JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-12-27
Ministrene, de fremmede Gesandtere, det lovgivende Corps, Medlemmerne af Nationalinstitutet og Generalstaaben fulgte med i Processionen. J Palaiets Forgaard, saae man Fædrenelandets Alter, ziret med Trophæer fra den italienske Armee, og Frieheds, Ligheds og Fredens Statuer. Det Amphitheater, hvorpaa Directorerne toge Plads, var og udsmykket med Fahner. som vare erobrede af den italienske Armee. Præsidenten Barres lod derpaa ved en Huissier indbyde Krigsministeren, Buonaparte, Joubert og Brigadechef Andreossy, som vare blevne tilbage i Lareveillere Lepaux Værelser. Da man fik Buonaparte at see, gienlød Luften af et almindelig Udraab: Republiken leve! Buonaparte leve! den store Nation leve! Alle stode op og hilsede ham. Ministeren for de udenlandske Affaires, Talleytand Perigord, forestillede Buonaparte for Directorerne, og holdt derved en Tale. J dette Øieblik denne Talle blev endt, vare alles Øine heftede paa Buonaparte, enhver brændte af Begierlighed for at høre ham. Han nærmede sig Præsidenten Barras overleverede ham den i Rastad udverlede Ratification, og holdt følgende korte Tale: Borgerdirecteurer, For at blive frie, havde det franske Folk Konger at bekiempe. For at erholde en paa fornuft grundet Constitution, havde det 18 Aarhuus redes Fordomme at overvinde. Det 3die Aars Constitution, og De, har seiret over disse Hindringer. Religionen, Lehnsrettighed og Rojalisme har af og til i 20 Aarhundrede behersket Europa; men Freden, som Dehar sluttet, er Begyndelsen til den repræsentative Regierings Tidsregning. De har nu organiseret den store Nation, hvis vidtløftige Territorium, alene Naturen selv har sadt Grændser. De har endnu gjort mere. De de skiønne Deele af Europa, som forhen vare saa be strømte af Konster, Videnskaber og store Mænd, seer med det største Haab Friehedens Genius komme frem af deres Forfædres Grave. Dette er 2de Grundpiller paa hvilke Skievnen vil fremstille tvende mægtige Nationer. Jeg har den Ære at overlevere Dem, den i Campofornide undertegnede, og af Keiseren ratificerede Tractat. Freden sikkrer Republikens Friehed, Velstand og Roes. Saasnart det franske Folks Vel er grundet ved de beste organiske Love, saa vil hele Europa blive frie. Præsi enten besvarede ham derpaa i en meget lang Tale, om armede ham og gav ham Broderkysset. Taleyrand førte ham derpaa hen til en Lehnestoel. Den af Chenier til denne Fest forfærdigede Sang, blev derpaa afsiungen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-12-27
Efter Sangens Endelse forlod Buonaparte i Stilhed Forsamlingen og Directorerne vendte tilbage til Palaiet uden Procession. Jlluminationen om Aftenen blev forhinret af Regnen. Ved den store Diner, som Directorie ommet, til Ære for Buonaparte, gav i den store medFahner udsmykkede Audiencesahl, vare foruden den Bastaviske, Cisalpinske, Liguriske, og den Spanske, Danske, Preussiske, Sardinske, Tyrkiske, Neapolitanske, Toscanske, Hessen-Casselske, Würtembergske og Badenske Ministre, samt Staden Frankfurts Deputerede, indbudne. Generalerne Moreau, Kellermann og Clarke skal og have været indbudne, men have ei bivaanet Festen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-12-27
