JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-01
1840 No 1. Onsdagen. den 1ste Januar. Den til Forsendelse. med Brevposterne. Kongelig allernaadigst allene privilegerede Aarhuus Stifts-Tidende. Redigeres og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmanist. Sylvesternat 1839. Et Grændseskiel en naadig Haand Har paa min Vandring sat; Jeg standser med veemodig Aand- Det er Sylvesternat. Hvad dunkelt er, maa vorde klart, Og Alt maa skifte Plads, De sidste Sandskorn falde snaxt J Aarets Timeglas. Et Aar! – Ak, kun et Spand af Tid, Og dog saa indholdstungt; En Gubbe med en Isse hvid, Og dog saa evigungt! Thi ofte har Minutet bragt Meer, end en Kreds af Aar, Og hvad i Graven længst er lagt Gjenfødt i Mindet staaer. Et Aar randt hen i Naadens Ly Snart tungt og snart med Til Det bragte mangen KummerskyOg mangt et Glædessmiil. Saamangen trodsed Skjebnens Slag Og Livets Bølgekast; Skibbrudent, paa et usselt Vrag Saamangt et Hjerte brast. Og Mangen, som ved Aarets Gry Ei kjendte Sorgens Braad, Har seet dets sidste Dagskjær fly Jgiennem bitter Graad. Al, gaadefuld er Skjebnens Bog Men skjøndt paa Jordens Rund Alt vexle maa, er Himlen dog Den Samme allenstund. Dig signer Dine Fædres Land, Sov født i Herren nu Nu vaager Danmarks Christian, Han vaage vil som Du. Lad op og ned min Bane gaae, J Dal, paa Afgrunds Rand, Naar kun din Lykke blomstre maa, Mit elskte Fædreland, Men Dannemark er klædt i Sorg, Og slukt hvert Glædesblus, Thi der er Graad i Kongens Borg Og Graad i Hvermands Huus. En ædel Flamme sluktes ud, Og over Danmark løde Det eentnertunge Sorgens Bud: Kong Frederik er død. De Klokker gaae i mørken Qvel, De ringe ham til No Gud glæde hist hans Faderssel, J Fredens lyse Bo! Thi skjøndt hans Bane ei var klar, Gik over Steen og Tjørn, Han dog en trofast Fader var For alle sine Børn. Og skjøndt han ikke Høsten saae, Og ingen Kamptrophæ, En kraftig Green dog var han paa Det oldenborgske Træ. Det Maal, hans Aand sig havde sat Paa Ungdoms lyse Dag, Det blev han tro, trods Storm og Nat, Til Hjertets sidste Slag. Hvad han har kæmpet paa sin Vei Det kjender ikkun Een; Men kronedes hans Tragten ei, Hans Villie dog var reen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-01
J Taarnet Midnatsklokken slaaer De sidste, tunge Slag; Farvel, farvel, du gamle Aar! Og hil dig, Nytaarsdag. Hvad Gaadefuldt ham her er mødt Han nu i Lyset seer; Ak, ofte har hans Hjerte blødt Nu bløder det ei meer! Men Danmarks Hjerte bløder. OPaa ham det bygte fast, Sig selv, sit Folk forblev han tro, Jndtil hans Hjerte brast. Vi bøie os for Herrens Raad, Han tager, hvad han gav; Men intet Barn dog uden Graad Kan see sin Faders Grav. Uventet kommer saadan Vee, Man haaber altid! - Og Er end en Faders Lok som Snee, Han døer fortidligt dog De Klokker gaae i dunkle Qvel, De ringe ham til Ro: Gud glæde hist Din Faderssel J Fredens lyse Bo! Saa lyder det ved Jishavs Væld, Og hist, hvor Palmer groe. Gud glæde hist Din Faderssel, J Fredens lyse Bo! Du lagde ned, en Gartner hold, Saamangt et ædelt Frø, Og er Din Haand en stiv og kold, Dit Værk kan ikke døe, Det spirer alt i Danmarks Dal Og stræber opad skjønt; Hver Green, hvert Øie smykke skal Dit Navn med Eviggrønt,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-01
Nyheder fra Udlandet. I Algier har der staaet to Træfninger; i den en er Abdel Kaders tegulaire Jnfanterie bleven nedsablet og adsplittet. Emiren har udstædt en Proklamation, hvori han forkynder alle Rettroendes nærforestaaende Jndtog i Algier, idet han tillige spaaer sig selv Døden under Keiserfortets Mure.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-01
