JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1821-02-08
Det er mig inderlig kjært at kunne underrette Dem om at i det sidste Halvaar er skeet en betydelig Forandring i adskillige af vore fortrinligste Handels- og Jndustrigrene, og at den Nød, som herskede i mange Fabrikdistrikter ved Begyndelsen af det sidste Parlaments=Møde, er betydeligen bleven formindsket. Hjertelig gjerne vil jeg give mit Samtykke til enhver Forholdsregel, som er beregnet paa at befæste vor indvortes Velstand. Det er mig vel bekjendt, at uagtet Gjæringer, Tidsomstændighederne have foranlediget, og medens endnu altid en stor Deel af mine Undersaatter lider Nød, jeg alligevel kan gjøre sikker Regning paa Kjærlighed og tro Hengivenhed for min Person, hvorpaa jeg forkort siden har erholdt saa mange Beviser fra alle Dele af mit Kongerige, og ligesom dette Sindelag er mit Hjerte dyrebart og behageligt, vil jeg altid betragte samme som min Trones sikkreste Støtter. Ved Opfyldelsen af de vigtige Pligter, som paaligge Dem, er jeg overbeviist om, at De vil erindre Dem den absolute Nødvendighed at anvende alle deres Kræfter, forat fremme og vedligeholde Lovenes Autoritet, og at indgive alle Klasser af mine Undersaater Høiagtelse for de lovmæssige Øyrigheder og de fastsatte Jndretninger, ved hvilke Landet var istand til at bekæmpe saa mange Vanskeligheder, og som Nationen ved Guds Bistand, skylder sin Velstand og Hæder. Sammenstrømningen af Mennesker var som sædvanlig meget stor, da Kongen kjørte til og fra Overhuset, imidlertid gik dog Alt roligt til, og Mængden hilsede ham med Fryderaab; dog hørte man ogsaa Nogle af den lavere Klasse blandt Folket, som raabte: "Dronningen, Dronningen!" og peeb dette var især Tilfældet, da Kongen kjørte tilbage fra Overhuset. Hs. Majestæt var klædt som Gene rak, saae meget munter ud og hilste til begge Sider. Kareetvinduerne vare imidlertid ikke nedladte. I Indgangene til Huset stod en stor Mængde Herrer og Damer i Rader, gjennem hvilke Kongen passerede. Man søgte meget Adgangsbiller, som ogsaa Dronningen havde erholdt for sig og sine Omgivende.
Jyske Efterretninger, 1821-02-08
London, den 26de Januar. En Deel af Londons Borgerskab med Lordmajoren i Spidsen foruden Deputationer fra adskillige andre Selskaber gik igaar i høitidelig Procession til Brandenbourg=House forat bevidne Dronningen deres Hengivenhed, og Utilfredshed med den Fremgangsmaade, man havde brugt imod hende. Jblandt forskjellige Sindbilleder, som bleve baarne foran Toget, var ogsaa en Galge i hvilken Majochis Billede hang. Over hans Hoved var skrevet Non miricordo, og paa begge Sider af Galgen hang grønne Poser. Dronningen modtog Deputationerne i Sørgedragt, og gav paa Adressen et meget smig rende Svar.
Jyske Efterretninger, 1821-02-08
Det engelske Skib Nymphen, der med en Ladning af 30,000 Dollare Værdie var bestemt til Port an Prince er ved Cap Nicola Mole bleven taget af en Søerøver, der efterat have udplyndret Mandskabet, lod det drive bort i en aaben Baad.
Jyske Efterretninger, 1821-02-08
Et svensk Skib fra Hamborg optog de Ulykkelige og førte dem til Port an Prince.
Jyske Efterretninger, 1821-02-08
Oberst Browns Mord. gjendriver Bladet Times, og paastaaer, at det kun er et Paafund af Ministrene, forat skade Dronningen.
Jyske Efterretninger, 1821-02-08
Paa Blackheat holdtes igaar en Forsamling, hvorved forefaldt saa urolige Optrin, at Oprørsakten, maatte oplæses. Partierne vare allerede komne i Haandemæng, og kun den militaire Magt var istand til at skille dem adKiø=Kanciro, den 22de Novbr.
