JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1785-01-28
J allerunderdanigst Følge Hans Kongel. Majests, allernaadigste Bevilling, af 3die Decbr. sidst, som er saaledes lydende: Vi Christian den Syvende, af Guds Naade, Konge til " Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug, udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmersken og Oldenborg; giøre alle vitterligt: at Vi, efter Os Elskelige Niels Munch, Vores Justice=Raad og Committeret udi Vores "Oeconomie= og Commerce=Collegium, samt Revisor ved Vores Danske og Norske Brandforsikrings Contoir, og Jen Mathiesen, Vores Justice=Raad og Revisor udi Revisions Contoiret ved Vores Søe=Commissariats=Collegium, deres herom allerunderdanigst giorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at de, som Skifte=Commissarier efter afg. Nicolaus Christian Hopffner, forrige Directeur for Vores Bogtrykkerien og ligeledes afg. Hustrue, maae udi de Kiøbenhavnske Berlingske og Hopffnerske Aviser, samt AdresseContoirets Efterretninger og den Altonaiske Mercur, 3de gange efter hinanden, med Aar og Dags Varsel, indkalde i alle dem, som maatte formeene sig at have noget at fordre efter fornævnte afg. Directeur Hoffner og ligeledes afg. et Hustrue, dermed at fremkomme, og saadan deres havende Krav, inden fornævnte Tids Forløb, hos Suplicanterne af anmelde og beviisliggjøre, og skal saadan i Aviserne skeet Jndkaldelse ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vores allernaadigste Bevilling læses for Kiøbenhavns Hof= og StadsRet og Siellands Landsting; hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage var re. Givet paa Vort Slot Christiansborg udi Vores Kongel. Residence=Stad Kiøbenhavn, den 3die Decbr. 1784. Under Vort Signet. (L. S.)
Berlingske Tidende, 1785-01-28
Efter Hans Kongel. Majests, allernaadigste Befaling, Luxdorph. P. Aagaard. Justice Raaderne Niels Simonsen Munch og Jens Mathiesen, Bevilling at maae udi Aviserne indkalde afg. Directeur og Bogtrykker Nicolaus Christian Hopffners og Hustrue Creditorer. Læst i Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret, samt protocolleret Mandagen den 10de Januar. 1785. C. Schifter. Allerunderdanigst fremlagt og læst i Siellandsfars Landstings Ret Onsdagen den 12te Januar. 1785. Neergaard. Brink Seidelin. Galschiøtt. Kraft. Saa og protocolleret ved Wederkinch. Bliver herved af os, som allernaadigst befalede Commissarier i afg. Nicolaus Christian Høyffner, forrige Directeur for Hans Kongel. Majests og Universitets Bogtrykkerie, og ligeledes afdøde Hustrues fælleds Stervboe, indkaldet alle de, som i Stervboet maatte formeene at have noget tilgode, det være sig enten Privatgield, de Afdøde til nogen kunde være skyldig, eller og reyse af Umyndiges Arve Midler, der kan være falden paa det Bøndergods, der har lagt til den sal. Mands Embede som Universitets Bogtrykker, hvorfor han har været Ober Formynder, at melde sig hos mig Justice=Raad Munch, i min Gaard paa Hiørnet at Frederichsberggaden og Nye Kattesund Nr. 223. inden den i foranførte allernaadigste Bevilling foreskrevne Tid, da enhver skal vederfares hvad Ret er efter Loven. Ligeledes indkaldes de, som til Stervboet ere noget skyldige, til, nopholdelig at indfinde dem med Betaling for deres Gield. Kiøbenhavn, den 17de Januar. 1785. N. S. Munch. J. Mathiesen. Da Controlleur og Ober=Toldbetient Ebbe Holm her i Porsgrund sidstleden 14de Novbr. ved Døden er afgaaet, og jeg Undertegnede af den sal. Afdøde, ved eet af ham oprettet og af Hans Kongel. Majest allernaadigst confirmeret Testamente, er indsat som eneste Arving; saa, i Fald nogen skulle have noget at fordre hos bemelte afg. Controlleur Holm, eller til ham være noget skyldige, ville de derom henvende sig til mig inden den i Loven foreskrevne Tid. Porsgrund, den 27de Decbr. 1784. Johan Christian Baar.
