JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-01-30
Paa Agerland kan Afledning udføres 1) ved Brakgrøfter langs Agrene; 2) ved dybe Tver-Grøfter, og 3) ved bedækkede Grøfter. 1) Sædvanlig anlægges Brakgrøfter 2 Fod vide og 1 til 1 1/2 Fod dybe, dog ogsaa større og dybere, hvis det gjøres fornødent for at aflede Vandet eller trække Suurheden og Vaadheden af Jorden. Den opgravede Jord fordeles paa Ageren, saa at denne faaer den tilbørlige Runding, hvis det ikke er endnu vigtigere at udfylde lave Steder dermed. Langs Grøften lader man nogle Tommer upløjede, men fordeeler Jorden saaledes paa Ageren, at denne fra Middelryggen til Grøften har saa meget Fald, at Vandet kan afløbe til Grøften. Dette Arbeide maa saameget muligt skee om Efteraaret, for at Jorden kan ligge tør om Vinteren, den raae Jord af Grøfterne gjennemfryse, og Vaadheden trække ud af Ageren. Forhen lagde man 2 Agre imellem 2 Grøfter. Dette er i vaade Aar farligt for Saaetiden ligger Jorden pløiet fra hinanden, Vandets Afledning imellem begge Agre er ikke mulig, og Jorden bliver der senere tør. Derfor vare vist bredere Agre (af omtrent 20 til 24 Alen) at foretrække, og da en Brakgrøft imellem hver Ager. Vil man harve Jorden paa tvers, saa ere disse Grøfter og runde Agre meget til Hinder; derimod kan man som det er Brug her og i Marsken, meget godt harve paalangs med Jernharver, eller med 3 Heste efter hverandre harve rundt, saaledes som det skeer i Holsteen. 2) Ved dybe Tvergrøfter, 3 Fod brede og 2 Fod dybe, eller efter Omstændighed større, afledes det paa enkelte Steder staaende Vand. Disse Tvergrøfter foraarsage en Deeling i de Agre, hvorigjennem de føres, og gjøre altsaa Forpløininger eller Vendeagre nødvendige. Meklenborgerne foretrække saadanne Grøfter, og anvende Brakgrøfter, kun naar disse desuden ere nødvendige; de gjøre meget god Nytte, og forhindre ikke, som Brak grøfterne, at pløie og harve paatvers, men ere ikke altid tilstrækkelige. 3) Til at anlægge bedækkede Grøfter giver Almanaken for iaar tilstrækkelig Anviisning. Disse ere især at anbefale, hvor der findes en Kilde og derhos det nødvendige Fald, og hvor en Vandafledning af ikke synderlig Betydning skal føres igjennem en Høide, og vistnok i mange andre Til fælder, for Ex. under Markveje, Forpløsninger o. s. v. Landmandens øvede Øie vil let finde, hvad Slags Grøfter der efter hans Jords, Bedrivts- og Redskabers Beskaffenhed er for ham hensigtsmæssigst og lettest at anvende. Gaaer et vaadt Sted tversigjennem een eller flere Agre, og er Vandet let at aflede derfra, saa fortjene Tver grøfter Fortrinet; men var derved meget Fald at befrygte, saa vilde man vælge bedækkede Grøfter, da man i saa Fald ingen Vendeagre behøvede. Men er Jorden næsten jevn, eller uden betydeligt Fald, saa vare Brakgrøfter med ikke for smale og runde Agre at foretrække.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-01-30
De skjønt anlagde Hoved- og Biveje indbyde til at afgrave de tilgrændsende Jorder, og blive vistnok benyttede, naar Veigrøfterne ei ere stoppede ved Overkjørseler og ikastet Jord. Vandledninger i og ud af Skove foraarsage ingen Forandring, og anlægges paa samme Maade som andre. Men maaskee var ikke det Raad overflødigt paa Landet, ogsaa at afgrave Vandet fra Huse, især fra Huusmændenes, og at anlægge de nye høiere og indrette dem sundere. Hvorhen vel ogsaa hørte, ikke at lægge Møddingsstedet for nær Vaaningshuset, og ikke paa den Side, hvor Stue vinduerne og Dørene vende ud til. - Dog dette henhører ikke hertil, om det endog var værdt at beagtes. Gjeddesdahl den 20de Jan. 1830. H. C. Valentiner.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-01-30