Dardanellernes Jndløb bevogtes nu atter af engelske Krigskibe, der have opstillet sig saaledes som om de ville trodse Alt hvad der kan møde. SirStopford havde gandske uventet faaet denne Ordre, da man frygter for, at Jbrahim Paska vil i Vinterens Løb gjøre en Coup de main imod Constantinopel. Mehemed har nylig erklæret, at han ikke vil udlevere den tyrkiske Flaade før alle hans Fordringer blive opfyldte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-01
J Ostindien have Englænderne havt en Træfning med Asiaterne og taget Naboben af Kurnoul tilFange. Ved denne Seier have Britterne, i en erobret Fæstning, gjort et Bytte af 500 Metalkanoner, 1 Million Pd. Sterling i Guld og Sølv, samt Krigsfornødenheder til 100,000 Md. i 2 Aar, osv. Den persiske Regjering har ladet stikke Øinene ud paa Gouperneuren i Shiras for hans uartige Opførsel mod Britterne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-01
Den russiske Regjering har erklæret Chanen af Chiwa Krig, og beordret et Troppekorps under General Perowsky at rykke ud imod ham, deels for at skaffe Carawaner og Grændseboerne Sikkerhed for deres Liv og Gods, deels for at befrie den Mængde russiske Undersaatter, som holdes der i Slaverie. (Landskabet Chima grændser mod N. til Kirgisersteppen, mod V. til det caspiske Hav, mod S. til Persien, og mod Ø. til Bochara, som atter grændser til Afghanstan, hvis Hovedstad, Kabul, forleden blev erobret af den brittiske Jndushær.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-01
Den til London ankomne overordentlige russiske Gesandt, Hr. von Brünnow, skal være befuldmægtiget til at træffe en Overeenskomst med den brittiske Regjering ang. Spærringen af Bosphorus og Hellesponten. Keiseren af Rusland vil tillige indrømme det engelske Flag Adgang til Marmorahavet saafremt den russiske Flaade nødsages til at begive sig til Constantinopel for at komme Porten til Hjelp. Hvis Jbrahim rykker mod Constantinopel, saa mener man, at Rusland og England ville i Forening sætte sig i Besiddelse af Dardanellefæstningerne, osv.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-01
To portugisiske Slaveskibe ere i rum Søe borede i Sænk af en brittisk Krigsbrig. Portugal forlanger stræng Satisfaction derfor.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-01
De Franskes Konge har den 23de Decbr. aabnet Kamrene. J denne Anledning var en betydelig Mængde Tropper paa Benene og Paris saae ud som om den var i Beleiringstilstand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-01
Den franske Admiral Lalande beskyldes for, at have været Medvider og Tilskynder af Kapudan Paska's Plan at bringe den tyrkiske Flaade over til Mehemed Ali. En armenisk Tolk, som havde været tilstede ved begge Admiralernes Sammenkomst, har forraadt deres Samtale til Porten, som derover har yttret stor Utilfredshed til den franske Gesandt, hvorved der mellem Frankrig og Porten er kommet en Kurre paa Traaden. Kongen af Frankrig har sendt Ordre til sin Søn, Prindsen af Jonville, strax at forlade Constantinopel og komme hjem til Frankrig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-01
De hollandske Generalstaters andet Kammer har forkastet et af Regjeringen fremlagt Forslag om Optagelsen af et Laan paa 56 Millioner Gl.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-01
Fædrelandet. Kjøbenhavn, den 28de Decbr. Blandt de henfarne danske Konger findes Jngen, hvis dit de parade har været saa pragtfuld som Frederik den Sjettes.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-01
