Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-11-02
Kiøbenhavn d. 25de Oct. Iaftes laae Biskop i Balle Liig. Hobeviis strømmede man til for at see i den Ærværdige for sidste Gang. Pøbelen rasede og til stormede udenfor Lughuset og det gialdt her at have i Kræfter, hvis man vilde komme frem i den voldsomme i Trængsel. Den afsjelede lignede sig gandske selv: kun i vare hans Kinder indfaldne og saare blege. Han laae til der i et hvidt Voxlagen med foldede Hænder og Hue 3 paa : hans tre Ordener hvilte paa en Fløiels Pude i ved hans Hoved, en Klands af Nyether laae ved i hans Fødder Jdag bares hans Liig af Studenterne i til Trinitatis Kirke hvor det blev bisat. Her voldtes i tvende Taler af Biskop Münter og Pastor Grundtvig, i hvis Virknine maatte være saameget stærkete, som de er holdte til Ære for en Mand, der gang vel fortjente i Navn af Christendommens Hjørnestien i Danmares Rige. Derfra bragtes Liget i Petri Kirkes Kanck, hvor Dr. Kochen parem herede. Kal et var faare talrigt: man talte 180 Per, hvoriblandt O H. Prinds Christian og Prinds Fredinand sam de fleste af Stadens Stormænd. Professor Nyerup bar den Afsjæledes i Ordener. Mærkeligt er det ellers, at Danmark og Norge næsten paa een og samme Tid skulde miste hver sin ældste og navnkundigste Bisp og det tillige i een og samme Alder. Nicolai Edinger Balle. (Fortsat, see Avisen J Aaret 1771 blev han Præst i Kietterup i Aalborg No. 131.) Stift; men og man fandt at han for Universtietet mindre kunde undværes end for der egentlige Præsteembede. blev han kaldet tilbage. 1772 blev han professor theologie ordinarius, 1773 secundus theologus og 1777 primarius. J Aaret 1774 blev han Dr. Theol og Hofpræst, 1732 Biskop over Siællands Stift. Hans Arbeidsomhed var i Ordets sandeste Betydning utrættelig. Foruden det betydelige Arbeide, hans Embede udkrævede, og som efter sin Ratur maatte ligesom glide bort med den Tid, i hvilken det blev foretaget, har maa af ham 66 Skrifter af forskjelligt Jndhold hvorunder henhøre den nordnede Religionslærebog og den evangelisk christelige Palmebog, hvilken sidste dog egentligen kun under hans Bestyrelse er samlet og udgiven. At nævne alt det Enkelte, som udmærket Biskop Balles Liv og vidner om hans Jver for Oplysnings og Sædeligheds Udbredelse hos alle Folkeklasser, er her hverken mueligt eller nødvendigt. Kun tør det bemætes, at han under de fleste af disse Arbeider nød den Opmuntring, at han meere havde det Gode at fremme end det Onde at bestride. Dog heller ikke fra den Side var hans Baae fri for alvorlige Prøvelser. Det vet en Tid, da en vis Frihedsaand, hvis Grund man ikke nøie nok kiendte og hvis følger man ikke samvntighedsfuldt nok veiede, begyndte under Opklaringens tilbedede Fane at beyde indenfor Grændserne af de Sandheder, hvis Hellighed er hos en Nation i det Hele betragtet Dydens Værn og Hierternes Tilflugt. Neppe var det Ringeagt for disse Helligdomme, men snaret Loft til at give fornuften en Stemme, som den dog paa visse Gienstande i dette Liv ei aden meget Varsomhed ter giøre giældende, der vakte Forhandlinger, hvori Balle havde Kald og fulgte det til at træde frem og beskedent forsvare Sandheden med dens egne Vaaben, Uagtet hans virkelige eller tilsyneladen e Modstandere havde den Fordeel, at de foruden at de maaskee havde Tidens Tone paa deres Side, kunne laane deres Grunde alle Vittighedens Tillokkelser, og derved give den en udvortes Tækkelighed, som ei kunde findes i et Faretrag der maatte være alvorligt og ærværdigt som J Gienstanden det behandled; vil dog hvad der fra han Side blev udrettet til at holde det vigtige Forhold imellem Trøe og Pønsen vedlige, til alle Tider vidne en den Aand, hvoraf kan var befielet, og hans Grund 3 paa Fremtidens Prøvesteen befindes mere ægte end og de havde anbefalet sig ved en Jndtlædning, der tør giøre Regning blot paa Dagens Bifald. Mæt af Dage, men ikke træt af Arbeide; hødte i som Olding, men meere hædret for den Daad det har gjort hans Liv vigtigt for Fædrelandet og Verden, at denne uforglemmelige Veteran til Roe den 19de Oc a d. A., 72 Aar gammel.