Indenlandske Efterretninger. Jfølge Hans Majestæt Kongens allernaaigste Befaling høitideligholdtes Allerhøistsammes høie Fødselsdag ved et godt Middagsmaaltid for samtlige Elever i de under Bestyrelse af Directionen for Garnisonsskolevæsenet værende Underviisningsanstalter for Underofficerer og Spillemænd, samt de militaire Caserneskoler. 460 Personer deeltoge i denne Høitid, som sluttede med alle Tilstædeværendes varmeste Yttring af Taknemlighed mod vor elskede, eiegode Konge.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-01-30
Udi Kjøbenhavns almindelige Hospital var de Syges Antal ved Begyndelsen af Aaret 182. 29 Personer. dertil indkomne i Aarets Løb . . 2119. Tilsammen 2398 Person. Deraf udgaaede 1856 Person. Døde, hvoraf 10 vare døde indbragte . . . Tilbage ved Aarets Udgang 1829. Personer. De Døde forholder sig til det hele Antal af Syge omtrent som 1 til 10.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-01-30
Under Gudstjenesten ere Mandfolkene i Spisesalen, og Fruentimmerne i et derover værende Sovekammer paa et Pulpitur, som gaaer ud over Kapellet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-01-30
Jfølge de for Stiftelsen gieldende Forskrifter gaaer Mændene og Fruentimmerne vexelviis ud om Søndagene to Gange om Maaneden. Ægteviede Personer bliver det tilladt, at gaae ud sammen. J Hvælvinger, som dog ikke ere dybe, men næsten lige med Jorden, ere indrettede luftige med gode Laase lukkede store Værkstæder for alle muelige Haandværkere. Hvo som intet Haandværk forstaaer bliver, saavidt hans Kræfter tillade det, brugt til at arbeide i Haugen, iøvrigt maae alle de der optages i Huset forsyne efter Tour Stiftelsen med Vand formedelst et Hjulværk der sættes i Bevægelse af 18 Mennesker.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-01-30
Enhver Fattig faaer daglig halvandet Pund Brød, Suppe og Havesager eller Kjød. Ogsaa giver man enhver hvad han nødvendig behøver til Livets Ophold, kun maae han arbeide derfor, Den daglige Arbejdsløn er i det ringeste 60 Centimer. Stiftelsen beholder 1/2 deraf, opbevarer en anden tredie Deel for hver Person og overlader dem den sidste Trediedeel. Man har ogsaa villet sørge for nogen Behagelighed og i det Øjemed bygget et andet saakaldt Luxus-Kjøkken og overdrog en af Bestyrelsen ansat Person at sælge Beboerne af Stiftelsen hvad de ere istand til at anskaffe sig mere end det reglementerede. Den hele her beskrevne Indretning er bleven bestridt med mindre end 400,000 Franker. (N. 3. 2) Modellernes Antal i Rom er meget stort og det igjennem alle Gradationer fra spæde Børn til udlevede Oldinger. Hist tilbyder sig en Mand med et kraftigt sort Skjæg at lade sig male i Røvercostume, her spørger en ung smuk Pige i Almuesdragt den Fremmede, om han vil male hende som Madonna. Fra en anden Side kommer en Moder med sin lille sexaarige Datter, og fortæller, at mange bravi pittori (dygtige Malere) have brugt Barnet som Model til en Engel. Jsær treffer man mange af disse Modeller paa Pladsen, Trinita deel Monti, hvor de ofte sidde paa det øverste Rækværk af den store spanske Trappe. Foruden de omtalte Karle Antonio og Saverio vare ved min Afreise fra Rom endnu mange andre af større eller mindre Anseelse saasom Pietro, Gartneren Niccolo, den velskabte men noget for udsvævende Pippo o. s. v. En overordentlig skjøn Model, hvad Hovedet angik, var den fortrefselige Sebastiano Pacini, der havde den meest frapperende Lighed med en Buste og en Statue af