JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-11-18
Efter foreløbige Efterretninger staae siden Natten imellem d. 15de og 16de d. M. paa Rødsands Grund ved Nysted 1 engelsk Orlogsmand, 2 Fregatter og 4 mindre armerede Fartøier. Et Vind stod skal have drevet dem paa Grund. Den 16de om Morgenen begyndte Orlogsmanden at kappe Masterne. Med det første agter Hr. Stadsmusicant Simonsen at lade sine to smaa Sønner, den ene paa 11 og den anden paa 12 Aar, høre paa Violin paa det Kongelige Theater. Man har saa meget mere Grund til at vente sig noget ret udmærket af disse unge Violinspillere, som Hr. Simonsen, der har uddannet deres Talent, allerede engang tilforn har godtgjort sin Færdighed i at danne Virkuser ved sin Eleve Hr. Mads Dam, der for 3 Aar siden lod sig høre i Kjøbenhavn med fortjent Bifald, og for kort siden med ikke mindre Held i Berlin, hvor han nu er ansat i det Kongelige Capel med 300 Rdlr. i aarlig Løn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-11-18
Under d. 9 Nov. har den Kongelige Generalpostdirection udstedt en Placat angaaende en ny indrettet Postkareths Gang imellem Kjøbenhavn og Helsingøer istedet for de mellem bemeldte Steder hidtil dagligen gaaende, men nu ophørte Post karether.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-11-18
Under d. 28 Oct. er igjennem det Kongelige Slesv. Holstenske Cancellie udfærdiget et Patent, angaaende Afstaaelse af Jord eller Grund til offentlig Brug for Hertugdommene Slesvig og Holsteen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-11-18
Ved Auction d. 14 Nov. i Huset No. 249.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-11-18
i store Kongensgade blev solgt: 22 Bother Corender for 103 Rdlr. a 114 Rdlr. pr. 100 Pd., 57. qvart dito til 73 Rdlr. 3 Mk. a 83 Rdlr. dito, Rosiner 12 Rdlr. 3 Mk. a 15 Rdlr. 3 Mk. dito, bittre Mandler 10 Mk. 12 s. a 11 Mk. 3 s. Pd., Siciliansk hvid Viin, 596 Rdlr. 6 666 Rdlr. 30. Tixcl., Spansk Rodviin 650 Rdlr. 3, 666 Rdlr. dito, Hochheimer Rhinskviin af 1794 5 Rdlr. 4 5 Rdlr. 1 Mk. Bout., gl. Rhinskviin 3 Rdlr. 3 3 Rdlr. 2 s. Bout., gl. Viinedike 98 Rdlr. 2 105 Rdlr. Oxeh., Bamberger Svedsker 49 Rdlr. 3 Mk. 100 Pd., Snustobak 4 Mk. 9 s. Pd., Portorico Tobak 1 Rdlr. Pd., Biskop Tobak 1 Rdlr. Pd., Vadske vampe 1ste Sort 14 Rdlr. 8 s. a 19 Rdlr. Pd., dito 2den Sort 10 Rdlr. a 100 Rdlr. 1 Mk. Pd., dito 3die Sort, 6 Rdlr. a 6 Rdlr. 1 Mk. Pd., Norsk Blaafarve, 58 Rdlr. 2 Mk. 100 Pd., Risten Dreibands Riga Hør 271 Rdlr. a 272 Rdlr. Skpd., Siciliansk raffin. Svovl 7 Mk. 2 s. a 7 Mk. 6 s. Pd. Schellak 12 Rdlr. Pd., Sølverglød a 8 Mk. 16 s. Pd., alt med Told.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-11-18
Hr. Major og Garver A. Kyhnel har solgt sin Gaard No. 11 paa Vestergaden til Hr. Capitain Lind for 120,000 Rdlr., og igjen kjøbt Hr. Capitain og Muurmester Qvists nyopbygte Huus paa Hjørnet af Rosengaarden og Peder Hvidtfeldts Stræde for 38,000 Rdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-11-18
Viborg, d. 9 Novbr. Regnen, som i Forgaars Aftes var ledsaget med stærk Lynild, har dog i Dag ophørt, og som en Sjeldenhed har det frosset i Nat. Dette Efteraar har været ugunstigt for Sildefangsten ved Nibe, da kun faa fanges. Ventelig vil Stormen have lettet noget under dem, saa det vil blive bedre. Torvepriserne vare her i Dag Rug 17 Rdlr. 2 Mk. a 20 Rdlr. Tdn., Byg 12 Rdlr., Kartofler 7 Rdlr. Tdn., Oxekjød 22 a 36 s. Pdt., fersk Flesk 36 a 48 tz., fersk Hel Parret 52 a 64 s., fersk Sild Oelen 2 Rdlr. 32. s. a 2 Rdlr. 48 s., slagtede Gjæs Stkr. 2 Rdlr. 32 s. a 3 Rdlr. (Viborger Samler.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-11-18
