JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nye Tidender, 1713-05-01
Tydskland. Vien. Den første i denne Maaned er Græven af Sintsendorp, der til Precht havde været særerens Freds-Fuldmægtig, her indkommet, tagen des Veien til Kæiseren lige ad Laxenborg, der at berette Hans Kæiserl. Majest., hvorledes udi Ytrecht var tilgaaen med Freds Forhandlingen, hvorpaa blev holdet Raad om Krigens videre Fortsettelse mod Frankerige, saa blev og derpaa besluttet, at Prinds Eugenius maatte uden nogen videre Opsettelse begive sig af Over-Rhinen for at samle der den Kæiserl. Rigs-Armee. Kongen af Pryssen, saavelsom Kurfyrsten af Hannover og Landgræven af Hessen overlade et stoort Antal Tropper, som deels have staaet i de Herrer Staternes Kriigs-Tieneste udi
Nye Tidender, 1713-05-01
Nederlandene, udi Kæiserens Tieniste. Fra Adrianopel haves her Breve af den 12 April, som ikke aleneste stadfæste det, at Mufti, Kislar Aga og TartarChammen vare afsatte og skulde give stor Penge-Straf, hvilke mand troer til en Tiid saa skal skee, men vel siden kommer i deres forige Ære-Stand, naar Kongen af Sverrig er bragt af Riget. Samme Konge skal være paa en halv Miil Veis kommen nær Adrianopel, men den 21 udi næstforleden Maaned ikke endda af nogen Sultanens høje Betiente bleven besøgt.
Nye Tidender, 1713-05-01
Frankfurt ved Mæynen. Fra Cassel haves af den 14 udi denne Maaned, at den Kæiserlige Freds, Fuldmægtig Baron Kirchner der fra Ytrecht var forventendes ved Hoffet, for at handle udi Kæiserens Navn med Land-Græven af Hessen, angaaende en Deel Regimenter, som Kæiseren ved Over-Rhinen begiærer udi sin Krigs Tieniste.
Nye Tidender, 1713-05-01
Strasborg. Den 13 udi denne Maaned indkom her Ordre fra Kongen af Frankerige, at Samlingen af den Franske Armee ved Over - Rhinen skulde opsettes til den 26 ditto, saasom Tropperne, som endnu fra Nederlandene og andre Stæder. ere paa Togget, ikke førend den Tiid kunde være udi Ælias.
Nye Tidender, 1713-05-01
Den Kæiserl. Rigs-Armee forøger sig saare paa den Over Side af Rhinen, og skal Prinds Eugenius hver Dag der være forventendes.
Nye Tidender, 1713-05-01
Nederlandene. Ytrecht. De Kæiserlige og Riigsfyrsternes Freds-Fuldmægtige ere uden slutted Fred nu mesten her fra bortdragne, aleneste Fyrsternes af det Bæyerske Huus tilbage, som samtales ofte med de Franske Freds Fuldmægtige, men som til samme Fyrsters Jndsettelse udi forige Kurfyrstelige Ære og Værdighed af Frankerige og Spanien intet kand formaaes, alt saa troer mand deres Raadslag, maae være, hvorledes Fyrsten af Bæjeren maatte faae sin Hofholding og Regering udi de Spanske Nederlande, og forrige Kurfyrste af Cøln leve udi det øvrige af samme Kurfyrstendom, som ham ey er af det Romerske Rige fratagen.
Nye Tidender, 1713-05-01
Græven-Haag. Den 22 udi denne Maaned er den med Frankerige og de Herrer Gen. Staterne af de forenede Nederlande sluttede Freds-Puncter med sædvanlig Stats og Herlighed ved Rullernes Audienter af Raad-Huset og Justits-Hoffene under Tromme og Trometers Lyyd overlyst blevne oplæste og forkyndede. Jndrømningen af Fæstningerne, som Kongen af Frankrige haver overladt de Herrer Staterne til Beskiærmelse for deres Lande, bliver nu over alt reguleret og til denne Maanets Udgang fuldbyrdet.
