JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-12-08
Ved den 1280 Trækning i Wandsbek udkom: No. 81. 36. 90. 63. 9.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-12-08
Aarhuus. J Hadsten, paa Grevskabet Frysenborg, er forleden Nat gjort et afskyligt Jndbrud hos et Par enlige Folk. Tyvene, to Personer, vare stegne ind igjennem Vinduet. Den Ene havde staaet med en Kniv for Sengen, imens den Anden sønderslog et Skriin, hvori de stakkels Huusbeboeres hele, i mange Aar sammensparede Smule Eiendom, 400 Rbdr., befandt sig. Gid Retfærdighedens straffende Arm maa ramme Gavtyvene!
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-12-08
Reisende fra Kallundborg til Aarhuus: Kammerjunker og Toldinspecteur Baron de Guldencrone med Familie, Fru Majorinde Krebs med 2 Døttre, Kbm. Jngemann, Toldbetjent Lund, Kbm. Hesselberg, Hestehandler Schjøn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-12-08
Bekiendtgjørelser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-12-08
Middelfart-Havn. Onsdagen den 20de d. M. om Formiddagen Kl. 10 vorder pa Middelfart-Radhuus afholdt offentlig Lisitatsion 4) over Leveranse af betydelige Partier Træ af Fyrre, Eg og Bög til Bolværkerne og Molerne ved det herværende Havneanlæg, B) over Smedearbeidet til samme, og C over Opmuddring af en Deel af Havnen, alt efter Overslage og Konditsioner, der fra imorgen ere til Eftersyn pa Byfogedkontoret her i Byen. Dertil indbydes Lysthavende. Middelfart-Havnekommission, d. 5te Desbr. 1837.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-12-08
Undertegnedes Lager er nylig forøget med et Partie særdeles skjønne og billige Galanterie=Varer, laqv. og pletterede Varer, som herved anbefales til forestaaende Jule- og Nytaarspræsenter. Ogsaa er arriveret et Parti smukke Glasvare i nyeste Genre. Fr. C. Døcker.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-12-08
Et Parti af Justus's bekjendte gode Røgtobakker er atter arriveret til nedsatte Priser. Fr. C. Døcker.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-12-08
Jule & Nytaars=Presenter. J denne Uge er arriveret et udsøgt Udvalg af Bijouterier &c., især passende til Jule= og Nytaars Presenter, og udsælges hos Undertegnede til de muligst billigste Priser. B. J. Berendsen, ved det lille Torv.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-12-08
Huusholdnings=Smør kan faaes i Fjerdinger og Ottinger hos J. H. Lange.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-12-08
Klar Liim sælges i Lispundeviis og mindre Vægt J. L. Hasselbalch. billig at
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-12-08
Godt Libaner 4 & 3 Bds. Hør samt heglet Hør og Hørblaar bekommes hos Lars P. Schmidt. Heste=Huder, kjøbes og betales som sædvanlig med den høieste Priis. 3. J. Lev i Horsens, Søndergade No. 100.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-12-08
Friske Fladstrands=Østers faaes hos Fulling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-12-08
Saalelæder. af god Qvalitet, i Huder og mindre Dele, saa og grøn Stettiner-Glas i hele og halve Kister, faaes meget billig hos J. H. Agerup. ved Agen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-12-08
Nye Mallaga Rosiner & Citroner, franske Svedsker, Carol. Riis, samt alle øvrige til Urtekramhandelen henhørende Artikler, saaes ligeledes billig hos J. H. Agerup.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-12-08
Drusaner Rakitsker-Hør faaes til billig Priis hos J. H. Agerup. Kor & Hestehuder, Faare=, Kalve & Lammeskind, kjøbes til de høieste gangbare Priser af J. H. Agerup.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-12-08