Berlingske Tidende, 1785-01-28
Mandagen den 13de December sidstl., er paa min Gaard Tveten i Eidanger Sogn pr. Brevig ved Døden afgaaet min Fuldmægtig Lars Møller, uden at have efterladt sig Livs=Arvinger, og hans Boe strax taget under Forsegling; hans Arvinger skal opholde sig i og omkring ved Bergen; disse, saavelsom Boets Debi= og Creditorer indkaldes altsaa 3de gange i de Kiøbenhavnske Berlingske Tidender, at indfinde sig med lovlig Legitimation inden Aar og Dag til min Boepæl Tveten, hvor Skiftet fremholdes. Tveten den 27de December 1784. Lucas Norss. Kammerraad Poul Hansen er paa Gaarden Nordre Bra ke ved Schien udi Gierpen Sogn i Bamble Sorenskriverie under Bradsberg Amt, den 16de Decbr. sidstl. ved Døden afgangen, og hans Boe af mig, som Skifteforvalter strax taget under Registering og Forsegling; han har ingen Livs=Arvinger efter sig; thi bliver 3de gange efter hinanden, foruden det befalede Proclama, herved indkaldet alle og enhver, som maatte have noget at melde i Boet efter bemeldte Kammerraad Hansen, saavel Arvinger som Debi= og Creditorer, at indfinde sig med lovlig Legitimation hos mig paa min Gaard Tvetent Eidanger Sogn ved Brevig, inden den Tid Loven foreskriver. Den 7de Februarii 1785 bliver første Session i Boet, og Dagen efter den 8de dito Auction over Boets Effecter. Tveten, den 27de December 1784. Lucas Norss.
Berlingske Tidende, 1785-01-28
Ved et efter afdøde Pige Gurii Pedersdatter Reppe af Singsaas Tinglang, Holtaalens Præstegield, Guldahls Fogderie, Tronhiems Stift, den 1ste hujus begyndt Skifte, er blandt flere Arvinger anmeldt, en fraværende Søstersøn ved Navn Peder Andersen, der som Rytter for 7 Aar siden til Danmark skal være udcommanderet, uden at hans Medarvinger vide til hvad Sted eller hvor han sig opholder; som nu Boet er ringe og ikke taaler noget ordentlig Proclama, vorder bemeldte Peder Andersen efter nu brugelige Maade, herved udi de Berlingske Tidender 3de gange efter hinanden indkaldet at møde eller møde lade hos mig Undertegnede, som allernaadigst beskikket SkifteForvalter, inden den Tid Lovens 5te Bogs det Cap. 4de Art. allernaadigst foreskriver med fornøden Legitimation, og derefter sin Arveret at beopagte. Haavien i Horrig Anner, Stoevens Præstegield., Guldahls Fogderie, Tronhiems Stift, den 22de December 1784. C. Koefod.
Berlingske Tidende, 1785-01-28
Paa Amtmand Joachim de Knagenhielms Vegne, bliver efter hans Forlangende herved bekiendtgjort: at under Schiervøe Tinglang, Senjens Fogderie, under Nordlands Amt i Norge, er den 13de Januarii 1784 funden indstrandet nogle Stykker af Overdelen af et forulykket Skib, som efter den tillige paa Strandbredden fundne, af Søen beskadigede, Skibs-Journal, skal have været kaldet de 2de Søstre, hiemmehørende i Hamborg, ført af Skipper Johan Henrich Knauff, Ugesom og Styrmandens Navn synes at have været Christopher Ludvig Foermann. De inddrevne Stykker af Vraget, tilligemed endeel deraf udhugget Jern, samt biergede Stumper af Seyl og Tougværk, og endeel Hør, med videre, er ved Auction gjort i Penge, som deponeres i den Kongel. Cassa, indtil om nogen Eier forinden den i Loven bestemte Tid kan legitimere sig berettiget dertil, da samme derom, kan henvende sig til det Kongel. Rente=Kammer, og forvente efter rigtig befundne Beviisligheder Auctions=Beløbet udbetalt. efter Fradrag af lovlige Omkostninger. Rente=Kammeret, den 7de Januarii 1785.
