JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-01-27
Ved en Bondeby, kaldet Teltow, beliggende imellem Berlin og Potsdam, dyrkes et Slag Roer, som bære Navn efter Byen, og kaldes Teltovroer. Disse have megen Lighed med vore botfeldske Roer, men ere noget mindre. Dyrkningsmaaden er meget simpel, da de blot udsaaes paa et got pløiet eller gravet Stykke Land, og hakkes eller harves ned. Men mærkeligt er det, at disse Roer kun lade sig dyrke til Fuldkommenhed i Henseende til Velsmag ved denne ene By. Man har forsøgt at forplante dem, men de give aldrig saa velsmagende en Rod. De forsendes herfra til alle Kanter, endog til London, Paris, Wien, Petersborg, hvor de overalt antages som en Lækkerhed. Den som ikke selv har seet de Egne af Bøhmen, i hvilke Humleavlen er Bondens vigtigste Næringsgren, kan ikke gjøre sig en sand de om hvor stor og udbredt denne Avl er. Strækninger af fem til sex hundrede Tønder Land ere beplantede allene med Humle. Paa min Reise gjennem Bøhmen fandt jeg den mest udbredte Humleavl imellem Carlsbad og Eger, og i Særdeleshed ved Bondebyen 3wodau, til hvis ene Sider en Strækning af omtrent fem hundrede Tønder Land er besat allene med Humle. Til de andre Sider ere ogsaa betydelige Anlæg, men ikke af saadant Omfang. Det er vanskeligt at erfare noget Fuldstændigt om Humleavlen her, da det almindelige Sprog er, som man kalder det i Tydskland og paa Stedet selv. "Stokbøhmisk, nemlig en Dialet af Bøhmisk, og man kun træffer Enkelte som talede Tydsk, dertil kom endnu, at Bøhmerne ansee deres Kundskab om Humleavlen for en Helligdom, som de ikke tør røbe.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-01-27
J Ermenonville var forhen Rousseaus Grav, og endnu staaer det Mindemærke, som var sat over ham. Dette bestaaer i en Sarcophag, staaende paa en Ø i en liden Dam, og Øen er tæt beplantet med Pyramidepopler. Dammen er omgivet af Plantninger, som paa de to Sider bestaae af Træer med lyst Løv, men paa de andre Sider staae Ege og Bøge. Ved den ene Ende af Partiet er et kunstigt Vandfald, hvori Naturen er efterlignet meget got. Hele dette Parti er aflukket for sig selv, og er Opholdstedet for mangfoldige Sangfugle.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-01-27
(Af: "Udtog af en Dagbog over Gartneri, især med Hensyn til Driverier og den skjønne Havekunst, ført paa en Reise igjennem Tydskland, Over-Jtalien, Frankrige og Holland. Af Rud. Rothe. Med en Fortale af Ridd. Profess. J. W. Hornemann. Kbhavn 1828. 8. Faaes hos Boghandler Reitzel.) Det norske Sprog. Derom har dette Blad af og til havt forskjellige Meddelelser. J Forbindelse dermed optages) følgende: J Memosyne 1ste Deel S. 139. 141, siges nogle sande Ord om det saa kaldte norske Sprog. Det har altid forekommet Anm., som om man i Striden i denne Anledning blot stred om Ord. At det Sprog, den norske Bonde almue taler, er Norsk, lader sig vel saa lidet afbevise, som at det Sprog, der tales i de norske Kjøbstæder, der høres paa Prædikestole, paa Thing og i Skoler, der læses i Bøger paa Prosa og Vers, er, med nogen dialectisk Forskjel, det samme som tales og læses i Danmark, eller det Danske, som ved 400 Aars politisk Forbindelse, ved Reformationen, ved 150 Aars tidligere Bogtrykkerkunst i Danmark end i Norge, og ved flere Anledninger efterhaanden er blevet Bog- og Talesprogfor den dannede Deel af det norske Folk, ligesom maaske det svenske Sprog vilde have været det nu, dersom Norge under Calmar-Unionens Bevægelser, med mere Enighed og Fasthed end i dets Historie fra den Tid er kjendelig, havde sluttet sig til Sverrig; dersom Opmuntring, enten fra Gustav Vasa som