Mariboe, den 7de November. Efter SkipperEfterretninger ere i Slutningen af October Maaned mange Skibe forulykkede imellem Skagen og Aalborg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-11-18
Stormen skal uophørlig have raset i 6 samfulde Dage med Snefog og Regn. - J Asperup i Fyen er ved Døden afgaaet Sognepræsten C. Brandt, 81 Aar. Han har i ovenmeldte Sogn først været Kirkesanger og Skolelærer i 42 Aar, siden personel Capellan under afgangne Provst Clausen i 3 1/2 Aar og endelig Sognepræst i 14 Aar, hvortil han blev udnævnt ef afgangne Kammerherre Adler paa Hinsgavl ved Middelfart. Mariboe Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-11-18
Mariboe, den 14de November. Onsdagen den 18de November ankom til Provindsialbogsamlingen her Flora Danica, med illuminerede Kobbere, som Hr. Majestæt allernaadigst har skjænket til ovenmeldte Stiftelse. Velsignet være vor elskte Frederik, der saaledes fremmer og befordrer enhver nyttig og gavnlig Jndretning ialmindelighed, og vor uforglemmelige Seidelins Stiftelse isærdeleshed, der kort for sin alt for tidlige Død allerunderdanigst ansøg om bemeldte Værk til sin Stiftelse, for hvis Freingang hans Hierte slog saa varme, medens han levede og virkede til Hæld og Gavn for Menneskeligheden. - 1 Tønde Hvede betales nu her med 24 Rdlr. D. C. (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-11-18
Odense, d. 15de November. Torsdagen d. 14. Novbr. om Eftermiddagen kantrede i et haardt Kulingsveir paa Hiemtouren fra Svendborg en Baad fra Dreise, hvori vare 2 Gaardmænd og en Huusmand derfra. To af disse bleve bortdrevne af den imellem Thorseng og Fyen stridtløbende Strøm, den ene var saa heldig at fastholde sig ved Baaden, indtil en fra Strandhusene tililende Jolle fik ham reddet. De Druknede efterlade sig jamrende Enker hver med 2 Børn. – Til dette Aars Kuriøsiteter hører ogsaa, at i Høisriis ved Leutved her i Fyen er for nylig af Skytten bleven skudt Uhrhøns, hvilken Fugl kuns ellers almindelig antræffes i Norge og nogle af Jydlands Egne. - Efter en temmelig lang Pause af det Slags er Odense igjen bleven forsynet med See værdigheder af første Skuffe. Foruden det Kun ske Rideselskab, hvis Færdigheder virkelig ere beundringsværdige, morer Artisten Tumas de Skuelystne med fantasmagoriske Forestillinger af Skeletter og Monstra, Transparenter og Karikaturbilleder paa vort ledige Theater, der altid kan være ligesaa nydelsesværdige som ethvert andet Theaterspektakel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-11-18
Hempels Av.)(Om Agiotage. Fortsættelse.) Saaledes er det, at Striden begynder imellem det offentlige Pengevæsen, som søger at vedligeholde sine i Omløb satte Repræsentativer i vedbørlig Credit, og den private Stræben efter at nedsætte disse, for desto dyrere, og til overdrevne, langt under Statens Mynttegns virkelige Værd beregnede Priser at afhænde den hændehavende faste Valuta, og efter hver saadan Omsætning at begynde det fordærvelige Spil paa ny. Fra nu af antager Agio tagen den bemærkelse, som almindeligen forstaaes eller antydes ved Brugen af dette Ord, og som naar vi samle dets forskjellige Kiendemærker under Eet, rigtigst synes at kunne forklares derhen, at Agitage er almeenskadelig Omsætning af Statens Penge og Penge Effecter, til