JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-04-07
Stockholm, d. 23 Martii. D. 19de d. M. døde her Directeuren for Konstacademiet, Ridder Louis Masreliez, i en Alder af 63 Aar. - Reisende fra Petersborg ville have seet en ganske overordentlig prægtig Pelts, der koster 80,000 Rubler, som Keiseren har bestemt for Sultanen. - H. M. Dronningen befinder sig ikke ganske vel, og Kongen bruger endnu bestandig Medicin.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-04-07
Lovgivninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-04-07
Placat. Hs. Majestæt har, ved Resolution af 23de f. M., behaget, allernaadigst at befale: at al Omreisen i Norge, for at opkjøbe Myndter og Sølv, skal forbydes, og at saadant forbudet Opkjøb af omreisende Personer skal straffes med Confiskation af det Opkjøbte til den kongl. Kasse, og Erlæggelsen af dets dobbelte Værdie i Bøder, hvoraf Halvdelen tilfalder Angiveren og Halvdelen Stedets Fattigvæsen." - Hvilken allerhøieste Resolution herved kundgjøres til alle Vedkommendes Efterretning. Det kongelige danske Cancellie den 3die April 1810.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-04-07
Cancellie=Patent, angaaende militaire Syges Besørgelse ved civile Læger, for Hertugdømmerne Slesvig og Holsteen. - Det har allernaadigst behaget Hans Majestæt Kongen at anordne følgende, i Henseende til de Tilfælde, at de vedkommende militaire Læger hverken selv kunne besørge de ved Detaschementerne værende Syges Kuur, eller sende nogen dertil qvalificeret underordnet Chirurg: J det Tilfælde, at ingen militaire Læger findes paa det Sted, hvor militaire Commandoer beordres, paalægges det de civile Læger, at antage sig de militaire Syge, imod derfor at nyde en Compagnie-Chirurgs, Under-Chirurgs, ja vel endog en Regiments-Chirurgs Gage og Tillæg, alt efter Detaschementets Størrelse og de Syges Antal, og skal Over-Direktionen for Feldtmedicinalvæsenet ved den danske Armee i ethvert Tilfælde bestemme denne Godtgjørelse, og naar derover skulde føres Anke, foredrage saadant til Vor allerhøieste Resolution. Den civile Øvrighed paa Stedet skal være pligtig, paa Reqvisition at anvise Detaschementet den civile Læge, som har at overtage dets Syge, og hvem altsaa den her bestemte Godtgjørelse bliver at betale maanedlig, saalænge Lægen giør Tjeneste ved Detaschementet. Denne allerhøieste befaling bekjendtgjøres herved for alle Vedkommende til vedbørlig Efterlevelse. - Det Kongelige Slesvig-Holstenske Cancellie, d. 17 Martii Cancellie Patent, angaaende Vognmændenes Betaling for Kjørsel mellem Heiligenhaven, Lütjenborg og Oldenborg, forHertugdommerne Slesvig og Holsteen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-04-07
Det har allernaadigst behaget Hans Majestæt Kongen at resolvere: at Vognmændene herefter skulle, for Kjørselen imellem Lütjenborg og Heiligenhaven nyde Betaling for 4 Mile, imellem Heiligenhaven og Oldenborg for 1 1/2 Miil, og imellem Oldenborg og Lütjenborg for 3 Mile. - Hvilket herved bekjendtgjøres for alle Vedkommende til vedbørlig Efterlevelse. - Det Kongelige SlesvigHolsteenske Cancellie, den 31te Marts 1810.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-04-07
Cancellie-Patent, angaaende Maanedshyres og Reisepenges Betaling til Mandskabet paa de Skibe, som af Fienden opbringes til fremmede Havne, for Hertugdommerne Slesvig og Holsteen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-04-07
Det har allernaadigst behaget Hans Majestæt Kongen at resolvere: I. Naar et Skib opbringes og det samtlige Mandskab eller en Deel deraf forbliver paa Skibet, da er Rhederen pligtig at betale til det saaledes tilbageblivende Mandskab, i Tilfælde at Skibet igjen friegives, den fulde Maanedshyre indtil Reisen er endt; og i Tilfælde at Skibet condemmeres, ligeledes den fulde Maaneds hyre, indtil den Dag Condennationen skeer. L.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-04-07
