JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Kiøbenhavns Postrytter, 1733-04-24
Constantinopel, den 28 Febr. Den bekiendte Græv Bonneval er i en elændig Stand, stedse syg, og har neppe det han kand leve af, derforuden er han af Tørkerne gandske foragted, saa at han nu er det allerulykkeligst Menneske.
Kiøbenhavns Postrytter, 1733-04-24
Moscau, den 9 Martii. To fra Derbent og Astracan anlangte Courerer have om de Persiske Affairer overbragt følgende Efterretning: at, eftersom den Persiske Geneneralissimus, Chach Chulikan, der fører den Titul. Over-Formynder for den unge Kæyser, havde bragt i Erfaring, at nogle af de fornemmeste Persiske Printzer, formedelst en Forening med Porten, vare sindede at smidde en Rebellion imod hans Person, ja at enlevere den unge Kæyser, havde han som snarest sendt 2 af sine troeste Officerer til Jspahan, hvor han havde ladt 10000 Mænd af sine beste udvalte Folk tilbage til Besætning; disse havde strax arresteret alle de mistænkte Personer, de havde antroffet saa vel paa Slottet som i Staden, nedhugget nogle og ladet de andre føre til de længst fraliggende Steder i Exilium. Han nem: den Persiske Generalissimus holdt Staden, Bagdad og de derhen sig retirerte Tørkeske Tropper med en stærk Circumvallation saaledes indsluttede, at ikke det ringeste af Proviant eller Succurs kunde meere bringes did, og maatte, for desto kraftiger at hindre saadant, halvparten af den Persiske Armee stedse være i Vaaben.
Kiøbenhavns Postrytter, 1733-04-24
Neapolis, den 22 Martii. Fra Øen Maltha har man Beretning, at Gross-Mesteren lader 4 af sine stærkeste KrigsSkibe udruste, og har i Sinde at besætte dem med dobbelt Mandskab. Samme skulle gives Spanien til Hielp imod de Vantroende, som true, denne Sommer med en stærk Magt at komme i den Midlandske Søe.
Kiøbenhavns Postrytter, 1733-04-24
Rom, den 28 Martii. Som Florentiner Breve lyde, har Kæyseren en endelig tilladt, at paa St. Johannis Dag maaden Spanske Printz, Don Carlos, sammesteds blive hyldet, hvilket giver Forhaabning til vedvarende Fred mellem Hofferne til Wien og Sevilien.
Kiøbenhavns Postrytter, 1733-04-24
Dantzig, den 28 Martii. Man forsikkrer, at paa de Polske Grændser skulle være 30 til 40000 Mænd Czariske Tropper, paa den Kongl. Preusiske Side 15000, og et lige Antall Kæyserlige Krigsfolk i Schlesien, posterede, saa at Polen er gandske med Tropper omringet, og alt saa det Polske Vall ikke tor løbe af uden Troubler, hvilke sig og i de Nordiske Qvarterer stærk udbrede; thi en forneme Potentats Minister har allerede erklæret, hvorledes Hans Principal aldrig vilde tillade, at Kong Stanislaus igien besteeg Thronen, efterdi han ey allene var et Creatur af Frankrige og Sverrig, men ogsaa af den Ottomanniske Port.
Kiøbenhavns Postrytter, 1733-04-24
Petersborg, den 30 Martii. Den regierende Hertug af Curland skal være bleven raadet her fra Hoffet, formedelst besynderlige Aarsagers Skyld, at transportere sin Hoff-Staat til den sædvanlige Residentz eller Hertugdommets Hoved-Stad, Mietau, og opholde sig der. Commendanten til Pultava har ved en affærdiged Expresser notificeret dette Hoff, at det Tørkeske Gesandtskab til Hendes Majestæt Kæyserinden var allerede temmeligen vidt avanceret, saa man nu maatte paa Grændserne giøre. re Anstalter til at modtage og escortere det. Herpaa er med samme Expresser affærdiged Ordre til ommeldte Commendant, at afsende 50 Cosaaver samt en Commissaire til Grændserne, forat tage imod og defrayere samme Gesantskab; da Routen skal rettes lige til Staden Moscau Neder-Rinstrøm, den 30 Martii.
