JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1806-11-14
Til den 27 October vare 20,000 fangne Preusser marscherte giennem Gotha. De haardt Gaarde transporteredes paa Bøndervogne. Den 26de kom det hele Regiment Treskow med dets General igiennem Gotha. Ved en Kirkedør, hvor nogle at de Fangne være indløgerte, fandt man en Seddet ses en Grenadeer af den preussiske Garde, hvori han paa alle de brave Soldatere Vegne lækkede Binden. at den 4de Hestes forti de larte Loftiget af Huse. rige og læstet de Tørstige. Na er ogsaa Frittmarskel Møllender død af sat Dat.
Jyske Efterretninger, 1806-11-14
Den 25de October ankom Keiser Napoleon til Berlin, og samme Aften var Cour hos hom paa Slottet. Af Agtelse for Frederik den Stores Skyger, har kan forskaanet Pottsas Jndvaanere forKonitidutioner.
Jyske Efterretninger, 1806-11-14
Keiser Rørslen har den 26de udstedt en ProFlamation Al sin Armer, hvori det blant andet hed. der: 2 Saltater, Russerne brante af, at de ville koman til os. Vi ville svare dem den halve Ve og Aarsøere dem lige imode. Midt i Preussen, skal de giensinde et Austerlitz. En Nation, som saa bastia har forglemt den Ædelmodighed, Vi vitsden efter dette Slag, hvor dens Keiser, dens Ho- og Brokkerne af dens Almet kun havde den af O bevilgede Kapitulation at takke for deres Frelse, en saadan Nation er ikke i Stand til at fegte mod 32 med Lykke. - Mit hele Folk er opstaaet, opdragt over den haanlige Kapitulation, de preussiske MiniFre foreslag og i deres Overmed. - Vi ville herefter ikke mere være et Legetøi for en forrædersk Fred, og ikke nedlægge vore Vaaben, førend vi have nødt Englænderne, benne vor Nations evige Fiende, tilat opgive det Projekt, at forviere Fastlandet og ig rannisere Haven o. s. v.
Jyske Efterretninger, 1806-11-14
J den 12de franske Bulletine lignes den preussiske Armeres nærværenre Tilstand ved Vragstykkerne, aaret Skibbrud, at Det var, hedder det, en Leilig talrig blande, som vilde intet mindre, ind under bringe Havene. Den barske Nordenvind opbragte Driant imod den. Kun en liden Deel af Gesat, ningen reddede sig iland paa Vragene. 2 - Vider hedder dele a Se preussiske Officerers Sprog har forandret sig meget. Før det stort Slag vilde de3det mindste afskiære 40,000 Franskmænd paa Gangen som Fanger) da hvad vil eders Keiser os da, Vi kan da stedse følge os i Hælene med Kaarden i Haanden, Siden Slagel have vi ikke havt et Øiebiis No. - Bant til vaars Krigens Manører, forlange de 3 Dage, for at begrave de Døde. Men Kelleren svarede: 2 Tank J kun paa de Levende, Vi skal nok Lære Omsorg for at begrave de Døde, de til behøves slet ingen Vaabenstilstand. - General Blücher, som var afskaaren, slap med sit Korps igiennem, ved at indbilde den franske General Klein, at der var sluttet Vaabenstilstand. General Güchelbler funden i en Landsbye dødelig saaer. Soult sendte ham strax sin Gaarlægt. Det synes at være beskikket at forsynet, at alle de, som drer paa denne Krig, have faaet Hus først 2 s. v.
Jyske Efterretninger, 1806-11-14
Jfølge den 14de Værelia af 22 October, øn Marquis Luchefin ankommen til Forposterne med of Brev fra Kongen af Preussen, hvorpaa Keiserer havde sendt Stormarschallen Duroe derhen, for at konserere med ham.
Jyske Efterretninger, 1806-11-14
en Landsbye ved Schritz Lig aflig ved at le danerske Tropper reqvireret Fourage. Jstedetioat anskaffe det Forlangte, rottede Bønderne sig samt men fra 4 Landsbyer, bevæbnede sig med Høeført: og overfaldt Beqvirenterne, saavel en Lieutenan- og brædte nogle af hans Folk. Føsten deraf var at den ene Bye blev stukken i Brand, og de andet 3 Deer maatte betalt 5000 Gylden Skadighed.