Nedsættelse af deres Værdie for Egen fordeels Skyld. - Ved nøiere at betragte denne Forklaring, og opløse den i sine Bestanddele, finde vi, a) At Aglotage faaer sin Hovednæring ved den Nødvendighed, hvori Staten saavel som dens enkelte Borgere, især de Handlende befinde sig, at gjøre Omsætninger af Statens Myntrepræsentativer imod den faste Valuta eller reelle Værdie, som Udlandet antager i Betaling, eller hvorefter det i det mindste afmaaler den Betaling, der bydes det i disse Myntrepræsentativer, b) At Agitagen tilkjendegiver sig, eller at man med Føie kan antage, at den er til og virker paa det offentlige Pengevæsen, naar Nedsættelsen af Statens Seddeler og Effecter, uden Forandring eller Forværrelse af Statens occonomiske eller politiske Vilkaar, gaaer frem til det værre, og trodser alle fra Statens Side trufne Indretninger til Repræsentativernes Betryggelse og til Jndskrænkning af det aarlige Behov af Udlandets faste Valuta. c) At Agiotagens Fremskridt tydeligst vise sig ved en tiltagende Higen efter fast eller Banco Valuta og ædle Metaller, og ved større Opkjøb deraf, end Landets Handel og udenlandske Forbindelser kunne gjøre nødvendige, d) At det ikke des mindre er og bliver overmaade vanskeligt, at dømme om enkelte Handelsaffairer og Pengeomsætninger, hvorvidt de kunne henhøre til Agio tage eller ei, og næsten umuligt, at underkaste dem Lovenes directe Tvang; thi den, der f. Ex. holder sin ihændehavende reelle Valuta tilbage, og ikke under visse, tilsyneladende overdrevne, Priser vil af hende den imod Statens Myntrepræsentativer, har efter almindelige Begreber den Ret paa sin Side, at kunne raade over sin Eiendom, og den Undskyldning, at jo ingen, uden ham selv, kan vide, hvor meget han trænger til denne Valuta, eller hvor meget den har kostet ham. Heller ikke kan den, der for saadan Valuta maae betale en efter hans Formening uforholdsmæssig høi Priis, ansee sig berettiget til derover at føre Klage. Thi Kjøbet og Salget er paa begge Contraherendes Side en frivillig Forening, hvorved Tab som Fordeel beroer paa Tidens Omstændigheder. (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-11-18
Postefterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-11-18
(Af Hamb. Corresp.) Moniteuren indeholder et Keis. Decret, dat Amsterdam d. 23 Oct., angaaende Fremgangsmaaden mod Franske, som efterat de paa en fremmed Magts Gebet have begaaet en Forbrydelse, flygte til Frankrige. J samme fastsættes, at enhver Begjering fra en fremmed Magt om at faae udleveret en Fransk Undersaat, der er bleven beskyldt for en Forbrydelse paa denne Regjerings Gebet, skal ved Stordommeren, Justitsministeren, forelægges Keiseren til Paakiendelse. En saadan Begjering, ledsaget af de fornødne Beviser, indsendes tilden Ende til Ministeren for de udenlandske Anliggender, der med sin Jndberetning, tilskiller Stordommeren, Justitsministeren samme.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-11-18
To Røvere snege sig d. I Nov. under Gudstjenesten ind i et enligt liggende Huus ved Metz og lavede sig til at slaae Porten ind. En liden Pige paa 10 Aar, der var allene hjemme, blev dem vaer, gik op paa Loftet for at raabe om Hjelp, og løftede med Møie en Øxe, som hun lod falde paa een af Gavtyvene, der undveg Slaget og greb Øxen for at staae Døren op dermed. Men den lille Pige greb til to Pistoler, som Husets Eier havde ladet ligge i sit Værelse, og dræbte den ene Kover, som gik løs mod hende. Den anden Spersbub tog Flugten.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-11-18
