JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-12-28
Jndenlandsk. Hans Majestæts allernaadigste Resolution af 28de Novbr. sidstl. bemyndiger i Kjøbenhavn Magistraten, og udenfor Kjøbenhavn Amtmændene, til at bevilge dem af de nuværende Kjøbmænd, som inden 1ste Mai 1833 derom ansøge, og som bemeldte Øvrigheder dertil finde trængende, Udlevering af det stemplede Papir, som de i Overeensstemmelse med Forordningen, angaaende Kjøbmændsbøger, af 1ste Juni d. A., §. 2, behøve til de Handelsbøger, som de nu have at anskaffe dem, imod derfor at erlægge den halve Betaling. Og skal bemeldte Øvrigheders Resolutioner tjene til Legitimation for Stempelpapirsforhandlingerne i Henseende til den eftergivne Deel af Papirets Betaling.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-12-28
Den 4de December er udkommen en Cancelli-Placat, hvorved befales, at der for hver 6 Mand, som udskrives til den staaende Hær, skal udskrives en Overcomplet, til Erstatning af de efter Mødetiden utjenstdygtig blevne Recruter og al anden tilfældig Afgang i Løbe aaret fra den ene Session til den anden, m. m.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-12-28
Den 11te December er Kammerherre C. C. L. von Moltke, Ridder af Dr. og Drid., Marschal hos Hs. k. H. Prinds Frederik Carl Christian, allernaadigst udnævnt til overordentlig Gesandt og befuldmægtiget Minister ved det kgl. svenske norske Hof. Samme Dag er Kammerherre, Hofjægermester A. von Blome, Ridder af den preussiske Johanniter-Orden, allernaadigst udnævnt til overordentlig Gesandt og befuldmægtiget Minister ved det kgl. storbritanniske Hof.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-12-28
Qvartals-Coursen for Januar, Februar og Marts Maaneder 1833 er uforandret, saa at 1 Rbd. Sølv fremdeles kan betales med 1 Rbd. 3 s. Sedler og Tegn. Det er ikke i Pada, men i Vicenza, at den unge, haabefulde Maler V. F. Bendz uventet fandt sin Død den 14de f. M., efter 7 Dages Sygeleie, under hvilken han pleiedes af Vennehænder. Hans Moder, Enke efter Borgemester Bendz i Odense, bekjendtgjør dette, paa egne og den Afdødes Forlovedes Vegne. Den Rensdyrhjord, som i denne Tid forevises i Hovedstaden, er bleven taget i allernaadigst Øiesyn af Hs. Maj. Kongen, ligesom det ogsaa har behaget de kongel. Prindser at see den. Disse Dyr ere saa tamme, at Tilskuerne kunne uden Frygt blande sig imellem dem.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-12-28
De tvende Laplænderinder, som, klædte i deres Nationaldragt, have Tilsyn med Hjorden, tale ret godt Svensk, og forstaae i Almindelighed godt de Spørgsmaale, som gjøres dem paa Dansk. Hjorden bestod oprindeligen af 125 Dyr, af hvilke en Deel løb bort paa Veien og nogle Faa Døde. Dyrene gaae i en temmelig stor Have; det forandrede Opholdsted og den forandrede Fode synes endnu ikke at yttre nogen skadelig Jndflydelse paa dem.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-12-28
Det werlighske Skuespiller-Selskab giver nu ogsaa Forestillinger i Nyborg, og opførte blandt Andet den 10de ds. det ny Stykke: "Napoleon paa St. Helene." For Stykket fremsagde Hr. Werligh, som Prolog, Skildvagten af Andersen, og efter Stykket, i Costume som Grenadeer af den gamle Garde, som Epilog, Monrath's skjønne Digt: "Krigeren ved Napoleons Grav." J Baggrunden faaes Heltens Grav, beskygget af Taarepile og bevogtet af den engelske Skildvagt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-12-28
