JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-07-17
Subskriptionsplan. Under Titelen: Repertorium for Fædrenelandets Religionslærere, udkommer et Skrift, hvis væsentlige Gienstande ere: Retmæssig Anvendelse af den kritiske Philosophies Resultater og disses Methodologier i Underviisningens enkelte Deele, Dogmernes Kritik i alle deres oprindelige Former og sildige Modisikationer: den reene Christendoms Kultur ved Kildernes Undersøgelse og den praktiske Jnteresses Udvikling: Phænommenerne i den kirkelige Verden, Litteraturen o. s. v. Med et Ord: Oplysning, for saavidt Præstens speciellere Forhold til Menneskeheden giør ham samme til Pligt er dets Formaal.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-07-17
Det første Hefte er allerede udkommet og indeholder Jndledning til Fædrenelandets Religionslærere. 1) Om Kirkebønnen. Resultater og Jdeer. 2) Jesu Gang paa Havet - et exegetisk Mirakel. I et Brev fra Professor Paulus i Jena, til en dansk Theolog. 3) Et mærkværdigt, hidtil utrykt, Actstykke til Dagens Religionshistorie; (til begge disse Nummere en Forerindring af Udgiveren). 4) Bibli- ographie. 5) Mærkværdigheder af den nyeste Litteratur= og Kirkehistorie. 6) Krypto Katholicisismus i Kritik og Antikritik. 7) Miscellane. - Et Brev til R. Nyerup - charakteristisk Træk af Danskhed - om biskop Balle Berigtigelse af Lessings Dom over sal. Dr. Münter. - Bidrag til den nye Udgave af den fynske Geistligheds Historie. o. s. v. (No. 1,4, ere af Udgiveren).
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-07-17
Hver Maaned udkommer et Hefte: Tre Hefter af 24 Arks Størrelse udgjøre et Bind. Formedelst indtreffende Forhindringer udkommer dette Hefte som har været færdigt siden Januarii Maaned, saa sildig. Den første Aargang begynder derfor med April Maaned og indeholder tre Bind. Det hører til vor Litteraturs onde Symptomer, at man maae tage saa mange Omveie, for at skaffe en Bog=Læsere. Ved et saa voveligt Foretagende, som Udgaven af et periodisk Skrift er i Danmark, seer jeg mig nødt til at betrygge mig for Tab, i det jeg udgiver Skriftet paa Prænumeration. For ikke at opvække eller skuffe Forventninger, sælges det første Hefte, 11 Ark stor separat for 32 Skilling. Prænumeration modtages i Kiøbenhavn paa Børsen Nr. 5, hos Schubothe i den Nitscheske Boghandling, i Odense paa Post=Contoiret, i Norge og Provindserne hos S. T. biskoppernes Amannenses og paa Postkontoirerne. Hvert Bind prænumereres med 72 Skilling. Paa 9 Exemplarer gives det 10de frit. Salg af enkelte Hefter kan ikke finde Sted; de som have kiøbt det første og ville eie de følgende, erlægge for det 2det og 3die Hefte 40 sk. Prænumeration imod Qvitering. Prænumeranternes Navne tilføies ved Aargangens Slutning, af Grunde som da skulle angives. Udgiveren forsikrer: det er ham ukiert, at Tonen i det første Hefte er bleven saa pole misk, men Omstændighederne gjorde den nødvendig. Han har i Øvrigt intet at tilføie uden Ønsket, at dette Skrift maatte læses, forstaaes og tages til Hierte af dem, der enten allerede ere i Lære=Embedet eller danne sig dertil; at det saaledes maatte vorde et Middel til at vække og kultivere Følelse for Pligter, hvilke, til Menneskehedens Vanheld, alt for ofte miskiendes eller ringeagtes.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-07-17