Vildtskind, saasom Hare=, Jlder-, Maar-, Brok: & Ræveskind, samt alle Couleurer Katteskind, kjøbes ligeledes af J. H. Agerup.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-12-08
2 a 3 Potter Fløde kan dagligen bekommes hos Kjøbmand J. P. B. Jensen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-12-08
Dansk Klæde i diverse Couleurer og Fiinheder fra 8 Rbmk. til 4 Rbd. 3 Mk. pr. Alen, 8 a 10 Qvarteer bredt, som ere de bestemte Udsalgspriser pr. Contant af Hr. J. C. Modewigs Fabrik i Kjøbenhavn faaes hos N. C. Møller.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-12-08
Diverse Syltetøier, som: Marmolade Kirsebær af 20 Ls. Court. pr. Pd., Marmolade-Solbær 18 Ls. Crt., Marmolade=Stikkelsbær 16 s. Crt., syltede Blommer 20 s. Crt., Tyttebær 12 s. Crt., tyk Hindbær saft, 16 s. Crt., tyk Ribssaft, 14 s. Crt., tyk Stikkelsbærsaft 14 s. Crt., syltede Brundær 14 s. Crt. tynd Ribssaft 10 s. Crt, tynd Hindbærsaft 12 s. Crt. Hindbær-Edike 10 s. Crt., tynd Brunbærsaft 10 s. CreHindbær=Marmolade 20 s. Crt., som Asia og Agurker, i større og mindre Dele, erholdes hos N. C. Møller.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-12-08
Bedste sort Blæk pr. Flaske 9 s. uden Flaske, diverse Skrivpapirer fra 4 til 20 Ls. pr. Bog, præparerede Pennefjeder 24 til 32 s. Crt. pr. 100 Stkr., Wixvox, som giver Læderet en smuk Glands uden at beskadige samme, fra 5 a 8 s. med Krukke, fiin Soye, paa 3/4 Pots Flasker a 16 s. Crt. uden Flaske, engl. Sennep a 10 Ls. pr. Glas, Biskop=Essentz a 8 Ls. pr. Glas, Carrystoff, fine Capers, m. m., kjøbenhavnsk dobbelt Bitteerøll paa 3/4 Pots Flasker a 2 1/2 Ls. uden Flaske, faaes hos N. C. Møller. Colding, den 4de Decbr. 1837.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-12-08
At jeg paa denne Byes Smedegade, i Hr. H. J. Preuthuns Gaard, har aabnet min Boutiqve, forsynet med de til Urtekram- og Colonialhandelen henhørende Artikler, tillader jeg mig herved at bekjendtgjøre for de af Byens og Omegnens Beboere, der ville beære mig med deres Søgning. Horsens, den 6te December 1837. C. L. Schougaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-12-08
Landeiendom. En Landeiendom, helst med Hovedgaardstaxt, hvorpaa der i det Mindste kan holdes omtr. 100 Fæekreature, önskes tilkjöbs. Herpaa Reflecterende bedes at indgive en Billet, mrk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-12-08
Landeiendom, til Jessens Boghandling i Aarh. En Handelsbetjent, som for Øieblikket er uden Em pløi, tilbyder sin Tjeneste, enten hos en Kjøbmand eller en Toldcasserer. Avisexpeditionen giver fornøden Underretning. Paa Middelgaden i Aarhuus, eller paa Veien fra Aarhuus til Skjødstrup, er i Mandags Aftes tabt en mørkegraae melleret Chenille, med grøn ulden Underfoder. Finderen bedes at aflevere samme, enten til Kjøbmand Bursche i Aarhuus, i Løgten eller Rønne Kroe, hvorfor betales en Douceur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-12-08
Den danske Bondeven.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-12-08
Et Ugeblad til Nytte og Fornøielse, udgivet af Pastor Børresen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-12-08
Af dette Blad er første Aargang sluttet og anden Aargang begyndt i October d. A. Det har vundet meget bifald i Sjælland og paa de øvrige Øer, og man haaber det samme her i Jylland, hvor det nu kan faaes overalt. Betalingen er kun 24 s. Rbksp. om Fjerdingaaret. De som ønske at holde Bladet, vilde behage at henvende sig til Boghandlerne Lundt i Aalborg, Kabell i Viborg, Smith i Randers, Kid. Secher i Grenaae, Skolelærer Thaanum i Ebeltoft, Justitsfuldmægtig Kehlet i Hobro, Consumtionsforvalter Beck i Skanderborg, Bogbinder Holst i Horsens, Handelsbetjent Stantenmacher i Veile, samt i Aarhuus til Jessens Boghandling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-12-08
