JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1845-02-28
Et ungt men voxent Menneske, der i et Par Aar paa tvende forskjellige Gaarde har havt praktisk Øvelse i Landbruget, ønsker sig til 1ste Mai anbragt hos en duelig Landmand, Kjøbmand Palludan i Aalborg anviser.
Aalborg Stiftstidende, 1845-02-28
En duelig Smedesvend kan faae Plads i et Værksted paa Landet i Nærheden af Aalborg, strax eller til 1ste Mai.
Aalborg Stiftstidende, 1845-02-28
Kjøbmand Bagge Morup anviser hvor 80 a 100 Arbeidere, fornemmelig Fruentimmer og Børn, kunne strax erholde Beskjæftigelse ved Uldfabrikken, hvor Arbeidet begynder om Morgenen Kl. 7 og vedvarer indtil Kl. 8 Aften, og foretages i varme og velbe lyste Localer, og tillader jeg mig at bemærke, at Arbeidslønnen er betydelig høiere end forrige Aar. Klude kunne ogsaa faaes hjem til Opsprækning. Aalborg, den 28de Februar 1845. Marcus M. Galthen.
Aalborg Stiftstidende, 1845-02-28
Hos Maler F. Bech kan en velopdragen Dreng blive antagen i Lære.
Aalborg Stiftstidende, 1845-02-28
4 smukke gibsedede Værelser, med Kjøkken a. anvises tilleie til 15de April d. A. fra Adressecomptoiret.
Aalborg Stiftstidende, 1845-02-28
Et godt Kornloft og 2de lyse, tørre Pakboder, tjenlige til Værksted, Vognremisse eller desl., anvises billigt tilleie af Adressecontoiret.
Aalborg Stiftstidende, 1845-02-28
En smuk lille Landeiendom, passende for en Familie udenfor Bondestanden, i Nærheden af Aalborg, som staaer for circa 2 1/2 Tønde Hartkorn fri Hovedgaardstaxt, og hvorved kan holdes 2 a 4 Bæster og 14 a 16 Malkekoer, er formedelst anden Bestemmelse underhaanden at erholde tilkjøbs, og kan tiltrædes nu til Foraaret. Liebhavere ville behagelig henvende dem enten personlig eller i portofrie Breve til Procurator Dannisde i Aalborg, som derom giver nærmere Oplysninger og afhandler det videre Fornødne paa Eierens Vegne.
Aalborg Stiftstidende, 1845-02-28
Middel Candis i Kasser faaes hos J. B. Færch.
Aalborg Stiftstidende, 1845-02-28
Malaga Citroner, faaes a 10 Mk. pr. 3 Stkr., 24 Sk. pr. Duus, hos J. B. Færch. Pommerantzer, sælges a 5 Rbd. 3 Stkr., 6 Sk. Stk. hos J. B. Færch.
Aalborg Stiftstidende, 1845-02-28
Kjøbenhavnsk grøn Olie-Sæbe, sælges til nedsat Priis, Tøndeviis og i mindre Deele af Oluf Christensen.
Aalborg Stiftstidende, 1845-02-28
En ny Mahogni Chiffonniere og en Seng med poleret Himmel anvises billigt tilsalg fra Adressecontoiret. Flere Favne tørt Bøgebrænde staae tilsalg paa Algaden Nr. 490.
Aalborg Stiftstidende, 1845-02-28
Tort Ell Brænde faaes hos Palludan, Hvor en Topseng staar til Salg, anviser Adressecomptoiret.
Aalborg Stiftstidende, 1845-02-28
Haugefrøe, ægte og godt, bekommes i større og mindre Partier hos Bang ved gl. Mølle i Aalborg. En smuk Kane til 2 Heste anvises tilkjøbs fra Adressecomptoiret.
Aalborg Stiftstidende, 1845-02-28
Have- og Blomsterfrø. i gode Sorter, er nu og fremdeles i større og mindre Dele billigt at faae hos Thomas Boss paa Aalborg Østerbro. Nogle Læs god Rug- og Byghalm, 6 a 8 sk. pr. Lpd., og nogle Læs Høere tilkjøbs hos Thomas Boss.