Fæstningen Maynz's Besættelse, er nu ved følgende mærkværdige Beslutning af Directoriummet bekiendt giordt: J Anledning af, at den med Keiseren sluttede Fred, fordrer en nye Fordeeling af Republikens Tropper er følgende besluttet: 1) General Berthier er udnævnet til General en Chef for den italienske Armee, og ham bliver især paalagt at lede de i Følge Freden udfordrende Operationer og Rømningsbevægelser. 2) Armeen af Tydskland deles i 2 Armeer, den ene kaldes Rhin og den anden Maynzarmeen 2) Rhinarmeen commanderes af General Angerean 4) Mayn; Armeen commanderes af General Hatey, og han har den besynderlige Commission at lede Militairoperationerne ved Maynz's Occupering og Tractatens Opfyldelse som blev sluttet til Campoformidd. 5) Buonaparte skal commandere Armeen af Engeland saasnart Freden er sluttet, til den Tid commanderes samme af General Desair.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-12-27
Man fortæller her at Skildvagten ved Palaiet Luxemborg ikke ville indlade Buonaparte, fordi han ingen Kort havde at fremvise, men han skal da sagtmodig og venskabelig have sagt: Kammerat, lad Buonaparte komme ind, Soldaten præsenterede da strax, under er Vivatraab, sit Gevær, hvilket af de derefter følgende Skildvagter bleve gientaget lige til Directoriummets Sal. Han har den sieldne Lykke at være under af alle Partier. Patrioterne elsker i ham den redelige Republikaner og Rojalisterne haaber paa ham. Men saa beskeden han er her, saa eftertrykkelig vil han handle i Rastad.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-12-27
De af Buonaparte i Jtalien, men især i Rom, udsøgte Kunstmonumenter og kostbare Værker, er nu underveis fra Marseille til Paris, denne anseelige Transport bestaar af 228 Malerier, 102 Statuer og Buster af Bildhugger Arbeide, 2543 Bind af Manuskripter og trykke Værker, og 1051 Stykker af Naturhistorien. Denne Skat skal opsættes i de lyse og rummelige Værelser paa Louvre. Man er uophørlig beskieftiget med Marinen, og alle Officerer, som ere mistænkt for Rojalisme, bliver afsadte. I Cherbourg treffer denne Skjebne næsten alle Officerer. Arresteringerne i Paris vedvarer, og man tæller alt 100de Arrestantere i Temple. Politieministeren har nu faaet nye og sikre Beviser og Modrevolutionsbevægelserne som Ludvig den 13des Agenter anstifter i Egnen omkring Paris. Han har faaet alle de Røveres Reiseronter som man vil samle omkring Paris.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-12-27
Ved Buonapartes Reise igiennem Soluthurn havde Regieringen befalet at Kanonerne skulle løsnes, men den hemmelige Regiering gienkaldte igjen befalingen, og lod Artilleriecapitain Feltner, som desuagtet dog skiød, arrestere Directoriummet fordrer nu hans Løsladelse, i andet Fald vil det ansee det, som en Beskiemmelse imod en Befuldmægtiged af den franske Republik.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-12-27
Engeland. Den 14de December lod For, Sheridan, og de øvrige Oppositionsmedlemmer sig igien uformodentlig see i Underhuset, for at imodsætte sig den nye Taxe. Der opstod en heftig Debatte, men Ministeren seirede med 170 imod 50 Stemmer, imidlerød bliver Modstanden imod denne Taxe, uden for Parlementet, bestandig lydeligere. Den Londoner Magistrat, Grevskabet Midleser, og mange Meenigheder have holdt Forsamlinger derimod. Paa Loyds Caffehuus er der indkommen til Understøttelse for de i Slaget den 11te October blevne Matrosers Enker og Børn, 24000 Pund Sterling. Det portugisiske Hofs Erindring til de sig i Lisabon opholdende engelske Tropper, er: at dersom de ikke til en vis Tid forlader Landet, maae det ikke tillades dem at kjøde Proviant. Alle portugisiske Tropper ere paa Marschen mod Hovedstaden. De russiske Admiraler Hennikof og Mackorof, som commanderede de ved den Duncanske Flaade standne Russiske Orlogskibe, har hver faaet en prægtig Kaarde til Foræring af Kongen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-12-27
