JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1784-10-29
J allerunderdanigst Følge af forestaaende allerhøyeste Kongel befaling, bekiendtgjøres herved, at den allernaadigst anordnede Politie= og Gieste Ret holdes hos mig Justice=Raad Stabel, boende i Brøgger Trelds Gaard paa Nørregade No. 236, som og imodtager de indkommende Klager. Kiøbenhavn, den 26de October 1784. N. Stabel. C. O. Lavætz. H. F. Schlegel. Udi Bergstaden Kongsberg er den 31te August sidstleden ved Døden afgaaet Anne Maria Lindahl, som var gift anden Gang med Bergmand Erich Jonsen Lygting, og da denne Afdøde efter Anmeldning ved det efter hende begyndte Skifte, skal have en Søn, avlet i første Ægteskab, navnlig Rasmus Jensen, Undahl, som for mange Aar siden er udreist til Søes, saa advares han hermed, enten selv at møde for Skifteretten inden den i Loven fastsatte Tid, for at lagttage sin Tarv, eller og ved Skrivelse til mig, at tilkiendegive om og hvad han forinden Skiftets Slutning kunde have at erindre; paa lige Maade indkaldes alle de, som noget udi dette Boe maatte have tilgode, at indfinde sig med behørig Legitimation for Skifteretten, inden den i Loven foreskrevne Tid. Kongsberg, den 17de September 1784. Jonas Barth, Cancellieraad, Byefoged og SkifteForvalter paa Stedet.
Berlingske Tidende, 1784-10-29
Udi Bergstaden Kongsberg er den 25de f. M. ved Døden afgaaet Stri Olsdatter Byestad, Enke efter afdøde Hans Jonsen Myhre, hvis Boe strax ved Dødsfaldet blev forseglet og siden er registeret til bortsælgende ved Auction. Da nu begges Arvinger, hvoraf endeel opholder sig i Gulbrandsdahlen, og endeel i Jarlsberg Grevskab, tilhører Boet, som den sidstdøde besat efter et imellem hende og Mand oprettet, og den 22de Julii 1768 allernaadigst confirmeret Testamente indeholdende, at Boet naar begge disse Ægtefolk var død skal deles imellem deres fælles Arvinger; saa bliver Dødsfaldet hermed bekiendtgjort, og forbemelte Arvinger efter Hans Jonsen Myhre og Hustrue indkaldede til Møde for Skifte=Retten inden den i Loven befalede Tid, for at iagttage deres Tarv, ligeledes indkaldes enhver, som maatte have noget tilgode hos oftbemelte Afdøde Ægtefolk, at melde sig for Skifteretten med behørig Legitimation for saadant Tilgodehavende inden den i Loven foreskrevne Tid. Kongsberg, den 8de October 1784. Jonas Barth. Endvidere indkaldes alle de, som maatte formene sig noget at tilgodekomme efter her afdøde forrige Ober Stiger ved SølvVærket Botel Nielsen, og Hustrue Maren Resch, at indfinde sig for Skifteretten med lovlig Legitimation, for saadant deres Tilgodehavende inden den i Loven determinerede Tid. Kongsberg, den 8de October 1784. Jonas Barth. Endelig indkaldes Creditorerne efter afdøde Bergmand Jens Jønsen Fisker og Hustrue Anne Adamsdatter, at møde for Skifteretten inden den i Loven foreskrevne Tid, med de Beviser, som de maatte være forsynede med for det de haver tilgode, da Skiftet derefter strax skal blive sluttet. Kongsberg, den 8de October 1784 Jonas Barth.
Berlingske Tidende, 1784-10-29
Skulle nogen have at fordre i Stervboen efter afg. Søren Mathiasen, der har faret for Matros med det Asiatiske Compagnies Skib Frederichsnagor, indkaldes de herved med 12 Ugers Varsel, for at anmelde deres Fordringer i Hof= og StadsRettens Skifte=Commission; ligesaa indkaldes Arvingerne med lovlig Varsel, for at lagttage deres Ret under Skiftet. Skulle nogen have at fordre i Stervboen efter afg. Matros af 2den Div. 1ste Comp. No. 57. Christian Werner, der har fahret for Baadsmand med den Østersøeske og Guinæiske Han deels Skib Grev Bernstorff, indkaldes de herved med 6 Ugers Varsel, for at anmelde deres Fordringer i Hof= og Stads=Rettens Skifte=Commission.