Ogsaa i Apenrade er Man nu, ved Indretningen af et Arbeidshuus, betænkt paa at modarbeide den Vildfarelse, at Almissetagen ei alene ingen Skam er, men endog at betragte som en Ret. Man gaaer derved udfra den rigtige Grundsætning, som aldrig burde tilsidesættes, at den, som vil æde, ogsaa bør arbeide, og at Enhver, som fordrer offentlig Understøttelse og besidder Arbeidsdygtighed, maa finde sig i, at Communen igjen troer sig berettiget til sammes Anvendelse. J "Viborg Samler læses følgende indsendte Stykke: For Exempel en Taxt. Naar et 4 Skillings Fransk brød i Kjøbenhavn skal veie 12 Lod og i Aarhuus 16 Lod, et Dito Suurbrød i Kjøbenhavn 18 Lod og i Aarhuus 24 Lod, hvormeget da i Viborg, Mon Facit bør blive 11 og 17 Lod, Og Grovbrod, hvad bør det veie"Politivennen, anmelder nu, at det i samme Blad paaankede, af Grosserer Jacob Holm paa Christianshavn nylig anlagte, Trankogeri igjen er sat ud af Virksomhed.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-12-28
Slagter Kieker her af Mariebo anmelder i "Politivennen, at han har gjort en forgiæves Reise til Kjøbenhavn, for at indgive en allerunderdaningst Ansøgning til vores gode Konge, og tillige nyde den høie Naade, mundtlig at faae Hs. Majestæt i Tale. Aarsagen til at han ikke opnaaede sin Hensigt fortæller han paa følgende Maade: "Den 10de de, meldte jeg mig i Andience-Salen hos den jourhavende Generaladjutant, foredrog ham mit Anliggende, forestillede ham, at jeg var reist omtrent 22 Mile til Fods, for at erholde denne Audients, og at mine Kaar ikke tillode mig at opholde mig i Residentsen. Mit Navn blev antegnet og mange Andres efter mit. J Eenfoldighed troede jeg, at jeg vilde blive fremkaldt efter den Tour, som Navnene vare antegnede paa Listen; men med beklemt Hjerte saae jeg at mange af mine Lige (og visselig boende i Residentsen), som vare tegnede efter mig, nøde den Naade, som jeg, i en ublid Aarstid, ved en besværlig Fodreise, havde haabet at nyde. Med uforrettet Sag og meget krænket over den mig, i mine Tanker, tilføiede uret, forlod jeg den kongelige Vaaning, med ikke de blideste Følelser, og med det inderlige Ønske: at jeg maatte vorde den sidste reisende danske Provindsundersaat, som, efter at have tjent Hans Majestæt i 16 Aar ærlig og tro, maatte af min Medundersaat blive tilsidesat, medens vor gode Landsfader mild og naadig laaner Øre til ethvert af sine Børns Bønner. - Da det formedelst mine faa Reisepenge var mig umuligt at opholde mig længere i Kjøbenhavn, saa leverede jeg Dagen derefter min Ansøgning til Hr. Major v. Hansen, der behandlede mig paa en meget human Maade, og lovede mig at besørge den til Hs. Majestæt, hvorefter jeg, overladende min Sag til Fremmede, begav paa min besværlige Tilbagereise, uden at have naaet min egentlige Hensigt, henstillende mit Andrag til Hs. kgl. Majestæts faderlige Godhed."
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-12-28
Odense, den 21de Decbr. J det Øieblik, da Avisen sluttes, imellem Kl. 5 og 6 Aften, staaer hele Ladegaardsbygningen ved Christiansdahl, en halv Miil her fra Byen, i lys Lue. Sprøiter med Brandfolk og Alt er her i Bevægelse, for at ile ud til Redning. Senere Kl. 10. Med Ladegaarden er, desværre! den store Besætning af Køer, paa nogle faa Stykker nær, og en Deel Heste brændte. - Der arbeides af al Jver, for at redde den skjønne Hovedbygning, der, ligesom Kirken og Præstegaarden, er i den øiensynligste Fare, og Man haaber det vil lykkes. J den østre Gavl er Glasset i de fleste Vinduer sprunget af den stærke Hede. Beklageligt, at en Deel Meublement ved Udkastning er spoleret. - Saameget foreløbigt af dette Sørgebudskab.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-12-28
(Hempels Avis.) Mariebo. J Gaar Morges, Kl. imellem 4 og 5, udbrød der Jld i Rødby Nørregade, hvorved en Gaard og trende Huse afbrændte.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-12-28
Ledige Embeder. Under det danske Cancelli, Skriver-Embedet ved Kjøbenhavns Forligelses-Commission, med en aarlig Gage af 400 Rbd. Sølv.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-12-28
