JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1831-08-22
(Slutning af den sidste Artikel under London i No. 133.) - Det gjør det engelske Ministerium i Aaret 1824 ingen Ære, at det ostindiske Compagnie, ved et underfundigt Brud paa en gjeldende Lov, mægtede saaledes at opskrue Theepriserne. J Aaret 1778 blev nemlig en Lov sauctioneret af Parlamentet, der bemyndiger Skatkammerlorderne til at udstæde Licencer til private Kjøbmænd, at indføre Thee fra Fastlandet, i det Tilfælde, at den Quantitet Thee, som Compagniet indfører fra China, ikke er tilstrækkelig til at tilvejebringe Lighed imellem Priserne i England og i Continentets vigtigste Handelstæder. Men da nogle engelske Kjøbmænd i Aaret 1823, beraabende sig paa denne Lov, indgave Ansøgning om saadanne Licencer, udvirkede Compagniets Directeuter træskeligen, igjennem Majoriteten i Parlamentet, en Lov, der forbeholdt dem Eneret til at indføre Thee. - Desuden bør bemærkes, at Compagniet underholder et Factorie i Canton, der bestaaer af tolv Supercargoer og otte Assistenter, der, foruden fri Kost og Logis tilsammen have Eet Hundrede Tusinde Pd. St. i aarlig Lønning; dette Factorie er blot et Middel til at berige Directeurernes Sønner, Brødre og Slægtninge, thi de americanske Skibsførere gjøre i alle Maader Alt hvad det engelske Factorie udretter og ti Gange bedre. - En anden uhyre Udgift for Compagniet er Fragten; i lang Tid har det betalt de af dets privilegerede Skibsførere 26 1/2 Pd. St. i Fragt pr. Ton derimod betalte private Kjøbmænd ikkun 8 til 10 Pd. St. De af Compagniet protegerede Skibsføreres umaadelige Profit maa altsaa betales af Theeconsumenterne. Dette har, ifølge sit Monopel, Magt til at opskrue Theepriserne, og veed at benytte den Formodentlig vil Compagniets Privilegier, naar dets Octros, er udløben, ikke vorde fornyede.
Berlingske Tidende, 1831-08-22
Paris, den 13de August. Moniteuren melder i Dag : "Man erfarer, at Hs. Majestæt de Franskes Konges Gesandt den 4de d. M. har erklæret det hollandske Cabinet, at en fransk Armee, i Tilfælde af det be giske Territoriums Krænkelse, vilde rykke ind i Belgien, for at skaffe den af de fem Magter garanterede Neutralitet Agtelse; og at Hs. Majestæt Kongen af Holland, efter denne Erklæring, har givet Prindsen af Oranien Ordre til at rømme Belgien og atter at tage de Stillinger, som Tropperne havde før Fjendtlighedernes Begyndelse.
Berlingske Tidende, 1831-08-22
Embargen paa de hollandske Skibe i vore Havne er atter ophævet.