Aalborg Stiftstidende, 1845-02-28
Gammel Kobber, Messing og Tin, kjøbes bestandig til de høieste Priser, saavelsom modtages til Ombytning af Kobbersmed Hvilsom paa Hjørnet af Ny-Torv. Sammesteds kan en Dreng fra Paaske antages i Lære. Gigtplader bekommes hos Kobbersmed Hvilsom Efter Begjæring af vedkommende Udlægshaver bliver, det Dreier P. Smith tilhørende, paa denne Byes Vestergade under gammel Brand-Nr. 15, ny Nr. 14, beliggende Huus med Grund, have og Grundsted, stillet til 3 Auctioner til Bortsalg, hvoraf de 2de første afholdes paa Raadstuen her i Byen og den 3die i den sælgende Eiendom, nemlig: Tirsdagen den 11te Marts, Tirsdagen den 25de f. M., og Tirsdagen den 8de April, hver Dags Formiddag Kl. 10. Conditioner til Salget ligge forinden til Eftersyn paa mit Contoir. Dette bekjendtgjøres herved overeensstemmende med Placat 22de April 1817. Nykjøbing paa Mors, den 24de Februar 1845. Rummelhoff. I veldædige Gaver til Lindring af de Trængendes Kaar have vi endvidere havt Glæden, at modtage: 2 Rbd. Fra Collecteur Bech . . . . . . . Kjöbmand C. Hassing . . . . . Viceconsul Herskind . . . . . .S. A. I. Kjöbmand Jacoby . . . . . . I. M. . . . . . . . . . . .L. N. . . . . . . . . . . . C. G. S. . . . . . . . . . . E. & T. S. . . . . . . . . . Mad. S. Unævnt (ved van Deurs) . . . . 5 –(ved Hald) . . . . . . 1 Th. . . . . . . . . . . . . 5 -F. W. . . hvorfor takkes. Siden förste Uddeling er fremdeles uddeelt 70 Rbd. til 32 Familier. van Deurs. Hald. Bernhard Ree.
Aalborg Stiftstidende, 1845-03-01
er AalStiftsidende Adresse-Avis. Aar 1845. Løverdagen den 1ste Marts. No 44.
Aalborg Stiftstidende, 1845-03-01
Denne Avis, som udgives af Jens Chr. Borch & Julie Ree og redigeres af Bernhard Roe, udgaaer 5 Gange ugentlig og kan bestilles paa alle kgl. Postcomptoirer i Danmark og Hertugdømmerne samt paa Stiftsbogtrykkeriet i Aalborg, hvor Prisen er 7 Mk. 8 s. qvartaliter.
Aalborg Stiftstidende, 1845-03-01
Gudstjeneste. Midfaste Søndag prædiker til Høimesse i Budolphi Kirke Hr. Pastor Boesen; i Frue Kirke Hs. H. Hr. Provst Hertel. Til Aftensang i Budolphi Kirke Hs. H. Hr. Stiftsprovst, Dr. Hald; i Frue Kirke Hr. Pastor Bruun, J Søndertranders Kirke Kl. 9 1/2 Hr. Pastor Bruun. J Nørretranders Kirke Kl. 1 Hs. H. Hr. Provst Hertel.
Aalborg Stiftstidende, 1845-03-01
Udlandet. J det franske Deputeretkammer har Discussionen om de hemmelige Fonds tillige foranlediget en skarp Jnterpellation af Lherbette om de sidste Afsættelser af høiere Embedsmænd, som havde stemt imod Ministrene. Taleren udviklede de Deputeredes herved alvorligen truede Uafhængighed. Han kunde forklare sig Gesandten i Kjøbenhavn, Grev St. Priets Afsættelse, thi Udenrigsministeren vidste, hvor farligt det er at have en usikker Gesandt i Udlandet (Allusion til Guizots eget Forhold i 1840 som det Thiersske Ministeriums Gesandt i London); men Afskedigelsen af Hr. Druyn de Lhuys, som ikke var politisk Embedsmand, viste, at Ministeren aaben lyst vilde have Embedsmanden stillet over den Deputerede Naar man vilde straffe dem, som stemte fjendtligt, maatte man ogsaa belønne dem, som stemte venligt og saaledes var den parlamentariske Bestikkelses Stige fuldkommen gjenoprettet. Høiere end den pecuniaire Redelighed stode Hjertets og Aandens Redelighed, der kun var istand til at anvende anstændige Midler til at naae det fordeelagtigste Maal. Frankrig har havt to væsentlig fordærvede Regjeringer, Regentskabet og Directoriet, der vare brændemærkede i Historien; Fremtiden, vil paatrykke det tredie Fordærvelses- og Bestikkelses Regiment sit Brændemærke. (Afbrydelses- og