Berlingske Tidende, 1784-10-29
Ved Proclama, som er læst i Hof- og Stads=Retten den 4de October sidst og i Siellands Landsting den 8de dito, ere Creditorerne efter Ole Nielsen Agersøe, forrige Borger og Skipper her i Staden, som med sit førende Skib paa Reisen er forulykket, og efter hans ligeledes afdøde Hustrue Maren Kirstine Jensdatter Mortensen, indkaldede, de indenlandske med 12 Ugers Varsel og de udenlandske inden Aar og Dags Forløb, forat anmelde deres Krav i Hof= og Stads=Rettens Skifte=Commission. Saa ere og de afdøde Folkes Arvinger indkaldede med sidstmeldte Varsel for at lagttage deres Arve=Ret; som herved ydermere bekiendtgiøres.
Berlingske Tidende, 1784-10-29
Ved udstæd Proclama, som er læst i Hof- og Stads-Retten den 4de October og i Siellands Landsting den 6te dito sidst ere Creditorerne efter Proviantskriver Lauriz Udsen, der har fahret med det forulykkede Orlogskib Jndfødsretten, indkaldede med 12 Ugers Varsel for at anmelde deres Fordringer i Hof= og Stads=Rettens Skifte=Commission. Ligesaa ere Arvingerne indkaldede med lovlig Varsel for at lagttage deres Arve=Ret under Skiftet; hvilket hermed til Efterretning bekiendtgiøres.
Berlingske Tidende, 1784-10-29
Ved udstæd Proclama, som er læst i Hof= og Stads=Retten, den 4de October, og i Siellands Landsting den 6te Dito sidst, ere Creditorerne efter afg. Claus Olsen, der har faret for Matros med det Asiatiske Compagnies Skib Frederichsnagor, indkaldede med 12 Ugers Varsel, for at anmelde deres Fordringer, i Hof= og Stads=Rettens Skifte=Commission; saa ere og Arvingerne indkaldede med lovlig Varsel, for at lagttage deres Arveret under Skiftet, hvilket hermed til Vedkommendes Efterretning bekiendtgiøres.
Berlingske Tidende, 1784-10-29
Ved Proclama, som er læst i Hof= og Stads=Retten den 4de October, og i Siellands Landsting den 6te Dito sidst, ere Creditorerne efter afg. Christian Pedersen, der har faret for Matros med det Asiatiske Compagnies Skib Frederichsnagor, indkaldede med 12 Ugers Varsel, for at anmelde deres Fordringer i Hof= og Stads Rettens Skifte=Commission; saa ere og Arringerne indkaldede med lovlig Varsel, for at lagttage deres Arveret under Skiftet, hvilket hermed til Efterretning bekiendtgiøres.
Berlingske Tidende, 1784-10-29
Arvingerne efter afg. Diderich Martin Oltien, Snedker Dreng, som er fød i Delmenhorst, og død her i Staden den 22de April 1780, indkaldes herved at møde i Haf og Stads=Rettens Skifte Commission inden den Tiid Loven foreskriver, for at iagttage deres Arve=Ret, da enhver kan vente at vederfares hvad Ret er efter Loven. Kiøbenhavn, den 15de October 1784.
Berlingske Tidende, 1784-11-01
London, den 5te og 8de October. Regieringen er paa det alvorligste betænkt paa at giøre en Ende paa Snighandelen, da der anvendes saa mange Konstgreb, for at giøre de imod samme tagne Midler frugtesløse. Til den Ende skulle endnu 4 Fregatter bruges til at krydse imod Snighandlerne, og til sammes bemanding skal den største Deel af 1300 Matroser, som forhen vare paa 3 Vagtskibe, blive taget. De Kongelige Skibe have og i denne Tiid været temmelig lykkelige imod Snighandlerne; Cutteren Sandwich bemægtigede sig for nogle Dage siden ved cillys en med 20 nipundige Kanoner og 90 Mand besat Snighandler. Han overgav sig først efter en heftig Trefning, hvori der omkom nogle Folk paa begge Sider. J forrige Uge tog Cutteren Falbot en Snighandler paa 16 Ni pundige Kanoner og 80 Mand, som dog overgav sig uden Modstand, og bragte ham op til Warerford. Cutteren Dispatch har i Cork taget en Fransk Snighandler, hvis adning med Thee, Brændeviin og Tobak bliver vurderet for 12000 Pd. Sterl. Cutteren, Prindsen af Wallis kaldet, har atter afsendt til Forvey en Snighandler, som en den tredie han har taget i en Tiid af 14 Dage. Paa adskillige Stæder i Grevskabet Susser have Toldbetienterne forskort Tiid siden fundet og confisceret stor Qvantiteter af Thee, Brændeviin og Genever, som tilhørte Snighandlere.
