JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-10-01
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. og 80000 Raa Nittende Aargang. No. 79. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 1 October 1822. Om den herskende Misfornøielse. Jntet høres oftere i vore Tider end Klager, Misfornøielse yttrer sig levende i alle Stænder, udtaler sig næsten af hver Mund, leverer Stoffet til vore fleste Samtaler. Den synes at forplante sig som en contagiøs Syge, der kun skaaner de fasteste Carakterer og neppe nok dem. Allerede før man indtræder i en Forsamling, veed man at Løsenet er Klage over Tiderne, Tilstanden, Priserne, Udsigten til Fremtiden, Veirliget o. s. v., og som uvilkaarligt lyder Echoet aldeles tro fra alle Munde, endog fra dem, der ellers efter Grundsætning og af Pligtfølelse lovprise Nøisomhed. Utilfredshed kjender ingen Grændser. Neppe er eet Hoved kappet af denne Hydra, for den strax har syv isteden. Endog Frelsen fra et nylig paaanket Onde bliver Gjenstand for Misfornøielse. Den maatte af ganske Siel være Stolker, som torde kalde enhver af vor Tids Klager ugrundet; alligevel kunde vi ikke give den herskende Utilfredshed Medhold. Hvad nytte Klager, Lette de Byrdernes Gjøre vi ikke netop det Mørke sortere, naar vi see det gjennem et sværtet Glas, Heller ikke vil den Sindige og Eftertænksomme nægte, at de grundede Klager tidt ere meget overdrevne. De fleste Mennesker lægge mere Mærke til de Onde end til det Gode, fordi Forstanden i sin Jndskrænkning ikke let lærer at kjende det Positive uden af det fatteligere Negative, og derfor overseer hiint, fordi den gribes for stærkt af dette Mageløs ulykkelig maatte den være, hvis lyse Timer ei vare mange flere end de mørke, allerhelst naar vi med aabent Sind og erkjendtligt Hu nyde de talløse Smaaglæder, som Naturen, Livet, Samqvemmet og vore Kræfters frie Anvendelse byder os hvert Øieblik, og som Staaderen i sine Pialter, har samme Adgang til som Fyrsten i Purpuret.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-10-01
Jndenlandske Efterretninger. Af en Anmeldelse i Statstidenden og Adresseavisen sees, at sidst i October eller først i November d. A. ville Elevernes Arbeider i Jnstitutet for Metalarbeidere blive offentlig udstillede; tillige opfordres der Andre, som ikke ere Elever af Jnstitutet, til ogsaa at indlevere noget fortrinligt godt Metalarbeide til denne Udstilling, deels for at forskjønne Udstillingen og deels for at vække Jnteresse for indenlandsk Production. Nærmere Underretning derom gives ved Jnstitutet paa store Kjøbmagergade Nr. 66. - Da i den senere Tid ingen Udstilling af indenlandsk Konstflid har funden Sted, saa var det ønskeligt, at der ved Jnstitutets Udstilling maatte forefindes noget fortrinligt Metalarbeide; thi ikke allene fra dem, som mangle Afsætning og som paa denne Maade kunde ønske at blive mere bekiendte, men og fra de mere Formuendes Establissementer kunde jo indsendes dertil, og de, som have kjøbt et eller andet særdeles godt eller fjeldent Stykke Arbeide, som er forfærdiget her, men som ikke i Almindelighed forfærdiges uden at vides bestemt Kjøber til, vilde vel heller ikke have noget imod, at overlade sligt Arbeide til Udstillingen, naar der indestodes for dets ubeskadigede Tilbagelevering, da dette maaskee kunde give Anledning til at lære at kjende nogle fortrinlige Arbeidere, som ellers ikke ere saa bekiendte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-10-01