Den høisalige Konges Liig staaer paa en 6 Al. lang og 4 Al. bred sort Fløiels med Sølvfryndser garneret Forhøining, hvis Repos er belagt med et Sølvmors Kors. Den indre Kiste er af Tin, den ydre af Træ, betrukken med sort Fløiel. Over det Hele er bredt et hvidt Atlaskes Lagen med tilh. Drapperi, ziret med Guldfryndser og optrukket i Festons. Paa dette Leie hviler den høisalige Konge, 2 Al. 8 T. fra Gulvet, med blottet Hoved, i romersk Costumme: Trøie og Beenklæder af Sølvmor; den første er knappet tæt op i Halsen, rundtom med Guldsnore og guldvirkede Knapper, paa Siderne dobbelte Skjødetasker med Guldforziring; Beenklæderne i antik Form optrukne over Knæet med Guldagramaner. Videre er den Høisalige iført lange Silke-Underklæder, nedenfor Knæet en Guld-Agraman med slyngede Dusker; Om Halsen en glat nedfaldende Halskrave med Halsklud, for Hænderne Manschetter, Alt med rige Kniplinger. Paa Hænderne hvide Handsker, paa Fødderne Atlaskes Skoe med Guldsløifer. Om Halsen har den Høisalige begge Ordenskjæder, og af den prægtige 7 Al. lange med Hermelin forede og med Guldkroner rigt besatte, samt med vægtige Guldqvaster a. forsynede røde Fløiels Kongekaabe, som Allerhøists, har ved Kronningen den 31te Juli 1815, hænger Slæbet langt ned over Kistens Fod og Forhøiningens Trin. Over det kgl. Liig er en sort Fløiels Baldaquin med Sølvfryndser, Gardinet i Festons med Sølvvaster, Himlen af hvidt Atlask, i Midten sees den Helligaand omgiven af en Glorie. Liget er omgivet af store Sølv=Candelabrer. Rundtom paa de sorte Vægge trearmede Sørge-Lampetter, i Form af Skjolde. Bagved Liget det kongl. Vaaben, omvundet med Flor Jmellem Gueridonerne 23 sorte Fløiels Tabouretter, med Rigs-Jnsignierne og de kgl. Ordener, paa sorte og røde Fløiels med Guldgalloner og Qvaster smykkede Puder. Ved Foden af Kisten, den kongelige Commando Stav.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-01
- Den afdøde Konge har været decoreret med 22 fremmede Ordener, nemlig: den svenske Seraphiner og Sværd=Orden, den franske Æreslegion, den preussiske røde og sorte Ørn, den würtembergske gyldne Ørn, den franske Helligaands-Orden, de tre forenede portugisiske Ordener: Christus, St. Jacobs og St. Bento d'Avis, den russiske St. Andreas, St. Annæ og Alexander Newsky-Orden, den ungarske St. Stephans Orden, den haverske St. Hubertus=Orden, den spanske gyldne Vlies, den engelske Hosebaands-Orden, den neapolitanske St. Ferdinands- og St. Januari Orden, den badenske Løve- og Fidelits-Orden, den anhaltske Baren-Orden, den oldenborgske Huusorden, og den hannoveranske Guelphe-Orden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-01
- De tolv Kammerjunkere som bare Hs. M. Kong Frederik den Sjettes Liig til lit de parade i Riddersalen, vare: H. v. Berregaard, Ritmester i den kgl. Livgarde tilhest; J. v. Mylius til Estruplund &c.C. v. Kleist, Commandeur for sjæll. Jægercorps, H. v. Benzon, Ritmester i Livgarden tilhest; O. Rawert, Toldinspecteur; H. Fisker, Capitainlieutenant i Søe-Etaten; J. Koefoed, Assessor i Landsoverretten; C. v. Heltzen, Major af Artilleriecorpseet; J. v. Kirchhoff, Capt. i Livgarden tilfods; G. Greve af Sponneck, Capt. i 1ste Livregiment; F. Baron af Bille-Brahe, Pr. Lieutn. i den kgl. Livgarde tilhest; H. v. Krogh, Capt. Regimentsqvarteermester og Auditeur ved den kgl. Livgarde tilfods.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-01
- De Choraler, som ifølge Ceremoniellet skulle synges ved det kgl. Liigs Udbringelse af Riddersalen paa Amalienborg, ville blive udførte af Musikconservatoriets Elever, hvorimod det kgl. Theaters Sangpersonale udfører Cantaten i Roeskilde Domkirke. (Md.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-01
