JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1792-12-31
London, den 18de December. Den 13de blev Parlementet høitideligen aabnet. Kongen har i sin ved denne Leilighed holdte Tale blant andet sagt :At han hidindtil havde ihenseende til Frankrig iagttaget den strængeste Neutralitæt; men at han ikke med Lige gyldighed kande ansee Franskmændenes Hensigter, som gik ud paa at Liste Uroligheder i andre Lande, at giøre Erobringer og udvide deres Republik, ja at gjøre imod Hollænderne, hans Allierte, der ligesaavelsom han havde nøie iagttaget Neutrauteren, saadanne Skridt, som vare aldeles imod Folkeretten. og de mellemværende Tractater, og derfor havde saavel af denne Aarsag, som for den indvortes Roligheds Skyld, føiet lovmassige Foranstaltning. - De foreslaan, Tokadresser til Kongen blev vel bevilade men dog først efter en hellig Da deel og Bedreidelser, som Oppositionsvartiet frar bragte mod Ministrene. Dr. Forsage : At Talen fra Tronen som han ansaae for Ministrents Sprog, var fra Begyndelsen til Enden fuld af Usandheder. Den tilskrev Folk i en Oprørsaand, som ikke var til. Kineb paa Selskaber, hvor man frit saade sin Mening om anhver Gienstand vare Englændernes rød selsret. Omtrent havde uden Nøglendighed at folket i allem, for at dreie det efterderes Villie. I Jrland paa aa en væsentlig, og dog har man der ikke kaldet sammen ne det Parlement. Han kunde ikke andet end dagle de nærve stinde Skridt. Hvorfor vare Ministrene ikke for komme Frem, for at forebygge eller giøre en hastig Ende paa den ulykkelige Krig imellem de allierte Magter og Frankrig, Det skulde de have gjort, da de forenede Armeer trængede ind i Frankrig, eller ved deres Tilbagemarch, eller strax efter Slaget ved Gemappe; men da havde de ikke gjort den ringeste Mine dertil, og bestandig sat stille, indtil Franskmændene havde erobret hele Flanderne og Pladserne ved de hollandske Grændser, da de paa engang ville gribe til Vaaben. Men der vare endnu andre Midler tilovers, til at forekomme en Krig med Frankrig, og Engeland maatte erkiende den franske Republik, og strax sende en Gesandt til Parie. Dersom Underhandlingerne da bleve frugtesløse, saa kunde man med Ære. begynde en Krig og med Berømmelse fortsætte den; af samme Tone talede Lord Landsdown i Overhuset: Han forbandede den Tanke, at ville begynde en Krig med Frankrig formedelst Scheldes Aabning, da Schelde ikke angaaer Engeland, og om det endog ved en Tractat har forbundet sig dertil, saa var det en slet Tractat, som jo før jo heller maatte opgives. Haag, den 23de December.
Berlingske Tidende, 1792-12-31
Fra Antmerven har man den Efteretning, at nok et bevæbnet franske Fartøi er den 11te hujus ankommen samme stads. Da det kom fordi det seelandske Contoir i Bath protesterte man paa deres Høimægtigheders Vegne derimod. Paa Kysten af Seeland er ankommen en engelsk Estadre.
Berlingske Tidende, 1792-12-31
Schelde indtil Antverpen ligge 4 franske Fregatter paa 36, og 4 Skalupper paa 12 Kanoner, alle meget veleqviperte, og forsynede med ungt og friske Mandskab. Man frygter for, at Republiken bliver angrebet af de Franske. De trække sig endnu bestandig stærkt tilsammen ved Mastricht, og bringe sammen der i Egnen meget besynderligt svært Artillerie. Vi holde Krigen imellem Engeland og Frankrig for uundgaaeng.
Berlingske Tidende, 1792-12-31
Bergen, den 15de December. Foruden foregaaende og daglig vedvarende Festligheder, anledigede af Hendes Kongelige Høiheds Kronprindsesse Maria Sophia Fridericas lykkelige Nedkomst, blev denne Glædesfæst tillige høitidelig erindret af Byens første Borger, Hr. Stadshauptmand Christian S. Ameln, hvortil Byens høieste og høie Øvrighed, Caractiserede og fornemmest. Borgere vare indbudne. Under Maaltidet blev Kongens og Hans Huses Skaal trende Gange efter hinanden allerunderdanigst erindrede ved 27 svære Kanonsk fra Byens Torv. En vedvarende Munterhed foreenede Selskabet indtil det seent om Natten skiltes af med det eenstemmig Nordmands Ønske i Gud velsigne Kongen og Hans Huus i der tillige var Jndholden af den Sang, der ved Bordet blev afslunget Helsingøer, den 30te December.