Kjøbenhavns Torvepriser den 21de Decbr. Rug 3 Rbd. 3 Mk. a 4 Rbd. 2 Mk. 8 s.; Hvede 4 Rbd. 4 Mk. 8 s. a 5 Rbd. 5 Mk.; Byg, toradet, 2 Rbd. 2 Mk. 8 s. a 2 Rbd. 3 Mk. 8 s.; Ditto, sexradet, 2 Rbd. 1 Mk. a 2 Rbd. 2 Mk. 8 s.; Havre 1 Rbd. 4 Mk. 8 s. a 2 Rbd. 1 Mk.; Ærter, 4 Rbd. 2 Mk. a 5 Rbd. 3 Mk. pr. Tønde. Røget Flesk, 2 Rbd. 2 Mk. 8 s. a 2 Rbd. 4 Mk.; grønsaltet Dito 1 Rbd. 4 Mk. 8 s. a 2 Rbd. 8 s. pr. Lispund. Smør 1 Mk. 4 s. a 1 Mk. 7 s. Pundet. Æg 2 Mk. a 2 Mk. 4 s. Snesen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-12-28
Den 21de Decbr. solgtes Species paa Kjøbenhavns Børs til 12 Mk. 10 1/2 s.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-12-28
Bekjendtgjørelser. Til behagelig Efterretning for de paa Lolland og Falster boende Medlemmer af Selskabet for Hesteavlens Fremme, bekjendtgjøres: at Committeen, i Henseende til det Pengebeløb, som for i Aar er bestemt til speciel at anvendes for Lollands og Falsters Stift, er blevet enig om, herfor at betinge sig Bedækning i tilstundende Foraar af 45 Hopper ved 1 Fuldblods- og 2de Halvblods-Hingste (15 ved hver. Af disse Hingste er den førstnævnte anskaffet for det classenske Fideicommisses Regning, og opstaldet paa Corselitze; den ene Halvblodshingst er anskaffet af Kammerherre, Grev Reventlow, og opstaldet paa Pederstrup, og den anden vil vorde anskaffet af Kammerherre, Baron Rosenørn Lehn, og opstaldet paa Ourebygaard. Fordelingen af Rettigheden til bemeldte 45 Hoppers Bedækning ved ovennævnte Hingste vil skee ved en Generalforsamling, hvortil nærmere vil blive indbudet og hvorved tillige de nærmere Bestemmelser ville vorde meddeelte.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-12-28
Den lollands-falsterske Committee af Selskabet for Hesteavlens Fremme, i December 1832.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-12-28
Jndkaldelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-12-28
Ved Proclama af 17de dennes, som læses inden vedkommende Retter, ere de, som maatte have nogen Fordring paa afdøde Gaardmand i Tofte By, Nebbelunde Sogn, Jørgen Nielsens og efterlevende Enke Christiane Mathisdatters fælleds Boe, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til for mig at anmelde og beviisliggjøre deres Krav; hvilket herved bekjendtgjøres. Fuglse Herreds Contoir i Rødbye den 19de Decbr. S. Jbsen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-12-28
Creditorerne i Dødsboerne efter: 1. Huusmand Ole Jørgensen Tambour paa Kirkens Grund i Herritzlev Bye og Sogn; 2. Karen Clausdatter, Fæstegaardmand Poul Nielsens Hustrue af Breininge Bye og Sogn; 3. Fæstegaardmand Jørgen Madsen af Taagense Bye, Nyested Sogn, 4. Kirsten Rasmusdatter, Fæstegaardmand Hans Ziersens Hustrue af Kjettinge Bye og Sogn; 5. Gaardaftægter Anders Jørgensen af Breininge Bye og Sogn; 6. Jndsidder Christen Rasmussen af Grænge Bye, Thorebye Sogn, og 7. Huusmand Christoffer Jensen af Langed Bye, Døllefjelde Sogn, indkaldes herved, med 12 Ugers Varsel, til for undertegnede committerede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Grevskabet Christiansholms Skifteret, den 19de December 1832. Nyeboe.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-12-28
Auction. Førstkommende Onsdag, den 2den Januar, Kl. 10 Formiddag, bliver ved offentlig Auction i Christianssædes Skove bortsolgt en Deel Ege=Favnebrænde, Egetoppe, udskjær og Rev, samt noget Vogntømmer. Modestedet bliver ved Johan Skovfogeds Huus i Langet. Pederstrup, den 27de Decbr. 1832. Aggerup.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-12-28
Capital, som anbydes. Af Fuglsang og Prierskov Godses Overformynderi er strax at erholde circa 760 a 820 Rbdlr. Sedler til Laans, imod lovbefalet Sikkerhed. Sundby, den 24de Decbr. 1832. A. Andersen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-12-28
Af Umyndiges Midler, under Baroniet Juellinges Overformynderi, er strax at erholde til Laans 239 Rbd. 1 Mk. S. og T., naar Man derom henvender sig til Undertegnede. Juellinge, den 27de Decbr. 1832. Rostrup.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-12-28
