JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1817-05-23
Ifølge Kongelig allernaadigst Bevilling af 10de April 1817, læst inden af Middelfart Byetingsret den 15de og i den Kongelige Landsoverret samt Hof= og Stadsret den 28de i samme Maaned, indkaldes herved med Aar og Dags Varsel sub poena præclusi & perpetui silentii, alle dem, som for et mene sig at have noget at fordre i Krigscancellie-Assessor og Kiøbmand 3 Diderich August Christensens Fallitboe i Middelfart, til inden i fornævnte Tids Forløb for mig, som Skifteforvalter i bemeldte Boe, at et anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer. Middelfart den 1ste Mai 1817. Hartmann Sommer, Justitsraad, Bye= og Herredsfoged J Følge Hs. Kongelige Majestæts allernaadigste Bevilling af 15de April sidstleden, som er læst ved Restved Byetingsret den 21de samme Maaned og ved den Kongelige Lands Over= samt Hof= og Stadsret i Kiøbenhavn den 3 28de næstefter, indkaldes herved, sub poena præclusi & perpetui silentii, sk. med Aar og Dags Varsel, alle dem, som formene sig at have noget tilgode i af hvad Navn nævnes kan i Værtshuusholder Svend Nordbergs Opbudsboe, dermed for mig som Skilt forvalter i Boet, inden fornævnte Tids Forløb, at fremkomme, og saadant deres havende Krav at anmelde og beviisliggiøre. Nestved, den 29de April 1817. M. S. Schønbeyder, Justitsraad og Borgemester. Arvingerne, saavelsom en Creditorerne i følgende Stervboer her i Byen, nemlig :a) efter afdøde Arbeidsmand Niels Jørgensen, b) efter afdøde Arbeidsmand Niels Jacobsen, tilkaldes herved, med 12 Ugers Varsel, at møde for nedentegnede Skilteret, for at anmelde og bevise deres Arveret og deres Fordringer, samt for at paasee deres Tarv under Boernes Behandling. Slagelse Kiøbstæds Skifteret, den 27de April 1817. Birch. Stabell. sterdi Nis Hinrichsen Bramsen, Besidder af en Hospitals Fæstegaard i Willstrup, Haderslev Herred og Amt, har opgivet sit Boe til Rettens Behandling, saa indkaldes herved paa Rettens Vegne ved Lovene, Straf med 12 Ugers Varsel fra dette Proclams sidste Bekiendtgjørelse regnet, Alle og Enhver, som formene at have lovlig Krav eller Fordring til herommeldte Fallitboe, ligesom ogsaa de, der maatte være Cedenten noget skyldig eller have Pant i Hænde af ham, at melde sig dermed legali mod udi Herredets Actuariat. Haderslev, den 17de April 1817. Lassen. (33, 1816 & 17) Ved Proclama, læst i den Kongelige Lands Overret samt Hof= og Stadsret den 21de d. M., ere i enhver, som maatte have noget at fordre udi afg. Opsigtsmand ved Gratistskolen og Bud Christian Harboes Stervboe, indkaldede med 12 Ugers Varsel til her udi Skiftecommissionen at anmelde og godtgiøre deres Fordringer. Ligeledes ere den Afdødes Arvinger med lovlig Varsel indkaldede for at legitimere og paasee deres Arveret; hvilket videre herved bekiendtgiøres. Den Kongelige Lands Overrets samt Hof= og Stadsrets Skiftecommission, den 22de April 1817. Jacobsen. Nielsen. & Følge Placaten af 26de October 1792, blive Creditorerne i Stervboerne efter afgangne Bager Nicolai Siemsen og Bagersvend Johan Brubne af Sorøe, herved, med 12 Ugers Varsel, indkaldede, at anmeldt og beviisliggiøre deres Fordringer for undertegnede Skifteforvalter. Sorøe, den 29de April 1817. Møller.
