Københavns Adresseavis, 1784-06-14
Jndbydelse. I. For ædle Handlinger, som røbe den sande Patriot, og retskafne Huusholder, den dydige Undersaat og veltænkende Menneske=Ven. 152. Ligesom Selskabet i de forrige Aaringer har havt den Fornøielse at kunde offentlig bevidne den udmerkede Agtelse, som nogle af de Herrer Praprictærer i Dannemark ved deres store og patriotiske Handlinger, saavel til Landvæsenets Forbedring, som i andre Henseender har tilveiebraat sig hos Selskabet, saa finder det i Aar en ikke mindre Fornøielse i offentligen at anføre og udmerke en Proprietær i Norge, nemlig Hr. Kammerherre Herman Løvenskjold til Fossum Jernverk i Bradsberg Amt, som ved sine mange patriotiske og berømmelige Foretagender og Forbedringer dertil har gjort sig fuldkommen værdig. Skovenes Formerelse og Besparelse har han først og fornemmelig henvendt sin Opmerksomhed til, for derved at vedligeholde den Rigdom, som Naturen ved Skovenes Fremvext har skjenket baade Ejeren og Landet. Ved en særdeles Rødningsmaade har han bragt det saavidt, at han nu seer mange aldeles forhugne Marker igjen begroede med den skjønneste Furru- og Gran Skov, som end ydermeere meget er bleven befordret ved Frøe=Udsæd af samme Slags Træer; hvilket Exempel saaledes har virket, at baade Leilændinger og Selveiere nu kappes og hvem der kan opelske den største Skovstrækning. Han har og afskaffet den Uskik, at afhugge Træer til St. Hansdags Løvning, hvorved mange gode Træers Ødelæggelse og ligesaa mange andre Uordentligheder, som fulgte med denne Høitidelighed, er forebygget. Han har udfundet den beste Tid til ethvert Slags Træers Hugst, saavel til at befordre Træets Varighed og Nytte efter dets Bestemmelse, som til at befordre nye Skovs Fremvext, hvilken Orden andre Skovejere, har befunden nyttig, og derfor nu følger. Hos hans egne Bønder har han til Skovenes Besvarelse aldeles afskaffet de forhen brugte skadelige Spaan= og Træe=Tage, og i deres Sted seet alle deres Bygninger forsynede med Teglsteen Tag, ligesom han og har indført en bedre og varigere Bygningsmaade blant Bønderne. I Henseende til Agerdyrkningen, som Bondens rette Næringsvei, har Kammerherren ei allene faaet adskillige gamle Misbrug og fordervede Vedtægter afskaffede, men endog indført en bedre Dyrkningsmaade baade ved Gjød selens fordeelagtigere Anvendelse, og Jordens beqvemmere Tilberedelse, ved at udtappe Vandet fra sumrige Steder, og at oprødde og frugthargjøre de Steder, hvor Skovene ei lider derved, hvilke nyttige Forbedringer han har understøttet ved at udsætte 150 Rdlr. til Belønninger, for dem, som i disse Fag udvise den største Flid. Han har formaaet Bønderne til at anlægge og dyrke Kjøkkenhauger til Kaal og Rødder, ja endog at plante gode og nyttige Frugttræer, saa at næsten enhver Gaard dermed til Fornødenhed er forsynet, ligesom han og selv har anlagt en anseelig Haugeplads, og forsynet den baade med inden og udenlandske Frugttræer, ei allene til egen Rytte og Fornøielse, men endog for at tjene andre med disse sidste Sorter derfra. For at forsyne Egnen med de beste Slags vilde Dyr, der i sin Orden ere ligesaa vigtige og nyttige, som Planterigets Produkter, har Hr. Kammerherren ladet anlægge en Dyrehauge, hvis Indhegning har kostet ham over 1000 Rdlr., og dertil med megen Bekostning forskrevet adskillige Slags vilde Dyr af Daadyr, Raadyr, Hjorte, Rensdyr m. fl., ei allene fra Norges nordligere Egne, men endog fra Dannemark, Engeland