Berlingske Tidende, 1792-12-31
Fra den 30te huus til i Dag ere i alt 28 Skibe passerede Sundet.
Berlingske Tidende, 1792-12-31
Kiøbenhavn, den 31te December. Den 7de September har Hs. Majestæt allernaadigst beskikket Underretandvoca Niels Sørensen i Hadersleb til Ober og Landrette saavelsom Regierings=Advocat i Hertugdømmene, og den 30te November den Geheimesecretair ved Statholderskabet i Hertugdommene Slesvig og Holsteen, Justitsraad Eenst Mathias Paulsen til Etatsraad.
Berlingske Tidende, 1792-12-31
Af Dato Christiansborg Slot er den 21 December 1792. udkommet en Forordning angaaende Sild= og Torskesiskerter, i Fosens Fogderie udi Tronhiems Stift. Ved aldeles at ophæve det Handels Selskab, som forhen har været bekiendt under Navn af det kongelige Foctroverede Danske, Norske, Schlesvigske og Holsteenske foreenede Handels- og Canal-Compagnie, har det behaget Hans Kongelige Majestæt allernaadigst at resolvere, at den Deel af bemeldte Compagnies Handel, som, som har havt til Gienstand at lette Imkjöbet af raae Materialier for Manufacturerne og befordre deres færdigeVahrers Afsætning, skal under Navn af Den Danske Manufactur, Handel, fremdeles vedblive at fortsættes under en dertil af det Kongelige Commerce-Collegii Medlemmer anordnet Directians Ober=Bestyrelse Til Administratorer for benævnte Manufactur, Handel ere udnævnte Canal-Compagniets forrige Administrator Hans Christian Musmann og Compagniets förste Bogholde: Christian Qvist, til hvilken Administration, som har Forretmugernes daglige Bestyrelse, alle vedkommende Han deels og Commissions-Sager have at henvende sig.
Berlingske Tidende, 1792-12-31
Kiöbenhavn udi Directionen for den danske Manufactur, Handel den 10de December 1792. O R. Sebestedt. C. O. Lamre. A. L. IVindelses. E. Grove.
Berlingske Tidende, 1792-12-31
Ved Tal=Lotteriets 496 Trækning i Wandsbeck udkom: No. 68, 2. 7. 88, 73.
Berlingske Tidende, 1792-12-31
Den 5te Januarii afgaaer den Kongelige agende Post til Jylland; Jndleveringen skeer Dagen forhen, Fredagen den 4de Januarii, fra Kl. 2 til 5 Eftermiddag. Barom. Therm. Vinden. 24 Decbr. 22 Varme. S. O.
Berlingske Tidende, 1792-12-31
Vexel=Cours, den 28de December. London 2 Maaneders Sigt 5 Rd. 83 s. pr. Livr. Sterl. Amsterdam i Bco. 2 M. Dato 1291. 14 Dages Sigt 1301. Dito i Courant 2 Maan. Dato pr. Cent. 14 Dages Sigt Hamburg 2 Maan. Dito 1351. 14 Dages Sigt 1361.
Berlingske Tidende, 1792-12-31
Avneriske, J Søndags den 23de December behagede det den Allerhøieste, at bortkalde min uforglemmelig Ægtemand Peder Arke, Hs. Kongel. Majestæts Cancellieraad, Kirke skriver i Siellands Stift, samt Forstander over Duebrødre, Kloster og Roeskilde Domkirkes Værge. Dette for høist bedrøvelige Dødsfald giver jeg mig herved den Ære er tilmælde fælles Slægt og Venner ; da jeg i øvrigt holder ma fuldkommen forsikret om enhvers ømme Deeltagelse, frabede al Condolence. Roeskilde, den 28de December 1792. Charlotte Sophie Arke fød Harboe.