Bekiendtgiørelser. Skipper Lars Casted her af Byen, som i Maji Maaned forrige Aar er afseilet fra Fladstrand til Sverrig eller Norge, med et Ungkarl Peder Krogh i Sæbye tilhørende Fahrtøi, Patientia kaldet, men siden den Tid ikke hørt noget fra, indkaldes herved, om han, imod Formodning, endnu skulle være i Live, at anmelde og beviisliggiøre, i seeneste inden 12U. ger efter dettes sidste Bekiendtgiørelses Datum, sit Opholdsted for os undertegnede, som efter hans Hustrues skriftlige Begiering under 29de f. M., har taget hendes og hans Fælleds=Boe under Behandling til Creditorernes Afbetaling. saa vidt skee kan. Ligeledes indkaldes ogsaa alle de som hos bemeldte Skipper Lars Casted maatte have noget at fordre, at anmelde og beviisliggjøre, deres saadan havende Krav, inden fornævnte Tiids Forløb, eller i Mangel deraf tage Skade for Hiemgield. Aarhuus Raadstue, den 3die Julii 1795. L. P. Risom. N. Hviid.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-07-17
Den 2den i f. M. døde forhen afgangne Skipper Hans Jensens Enke Eleonore Nielsdatter i Hiertingbye, Skads Herred og Ribehuus Amt, efterladende sig et gielbunden, Boe, og 7 umyndige Børn. Vedkommende Skifteret (S. T.) har committeret Underskrevne til Skiftets Holdelse. Af mig er Samme derfor paa lovlig Maade begyndt, samt Boets Eiendeel i Dag forauctioneret. Men, det seen ikke ud til, at den allerede vitterlige Gield nær kan vorde betalt. Jkke fordi hun har staaet i nagen udenlandsk Handel, som Enke; thi det har hun ikke; men mueligt hendes 1791 druknede Mand havde det, omendskiønt Ingen efter lovlig Jndkaldelse under Skiftet efter ham meldte sig. Derfor, og fornemlig fordi Boet efter ham blev hende overdraget imod at tilsvare hans retmæssige Gield, finde vedkommende Formyndere dem og Myndtlinger bedst betryggede ved Creditorernes igientagne Jndkaldelse med Aar og Dags Varsel, efter Placat af 26de October 1792. Saadant skeer herved; inden hvilken Tids Forløb Enhver, under Straf af varig Taushed, for mig ville anmelde og lovlig bevise sit Krav. Boets Debitorer ville og imidlertid til mig betale deres Skyld. Varde, den 11te Junii 1795. A. Nørup. constitueret Procurator
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-07-17
Skiftet efter afg. Michel Jensen SchioldJ borg i Giedberg, er berammet at foretages her hos mig, til endelig Slutning, Mandagen den 10 Augusti førstkommende, om Formiddagen Kl. 10slet; Hvilket bekiendtgiøres til Efterretning for alle Vedkommende, Arvinger, Formyndere og Creditorer, som samme Tiid ville tage Møde; Og de Debitorer, som endnu ei have betalt deres Skyld til Boet, advares herved, eengang for alle, inden berørte Dag at clarere samme til mig. Colding den 14de Julii 1795. H. Junghans.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-07-24
Departementernes Jacobinselskaber til deres Moderclub i Paris. Fremkommet i Paris i November 1794. Du troer altsaa, du gamle Ravnemoder, at vi, omendskiønt vi endnu ikke have opnaaet Majorenniteten af 21 Aar, derfor ikke ere berettigede til at afkaste det Aaa, under hvilket du holder os, Du troer, at vi, efterdi vi ere noget langt borte fra dit Bryst, derfor ikke vide, at din Melk er fordervet, og du er en usund Amme. Ja, Ja, Videnskabernes Genius findes i alle Aldere; og den Siel, som endnu ikke er besudlet af Laster, undseer sig ikke for, dristigen og offentligen at yttre den Følelse, som opliver den. Vi ere ikkun smaa Jacobinske Døttre.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-07-24
Naar de ere Aristokrater, hvis Lænker, Retfærdigheden har brudt, saa ere de nødvendige Støtter for Frihedsbygningen; og de Mennesker, som ikke ville at deres Legemer skulle være Støtter for det almindelige Væsen, ønske i Hierter, at Republikens Verk tidlig eller sildig af Mangel paa en fast Bygning kunde styrte overende. Hvorfra kom da den Mangel paa Varer, hvorved Folket led saa meget? Jkkun fra den Uformuenhed, hvor man havde sat Kiøbmændene, at lade Handelscanalerne flyde. Næsten alle bleve fængslede og deres Papirer forseglede. Handelsforbindelserne bleve derved afbrudte; Vexeler og Gield kunne ikke blive betalte, og de nødvendigste Artikler feilede.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-07-24
