Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-07-08
Videnskabelighed. Professor Ørsted er bleven optaget til ordentligt Medlem af det franske Jnstituts physiske Klasse. Regentsens anden hundredaarige Jubelfest høitideligholdtes den 1 Juli, som Kong Frederik den 2dens, Kommunitetets Stifters Fødselsdag, og tillige som en af de berømmeligste i Regentsens udødelige Stifters Kong Christian 4des Liv, da det store Søeslag med de Svenske, hvori Kongen selv blev saaret, holdtes paa Colberger Heide i Nærheden af Femmern. Til Høitideligheden indbødes ved et latinsk Program af Regentsens Provst, Professor Nyerup. Foruden Universitetsdirektionen, det theologiske Fakultet, Professorerne, et stort Antal Geistlige, samtlige Alumner og andre Studerende, bivaanede mange kongelige Embedsmænd, hvoraf de Fleste i deres Studenteraar havde været Stiftelsens Medlemmer, Festen i Regentskirken, hvor Hr. Prof. og Dr. Theol. P. C. Müller i en latinsk Tale fremstilte Festens Anledning, Guds Varetægt over Stiftelsen i dens tilendebragte andet Aarhundrede, de oldenborgske Kongers Velgierninger imod den, de berømteste Mænd, som i det forløbne Tidsrum vare gangne ud fra Stiftelsen m.m. Før og efter Talen bleve afsjungne tvende Sange, forfattede af Prof. Dr. J. Møller, og Musikken komponeret af Stiftelsens Alumnus, Studios. jur. Berggreen. Om Aftenen feirede Regentsianerne denne sjeldne Fest ved et lysteligt Symposium. Til samme var i Gaarden opsat Rækker af dækkede Borde, hvor henved 40 nu eller forhenværende Studentere indtoge et Aftensmaaltid. Hele Regentsbygningen, saavel til Gaden som Gaarden, var skjønt illumineret. J Kirkens midterste Vindue, ligefor Landemærket, saaes Christian den Fjerdes frappant lignende Brystbillede i Transparent, omgivet af en Stjernekrands, med hans hosføiede Valgsprog: "Regnu firmat pietas. Jndvendig var Regentsgaarden ligeledes skjønt dekoreret, og paa den vestre Side anbragt en kunstig med Lamper behængt Hække af Grangrene, i hvis Midte Christian den 4des Navnetræk med Krone over brændte, og i det i Gaardens Midte staaende skjønne og store Lindetræe (plantet af sal. Prof. Hvid den 12 Mai 1785) funklede koulørte Lamper liig Frugter af Guld. Lignende Lys Guirlander omgav hele Gaarden, foruden adskillige Fakler, tændte Lygter a. som i det Hele afgav et sjeldent og frydeligt Syn. 15 Sange af Dhrr. Prof. Finn Magnussen, Adjunkt Zahle, Studenterne Visbye og Brorson samt unævnte Forfattere, vare fremkomne i Festens Anledning, hvoraf 4 vare helligede Christian den Fjendes Minde, en de hedenfarne Provster i det 18de Aarhundrede, og een den nuværende Provst, Prof. Nyerup. Desuden var en Sang til de gamle Regentsianere, tre nye danske Studentersange, en græsk til Pallas, hvis Forfatter ikke vidstes, samt en plattydsk. Af de udbragte Skaaler var den første helliget Regentsens Stifter, Christian den Fjerde, og ledsagedes af et jublende Hurra, der gjenlød mod Skyerne; den næste bragtes hans ophøiede Efterfølger, vor elskede Konge, med et 9 Gange gientaget Hurraraab. Ogsaa mange af Universitetets Professorer beærede Festen ved deres Besøg, og blandede sig vennehuldt imellem de Yngres muntre Skarer. For de i Festligheden Deeltagende, som Gaardens Lokale ikke kunde rumme, havde Studenterforeningen iøvrigt indrømmet sine Værelser paa store Kjøbmagergade. Fra Toppen af Rundetaarn, der, som bekjendt, ogsaa er bygget af Christian den Fjerde, glimrede under den hele Høitidelighed ogsaa hans Navnetræk med Krone over i Transparent, hvilket tog sig særdeles vel ud, og kunde sees tydeligt over hele Staden, og Aftenens Festlighed aabnedes ved høitidelig Basunlyd fra Taarnet. Den største Deel af store Kannikestræde med tilstødende Gader, saavelsom Walkendorphs Kollegium vare samme Aften ogsaa oplyste, og opfyldte af en utallig Mængde Mennesker. Det Hele var anordnet og forestodes af Dhrr. Professorer Nyerup og Rasmussen samt 5 af Regentsianerne valgte Direktører (Dhrr. Jespersen, Høyberg, Henningsen, Holm og Olsen), som alle ere Stiftelsens Alumner.