vel var mere skikket til Jnsurrections end til Erobringskrig, eller fra Lybeks Side havde foranlediget en Forening mellem disse to Riger, efter Unionens Opløsning; eller vel endog, dersom Axel Oxenstjernes og Carl Gustavs Planer vare blevne realiserede. Man kan vel altsaa i politisk eller geographisk Forstand tale om det norske Sprog, men dette bliver i linguistisk Henseende altid Dansk, (ligesom de nordamerikanske Fristaters Sprog er engelsk), der existerer en norsk *) Af Liter. Tid. d. A. No. 2. S. 25. Literatur, men hvis Frembringelser maa antages at være forfattede paa Dansk, saalænge indtil engang i Tidernes Løb en egen Sprogart kunde danne sig i Norge.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-01-27
Jndenlandske Efterretninger. - Vor udmærkede og kundskabsrige Veterinair, Hr. Generalkrigskommissair Neergaard, har udstædt en Plan til et praktisk Foretagende, hvis Udførelse maa blive af særdeles megen Vigtighed for en af Danmarks Rigdomskilders Tarv, navnlig for Qvægavlens Forædling. Han er i Besiddelse af en Avlsgaard, omtrent 1/2 Miil fra Kjøbenhavn, der har et Areal af nogle og halvfemtesindstyve Tdr. Land geometrisk Maal, som han med stor Flid og Bekostning har opdyrket. Den er, især med Hensyn til Gaardens nære Beliggenhed ved Hovedstaden, fortrinligen skikket til gavnlig Raceforædling. Men da et saadant Foretagende overstiger hans pecuniaire Kræfter, saa henvender han sig til ædelsindede Patrioter, der med reen Villie forene Evne til at fremme Landets Tarv. Vilde nogle saadanne Mænd i 5 til 6 Aar sammenskyde den aarlige Sum, som medgaaer til Eiendommens Forvaltning, Drift, Vedligeholdelse etc. (omtrent 2500 Rbd.) saa sættes han derved istand til at ordne det Fornødne i Henseende tildette praktiske Foretagende. Skulde den indkommende aarlige Sum overstige Beløbet af 2500 Rbd. saa skal Overskuddet vorde anvendt til at udvide Indretningen og gjøre den fuldkomnere. Han vilde i dette Tilfælde aflægge et offentligt detailleret Regnskab. Udbyttet, som han med Sikkerhed kan tilbyde de ærede Contribuenter er Halvdelen af det aarlige Tillæg i Forhold til deres respective Jndskud. Den anden Halvdel er den eneste Løn for hans Møje, og Bekostning. Contribuenter have fortrinlig Ret til Resten af Opdrættet fremfor alle andre Kjøbere, der maatte melde sig. Hin ere naturligvis ogsaa berettigede til at overtyde sig om deres Tilskuds samvittighedsfulde Anvendelse, men det vil tillige være Hr. N. kjert, om de ved oftere Besøg behage at forskaffe sig denne Vished. Dette Blads indskrænkede Rum forbydet os at optage den hele Plan.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-01-27
Næste Søndag den 30 d. M. vil paa det kongelige Theater en interessant Aftenunderholdning gives til Fordeel for det kongelige Institut, til Blindes Dannelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-01-27
Blandede Efterretninger. - Tyveskræmmsel. En fransk Uhrmager i Cadix har opfundet en liden Indretning, som ved tre paa hinanden følgende Knald af et Pistolskuds Styrke, røbe Tyven, som vil bryd ind. Med vore sædvanlige Knaldkompositioner er det meget let at anbringe ved enhver Dør, KistVindue, m. m. en simpel sikker og farefri Indretning, som øieblikkeligen underretter Nabolauget om, naar en uberettiget Haand vil forsøge af aabne en Dør. Vi kunne ikke begribe, at man ikke allerede forlængst har anvendt dem ved Kasserer=Kontoirer, Pengekasser m.m. Naar Tyvene først vidste at saadanne Indretninger hyppigen brugtes, prøvede de neppe paa Indbrud, J. A.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-01-27