Det Kgl. Konstkammer i Kjøbenhavn er blevet beriget med en, destoværre, lemlæstet antik Marmorfigur, som den sidst afdøde General Consul i Tunis har hidsendt og som man har fundet der i Jorden. Hovedet, en Arm og en Fod mangle; men Fortræffeligheden af de levnede Dele, især Gevandtet, viser, at denne Statue er fra Konstens blomstrende Alder i Romernes Periode. Det Cabinet, som Hr. Demmenie forevise her i Staden, fortjener omstændeligere at omtales end hidtil skeet er i noget af vore offentlige Blade. Det betragtes som det eneste i sit Slags i Europa, og har i de første Hovedstæder vundet det meest uddeelte bifald. Alle Gjenstandene, som for største Delen enten ere indfattede i Glas og Ramme, eller anbragte i og under Glasbedækninger, ere udførte af Hr. Demmenie selv, uden nogen Andens Hielp. De ere forfærdigede af klart Glas, Halveristal og Emaille. Couleurerne ere transparente eller og nigjennemsigtige, og uddragne af metalliske Oxyder. Glasset efterligner Guld, Sølv, Ædelstene, Atlask, Træ, Vand, Lærred &c.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-10-01
Blandt de vigtigste Gjenstande ere et Orlogsskib paa 110 Canoner med fuld Takkelage og Besætning; en hollandsk Corfar, en stor Chaloupe, en liden hollandsk Jagt &c., et Haugetempel, prydet med 30 Statuer, et Vandfald, et Fad med 200 Frugter, af naturlig Størrelse og Farve; en Samling af Blomster og Fugle, ligeledes efter Naturen, et Slot i Normandie; adskillige hollandske Prospecter, en stor Deel Cameer og Segl Solens Opgang, en fransk, engelsk og hollandsk Escadre, sat i Bevægelse ved en mekanisk Jndretning; Staden Paris, Rom, Calais; adskillige Portraiter &c. - Hr. Demmenie, som, efter Gaz. de France, er den dueligste Glaspuster i Europa, blæser i Tilskuernes Nærværelse de skjønneste Ting af Glas, og giver dem de smukkeste Farver, og det med en Nøiagtighed og Færdighed, som opvækker Beundring. Han er egentligen bosat i Leuden, og agter nu herfra at gaae til Stockholm, hvorpaa han vil vende tilbage til sit Hjem.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-10-01
Fra Danmark og Hertugdømmerne er i afvigte Maj Maaned følgende afgivtsfrie Varer, udførte, 21,014 1/2 Tdr. Hvede, 62,827 Tdr. Rug, 65,620 1/2 Tdr. Byg, 19,918 1/2 Tdr. Havre, 590 Tdr. Boghvede, 1932 Tdr. Ærter, 3025 Tdr. Vikker og Bønner, 309 Tdr. Hvedemeel, 267 1/2 Tdr. Rug- og Bygmeel, 972 1/2 Tdr. Byggryn, 108 1/2 Tdr. Havre og Boghvedegryn, 5069 Tdr. Malt, ialt 181,644 Tdr. Desuden 190,794 Pund Grubbe- og Perlegryn, 572,343 Pd. Smør, og 118,341 Pd. Ost.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-10-01
Ligeledes er i afvigte Juni Maaned udført følgende: 10,442 1/2 Tdr. Hvede, 66, 121 1/2 Tdr. Rug, 43, 152 Tdr. Byg, 23,205 1/2 Tdr. Havre, 1169 Tdr. Boghvede, 1170 1/2 Tdr. Ærter, 1761. Tdr. Vikker og Bønner, 176 Tdr. Hvedemeel, 327 Tdr. Byg og Rugmeel, 3 Tdr. Boghvede meel, 686 Tdr. Byggryn, 125 Tdr. Havre og Boghvedegryn, 2420 1/2 Tdr. Malt, ialt 150,649 Tønder. Desuden 49,815 Pund Grubbe, og Perlegryn, 549,473 Pd. Smør og 96,629 Pd. Ost Faaborg, d. 20 Septbr. 1822. & Søndags aabnede det Steinerske Skuespiller-Selskab sine Forestillinger her i Byen, med Opførelsen af den politiske Kandestøber, der blev givet i Anledning af de Holbergske Skuespils Jubilæum. For Stykket blev som Mindefest givet et af Hr. P.L. Bigum forfattet Forspil. Stykkets Udførelse saavelsom det foregaaende Forspil, var Dagen og Anledningen værdig, og i enhver Konstynders Hjerte gjentonede det Udraab, hvormed Mindefesten sluttedes: "Evigt leve Holbergs Minde, Aalborg, den 21de September. Paa det i Gaar ved Nibe holdte Marked, vare Priserne følgende: Rugen, 22 a 23 Mk. Tønden; Smør, 12 a 16 s. Pundet; Ost, 5 a 6 Mk. Lispundet; Gjæs, 28 a 32 s. Stykket; Ænder, 1 Mk. 8 s. Parret, Duer, 1 Mk. Parret; Æg, 8 s. Snesen; Hørlærred, 2 Mk. Alen, Blaarlærred, 26 s. Alen; Vadmel, 4 Mk. Alen, gode Faarhoveder, 10 Mk. Stykket; Fækreaturer, 8 a 9 Rbd. Stykket. Af gode Heste var kun faa, og de, som solgtes, bleve solgte til meget ringe Priser.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-10-01