Jyske Efterretninger, 1806-11-14
J en anden Løndsbye i Sachsen bleve Jndvaanerne, som havde havt den Fornødenhed, og myrde nogle enkelt giennemreisende Franskmænd, straffede med Døden, for Exempel Skal, Hun Oldinge, Qvinder og Børn bleve skaanede. Kriser Napoleon sagde til Marskalk Berthier, alterat have faaet Knabelsdøre mærkværdige Note: et an sætter og Stavne som Mænd af Ære til den 18de. Aldrig bleve Franskmændene harte ved slig en Leilighed. Men da man siger, at der er en detlig Dronning, som vil være Vidne til Kampen, faehør vi være forekommende, Lad os marschere til Bachsen, uden at gaae til Senge! (Om Staget ved Jena. Slutningen.) Blant vore Tropper var aldrig den ringeste ik orden. Sticten var intet Øieblik tvivlsom. Kone ren holdt stedse, foruden sin Garde, et stort Antal Tropper i Reserve, før at brugt forudseets Tilfølde. Sover indtog Kraftet, efter 2 Timers Angred. J dette Øieblik kom det franske Rytterie af Veder ren for en Dag, og 2 friske Divisioner under Ne stillede sig bag ved Valpladsen. Herpaa lod man alle Resernens Tropper rykke løs paa den første Li rie, som da blev kastet over Ende, og strax begandle at tiltere. Den stillede sig igjen et Øieblik, men kom snart i en strækkelig Aarden, da i det samme Storhertugen af Derg hug ind med sine Dragoner og Koratserer, og kastede Fienden alleveget, ligtsom sidtlige de for at Seier en skulde endes uden ved Hielp af dem. Pitusserat kunde ikke modstaae Angribet. Forre res formerede sig i Bataillons Qvarteer. Lem saadanne kastedes over Ende. Antillerie, Ratterie, Jnfanterie, Alt blev øverfaldet og laget.
Jyske Efterretninger, 1806-11-14
Paa vores høire Fløi gjorde Davousk Mirakter med sit Korps. I dele 3 Timer fordrev det, stedse figlende, Grussen af de fiendtlige Tropper, fra Deloucherine ved Køsen. Davonst har den første Fordring paa at kaldet Helt.
Jyske Efterretninger, 1806-11-14
Resultatet af Slaget et 30 til 40000 Krigsfangne, af 300 Kanoner og af umaalelige Magazi, ner med Levnedsmidler. Over 30 Generaler ere saaane. Kallet af Døde og Qvæstede i den preussiste Armet regnes til 20000. Uorden og Bestyrtsning herster over Resten af den fiendtlige Armet. Af vore Generaler er kun ten død og een saaret, neml. Debing og Contoir. 9 af vore Oberster ere dræste. Det preus. Rytterie kunde slet ikke modstaae vore Husarer og Jægere. Om det franske Jnfanterie tille alle ikke tale. Det er det bedste Infanterie i Heke Verden. Kesseren har erklæret, at det franske Rytterie an ikke har 3 Lige. Torvittingen i den preuss. Armee var saa stor, at den venstre Fløi, forfulgt af Dangust, trak sig af Weymar til, medens den venstre Fløi og Cantium retterede fra etzmar til Naumburg, Vort Tødregnes til 1100 Døde og 3000 Gaarede. beskrivelig er den Kierlighed og Hengivenhed som i Stagets Tummel bevistes Keiseren. Da man for et Øiebilk var tvivlsom, opildnede det blotte Udraab: Koleren tye, Alles Mod. Da Keiseren, saae sin Fløi truet af det stendt. Nytterie, tor han i Gallop derhen, for at befale andre Manør ter. Da den Leiser. Fodgade med Skuuspar saae, at alting var et fuld Gang og den alent uvirksom raabde nogle Stemmer: Frømad! Hvad er det (lagde Keiseren, det maa kun være en