Paa Efterretning at de engelske Fanger bliver holdt haardere i Frankrig end de for ere holdte, ere 34 fangne franske Officerer som hidtil gik løse paa deres Æresord, igien blevne sadte i Fængsel, og man siger endog at de nu faaer den samme Kost som de gemene Matroser, og Vand til at drikke.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-12-27
Tydskland. Den 11te Decbr. havde Rigsdeputationen just endt sin anden Samling, da Grev Metternich og Baron Alvini fik 2de overordentlige Courerer, Baron Albini lod derpaa igien sammenkalde Rigsdeputationen, som fra Kl. 6 til 10 om Aftenen vare forsamlede, og skildtes af med bekymrede Ansigter. Om Natten sendte alle Gesandterne Courerer til deres Hoffer, Man kan let slutte sig til, at de Keiserlige Troppers uventede Tilbagemarsch og at Franskmændene omringe Maynz og Chrenbreitstein, har givet Anledning dertil. Erkehertug Carl er udnævnt til Gouverneur og Capitain General over Kongeriget Bøhmen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-12-27
Adskilligt. Fra Cadix skrives: At den engelske Flaade vel havde ophævet Blocaden en kort Tid, men at samme nu igien den 17de Novbr. med 18 Linieskibe og 2 Fregatter, har ladet sig see for Havnen, og forhindre alle Skibes Jndløb.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-12-27
Boghandler Macklin i London har foranstaltet en nye Bibel=Udgave, som koster ham 40,000 Pund Sterling. Han har mellem 8 og 900 Subskribentere, og hver Exemplar koster 50 Guineer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-12-27
12 algierske Corfarer skal være udløben for at krydse imod Maroccanerne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-12-27
Pesten skal være udbrudt i Constantinopel, og een ved det franske Gesandtskab, død deraf. Den romerske Prinds, Santa Croce, frier til Bunapartes Søster i Jtalien.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-12-27
Bekiendtgiørelser. Hos mig Underskrevne, kan en Dreng antages i Lære strax, der er confirmeret, fri fød, og er af gode Conduiter, og kan lære Professionen, uden siden at staae i Forbund. Aarhuus, den 24de December 1797. Andreas Steenberg, Garvermæster. Nyelig hiemkomne Sitroner i Stykkeviis 2, 2 en halv 3 en halv a 4 s. og i større Partie til billigere Priis, Nye Rosiner og Corender, god brunsviger skruede Humble er til Kiøbs hos Henr. Langballe, junior, paa Meilgaden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-12-27
NB. Som forhen er og hos mig at bekomme adskillige Slags Alen, Galanterie= og Specerie=Vahre, samt moderne Knapper, alt til billigste Priis. Efter adskilliges Anmodning, er mig nu oversendt fra Kiøbenhavn nogle faa Flasker af hver Slags af P. Spendrups navnkundige, fortrinlige sunde og velsmagende Liqveurer til Afsættelse; Sorterne med Priserne ere følgende: Cancel, Moskat, Gyldenvand, RatastiaOskebade, Persiko, Nellike, Krambambuli, alt til Mk. 4 s. Flasken; Kirsebær 4 Mk. Flasken, hvid Pomerants 3 Mk. 4 s.; Krusemynt 2 Mk. 12 s., Bitter Kommen, Sitron, Magen, Kokleare til 2 Mk. 12 s., alt efter Commission er at faae hos H. W. Schytte. Aarhuus, den 27de December 1797. Nytaarsgave udgiven af Poulsen, indbunden med forgyldt Snit. 1 Rdr. 8 s. Carl von Carlsberg, 3die Bind 1 Rdr. 1 Mk. 10 s. faaes hos Bogbinder. N. Cortsen. i Randers
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-12-27
En Gaard beliggende paa saakaldte Graven og altsa paa et beqvemt Sted for en Handlende, falbydes til billig Prinaar man derom underhaanden melder sig hos undertegnede Eier deraf. Gaarden bestaaer af et velbygt Forhuus 10 Fag, 2 Loft høit, med derunder værende 8 Fag Kielder og dobbelt Port til Giennemkiørsel, et Sidehus, 15 Fag, 1 Loft høit, et Baghuus 6 Fag, ligeledes 1 Lo høit. Der er een ikke ubetydelig Hauge og Gaard plads til Stedet, samt fornødent Pompevand i Gaarden Aarhuus, den 23de December 1797. Jens Wilhelm Nielsen. 260 Rdr. 2 Mk. 7 og en flettedeel s., Umyndig Arvemidler, er hos Undertegnede at bekomme til Laan næstkommende 11te Junii Termin 1798, imod behør Sikkerhed og gangbar Rente. Chr. Becher.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-12-27