J sidste Tilfælde er Rhederen desuden pligtig at godtgjøre Skibsfolkene Omkostningerne paa deres Hjemreise, med mindre de blot have været hyrede til en Reise til en fremmed Havn, og ikke tillige for Hiemreisen. 3. Ovenstaaende Grundsætninger skulle dog ikkuns da komme til Anvendelse, naar Contrakterne mellem Rhederen og Skibsmandskabet ikke indeholde andre Bestemmelser herom, hvorimod i Tilfælde at saadanne Bestemmelser ere skeete, samme skulle tages til Følge. Denne allerhøieste befaling bekjendtgjøres herved for alle Vedkommende til vedbørlig Efterretning. - Det Kongelige Slesvig=Holsteenske Cancellie, den 2den April I Forbindelse med vor Bekjendtgjörelse af 14 Martii undlade vi ikke, til behagelig Efterretning for Compagniets Interessentere, herved endvidere at meddele: At det Asiatiske Compagnies bestandige Commission har under 28 Martii sidstleden, paa Grund af Generalforsamlingens Bemyndigelse af 19 September 1808, af Commissionens Medlemmer valgt Hr. Conferenceraad Anker, Hr. Commerceraad Rabeholm, Hr. Høiesterets Advocat Haagen og mig, Skibsted, til fra Compagniets Side at tiltræde de af Hans Majestæt Kongen allernaadigst befalede Conferencer angaaende Compagniets Octroys Forlængelse eller Fornyelse m.v., hvilket Valg under 31 Martiiger tilmeldt Vedkommende.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-04-07
Directionen for det Kongelig octroyerede Danske Asiatiske Compagnie, Kbh. d. 2 April Skibsted. Vogelsang. Selmer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-04-07
Med dette Numer sluttes 7de Aargangs 2det Qvartal.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-04-07
Subskriptionen paa dette Blad, som udgives og forlægges af Boghandler Salomon Soldin, modtages hos Bogtrykker Höeckes Enke, i store Helliggeiststrædet No. 144. Prisen er 4 Rdlr. for Aargangen paa Trykpapir, som betales hvert Fjerdingaar med 1 Rdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-04-10
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Syvende Aargang. No. 53. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin. Tirsdagen den 10 April, 1810.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-04-10
Nogle Bemærkninger i Anledning af Recensionen i lærde Efterretninger No. 9, S. 131.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-04-10
Troer da Recensenten at man udvikler blot Hovedpunkterne af disse Stridigheder for nogen Klasse? Det røber temmelig Uvidenhed om hvad der kan præsteres ved historisk Underviisning. Dermed har Recens. vist heller aldrig givet sig af, Skulde jeg imidlertid udvikle disse Hovedpunkter, troer jeg ogsaa det blev andres Skyldighed, der have nævnt dem. Ogsaa her maa jeg gjøre Recens. opmærksom paa, at man virkeligt nødes til, selv ved den første Underviisning, at nævne meget, som man ei er istand til at give nogen tilstrækkelig Forklaring over. Kan man vel indlade sig i at fremsætte dem blot Hovedpunkterne i de øvrige Religioners Systemer, Kan man forklare dem alle Statsforfatninger a. uden i meget almindelige Udtryk, Endnu eet: jeg forudsætter, at Bogen sjelden eller aldrig bruges uden Lærer, spørge Disciplene, maa han ved slige Leiligheder nøies med at give dem en ganske almindelig Notion. Der gives vel heller ingen Læse= eller Lærebog i den hele Verden, hvor Alt er saa nøie bestemt, at Læreren i den begyndende Classe jo behøver at oplyse et eller andet. (Sluttes i næste No.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-04-10