Jupiter, som begge findes i det vaticanske Museum. J andet Capitel af Skitzen alle gode Ting ere tre har jeg udførligere omtalt denne smukke Mand, som til stor Sorg for de franske Academister døde i Aaret 1825. Blandt qvindelige Modeller vare i min Tid følgende meest bekjendte: Teresina, Domenicuccia, og den ældre Mariuccia, som alle tre formedelst et forargeligt Liv, bleve forviste fra Rom, den yngre Mariuccia med en herlig Skabning og et stygt Ansigt, Agnese, to Piger fra Sonnino og mange andre." (Af det interessante Skrift: Jtalica eller Mindeblomster fra mit Ophold i Jtalien af Hillerup. 2den Deel.)J Rom begraves Ligene endnu bestandigt i Kirkerne, hvilket ofte foraarsager en ubehagelig Dunst i den hede Aarstid. De Døde stædes fordet meste til Jorden om Aftenen ved Fakkelskin naar Liget ikke ved den Afdødes Sygdom er bleven forvansket, bæres det med ubedækket Ansigt paa en aaben Løbænk til Graven. Ved denne Skik blive Romerne fra Barndommen vante til at see Liig, og have derfor heller ikke i Almindelighed den barnagtige og ugrundede Frygt for Døde som i Tydskland og Norden er Tilfældet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-01-30
Om Spøgelser hører man vel hist og her tale, men aldrig med slige latterligt udstafferede Historier som i nordligere Lande. Desto flere Mirakler gjøre de Helgener, for hvem den bigotte Almue kaster sig i Støvet. (ibid.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-01-30
Romerne ere overordentlig tolerante mod de mange protestantiske Fremmede, som bestandig gjæste deres Stad. En Kirke kan være ganske opfyldt med Mennesker, som bede og knæle i største Andagt; den Fremmede bliver staaende rolig paa sin Plads, uden at Nogen i mindste Maade Kun naar Sacramentet bæres stødes derover. igjennem Gaderne til en Døende, maa man enten knæle eller see til i en Hast at smutte ind i en Dør eller en Sidegade, alt eftersom Leiligheden tillader det. Den, som ikke vilde gjøre en af disse to Ting, vilde udsætte sig for at insulteres af Pøbelen. (ibid.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-01-30
Der gives i Rom utallige Hunde, som ingen Herrer have, og løbe om i Restaurationer for der at tiltrygle sig lidt Føde. Slige Dyr gjøre Cour til alle Mennesker, og følge gjerne med Enhver, der giver dem det mindste Tegn, som de kunne lægge ud til deres Fordeel. Tydskerne kalde disse Væsener Friherrer, og slæbe undertiden en eller anden af dem med sig, naar de vende tilbage til det gamle Teutonia. Paa Promenaden Monte Pincio findes mange af disse Hunde. Kunstnerne udmærke sig ellers ved deres Kjærlighed til denne Dyreart, og Mange af dem elske deres Hunde med broderlig Ømhed. Selv Thorvaldsen har meget tilovers for disse Skabninger, og for Dyrene i det Hele taget. Hjemme i sit Huus har han baade Hunde og Katte. Hvad disse sidste Dyr angaaer, da ere de meget i Moden i Rom, og næsten enhver Familie har en stor rød eller graa Favoritkat, der som oftest er saa kjælen som et Lam. De ere, i det Hele taget, langt frommere og blidere der end i de nordligere Lande, fordi de blive langt bedre behandlede der. (ibid.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-01-30