skiæggeløs Dreng, der vil bedømme hvad jeg har at giøre. Vi han, til har faaer kommanderet i 30 Batailler, førend han understaaer sig i, at give mig Raad. Da Fierden næsten talde alle sine Generaler, maa man takke Forsynet, der beskiærmede vores Armer. En Kugle rettede Marskal Lannes Brystet, uden dog at faae ham. Danvises Hat og Klæder ver giennem deres af Kugler. En Deel af Armen har endnu ikke gjort et eneste Slud o. s. v. Aalborg, den 14 Rivember. Udygtierede. Den 12te November, Hr. Fasten og Geveretekjutant; Lieutenant von Bruun, til Holsten. Falberg Byen. Cortil. Dit 10 November, Stilægger 6. H. Politiets Søn Johan Daniels Fadderne: Mad. Tin, Hamt Krograk, Kiøbmerder: Sr. ren Jensen Jochum Latten, Skipperne Søren Riisen; Estad Nielsen og Hverd Snit. Den 11 Novbr. Bødke mester P. Salqvistes Søn Niels Johan, saaederne: Pad. Nørgaard, Jomfrue Graab, Stormeste, F. Balling, Viinhandler Fielberg, Deciermester R. Grøntæk, Podemester, det Didrichsen. Den 12te Novbr., Kundtiir C. F. Tønderhausens Søn Johan Friveret; Judderne; Mad. Hadel, Jons. LinAmsen, Conditor Bille, Ortiermester Seyl Rasmussen, Bagersvend Anders Knudsen. D. 14 Rev. Sadelmager F. Hiorts Søn Hans Peter; Fadderne: Mad. Møller, Jomf. Johlin, Glarmener Dahlin, Bygmester Christensen, BilkmagersørneBraht.
Jyske Efterretninger, 1806-11-14
Kopulerede. Den til Roveder, Kobdersmed Anderes Lilhalte og Øizia Karen Farsdstien. Den 14 Rodreder, Skip rer Peder Lorentsen at Pigen Anne Marte Pedersdatter.
Jyske Efterretninger, 1806-11-14
Begravede. Paa Almens Kirkegaarden. Den 12 Naade, fra Sanhiendag, Gaardmand Jens Nielsen Dagter, os Aar. S. D. Podemester Peder Horgaarde Børn.
Jyske Efterretninger, 1806-11-14
Paa 23de Søndag efter Tarugtis prædiker til Høimesse i Budolphi Kirkeg og Dat. Claudt, og til Aftensang Hr. Roh. J Frue Kirke præditor til Høimesse Hr. Stiftsprovst Selerup og Aftensang Hr. Aspach.
Jyske Efterretninger, 1806-11-14
Avertissements. Aars haarde Lidelser, ved en blig og tille Døb den At det ber behaget Gaa den Timægtige, allet 2de 11 Rbdember, at bortkalde mane Livet klære Man Niets Jensen Sæbye, Borger de Pornmaler 3 Aalborg, i hans Alders 31 Car 3 Maaneder; efterat have deelt Livets Nøisommelladsgave det og Aars tierligÆgteskab, dette for mig og 2de Dagen faa uopretten ligerlade deriestgiøres forges forge last for frenerende Slægt og Venner, haabendes gade deeltage i Aaldre d. 12 Raad. 1806. Nanensen Sæbye. denne min bruite Sorg frabedes deres Vanidnelse. . er. Brotrion over alle Lovens Sager, lands LandværJes Klokker Milling bekommes Danna følgende: sens Ret. Lerds Blosarium Sanens alphadetiske Ordbog Bals engelske Lexican, Badens Dredgraphisk endog, Olesers Analer. Peles blandetslære. Kone dues Reise til Veseri, Manders Danmarkebistorie, Jede et Maria eller Creskad til Døden af LasontanRothe og Skilewigen, Dreybog for Ungdommen, ved Basthole, Kirkens belige Opmuntringer i tanken de. Hænds Naturlære Dener Julanie Leorrigier Lære. fulde Stænder, Bastholms Vedoms og Lyksaligheds lettersamtter i Kindden Enigheden. Aalborg den 11 Slet om Aftenen holder en extraordinart Gene Løverdagen den 15 November førstkommende Kl. 1 Bovender 100. Direttenen.