Berlingske Tidende, 1785-01-28
Sidstleden 9de hujus har nogle Lodser udi aaben Søe, noget over 2 Mile fra Lindersnæs, fundet et Tremastet Skib, aldeles siunket og flydende paa sin indehavende Træelast=Ladning som af Skipper og Mandskab befandtes at være forladt; dette Skib, som til Ladestædet Fahrsund i Lister Amt er foranstaltet henbragt, under Commission af Hr. Jochum Brinch Lund, befindes i Følge de derudi forefundne Papirer, hvoriblandt en Journal, at være hiemmehørende i London, commanderet af Capit. Antome Buch fra Witbye, afgaaen sidst fra Memel, og destineret til London, samt dets Navn at være Libertha, ligesom det og at Journalen videre oplyses, at samme den foregaaende 7de ei, har været i Høyde af Lindersnæs, men da intet videre denne Jour nat findes skreven, sluttes, at Skibet i sin slette Tilstand er bleven forladt af Mandskabet, som i en medtagen Baad formodentlig har søgt at frelse Livet. Eyerne behage selv eller ved Fuldmægtig, inden Aar og Dag fra Strandings Dato for mig at fremkomme med saadan Legitimation, der beviser, at de ere rette Eiere til benævnte Vrag med Ladning, da de ellers maae vente at have forbrudt deres Ret. Christiansand, den 20de Decbr. P. Holm, Etatsraad og Amtmand over Lister og Mandals Amter. At Skiftet efter afdøde Assessor, Raadmand og Byefoges Wildhagen bliver foretaget til endelig Slutning, Mandagen den 13de Junii næstkommende Aar, saadant bliver hermed bekiendtgjort, enhver som endnu maatte have noget efter velbemelte salig Afdøde tilgode, og enhver som maatte formeene ellers med dette Boe at have noget at bestille, ville derfore behage ovenmelte Tid, om Formiddagen Kl. 9 Slet, udi mit iboende Huus sig at indfinde, hvor Skiftet skal blive foretaget og enhver veder fares Ret efter Loven. Kongsberg, den 24de Decbr. 1784. Jonas Barth.
Berlingske Tidende, 1785-01-28
Matrosen Gottfried Christiansen fra Drammen, sidst fal rende med Capit. Christian Dicher fra Altona, og falden overBord in Octobr. 1783, har efterladt sig nogle reede Penge, et Sølv=Uhr med videre, hvilke nu hos mig ere staaende, og udgiør i alt 56 Rdlr. Af den Efterretning jeg har, havde den Afdøde hverken Fader eller Moder, men en Broder og Søster i Drammen, skulle nogen anden end dem, jeg haver ved Bragernæs Sogne=Præstes og Øvrigheds Attester faaet beviist, formeene sig at være de rette Arvinger, ville de behage at melde sig hos mig, som har faaet den oriaale Beretning om Dødsfaldet og Arven fra Altona. Strømsøe, den 4de Novbr. 1784. Ole Afsing.
Berlingske Tidende, 1785-01-28
Ved Bekiendtgiørelsen angaaende Matrosen Gottfried Christiansen fra Drammen er, i Tillægget til Avertissements No. 93. og følgende Blade, indløbet den Trykfeyl, at under samme er sat: Ole Rising, hvilket herved rettes til Ole Alsing.
Berlingske Tidende, 1785-01-28
Ved Proclama, som er læst i Siellands Landsting den 12te Januar. sidst og i Hof= og Stads=Retten den 17de Dito, ere de som maatte have noget at fordre efter afg. Sigvard Andreas Lindahl, forhen Kiøbmand i Arendaht, indkaldede inden 12 Ugers Forløb, at møde i Hof= og Stads=Rettens Skifte=Commission, for at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer, hvilket herved end videre bekiendtgiøres.