Berlingske Tidende, 1784-11-01
Man haaber, at Snighandelen vil snart ophøre, dersom Anstalterne derimod vedblive saaledes som hidindtil. De Kongel. Krydsere ere saa godt posterte, og saa aarvaagne, at intet kan undgaae dem. Den 26de September bragte Nutteren Neptun en Snighandler paa 300 Tønder op til Embletown.
Berlingske Tidende, 1784-11-01
Efter en Skrivelse fra Canada er man sammestæds meget virksom i at føre Stavetræ og andre Trævahre til de Vestindiske Øer. Skulde Ministeriumet ikke igienkalde den offentlige Bekiendtgiørelse, hvorved Amerikanerne forbydes at handle paa disse Øer, saa vil dette være meget fordeelagtigt for Canada og i Særdeleshed for Nova Scotia. Man troer, at Canada og Nyeskotland kunde i en Tiid af 3de Aar forsyne alle Vestindiske Øer med alle Slags Trækar, som man for nærværende Tiid maae hent fra Havnene ved Østersøen. Fra Jrland har man den Efterretning, at en Mængde Snighandlere have for kort Tiid siden været ved Kysterne, hvoraf mange førte 12 til 20 Kanoner, og vare alle saa godt bemandede, at mange af de Kongel. Luttere vilde ikke have været dem voxne. J Gaar blev der affærdiget Ordre til Plymouth, at 3 Fregatter skulle ufortøvet løbe ud, for at opsøge Snighandlerne.
Berlingske Tidende, 1784-11-01
Fra de Franske Grændser, den 12te October. J Metz giøres Anstalter til at imodtage en talrig Garnison; J Thienville og Strasborg skulle Fæstningsværkerne repareres; J Luxenborg ere alle, som have Tilladelse at være fraværende, indkaldede, og Regimentet Kaunitz skal marchere til Brüssel.
Berlingske Tidende, 1784-11-01
Ostende, den 12te October. J Gaar lod et Hollandsk Krigskib paa 60 Kanoner tilligemed en Cutter og en Brigantine sig see paa Høiden af vor Havn, hvorpaa alle vore Fiskerbarker begave sig i Sikkerhed. Vort Artillerie er beredt til at afslaae enhver Art af Angreb.
Berlingske Tidende, 1784-11-01
Østerrige, den 12te October. Under 2den hujus have vi fra Fiume faaet følgende Efterretning. "Med adskillige Breve have vi faaer den Bekræftelse, at Bassen af Scutari har ved Slutningen af Augusti Maaned gjort sig fierde Gang færdig til at angribe Montenegrinerne. J denne Hensigt begav han sig i Spidsen for 30000 Albaneser paa Marchen til Dezernizza for at trænge ind fra den nedre Side af Biergene, men de kjække Montenegriner, som ikke manglede Spioner, fik herom Underretning forsamlede i største Hast 5000 af deres Folk, og under Anførsel af deres tapre General Grev Radanich, samt deres 2de Oberster Palmenaz og Giurasscorich, trak med denne ringe Magt den tyrkiske Krigshær dristig imode. De vovede sig endog over Biergene til Sletterne af Albanien, og angrebe Bassaaen paa en Tid, da han mindst formodede det, og just da hans Cavallerie havde afsadlet, med en saadan heftighed, at inden 1/2 Time var hans hele Krigshær bragt i Uorden og paa Flugten. Paa Valpladsen bleve 647 Tyrker, og 408 af samme tilligemed 2de Beglerbegs og 5 Agas bleve fangne. Kun 16 Døde og 50 Saarede vare Montenegrinernes hele Forliis.