Bekjendtgjørelse. Paa dette Tidsskrift, som herefter udkommer hver Tirsdag, Torsdag, Løverdag og Søndag, modtages Subskription hos Bogtrykker Jacobsen, store Kjøbmagergade No. 50. Prisen er 2 Rbd. Sedler qvartaliter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-01-29
Indenlandske Efterretninger. Af det for Stiftelsen Trøstens Bolig bekjendtgjorte Regnskab for 1830 er Resultatet, følgende: r. S.S. O. D.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-01-29
Jndtægt. Rbd. Sk. Rbd. Sk. 1. Beholdning fra f. A. 2. Leie af Stiftelsens to Eiendomme. 3. Rente af det Moltkiske Legat 4. - Grevinde Holks Legat . ...... 300. H. Andre Renter 6. For rede Sølvs Vexling 784. 5.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-01-29
Udgift. 1. Betalt Afdrag paa Gielden. til Kreditkassen, *) Ogsaa Hovedlederne af den brabandske Revolution bede Kongen om militairisk Hielp for at faae Aarchiet i Brüssel standset. 2. Renter af bemeldte Gield No. 3. Administrations Omkostninger 3. 50. efter Cours 206 1/2.4. Til Secretairen og Inspecteuren. 158. 5. For i Adresseavisen at indføre.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-01-29
Extrakt af Regnskabet for 1829. 6. Til Pensionister. 7. For Stiftelsens to Eiendomme, Reparationer, Skatter etc. 8. Rede Sølvs Vexling 742. 16. Beholdning d. 31 Dec. 1839.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-01-29
Kjøbenhavns Børs d. 28 Januar 18. Hamburg 2 M. - a vista 216 Species 214. Specier solgtes til 12 Rbmk. 1818. Bank-Disconto 4 pCt. Norske Speciessedler. 2 Rbd. Sal. pr. 100 Specier, Svenske Sedler. 4 Rbs. Tegn. pr. Rdlr. Rigsgjeld. 87 Rbd. Sedl. 4 pCt. Kgl. Oblig. (u. R.) Dito over 2000 Rbd. Stk. Rbd. Sedler. 80 1/2 i Banco. Dito Dito. .......
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-01-29
Nationalbank-Obligationer, (af Laanet 4 Febr. 1820) 101 1/2 102 Rbd. r. S. Dito Dild. ...... i Sedler. 4 pCt. uopsigel. Rigsbkobl. Renter pr. 6 Januar 100 1/2 100 r. S. 6 pCt. norsk Laan, ved Hambro & Søn 100 1/2 101 i Banco. 4 pCt. nye norske Obligat. ved Dito lydende paa r. S. r. S. 4 pCt. Dito Dito. . i Banco. 3 pCt. uopsig, norske Statsobligat. 4 Rd. Banco. 4 pCt. nye danske Obligationer 58 6812 L. Sterl.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-01-29
Asiatiske Compagnies Actier. i Sedler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-01-30
Nyeste Skilderi af Kjøbenhavn. Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Søndagen den 30 Januar 1831. No. 18. 28 Aargang. Forsendes, ifølge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Sang for Helsingørs Klub. Den 28 Januari 188.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-01-30
Ved højen Mast Kong Christian stod, Med Krigermod. Selv delede han Kampens Dyst Hans Slavind lynede med Lys; Ja – ofred ædle Kongeblod Med mandigt Mod. Om Heltens Sværd sig slynger skjønt En Mindekrands af Eviggrønt Thi Saga tegned hans Bedrivt, J gylden Skrivt. Ja, stolt vort Fædreland Du skal J Seclers Tal End skynge i Erindrings Favn, De elskte Danske Kongers Navn, Der kjæmpede for Ret og Skjel, Og Danmarks Vel. Et mindre, de – hvis Fader=Hu, Afværged Krigens Rædslers Gru Der signede sin Arne froe, J Fredens Roe. Seel Danmarks slette Fredrik bod Med Sværd og Skjold, Med Faderhjerte Retfærds Aand. Med Mildheds Scepter i sin Haand, Ømtskjermende om Landets Fred, Og Enighed. I Troskabs Lye hans Trone staaer, Hans Godhed ingen Grændse naaer, Thi, hvor at han ei hielpe kan, Der – lider han. Velsign, o Gud vort Fødeland, Hver Qvinde, Mand; Beskytt den saligfølte Fred! Giv Jorden Held til Frugtbarhed! Lad Snekken løbe trygt fra Stavn, Til fremmed Havn. Velsignvor Konge og hans Huus!