Berlingske Tidende, 1785-01-28
Ved Proclama, læst i Hof= og Stads=Retten den 10de Januarii sidstleden, og ved Siellandsfars Landsting den 12te derefter, ere Creditorerne i General=Auditeur Wilhelm von Asperne Fallitboe indkaldede inden Aar og Dag at møde eller møde lade i beviisliggjøre deres Fordringer; saa er og indkaldet, i Følge For Hof= og Stads=Rettens Skifte=Commission, for at anmelde og ordningen af 28de October 1702, inden samme Tiid at komme tilstæde General=Auditeur Wilhelm von Aspern, hvis Opholds stæd er vides, for at give fornøden Oplysning ved hans Boes Behandling; hvilket end ydermere herved bekiendtgiøres.
Berlingske Tidende, 1785-01-28
Ved Proclama, som er læst i Kiøbenhavns Hof og Stads den 12te hujus, ere saavel Arvingerne som Creditorerne efter Ret den 10de Januarii 1785, og i Siellandsfars Landsting, afgangne Madame Anna Elisabeth Rasmusdatter og hendes forhen afdøde Mand, Supercarge Niels Falchenberg, indkaldede med 12 Ugers Varsel, for at anmelde, de første deres ArveRet, og de sidste deres Fordringer, i Hof= og Stads=Rettens Skifte=Commission; hvilket herved end videre bekiendtgiøres. Ja jeg undertegnede haver tilkiøbt mig en Deel af min sal. Mo Rettighed, saa bekiendtgiøres til behagelig Efterretning, at ders, afg. Mad. Godiches, Forlags Bøger, med Forlags samme findes til Kiøbs i det Berlingske Contoir i Pilestrædet for hossatte Priser: Kong Christian den 11. Historie 1ste og 2den Deel, samt Supplementet til samme, paa Trykp. for 5 Rdlr. 5 Mk. 8 Sk. Skriv=Papiir 7 Rdlr. 4 Mk. Møllers Huus=Postill 7 Mk. Collegium Pastorale 1 Rdlr. Udvaldes Krone 2 Mk. 4 s. Statii aandelige Skatkammer 2 Mk. 8 s. Borchs bibelske Synge=Chor 1 Mk. 8 s. Michael Saxens gudelige Spørsmaals Bog eller Præste=Pin 1 Mk. 4 s. And. Hoffs Laas for Munden og Tømme paa Tungen i Mk. 2s. Dorthe Engelbrets Datters Sielens Sangoffer 1 Mk. 4 s.D. Johan Lassen bibelske Kierne 1 Mk. 4 s. Peder Dasses Catechismi=Sange 14 s. Peder Dasses Epistel= og Evangeli=Sange 14 s.
Berlingske Tidende, 1785-01-28
Kiøbenhavns Jldebrands aarlige Erindring 4 s. Holbergs Helunde Historie 1 Rdlr. Coldings blodige Brudgom 18 s. Volqvartz Sielens Luth eller aandelige Sange 12 s. Zions Sukke ved Babylons Floder 1 Mk. En Christens Tanke Tøyle eller aandelige Sange 5 sk. Peder Daffes bibelske Vise=Bog 5 s. Rachtsws Taare=Perse 5 s. Bruns syngende Tidsfordrig 5 s. Udtog af Palmebogen 9 s.D. Eret Pontoppidans Troms=Speyl 1 Mk. 8 s. B. Sivers Saligheds=Midler 1 Mk. 4 s. Thomas Kingos aandelige Siunge-Kors 1 Mk. 4 s. C. Christ. Godiche, sal. Berlings. Mis Sara Sampson, et borgerligt Sørgespil, 15 Acter, at til Hr. Lessing, er til Kiøbs for 24 Sk. for Tryk=Papiir og 2 Mk. paa Post Papiir hos Brødrene Berling i Pilestræde. Sammesteds er ligeledes til Kiøbs: Forsøg over Lovgivelsen af Forfatteren til de Philosophiske Dromme, oversat af P. T. W., paa Tryk=Papiir 8 Sk. og Skriv=Papiir 12 Sk.