Nye Tidender, 1713-05-01
Slesvig=Holsten. Husum. Hvorledes og med hvad Vilkaar Græve Steenbuk og den hele baade udi og uden Tønningen værende Svenske Ar tee den 20 udi denne Maaned haver givet sig til Kriigs Fanger under Kongens af Danmark Vaaben og Naade, derom er tilforne ved Prenten udførligen. Berætning udstæd, og hvad sig dermed ved Højerswort haver tildraget. Samme fangne Armee skal bestaae efter indsendte, Liste af 7192 Mand gemeene og sunde Ryttere og Soldater samt 2574 Syge, 501 sunde og 69. syge Over-Officerer, 580 Sunde og 140 Syge Under-Officerer foruden General-Stabets Domestiqver 148, Knegte 83, Heste 305 og Vogne 34. Rytter-Officerers Knegte 595. Heste 1390, Vogne 81, Foodfolkets Officerers Knegte 221. Heste 339. Vogne 41. Foruden andre Personer, som høre til General Stabet, endnu 8 Par Hærpokler, 61 Standarter, 67. Faner, 147 Trommer, 185 Kort Gevær, 910 Piqver, 8749 Carabiner og Musqveter, 4485 Par Pistoler, og grove Skyt 15 Tree pundige Metal-Stykker samt 6 Jerne ditto med dertil hørige Lod og Krud samt Redskab, saa denne fangne Armee, beløber sig af Mandskab over 11000 Mand og vel over 5000 Mand tilforne bortdøde. Efter at da Græve Steenbuk i Naade, dog er bleven medfaren og hos Hans Majest. havde bemældte den 20 været til Tafel, er hannem bleven tilladt igien at drage af Tønningen, der at giøre fremdeles Anstalt, at den Svenske Armees Troppers Udrømning efter Foreningens Poster og Puncter behørligen inden de bestemte 8 Dage skeer, saa at naar de Svenske udaf Fæstningen Tønningen ere rømte, skal den aleneste blive bestoldet og bloqveret foruden nogen Bombardering i dette Aar, men de Svenske kunde ved deres Udtog slette de Allieredes Løbe Graver og Batterier, der for Fæstningen gjordte. De Moscovitiske Tropper ere alt færdige til Tøgget af Traven, om det nu skal gielde Vismar eller Stralsund, udi hvilken sidste Fæstning er ikkun slet Besætning, lærer Tiden.
Nye Tidender, 1713-05-01
Frederichstad. Den 20 udi denne Maaned ere trende Svenske til Kriigs-Fanger sig givne Regimenter udrømmede af Tønningen og efter at de havde nedlagt deres Gevær ved Højersvort, er dennem anviist deres Qvarterer udi Jydland, de vare tilsammen 1799 Mand Gemene stærke. Den 21 ditto nok trende, det ene skal gaae af Horsens, det andet ad Aaresunds Færge, det tredie af Kolding, vare tilsammen 1513 Mand. Den 22. ditto endnu 6 heel svage Regimenter, hvoraf de 2 skal gaae ad Jydland, det 3die af Hadersleb, det fierde ad Aabenraae, Resten af Fyen, ere 1822 Mand tilsammen. Den 23. ditto skal de i Tønningen endnu værende 7 Regimenter sleifse Løbe-Gravene og af de Allierede opførdte Batterier for Tønningen, og den 24 ditto ligeledes trende Regimenter som Krigs-Fanger drage ud af Fæstningen, de skal være henved 1322 Mand stærke, hvoraf det Mardefeldske Regiment skal have Qvarter i Ekernførde, Resten udi Fyen og Jydland. De øvrige 4 Regimenter strax derefter, tilsammen 1030 Mand, skal have deres Qvarterer udi Fyen. P. S. Det beste Svenske fangne Regiment, til Hest var haver efter at det havde lagt sit Geværned ved Højerswort, ved Husum med Trusel af Hug jaget deres Officerer fra sig, hvis Exempel en heel Hob Tydske true af vilde følge.
Nye Tidender, 1713-06-01
Danmark.
