Den Vest-Sjællandske Avis, 1826-11-17
Professor Simonoff i Casan der reiste som Astronom med den Russiske Captain Billinghausen paa Sluppen Wostock til Sydpolen har skrevet en Afhandling om Temperaturen paa Jordens sydlige Halvkugle. Han siger deri, at man har siden Begyndelsen af det 16de Aarhundrede, antaget at denne er meget koldere end den nordlige, endskiøndt Mairan, og Busson droge det i Tvivl; men Cookfandt denne Mening bekræftet ved Opdagelsen af de uhyre Jismasser, som leire sig omkring Sydpolen; Cook kunde derfor ik, trænge længere frem indtil den 71 10 og skrev derfor ogsaa paa sit Kaart Nan plus Ultra (videre frem kan man ikke kom me) og billinghausen kunde uagtet alle sine Anstrængelser ikke trænge længere frem endtil den 70 i nogle Have støder man allerede under den 68 S. B. paa faststaaende Jisbierge; hvorimod Admiral Thischagoff og Captain Scoresby ere trængte mod Nordpolen frem til den 84 (imidlertid har dog Captain Weddeel siden den Tid naaet i 1822 til den 74 18 S. B., hvor han forefandt et aldeles iisfrit Hav). - J December, som paa den sydlige Haldkugle svarer til Juni paa den nordlige, stod i Nyegeorgien, som ligger under, 56 S. B. aldrig Reaumurs-Thermometer 4 over Frysepuncten; man saae der ikke eet Træe og kun meget liden Vegetation; hvorimod i Casan, som Ugger under samme Grad N. B. Varmen kan stige til 30 og der kan herske den største Frugtbarhed. Unden 64 stod Therm. om Sommeren næsten ved Nul, og Australiisen varsaa langt udbredet, at dersom Jisen vilde udbrede sig saa langt fra Nordpolen saa vilde den naae til de nordlige Kyster af Frankerige. Flere Physiker have anstillet Betragtninger over hvad Aarsagen kan være til, at den nordlige Halvkugle af Jorden er ikke saa kold, som den sydlige. Nogle have forklaret det deraf, at Jordens Bane er aflangrund, og at Solen er Jorden nærmere og Vinteren end om Sommeren, saa at den bestraaler den nordlige Halvkugle 7 Dage længere end den sydlige. Dette kunde vel synes at være Aarsagen; men ved nærmere Overveielse vil man dog finde, at dette kun kan have en umærkelig Jndflydelse paa Temperaturen, ogsaa lære Jagttagelserne: at Kulden er kun saa udmærket stor i Nærheden af Sydpolen; men i en større Afstand fra denne Pol synes Kulden om Vinteren endog at være svagere end i Europa og Forskiellen imellem Temperaturen om Vinteren og Sommeren ikke at være saa betydelig. - Humboldt har derimod udentvivl truffet den sande Aarsag til at den sydlige Halvkugle er i de Egne, som nærme sig til Polen, koldere end i de nordlige, nemlig at det kommer deraf, at der er mere Hav paa hiin end paa denne, og at Havet afgiver om Sommeren mindre Varme end Landet, ogsaa bevirker samme Aarsag at Forskiellen paa Sommer og Vinter er der mindre paafaldende. Solen udbreder uophørlig sine Straaler i alle Retninger; en Deel deraf naaer til Jorden, slugte den, alle Solstraalerne i sig og den Varme, som de meddele, saa vilde den forlænge siden være bleven gloende; men saasnart den har indfuget en vis Qvantitet Varme og beholdt den en Tid hos sig, saa giver den samme igien fra sig; her af maae Jordens constante Temperatur forklares. – Laplace har beviist: at i 2000 Aar har Jordens Temperatur ikke forandret sig enhalv Grad; men Solstraalerne opvarme ikke i samme Grad alle Egne paa Jorden; imellem Vendekredserne, hvor de falde lige paa Jorden er Varmen langt stærkere end paa hiin Side af dem, hvor de falde skiævt. Heraf fremkommer ogsaa i den temperende Zone Aarstidernes Afvexling, som er mindre paafaldende midt paa Jorden. - At Havet afgiver mindre Varme er en Følge af den Egenskab ved dets Overflade (somer beviist først ved Scheeles og siden ved Saussures og Pictets Forsøg; men hvortil endnu ingen har forklaret Aarsagen) at det istedet for at indsuge Varmen kaster den fra sig (derfor er der ogsaa saa ubændigt hed paa Havet i den høie Sommer og ved stille Veir hvorimod Natten er langt kiøligere paa Havet end paa Landet).