Berlingske Tidende, 1792-12-31
Sidstafvigte 19de December kaldte Livets Herre til et bede Liv vor elskede Moder, Mette Elisabeth Clod, fo Wichmann, Enke efter afgangne Provst Clod i Fridericia, hendes Alders 68de Aar ; hvilket vi herved have den Ære paa Sødskendes og egne Vegne at anmelde for Paarørende og Venner, forsikrede om Deres Deeltagelse i vor billige SorT. Thomsen. P. Clod.
Berlingske Tidende, 1792-12-31
Efter 7 Dages Sygdom, har det behaget Gud uden saa Død i Gaar Kl. 12 slet, at bortkalde min elskelige Til te, hendes Naade Frue Generalinde Regive Sophia su Kaas, født Frieherreinde af Gyldenkrone i Hendes Alders 82 Aar paa Boltinggaard i Fyen; hvilket Dødsfald jeg harden Ære, efter Anmodning, paa nu brugelig Maade at lekiendtgiøre for øvrige respective Paarørende, forsikret en enhvers Deeltagelse udi den salige Afdødes Tab, frabedes : skriftlig Condolence. Tidselholdt, den 19de Decembe, F. J. v. Pulz, Majer. af Bortsattet Jordbeskrivelse, eller Geographie. Ti- Brug i Landsbyeskolerne. Et Forsøg af EdvarStorm, faaes heftet for 4 s. hos Hofdøgtrykker SchulHøibroestrædet Nr. 64. Sammesteds faaes : Stevninger: og Jndlægge udi den imellem Professorerne GaffCoopmann og Abraham Kall ved Hof= og Stadsmiten paadømte Sag, tilligemed Bielagene, som ikke alle rede ere trykte, og en Forerindring, udgivne af P. No. senstand Goiske, Ober Auditeur og Høiesterets=Advolut for 24 s., heftet 4 s. mere.
Berlingske Tidende, 1792-12-31
Samling af Kinssange til almindelig Brug for Selskabe, andet og med 59 nye Sange forøget Oplag af vores de kiendte Digtere, saasom Baggesen, Frankenau, Haste Olufsen, Pram, Rabbeck, Riiber, Sander, Storn, Thaarup og Tode, har nylig forladt Pressen, og sælges her Forlæggeren C. G. Proft paa Børsen for 1 Rd. Skripapiir De kan og bekommes indbundne for 1 Mk. a 2 Mk. 8 s. mere fedet nye Syngestykke, De to smaae Savojarder, be jeg i Sinde at udgive et Klaveer udtog, ifald jeg kan sig mig skadeels ved Subskription. Format og Papiir bliver gesom i Aline og Høstgildet. Prisen er 12 s. Arket, som betales ved Modtagelsen. De, som samle Sudskribentere, faae paa 9 Exempl. det 10de frit. Planer uddeeles og Suskription modtages hos S. Sønnichsen, i Adelgaden Nr. 308.
Berlingske Tidende, 1792-12-31
De, som have umaget sig med at samle Subscribentere paa- Bog, Huusmoderen kaldet, vilde behage at indien. res Sudseriptionsplader, da der med Tøntningen er begyndes : end man seer, om et tildækkeligt Antal Subscribentere ha meldt sig, som kan erstatte Tryknings Omkostninger. C. Muller, Spisemester. rier efter den her ved Regimentet nu ved Døden afgangne CapiPaa Grund af den os, som anordnede Skifte Commissatain Niels Dorph von Frinner, forundt allernaadigste Bevilling de Dato 1ste December 1792, at udkaldt den Afdødes Arvinger. og Creditorer ved Proclama de Kiøbenhavnske Berlingske Tidender, de Aalborgske Jndske Efterretninger og den Altonaiske indkaldes herved saavel bemeldte sal. Hr. Capitain von Frinner: Mercur, 3de Gange efter hinanden mede Maaneders Varsel, dre efter ham, de sidste sub pæna præclusi & perpetursilentii, at Arvinger, som og alle de, der formeene sig at have noget at for anmelde og beviisliggjøre samme, da enhver skal vederfares hvad fremkomme med deres Krav og anden foreskrevne Tilds Forløb at Ret er. Aalborg, den 6te December 1792. von Bager, von Simonsen, Hørnfuld, Major. Tapitain Auditeur. Ved det 3die Jndske Jnfanterie Regiment. dette Aar, indkaldes herved 3de gange i de Kiøbenhavnske Ber J Følge Kongel, allernaadigste Bevilling af 17de Novbr., lingske Tidender, den Viborger Samler, samt den Altonaisk at have noget at fordre (hvorfra saadant end maatte bidrøre. Mercur, Dedi og Creditorer, samt alle dem, der formene sig afg. Oberste Otto Carl von der Ostens Stervboe, at de harblications Dato melder sig med deres Prætensioner og Forbrinpaa præclune perpeturulentii, inden 12 Uger fra denne Piger lovlig legituerte, for og undertegnede som beordrede SkifteCommarier, for derefter at skee hvad Ret er efter Loven. Colding, den 29de Decbr. 