J Rantes bleve Handelshusene tillukkede efter de forrige exadelige Betienteres befaling, hvilke som Medlemmer af Revolutionscommissionen, satte alle rige og handlende Borgere i Arrestationsstand. J Havre bleve næsten alle Armateurs kastede i Fængsel. J Rouen have de constituerede Auctoriteter ved Pikernes Magt. tilintetgjort Børsen, og anholdt de fleste Kiøbmænd, o. s. v. Det System, at fængsle de Rige, at lægge Handelen Hindringer i Veien, og at udmatte Kiøbmændene med Undertrykkelser, for at komme til Formuens lige Fordeeling, har foraarsaget Manglen paa Ting af største Nødvendighed. Da det nu er beviist, at næsten alle velhavende Borgere i den hele Republik bleve satte i Arrestationsstand, at Conventet siden den 9de Thermidor har igien givet dem Friheden, og at Levnetsmidlerne siden den Tid igien har viist sig i tilstrækkelig Mængde; kan man da vel sige, at Fængslernes Dørre ere blevne aabne for Aristokraterne, Dette var den anden Løgn, kiere Mama. En frygtelig Faction hæver og forstærker, sig stedse mere, for igien at oplive den tyranniske Regiering. Et af to enten er Factionen til, eller den er ikke til; i det første Fald, hvorfor nævner man den ikke bestemt? Men i det andet, hvortil lokker man Folket stedse med det Ord Faction, Efter dine nu havende Grundsætninger maae du ikkun behandle dem som Factionister, der ikke tænke netop saaledes som du; og den hele Verden veed, at du i dine Principier viger, langt fra Conventet, og uden Tvivl behandler du den hele Masse af Conventet som faction, stisk, paa den Maade maatte man tillægge næsten det hele franske Folk dette Biord; thi det taler som Conventet, men ikke som Jacobinerbanden. Royalisterne og Modrevolutionisterne. giøre sig Umage for at bringe de 73 Deputere.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-07-24
de, der som Conspiranter sidde i Fængslerne, ind i Conventet igien." Moder, Moder, hvor troeløs er du Royalisterne og Modrevolutionisterne ere Tyrannernes Tilhængere, og udøve Folkeregieringen. De kunne derfor ikkun passe til de Væsener, som med dem have en ligedan Tænkemaade og Sindeelag. Lader os nu see om de 73 Deputerede nogentid have udøvet en Handling, eller nogentid udgivet et Suk, hvoraf man kunde slutte, at de ønskede det tyranniske Herredom. Det Actstykke, hvorpaa du støtter dig, er det af 6te Junii 1793. Vi ville med koldt Blod eengang nærmere oplyse det. Folkerepræsentanterne, som have undertegnet det, beklage sig deri over det Angreb, der i Junii Maaneden blev foretaget imod Nationalrepræsentationen. Er det da ikke sandt, at Revolutionen, af 31te Maji, der ganske skal være udfaldet til Folkers Fordeel, ikkun var den første Løbegrav, som Danton, Hebert og Robespierre have aabnet imod Conventets Fæstning, Er det ikke sandt, at Collot de Herbois paa hiin Dag haver ophidset Folket i Forstæderne Marcean og Antoinsimod Nationalrepræsentationen, at da nogle Sectioner grebe til Vaaben imod hinanden, har Collot, et ligesaa ondt som trædskt Menneske, giensidigen indbildt dem, at de andre havde paastukket den hvide Kokarde, Er det da ikke sandt, at paa hiin Dag blev et Decret afgivet, hvilket, efterat Dantons sactionistiske Rotte havde fordret det tre Dage efter hinanden, først blev forkastet, og endeligen efter et mordisk Kunstgreb blev tilsneget? Er det da ikke sandt, at hele Conventet blev misfornøiet derover, at deraf de Sammensvorne blev klemtet med Stormklokken, at en bevæbnet Magt omringede Folke repræsentanterne, at man forandrede Skildvagterne, og saa længe holdt Nationalrepræsentationen fangen. Er det endeligen ikke sandt, at Hebert triumpherede paa hiin Dag; at den hemmelige Conspirant Danton raabte: Seier, at alle Oprørs Overhoved, Robespierre, vii er Triumphens Palme, at Barrere, efterat han tre