JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-02-05
En Hovedaarsag til Coursens Dalen fra 310 til 279 var Rygtet om det Laan, Nationalbanken, agtede at gjøre i Sedler paa gunstige Vilkaar for Jndlaanerne. En Følge deraf var ogsaa Kgl. Obligationers Fald. De gik ned fra 83 1/2 til 75 i en Tid af neppe 14 Dage. Bekjendtgjørelsen af Planen til Laanet har i Dag, den 4de Februari, ikke gjort det Jndtryk paa Børsen, som man af Rygtets Virkning skulde ventet. Adskillige vilde tilskrive det den Omstændighed, at der i Bankens Kundgjørelse ikke nævnes den Sum, som den vil laane, og at det om Obligationernes aarlige Jnddragelse hedder deri: "at det skal skee i Forhold til Laanets Størrelse og Bankens Evne. Jmidlertid er det godt, at Coursen ikke forbedrer sig for hurtigen; thi deels bliver Nedgangen for de Handlende, som have Varer liggende til høi Cours, derved mindre ødelæggende, deels er Tillokkelsen, derved større til at indskyde Sedler i Banken, naar man ikke behøver at sælge sit Sølv med for stort Tab. Snom siger, at kun faa lige store Stæder i Europa have i hans Tid havt flere og bedre Bibliotheker end Kjøbenhavn, saasom det Thottske, det Grammiske, det Gernerske, det Wøldikiske, det Kallske, det Klevenfeltske, Langebekske, det Sevelske, Kofved Ankerske, det Luxdorphske. Anmelderen kan endnu tilføie Geheimeraad Stampe, som havde en Mængde herlige juridiske Værker; Cancellieraad Andersen, der eiede en just ikke stor, men udvalgt Samling af danske og tydske, meest til Fædrenelandets Historie hørende Bøger, Fuldmægtig Christensen, i hvis for nogle Aar siden solgte Bibliothek, der fandtes mange Sieldenheder, og som havde det besynderlige Jndfald, kun at kjøbe Skrivpapiirsexemplarer. Mangfoldige Andre, som kun nogenlunde havde Raad dertil, samlede, efter den Tids Mode, i det mindste et lidet Haandbibliothek. Alle hine store Samlinger er nu adsplittede og ikke en eneste egentlig Bogsamler er mere tilbage. Tilforn kunde der udgives Bøger i alle Videnskabsgrene, og finde Afsætning. End- og af voluminøse Oversættelser, som af Michaelis Bibeloversættelse, kunde der gjøres Oplag af 2000 Exemplarer. Nu trykker man Oplag, som i det Høieste bestaae af 500 Exemplarer. Afsætningen er saa ringe, at der endog af de bedste Skrifter, naar man undtager Skole- og Lærebøger, neppe sælges saa mange, at Papiret og Trykkerløn derved kan betale sig. De periodiske Skrifter begynde ogsaa at hive, thi deels laaner man sig frem saa godt som man kan, deels læser man dem i Klubberne, hvor Nogle 100 Medlemmer slaae sig sammen om eet Exemplar, deels læser man dem hos Restaurateurer, hvor man kan forene den aandige Føde med den spiselige og drikkelige.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-02-05
Adskillige Blade ere ophørte og flere ere i Begreb med at følge deres Fædre.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-02-05
Den 8de d. M. holdes Hestemarked i Randers, som er eet af de betydeligste Markeder i Jylland. 3 til 4000 Heste, ligge fra den prægtigste Stadsehest indtil den simpleste Stykhest, ere samlede her. De bringes til Markedet især af de saakaldte Hesteprangere, som opkjøbe dem hos Bønder. Markedet besøges af mange Fremmede, saavel fra det Brunsvigske og Mecklenborgske, som andre Egne. Man har gode Forhaabninger om dette Aars Marked.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-02-05
