Berlingske Tidende, 1803-12-30
Skrivelse fra London den 3de December. Vore Tidender indeholde nu den hele Brevverling, der er ført imellem Prindsen af Wallis, Hertugen af York, Ministeren Andington og Kongen selv. Den er meget mærkværdig og bliver det endnu mere ved den Maade, hvorpaa Prindsen af Wallis fordrer en Militairpost, der bedre anstaaer hans Fødsel, Rang, Tilbøielighed og Nationens Forventning: end den, han hidtil, uagtet alle igientagne Forsstillinger har beklædt som blot Oberst i Armeen. Det første af Prindsens Breve er skrevet den 18de Julii til Ministeren Addington. Prindsen erklærer deri: "Saa meget han i øvrigt ønskede, ikke at bekymre sig om Ministrenes Foranstaltninger, var det ham dog umuligt, længer at opsætte en tydelig Tilkiendegivelse af sin Tænkemaade, og han fordrede Ministrenes alvorligste Overveielse derover. Strax efter den første Efterretning, som Kongen havde givet Parlamentet og Fiendens Hensigter, havde han tilbudet sig til Fædrelandets Tieneste, vel med den Yttring, at hans Tanker og ham selv ikke vare store nok til at tilskrive sig Talenter, som han ikke kunde have, da han ikke personlig havde udøvet Krigstienesteen; men paa den anden Side kunde han heller ikke ansee sig blottet for alle militaire Jndsigter, da han i lang Tid havde gjort Krigskonsten til sit Studlum. Han grundede sin Fordring paa de fordele, som hans Exempel vilde frembringe i Kongeriget, hvor vet Nationens Ennexie vilde blive vækket; heller ikke var det ham ubekiendt, at Publikum nærede Forventninger om hans personlige Anstrængelser, hvortil han ansaae sig dobbede forpligtet formedelst sin høie Rang. Han havde ikke kunne forestille sig, at Ministrene vilde have agtet hans Eftlæring desangaaende saa lidet. Men da han nu saae, at man vedblev med Befordringer til høie Militairposter, uden at tage Hensyn paa hans Tilbud, saa troede han, at have Ære og Kronens Jnteresse forpligtede ham til at giøre nærværende nærmere Ansøgninger. Da Prindsen efter en heel Uges Forløb endnu intet Svar havde faaet fra Ministeren paa dette Brev, sendte han ham derpaa den 26de Julii en Note, hvori han tilkiendegav sin Forundring derover, gientog endnu eftertrykkeligere sin Ansøgning og erklærede, at han vilde anvende alle passende Midler, for at sætte den igiennem. Paa denne Note fik Prindsen Dagen efter et Svar fra Ministeren, hvis Jndhold var: At Kongen vel gav Prindsen af Wallies Hensigter og Ønsker sit største bifald, men maatte dog lade det blive ved de Svar, som han allerede forhen havde givet Prindsen paa lignende Ansøgninger. Da Ministeren ikke havde omtalt Prindsens sidste Note i dette Svar, sendte Prindsen ham strax en ny Note, hvori han fordrede, at hans Note af 26de Julii skulde forelægges Kongen. Ministeren. svarede strax, at han skulde opfylde Prindsens Befalinger. Den 1ste August meldte Ministeren Prindsen: At Kongen havde gientaget sine forrige Befalinger og da Kongens Beslutning var afgiørende bestemt, saa forlangte Høistsamme, at der ikke skulde indgives flere Ansøgninger til ham angaaende denne Sag." Desuagtet skrev Prindsen den 6te August et Brev til Kongen i meget stærke Udtryk. Sire, (siget han iblant andet i denne Skrivelse) jeg oppellerer nu til Deres Majestæt som til min naturlige Advocat. Jeg ønsker at udgyde paa en passende Post min sidste Blodsdraade til Forsvar for Deres Majestæt, Deres Krone og Deres Værdighed. Denne Krig føres ikke for Ære, Magt og Besiddelser; ned det kommer her an paa Existencen selv. Hannover er tabt, Engelland trues med en Jnvasion, Jrlander i Oprør og Enropa ligger for Frankerigs Fødder. Æreklærhed og især Fryg for at tabe den brave Armees Agtelse bevæge mig til at bede om mit Ønskes Opfyldelse, hvorved jeg med al Ærefrygt ere tiærer Deres Majestæt, at ingen menneskelig Magt skal bevæge mig til et opgive min Ansøgning. De yngre Prindser af den kongl Familie besidde de høieste militaire Poster og mig anseer man ikke for værdig til at være den sidste Generalmajor i Deres Armee. Jsald jeg tang til en slig Fornedrelse, fortiente jeg Fiendens Foragt. Skal jeg, der staaer saa nærved Tronen, fornedres, saa lider ogsaa Kongeværdigheden, derved. Taber jeg i den offentlige Agtelse, saa falder en Deel af Fornedrelsen paa Deres Majestæt. Mine Fordringer lad sig ikke giendrive med Fornuftgrunde. Man kan ikke anføre anden Aarsag til Afslag end denne: hermed skeer Hs. Majestæts Villie." Paa denne Skrivelse gav Kongen den 7de August et afslaaende Svar. Prindsen skrev siden endnu en Brev til Kongen, hvori han erindrer ham om, at have i Aaret 1798, da han stod i Brevvexling med Kongen i Anledning af en lignende Ansøgning, faaet det kongl. Løfte, at blive en af de første og fornemste Anførere ved trigerske Operin i Landet stiv - Herpaa følger en udførlig Brevvex, ling imellem Prindsen af Wellis og Hertugen af York, hvor Prindsen iblant andet skriver til Hertugen: "Han ansaae Hertugens Yttring, at han kunde vise sin Jver i Spidsen for sit Regiment, for en fornedrende Beskiemmelse: Den 7de Decbr. gik en Coureerherfra med den Ordre, at alle Skibe i Deptiord og Woolwich skulle holde sig færdige til at gaae i Søen. Heie Kyststrækningen ved Dover er ikke allene besat med en Anie regulaire Tropper, Landmilice og Volontairer, men alle Egne, hvor Flenden kunde iværksætte en Landgang ere forsynede med Batterier og Artillerie. Lodsbaadene og Fisker fartøierne ere omdannede til Kanonbaade, af hvike enhver kan føre en 18 pundig Caronade. Af disse Baade ligge 50 Dover og 200 imellem Margatte og Dungenes. Admiral Calders Escadre, som er bestemt til at dække de sydlige Kyster af Jrland, bestaaer af 10 Linieskibe og 10 Fregatter. Desuden krydser en anseelig Flaade ved de vestlige Kyster af Jsland. Dersom Brester=Flaaden altsaa skulde undgaae Admiral Cornwallies Aarvaagenhed, vil den dog finde tilstrækkelig Modstand ved de irlandske Kyster. De nyeste Depescher fra Admiral Cornmallis melde, at den stanske Flaade i den yderste Havn ved Brest bestaaer af 10 Linieskibe, og at den inderste Havn er aldeles opfyldt med Transportskibe og andre smaae Fartøier. Admiral Cornmallis's egen Flaade har vel i det stormende Veirlig lildt stor Skade, paa Master, Ankere og Touge, men kan dog holde sig paa sin Station. - Vor Escadre ved Texel har ogsaa lykkelig overstaaet de sidste Storme.