Aalborg, d. 25de September. Skibet Ulysses, Capt. Rasmus Christensen, af Drammen, kommende ballastet fra London, og bestemt hjem, forliste aldeles den 13de dennes efter det haarde Stormveir, og sloges i Stykker paa Stranden ret Vester udfor Ringkjøbing. Besætningen, bestaaende af 13 Mand, Capitainen ik regnet, blev bjerget, som og noget af Takkelagen og Seilene.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-10-01
- En Skibscapitain af Apenrade, som ankom her den 18de, passerede i Nordsøen et kantret Skib med Trælast. Det var nyt, bygget af Egetømmer, men Fyrreplanker, med nogle og 70 Fods Kjøl og uden paamalet Navn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-10-01
Hr. Cailland er i November 1821, efter fem Maaneders Ophold i Sennaar, brudt med Jsmailpaschas Armee op mod Sønden, 32 Dage derefter ankom han til Faguele, sildigere til Sinqueunder 10 Bredegr., hvor han indhentede Underretning om Løbet af den hvide Flod, een af Nilens Ved denne Leilighed fortjener det at erindres at man paa det danske Theater lader Gevarer alt for stærkt, og at Skud, f. Ex. i Jagerbruden, uden Nødvendighed, alt for mege opfylde Huset med Røg, og jage Skræk frygtsomme eller svage Mennesker. to Hovedkilder. De fleste af de Folkeslag, der beboe disse Egne, ere hedninger. Bjerge og Skove &c. lægge uoverstigelige hindringer i Veien for en Armee, og man beundrer, hvorledes Jsmail har overvundet saa store Vanskeligheder. Efterat samme havde betvunget det hele Land med Magt, brandskattet det, og bortført med sig et stort Antal Fanger, vendte han tilbage til Faguele. Hr. Cailland og hans Reisefælle er d. 27de ankommet til Sonnar. Derfra vilde de begive sig til Ruinerne i Soba og Meroe, og derefter til det røde Hav og vende gjennem Syenes Ørken tilbage til Ægypten. (Hans Plan, at trænge frem i det Jndre af Africa, er altsaa opgivet.) En smitsom Syge anrettede den Gang stor Ødelæggelse i Expeditionsarmeen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-10-01
Efter en udførlig officiel Beretning, angaaende den indbyrdes Undervisnings Tilstand i Frankrig og i Udlandet, ere 1550 Skoler i Gang i Frankrig, et Antal, som overstiger det for et Aar siden med 200. Deri nyde 170,000 Lærlinger Undervisning. J Domrem har Ludvig XVIII. stiftet en Skole til Ære for Johanne d'Are, og Ministeren for det Jndere har i Aaret 1820 opmuntret 100 Skoler for den indbyrdes Undervisning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-10-01
J Blawoods Magazin, der er bekjendt for sin ofte høist ubillige Strænghed og Bidskhed, blev Professor Leslie beskyldt for, at han kjendte intet til det hebraiske Sprog, end ikke de hebraiske Bogstaver. Hvor reen literaxisk end denne Beskyldning synes at være, dømte Retten dog Vedlemmende til at betale Leslie en Erstatning af 100 Pd. St. Denne Maade at tildømme den Fornærmede Pengemulcten, som Godtgjørelse, er uden Tvivl vel ogsaa rigtigere, end den i andre Lande brugelige Skik, at lade samme tilflyde en eller anden offentlig Casse. J Rusland har man siden 1816 begyndt at gjøre Forsøg med Militaircolonisationer, der siden ere blevne