JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-11-11
Under denne Rubrik vil Man forsøge, efterhaanden at give et lille Omrids af de nærmeste Situationer, Naturskjønheder, Promenader o. s. v., som udmærke sig ved et eller andet Tiltrækkende i Odenses unægtelig skjønne Omegn, i Haab at det vil interessere saavel Beboerne, hvilke derved maaskee gienkalde sig i Mindet mangen uskyldig Glæde, de nød paa disse Steder, som ogsaa Fremmede, der engang faae Leilighed til at tage dem i Øiesyn, og overhovedet bidrage til at udbrede mere Sands for de rene Naturglæder, de skjønnere Aarstider skjænke Enhver, der under Spadseretourer i Mark og Skov. - Begyndelsen gjøres da, hvor den egentlig burde ende, eller med vor nye Assistentskirkegaard, følgende ogsaa heri den bagvendte Gang, saa meget tager her i Verden, hvor Mange jo ville vide, at Alting i denne Tid gaaer avet om. "Men hvad har vel Livet med Døden at skaffe, kunde Nogen spørge; hvortil Man blot vil svare: har det ikke, saa er dog Jntet vissere, end at det engang faaer. Derfor respice finem, eller paa gode Dansk: betænk Enden. Hil Dig, de lykkelige Dødes Hjem. Du Bolig for hver Stand, hvert Kiøn, hver Alder. Til Dag og Kummer Soel ei vækker dem, Til søvnløs Nat og Graad ei Maanen kalder. Desværre, er denne Dødens Have, som en af vore Digtere saa skjønt kalder de Hensovedes Hvilested, hverken saa benyttet eller engang bemærket, som den, ikke blot med Hensyn til de aands opløftende Tanker, Stedet allene kan indgyde, men i og for sig selv fortiente, saa meget mere da den er den nærmeste Promenade ved Byen, beliggende udenfor Vesterport paa den forreste Heed. Kun maa Man beklage, at uagtet vor dristige Borgmester, Hr. Etatsraad Bendz, for et Par Aar siden, uden direkte Forøgelse af de borgerlige Byrder, fik de tætved liggende Gruusgrave planerede, den nærmeste Deel af Assens Landevei istandsat og forskjønnet ved Plantninger, hvorved Byen ogsaa fra denne Side har vundet en livligere Entree, falder Overgangen fra Landeveren til den lille Allee, som fører op til Kirkegaarden, dog endnu saa stid, at Man til visse Aarstider maa ledsage sine afdøde Venner igjennem et fatalt Uføre, hvor selv Charon med sin Baad vilde komme i Forlegenhed, formedelst det grunde Farvand. Fra denne Allee haves ellers en skjøn Prospekt hen over en Deel af Byen, og St. Knuds Kirke, som ligger heelt passende lige for, Indgangen beskyttes endnu af en simpel Laage, der venter paa at afløses af en Port eller anden Entree i en æd lers Stiil, hvormed et Liighuus tillige kunde være forenet, som i Flensborg o. a. St., hvilket her endnu føleligt savnes, naar Præsten om Vinteren i Regn og Slud maa holde Tale under aa den Himmel for dyngvaade og af Kulde rystende Tilhørere. (Fortsættes.) (Hempels Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-11-11
Omtrent for 3 Uger siden fandtes i Lollands Skove modne Jordbær og Slaaen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-11-11
J en Hauge i Nyborg blomstrer i denne Tid Violer og Koedriver (Primula veris).
