Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1828-03-28
Udenlandsk. De græsketyrkiske Anliggender. Det bekræftes fra London under 14de Marts, at man nu med Vished veed, at Rusland for sig alene har erklæret Tyrkiet Krig, Grundene i det russiske Manifest, som er affattet i en fast og bestemt Tone, bestaae fornemmelig deri, at Porten paa flere forskjellige Maader har overtraadt Tractaten af Akerman, at det nær havde lykkedes den paa Nye at indvikle Persien, og Rusland i Krig, at den russiske Handel er bleven forstyrret paa mange Maader, er bleven behandlet Tractatstridig i Moldan og Wallachiet, og endelig at Grækerlands Pacification, ligefrem er bleven afslaaet med den Erklæring, at Porten ikke ville holde Tractaten i Akerman. Rusland ønsker af alle Kræfter, at dets Medforbundne ville tiltræde de Forholdsregler, som Tingenes forandrede Stilling maatte gjøre nødvendig, og vil naar dette skeer, forpligte sig til ikke. at søge nogen Forstørrelse af dets Gebet; men skulle hiin Tiltrædelse blive nægtet, saa vil det i denne og enhver anden Henseende, lade sig lede af Omstændighederne. Omkostningerne ville i ethvert Tilfælde slutteligen falde Tyrkiet til Last(Redacteuren beder her Læserne lægge Mærke til, det i Tillæget til Dagsavisen anførte af Journal du Commerce). Mellem den 1ste og 7de Marts skulle, efter engelske Blade, de russiske Tropper, være gaaede over Pruth. - Det er interessant at lægge Mærke til de forskjellige Anskuelser af Politiken og de forskjellige Domme over dette Skridt af Rusland, i franske og engelske Blade; saaledes tale de engelske Blade om, at det engelske Kabinet befinder sig i en meget delicat, vanskelig og forviklet Stilling, da Engeland nu er i Alliance med en Magt, som af andre Grunde bekriger deres fælleds Modstander; at hverken Engeland eller Frankerig ønsker egentlig Krig med Tyrkiet, kun naar denne synes aldeles uundgaaelig for at bevirke Londonner-Tractatens Udførelse, ville begge Magter skride til Krig, skjøndt vist nok ugjerne. Den franske Moniteur skriver: "Det tyrkiske Manifest, man kalde det hvad man vil, er betragtet af det russiske Kabinet som en virkelig Krigs=Erklæring, og dette vel med saameget desstørre Ret, som mangehaande Fjendtligheder ledsagede Hattischerisets Bekjendtgjørelse, f. Ex. de russiske Skibes Confiscation. Det er imidlertid vanskelig at forudsee hvad Følger Ruslands Beslutning vil have med Hensyn til Londonner-Tractaten. Londonner-Conferentserne vedvare endnu, og man vil der opsøge Midler til at vedligeholde Solidariteten, og at virke med til Fyrstendom menes Besætning; det Sidste har Porten gjort uundgaaelig nødvendigt. - Man seer af det Hele at den engelske Politik er noget vaklende, Frankerigs derimod mere bestemt og synes at nærme sig det russiske Kabinets, og at Østerrig ikke er uinteresseret deri, seer man af Fyrst Metternichs forventede Komme til Paris. - Jmidlertid skal nu, saavel efter Bladet the Times, som efter hvad der skrives fra Wien, efter de sidste Efterretninger, Porten begynde at frygte for Følgerne af dens sidste uoverlagte Skridt, og at ville give efter, (men vistnok forsildig); uhyre Rustninger foretages ellers i Constantinopel og Opstanden en Masse organiserer sig alt mere og mere; i det øde Pera er nu 2 store Krigs-Magaziner indrettede, paa den europæiske Side af Bosphorus ligger 150,000 Md. Assiater, den tyrkiske Armee skal nu beløbe sig til 400,000 Mand, og alt tegner til et haardnakket Forsvar. Portens Haab om, paa Nye at indvikle Rusland i Krig med Persien, seer man dog nu efter de den 7de Marts til Petersburg indløbne Efterretninger, er mislykkedes, da Schachen af Persien, saasnart han hørte at General Paskewitsch havde beordre, Tropperne til at rykke frem, strax ved en umiddelbar Sendelse, forsikkrede Generalen om at Hoffet i Teheran nærede de meest fredelige Hensigter. Paa samme Tid erholdt Abbas Mirza befaling til at undertegne Freds=Tractaten, og af den Summa, der skulle udbetales til Rusland, i Godtgjørelse, var allerede Halvdelen ankommen til Miana, ikke langt fra Tauris. - Fra Grækerland har man denne Post en Proclamation fra den græske Gubernator Grev Capord Jstrias af 2den Febr., hvori han formaner til Regulation af de indre Anliggender, til Afskaffelse af det afskyelige Anarchie, og melder at den nye National-Forsamling først kan blive sammenkaldt April, og at han imidlertid indtil dette kan skee, har ansat en provisorisk Regjering, han slutter saa- og ledes: Mit hele Liv, min 30 Aars offentlige Løbebane, den Yndest, jeg har erhvervet mig i flere af Europas Lande, vil overbevise Eder om, at det er mit eneste Øjemeed, at stille Eder under Lovenes Beskyttelse og bevare Eder for de sørgelige Følger af en vilkaarlig Regjering.