Politisk Oversigt. Europas politiske Stilling har i den henrundne Maaned endnu ikke undergaaet nogen Hovedforandring, men dog har den nøiere Forbindelse mellem Frankrige og Østerrige allerede havt den gode Følge, at trøstende Fredsrygter begynde at blive meget lydelige og almindelige. Gik man end i Begyndelsen for vidt i sine glade Forventninger og antog strax den til London ankomne Franske Officier, der skal underhandle om Krigs fangernes Udvexling, for en Fredsunderhandler, saa er det dog sandsynligt, at den store Statsmand, Grev Metternichs Sendelse til Paris maa have et saare vigtigt Formaal, og mueligen vil kunne lede til en Fred med Engelland. Jntet Øieblik synes heller at have været gunstigere til Fredsunderhandlingers Aabning end netop det nærværende. Frankrige, som staaer paa Pynten af sin Vælde, har næsten ingen Fiende mere at bekjæmpe paa Fastlandet, og kan nu anvende sin hele Kjæmpe kraft mod Engelland. Spanien er saa godt som undertvunget, og Gibralter staaer Fare for at falde for Napoleons alt overvindende Genie, om end denne Fæstning, for at bruge Carl den 12tes Udtryk, var med Jernlænker befæstet i Himlen. J Engelland begynde Ministerne at faae et overveiende Modpartie, og ere de, hvad i de nyere Tider næsten er uhørt, nyligen i Parlamentsforhandlingerne endog blevne overstemte. Scheldetogets ulykkelige Udfald har forbittret Folket og afskrækket Ministerne fra at vove lignende Toge. Engelland maa nu enten for evig afsige al lovlig Forbindelse med Fastlandet eller ogsaa slutte Fred.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-04-10
Paa Fastlandet ere ingen Bundsforvandte mere at finde for det, ingen neutrale Stater mere at overrumple, ingen Cabinetter mere at bestikke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-04-10
Enhver af dets Medhielpere har nu endt sin Rolle og det store Sørgespil er sin Opløsning nær. Den passive Tilstand, hvori dette Rige befinder sig, kan ikke andet end udtømme dets Kræfter. Det har Flaader, som koste det uhyre Summer, uden at det kan bruge dem med synderlig Nytte, og Krigshære, der ingensteds tør lade sig see, uden strax at blive slagne. Vil man end antage, at dets Beliggenhed kan sikkre det mod et fiendtligt Angreb og at dets Rigdomskilder ere saa store, at de ikke lade sig udtømme, maa man dog indrømme, at en saa fuldkommen Afsondring fra det faste Land er uforenelig med en civiliseret Stats Tilværelse, og maa omsider drage dens politiske Død efter sig. Engellands Enekamp mod hele Europa, er en unaturlig Anstrængelse, der, som enhver convulsivisk Spænding umuelig kan være af lang Varighed. Hvad der maaskee synes at kunne lægge en ny hindring i Veien for Freden, er Den Guadeloupes Erobring, men dette Tab kan ikke være af nogen Vigtighed for Frankrige i nærværende Øieblik, hvor dets Samqvem med America desuden er forbunden med saa mange Vanskeligheder, ligesom dens Erobring ikke kan være af synderlig Nytte for Engelland nu, da Antallet af dets Colonier er saa uforholdsmæssig stort, at de ligesom Vandgrenene paa et Træ fortære Moderstammens bedste Kræfter. At Frankrige paa sin Side alvorlig ønsker Fred, sees af adskillige Yttringer i Franske Blade, især, i den halvofficielle Argus. Vel er Hannover blevet lagt til Kongeriget Vestphalen, men at intet skal forandres i Landets Forfatning indtil Aarets Udgang, synes at pege paa fredelige Udsigter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-04-10
J Frankrige fryder man sig nu over den lykkelige Forening mellem begge Keiserstater, og vist er det, at Hymen er den bedste Diplomatiker, det Franske Folk i dette Øieblik kunde ønske sig. Den Pragt, der ved denne Leilighed vises, er meer end orientalsk glimrende og større end man maaskee nogensinde har oplevet i ældre og nyere Tider, men ikke større end det anstaaer Aarhundredets første Helt og Europas første Regent. - Endnu bestandig staaer det Franske Cabinet i venskabelige Forhold med Persien, hvorfra med det første ventes i Paris en Gesandt, Kerbela Hussein, hvis Ærinde vel er en Hemmelighed, men som dog lader formode, at den Franske Regjering endnu ikke har opgivet den store Plan at bibringe Engelland, ved Persiens Hielp sit Banesaar i Ostindien.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-04-10