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-11-11
Auctionen over Ladningen af det ved Ryssensteen indstrandede Skib, som begyndte Mandagen den 23de, endtes Torsdagen den 26de October. Først solgtes Bøgerne, hvoraf der var circa 1500 Nummere, hvoriblant endeel gode og kostbare Værker, dernæst endeel havarerede Lamper, nogle u complette Lysekroner, tomme Kasser, samt 24 Stykker Taft, og endelig 6000 Flasker Champagne istedetfor 25740 Flasker. Af det averterede store Qvantum fransk Porcellain, uldne Tøier, Shavler, Kobberstykker, m. m. blev aldeles intet solgt. At Liebhaverne, som havde indfundet sig fra Sjælland og langtfraliggende Steder i Jylland og derefter forgiæves ventet i 3 Dage, mens Bøgerne og det øvrige Ragelse solgtes, fandt dem særdeles misfornøiede, var ikke uden Grund. Nogle af dem nedlagde derfor og Protest mod Auctionens Hævelse, eller i modsat Fald paastod Skadeserstatning; om de faaer den, vil Tiden lære. Champagnen kostede indtil 90 Rbd. rede Sølv pr. Kasse(60 F.) foruden Sallarium 12 s. r. S. pr. Rbd.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-11-11
En Restaurator fra Lemvig havde indfundet sig, som formodentlig gjorde god Reise. Liebhaverne maa virkelig og yde ham Tak, da de ellers vare udsatte for Mangel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-11-11
Det engelske Skib Integrity, som paa Reisen fra Libau til London sidstl. 13de Octbr. kom paa Grund ved Læsøe og med megen Møie slap derfra igien, er Dagen efter siunket ude i rum Søe. Catrine Elisabeth Jørgensen fralægger sig i Randers Avis at være Spaaqvinde. "De usle Stolte skal - siger hun i sit Avertissement – naar de saavelsom jeg dybt knæle i Støvet for Ham jeg saa tillidsfuld haaber paa, da vist frikiende mig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-11-11
Randers. Vor elskede Dronnings og Kronprindsesse Carolines høie Fødselsdag feiredes den 28de Octbr. i det herværende harmoniske Selskab, som i de foregaaende Aaringer, med Comedie, Souper, og Bal til den lyse Dag. Efter Skuespillet fremsagdes, med dertil foranstaltet Høitidelighed, en af Hs. Høiærværdighed Hr. Pastor Berner forfattet Epilog, som endtes med Parterrets tredobbelte Hurra, Hele Natten igiennem herskede idel Munterhed og Glæde, som intet Øieblik blev afbrudt. Søndagen den 29de, havde det respective Officierkorps af de her garnisonerende Tropper, i samme Anledning, foranstaltet et Bal i Hr. J. C. Wulfs Gaard paa Torvet. - Løsøreauctionen hos Kammerherre Ridder de Føns endtes i Mandags, den 30te. Sølvtøiet blev betalt med 7 til 8 Rbmk. pr. Lod. Hele Summen af de forauctionerede Løsøre beløb sig omtrent til 12,700 Rbd. Gaarden blev ved Auctionen tilslaaet Hds. Naade, Frue Kammerherreinde de Føns paa Julianeholm, for den Sum 10,000 Rbdlr. Sølv.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-11-11
Blandede Efterretninger. Det nyligen udkomne ottende Hæfte af et Svensk Tidsskrift Jdnua, indeholder Anmeldelse af et Skrift, som ligger færdigt, nemlig: Antiqvarisk Reise igjennem en Deel af det Nordenfieldske Norge, af Capitain og Divisions=Adjutant L. D. Klawer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-11-11
J Haandskrift udgjør denne Reisebeskrivelse 112 Sider i Folig, med 65 Tegninger. Forfatteren, hedder det i Jduna, blev det i Aaret 1810 overdraget, at optage militaire Korter over en Deel af Trondhjems Stift, hvorved han fik den bedste Anledning til at aftegne og beskrive de antiqvariske Mærkværdigheder. De ham overdragne Forretninger vedvarede indtil i Aaret 1814. Over Alt, hvad han i det nævnte Aar havde samlet, indleverede han en Beskrivelse til Videnskabernes Selskab i Trondhjem, som bifaldt hans Arbeide.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-11-11
J de paafølgende 3 Aar, 1815, 1816 og 1817, gjennemreiste han den største Deel af Jndherredet, begge Mørene og Sælde Præstegield i Nordfjord, paa Selskabets Bekostning, og indleverede for ethvert Aar en Beskrivelse over sin Reise Skriftet, som nu anmeldes, indeholder en fuldstændig Samling af disse særskilte Beskrivelser.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-11-11