Berlingske Tidende, 1785-01-31
Smirna, den 2den December. Det Privilegium, som de Russiske og Østerrigske Undersaattere have faaet af Porten, at de skulle være frie for den Afgivt, som man her kalder Bedachet, synes ikke at bringe den tilsigtede Fordeel med sig, saasom de nyeste fra Constanstinopel ankomne Kirmans sige, at denne Afgivt ikke skal betales af bemeldte Russiske og Østerigske Kiøbmænd, men derimod skal erlægges af de Tyrkiske Undersaattere, enten de ere Kiøbere eller Sælgere. Sagen kommer altsaa næsten ud paa det samme.
Berlingske Tidende, 1785-01-31
Den her værende Hollandske Consul, som ogsaa har besørget her det Rommersk Keiserlige Consulat, har ved de nærværende Stridigheder imellem Hs. Keiserlige Majestæt, og Republiken nedlagt det sidste, hvilket nu, saalænge Uenigheden varer, bliver besørget af Hr. Giera.
Berlingske Tidende, 1785-01-31
Lissabon, den 18de December. J Begyndelsen af November Maaned blev et eneste Krigsskib her udrustet, og strax reiste sig det Rygte, at vort Ho vilde fordre tilbage igien af Hollænderne de Establissementer i Ostindien, som det før havde eiet. - Bemeldte Krigskib løb herpaa ud for at krydse, og er allerede kommen tilbage igien, hvorpaa ommeldte Rygte forvandlede sig til sit forrige intet.
Berlingske Tidende, 1785-01-31
Messina, den 24de December. Alle Qvarantainer ere nu her blevne ophævede, og denne Stads Handel begynder at komme i Flor igien, da Hoffet til Stadens Beste, som tillige er bleven gjort til en frie Havn, har føiet de nyttigste Anstalter. For Eftertiden kunne altsaa alle Fremmede, af hvad Nation og Religion de end maatte være, ja endog Jøder, blive imodtagne. Alle Sorter Vahre, end og fra Levante, maae indføres, og der skal opbygges et Lazaret til disse sidstes Renseelse.
Berlingske Tidende, 1785-01-31
London, den 11te Januarii. I Dag 8te Dage er en hvis Hr. Harper i Birmingham faret op mod Himmelen med en af ham forfærdiget Lufthold. Det regnede just meget heftig, da han steeg op i Veiret, men inden 5 Minutter var han oppe over alle Skoer, og befandt sig i en meget varmere Athmosphære og behageligt Soelskin. Han fornam og i den øvre Luft langt fra ikke saa stærk Kulde, som han havde formodet. Det Fahrenheitske Thermometer stod, da han foer op i Høiden, paa den 40de, og faldt i den hele Tiid paa Reisen ikke dybere, end til den 28de. Han giør den Regning, at han har været 4300 Fod i Veiret over Jordens Overflade. Han kom ned ved MillstoneGreen i Staffordshire, 50 Engelske Mile fra Birmingham, hvilke han i 1/4 Time havde lagt tilbage, og tilbragte Natten i Lichtfield, hvor Folket ved hans Ankomst spændte Hestene fra Vognen og førte ham i Triumph ind i Staden. Hr. Pitt har et særdeles vaaget Øie med Snighandlerne paa Søekysterne, og har for kort Tiid siden gandske tilintetgjort deres Anslag ved Deal. Disse havde i det stormende og taagede Veier gjort Anstalter til at bringe mange forbudne Vahre i Land. Hr. Pitt forlangte af Krigsdepartementet et Regiment Soldatre paa en vis Dag til Deal. Det blev ham afslaaet, men han blev ved at paastaae, at han maatte have det. Det blev derpaa inqvarteret i en Lade, og Dagen derpaa fordeelt i nogle Kuttere, paa Søekysterne, hvor de uden Modstand bemægtigede sig Snighandlernes Fartøier og opbrændte dem.