Tilkjøbs.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-12-28
En Gaard, beliggende i Nakskovs Byes Hovedgade (Søndergade) hvori er indrettet Vageri, er at faae tilkjøbs eller Leie til 1ste Mai 1833, naar Man derom henvender sig til Undertegnede, hos hvem Conditionerne erfares. Joseph Hertz.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-01-01
Lollands og Falsters Stifts Kongelig alene privilegerede. Addressecontoirs Efterretninger. Syvogtyvende Aargang. Nummer 1. Udgives 2 Gange ugentlig fra C. C. Schultz's Enkes Bogtrykkeri i Mariebo. Forsendes, i Følge Kongelig allernaadigst Tilladelse, med Brevposten.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-01-01
Udenlandsk. Hollandsk belgiske Anliggender. Fra Krigsskuepladsen ved Antwerpen har den sidste Post intet afgjørende Nyt medbragt. Den 20de Decbr. fuldendtes Breche=Batteriernes Armering. En 1,000 pundig Mør ser blev den 21de, som det hedder, "sat en batteri Jgiennem Brüssel komme næsten daglig franske Troppecorps til Armeen. J Natten til den 20de fandt en haard Kamp Sted. Franskmændene havde gjort et nyt Angreb paa Lunetten Halvmaanen, men bleve slagne tilbage med stort Tab. Hollænderne gjorde et Udfald fra Lunetten Kiel, hvilket lokkede de Franske ud af deres Trancheer; men da dette observeredes, begyndte en Kanonade fra Citadellet, som anrettede en skrækkelig Ødelæggelse blandt Franskmændene og drev dem i stor Forvirring tilbage i deres Forskandsninger. Citadellets modige Garnison bestaaer kun af 5,000 Mand, men som alle ere Frivillige og fuldkommen ligne deres tappre Anfører. Enhver Leilighed til Kamp gribes af dem med Begjærlighed. De Besværligheder og Hindringer, som Franskmændene møde, lade sig ikke beskrive. Det vedvarende slette Veirlig er Citadellets mægtigste Allierede. Regnen, der hver Dag gjennembløder Jorden, har forvandlet Trancheerne til Klonker. Desuden maa Beleirerne transportere det svære Skyts under en Hagl af Haubitskugler, Granater, Smaakugler og Stene, som kastes fra Citadellet. Selv Franskmændene maa lade Chasse vederfares den Ret, at et forhen uhørt Mod har hidtil forsvaret Pladsen, hvor den Værdige commanderer et saa lidet, men beundringsværdigt Antal Krigere. For Beleiringens Begyndelse sagde dem gamle General Chasse: "Finder en Beleiring Sted, saa skal jeg lære Marschal Gerard, hvorledes Man kan miste en Armee Mand for Mand!" J Følge Skrivelse fra Antwerpen af 13de Decbr. troer Man, at der fra Schelden snart vil skee noget af Betydenhed, da Admiral van Man, en gammel, dygtig og erfaren Søofficier, er udnævnt Tirsdagen den 1 Januar 1833. til Chef for den hollandske Flaade. Paa Børsen i Amsterdam skeete flere store Væddemaal om den hollandske Flaade inden faa Dage skulde gaae til Ankers udenfor Antwerpen eller ikke.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-01-01
Portugal. D. Pedro har ikke heller i den senere Tid gjort noget Fremskridt. Han befinder sig endnu i Oporto, hvilken Stad den 13de Decbr. havde udholdt et høist ødelæggende Bombardement. De Jndsluttede havde dog modtaget nogle Levnetsmidler fra Gallicien. Don Miguel har i Paris contraheret et Laan paa 40 Millioner Francs. Han har anordnet en ny Recrut-Udskrivning paa 8,000 Mand.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-01-01
Frankrig. Dette Rige vedbliver at ruste sig, men under Foregivende af, at det skeer med særdeles Hensyn til de belgiske Anliggender. Preussen synes dog at være alvorlig opmærksom.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-01-01
Hertuginden af Berry skal være syg. Dr. Gintranser den 10de Decbr. afreist til St. Blave.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-01-01