J Paris havde man sidst i October ny Sommer. Man saae paa Træerne Blomster og Frugter og i Haugerne Blomster. Drengene badede sig i Seinen. Almuen tilskriver dette Cometen, men de Lærde ville ikke vide noget heraf. (Saaledes kunne Tiderne forandre sig J fordums Dage tilskrev Almuen Cometerne alt Ondt, nu tilskrive de dem alt Godt. Det ene var nok ligesaa klogt som det andet.) Ogsaa de stakkels Otheiter ere nu blevne smittede af den europæiske Modesyge. Paa Festdags tør ingen lade sig see for Hs. Ocheitiske Majestæt uden at have en Kjole og Skjorte paa, og være forsynet med en Flint og Krudt. Ved alle offentlige Anliggender opraabes de fornemste Høvdingers Navne, og enhver, selv Udlændingen, faaer Foræringer. J Aaret 1800 bestod saadan en Foræring i en Griis Ministeren Hardenberg har indlovet ende lønning af 200 Rdlr. Cour. for den, der kan gi Oplysning om, hvo der har forfattet eller trykt, under Titel af: de nye Jacobinere i de preussisk Stater, Ansøgning fra nogle Landstænder til Maj. Kongen af Preussen &c., i Bersen min ikke trykt eller lovstridigen Censuren unddraget Fyrbeskrift af hvist formasteligt Jndhold London, den 29de October. (Moniteuren.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-11-18
En Skrivelse fra Dublin af 12te October beretter, at Militsen i Grevskabet Nottingham og i Limerick en heel Nat igjennem har været Slagsmaal i deres Barakker. De havde mange Saarede. Militsen fra Nottingham havde de fleste. Næste Dag lod Commandanten Corpset komme sammen paa en Plads og tvang Soldaterne til at række hverandre Haanden. Toldbetjenterne have paa Theemsen anholdt et Scepter og en Guldkrone, som ikke var angivet. Man veed nu, at de have været bestemte for Christoph. - Deer mange falske Dollars fra 1804 i Omløb, Gibraltar d. 14 Oct. J Morges saae man her fra Fæstningen en Fransk Armee paa 10,000 Mand, der marcherede mod St. Roch. Balleyst, ross Armee, har derpaa retireret ind under Falningens Canoner, og alle St. Rochs Jndbyggen, havde Dagen i Forveien taget Flugten. Om Middagen rykkede de Franske Tropper ind i Landsbyg- og afsendte nogle Cavallerie og Jnfanterie-Pignild, henimod Fæstningen. – Den 15de Octbr. Den Franske Armee, der commanderes af Marchal Vi tor, har endnu samme Stilling og staaer Vestinfor St. Roch i Slagorden. Da de Franske nan mede sig, sygtede Jndbyggerne i Algestras til den grønne Øe. Fienden rykker mod Slottet Castel las. Hans Magt er over 10,000 Mand. Gen. Villate er blandt de Commanderende. – Fra Tangelberettes, at Keiseren af Maroco har tilladt de Franske, at udføre 1000 Hoveder samt Korn til deres Armee.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-11-18
Hollandske Lærde have bemærket, at Com har i en Tid af 40 Dage tilbagelagt en Vei af 2 Millioner Mile, hvortil en Canonkugle vilds behøve 24 Aar. Cometen havde i Følge heraf tilbagelagt en Vei af 676,000 Mile. Mod Enden af November vil den være to Gange saa langt sig os som Solen. - Som bekjendt var Hr. Flauquartes i Vivlers den første, der opdagede Com ten. Han har nu bekjendtgjort følgende debangaaende. Den Comet, som sog afvigte 26de Martii har opdaget, indtil d. 29 Maji tagetog og d. 18 Augusti saae igjen i Stjernebilledet den lille Løve, synes mig at være den samme Comet, der lod sig see i September 1801, i det mindske svare de Lementer, som jeg for dette Aars Comet fandt, fuldkommen til de chinesiske Astronomers