Berlingske Tidende, 1785-01-31
Et Brev fra Marqvis de Bussy beretter, at Tippo Saib, beholder et uforsonligt Had imod Engelænderne. Han er ingen stor Ven af sine egne Lande, og har en stor Længsel efter at see Frankrige, om hvilket Officeererne ikke undlade at give ham store Begreber.
Berlingske Tidende, 1785-01-31
Alle Skatkammerets og Søe-Etatens Regninger indtil sidstafvigte Aar blive bragte i Rigtighed, for at blive Parlsmentet forelagte ved Begyndelsen af dets Forsamlinger. Uden Tvivl vil den saa længe forønskte Forbedring ved Folkets Forestillelse i Parlementet blive en af de første Gienstande for disse Raadslagninger, hvorfore Yorkshire og tilligemed nogle Provindser i Jrland have, ihenseende til deres, indgivet Suppliker til Kongen. Ministeren føler Retfærdigheden i de offentlige Besværinger herover og synes ikke at være utilbøielig til at afhielpe samme. - Himmelen veed hvad der endelig vil blive af med Stemmeprøvelsen i Vestminster. Den gaaer saa langsom afsted, at den ved Begyndelsen af den første Parlements forsamling endnu ikke kan blive endt.
Berlingske Tidende, 1785-01-31
Efter Breve fra Lissabon, have Amerikanerne ført saa stor en Mængde Korn til Portugal, at nogle Fartøier med samme have maattet seile til Cadix og andre Havne, og at Hoffet har i Sinde at indskrænke denne Handel, eftersom Amerikanerne føre mere ind, end de føre Frugt og Viin ud. J hvor stor Anseelse den brittiske Nation staaer hos Deyen, i Algier, kan man iblant see af følgende: Et stort Spansk Fartøi fra Zante til Lissabon, hvorpaa 3de Engelændere befandt sig som Passagerer, blev af en Algiersk Søerøver tage og opbragt til Algier. De 3de Engelændere ansøgte Deyen, ved den der værende Engelske Consul om deres Frihed, hvilken de ei allene strax erholdte af ham, men han befalede endog at sætte Fartøiet selv for Engelændernes Skyld i Frihed, og tvang Søerøveren til at give alt det Røvede tilbage igien, jo endog Skjorteknapper, som han havde taget.
Berlingske Tidende, 1785-01-31
Den paa Violin berømte Virtuos, Lolli, har ladet sig bevæge til at besøge Engeland. Da han gjorde sin første Opvart. ning hos Hs. Kongel. Høihed, Prindsen af Wallis, forelagde Prindsen ham en Qvartetto af Heynes Concert, som han skulde spille tilligemed Cramer, Abel og Crosdil. Ha undskyldte sig, eftersom han just samme Morgen havde betrukket sin Violin med et Par nye Strænge; men da han blev saa godt som tvungen, faldt man i Forundring over, at han aldeles ikke kunde komme fort. Men den følgende Dag spilte han en Solo, hvori hans Styrke ligger, og nu viste han hvor stærk Geniet er, naar det overlades til sit eget Lune, og ikke fængsles. Han gaaer endnu en Octav høiere end Cramer men kommer dog ikke op imod Viotti i Paris, som er den største Virtuos, Verden eier.
Berlingske Tidende, 1785-01-31
J Torsdags otte Dage gik John Ashmore i Kings-Stan dal ved Bexton, som er 105 Aar gammel, 4 Mile i 54 Minuter for 1 Pund Tobak.
Berlingske Tidende, 1785-01-31
Den bekiendte Maler Zophani, en Tydsker af Fødsel, der for et par Aar siden gik til Jndien for at giøre sin Lykke med sin Kunst, skal allerede have sendt hertil 36000 Pund Sterling, og haaber, da han i dette Aar kommer tilbage, selv at medbringe endnu 30000.