I Fædrelandet, gjøres opmærksom paa den holdning og Værdighed i Fremstillingen, den Fiinhed og Elegance i Udtrykket som udmærke Kongens Taler og Svar. De bære gandske (hedder det derom) Præget af den Klogskab og Urbanitet, man af en saa danne Aand kunde forudsætte, og af en Lethed i Foredraget, hvori Christian den Ottende blandt Europas Fyrster neppe har nogen anden Rival end Louis Philippe." Der ligger i saare Ord en forunderlig Tryllemagt, og det lader sig ikke miskjende, at den velvillige Maade, hvorpaa Kongen har modtaget og besvaret de loyale Udtryk af Folkets Hengivenhed og Forhaabning, maa have styrket den gode Mening, hvormed det er kommen ham imøde. - Endvidere have Deputationer allerunderdanigst overrækket Hs. Majestæt Adresser fra Nestved, Præstøe, Mariboe, Rudkjøbing, Middelfart, Kjerteminde, Assens, og Hillerød. Nogle af Hs. M. Kongens specielle Svar skulle næstegang blive meddeelte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-01
- Foruden den Lykønsknings Adresse til D. M. Kongen og Dronningen der, undertegnet af Fyens Stifts Biskop og Provster, den 19de de overraktes, var alt iforveien indsendt en allerund. Adresse fra Odense Byes Præster, som derpaa have havt den Lykke at modtage en Svarskrivelse i de naadigste Udtryk Adressen fra Nyborg overbragtes af en Deputation, bestaaende af Byfogden Cancellieraad Bierfreund, Borgerrepræsentanternes Formand Apotheker Stytzer, Borgerrepræsentant Kbm. Kruse, og Agent Suhr. - J disse Dage have D. M. Kongen og Dronningen med huld Bevaagenhed modtaget tvende, dem af Prof. Adam Oehlenschlager overrakte Digte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-01
Det hedder sig, at det kgl. Theater atter vilblive aabnet Mandagen efter Bisættelsen Nogle, der mene at være vel underrettede, sige rigtignok: at det først skal skee d. 2den Febr.) med en ny Opera den hedder: "Aar 1000, componeret af Grisard. Det skal være en fortræffelig Musik og vil desuden blive mærkelig derved, at en ung Tenorsanger, Hr. Rasmussen, skal debutere deri. Der er desuden indstuderet en anden ny Opera: "Bryggeren i Preston", componeret af Adam. Man siger, at Theatret for hver Uge, det er lukket, lider et Tab af 4000 Rbd. i Meddeelt.) Det er tidligere viist, hvilken Betydning der bør tillægges de til Fyrsten indgivne Adresser, forsaavidt de ere Udtryk af Følelser, Ønsker og Forhaabninger, Folket nærer ved sin Konges Thronbestigelse; ligesom det ogsaa, for at Kongen kan lære disse at kjende i deres hele Omfang, bliver af høieste Vigtighed at de udtales af saa mange som muligt; at enhver Commune, ethvert Samfund i Staten aabent vedkjender sig sik Grundsætninger. J denne Henseende kunne vi ikke undlade at omtale en Beretning, der er os meddeelt fra Holbek, hvorefter denne Byes Borgermester tilligemed to Borgerrepræsentanter have forenet sig om at overbringe Hs. Maj. deres Lykønskning og holdest, uden at der forud er skeet nogensomhelst Sammenkaldelse af Borgerne, altsaa gand skee uden disses, ja endog uden den samlede Communalbestyrelses Vidende og Medvirken. Denne selvvalgte Deputation er endog gaaet saavidt, at den har forebragt Kongen sin Lykønskning i Communens Navn. Det høist Daddelværdige i en saadan Fremgangsmaade trænger ikke til videre Forklaring." (Fdl.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-01
I Fædrelandet læses et Jnserat fra Haderslev, hvori der heftigt klages over, at Politimester, Schrader dersteds havde forbudt Borgerne, efter Repræsentanternes Jndbydelse, at afholde en Forsamling i den Hensigt at vedtage en Adresse til Kongen, og truet med at bruge Magt, dersom de desuagtet forsøgte derpaa. Da Borgerne ikke vilde foranledige forargelige Optrin, blev ingen Forsamling holdt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-01