Jagttagelse fra 1301, der findes i P. Gaubils Manusteint. Det er en Lykke, at vi til disse Jagttagelser, thi af de Noticer, som de europæiske Histoter have efterladt os, angaaende denne Comet, lan ingen Følgeslutning uddrages; de ere mørke og modsigende. J hiint Aarhundrede, da i alle Faculteter saa mange Lærde glimrede, findes dog ske een iblandt dem, der kunde have bestemt os dog kun ganske overfladigen denne Comets Løbe hane. – Efter denne som mig tykkes meget rimelige Gisning varer denne Comets Omløb 60 Aar, og vil altsaa komme tilsyne igien i Aaret 2821.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-11-18
Blandede Efterretninger. De bekjendte Uhrfabriker i Genf ere endnu bestandig i saa stor Flor, at en Trediedeel af Stadens Jndbyggere, f begge Kjøn leve deraf. Medens den ene Arbeider forfærdiger Guld- og Sølvtasserne, hærder Staalet og forvandler det til Fjere og Hjul, maler den anden Zafferbladene, skjærer Tænderne i Hjulene, polerer dem og forfærdiger Visere og Kjæder. Ved denne Arbeidets Fordeling forfærdiges nendelig mere, og alting i en hviere Grad af Fuldkommenhed. (Allg. Tit.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-11-18
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-11-23
Nyest.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-11-23
Enhver erklæret, gammel og ulægelig Snu siger Lord Stanhope tager, efter en maadtlig Beregning, een Priis i ti Minuter. Enhver Priis, tilligemed den smukke Ceremonie at tørre og snyde Næsen og andre tilfældige Omstændigheder, medtager 1 1/2 Minuter. 1 1/2 Minuter af hver til udgiør, naar man regner 16 Timer til hver Snuse dag, 2 Timer og 24 Minuter af hver naturlig Dag eller 1 Dag af hver ti. En Dag af hver 10 udgjør 36 1/2 Dage i et Aar. Naar vi altsaa antage, at Snuseriet fortsættes i 40 Aar, saa anvendes to Aar af Snuserens Liv til at pirre sin Næse og to til at snyde den. Udgivten til Snustobak, Tobaksdaaser og Lommetørklæder, vil blive Gjenstanden for en anden Undersøgelse, hvoraf man vil see, at denne Yppighed røver ligesaa meget afSnuserens Jndkomster som af hans Tid og Penge og ved en tilbørlig Anvendelse af den Tid og de Penge, som saaledes tabes for Almenheden, vilde der kunne samles en Fonds til Nationalgieldens Afbetaling. Men uagtet man saa almindeligen og saa lydeligen har ivret mod Tobakkens Brug, saa har dette dog kun frugtet saare lidet. Den bruges og vil endnu længe bruges i alle Lande og i alle Stænder, ligge fra den meest glimrende Borg indtil den laveste Hytte. Cavalieren med sin kostbare Gulddaase og Matrosen med sin smudsige Skindpung, der i alle andre Ting tænke og føle saa forskjelligen, ere fuldkommen enige i Smag og Grundsetninger, naar det kommer an paa at tractere Næsen, og der hersker i denne Punct en saa fuldkommen Lighedsstand, at alle fornemme og lave Næser lade sig nøie med eens Ambrosia.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-11-23
Tobakkens Historie er i Korthed denne Forend Columbus opdagede America kjendte man 1 Europa intet til denne Plante. Oprindeligen have vi de vilde Jndianere at takke for Røgningen og Snusen. Brugen af Tobakken er imidlertid i det østlige Asien, hos Chineserne og Mongolerne saa almindelig, at man ikke uden Sandsynlighed kan formode, at den ogsaa der har været tidligere end i Europa. Saa meget man af sammes Jndførelse og Udbredelse i Europa veed, var det en spansk Munk eller Eremit, navnlig Roman Pane, som Columbus paa sin anden Reise lod blive tilbage paa St. Domingo, der sammesteds først lærte at kjende denne Plante. 