JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-12-21
Odense, den 14de Decbr. Ligesom Stadens 18 Borgerrepræsentanter eenstemmigen have vedtaget for deres Vedkommende at afholde sig fra al Jllumination af deres Bopæle ved private Anledninger, fra 1ste Januar 1839, saaledes have de ogsaa troet at komme et temmelig almindeligt Ønske imøde, idet de i en Jndbydelse, som circulerer her i disse Dage have opfordret dem af deres Medborgere, som maatte ønske at slutte sig til en saadan frivillig Overeenskomst, til at underskrive bemeldte Indbydelse. - Hr. Kammerjunker, Premierlieutenant v. Juel, af det her garnisonerende Dragonregiment, har skjænket Staden en af ham udarbeidet smuk Grundtegning af Odens der vil blive ophængt paa Raadstuen. - Den af Sangerinden Frøken Johanna v. Schoulz paa Raadhuussalen givne Concert var ikke talrigt besøgt men Kunstnerinden erhvervede sig almindeligt og levende bifald. Herfra er Sangerinden afreist til Kjøbenhavn. - Ogsaa det Titchenske Skuespiller selskabs første Forestilling i Søndags var kun lidet besøgt, hvilket vel tildeels var Aarsag i at den af Hr. Bataillonschirurg Grønholtz forfattede og af Hr. Bentzon fremsagte Prolog modtoges med Taushed. Derefter gaves med bifald det engelske Lystspil Feiltagelserne. (Th. Av.) Proprietair og Stænderdeputeret Hansen, har nu, i begge de fyenske Aviser, givet sit belovede Svar til Paludan Müller, og det meget omstændeligt. Det slutter saaledes: Troer De at gavne Deres høie Patron (Biskop Faber), saa feiler De meget. Om den høitbetroede Mand har jeg samlet en heel Deel smukke Træk, at hvilke jeg til min anden Part af Sendebrevet kun havde bestemt at bruge en vis Deel. Nu lægger jeg 4 til og jeg lover Dem og Deres og hans Venner hermed, at for hvert Angreb, De nu i Aviserne ærgrer mig med (som forresten troligen skal blive besvaret) lægger jeg fremdeles 4 til, og det vil altsaa indsees, hvorledes Deres geskjæftige Jver tjener til Hans Hæders Formerelse. Modtag slutteligen min Forsikkring, at jeg ikke skal blive Dem eller Nogen Svar skyldig paa nogen eneste Linie. Kragsberggaard, den 17de Decbr.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-12-21
At Harmonien mellem denne Byes Embedsmænd nu maa være aldeles nedbrudt, er den eneste sikkre, men ogsaa sørgelige Vished, Publicum har at denne Strid. Om gammel Uenighed angaaende indbyrdes Underviisnings Hensigtsmæssighed skulde ligge til Grund for det Hele, ville vi ei afgjøre. Men den skal aldrig geraade Biskop Faber til Vanære, at han i en Tid, da Alle bøiede sig for en vægtigen anbefalet, ja næsten befalet Methode, frimodig hævede sin Røst imod det, der stred imod hans Overbeviis(Hs. Av., ning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-12-21
Veile. J Nørup Sogn, i Sødouer, er man kommet efter, at en Skræder ved Navn L., hvis oprindelige Hjemstavn skal være ubekjendt, men som i mange Aar paa Fattigkassens Regning har opholdt sig der i Sognet, skal være – et Fruentimmer. Hvad der havde foranlediget denne Person til at dølge sit Kjøn, vides (Veile Av.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-12-21