Nye Tidender, 1713-06-01
Kiøbenhavn. Udi denne Maaned haver det allernaadigst behaget Hans Kongel. Majest. at lade Tiid efter anden adskillige sine Orlogs-Skibe og Fregatter udlegge paa Forvandene af ØsterSøen for at have Fienden udi Øie-Mied, foruden adskillige Orlogs-Skibe, som krydse baade udi Noord og Øster-Søen til Handelens og Vandelens Forfremmelse og Rigernes Forsvar. Den 14 udi denne Maaned det og i Husum haver i Naade behaget Hans Kongl. Majestæt at lade udstedde Forordningen. om Adskillige Extra-Skatters
Nye Tidender, 1713-06-01
Paabydelse i Norge for Aar Desligeste og den 24 dito til Gottorf at lade udgaae Placaten, angaaende de introducerede og authoriserede PengeSeddeler i Danmark, at i Stæden for at Penge-Summerne tilforne have været udi samme Seddeler med Blæk indskrevne nu efter dette Datum med fulde Boogstaver udi Sedlerne skal blive indtrykte og derforuden Summen med Chifre udi Breden med Blæk skreven.
Nye Tidender, 1713-06-01
Udi Kongl. Majests. og Universitets privilegerede Boog trykkerie er udi denne Maaned ved Prenten bleven forfærdiget. Saxo Grammaticus hans Danske Chrønikes fordanskede første Boog, med tilføyede Antegnelser og Kaaberstykker.
Nye Tidender, 1713-06-01
Sverrig. Stokholm. Den 28 udi næstforleden Maaned indkom her ved Hoffet Obersterne Volf rath og Cronfeld med de bedrøvelige Tidender, det Græve Steenbuk med sin under og i Tønningen staaende øvrige Armee haver maattet give sig til Kriigs-Fange til de Nordiske Allierede, hvorfore mand nu var i Verk med at samle Løsnings Pengene for slige Fanger her i Riget ind, Borgerskabet her i Staden haver godvilligen paataget sig at betale Grævens Løsnings-Penge, som skal beløbe sig 8000 Rigsdaler. Som nu ingen Ulykke neppeligen er alene, saa kommer end og til denne, at Caren med en Armee af 16000 Mand til Foods og et stærkt grove Skyt har gjordt en Landgang paa Finland og strippet over 4 Mile Veis ind i Landet, forjaget General Major Ahrenfeldt med sine Tropper fra Helsingfos, som hand stak i Brand, saa velsom General Lieutenant fra Borgo, hvor at samme Armee, som haver Øje paa Aboe-Fæstning, den at angribe, skal vilde for det første oprette sig et Magazyn. Alting er derover med vores Anslag at fuldføre Krigen, kommen udi temmelig Forandering, hvorover ofte raadslaaes, hvorledes Fienden best kunde imodstaaes, at hand ey skulde giøre videre Jndfald, saaledes andre vores Anslag deels ere nu saa got som kuldkaste, dog haabe vi at faae en Armee samlet udi Finland, som i det mindste kunde afværge det Fienden der ej skulde faae overhaand. Jngermanland.
Nye Tidender, 1713-06-01
Petersborg. Efter at Hans Caariske Majest. den 10de udi næstforleden Maaned med sin Armee, 16000 Mand til Foods stærk, under en god Bør fra Cron-Slot udi Carelien, med tilfornøden velforsyned Grove Skyt, paa 280 Skibe havde begivet sig til Seil, er Hans Majestæt tillige med sin Czariske Prinds og medfølgende Armee den 13de for Helsingfos havnet udi Finland, hvorpaa Tropperne, efter indhente Kundskab strax gjordte Landgang, at de skulde Morgenen der efter, hvortil gjordes al fornøden Forberedelse, angribe den Svenske Gen. Major Ahrenfeld, som de der med underhavende Tropper mægtig forskandsede og med grove Skyt paa deres Værn velforsynede for sig fandt; Men førend Dagen den Morgen brøød frem, saae mand Stæden, hvor Fienden stod, i lyys Lue, og Fienden paa Flugt over Vandet ad Skoven, efterladendes sig sit grove Skyt, Lod og Krud samt nogle 1000 Stykker Gevær, som vi reddede og finge til Bytte. Hvorpaa Hans Cariske Majest. med Armeen lood gaae af Borgo, hvorfra mand havde Kundskab, at den Svenske General-Lieutenant Lybeker med et stoort Antal Tropper stood, udi Mening dem der at angribe; Men som den Moscovitiske Armee den 15de udi benævnte næstforleden Maaned der næsten i Egnen var ankommen, fandtes der atter ingen Fiende til Moodstand, men hand 5 Timers Tiid tilforne over Hals og Hoved begivet sig paa Flugten ad Aboe. Derpaa Hans Cariske Majest. befalede, at paa samme Stæd for det første skulde oprettes et Magazyn, og saasnart det er bragt i Stand, da med Armeen Aboe Fæstning at skulde antaskes. Vi vente med første gode Børbenævnte Fartøig tilbage, som skal tage endnu 9 Regimenter Dragoner ind for at overskibes til Helsingfos i Finland, ydermere at fuldføre dette Anslag. Czaren haver ladet sit aabne Brev udi det Svenske Sprog til de Svenske Undersaatter udgaae, det Hans Majest. med sin Armee ikke er kommen ind i Sverriges Rige og Provincier for at ødelegge Undersaatterne, men at haandthæve dem ved deres ældgamle Friheder, som dennem kunde være betagne. Vallachiet.