Jyske Efterretninger, 1821-02-08
Kongen har endnu ikke fattet nogen endelig Beslutning angaaende Portugals Anliggender. Grev de Villanova skal have foreslaaet ved Magt at bringe Møderlandet til Lydighed; men Grev Arco skal være af en anden Mening. Man paastaaer endog at Prindsen Don Pedro vil reise til Portugal forat aflægge Constitutions-Eden. Kahytten paa Skibet. Johan V., det eneste Linieskib Portugal har tilbage af sin Flaade, der forgyldes og detoreres paa ny, har nok givet Anledning til Rygtet om at et kongeligt Gesandtskab skulde afgaae til Portugal.
Jyske Efterretninger, 1821-02-08
Fra Jtalien har man tilforladelige Efterretninger om at Studenterne have fornyet Uroligherne. De skal endog have paahæftet deres Hatte neapolitanske Kokarder og raabt: "Leve Nationen".
Jyske Efterretninger, 1821-02-08
Blandinger. Fra det Bambergske (i Tydskland, fortælles følgende Exempel paa Mod og Aandsnærværelse hos et Fruentimmer. En Møller og hans Kone vare afvigte Nytaarsdag gaaede i Kirke og havde efterladt, deres 22aarige Datter hjemme for at besørge Middagsmaden. Beskjæftiget hermed bliver hun fire fremmede Mandfolk vaer, der først med Bønner og siden med Trudsler forsøge at trænge ind i Huset. Da hun ikke vil indlade dem, kaste de en Steen ind af Vinduet; dog, hun lader sig ikke forskrække, men griber et Stempeljern og forskjær dermed Haanden paa den Første, som vil aabne Vinduet og den Anden jager hun Jernet heelt igjennem Haanden; disse trække sig tilbage, men en Tredie trænger fren- og truer at berøve den kjække Pige Lønnen for sin Standhaftighed, da hun endnu i Tide griber en Kjeddel kogende Vand og helder det ned paa den indtrængende Spitsbub. Forbløffet ved denne uventede Modstand, tager den Fierde med sine saarede Kammerater Flugten, og Pigen er reddet. - Det kan Man kalde sand Standhaftighed af et Fruentimmer. For at betragte en Taskenspillers Gøglerier havde nylig i Rengdorf ved Neumied over 200 Mennesker pakket sig saa tæt sammen paa hinanden i et Værelse i nederste Etage, at Børn sadde paa de Voxnes Skuldre. Paa eengang knækker Hoved bjælken under dem, og derefter Tverbjælkerne, hvorved den hele Forsamling styrter ned i Kjælderen. Her blev nu en Pokkers Allarm; men forunderligt nok, ikke et Menneske var kommet til Skade, og Støre og Smaae klattrede op igjen, da der kom Lys til. - Det havde været et moersomt Syn at see. I Anvers er der opstaaet et Selskab af Dueelskere. Det havde afsendt til London 32 Duer med Mærker paa Vingerne. De kom tilbage med Ordet London tegnet paa samme, som Contramærke. Man veed, at en saadan Duepost allerede længe har været almindelig i Østerland, og at de indianske Fyrster dagligen betjene sig af dette Middel til at afsende befalinger. Consulen i Alexandrette afsendte paa denne Maade sine Depescher til Apello, hvor de ankom efter 5 Timers Forløb, istedetfor at et Tilbud ellers behøver 24 Timer til en saadan Veis Tilbagelæggelse. Duerne flyve med en overordentlig Hurtighed. Ofte møde Carvanerne dem i Ørkenen, hvor de ligge paa Ryggen i den brændende Sand, og søge at indaande Morgendugen - Man har ogsaa benyttet sig af Duer i de vestlige Lande til forskjellige Tider. Plinus fortæller, at Marc. Aurel gjorde Brug af dem, og i nyere Tider har man betjent sig af dem ved Leydens Beleiring 1575. Efter Beleringens Ophævelse befalede Prindsen af Dranien, at de Duer, man havde brugt, skulde fødes paa Stadens Bekostning, efter deres Død ud stoppes og gjemmes paa Raadhuset, som et Erkjendtlighedsbeviis paa den Tjeneste, de havde ydet.
Jyske Efterretninger, 1821-02-08
Den umenneskelige Radbrækning er endnu i Brug i Polen. En Pige, som havde dræbt sit 1 1/2 Aar gamle Drengebarn, blev saaledes aflivet paa denne Maade d. 10de f. M. Slagterne i Dublin havde sendt Dronningen af England et godt Stykke Oxekjød, og en Conditor i London en stor med Figurer og Sindbilleder forsynet Kage som Nytaarsgave.