Nye Citroner, tørre Kirsebær, gode Svedsker, li Pudder=Sukker, Engelsk Senep i Glasser, god gammel Rum, fiin Hvedemeel, bleget Lysegarn, Lybsk Pølse tydsk Peberrod, og fiine Franske Betræk Papirer i Værelser, faaes hos J. H. Jordan. Tandestikkere, Perlekrandse og Tankeringe. Nyeaarsgave 1798, ved Ferdinand Christ ser Hjulmand, faaes paa Bispecontoiret i Aarhuus i Her paa Adresse=Contoiret faaes tilkjøbs: Hoved=Mandtals=Lister, a Bog = = 1 Mk. 5. Af= og Tilgangs=Lister, a Bog 1 Mk. 3.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-12-30
Indenlandsk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-12-30
Kiøbenhavn. De i Kiøbenhavn gjorte Opbudde have havt til Følge, at 5 Handelshuse i Aggershuus Stifts Kiøbstæder ligeledes have seet sig nødte til, at ophøre med at betale. Den samme Virkning skal det og have havt paa 2de Handelshuuse i Hamborg og 2de i Flensborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-12-30
Aarhuus. Udi afvigte Kirke=Aar 1797 er i Aarhuus Stift copulerede 1235 Par, fødte af Mandkiøn 2096, og at Qvindekiøn 2037, tilsammen af begge Kiøn, 4133. deriblandt 160 Uægte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-12-30
Døde. Af Mandkiøn. Af Qvindekiøn Fra 1 til 10 Aar, 719 1100 og derover 8 Tilsammen 1731 Summa af begge Kiøn 333. Altsaa flere Fødte end Døde. 799.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-12-30
Anmeldte Merkværdigheder ved de Fødte og Døde. a) Ved de Fødte. Deriblandt 23 Par Tvillinger; en Kone i Raarun Sogn født 3 Pigebørn, som strax døde. J Vinderslev Sogn et Pigebarn født uden Fingre og Tæer. b.) Ved de Døde. Af høi Alder. J Hundslund Sogn en Person af Qvindekiønnet, død, over 100 Aar. Fundne døde. J Woldum Sogn en Huusmand ved Ristrup Aae. J Halling Sogn en 3 Aars Dreng i en Tørvegrav. J Ølst Sogn en gammel Mand ihiel frossen paa Marken. J Kastberg Sogn en Person i Kastberg Møllebek. J Sødring Sogn en Person i Fiorden. J Linaae Sogn en 7 Aars Pige, ved at springe ud af et Vindue, bleven hængende ved Halsklædet paa Vindueskrogen, og saaledes død. J Røgen Sogn en Betler paa Marken. J Hasle Sogn en Mand, ihielfrossen paa Marken. J Scharresøe Sogn et spædt Barn paa Meesballe Mark.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-12-30
Druknede. J Bierre Sogn en 2 Aars Pige i en Ballie Vand. J Scheibye Sogn en Kone i Vildelse i en Aar. J Wium Sogn en Mand i en Mølledam.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-12-30
J Liisberg Sogn en Dreng i en Brønd. J Wrold Bye en Mand i Vildfarelse i en Dam. J Ørum Sogn en Karl af Vaade. J Randers Fior en Mand og en Kone af Vaade, og en Pige af Randers omkommen i en Bryggerkiedeel. En Mand af Schanderborg ved at ville gaae over Søen paa Jisen. J Mariager en Mand ved Kuulsesling. J Greenaae begraven 3 druknede Mandfolk fra et forulykket Skib fra Dragøe. ven ved at fælde et Træe. J Almind Sogn en MuurThielslagen. J Venge Sogn en Mand i Skosvend som falt ned. J Feldballe Sogn en Mands eneste Søn ved et par løbske Heste. J Thistrup Sogn en Person som falt ned fra en Loftstige. J Fugelslev Sogn en Kone ved at falde ned i en Lade. gammel Mand, som vilde til Alters, Død i Vaaben Pludselig Død. J Hammel Sogn en 71 Aars huuset, hvortil han selv var gaaen. J Ørsted Sogn, en Mand, da han frisk og sun spiiste sin Middagsmad. J Winderslev Sogn en Person sovende i en Lænestoel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-12-30