Capitels=Taxt for Sjællands Stift for 1819 Aars Afgrøde. Rug a Tdn. 6 Rbd. 6 1/2 tz. Repræsent, eller 3 Rbdlr. 3 Mk. 2 s. Sølv, Byg 3 Rbdlr. 4 Mk. 5 1/2 s. Repræs. eller 2 Rbdlr. 3 Mk. 9 s. S., Havre 2 Rbdlr. 4 Mk. 3 1/2 s. Repræs. eller 1 Rbdlr. 5 Mk. 5 s. Sølv. Vordingborg, d. 31te Jan. 1820. Vor elskede Konges Fødselsdag feiredes her af Embedsmænd og af Borgere, ved et Aftenselskab og et Bal, med al den Munterhed og Hiertelighed, som denne for Enhver, der føler sig Dansk, saa festlige Dag fortjener. Omtrent Kl. 7 forsamlede sig de fleste af Byens Embedsmænd og andre af Byens og Omegnens Beboere til en selskabelig Sammenkomst, hvor den muntreste og gladeste Stemning herskede, og hvor Alle eensstemmigt og inderligen følte og erkiendte, at vi i vort Land ere saa lykkelige, som vi efter Tidsomstændighederne kunne være, og at vi have det godt under vor gode Konges faderlige Regjering, der sørger saa kjerligt for sine Undersaatters Vel, og giør Alt, hvad Statens Kræfter formaae, for at vi endogsaa med Tiden skulde have det endnu bedre. Ved Bordet bleve følgende Skaaler udbragte: 1) Længe leve vor gode Konge Kong Frederik den Sjette, der elsker sine Undersaatter, som en Fader sine Børn! gid han for sin Omhu for Landets Vel allevegne maa møde Kierlighed og Hengivenhed til Løn for hans ædle Hjerte, 2) Gid vor Dronning maa leve i mange Aar, for længe at lindre den Lidendes Trængsler, og længe at blidne sin elskede Frederiks Dage, 3) For det hele øvrige Kongehuus. 4) Skaal for alle Statens Mænd, der med oplyst Hoved og ædelt Hjerte arbeide til Landets Tarv, og søge at fremme dets Jndvaaneres Held og Lykke, 5) For gamle Danmark, hvor vi leve skal og døe, som de Fædre giæve; hvor vi slumre skal engang broderligt tilsammen!" Det blomstre og trives til Dagenes Ende, 6) Enighed er Rigernes Styrke. Gid da Enighed maa herske blandt Alle, og den bedste Stemning imellem Høie og Lave, Enighed herske paa Landet, Enighed herske i Stæderne, Enighed herske blandt os, Gid snart ethvert Spor af de forrige Aars Uheld og Tidsomstændighedernes Tryk maa være forsvunden, og vi kun opleve glade og velsignede Dage! Skaal for en lykkelig Fremtid. - Festlige Sange, afvexlede imellem Skaalerne, og deriblandt Jngemanns saa særdeles skjønne Sang: "Danevang, med grønne Bred ved den blanke Vove som vi her have kaaret til vor Folkesang, da den Hjertelighed, som gjennemaander den fra Begyndelsen og til Enden, kan fattes og føles af alle danske Hjerter. Omtrent Kl. 12 begyndte Selskabet, under de inderligste Ønsker for Kongens Lykke og Velbefindende, atter at skilles fra hinanden. - Ogsaa af Byens Borgere festligholdtes Dagen med et Bal, der varede til den lyse Morgen, og hvor ligeledes herskede Munterhed og Glæde. Det begyndte og endtes med Kanonernes Torden, der ogsaa lode sig høre, da Kongens og Kongehusets Skaaler bleve udbragte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-02-05