Jyske Efterretninger, 1821-02-08
Hertugen af Wellington har nu faaet oversendt det kostbare Porcellainsservice, Keiseren af Østerrige har foræret ham. De forskjellige Stykker ere zirede med de Feldtslage, hvori Hertugen har seiret. Paa fom Vaser findes de allierede Monarkers, LordCastlereaghs og Fyrst Metternichs Portræter,
Jyske Efterretninger, 1821-02-08
Jndenlandsk.
Jyske Efterretninger, 1821-02-08
Kjøbenhavn, den 2den Februar. Søndagen den 4de Februar anlagdes Hofsorg for den afdøde Hertug August af Brunsvig Wolfenbittel, som bæres i 3 Uger. Cavallierne bære sorte Klæder, blank Kaarde og Spænder, og sorte Silkestrømper.
Jyske Efterretninger, 1821-02-08
Damerne bære sorte Silkeklæder, de første 8te Dage aldeles sort.
Jyske Efterretninger, 1821-02-08
J Anledning af Hs. Majestet Kongens høie Fødselsdag, blev Tirsdagen den 30te Januar af begge Etaters og det borgerlige Militaires Officerer, giver et Dinee paa Skydebanen paa fire Hundrede, Couverts. Selskabet vilde blevet endnu langt talrigere, hvis dertil havde været Localleilighed, da alle ønskede at deeltage i denne Glædesfæst. Hs. Høihed Prinds Frederik Ferdinand beærede Festen med Sin Nærværelse. Hs. Majestets Geheime Statsministre, Præsidenterne af Regjeringscollegjerne med flere af Statens høie Embedsmænd vare indbudne til Festen. Høitideligheden aabnedes ved en Sang, hvilken, saavelsom alle øvrige Sange derved Festen bleve afsjungne, vare forfattede af tilstædeværende Søe- og Landofficere. Efterat 2 Vers vare afsjungne betraade Commandeur for det jydske Jæger Jægercorps, Kammerherre og Oberst von Hegermann Lindencrone, Ridder af Dannebrogen, Talerstolen, og tolkede for fine Vaabenbrødre der kjæmpe under Flag og Banner, hvad Standen skylder vor allernaadigste Konge, fordi Han, fra sin første Virketid, ved vise Foranstaltninger og Omsorg har hævet sin Krigstand. Man gik derpaa til de forskjællige Taffeler. Under Maaltidet herskede den største Munterhed og Glæde. Skaalerne for Hs. Majestæt Kongen, Hs. Majestæt Dronningen og det Kongelige Huus bleve udbragte med største Enthusiasme under Kanonernes Torden og ni Gange gjentaget Hurraraab. Længere hen under Maaltidet tog Hs. Høihed Prinds Frederik Ferdinand Ordet. Der herskede den største Taushed; og hans Høihed tilkjendegav, at have imodtaget Hs. Majestæt Kongens befaling, til at takke begge Etater for deres udviiste hengivenhend. Gud velsigne Kongen" var det forenede Udraab, som gjenlød i alle Sale, og stemte alle Hjerter til beggeistret Glæde. Dineet varede indtil over ni om Aftenen. Da Selskabet forlod Skydebanen, forenede samtlige tilstædeværende Officere sig et Corps, som, med Musikken foran, drog ind af Vesterbroe, og med fuld Musik igjennem Byen lige indtil Hovedvagten, hvor endnu et frydefuld Hurra udbragtes for den elskede Konge, Aldrig har der tilforn været givet en lignende Militairglædesfæst, og aldrig vil der kunne gives bedre Stemning for Konge og Pligt, end den der her udtalte sig i Krigernes glade Kreds. Den 11te Jan. døde i Kbhvn en Else Bertelsen, fød Jørgensen, i en Alder af 89 Aar. Hun var Moder til 13 Børn, 34 Børnebørn og 3 Børnebørnsbørn.
Jyske Efterretninger, 1821-02-08
Capitelstaxten paa afvigte Aars Afgrøde, 1820, er for Aarhuus Stift sat saaledes: Rug af Tden 2 Rbd. 3 Mk., Byg a 2den 1 Rbd. 3 Mk. 12 s., Havre a Tden 1 Rbd. 1 Mk. 4 s., Boghvedegryn a Tden 6 Rbd. 3 Mk., Smør a Tden 38 Rbd. 5 Mk. 12 s.; Alt i Sølv.