til fire Gange havde synget Palinodter, hældede sig stedse til den Stærkeres Side, at Pache gav den lykkelige Udgang bifald Og hvad er der blevet af alle disse store Mænd, Hebert, Danton og Robespierre, som bleve fortærede af Tyranniets Tørst, conspirerte enhver efter sit Sind og for sin private Nytte. Men imod hvem var deres Sammensværgelse stilet? Jkkun imod Nationalcon venten, Barrere og Pache, som ikkun vare Tyrannernes Underbetienter, gjorde i det franske Folks Navn den Fordeel fast, som en undertrykkende Magt bekom over en Massa af Mennesker, hvilke ikkun bleve svækkede ved igientagne Handlinger af et grueligt Angreb, og tabte deres Overmaat ikkun af Skræk. Han hiin Hob af levende Væsener virkeligen angrebet Conventet paa en formastelig Maade, Ja, uden Tvivl, og de Borgere, som i deres Opførsel have feillet den 31te Maji, kunne erindre sig, hvad de have gjort, og hvad de derefter ere blevne; da kan enhver med Grund sige: de retskaffene Deputerede, som hadede Partiske den, behøvede ikke at tie til det formastelige Angreb, som man har udøver imod National repræsentationen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-07-24
Folkerepræsentanterne, som undertegnede Protestationen, beklagede sig for det andet derover, at Factionens Overhoveder havde bemægtiget sig alle Grene af den udøvende Magt, Skotten, Forsvarsmidlerne, og Nationes Hielpekilder, hvormed de skaltede efter eget Godtbefindende, og hvilke de brugte imod Folket selv. Hvo kan vel nægte at Krigsministeren, Bouchotte, Jacobinernes Medlem, lod flyde ind i dette Selskabs Casse to Trediedele af den Summa, som var til hans Disposition, Efterat hans menesterielle Embede blev ham fra taget, og han kom ind i en Commission, som ikke længere er sammensat af Robespierrister, have ikke Jacobinerne siden den Tid tabt meget, Seer maa ikke at deres Skamskrivter aldeles ikke længere saa overflødigen blive udbred, te, og at Haandklapperne paa Tribunerne, som stode i deres Sold, ikke læggere findes i saa stort et Antal Have i øvrigt ikke nogle Conventsdeputerede - som forhen ikke have skammet sig ved at udgiøre en Deel af det med Laster besudlede Selskab, og som omsider af en vistnok noget sildig Delicatesse ginge ud af den ne Ondskabens Hule - have de ikke selv tilstaaet, at Jacobinerne ikke længere vare i istand til, efter deres Behag at skalte over de offentlige Penge, Hørte man ikke denne Tilslaaelse af Cambon, Tallien og Freron selv? For det tredie beklagede de protesterende Folkerepræsentanter sig over, at Factionshove derne, som Undgaaelsen for Straf havde gjort dristigere, styrede Cheferne af den bevæbnede Magt og de constituerede Auctoriteter i Paris efter deres Villie. Men har Erfaringen ikke beviist, at Henriot (som den 31te Maji, man veed ikke af hvem, eller paa hvilken Maade, blev udnævnt til General for de parisiske Nationalgarder), han selv saavelsom hans Generaladjutanter ikke vare andet end Conspiranter, som paa hiin Dag ikke kunde udføre deres trolløse Plan, men ere den 9de Thermidor med Vaabnene i Haanden gaaet imod Nationalconventet. Har Erfaringen ikke beviist, at Chaummet, Hebert, o. s. der vare Medlemmer af de constituerede Auctoriteter i Pariis, have sat sig op imod det franske Senat, hvis Medlemmer de ville ombringe, Har endeligen Erfaringen ikke beviist, at Danton, som forlangte de Deputeredes Død, hvis Jndsigter han frygtede for at Chabot tillige med Gussmannerne, som ville opløse Conventet, var af samme Meening; at Robespierre og hans Medskyldige, som lode Skildvagterne forandre, for at fremføre deres blodtørstige Soldater; at Barrere, billand og Collot, hvilke viiste sig som Opstandens væsentlige Dele; at alle disse, siger jeg, vare Folkets Fiender, og søgte hemmeligen at undergrave Frihedens Bygning?