Jyske Efterretninger, 1806-11-14
Ackiendtgiørelse. Klubballet, som efter Bekiendtriftelse i disse Avi tet 3 Revender førstemmende ditorer Kl den ser er og et bestemt at beldes paa Compagt induet Aftener da vedvaret ud paa Kakken, saalenge de Dandsende deri finder Behag. For en Billet betales 8 Mk. og derfor haves alt fridt. Uagt Mennesker som ikke have været til Confirmation kan ikke komme paa dette Ball. Da de Dandsendes Antal er forudbestemt efter Salens Størrelse, saa er det nødvendigt i den Henseende, som og for Vertens Skyld af rupper af Selskabets Medlemmer, som agte at komme det, Dagen forud og i det seneste til Fredag Formiddag Kl. to lader afhente Billetter for sig og de Fremmede de agte at medtage. Billetterne til dette Ball modtages og betales paa Klubsalen til den a Selskabets Opvartere, som til den Ende skal være tilstæde. Efter Kl. 10 Fredag Formiddag uddeles de overblevne Billetter til andre af Byens Jndvaaner og udenbyes Fremmede, som passer sig for Selskaber, og erholdes Billetterne da hos den bestyrende Directeur fra Kl. 10 til 11 og fra 2 til 3. Billetterne afleveres ved Indgangen og uden Billetter tommer ingen i Dandsefalen. J Spisekalen dækkes til 132 Personer, hvortil Billetterne først uddeeles, og hvem som derefter saaer Nummer over 130, spiser 1 Klubsalen. Vil nogen siden bytte deres Nummer med hinanden, kan saadandt skee efter Behag Skulde imod Formodning ikke forinden kl. 10 Fredag Formiddag være tagne saa mange billetter at Omkostningerne sees at kunde omtrent bestrides, da kan Ballet ikke den Dag fremmes, og Vedkommende skal da betimelig vorde derom underrettet og faa deres Jndskun tilbage. Dette bedes at maatte tilligt tien til behagelig Efterretning som Bestemmelser for de øvrige Klubballer i forestaaende Vinter. Formedelst indløben Hindring bliver ingen Assembleehall paa Søndag den 16 dennes. Directionen.
Jyske Efterretninger, 1806-11-14
Nogle Par Kalkuner er at faa tilkiøbs for billig Priis hos A. Harhorn Aalborg den 13 November 1806.
Jyske Efterretninger, 1806-11-14
Formedelst de næsten daglige Chikaner, der paa alle Maader udtænkes mod mig, er jeg undertegnede, Eier af Gammelmølle, nu tilsinds at bortsælge samme underhaanden; Møllen er beliggende i Aalborg, skylder af Hartkorn Mølleskyld 21 Tdr. 2 Skpr. Hele Værket er af mig for Aar siden af nye opbyg- og bestaaer af 4 Sværne nemlig : Maalqværne, en Grubbe= og en Sigt eller Brækqværn, der drives ved 2de Underfalds Huul. Til Møllen er saa stærk Maaling, at der ei kan bestrides mere, og for at ingen skal have Aarsag at frygte for de utidige Rygtet som maaskee en eller anden kan have Lyst til at udsprede om de mange Chikaner der skal være forbundne med bemelte Eiendom saa skal der oven i Kiøbet følge et meget godt Raad, og dette skal være probatum hvorledes alle slige Chikaner ganske kan undgaaes. Aal borg den 12 November 1306. J Smidt.
Jyske Efterretninger, 1806-11-14
Paa Veien imellem Strandstien og Forbedringshuser, er i Onsdags Middag tabt et ovalt Sølv Skoe, spende med Messing Hierte; Finderen af samme bedes at melde det i Bogtrykkeriet, da de for Cilaciebringelsen kan vente en passende Douseur.
Jyske Efterretninger, 1806-11-14
Jførte Amtets høie Øvrigheds Resolution af Daden et og aarligt Arnstort aa Hiørrig. omligtende Soeur i Amtet til Løkken samt fra Løkken, tilbagt over Nordost Klitten igiennem Ruberg Sogn saa og alle andre Veie over samme baade for kiørende, ridende, gaaende og Drift med Excature in til videre aldeles aflagt og ved Pæle med Stænger, over afvist, derimod følger alle Reisende Veien fra østen og Norden, Norden ind i Underg Bye fordre Jens Laages og vedbliver indtil Veien dreven at til Ulstrup Bye samt de der komme fra Peste og Sønden fra Ulstrup og Ruberg Byes ligerede med samme Vei forbie hammelte Jens Laages Nord og Øster paa; hvilket i Aalborg Kviser ved Hjørrina Bor og Horns Wennehera Herreders Lin samt ved adskillige omliggende Sognekirker offendtlig kundgiøres. Hiørrine den 9 November 1806 Poul Uttermødsen, Sanssinetskommissair.