J Clermont sees for Tiden et sandt Nakurunder. Det er et Dyr, sammensat af de to fiendtligste Naturer, Hund og Kat. Moderen er en Kat, Faderen ubekiendt. Det har Hundens aabne og dristige Væsen, men Kattens Snude, Poter og Tænder. Dets Ryg er krum, Poter og Bug sneehvid. J Almindelighed hører man den gjøe, men kalder Moderen den til sig, da mianer den. Evald Aand. Paa Kirkegaarden hvile under Stenen, De fromme Levninger af Balders Digter, Mens Nornen spinder stedse gaadfuld Tenen, Din Aand Siølundas Kiæmper ikke svigter; Ved Kirkemuren kneise trende Stene, Som trolig vogte Skialdens Heltebene. I Høstens Dage sprede Træets Lokker De visne gule Pust af Sommer=Løvet; Om Vinteren de hvide frosne Flokker Nedglimte udi Maaneskin paa Støvet. J Nordens stierneklare Vinternætter, Din høie Aand sig hist af Graven letter. J Harpen samler den med stærke Hænder, Og griber billedet i gyldne Strenge; Mens Biørnen Øiet hist mod Norden vender Og Freias Blik igiennem Mulmet trænger, Da brydes Malmen dybt i Jordens Jndre, Mens Stiernebilleder om Polen tindre. Du lever end i Skialdens Heltedigte! Johannes Evald spændte Tokes Bue; At Kierlighed i Dødens Stund ei svigter, Det lærte du, som tændte Signes Lue! Paa Hakons Skiold du risted Helteruner, Mens Psalmer lød fra Trygvesens Pauluner. Fostbrødrene vil evig Tiden trodse, De stande fast som Leires gamle Bøge, Og tykkes Runestene os end Klodse, J dem vi Odins Heltelære søge: De ere Nordens blanke Diamanter, Med Jiscrystal paa alderskiøre Kanter. Forborgen mangen Guist af gamle Bøger, End under Askedyngen rødlig gløder Mens udi Natten Aanden Lyset søger, Og Helten under Pantserpladen bløder; Paa Tøihuus vasler det i Sværd og Lantse, Mens Alfer smaa omkring paa Gulvet dandse. Hvo tumler sig imellem gamle Hester, Og fylder Brynien med Blod og Lemmer, Det giør, og Bragil kiækt din store Mester! Han Nordens stærke Guder ikke glemmer. Som Ossian, den gamle Sangergubbe, Han siunger vildt i Natten paa sin Stubbe. Da hæver Aanden ham paa Sangens Vinger, Og fører ham til Hlidskialfs lyse Throne; Paa Odins Ganger han sig freidig svinger, Mens Storme huult i nogne Grene tone. Paa Kirkegaarden er det tyst og stille, Og ikkun isnet Dug blandt Grave tille. Saa lever, Evald, end din Aand i Norden, Din Balder har en Baldurs Søn gienfunden, Og Auka=Thor end ruller Skyens Torden, Til Jotunheim han ei var evig bunden. Ved Kirkemuren stande trende Stene, Somtrolig vogte Skialdens Heltebene. H. G. K. Sommer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-11-11
Kjøbenhavns Børs d. 10 November. Cours. Hamb. 2 M. 266, a vista 259. Amst. 2 M. 246. Lond. 2 M. 11 1 Rbd. Spec. 259. Specier solgtes til 15 Rbmk. 9 s. Obligat. 67 1/2 a 68. Nationalbank-Oblig. (af Laanet d. 4 Febr. d. A.) 80 Rbdlr. r. S., ell. 103 Rbdlr. Sedl. pr. 100. Rbdlr. r. S. Norske Rigsbanksedler 16 3/4 a 17. Svenske Sedler 61 s. - Disconto 6 pC. Af dette Blad udkomme ugentlig to Numere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-11-11
J Følge Kgl. allernaadigst Tilladelse, forsendes det med Brevposterne, og kan bestilles paa alle Postcontoirer. Her i Staden modtages Subskriptionen hos Bogtrykker Höecke, i store Helliggeiststrædet No. 144. Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-11-14
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Fra den tilkienSyttende Aargang. No. 92. S. og 27. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Solden. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 14 November 1820. tog Et Par Ord i Anledning af: Frimodig Tanker om Korntørring og Kornhandel i Danmark, i No. 66 og 73 af Skilderiet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-11-14