Nye Tidender, 1713-06-01
Bucharest. Den 24de udi næstforleden Maaned havde vi her Breve fra Bender af den 9 ditto, som mældede, at Kongen af Sverrig endnu opholdt udi Adrianopels Egn udi Demirgis, men ventendes, om Hans Majestæt ikke allerede nu var der, med det første udi Bender, hvor at SamlingsPladsen siges at skal være for den Tyrkiske Armee. Om nu alle disse Kriigs-Forberedelser, skal skee for at fare fort med en Kriig eller og andet Anslag, dermed at fuldføre, derom var udi Andrianapel adskillige Meninger, saasom Stats-Sagerne og Forhandlingerne med de fremmede Potentaters Gesandter vare ved den Store Sultans Hof udi en temmelig Forvirrelse formedelst Sultanens saa vankelmodige Sind, det hand end og snart ophøjer, snart kuldkaster sine Høje Betiente, hvorover Almuen er udi temmelig Oprøør og aldeles ej tilneiet til nogen Kriig. Og som Sultanen haver ladet den sidste Store Vezier aflive og antaget den forhen afsatte, der haver sluttet Freden forhen med Moscau ved Prut-Strømmen, haaber mand, at hand fremdeles skal overtale Regeringen til at lade hans Freds-Forhandling staae ved Magt og forblive uryggelig.
Nye Tidender, 1713-06-01
Polen. Varskau. Som endnu ei forjættede Breve fra vores Gesandt ere indkomne fra Adrianopel, hvorledes Slutningen var den 26 April næstforleden udi det Store Raad, somkaldes Divan, udfaldet sammestæds, enten til Kriig eller vedvarende Fred, alt saa er hid indtil intet derom for vist at berette. Forventende Breve fra Caminier skal og vel give os Underretning om Kongen hans Gienkomst til Bender og hvad for Kriigsmagt Hans Majestæt af den Store Sultan til Ledsagelse er tilføet. Den store RigsDag, som af Stænderne attraaes skal blive berammet at holdes udi næstkommende December Maaned. Bunds-Forvandternes Forsamling og Raad faaer ikke sin Fremgang. Broen, som Tyrkerne have arbeidet paa at slaae over Donau-Strømmen haver Strømmens mægtige Vande bortskyllet og ødelagt. Vores Feldt -Vagt¬
Nye Tidender, 1713-06-01
Mester Beuchousky staaer med sine Underhavende Tropper ved Tarnopel for at have Tyrken i Øiesyn, hvort hand maatte vilde hengaae. Fra Petersborg, haver mand Efterretning, at Caren havde alt gjordt Landgang med 16000 Mand udi Finland, og skulde endnu 9 Regimenter Dragoner følge hannem, de øvrige Tropper af Cosakker og Calmuker skal blive ved Nieper-Strømmen.