1792. Simesen. Petersen. Goldt. Regiments Qvarteermester og Ritmester. Ritmester. Auditeur ved det Holsteenske. Rytter Regiment. under 18de hujus, indkaldes herved, lub pæna præclusi & per J Følge Hans Kongel. Majests allernaadigste Bevilling. petui menen, med Aar og Dags Varsel, alle og enhver, som formerne sig at have nogen Slags Fordring efter forrige Forvalter afg. Hans Christian Limsen, som opholdte sig i Gierild og under Grevskabet Scheel, og der døde, det være sig enten Anledning at hans havte Forvalter Tieneste ved Møllerup eller andre Henseende de, hvoraf saadant end maatte dirivere, Jntenogen Maade undtagen og dermed at melde sig hos mig, som Stifteforvalter og deres Fordringer beviisliggjøre, og bekiendtgiøres det herved tillige, at der den ande i denne Maaned er bestemt en Skiftesamling i Boet at holdes her paa Scheel, ende lig erindres og de som skulde noget til dette Boe, at de afgiøre samme i Minerlighed for at svare sig og Dørt for Uleilighed og Omkostninger. Scheel pr. Aarhuus, den 17de Decbr. 1792.
Berlingske Tidende, 1792-12-31
paa Skifteforvalteren S. T. Hr. Kammerherre. Greve af Scheels Vegne, Lauris Jespersen. Forvalter.
Berlingske Tidende, 1792-12-31
d. En ved Mindeporten i Aarhuus beliggende Gaard, tilhørende Jnteressenterne i Tobaksfabriken der paa Stedet, bliver bortsolgt, saafremt nogenledes antagelig Bud skeer, ved en erneste Auction, som holdes i Hr. Christen Müllers Gaard ibidem, Onsdagen den førstkommende 27de Februarii Kl. 10 Formiddag, enten i Forening med tvende der værende store og meget gode Presser, samt alle andre til Tobaksfabrikassion behøvende Redskaber, eller ganske særskildt, og i første Fald tilligemed det Vilkaar, at Eiernes Tobaks Forarbeidning skal ophøre til en vis Tid. Følgende tiener i øvrigt til Liebhaveres behagelige Efterretning. 1 Vaaningshuset bestaaer af 14 Fag til Gaden og 10 Fag Sidehuus. Et Baghuus og et Sidehuus i Gaarden bestaaer at 31 Fag; 3 Fag i Sidehuset er indrettet til Havestue og Resten til Pakhuse, Stald og Vognremisse. Disse 5. Fag Huus er 2 Etager høi, af stærk Ege Bindingsværk, med murede Vægge og teglhengt. Videre findes et teglhengt Halvtanhuus og Vedhammer, bestaaende af 16 Fag, samt 28 Fag Huus teglhengt, og beklæd med Bræder, der nu bruges at det i Byen inqvarterede Regiment som Excerreerhuus. Gaard rummet er stort og beqvemt, samt forsynet med særdeles godt Brøndvand. Ved Gaarden er en Have, hvorfra haves Udsigt til Søen og Byens Havn som er nær ved. Enhver seer heraf at Gaarden er særdeles beqvem for en Fabritant eller Handelsmand, i Henseende baade Beliggenheden og Jndretningen. Hele Kiøbesummen bliver Kiøberen crediteret til 13de Junii 1794 og en Deel deraf eredtteres til samme Tid 1795, saafremt han ønsker denne Credit. Nærmere Efterretninger kan faaes hos der Peder Kaarsgaard ved Tobaks Fabriqven i Aarhuus, der ogsaa, paa Forlangende, foreviser Gaarden og indbemeltte Redskaber, og hos underskrevne. Wilhelmsborg pr. Aarhuus, den 14de December 179. M. Brandt.