Kallundborg, den 14de Decbr. Som et Bidrag til Overtroens og Eenfoldighedens Historie i vore Dage kan følgende Factum tjene: En Person her i Egnen, Jørgen Uhrmager, havde fundet paa, at besøge adskillige Syge og erklære dem, at de kunde blive curerede, ifald de vilde offre til Fanden, som han selv besørgede, idet han udbad sig nogle Rigsdalersedler, jo flere jo bedre, som han i den Paagieldendes Nærværelse gravede ned i Jorden osv. Han indbildte ogsaa Bønderne, at han var i Familie med Dronningen, og ved sin Indflydelse hos denne høie Dame, kunde faae dem fritagne for Hoverie. Men i den sidste Tid har Jørgen havt nogle Uheld som have forstyrret hans indbringende Næringsvei. Saaledes havde en Mand der i Byen, som har en sindssvag Søn, spurgt ham, om han vel kunde hielpe herfor, hvilket han strax forsikkrede, men gjorde tillige opmærksom paa, at eftersom Borgeren, var en formuende Mand, vilde Fanden vist ikke lade sig nøie med mindre end 200 Rbd., hvilke ogsaa bleve ham leverede. Et Hull blev gravet, og Papiret som sædvanlig kastet deri, men da Manden vilde overbevise sig om, at Pengene laae i Hullet, fandt han det tomt, og Pengene i Bedragerens Lomme. En lignende Historie arriverede i Gaastofte, men dog med en langt mindre Sum, og med et for Bedrageren heldigere Udfald; thi Manden faldt først paa at grave Papiret op sidenester, og da han fandt det tomt, gjorde Jørgen Uhrmager opmærksom paa, at Fanden, der formodentligen havde været forlegen for Penge, hurtigen havde hentet disse, men derimod ladet Papiret ligge, for hvilke Hs. Høivelbaarenhed formodentlig ingen Brug havde. Det tredie Uheld, der ramte Jørgen Uhrmager, var for ham det skrækkeligste og lammede pludselig hans industrielle Virksomhed; thi da Herredsfogden, Hr. Cancelliraad Gude, ikke er det allermindste overtroisk, og som Følge heraf heller ikke beærer Jørgens Curmethode, med nogen synderlig Tiltro, saa blev han omsider indsat i Kallundborg Arrest. (Sldsp.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-12-21
Slagelse, den 18de Decbr. Følgende Ulykker ere i de sidste 14 Dage passerede i vor Omegn: J en Skov her i Nærheden har en Mand, som før har været Uhrmager her i Byen, hængt sig; samme Dødsmaade har en Pige i Sorøe valgt. J Corsøer har en Pige druknet sig; i Vedbye Nørre er en Karl druknet. J Kallundborg har en Skomager forladt sit Hjem, uden at man siden har faaet Oplysning om ham. Bødsfald. Pastor Smith, Sognepræst til Bringsted, og fl. M. ved Ringsted i Sjælland. Georg Rygaard i Frederikskilde ved Sorve. Kom. Holst i Nykjøbing paa Falster. Justitsraad Dr. Christiani i Kiel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-12-21
Ved Tallotteriets 1298 Trækning i Wandsbeck udkom: No. 79. 70. 39. 26. 74.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-12-21
Jndsendt fra Horsens. Man tager sig herved den ærbødige Frihed, at adspørge Hr. Justitsraad Ræder, som man antager at have affattet den omsendte Valgliste, af hvilken Grund at dHerrer Brygger J. Larsens og Kjøbmand Hartvig von Essens Navne ere vederfaret den Ære paa samme at være vedføiede deres Funktion, nemlig: at de ere Revisorer, hvorimod dette ikke er skeet ved Anførselen af de Hr. Ligningscommissairers Navne; og aldenstund at Borgerrepræsentanterne for Aarhuus Kjøbstæd netop i disse Dage have offentliggjort, at det Kongelige danske Cancellie har paa deres Forespørgsel derom, under 1ste dennes svaret at Revisorernelovedholdeligen kunne vælges til Repræsentanter."¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-12-21
At Hr. Justitsraaden derved har villet indvirke paa Vælgerne, kan man paa ingen Maade antage, aldenstund man er overbeviist om, at disse saavelsom Hr. Justitsraaden vist fuldeligen vide at nævnte Herrer ere nogle af Byens dygtige og frimodige Borgere.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-12-21
De Herrer Revisorer maa imidlertid være Hr. Justitsraaden Tak skyldig for denes Opmærksomhed. Philoletis.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-12-21