Berlingske Tidende, 1831-08-22
Fra den belgiske Grændse, den 12te August. De fra Belgien indløbne Efterretninger stemme overeens i, at Tiltroen til egne Kræfter er sjunken meget, trods al den Begeistring, der paa enkelte Steder har viist sig for at forsvare Belgiens Uafhængighed, og at man uden Franskmændenes Bistand, neppe vil kunne rede sig ud af den nuværende Forlegenhed. Ve paastaae de Belgiske Blade, som troe, dermed at kunne skjul Skammen af de lidte Nederlag, at Halvparten af den hollandske Armee bestaaer af tydske Tropper, ja endog af forklædte Sol datter fra en stor Naboemagt. Enhver, der har lagt Mærk til den hollandske Krigsmagts Organisering i de sidste sex Maaneder, veed imidlertid, at nogle tusinde Schweizere og maaskee nogle enkelte Tydskere rigtignok have ladet sig hverve, men at disse tillige udgjør den liden Deel af Armeen, man mindst kan forlade sig paa, og at derimod Kjærnen, eller rettere sagt Totali teten af Armeen bestaaer af indfødte Hollændere, paa ovenanført faa Undtagelser nær, og at hine Indfødte, saavelsom de Frivillig og Borgergarderne (Schutterys) udmærke sig fremfor sædvanlige Conskriberede, ved deres Begeistring for den Sag, de forsvare. - For det Første komme Franskmændene ikke til Lüttich, men det ved Namur samlede Corps skal directe begive sig derfra til Løwen, hvor Kong Leopold har forsamlet sin Armee. Det ved Valen, ciennes indrykkede franske Corps skal efter Forlydende ligeledes begive sig derhen. Et tredie Corps, der kommer fra Metz, vil sandsynligviis først drage over Lüttich. Efter al Sandsynlighed er det ved Løwen kommet til et Slag, idet Kong Leopold havde besluttet, at levere et saadant, før Franskmændene stødte til hans Armee, for derved at redde Belgiernes Ære. Marskalk Gerard, og formodentlig de to franske Prindser, ere i hans Leir. Hollænderne have efter Rygtet taget Tirlemont med Storm og altsaa ingenlunde trukket sig tilbage, som de belgiske Blade fortælle Kun er det ubegribeligt, hvorfor Hollænderne ikke, efterat de havde adsplittet General Daines Corps, forfulgte de Flygtende, men gave dem Tid til at samle sig i og ved Lüttich. Vi erfare netop nu, at Ruremonde er besat af Hollænderne, og at de formeligen have indsluttet Venloo. Reisende, der komme hertil, skildre den belgiske Armee som gandske modløs, navnligen kastede Borgergarderne deres Vaaben bort, og den eneste Redning ventes fra Frankrige. J Forgaars Eftermiddags vare de nederlandske Tropper ikkun faa Mile fra Brüssel, saa at de i Gaar uden stor Besvær havde kunnet drage ind i Belgiens Hovedstad.
Berlingske Tidende, 1831-08-22
Amsterdam, den 16de August. Prindsen af Oranien har, i Nærheden af Bautersem, vundet en afgiørende Seier over den Belgiske Armee, der anførtes af Kong Leopold i egen høje Person. Kong Leopold havde en fordeelagtig Position, som han dog blev nødt til at forlade, fordi Hollænderne tournerede hans Armee paa begge Sider. Derpaa flygtede han til Løwen, hvorhen vore Tropper netop vare i Begreb med at forfølge ham, da Lord William Russell ankom med et Brev fra den Britiske Gesandt ved det Belgiske Hof, Sir Robert Adair, hvori denne ønskede en Vaabenstilstand, og anmeldte, at den Franske Armees Avantgarde allerede var kommen til Wawres. Prindsen af Oranien bevilgede den ansøgte Vaabenstilstand, dog ikkun under Betingelse, at Løwen skulde rømmes, og han selv forvisses om, at den Franske Armee virkelig nærmede sig. Lord W. Russell vendte derefter tilbage og Prindsen drog med Armeen frem imod Løwen. Fjenden forsøgde, i en liden Frastand, at gjøre Holdt paa Højene ved Pellenberg, fra hvilke han, efter en kortvarende Kanonade, blev fordreven ; han saae sig nødt til at retirere ind i Byen. De hollandske Tropper, nu kun et Kanonskud fra Løwin, standsede, for, at oppedie SiR. Adairs Svar ; han kom selv og forsøgde paa at tilvejebring, en Vaabenstilstand. Prindsen af Oranien fordrede atter de Betingelsers Opfyldelse, som han allerede havde foreslaaet; Sir R. Adair lovede, at han vilde søge at overtale Kongen af Belgien til at samtykke dem. Medens disse Underhandlinger varede, skedte adskillige Kanonskud gjennem een af Portene i Løwen, hvorved nogle Hollændere dræbtes og saaredes. En Belgisk Officeer ankom til Hovedqvarterret med Undskyldning for denne Misforstaaelse. - Om Natten bivouakerede vore Tropper udenfor Løwen; Hertug, Bernhard af Weimar drog med sit Corps rundt omkring Byen, og en Position ved Mont de ser paa Landeveien til Brüssel. - Vaabenstilstanden bestaaer af tre Benævnelser, som Prindsen af Oranien foreskrev 1) Staden Løwen skal overgives til vore Tropper den 13de d. M. om Aftenen. 2) Hovedposterne skulle besættes af Hollænderne ved Midnatstid; 3) Fjendtlighederne skulle ophøre den 13de August om Aftenen. - Kongen af Belgien har taget Flugten til Mecheln, Veien til Brüssel holdt Hertugen af Weimar besat.