Berlingske Tidende, 1785-01-31
Østerrige, den 12te Januarii. Endelig har man faaet den glædelige Efterretning fra Siebenbürgen, at Rebeller Anføreren Horia er tilligemed hans Kammerat bleven fanget. Grev von Jancowitz's gode Anstalter skulle meget have bidraget dertil. Wallacherne saa Tiid efter anden meere overtydende ind, at de vare bedragne; nogle gik paa de mangfoldige Keiserlig Kongelige Erklæringer hiem, og antoge den tilbudne Keiserlige Naade; de andre bleve mistroiske imod Horias Løfter, hvoraf de aldrig saae nogen at blive opfyldt. Tilsidst forsøgte Horia alt for hemmelig at forlade dem; men da hans Folk bestandig geleidede ham, saae han, at der slet ingen anden Vei var til ha Rædning, end at overtale sine Tilhængere, at han vilde gaa til Wien, og bringe deres Anliggender i Rigtighed med Kaseren. Dette Forslag blev antaget, hvorpaa han bega sig bort tilligemed sin Kammerat Kloska Jman, en graf Geistlig, og søgte hemmeligen at undflye til det tyrkiske Gebe Her vare alle Udgange besatte, hvorfore de bleve nødte inat begive sig til det Jndre af Landet, og troede i Tydske Dragt, som de strax tilbyttede sig for deres Wallachiske, at kunne undflye til Pohlen. Men uformodentlig stødte er Keiserlig Piket paa dem, som strax kiendte Horia, eftersom han nogle Dage i Forveien nøie var beskreven og gjort kiende lig ved uddeelte Stikbreve. Han overgav sig strax udi Modstand. Den Officeer, som indtil videre har ham Forvaring, lod ham strax aftegne, og sendte hans Skygg tegning til Hoffet. Hr. Loschenkohl i Wien giør alleredAnstalter til at stikke Horias Billede i Kobber.
Berlingske Tidende, 1785-01-31
Paris, den 14de Januarii. Hr. von Beaumarchais har lykkeligen og uden at blive anholdt, bragt hertil 30 Vogne med sit nye Oplag af Voltairet Værker, som udgjøre 30 Bind. Hans Figaro derimoder ved Censuren bleven anholdt formedelst nogle personlige Fornærmelser som han havde tilladt sig i Fortalen.
Berlingske Tidende, 1785-01-31
Grev Maillebois skal nu enten den 20de hujus eller og ført den 15de Februarii tiltræde sin Reise til Holland. Han med tager kun tvende Franske Officeerer som Adjutantere. Man siger ogsaa, at han, for ret at vinde Hollændernes Hierter, vil give de Hollandske Officeerer Fortrinnet ved den Legion, som han agter at oprette til Hollændernes Tieneste. Ma forsikrer, at Hertugen af Lauzun visselig ikke vil reise til Holland, i det mindste har han endnu ikke Tilladelse dertil.
Berlingske Tidende, 1785-01-31
De 25000 Mand Franske, som Generalstaterne forlangt af vort Hof til at besætte Mastrict med, skulle, naar de før have faaet samme, være dem som en Nøgel i Lomme til Schelde. - Vore med Tilladelse fraværende Krigere, som paa denne ubehagelige Aarets Tiid ere blevne kaldte tilbage til deres Regimenter, have lidt meget paa den besværlig March, og dersom endog Forliget uden et eneste Skud kommer i Stand, saa kan man dog regne, at de stridende Parte ville allene formedelst den strænge Aarets Tiid tabe 4 til 5000 Mennesker. Kongens ældte Broder skulde have faaet Sæde og Stemme i Stadsraadet, dersom ikke en Dauphins Tilværelse og Erindringen om forrige Tilfælder havde stredet derimod. Somman siger, lader Kongen sig ofte forelæse Hr. Neckers nye Skrift.
Berlingske Tidende, 1785-01-31
Til Brest er ankommen en Fregatte fra Hr. von Bossyn Ostindien, paa hvilken befinder sig en Engelsk Officeer, som har bragt den Efterretning, at Engelænderne have i Følge Fredstractaten villet tage Trinconemale i Besiddelse, men at Hr. von Bussy ikke har tilladt det, eftersom Hollænderne: Følge Tractaten strax skulle imodtage det af Engellænderne igien, hvortil de ikke vare færdige.