Berlingske Tidende, 1817-05-23
(1816 & 17) Ved Proclama, læst i den Kongelige Lands Overret samt Hof= og Stadsret den 21de d. M., ere , enhver, som maatte have noget at fordre udi Lieutenant ved det borgerlige Artillerie og Auctionsholder Mathias Johannes Sebbelows Fallitboe, indkaldede med 12 Ugers Varsel til her udi Skiftecommissionen at anmelde og godtgiøre deres Fordringer; hvilket videre herved bekiendtgiøres. Den Kongelige Lands Overrets samt Hof= og Stadsrets Skiftecommission, den 22de April 1817. Jacobsen. Nielsen. 143 1816 & 17) Ved Proclama, læst i den Kongelige Lands Overret samt Hof= og Stadsret den 21de d. M., ere enhver, som maatte have noget at fordre udi Skipper Claus Juule Fallitboe, indkaldede med 12 Ugers Varsel til her udi Skiftecommissionen, at anmelde og godtgiøre deres Fordringer; hvilket videre herved bekiendtgiøres. Den Kongelige Lands Overrets samt Hof= og Stadsrets Skiftecommission, den 22de April 1817. Jacobsen. Nielsen.
Berlingske Tidende, 1817-05-23
J Følge Kongelig allernaadigst Bevilling af 25de April d. A., som er læst i den Kongelige Lands Overret og Hof= og Stadsret den 5te d. M., og inden Sorøe Byetingsret den 1ste d. M., indkaldes herved, sub poen r. præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, enhver, som re haver noget at fordre i afgangne Kammerherre og Patron for Roestilde ace. lige Jomfrue=Kloster, Vilhelm Mathias Scheels Stervboe, formig som Skifteforvalter, at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer, r. inden fornævnte Tids Forløb, C. Sorøe, den 6te Mai 1817. Møller. 1) Proclama, læst ved Weyle Byting den 8de Mai dette Aar, og som bliver læst ved Lands Overretten i Wiborg, ere enhver, som maatte 1, have noget at fordre udi afdøde Brand-Directeur Jacob Hansen og efterlevende Enke Christine Margrethe Rudolphine, fød Brischer, deres fælleds Boe, indkaldede med 12 Ugers Varsel, til forne mig, som Skifteforretter i bemeldte Boe, at anmelde og bevise deres Foren dringer. N. Ligeledes ere den Afdødes Arvinger med lovligt Varsel indkaldede for at legitimere og paasee deres Arveret; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres Weyle, den 9de Mai 1817. Dahl.
Berlingske Tidende, 1817-05-26
udenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1817-05-26
London, den 13de Mai. I Gaar var i Underhuset en mærkværdig Debat angaaende Catholikerne i Jrland. Hr. Grattan gjorde det Forslag, at udnævne en Committee, hvis Dom de Jrlandske Catholikers Fordringer skulde være underkastet. Han bemærkede, at England var det eneste Land, i hvilket Forskiellighed i Religions=Partie gjorde nogen uduelig til militaire eller civile Embeder, og at dette Onde endelig engang maatte afhielpes Jmod ham talede Hr. Foster. Han sagde blandt andet: "Vi have, som Protestantere, bestandig givet mere og meere efter for Katholikerne, og dog er Utilfredsheden og Uroligheden hos dem steger med hvert Aar. Allevegne bemærker man hos de Jrlandske Katholiker en Forfølgelses=Aand mod alt, hvad der er protestantisk. Saa meget er der kommet ud af det skiønne huuslige Valg, eller Biskopernes Valg ved Biskoper." - "Det er ved en saadan Erfaring umueligt, at nedrive enhver Beskyttelses=Muur, enhver Sikkerheds regel, naar man ikke aldeles vil kuldkaste den protestantiske Kirke. Videre gjør han, imod Hr. Grattaas Fremførte, opmærksom paa :at Kongen af Preussen besætter alle geistlige katholske Embeder i Schlesien, og at intet Synode der kan holdes, eller Breve afsendes til Paven, uden hans Tilladelse: at Keiseren af Rusland vælger og bestemmer den rommersk katholske Ærkebisp af Gnesen: at Paven i intet Protestantisk Land har den mindste verdslige Magt, og at selv i i katholske Lande enhver Communication fra Geistligheden til Paven, uden Regieringens Vidende og Villie, bliver betragtet og behandlet som strafværdig. Have vi," siger han, " maaske gjort nye Erfaringer, som berettige Protestanterne, at forkaste ethvert Sikkerhedsmiddel, og aabne de Pavelige Dørre og Porte; Paven har i det 19de Aarhundrede igien indført Jesuiterne, betegnet det Storbrittaniske Bibelselskab med sin Foragts og Misbilligelses=Segl," a. - Han slutter med at erklære sig imod en Committee. Herpaa svarede Sir H. Parnell for Katholikerne, og meddeler førsten af hans Formand forlangt Plan til Forandring i Katholikernes Stilling. Han slutter sin Tale med Forsikring, at alle Jrlandske Geistlige edelig ville forbinde sig, at opretholde Kirkens og Statens nærværende Forfatning, at forsvare Kongens Regiering, at angive alle forræderske Planer og Sammensværgelser &c. "Dette synes mig at være alt, hvad billige Personer kunne fordre, og jeg haaber at have tilfredsstillet den ærede Repræsentant (Hr. Foster).Hr. Webber talede meget imod al videre Eftergivelse for Katholikerne, som uforenelig med Kronningseden, ved hvilken Kongen høitidelig havde lovet, at han vilde opretholde den protestantiske Religion i sin nærværende Tilstand.