Bekjendtgjørelser. At min elskede Kone Frederiche Charlotte EniseSophie Dahl fød Westengaard er, efter et tvaarige Ægteskab, i Gaar ved Døden afgaaet, efterat være faa Dage forud forløst med en Søn, som overlever hende, derom skulle jeg ikke undlade at meddele Paarørende og Venner denne for mig og hendes gamle Forældre og hendes Sødskende saa sorgfulde Efterretning. Colding, den 19de December 1838. Dahl, Procurator.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-12-21
Ved Proclama af Dags Dato, som læses for vedkommende Retter, ere Alle og Enhver, som maatte formene at have nogen Fordring i Stervboet efter Enken Karen Andersdatter af Linde og hendes forhen afdøde Mand, Christian Pedersen Hoe, Boelsmand i Tvede, indkaldte med 12 Ugers Varsel, for at anmelde og beviisliggjøre saadant deres Krav for undertegnede Skifteforvalter; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres med Tilføiende: at Samlinger i Boet afholdes her paa Contoiret den 18de Januar og 22de Marts 1839, hver Dag Formiddag Kl. 11. Nørhald, Støvring og Galthen Herreders Contoir i Randers, den 4de Decbr. 1838. Wesenberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-12-21
Ved Proclama af Dags Dato, der snarest muligt vor ber læst inden vedkommende Under= og Overret, ere Alle og Enhver, som formene at have Noget at fordre i Dødsboet efter Gaardmand Anders Pedersen Hovesen og Hustrue Maren Christensdatter af Storsjørn By, overeensstemmende med Placat. 2den Juni 1819, indkaldte med 12 Ugers Varsel til for mig som Skifteforvalter at anmelde og bevise deres Fordringer. Hvilket herved endvidere bekjendtgjøres, med Tilføiende: at Skiftesamlinger i dette Boe afholdes her paa Contoiret Mandagen den 21de Januar og Fredagen den 22de Februar næste Aar, hver Dags Formiddag Kl. 10. Rogs &c. Herredscontoir i Randers, d. 4 Decbr. 1838. A. L. Reiersen. Dandse-Jnformation. Først i Januar Maaned 1839 har jeg, efter fleres Opfordring, atter den Ære at indfinde mig i Aarhuus for at give Information i Dands, hvilket herved bekjendtgjøres til Underretning for de ærede Familier der have lovet, saavelsom Andre der muligen kunne agte, at betroe mig deres Børns Veiledning. Tilbørlig Orden og Omhu for Eleverne vil stedse blive Formaalet for mine Bestræbelser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-12-21
Dersom voxne Damer og Herrer ønske særskildt Underviisning, da udbeder jeg mig derom underrettet i mit Logis, hos Hr. Restaurateur Bang paa Skolegaden i Aarhuus. Frysenborg, den 16de December 1838. S. Bay, Dandselærer. Percussions Jagt-Geværer. saavel med eet som tvende Løb, Pistoler, og Terseroller, ere nylig arriverede og faaes til særdeles moderate Priser efter Qvalite. F. C. Döcker. Jeg kan vel ikke bronte af et saa betydeligt Vin Lager, som det Hr. Chr. Christensen efter Aviser maae være i Besiddelse af, men vilde dog ønske at Afsætningen stedse maatte svare til det Forraad jeg har Behold, jeg skal da nok skaffe meere fra allerdirectest af Saameget tør jeg imidlertid med Sandhed forsikkre, at Kjendere vil finde mine reelle, nblandede Bordeaux røde og hvide Vine, Cognat, fransk Brændeviin a. at være den derfor fordrede Priis værd, min ægte gl. Portviin, ægte gl. Dry=Madeira, fine Rhinskvine fra 6 til 18 Mk. pr. Bouteille, behøve ingen Roes. Forskjellige andre Vine som Fayal, Teneriffe, Cette Vine a. har jeg af de bedste Sorter, men det er en Smags Sag. Aarhuus, den 15de December 1838. Carl Bentzen. Godt fedt fersk Flæsk, hvor Ryggen men ikke Hovedet følger med, kjøbes bestandig af Carl Bentzen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-12-21
Trykt Aarhuus Stiftsbogtrykkerie.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-12-21