Berlingske Tidende, 1784-11-01
Limburg, den 16de October. Grenadeer-Bataillionen von Heiden og 2de Bataillioner af Regimentet Kaunitz, som udgiøre et Corps af 2400 Mand, ere marcherte fra Luxenburg; det første til Mecheln, og det andet til Løwen. Regimentet von Murray er allerede reist igiennem Antverpen; 100 Kanonerer med 40 store Kanoner følge det. Alting seer krigerske ud.
Berlingske Tidende, 1784-11-01
Paris, den 18de October. Man siger under Haanden, at det Kongel. Cabinet i Versailles er Hollænderne hengivent, og man befrygter, at dersom Frankriges Mægling i Tvistighederne om Schelde skulde blive frugtesløs, turde der blive gjort fælles Sag med Hollænderne.
Berlingske Tidende, 1784-11-01
Brabandt, den 18de October. Den 12te hujus seilede den Keiserlige Brigantine, die Er war ung, Capitain Pittenhoven, anden Gang fra Ostende, for søeveres at gaae op igiennem Schelde til Antverpen. Admiral Reinst lod det i Begyndelsen passere; men da det havde kastet Anker ved Mundingen af Schelde, sendte Admiralen 4 bevæbnede Skalupper til samme, hvilke bemægtigede sig Brigantinen og bragte den til Vissingen. Dette er den anden Fiendtlighed, som Hollænderne have begaaet imod de Keiserlige Skibe.
Berlingske Tidende, 1784-11-01
Den 16de reiste Prinds von Ligne, Faderen, til Antverpen, hvor han skal føre den øverste Commando, og Grev von Arberg være den Næstcommanderende efter ham. Den 10de begave Kanonererne fra Mecheln sig til Nieuport og Ostende.
Berlingske Tidende, 1784-11-01
Garnisonerne i Luxenburg, Dornich og Namur ere tilligemed Dragonerne marcherte til Antverpen og Diest, og Garnisonen i Brüssel har Ordre til at holde sig marchfærdig.
Berlingske Tidende, 1784-11-01
Den 22de venter man i Brüssel en Coureer fra Haag, som maae medbringe et afgiørende Svar, og paa Løverdag Keiserens endelige Ordre. Man sagde, at Regimentet Bender skulde komme fra Brischau til Luxenborg, men det er ikke bleven bekræftet. Da endnu ingen Tropper ere paa Marchen fra Tydskland, og man ikke kan foretage sig noget afgiørende med de, som ere her, saa veed man ikke om Freden vedbliver eller en Krig skal begyndes. Dog troer man, at Keiseren vil vedblive sin Beslutning i Henseende til den frie Skibsfart paa Schelde. Der siges, at vi staae i beste Fogtaaelse med Engeland. De Hollandske Ministre ere endnu Brüssel.