Berlingske Tidende, 1817-05-26
Lord Castlereagh erklærede sig for Hr. Grattans Forslag om en Committee: "Min ærede Ven (Hr. Foster) har sagt meget, som jeg bifalder. Det vilde ikke være godt, naar de transalpinske Troesgrund sætninger kom til os; men det giør dog intet til Sagen. Paven har kun indsat Jesuiterne paa de Steder, hvor Jndvaanerne ønskede dette; men derfor have de udelukkende Troesgrundsætninger ikke udbredt sig, og det falder ikke vor Tidsalder ind, derfor at være bange for nogen som helst Kirke. Overbeviisningen om alle nuværende religiøse Jndretningers Sikkerhed var saa stor, at man ved Wiener Congressen ei engang tænkte paa Nødvendigheden af, at fastsætte særdeles Sikkerheds Forholdsregler mellem den Katholske og protestantiske Kirke. Derimod viser den Skildring af Animositeten mellem de Jrlandske Protestantere og Katholiker, som min ærede Ven udkaster, at i Jrland Forholdsregler ville være nødvendige, for at ende Hadet, og tilveiebringe giensidig Fredsommelighed. Vi kunne ikke meere afvise Spørgsmaalet, uden at formere Gemytternes Spending. Statens Rolighed fordrer, at vi endelig engang tager denne Sag i Betragtning; og naar Paven i et Concordat giver sin Jndvilligelse til den Eed af Biskoperne og Geistligheden, som den ærede Baronet beskrev, saa skulde jeg tænke, at en stor Deel af den frygtede Fare ophører Jndførelsen af et Par katholske Pairs i Parlamentet, vil ikke kuldkaste Constitutionen; og naar de tilligemed deres protestantiske Brødre nyde den velgiørende Constitution i sit hele Omfang, og ved dens Hielp ere hævede til en Plads, som stemmer med deres Rang og Rigdom, saa ville de lige saa ivrig arbeide for samme."Hr. Canning talede tilsidst endnu for Committeen i Overeensstemmelse med Lord Castlereagh's Ytring. Efterat Hr. Grattan havde sluttet, fandtes ved afstemningen 221 Stemmer for Committeen, men 245 mod den, altsaa en Majoritet af 24. Jgaar forelagde Lord Palmersion Huset en ny Plan angaaende Storbrittanniens nærværende Militair=Stat. Jfølge hvilken Antallet af de Tropper, som skulle holdes i England, udgiør 99000 Mand tillige med de for Colonierne nødvendige Tropper. Desuden ville 30,000 Mand blive i Frankrig, og i Ostindien skal kun holdes 17,000 Mand. Tilsidst blev Forslaget billiget. J Aar holde vi 55,243. Mand mindre end i forrige Aar, og Omkostningerne ere forringede 1,800000 Pund.
Berlingske Tidende, 1817-05-26
Storbrittaniens Jndkomster have i forrige Aar beløbet sig til 82. Millioner.