Da man forhen har seet Nødvendighed af en detailleret Tarif, og en saadan er til stor Nytte, saavel for Told og Consumtionsvæsenets Embedsmænd og Betjente, som for Handlende og Andre som have Forretninger at afgjøre Told- og Consumtionsvæsenet betræffende, saa tillade vi Undertegnede os herved at indbyde til Subskribtion paa en saadan Tarif, der saafremt mueligt er, vil blive udgivet ved dette Aars Udgang. Denne Tarif, der vil indeholde nøiagtig Udregning af Jndførsels-Consumtionen, Formalings=Afgiften, samt Afgiften af Brændings=Redskaberne, og Underretning om Consumtions=Godtgjørelser, m. v., saaledes som er bestemt ved Forordningen af 22de Novbr. 1837, og som vi have bestræbt os for at gjøre saa fuldstændig som muligt, vil omtrent blive af 4 Arks Størrelse, heftet i Octav, haabe vi at kunne overlade for den særdeles billige Priis 8 s. pr. Ark. Subskribtionen modtages i Aarhuus af Hr. Boghandler Warberg. Slagelse, den 6te Decbr. 1837. Westermann, Knie, Consumtionsbetjente. Hermed et Følgeblad.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-12-08
Redigeres, trykkes og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist. Fölge-Blad til Stiftstidende, Farhuus No Fredagen den 8de Decbr. 1837. Forlangte Jndrykkelser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-12-08
Jeg tør antage, at det Publikum som interesserer sig for Heste og Hesteavl, ei har overseet de 2de Jndrykkelser, som findes i Følgebladet til Aarhuus Stiftstidende No. 174 for i Aar og Svaret fra Committeen for Hesteavlens Fremme i Jylland i No. 202, og behøver altsaa som Jndledning kun at anføre: at det er min Hensigt at gjendrive det Princip, som er udtalt i de tvende ovennævnte Jndrykkelser, nemlig: at Concurencen om de kongelige Præmier paa Væddeløbsbanen i Jylland bør være indskrænket til Provindsens Beboere.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-12-08
Af Committeens Svar erfares: at de 3000 Rbd. r. S. som af Regjeringen er bevilget, for det første i 6 Aar, til Væddeløb i Jylland og andre Foranstaltninger til Hesteavlens Fremme, ei ere skienkede til Jylland men til Væddeløbene i Jylland. Der bør altsaa drages Omsorg for, at den Deel af Capitalen som anvendes til Præmier, paa Væddeløbsbanen, bidrager til at fremme Væddeløbenes sande Formaal, og der maa mindre tages Hensyn til, om en i Jylland bosat Mand, eller en anden Undersaat i Kongens Stater vinder denne Sum, end at Capitalen tilflyder Den, der stiller den bedste Hest paa Banen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-12-08
Ved den uindskrænkede Concurrence anspores Enhver som vil stille Heste paa Banen, dertil at vælge de bedste, da det ikke forud kan vides, hvilke Modstandere der møde. Og er der nu sørget for, at der virkelig skal en god Hest til at vinde Seiren. hvilket skeer ved at paalægge Hesten en svær Vægt og et langt Løb, da kan man med temmelig Vished forvente, at kun saadanne Jndivider, som gavnlig kan indvirke paa Hesteracens Forædling og Forbedring, vil vise sig der.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-12-08
Fuldblodsheste og forædlede Heste have endnu, det er sandt, kun faa Velyndere i Jylland, og hvorfor fordi faa af Provindsens Beboere have havt Leilighed at see gode ædle eller forædlede Heste. - Skal Sandsen for disse vækkes, er et af de vigtigste Midler, at føre gode Heste af disse Racer frem til Skue; men paa hvilken anden Maade kan dette skee, end ved at udsætte Præmier som kan opmuntre til at vove Omkostninger og Resico ved Hestenes Forsendelse hertil. Men Hesten bør ei alene være liflig at skue, den maa og aflægge Beviset for sin Dygtighed, og derfor maa Præmien æskes ved Kraftprøver.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-12-08