J Thorning Sogn en Mand. J Løsning Sogn er Kone. J Siørslev Sogn en Person.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-12-30
J Søvind Sogn en Kone skudt ihiel ved et Blade skud af en Pistol.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-12-30
2de Personer i Hornborg Sogn omkommen ved Jldebrand foraarsaget af Lynild, En Kone i Thorning Sogn død af Kræft, og 5 Personer ombragt sig selv i Raprie.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-12-30
Examinatus juris Elling, er udnævnt til Stifts Revisor i Aarhuus Stift.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-12-30
Sognepræsten til Nordbye paa Samsøe, Stephan Hegaard, skal have faaet Tilladelse at resignere Embedet til hans Søn og personelle Capellan Poul Henrich Hegaard. Sandfærdige Efterretninger, Dato 11te Dec. 1797.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-12-30
fra forskjellige Stæder i Østersøen, meddeeler Hande, len den gode Tidende, at Rugen der i Priisen er aftaget og kan haves for 2 Rdr. 16 s. pr. Tønde i Dansk Maal og Penge; og de øvrige Kornvahre i lige Forhold, ja endog med den Forhaabning, at de endnu venter bedre Priser. Det har sikkert sin Grund fra den hastige og uventende Landshed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-12-30
Da den største Deel af denne Avises høie og respective Abonnentere, have ønsket de Passagerers Navne deri indrykkede, som reiser over med Smakkerne mellem Aarhuus og Kallundborg, og jeg nu af Vedkommende har faaet Løfte om at faae dem, saa bekiendtgiøres det herved: At de fra nu af Postdaglig, naar Smakkerne gaaer, kan vente samme. N. Lund.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-12-30
Udenlandsk. Frankrig. Overgeneral Buonaparte opholder sig nu noget længere i Paris end han havde bestemt, og kan altsaa ikke unddrage sig fra at være tilstæde ved den Fest man har foranstaltet ham til Ære. Den tyrkiske Gesandt har givet ham Bal; den 12te spiste han hos Director Francois von Neuschateau, og sadte alle Tilstædeværende i Forundring over hans udbredte Kundskaber. i alle Videnskaber. Han spurgte Legrange og Laplace, om de ikke kiendte en nylig i Jtalien udkommen Bog, som paa en nye og sindrig Maade udviklede Cirkelens Jnddeeling, og da de svarede nei, tog han en Blyantspen op, og gjorde dermed i Hast sin Demonstration. General, sagde Laplace, vi ventede alt af dem, kun ikke mathematiske Lectioner. Medlemmerne af det lovgivende Korps vil og give ham en Fere.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-12-30
Den bekiendte Legendre, som forhen har været Slag, ter, men sidst Medlem af det gamles Raad, er nu død; denne Mand har, for endog efter sin Død at være Menneskeslægten nyttig, testamenteret sit Legeme til Anatomien. Han har ikke beriget sig ved Revolutionen, da han kun efterlader sig 10,000 Franker, hvoraf en Deel dog tilhørte hans Kone.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-12-30
Katholikerne har paa Fredsfesten i Kirken St. Germain Auxerrois, afsiungen et Te Deum, samt holdt en Sielemesse for de i Feldttogene faldne Fædrenelandets Forsvarere. Ministeren for det Jndenlandske, har befalet, at paa alle Theatre skal afsynges Krigssange, og for at underholde den krigerske Jld imod Engeland, skal tilføies et Melodrama, hvori Hevnens Sang, af Delille, og skal synges. De til Forviisning dømte Journalister Langlois og Force, samt Gilbert Desmoulins ere afsendte til Rohefort; hverken den sidstes Ungdom, sygelige Tilstand eller lange Fængsel under Robespierre, kunde redde ham.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-12-30