og Sverrig, Jkke mindre har Hr. Kammerherren ladet sig være angelegent at indbringe adskillige af de beste Fiske=Sorter, der i Egnen, hvoriblant Karper, Brasen, Aarbug, Gjørts m. s., ligesom han og allerede for nogle Aar siden har sat Øreder og Aborrer i adskillige ferske Søer deromkring, som saaledes har formeret, sig, at samme nu tjener mange Fattige og andre til en sikker og god Føde. Sparsommelighed er en af de Hoved=Dyder, som Hr. Kammerherren ved alle Leiligheder har søgt at anprise, for Almuen, og i disse hans roesværdige Bestræbelser har han heller ikke været uhældig; thi længe førend den Kongelige allernaadigste Forordning om Overdaadigheds Jndskrænkning udkom, havde han allerede bragt det derhen, at alle de Bønder, som bleve gifte paa hans Gods, holdt deres Bryllupper baade i Henseende til Klædedragt og Beværtning med største Tarvelighed og ikkun i Overværelse af deres nærmeste Slægt, hvortil han især opmuntrede dem, ved at gjøre enhver saadan tarvelig Brudgom al fornøden Hielp til at sætte Boe. Skadelige Fordomme og andre Vedtægter har Hr. Kammerherren ligeledes søgt at udrydde blant Almuen At tage Huden af døde Heste og Qvæg blev tilførn anseet som en uærlig Gjerning og kunde aldrig af nogen skee uden de fornærmeligste Bebredelser, men ved at udlove 2 Rdlr. for hver Hund til den Bonde, som selv eller ved sine Folk havde aftaget den, og desuden Hielp til at kjøbe Hest igien, har han bragt det derhen, at enhver Mand nu forretter dette Arbeide uden Undseelse, hvorved mange Penge spares for Læder til Bondens Kjøre= og Ride Redskab. Ligesaa har han og, skiønt med utroelig Møie, faaet indført den gode Skik, at Bønderne nu forretter deres Kjøre= og Pløie=Arbeider med Hoprer og Valla ker i stedet for tilforn med Hinaster, ved hvis Tab en Bonde, især naar han var fattig, næsten matte see sig ganske ødelagt, da nu derimod et Tab af en Hoppe, som han desuden selv kan opfødde til Brug, neppe bliver ham føleligt. For at forekomme Mangel i dyre Aaringer har han ladet opbygge et meget stort og rummeligt Forraads=Huus der i Sognet, for at indsamle det Foder i gode og frugtbare Aaringer, som kan besvares, af hvilket de Trængende igjen nyder Undsætning, naar Fornødenheden udfordrer det; ligesom han og har ladet indrette andre store Høe=Magasiner til almindelig Hielp i Tilfælde af Misvært og ringe Hocavling. Han har ladet bekjendtgjøre for Almuen, hvorledes Qvæget i Fodertrang kunde foeres om Vinteren. med Mose blandet med Høe, uden synderlig Afgang i Mellen. J disse sidste Aaringer, da Mangel paa Levnets Midler næsten har været almindelig, har han ei allene udicelt en temmelig Mængde Korn til Føde for de Nødlidende, men endog skienket de Trængende det nødvendige Sædekorn til deres Avls Fremme. Til Landeveiens Jstandsættelse har han givet en Sum Penge, hvilket Exempel siden har havt flere Efterfølgere. Da det er naturligt, at Folkemængden ved disse opperlige Indretninger af Hr. Kammerherren haver tiltaget, saa er Rummet i Gierpen og Slemdahls Kirker bleve alt for indskrænket for Almuen, hvorfor han har ladet den første udvide og zire, som har kostet ham henved 6000 Rdlr., og paa den sidste er en ligesaadan Forbedring begyndt, som ligeledes vil blive meget bekostelig. Endelig har Hr. Kammerherren og, til Gavn for Hans Majestæts Tjeneste og Landet, eftersom ingen beqvem Malm til Kanonstøbning findes der i Landet uden ved hans Værk, ombyttet disse Malme med