Bemeldte Tanker, som en Unavngiven i angivne No. af dette Blad yttrede om de ulykkelige Følger af vor slette Omgang med vort Korn, for hele Samfundet, vare nok desværre kun alfor sande, og fortjene derfor, som det synes, saavelsom de af ham gjorre Forslag til en Forandring deri, megen Opmærksomhed. At han ønsker Kornets Maal forandret til Vægt i Forening med Maal, og at dette Ønske er, som han siger, saa ofte og offenligt yttret, vil neppe Nogen undres over, der betænker efterstaaende Følger af Maal uden Vægt: a) Man vil stedse mere see paa Mængde end paa Beskaffenhed, af Korn, saalænge der blot haves Maalestok for hiin og ikke for denne, naar derimod en anordnet Maalestok for denne, saavelsom for hiin, vilde tvinge til at drage lige Omsorg for begge Deele. b) Ved Maal uden Vægt gives Afhændere og Ydere af Korn Leilighed til Svig og Uredelighed; og hvad Leilighed giør, siger Ordsproget. c) Ved Maal uden Vægt udsættes de mangfoldige Oppe bærere af Afgifter, Lønninger, eller Understøttelse og Forsørgelse i Korn for, ofte ikke at nyde deres Ret, ved at erholde slet for godt Korn, d) Heri en Kilde mere til Kiv og Forbittrelse imellem Mand og Mand. Og heri endeligen e) hin af formeldte Forfatter angivne Hovedkilde til den vort Korns Ringhed og den deraf følgende Ringeagtelse hos Fremmede, der gjør, at de, hvad der maa krænke hver ærlig dansk Mand, seile Danmarks Kyster forbi, for heller at hente det bedre Korn fra Østersøens fjernere Bredder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-11-14
I Anledning af et Sted i det gamle Testament, hvor Jsraliterne bebreides, at de ingen Samvittighed gjorde sig over, at bedrage med Affaldet af Korn, nedskrev Undertegnede i sin Bibelske Exempel- og Sprogsamlings 1ste Deel, der udkom 1818, S. 728 følgende bemærkning, den han, som hidhørende, her tillader sig at igientage: Hos os skifter den bedragerske Landmand, der hverken har Sands for Ære eller Retfærdighed, sit kastede Korn i to Parter. Den forreste storkornede Part tager han for sin egen Mund, den bageste smaakornede lægger han ved hver Kastning hen, for dermed at bespise Tiendetagere, Fattige o. s. v. Eller hensætter han ved Hjemagningen fra Ageren til disse det Korn, som tog Skade i Vexten, for at kunne trøstigen sværge paa, at han lod det Forreste og Bageste følges ad, ligesom vor Herre lod det groe til dem. Vil det end ikke altid saa lige lykkes ham, at afspise dem med slige Smaakorn, saa afsætter han det tilligemed det Øvrige, han saaledes hvergang tager bagfra, til Kjøbmanden, og da Tiendetageren heller ikke kan levere denne det anderledes eller bedre, end han selv faaer det: hvad Under da, at vort Korn, saalænge vi æde det bedste selv, er ofte udenlands saa ringeagtet, at vore reisende Landsmænd maae taale den Ydmygelse, at see det staae nederst paa Listen over de mange forskjellige Landes Korn?" Det være Undertegnede herhos til Slutning tilladt, at fremsætte et Spørgsmaal, der mueligen, ham uafvidende, allerede af Andre tør baade være yttret og besvaret: Lod der sig ikke med Nytte aarligen votere saavel til den Vægt, hvorefter Kornet skulde leveres, som til sammes Kapitelstaxt, eller den Priis, hvorefter det betales, H. Bierregaard, Præst til Hjermind i Viborg Stift.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-11-14
Kornrensemaskiner.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-11-14
(Af Mariboe Avis.) Efterat der i Skilderiet var paastaaet, at Danmarks Korn, formedelst slet Rensning og Kornets egen ringere Værdie, ikke udenlands kan afsættes, blev der i Stiftsavisen anført, hvorlunde man i en Kjøbstæd i Lolland søgte at udskibe gode Kornvare, og at Sælgerne derved fandt sin Fordeel. At blot denne Anmeldelse kom tilsyne forundredes jeg ikke lidet over, da jeg deels allerede for flere Aar siden har hos Kjøbmændene Dorph i Nakskov og Sidenius i Mariboe seet engelske Vindharper, og i de senere Aar har sert trende forskjellige Opfindelser af Kornharper, der, saavidt mig er bekjendt, skyldes Lolland. Den Pederstrupske er den simpleste, og har blot et med runde og aflange Huller forsynet Skindsold, hvorover Kornet føres. Denne Maskine anseer jeg meest passende til at rense Hvede og toradet Byg til Sæd. Den Mariboske, opfundet af Snedker Kølle, forbinder med Vindharpe en Cylinder, forfærdiget af Jerntraad, gjennem