Berlingske Tidende, 1751-07-09
Madrit, den 6 Jun. Da saa vel Jndianernes Oprør i Peru, som den paafulgte Straf, har gjort stor Ombrage; saa agter man at kunde give den beste Beretning om den heele Sag, ved følgende, som under 22 Juul. 1750. har staaet udi Tidenderne af Lima: Da nogle Jndianer og Metis, som boede i Lima, havde udi adskillige hemmelige Sammenkomster fattet det Forsæt, at angribe ved Natte-Tid Vice-Kongens Pallads, og at bemægtige sig Tøyhuuset og Hoved-Vagten, samt ved Eed forpligtet sig til Tavshed, og at drage ind med udi denne Conspiration saa mange af deres Nation, samt andre Castes af blandet Blod, som de ved Drik kunde formaae dertil, saa har Vice-Kongen, efterat han havde faaet Efterretning om denne Complot, den 25 Jun. udi Dagbrækningen ladet arrestere nogle af de fornemmeste Skyldige, førend de engang kunde vente, at de vare røbede. Deres Proces blev formerlig ført formedelst General-Procureuren ved den Kongelige Audientia i Lima, hvortil blev taget med den Øvrigheds Person, som fører Titel af General-Protector for de Jndfødte i Landet. Efterat alle Omstændigheder af deres Misgierning vare beviislig gjorte, bleve de, som Forrædere og Oprørere, i følge Lovene, dømte til Døden. Dommen blev den 22 Juul. paa Store-Torvet i Lima fuldbyrdet paa 5 Jndianer og tvende Metis, som vare Haandverks=Folk. Deres Hoveder og Hænder bleve fatte paa Stager paa de Steder, hvor de havde holdt deres Sammenkomster. Nogle andre Metis eller Jndianer bleve dømte til deels at kagstryges, deels at gaae udi Slaverie de res Livs-Tid i Ceuta; en anden blev forviist paa 10 Aar til Trældom paa Øen Juan Fernandez, samt een paa 6, og endnu en anden paa 5 Aar til Øen de la Pierre. De fornemmeste Jndianer have ved denne Leylighed viist deres Troskab imod Kongen, saa vel som deres Afskye for denne Conspiration, hvorudi ingen af deres Ædelinge har været impliceret. Et Compagnie af deres Militie besatte Retterstedet, da Executionen skeede. Jndianernes General=Protector har forestillet Vice-Kongen, med hvad Lemfældighed Jndianerne, i Følge Kongens Villie, burde tractereres, at de fleeste af dem, man havde straffet, vare dertil blevne forledede og dragne ind udi Complotten; de havde ikke indseet, hvor stor deres Misgierning var, at de ikke havde aabenbaret Conspirationen, var uden Tvivl skeet af Frygt, og fordi de ikke havde troet, at saadant Foretagende kunde udføres, og for Resten var ogsaa den offentlige Justice formedelst de Skyldiges Bestraffelse allerede fyldestgiort. Denne Øvrigheds-Person sluttede sit Jndle med at bede Hans Excellence, at samme formedelst sin ypperste Myndighed vilde forunde Jndianerne en General-Pardon, og giøre den Anordning, at Forfølgelserne imod dem maatte ophøre. Denne Ansøgning er indgiven til General=Procureuren, og man haaber, at Vice-Kongen skal regardere derpaa. Particuliere Breve melde endnu adskillige andre Omstændigheder, som ikke findes i den Limaiske Tidende; iblant andet at en Jndian, navnlig Andr. Jnca, som foregav sig at nedstamme fra de gamle Konger i Pern, havde taget Flugten fra Lima til en Bye 20 Miile fra bemeldte Hovedstad beliggende, navnlig Guarachiri, hvor han var fød, og paa hans Tilskyndelse havde Jndianerne sat Jld paa Vice-Corregidorens Huus, som paa samme Tid var i Lima. Fiorten Personer, som vilde undflyet Jlden, havde de uden Barmhiertighed dræbt; Don Francois, Arange, som tilforn havde været deres Corregidor, og som ellers var Broder til Præsidenten i Qvito, havde de myrdet: og Præstens Broder i Guarachiri, som vilde flyet fra dem, var derover styrtet ned af en Klippe. Fra Caxamara meldes, at 12 Jndianske Landsbyer udi Provinzen Guamalies havde gjort Oprør. Men man har strax taget de fornødne Mesures til at qvæle saadant i Fødselen.