Spanien er, skjønt endnu ikke ganske undertvunget, nu nær ved at blive det, og det synes afgjort, at Keiser Napoleons Nærværelse ikke vil blive nødvendig der. Cadix, den vigtigste Stad i det Spanske Monarkie, er vel endnu i Jnsurgenternes Hænder, men man synes af Politik, for det første ikke at ville bombardere Staden, da man ved en saadan Skaansel mueligen kan forekomme, at Jndbyggerne tillade Engellænderne at bortføre, Flaaden og ødelægge Søarsenaterne. Jmidlertid, bloqueres Cadix af det Victorske Armeecorps, som til en formelig Beleiring endnu er for svag, fra Landsiden, og Kong Joseph føier alvorlige Anstalter til, i fornødent Tilfælde at angribe denne vigtige Punct. (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-04-10
Jnden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-04-10
Indenlandske Efterretninger. J Christiania Avis læses følgende: "Fra de danske og norske Krigsfanger ombord i de engelske Fangeskibe ved Chatham i Engelland. - Som et ringe Beviis paa den Erkjendtlighed og Taknemmelighed vore Hjerter føle at skylde vor naadige og milde Regjering for den Understøttelse hvormed samme, saavelsom andre private Landsmænd, have søgt at lindre vore tunge Kaar her i Fangeskabet, vove vi her offentlig at aflægge vor ommeste Taksigelse. Vi give os ligeledes den Frihed at fremstille for vore Venner og Landsmænd en Mand, som især fortjener vor oprigtigste og varmeste Tak. Denne ædle Mand og Menneskeven er Hans Velærværdighed Hr. U. T. Rosing, dansk Præst i London, som med den ømmeste Deeltagelse og største Omhyggelighed har antaget sig os i vor meest trængende Forfatning. Han lod det ikke være nok, som Religionslærer, allene at opfylde sine Pligter ved at meddele os sine opmuntrende Trøstegrunde, og forestille den mindre Tænkende iblandt os Tingene som de ere; men han har endog, som privat Mand betragtet, søgt at gjøre os vore Kaar saa taalelige som mueligt; han forlod os ikke paa en Tid, da vi endnu ikke havde erholdt fra vor naadige Regjering den velgjørende Understøttelse som vi nu have, og de, som især følte det meest Lindrende ved denne Mands faderlige Forsorg, var Orlogskibet Prinds Christians Mandskab, som var berøvet Alt, endog til de nødvendigste Klæder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-04-10
Ved en Subscriptionsplan, som Hans Velærværdighed lod circulere iblandt sine Venner, samlede han en Summa, hvorved han forskaffede os Kamme, Børster, Sæbe, og andre smaae Nødvendigheder, tjenlige til at befordre vor egen Reenlighed, og hvorved vi tillige kunde sætte os selv i Virksomhed; vi følte da ikke saa meget det Trykkende i por Forfatning, som vi ellers ved bestandig Ledighed ville have følt. Ved hans Tilskyndelse og Opmuntring udarbeidedes adskillige Smaating, som han afkjøbte os, og derved tilveiebragte os ikke liden Hjelp. Jgjennem den her værende danske Menighed har Hans Velærværdighed forskaffet os flere end tusinde nye Testamenter og ligesaa mange Psalmebøger, foruden andre danske Bøger for Ungdommen, hvorved de have lært deres Christendom, og af Hans Velærværdighed ere blevne confirmeret. Har der været Nogen iblandt os, som har havt noget at andrage for det engelske Gouvernement, hvorved de have kunnet gjort sig noget Haab om Frihed, eller, har Nogen ønsket Efterretning fra eller til Familie og Venner, da har han med største Beredvillighed og Accuratesse udrettet det, og de ere ikke faa iblandt os, som ved denne Leilighed have erholdt Hielp fra sit Hjem, hvilket ellers vilde have været en Umuelighed, da Brevvexling er os negtet, eller i det mindste forbunden med mange og store Vanskeligheder; kort, han har ved enhver Leilighed paaseet vort Bedste og antaget sig vor slette Skjebne, saa vi ikke noksom kan udtrykke hvormeget vi ere denne værdige Mand og Velgjører forbunden og hengiven; og da vi ikke selv ere eller maaskee nogensinde blive istand til at giengielde denne velgjørende Mands Omhyggelighed for os: saa byder Pligt og Erkjendtlighed os at skildre har for vor skjønsomme Regjering, Venner og Landsmænd, uagtet han ønsker vistningen anden Belønning, end den Overbeviisning at have handlet som Menneske og Menneskeven."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-04-10