Berlingske Tidende, 1817-05-26
Den Chinesiske Ambassade er den 1ste Januar igien indtruffen fra Peking til Canton.
Berlingske Tidende, 1817-05-26
Den 16de Mai. Endskiønt Lord Amherst ikke fik Audients hos Keiseren af China, da han ikke vilde falde paa Knæ for ham, saa et dog Ambassaden i Øvrigt bleven godt behandlet. Sammes Medlemmer have, under deres sex Ugers Reise i det Indre af Landet, havt Frihed, at begive sig hen til alle Steder. Ved deres Tilbagekomst til Canton bleve de indlagte i et Tempel, der var særdeles skiønt indrettet. Af de nye Guldmynter, Souverains kaldede, eet Pund Sterling i Værdi, skulle præges for 10 Millioner.
Berlingske Tidende, 1817-05-26
Seierherren ved Algier, Lord Exmouth, vil afløse Admiral Dückworth paa Stationen ved Newfoun land. Over Grændse Berigtigelserne der, ere opstaaede nye Vanskeligheder med America Habeas=Corpus=Acten skal endnu være suspenderet til Begyndelsen, af det næste Parlament=Møde.
Berlingske Tidende, 1817-05-26
Den Amerikanske og den Svenske Gesandt, Baron von Rehausen, have ved Lord Castlereagh ladet overrække Hs. Kongel. Høihed Prindsregenten deres Tilbagekaldelses=Breve, da de staae i Begreb med at forlade England.
Berlingske Tidende, 1817-05-26
I Gaar blev holdt Cabinetsraad i Bureauet for de udenlandske Anliggender, og Cantsleren havde en lang Audients hos Prindsregenten i Carltonhouse.
Berlingske Tidende, 1817-05-26
J en Bill, som er forelagt Underhuset, og som gaaer ud paa at regulere Handelen fra og til de Pladse, hvortil det Ostindiske Compagnies Ret strækker sig, samt de Kongel. Besiddelser i Middelhavet, er gjort det Forslag; at det skulde staae Compagniet, saa vel som alle andre Kongelige Undersaatter frit for, at drive Handel paa Øen Malta med dertil hørende Øer og paa Gibraltar, samt alle Havne og Pladser, hvilke det Ostindiske Compagnies Privilegier omfatter ;med Undtagelse af China. Det gode Haabs Forbierg er med inddefattet. J Øvrigt tør intet Fartøi, som ikke tilhører Compagniet, segle til eller fra de indenfor den bestemte Grændse liggende Havne, uden forhen at have givet Toldvæsenet en Fortegnelse paa de sig ombord befindende Personer og Vaaben. Ladninger kunne efter visse Forholdsregler aflades, og Gods fra Gibraltar og Malta igien udføres. Dog tør intet Skib i Asien indtage en Matros uden Licenz.
Berlingske Tidende, 1817-05-26
Ved Overhusets Møde den 12te holdt Lord Sidmouth en lang Tale, for at bevise, at han ved Circulairet til Magistraten med Hensyn til de Forholdsregler, som burde tages mod Forfatterne til oprørske Pamphletter, ifølge de Lovkyndiges Dom aldeles intet Lovstridigt, havde gjort. Derimod fremtraadte den følgende Dag Lord Elskine, og sagde: at dersom det skulde være lovmæssigt, hvad Lord Sidmouth havde fremsat som saadant, saa vilde han ikke hvile, før det var forandret; fordi ellers den administrerende Øvrighed fik en større Magt i Hænder, end den burde have.
Berlingske Tidende, 1817-05-26
Jgaar ankom Americanske Blade til den 19de og Aviser fra Quebetil den 6te f. M., deri bekræftes Beretningerne om de Spanske Jnsurgenteres Fremskridt i America. Cumana er falden deres Tropper i Hænderne, og i Ventzuela staaer det ligeledes maadeligt med de Kongelige. - Den over Jamaica erholdte Efterretning om PetionsForgivelse behøver Bekræftelse. - Provindsial Parlementet i Nedre Canada er bleven forlænget fra den 22de Marts til den 2den Mai. I Gouverneurens Adresse tales og Coloniernes fremskridende Forbedring, og isærdeleshed om de store Summer, som ere blevne anvendte paa Skibsfarten i det Indre, paa Veie a. hvorved Handelen i det Indre er betydelig ophiulpen.
