Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-04-19
(Af Lübecker Correspondent.) Det var d. 1ste April om Aftenen Kl. 9 1/2 at Senatet i Paris ved en høitidelig Beslutning erklærede Napoleon afsat fra Tronen. Blandt Underskrifterne finder man: Marschal Serurier, og Greverne Barat, Gregoire, Barthelem, Berthollet o. a. Til Hærene har Senatet udstedt en Adresse, for at opfordre dem til at ile Fædrenelandet til Hjelp. At Angercau er gaaet over med sin Hær, vil man snart faae nøiere Efterretning om. Den i Paris oprettede provisoriske Regjering bestaar af: Talleyrand, Beurnonville, Abbs Montisgiou, d'Arbert og Jokourt. De Optrin, der gik foran denne store Begivenhed, ere i Korthed følgende: Efter Slaget ved Laan marscherede Napoleon med sin Garde og Neys Corps mod Arcis, og lod Marmonts og Mortiers Corps for General Blücher. Da han ved Arcis traf Fyrst Schwarzenberg, gik han med Tab af Cavallerie igien tilbage over Anbe og drog mod Vitry, i det har meldte Keiserinden, at han nærmede sig Marne og sine Fæstninger, for at bortdrage de Allierede fra Paris. Som det synes vilde han omgaae den Schwarzenberg ske Armee ved Brienne, medens Marmont og Mortier havde befaling at marschere mod hans Fronte og ved Aube. Den allierede Armee fulgte ham til Vitry men derfra sendte den kun Winzingerodes Cavallerie efter ham, og vendte igjen vestlig tilbage mod Paris. Blücher rykkede imidlertid frem fra Chalons, styrtede sig, understøttet af den fra Sønden fremrykkende General Wrede og Kronpr. af Würtembe, imellem Vertus og Vatry paa det mackdonaldske Corps, anrettede et skrækkeligt Nederlag, hvorved Pactods Division og en anden bleve saa aldeles tilintetgjorte, at ikke en Mand undkom. Ved Fere Champenoise stødte Storarmeen, anført af Keiseren af Rusland og Kongen af Preussen, paa de allerede af Porck og v. Sacken forfulgte Corps under Marmont og Mortier. Begge disse bleve slagne med et Tab af 9000 Fanger og 64 Canoner, og i det de trak sig mod Paris, forfulgte af den allierede Armee. Da Napoleon saae, at den sidste ikke fulgte ham, vilde han d. 27de komme Paris til Hielp, men Winzingerode, forenet med Pahlen, forstyrrede med 12,000 Mand Cavallerie ganske hans Samfærsler. Hvad der i Slaget d. 30te forefaldt og siden paafulgte, have vi allerede meldt. Keiserinden begav sig med sin Søn til Orleans (30 Mile fra Parts), Levningerne af den slagne Armee skal have trukket sig til Bretagne, hvor der er udbrudt Oprør, Blot den russ. og preuss. Garde er i Paris, og indqvarteret i Casserner. Keiser Franz ventedes hvert Øieblik. Napoleon, der i det Hele endnu skal have 60,000 Mand, staaer nu imellem Melun og Orleans. De sidste Efterretninger fra ham, gaae til den 28de Martii. J Fægtningerne ved Arcis sur-Aube skal der være skudt en Hest under ham. Den 24de havde han sit Hovedqvarteer i Vatry mellem Arcis og Chalons. D. 27de var han rykket frem mod St. Dizier, og man venter ved hans Hær store Slag og Begivenheder. – J Følge de nyeste Efterretninger fra Gini af 27 Martii have de Franske rommet Fortet Pecluse og overgivet det til Østerrigerne, og hele Landet Ger er nu i Østerrigernes Hænder. Genfter ganske blottet for ofterrigske Tropper, der tilligemed hele Rytteriet fra Landet Gex- og den nylig ankomne tydske Legion er brudt op. Allerede d. 25de og 26de forefaldt, efter at de Franske havde trukket til sig Avantgarden af et italiensk Tropprcorps paa 800 Mand, der er kommen til deres Forstærkning, en hidsig Fægtning ved Genf. - Det stadfæstes, at Kongen af Neapel skal have Overcommandoen over samtlige østerrigske, neapolitanske og brittiske Tropper i Jtalien. De Allieredes Fortogt skal allerede staae paa hiin Side Firenzuolo ikke langt fra Placenza, - Maubeuge i Belgien beskydes af General Borstell, og han skal allerede have Udværkerne inde. – Fra Antherpen fordrives endeel af de fattigere Jndbyggers- og disse tage deres Tilflugt til Brussel a. Fra Luxembourg har Besætningen d. 8, 15 og 18de f. M. gjort Udfald, hvoraf det første og sidste vare betydelige. Hovedqvarteret Pinneberg er d. 6 April udstedt en Parolbefaling, hvori klages over, at Fienden paa den meen uhørte Maade brænder og skiænder, og at han vedHaarburg nylig har brændt 7 Landsbyer efter hinanden. Overgeneral Sr. Bonningsen befaler paa Grund heraf, at i Fremtiden alle de, der gjøre sig skyldige i Mordbrand og komme i Fangenskab, skulle, uden Persons Anseelse, paa Stedet behandles, ikke som Krigsfanger, men som Mordbrændere. - Kong Ferdinand VII skal den 17de f. M. være ankommen til Madrid. Den hele spanske Krigsmagt bestaaer nu af 184, 152 Mand og 17,446 Heste, nemlig 155,600 Mand Jnf. og 21,705 Mand Cavall. Fortet Laredo har overgivet sig til Spanierne. – J Spanien skal der være Partier, der ere meget forbittrede paa hinanden, hvortil den af Cortes udkastede nye Constitution skal have givet Anledning. Nogle ville have et indskrænket, andre et uindskrænket Monarkie. J Portugal er det bleven forbudet at trykke noget desangaaende. - Den franske Garnison, under General Miollis, har rommet Engelsbourg, og begiver sig, i Følge Capitulationen, til Frankrige. Man var i Rom ifærd med at foranstalte en Jllumination d. 20de og 21de i Anledning af Pavens Kronningsdag. Engelske og neapolitanske Tropper ventedes der. - Fienden har rømmet Gent. Et med Estaffet ankommen Tillæg til Lübecker, Avis beretter følgende: Hvor Napoleon er vides ikke. Han dækker sig ved Frem= og Tilbagemarscher. Hans Plan skal det have været, at bemægtige sig den østerrigske Keiser, hvilket i Tide blev opdaget. - J Operabuset bleve Keiseren af Rusland og Kongen af Preussen modtagne med de lydeligste Fryderaab. Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Hdeckes Enke.