Overauditeur Lunding i Fredericia er bleven udnævnt til Cabinetssecretair hos Kronprindsen. (Md.) Den store, tamme Klagts Elephant forevises nu offentlig i Erichsens forrige Gaard og gjør megen Lykke ved sine Præstationer; især morer det Publikum at dette Kæmpedyr er bange for en Muus. (Md.)- Den Danmark nær vedkommende høie Dame i Jtalien, hvis Sygdom nylig berettedes i Fædrelandet, skal nu, ifølge sikkre Efterretninger, være saavidt helbredet, at hun er aldeles uden Fare. (Md.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-01
Familien Tourniaire har havt det Uheld at miste to Lamaer og et Rhinoceros, sidstnævnte døde den 11te ds.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-01
Ogsaa i "Jyllandsposten læses nu en udførlig Fremstilling af den i Greenaa offentlig ansatte Strandingscommissionair Hartvigsons udviste Forhold ved Skonnerten Paradiis's Stranding." Beskyldningerne imod Hartvigson gaae ud paa, at han ved Udløsningen af 500 Tdr. Hvede har, foruden Topmaal, ladet sig give 1 a 2 Skjeppers Overmaal paa hver Tønde og udmaalt igjen med ordinairt Maal, samt at han har forholdt Bjærgerne den dem ved Amtets Resolution tilstaaede Bjærgeløn af 600 Rbd., han skulde have deelt lige imellem 6 af dem, men i det Sted kun udbetalt de 4 af dem hver 27 Rbd. 3 Mk. og Skipper Jeppesen (Klageren) 15 Rbd. i Douceur. (Amtet skal, efter Forlydende, forlængst til Cancelliet have gjort Jndberetning om denne Sag, og rimeligviis vil der snart skee en Undersøgelse af samme.) "Jyllandsposten" lover tillige med det første at levere et Udtog af det afholdte Brandforhør, som oplyser de tilstedeværende Omstændigheder ved den i Hartvigsons Pakhuus Klokken 3 om Natten den 16de Marts 1838 opkomne Jldebrand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-01
En Bondekarl fra Morsø, der i 1829 erholdt Amtspas til Ophold i Tøndern Amt, og ved Sessionen i 1832 blev udslettet af Rullen som død og begravet efter Præste=Attest, er nu hjemkommen og har meldt sig hos Herredsfogden, hvor han til sin største Forundring erfarede sit Dødsfald. (Th. Av.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-01
Mandagen den 30te dennes blev i den kgl. Landsoverret i Viborg afsagt Dom i den mod Redacteuren af "Jyllandsposten, Exam. juris Clausen, ifølge det kgl. danske Cancellies Ordre anlagte Justitssag, i Anledning af et i bemeldte Blads Nr. 23, 1838, under Titel "Bidrag til en Skildring af Nationalaanden i Danmark indført Stykke. Ved bemeldte Dom er Hr. Clausen tilfunden at bøde 100 Rbd. Sølv til Viborg Amts Fattigkasse samt være Censur undergiven i 1 Aar. (Vib. Av.)¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-01
J Landsbyen Aigt, paa Grevskabet Frysenborg, skal, ifølge Diversat, hos en Fæstebonde nylig være passeret den mærkelige Begivenhed, at der gik Jld i en skabet Hest, medens Dyrlægen indgneed den med et gloende Jern, hvorved det stakkels Bæst i et Øieblik stod i lys Lue, som meddeelte sig til Stald, Fæhuus og Lade, der i faa Minuter lagdes i Aske, tilligemed det indavlede Korn og Foder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-01
Hovedgaarden Kjølskegaard i Hjørring Amt, er solgt af Hr. Thilemann til Stænderdeputeret, Nyholm paa Baggesvogn pr. Commission for 18,000 Rbdr. (Aalb. Av.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-01
Hovedgaarden Demstrup er i denne Tid solgt til Grosserer G. Borup fra Kjøbenhavn for 34,000 Rbd., med Besætning. (Rd. Av.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-01