Mariboe, d. 28 Jan. Natten imellem den 25de og 26de d. M. opkom Jldløs i Hr. Krausees Udflyttergaard, Hillested Sogn, Grevskabet Knuhtenborg, der greb saa rasende om sig, at hele Gaarden blev i mindre end 1 Time forvandlet til en Askehob, naar Skorstenen undtages, der ene stod fremragende over de sørgelige Ruiner. Jlden udbrød først fra Ladehuset, omtrent noget over Kl. 12 om Natten, saa at der er al Formodning om, at den har været paasat. 3 Heste, 1 Qvie, 6 Faar og 1 med Lam, 12 til 14 Kalkuner, 30 smaa Høns, alt Høe og Halm, omtrent 30 Tdr. torsket og 20 Tdr. utorsket Havre, Tdr. Hvede, 36 Brød, 3 Tdr. Malt, 5 Tdr. Rug, endeel Forkorn, 3 Folkesenge med Lagener og Dyner, 2de Vogne, 2de Plouge og alt Seletøi blev et Offer for Luerne. - Uagtet bemeldte Hr. Krause, med sin Familie kun reddede sig med Nød og Neppe, kom dog intet Menneske til Skade. Saa hastig som muelig ilede Sprøiterne fra Frihedsminde, Grevskabet Christianssæde og fra Binnitze til Hjelp.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-02-05
For Tiden opholder den ulykkelige Familie, der er blottet for Alt, sig hos Sognedegnen Henningsen i Hillested. - Nok for den medlidende Menneskeven, Odense, d. 1ste Febr. Hs. Majestæts vor allernaadigste Konges Fødselsdag feiredes som sædvanlig her i Odense, den 27de i Frimurerlogen; den 28de paa Gymnasiet ved en ypperlig og hiertelig Tale af Skolens Rector, Hr. Professor og Ridder Saxtorph, og om Aftenen Bal paa Raadstuen af over 600 Personer; den 29de i Skuespilhuset med Prolog, Chore og Skuespil; den 30te ved Soupee og talrigt Bal i den ældste Klub, foruden ved flere Tafler i disse Glædesdage af Stiftbefalingsmanden, af Biskoppen, af Regimentets Officierer og af adskillige borgerlige Selskaber. - Vi have nu i 8 Dage havt en velgjørende vedvarende kold Tøe, og derimellem kun et Pargange ubetydelig Natfrost, naar Vinden faldt lidt nordlig, men ellers har Vinden været S. V. eller V. til S. Da vi nu imorgen have Kyndelmisse, saa var det at ønske, at denne ikke maatte have nogen Knude bag Øret, men lade os beholde sydlige Vinde og vente Lærken. - Capitelstaxt for Fyens Stifts paa Aaret 1819. dets Afgrøde. Rug, 3 Rbd. 4 Mk. Sølv eller 5 Rbd. 1 Mk. 10 s. Sedl., Byg 2 Rbd. 4 Mk. 4 s. Sølv eller 3 Rbd. 5 Mk. 6 s. Sedl. Havre 1 Rbd. 5 Mk. 1 s. Sølv eller 2 Rbd. 3 Mk. 14 s. Sedler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-02-05
Aarhuus, d. 1ste Febr. Hs. Majestæt Kongens Fødselig høitideligholdtes her ved stor Militairparade om Formiddagen, samt om Aftenen ved en festlig Sammenkomst i Selskabet Polyhymnas Locale, og Bal til næste Daggry. Overalt herskede den samme inderlige Glæde som paa denne fædrelandske Fest saa umiskjendeligen besjæler hele det danske Folk. - Bassangeren Hr. Paltzo er indtruffen hertil, og agter at lade sig høre næstkommende Søndagsaften. - Capitelstaxten paa afvigte Aars Afgrøde 1819, er for Aarhuus Stift sat saaledes i Sølv, Rug af Tønden: 4 Rbd. 1 Mk. 11 s., Byg 2 Rbd. 3 Mk. 16 s., Havre 1 Rbd. 5 Mk., Boghvedegryn, 9 Rbd. 5 s., Smør, 46 Rbd. 4 Mk.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-02-05