Norge. Jngen kan mindes en saadan Livlighed i Handel og Vandel paa denne Aarstid, som den, der nylig har fundet og endnu finder Sted i Havnen og ved Toldboden ved Christiania. En Mængde Varer af alle Slags ere blevne indførte til et utroligt Beløb, hvilket uden Tvivl vilde have en meget skadelig Jndflydelse paa Coursen, dersom ikke Kongsbergs Sølvværk gav et saa rigeligt Udbytte, og tillige lovede et endnu større for Fremtiden. Udbytte var i det forløbne Aar indtil Slutningen af den niende Bjergamtsmaaned over 8,618 Mark gediegent Sølv, i den tiende 1,849, i den ellevte 2,228, i den tolvte 2,726 (i sammes tredie Uge 906, i den fjerde 1,001); men i den første Uge af den trettende Maaned endog 2,858 Mark 15 1/2 Lod, og det allene af "Armengrube." Saaledes vil altsaa det "raa Udbytte i 1832 beløbe sig til meere end 130,000 Specier i Sølv. Kan Værket drives med 55,000 Specier, Afgivterne som Privateiendom iberegnede, saa vilde den af det sidste Storthing bestemte laveste Kjøbesum, 75,000 Specier, kunne betales i eet Aar, dersom Værket gav samme Udbytte.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-01-01
Jndenlandsk. J Kjøbenhavnsposten læses en Taksigelse fra Thorvaldsen for en Samling af omtrent 300 Bind danske Bøger, deels Originaler, deels Oversættelser af udmærkede Forfattere, som ere skjænkede af Dhrr. Boghandlere. Reitzel, Schubothe, Riise, Deichmann og Colding, samt Dhrr. Secretair Printzlan, Secretair Liunge, Botrykker Thiele og Professor Oehlenschlager, og i Begyndesen af forrige Aar sendt til Rom, for at grundlægge et dansk Bibliothek for vore Landsmænd, som der opholde sig.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-01-01
En lille Bogsamling var allerede opstaaet ved den Velvillie, hvormed flere Landsmænd ved Afreisen fra Rom have efterladt deres saa medbragte Bøger. Gaver til bemeldte Bibliothek modtages fremdeles og besørges sendte til deres Bestemmelse af Hr. Universitetsboghandler Reizel. eller Redacteuren af Kjøbenhavnsposten.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-01-01
J "Dagen" læses Følgende: "Tiden nærmer sig, da de af Hovedstadens Jndbyggere, der bekiende sig til den mosaiske Tro, kunne ove deres Gudstjeneste i den ny Synagoge i Chrystalgaden, hvis Jndvielse nu snart forestaaer. Hvert fordomsfrit oplyst Menneske, for hvem Gudsdyrkelse, efter de forskjellige Religions=Bekjenderes Begreber, Tro og nedarvede Skikke, er hellig, og som med skyldig Ærbødighed, med menneskekiærlig Fordrage ligheds Aand, betragter Tidernes Gang, seer i vor Konges mod disse vore Medundersaatter udviste Naade i alle de Anordninger, der i Hans Majestæts Regjerings Til ere udstædte for deres Oplysnings Fremme og deres saavel gudstjenstlige som borgerlige Forholds bedste Ordning, ny Beviser paa Retviished og en oplyst høi Aand.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-01-01
J denne Tid indstuderes Musiken til den Cantate, som ved Synagodens Jndvielse skal udgjøre en Deel af Høitideligheden. Man erfarer, at Cantaten er i det hebraiske Sprog og i dette Sprog skal afsynges. Er dette rigtigt? Hvorfor ikke i det danske Sprog, Disse Spørgsmaale tillader Man sig at gjøre Dhrr. Repræsentanter for det mosaiske Troessamfund. For Mænd, som selv ere danske, og som saadanne have viist saa megen Nidkjærhed i deres ellers saa byrdefulde og kun af Faa paaskjønnede Embedsførelse, ere disse Spørsmaale fremsatte. Det være altsaa Repræsentanterne overgivet at betænke, at det er danske Mosaiter, som her repræsenteres, at de i Tiendedele ikke forstaae det døde hebraiske Sprog, og at det ved en saadan Leilighed, ved en saadan Høitidelighed, synes upassende, ja endog krænkende, at vise i en saa høi Grad Ringeagt for de her boende Mosaiters Sprog, som ikke er hebraisk, men Landets Dansk. Det er beklageligt nok, at Præsten ved denne Leilighed vil komme til at holde sin Jndvielses-Tale paa Tydsk, skal Man da endog ved en hebraisk Cantate fortrænge det os Alle saa kjære og hellige Landets Sprog, Jndvielses=Festen er ingen Gudstjeneste. Lad ikke Landets Sprog være tilsidesat ved en saa høitidelig Leilighed. Man haaber derfor, at Dhrr. Repræsentanter lade Jndvielses-Cantaten afsynges paa Dansk tilligemed nogle af de opperlige Confirmations=Psalmer, og at de i det Hele lader det være dem magt paaliggende, at Høitideligheden gives et dansk, men ikke et tydsk hebraisk Præg.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-01-01