En latterlig Omvendelseshistorie forefaldt i Aaret 1823, og gav Stof til mange Sarcasmer, og Vittigheder over Geistlighedens Jver for at danne Proselyter. En Tyrk, som gjorde megen Stads, og foregav at have været en fornem Embedsmand i Paschaen af Ægyptens Tieneste, fik, efter at have opholdt sig nogen Tid i den catholske Dalat Lamas Hovedstad, Lyst til at gaae over til Christendommen. Med Glæde greb den pavelige Regjering denne Leilighed for at forskaffe Kirken den uberegnelige Triumph, at en af Mahomeds vældige Sønner vilde afsværge Halvmaanen, for at kysse den hellige Faders velsignede Tøffel. Den ædle Tyrk blev underviist i den christelige Religions Læresætninger, og omsider døbt med megen Pomp i Kirken degli Apostoli, hvor mange fornemme Personer, blandt andre Hendes Majestæt Hertuginden af Lucca, tilforn Dronning af Etruxien, stode Fadder til ham. Hs. Hellighed forundte den nye Christen Rang med en romersk General, og beviste ham udmærket Naade. De fornemme Faddere overøste deres Gudsøn med kostbare Foræringer, hvorover han i Løndom gjorde sig lystig. Et slemt Omen var den Ting, at et Musikchor i Forhallen til Kirken under Daabens Ceremonie udførte et stort Partie af Rossinis Opera il Turco in Italia, og netop det Sted, hvor der staaer i Texten: Siete Turco, non vi credo (I er en Tyrk, jeg troer Jer e). Dog hertil lagde Ingen Mærke, og den nybagte General og Christen fandt sig saavel i sin nye Stilling, at han, for end mere at forhøje sin Lyksalighed, besluttede at beære en Romerinde med sin Haand. Han kastede sit orientalske Blik paa en Dame af en anseet Familie og begyndte at bearbeide hendes Hjerte med Coqvetterier og elegante Foræringer. Dette Foretagende vilde maaskee ogsaa have faldet ud efter hans Ønske, hvis ikke imidlertid foruroligende Rygter vare komne i Omløb angaaende den ædle Neophyts sande Characteer og Stilling i Verden. Man erkyndigede sig nøiere om Sandheden, og erfoer da, at denne fornemme ægyptiske Embedsmand var en Bedrager, som havde snydt Mohammed Ali, og desaarsaa var flygtet bort fra sit Fædreneland for at undgaae Straf. Der sagdes endog, at han paa et Par andre Steder havde ladet sig døbe, for derved at hielpe sine Finantser paa Fode. Hvorvidt dette sidste er sandt eller ej, er mig ikke bekjendt, men saa meget er vist, at den ædle Mand fik consilium abeundi af den romerske Regjering, og i al Stilhed forlod den Stad, hvor han havde compromitteret saa mange høie Personer. (ibid.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-01-30
Chinas Hovedstad Peking bestaaer af to Dele, den indre, som er den ældste, og den ydre, enhver af dem udgjør en Fiirkant. Den indre indbefatter atter to Dele, nemlig Kaiserstaden (Residentsen), og Hoffets eller Øvrighedens Stad. Peking er en af de ældste Stæder i China, men blev ikke førend 1125, under Kin's Dynastii, Hoved- og Residentsstad. Navnet Peking er kun et Appellativ, Hoffet i Norden, modsat Nanking, Hoffet i Syden, forud Residentsen. Pe kings egentlige Navn er Thun-Tian Fu, hvormed og stedse Distriktet betegnes. Det Jndre af Staden er ikke meget rig paa prægtige Bygninger. Det er deelt i 8 Qvarterer, som adskilles efter Bannerets Farver. Gaderne ere for det meste lige og brede, og for største Delen besatte med Bodtikker. Saavel den ydre som den indre Stad er indsluttet af stærke Mure. Seet fra de dem omgivende Bjerge synes de at ligge i en stor Skov. En Pater Hyaccinth, som i 14 Aar har levet ved den russiske Mission i Peking har udgivet en Beskrivelse over Staden: Description de Peking aver un plan de cette capitale, ovrage traduit du Chinois en Russe paa le Pere Hyacinthe, traduit de Russe par Ferry de Pigny. Petersbourg 1829 175 S. i Octav. Med en Plan i største Folio. Planen blev aldeles fra Ny af optaget i Aaret 1817, og man var i et heelt Aar sysselsat dermed. Beskrivelsen selv er en Oversættelse af et 1788 i Peking udkommet chinesisk Skrift, men hvis Paalidelighed Oversætteren som Øjevidne bekræfter. Skriftet gjennemgaaer hver Deel af Staden efter dens forskjellige Afdelinger, beskriver de vigtige offentlige Bygninger, Templet hvorhen Kejseren selv begiver sig for at ofte, Klosterne og Palladserne, hvert især efter deres forskjellige Bestemmelser. Planen er udkastet paa to Blade i største Folioformat, og man seer den umaalelige Stad med dens Taarne, Gader, Pladser og Hovedbygninger. (S. d. A. 148)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-01-30