Laurvigens, og derved bidraget til Kanon=Støbningens ønskelige Fremgang, hvorved store Penge=Summer svares for Landet. Dette er i Korthed det Væsentligste af de mange ypperlige Indretninger og Forbedringer, som Selskabet. har erfaret, at Hr. Kammerherren haver iværksat. De ere saa store og roesværdige, at Han derved har tilvejebragt sig Selskabets fuldkomne Højagtelse, hvofor det til Beviis herpaa tilkjender ham sin Guldmedalje med Opskrift: Den Fortjente til Ære. Den Den Fornøielse, som Selskabet i Aaret 1781 havde at blive underrettet om, at Vestre=Molands Sogn i Nedenæs Fogderie, Christiansands Stift. havde afskaffet den til Misbrug forvente fordervelige Skik at give og tage Brudegaver ved Bryllupper, og derfor skienkede bemeldte Sogn, fordi det var den første eenige Kreds, om hvilken Selskabet havde erfaret en saadan roesværdig Forandring, et Sølv Bæger til Brug ved Bryllupper og en ærefuld Erindring om denne følg værdige Handling, den Fornøielse er bleven forøget for Selskabet i Aar ved at erfare, at dette gode Exempel har havt sin gode Følge; thi Aaret derpaa blev samme Misbrug ligeledes afskaffet i Gierrestads og Wegaardshedens Sogne i samme Fogderie. Sognepræsten der paa Stedet, den over 70 Aar gamle Olding Hr. Lars Eskildsen, (nu sidstafvigte første Paaskedag ved Døden afgangen) har forestillet hans Sognemænd den Fordervelse, som store og øverdaadige Bryllupper, Fæstensøller, Begravelser og andre Gjæstebude førte med sig; hvorpaa alle Jndbyggerne i bemeldte 2de Sogne have derpaa foreent sig om, for Eftertiden ganske at afskaffe og ophæve saadanne store og ødelæggende Bryllupper og Giestebudde, og dermed tillige den Skik at give og tage Brudegave. De have i den Henseende oprettet en skriftlig Contract eller Forening, hvori enhver ved sin Haands Underskrift forbinder sig til, og indgaaer saavel til Bryllu per som Begravelser, kun at indbyde gandske faa Giester, og beværte dem med et tarveligt Maaltid, hvorved aldeles ingen Brændeviin eller anden stærk Drik, men allene Øl til Nødtørftighed, maae bruges, og dernæst hverken hemmelig eller aabenbar at give eller tage nogen Brudegave, med mindre de ville paadrage sig saa store Bøder, som de allernaagiste Forordninger i denne Henseende fastsætter, især Forordningen af 13 Marts 1683, som lægger 500 Rdlrs. Straf paa dem, som giver eller tager Brudegaver, samt uden Skaansel at angive den eller de som overtræder den. Denne lovformelige Forening er til desmere Bekræftelse læst og publiceret paa det almindelige Sommer=Sage og Skatte=Ting for Riislands Tinglang den 1 August 1782 og for Strengereds Skibsrede udi Tved strand den 30 Mai 1783. - Da Jndbyggerne i ovenmeldte Sogner ved denne Handling saaledes haver udmerket sig som veltænkende og lydige Undersaatter, saa har Selskabet ikke kundet forbigaae herved offentlig at anføre dette til deres velfortjente Berømmelse med Ønske, at Deres rodsværdige Handling maae opvække flere Sogne til saaledes at overgaae fra Misbrug og Laster til Orden og Dyder; ligesom Selskabet. heller ikke vilde have undladet at erklære den brave Sognepræst Hr. Lars Eskildsen sin udmerkende Agtelse for den roesværdige og midkjere Opmuntring, hvorved hans Sognemænd til ovenmeldte roesvardige Handling ere blevne overtalte, dersom han ikke allerede var overgaaet til en højere Belønning. 