J flere offentlige Blade var nylig meddeelt nogle Noticer om den i Altona afd. Statsraad, Ridder Baurs testamentariske Bestemmelser. Kieler Correspondentsblad leverer hertil følgende Berigtigelser: Den Afdødes hele Efterladenskab kan anslaaes til 1,000,000 Mk. Enken (Børn er der ingen af) beholder, saa længe hun lever, uindskrænket Raadighed derover; efter hendes Død skal derimod Alting gjøres i Penge, og Renterne deraf anvendes til en bedre moralsk og physisk Opdragelse af den christelige Ungdom i Altona og Ottense, fornemmeligt i den ganske unge Alder. Herfra blive alene undtagne 80,000 Mk., der tilfalde den reventlowske Fattig stiftelse, og hvoraf Renterne anvendes til Vaaningernes Forøgelse og Forbedring. Efter Testators Villie skal Legatet overdrages en Administration, som hvis første Medlem General-Superintendent Adler betegnes, der skal udkaste en Plan til Pengenes hengsitsmæssigste Anvendelse. Det er Testators Forlangende, at der specielt tages Hensyn til en af Catecheten ved Vaisenhuset i Hamborg, Hr. Krüger, foreslaaet Oprettelse af en Passe- og Opbevarings=Skole, hvori Forældre, som fra Morgen til Aften maa arbeide udenfor Huset, kunne henbringe deres smaa Børn. Fremdeles vil Testator, at der ved Ungdommens Opdragelse fornemmeligt skal tages Hensyn til en sand christelig Gudsfrygt, der er Grundkilden til al Lyksalighed.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-01-01
Fra Helsingør skrives: "Da Fattigskatten for 1833 faaes at være paalignet denne Byes Jndvaanere med den enorme Sum af 9,121 Rbd. (en Trediedeel meere end forrige Aar) og disse derover sattes i den meest foruroligende Tilstand, saa tog Hs. V. Provst Trovel deraf Anledning til, ved en høist opbyggelig og rørende Tale fra Prædikestolen den 25de Novbr., at indgyde dem Trøst og Beroligelse. Provsten er nu offentligen bleven anmodet om, at udgive bemeldte sin Tale i Trykken. - Fattigskatten for tilkommende Aar er paalignet Jndvaanerne i Randers med 8,790 Rbd. 62 s., hvilket er 2,083 Rbd. 55 s. mindre end for Aaret 1832.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-01-01
"Viborg Samler fortæller, at en Borger i Kbhavn skal være bleven til Selvmorder af Religionsscrupler. Han skal i den senere Tid meget flittigt have studeret en vis navnkundig Mands Skrivter.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-01-01
Den i Nye arresterede Matros skal ikke være Mordbrænderen; men derimod haves stærk Formodning om, at en af Byens egne Gaarmænd har begaaet Forbrydelsen. Han er hæftet, og hans Folk skulle have vidnet imod ham.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-01-01
Den 17de Decbr. faaes sydost for Ribe flere Lyn, og Natten derpaa havde Man svære Hagelbyger med Torden og Lynild.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-01-01
Man har nu fundet paa et nyt Billardspil, der kaldes Chasse, for hvilket følgende Regler ere gjældende: Saasnart Spillet efter af qui (der gives som i Caroline) er begyndt, da spilles med og paa alle 5 Baller, alt efter eget Godtbefindende og eftersom Man finder der er Prise til. Dette Spil afviger altsaa fra alle andre deri, at hver Bal kan i Spillet afvexlende bruges som Spillebal; dog, blive Ballerne 1 og 2 gjorte, da skal Spillerne spille an med disse, men de næste Stød kunne igjen spilles med og paa alle de andre Baller. Partiet tælles til 100 og hver Bal uden Undtagelse (Caroline i alle Huller) 5 Points. For Carambulage og Forbistød tælles aldeles ikke. Forløbere tælle, som i Caroline, for Modspilleren.