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-07-24
De store Forbrydere ere næsten alle allerede straffede for deres Laster, og omendskiønt Bar. rere, billand og Collot endnu leve, saa have de dog ikke længere Franskmændenes Tiltroe, Den 31te Maji saae man altsaa de store Sammensvornes Anstrængelse imod den souveraine Repræsentation.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-07-24
De protesterende Folkerepræsentanter beklagede sig for det fierde, at Conventen befandtes i en Undertrykkelsestilstand, saa at dets Deereter ikke bleve fulgte, naar de ikke vare billigede af Factionshovederne. Er det ikke bekiendt, at Commissionen af de tolv, som af Conventet var udnævnet og indsat, efter siorten Dages Debatter formedelst Factionshovederne blev tilintetgjort, hvilke havde forenet sig med Jacobinerne, Have ikke Chaummette, Hebert, Boulanger, Henriot, Chabot o. s. med Eftertryk declameret; hos Jacobinerne imod denne Commission, En ikke Commissionen formedelst Jacobinernes Magt, det er, formedelst Factionshovedernes Sammensværgelse bleven ophævet?
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-07-24
De protesterende Folkerepræsentanter beklagede sig for det femte, at Conventet blev tvunget til at give de til Departementerne af sendte Commissarier en uindskrænket Magt, og at det ikke kunde undertrykke de vilkaarlige Handlinger, som de tillade sig. Sandelig fra det Øieblik, da Factionen, herskede, havde de redelige og velsindede Deputerede ingen overveiende Stemme længere; og alleneste derfor kunde de ikke meere sætte sig imod de uretfærdige Foretagende. - De kunde f. Ex ikke sige til Conventet: "Carrier dræber, myrder, drukner, skyder og qvæler gamle Mænd, frugtommelige Koner og Børn, og denne Slagtning udøver han ikkun paa Grund af den uindskrænkedt Magt. Joseph Lebon er i Norden sindrig i sin Grusomhed, og stoler ikkun paa den uindskrænkede Magt. Laplanche, dømmer, fordømmer og myrder i Orleans under sin uindskrænkede Magts Beskyttelse. Levasseur fængsler rolige og retskaffene Borgere, hvilke han derefter i hobeviis sender til Revolutionstribunalet; hans Grusomheder retfærdiggiør han ved sin uindskrænkede Magt. Chabot Toulouse, Carrier i Rouen, og Duhem og Compagnie i Pas de Calais, præke tvrigen, en evig Krig imod de Rige, imod Talenterne og Dyderne, og de stole paa deres uindskrænkede Magt." Hvo havde valgt disse Mennesker, som gjorde sig lystige i Departementerne, og udbredte Grundsætninger, der hverken stemte og vereens med heele Conventets, ei heller med der franske Folks Grundsætninger, – Dette giorde Tanton, Lacroix, Collot, Billand, Barrere, Robespierre St. Just, Lebas, alle Medlemmer af Velfærdscommissionen, Og hvorfor valgte de saadanne Oprørere til deres Emissarier? – For at bringe Folket i Departemmenterne til den samme Grad af Oprør, hvortil de allerede holdte Pariserne! Og dersom endog de 73 fængslede Deputerede vilde opløfte deres Stemme imod en ligesaa øiensynlig som snildelig anlagt Sammensværgelse, saa bleve de behandlede som Revalister, som Mennesker, der bleve befoldede af Pitt og Coburg; og af Frygt for, at deres Stemme kunde forskaffe den nye CatilinalsModstandere Majoriteten, bleve de kastede i Fængsel og holdte i hemmelig Forvaring.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-07-24