Under 23de Marts d. A. er det tilladt Modellerer og Gibser H. Mølsted i Kbhavn at udsælge Dukker, Dukkeansigter og andet Arbeid af Papier mache, som af ham selv forfærdiges.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-04-10
W. Salomon i Kjøbenhavn har til Hs. Majestæt allerunderdanigst indsendt et frivilligt Bidrag af 1000 Rdlr. til Statens Tarv. Det har allernaadigst behaget Hs. Majestæt at modtage dette patriotiske Offer, og ved Reskript til Over-Bank directionen at befale, at dets Beløb skal beregnes den synkende Fond til Jndtægt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-04-10
Paa den Skjødesløshed, hvormed man i Frankrige stundom oversætter, har man allerede tilforn leveret Exempler i dette Blad. Gazette de France af 21 Sept. har atter ved en Oversættelsesbommert gjort Schleptau (Slæbetoug) til en Stad, ved Elben. J en Artikel fra Kjøbenhavn hedte det i de Tydske Aviser: at Lieutenant Halling i en Fægtning med Engellænderne paa Elben har saaledes tilredt samme, at de saae sig nødsagede til, paa Tilbagetoget at tage deres Brig paa Slæbetouget. Den Franske Avisskriver oversætter dette saaledes: Quils on det abandonner leurs chaloupes canonieres et de retires ave unseul brik 4 Schleptau.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-04-10
Hr. Major Wilster har solgt sin Gaard paa Hjørnet af Amagertorv og Østergaaden til de Herrer Assessor Borch og Capit. P. Wasserfall for 60,000 Rdlr. Den er i Henseende til sin Beliggenhed og Jndretning een af de meest indbringende i Kjøbenhavn. Den har, hvad ingen Gaard her i Staden kan rose sig af, ikke færre end Boutiquer og er saa at sige en liden Kjøbstæd. Fra Trondhjem skrives, at blandt Kjøberne paa det saakaldte Levanger Marked vare de Sven skee forsynede til deres Jndkjøb med Danske Bancosedler, og førte meget faa Varer med sig, som bleve overordentlig høir betalte. De Svenske solgte deres Varer 4 a 5 Dage inden Markedet og der laae Folk i Værdalen, som kjøbte dem i Partier. Portraitsamlingen paa Charlottenborg er bleven forøget med Professorerne Lorenzens og Dajons saare veltrufne Portraiter, malede af Hr. Hansen, hvilke nu ere ophængte i Forsamlingssalen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-04-10
J disse Dage have følgende Konstarbeider været offentlig udstillede i det Kgl. Billedhugger academie, 5 Stykker af Hr. Senn: 1. AquarelleMactrie, forestillende en Gadescene i Regnveir, Den taknemmelige Datter. Et historisk Portrait af Kong Frederik d. 6te (Hs. Majestæts Portrait er meget lignende. Scenen er paa Fælleden, hvor H. M. er omgiven af sine Adjutanter). Den sigtende Amor. – Scenen af et Hestemarked af Hr. C. D. Gebauer. (Megen Natur.) - En Udsigt ved Fortunen, malet af Hr. J. P. Rasmussen. - Marie og Barnet, Copie efter Parmegianino, malet af Hr. O. Larsen. En Prospect af Sorgenfri Hauge over Fuglewads Mølle hen til Sellerød, malet i Oliefarve af J. P. Møller. (Man seer her H. H. Prinds Christian spadsere med to Damer i Forgrunden. Megen Natur). Udsigt fra Nøddeboe af Fredensborg over Esseroms Søe, af samme. - Fem Prospecter i Oliefarve, tilhørende Hr. Kammerherre Bülow, malede af Eckersberg. (Denne unge genialske Konstner, som har vundet Academiets første Guldmedaille, har viist her, at han ikke blot som Historiemaler, men ogsaa som Landskabsmaler fortjener en fortrinlig Rang blandt vore Konstnere. Han lover at blive en anden Thorvaldsen, sit Fag, og hans frugtbare Genie mangler intet uden tilbørlig Næring. - Fem andre Stykker af samme Konstner, hvoriblandt hans Præmiestykke, som allerede engang tilforn har været omtalet i disse Blade. (De trende Parcer, som spinde Livets Traad, ere især ypperlige.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-04-10
