Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-01-02
Efter denne Audience blev Statsraadet forestillet Keiseren; Grev Defermont, Statsminister, Præsident i Finance=Sectionen, holdt un en Tale, hvori han tilkiendegav H. M. Statsraadets Taknemmelighedsfølelser, da det erfoer, at H. M. ved sin Nærværelse opfyldte sine Folks Ønsker og For Medens dets Medlemmer under haabninger. Keiserens Fraværelse anvendte al deres Tid til at udføre befalinger til Rigets Held, troede det langt fra ikke at nogen Fransk kunde miskjende de hellige og bevarende Grundsætninger, der have draget os ud af Anarchiet og for bestandig betrygget os mod samme. Det Attentat, som et vanvittigt Menneske imidlertid har forsøgt, har kun tjent til at vise vore gamle Fienderadet Frugtesløse i saadanne Anslag, og alle Rigs-Embedsmændenes Hengivenhed for Constitutionen og Keiseren. Gud, som beskytter Frankrige, vil længe bevare os, for den største af alle Ulykker; men i saadant et Tilfælde ville alle Hjerter forene sig omkring den Prinds, der udgjør Gjenstanden for vore Ønsker og Forhaabninger, og hver Fransk vil for sammes Fødder fornye sin Troskabs= og Kierligheds-Eed for den Keiser, som Constitutionen kalder til Efterfølger. Lad vore Fiender om de ville, juble over de materielle Tab, som Aarstidens Strænghed og Climattets Raahed har foraarsaget; men lad dem ogsaa beregne vor Styrke, og lad dem vide, at der gives intet Offer, som ikke den Franske Nation, efter D. M. Exempel, er istand til, for at bringe Deres ha derlige Udkast til Udførelse. - Keiseren svarede: Statsraader, Hver Gang Jeg ankommer til Frankrige, føler mit Hjerte en levende FornøielNaar Folket viser saa megen Kierlighed til min Søn, saa kommer det deraf, at det er overbevist om Monarkiets Velgierninger. - Det er Jdee Drømmerie, det er den mørke Metaphysik, der, ved at søge med Subtilitet de første Aarsager, vil bygge paa sammes Grundlag Folkenes Lovgivning, istedet for at indrette Lovene efter Kundskaben om det menneskelige Hjerte og Historicus Forskrifter, som man maa tilskrive al den Ulykke, som vort skjønne Frankrige har liidt. Disse Vildfarelser maatte og have virkelig tilveiebragt Blodmenneskernes Regjering. Jsandhed, hvo har proclameret Jnsurrectionens Grundsætninger som en Pligt? Hvo har smigret Folket ved offentlig at tillægge det i Souverainitet, som det ikke vinde udøve? Hvo har tilintetgjort Love mes Helligdom og Respect, i det man ikke gjorde dem afhængige af Retfærdighedens hellige Grusidsominger, af Tingenes Natur og af den borger lige Justits, men blot af en Forsamlings Villie, der lestod af Mennesker, der aldeles ingen Kundskab havde om borgerlige, criminelle, administerive, politiske og militaire Love, Naar man er kaldet til at gienskabe en Stat, saa er det altid modsatte Grundsætninger man maa følge. Historien maler det menneskelige Hjerte. J Historien maa man søge Fordelene og Ufordelene af de forskjellige Lovgivninger. Disse ere de Grundsætninger, som et stort Riges Statsraad aldrig maa tabe af Sigte. Det maa derhos vise et over alting ophøiet Mod, og, efter Præsidenterne Harley's og Moles Exempel være beredt til at opoffre Livet for Souverainens, Throncus og Lovenes Forsvar. Jeg agter de Beviser paa Hengivenhed, som Statsraadet under alle Omstændigheder har givet Mig.