J 5 Aar have vi havt indskrænket Concurrence og Fuldblodet har været udelukket, vi kunne altsaa dømme om de Fordeele dette har bevirket for Hesteavlen. Kun faa Heste stilledes paa Banen, og da man forud omtrent kunde vide hvilke Heste der forberededes til Væddeløbene, paatog Jngen sig den Resico at anskaffe, eller sende bedre Heste, end de som efter al Sandsynlighed havde nogen Overvægt. Dette alene var Grunden til, at, især i de første Aar, kun middelmaadige og lidet forædlede Heste betraadte Banen, og man maa finde det saare naturligt, at det Publicum som ikke havde seet bedre forædlede Heste, eller ikke vilde fæste Lid til hippologiske Skrifter, fik et vrangt Begreb om den Hesterace, som man kaldte fortrinlig, og Mistillid til den nye Lære. Vi have og været Vidne til, at Publicum med megen Utilfredshed har seet enkelte Speculantere, Aar for Aar, at tage de Gevinster, som udelukkende vare bestemte for Jyder, jal vi have endog havt den Ærgrelse at vide, at Hesten som hjemtog Præmien, kun pro forma tilhørte den Mand, som lod den løbe i sit Navn; men Beviserne om Eiendomsretten skal, saa fortælles der, have været lovformelige, og Hesten kunde derfor ei afvises. – Saadant Misbrug er alene tilstrækkelig Bevæggrund til at forkaste indskrænket Concurrence; thi hvilke Bestemmelser der end maatte tages for at udelukke Nogen, de kunne dog illuderes og Hensigten forfeiledes.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-12-08
For det 3die anfører Forfatteren: "at den Fordom, der endnu hersker imod Væddeløbene, istedetfor at aftage vil finde ny Næring og ikke uden Grund rodfæste sig dybere og dybere; - thi hvo vil kunne indsee deres Nytte." Naar Bestemmelserne for de Løb hvortil den kongelige Gave anvendes som Præmie ere saaledes, at kun solide og dygtige Heste kan vente Gevinst paa Banen, faaer Publicum derved Leilighed at gjøre Bekjendtskab med de bedste ædle Heste, og det forekommer mig, at dette, istedetfor at nære Fordommen imod de ædle Heste, maa beseire den; thi hvorfra reiser Fordommen sig vel – kun derfra, at det for en Deel var middelmaadige, for ei at sige slette Heste, af den saa udbasunede fortrinlige Race, der ved den indskrænkede Concurrence viste sig paa Banen. Naar derimod Prøven er saa skarp, at den udelukker det Maadelige, og veileder til Valget af de Jndivider der igjen bør anvendes til Avlen, da viser Væddeløbenes Nytte sig, og da vil Nytten anerkjendes. Jeg finder det overflødigt at yttre mig om Forfatterens Grunde for den indskrænkede Concurrence og de kongelige Præmier, da jeg haaber tilstrækkelig at have godtgjort den uindskrænkede Concurrences Fortrin, og vil derfor sluttelig kun gjentage: at Væddeløbenes vigtigste Formaal er, at forskaffe Landet en fortrinlig Stamme af Fuldblodsheste, fra hvilke Forædlingen af Landets Hesterace kan udgaae, og da Anskaffelsen og Underholdet af Fuldblodsheste fordrer betydelig Capital, understøtter Regjeringen den private Mands Bestræbelser ved at udsætte Belønning for Den der producerer det Bedste. Opdrætterne af forædlede Heste maa søge sin Fordeel i disses Salg, og vil han, for at gaae sikkert ved Valget af Tillægsdyrene, prøve disse paa Banen, da maa han ved Subskriptioner søge at tilveiebringe en Sum til Præmier, der kan give Haab om Erstatning for Udgifterne ved Traineringen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-12-08