fortsatte, og hvis Øiemed er, at sammensmelte Soldater og Jorddyrkere, og ved fælles Indretninger at gjøre Soldaterne til Jordbrugere, og igjen at danne disse til Soldater. En Strækning, hvori f. Ex. et Rytterregiment skal coloniseres, deles i 673 Colonistpladser, og 3 Escadroner Grundeiere, valgte deels af Landfolket, deels af Soldater, coloniseres derpaa. Hver Grundeier erholder kun 3 Soldater, der ere forbundne til, udenfor Militairstanden, som de fortsætte, at hielpe ham i alle forekommende Arbeider. Af Kronen faae Soldaterne sædvanligen Lønning, Klæder &c. Keiser Alexander besøgte nyligen disse Colonier, og var særdeles tilfreds med deres gode Fremgang.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-10-01
Det af Diets opfundne Jnstrument Clariharpe, hvorpaa man kan spille som paa et Pianoforte, ligner i sine harmoniske Toner Harpen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-10-01
Denne Clariharpe kan enhver Pianist spille paa uden særlig Underviisning. Adskillige med Konst anbragte Pedaler, modificere Tonerne efter Behag, og give Jnstrumentet en fortrinlig Behagelighed og Kraft.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-10-01
Den unge Prinds fra Madagascar, der opholder sig i Paris, har i kortere Tid end eet Aar fuldendt sin Elementarundervisning hos M. Morin, og belaver sig nu paa Hjemreisen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-10-01
J Floden Rother i Kent har man i en temmelig Dybde fundet et Skib med Beenrader af Mennesker. Nogle mene, det er et romersk Andre, og med større Sandsynlighed, at det er et hollandsk fra det femtende Aarhundrede, J Engelland er ankommet en Prøve af det nyligen opfundne Palme Tougværk. Det seer meget godt ud, og synes stærkere og bøieligere end Reb af Hamp. At selv en Hund kun lader sig drille indtil en vis Grad, derpaa saae man nyligen et Exempel i London. En Gadefeier, som pussede sin Hund paa en Kat, til nogle Bekjendteres Forlystelse, pryglede den ubarmhiertigen, fordi den ikke udførte denne Kamp efter hans Ønske. Dyret sprang tilsidst op paa ham, og bed ham saa skrækkeligen, at man paa ingen anden Maade kunde faae det løst, end ved at afskjære det Halsen. Manden maatte strax bringes til Hospitalet, og døde nogle Timer derefter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-10-01
J det nordlige Tydskland Norge, Sverrig og Jsland finder man Døbefade af Messing, som for deres Mærkværdigheds Skyld ofte have været beskrevne, og de Beskrivende have gjort sig megen Umage for at dechifftere den Skrift, der findes paa samme. U. F. Kopp har endog i sit Værk Vilder und Schriften der Vortet, Münch. 1821, T. 2., villet forklare den efter et foregivet chaldæisk Alphabet, og læser de syv Bogstaver fra venstre til høire, hvorved han da udbringer 8772 T., som han forklarer, respondet (serpens) facere apertionem (ochlorum) jevn. I Mos. 3. S. Han mener, at billedet har Hensyn til Syndefaldet, der staaer paa adskillige af disse Fade, (men andre have Marie Bebudelse) og troer, at Slangen svarer Eng med disse Ord, at Nydelsen af denne Frugt vil aabne Øinene paa hende og Adam. Faden tænker han at være forfærdigede af syriske Christne, mueligen i Bagdad, og ved Handel bragte til Europa. Skriftets Rec. i Jen. Lit. Zeit., Juni 1822, mener derimod, at disse Fade ikke ere saa gamle som mangen Fortolker indbilder sig, og paa et Exemplar af et saadant Døbefad, der findes i Warberg, læses MLVHEr. Majuskels Forvexling med Minuskel og nogle usædvanlige Træk bør holdes Fadets Forfærdiger tilgode. Ved Skriftens Forklaring kunde man antage Martinus Luther, eller Magister Luther (Fadets Forfærdiger eller Fabrik eieren); men sandsynligviis har det Hensyn til Klosteret Königslutter (Monasterium Luther), i hvis Nærhed (i Helmstadt, Wolfenbuttel o. s. v.)de fleste af hine Fade findes. De i Jsland, Norge og Sverrig kunne ved Handel være komne did, eller ogsaa være Copier af de Lutterske.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-10-01