hvilket Kornet glider og afkaster Ukrudsfrøet, men og tillige en Mængde smaat Korn, som, skilt fra Ukrudsfrøet, godt i Handel kan bruges. Den, der af en stor Banke vil have nogle Tønder godt Sædekorn, kan bruge denne Maskine med Fordeel. Dog har den de fleste Rensemaskiners Feil, i det den ei kan bortskaffe den Klinte, der har samme Periferi, som Hveden eller Rugen. Den tredie Maskine er nylig opfundet og forfærdiget af Mekanikus Vildt paa Gaarden Prierskov, tilhørende Etatsraad Neergaard. Denne Maskine har Mesteren givet et særdeles stærkt Vindfang, forsynet den med forskjellige Afsondringskanaler, saa at Ukrudsfrøe og Sæd af mindre og større Godhed kastes ud hver for sig. Desuden føres endelig Kornet gjennem en sig meer eller mindre hurtig dreiende Serkant, der er et egentlig Sold, hvorved Klinten afsættes. Denne Maskine har en egen Indretning, hvorved de saakaldte polske Vikker, som afdøde Magister Bierring i Mosebye bidrog saameget til at udrydde, og som endnu hyppigen findes i den Egn af Lolland, kan afsondres fra Rugen. Med nogle Forandringer er denne udentvivl den fuldkomneste Rensemaskine her kjendes baade paa Kornlofter og til Sæd. Dog bør jeg anmærke, at med Rugen gik det mindre godt end med andre Kornsorter, da jeg saae Prøven; men hvilket jeg tilskrev Mesterens Fraværelse, da Maskinen havde nogle Tilsætninger, jeg og den Tilstedeværende ei forstod at anbringe.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-11-14
En saadan Maskine forfærdiger Hr. Vildt for 150 Rbd. Sedler, naar Serkanten skal gjøres af Messingtraad, men for 130 eller 120 Rbd. naar dette Sold kan gjøres af Jerntraad eller Skind.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-11-14
Paa Falster findes foruden den Pederstrupske og andre Rensemaskiner trende, som jeg har ladet forfærdige af Huusmand Niels Hansen i Stævrebye i Sjælland. Disse ere gjorte efter mindre Maalestok og kunne blot rense omtrent 30 Tdr. Korn en heel Dag. Men de udrette Arbeidet med megen Nøiagtighed, saa at de afsondre Ukrudsfrøet, f. Ex. Heire og Klinte fra Hvede og Rug, Havre fra Byg. Dog kan ogsaa det smaae og svange Korn ligeledes afsondres. Denne Maskine er især brugbar for mindre Gaarde og til Rensning af Sædekorn. Christiansminde, d. 3die Novbr. 1820. P. D. Fader. Meddeelt.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-11-14
Af nye Opfindelser har ingen opvakt større Beundring, end den Konst, med Haar at brodere, i punkteret Maneer, Gjenstande saa skjønt, at de ei allene kunne sættes i Ligning med, men endog overgaae de fineste engelske Kobberstik. Fru Elisabeth Hansen har unægteligen i denne Konst den første Rang blandt Europas Damer. Under sit senere Ophold i London har denne Konstnerinde for omtrent et Aar siden forfærdiget Hans russiske Majestæt Keiser Alexander den Førstes og den forevigede Prindsesse Charlotte af Englands Portraiter, hvilke bleve udstillede paa Konstacademiet sammesteds, og optoges med almindeligt bifald. Keiserens Portrait vises en faae. Han sidder i en talende Stilling og lægger sin Haand paa Lovbogen. Prindsesse Charlotte sees siddende i en Damaskes Sopha. Hendes ene Arm hviler paa en Portesenille, hvori der ligger Tegninger, og med den anden Haand tager hun sit Shavl, som hænger over Sophaen. Hun forestilles klædt i en hvid Atlaskes Kjole med Kniplinger over, og hendes Haar er omgivet af hvide Roser. Bag hende sees St. James Park. Skyerne ere ligeledes broderede, og selv de fierneste i Baggrunden ere saa lette og bløde, at man i høieste Grad maa beundre Muligheden af at kunne, ved denne Konst, fremstille dem saa naturligt. Englændere, som for nærværende Tid opholde sig her, og i London have seet begge Portraiterne, forsikkre, at de ere mesterligt udførte, og have en paafaldende Lighed. Benævnte Konstnerinde har, siden hendes Ankomst hertil sidst i August d. A., ligeledes broderet et Portrait, forestillende Hs. Majestæt Kongen, hvilket har den nøiagtigste og behageligste Lighed fremfor ethvert Kobberstik, der nogensinde er seet. Figuren har en