, dem efter Loven tilkommer. Wiisbye Præstegaard, den 4de Januar. 1780. Ole Bay. Da Jens Christensen Hundborg, der beboede og havde i Fæ ske et Huus paa Præstegaardens Grund i Christrup Sogn og Bye ved Randers, den 25de Novbr. sidst uden Livs=Arvinger ved Døden er afgangen, saa er Boen af Skifte=Forvalteren Poul Helm lagen under lovlig Behandling, ved Registerings og Forseglings Forretning, og derefter 30te Dagen aabnet, registeret og vurderet, samt derefter befandtes Boets slette Omstændigheder, at den ikke nær paa 70 Rdlr. er tilstrækkelig, og derfor ey formaaer nogen ordentlig Proclama; thi bliver herved den Afdødes Arvinger indkaldet, at møde til den 21de Februar. førstkommende, hvortil Skiftet er udsat til endelig Slutning, da enhver skal nyde den Ret de lovlig kan tilkomme. Christrup Præstegaard, den 10de Januar. 1780. Poul Helms.