Jyske Efterretninger, 1821-02-08
Capitelstaxten paa afvigte Aars Afgrøde, 1820, er for Viborg Stift sat saaledes: Rug af 2den 2 Rbd. 5 Mk., Byg a Tden 1 Rbd. 4 Mk. 12 s., Havre a Tden 1 Rbd. 1 Mk. 8 s.; Alt i Sølv.
Jyske Efterretninger, 1821-02-08
Kjøbenhavns Børs den 2den Februar. Cours. Hamb. 2 M. 259, a vista 262. Amsterdam 2 M. - . London 2 M. - . Spec. 261. - Specier solgtes til 15 Rbmk. 10 s. Oblig. (med Renter fra 11te Decbr. 1820) 69 a 69 1/2. Nationalbank-Oblig. (af Laanet den 4 Febr. d. A.) 87 Rbd. r. Sølv eller 113 Rbdlr. Sedler pr. 100 Rbdlr. r. S. Norske Rigsbanksedler 16 1/2. Svenske Sedler 61 s. - Disconto 6 PC.
Jyske Efterretninger, 1821-02-08
Prædiken paa 6te Søndag efter Helligtrekongers-Dag.
Jyske Efterretninger, 1821-02-08
Høimesse. J Budolphi Kirke Herr Pastor Thisted, i Frue Kirke Herr Stiftsprovst Schierup. - Aftensang: J Budolphi Kirke Herr Pastor Henneberg, i Frue Kirke Herr Pastor Fuhr.
Jyske Efterretninger, 1821-02-08
Bekjendtgjørelser. At jeg har anlagt et Ølbryggerie i Gaarden No. 232 ved Østeraae, hvilket fra i Dag leverer: Dobbelt Øl, en Tønde paa 136 Potter for 10 Rbd. Sedler.
Jyske Efterretninger, 1821-02-08
Godt Øl, en Tønde paa 136 Potter for 2 Rbd. Sedler. Huusholdnings=Øl, en Tønde paa 136 Potter for 4 Rbd. Sedler. Skibs-Øl, en Tønde paa 136 Potter for 3 Rbd. Sedler.
Jyske Efterretninger, 1821-02-08
Daglig Øl, en Tønde paa 136 Potter for 2 Rbd. Sedler. giver jeg mig den Frihed herved at bekjendtgjøre. Øllet leveres frit i Huus eller ombord og betales til Bringeren; Foustagerne dertil kan efter Ønske bekommes til Laans. Anbefalende mig paa det Bedste, haaber jeg ved en reel og billig BehandlingsMaade at vinde Enhvers Tillid. Aalborg, den 8de Februar 1821. D. Düysen.
Jyske Efterretninger, 1821-02-08
De Værelser, som Jomfrue Kaas nu fortiden beboer er til førstkommende Paaske=Fløttetid at faae til Leie, og om samme accorderes med Undertegnede. M. Wilchen.
Jyske Efterretninger, 1821-02-08
I Aalborg Tolbod Pakhuus er henliggende følgende Varer og Embelager, som, da ingen Eier dertil har meldt sig, herved anmeldes til Vedkommendes Efterretning, overeensstemmende med Toldforordningen af 1ste Februar 1797 dens 64de 3. En Kasse mærket Nr. 836, med Traad, Bændler, Silketørklæder, Fløielsbaand, m. v. J Krigens Tid oplagt: En gammel beskadiget Kochud. 3 Lispd. 8 Pd. gammel Blye, indkommen med Skipper Lars Tonnesen fra Thisted den 25de October 1813. 2 Tønder med engelsk Porter, er oplagt under Krigens Tid. 2 Poser med circa 8 Pd. Humle, indført i 1813 den 28de September med Skipper Evald Bruun af Ebbeltoft fra Grenaae. 5 Jernknæer og 4 Jomfruejern, indført i 1813 den 9de August med Skipper Chr. Dam fra Lemvig. 1 Pakke i Papiir, vog 1 Pd., indkommen over Land fra Kolding hertil den 11te October 1814. Adresse Capitain von Søderberg. 1 Æske mærket Adresse Muursvend Blank, vog 13 Lod, indført med Pakkeposten fra Kolding den 28de October 1814. 1 Pakke i Lærred H. H., indkommen med Pakkeposten, fra Kolding den 14de December 1814. 12 enhalv Lpd. Korttræe, indført med Skipper P. J. Møller af Aalborg fra Gothenborg den 12te Juni 5 Sække Humle, 30 Lpd. 4 Pd., indført med Anders Sivertzen af og fra Randers den 3die November 1 Kasse med Brev og en Guldpenge, indkommen i 1807. Aalborg Toldkammer, den 6te Februar 1821. Preetzmann. Bruun.