1520 blev den funden af Spanierne i Yukatan, ved den mexicanske Bugt. Virkelig til Spanien bragtes den først af Franciscus Hermandes af Toledo, sandsynligviis snart efter 1556. J Aaret 1559 kom Fro deraf til Portugal, hvorfra Jean Nicot, fransk Gesandt sammesteds, sendte det til Frankrige. Til Tydskland kom Tobakken, efter Sigende, under Carl V., med spanske Krigshære. Conrad Gesner i Zürich lærte at kjende denne Plante 1566, og Engellænderne 1683. Strax efter 1600 begyndte man at dyrke den i Ostindien; 1605 i Tyrkiet; 1615 i Holland; 1676 til 1681 gjordes de første Forsøg dermed i Mark Brandenburg. J Begyndelsen betragtedes Planten blot som et Lægemiddel, og nogle Curer, som man troede at have bevirket ved at paalægge dens Blade og anvende dens Saft, gave Anledning til at betragte Tobakken som en sand Underurt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-11-23
Blandt adskillige Navne, hvormed man benævnte den, toges nogle af den Lægekraft, man tilskrev den. Saaledes kaldte man den, indiansk Underart, Lægturt, al Verdens Frelse. - Røgningen blev tidligere bekjendt end Snusen. Hiint kaldte de Jndfødte paa St. Domingo: "at gjøre Tabage, dette har givet Anledning til Plantens Navn. Røgningen indførtes, saavidt man veed, af Raleigh 1686 fra Virginien til Engelland; ved engelske og svenske Soldater kom den til Tydskland, f. Ex. 1620 vid hine til Zittau og 1631 ved disse til Meissen. Ved engelske Studenter blev man bekjendt dermed i Holland. 1653 begyndte man at røge i Landet Appenzell. J Spanien skal det først være kommet i Brug at snuse, og derfra indførtes denne Brug i Jtalien. Lægernes og Moralisternes Meninger om denne Nydelse vare i Begyndelsen deelte. Nogle af de første holdt den allerede den Gang for skadelig for Sundheden, og de sidste tildeels for Synd. Cardinal Prosper Sainte croix, der først indførte Tobakken i Jtalien, blev derimod saa rost af Castor Durant, at han, forat anbringe et Ordspil, sammenlignede denne Planke med Træet af det hellige Kors, og den hollandske Læge Bontekoe udbasunede dens Roes med de Ord: der er intet saa godt, intet saa meget at agte, intet saa gavnligt og nødvendigt for Sundheden som Røgen af Tobak, som ogsaa Konger værdige at røge. Men de sidste vare dog, førend de lærte at røge og snuse, Tobakken ikke saa gunstige. Jacob I. i Engelland nedlod sig endog til at lade skrive en egen Bog mod dette skadelige Ukrud, som han kalder det, hvori han sammenlignede et Værelse fuldt af Tobaksrøgere med Helvede, og advarede sine Undersaatter, for deres Salligheds Skyld, for dette Uvæsen. Men dette nyttede intet. Denne Nation røger, snuser og skraaer Tobak lige indtil dette Øieblik. - J Appenzell faldt Børn paa at røge, og Raadet lod dem indkalde og straffe. J Bern havde man en Politie-Anordning efter de ti Bud, og da alt maatte bringes under et Bud, satte man 1661 Røgning under det slette Bud, man oprettede ogsaa 1665 en Tobaks Ret. J Glarus forbød man Tobaksrøgning under en Pengemulct af en Krone. J Rusland blev 1634 Røgningen forbuden under Straf af Nesens Fortabelse, og hvad der er næsten ligesaa paafaldende, Pave Urban VIII. satte 1623 og Jnnocenz XII. 1690 alle i Bander, især i Kirken, vovede at snuse, og denne Ban blev ikke ophævet førend 1724 af Benedikt XIII.,der selv gjerne tog sig en lille Priis. – Alle disse Forfølgelser uagtede kunde Tobakkens Brug ikke fortrænges mere, og dette beviser tilfulde, at Vanen er Menneskets største Tyran.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-11-23