Kjøbenhavns Børs, d. 29 Januar 1830. Hamburg 2 M. - a vista 200 Species 299. Specier solgtes til 12 Rbmk. 8 1/2 s. Bank-Disconto 4 pCt. Norske Speciessedler 1 Rbd. Sdl. pr. 100 Specier, Svenske Sedler i 49 1/2 49 1/2 Rbs. Tegn. pr. Rdlr. Rigsgield. 4 pCt. Kgl. Oblig. (u. R.) 97 1/2 98 Rbd. Sedl. Dito Dito. . . . . . 93 1/4 93 3/4 i Banco. Nationalbank-Obligationer. (af Laanet 4 Febr. 1820) 103 Rbd. r. S. Dito Dito. . . . . . . . 107 1/2 i Sedler. 4 pCt. uopsigel. Rigsbkobl. Renter pr. 6 Januar 102 – r. S. 6 pCt. norsk Laan, ved Hambro & Søn 106 1 - i Banco. 4 pCt. nye norske Obligat. ved 100 r. S. Dito lydende paa r. S. 100 i Banco. 4 pCt. Dito Dito. . 3 pCt. uopsig, norske Statsobligat. 65 65 1/2 Rd. Banco. 4 pCt. nye danske Obligationer, 74 1/2 75 L. Ster
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-02-01
5,000,000 Rbdlr. Efter Afbetalinger i de foregaaende Aar var Beløbet nedsunket til 2,835,820 Rbdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-02-01
J indeværende Bank-Aar er ingen Forandring skeet. 2. Finantsernes Reservefond i uopsigelige Obligationer var oprindeligen, da Rigsbanken begyndte, 7 Mill., hvoraf aarligen erlægges 6 pr. Cent, eller 420,000 Rbd., de 5 pr. Cent som Rente, og 1 pr. Cent som Afdrag. Nogle extraordinaire Afdrag ere skeete til forskjellige Tider, i alt af Beløb 1,600,000 Rbdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-02-01
I det sidste Bankaar har det fundationsmæssige Kapital-Afdrag været Rbd. Skl. og extraordinaire Afdrag, for Bankens Regning 100,000 Rbd. og for Bank-Jnstitutets 200,000 Rbd. . . Altsaa Afdragene, 560,299. 24.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-02-01
Efter samtlige forhen og nu gjorte Afdrag resterer 2,954,901 Rbd. 9 s. Sølv. kun . .IV. Anden paadragen Obligationsgjelds Beløb den 31 Juli 1830. Rbd. Sølv. 1. For et af Hans Majestæt Kongen til Banken overdraget Guldtaffe. 2. For de efter Bekjendtgjørelsen af 21 Juni 1818 udstædte uopsigelige Bankobligationer, 3. For Obligationer, udstædte for det efter Indbydelse af 4 Febr. 1820. stiftede Laan (og hvorpaa i dette Bank-Aar 200,000 Rbd. Sølv ere afbetalte, foruden forhen gjorte Afdrag). Falt 425. 100. V. Bankens Indtægter og Udgifter. Jndtægternes Klasser ere. Jndkomne Renter af de Banken tillagte Hæftelses Kapitaler; Renter af Bankens Udlaan; Disconto af Omsætninger med Bro, samt Renter af Udlaan, og af udestaaende Summer i Banco; Renter af Obligationer Banken tilhørende; fremdeles hvad BankJnstituttet i Altona har at bidrage, til Afdragelse af den paa Banken ifølge Octrojens 12 hvilende Gield. Udgifternes Klasser, Renter og Afdrag paa ovenanførte Obligations-Gield, til Finantsernes Reservefond, og ellers, Provision, Courtagem. v. af Banco=Omsætninger i Hamburg; Omkostninger ved Seddelfabrikation, for Seddel-Papir, Trykning, Stempling og Lønninger til Numeranter og Underskrivere; (i Bankaaret fra 1 Aug. 1828 til 31 Juli 1829, var denne Posts Beløb 19,123 Rbd. 26 Skl. og i det følgende Aar 23,395, Rbd. 6 Skl. Sølv, 28 Rbd. Sdlr.). Omkostninger ved Bankens Administration, saasom Lønninger, nogle Vartpenge, Inventarier, Kontoirhold etc., samt Porto (Portoen var i Aaret 180778. 4199 Rbd. i Aaret 18289. 11, 96 Rbd. - i Aaret 1829230, 3753 Rbd.). Godtgjørelse for falske Sedler. Sølv. Sed. og T. Rbd. Sk. Rbd. Sk.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-02-01