Uvilliesudtryk fra Majoritetens Side. Forresten er det under det Guizorske Ministerium blevet Mode at brændemærke i den parlamentariske Discussion. Som bekjendt indførte G. selv Brugen af dette lidet gentile Udtryk imod Legitimisterne ved den Londonske Demonstration imod Juli-Kongedømmet). Guizot erklærede, at de Embeds-Deputeredes Uafhængighed i enkeltstaaende Spørgsmaal stedse blev respecteret, men at Alt maatte have en Grændse og at den imod den hele ministerielle Politik(altsaa mod de politiske Grundsætninger!) fjendtlige Embedsmand ikke maatte taales. ( Man seer heraf, hvor nødigen man overalt bør skride til Embedsmænds Valg til Folkerepræsentantposter). Hr. Druyn de Lhuus tog derefter selv Ordet og bemærkede, at hvis han som Embedsmand havde begaaet nogen Brøde ved at stemme mod Ministrene saa havde han en Medskyldig, der nu saad paa Ministerbænken nemlig Hr. v. Salvand, og selv Hr. Guizots Forhold i 1840 som det daværende Ministeriums Gesandt i London, retfærdiggjorde hans (Tale rens) Adfærd. (Bravol Bravo!" fra den venstre Side, Støi i Centrum. Slutteligen skatterede Taleren sig lykkelig til, at den ham trufne Unaade var et Argument meere for Loven og Uforeneligheden af visse Embedstillinger med Deputeretværdigheden. Hr. Guizot forsvarede sig imod det personlige Angreb paa ham med at, da han angreb det Thiers'ske Ministerium, havde dette ophørt at existere, gjentog sit Tidligere og yttrede blandt andet, at Hr. Dr. de Luyns vel havde gjort rettere i selv at forlange sin Afsked, men da han ei havde tænkt herpaa, maatte man hjælpe ham paa Tankerne ved at give ham den (vistnok en god Sandsekage!). Discussionen om de hemmelige Udgifter aabnedes af Hr. de Larey med et Angreb paa Ministrene som han erklærede, overalt i deres Politik havde compromiteret Landets Værdighed. Efter et til Orden" afgik Postberetningen.
Aalborg Stiftstidende, 1845-03-01
J Algerien har et Snig-Angreb paa den franske Leir kostet endeel Arabere, der fanatiske gik Døden imøde, og flere Franskmænd Livet, 58 Liig borttoges fra Valpladsen, J Madrid har Lovforslaget om Tilbagegivelse af de endnu ikke solgte Kirkegodser til Geistligheden sat Gemytterne i stærk Bevægelse og fremkaldt to stærkt imod hinanden staaende Partier.
Aalborg Stiftstidende, 1845-03-01
J det engelske Parlament har den for Moraliteten og de lavere Folkeclassers bedre Stilling i Samfundet saa virksomme Lord Afhley i en med almindeligt bifald optagen Tale motiveret sit Andragende om Arbeidstimernes Regulering for Børnene i Kattunfabrikerne og viist, hvor nødvendigt det er at afhjælpe Ondet fra Roden for at ikke den opvoxende fattige Ungdom, efter at have fra deres spæde Barndom tilbragt hele Læretiden i qvalme Localer og ved overanstrængt Arbeide, skal tilføres Uvidenheden og Lasten. Hvorledes Forbrydelserne imod Samfundet i de senere Aar have tiltaget, oplyste han af Law Magazine dermed, at i afvigte Aar have i England Mord og Mordforsøg tiltaget 38 Proceneller over en Trediedeel imod tidligere Aar, criminelle Angreb paa Blufærdigheden 57 Procent, Brandstiftelser 28 Procent og andre afskyelige Forbrydelser 58 Procent. - Underhuset, har den 19de de, med 228 Stemmer imod 30, altsaa en Majoritet af 198 Stemmer, antaget Forslaget om Jndkomst skattens Forlængelse paa tre Aar.
Aalborg Stiftstidende, 1845-03-01
Den pavelige Regjering og Jesuitergeneralen i Rom skulle af en europæisk Stormagt være bleven anmodede om ikke at bringe Schweizercantonet Luzerns Beslutning om Jesuiternes Jndkaldelse til Udførelse for paa denne Maade at neutralisere den schweizeriske Strid.