Nye Tidender, 1713-06-01
Lemberg. Fra den Ottomanniske Poort indløbe her Tidender, hvorledes at den Tyrkikiske Armee skulde være i Bevegelse med Ordre at sætte sig paa Grændserne, der at ligge stille for at have Agt paa Hans Czariske Majests. Troppers Bevegelse. Og som de Tyrkiske Høje Betiente ere udi Freds-Forhandlingen Tiid efter anden samlede med de Cariske, saa fornemmer mand, at de første ikke lidet skal være saavelsom de sidste tilbøielige til en vedvarende Fred, dennem den forige Store Vezier, som nu igien udi sin Værdighed er kommen, ikke lidet skal bifalde, ihvorvel Mufti skal være derimod. Det siges, at Hans Kongel. Majestæt Kongen af Sverrig alt skal være tillige med Stanislaus ankommen i Bender. Vores Crones Gesandt er ofte i Samtale med den nye Store Vezier udi Adrianopel og som hand ey skal aldeles være mod denne Crones Tarv og Beste, saa haaber mand at vores Gesandt med velforrettet Sag skal komme tilbage.
Nye Tidender, 1713-06-01
Den Moscovitiske Gen. FeldtMarskal Czeremet of er udi Kyon for at tage Tropperne udi Øiesyn, om noget fiendtlig skulde foretages.
Nye Tidender, 1713-06-01
Frankerige. Paris. Næstforleden Fredag, som var den 9 udi denne Maaned er særdeles Postbud til Versailles til Kongen indkommet, som den 6 ditto fra Spiermed den Efterretning var afgaaet, at som Marskalk Villars gjorde Miner ligesom hand med underhavende Armee vilde sette sig paa Planen af Weil paa den Øverste Side af RhinStrømmen, er hand dog meget skyndeligen kommen frem med Armeen at staae paa Siden af Spier, foruden at Fienden sig havde sat i Stand, sligt at afværge. Mand mener, at samme Marskalk skal have i Befaling at skal lade beleire Lan dan, saasnart Armeen bliver forøget, som vel skal være skeet den 8 eller 9 ditto, med Bezons og det Kongl. Huses Tropper; Men mange mene, at de Tydske skal vel finde Raad og Middel sligt at forhindre. Den 7 ditto skrives fra Landsbyen Basqvelin, udi Diepes Egn, at der var bortdød en Mand ved Navn Jean Artelemy udi hans Alders 113de Aar. Ridderen af Sanct Joris opholder sig nu ved det Lottharingske Hof, som befinder sig nu udi Commerch, der nogen stund at forblive Ængelland.
Nye Tidender, 1713-06-01
London. Parlamentet haver udi denne Maaned ansøgt Dronningen, at det maatte behage Hendes Majestæt at forelegge Skat-Kammeret et Opsæt paa hvis Kongen af Frankerige skulde have til Vederlag for Fæstningen Duynkerkens Nedbrydelse, eller og i Tilfælde det saaledes ej skulde skee, hvad da til Vederlæg kunde være forættet paa begge Sider angaaende samme Fæstning.
Nye Tidender, 1713-06-01
Tydskland. Fra det Kæiserl. Feldt-Lejr ved Philipsborg, af den 13 Junii. Saasom Besætningen udi Landau udi adskillige Udfald, meget haver svækket de Franske udi deres Leyr ved Spier, og efter Haanden vel slaget og fanget dennem fra et Par Tusinde Mand, alt saa haver Marskal Bezons den 12 ditto
Nye Tidender, 1713-06-01
efter Ordre af Marskalk Villars for det første med sin fly vinde Armee berendt og indspærret samme Fæstning. De Franske mene at erobre samme Fæstning inden 7 Uger, det vi ikke formode. Samme Mar skalt siges at skal have denne Belering i befaling og Marskal Villars med Hoved-Armeen at beskytte slig Beleyring, hvorimod vi vel vil finde paa Raad at giøre de Franske en Vending i deres Anslag. Ved Sandthoffen giøre og de Franske Miner at vilde slaae Broe over Rhinen, derimod er og gjort al fornøden Anstalt. Det skrives og, at de Franske skal have gjordt et Forsøg at aabne sig Passen giennem Svart-Valdt, men vare med 6000 Mands Forliis drevne tilbage, saa at af vores ogsaa ere blevne henved 2000 Mand. Her ved Armeen indfinde sig Tiid efter anden adskillige Regimenter fra det Romerske Riges Fyrster til Kæiserens Tieniste og skynde sig og de fra Jtalien forventende Regimenter meget. Dantsig. Her udi Egnen er i denne Maaned bleven afstukket en Feldt-Lejr, hvorudi der siges at skal komme 14 Regimenter Sakser at staae, er endnu videndes, hvorfra de skulde komme, eller hvorhen og til hvad Ende, saa vidt som kand sluttes, skal de fleerste vel komme fra Holsten desligeste der siges at den Moscovitiske Armee skulde tage Veien ad Polen, og saaledes der igiennem af deres Grændser, for at blive de Tyrker stærk nok, om de skulde vilde bryde Freden.