Jndtægternes Beløb, i sidste Bank-Aar. var . . . . 320,944. 2. 1,551,129. 11. Udgifternes 504,036. 18. Forskiel af Udgifternes Indtægt - 183,092. 16. J 824,445. 5.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-02-01
Efterat paa Kapitalkontoen de Indtægten overstigende Udgifter i Sølv, ere overførte i Sedl. og T. har Overskuddet i det Hele udgjort 734,029 Rbd. 19 Sk. S. og T. Restancerne ere betydelige, i alt over 281,140 Rbdlr., deraf er endeel fra 1818 og paafølgende Aar. VI. Sammenligning imellem Bankens Kapital-Konto den 31 Juli 1818 ved Overgangen fra Rigsbanken til Nationalbanken, og den 31 Juli 1830. Sedler. Sølv. Sk. Rbd. Sk. Rbd. 1818 eiede Banken 1831,103. 44. 3,859, 56. 40. Altsaa I. 1,128,700. 43. 1859,097. 69.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-02-01
Man maa herved ogsaa erindre de meget betydelige ovennævnte Afdrag, som paa Obligationsgielden have i Mellemaarene fundet Sted. VII. Om Bankens Virksomhed ved Udlaan og
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-02-01
Vexeldisconteringer. Af den Sum, som Banken eiede d. 31 Juli 1830, foruden Kassebeholdningen etc. optage vi de Summer, som derom give Jdee. Sølv. Sedler og Tegn. Rbd. Sk. Rbd. Sk. Udestaaende almindelige Laan samt i Banco og Vexler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-02-01
De af Banken disconterede Vexler 162,926. 32.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-02-01
Jmod Vexelobligationer udestaaende. 123,857. 30. Activa, som Banken i Anledning af dens Udlaan er kommen i Besiddelse af 626. 82. 1,061. 69.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-02-01
For Indlaan var Banken skyldig 1,210,949. 70. 912,268. 18. Jndskud til Aktier. Efter Jndbydelse af 21 Mai 1818 blev til Rigsbanken indskudt 3400 Rbd. r. Sølv. J Nationalbankens første Regnskab til 31 Juli 1819 bleve endvidere 29,200 Rbd. beregnede som Jndskud. Altsaa Beløbet da 32,600 Rbd. Siden ere 5800 Rbd. tilkomne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-02-01
Jndenlandske Efterretninger. Jfølge Hans Majestæt Kongens allerhøieste Befaling højtideligholdtes Allerhøistsammes høje Fødselsdag ved et godt Middagsmaaltid for samtlige Elever i de under Bestyrelse af Directionen for Garnisonsskolevæsenet værende Undervisningsanstalter for Underofficierer og Spillemænd, samt i de militaire Caserneskoler. 468 Personer deltoge i denne Høitid og sluttede den med kraftfuld Yttring af sand Taknemlighed og Erkjendtlighed mod den ædleste Konge. Ogsaa havde Hans Majestæt allernaadigst behaget at lade foranstalte et Middagsmaaltid for samtlige Søetatens Børn, som undervises i Nyboders Skoler. Maaltidet var anrettet paa Sø qvæsthuset for 342 af de større Drenge, og i Skolen i Klerkegaden for 233 af de mindre Drenge og for 480 Piger. Et Tusinde og Fem og halvtrediesindstyve Børn toge saaledes Deel i denne Hans Majestæts Naadesbeviisning, og følte med rørte Hjerter den inderligste Taknemlighed for den Landsfader, hvis Forsorg for Skolernes Organisation og Vedligeholdelse de skylde den bedre Underviisning, ved hvilken de dannes til engang at vorde nyttige Medlemmer i Samfundet. Kommissionens Medlemmer, Skolernes Lærere, og flere Ungdommens Velyndere og Venner vare tilstæde og alt foregik i sømmelig Orden. Drengene udraabte ved Hans Majestæts Skaal et velment Hurrah, og Pigerne sang nogle Strofer, som til denne Høitidelighed vare forfattede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-02-01
