Københavns Adresseavis, 1794-06-24
Hos Silkefarveren i Humiergaden Nr. 340 farves alle Slags ægte Couleurer paa gammelt og nyt Silketøi, gammelt Silketøi bliver farvet og appretteret med Glands som nyt tilligemed farves alle Couleurer paa alle Slags Tøi og Flor, alt for billig Priis. Det er os virkeligt kiet, at Hr. Poul Buch viser sig saa skiønsom og af egger sin Tak for vore Besvarelse paa han Bekiendtgiørelse i Adresse-Avisen Nr. 121, som han behager at kalde et Bidrag. - Er de fornuftig, ran de aldrig kalde vores Besvarelse et Bidrag, som skulle have til Hensigt at bestyrke deres Meening og opklare den Sag, der allerede tilforn var soleklar. Nei Hr. Buch, Vores Besvarelse sigtede allene til at overbevise dem og andre om, hvor meget de seilede og hvor umoeden de endnu er til at opkaste dem til Dommer, i en dem gandske uvedkommende Sag hi da de var Svend i Fior havde de jo aldeles ingen Kundskab om de Ting som eenlig bleve procederede i Retten den Sag angaaende, langt mindre den nogen Ret til at angribe vores i denne Sag givne Attest, som vi efter Overbeviisning og Redelighed gave Hr. F. Riedel, hvilken vi forpligtede os til redelig at forklare, som vi og have gjort, altsaa slutter man deraf, at de af Vedkommende maae være ført bag Lyset og overtalt til at blande dem i en Sag, som de ikke kiender og altsaa mangle Kræfter til at forsvare. Det vil altsaa være os meget let og for det offentlige Skyld nødvendigt at besvare deres i senere Avis No. 143 gjorte dunkler og særdeles matte Jndvendinger. 1) Eftersom de Hr. Buch i deres Anmærkning under No. 1 tvivler om, at franske Farvere har kiendt den hos os brugelige Maade at føre en Kyppepaa, hvorfor fatte de da saa ganske positiv i deres første Avertissement i Adresse=Avisen Nr. 121, at enhver kyndig Farver vidste denne Maade og for at bevise at de franske Farvere ikke vare udvidende om samme, saa henviiste De end ydermere til den franske Chymist Hellot, og nu i deres sidste Bekiendtgiørelse bliver de vaklende, tager deres Ord tilbage og siger i at maaskee ikke alle franske Farvere har kiendt denne Maade man maae altsaa ved dette Maaskee forstaae de ukyndige Farvere, men hvoraf veed De at Frankerige har ukyndige Farvere; At man her kan komme paa Spoer efter en og anden, det troe vi let at kunne bevise. Hvorfor skulle vi ikke troe Hr. Buch, at de har ført en Kyppe paa 6te Aar; men - NB. som Svend, og under en habil Principals Opsigt, og bliver altsaa Spørgsmaalet, med hvad Fordeel om den har farvet reent og om han bestandig har kunne farvet Linnetgarn derpaa, som uden andre Tilsætninger ikke har smudset eller sto vet, hvilket Hr. Buch aldrig kan bevise, thi hans Principal kunne jo meget gjerne have foretaget sig nogle Forandringer til Kyppens Fremme uden Poul Bachs Vidende og Hielp, der som Spend i den Fald maatte tie. - Men da det ikke er det omtvistede Spørgsmaal hvorlænge (thi det har vi ogsaa kiendt tilforn) men allene Maaden, og den tør vi edelig forsikkre, at Hr. Buch vist aldrig har seet eller kiendt tilforn, hvoraf altsaa Slutningen bliver, at alle deres Jndvendninger og hvad de i denne Sag er bragt til at skrive er uden Grund. - 2 Til deres Anmærkning Nole, maae vi spørge, dersom Hr. Nie deel ligesaavel som enhver anden Farver uden Hensigt til Maaden kunne farve blaat, som kunde udholde Afkogning og Bleeg, og paa samme faae Attest, hvorfor maae vi spørge, blev Hr. Riedel da 3de Gange opfordret til at giøre Prøve; thi dersom ingen nye Maade at farve paa, havde havt Sted, hvortil nyt tede da en Prøve, end sige tre - Deres No. 2 bliver altsaa romme Ord. 3) Deres Anmærkning under No. 3 begynder saaledes: Naar jeg seer og er overbeviist om, at det som Rie og deel farver met Bruunspaaen svinder for fortyndet Victriol og i Citronsyre og min egen Erfaring. I det hele at forstaa dette, er vanskeligt; thi at det, som Hr. Riedel har farvet ikke svinder for fortyndet Victriol og Citronsyre, derom ere vi overbeviiste, men at det kan svinde for Hr. Buchs Erfaring, det er ikke beviist, thi det var miracule us, desuden farver jo Riedel, ligesaavel med Indigo som enhver anden Farver, og Hr. Buch har vel aldrig nogensinde kiendt nogen Huusmoder, som har kogt hendes blaaefarvede Garn i Sæbe og Potaske eller lagt det paa Bleg, kangt mindre vasket det i Victriol og Citronsyre Len kostbar og tillige skadelig Vask) og dog er det beviist at den af Riedel farvede Prøve har udholdt al den Straf Linnedgarn bør have. Hvormed beviser de at Jndigo er mere ægte end andre Farve Specier, eller kan de godtgiøre at alt det, som farves med Jndigo er ægte? Hvad og vi kan bevise, at vi med andre Specier kan aftrække Hr. P. Buchs bedste ægte blaae, hvad siger De da, kommer det da ikke an paa at kiende de rette Dele, der binder saavel Blaaetræ, som Jndigo, Deres Anmærkning i Henseende til det spanske Klæde, beviser tydelig, at de ikke som Svend har arbeidet hos nogen Farver, som har farvet samme Sort; thi ellers gjorde de ikke den eenfoldige Sammenligning imellem spansk sort Klæde og afblegede sorte Hatte, thi at farve sorte Hatte, vedkommer hverken Nie deel eller os, og om Hr. Buch gaaer ind i andres Næringsvei, og farver sorte Hatte, som han kalder opblegede, vil blive en I det øvrige ønske Sag imellem ham og Vedkommende. - vi ikke videre at indlade os med Hr. Buch, da han let ved Modsigelser kunne forføre os til at oplyse ham om de Ting, Dog maae vi som han ikke veed og gierne ønskede at vide. til Slutning forsikkre ham, at vi som sande Patrioter inderlig skal glæde os over, om vi ved Riedels Maade kunde biedrage, til Jndigoens bedre Kiøb; thi vi behøve vidst aldrig at sørge over at den skal blive dyrere, fordi Hr. Buch forstaaer at bruge den - Held følge derfore den Mand, som ved nye Opfindelser seer paa Landets Beste, og Vee og Skam følge Niddingen, som søger at styrte ham. H. J. Qvist P. H. Holst. O. A. Müller. Borgere og Farvere her i Staden.