Viin-Udsalg. Da jeg agter successive at realisere mit betydelige Viinlager, tillader jeg mig at anbefale samme til mine ærede Handelsvenner, og maae jeg i Særdeleshed gjöre opmærksom paa en meget god Bordviin til 24 Sk. Flasken, og en god Gammel-Viin til 24 Sk. pr. dito. Endvidere unde fules: Röde Vine: pr. Bout. Hvide Vine, pr. Bont, Chateaux Margeaux 4 Gl. Dry Madeira No. 1 7. Langkork . . . . . . 3 Dito Dito No. 4 8 Madeira No. 3. . 3 St. Julien, No. 1. . . 3 Dito No. 2. 218 Hviid Portviin . . . 3 Margeaus No. 1. . 2 4 Gammel deres . . . 2 8 Dito No. 2 . . 2 Gl. Haut Santerne. 3 Medde No. 1. . . . . 112 Rhinskviin, Riidesh. 6 Dito No. 2. . . . . 1 Dito Hochh. . . 3 Gl. Portviin No. 1. 6 Muscat-Liinen . . . 2 Dito Dito Rivesaltes 12 8 No. 24 Portviin No. 3. . . 3 Picardan . . . . . . . 2 Roussillon. . . . . . 2 Graves. . . . . . 12 Tawell. . . . . . . . 2 Gammel Viin . . . . . 1 Gammel Mallaga . . 218 Ung Viin. . . . . . . 1 Röd Champagne 11 Champ. Sell, mouss. 13 Dito Ay mousseux 12 Bourgogne Mousseur 12 Rhinskviin Mousseur 14 Dito almindelig. . 8 Af Spiritus: pr. Bout. pr. Bout.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-12-21
Cammel Cognae No. 14 8 Extra gl. Rum Nr. 11 6 Dito Dito No. 21 3 Dito No. 24 18. Dito Dito Dito No. 32 8 No. 3 3. Dito Arrac. . . . 4 - Gl. St. Croix Rum . 218. (De ledige Flasker leveres, eller betales med 6 Rbsk. pr. Stk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-12-21
Hvem der tager i Partier fra 50 indtil 100 Flasker, eller i Ankere og Oxhoveder, gives en Rabat af 6 indtil 10 PCt. pr. Contunt, og solide Kjöbere 3 a 6 Maaneders Credit uden Rabat. J. F. W. Røse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-12-21
Tydsk og dansk Peberrod bekommes hos F. A. Appelt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-12-21
Marselisborg Teglværk, 3/4 Miil fra Aarhuus, tær ved Havet, kan med derved værende Bolig og Jordlod, erholdes i Forpagtning paa et eller flere Aar, fra 1ste April 1839, naar man derom melder sig hos Eieren, Procurator Jngerslew i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-12-21
10 Fag godt Huus i Odder, med tilhørende Frugt- og Kjøkkenhauge, hvortil Gjennemkjørselsport for Enden af Huset, er underhaanden strax at faae tilkjøbs, naar man derom henvender sig til Væver Hendrich Sørensen, sammesteds.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-12-21
Et complet Smederedskab, eller enkelte Stykker af samme, kan erholdes tilkjøbs hos Smeden i Rasborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-12-21
En brugt Sennopsværn ønskes tilkjøbs. Adressekontoiret anviser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-12-21
Hvor 2 Skoledisciple kunne erholde Kost og Logis mod en billig Betaling, anviser Adressekontoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-12-21
Hr. Consul Gräbert behager at opgive sin Adres til Cancellieraad Hoffner i Horsens.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-12-22
No 207. den 22de December. Løverdagen Den til Forsendelse med Brevposterne. allene privilegerede Kongelig allernaadigst Stifts-Tidende. Aarhuus Redigeres og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-12-22