- J Samfundet til den danske Literaturs Fremme, som nu har virket i fire Aar, vorder den aarlige Generalforsamling holdt i Aften. Samfundet beklager Tabet af nogle det ved Døden berøvede Medlemmer, i alt i det forløbne Aar 4, nemlig: 1) Kancelliraad og Postmester Hr. S. Benzon, død d. 20 December 1830. 2) Etatsraad og Professor K. L. Rahbek. Fra 30 April 1827. til sin Død d. 22 Apr. 1830 var han Repræsentant i Samfundet, og, som saadan, virkede fordet, ved Deeltagelse i Forfattelsen af Lovene; ligeledes ved at være Medlem i Skriftkommissionen. 3) Kancelliraad Wilse: død den 13 Dec. 4) Professor Odin Wolf død d. 16 Aug. - Ved Udmeldelse ere i alt fem Medlemmer udgaaede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-02-01
J Aarets Løb ere 8 ny Medlemmer indtraadte nemlig i alphabetisk Orden Derr, Provst Kierulf i Viborg Amt, Havnekontroller LessøGeheime-Arkivarius og Professor Fin Magnusen, R. af Dbr., Regimentschirurg MansaKammerjunker, Greve Moltke, Hr. Popp, HofJnspector Schønberg, R. af Dbr. Dom., og Bogtrykker Quist. Antallet af Selskabets ordentlige Medlemmer er nu 136, og overordentlige Medlemmer: 1) Directionen for det Classenske Fidekommis. 2) Hr. Greve A. W. Moltke til Bregentved, Kammerherre, Deputeret i det kongelige Rentekammer og for Finantserne, Stkr. 6 Dbr. Dom. og Hr. Martin Werkmester i Svendborg, pensioneret geographisk Landmaaler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-02-01
Samfundet har en Beholdning af i alt 891 Rbd. 26 s. rede Sølv, og 364 Rbd. 41 s. Sedl. og Tegn. Derunder er dog indbegreben nogle Restancer, som alle ventes at indkomme.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-02-01
Blandede Efterretninger. Et Skrift, hvori de Fruentimres Fortjenester udvikles, som, fra Verdens tidligste Dage indtil vore nyeste, have gjort sig bekjendte og fortjente ved Iagttagelser, Studium, Erfaring, praktisk Virksomhed, Skrifter etc. i de forskjellige Fa af Naturvidenskaberne, Anthropologi, Physiologi Lægevidenskabernes Dele o. s. fr. er i Aaret 1830. trykt i Gottingen, forfattet af den kongel. preussiske Geheime-Hofraad Dr. Chr. Fr. Harles. Det læses med Jnteresse, er smukt udstyret med Kobbere, især til den mythologiske Deel, og kan tjene som en vakker Fødselsdags Gave, eller ved andre Leiligheder for dannede Fruentimre.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-02-01
Etatsraad, Professor, Ridder, Det. Herholdt mærkelige Skrift om Misfostre anmeldes korteligen i Pierrers Zeit. d. A. No. 2.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-02-01
- Et af Tydsklands bekjendte medicinske Tidsskrifter er J. F. Pierer's, som udkommer Altenburg. Det begyndte egentligen 1798 og de tre første Aargange med Navnet: Medicinische Nationalzeitung for Deutschland vare indledende Siden blev Navnet: Allgem. medic. Annalen des 19 Jahrhunderts. Det har saaledes bestaaet i 34 Aar; og fortsættes, fra 1831 Aars Begyndelse under Titel: Allgem. medicinische Zeitung. (To Ark ugentl. i Qv.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-02-01
Kjøbenhavns Børs d. 1 Februar 1831. Hamburg 2 M. - a vista 215 Species 213. Specier solgtes til 12 Rbmk. 12 1/2 s. Bank-Disconto 4 pCt. Norske Speciessedler 15. s Rbd. Sdl. pr. 100 Specier, Svenske Sedler. 4 Rbs. Tegn. pr. Rdlr. Rigsgjeld. 4 pCt. Kgl. Oblig. (u. R.) 87 1/2 Rbd. Sedl. Dito over 2000 Rbd. Stk. Rbd. Sedler. Dito Dito. . . . . ..... 81 i Banco.