Berlingske Tidende, 1817-05-26
Paris, den 14de Mai. Vor Hovedstad er i dette Øieblik Skueplads for Underhandlingerne mellem Spanien og Portugal, ligesom Underhandlingerne mellem Spanien og de Americanske Colonier blive drevne i London. Ved disse skal det Engelske Ministerium være paa Spaniernes Side, men ved hine helde til Portugisernes Partie. Lord Castlereagh skal udtrykkeligen have erklæret den Spanske Gesandt, at Storbrittannien, ifald en Krig skulde bryde ud mellem Spanien og Portugal, vilde see sig nødt til at forsvare sidstnævnte. Den Spanske Gesandt skal have svaret, at dette Resultat umulig vilde kunne undgaaes, naar ikke den dobbelte Mægling faldt lykkelig udFra Marseille skrives, at Frygten for en smitsom Syge fra Egnene af Nizza har ophørt, og at Samfærselen paa den Kant er aaben, men at forsigtighedsregler blive tagne i Henseende til Egnen af Piemont.
Berlingske Tidende, 1817-05-26
Den 16de Mai. I Gaar blev Jnfanten af Spanien, Dou Francesco de Paula, der reiser under Navn af Grev Moratalla, høitidelig ført til Audients hos Hs. Majestæt Kongen, og forestilt ved den Spanske Gesandt, Grev Fernan=Nun 3. Efter endt Audients aflagde Grev Moratalla et Besøg hos Prindserne og Prindsesserne af det Kongelige Huus.
Berlingske Tidende, 1817-05-26
Fra alle Rigets Egne indløbe de glædeligste Efterretninger over Sædens Forfatning, og det Haab, som Viindiergene give. Brüssel, den 19de Mai.
Berlingske Tidende, 1817-05-26
Den 13de dennes er Hertugen af Wellington tilligemed sin Gemalinde og første Adjutant igjen ankommet til sit Hovedqvarter i Cambray, og vil, som man forsikrer, tilbringe hele Sommeren i SlottenSt. Martin. Strax efter Hs. Majestæts, Kongen af Preussens forventede Ankomst til Sedan, vil Hertugen ogsaa begive sig derhen.
Berlingske Tidende, 1817-05-26
Hamburg, den 23de Mai. I Gaar indskibede den Kongel. Storbrittanniske til Rie=Janeiro, bestemte Gesandt, Hr. Thornton, sig paa Paketbaaden Beaufor til England.
Berlingske Tidende, 1817-05-26
Wien, den 14de Mai. Hs. Keiserlige Høihed, Erkehertuginde Leopoldines Formæling, med Kronprindsen af Portugal og Brasilien ved Repræsentation af Hs. Keiserlige Høibed Erkehertug Carl, skeete i Gaar Aftes i Augustiner Kirken i Deres Majestæters Keiserens og Keiserindens saavel som det hele Keiserlige Huses Nærværelse. Kirken var paa den pragtfuldeste indrettet til denne Høitidelighed. J Dag gaaer, som det hedder, Grev Ladislaus Webra, som Coureer til Kio=Janeiro, for at overbringe Kronprindsen og Hoffet i Brasilien Efterretningen om den fuldbragte Formæling.
Berlingske Tidende, 1817-05-26
Fyrsten af Metternich's ældste Datter er forlovet med den unge Greve Esterhazzy, der har saa anseelige Eiendomme i Ungarn. General Savari er i Triest bleven arresteret, saasnart hans Ankomst blev den derværende Ovtighed bekiendt.
