JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-11-01
Spanien var fordum et indskrænket Valgrige men allerede siden Jldesons den Femte er Valgretten ophørt og Arvefølgen bestemt ved Grundlove, Længere var Regenten indskrænket i sin Magts Udøvelse ved Rigsdagenes Forsamlinger, der bestod af Deputeerte af alle Stænder. Men fra Begyndelsen af det 17de Aarhundrede, eller fra Philip den Tredies Tid ere disse Rigsdage ikke mere sammen kaldte, og Regjeringsformen er nu uindskrænket, monarkisk og arvelig, saavel paa Mands, som paa Qvindesiden, dog saaledes, at Kronen aldrig tilfalder Qvindelinien, for den hele mandlige Linie er uddød. Kongen fører Titel af katholsk Majestæt, Kronprindsen kaldes Prinds af Asturien, og de øvrige Kongelige Børn Jnfanter og Jnfantinder. Regjeringen føres gjennem 11 høie Collegier, der alle have deres Sæde i Madrid, og af hvilke Statsraadet, Krigsraadet, det Kongelige Raad og Finantsraadet ere de vigtigste. De øverste Domstole ere fordeelte i Riget under Navn af Cancelier og Audiencer. De bestyres af en Præsident med et vist Antal Assessorer, Criminaldommere og Fiskaler. Stædernes Magistrater, der vælges deels af Kongen, deels af dem, der have Justitsretten over Stæderne, udgjøre den første Jnstants. Den Spanske Landmagt bestod i Aaret 1793 af 92,723 Mand. Jnfanterie og 27, 110 Mand Cavallerie, tilsammen af 119,833 Mand staaende Tropper, foruden 33 Bataillioner National-Miliz, eller Landeværn, der bestaaer af lutter gifte og boesatte Landmænd.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-11-01
Samme Aar bestod den Spanske Marine af 57 Linieskibe, hvoraf nogle med 100 til 112 Canoner, 38 Fregatter og 6 mindre Krigskibe, i alt af 156 Skibe med 6183 Canoner, 2114 Officierer, 37, 14 Matroser og 12,567 Søsoldater. Spanierne opdrages i Frygtsomhed og Magelighed og Soldaterstanden staaer ikke i megen Agtelse. Hvad Under da at de nødigen træde ind i denne Stand, men ere de engang blevne Soldater, udholde de Standens Besværligheder med Taalmodighed, adlyde med Punktlighed og fægte med Tapperhed, især naar Religions Enthusiasme besieler dem. Mangel paa Orden, Krigskonst og gode Generaler, har gjort de Spanske Armeer mindre agtede og mindre frygtede. Statens Jndkomster af Spanien beløber sig omtrent til 17 1/2 Million Rigsdaler, med dens Jndkomster af Colonierne, især af Amerika, skal udgjøre noget over 58 Millioner Rigsdaler aarlig. Statsgjælden beløb sig i Aaret 1796 til noget over 233 Millioner Rigsdaler. (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-11-01
Forklaringen over den mørke Tale i forrige Numer er et Hyttefad.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-11-01
Af dette Blad udkomme ugentlig to Numere, det tilbringes Subskribenterne og betales quartaliter med 6 Mk. Subskriptionen modtages hos Bogtrykker Höeckes Enke, boende i store Helliggeiststrædet No. 144.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-11-05
Nyeste kilderie af 2 benhavn. Rod ReskeSjette Aargang. No. 8. Udgivet og forlagt af J. Werfel, trykt i Kjøbenhavn, hos P. H. Höeckes Enke. Løverdagen den 5 November, 1808. San 8 i Anledning af Dronningens Fødselsdag den 28 October 1808.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-11-05
Afsiungen i det Kongelige musikalske Academies Concert Søndagen den 30 October 1808.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-11-05