Jyske Efterretninger, 1806-11-14
En sort blakket Hestplag med en bred hvid Stierne i Panden samt imellem dens forreste Bene findes en Tadder eller Vorter, af Længde en en halv Tom og paa en Fingers Tykkelse, i 4de Aar; er mig den første d. M. bortgaaer fra min Selveiergaard i Nør tranders, kaldet Tranholm og siden efter megen Spørsel ikke har været at finde. Min venigste Begiering er til og enhver den maatte forekomme at de ville tilkiendegive mig det da jeg strax skal lade den ethente som og betale de derpaa anvente lovlige Omkostninger. Tranholm den de November 1806 Niels Henrichsen.
Jyske Efterretninger, 1806-11-14
Da Proclama i afg. Kiøbmand Lars GrøntoftsBoe er udløbet, og ei stere, end de allerede anmelde te, Fordringer antages, agter Skifteretten at skilde til endelig Paakiendelse af samme ved en Samling, som holdes Tirsdagen den 2den December førstkommende i Thisted Præstegaard, hvorved enhver vild møde, som agter nøiere, end allerede skeet er, at documentere Rigtigheden af sit Krav, da efter den Tid ingen videre Legitimation antages. Thisted, & Diernæs 1806, den 5 November. Carstensen. Tølting.
Jyske Efterretninger, 1806-11-14
Smurt Læder til store Støvler faaes tilkiøbs hos Qvist ved Vesteraae. Følelse, for den mig anbetroede Jnspection, og ver Aalborg Byes Almeen=Kirkegaard, byde mig at værne, saa meget som staaer i min Magt, om de Hedenfarnes jordiske Levninger. Jernporten som skal være Hovedlukket, for Kirkegaardene, er under Arbeide; i Mangel af denne, har jeg ladet slaae Fiel imellem begge Søilerne, for at hindre Kreaturernes Indgang. Til Advarsel for de stakkels Mennesker, som nu i en 14 paa hinanden følgende Nætte har afbrudt, og deels borttaget disse Fiel; tiener, at den som giver mig underretning om hvem disse af Qv lysning efterladte Mennesker ere, som begaae slige Udaad, lover jeg en Dousør af 4 Rdlr., og om forlanges Navnet fortiet. Aalborg den 14 Novbr. P. H. Schiellerup. det og gi Jagttage følger i 2de Køe)
Jyske Efterretninger, 1806-11-18
Udenlandske Efterretninger. Tydskland. Staden Lybek oplevede den 6 Novbr. en Rædsels=Dag. Slaget ved og i Staden var et af de blodigste i den hele Krig. 3 Korpaf Storarmeen befandt sig derved. Prindsen af Ponte-Corvos Korps var det første som ankom Underveis havde det taget 300 Vogne med den preussiske Armees Bagage, tilligemed de 1500 Mand, som eskorterede samme. Om Middagen bleve 1500 Svenske, hvoriblant 2 Eskadioner Dragoner, gjor te til lange. Til samme Tid blev Staden angreben, Porten sprængte, Bastionerne og Voldene erobrede. Nu begyndte den frygteligste Kamp i Gaderne. Paa begge Sider fegtedes med største Forbittrelse. De Franske forfulgde Preusserne lige ind i Husene, Kirkerne og de offentlige Bygninger. Nedsablingen varede i 3 Timer. Store Hobe af Lig og Saarede, opdyngede sig paa Gaderne og i Husene. J Stadens Hovedgader tællede man over 500 Døde. Endelig strakde Preusserne Gevaret; og 32 Kanoner, 15 Faner og 4000 Fangne, kom i den franske Prindses Hænder. De Dødes og Saaredes Antal paa denne skrækkelige Dag regnes til 5000 Mand paa begge Sider. J Kirkerne ligge over 2000 Saarede. Ogsaa adskillige af Lybeks Jndvaanere, blant andre ogsaa en Præst, bleve opofrede. J de fleste Huse blev der plyndret og andre Uordener begaaet, indtil Generalerne endelig fik Orden tilveiebragt i gien. Under Fegtningen var Senatet forsamlet paa Raadhuset, hvor adskillige Kugler fløi ind af Vinduerne. At Preusserne gjorde saa stærk Modstand i Lybek, skal have været for at give Gen. Blücher, som med 16000 Mand havde forladt Staden, Tid til at faae nogle Timers Forspring, for, om mueligt, at udkomne. Men de Franske vare ham paa Halsen, og traa de ham i et Morads i Egnen af Travminde, hvor han saae sig nødt til at kapitulere den 9de Nøydl. ne og lade 33 Batailloner og 34 Eskadroner Preussere nedlægge deres Vaaben og deres Faner.