Berlingske Tidende, 1831-08-22
Haag, den 16de August. Et overordentligt Supplementblad til vor Statstidende indeholder en Depesche fra Prindsen af Oranien til hans Fader, Hs. Maj. Kongen, dateret fra Hs. K. Høiheds Hovedqvarteer, den 13de August, hvori Prindsen tilkjendegiver, at han agter at vende tilbage med sin Armee til Holland. - J Parolbefalingen til Tropperne siger han : "Vi efterlade Belgiens Hovedstad aaben for vor Armee. Vi have opfyldt vore Pligter, som Kongen og Fædrenelandet ventede det af os. Vi have overvundet den Fjende, som vi droge im. de. Med Hæder vende vi tilbage til vore gamle Grændser. En talrig Fransk Armee rykker ind i Belgien. Dens Forposter staae allerede nær vore. Vi vende tilbage, ifølge en Overeenskomst imellem vor Souverain og de Franskes Konge.
Berlingske Tidende, 1831-08-22
Cassel, den 15de August. Følgende er ordlydende Jndholdet af Churfyrstens Resolution paa den til ham indgivne Ansøgning om at vende tilbage hertil. "Til Svar paa det af Staden Cassels Borgmester og Raad indgivne Andragende af 26de d. M. tilkjendegive Vi herved, at Vi, med Hensyn til det Passerede og i Betragtning af de nærværende Forhold, ingen Grund finde til, for det Første at afvige fra Beslutninger, som anlediges ved Handlinger, hvis Minde ikke kunne udslettes ved Ord, som de, Ansøgningen indeholde. Slottet Philippsrude, den 29de Juli 1831. Vilhelm, Churfyrst.
Berlingske Tidende, 1831-08-22
Efterretninger af blandet Jndhold Jkkun meget lidet bekjendte ere de besynderlige Omstændigheder, som fastholdte Preussens store Frederik Il. i den mislige Position ved Hochkirch, hvor Feldtmarskal Daun den 14de October 1758, ved et snildt beregnet Overfald, tilføiede ham et saa føleligt Tab. Kongen havde underkjøbt en venal Niding, Major Scholler, ved den østerrigske Armee, igjennem hvem han erfarede Alt hvad der foregik ved denne. Rapporten blev bragt til Kongen i en Kurv med Æg, af hvilke et udblæst indeholdt Brevet. Uheldigviis mødte Daun der just gjorde en Ridetour, Overbringeren af Æggekurven, spurgde ham, hvad han havde at sælge, afkjøbte ham Æggene og lod dem bringe til sit Kjøkken. Herved opdagedes Forræderiet, som Daun benyttede til at gjøre Kongen sikker. Han lod nemlig Major Scholler strax hente, foreholdt ham hans Misgierning og truede ham med Galgen, men skjænkede den modfaldne Synder omsider Livet under den Betingelse, at han, skulde skuffe Kongen ved Efterretninger, som Feldt marskalken selv vilde dictere ham. Frederik lod sig hilde, og blev ved de falske Efterretninger forledt til en Sorgløshed, der kostede ham et Slag og Kjærnen af hans Armee. Saaledes beroede mange tusinde Menneskers Liv paa en Knry med Æg.