Den berømte Chlavn finder Grunden til den i Aaret 1816 saa ublide, regnfulde, kolde Sommer, at ligge i de store Jsbjerge, der i usædvanligt Antal kom fra Polaregnene til de tempererte Zoner. Jsbjerge, der ragede 200 Fod frem over Havet, Jsslætter af 8 Miles Længde kom i ikke ringe Tal indtil de sydligere Kone, af hiin Jone- og i Juli 1818 skrev man fra Cuba, at endog indtil derhen de uhyre Jsbjerge, man i de sidste to Aar havde seet saa mange af i det atlantiske Hav, vare svømmede. Hr. Barrow fremsætter den Formodning, at Brudet af de store faste Jsmasser, der indtil den Tid gjorde hver Seilads mellem Jsland og Grønland umuelig, maaskee staaer i Forbindelse hermed, og at nu Magnetnaalen har naaet Maximum af sin største vestlige Afvigelse. (Hvor paafaldende denne Sammentræffen var, kan dette dog neppe have været Aarsagen, da Declinationens Maximum kun indtraf for en indskrænket Egn i hiint Aar, og i andre Egne just ikke ligge paa samme Tid.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-10-01
Der Magnetismus, nach der allseitigen Beziehung seines Wesens, seiner Erscheinungen, Anwendung und Entratselung, in einer geschichtlichen Entwickelung von allen Zeiteen und bey allen Vol kern, wissenschaftlich dargestelle von Joseph Enemeser, Dr. der Heilkunde, 1819, XXIV og 781 Sider 8. Der gives næsten ingen Overtro, som Forf. af denne tykke Bog jo veed at henføre til Magnetismen, lige fra de Gamles Magie, Astro logie, Talismayer, Amuleter, fortrolige Aander, spiritus familieres, indtil Spaaen, Drømme, Grahams vidunderlige Seng og Swedenborgs Synet og Samqvem med Aander. Næsten hos alle Folkeslags opdager han Spor til Magnetismus.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-10-01
Kjøbenhavns Børs d. 1 October. Cours. Hamb. 2 M. 247, a vista 250. Spec. 252. - Specier solgtes til 15 Rbmk. 2 s.a 15 Rbmk. 1 1/2 s. Obligationer (med Rente fra 11te Juni 1822) 79 1/2 a 80. Nationalbank-Obligationer (af Laanet den 2den Febr. 1820) 101 1/2 a 102 Rbdl. r. S. (uden Renter) eller 127 1/2 Rbdl. Sedler pr. 100 Rbd. r. S. - Norske Rigsbanksedler - Svenske Sedler 62 s. - Disconto 5 pC. en Af dette Blad udkomme ugentlig to Numere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-10-01
J Følge Kgl. allernaadigst Tilladelse, forsendes det med Brevposterne, og kan bestilles paa alle Postcontoirer. Her i Staden modtages Subskriptionen hos Bogtrykker Höecke, i store Helliggeiststrædet Nr. 144.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-10-06
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Saxo soon Nittende Aargang. No. 80. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 6 October 1822. Om den engelske Nationalgield.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-10-06