Berlingske Tidende, 1792-12-31
Sidstafvigte 29de October er Enke Provstinde Kirstine Marie Bang, sal. Hr. Provst de Hemmers Efterleverske ved Døden afgaaet i Lyngbyegaard udi Sønder Herred, Calde Amt, Aar hans Stift, og Stervboet strax efter Dødsfaldet taget under lovbefalet Skiftebehandling. De som i dette Stervboe maatte have noget at fordre, eller dertil være skyldige, foruden dem hvis Giældsbeviser ved Aabningen paa 30te Dagen ere forelundne, ville behagelig melde sig ved Stiftesamlingen paa Stervboestedet Lyngbyegaard, 12te Ugersdagen den 21de Januarii 1793, eller forinden hos undertegnede Skifteforvalter, rialfoe Præstegaard pr. Aarhuus & Ebbeltoft, den 8de December 1792. P. Vorsøe, Provst i Sønder Herred.
Berlingske Tidende, 1792-12-31
J. Gevinsterne udbetales her i Staden 14 Dage efter enhver Classes Trækning, og udi de øvrige Stæder, saasnart de behøvende Remisser til vedkommende Collecteurer kan være indløbne, imod de originale Lodsedlers Tilbagelevering. Og bliver af enhver Gevinst i Almindelighed rabatteret 12 pr. Cent.
Berlingske Tidende, 1792-12-31
J. Lodsedlernes Fornyelse fra Classe til anden begyndes tilligemed Gevinsternes Udbetaling, og vedvarer ey længere her i Staden ende Dage for Trækningen, og udendes bør Fornyelsen skee saa betid, at Collecteurernes Appellations Regninger kunne være indløbne til den Kongel. Lotterie Jnspecteur, Hr. Niels Collin 8te Dage for Trækningen. Til den Ende skal enhver Collecteur paa Lodsedlerne bestemme den sidste Dag, inden hvilken Fornye sen til næste Classe i den ham anbetroede Collection bør skee. Hvi som en holder sig saadan Tid efterretlig, maae upaaanket taale, at deres Lodder hiemkalde til Lotteriets Bene. 6. Efter at enhver Classe er udtrukket og Collecteurerne tilsendt Desianation over de i deres Collection faldne Gevinster, da bør de strax indsende deres Regninger og Penge=Beholdninger til Lotterie Jnspecteuren ; undtagen i Hertugdommen, hvor Collecteurerne indlevere deres Beholdninger til den Kongelige Casse, i Slesvig Holsteensk Courant, og at indlende den derfor annammede Qvittering til Inspecteuren; Hvo som herudi er forsømme lig, kan en vedblive Collectionen, men vorder lovlig tiltalt, for de Lotteriet skyldig værende Penge. J. Melleringen og Trækningen af Lodderne paa Bogstaver Navne eller korte Deriser, skeer paa det Kongelige Slot Rosen, borg, af 2de Fattige Børn fra Opfostrings=Huset, under Opsyn at de forberørte dertil udnævnte Commissarier, samt udi enhvers Overværelse, som har Lyst derved at være tilstæde; og er Træk rings Tiderne berammet, nemlig : 1ste Classe den 11te Febr. 2den . . 3de April. udi tilkommende Aar. 3die . . 3die Junii. 4de 19de Julii. 10te Septbr. ) 3. Har det behaget Hans Kongelige Majestæt, at befrie dette Lotterie for at betale Porto af al den Correspondence med den riden de Post, imellem Jnspecteuren og Collecteurerne, Lotteriet ved kommende. 9. Gevinsterne kan ey blive belagt med Arrest, men udbetales At den som har Gevinst Sedlen i Hænde imod dens Extradering. 10 Efter Ser Maaneders Forløb fra sidste Classes Trækning at regne, bliver ingen Gevinst gotgjort, men hiemfalder til Lotteriets Beste. Ligesom og de, der udi 5te Classe haver bekommes Frilod til følgende 41de Lotteriets første Classe, maa lade samme affordre inden den 31te Januar. 1794. Rentekammeret, den 18de October 1792. C. D. F. v Reventlau. W. A. Hansen. J Hoe. J. E. Colbiørnsen. P. Wormskjold. M. v. Essen. L. A. Meinke. N. Hammelest. C. M. J Johansen. P. Vorndran. J. Wadum.