Jyske Efterretninger, 1806-11-18
Ogsaa i Hamborg har man været i stor Beluttelse for et lignende Besøg. Dog endtes det dermed, at en fransk Major med 80 Jægere blev, ved at forfølge nogle adspredte Preukkere, trukken lige indtil Hamborgs Porte, hvor han den 8de endnu gjorde 30 Fangne, men afreiede igien d. 9de til Storhertugens Armee, efterat have i 2 Dage gjort 600 Fangne, hvoriblant 500 Husarer. Sto hertugen af Berg er allerede paa Veien igien til Berlin. Magdeborg skal have kapituleret d. 6te. Custrin overgav sig til Marschal Davoust. 4000 Mand gjordes der Krigstangne, og der fandtes 90 Kanoner paa Voldene, og ellers anselig Mundforraad.
Jyske Efterretninger, 1806-11-18
J Stettin fandtes 160 Kanoner og Besætningen, 6000 Mand, blev krigsfangen.
Jyske Efterretninger, 1806-11-18
Det var den preussiske General Bilas Kolonne, som d. 31 October efter en Fegtning ved Anklam giordes krigsfangen paa de svenstpommerske Grændser af General Becker, og det var 7000 Md. Jnfanterie og 5 Regimenter Rytterie, som samme Dag strækkede Gevær ved Pasewalk for den franske Gen. Milhaud. Tilligemed Hohenlohes Korps blev og en Deel af Garden sangen. Officererne af dette Korps fik Filved paa deres ford, men mistede deres Capipaae.
Jyske Efterretninger, 1806-11-18
Nordarmeen er ogsaa rykket ind i det Hannoverske.
Jyske Efterretninger, 1806-11-18
Kongen af Holland har udnævnt en Generalgouverneur over de erobrede Lande, og under ham staaer Gouverneuren af Ostriesland og Gouvern. over Mark, Paderborn, Lipstadt og Dortmund.
Jyske Efterretninger, 1806-11-18
Den 1 November ankom Kongen af Holland til Cassel. De hessiske Tropper ere krigsfangne. General Lagrange er Gouverneur over Hessenlandet. Fyrsten har faaet en fransk Note, hvori ham siges, at Keiser Napoleon er meget vel underrettet om den Deel det hessenkasselske Hof har taget i den preussiske Coalition og om de Krigsrustninger de i den Henseende har foretaget sig m.v.
Jyske Efterretninger, 1806-11-18
J Berlin er alting roligt. Den franske Garnison der, bestaaer kun at 30,000 Mand, som ere indqvarterede hos Borgerne. Berlinerne, som dog ere vante til militærsk Pragt, overraskedes alligevel ved det pragtfulde Syn af Keiserens Sa de ved dens Jndmarsch. Keiseren boer paa Slottet. Han rider hver Dag ud, uden nogen stor Ef skorte, og hvor han holder stille, omringes han sted, se af en Hob Nysgierrige. - Den Dag, Keiseren, hvidt sit Indtog i Berlin, bleve Kanonerne løsneede, Klokkerne ringede og en talløs Mangde Folk modtoge ham med høie Jubelskrig. Om Aftenen var hele Berlin illumineret. - De første franske Tropper, der rykkede ind, var af Marsk. Davoustes Korps, fordi Keiseren vilde, at dette Korps skulde have den Ære, at sætte Foden ind i Berlin først, fordi det meest havde udmærket sig i Slaget ved Jona. - Da Davoust marscherede ind, kom Magistraten ham imøde med Stadsnøglen, men han var saa galant at give den tilbage, for at overleveres til den første Feldtherre i Verden, Napoleon den Store. J Berlins Arsenal fandt man 500 Kanoner, nogle 100,000 Pd. Krudt og nogle 1000de Flinter.