Aalborg Stiftstidende, 1845-03-01
Fra Preussen vedbliver man at forsikkre, at det en Kongens faste Beslutning at give en Constitution, men at Ministrene endnu ryste med Hovedet herover. Jmod en Konges stærke Villie ville imidlertid vistnok Ministres Hovedrysten Jntet formaae. – Den rhinske Landdag aabnedes Coblenz den 10de de, og vedtog efter en Discussion, der holdes hemmelig, med 63 Stemmer imod 13 en Adresse, der deels udtaler Takken til Forsynet i Anledning af Hs. Majestæts Frelse fra det forbryderske Attentat imod hans Liv, dernæst iblandt Andet, ved at besvare Kongens Tilkjendegivelse ved Landdagsafskeden den 30te Dec. 1843: "at Hs. Maj. ved Raadslagningen om Udkastet til en ny Straffelov med Mishag havde iagttaget Mangelen paa en uhildet og fordomsfri Prøvelse, bemærkede: at Kongen selv havde kaldt Stænderne Kronens uafhængige Raadgivere, og at de følte sig beføiede til i dybeste Ærbødighed at nedlægge den Erklæring for Thronens Fod: at Stænderne i deres Virksomhed vare Loven underkastede, men kun skyldte deres Samvittighed Regnskab for Bevæggrundene til deres Handlinger; at de fremdeles ansaae det for begrundet i deres Rettigheder og som en væsentlig Betingelse for deres Uafhængighed, at Statsmagten betragtede dem som selvstændige i den dem forfatningsmæssig tilkommende Virkekreds og deres lovmæssige raadgivende Stemme som i sin Virkning underlagt Kronens Afgjørelse, men i sine Bevæggrunde Provindsens uantastelige Organ", I Anledning af en anden af Kongens Tilkjendegivelser, at Hs. Maj. saa meget bestemtere maatte tilbagevise Stænderandragendet om Udarbeidelse af et paa den franske Lovgivning grundet Straffelovudkast, som Allerhøistsamme havde gjort sig det til Opgave, at styrke tydsk Væsen og tydsk Tanke i hver Retning, bemærker Adressen iblandt andet, at Forsamlingen ikke kan ansee det muligt, at Hs. Maj. har villet see en det tydske Væsen og den tydske Tanke modstaaende Bestræbelse i Begjæringen om en Lovgivning, der, allerede næsten et halvt Aarhundrede hjemme i Rhinlandenne, i sine urgermanniske Jnstitutioner (Edsvorneretten og offentlige Thing!) af andre Dele af Fædrelandet med Længsel blev eftertragtet, som i sin eiendommelige Værdi var anerkjendt af Videnskaben og hvis Publication som preussiskerhinsk Ret blev anordnet i den allerhøieste Landdagsafsked af 26de Marts 1839. Forøvrigt ønsker Adressen, Kongen tillykke med sine Hensigter for Stænderindretningens Udvikling og nedlægger sine dybeste Troskabs-Forsikkringer. Ogsaa Staden Crefeld har indgivet en Petition med 400 af de meest Anseetes Underskrifter, om Stændernes Offentlighed, Jødernes Emancipation, Indførelse af Rigstænder og Pressefrihed.