Berlingske Tidende, 1784-11-01
Haag, den 19de October. Den 15de hujus om Middagen ankom er til Deres Høimægtigheder Hertugen af Brunsvigs Resignation paa hans samtlige Charger i denne Stats Tieneste, Følgende Dag om Morgenen reiste bemelte Hertug fra sit Governement Herzogenbusch til Achen og derfra videre til Brunsvig. -Hr. Hertugens Afskedsskrivelse til Generalstaterne lyder saaledes:
Berlingske Tidende, 1784-11-01
Høimægtige Herrer, Da jeg har havt den Ære i 34 Aar at tiene dette Land i adskillige høie militaire Charger, og jeg er fuldkommen overbeviist om, at jeg i samme har opført mig med al Jver og muelig Troskab, saa at jeg herover har erholdt de tydeligste Kiendetegn paa Deres Høimægtigheders og den hele Nations Bifald og hengivenhed i den Tiid der var Roe og Enighed; saa ville Efterkommerne have Møie for at troe, at man har kundet lade sig bringe til de yderste Fornærmelser, som jeg i 4 Aar har maattet udstaae. De vedvarende Gienvordigheder have for lang Tiid siden bragt mig til at tænke paa min Afreise fra disse Lande; men jeg troede, at det ikke stod mig an at giøre saadant, førend jeg paa den behørige Maade var bleven retfatdiggjort ihenseende til de usandfærdige Beskyldninger og Forhaanelser, som vare mig tilføiede, og jeg har, uagtet nogle Provindsers for mig saa smertefulde Resolutioner, bestandig haabet og ventet at erholde dette af Deres Høimægtigheder, eller at blive hørt i at forsvare mig; ligesom jeg og i min ærbødige og indstændige Skrivelse til de Herrer Stater i de 5 Provindser, som endnu ikke havde slaaet sig til disse Resolutioner, har anholdt derom. Men Sagernes nærværende Omstændigheder og den aabenbare Mistillid, som adskillige Provindser have viist og ladet udbryde imod mig, har bragt mig til den Beslutning, ikke længere at opsætte min Afreise Jeg overleverer altsaa i det jeg betiener mig af den Ret, som jeg udtrykkelig forbeholdte mig, da jeg traadde ind i Tienesten, nemlig til alle Tider naar jeg fandt for godt, at kunde tage Afskeed fra dette Lands Tieneste, ved nærværende Skrivelse virkelig alle mine militaire Charger i Statens Tieneste i Deres Høimægtigheders Hænder, og erklærer, at jeg fra nu af anseer mig frie for min Eed og dette Lands Tieneste. Ved samme Leilighed giver jeg D. Høimægt. Efterretning om, at jeg har overleveret til Hans Durchlauchtighed, Prindsen af Oranien, som Capitain for Unionen, uden nogen Tilbageholdelse alle Papirer, Carter og andre Planer, som angik Staten og dette Lands Forsvar, og som efter det forrig Forhold, hvori jeg stod, vare i mine Hænder, samt at jeg har overgivet Generalmajor og Commandant Douglas Commanden over denne Stads Garnison og tillige tilstillet ham alle til dette Gouvernement henhørende Planer og Papirer.
Berlingske Tidende, 1784-11-01
Hvornæst jeg, efter at have tilønsket Deres Høimægtigheder og dette Lands største Vel og Lykke Himlens rigeste Velsignelse, har den Ære med al Ærbødighed at forblive Deres Høimægtigheders
Berlingske Tidende, 1784-11-01
Herzogenbusch, underdanige Tiener, den 14de October 1784. L. H. v. Brunswig Haag den 19de October.
Berlingske Tidende, 1784-11-01
Som der siges, skal den Keiserl. Kongel. Envoye extraordinaire Friherre von Reischach, kun endnu i 8 Dages Tiid udgive Passer; der ventes og et Manifest fra det Keiserl. Hof Side. - 400 Mand af de Hollandske Tropper have faaet Ordre til at begive sig til Lillo, for at forstærke den der værende Besætning. Det bekræftes og, at vore Tropper skulle paa Grændserne trække en Cordon, hvilken Generalmajor Gre nier, Chef for Waloner=Regimentet, skal commandere. -
Berlingske Tidende, 1784-11-01
General Dumoulin, Chef for Jngenieur=Corpset, er kommen tilbage fra Flandern. - J Gaar havde Hs. Durchlauchtighed Arvestatholderen en meget lang Conference med General von der Dussen, som formodentlig faaer Gouvernementet i Herzogenbusch. - Arvestatholderen skal nu herefter selv commandere Livgarden, som Hertugen af Brunsvig var Chef for. - Efter nogle Beretninger er Capit. Pittenhoven kommen tilbage til Ostende med Brigantinen, hvormed han fra Ostende vilde gaae søevært op ad Schelde til Antverpen; men andre Efterretninger sige, at han er bleven anholdt af de Hollandske Krigskibe ved Mundingen af Schelde, hvor han ligger for Anker.
Berlingske Tidende, 1784-11-01
London, den 22de October. Det Wienske og Berlinske Hofs Gesandtere, Grev Kagenack og Luci have i Gaar været i Conference med Kongen angaaende Anliggendernes nærværende Tilstand. Man forsikrer her, at Frankrig og Preussen, tilligemed nogle andre Magter ville, i Fald en Krig virkelig skulde bryde ud imellem Keiseren og Republiken Holland, tage Deel i denne Tvistighed.