Berlingske Tidende, 1831-08-22
Fra Polen er intet Nyt af særdeles Betydenhed. - At General Rüdigers Corps er gaaet over Weichselen, vides endnu ikke med Vished.
Berlingske Tidende, 1831-08-22
Om Cholera
Berlingske Tidende, 1831-08-22
J Riga have fra Cholera-Epidemiens Begyndelse indtil den 5te August om Morgenen 2,287 Mennesker været syge i deres Boliger, hvoraf 1539 helbrededes, 739 døde og 9 endnu ere syge, i Hospitalerne bleve i samme Tidsløb 2,580 Personer optagne, af hvilke 1,382 helbrededes, 1, 166 døde og 32 endnu ere syge. I Alt vare 28 Syge i Bedring. Fra om Morgenen, den 3die til om Morgenen den 5te d. M. bleve 4 Mennesker, syge hjemme, 3 helbrededes, 1 døde; i samme Tid optoges i Hospitalerne een, 16 helbrededes, ingen døde. I Henseende til ondartet Characteer er Cholera ogsaa aftagen i Memel, hvilket det forholdsmæssigen mindre Antal af Døde beviser. Fra den 1ste til den 8de d. M. bleve 368 Personer syge, hvoraf 166 døde, 33 helbrededes, 29 vare i Bedring 140 vare endnu under Lægens Behandling. Som noget Characteristiskt ved denne Epidemie anføres: den synes at være forligst i Begyndelsen, hvilket maaskee lader sig forklare deraf, at den først angriber saadanne Personer, som, formedelst deres uregelmæssige Levemaade, have meest Receptivittet for Smitteen eller ogsaa saadanne, som umiddelbart iforveien have begaaet betydelige diætetiske Feil. Fremdeles bekræftes det, at Sygdommen, i det mindste paa dette Sted, ikke er absolut smitteende. Kun i enkelte Tilfælde angrebes og døde flere Jnvividuer i eet Huus, ellers Jngen, der beskjæftigede sig med Patienterne. – J Særdeleshed, er det mærkeligt, at adskillige, der have udholdt Cholera, ere bleve angrebne af Nervefebre.
Berlingske Tidende, 1831-08-22
I Kønigsberg syntes Cholera at antage en langt mildere Character. Den 11te d. M. anmeldtes ikkun 16, og den 12te 8 nye Sygdomstilfælde. - Desværre ere i de nærliggende Landsbyer adskillige Personer døde af Cholera.
Berlingske Tidende, 1831-08-22
J Petersborg yttede sig den 3die August 49 nye Sygdomtilfælde; 109 Patienter bleve udskrevne som helbredede, og 20 døde. Den 4de August 47 nye Sygdomstilfælde; 128 Patienter erklærede for helbrede; 33 døde.
Berlingske Tidende, 1831-08-22
Sygdommen rasede her skrækkeligt, thi visse i Petersborg særegne Omstændigheder fremskyndte den. J alle store Byer findes vel Rigdom og Armod jævnsides, men intetsteds i en saa op førende Contrast som i Petersborg. J andre Hovedstæder seer man vel Hytter ved Siden af Palladser, men her ere selve Palladserne Armodens Vraaer. Fyrster, Kneser og andre Magnater eje nemlig vidtløftige Palladser, hvori hver Husets Søn og Datter beboer en Julte af Værelser. Men det talrige Tiendepersonal, der ofte stiger indtil To Hundrede, er stuvet sammen i Souterrainet, saa at ofte otte Mennesker boe tilhobe i et lidet Aflukke. De rige Fyrsters galonerede Tjenere opædes ofte at Utøi, thi Skjorte paa Kroppen er her en stor Gjeldenhed blandt Domestikker. Pestilentialsk Luft, fugtige Dunster, Skidenfærdighed, Drikfældighed og sandselige Udsvævelser, bringe i hine Opelunker hiin pestagtige Smitsot tusinde 8
Berlingske Tidende, 1831-08-22
Udenlandske Efterretninger. Slagelse. Onsdagen den 17de August 1831, Kl. 7. om Aftenen passerede Deres Kongel. Høiheder Prinds Christian Frederik og Gemalinde igjennem Slagelse paa Deres Reise fra Odense til Kjøbenhavn. De høie Herskaber begave sig først til Sorøe for der at forblive Natten over.