En Arbeidsjournal, en Jagttagelsesjournal, Contos over de forskjellige Grene af Landbruget, maae føres. Ugentlig og maanedlig maa en Summering af Alt hvad der hører sammen finde Sted, og ved det oeconomiske Aars Udgang, Resultaterne samles i omfattende Beregninger og Contos eller Tabeller, hvortil end ydermeere første Gang maa forudskikkes en Udsigt af den Gaards Forfatning hvorpaa Jagttagelserne ere gjorte. Men er Grundighed nødvendig, er Kjærlighed for Sandheden det ikke mindre. At Lyst til at vise sit Landsbrugs formeente Fortrin, maa vige for Sandheden. Jntet Resultat, i hvor daarligt samme monne være, maa forties. Al Conseqvensmageri maa opgives, og Conseqvens alene søges i sandrue Optegnelser, thi Conseqvensen kommer i Enden og af sig selv. Samtlige indkomne Efterretninger, naar de befandtes at være af nogen praktisk Værd, maatte Selskabet. aarlig lade trykke, i al Fald med Udeladelse af hvad der kunde synes overflødigt. Fandtes Mangler ved samme, maatte Vedkommende gjøres opmærksomme herpaa, og Selskabet overhoved gjøre alt muligt for at faae paalidelige og omstændelige Jndberetninger. Betræffende Svingploven, da vilde de Præmiepløininger som for Tiden afholdes blive af en ganske anden omfattende Nytte, om alle Slags Plove uden Forskjel stedtes Adgang til dem, og Jagttagelser med Kraftmaaleren under forskjellige Omstændigheder sattes i Forbindelse hermed. Præmierne kunde da ogsaa være mindre, thi det kom nu ikke længere an paa at fremkonstle Svingplovens Jndførelse. Og saaledes indstilles da disse bemærkninger til det Kongl. Landhuusholdnings Selskabs og Publicums Bedømmelse. Aldebertsminde d. 1ste Novbr. 1837. C. Dalgas.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-12-09
No 218. den 9de December. Løverdagen med Brevposterne Den til Forsendelse allene privilegerede. Kongelig allernaadigst Aarhuus Stifts-Tidende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-12-09
Blandinger. Keiseren af China har givet skjærpede Lov mod Christendommens Jndførelse i hans Rige, og befalet Udryddelsen af ethvert Spor, der endnu kunde være tilbage deraf.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-12-09
Det brittisk ostindiske Compagnie har fra Caleutta modtaget den ubehagelige Efterretning, at en Kri med Birmanerstaten synes uundgaaelig. Strax efterat Keiseren af Rusland var kommen tilbage til Moskau (7de Novbr.) havde han, tilligemed sin hele Familie (Keiseren og hans Sønner til fods, Keiserinden og Prindsesserne tilvogns) begive sig til Kathedralkirken, og bivaanet Messen samt kysset Reliqvierne. Derefter var Keiseren og hans Søn Thronfølgeren, taget hen til den iberiske Gudsmoders mirakelgjørende billede og holdt deres Andagt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-12-09
Den 3die Novbr. havde Keiser Nicolaus hold Mønstring i Nowotscherkask over 20 Kosak=Regimenter, der kommanderedes af Storfyrst=Thronfølgeren, som er Attaman for samtlige Kosakker i hele Rusland.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-12-09
Hvor roligt det maa være i Madrid kan man skjønne af et nylig udkommet kongl. Decret, hvor det forbydes Enhver, under nogetsomhelst Paaskud, at anfalde Folk paa Gaderne med Dolkestik eller Stokkeprygl.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-12-09