Blandinger. J Contuleur (Frankrig) førtes nylig i flere Dage en liden Krig af gandske forunderlig Beskaffenhed. En af Byens Jndvaanere, ved Navn Rieuvernet, som i lang Tid havde levet adskilt fra sin Familie, bemægtigede sig To af sine Børn, en femtenaarig Pige og en tiaarig Dreng, hvilke han indespærrede i sit Huus. Paa Efterretningen herom gav Underpræfekten Gensdarmeriet Ordre at fængsle den unaturlige Fader, men den bevæbnede Magt fandt Huset lukket og barrikaderet. Nogle forsøgte at slaae Døren ind, men to Pistolskud, som til Lykke ikke traf, dreve dem paa Flugt. Under Gensdarmer nes Angreb, mod hvilket den Beleirede ligeledes forsvarte sig, lykkedes det imidlertid begge Børnene, ved Hjelp af Stiger, som Naboerne havde sat op til et Vindue i Baghuset, at undkomme. De fortalte, at deres Fader fleregange havde truet at myrde dem; han havde ogsaa sagt, at han vilde dræbe Alle, som vovede at angribe ham, og til den Ende havde han ladet to Bøsser og tre Pistoler, forsynet sig med fornøden Munition, ogsaa med Spise og Drikke for flere Dage; endeligen havde han barrikaderet sig stærkt, og var nu gandske forberedt paa, at udholde en formelig Beleiring. Fire Gensdarmer og en ung Dagleier forsøgte at overrumple Fæstningen; allerede vare de nærved, at faae Døren opbrækket – da skjød den Beleirede gjennem den derved fremkomne Aabning og strakte øieblikkeligt Dagleieren til Jorden. Præ sekten begav sig, paa Efterretningen herom, selv til Stedet; Jndvaanerne forbandt sig med den væbnede Magt, og Huset omringedes nu af et Beleiringskorps, som udstilte sine Skildvagter trindtomkring. Rieuvernhet opfordredes gjentagne Gange til at overgive sig - forgiæves! Da nu alle Trudsler forbleve frugtesløse, saa hidbar man Brænde, og tændte et Baal udenfor Døren, som snart, tilligemed Barrikadeeffekterne og Taget, stod i lys Lue. Nye Opfordringer til at overgive sig besvarte den Beleirede med Fiinteskud. Omsider sprang han ud igjennem et Vindue i andet Stokværk, med en Bøsse i Haanden, som han, saasnart han kom til Jorden, forsøgte at affyre, da to Skud strakte ham til Jorden. Hurtigt sprang han op igjen, og vilde tage en Pistol op af sin Lomme men nu blev han overmandet og bunden. Dog døde det rasende Menneske allerede næste Dag af sine Saar.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-12-22
De skjønne Damer i Loughrea (Jrland) have henvendt sig til Lord Normanby med følgende mærkværdige Petition: "Til Hs. Excellents, Hr. Grev Mulgrave, Generallieutenant i Jrland. Vi Jndbyggerinder i Loughren (paa nogle faa Undtagelser nær og i Omegnen (paa nogle flere Undtagelser nær, gratullere Deres Excellents til Deres Ankomst, og takke Dronningen, fordi hun har truffet saa godt et Valg. Alle skjønne Damer hersteds slutte sig til os, for at bevidne Dem vor Høiagtelse. Derimod bede Nogle Dem om Beskyttelse mod den tilkommende Vinters Kjedsomhed. Denne Bøn opfylder De bedst, naar De giver vor Byen bestandig Garnison af sex brillante Compagnier af Deres skjønneste Regiment, samt to Compagnier Dragoner (som De kan vælge efter Behag). Hav iøvrigt den Artighed, at sørge for, at Officererne ere unge og ugifte. Gid Deres Excellents stedse maa leve glad og fornøiet." - Petitionen blev tilsendt Dronningen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-12-22
Næsten otte Dage havde Staden Toulon været i stor Bevægelse. Alle de Bønderfruentimmer, som kom fra Marseille til Toulon, var Hovedhaaret bleven afklippet, idet de passerede Huulveiene ved Ollioules. Bestyrtelsen var stor. Intet Fruentimmer vovede meer, at betræde disse farlige Veie. For nogle Dage siden passeredes de af Frøken B., hendes Fader, Moder, og en Kammerpige. Det var Nat. Hr. og Fru B. gik omtrent et hundrede Skridt forud; selv blev hun, svag endnu efter en overstanden Sygdom, i Chalsen. Paa eengang viser sig en modbydelig Skikkelse, hans Klæder ere i Uorden, hans Ansigt skjules af et uhyre Skjæg, hans Hovedhaar hænger midt ned paa Ryggen. J den venstre Haand har han en stor Pose, i den høire et blinkende