Berlingske Tidende, 1831-08-22
Tøndern, den 9de August. - I Gaar vare halvtredtesindstyve Aar forløbne, siden Hr. Etatsraad Horup, Borgemester i Tøndern, begyndte sin Embedsbane her som Byeskriver. Hs. Majestæt har allernaadigst behaget, i denne Anledning, at udnævne Jubeloldingen, til Relønning for hans lange og tro Tjeneste, til Ridder af Dannebrogordenens fjerde Klasse.
Berlingske Tidende, 1831-08-22
Kiøbenhavns Børs-Cours, den 19de August 1831. Hamborg 2 M. - a vista 215. - Species 213. Disconto 6 Procent. - Species solgtes til 12 Mk. 12 1/2 s. Kongelige Obligationer uden Renter i Bemk. 81 a 81 1/2. Dito uden Rente i Sedler 87 a 87 1/2. Nationalbank=Obligationer (af Laanet den 2den Februar 1820) uden Renter i rede Sølv 102 a 102 1/2 Rbd. Dito i Sedler 108 1 a 109 Rbdlr. Norske Speciessedler 135 1/2 Rbdlr. Svenske Sedler 66 1/2 a 47 s. pr. 1 Rdlr. Rigs gild. 3 pCt. Engelske Laan ved Wilson et Comp. 59 i 60. Norske Laan til 6 pCt. Bemk. 102 a 102 1/2. Dito dito til 4 pCt. 97 a 97 1/2. Nye dito dito i rede Sølv til 4 pCt. 99. 100. 4 pCt. uopsigelige Norske Stats=Obligationer lydende paa Nørske Sperie. - 4 pCt. Rigsbanks=Obligaloner, Amtm pr. 6te Januar 1000 1/2 a 101 Rbd. rede Sølv.
Berlingske Tidende, 1831-08-22
Kjøbenhavn, den 22de August. Brevposten fra Hamborg ankom i Morges Kl. 5 1/2. Hans Kongelige Høihed, Prinds Christian Frederik og Hendes Kongelige Høihed, Høistsammes Gemalinde, ere i Torsdags Aftes hjemkomne.
Berlingske Tidende, 1831-08-22
Deres Kongelige Høiheder, Prinds Frederik Ferdinand og høie Gemalinde ventes til Laaland i denne Maaned. Paa flere Steder gjøres Forberedelser til det høie Fyrstepars Modtagelse. I flere fremmede Lande, saasom i Preussen og Sachsen, en det anordnet, at Arsenik, som udsælges til Brug imod Rotter, Muus eller andre skaarlige Dyr, bør, inden de maa udleveres, gives en Tilsætning af mørk Farve, isærdeleshed Kiønrøg, for derved at forebygge, at Arseniken, saa let som naar den udleveres hvid, skal kunne blandes i andre Ting, uden at strax Enhver derpaa bliver opmærksom. Sundhedscollegiet har i et Andragende til det Danske Cancellie gjort dette opmærksomt paa Gavnligheden, af den ovennævnte Forsigtighedsregel, der bidrager til at forebygge Ulykker, som ellers mueligen af Uforsigtighed eller endog forsælligen kunde afstedkommes ved Brugen af Arsenik, medens derimod den lovlige Hensigt med Anvendelsen af denne Gift ei derved vil kunne forfeiles, naar den Tilsætning, der gives Arseniken, kun tages i en ringe Qvantitet. Efter Cancelliets allerunderdanigste Jndstilling har det, ved Resolution af 13de Julii, behaget Hs. Rajestæt at befale: "at Apothekerne skulle, inden de udlevere Arsenik til Brug imod Rotter, Muus eller andre skadelige Dyr, foruden hvad der ellers med Hensyn til Udsalg af Gift er foreskrevet, at iagttage, at der gives samme en Tilsætning af 12 Kjønrøg, som iforveien maa ved Glødning være betaget sin eiendommelige brankede Lugt." Hvilken Allerhøieste Resolution er den 26de Julii d. A. kundgjort ved Cancellieplakat.