Ribe, d. 1ste Febr. J Anledning af H.M. Kongens Fødselsdag var der i Ribe forenede Klubselskab Bal og Aftenspiisning, hvori henved 100 Personer deeltoge. Da Kongens Skaal udbragtes blev afsjunget Jngemanns Folkesang: "Dannevang ved grønne Bred, som til denne Leilighed var aftrykket. Ballet vedvarede til den lyse Morgen. - Capitelstaxt for RibeStift i Aaret 1819. Ribe Amt, 1 Td. Rug 6 Rbd. 81 s., 1 Td. Byg 3 Rbd. 59 s., 1 Td. Havre 2 Rbd. 26 s., 1 Td. Boghvede 3 Rbd. 26 s., 1 Lpd. tør Flesk, 2 Rbd. 19 s., 1 Lpd. Smør 2 Rbd. 96 s., 1 Potte Honning 31 s. - Veile Amt, 1 Td. Rug 5 Rbd. 74 s., 1 Td. Byg 3 Rbd. 49 s., 1 Td. Havre 2 Rbd. 69 s., 1 Td. Boghvede 4 Rbd. 3 s., 4 Lpd. tør Flesk 2 Rbd. 74 s., 1 Lpd. Smør 3 Rbd. 61 s., 1 Potte Honning 33 s. - Ringkjøbing Amt. 1 Td. Rug 6 Rbd. 15 s., 1 Td. Byg 3 Rbd. 42 s., 1 Td. Havre 1 Rbd. 79 s., 1 Td. Boghvede 4 Rbd. 23 s., 1 Lpd. tør Flesk 2 Rbd. 44 s., 1 Lpd. Smør 2 Rbd. 88 sk., 1 Potte Honning, 23 s. Alt Rbd. Sølv. eller Sedler og Tegn efter Qvartalscoursen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-02-05
Viborg, d. 3 Jan. Cimbrernes Hovedstad stod ingensinde tilbage i Troskab mod Konge og Fædreland. Skjøndt langt fra Danmarks Hovedstad, høitideligholde de glade Kongehusets Aar fester. Den 28de Januar, den elskede Kong Frederiks Fødselsdag, feiredes her ved 3 Dages Høitideligheder. - Efterat Tøen havde varet i 4 Dage, have vi nu atter taalelig Frost siden Lørdag Aften. En stor Lykke var det, at Tøen saa ganske sagte virkede paa den store Mængde Snee, der dog nu er falden meget, og Vandet for det meste trukken i Jorden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-02-05
Kongsberg, den 20de Januar. Den som Brodermorder mistænkte, undvigte og igjen paagrebne Stener Vrenne, hvorom er meldet forhen, blev indbragt her til Stadens Arresthuus den 13de eller den 14de i denne Maaned; han forstiller sig nu at være døvstum, endskjøndt det er notorisk, at han under Transporten hertil, endog Dagen før Ankomsten, kunde baade høre og tale. Som man erfarer, skal han være overladt til vor duelige Læges Omsorg, og det hedder, at der anvendes Brækvand og Spanske Fluer, for at bringe ham tilrette. Navnene Whigs og Torys fremkom i den Tidspunkt, da Carl II. igjen kom paa Tronen. De første betegnede Kronens Modstandere, de sidste dens Tilhængere. Begge ere Øgenavne (Nick names), som Modpartiet i Begyndelsen tillagde deres Modstandere, men som siden bibeholdtes og brugtes som Hædersnavne, ligesom engang Genserne i Holland og Sanscoulotterne i Frankrig. Whig skal efter Nogle betyde paa Gammelskotsk en flad Hat, af det Slags Skotterne, Carl ls. Modstandere, bare; efter Andre skal det være laant af det engelske Whig, Suurmelk, og først være brugt til at betegne de republicanske Feldt skinhellige, der sædvanligen vederqvægede sig med Suurmelk, og vare Kronens erklærede Modstandere. Torry, af det irske Ord torach, mægtig, betyder ogsaa en Stratenrøver, og blev, da de catholske Jrlændere især vare Tilhængere af Kronen under Stuarterne, indført af Parlamentairerne som Øgenavn paa Royalisterne. Jøvrigt have Whigs under Tingenes Løb været Tilhængere, men Torys Modstandere af Regjeringen, f. Ex. da Huset Hannover kom til Regjeringen, vare Whigs dets Støtte mod Torrys, som vare Stuarterne gunstige. Men efterhaanden ere de gamle Forhold indtraadte igjen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-02-05
Kjøbenhavns Børs d. 4 Februari. Cours. Hamb. 2 M. 279, a vista 282. Amsterd. 2 M. - . London 2 M. - . Spec. 279. Specier solgtes fra 16 Rbmk. 12 s. til 16 Rbmk. 9 s. (i Dag, d. 5te Febr., 16 Rbmk. 6 s. a 16 Rbmk. 6 s.) Oblig. 73 a 74. Norske Rigsbanksedler 19 a 19 1/2. Svenske Sedler 60 s. - Disconto 6 PC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-02-05