Det er i vore Dage et mærkværdigt Særsyn, at man, hvor man end henvender sit Øie i Europa, mødes intet uden Klager. Vel synes disse Klager at være forskjellige i deres Natur men, betragtede i deres rette Lys, finde vi dog, at de alle, udspringende af een Hovedkilde, ere, skjøndt under forskjellige Skikkelser, eensartede overalt. Begribeligt er det og, at da samme Aarsag altid maa frembringe samme Virkning maa ogsaa Hovedaarsagen til Europas nuværende Trængsler, i alle dets forskjellige Dele, have frembragt samme Nød og samme Ulykker overalt. Vi ere imidlertid vante til at betragte Engelland, som det lykkeligste Land, og seer man blot hen til de enkelte Rige, hvis overdrevne Rigdom maaskee i Grunden gjør dem ligesaa ulykkelige, som de Millioner derværende Fattige deres overdrevne Armod, saa synes denne Maade, at betragte Engellands Stilling paa, heller ikke at være uden Grund, men høre vi, hvad dets egne Skribenter, sige om dets Forfatning, saa faae vi ganske andre Forestillinger om dennes egentlige Beskaffenhed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-10-06
Et af Underhusets Medlemmer har nyligen udgivet en Addresse til samme angaaende Nødvendigheden af det engelske FinantsystemsForandring, og Oprettelsen af en virksom Synkendefond til Nationalgieldens Reduction, med et Udkast til en Plan i dette Øiemed H. En Rec. har i Ouarterly Rerien for Juli 1822 leveret en udførlig Recension over dette Skrift, hvori han blandt andet siger: een af de almindeligste Vildfarelser i Talen om Landets Besværligheder er den Mening, at de maa tilskrives een Aarsag. Saaledes har man i Rad anført Krigens Ophør, Handelens Standsning, Fastlandsmanufacturernes Medbeilen, Forandringen i Pengecoursen, Overflødigheden af vor Høst, fremmed Korns Jndførelse; men det føles nu temmeligen almindeligen, at Engellands Forlegenheder hidrøre fra en Forening af Aarsager, og at Hovedstriden angaaer deres sammenlignende Vigtighed. Men den Aarsag, som allerede længe syntes den mægtigste, er den circulerende Penge masses Forvandling fra Guld til Papir, og omsider igjen fra Papir til Guld.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-10-06
J Begyndelsen af den sidste Krig med Frankrig regnedes Gielden for 227,989, 148 Pd. St. hvoraf svaredes i Renter 8,934,571 Pd. St.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-10-06
Ved Krigens Ophør i 1816 var den funderede Gjeld stegen til 816,311,939 Pd. St., hvoraf *) Titelen er: An Address to the Member of the House of Commons upon the Necessity of Reforming our Financial System, and Establisning an Efficient Sinkingfond, for the Reduction of the National Debt. with the Outline of a Plan for that Purpose. By one of Themselves, London 182. svares aarligen omtrent 30 Mill. Pd. St. i Renter, og hvortil endnu kommer en ufunderet Gield af 44,543,668 Pd. St. - tilsammen 860,855,607 Pd. St. Ovennævnte Skrifts Forf. paastaaer, at Gjelden udgjorde d. 6 Jan. 1816 kun 830,255,934 Pd. St., og udleder heraf, at i fem Fredsaar kun 3,077,680 Pd. St. ere blevne afbetalte paa den oprindelige Gield, dog anfører han ikke den Autoritet, hvorpaa han grunder sin Paastand. Men af Parlamentsdocumenter sees, at d. 6 Jan. 1822 Gieldens hele Beløb var: Ubetalt funderet Gield. . . 795,312,767. Ufunderet Gield, indbefattende Qvartalsdeficiten af den consoliderede Fond ......... 41,693,034 Pd. St. 886,905,80 Til denne Gieldsmasses Reduction er et Overskud af 5 Mill. bestemt, i Følge Financernes sidste, Parlamentet forelagte Generalstatus; Resultatet af samme er, at, i rundt Tal, vore Jndkomster kunne regnes for 55 Mill., vore Udgivter for 20 Mill. og Renterne af vor Gield for 30 Mill.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-10-06