Jyske Efterretninger, 1806-11-18
Den franske Armee faaer nu, efter Keiserens Ordre, ny Mundering af det i Leipzig fundne engelske Klæde.
Jyske Efterretninger, 1806-11-18
Fyrst Hasseld, som stod i Spidsen for den her liner Magistrat, er bleven arresteret, for at have skriftlig underrettet Fyrsten af Hohenlohe om den franske Armees Stilling. Brevet var skrevet med Fyrstens egen Haand, men opsnappet og forelagt Keiseren. Hatfeldts Gemalind ilede til Slottet, faldt paa Knæe for Keiseren og sad om Naade for hendes Grmal. Keiseren viisde hende Brevet, og hun kunde ikke andet end vidkiendes hendes Mands Haand. Da Keiseren idelig er høimodig, selv mod fine Fiender, gav han Prindsessen hendes Gemal Brev tilbage og benaadede ham.
Jyske Efterretninger, 1806-11-18
J Potsdam besøgde Keiseren Slottet Sanssouri, og forblev nogen Tid i Friderik den Storer, Værelse, hvilket endnu er møbleret ligesom det var i hans Dødstid.
Jyske Efterretninger, 1806-11-18
Generalerne Klein og Lasalle ere tilkiendegivne Keiserens Misfornøielse over, at de kunde begaae den ubegribelige Dumhed, at lade 2 af kaarne fiendtlige Kolonner slippe igiennem, paa Gen. Blüchers blotte Ord, om at der var bleven sluttet Vaabenstilstand. Naar lod Keiseren vel sine Ordeer komme igiennem Fienden, spørges der.
Jyske Efterretninger, 1806-11-18
Frankrig. Efterretningen om den store Jenaseier er i alle Frankrigs store Stæder forkyndet ved Kanonsalver og af Borgerne modtagen med stor Jubel. - J Paris seer man allerede adskillige Karrikaturer over denne Krigs Omstændigheder. - Den 30te blev paa et af pariser Theaterne afsiunget en Gang til Jenaseierens Hæder, og hvori Keiseren, kaldes Krigernes Papa.
Jyske Efterretninger, 1806-11-18
Tolv Auditeurer af Statsraadet ere afreiste, for at organisere de erobrede Lande.
Jyske Efterretninger, 1806-11-18
England. Et Statsbud er hiemkommet fra det preussiske Hovedqvarteer. Det havde seer Kongen, efter Slaget den 14de, baade frisk og vel skal og have medbragt et Brev fra Kongen til Hertuginden af York saaog et Brev fra Hertugen af Brunsvig til hans Datter Prindsessen af Wallit. Lord Morpeth kom d. 1 Novbr. tilbage fra Fastlandet, og strax kom den Beskeed ud, at de hvrede kobberbeslagne Transportskibe ikke meere behøvedes.
Jyske Efterretninger, 1806-11-18
da de nyeste Tidender fra det faste Land have bevæget Ministrene til, at indstille Troppeindskibningen for dennegang. Konden ere faldne.
Jyske Efterretninger, 1806-11-18
En fransk Kaper har taget den engelske Chinafarer, Lady Hastings, og opbragt hende til Nordmerika. Hun havde en Ladning inde paa 9 Tdr. Gulds Værdie.
Jyske Efterretninger, 1806-11-18
En skrækkelig Orkan, ledsaget af en uhørt Sundflod, har i August hiemsøgt Øen Dominica i Vestindien. Mange Huuse ere bortskylte, 150 Mennesker omkomne og en Mængde Skibe undergaaede.
Jyske Efterretninger, 1806-11-18
Den 2den Nov, rasede ved Plymouth en heftig Storm, hvori en smuk Vestindigarer kastedes paa Strand. Den forhindrede og den russiske Eskadre at gaae i Søen, som besluttet var.