Nye Tidender, 1713-06-01
Nederlandene. Ytrecht. Brevene fra Paris af den 12 udi denne Maaned forsikre os om, det forrige Kurfyrste af Bæjeren vil afstaae sin Rættighed til Kongeriget Sardinien, og at mand haabede, at Freds-Forhandlingen som var ophævet, paa nye med Kæiseren skulde foretages, Hamborg. Denne Stads Forseelse mod Czaren og Hans Betiente er nu endeligen bleven afsonet med en Summa Peng af 200000 Rigsdaler, af dennem Stadens Jndvaanere skal betale de tvende Parter, og Lyst-Husenes Eiere den tredie Part, saaledes den Moscovitiske Armee derfor er udi fuld Bevegelse af Grander-Hede, som det siges, for at gaae giennem Polen af dens Lande. De Saksiske Tropper følge flux efter af det Plønske, settende deres Tog frem langs af Trave og Bille -Strømmen, som mand frygter for, ind udi de 4 Lande, saasom de og paastaae nogen Erstatning af denne Stad for en og anden mod dennem forøvede Forseelse.
Nye Tidender, 1713-06-01
Fra det Holstenske. Efter at Hans Kongel. Majestæt til Danmark den 19 udi denne Maaned havde ved Højerswort taget en Deel sine Tropper udi Høje Øiesyn og nogle Batallioner af dennem ladet under andre Regimenter understikke,
Nye Tidender, 1713-06-01
haver Hans Majest. taget sin Residents paa Gottorp-Slot.
Nye Tidender, 1713-06-01
Efter den Forhandling, som med Fyrsten Menzikof paa Ca rens vegne er fuldbyrdet, blive 8000 Mund Moscoviter, alle udvaldt Folk, tilbage til Kongens Tieniste at skal bruges til det besluttede Anslag, dennem Kongen alene skal give Brød og Qvarter, Resten af deres Pleie de selv skal forskaffe sig fra deres Car.
Nye Tidender, 1713-07-01
Danmark.
Nye Tidender, 1713-07-01
Udi denne Maaned er udi Kongel. Majests. og Universitæts privilegerede Boogtrykkerie bleven ved Prenten forfærdiget. Mag. Petri Hunderupii Cogitationes de usu Poetarum in Scholis.
Nye Tidender, 1713-07-01
Polen. Cracau. Fra Kion haves af den 15 udi næstforleden Maand de visse Tidender, hvorledes at den Moscovitiske General Ceremetof der udi Egnen gjorde al vedbørlig Anstalt til at byde sin formodende Fiende Spidsen, til den Ende hand haver ei alleneste ladet opføre en stærk Beskiærmelse-Linie mellem begge der beliggende Fæstninger, men end og bragt alle regulerede Tropper, hen ved 80000 Mand stærke, der i Enen tilsammen, desligeste Vallacher, Server, Cosakker og Kalmuker over 110000 Mand.
Nye Tidender, 1713-07-01
General Rønne staaer og med en Armee paa 40000 Mand ved Assof, men som det Tyrkiske Feldt-Tog begyndes noget sildig paa Aaret, slutter mand, at det skal dermed gaae meere tilbage end frem ad. Ti de Asiatiske Tropper, som ere de fleerste ikke skal kunde udstaae nogen Vinter-Feldt-Tog.
Nye Tidender, 1713-07-01
Caminick. Den 28 udi næst forleden Maaned indløøb her Tidender, at Tyrken var meget vankelmodig, saa mand af Hans Anslag intet vist kunde vide, enten der blev Fred eller Kriig af. For 3 Uger siden havde den Tyrkiske Kæiser indgaaet saa vidt et Forliig med den Czariske Gesandt, det trende gange bleev overlyst forkyndet, at Freden skulde holdes, men strax udi Øjeblikket skeede derpaa en stor Forandering, at Kriigs-Tegnene bleve udstukne; Jkke desmindre dømmes af de fleerste, at det ikke skulde komme til en Kriig, efterdi Almuen, særdeles udi Constantinopel, ei er tilbøielig dertil.