Berlingske Tidende, 1817-05-26
Brandenburg, den 18de Mai. J vor Armees nye Rangliste findes General Feldmarschal, Fyrst Blücher af Wahlstadt først anført under Rubriken: "Armeens virkelige Officere." Han er der anført begavet med følgende Ordener og Ærestegn. - "Den store sorte Ørns Orden; Storkors af jernKorset med en særdeles Stierne; Ridder af den Storbritaniske Bath Ordens første Klasse; af den Danske Elephant=Orden; Storkors af Guelpher Ordenen; af den Chur Hessiske Løve-Orden; den Nederlandske militaire Wilhelm Orden; af Marie=Theresigts Orden; at den Russiske Andreas Orden; Ridder af den Russiske Georgs=Ordens første Klasse (hvilken kun de Hærførere erholde, som have vundet en Slag); Besidder af den Russiske Æres=Kaarde for Tapperhed; Ridder, af den Svenske Seraphin Orden; af den Spanske St. Carls-Orden, Storkors af den Würtembergske Orden for militaire Fortienester & Desuden bærer Fyrsten et rigt indsattet Brystbillede af Prindsregenten af England.
Berlingske Tidende, 1817-05-26
Petersburg, den 6te Mai. Meget feilfuld er Angivelsen i Elberfelder Tidenden, som om endnu 4000 Krigsfangne befandte sig i Rusland, og som om der af en Transport paa 7000 Mand, der den 8de Juni afgik fra Maluca, skulde være over 400 Døde, før Transporten naaede de Preussiske Grændser. Efter de Officielle Angivelser beløber sig derimod Antallet af de Krigsfangne, som ere blevne i Rusland nu i alt til omtrent 1800. De fleste af dem ere Polakker, som frivillig have aflagt Troskabseden, og nedsat sig i Rusland.
Berlingske Tidende, 1817-05-26
Pyrmont, den 15de Mai. Man lover sig meget af dette Aars Badetid, da der allerede er skeet betydelige Bestillinger af Boepæle. - En stor Gevinst for vort Sted, er det ogsaa, at den Kongel. Preussiske Statsraad og Livlæge, Doctor Huseland, med sin Monarks allerhøieste Tilladelse, virkelig skal have antaget den ved Geheimeraad Marcard's Død ledig blevne Brønd læge Plads. Han vil i saa Fald opholde sig her hvert Aar i hele Brøndtiden.
Berlingske Tidende, 1817-05-26
Mayn, den 15te Mai. Den bekiendte Baron de Geramb, forhen General i Østerrigst Tieneste, er, efter et Noviciat af 15 Maaneder, den 13de April bleven antagen i Ordenen de la Trappe, der nu kaldes Port du Salut Frelsens Havn) i Klosteret ved Laval, som af Paven er ophøiet til et Abbedie.
Berlingske Tidende, 1817-05-26
Planen i det Sachsiske Voigtland, den 14de Mai. Nøden sligger her til en skrækkelig Høide, og Mennesker maa tage deres Tilflugt til de ringeste Fødemidler. Alle Ræringsveiestandse. De fleste Fabrikantere skikke deres Arbeidere bort. Daglig hører man, at nogle ere døde af Hunger, og mange have endnu den samme Lod at vente. Hvad Ende dette vil tage, formaaer ingen at sig. De Herrer G. A. Preller jun, i Hamburg, ville befordre enhver mild Gave til vores Hielpe=Samfund.
Berlingske Tidende, 1817-05-26
Blandede Efterretninger. Jfølge Beretninger fra Sicilien har Ætna aabnet sig forskellige nye Kratere. Den lille Bye Nicosi skal være bedækket med Lave, og Catania være i Fare.
Berlingske Tidende, 1817-05-26
Den i Ungarn liggende Stad Steir ved Anger er den 27de f. M. ganske bleven ødelagt ved Jldebrand. 300 Familier skulle derved være blevne huusvilde.
Berlingske Tidende, 1817-05-26
Professor Brugnatelli i Pavia skal have opfundet et virksomt Middel mod Vandskræk ved forsyret Saltsyre fortyndet med Vand. Det bliver brugt saavel indvendig som udvendig, og skal endog kunne virke flere Dage efter Bidet. I Hospitalerne der omkring skal denne Cour allerede flere Gange været anvendt med Held.