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-01-30
At mange Aar, ved Glædesblus, Vi juble paa hans Fødselsdag. festligt Lag. Carl Søeborg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-01-30
Den sidste belgiske Revolutione, Historie. (See 1. 2.) Nu herskede Klubben og den provisoriske Regjering ved det bevæbnede Landfolk. En fremmed Eventyrer, Juan van Halen, en duelig Taktiker havde faaet Overbefaling over Tropperne. Under ham tjente den franske General Mellinet. Hr. de Potter vendte tilbage fra sin Landflygtighed fra Paris med fransk Pas, (d. 28 Sept.), og et vildt Democrati var Central-Commissionens System. Ved denne Tid sluttede Kongen d. Oct. Generalstaternes overordentlige Møde, efterat den allerede under 30 Sept. havde udtalt Forandring af Grundloven, og Belgiens administrative Adskillelse fra Holland. Men stolt af den vundne Sejr erklærede den provisoriske Regjering, bestaaende af de Potter, Rogier, Sylvain van de Weyer, Greve Felix af Merode, og Gendebien, d. 4 Oct. de Holland frarevne Provindser skulle danne en uafhængig Stat." Det var forgjeves at Kongen sendte Prindsen af Oranien, d. 5 Oct., til Antwerpen, for at tage saadanne Forholdsregler, som Belgiens Tilstand gjorde nødvendige. Den provisoriske Regjering besluttede d. 9 Oct. at en Forsamling skulde sammenkaldes i Brüssel, for at vælge den tilkommende Regent. Det var forgjeves, at den ilde raadede Prinds, i den mest paafaldende Modsigelse med hans Fuldmagt, erklærede i Proclamationen af 16 Oct., at han erkjendte Belgiens Uafhængighed, og stillede sig selv, i de Provindser, som han forvaltede, i Spidsen, for Bevægelsen. Den provisoriske Regjering forkastede hans Tilbud, eller knyttede dertil Betingelser, som ikke lode sig opfylde, og erklærede derimod d. 18 Oct. Storhertugdommet Luxemburg, for en belgisk Provinds. Den ikke let indtagelige Fæstning Luxemburg lod den vel endnu være angrebet, men troede dog snart at kunne paa diplomatisk Vei indtage samme.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-01-30
Medens nu Frankrig, en stor selvstændig Magt, høitideligen erklærede, at ville vedligeholde Freden, saaledes som den ved Traktater 1814 og 1815 var sluttet, og lod det dernæst være nok at udtale Jkke=Indblandings Principet, holdt Belgien, sig vel til dette Princip for sig, men dog strax krænkede samme, da det overmodigen greb ind i det tydske Forbunds Forfatning, og ikke allene udtalede Haan imod de store Magters, af Europa og Frankrige erkjendte Beslutninger, men fornærmede ogsaa Æren, og hvad der gielder ligesaa meget, den tydske Nations Retssind og Folke=Troskab ved den plumpeste Ringe-Agt. Paa samme Tid foretog det sig i Syd at berøve Fyrstehuset Nas saa sit Arveland, og i Norden at udslynge Brands og Plyndrings Krig i Nederlandenes gamle Provindser. Skal da ved sligt Angreb intet Forsvar gielde, ingen Bundsforvandt beskærmende indgribe Dog Belgierne gik endnu videre i deres Forblindelse; forlangte endog, at den Øverstbefalende i en Fæstning, og Admiralen over en Flaade skulde ikke skyde, om de neppe afsluttede Tractater bleve brudte, og de hollandske Tropper bleve angrebne for fra af de belgiske Skarer, bag fra af Antwerpens Borgere, endog om Krigskibene bleve be skudte og Fæstningsmagazinerne stormede! Slige Frugter bare Hr. de Potters og Juan van Halens offentlige Omarmelse ved Revuen Brussel d. October. Slige Frugter har Frihedstræet i Løwen. (Fortsættes.) Fond for de offentlige Bibliotheker paa Jsland, Færøerne og Grønland, Det har været længe mit Ønske at see