Jnstrument. Han nærmer sig Chalsen, lukker dristigt op, griber Frøken B. i Haaret, og afklipper det med en uhyre Sax Paa Datterens Skrig iler Hr. B. tilbage, og kommer netop tidsnok, for at gribe Morderen. Nogle Foermænd komme ham til Hielp, man binder den Rasende og fører ham til Toulon, hvor man i ham gjenkjender en vanvittig Friseur, som man havde savnet i otte Dage. Aarsagen til hans Vanvid er heelt besynderlig. Den Ulykkelige havde opfundet en Kam uden Tænder (man veed, at Kammens Tænder fordærve Haaret), og erfarede strax efter, at en Friseur i Paris havde gjort den samme Opfindelse og taget Patent derpaa. Derover blev han afsindig, og hengav sig den sælsomme Jdee, at skjære Haaret af alle Fruentimmer, for at hans Meddeler ikke skulde faae nogen Nytte af sin Opfindelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-12-22
Fra Texas, i Fristaten Mexiko, er stor Spørgsmaal efter en Artikel hvorpaa vi Gudskelov ikke have nogen Mangel - Fruentimmer. For at afhielpe denne følelige Mangel, har Regjeringen ikke allene udsat Præmier, men der loves endogsaa de Koner og Piger som ville begive sig did, at man vil i alle Henseender sørge for, de skulle blive tilfredse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-12-22
En engelsk Pige, Miss Darling, er i denne Tid bleven Gjenstand for den almindelige Opmærksomhed, ved sit Heltemod i Forening med sin Fader, at redde en heel Deel Passagerer fra det strandede Dampskib Fortfartshire. Damer have betalt 5 Pd. St. for en Lok af hendes Haar, og en rig Godseier, har tilbudt hende sin Haand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-12-22
Fra Boulogne fortælles Følgende: Grev Pistaroni, een af de rigeste Mænd dersteds, elsket og agtet af Alle, blev for nogle Dage siden kaldet til Franziscaner=Klosteret, fordi en døende Munk indstændig havde forlangt at tale med ham. Greven ilede did, og gjenkjendte i Munken sin Faders forr. Kammertjener. Under en Strøm af Taarer aabenbarede den Døende den unge Greve, at han ikke var den rette Grev Pistaroni, men en Søn af ham (Kammertj.) avlet i Ægteskabsbrud med Grevinden. Til Beviis paa Rigtigheden af sit Udsagn overgav han ham en Pakke Breve fra hans Moder, og døde derpaa, efter at have modtaget den sidste Olie, med den høitidelige Eed paa Læberne, at det var fuldkommen Sandhed, Alt hvad han havde sagt. Greven trykkede hans Øine til og vendte, tilsyneladende rolig, tilbage til sit Pallads. Her underrettede han i faa Linier sine nærmeste Slægtninge og Grevskabets retmæssige Besidder om Hvad han havde erfaret, og skjød sig derpaa en Kugle for Panden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-12-22
Hr. Muntz i Birmingham (en bekjendt Radical), fortæller Northampton Herald, befinder sig med alle sine Venner i den heftigste Sindsbevægelse, idet Marquien af Waterford (noksom berygtet af sine mangfoldige Gadedrenge=Streger, som hos den hergensiske Vægter dog nær havde kostet ham Livet) har indgaaet et betydeligt Væddemaal om, at han inden 25de Decbr. egenhændig vil have barberet Hr. Muntz's halve Ansigt. Da Hr. Muntz, der bærer en Knebelsbart, som formodentlig har forarget Marquien, ikke er tilsinds godvillig at lade sig berøve dette Smykke, saa lader han sig omhyggeligt bevogte; men allerede vil man have bemærket nogle mistænkelige Jndivider i Birmingham, og Morgenstjerne Ridderens Dumdristighed lader befrygte det Værste. For nogle Dage siden blev en gammel Jomfrues Bopæl angivet som mistænkelig for Mairen i Plumetot, nærved Caen. Man paastod, at der udstrømmede Liigdunster fra det Værelse, hvori hun i nogle Dage havde holdt sig indsluttet, og hele Verden troede fuldt og fast, at der var begaaet en Forbrydelse. Døren bliver sprængt, – men man tænke sig de Jndtrædendes Forbauselse. I et Hjørne af Kammeret, paa et Straaleie, hvilede den gamle Pige, og i hendes egen Seng sov der otte fede og tykke Katte, mageligt udstrakte paa de bløde Bolstre. Lidt fra dem i samme Seng fandtes Ligene af to andre Katte, indsvøbte i hvidt Linned og allerede i stærk Forraadnelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-12-22