Ved det store Spisegilde til Ære for DronninVictoria var især en uhyre Plumbudding mærkværdig, hvortil der var brugt 700 Æg, 2 Tønder Smør, 100 Potter Melk, en heel Sæk Meel, osv. Foruden 220 Terriner med Skildpaddesuppe var der fortæret 45 Skinker, 60 Fade med Krebs, og ligesaa mange med Kalkuner, desforuden 80 Fasaner, 45 fr. Po steier af 3 Fods Gjennemsnit, 60 Due=Posteier &c. 20. Til Slutning var nedskyllet 200 Bowler Punsch. Spisesalen var bleven oplyst af to Lysekroner, hver 3 Fod store, der gave en Belysning, som omtrent 5000 Voxlys.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-12-09
Da Wellington nylig gjorde en Morgenvistpaa Slottet, spurgte Dronning Victoria ham i Samtalens Løb, om ikke de Støvler, Hertugen havde paa, havde en særdeles Benævnelse. Hertugen svarte smilende, at han troede, Folk kaldte dem Wellingtons. Det er meget dristigt (udraabte Dronningen) thi hvor skulde man finde et Par Wellingtons Lord=Majoren i London maa paa Embeds Vegne føre et kostbart Huus; men derfor undre man sig alligevel ikke over, at den nærværende Lord=Major af Profession ikke er Andet end en Lysestøber, eller ansee det for noget Mere end et Bonmot, naar der er bleven sagt: at han, for Lyseafsætningens Skyld, havde paastaaet, at London skulde illumineres ved den sidste store City=Fest. Rigtignok vide vi ikke, hvor stor den nærværende Lord Mayors Formue er men saa meget er vist, at en Participant i et stort Bryggeri i London kan have en aarlig Jndtægt af 200,000 Specier; at en Vognfabrikant efterlod sine Arvinger 7 Mill. Rigsdaler Courant, at en Fortepiano Fabrikant har en reen Gevinst af 500,000 Specier om Aaret o. s. v. Det er utroligt hvad en Profession kan bringes til at kaste af sig i denne den merkantilske Verdens Hovedstad.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-12-09
J Limerick, i Jrland, stod nylig en Kone for Retten, fordi hun havde villet myrde sin tiaarige Datter og derefter opbrænde hende i sin Bagerovn. Hun til stod sin Forbrydelse med den største Ligegyldighed, og meente, at Forældre havde Ret til at tugte sine Børn efter eget Tykke. Retten antog, at ingen Moder kunde handle saa unaturligt uden at være forrykt, og dømte derfor Konen til Jndspærring for Livstid, i en Daarekiste.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-12-09
Ved den sidste Assiseret, som holdtes i Staden Cork, under Forsæde af Lord Caulfield, vare to Mænd anklagede for Stratenrøveri med bevæbnet Haand Efterat de Edsvorne havde udtalt deres Skyldig! vendte den Ældste af de Anklagede, James Rogburn, sig til den Yngre og sagde: "Gid Satan fortære Din Sjæl, Du Harehjerte, Naar Du ikke havde været, saa havde jeg gjort det af med det Faarehoved, som nu har vidnet imod os, og sendt ham til Helvede, men Du, feige Kjællingunge, tillod det ikke. Bliver jeg hængt, skal det idetmindste være mig en Trøst at see Dig dingle ved min Side. Men I, J gode Mænd, som høre dette, lader det, der nu overgaaer mig, være Eder en Advarsel! Plyndrer J Nogen, saa myrd ham strax med det samme, da have J Jntet at befrygte; thi de Døde tie stille. Jeg har allerede plyndret Mange; jeg kan undflye af Fængslet, og komme til at plyndre endnu flere; men Himmel og Helvede fordømme mig, om jeg ikke herefter skal ombringe Enhver, som jeg plyndrer!" Lord Caulsield gyste ved disse græsselige Ord, og sagde: Hr. Sheriff. Lad strax en Tømmermand hente, og en Galge opreise paa Stedet; thi jeg gaaer ikke herfra før dette Menneske, hvis han ellers er et Menneske, er hængt. Men Du, William Giddy (den anden Røver) skal ikke henrettes med ham. J Hs. Majst. Kongens Navn til staaer jeg Dig Opsættelse, og skal gjøre Alt for at udvirke Formildelse i Din Straf. Enhver skal faae efter sine Handlinger, og jeg vil idetmindste fordærve denne Usling den afskyelige Glæde, som han endnu har forbeholdt sig i denne Verden." Sheriffen adlød, og baade Dommer, Edsvorne og de Anklagede forbleve samlede. J 5 Qvarteer herskede Gravens Stilhed i Salen, og Man hørte ingen anden Lyd, end Tømmerfolkenes Øxehug ved Galgens Opreisning i Gaarden. Da denne var fuldendt, blev James Rog burn ført ud, og først i dette Øieblik erholdt han igjen saa megen Kraft og Besindighed, at han paany kunde udøse en Strøm af Eeder og Forhandelser, hvormed han ikke ophørte, før Strikken snørede Halsen til paa ham.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-12-09