Befordringer og Afgang. Procurator Hassing. beskikket til Told- og Consumtions=Casserer i Hobroe. D. Ketelsen til Branddirecteur i Reinfeld og Travendal Amter. Dødsfald. Capt. Schaltz, Enkefrue Cancellieraadinde Jürgensen, Klubvert Clausen, Capt. og Muurmester, Geissing, Coffardiekapt. N. Knudsen, Alle i Khvn. Gjæstgiver Thomsen i Skielskøer, Kammerherre Jens Benzon, i Odense. Carl Heilmann, Lærer ved Borgerskolen i Stege paa Møen (34 Aar gl.) Jfr. A. F. Mellerup i Greve Prstard. Provst Weller i Elmshorn. Doctor og Dannebrogsmand D. F. Wolter i Altona.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-01
Reisende. med Færgefartøiet fra Kallundborg til Aarhuus. Cancellieraad Engelsted, Toldbetjent Løvenskjold, Assessor Veith, Hr. Krieger, Jfr. Holmsøe, Hr. Bentzen. Grosserer Borup, Handelsbetjent Andkier, Proprietair Fra Aarhuus til Kallundborg: Søltoft, Lieutenant Wrisberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-01
Bekjendtgjørelser. En Deel Godseiere og andre Landmænd, som føle Trang til at tolke Kong Christian den Ottende deres Følelser ved hans Thronbestigelse, tillade dem at indbyde alle de Landmænd heri Provindsen, som maatte ønske at deeltage i en Adresse i berørte Anledning, til et Møde hos Gjæstgiver Larsen i Aarhuus Løverdagen den 11te Januari 1840 omtrent Kl. 12. Da en ikke liden Deel af Domsognets Menighed staaer i den Formening, at jeg har faste Embedsindtægter, samt troer sig ikke forpligtet til at offre mig for Aarets trende Høitider, tillader jeg mig herved at erindre, at jeg ikke har nogensomhelst fast Jndtægt, hverken for mit Skolelærer= eller Alterdegne-Embede, og udbeder mig derfor, navnligen af dem blandt Menigheden, til hvem jeg i flere Aar forgiæves har omsendt Offersedler, at de godheds fuldt ville tilstille mig det Høitidsoffer, hvilket Lovene, hjemle mig af Domsognets Beboere som min retmæssige Embedsindtægt. Aarhuus, den 27de Decbr. 1839. Schytte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-01
Den ærede Jndsender under Mærket N. B. i No. 212.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-01
af Aarhuus Avis har været urigtigt underrettet om, at Oberst Høegh Guldbergs Navn ikke skulde være anført. paa den trykte Liste over de valgbare Borgere.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-03
No 2 Fredagen. den 3die Januar. Den til Forsendelse. med Brevposterne Kongelig allernaadigst allene privilegerede Aarhuus Stiftbeidende, Redigeres og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-03
Fædrelandet. Kjøbenhavn, den 30te Decbr. Ved en kgl. Parolbefaling af Dags Dato er Hs. Excell. Generallieutenant Frantz Christopher v. Bülow, efter allerunderd. Ansøgning, formedelst Alder og Svagelighed, meddeelt Afsked i Naade fra hans ham hidtil anbetroede Embeder som tjenstgiørende Generaladjutant og Chef for Generaladjutantstaben, fung. Generalqvarteermester og Chef for Generalqvarteermester staben og den militaire Høiskole, og ansat a la suite i Armeen med Pension under Navn af Vartpenge, samt i Betragtning af hans lange og troe Tjeneste, allernaadigst udnævnt til General. Til tjenstgiørende Generaladjutant hos Hs. M. Kongen og til Chef forAllerhøists. Adjutantskab, er allern, udnævnt Oberstlieutenant og Overadjutant Carl v. Ewald, hvis Tjeneste begynder den 1ste Januar 1840. Oberst og Generalqvarteermesterlieutenant P. F. v. Steinmann allern, udnævnt til Generalqvarteermester og Chef for Generalstaben; Chefen for Landkadetcorpset Oberst Fr. Løvenørn v. Bardensleth allern, udnævnte tillige til Chef for den militaire Høiskole; Generaladjutantlieutenant Oberst Harald v. Rothe allern. udnævnt til Commandant paa Kronborg Fæstning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-03