Spørgsmaal. (Jndsendt.)Er en Amtmand berettiget til, paa egen Haand, altsaa uden høiere Autorisation, at beskikke Sættedommer i nogen Sag, naar den ordinære Dommer, under hvis Jurisdiction Sagen sorterer, frisk og karsk, selv er tilstæde i Jurisdictionen og Dommeren for øvrigt ikke i mindste Maade selv er impliceret i Sagen, ei heller er beslægtet med Nogensomhelst af de, Sagen vedkommende Personer,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-02-05
Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-02-08
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Syttende Aargang. No. 12. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 8 Februari 1820. Om Girodet's Galatea.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-02-08
At der til alle Tider har været tydske Skoler i Kjøbenhavn ved Siden af de danske - at disse tydske Skolers Nødvendighed til alle Tider er ble erkjendt, er et Factum, hvorover jeg ikke behøver vidtløftigere her at udbrede mig. Men aldrig blev denne Nødvendighed følt mere inderlig, en netop i vore Dage, og det ikke blot af tydske, men ogsaa af danske Familier. At den tydske *) Huusfader og den tydske Huusmoder helst ønske at kunne sende deres Børn i en tydsk Skole, er saare naturligt; Modersmaalet bliver dog Modersmaal, selv i en By, hvor Øret er vant til at høre et andet, omendskjøndt ogsaa Landets Sprog Et Sprog, hvori vi hørte vore Børn stamme de før 1ste Ord, ønske vi naturlig i Tidens Løb ogsaa at *) At jeg her ved Udtrykket, tydsk blot forstaaer Forskjellen i Sproget, behøver jeg vel neppe at erindre. høre dem tale med Færdighed og at see dem skyt ve grammatikalsk rigtig. For de Familier, der ikke blot høre til den tydske Kirke, men ogsaa holde sig dertil, kommer heril endnu det saa naturlige Ønske, at deres Børn, naar de lidt efter lidt i Forældrenes Selskab besøge Herrens Huus, ogsaa tilfulde maatte kunne fatte hine Belærings- og Trøstens Ord, som tales der til dem fra helligt Sted; at Jesu guddommelige Lære, der skal blive dem en Ledestjerne for deres hele Liv, naar ogsaa for dem engang indtræder den saa vigtige Afdeling i deres Ungdomsliv - Confirmations-Dagen - maatte fremskinne for dem i hele dens Aandrighed og Tydelighed; at ved et og samme Alter Søn og Datter tillige med Fader og Moder fra Tid til anden maatte kunne gjentage deres hellige Løvte; at Familiens naturlige Baand paa ingen Maade maatte sønderskæres, men ogsaa i Sjælehyrden, som i Livets øvrige vigtigste Anliggender, ja i Nød og Død, som et samlet heelt maatte kunne styrke og vedligeholdes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-02-08
Da der gives Endeel, som skylde første Prioritet, i deres Eiendomme til Nationalbanken, saa troet Jndsenderen at det kunde være gavnligt, om Banken lod bekjendtgjøre, at Enhver, som vilde indbetale sin Heftelse, kunde betale samme til en vis bestemt Tid, efter hvis Forløb intet mere kunde blive imodtaget. For de Summer, som til bemeldte Tid ei vare indbetalte, udstedtes Obligationer paa enhver Eiendoms særskilt hæftende Summer, og da af samme Capitaler svares 6 1/2 pCt., saa vil der findes mange Liebhabere til at kjøbe saadanne Obligationer. For disse til Banken indkommende Capitaler, kunde indfries Sedler, hvorved Coursen vilde forbedres. Den vil desuden, i Kjøbstæderne saavelsom paa Landet, findes en stor Deel, der kjøbte disse Obligationer, fordi de bedst kjendte Eiendommene.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-02-08