Aalborg Stiftstidende, 1845-03-01
J det badenske Kammer have Jøderne paany andraget om at indrømmes den naturlige Ret til at stilles lige med deres Medborgere af de christne Confessioner: et Andragende, der iøvrigt aldrig burde fremkomme uden hvor den christne Retfærdighedsfølelse omsider er vaagnet saa stærkt at den selv er fremkommen dermed, saaledes som i England Danmark og nu i Preussen. J Baden talte Zittel MeBassermann, Matho og Welker udførligt for Andragendet. Mez viste af Bibelens Ord, hvorledes en Nægtelse af den af Petenterne fordrede Lighed med andre Troesbekjendere stod lige i Stik imod den christelige ReligionsGrundprinciper, ligesom Welker bemærkede, at det badenske Kammers og de badenske Libetales Hæder stedse tilhylledes hver Gang Jødeemancipationen bragtes paa Bane og strandede paa Liberalismens Halvhed. Saaledes gik det imidlertid ogsaa denne Gang. Conservativismen og den falske Liberalisme vare for talrigt repræsenterede og Forslaget faldt imod 15 Stemmer. Et af de meest kæmpemæssige Jernbane-Projecter, som i den sidste Tid ere komne for Lyset, er udentvivl den af franske Jngenieurer projecterede Jernbane over Pyrenæerne. Man agter derved at benytte det athmosphæriske System, der, som bekjendt, tilsteder betydelige Stigninger, for at naae den høiere Deel af Dalene paa den franske Side, og fra disse at lade en almindelig Jernbane gaae til Foden af Bjergkjæden og gjennemskjære denne ved en uhyre Tunnel, der fører ud til Dalene paa den spanske Side. Der er allerede anstillet Undersøgelser og foretaget Nivellements, og et af de fordeelagtigste Puncter skal være Gave-Dalen ved Pau. Herfra kan den athmasphæriske Bane gaae, uden meget betydelige Stigninger, i en Længde af 76 Kilometer (ca. 234,000 Fod). Tunnelen behøvedes kun at lægges i en Høide af 1440 Metres, men vil faae en Længde af 6 1/2 Kilometer (20,000 Fod) og kræve 10 Aars Arbeide, skjøndt der her kan graves igjennem Kalsteen. Ved dette Kæmpeforetagende forberedes Muligheden af en Jernbane-Forbindelse mellem Cadix og St. Petersborg, over Paris og Berlin. Paa denne Forbindelse arbeides der i dette Øieblik allerede paa 10 forskjellige Puncter, og hvis Freds tilstanden vedvarer, er der al Sandsynlighed for, at Strækningen fra Toulouse til Warschau vil være aabnet inden 6, eller idethøieste 8 Aars Forløb (!).
Aalborg Stiftstidende, 1845-03-01
Fædrelandet. Hs. D. Landgrev Frederik af Hessen, Hs. M. Enkedronningens Broder, er den 24de ds, ved Døden afgaaet paa sit Gods Panker i Slesvig, ca. 74 Aar gammel. – Dagen iforveien døde tillige Commandanten i Kiel, Oberst v. Lihme, i sit 68de Aar.
Aalborg Stiftstidende, 1845-03-01
Hs. M. Kongen har resolveret, at en Dampmuddermaskine anskaffes til Afbenyttelse i Havnen ved Glückstadt og andre passende Steder, imod en Leie, som nærmere bliver at bestemme, og at de Omkostninger, som ansees fornødne hertil, og som fortiden anslaaes til 45,000 Rd., afholdes af den til uforudseete og ubestemte Udgifter normerede Budgetsum for 1845. Fremdeles har Hs. Maj. bevilget Glückstadt Stadcommunes Havnekasse, til Forbedring af den derværende ydre Havn, et i 5 Aar fuldkomment rentefrit Laan af 77,155 Rbd. af den til overordentlige og ubestemte Udgifter for Aaret 1845 fastsatte Budgetsum, dog under Betingelser af, at de Overskud, som Havneafgifterne maatte give, efter Fradrag af Administrations- og Vedligeholdelsesomkostningerne, efter Forløbet af hine 5 Aar anvendes til Forrentningen af Summen med 3 pCt. og til Afdrag paa Samme; at Communen tilveiebringer en Sum af 18,666 2/3 Rbd. eller 35,000 Mk. Cour. til Udførelse af de Havnearbeider, som ligge udenfor den foreliggende af Capitain og Stadbygmester Christensen forfattede Pan, og endelig, at der forbeholdes Ret til at lade intræde et saadant Antal Commissairer i Glückstadts Havnecommission, som ansees fornødent for Stadens Jnteresser, ligesom til at overtage Havnen for Statens Regning, saasnart Saadant af almindelige Grunde maatte ansees for hensigtsmæssigt, og imod at de Summer, som af Byen Glückstadt ere anvendte paa Havnen siden Begyndelsen af Aaret 1843, tilbagebetales.