Berlingske Tidende, 1792-12-31
Paa Krogsdahls Gods i Meirup Sogn, Lundenæs Am Riber Stift, er Gaardfæsteren Jens Christensen Bleesberg den 23de November d. A. ved Døden afgangen. Ved Stervboen Registering og Forsegling næste 24de dito angav Enken med Tilstædeværende, at den Afdøde havde efterladt sig en stor Deel Brødre= og Søsterbørn, som nærmeste Arvinger paa hans Side, der ikke med efterlevende Enke Anne Kirstine Christensdatter har avlet nogen Livs Arvinger. De fleste af forbemeldte den Afdødes Arvinger opholde sig her i Egnen. Foruden disse blev anmeldt: 1) En Broderdatter til den Afdøde, navnlig Mette Jepsdatter, fød i Norham, gift med Bendt Nielsen Handberg, efter Beretning begge opholdende sig i Sønder-Jylland eller det Holsteenske. 2) En Søsterson, navnlig Jens Jensen, fød i Nørhuam, som skal tiene i eller ved Colding. 3) En Søster til sidstmeldte Arving Anna Jensdatter, tiener i Haderslet, og 4, nok en Søsterdatter Maren Jensdatter, fød i Heesel, som paa nærværende Tild skal tiene i Holsteen eller Sønder-Jylland. Disse med øvrige tilværende Arvinger, samt Credi= og Debitorer efter den Afdøde indkaldes herved 3de Sinde i de Kiøbenhavnske Berlingske Tidender, (da Stervboen er formaaer Proclama, at indfinde dem til 30te, 6te og 12te Ugersdagen fra Dødsfaldet, personlig eller ved Fuldmægtig, i Stervboen, deres Pliger enhver for sig at lagttage. Gaardfæster Lars Nielsens Hustrue, Birgithe Clausdatter, i Eschelstrup Bye, Schoubye Sogn under HarritzlesgaardsGods, er for kort Tid siden ved Døden afgaaet, uden at efterlade sig Livs Arvinger, men efter Anmeldelse mange Sødskendebørn, der skal opholde sig i Sanderum, Harrendrup, Odense, Stige, Kirkendrup, Eiboe, Meirup og flere Steder her i Landet, samt i Kiøbenhavn og Slesvig; thi blive de sig anmelte Arvinger, og om flere ere, som en vides, herved indkaldede med 6 og 12 Ugers Varsel, at møde i Stervboestedet Torsdagen den 31te Januari og, da Skiftet agtes foretaget til Slutning, for efter lovlig kenitimation at imodtage Arv, om nogen efter Boets ringe Omstændigheder kunde falde; Credi og Debitorer indkaldes og til samme Tid, de første for at imodtage deres tilgodehavende, og de sidste for at betale, hvad de ere skyldige, i Udeblivelses Tilfælde maae enhver tilskrive sig selv, hvad Skade dem derover vederfares, da Stervboet ey formaaer andet Proclama at udstæde. Harriblegaard, den 31te October 1792. Paa S. T. Hr. Oberst von Bardensteths Vegne, C. Struch.
Berlingske Tidende, 1792-12-31
Ligesom ved Proclama er skeet, saaledes bliver og herved bekiendtgjort: at Skovrider Hans Jørgen From Fæster af en Gaard i Stødstofte Bye under Lilliendahls Gods ved Døden er afgaaet, og Stervboets Credi= og Debitorer indkaldet 3de Gau ge efter hinanden i de Berlingske Tidender, at møde i Stervboet 12te Ugersdagen fra undertegnede Dato, de første for at beviisliggjøre deres Fordringer, og de sidste for at betale hvad de maatte skylde. Til samme Tid og Sted indkaldes og den fødte Værge, om nogen er til for at beopagte den Afdødes 2de Umyndige Sønners Tarv og Bedste, da enhver skal vederfares lovlig Ret. Østergaard, den 19de December 1792. N. P. Neergaard, Forvalter god Lillendahl og Høidingsgaard.
