Den Vest-Sjællandske Avis, 1837-02-10
Udenlandske Efterretninger. Som bekjendt blive Debatterne om Adressen til hugen efter Throntalen aabnede i Parlamentet sam Dag, som denne holdes. Man havde forud skreet meget i Aviserne om, at især Tory=Partiet vilde benytte sig af Leiligheden og komme frem med endeel Oppositioner. Jmod Forventning erfarer man derfra London med den sidste Post, at Sessionen for enne Gang allerede den samme Dag, som Parlamentet blev aabnet, igjen er lukket i begge Husene, Tory=Partiet havde opgivet, at andrage paa et mendement til Adressen. Efterat nemlig Grev Fin al havde i Overhuset andraget paa en Adresse som var paa Kongens Tale, hvilken blot er en Omfrivning af Throntalen, og Lord Suffjeld havde unerstøttet denne Motion, reiste Hertug Wellington, og erklærede, ikke at ville modsætte sig samme han havde sjelden hørt en Throntale eller Svare saa samme, der kunde være udsat for færre Jndvendinger, end just den nuværende. Lord Melbourne akkede Hertugen for disse hans Yttringer, hvorpaa discussionen blev erklæret for sluttet, Adressen anta- og Befaling givet til at overrække Kongen samme ned de brugelige Ceremonier. Mødet blev derpaa rax endt. – J Underhuset androg Hr. Sandford aa Adressen, og Hr. Villiers Stuart understøttede ans Andragende. De Radicale toge først Ordet. fr. Roebuck sagde, at omendskjøndt han i mange ling ifølge Princip afveeg fra Ministrenes Synsmaader, saa vilde han dog ved denne Leilighed ikke ophonere imod dem, og dette især af een Grund, der, som han var overtydet om, endnu vilde foraarsagange andre Medlemmer af hans Side i Huset til gjøre et Lignende. Men omendskjøndt han for saavidt understøttede Ministrene, som han ikke modsatte sig Adressen, saa vilde han dog med største Jver og Mistillid bevogte deres videre Skridt. – Hr. Branmont yttrede i Begyndelsen, at han vilde andrage paa et Amendement til Adressen, hvori han vilde opfordre Huset til at erklære, at det var uomgiængeligt fornødent, at stille begge Confessioner i Jrland paa en fuldkommen lige Fod. Da Huset syntes imidlertid meget utilbøieligt til at antage et Amendement, saa bestemte han sig til, at tage sit Andragende tilbage. Hr. James antog sig baade Adressen, og Ministrene. Han sagde, at de vilde have gjort mere, end der er skeet, naar de ikke vare blevne opholdte ved den anden Green af Lovgivningen. Denne Green af Lovgivningen ønskede han at see reformeret, men ikke afskaffet, og hans Medconstituerede vilde sikkert være af samme Mening. Ogsaa Hr. Curteis forsvarede Ministrene, hvem Landet skyldte megen Tak. Hr. Gisborne dadlede derimod den Deel af Throntalen, der havde Hensyn paa de private Actie-Banker, Denne Sag, meente han, vedkom ikke Huset. Hr. Hume samstemmede med en tidligere Taler deri, at Landet ikke havde erholdt Alt af Ministrene, hvad det havde kunnet fordre; men alligevel havde det erholdt meget af dem, og han (Hume) vilde trænge i dem for saaledes at vedblive; han vilde ifald han turde betjene sig af dette Udtryk – " klappe dem paa Nakken og skyde dem fremad." Dr. Bowring meente ligeledes, at man maatte understøtte Algjeringen i Almindelighed, men forbeholde sig den Ret, at modsætte sig mange af dens Forholdsregler. Endelig reiste Sir N. Peel sig fra den anden Side og erklærede: at, omendskjøndt Throntalen indeholdt Meget af alle Slags, saa undveeg dog Adressen, meget omhyggeligen, i nogen Henseende forud at bestemme den Vei, som man skulde slaae ind paa; og denne Forsigtighed frydede ham meget, da den befriede ham for den Nødvendighed, at modsætte sig Adressen. Efterat Lord Palmerston havde svaret ham nogle Ord herpaa, blev Adressen antaget, og Parlamentets Mode var endt om Aftenen Kl. 8. – Man kan være overbeviist om, at Dagsbladene ville nu faae travlt med at udfinde Grunden til den Artighed og Eftergivenhed, hvormed Partierne imod Sædvane have mødt hinanden ved dette Parlaments=Sæde, og især ville de være ivrige for at udtyde, hvad den Grund kan være for een, som Hr. Roebuck sigtede til En Skrivelse fra London skal have medbragt den Efterretning til Paris, at den unge Ludvig Buonaparte er ankommet til Philladelphia.