Musikken af Hr. Concertmester Du PupD., Danmarks Moder, Fredrits Vin Du af Dit skiønne, ædle Liv har hilset end et Aar. Din Fødselsfest en Høitid er for Fredriks Folk, som har Dig kier, hvis Hierter for Dig staaer Marial elskte Dannebod, livsalig, blid og from og god, Held følge hvert Dit Fied! Henrykt af himmelsk Moderlyst, med Caroline ved Dit Bryst deel Fredrits Kierlighed! Det, Dronning, blev Dit høie Kald, at deele Thronens Fryd og Qval med Danmarks første Mand; Din Lod Du stedse værdig var til Lon derfor Du vundet har hvert Hierte i hans Land. Naturen selv alkierlig bød: Dag, da Marias Fest frembrød, en dobbelt Høitid bliv paa den skal Nordens Kierlighed til Caroline offres med, Gud, begge Lykke giv O. Dronning, end vort lange Gavn, med aaben Barm, med udbredt Favn, vi skal modtage Dig! lev evig elsket mellem os hos Dine Børn byd Sorgen Trods, lev blandt dem lykkelig. Fred i Helbred, Fryd, Lyksalighed! følg Fredriks og Marias Fied kron Carolines Vaar! hvert Held de nyde Danmarks er thi barnlig ømt det har dem tier, hvert Hierte for dem slaaer N. C. Bruun.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-11-05
Blandede Sproganmærkninger. Begyndte jeg disse med at vise, at Sproget, Culturens første Organ, er en Gienstand, hvis høie Vigtighed og selvstændige Værd maa berettige den til ethvert dannet Menneskes Agt og Opmærksomhed – at Modersmaalet, som det hellige Baand, der inderligst sammenknytter de store Familier, vi kalde Nationer, maa elskes af os over og fremfor ethvert andet Sprog, ifald vor Fædrelandskiærlighed skal være meer end tomt Mode-Udtryk – at vi aldrig kunne elske det, hvis vi ikke agte det; heller ikke agte det, naar vi ei skiøtte om at dyrke det og skienke det alvorlig Opmærksomhed og vedholdende Flid, da vilde slig en Jndledning, hvis den opfyldte sin Bestemmelse, vist ei være gandske overflødig. Sproggrandskeren, der overskuer vor Litteraturs Skjæbne siden Sneedorffs og Tullins Tider, kan inderlig glædes ved at see og veie den rene Vinding for Modersmaalets Cultur, som dette halve Aarhundrede har frembragt; han kan glædes ved taknemmeligen at overtænke, hvormeget der er stræbt og virket til at fremme Agtelse for Sproget og Erkiendelse af dets høie Værdighed; han tør haabe, at Fremtiden vil kunne see mangen herlig Grøde, hvis Spire Muldet endnu skiuler. Men neppe tør han, med den veltalende Forfatter, der saa varmt og saa skiønt talte vort danske Tungemaals Sag *), nære den Tro: at det ikke længer har nogen Kamp at udholde, at al upatriotisk Ringeagt for dette Nationalaandens rene Aspræg hos os er forsvunden. - Hvor langt ere vi endnu, i det Hele tagne, fra de første Fordringer, som Jdeen om almindelig Agt for Modersmaalet medfører, at vi ei tilsidesætte dette for noget andet os bekiendt Sprog; at vi overalt lydelig erkiende dets Rettigheder, og overalt i Sproget hædre Fædrelandet, i det udtale vor Borgeraand og Nationalfølelse? Hvor langt fra, at Danskhed og dansk ere Hædersord, hvor det gielder om at vise Smag og den saakaldte høiere Cultur, Hvor langt fra, at rigtige Begreber om hvad det er, at forstaae J Engelstofts Tanker om Nationalopdragelse, Kbh. 1808. S. 44, 60. Modersmaalet og hvortil det leder, ere af mindelig erkiendte og udbredte – at dansk Tale, saaledes som den sømmer det dannede Menneske, er noget man i Almindelighed sætter Priis paa eller at Mængden kunde føle noget ved at læse en god Bog, fordi den var dansk – Er det ikke saa, at Bøger hos de fleste maae have passeret Elben, om ikke Rhinen med, for at værdiges en Plads paa deres Hylder *). Er det ikke saa, at den Fortieneste (eller rettere den Pligt, at agte og elske Modersmaalet, at tale og skrive det rigtigt og reent, kraftigt og skiønt - desværre lidet almindelig. – dog ringeagtes, som en høist ubetydelig Hverdagsting, naar det derimod ansees for noget Stort og Fortræffeligt, til finere Dannelse absolut Nødvendigt, at kunne pluddre to, tre fremmede Sprog, stave sig igiennem en fransk eller tydsk Roman, ydmyg opvarte enhver Franskmand eller Tydsker med hans egne Retter, og heri, som i saameget andet, have den herlige Lykke, at kunne glimre ved fremmede Fiedre?