De største Philosopher, som ellers modstode alle Sandselighedens Fristelser, og Helte, som Verden skjelvede for, lode sig beherske af den Vane at røge og snuse Tobak. Blandt andre var Friedrich den Anden af Preussen en saa lidenskabelig Tobak Snuser, at han ikke allene havde et heelt Sortiment af Snustobaksdaaser bestandig opstillet i sit Cabinet, men at hans Klæder bestandig vare til smurte af Tobak. Jkke allene den cultiverede Europæer, der udtænker saa mange tusinde Midler til at tilfredsstille og pirre sin Sandselighed, men ogsaa den vilde, for al finere Nydelse sløve Grønlænder, der ikke kjender noget andet Eden end sin nogne Sneeslætter og Jisfielde, der finder Livets høieste Glæde i sit Sælhundskjød og sin Tran, ligner dog deri den forfiinede Europæer, at han med Liv og Siel elsker Tobak. Man kan ikke faae ham til at bestille noget, naar man mangler denne Artikel, næsten den eneste der i Landet gjeldende Mynt til at betale Arbeidet med. Jndianerne, hos hvilke Tobakken egentlig har sit Hjem, sætte paa ingen Plante større Priis end paa denne. De ansee den for det værdigste Offer, der kan bringes de Væsener, de tilbede som Guddomme. De bruge den i alle deres verdelige og aandelige Ceremonier. Naar eengang Røgen er staxten ud af Fredepiden, betragtes det sluttede Forbund som helligt og uomstødeligt. Ligesaa offve de, naar de anraabe deres store Fader eller hans Skytsaander, som, efter deres Formening, boe i hver overordentlig Naturfrembringelse, denne kostbare Plante, og tvivle ikke paa, at de derved sikkre sig deres Beskyttelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-11-23
Jndene og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-11-23
Jndenlandske Efterretninger. J Følge senere Efterretninger fra Nysted, er det ved Rødsand paa Grund staaende engelske Rangskib kommet af, og har saavel som de øvrige Skibe erholdt muelig Assistance fra den engelske Convoy.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-11-23
J Onsdags Aftes ankom herhid fra Stockholm Hr. Baron Alquier, som af H. M. Keiseren, af Frankrig er udnævnt til H. M. overordentlige Gesandt ved dette Kongl. Hof i Hr. Baron Didelors Sted. Denne sidste er af hans høie Souverain bleven tilbagekaldt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-11-23
Fra Helsingborg ankom her i Løverdags, ledsaget af en Commando af Cronborgs Garnison, og en svensk Underofficeer, 19 Franske og Jtalienere, som i Aaret 1807 var i Pommern kommet i svensk Krigsfangenskab, og nu vare blevne sendte paa den kongelige svenske Regjerings Bekostning til Kjøbenhavn. De bleve førte til den keiserl. franske Charge d'Affaires, indqvarterede i Sølvgadens Kasserne, behandlede som Militaire, og afreiste i Onsdags til Rostock paa den franske Kaper le Loup, derfra gaae de tilbage til deres Fædreneland. En militairisk Anstand og god Opførsel udmærkede disse Krigsmænd, som vare iført i svensk Uniform, men har den franske Cokarde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-11-23
Af den bebudede Journal for Blinde er i disse Dage det første Hefte udkommet. Dets Motto er Dato obolum Belisario. Som Middel til en stor Hensigts Opnaaelse fortjener dette Tidsskrift af en dobbelt Grund hver Menneskevens varmeste Understøttelse. Jndtægten er bestemt for det ved Hr. Prof. Brorson stiftede Jnstitut for Blinde.