Berlingske Tidende, 1831-08-22
Befordringer. Under det Danske Cancellie: Den 10de August er Sognepræst for Endersløv og Wraabye Menigheder i Sjælland, C. Thaning, beskikket til Sognepræst for Karise og Alsløv Menioheder sammesteds; Cand. Theol. J. O. P. Steenstrup til Sognepræst for Holebye og Bursøe Menigheder i Lolland; Cand.
Berlingske Tidende, 1831-08-22
Theol. H. Grauer til personel Capellan for Arrild Menighed i Ribe Stift; Cand. Theol. J. W. Marchmann til Catechet ved Frue Menighed i Kjøbenhavn.¬
Berlingske Tidende, 1831-08-22
I Hovedstaden ere fra den 18de til den 20de August, efter Anmeldelserne, ægteviede: 11 Par, fødte: 35 Drenge og 83 Piger, tilsammen 68 ; døde: 25 Voxne og 16 Børn, tilsammen 41. Ere altsaa 27 flere fødte end døde. – J hiin Uge døde 3 af Alderdomssvaghed; 5 af Brystsygdom; 15 af Krampe; 2 af Vattersot. - Dødfødt 1.
Berlingske Tidende, 1831-08-22
Fra den 6te til den 12te August ere 43 Kornladninger passerede gjennem Øresund. Af disse vare 6 bestemte til britiske Havne, 9 til hollandske, og 20 til danske, svenske og norske Havne; 2 til Bremmen, 2 til Hamborg. Hvorhen de øvrige fem vare bestemte, er ubekjendt.
Berlingske Tidende, 1831-08-22
Dampskibet Dania ankom fra Jylland Fredagen den 19de August, om Eftermiddagen Kl. 3, med følgende Passagerer: 1) Fra Fridericia, Professor Hohlenberg med Frue og Barn, Kiøbmændene Nicolay og Petersen, Studenterne Thorsen, Østergaard og Heilmann. 2) Fra Bogense, Examin. Jur. Truelsen, Copiist Hansen, Urtekræmmer Fahnøe og Architekt, Jacobsen. 3) Fra Aarhuus, Kammerjunkte Bülow med Frue og Datter, Frue Kammerherrinde Moltke med Datter, Secretair Hoppe med Frue og syv Børn, Urtekræmmer Faber, Jomfrue Jacobsen, Kammerraad Nielsen, Justitiarius Schiønning, Frue Bruun med 3 Børn, Frøken Block, Student Meulengracht, Reservechirurg Diorup med Kone, Jomfruerne Jørgensen og Schram, Pastor Ursin til Helsingøer, Studenterne Seidelin og Fabritius, Cand. Theol. Ebeling, Handelsbetient Møller, Bødkersvend Lemming, Oberst Ticherning med Datter til Helsingøer, Kiøbmændene Landan, og Warburg, Slagter Nathansen til Helsingøer, Kunstdreier Sønderhausen, Kniplingshandler Schmidt, Crosserer Høyer, Kiøbmand Ressel, Studens Gad, Forpagter Gramkou, Kiøbmændene Jacobi og Schmidt, Sukkerraffina, deur Beyer, Cand. Theol. Bruun, Kiøbmændene Bruun og Bering, Jomfrue Buemann, Legationssecaretair Hvass og Ritmester Funch.