153. En meget rosværdig og ædel Handling er og til Selskabet bleven indberettet om Bonden Rasmus Smed i Ollerup, Nyborg Amt i Fyn. J December Maaned sidstleden opkom der i hans Gaard ved Nattetider en ulykkelig Jldebrand, hvorved samme tilligemed hans hele Jndavling samt Kreaturer blev et Rov for Luen, og Manden derved sat i den yderste Armod. Men denne Ulykke vilde endnu have født en større, dersom bemeldte Rasmus Smed ei havde seet samme forebygget. Uden at see noget af sit eget Gods reddet, opvaagner han sin Naboe for at redde sin Gaard, som blev mueligt og strax iværksat ved at afbryde et imellem dem staaende Gjerde, der allerede saa hæftig var antændt, at det var paa det nærmeste, at denne hans Naboes Gaard var bleven sat i samme Ulykke, som nu rasede med hans egen, hvis Gjerdet ei ved hans Opmerksomhed og ufortrødne Medhielp var bleven afreven, hvorved Rasmus Smed, saaledes ubekymret om hans egen Elendighed, afværgede en andens. For denne ædle og følgværdige Handling til kjender Selskabet ham til et velfortjent Æres= og Agtelses=Tegn dets anden Sølvmedalje. 2. For udviist Flid i Agerbruget i Dannemark. 154. Selveier Christian Kiær i Rohden i Stonbye, Sogn, Stierneholms Amt i Aarhuus Stift i Jylland, tilkjendes en Belønning af den 1ste Sølvmedalie eller 20 Rdlr. for at have gravet 12 til 13 Favne Grøfter, plantet for 4 Aar siden 126 Favne levende Gjerder, opelsket i en Tid af 13 Aar 120 Fruggtræer, anlagt 3 Frugttræe=Hauger, plantet en stor Deel Pile=Træer, be faaet sine hvilende Jorder med Klever, anlagt et Giød nings=Sted for at lede Møddings=Vandet ved en 15 Alens Rende paa et stort Stykke ubrugbar Jord m.v. 155. Hoveriesbonde Christen Jensen i Hverring, Bye og Sogn, samme Amt, har i en Tid af 6 til 10 Aar opelsket 204 Frugttræer, sat 664 Favne Steengjerder, plantet 54 Favne levende Gjerder. For 3 Aar. sigen har han plantet 150 Humleymper, udgravet 2 Moser, og ledet Vandet saaledes, at han kan sætte en tør Eng under Vand, samt indrettet et Gjødnings=Sted, hvorfor ham tilkjendes den første Sølv=Medalje eller 20 Rdlr. 156. Fæstebonden Lars Christophersen i Tvede Sogn, Nyborg Amt i Fyn, tillægges en Belønning af den 2den Sølv Medalje eller 10 Rdlr. for i 1778 at have anlagt en Hauge, plantet 139 Frugttræer og op ryddet i 1782 og 82 4 Tønder Rugland til duelig Pløie=Land og Engbund. 157. Huusmand Ole Christensen i Egebjerg i OdsHerred i Sielland har i 1782 avlet 9 1/2 Tønde Rødløg og 8 Tønder guule Rødder og desuden i 1783 4 1/2 Tønde af sidste Slags, 1 1/2 Tønde Log og 2 Tønder Kartofler, samt desforuden en Deel Roer, Timian og Merian; for denne hans Flid i Hauge=Vexters Dyrkning tilkjendes ham en Belønning af den anden Sølv=Medalje eller 10 Rdlr. 158. Selveierbonde Ole Christian i Rohden, Stoubye Sogn, Stierneholms Amt i Jylland tilkjendes den 2den Sølvmedalje for siden 1774 at have indhegnet fine Jorder med 961 Favne Diger, plantet over 1000 Pile, besat den største Deel af Digerne med levende Gierder, udtørret en Mose ved 68 Favne Grøfter og sat 13 Favne, Steengjerder. 159. Fæstebonden Jens Bertelsen i Bælum Bye og Sogn, Viborg Stift i Jylland tillægges den anden Sølvmedalje eller 10 Rdlr. for siden 1775 at have plantet 223 Frugttræer, som allerede haver baaren Frugt. Han er ti forn belønnet under No. 123. 160. Fæsteren Erik Pedersen paa Mønse=Gaarden i Schieldbye Sogn paa Vordingborg Amt tillægges den anden Sølv Medalje eller 10 Rdlr. for siden Foraaret 1783 at have gravet 1551 Alen Grøfter, sat en Steen Sluse, bekostet 2 Leede, bortkjørt 20 Læs Steen, opbrudt 100 jordfaste Steen, afskaaren 10 Læs Tuer og anvendt samme til Gjødnings Formerelse, indhegnet sin 4 Hauge og broelagt sit Gaardsrum. 