Berlingske Tidende, 1817-05-26
Handelsesterretninger. Memel, den 3die Mai. Priserne paa Rug ere i 4 a 5 Dage faldne over 120 Fl. pr. Læst; dog har den tørrede Rug ikke lidt et saadant Fald; thi deraf ere kun ubetydelige Forraad; denne holdes endnu i 420 Fl. Læsten. Hvede er en Gienstand, som fortiener Opmærksomhed. Tilførselen hertil fra Polen vil kun være meget sparsom; thi den største Deel er gaaet til Odessa; endnu giøres ikke meget i denne Handel; men det er høist sandsynligt, at den snart vil blive meget spurgt, og da vil det ringe Forraad af gode Varer snart være borte. Prisen paa Byg holder sig endnu; Prisen er efter Qvaliteten 260 til 290. Havre spørges meget til 170 og 180 Fl. Hørsæd 19 til 19 1/2 Fl. pr. Tønde. Her 10 til 10 1/2 Fl. Her er stor Mangel paa smaa Skibe som ville søge Fragt, og saadanne ville for Tiden finde god Fortieneste. Til Amsterdam betales 29 pr. L. Ct. pr. Ruglæst.
Berlingske Tidende, 1817-05-26
Vi Officerer af St. Thomæ Borgermilice, tillade os at frembringe vor oprigtige Tak for den Fane, som Deres Høivelbaarenhed paa saa skiøn en Maade overrakte vort Corps, paa Hs. Majestæt, vor aller eft naadigste Konges Fødselsdag.
Berlingske Tidende, 1817-05-26
St. Thomæ Borgere ville stedse bevare i deres Minde de Agtelse, og Hengivenheds Følelser, som De behagede at tilkiendegive Dem ved denne Leilighed. Følelser, saa værdige den, der repræsenterer vor faderlige Konge, og saa overeensstemmende med den Fremgangsmaade, som Deres Høivelbaarenhed har fulgt siden De blev udnævnt til Befaover denne Øe. Det være os tilladt at forsikkre Deres Høivelbaarenhed, at disse Følelser erkiendes med Taknemmelighed fra vor Side, og giengieldes med den inderligste Huldskab til Hs. Majestæt, og vores ærbødige en Hengivenhed for Dem.
Berlingske Tidende, 1817-05-26
Dette gientagne Beviis paa Deres Høivelbaarenheds Opmærksom hed for St. Thome Milice, vil anspore vore Bestræbelser i at befordre Corpsets Dissiplin, og vi tør tillidsfuld sige, at skulde nogen finde Leilighed gives, ville vi ei findes vor Standart uværdige. Som et Beviis paa vores hierteligste Taknemmelighed, tillade vi os at bede Deres Høivelbaarenhed at modtage en Sabel. Vi ere ligesaa fuld overtydede om, at den Fane som De har overrakos, vil stedse lede os til Ære, som vi ere forvissede om, at den Sabel, som vi have den Ære at tilbyde Dem, stedse vil blive trukket til Kongens og Fædrenelandets Forsvar.
Berlingske Tidende, 1817-05-26
Vi have den Ære at være Deres Høivelbaarenheds lydige og ydmygste Tienere. Undertegnet (Officerene &c.)P. M. Mørck. O. Buntzen. De Ville. J. Newton. F. Groos. J. Murry. Walløe. Grunner. M. Dieudinnk. A. Buist. J. M. Shvefront.
Berlingske Tidende, 1817-05-26
Hans Høivelbaarenhed Hr. Kammerherre von Holten, Oberstlieutenant og Commandant over Øerne St. Thomas og St. Jan.
Berlingske Tidende, 1817-05-26
Mine Herrer Det smigrende Beviis paa Deres Agt og Hengivenhed for mig, som jeg atter har havt den Ære at imodtage ved den mig i Dag overrakt Addresse, gjør mig det til en behagelig Pligt at bevidne Dem, min Herrer, min varmeste Erkiendtlighed. I det jeg iøvrigt blot kan igientage de Yttringer, som jeg i Gaarden vi i Dagens høitidelige Anledning vare forsamlede, havde den Ære at frembringe, beder jeg Dem herved endnu at imodtage mine hierteligste Ønsker for Alles, som for Enhver Enkelts Held og Lykke. Jeg har den Ære at undertegne mig Mine Herrers meest hengivne og forbundne. C. von Holten. Hr. Stadshauptmand Capt. Mørck, p. t. Capt. Bunken og øvrige Herrer. Officerer af St. Thoma borgerlige Milice.