Man seer heraf, at Conventet ikke kunde holde de vilkaarlige Handlinger i Tømme, hvilke Factionscommissarierne foretage sig i Departemmenterne, og at det selv endnu bliver hindret i at sende Forbryderne til Skafortet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-07-24
De protesterende Folkerepræsentantere beklagede sig endeligen, at Nationairepræsentationens Ægthed (Jntegritet) var paa en voldsom Maade tilintetgjort. Ja sandelig er det skeet: 73 Dputerede bleve paa en voldsom Maade kastede i FængselNationalrepræsentationen blev fornærmet, da 73 Medlemmer, som stedse beholdte deres Charakter og deres Rettigheder, bleve tagne fra Conventet, uden at deres Pladse bleve besatte af andre Borgere, og deres Stemmer givne til Lovenes Forfærdigelse. Constitutionen vilde, at Repræsentanterne stedse skulde være tilstæde i et bestemt Antal, og at Pladserne, som ved Dødsfald, Afskeed eller andre Forhindringer bleve ledige, skulde igien besættes. Desuagtet har Conventet i et langt ringere Antal raadslaget i 14 Maaneder; følgelig var Repræsentationen fornærmet. Kan man nu vel paa en fornuftig Maade giøre det til en Forbrydelse for de 73 Deputerede, at de have forudseet de Ulykkestilfælde, som derefter tras Republiken, og viist et Hielpemiddel imod disse Ulykker? – Dog sukke de endnu under Mistankens Byrde, disse Repræsentanter, hvis Hænder ikke have bidraget til at berøve Uskyldigheden Livet, og til at udøve den Mængde af Grusomheder, som man alt for længe har seet paa
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-07-24
Endnu ere de ikke paa deres Poster, Formedelst en Forholdsregel, der angik den almindelige Sikkerhed, bleve de arresterede; nu have de deres Frihed igien; men endnu ere deikke i Conventets Skiød *), Hvorfor, Skulde en Trop af Menneskeer, hvis Ondskab ikke længere er tvivlagtig, og hvis Hoveder maa staae for de udøvede Afskyeligheder, endnu have Magt nok til at forhindre, at Retfærdigheden endnu ikke kan blive gjort til Dagsordenen, og til at fierne for bestandig indsigtsfulde og redelige Borgere, Du gamle Tosse, Hvor har du da seet, at Aristokratismen tilbagekalder retskaffenne Personer til deres Post, Er det ikke meget meere Forbrydelsen, som søger at fierne dem af Frygt for Retfærdighedens Sværd? Moderatismen er Modrevolutionisternes Fripas, og de bedste Patrioter ere fængslede. Dette er, Moerlille, din sidste Paastand. Vil du dermed sige, at Modrevolutioni, sterne ere Moderate, eller at Moderatismen- og Moedevolutionen ere Sødskendebørn? – ethvert af begge disse Fald bliver din Mening uægte og ikke af noget godt Hold. Men sig os dog, hvad Ondt have disse foregivne Revolutionister gjort, som nu ere komne ud af Fængselet? Have de sammensvoret sig? Nei, Have de gjort Oprør, Neil Ere de overgaaet til Fienden? Nei, Have de gjort Opstand imod Conventet? Nei, Forsamlede de sig offentligen, for at bringe et Middel istand til Oprør, Neil Du er altsaa en gammel Tosse, naar du siger at Retfærdigheden, som har givet de arme Dievle deres Frihed igien, er uretfærdig. De bedste Patrioter ere fængslede." Men hvo har bragt dem i Fængselet? Robespierres Agenter, Medlemmerne af Revolutions commissionen, de offentlige Embedsmænd, hvilke det var blevet til en Vane, at guillotinere for Tidsfordriv, af Fornødenhed at myrde, af mange Aarsager at fængsle, og overalt at plyndre og