161. Hoveriebonden Jep Simmonsen i Schodberg, Coldinghuus Amt i Jylland, har siden 1776 opryddet et Stykke Heede=Land af 20 Tdrs. Størrelse, og indhegnet samme med 180 Favne Steengjerder, hvorfor ham tilkjendes en Belønning af 8 Rdlr. 162. Unge Rasmus Jørgensen, af Heldager Bye, Tvede Sogn, Nyborg Amt i Fyn tilkjendes en Belønning af 6 Rdlr. for i 1778 at have anlagt en Hauge, hvori han foruden en Deel Frugttræer har ovelsket 400 Blomme= og 45 Æble Træer, som ere i god Vext, 163. Hoveriesbonden Anders Jensen i Thyrsted, Bye og Sogn, Hatting Herred Aarhuus Stift, har siden 1774 indhegnet sine Jorder med 1743 Alen Diger, hvoraf 588 Alen ere beplantede med levende Gjerder, opelsket 1352 Piletræer, forbedret et Stykke Eng saaledes, at han i steden for at høste 2, nu høster 8 Læs Hør. J 1778 har han paa 2 Tønder Land høstet 12 Læs Klever=Høe og anlet 12 Lpd. Kløverfrøe og i 1782. befaaet 14 Skjepper Land med rødt og hvidt Kleverfrøe, hvorfor ham tillægges en Belønning af 5 Rdlr. 164 Fæst bonden Lars Mortensen under Mullerup. Gods, Gudbierg Sogn, Nyborg Amt i Fyn, har i en Tid af 6 Aar sat 503 Favne enkelte Steengjerder, indhegnet og opryddet for 10 Aar siden 4 Tønder Land, hvorpaa han nu avler 8 til 10 Læs Høe. Desuden har han i 1782 opryddet 6 Skjepper Land, og af de opbrudte Steene sat Steengjerder, hvorfor Selskabet til kjender ham en Belønning af 4 Rdlr. See og Nr. 141. 165. Huusmand Ole Jversen i Onse Skov i Ørnstrup, Hatting Herred, Aarhuus Stift i Jylland, til kjendes en Belønning af 4 Rdlr. for at have opryddet den 3die Part af hans 2 Skjepper Hartkorn, gravet i 1778 304 Favne Diger, plantet i 1779 en Deel levende Gierder, sat 14 Favne enkelte Steengjerder og plantet 20 Espe, 33 Frugt, og 13 Pile=Træer. 166. Anner=Bonden Søren Hald, i Lindved Bye, paa Coldinghuus Amt, har opsat 59 Favne enkelte Steengjerder, og plantet i 1778 468 Favne levende Gjerder, hvorfor ham tilkjendes 4 Rdlr. til Belønning. Selveier Huusmand Hans Jpsen i Trøstrup Korup i Fyen, har i Aaret 1776 plantet 160 Humle Kuler og renset 80, plantet endeel Træer, og i Aaret 1779 udplantet 30 Stykker, samt i 1781. 962 Favne levende Gierder. Men han har ikke kundet erholde nogen Premie eller Belønning for Humlen, da den Flid er for gammel, dog forbeholdes ham for det øvrige Ret til i sin Tid i Overeensstemmelse med Listen at melde sig. Desuden haver følgende anmeldt deres Flid, Huusfæsteren Jens Larsen i Ollerup Bye, Nybør, Amt, som har i 1779 og 80 plantet 500 Pile og Vidje Træer, og desuden i sin Hauge af Kjerner opelsket og podet 20 Æble=Træer; men da dette Arbeide er just ikke af megen Betydenhed i Fyn, saa har han ikke jundet erholde nogen Premie eller Belønning, men fortjener sin Roes. Selveier Jens Christensen i Nørre Biere i Jylland har anmeldt, at han i en Indhegning har god Kalk Mergel, hvoraf han med Fordeel hor benyttet sig, men han har ikke anmeldt Mængden af Mergelen, eller hvor stort et Stykke Land han har gjødet, og i hvor mange Aar han har benyttet sig deraf, saa han derfor ikke har kundet erholde Premie. Gaardmand og Selveier Niels Diderichsen, i Wol tofte Bye, Flemløse Sogn, Assens Amt i Fyn, har i en Tid af 20 Aar opelsket 450 Egetræer, sat i de sidste sidste 3de Aar 40 Favne dobbelte, Steengjerder, samt avlet i 1782 20 Lpd. got Kleverfrøe.