fortrinlig militair Anstand, og af holdningen kan man ved første Øjekast see, at Uniformen forestiller en rød Kjole med blaa Ra batter og hvid Kant. Epeauletterne, Stiernerne og Dannebrogskorset ere saa mesterlige, at man tydelig der seer den Glands, som de give fra sig. Den venstre Side ved Portraitet er decoreret med et Damastes Gardin af 5 Qvarteers Høide, hvilket falder i dybe Folder. Man seer deri de store vilde Blomster, der, som bekjendt, findes i det chinesiske Damast. Ved høire Side staaer en Piedestal. Ovenpaa denne sees den Kongelige Krone paa en rød Fløiels Pude. Paa Siden er Hs. Majestæts Navnetræk anbragt, over hvilket to Genier holde en Laurbærkrands. Nærmere ved Foden af Piedestalen staaer med ophævede Bogstaver: Taknemmelighed reiste ham et evigt Minde. Omkring Speilglasset, der indslutter dette Konstværk i en kostbar Ramme, er en af ægte Guld emailleret Bort, meget sindrigt og skjønt forfærdiget af Hr. Jrgang. Det danske Vaaben udmærker sig især deri, og Krigsattributer af Hjelme, Skjolde, Flag &c., gjøre en saa god Effect, at den er det mesterlige Arbeide, som omgives af samme, ganske værdig. Fru Hansen vilde gjøre sig den konstelskende Deel af Publicum meget forbunden, ved allerunderdanigst at ansøge Hs. Majestæt Kongen, der med allernaadigst Velbehag har modtaget dette Portrait, om at det ved Konstacademiets første Udstilling maatte blive fremsat til Skue, hvorved hun vil forskaffe Konstyndere en behagelig Nydelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-11-14
Fra denne udmærkede og aandrige Konstner indes Haand kan man nu ogsaa snart vente en ny original Roman i 2de Dele, der sikkert vil erhverve hende, som dansk Romanskriverinde, samme Rang i Literaturens, som hun allerede har erhvervet sig i Konstens Rige.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-11-14
Jndenlandske Efterretninger. J Forbindelse med det forrige Vestindisk Guineiske Rente- og General-Toldkammers Bekjendtgjørelse af 20de Maji 1814, er fra det Kgl. General-Toldkammer og Commerce-Collegium, under 4de November d. A., udfærdiget en Bekjendtgjørelse af følgende Jndhold: "Ved allerhøieste Resolution af 18de f. M. har Hans Majestæt Kongen allernaadigst tilladt, at indenlands fabrikerede Bomuldstøier maae, i Stuver paa 15 Al. og derunder, uden Toldstempel forsendes fra et Sted i Landet til et andet, naar de i behørig Form ledsages med Told= eller Passeer=Sedler Til den theologiske Embedsexamen i October Qvartal 1820, fremstillede sig 9 Candidater, af hvilke 2 tilkiendtes Characteren Laudabilis & qvidem egregie, 6 Laudabilis og I Haudillaudabilis.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-11-14
Til de skriftlige Specimina ved theologisk Embedsexamen i ovennævnte October Qvartal bleve følgende Spørgsmaal opgivne: N. Epist. ad Romanos cap. 16 a versu 8 ad 20mum inclusive. 2. Aut Psalmus 103, aut Jobi XII. 112. 3. Östendatur quenom sit precum vis athve utilitas, 4. Qvibusnam ratiociniis ad notionem entis absolute primi, adeoque per se subsistentis, sese evehere potest ratio humana, & ex har notione quænam derivantur attributa divina? S. Exponatur notis biblico imbecillitatis humanæ. 6. Knarretur historio controversig Nestorianæ. Til Examen artium i October og November 1820 vare 142 anmeldte; deraf kom 3 ikke til Universitetet formedelst anmeldt Forfald, 1 rejiceredes og 2 bleve ikke antagne til den mundtlige Prøve, formedelst den latinske Stils Ringhed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-11-14
Af de øvrige 136 blev Johannes Madvig fra Frederichsborg Skole indkaldt, 93 fik Charakteren Laudabilem, 38 Haudillaudabilem og 3 Noncontemmendum. Til anden Examens begge Prover meldte sig 95 Candidater, af hvilke 53 fik Charakteren Landabilem og blandt disse følgende 7 indkaldte, nemlig: Carl Wilhelm Elberling, Friderik Christian Olsen, Lars Nannestad Bøysen, Carl Arnzen, Peter Henrich Barthold Baumann, Hans Baltzer Hornbech, Cleophas Svenningsen, 37 fik Handillaudabilem, 2 Noncontemmendum, 1 udholdt ikke Exammen, og 2 indfandt sig ikke.