Nye Tidender, 1713-07-01
Kongen af Sverrig forventes hver Time udi Bender og skal gaae med 7 Vasser ad Vallachiet, med hos sig havende Tropper for det første at besette og ydermeere befæste de der beliggende Fæstninger, hvor de vil ansee Tiden Ti det er noksom bekiendt, at Tyrkerne tragte aldeles efter at ledsage Kongen af Sverrig giennem Polen ad sine Lande. Nogle Kiøbmænd, som ere komne bag veddet sporte Haf herhid, berette, at have seet 70 Metal Stykker grove Styt, som vare Tyrkiske at føres af Donau Strømmen, som vare beordrede at føres til Vands af Chocim og at de Assiatiske Tropper med mange hos sig havende Skandse Mestere vare udi fuld Bevegelse begrebne ad Sotota og Chocim. Tvende Broer have Tyrkerne alt fuldfærdige Slagne over Donau-Strømmen, og blev der arbeidet paa den tredie. Under Khou staae 80000 Mand Moscoviter, som der have slaget en Broe over Strømmen, med 5 Vinde-Broer paa der at have Tyrkernes Bevegelse i Agt, paa hvem de maatte have Øie-Mied. Ellers haver mand Efterretning, hvorledes at de Tartarer atter have giort et Jndfald paa hin Side af Dniester-Strømmen hen mod Pultava, hvor de af de Cariste Kalmukker saaledes ere blevne imodtagne, at af dennem, som vare hen ved 9000 Mand, faae er tilbage undkomne.
Nye Tidender, 1713-07-01
Lemberg. Den 10 udi denne Maaned havde vi her Breve fra Grændserne, at Tyrken heel stærk var paa Togget ad vores Grændser, hvorfore et tilstrekkelig Grove Skyt herfra bliver sendt ad Podolien; Om nu samme Tyrker skulde ledsage Kongen af Sverrig af sine Lande eller noget andet skulde foretage, skal vi først forfare ved vores Commissarier, som did hen ere sendte. Vilda. Den 2 udi denne Maaned havde vi med Mohylouske Breve af den 27 Junii, at der fra Servien var Efterretning indkommen, hvorledes at paa Carens Ordre al Kornet og Græss der paa 10 Mile Veis vidt og breed, end og paa nogle Mile bag ved Kyon sig saaledes strekkende, var afhugget derforuden og udi og paa samme Egn og Land-Strekning gl. Levnets Middel var tagen af Veien, i Tilfælde af den Tyrkiske Armee sig did skulde vilde bevege. Det MoscovitiFodfolk, som hid indtil haver staaet under Kyou og General Adam Adamovits hans befaling, er alt paa Togget ad Smolensko, derfra det haver Ordre at gaae af Moscau og ikkun Marskal Czermetof med Rytteriet bleven tilbage indtil videre Ordre. Et stor Antal Cosakker ere overløbne til os, saasom Tartarne sig alt nærmer ved Kyon indfinde. Broerne over Donau-Strømmen, udi hvis Egn de Tyrker ved Obluczye sig sammenlynde ere alt færdige. Hans Majest.
Nye Tidender, 1713-07-01
Kongen af Sverrig holder endnu Hof paa samme Sted som tilforne, 3 Mile fra Adrianopel, hvorhen Stanislaus, Voypoden af Kyou og andre de Svenskes Tilhængere sig have begivet. Højtbenævnte Konge siges nu for vist at skal vilde begive sig paa sit Tog igiennem Polen af sine Lande først udi næstkommende Augusti Maaned. Udi Raadet i Adrianopel skal være atter besluttet at sende nye Gesandter ad Polen igien, hvortil visse Høje Betiente alt vare udnævnte. Liefland.
Nye Tidender, 1713-07-01
Riga. Vi have her den 12 i denne Maaned Breve fra den Czariske Armee i Finland, at den største Deel Svenske Kriigs Magt var af Moscoviterne ind laged udi Dalerne i Skovene, saa Czaren havde nu bemægtiget sig det heele platte Land.