Jndenlandske Efterretninger. Under den 4de d. M. er emaneret et Kgl. aabent Brev, hvorved Nationalbanken tilstaaes, følgende Benaadninger: 1) J de 3/8 Dele af Bankrenterne for Hæftelserne i Jorder og Tiender til den aarlige Seddelinddragelse, skal først afgaae Renten af det Laan, Banken til denne Jndbragelse optager, saavelsom den Capital, der efter Lodtrækning, aarligen derpaa skal afdrages. Resten af disse 2/8 Dele skal, saalænge Coursen ikke er 212 eller derunder, ubetinget anvendes til Seddel-Jnddragelsen. 2) Efter at Seddel-Jnddragelsen er fuldendt, skal Banken vedblive at oppebære Renterne af benævnte 2/8 Dele, i Forhold til den Sum, der ved Laanet er indkommen og tilintetgjort, saa at Banken holdes aldeles skadesløs for alt det Tab og den Udgift, Samme i Anledning af ovenmeldte anticiperede SeddelJnddragelse maatte lide.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-02-08
Torsdagen d. 10 d. M. disputerer Hr. D. N. Dorph Seidelin, Herredsfoged og Skriver i Hasle, Vester=Liisberg, Framlev og Sabroe i Aarhuusamt, for den juridiske Doctorgrad. Respondens er Studiosus Juris G. H. Dreier. Disputatsen handler: De Juribus fidejussoris post solutionem, ab illo præstitam, secundum rei naturam legesque patrias.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-02-08
Hs. Majestæt Kongens høie Fødselsdag den 28de Januari sidstleden høitideligholdtes paa den festligste Maade i Aalborg. J Klubberne Enigheden og Harmonien var stort Aftensmaaltid og Bal; og den 30 Jan. festligholdt det dramatiske Selskab denne Høitidsdag.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-02-08
Blandt alle fædrenelandske Fideicommisser i den nyere Tid, er der sikkerligen intet, der, under de mange uforudseete og uforudseelige Storme, har staaet sig bedre end det Classenske. Medens det Berent Ankerske, der begyndte med henved 2 Millioner Rdlr. D. C., har maattet standse i sin Virksomhed, gaaer det Classenske, der kun begyndte med 600,000 Rdlr. D. C., med stærke Skridt fremad. Af dets Regnskab for sidste Aar sees, at for dets Legater, paa Frederiks Hospital hidtil af begge Kjøn 6051 Personer have nydt fri Cuur og Pleie, og at paa Fødselstiftelsen 1812 Mødre, som fødte 1635 Børn, have været indlagt; at syv Skoler ere bygte paa Fidecommissets Godser paa Falster, og at der til Skolevæsenet paa samme Godser hidtil er anvendt i Dansk Cour. og Rigsbankpenge 44,208 Rbdlr. 21 s.; at den Classenske Bogsamling, der ved Testators Død kun bestod af 12,000 Vol., nu udgjør 27,000, og at der til Agerdyrkningsinstitutets Forelæsninger for i Vinter 289 Tilhørers ere indskrevne; ligesom og de falsterske Godser ere i en blomstrende Forfatning. Man seer heraf, at Jordeiendomme dog ere og blive den sandeste og rigtigste Grundstøtte for ethvert Legat, og naar Alting svigter, holder dog Jordens Frembringelser, i Henseende til intrinsik Værd, altid bedst Skridt, med Tiden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-02-08