- Generalstabens Bureau skal fra nu af føre Navn af: "Bureauet for Armeens Commandosager, hvorimod Generalqvarteermesterstabens Bureau skal hedde: Generalstabens Bureau." (Brig. Td.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-03
Ifølge kgl. Befaling vil Hs. M. fra idag af og fremdeles den sidste Mandag i hver Maaned selv uddeele Parolen og modtage Meldingerne fra de resp. Regimenters og Corpsers Chefer og Commandeu(Khvnsp.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-03
Hs. Kongl. Høihed Kronprindsen ventes nu almindeligt hertil Staden forinden Bisættelsen. Man nævner den 14de Januar. (S. Bl.)¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-03
J sit Svar paa Staden Koldings Adresse, der overraktes Hs. M. af Justitsraad Estrup, yttrede Kongen, at det fornøiede ham at vide, at man beskjæftigede sig med Havnen, en for Byen saa vigtig Gjenstand, og at det skulde glæde ham, om den snart maatte givet ham Leilighed til selv at være Vidne til de velgjørende Virkninger, som Hs. M. holdt sig forvisset om vilde vorde Frugterne af den nye Communalforfatning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-03
Paa Nestveds Adresse, der blev overrækket Hs. M. ved en Deputation, bestaaende af Justitsraad Lawæt, Stænderdeputeret Rye og Kbm. Knækkenborg, svarede Kongen: "Jeg har den Fortrøstning, at det skal lykkes mig, ved den redelige Villie der besjæler mig, at bidrage til at sikkre mit Folks Lykke. Stænderinstitutionen skal hertil give mig Midler, og jeg stoler paa, at den Tillid, der vil herske mellem Stænderne og Regjeringen, vil bære de meest velsignede Frugter. Deres Communes Tarv skal være mig anbefalet, navnligen vil Havneanlægget og Veiforbedringen tjene til at lette Udskibningen. Gjennem Øvrigheden kan Communen jo søge Hjelp dertil, naar den vil indestaae for Tilbagebetalingen af de laante Summer. De ville forsikkre Nestveds gode Jndv. om min kgl. Hyldest og Naade.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-03
Til Deputationen fra Hillerød behagede Hs. M. at svare: "Jeg skjønner meget paa de Følelser De bevidne mig i denne saa vel affattede loyale Adresse. Med lignende Følelser ere De altid komne mig imøde, naar jeg har dvælet i Deres skjønne Egn, saa rig paa Minder om den store Konge, hvis Jhukommelse er os Alle dyrebar, og De vil være forvisset, om, at jeg skal glæde mig hver Gang jeg kan besøge hine uforglemmelige Steder og give Hillerøds gode Jndvaanere Beviis paa min Kongelige Naade og Bevaagenhed."- Til Deputationen fra Rudkjøbing svarede Hs. M. saaledes: "Skjøndt fjernet fra den specielle Omsorg for Fyens Stift og deriblandt ogsaa for Deres Communes Tarv, er samme mig ikke mindre magtpaaliggende, og jeg skal altid være opmærksom paa hvad der kan være til dens Gavn, hvorhos jeg glæder mig over de allerede indtraadte Forbedringer, og imodeseer de, som endnu kunne iværksættes, navnligen Deres Arresters Ombygning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-03
Om nogle af de senere fyenske Adresser siger den Vestsjællandske Avis, at de ere endnu mere søde og rørende end de tre første odenseeske Taler, og man kan ved at læse dem næsten faae Qvalme over Talens Blomsterduft.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-03
Ogsaa i udenlandske Blade sammenlignes vor nye Konge, formedelst sine raske og velbetænkte Svarpaa de mange forskjellige Adresser, med Ludvig Philip, Mester i denne Kunst, og det hedder, at han deri paa ingen Maade staaer tilbage for ham.