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-11-05
Jnden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-11-05
Jndenlandske Efterretninger. Digteren Øhlenschlæger har udgivet: Svar paa Hr. Capt. Abrahamsons Recension over mine nordiske Digte, en æsthetisk Afhandling. Dette lille Skrift er, ligesom næsten alle denne aandrige Forfatters Arbeider, fuld af herlige og originale Jdeer. Men paa adskillige Steder synes han ikke at have gjendrevet Recensenten. Saaledes kan skrinlagt aldrig, som Forf. S. 76. paastaaer, sige kistelagt. Det betyder som Capt. Abrahamson har anført, canoniseret. Jkke Liget, men Reliquierne, lægges i et Skriin, og af saadanne Reliquiskriin, der paa Engelsk kaldes ligefrem Skrine, findes nok i alle catholske Kirker Hakon Jarls Liig maatte desuden være meget lidet, dersom det skulde kunde faae Plads i et Skriin(de. efter Sprogbrugen et lidet Gjemme. Nedhængne er Udansk og bør hedde nedhængende, at Ordet er hængende kan ikke geraad det til nogen Skam. - Betræffer er unegteligen udansk. Præsiret be og Præstret an er lige Danske, men kun deres Sammensætningsmaade med andre Ord gjør dem til Tydske. J ankomme f. Ex. er an Dansk, i anfære derimod Tydsk. - Røgshed kan aldrig betyde Ryggesløshed; thi det sidste kommer ikke af Røg, men af det Jslandske og Svenske Reke (sørge eller bære Omsorg for) hvorfra det Tydske "Ruchlosigket, efter Adelungs Mening, ogsaa nedstammer. Paa Engelsk hedder Recklesness, Sorgløshed, Ligegyldighed. At Wedel skriver "Røgløshed, beviser intet. Hvor det kommer an paa at bestemme enkelte Ords Danskhed beviser Derivationen mere end den meest classiske Forfatter J Hamb. Correspondent læses følgende: offentlige Efterretninger melde fra Kiel, at en fremmed Chemist, navnlig Einrich *), som i nogle Aar har opholdt sig i Kjøbenhavn, har opfundet den chemiske Methode, som de berømte Manufacturister i London, Ackerman og Saardi have brugt til at gjøre deres Bomulds= og Uldne Tøier vandtætte, og forbedret deres Behandlingsmaade saa meget, at han tilbereder de skjønneste Musseliner, Kammerduge og Silketøier saaledes, at de hverken gjennemtrænges af varmt eller koldt Vand. Hans Manufactur ligger i en Landsby i Nærheden af Kjøbenhavn *). Laboratorierne og Tørrekamrene, ere af et meget udvidet Anlæg, og hans gasagtige Apparater af saadant et Omfang, at han er istand til, hver Maaned at faae forskjellige Stykker Klæde, Cassimir og Musselin fuldkommen færdige. De skjønneste uldne Tøier af den fineste Farve, forfærdigede i det Kongel. Manufactur, bleve ham leverede, og i en Tid af nogle Timer beredte og gjorte fuldkommen vandtætte. Saavel Musselinernes som Kammerdugene vare, efterat de havde gjennemgaaet den gavartige Proces, ligesaa gjennemsigtige, hvide og bøielige som da de kom fra Væverstolen, og det skjønneste Klæde havde ligeledes samme Udseende *) Denne Hr. Enrich kan ikke være nogen anden end Hr. Henry, som førend Bombardementet havde anlagt en Fabrik for vandtæt Læder paa een af Blegdammene, men som ved denne Leilighed blev ødelægt. **) Skal hedde i en Gaard paa Vesterbro skraas over for Alleen. som førend Forsøger. Nogle Herrer, der have Jndsigter i Chemien, og adskillige Manufacturister, formode, at denne Chemiker besidder en Methode, at befæste sine Farver førend de impregneres.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-11-05