Berlingske Tidende, 1784-11-01
Haag, den 23de October. Den sidste fra Paris indløbne Coureer skal have medbragt den Efterretning, at det Franske Ministerium ikke var meget tilfreds med, at Sagen var kommen saa vidt, at den neppe igien kunde blive henledet paa Underhandlingens Bane; da Keiseren uden Tvivl, som den fornærmede Part vilde fordre af Frankrige de i Tractaten af 1756 fastsatte 25000 Mand, hvilket torde sætte det Franske Hof i en mærkelig Forlegenhed.
Berlingske Tidende, 1784-11-01
Jmidlertid fortsættes endnu stedse vore Tilrustninger. Alle vore Tropper maae være marchfærdige paa første Vink. Garnisonen fra Brielle er allerede afmarcheret til Lillo og de øvrige Forter ved Schelde. J tilkommende Uge ventes den afgiøtende Coureer fra Wien.
Berlingske Tidende, 1784-11-01
J alt dette er det dog en Beroeligelse, at Deres Høimægtigheder kunde være uden Bekymring for Churfyrsten af Cøln og biskoppen af Münster, da Anliggenderne med denne Prinds set have for nogle Dage siden taget en saa god Vending, at man fra hiin Side intet har at sørge for.
Berlingske Tidende, 1784-11-01
Antverpen, den 24de October. De 4 Hollandske Ministre i Brüssel ere reisefærdige for saasnart at den Keiserlige Resolution kommer at kunne begive garfra. Mange troe, at Keiseren selv vil snart komme til Brüssel. Det heder og, at de Keiserlige Tropper torde giøre begyndelse med at ødelægge de Hollandske Forter ved Schel i, og derpaa gaae i Vinterqvarteer. Bergen den 16de October.
Berlingske Tidende, 1784-11-01
Corsøer, den 28de October. Jndkomne: Den 23de hujus Frue Langeland med tvende Sønner, Studiosus Rabech, Jfr Gryner, den 24de huj. Fransk Coureer la S. Murier, Svensk Coureer Norden stein, Forvalter Bang, Blegemester Cortsen; den 25de hujus Kongelig agende Post 5 Læs, Kammerjunker Kaas, Frue Grevinde Reventlau med følge; den 26de huj. Kammerjunker Kaas, den 27de hujus Kammerherre Ebbingen, General Gouverneur Roepstorph, Pastor Monradt, Fuldmægtig Eeg, Frue Auditeurinde Hertel med Jfr. Datter; den 28de hujus Agent Eskildskron, en Commando med Recrytter.
Berlingske Tidende, 1784-11-01
Udgaaede: Den 24de hujus Capitainerne Wolten og Matzen, Lieutenanterne Pranger og Munthe med 300 Soldater og Under-Officerer til Holsteen, Kongelig agende Post 3 Læs; den 25de hujus Etatsraad Helfried, den 27de hujus Kammerherrerne Buchwald og Lützou, Major Bylov med Søn, Jfr. Kuhlman, Pastor Friis, Bogholder Vogelsang og Søn, Provst Obel med Kierreste, Fabriqueur Nielsen.
Berlingske Tidende, 1784-11-01
Helsingøer, den 1ste November. Den 26de October var Vinden S. V., og ankom her paa Reden 2 Skibe. Den 27de ejusdem var Vinden N. O., og ankom 20 Skibe. Den 28de og 29de ejusdem var Vinden N. O., og ankom 74 Skibe. De derved ankomne Hollandske Skibe gik til Seils. Den 30te og 31te ejusd. var Vinden O. S. O., og ankom 122 Skibe. J Dag ved Postens Afgang var Vinden Østen med tyk Luft og stille Veir, og ere 10 Skibe ankomne.
Berlingske Tidende, 1784-11-01
Kiøbenhavn, den 1ste November. Den 10de September d. A. er Sognepræst Hr. Ferdinand Ulrich Frederich Treu beskikket at være Sognepræst for Woer hasse og Grene Menigheder i Riber Stift.