J Aarhuus Avis læses en Bekjendtgjørelse fra Hr. Capitain P. Wodschou, angaaende Salget af hans Eiendom, Ryomgaard, ved offentlig Auction den 1ste Marts d. A. Han forsikkrer, at han, efter at have sat sin hele Formue deri, seer sig, som en Følge af Forværrelsen i Pengevæsenet, og fordi Laan ikke har været at tilveiebringe, uden paa Vilkaar, som vilde blevet ødelæggende for ham, nødsaget til, med Kone og sex uopfødte Børn, at gaae fra Huus og Hjem og Eiendom. Hans Creditorer have viist den mueligste Lemfældighed og Overbærelse; men Laan af de offentlige Laaneindretninger har han ikke kunne erholde, i det mindste ei saaledes, at han kunde være tjent dermed. Hans Eiendoms Værdie er 64,000 Rbdlr. Sølv, og hans hele derpaa skyldige Gield 24000 Rbdlr. rede Sølv. Det extraordinaire Laanefonds Udlaan til de danske Provindser skete i Sedler til Pari; men dermed kunde hverken rede Sølv eller Navneværdie Gield, betales uden stort Tab for Skyldneren, og da Banken ikke udlaaner paa faste Eiendomme, men kun paa sikkre 1ste Prioritets=Obligationer, 1/2 eller 1/4 Deel af Summen, mod 6 PC., hvilke ingen Landmand kan udholde at give, saa har han heller ikke kunne modtage Laan af denne Jndretning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-02-08
Odense, de 4 Febr. Af Seeværdigheder have vi her i disse Dage en ny, som opvækker almindelig Beundring: Hr. Francke, eller den saakaldte Nordiske Herkules, hvis Balanceerkunster, og andre Beviser paa Styrke grændse til Utro lighed, hvis der ikke gik Syn for Sagn. Saaledes tager han en Stige, paa hvis Spidse hans gaarige Søn befinder sig, kaster den i Veiret, fanger den med Tænderne og balancerer en tidlang. Det samme gjør han med en Bielke, 22 Fod lang og 8 Tommer tyk.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-02-08
Blandede Efterretninger. Uagtet den afdøde Dr. og Confessionarius, Bastholm allerede i Aaret 1793 skrev en Opfordring. til Kjøbenhavns Jndvaanere om en offentlig Jndretning, der sætter os i Sikkerhed for, ikke at begrave Nogen levende, saa synes denne Sag nu dog ganske at være hensovet igjen hos os. Jmidlertid opfordrer dog nu og da mangen Skindødsskrækkelige Opvaagnelse til at tænke alvorligen over denne vigtige Gienstand. J Staden Pau blev nyligen en fra Fødselen af døvstum Grøvsmed beruset af Brændeviin, og Natten derpaa hans Tilstand saaledes, at det Lægemiddel, Doctoren foreskriver ham, er uden Virkning. Han giver ingen Livstegn fra sig, hans Død bliver embedslig stadfæstet, og næste Dag Kl. 4 stædes han til Jorden. Da man traadte ud fra Kirken, for at bringe Kisten ud paa Kirkegaarden, hører man en Stønnen og Sukken. De forskrækkede Liigbærere vende tilbage til Kirken, Kisten bliver aabnet, og den formeentlig Hedengangne reiser sig op af Baaren og ligesom kjæmper med Døden. Men alle anvendte Midler vare frugtesløse; han overlevede neppe nogle Timer dette Slags Opstandelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-02-08
J Bramsens Reise gjennem de jøniske Øer, Ægypten, Syrien, Palæstina &c. i Aarene 1814 15 læses en interessant Efterretning om Jerufalem og den hellige Grav. Vor Reisende maatte ved Jndtrædelsen erlægge den Afgivt, som alle Christne, der ville ind i Staden, maa betale, og forbausedes ved Synet af den Ødelæggelse her hersker; thi intet Liv, ingen Arbeidsdrivt spores i de øde Gader. Han hilsedes af levantiskklædte Christne med de Ord den venuti (vær velkommen!).