J Hall. Litt. Zeitung No. 267, Sept. 1808, recenseres Pastor Skades Beskrivelse over Mors. Jo sjeldnere, siger Rec., specielle Beskrivelser over enkelte Danske Øer endnu ere, desto kjerkommere maa den værdige Forfatters heldige Arbeide være, og des mere maa man ønske, at det første Hefte af denne Beskrivelse, som Hr. S. har ladet trykke paa egen Bekostning, maatte finde saa god Afsætning, at han derved seer sig opmuntret til, ret snart at kunne lade følge begge de lovede andre Hefter, som især kunde være interessante for Oeconomie og Naturlære. – J samme Blad No. 274 roses Prof. Engelstofts Blik paa Kjøbenhavns Stilling og Farer i Sommeren 1700. Dette lille Skrift, siger Rec.,er saa meget mere interessant for Rec. og sikkert ogsaa for andre Læsere, som det er skikket til at anstille en Sammenligning mellem Begivenhederne i Norden i Sommeren 1700 og dem i Sommeren 1800. Den Gang, som nu, var Regenten med en stor Deel af Landmagten skilt fra Residencen. Den Gang havde den mod Dannemark forenede Engelsk Hollandsk Svenske Flaade 3082 Canoner, den Danske 2684, nu overalt manglede det paa en udrustet Dansk Flaade. Den Gang blev der over 10,000 Bomber og gloende Kugler kastet ind i Staden Tønningen, men uden at et eneste Huus blev ødelagt, nu – hvilken Ødelæggelse foraarsagede ikke tre Dages Bombardement i Kjøbenhavn, o. s. v.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-11-05
De 6 Priser, som Brødrene Wulfsen have taget ved Bornholm, bestaae af: 1) et stort Skib med Egelast. 2) en Smak, ladet med Hollandsk Lærred, Garn &c. 3) En Svensk Sluppe, ladet med Slibestene, Fyrrebræder &c. 4) en Finsk Skude med Bræder og Brænde. 6 og 6) To Svenske Fartøier med Brænde. Værdien af det Hele anslaaes til to Tønder Guld En Tjenestekarl ved Navn Koch, som i afvigte Aar er bleven overbevist om at have dræbt en Tjenestepige i Fakendorf i Beyensleth Sogn, med en Øxe, at have opbrudt et i Værelset staaende Chatol og udtaget endeel Bancosedler og Obligationer for henved 10,000 Rdlrs. Værdie, er af den holsteenske Overcriminalret bleven dømt til at radbrækkes fra oven af, men af Hs. Maj. benaadet saaledes, at Hovedet afhugges med Øxe og derpaa den høire Haand, at begge sættes paa Stage og Kroppen lægges paa Steile.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-11-05
Paa Børsen vil man have Efterretning, at de Svenske ere total slagne af Russerne i Finland, og at nogle Tusinde Mand ere blevne gjorte til Fanger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-11-05
J Sjælland gives i Aar, som bekjendt, en stor Deel Bøg, som samles i Mængde og bruges baade til at presse Olie og at foere Creaturer. Af Olden gives just ikke mange, men de ere meget større og smukkere end sædvanlig, og der samles mange Tønder deraf. De bruges med Nytte, og naar de brændes give de en sund og god Caffe, hvorfor Tønden ogsaa betales med 5 a 6 Rdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-11-05
Aalborg, d. 28 October. Sidstafvigte Fredag har Caperfører M. Jansen fra Kjøbenhavn, inbragt her til nærmere Undersøgelse, 2 Kofskibe, kommende fra Rotterdam og bestemt til Riga J Onsdags blev det hertil af Caperførerne Kock og Arboe opbragte og priisdømte Galeaseskib, die Klugheit eller de tre Brødre, solgt ved offentlig Auction for 5060 Rdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-11-05
Postefterretninger. Paris d. 24 Oct. Førsten af Neuschatel er afreist til Armeen. Keiseren afgaaer mellem d. 28 og 30 Oct. til Bayonne. Keiserinden ledsager ham. - Marchal Massen faaer en Commando ved den Spanske Armee. - Marchal Davoust har fra nu af den Ondinotske Division, Gen. St. Hilaires Division og alle Rhinforbundstropperne, foruden sit eget Corps, under sin Commando. Disse Tropper faae samlede Navn af Rhin armee. - Kong Carl IV. vil for det milde Climas Skyld opholde sig Vinteren over i det sydlige Frankrige, og vende til Sommer tilbage til Compiegne, hvor Slottet istandsættes paa det prægrigste. - Ogsaa endeel af de paa Øen Elba værende Franske Tropper begiver sig til Spanien.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-11-05