Jyske Efterretninger, 1821-02-08
Til Paaskefløttetid er 4 Værelser med Kjøkken og Spisekammer, for en honet Familie at faae til Leie. Bogtrykker Wandall giver Anviisning.
Jyske Efterretninger, 1821-02-08
Klædefabrikken i Viborg har Oplag hos A. Giødwad, hos hvem Klæde af alle Farver faaes til Fabrikkens Priser. Et Birke Eylender=Chatol med Politur er at faae tilkjøbs hos Snedker Hans Chr. Bech i Skolegaden. Auction.
Jyske Efterretninger, 1821-02-08
Fredagen den 23de Februarii, om Formiddagen Kl. 10 1/2, bliver efter Vedkommendes Reqvisition, i Gravlev ved offentlig Auction bortsolgt, imod Betaling ved Hammerslager: 4 Fag gamle Vinduer, en noget beskadiget Bilægger Kakkelovn, 2 Borde med tilhørende Bænke, m.m., som fra den gamle Skolebygning der, tilligemed noget Tømmer, som fra den nye er blevet tilovers. Ligeledes bortsælges samme Dag Kl. 12 i Mastrup den derværende Teglovn med teglhængt Overbygning, tilhørende Tegl=Lade, samt et Forraad brændte og ubrændte Steen, m. v.; alt til Borttagelse inden den 1ste Mai. Lysthavende indbydes. Nibe, den 6te Februari 1821. Aassesen.
Jyske Efterretninger, 1821-02-11
overalt mmene. Trykkes og udandal.
Jyske Efterretninger, 1821-02-11
udenlandsk.
Jyske Efterretninger, 1821-02-11
London, den 26de Januar. J Anledning af Forslaget i Underhuset om en Takadresse til Kongen, sagde Hr. Tierney. Med Fornøielse giver jeg min Stemme til den foreslagne Adresse, i det jeg er saa temmelig tilfreds med den meget moderate Tale, som Ministrene have lagt Kongen i Munden. Jmidlertid finder jeg een Sætning deri noget modsigende. Kongen beklager Jtaliens nærværende Tilstand. Det er Ministrenes Pligt at forhindre et Angreb af de større Magter paa de Svagere. Jeg undrer mig over at England kan sende sin Gesandt til en Kongres, hvor man forlanger at souveraine Fyrster skulle indfinde sig.
Jyske Efterretninger, 1821-02-11
J Anledning af den aarlige Appanage, som skal bestemmes for Dronningen, haaber jeg at der som sædvanlig, af Skatkammeret vil blive bestemt en vis Sum, som man tænker at tilstaae; imidlertid kunde Anmeldelsen desangaaende have været mildere og ved Magtsprog en Ende være gjort paa denne ulykkelige Sag, som nu i 9 Maander har forstyrret Landets Rolighed. Efter de brugte Udtryk at dømme befrygter jeg at man endnu har noget ifinde imod Dronningen. Om de til Kongen indsendte Adresser yttrede han, at det glædede ham at Kongen var dermed tilfreds, ihvorvel ingen Anden dermed kunde være tilfreds, da der kuns taltes om Kongen, men ikke et Ord om hans Ministre. -
Jyske Efterretninger, 1821-02-11
Bladet "Courier, gjendriver den i Bladet "Times, yttrede Formening at det morderiske Anslag mod Oberst Brown kun var en Opdigtelse at Ministrene, forat skade Dronningen, ved en af Oberst Brown selv egenhændig Skrivelse, hvori han dog haaber snart at blive helbredet.
Jyske Efterretninger, 1821-02-11
Neapel, den 13de Januar. En Englænder ved Navn Davin skal have tilbudt Regieringen for en passende Sum, der i 7 Aar skulde betales at levere 7 fuldkommen udrustede Krigskibe. En anden Englænder har foreslaaet, inden 3 Maaneder at oprette i Neapel et Corps engelske Hjelpetropper, som skulle bestaae af 3 Eskadroner Husarer, 2 Compagnier ridende Artilleri, 10 Compagnier Infanteri og 6 Compagnier Jægere ialt 2000 Mk. udrustet med alt det Nødvendige, som skulle hverves paa 3 Aar eller længere Tid, og efter Freden afskediges.