Berlingske Tidende, 1792-12-31
Enken Elisabeth Borggreving Winthers, er sidstleden 27de October, her i Byen ved Døden afgaaen, og hendes efterladte Boestrax taget under lovlig Skiftebehandling; hvilket til Efterretning for enhver som det kan vedkomme, bekiendtgiøres herved 3de Gange udi de Kiøbenhavnske Berlingske Tidender og den Wiborger Samler, med Indkaldelse til Stervboets Treditorer, inden Tolv liger fra sidste Gangs Kundgiørelse i bemeldte Aviser, sub pæna præclusi & perpetuisionen, hos undertegnede Skifteforvalter, at anmælde og beviisliggiøre deres Fordringer, da Skiftet efter saadan Tids Forløb, det snareste mueligt til Slutning befordres. Den Afdøde har ved sit efter ladte allernaadigst stadfæstede Testamente tillagt samtlig fine fødte Arvinger 10 Rdlr., i hvilken Henseende ogsaa bemeldte Arvinger herved indkaldes. En Skiftesamling i Stervboet skal imidlertid holdes paa Ebbeltoft Raadhuus den 18de Januarii førstkommende. Ebbeltoft, den 12te December 1792. C. Fellid.
Berlingske Tidende, 1792-12-31
Paa Hellerup Gods i Roldsted Sogn og Bye, er Gaardser, ster Jens Nielsen uden Livs Arvinger ved Døden afgaaet, og hans Stervboe strax paa lovbefalet Maade taget under Behandling; men da af Enken og de nærværende Arvinger, nemlig den Afdødes Heel og Halvsødskende blev angivet, at bemeldte afdøde Jens Nielsen endnu har havt en Broder navnlig Christen Nielsen, der for pr. pr. 20 Aar siden døde som Rytter i Odense, og hvis Enke tilligemed 2 smaae Børn, en Søn og 2 Datter, strax en ter Mandens Dødsfald reiste til Hadersleben, hvorfra Enken, skulle være kommen, uden at nogen af disse nærværende Arvinger siden den Tid har hørt noget om eller fra dem, ikke heller nu ved Correspondener hidindtil har været at opdage. Saa indkaldes herved, (da Boen ikke formaaer lovlig Proclama at udstæde. de Odense Aviser, de Kiøbenhavnske Berlingske Tidender og den Altonaiske Mercur 3de Gange efter hinanden, bemeldte at gangne Christen Nielsens 2 Børn, og om flere Arvinger maatte være, de Myndige selv, og de Umyndige med Værger at møde til de i Loven bestemte Tider med gyldige Beviser for deres ArveRettighed, da dem skal vederfares Ret. Hellerup pr. Odense Fyen, den 3die December 1792. Paa (S. T.) Frue Geheimeraadinde Sehesteds. Juels Vegne, som Fuldmægtig. H. Lund. Paa Dallunds Gods, under Ruggaards Amt, i Søndersøer. Sogn og Bye, er Huusmand Knud Larsens Hustrue, Anna Knudsdatter ved Døden afgaaet, uden Livs Arvinger, og hendes Efterladenskab strax taget under lovlig Behandling; ved Registerings Forretningen er af de tilstædeværende blant Arvingerne, anmelt en Søster til den Afdøde, ved Navn Karen Knudsdatter, som tilforn har tient i Odense, men for omtrent 3 Aar siden er afreist til Kiøbenhavn; og saasom hendes Opholdsted nu for Tiden ikke vides, saa bliver fornævnte Karen Knudsdatter med Værge eller Laugværge, herved 3de Gange i den Kiøbenhavnske Berlingske Tidende, og Byens Avertissements Tidende (da Stervboet ei formaaer at udstæde andet Proclama) med 12 Ugers Varsel indkaldet at møde eller møde lade, i Stervboen i Søndersøe, Mandagen den 25de Februari 1793 om Formiddagen Kl. 10 Slet, da Skiftet bliver foretaget til Sentning. Dallund, den 26de November 1792. . Strobech, Fuldmægtig.