Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1674-11-01
Tydskland. I. Af Østerige och de Kæjserlige Arfve-Lande hafver mand efterfølgende Underrætninger (1) For det imod det Kæiserlige Huus anrættede Forræderi siges Ofver-Hofmesteren Førsten af Cobkowitz at hafver været Hofvetmand, men enten de meere end 60000. Rdl. Vexler, som i kortere Tid end Maaneds frist, blefve hans Wælske Secreterer Ferri tilstillede, eller Prinz Willhelm røbte hannem, er endnu ubevist. Hans Forseelser, som af Nürnberg 10 Novemb. berættis, ere disse: 1. Vilde hand at Kæjseren skulde taget sig en Princess, som var ofver Barnebiurd och imidlertid hafve gift hans Søn med Kæiserens yngste Syster, paa det hand der ved kunde udrættet noget vigtigere och høyere. 2. Var hand Aarsag til Reformationen och Oprøret i Ungern, som nu er blefven saa stort, at det ey lætteligen kand stillis igien. 3. Hafde hand aabenbaret Kongen af Frankerige at Commendanten til Breysach vilde imod 200000 Gyldens Erleggelse antvorde den Kæiserlige. General Breysach, och andre Anslag fleere. Men Hofvet-Sagen mældis der intet om, hvilken maa hafve været, heel stoer, eftersom hand den 8. Octob. blef sat af Embederne, det gyldene Flos hannem frataget, och om anden Dagen tilig ført fra Wien hen paa hans Gods Clemnitz i Bøhmen, och Græfve Martinitz blef befalet at forhindre hannem alle Correspondentzer, som och Græfven af Lemberg i hans Stæd at forvalte Ofver-Hofmesterens Platz. (3) Efter den Hollandske Ambassadeurs Bref, skrevet til Wien, 19. Octobr. hafver Kæjseren stor Misshagelighed der af, at dette Aars Fældtog er gaaet saa unytteligen bort, lofvet her efter at raade boed der paa, dersom de Hollandske blifve fremturende i deris Nidkierhed for det gemeene beste. (3) Den Tyrkiske Bassa til GrossWaredein, hafver i et Bref hvor paa stoed en maled Sabel med gylden Fæste og Od och Blodrøed Klinge, undsagt Wardein at hand vil hæfne det Needlag, som Tyrkerne och Rebellerne hafve lid af de Kæjserlige ved samme Staed, dersom Borgerskabet ikke skikkede hannem de Fangne igien. II. Af Riget er dette indkommen. (1) Dinant hafver uddrefvet den Kæj. Od ii. Kæjserlige Besætning, som den tilforn hafde indtaget, hvorofver de Kæjserlige och Spanske hafve undsagt ald Lütticher Land: Men som General Spork kom for Huy och begiærede Giennemtog, hvor ofver der kom Tvistighed imellom Borgerskabet, saa de Kæjserlige uforvarendis bemægtigede sig 2 Porte och Indbyggerne maatte handle med dennem, da hafve och nogle Fuldmægtige af Dinant indstillet sig och tilsagt at indtage Kæiserlig Besætning igien. Borgerskabet i Dinant satte sig imidlertid op imod Øfrigheden, saa der blef svaret de Kæiserlige, der de eftersom aftalt var, vilde ligge Besætning der ind, at Dinant, som Lüttich och andre Stæder, vilde forblive upartiisk. Verpiers skal hafve indtaget Kæiserlig Besætning. Dersom Dinant ikke forhindrer det, da skal Trier udstaae, en haard Pust, hvis den ikke blifver slet indtaget, thi Marqvis de Grana beræder alt hvis der hør til deris Beleyring. Jmidlertid hafve de Frandske forstærket Besætningen sammesteds med 2000 Mænd och ført 200 Øxen der ind. (2) Et Parti af denne Kæjserlige Hær under Souches Hafver været i Dræbning med nogle Frandske och mist 15 eller 16 Mænd ved Lüttich, men kort Tid der efter hafve de været efter Commendanten af Mastrict, fanget 4 Frandske Cap teiner och needlagt den største deel af 400 Dragoner, som blefve udskikkede paa dennem. (3) Chur-Brandenburg skal være bleven Generalissimus ofver alle Kæjserlige Krigshærer och hafve maanedligen 60000 Rixdl. Formedelst Øfverst Fleming hafver hand bemægtiget sig Dann i Ofver-Elsas en Pas ad Burgundien och kort der efter Seunheim, saa gandske Ofver-Elsas och Sunegauer i de Tydskis Hænder. Den ChurBrandenburgiske Øfverst-Leutenant Henning hafver ved Maassmynster slaget 100 Mænd af Arrier-Bannen och faaet 6 Muul-Eseler med Marquis de Crequi Sølftaffel. Men Hertugen af Lothringen hafver i den Landsby Benanenil imellem Luneville och Nancy slaget med Forliissning paa 200 Mænd 800 af Adelen af Anjou och fanget 150. och faaet Bytte for 40000 Liures, men maatte før hand kunde faa dennem udaf Byen, sætte Jld paa den, saa den brændte af saa nær som Kirken. (4) Det Ofver-Saxiske Krædsfolk 3000 Mænd stærkt er gaaet igiennem Smalkalden, skal som der siges med de andre Krædsers Folk belegge PhiPhilipsborig, eftersom den Frandske Besatning sammsteds bedrifver stor Modtvillie imod de Chur-Pfaltziske Underdane med Skænden och Brænden, som den den 19 Octobr. afbrændte 50 Vaaninger foruden Staalde, Skurer och Kirken i Lei men och 2 Huse och nogle Skurer i den Landsby Kirkhelm och kort Tid der efter det Chur-Pfaltziske Søehuus ved Ludvigs Søe. (5) Hans Høy-Førstelige Naade af Brunsvig-Lüneburg Hertug Johan Friderich hafver indgaaet et Beskyttelse Forbaand med Kongen af Sverrig, som skal være til deris egen Forsuar, det Romerske Riges Beste och den West-Pfaliske Freds Vedligeholdelse, hvor i høibemældte Første hafver sig det forbeholden at Rigens och Kræds-Dagenis Beslutninger skulle hos hannem hafve deris fulde Værd och Magt, och Forbaandet intet imod dennem skal hafve hannem at tilholde. (5) Til Leipzig hafver en Studenter stukket en Professors Daatter ihiel, fordi hand kunde ikke nyde hendis Kierlighed. (7.) Til Embden hafver Diefvelen taget en Dobler (som sagde der hand ikke kunde faae Penge at laane, at hand skulde hafve Penge, skulde hand end hafve dennem af Diefvelen self) op med sig i Luften och kast hannem need igien saa bruun och blaa, at det var unk at see hannem, efterat hand tilforn hafde frestrakthannem 4. fl. efter hans Begiærig. (8) Til Bilefeld hafver en Comet for nys ladet sig tilstune.