stiele. Sandelig, sandelig, min kiere Moerlille, dine Øren forraade dig. - Siig a) For nærværende Tid sidde de 73 Deputerede i Følge et Decret allerede igien i Conventet. mig, med hvem du omgaaes, og jeg vil igien sige dig, hvo du er. Din Hule er Lasternes Bolig og de Sammensvornes Tilflugtssted! Da nu dine Børn, ville leve og opføre sig paa en retskaffen Maade, og være dydige, saa opsige de dig hermed al Lydighed, afsværge dig og sende dig til Helvede. Lad det saaledes skee. En Gienlyd af 54000 Departementalse. skaber.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-07-24
Skiftet efter afg. Michel Jensen Schioldborg i Giedberg, er berammet at foretages her hos mig, til endelig Slutning, Mandagen den 10 Augusti førstkommende, om Formiddagen Kl. 10slet; Hvilket bekiendtgiøres til Efterretning for alle Vedkommende, Arvinger, Formyndere og Creditorer, som samme Tiid ville tage Møde; Og de Debitorer, som endnu ei have betalt deres Skyld til Boet, advares herved, eengang for alle, inden berørte Dag at clarere samme til mig. Colding den 14de Julii 1795. H. Junghans.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-07-31
Placat. Under 3die Julii er igiennem det Kongel. Vestindiske Guineiske Rente= og General-Tolkammer udstædt en Placat af følgende Jndhold: Da Hans Majestæt finder nødvendigt at forlænge det under 6te April dette Aar udgangne Forbud mod Udførselen af Kornvahre fra Danmark og Norge til fremmede Stæder, saa er derom Hans allerhøieste Villie og befaling: 1) Jndtil i December d. A. maae fra Kon gene Riger Danmark og Norge ikke udføres til fremmede Stæder, hverken directe eller indirecte, søe= eller landværts, Hvede, Rug, Byg, Havre, Malt, Meel, Gryn, Brød og Skibstvebakker; dog undtages derfra det til Provision for ethvert afseilende Skib nødvendige, saavelsom og det fremmede Korn, der til Udførsel er eller bliver oplagt. 2) Overbevises nogen om imod dette Forbud at udføre Kornvare, da skal ei allene Vahrene, eller deres Værdie være forbrudt, men tillige i Bøder betales lige saa meget, som Værdien af de confiskerede Kornvahre andrager. Saa skal og den Skipper eller Anden, der søe eller landværts dsniger Kornvahrer, bøde 50 Procent af de anholdne Vahrers Værdie.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-07-31
Herefter have alle Vedkommende sig allerunderdanigst at rette.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-07-31
Samme befaling har Hans Majestæt under lige Dato udstædt i Henseende til Korn Udførselen fra Hertugdommene.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-07-31
Ligeledes har hans Majestæt under samme Dato igiennem sit General=Toldkammer udstædt følgende Placat.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-07-31
For at fremme Tilførselen af BygningsMaterialier til Staden Kiøbenhavn, der formedelst den samme nyligen overgangne Jldsvaade vil i flere Aar fordre en betydelig Mængde deraf, og paa det at disse kunne erholdes til destolavere Priser, haver Hans Majestæt al lernaadigst fundet for godt at bevilge følgende Frieheder, og Nedsættelser i Afgivter for de Bygnings=Materialier, som fra denne Anordnings Bekiendtgiørelses=Dag af, indføres til bemeldte Stad 1) Fremmed Kalk, som ellers er forbuden at indføres, maae indtil Udgangen af Aaret 1796 indgaae, mod den tarismæssige Told, 48 s. af hver Læst.