Kiøbenhavns Postrytter, 1797-10-30
Regensborg, den 18de October. J Dag er den under Raadslagning tagne Forestillings Skrivelse til Keiseren om de tydske Landes Revolutionnering kommet til Dictatur. Keiseren bedes herved, eftertrykkeligt at indlægge sit Forord hos den franske Regiering mod dette, de giensidig ratificerede Fredspræminarier, saa gandske modstridende Foretagende, paa det alt i Rigslandet mellem Rhein, Mosel- og Maasfloden maatte blive en Statu qvo, og den forsikkrede Rigeinteritet ikke forstyrres ved Undersaatternes Forførelse, eller Hielp, der gaves Freds kan forstyrrerne. Hanat den 31te October. Udsigterne blive daglig mørkere. J det mindste ruster man sig i Indskland i alle Kanter og Hjørner, og virkelig ere Bevægelserne mellem de tydske alvorligere mangfoldigere, og stærkere, end mellem de franske. Kun blot i vort Naboe lang, hvor dog og Østerriger staae ved Niddafloden, hører man endnu ikke om Troppers Formeerelse, Forlæg gelse, eller andre Anstalter. Derimod gaaer det desraskere i og omkring Maynz, Worms, Mannheim, i Breisgau og Schwarzmald." Munition, Magazin Reqvisition, Skyts, og Tropper ere i Bevægelse, saa at Veie og Landeveie ere ofte gandske bedækkede dermed Det er særdeles stærkt Tilfældet i Schaben, da en Deel drager sig til det befæstede Ulm og de andre Donau Egne, og en anden marcherer ned giennem Schvaben ad Rhinen, og det øvre Schwarzwald. Ligesom nu dette skeer i Schaben og Ulm, der ansees som de tydskes Hovedpunkt, saafremt de ved Rhinen bringes til at vige, saa synes i Franken, Würsborg at blive Pendanten til Ulm. Lige Jver for at fuldbringe Fæstningsværkerne, lignende Sammendragning af Tropper, alting beviiser, at man i det ulykkelige Tilfælde vil lade Sambre- og Maasarmeen komme til Wursborg, at der først modsætte dem Hovedmodstanden, og at Ulm fra Overrhinen ad Donau skal tiene til samme Maal. Men inden de Franske komme saavidt, vil de endnu faae mangen haard Prøve at gjennemgaae i det mindste paa Veien til Franken Spesfart-Skoven, hvor Bønderne i forrige Aar paa Jourdans Retirade ikke just omgikkes meget godt med de Franske, og naar de komme igien, befrygter en bitter Hævn, er en farlig Passage. Bønderne, der ikke see andet for sig med deres fuldkomne Ruin, vil, inden de bortgive alt forsvare dem og deres. Denne Stemning hersker lige op i Frankeland; men paa det deres Angreb og Forsvar ikke skal gaae i Vilderede, men ledes efter Plan og Orden, blive de organiserede deelte i Corps, og understøttede af regulairt Militair, og anførte af erfarne Generaler, endnu og om den nonordag da og Advis Skind. eiden, den 21de October. Medens det i den parisiske Redacteur bekiendtgjorte Brev, som Malmesbury, skal have glemt i Ryssel, indeholder de bestemteste Beskyldninger mod det engelske Ministerium, at det ved de hidtilværende Fredsunderhandlinger ikke oprigtig har havt Freden for Øye, leverer Moniteuren adskillige Breve fra Neapel. Rom, Florenz, og Genua, hvori Payen, og Hofferne i Neapel, Turin, og Florents, gefrem beskyldes, at de ikke meente det oprigtig med den franske Republik, og lønlig krænkede de med Frankerig sluttede Tractater. Man anmærker derhos, at lignende Efterretninger, der forhen udspreddes fra Venedig og Genua, vare Forbud for de i disse Republiker foregangne Revolutioner. 2 og ald og jo 20 A i hans de nod og imondig da Jansch Modne No. 90 4 Paris, den 16de October. Da Directorium længe har faaet Keiserens Svax paa det franske Ultimatum, saae man her alt paa nogle Dage en Erklæring derfra, angaaende Fred og Krig med Østerrig, imøde. Men hidtil er en saadan Erklæring ikke paafulgt. Vore Armeer have, som bekiendt er faaet Befaling alt den 6te at være marchfærdige. Van Følge Buonapartes sidste Depecher Krigens Fortsættelse alt besluttet, vilde Directoriet, uagtet den til 22de forlængede Vaabenstilstand allerede have udstædet adskillige krigerske Anordninger og Erklæringer, Men endnu ere ingen krigerske Anstalter forordnede. Af alt dette vedbliver man at høste godt Haab om Freden med Østerrig, saa nøye dette end hidtil med Engelland har været forbundsk. 4000 Snodsat og N. Ja dig maa og nant og norsk og dom Haag, den 23de October, Over Brüssel have vi i Dag Efterretning, at de franske Fredscommissarier, da Malmesbury, ikke den 16de var kommet til Ryssel, ere den 17de reiste hiem, saa at Fredshaabet med Engelland altsaa en gandske forspundet. 108 da den 2700 3000 903000 90 90 1067000 ls. 2319 200 i Londan, den 17de October. I det hele Nationen fryder sig over Duncans herlige Seier, og beundrer hans Fienders tappre Modværge, erindre Oppositionsbladene, at den ikke vilde være mindre end veldædig for damask med en mig saa mod 3de Nationen, hvis Ministerium deraf lod sig forlede til at fortsætte Krigen.