En Møllersvend i Frankrig har nylig for Alvor gjort Casper Larifaris Tour omkring Møllevingerne. Han var beskjæftiget med at reparere en af Vingerne, da de pludseligt gik rundt med ham. Til Lykke tabte han ikke Aandsnærværelsen, men lukkede Øinene, og holdt sig dygtig fast. Femten Gange maatte han saaledes kjøre rundt med Møllevingerne, og lade sig vende op og ned paa, inden man fik Møllen standset og reddede ham.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-12-22
Publikum har ofte været begjærlig efter at erfare, hvormange Aar den berømte franske Skuespillerinde, Demoiselle Mars, i Virkeligheden tæller, og da hun nylig, i en Undersøgelse for Retten og et for en Tid siden hos hende begaaet betydeligt Tyveri, skulde aflægge Vidnesbyrd, havde en talrig Mængde nysgjerrige Fashionables indfundet sig i Salen for at lytte til Deponentindens Svar paa de sædvanlige Spørgsmaal og Navn, Alder osv. Men i det vigtige Øieblik, der skulde gjøre Ende paa Uvisheden, reiste sig fra flere Sider i Retssalen paa eengang en aabenbar aftalt Støi, der overdøvede ethvert af Vidnets Udsagn. Retspræsidenten var saa galant at føie sig i denne lille retslige Mystification, og undlod at gjentage Spørgsmaalet. Man vil imidlertid med Bestemthed vide, at den berømte Deponentinde Svar, hvis det skulde indeholde oprigtig Sandhed, havde maattet lyde paa fulde 60 Aar.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-12-22
Under Forhørerne i Anledning af det foregivne Mordforsøg paa Uhrmager Neuendorff, der udgiver sig for Dauphin af Frankrig, har Saarlæggen, afgivet den mærkelige Forklaring, at ved Saarets Undersøgelse faldt der ud af Ærmet paa den formeentlige Hertug en gandske blank Kugle, der aabenbar ei var bleven udskudt af Pistolen. Til Caen ankom der nylig en Kareth, hvorom der strax samlede sig en Mængde Nysgjerrige. Den var forspændt med 3 Postheste, og inden i saad en Væddeløbshest med sin Jokey. Paskaen af Ægypten rydder op i denne Tid, han har solgt 26,000 Baller Bomuld for halv Priis, den ene Halvpart til Marseille, den anden til Liverpool. J Rom foreviser en Prof. Pigmentelli fra Parmeen Vidunderlighed der grændser til det Utrolige, nemlig endeel af ham tæmmede og afrettede Fisk, hvori blandt en Gjedde, der jager saalænge efter en af de mindre, af Herren paapeget fisk, indtil den fanger den og apporterer den til sin Herre. Andre Fisk bevæge sig taktmæssig efter Musiken, forlænds, baglænds, o. s. v.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-12-22
J Coblenz har den 5te de om Aftenen en Artilleri Trompeter, ved Navn Christowski, skudt sin Kjærestes Fader og Moder, og derpaa skjaaret Halsen, over paa sig selv.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-12-22
J Breslau begav det sig forleden Aften, at en Fremmed kom til en paa Dominikanerpladsen holdende Fiaker og forlangte, at vorde kjørt til et Caffehuus i Nicolai=Forstad. Underveis holdt han ved et Hjørnehuus og bad Kudsken bringe et Brev op til dets Eier, men da Kudsken kom tilbage, vare Heste og Vogn forsvundne tilligemed den Fremmede, der skal have været en nylig løsladt Forbryder.