J Lyon vedvarer Urolighederne, Factionerne der, sætter alt i Bevægelse, og der gaaer faa Dage forbie, uden blodige Optrin. Terroristerne søger paa alle Maader at ophidse Soldaterne mod de rolige Borgere, og have endog den Dristighed, paa Theatret at udpibede patriotiske Sange. 3 af Anførrerne ere der arresterede. J Marseille er allene ved en Huusundersøgelse 200 Personer arresterede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-12-30
Efter en af vore Journaler, er det bestemt, at vore Tropper skal tage Maynz, og Østerigerne Venedig i Besiddelse, den 1 Januarii. Lacrosse skal commandere den Brester Flaade.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-12-30
Kongen af Preussen har ved en Skrivelse af 17de Novbr. bekiendtgjort Directoriummet sin Faders Dødsfald. og sin egen Tronbestigelse. pinske Republik, saa har dog samme begyndt Fiendtlig Jtalien. Uagtet Paven har anerkjendt den Cisalheder imod ham, og efterat flere Franske, Polske og Cisalpinske Tropper vare fremrykkede mod Rimini, saa er det ved Fortet Lion kommen til en Fegtning, hvori Cisalpinerne har maattet trukken sig tilbage og en af deres Generaladjutanter har mistet et Been. Man venter nu paa udførligere Beretning om denne Fegtning. Det Cisalpinske Directorium, skal vedblive sin Fordring paa de Millioner som Paven skylder til de 3 Legationer de har taget fra ham og vil derfor bemægtige sig Hertugdommet Urbinotil Underpant.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-12-30
Den franske General Massena er indtruffen til Genua, og venter der 10,000 Mand fra Placenza, som skal være bestemte til Portugal.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-12-30
Adelsmanden Quirini i Venedig, forhen Gesandt i Paris, er paa Directoriummets Befaling arresteret, hans Papirer. forseglet og bliver nu bragt til Paris, han skal have staaet i Forstaaelse med Carnot.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-12-30
Tydskland. Rigsdeputationen i Rastad blev ved den første uventede franske Proposition, sadt i yderste Forundring. Til alle Hoffer og til Regensburg blev desaarsag afsendt Courerer, og alle Underhandlinger over denne Gienstand udsadt til deres Tilbagekomst. Jmidlertid har de Keiserlige Gesandter erklærer at der i Underhandlingerne til Udine, ikke var bestemt noget, enten i Henseende til Manyes Overgivelse eller den venstre Rhinbreddes Aftrædelse, og at de ville giøre sig al Umage for at bringe Franskmændene fra denne Fordring. Bestyrtelsen over Rhinegnens ganske Blottelse, selv af Rigscontingenten, kan ikke andet end være stor, da Vaabenstilstanden mellem Frankrig og det tydske Rige nu blot er overladt til Franskmændenes Vilkaar. Man siger at Kongen af Preussen vil fremtræde som Mægler, og en stor Deel af de Rigsdeputerede, lover sig meget deraf. Jmidlertid troer man dog at intet bliver foretaget i denne Sag, førend Buonaparte selv kommer, som man venter til Radstad den 23de December.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-12-30
Festningen Ehrenbreitstein, har den Keiserlige Commandant von Sechtern overleveret til den Trierske Oberst von Faber. Da den Franske General Hardy, den 9de Decbr. opfordrede Festningen, paa Grund af en forgivende sluttet Convention, som efter Forespørgsel i det Keiserlig Hovedqvarteer, befandtes ei at have Sted, blev det derved, ligesom den franske General og fik befaling, ikke at paastaae Festningens Overgivelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-12-30