for ovenanførte Stiftelser faste rentebærende Fonds grundlagte, der kunde sikre deres Vedligeholdelse og Tilvært til Gavn for Samtiden og Efterverdenen. Først i indeværende Aar har det været muligt at gjøre en Begyndelse dertil, som efter Omstændighederne ikke ere uanseelig. Den Deltagelse Sagen har mødt paa Grønland, samt adskillige Englænderes Velvillie mod samme, skyldes fornemmelig denne Begyndelse Jnspecteuren for Grønlands søndre Inspectorat Herr Capitain-Lieutenant Holbøll, som har paataget sig Bestyrelsen af det paa Godthaab oprettede Bibliothek, har i Aar nedsendt Bidrag fra følgende: Dhrr. Kjøbmænd Wolff, Mathiesen, Engholm, Lund, Møller, Meyer, Bul mann, Lassen hver 12 Rbd. Assistenter Kielsen, og Wolff hver 6, Arøe og Motzfeldt hver 5, Pastor Jürgensen 2 Rbd., tilsammen 120 Rbd. Sedler, og venter ogsaa i Fremtiden aarlig at kunne sende et lignende Bidrag, for dette Bidrag er indkjøbt en Kongl. Deposito-Casse Obligation No. 14871 paa 100 Rbd. til 88 Rbd. 80 s. Det overskydende Beløb anvendes til nye Bøgers Jndkjøb og til Jndbinding.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-01-30
Kongl. Bibliothekar og Secretair ved Antiqvarernes Selskab i London N. Carliske har i trende Sendinger skikket Bidrag fra sig selv, samt fra Dhrr. Thomas Grenville, Carl Spencer, Erkebiskoppen af Canterbury, W. C. Trevelyon i Northumberland og adskillige flere i England til Beløb 95 Pd. Sterling, som efter Fradrag af Provision m.v. ere udbetalte med 856 Rbd. 81 s. r. S. Undertegnede givet dertil Endvidere tillagt. 42 Dette Beløb er saaledes anvendt. 865 - 2 - Til Fond for Jslands Stifts Bibliothek afsendt til Directionen for at indsættes i den Kongl. Jor 500 Rbd. - s. r. S. debogs Casse i Reikevig. Til Færs Amts Bibliothek kjøbt en Kongl. Deposito=Casse Obligation paa 100 Rbd. No. 6805 for. Til Bibliotheket paa Godthaab tre dito Nr. 2353. 125, og 20542.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-01-30
Directionen for Jslands Stifts Bibliothek har underrettet mig om, at den endvidere har indsat i den Kongl. Jordebogs Casse, som Fond for Jslands Stiftsbibliothek, et Tilskud af et nu ophævet Læseselskab til Beløb 125 Rbd. r. S.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-01-30
Ovenmeldte Bibliotheker have saaledes nu faaet følgende Fonds. Jslands Stiftsbibliothek 625 Rbd. r. S. Færø Amtsbibliothek 100 Rbd. r. S. og Bibliotheket paa Grønland 400 Rbd. Sølv i Kongl. 4 pet, rentebærende Obligationer, der i vedkommende Kongl. Contoir ere paategnede som Bibliotheker tilhørende.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-01-30
De Bidrag i Penge, som Velyndere, af disse til Oplysnings Udbredelse i hine bortfjernede Egne oprettede Stiftelser, give, skulle udelukkende blive anvendte til Forøgelse af ovenanførte faste Fond, da der paa anden Maade er sørget for Bestridelsen af de løbende Udgifter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-01-30
Undertegnede modtager og besørger fremdeles Bidrag saavel i Penge, som ogsaa i Bøger. Kjøbenhavn d. 31 December 1830. C. C. Rafn, Professor. Kronprindsensgade No. 400.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-01-30
Jndenlandske Efterretninger. Af vor Thorvaldsens Arbeider faaes ved sidste Udstilling i Berlin fire herlige Stykker: 1. Haabet. En Statue i Legems Størrelse, i Marmor; hørende til Gravmindet over afdøde Fru M. v. Humboldt. Den Adel og Simpelhed, og det dybe Udtryk, som hersker i denne Figur, er ubeskrivelig, hvortil kommer en uovertræffelig Renhed i Arbeidet. De tre øvrige ere Gibsafstøbninger. 2. Venus med Æblet, efter den berømte Marmor-Original i England. 3-4. To Reliefs Bl. f. I. U.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-01-30