Aalborg Stiftstidende, 1845-03-01
Nyborg, den 25de Februar. Beltet har været Gjenstand for alvorlige Reisegjenvordigheder, der Gudskeelov endtes uden Ulykke. 8 Jisbaade med ca. 70 Passagerer og Mandskab vare siden Søndag underveis paa Beltei. De 4 havde omsider været saa heldige at komme tilbage til Sjælland, hvorimod 4 Baade med omtrent 40 Diligencepassagerer og Mandskab vare drevne med Jsen over 1 Miil sydpaa, saa at man kun kunde skimte Masterne. Det om Aftenen Kl. 11 opstaaede Sneefog gjorde Faren endnu større og forøgede Frygten, for de Ombordværendes Skjæbne til det Høieste. J Eftermiddags bragte imidlertid Telegraphen den glædelige Efterretning at de igaar Eftermiddags, altsaa efter at have været ude i 30 Timer, vare naaede til Sprog. Blandt de lykkeligen frelste Passagerer vare: Kammerjunker Bibow, Kammerherre, Bülow, Justitsraad Lunding (Alle af Hs. Kgl. H. Kronprindsens Hofetat, en Greve Trampe og Kjøbmand Wandel. – Ved Knudshoved have Tingene nu faaet et forandret Udseende: aabent Vand saa langt Øiet naaer nordpaa og en heel Miil sydpaa, men langs med Kysten en Række Jisbjerge opskruede saa høie som Huse og i Form meget lig en Række Sandklitter. 12 Jisbaade saaes idag herfra at seile ind til Korfør og 4 fra Korfør seilede langt sønder paa bag en Mængde Jis for at komme herover med Posterne.
Aalborg Stiftstidende, 1845-03-01
Aalborg, den 1ste Marts. Syd-Continentposten fra igaar kom inat, dog mangle endnu de 2 kjøbenhavnske Brevposter og en ditto Pakkepost. Hvor vanskelige Veiene ere at befare, kan sees deraf, at Diligencen i Torsdags Aftes brugte 3 Timer paa den sidste Halvmil herudenfor, hvor man var faren aldeles vild og kun ved Conducteurens Conduite naaede Vei igjen, hvorpaa han og en Passageer, en reisende Kjøbmand, saae sig nødsagede til at stige tilhest og saaledes holde deres Jndtog i Byen. Vi have idag atter skarp Kulde, der neppe saasnart lader Martsviolerne pippe frem. – Jblandt seneste ved Landsoverretten, efter Vib. Av."
Aalborg Stiftstidende, 1845-03-01
afsagte Domme hensætte vi Følgende: Sør, Pet. Petersen af Hvetbo Herred, tiltalt for Tyveri, dømt til Fængsel i 8 Dage. – Arrestantinden Kirstine Christensdatter, tiltalt for paa ulovlig Maade at have tilvendt sig en Rulle Baand i Kjøbmand Rasmussens Boutik i Hjørring (Arrestantinden er forhen dømt for første Gang begaaet Tyveri til 1 Aars Forbedringshuusarbeide), dømt til Forbedringshuusarbeide i 18 Maaneder. – Endvidere er paadømt Sagen: Kjøbmand og Strandingscommissair F. Hartvigson i Thisted contra Cancelliraad, Bye og Herredsfoged Nellemann sammesteds, under hvilken Sag Citanten paaanker en inden Thisted Bytingsret den 18de Juni f. A. afsagt Dom i en Sag, anlagt imod ham af Jndstævnte, fordi Citanten i et af ham til Cancelliet indgivet Andragende af 23de Octbr. 1843 har brugt nogle Udladelser, som Jndstævnte anseer fornærmelige for sig. Ved bemeldte Underretsdom er saaledes kjendt for Ret: "De af Jndstævnte, Hartvigson, i det under Sagen fremlagte Andragende om og imod Citanten, Nellemann, brugte fornærmelige Udladelser mortificeres og bør ikke komme ham til Forkleinelse paa Embede, gode Navn og Rygte i nogen Maade, og bør Jndstævnte for dette sit Forhold betale en Mulct til Thisted Kjøbstads Fattigkasse af 20 Rbd. S. ligesom han og vil være pligtig til at betale Salair til den beskikkede Sagfører, Procur. Sørensen, 10 Rbd. S., samt at udrede stemplet Papir, Dommer- og Skriver-Salair samt Justitsfondsafgiften, som om Sagen ikke fra Citantens Side havde været beneficeret. Ved Overrettens Dom er nu derimod Citanten, Hartvigson, frikiendt for Jndstævntes, Nellemann, Tiltale i denne Sag. Processens Omkostninger for begge Retter ophæves, og Jndstævntes for Underretten befalede Sagfører, Proc. Sørensen, tillægges i Salarium 10 Rbd. S., som udredes af det Offentlige. Da denne Sag knytter sig til en vidtløftigere Strandingssag, kunde det være særdeles ønskeligt at erfare noget nærmere om det af Byfogden i Thisted, Cancelliraad Neel lemann brugte Forhold, som Citanten har betegnet med Udladelser, hvis Rigtighed Overretten ved sin Frikjendelse næsten sones at have stadfæstet, da det maatte være besynderligt, om Hr. Byfogden som Embedsmand havde anseet dem for saainjurierende, at han herfor maatte fagsøge, uden at saadan Beskaffenhed ellers der skulde være indeholdt. Ligeledes vilde det samtidigt være interessant at oplyses om, hvad Fremgangsmaade der af Amtmanden er blevet brugt under denne og øvrige Thistedske Strandingssager, der enten versere for Retten eller have været gjorte til Gjenstand for Klager til Cancelliet.