Jyske Efterretninger, 1821-02-11
Wien, den 22de Januar. J disse Dage afgik den Kongelig Keiserlige Feldtpost og Krigscancelliet til den Jtalienske Armee. En Forstærkning paa 30,000 Mand skal ogsaa være beordret dertil.
Jyske Efterretninger, 1821-02-11
Den Kongelige Storbrittaniske Gesandt ved det herværende Hof, Lord Stevart, er den 22de afreist herfra til Laybach.
Jyske Efterretninger, 1821-02-11
Laybach, den 19de Januar. Det er ikke bleven tilladt Duea di Gallo, at følge Hs. Majestæt, Kong Ferdinand, hertil, hvorimod han for det første maatte blive under Politie=Opsigt i Görz. Fyrst Ruffo skal nu bestyre sin Monarks Anliggender her.
Jyske Efterretninger, 1821-02-11
Jndenlandsk.
Jyske Efterretninger, 1821-02-11
Kjøbenhavn, den 5te Februar. Hans Majestæt Kongen har allernaadigst skjænket 200 Favne Brænde til Uddeeling blant Trængende i Vinterens Tid. Ogsaa har Hendes Majestæt Dronningen allernaadigst ladet opklæde 50 trængende Børn, som til Hs. Majestæts Kongens allerhøieste Fødselsdag have modtaget disse Klædninger.
Jyske Efterretninger, 1821-02-11
Foruden det militaire Middagsselskab, som fandt Sted paa Skydebanen, for at høitideligholde vor elskede Konges Fødselsdag, har der ogsaa af selve Skydeselskabets Medlemmer i samme Anledning været givet et stort Middagsmaaltid, som Hs. Høihed Prinds Frederik Ferdinand og Hs.
Jyske Efterretninger, 1821-02-11
Durchlauchtighed Prindsen af Hessen Philipstahl, beærede med Deres Nærværelse, og hvortil de Geheime-Statsministre og andre af Statens høie Embedsmænd vare indbudne. Hs. Majestæts og hele det Kongelige Huses Skaaler bleve udbragte under Kanonernes Torden. Ligeledes have næsten alle Stadens Clubber, deels ved Selskaber, deels ved Baller eller Taler, yttret deres glade Følelser i denne Anledning, og ved milde Gaver givet ogsaa vore nødlidende Brødre Leilighed til Glæde.
Jyske Efterretninger, 1821-02-11
Løverdagen den 3die Februar 1821 fandt i Regentskirken Universitetets aarlige Høitidelighed Sted.
Jyske Efterretninger, 1821-02-11
i Anledning af Hans Majestæt Kongens høie Fødselsdag, ved hvilken Leilighed Universitetets Rector, Herr Justitsraad, Professor Schow, udviklede i en latinsk Tale: de forbedrede Indretninger til Studeringers og Videnskabers Fremme, som Universitetet i Kjøbenhavn har Hans Majestæt Kongen at takke for Han oplæste derpaa Bedømmelserne over de i fornge Aar indkomne academiske Priisskrifter, og bekjendtgjorde de Studerendes Navne, som havde vundet Præmier. Talen endtes med Bøn til Gud for Kongen, for Landet og for det Kongelige Huus.
Jyske Efterretninger, 1821-02-11
Jndbydelsesskriftet til denne Høitidelighed var forfattet af Herr Etatsraad og Professor Thorlacius, Kiøber af Dannebrogen, og indeholdt en uudgivet islandsk Fortælling, oplysende den nordiske Handels=Historie, kaldet Thater af Odd Oscigsernimed latinsk Oversættelse og Fortale. Deres Navne som tilkjendtes academiske Præmier vare i Theologien: M. H. Hohlenberg, Cand. i Theol.; i Lovkyndighed J. W. Møll, Cand. juris, i Philologie Carl Wilhelm Elberling, phill. Stud., Præmien; i samme Videnskab Rudolph Joachim Henrichsen, philol. Stud., Accessit; i Historie Hølger-Chr. Reedtz, Stud. juris; i Æsthetik C. A. Thortsen, Stud. theol., Præmien; i samme Videnskab Nicolai Krossing, Candidatus philos., Accessit.
