Ribe Stifts Adresseaviser, 1834-10-10
Udenlandske Efterretninger. Spanien. Efterat den almindelige Discussion var tilendebragt, antog Procuradores-Kammeret de 25de f. M. med 63 Stemmer imod 47 den første Artikel af Regjernigens Forslag, som lyder saaledes: "At den Gjæld, som Regjeringen til forskjellige Tider har paadraget sig i Udlandet og navnligen de, det være før eller efter 1823, afsluttede Laan anerkjendes som Statsgjæld." Uagtet nu dette første Resultat af de langvarige Forhandlinger syntes at bebude en afgjørende Seier for Ministeriet, yttrede dog en Privatskrivelse fra Madrid, meddeelt baade i National og i Journal des Debats, at efter den almindelige Mening vilde ved enhver enkelt Artikel af Regjeringens Forslag saadanne Forandringer komme i Forslag og blive antagne, hvorved Seiersglæden vilde meget formindskes. Og denne Spaadom er allerede paa en paafaldende Maade gaaet i Opfyldelse; thi en telegraphisk Depesche fra Madrid er senere kommen til Paris af følgende vigtige Jndhold: "Uagtet den første Artikel af Finantsministerens Forslag blev antagen, har Kammeret d. 26de med en stærk Majoritet forkastet det guebhardske Laan. Dagen efter blev Forslagets anden Artikel, ifølge hvilken hele den udenlandske Gjælds Liqvidation strax skal finde Sted, antagen med en Modification, for hviklen Minoriteten i Commissinen havde erklæret sig; men den tredie Artikel, som inddeler Gjælden i activ og passiv, blev derimod forkastet, og denne Artikel blev tilligemed de følgende viist tilbage til Commissionen, som d. 29de skulde aflægge sin Beretning." Ved dette inconseqvente Forhold har Kammeret paadraget sig megen Bebreidelse. Eet af To maatte skee, siger man: enten maat man reent ud erklære al den Gjæld, som Ferdinand den Cortes's Samtykke har gjort for ugyldig, eller man maatte uden Forskiel respectere alle de under det absolute Kongedømme indgangne Forpligtelser; for enhver af disse Beslutninger lod sig Meget sige til Fordeel; men ved at anerkjende at den udenrigske Gjæld, alene med Undtagelse af det guebhardske Laan, har Kammeret fattet en Beslutning, som strider baade mod Ret og Klogskab. Den strider imod Ret; thi det indsees ikke, hvorfor en af Ferdinand anerkjendt Gjæld skal staae tilbage for en af ham selv contraheret, saameget mindre, som en stor Deel af det guebhardske Laan først blev udbetalt, efterat Ferdinand var kommen til Madrid, og altsaa flød ind i Statskassen. Den strider endvidere mod Klogskab; thi deels ville nu Klagerne fra det guebhardske Laans Jnteressenter finder mere Gehør, deels vil den Lettelse, som tilvejebringes, være for ubetydelig til at kunne veie op imod Skammen for en partiel Bankerot, deels vil det ingenlunde være fordeelagtigt for Spaniens Credit i Udlandet, hvortil det dog trænger, at dets Repræsentanter gaae frem efter Luner istedetfor faste Grundsætninger. Alt dette blev ogsaa under Debatterne udhævet af begge de modsatte Partiers Ordførere, Hr. Carrasco og Minister Torreno, men uden Virkning. En anden vigtig Efterretning fra Spanien er denne. at General Rodil er entlediget fra Commanden over Tropperne i de nordlige Provindser og har paany faaet General Capitanatet over Estremadura. De af ham hidtil anførte Tropper ere ifølge et Decret af 23de Septbr. deelte i to uafhængige Afdelinger, hvoraf den ene er bestemt for Navarra, den anden for de baskiske Provindser. Over den første af disse Afdelinger er Commandoen betroet til General Mina; den anden skal midlertidig anføres af General OsmaaGeneral Grev Armildes de Toledo vedbliver at fungere, som General-Commandant og Vicekonge i Navarfra. Mina befandt sig ved Badene i Cambo paa den franske Pyrenæergrændse, da den spanske Consul i Bayonne bragte ham Budskabet om hans Udnævnelse. Hans Svar var, at, saasnart hans Sundhed tillod det, vilde han begive sig til den ham anbetroede Post.