Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1842-02-05
Blandt de nyttige Anlæg, Beqvemmeligheder og Fortrin, som Thisted Amt fornemmelig er i Besiddelse af, er unægtelig dets ypperlig anlagte og vel vedligeholdte Landeveie, hvilke neppe overtræffes i nogen anden dansk Provinds. Disses første Anlæg skyldes fornemmelig vor virksomme og nidkjære Amtmand, Hr. Conferentsraad Faye; thi efterat han i Aaret 1805 havde antaget Overbestyrelse over Amtets Anliggender, tog han sig, blandt Andet, med ædel Iver af Landeveienes Anlæg og Jstandsættelse; og viiste sig derved et Minde, som Tiden seent eller aldrig vil udslette. Veludfordredes til et saadant Foretagende megen Møie, Bekostning og Tidspilde; vel bortes ei sielden af Amtets Beboere Klage og Misnøie over det meget suvante og morsommelige Arbeide, hvilket var dyrdefuldt baade for Mennesker og Arbeidsdyrene, men omsider indsaae man Nytten deraf, Vedholdenheden seirede; det ene herlige Veistrkke fremkom efter det andet, og nu kappedes man ligesom om at see Værket fuldført, til Gavn for de Veifarende og til Ære saavel for Den, der havde lagt Planer dertil, som for Dem, der siden sattes til at have det specielle Tilsyn. Nu er man da efter saa mange Aars Forbedring, aa saamegen Bekostning kommet saavidt, at Veiarbeidet, ikke længere ansees for nogen Byrde, og at Samfærselen, er i ønskelig Stand gjennem hele Amtet i de forskjellige Retninger. Men nu vil en nye Tingenes Orden i denne Henseende snart indtræde. Ved Stændernes Medvirkning udkom under 29de Septbr. 1841 en nye Vei-Forordning, der ophæver al Naturalarbeide paa Landeveiene, og bestemmen derimod en nye Veiskat, hvor saavel det privilegerede som uprivilligerede Hartkorn tager lige Deel. Denne Forordning saaledes lød det i Stændersalen - er een af de humaneste for Bonden, der nogensinde er udkommet i Danmark. Om dette endog er sandt, maa den da kan kaldes saaledes for Thisted Amt. Den synes tvertimod at fortiene Navn af det Modsatte; thi skal dette Amt - der selv har anvendt saameget Arbeide og saa stor Bekostning paa sine Veie, og ved saamange Aars Forbedring, bragt den til saa stor Grad af Fuldkommenhed - tage lige Deel i Veindgifterne med de Egne, hvor Lundeveie nu først skulle anlægges, sandelig, da synes dette Amts Beboere at behandles med en Ubillighed, der grændser nær til Uretfærdighed Thi naar nu f. Er en Gaard paa 8 Tdr. Hartk. kan med en Vogn og 3 Folk om een Dag aarlig præstere alt sit Veiarbeide, maa den siden, efter den nye Forordning, udrede i Penge indtil 10 Rbd.; og hvor trykkende maa dette ikke blive for en Bande, der iforveien har store Skatter at svare, og som maa omme sig over ethvert nyt Paalæg. At Thisted Amt i den omhandlede Henfeende blev for haardt modtaget, erkiendtes ogsaa af Stænderne, og den ene af Amtets Deputerede - den anden forblev aus ved denne, som ved andre Leiligheder paastod, at Amtet burde have een eller anden Godtgiørelse for alt det Veiarbeide, dets Beboere i saa mange Aar havde præsteret, men deraf blev ingen Notits taget. Vel sandt, det er umuligt for Lovgiveren at lempe sig efter Enhvers Tarv, men naar Talen er om et heelt Amt, kunde der maaskee ligesaavel gjøres Undtagelse ved denne, som i lignende Tilfælde ved andre Forordninger Saare rimeligt synes det, at Amtets Beboere forenede sig om at petitionere den nærstaaende Stænderforsamling om: at tage under Oververelse, om der ikke er Grund til at undtage Thisted Amt, lig Bornholm, fra Forordningen, og lade det, som hidtil, selv holde sige Landeveie i forsvarlig Stand eller i modsat Fald udfinde en Maade, paa hvilken det kunde erholde nogen Godtgjørelse for det Arbeide og den Bekostning, det i en saa lave Række af Aar har anvendt paa sine Landeveie, og naar Resultatet af denne Undersøgelse, som udentvir, maatte blive i Faveur af Amtet, blev indstillet til Hans Majestæt, ver allernaadigste Konge, vilde han upaatvivleligt sin Viisdom laane velvilligt Øie til en saa billig og retfærdig Fordring. (Hamburg Cours var den 28de Januar paa London 8 s. pr. L. Sterl. og paa Kiøbenhavn for 300 Bco. 197 Rbd. Hamb. Courant 24 1/4 p. C. dansk grov Cour. 2478 og Schillinge 25 a 25 1/2 pr. Cent slettere end Banet. L. u. Fred. 13, 812, s.