Jyske Efterretninger, 1821-02-11
Til den theologiske Embedsexamen i Januar Qvartal 1821 meldte sig 12 Candidater, hvoraf 6 tilkjendtes Caracteren Laudabilis, 4 Handillaudabilis, 1 Ron contemnendus, og 1 udeblev fra den mundtlige Prøve.
Jyske Efterretninger, 1821-02-11
De Qvæstioner, som i dette Qvartal bleve opgivne ved den skriftlige theologiske Exammen, vare følgende: 1) Exponatur notio biblica filii Dei 2) Esponantur eftata Christi, quibus declaravit, religionem sum destinatam esse omnibus hominibus. 3) Ostendatur, fincerum virtutis studium semper cum pietate esse nexum. 4) Qvinam imprimis medii ævi episcopi at ve principis per propagationem religionia christianæ laudem sibi pepererunt? 5) Epist ad Eph. IV. 1 - 16.6) Psalmus XC.
Jyske Efterretninger, 1821-02-11
De Studerendes Antal ved Kjøbenhavns Universitet tiltager nu med hvert Aar, og er endog langt større end førend Norges Adskillelse fra Danmark. Tilforn var f. Ex. det sædvanlige Antal for begge disse Riger til Exam. Artium nogle 40, nu er det for Danmark allene 90, 100, 110 og derover, J Grøningen i Holland døde nylig Herr Consistorialraad Abraham Jsaaksen Deen, en Dansk af Fødsel, der ved sine udbredte Kundskaber, sin mangesidige Dannelse i forskjellige Sprog og Videnskaber og sin høist fortræffelige Karakteer, havde opsvunget sig til Rabbiner-Jnspektør=Poster over hele denne Provinds. Hvor almindelig elske han var, viiste sig især rørende ved hans Liigbegjængelse, som blev foranstaltet af de Fornemste i Menigheden, der fulgte Liget i Coustume og Sørgedragt. Den paafølgende Søndag blev der hold Sørgetaler i alle christelige Kirker, og i alt mosaiske Menigheder i hele Holland bliver anlagSorg i 30 Dage. I umindelige Tider er der ikke bleven beviist nogen isralitisk Rabbiner en saadan almindelig Hæder blandt fremmede Religionsbekjendere, og hans Minde vil leve i hans Menigheders og Bekjendteres kjærlige og undslettelige Erindring. Længe savnede vor Litteratur en Bønnebog i Ordeels ædlere Betydning, som kunde staae ved Siden af Marezolls ypperlige Andagtsbog for Fruentimmer, og, forenende ægte Religiøsitet med Verdens- og Menneskekundskab, og i et Sprog, der er en saa ophøiet Gienstand værdigt, blive at nyt Middel til at gjenvække Sands for huuslige Andagtsøvelser, som nu hartad kun kjendes af Navn iblandt Os. Dette almindelig følte Savn har Hs. H. Herr Biskop Boysen afhjulpet ved Udgivelsen, af en Andagtsbog, der uagtet den nærmest er bestemt for Almuen, ogsaa vil kunne benyttes af de mere dannede Stænder, da den opfylder alle hine Fordringer, og har det færegne Fortrin, at intet Forhold, ingen Stilling i Livet er forbigaaet. Den første Afdeling indeholder de egentlige Bønner og gudelige Betragtninger; men foruden den Trøst, hver Stand, Kald og Alder kan hente heraf, har den høiærværdige Forfatter tilføiet nogle kjærlige Raad og Advarsler, der vist ikke ville blive uden sand Nytte, men gaae til Hjertet, som de umiskjendelig ere komne fra Hjertet. Deriblandt udmærker sig især "Raad til ulykkelige Ægtefolk, hvilke attraae Ægteskabs=Skilsmisse, som et Ord, talt til rette Tid; ikke mindre: "et venligt Ord til den Ulykkelige, som i Kummerens mørke Stund fristes til Selvmord og "Advarsel og Raad til den Kristen, som skal aflægge Eed, en Sag, der nok behøver en grundig Selvprøvelse med Andagt; men hvortil den fornødne Anviisning fattes i andre Bønnebøger. Med faae Ord: Skriftet, der er tilegnet vor for sin ophøiede Fromhed og Dyd tilbedede Landsmoder, fortjener som et kraftigt Befordrings middel for Dyd og Lyksalighed at eies og benyttes af Hvermand, hvem det er om at gjøre, at foriage Jndifferentismens og vedligeholde eller gjenindføre Religionens ene saliggjørende Aand i sin huuslige en Kreds.