Om Snogene har Hr. Etatsraad og Professor Herholdt, Ridd. af Dr. anstillet mange Undersøgelser, og har meddelt det kongelige danske Videnskabernes Selskab adskillige Afhandlinger derover. Til Jndledning gjorde han opmærksom paa, hvad Naturvidenskaben skylder Kongerne Christian IV, Frederik III, og Christian V i Henseende til Læren om Koningens Udrugning i Ægget, og til Udryddelsen af adskillige fra Oldtiden af herskende Fordomme om Snogens giftige Egenskaber. Ole Worm, H. Rosenkrantz, Th. Bartholin, Ste no, J. G. Becker, H. Jacobæus, H. v. Møiniden og G. Seger vare de virksomste Lærde under de derhen hørende Forhandlinger. Efter den Tid betragtes vor almindelige Snog (Coluber natrix.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-01-30
af alle Videnskabsmænd som et godmodigt og uskyldigt Dyr, der mangler baade Gifttænder og Giftkjertler. Hr. Etatsraaden har ledsaget sine Undersøgelsers Beskrivelse med Tegninger. Man læser Resultaterne i den af Hr. Etatsraad og Prof. H. C. Ørsted, R. af Dr. og Dom., givne Oversigt over bemeldte Videnskabernes Selskabs Forhandlinger og dets Medlemmers Arbeider fra al Maj 1829 til 31 Maj 1830.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-01-30
Blandede Efterretninger. Den i det forløbne Efteraar i Berlin, havte Kunst-Udstilling var i mange Henseender mærkværdig, og nød den hele Hovedstads Deltagelse. Alle de berlinske Tidsskrifter og Journaler vare opfyldte med Efterretninger og Bedømmelser over samme. Den preussiske Statstidende, den Vossiske og Spenerske Tidende, der Gesellschafter, der Freimuthige recenserede og kritiserede de udstillede Kunstværker med mere eller mindre Indsigt og Partiskhed. Man læste forskjellige tildeels modsatte Anskuelser. Denne Udstilling overgaaer alle de foregaaende saavel i de udstillede Kunstværkers Antal og Mangfoldighed, som i deres indre Værd og Gehalt. J Aaret 1820 talte man 453 Gjenstande; 1822 allerede 757, 1824 ikkun 784; men 1826 derimod 1063. Fra 1828, da Tallet var 1107, er det steget til i Aaret 1830 at være 1400. Blandt disse Gjenstande ere over de halve Oliemalerier; Sculptur- og Billedværker i Marmor, Bronce, Gibs og Leer omtrent 120, Kobberstykker forholdsmæssigen kun faa og ikke meget betydelige; ligesaa af architectoniske Værker og Tegninger kun 40, Kunst-Industri over 100 o. s. v. (Mere i Bl. f. I. U. 1830 Nov. 333).¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-01-30
De ægyptiske Fortællere. Endog fra Philosophiens Synspunct er det unægtelig en mærkværdig Omstændighed, at de Nationer, som nu bekjende sig til den muselmandske Tro, aldrig, saalænge de have været til have havt noget Drama, eller, som vi vilde sige, noget Theater. De gamle Hoffer i Memphis, Susa, Jerusalem, og de nyere i Bagdad, Cairo og Cordova havde, endskjønt de fordunklede alle de øvrige og kappedes med hverandre i Luxus og Pragt, aldrig iblandt sine Fornøielser Efterlignelsen af det menneskelige Livs Begivenheder ved flere Fremstilleres forenede Talenter. Alligevel gaves der i Grækenland, saavelsom i Jtalien, i Jndien, saavelsom i China, theatralske Forestillinger i alle Stæder af nogen Betydenhed. Endog Sydhavets raae Jnsulanere, prøve paa at fremstille det virkelige Livs Begivenheder ved Pantomimer. Det vil være overflødigt at opsøge nogen almindelig Aarsag til denne Forskjellighed, thi hvilket Argument kunde