Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-08-25
Vandets Temperatur var 74 Grader Fahrenh., Luftens kun 48 - et forunderligt Phænomen. Derved fremavledes en hyppig Bortdunstning; uhyre Dampskyer stege i Veiret, og omgave os som Søiler, der, som utallige Piller, syntes af naae Himmelloftet. Dette Luftphænomen er høist usædvanligt; ingen paa Skibet havde nogensinde oplevet det. Paa alle Sted er svævede Vandhoser, frygteligen opstigende i Skyerne, kort, for vore Blikke viste sig et forenet Oprør af alle Elementer til vor Undergang. Det gyseligt Ophøiede i denne Scene fatter intet Sprog. Mid i denne truende Fare, hvor alle Naturkræfter, herskede frit og tøjlesløst, hvor nautisk Kunst og Erfaring intet kunde virke, da den uimodstaaelige Jord=Aand legede med Skibet som med en Bold, og dette allerede syntes fortabt, da Mismod og Fortvivlelse talede ud af ethvert Ansigda blev ingen rolig, uden vor brave Kapt Bennet; denne gav med fast Heltemod de fornødne befalinger, undersøgte Skibet, om Jlden havde antændt, og opvakte hos Mandskabet, om ikke Haab, saa dog Mod til ikke at lade sig beskæmme af en saadan Mands Sjælskraft. Nogle Dele af Skibet og nogle Sparrer, havde virkelig været i Brand, men vare slukte igjen ved Regnen. Lynilden havde ramme Toppen af Stormasten, adsplittet denne Top, og var derpaa, bortledet derfra, trængt ned i Lasten, og havde tilintetgjort en Deel af Ladningen. Der havde Straalen deelt sig, en Deel var ved et Blyrør bleven ledet til en Side af Skibet, og imellem Vind og Vand gaaet ud igjennem Enderne af tre 5 Tommer tykke Planker. Den anden Straaledeel var fra Rummet trængt ind i Dame=Kahytten, havde der forvandlet et stort Speilglas fuldkommen til Atomer, dog uden af skade Rammen. Fra Speilet kom den let til Fortepianoet, berørte Jnstrumentet saa stærkt, at ikke en eneste Streng blev tilbage, og forsvandt derpaa igjennem Bag-Kahytten ud af Vinduerne i Agterspeilet. Lykkeligviis vare vi dengang alle i vore Senge. Topmasten var bunden med 4 Jernringe, 2 til 3 Tommer brede og 1/2 Tomme tykke. Disse havde trukket det electriske Fluidum til sig, og som isolerede og mindre stærke Leder maatte Straalen naturligviis sønderrive dem og adsplitte Topmasten. Til Kahytrummet synes Lynet at være ledet ved et Blyrør, der befandt sig nær ved Masten under Dækket. Qvikfølvet (Folien) paa det store Speil var tilstrækkeligt til at lede den dertil, og beviser, at det er farligt, ved Tordenvejr at opholde sig i Nærheden af et stort Speil; Glasset, en høist fuldkommen Jkke=Leder, blev naturligviis tilintetgjort. Luften i Kahytten maatte, i Mangel af en bedre Leder, langs med Gulvet bringe Straalen til Vinduet og saaledes føre den bort. Vi vare alle i vore Kojer, omgivne af Sengeklæder, og Gardiner, altsaa af ikke ledende Materialier, og hvilede altsaa forholdsmæssig sikkert, medens den dræbende Straale rasede omkring os. En Seng med Fjerdyner er udentvivl det sikreste Tilflugtsted i saadant Tilfælde. Havde det ikke været saa tidlig paa Morgenen, og de Reisende været opstaaede, vilde vist mangen en af os være bleven et Offer. (Fortsættes.) Georg den 3dies Aandssygdom. J Southey's History of the Peninsular war 2det Bind, anføres følgende Hændelse som Aarsagen til Georg den 3die af Englands anden Aandsygdom. J October 1810 døde efter en lang og smertefuld Sygdom Georg den 3dies Datter, Princesse Amalia. Hun havde baaret alle sit lange Sygeleies Lidelser med beundringsværdig Blidhed og Rolighed. J Forudfølelsen, af sin forestaaende Død havde hun ladet sit Haar indfatte i en Ring, og da hendes blinde Fader, en Dag, som sædvanlig, med samlende Hænder traadte frem for hendes Seng, satte hun den sagte paa hans Finger. Snart efter hensov hun, uden at hun erfarede noget om Følgerne af dette sørgelige Minde. Kongen, som allerede under hendes hele Sygdom havde været meget spændt, blev næppe dette Kjærlighedstegn fra sin Datter var, før han faldt tilbage i en Sygdom, han i 22 Aar ikke havde mærket det mindste Tegn til. Obelisker i Rom. Hans Hellighed Paven har givet 1500 Piastre til den yngre Champollions Foretagende, Aftegningen og det omhyggelige Stik af Obeliskerne i Rom. Disse Kunstverkers Historie og deres Opstilling har Fra beskrevet; Champollions Forklaring af Hieroglyserne og hans Tidsbestemmelser ville ledsage Verket, af hvilket man med Rette tør love sig meget.