Fire Landskabsstykker, malede i Olie af Hr. S. Mygind. - Hr. Hagelbergs Concourstykker for Guldpræmien. - To idealiske Hoveder af Hr. H.F. Baasch. - Andromach græder ved Hectors Aske, og et Pendant dertil, malet af Hr. C. P. Jensen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-04-10
Prospect af Vinterbolles Bleg ved Vordingborg, malet af H. A. Grosch. - Christkirken i Nidaros, en Decorationstegning til Axel og Valborg af samme. (Efter Anmelderens Skjønnende mere simpel og nordisk end den approberede Tegning.)To Landskaber malede af Hr. H. Linstow. Joseph og Marie med Barnet, Copie efter Rubens, malet af G. Wormer, Propheten Elias, som kom til Enken af Nains Søn, for at gjøre ham levende. Copie efter Rembrant, malet af Hr. S. Jørgensen. Socrates, som tømmer Giftbægeret, af Hr. C. C. Eckstrom. Menneskets Overgang fra Vellyst til Viisdom, Copie efter van Ven, malet af Malermester J. N. Seth. - Et Blomsterstykke af Hr. Camrath. (Et meget vakkert Stykke, som kan sættes ved Siden af de bedre Arbeider i dette Fag.) H. M. Kongens Portrait en Basrelie, efter Hr. Clemens Kobber af J. Conradsen. (Vel truffen.) – Hr. Henners, Concourstykke for Guld præmien. - Tre Tegninger i Bygningskonsten, hvoraf de 2 ere tegnede for Guldpræmien.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-04-10
Det oeconomiske Selskab for Aarhuus Amt, har nu i aarlig Jndtægt 700 Rdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-04-10
Det under 29de Jan. d. A. Bonden Jens Christensen Degn i Overionstrup i Salten Sogn, fra Hs. Maj. Kongen allernaadigst tilsendte Dannebrogsorden, blev ham Søndag Sexagesima, efter endt Gudstjeneste, af Sognets Præst, Hr. Jansen, under en kort passende Tale i Saltum Kirke, overleveret og paaheftet i Overværelse af en meget talrig Forsamling af Menigheden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-04-10
Petersborg d. 12 Martii. Den Kgl. Danske Hoftandlæge Levi, som paa sin Udenlandsreise opholder sig her, har af Hendes K. M. Enkekeiserinden modtaget en meget skjøn Gulddaase, ledsaget med de naadigste Udtryk af Hendes K. M. Tilfredshed med hans Konstfærdighed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-04-10
Af 5 Candidater, som i dette Qvartal fremstillede sig til latinsk juridisk Exammen, have 3 erholdt Caracteren Laudabilem og 2 Haud illand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-04-10
De af Hr. Bredal forfærdigede Oblater have tilforn været anbefalede i andre offentlige Blade. Den nærværende høie Priis paa det til Breve brugelige Lak, som er stegen fra 1 Rdlr. til 4 Rdlr. Pundet, lader formode, at ret mange nu ville betjene sig af de Bredalske Oblater, der fuldkommen kunne sættes ved Siden af de Engelske. Prisen for hvert Pund er 4 Rdlr., og for hvert 1000 Kirkebrød 1 Rdlr. - Hs. Maj. har allernaadigst opmuntret denne Jndustriegreen med et Gratiale, og det Reiersenske Rentefond belønnet den med en Præmie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-04-10
Auctioner. D. 16 April: Fabr. Cox, Løsøre i Norgesgade No. 174. D. 18de: Copiist Brask, Løsøre i Sværtegaden. Proc. Kirksteen, Urtekramvare i Dronningenstvergade No. 366.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-04-10
Kjøbenhavns Vexelcours. D. 10de April kort 398, hvortil der blev meget gjort. Flere Sælgere end Kjøbere. Langt 393 til 394. - Spec. 400, som udgjør for 1 Rdlr. Spec. 4 Rdlr. D. C.J Hamborg var Coursen paa Kjøbenhavn den 6 April 400 a 404.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-04-10
Udenlandske Efterretninger. Paris d. 30 Martii. Moniteuren indeholder følgende fra Compiegne af 28 Martii. H. M. Keiserindens Ankomst er bekjendtgjort at skulle skee i Dag.