Berlingske Tidende, 1784-11-01
Høieste Rets paadømte Sager i forrige Uge: No. 84. Kammer-Advocaten, c. afgangne Kiøbmand Andreas Dams Stervboe. No. 86. Jens Christian Holmark, c. Andres Speitzer, som Fuldmægtig for Jens Thuesen. No. 4. G. neral-Krigscommissair Andreas Klingenberg, c. Jon Wohl. No. 145. Major Christian von Heyerdahl, c. Chr. sten Botner. No. 39. Capitainlieutenant von Holsten, Peder Hansen.
Berlingske Tidende, 1784-11-01
Ved Tal=Lotteriets 283 Trækning i Wandsbeck udkom: No. 53, 90, 31, 61, 28.
Berlingske Tidende, 1784-11-01
Ved Tal=Lotteriets 420 Trækning i Kiøbenhavn udkom: No. 5, 7, 71, 49. 17.
Berlingske Tidende, 1784-11-01
Paa Løverdag den 6te November afgaaer den Kongelig Danske agende Post tillige til Jylland; Jndleveringen de til skeer Fredag Eftermiddag imellem 12 og 5 Slet. Den 30te hujus ankom Capit. Christ. Hans. Michelsen, Apenrade fra Figuera med Salt; Skibet St. J hanne ført af Capit. Boe Kettelsen, fra Colonierne i Grønlanmed fuld Ladning af Spæk og Barder; Skibet Planterer ført af Capit. Bohn, fra Færøe med Ballast. J Dag at kom Capit. Niels Ploug og Mads Hansen fra Jsland meUldengods, Tran, Fisk og Skind.
Berlingske Tidende, 1784-11-01
Døde. Helsingøer den 26de October Hr. Jeppe Petersen Gran Garver, i sit 70 Aar; den 27de elusdem Hr. Daniel JessePasskriver ved Øresunds Toldkammer, i sit 60 Aar.
Berlingske Tidende, 1784-11-01
AVERTISSEMENTS. Tractatus Historico criticus de Feriis Papisticis, vulge Gag4 dagar auctore Mag. B. Jonæo, haver nylig forladt Presen. De Høistærede Herrer, som have behaget at subscribere paa samme, vilde lade deres Exemplarer afhente hos BogtrykkeJ. R. Thiele, boende i store Helliggeiststræde No. 150, hvor Bogen tillige af andre Lysthavende kan bekommes for 16 s. paa Tryk= og 20 s. paa Skrivpapiir.
Berlingske Tidende, 1784-11-01
den Proftiske Boghandling paa Børsen bliver til Elskere 4) Bøger udgivet et Catalogus over nye Bøger af alle Facutæter; ligeledes for Musik-Elskere: Das erste Supplement; dem Musicalien Verzeichnise, mit beygelesten Preisen. San mesteds er og indsendt i Commission: Em kleiner Beytrag; Kenntnis des Frandsischen Staats, von einem Norderdeurschals ein Anhang zu den beiden Schriften: Finanz-Sustand, Franzdsischen Staats, und Necker in Briesen af Jselin, 3 Mk. paa Trykp. og 4 Mk. paa Skrivp. Uber Emfindeley und Kraf genes, Modevorurthele und Schimpfreden, auch einige erne Gegenstande, 1ste og 2det Hefte for 5 Mk. Hirichfelds Bibliothek for Menneskeslægtens Historie, over at det Tydske ved P. M. Trojel, 3die Bind, har nu forlaPressen, og koster for de respective Herrer Subscribentere paa Trykp. 2 Mk. 8 s. og paa Skrivp 3 Mk. 8 s. Jndholden af den Deel er Slutningen af Beskrivelsen om Guinea eller Slavekysteom Beboerne paa Senegal, og om nogle Beboere i den syd Deel af Amerika. Alle 3 Dele complet koste for andre, som i have subscriberet, 1 Rdlr. 5 Mk. paa Trykp. og 2 Rdlr. 2 M. paa Skrivp. Ligeledes faaes: Didr. Ebrist. Festers Videnskbernes Ypperlighed for Mennesket; en Tale, holden i Tronhielborgerlige Skole paa Hans Kongelige Høihed Kronprinds Fridrichs Fødselsdag den 22de Januarii 1784, stor 4to, heftet 1 Mk., hos Proft paa Børsen Nr. 11, 12 og 13.