vel anvendes paa den selskabelige Forfatning i Ægypten eller Persien, naar det ikke tillige kunde passe paa Indien eller China, Da imidlertid Mennesket, i alle selskabelige Former, higer efter at fornøie og adsprede sig, saa have de Folkeslag, om hvilke vi tale, maattet søge en Erstatning for den sceniske Moro, som fattes dem, og denne Erstatning faae de ved Fortællerne. Barbariske Nationer, f. Ex. vore gothiske Forfædre, Attilas Hunner, saavelsom, efter Niebuhrs Fortælling, de gamle Romere, havde den Vane at høre paa Fortællinger om Fædres Bedrivter, i et afmaalt Sprog og med Ledsagelse af Harve eller Fløite. Deres Poeter fortalte ogsaa digtede Begivenheder, hvis Interesse end mere forøgedes ved det Vidunderlige, og til Slutning forvandlede disse Forsøg sig, eftersom de tiltoge i Fuldkommenhed, til mere eller mindre regelmæssige Dramaer. Derimod bringes den Kunst, at fortælle, til den høieste Færdighed i visse Dele af Asien, og det er maaskee Aarsagen til, at man der ikke har indrettet noget Theater.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-02-01
Nyeste Skilderi af Kjøbenhavn. AnnammanUdgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Tirsdagen den 1 Februar 1831, 28 Aargang. No. 19. Forsendes, ifølge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Den danske Nationalbank.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-02-01
Regnskabet over Nationalbankens Jndtægter og Udgifter for Bankaaret fra 1 Aug. 1829 til 3 Juli 1830, tilligemed vedføjet Forklaring, som viser Bankens Status til bemeldte 31te Juli," er udkommet, og faaes i det Poppske Officin, Østergade No. 72 for 40 Skl. Tegn. Nogle af Resultaterne meddeles i dette Blad paa sædvanlig Maade. I. Bankhæftelsernes Beløb Rbd. Sk. Beløbet efter Registrene 1818 var 38,01835. 21. og efter det d. 31 Juli 1830. afsluttede Regnskab . . . Altsaa Afdrag og Formindskelse. 5772774. 36.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-02-01
Af Beløbet d. 31 Juli 4830 vedkom: 1. Danmark. 2. Hertugdømmerne Slesvig og Holsten. . . .Er som ovenanført 2245 Rbd. 81.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-02-01
J Hovedsummen af de specielle Registres Beløb ere nogle Forandringer foregaaede ved Rettelser, samt Af- og Tilgange, grundede paa Revision, og Undersøgelser; men alle disse ere i det Hele ej betydelige imod den Forandring, der er fremstaaet ved de Afdrag, som paa Hæftelserne ere indbetalte, tildeels med Rettighed til at blive actionair, tildeels, og for største Deelen, i Henseende til Hertugdømmerne, efter Patentet af 4 Juli 1818 ved Obligationer til forskjellige Rentefode Beløbet af disse Afdrag, Afbetalinger og Afgang have udgjort Danmark. Hertugdømmerne. Rbd. Skl. Rbd. Skl.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-02-01
Fra 1 August 1829 til 31 Juli. II. Seddelmassen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-02-01
Den cirkulerende Seddelgield har siden 1818 til forskjellige Perioder været følgende: Af Rigsbanken Tid efter anden udgivet for 1818, 31 Juli, ved Overgang fra Rigsbanken til Nationalbanken, var Summen formindsket. 311068. 9. 1820, 1 Aug. Summen kun, 23,895,236. 33. 1827, 1 Aug. 20,290,805. 36. 328, 1 Aug. 1830, 1 Aug., efter at en Seddel Inddragelse er effectueret, kun 18649,661. 51. III. Den Nationalbanken ved Octrojen paalagte Obligationsgield.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-02-01
1. Beløbet af de for sleswigholstenske Skatkammer Beviser paa 20 R. sleswig holstensk Courant udstædte Obligationer, var oprindeligen