Berlingske Tidende, 1831-08-22
Dampskibet Prindsesse Vilhelmine ankom Fredagen den 18de August om Formiddagen Kl. 9 1/2, fra Lybek med følgende Passagerer: Frue Oppen med Datter, Frøken Thortsen, Frue Lindstrøm, Particulier Konnow, Kiøbmandene Steinhardt, Hartvig, Rabt, Schwade, Anderson, Krone, Var burg, Gram, Blumenreich, Dr. Med. Buchholz, Bogholder Koch, Lieutenant Lindberg, Jomfruerne Rønnan og Tesewitz, Particulier Wonditokan med Kone, Brygger Rostow.
Berlingske Tidende, 1831-08-22
Kjøbenhavns Torvepriser, de 19de August 1831. Kug. Td. 5 Rbd. 3 Mk. - s. a 6 Rbd. 2 Mk. - s. Hvede, Td. 6 Rbd. 3 Mk. - s. a 8 Rbd. - Mk. - s. Byg Pradet, Td. 4 Rbd. 1 Mk. 8 s. a 4 Rbd. 3 Mk. 2 s. Byg Gradet, Td. 4 Rbd. - Mk. 8 s. a 4 Rbd. 1 Mk. 8 s. Havre, Td. 2 Rbd. 1 Mk. 8 s. a 2 Rbd. 5 Mk. 2 s. Ærter, Td. 8 Rbd. 3 Mk. - s. a 9 Rbd. 3 Mk. - s. Røget Flesk, Lpd. 2 Rbd. 4 Mk. 8 s. a 3 Rbd. - Mk. 8 s. Grøns. Flesk, Lpd. 2 Rbd. 1 Mk. 8 s. a 2 Rbd. 2 Mk. 8 s. Smør, Pundet - Rbd. 1 Mk. 6 s. a 2 Rbd. 1 Mk. 8 s. Æg, Snesen - Rbd. 1 Mk. 10 s. a 2 Rbd. 1 Mk. 12 s. Giær, Pd. - Rbd. 3 Mk. - s. a 2 Rbd. 3 Mk. 4 s.
Berlingske Tidende, 1831-08-22
Siellandsk Smør, pr. Tønde 18 Rbd. - Mk. - s. a 54 Rbd. - Mk. - s. Alt i Sedler og Tegn.
Berlingske Tidende, 1831-08-22
Kjøbenhavns Havnepriser, den 20de August 1831. Holsteensk Hvede, 6 Rbd. 3 Mk. - s. a 7 Rbd. 3 Mk. - s. Østersøisk dito, - Rbd. - Mk. - s. a 2 Rbd. - Mk. - s. Siellandsk dito, - Rbd. - Mk. - s. a 2 Rbd. - Mk. - s. Lollandsk dito, 5 Rbd. 3 Mk. - s. a 7 Rbd. 3 Mk. - s. Holsteensk Rug, - Rbd. - Mk. - s. a 2 Rbd. - Mk. - s. Dansk dito, - Rbd. - Mk. - s. a 5 Rbd. - Mk. - s. Østersøisk dito, 6 Rbd. - Mk. - s. a 6 Rbd. 1 Mk. 8 s. Byg fradet, 4 Rbd. - Mk. - s. a 4 Rbd. 1 Mk. - s. Byg Gradet, - Rbd. - Mk. - s. a 2 Rbd. - Mk. - s. Havre, 2 Rbd. - Mk. - s. a 2 Rbd. 2 Mk. - s. Ærter, 2 Rbd. - Mk. 2 s. a 2 Rbd. - Mk. - s. Holstensk Smør, 52 Rbd. - Mk. - s. a 54 Rbd. - Mk. - s. Fyensk dito, 44 Rbd. - Mk. - s. a 26 Rbd. - Mk. - s. Gjellandsk dito, 48 Rbd. - Mk. - s. a 54 Rbd. - Mk. - s. Alt pr. Tønde i Rigsbankpenge Sedler og Tegn. Bøgebrænde 10 Rbd. 5 Mk. a 11 Rbd. - Mk. pr. Favn. Litteratur.