Prinds Hussein-Bey er ankommen her fra Persien med vigtige Depecher fra sin Regjering. - Det er sikkert, at der fra Erfurt er gjort engelland Fredsforslag. Rygtet, at Marchal Du rog begiver sig til London, behøver nærmere Bekræftelse. J Dag eller i Morgen ventes her den Russiske Statsminister Grev v. Romanzow.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-11-05
Fra Neapel meldes under d. 11te d. M.: at Fortet paa den erobrede Øe Capri endnu ikke har overgivet sig, og derfor skal regelmæssigen beleires; at Engellænderne siden 2 Dage holde det blokeret men at man har forudseet dette og af den Grund har forsynet sig med den fornødne Proviant.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-11-05
Bayonne d. 19 Oct. Det var d. 8de d. M. da Marquis de la Romana med sit Troppecorps paa 50 til 60 Transportskibe ankom til St. Ander. Tropperne landede d. 9de, bleve d. 10de mønstrede og rykkede derpaa d. 11te og 12te i Forbindelse med Gen. Blakes Division frem mod Bilbao, hvorfra Gen. Merlin med sit Corps paa 4000 Mand havde trukket sig tilbage. Man anslaaer Jnsurgenternes Troppetal ved Bilbao til 20 a 22,000 Deres Hensigt var at komme vor Armee i Ryggen; men Gen. Verdiers March med 9000 Mand tilDurango (3 Mile fra Bilbao) har tilintetgjort dette Anslag. – Bayonne d. 20 Oct. Siden i Gaar intet overordentligt. Fra Vittoria berettes: at Jnsurgenterne befinde sig i Orosco og Armorio, 2 1/2 Mile fra Bilbao. Et Corps af 15,000 Jusurgenter staaer i Ryggen, for at sikkre deres Tilbagetog. Man føier Anstalter til at angribe Jnsurgenterne med Eftertryk. - - Grev Romanzon, er d. 21 Oct. afreist fra Frankfurt til Paris, for der at aabne Conferencerne. - Det Østerrigske Hof skal være indbudet til ogsaa paa sin Side at tage Deel i Fredsværket. Keiser Napoleon har tilskrevet Keiser Franz et egenhændigt Brev. De Franske Tropper rømme nu den største Deel af Tydsk- Fra Vittoria meldes under d. 16 Oct. land. at Marchal Moncey har ladet 8000 Jnsurgenter, manøvrere paa sin Flanke, og da de vare rykkede frem, marcherede han dem i Møde og tog dem til Fanger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-11-05
Den i Vittoria udkommende Tidende af 12 Oct, indeholder en vidtløftig Beretning om Krigs anliggenderne i Spanien. Det Væsentlige deraf er følgende: Efter de i Julii Maaned i Andalusten forefaldne Begivenheder begav Kongen sig til Burgos, hvor begge Corps under Marchal Bessiers og Moncey forenede sig. Denne Forandring i Armeens Stilling var ikke en Følge af Fiendens Bevægelser, som aldrig har vovet at byde vore Tropper Spidsen, eller stille sig paa Marken imod dem, men havde politiske Grunde. Derved opnaae des den Hensigt, at tilintetgjøre alle Engellænder nes Anstrængelser for at stifte Urolighed i Ebro og Burgos=Provindserne; man har beholdt Samfærslen med Frankrige; Armeen har faaet Hvile og er bleven fuldkommen organiseret; den har faaet Forstærkning fra Frankrige &c. – J Bilbao havde Engellænderne noget Mandskab og Krigsmunition, og udspredt oprørske Skrifter. Staden var besat af Jnsurgenter, hvis Tal forøgedes med flere fra St. Ander Bjergene og Nabolandene. General Merlin tilintetgjorde alle, og 1200 bleve paa Pladsen. Levningerne af denne Armee adspredte sig og efterlod sit hele Artillerie og Bagage. De Engelske Officerer vare de første der løb; men nogle af dem kunde dog ikke naae de Fartøier, der ventede dem, og skulde føre dem til Portugal. J Haandgemængene traf man 12 Munke, der vare spændte for en Canon istedet forMuulæsler. Jkke en eneste af dem undkom. Paa samme Tid rykkede Fienden frem mod Tudela, 60 Lieus fra den venstre Fløi. Hans 6 til 7000 Mand stærke Avantgarde blev kastet af Gen. Lefebure, som tog nogle 100 Fanger og 2 Canoner. J Tudela havde Fienden 20,000 Mand, men han ventede ikke Gen. Moncey, som d. 15 Aug. rykkede ind i denne Stad, efterat han havde adspredt den fiendtlige Arriergarde og forfulgt den indtil Saragossas Porte. - Under disse Bevægelser