Den bekjendte engelske Hurtigløber Townshend, har tabt sit Veddemaal, 10 Dage efter hverandre at løbe 60 engelske Mile daglig. Han havde endnu kun 80 Mile, da han maatte give sig tabt, formedelst det slette Veir. Lafitte, Hertugen af Moskas Svigerfader, bortgifter i denne Tid sin anden Datter med den berømte Advocat Dupont, Forsvareren af den radikale Presse i alle de politiske Processer. Formen af Damekaaberne for i Vinter er endelig bleven bestemt af Modisterne i Paris. Pynte Kaaben, som ikke aflægges i Forværelser, men bæres gandske coquet ved Morgenvisiter, skal være meget kort og vid; Pelerinen er glat, gaaer ikke længere ned end til Taillen, og er bueformet foran, for at den ikke skal hindre Armenes Bevægelse. En anden lille Krave bedækker Pelerinen og løber ud i en Spids fortil. Kaabens Halskrave er udskaaret shawlformig. Kaaben er uden Ærmer og garneres med Atlask, Cachemirienne og Fløiel. Soiree=Kaaben skal være lang og flagrende den skal have en stor Pelerine, som besættes med to Striber af Stoff, der er af samme Farve som Kaaben, eller ogsaa aldeles afstikkende imod den. Damerne i Paris have begyndt at bære store Shawler af Atlask; de ere baade af lyse og mørke Farver, og garnerede med Fryndser eller sorte Kniplinger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-12-09
Belgiske Aviser omtale i denne Tid et Exempel. paa overordentlig Tidligmodenhed, nemlig en ung Mand ved Navn Vandenbrock, som nylig i en Alder af 16 Aar har erhvervet sig den medicinske Doctorgrad med ualmindelig Udmærkelse. Hans Fader er Regimentschirurg i den belgiske Armee. Det er et mærkværdigt og tillige glædeligt Syn, at den benaadede Kongemorder Meunier i de forskjellige Deele af Amerika vanker omkring fra Havn til Havn, uden nogensteds at blive modtaget. Han afskyes saavel af Monarkister som af Republikanere.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-12-09
En meget fornem Sanger vil med det første optræde som Tenorist ved den store Opera i Paris, nemlig Viscomte Candia, en Søn af Gouverneuren i Nizza, som ifjor lod sig høre i de første Salons med almindeligt bifald.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-12-09
J Kanalen mellem Engelland og Frankrig, og det endog paa det smalleste Sted, har der i de sidste Dage viist sig mange Hvalfisk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-12-09
En Engellænder paastaaer, at Jordskjælv foranlediges ved Jordaxelens Friction. Man har raadt ham til at gjøre sig udødelig, ved at reise til begge Polerne og smøre Axelen med raffineret Roeolie.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-12-09
Om en nylig afdød Prior ved Dominikanerklosteret S. Alessio paa Aventinerbjerget fortælles, at man efter hans Død har lært at kjende hans Maadeholdenhed. Der fandtes nemlig i hans Kielder 900 Flasker af de udsøgteste fremmede Vine, som han altsaa endnu ikke havde tømt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-12-09
J Polen skal det nu, ifølge franske Aviser, være forbudt at bruge Briller før det 40de Aar, hvorimod er bleven anbefalet flittig Anvendelse i Skolerne af Riset og Stokken.