Berlingske Tidende, 1831-08-22
Fra Pressen er udkommet et Prøvedeste paa 3 Alt at Norskabslæsning. for Ungdommen at begge Kjøn,
Berlingske Tidende, 1831-08-22
et Tidsskrift paa Dansk Tydsk og Fransk, hvoraf maanedligen vil udkomme et hefte paa 6 Ark, som kun afhændes til Subscribenter og vil kost 2 Mk. 8 s. Tegn. Dette Maanedsskrift skal tilbyde Ungdommen imellem 10 og 17 Aar en tiltrækkende og gavnlig Læsning ; ved at give Børnene dette Skrift ihænde ville Forældrene lettere blive istand til at afholde dem fra anden, enten skadelig, eller dog upassende Læsning paa egen Haand; ved den Indretning, Skriftet erholder, ledes Ungdommen til, af egen Drift af vove sig til Læsning af Tydsk og Fransk, som et af de vigtigste Hielpemidler til Erhvervelse af Sprogfærdighed. - Nærmere Oplysning giver Subscriptionsplanen og Prøveheftet, som ere fordeelte i Hovedstaden og Provindserne og kunne i de fleste Boghandeler erholdes gratis 3 disse Dage har forladt Pressen, Bidrag til Rundskab, om de danske Provindsers nærværende Tilstand i bekonomisk Henseende. Foranstaltet, efter Kongelig befaling, ved Landhuusholdningsselskabet. Siette Stykke, Frederiksborg Amt.
Berlingske Tidende, 1831-08-22
Ved G. Sarauw, Forstraad, Kongelig Skovrider, samt Landvæsens-Commissair. Dette Skrift (23 Ark stor 8, med 11 statte stiske Tabeller) faaes heftet for 2 Rbd. i Gyldendals, Schubothes og Reitzels Boghandlinger, saavelsom paa Landhuusholdningsselskabets Contoir. Sammesteds erholdes tilkjøbs de tidligere udkomne Amtsbeskrivelser. A . . . one.
Berlingske Tidende, 1831-08-22
Fredagen den 26de August førstkommende, om Eftermiddagen Vimellem Kl. 2 og 4, bliver ved Auction 4de og sidste Gang opbudet til absolut Bortsælgelse, uden flere Auctioners Holdelse Huset No. 49 paa Nørregade, tilhørende afdøde Urtekræmmer O. P. Lunds og efterlevende Enkes Boe. Eiendommen, som er beskreven i Bekiendtgjørelserne om 3die Auction, er vurderet til 5500 Rbdlr. Sølv. Ved 3die Auction er budet 5900 Rbdlr. rede Sølv. Conditionerne og Adkomst=Documenterne ere til Eftersyn hos Procurator Dahl, paa Vestergade No. 43. uset Nr. 39 og 40 i Hiøring, tilhørende Enkemadame Winde og forI den afdøde Mand, Tiendecommissair Anders Thoustrup Vindes Stervboe, og bestaaende af 11 Fag Fyrre Bindingsværk, samt tilliggende Grund og Have, opbydes til Salg ved 3de Auctioner, som holdes Fredagene den 9de og 23de September samt 7de October næstkommende, hver Dags Formiddag Kl. 10 Slet, de 2de første paa Byens Raadstut, men den 3die i Huset selv. Hiøring, den 15de August 1831. Koefoed. Nestved. Ogn al 12, bliver paa denne Byes Raadere at Jnsdagen den 7de September dette Aar, om Middaholdt offentlig Auction over en af Jordbruger Willads Jørgensen Høs i Besser paa Samsøe, til afdøde Major v. Grønvold under 6te Decemder 1826 udstædt og den 7de samme Maaned tinglæst Panteobligation, stor 400 Rbd. Sedler, med første Prioritet i Debitors Huus med Tilhørende, saavelsom Besætning, Avlsredskaber, Ind- og Udbo. Hvilket herved bekiendtgiøres. Restved, den 18de August 1831. N. S. Schøndender.