havde Limiers Centrum endnu ikke seet Fienden, hvis uforfærdede Partier ikke vove at rykke videre frem end paa 3 Marcher fra Burgos. En ny Bevægelse forberedte sig imidlertid ved St. Ander-Bjergene i Nærheden af Havet, paa Armeens høire Fløi. Gen. Blake forenede sin Armee og lod Bilbao angribe d. 20 Sept. Marchal Ney marcherede med 4 Regim. imod ham. 10,000 Jnsurgenter bleve kastede og flygtede ind i de utilgiængelige Bjerge, efterat de i 2 Dage vare blevne forfulgte. Siden denne Affaire forblev Gen. Merlin i Bilbao, og Marchal Ney indtog sin Stilling igjen Paa den høire Fløi forsamlede Gen. Blacke i Bjergegnene 25 til 30,000 Mand, og beredte sig atter til at marchere mod Bilbao, Armeen i Flanken. Kongen, underrettet herom, befalede MarchalBessieres at marchere til Orduna med 2 Divisioner; men da Jnsurgenterne erfarede, at de Franske nærmede sig, trak de sig hurtigen tilbage til Bjergene. - Adskillige Regimenter ere allerede rykkede ind i Spanien, og Gen. Sebastinis 15000 Mand stærke Division er indtruffen i Bayonne, hvor fra d. 20 til 30 d. M. 100,000 Mand skulle ankomme.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-11-05
Kong Joseph har gjort Landeveiene fra Mirando til Bilbao fri igjen, og har efter en fra d. 5 til 7 Oct. anstillet Recognesering ikke fundet paa den hele Vei nogen Fiende. Den Spanske Armees store Hovedqvarteer er i Vittoria. Marchal Bessteres staaer i la Puebla, en Lieu fra Arminon. March. Ney har en Deel af sit Armeecorps i Tre vino, Hovedstaden i Provindsen af samme Navn, for at modsætte sig Gen. Castanos Forehavende i Egnen af Logrono. Gen. Bonnet og Lassalle holde bestandig Kysten af Ebro besat, og have deres Hovedqvarteer i Mirando. - Marchal Lesebore er ankommen til Bayonne, og skal commandere et Armeecorps, der skal agere henad Saragossa til. Det skal føre en talrig Artilleriepark af hver Caliber med sig, og mange Jngenieur-Officierer skulle ansættes derved. Spanierne have følgende Stillinger: Paliefor staaer med sit Corps i Tanquela, Clema i Tudela, Castanos i Soiso, Pena i Agneda- og Blacke i Bjergene ved Bilbao. desertionen ved Jnsurgentarmeen, vil man sige, begynder at blive stærk. To Trediedele deraf bestaaer af Bønder og udisciplineret Milits.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-11-05
J Madrid skal der endnu bestandig herske stor Anarchie. J en Junta d. 26 Sept. skal man end 4 have brugt Næveargumenter. Rolige Folk, der lode falde et Ord om Fred, ere blevne arresterede, og alle Arresterne i Staden ere opfyldte af Arrestanter. - Medlemmerne af Juntaen i Sevilla have antaget Titel af Høihed. Petersborg d. 12 Oct. Fra Svensk Side er der, efter Forlydende, gjort adskillige Forslag til en Vaabenstilstand, men hidtil ere de fra Russisk Side ikke blevne antagne. - Det Amerie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-11-05
Skib Capt. Stedmann, som i Kjøbenhavn havde faaet Ordre at gaae tilbage til America, men desuagtet sneg sig ind i Østersøen, er ankommen hertil. Efter den Danske Ministers Communication er dette Skib, som mistænkeligt, bleven sat under Opsyn. - D. 8 er Embarqven paa udegaaende Skibe i Cronstadt bleven ophævet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-11-05
J London er nyligen udkommen Fors efter sadte Værker, under Titel: History of the earl part of the Reign of James the second.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-11-05
Angaaende Criminal-Justitsen i Engelland og Jrland i de tre sidste Aar haves følgende officielle Efterretninger: J Engelland. 1805, 1806 1807 Summa Fremførte for Personer. Jnqvisitionen. Overbeviske. Frikiendte. Henrettede. Heraf i London J Jrland. 1805 1806 1807 Summa, Fremførte for Personer. Jnqvisitionen. Overbeviste. Frikiendte Henrettede. Heraf i Dublin 9 12 21 Spanien (fortsat, s. No. 7.).