Indenlandske Efterretninger. J afvigte Sommer have adskillige optaget den Mode, at bære graa Hatte, hvilke, især i varmt Veir, ere meget beqvemme, deels ved deres Lethed, deels ved den mindre Hedegrad, de forvolde, end de sorte. Naar Underdelen af Randen er grøn, saa befinde ogsaa Øinene sig meget vel derved. J Paris bære Mandfolkene allerede i adskillige Aar graa Sko og Støvler, en Mode, som maaskee ogsaa, især naar det er saa støvet, som det i lang Tid har været i forrige Sommer, fortjente at efterlignes hos os.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-10-06
Mariboe, d. 27 Sept. J forrige Uge strandede paa det saakaldte Rødsand ved Nysted en hollandsk Smak, der var kommen fra Petersborg, og bestemt til Kiel med 1100 Pund Potaske. - En Mand, navnlig Jørgen Pillemann, paa Hol led i Veilebye Sogn, under Grevskabet Christianssæde, der er imellem 92 og 93 Aar, er endnu saa rask, at han selv kan fiske og arbeide som Tømmermand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-10-06
Viborg, d. 28 Septbr. Det i Onsdags her holdte Toftemarked, var ledsaget af et Regnskyl hvis Liige de ældste Folk ikke kunde mindes Magen til. Vandet flød i Strømme paa Gaderne, indi Husene og henskyllede Alt, hvad det kunde virke paa. Markedet var derfor flaut, og for Sælgerne yderst slet. Af Kreature solgtes et Par store Plougstude for 44 Rbd., mindre Stude 25, a 36 Rbd.; gamle Heste 6 a 8 Rbd., unge Heste 20 a 20 Rbdlr. Stk.; Gjæs 28 a 54 s. Stk.; Ænder Parret 24 a 32 s.; Æg Snesen 10 s.; Smør 12 s. Pdt.; Ost 6 a 7 Mk. Lispundet; Tælle 14 a 16 s. Pdt., Duer 16 s. Parret, Vadmel 3 Mk. Alen, Hørlærred 18 a 28 s. Al., efter Fiinheden; Blaarlærred 14 a 20 sk. Al.; Sæderug 21 a 22 Mk. Tdn.; Byg 2 Rbd. Tønden. Af Æbler og Havesager var Mængde; Æbler solgtes for 28 a 40 s. Skjeppen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-10-06
Blandede Efterretninger. Jacob Bøhm. (Slutning; see forr. No.) Anderledes bedømmer en Recens. af dette Skrift i Jen. Lit. Zeit. No. 45, 1822, Jacob Bøhm. "Denne, siger han, hører til de religiøse Sværmere og Mystikere, der roste sig af indvortes overnaturlige, guddommelige Aabenbaringer og Jndvirkninger, til Lettelse og Helbredelse for Sielen, men ikke til dem, der tillige foragtede de udvortes og naturlige Religionsmidler, og derfor enten ganske tilsidesatte Brugen af Bibelen og udvortes Religionsøvelser, eller dog, uden at holde hine udvortes Aabenbaringer og Jndvirkninger for utilstrækkelige, ganske forkastede Fornuften, Religionen, og endog ansaae den for en Fiende af samme paastaaende, at man blot behøvede uafladeligen at bede, og oppebie hiin stille Adskilthed. Endeel vare saa indtagne af disse deres Meninger og Drømmerier, holdt dem for saa modsigeligen sande, og Troen paa dem for saa nødvendig, at de forfulgte og ofte grusom behandlede og henrettede dem, der ikke antoge samme. Til disse rasende Sværmere hørte Bøhm ikke, men derimod til de godlidende, beskedne, rolige, til de Bedragne (ikke Bedragende), hvis Levnet tillige betegnede deres practiske, for størstedelen fortræffelige Lærdomme. Denne Mands Skrifter indeholde i theoretisk Henseende mere Usands end Sands, mere Vildfarelse end Sandhed, og forraade overhoved mere Jndbildningskraft end Forstand, mere Drømmerie end Fornuft, og ere for størstedelen smaa løse. Om der end hist og her findes en sund, god og skjøn Tanke, saa er den dog sædvanligen omgivet af hundrede andre gemeene, der ei ere at nyde." Fremdeles siger Rec.: Forf. kalder denne Samling af Udtoge af Bøhms Skrifter Blomster samling (Blumenlese), men naar han, som i Almindelighed, ved dette Ord forstaaer en Samling udsøgte Tanker, saa fortjener den ingenlunde dette Navn; thi her findes slette og gode, skjønne og gemene blandede sammen.