Rigsfestningen Maynz er nu formelig omringet af de franske Tropper og efter alle Krigsregler bloqveret. Alt kan føres ud, men intet maa komme ind i Festningen. Den franske General i Hochhelm, har sagt til de Reisende, som han der anholdte, at de maatte have Taalmodighed i nogle Dage, og tillade ham, at han gik ind i Maynz før de, da de saa strax kunne komme efter. Churfyrsten af Maynz vidste slet intet af den Plan, at Festningen skulle overleveres Franskmændene, og er ved første Efterretning derom, bleven saa rørt, at han knap kunde afholde sig fra at fælde Taare. Det Churfyrstelige Krigsraad giver nu alle Maynzer Soldater, deres Afskeed. Proviantforraadet i Maynz, som nu bliver solgt, har været stort, da der var Forraad for 20,000 Mand paa et Aar. Efter en Coureer fra Aschaffenburg har man alt begyndt med at indpakke de Churfyrstlige Efecter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-12-30
Den franske General St. Cyr, er med sine Tropper indrykket i Haningen, for at besætte Frickdalen, som er rømmet af Østerrigerne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-12-30
Efter en Cabinetsordre fra Kongen af Preussen til Regieringen i Posen, ere alle Sydpreussiske Adelsmænd, som vare Deeltagere i den ulykkelige Jnsurrection 1794. og som vare dømte til Fængselsstraf, deels friekiendte og deels er deres Straf formildet. Grev Niemojewskyhvis Godser vare confiskerede, er igien bleven given dem tilbage.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-12-30
Adskilligt. Efter Rygte skal Churværdighederne af Colu og Trier ganske ophæves og derimod Hessen Cassel og Würtemberg erholde Churværdigheden, men Churfyrsten af Coln, efter Pave Pius den 6tes Død, blive Pave.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-12-30
Fra Hansestæderne ventes til Rastad, som Deputerede: fra Hamborg, Syndicus Doormann, fra Lübeck. Senator Rodde, og fra Bremen, Senator Grönning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-12-30
Schweitzes kritiske Forfatning, har foraarsaget en almindelig Landdags Sammenkaldelse til Franenfeldt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-12-30
De aristocratiske Cantons maae nu, for ikke at opleve en Revolution, vel beqvemme sig til at nærme sig Demotratiet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-12-30
Efter Breve fra Semlin, har den Tyrkiske Rebeller, Paschwan Oglu, Pacha af Widdin, bemægtiget sig Staden Nissa, erobret Semendrig og stukken samme i Brand, samt er paa Marschen imod Belgrad, fra hvilken Festning mange 100 Familier slagter til Semlin.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-12-30
Bekiendtgiørelser. Den 10de Januarii forstkommende holdes: en General-Forsamling i Kronprindsens Klub i Aarhuus angaaende det besluttede Læse-Selskabs Organisation. Directionen haaber, at alle og enhver af de respective Medlemmer, saavel Udenbyes som Indenbyes til ovenmeldte Tid, om hans Forretninger nogenlunde tillade, det, vil mode. De, som udeblive, ansees som De, der ere fornøiede med Pluralitetens Beslutning. Aarhuus, den 30te December 1797. Directionen. Nytaarsgave for 1798, en Samig af de nyeste Selskabssange, er at faae i kjøbs paa AdresseContoiret, indbunden for 2 Mk. og uindbunden for 24 s. Af Nyeaarsgave for 1797 er ligeledes endnu nogle Exemplarer at faae til samme Priis.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-12-30
Paa en Herregid i Jylland bliver til næstkommende 1ste Mai en god Ladefoged-Tieneste ledig. De som dertil troe sig duelige, og derom, saavelsom om deres øvrige gode Opførsel, kan forevise godt Skudsmaal, ville herom melde sig jo før jo kiærere her paa AdresseContoiret, som giver fornöden Anviisning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-12-30
Paa et kiønt Overværelse, som strax kan modtages til Beboelse, gives Anviisning her fra Adresse=Contoiret.