Aalborg Stiftstidende, 1845-03-01
Handels- og Skibsefterretninger. Beløbet af Tolden i Slesvig og Holsteen skal ifølge "Alt. Mere, ifjor være steget til over 1800,000 Rbd., saa at der efter Fradrag af Bestyrelses-Omkostningerne bliver over 1,500,000 Rbd. rene Toldindtægter, endskjøndt de ved den nye Told anordnings Jndførelse kun vare anslaaede til 600,000 Rbd. Denne mod al Forventning stegne Jndtægt beviser den rask tiltagende Velstand i Hertugdømmerne, og tillige (samt fornemmelig), at en moderat Tarif i Forbindelse med et nøie Opsyn har store Fortrin i Henseende til Jndtægterne. Smugleriet er i Holsteen i den senere Tid næsten gaaet af Mode.
Aalborg Stiftstidende, 1845-03-01
Hals, den 28de Februar. Nordenfor Fjorden er Jsen dreven 1/2 Miil fra Landet, men sydefter er ingen Aabning at see. Paa Normandshagen og Muldbjerggrunden ere store Jisbjerge skruede sammen.
Aalborg Stiftstidende, 1845-03-01
Aalborg Torvepriser, den 1ste Marts. Rug 2 Mk. 6 s.; Kartofler 14 s. pr. Skp.; Oxekjød 6 a 7 s.; Kalvekjød 8 a 10 s.; saltet Flæsk 12 s.; fersk Flæsk – a 10 s.; Herregaardssmør 20 sk.; Bøndersmør – a 16 sk. pr. Pd.; Æg 20 s. pr. Snees.
Aalborg Stiftstidende, 1845-03-01
Døde. Sergeant i Søetaten, Niels Jensen, 71 A. Syngelærer Borchorst's Søn, Otto Gabriel, 6 A.; Organist Kretschmer, 69 A.; N. Clausens Hustru, Magrethe Maria, 43 A.; H. Friis=Gades Hustru, Pamela Caroline, f. Kölle; Enke efter Skibscapit. Schmidt, Bartholine Christiane, 84 1/2.; Alle i Kjøbenhavn. Const. Generalcasserer ved Tallottet, Secretair Christian Andr. Carl Baland, 47 A., i Altona. Organist Jørgen Larsen Friis, 73 A. i Sarup Skole. I. A. Sanderums Hustru, Marie, f. Petersen, i Odense.
Aalborg Stiftstidende, 1845-03-01
Bekjendtgjørelser. Fraværende Slægt og Venner, mit Eder bekjendte, saa fredelige, saa lykkelige Hjem, er forvandlet for mig og Mine til en Sorgens Bolig. Min elskede, min trofaste Kone, mine 9 uforsørgede Börns fortræffelige Moder, Cecilie, födt Kjerulf, er mig ved Döden berøvet den 25de Februar, efter at hun den 13de forud var lykkelig forløst med det 10de Barn. Gunderupgaard, den 26de Febr. 1845. Weinschenck.
Aalborg Stiftstidende, 1845-03-01
At vor elskede Søn, Hans Christian, igaar ved Døden er afgaaet i en Alder af 8 Aar, efter længere Tids Brystsvaghed og ikkun 2 Dages Sygeleie, bekjendtgjøres herved veemodsfuldt for deeltagende Slægt og Bekjendte. Aalborg, den 1ste Marts 1845. M. Thomasdatter Haarbølle. Haarbølle.
Aalborg Stiftstidende, 1845-03-01
Bekjendtgjørelse. En blaa Klædes Vest, der formodes stiaalen, er henlagt paa Politikammeret, hvor Eieren ville melde sig. Aalborg Politikammer, den 28de Februar 1845. Wølfferdt.
Aalborg Stiftstidende, 1845-03-01
Theatret i Aalborg.