Kiøbenhavns Postrytter, 1733-04-24
Sidste Breve fra Paris melde, at til den Spanske Ambassadeur, Marqvis de Castellar, var ankommen Skrivelse, hvorudi ikke meldes det ringeste om en ny Alliance, som kunde ombragere de Europæiske Potentater. Det er og ikke vel troeligt, at een skulde være paa Tapetet; thi om det saaledes forholdt sig, var den vel for længe siden bleven publiceret. Dette er ogsaa vist, at Cardinal von Fleury lader sig med stor Jver være angelegent, at vedlige holde Freden og maintenere de gamle Alliancer; hvorfore han paa ny har forsikkret alle fremmede Ministre, at der var intet mindre paa Tapetet end en ny Alliance mellem Spanien og Frankrige, og, saa længe han endnu maatte blive Premier-Minister, vilde han ikke slutte eller søge andre Alliancer, end saadanne, hvorved den allmindelig Rolighed i Europa kunde staae fast. Ellers fornemmer man, at Hans Allerchristeligste Majestæt skal have truet: hvis man ikke lod Polakkerne deres fri Konge Vall, men søgte at forstyrre det, vilde han beskytte deres Frihed med 100000 Mænd.
Kiøbenhavns Postrytter, 1733-04-24
Schweitzerland, den 8 April. Forliiget mellem det Romerske og Sardiniske Hoff Hoff maa endnu være vidt fra nogen Slutning, efterdi det første, formedelst en ved Trykken udgiven Memorial, standhaftig imodsiger de Turinske Fordringer.
Kiøbenhavns Postrytter, 1733-04-24
Wien, den 8 April. En Capitain af det Philippinske Regiment har for Kongen af Preussen fundet en Mand, som er over 8 Fod lang, og er sindet at bringe denne store Mand tillige med sin Broder, som er over 5 Fod høy, skiønt samme endnu ikkun er 11 Aar gammel, over til Berlin.
Kiøbenhavns Postrytter, 1733-04-24
Paris, den 10 April. Jntendanten i Dauphine har til Hoffet berettet, at han, efter de hannem fra Hoffet meddeelte Ordres, havde ladet Magazinerne i samme Province overflødig forsyne, saa man nu var i Stand at kunne underholde en Armee af 30000 Mænd. Disse Præparatorier samt de, man i Elsas og ved Siden af Flandern giøre, give formodentligen tilkiende, at man har i Sinde, paa adskillige Sider at agere. Ellers forlanger man høylig at fornemme, hvorledes Kæyseren vil forholde sig i de Polske Affairer, og om denne Monarch, hvis det kom derpaa an, vilde give KongStanislao Exclusivam. Som over alt sparge res, har Kongen af Sverrig ladet vide, at han, angaaende det ny Konge-Vall i Polen, vil rette sig efter vores Hoffs Anstalter, over hvilken Erklæring vor Konge skal være høyst fornøyet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1733-04-24
Haag, den 13 April. Ved alle de Sammenkomster, den Kæyserlig, Stor Stor-Brittannisk, Franske og Preusisk Minister med nogle af General Statens Deputerede i Holland have holdet, har man anmerket, at man anstiller sig noget kaaldsindig imod dem: Thi nogle af den Hollandske Regiering, som tilforn have været imod Printzen af Oranien, have vendt sig paa hans Side, og ladet Herrerne af Zeeland sidde, hvilket som fornemmes den Provintz Zeeland skal have forskyldt, i det de ved adskillige borgerlige Sager, hvorudi Holland vilde være føyet, have viist sig saa haarde, og blant andet: man maatte tilstaae dem den Rætt at denominere en Præsident og Fiscal ved Rætt-Kammeret, naar samme Pladser bleve ledige. Endskiønt nu Staten af Zeland med denne nærværende Disputation er kommen uret ansaa have de dog et nyt Hielpe-Middel ved Haanden: Thi de ville overlade Printzen af Oranien det Marqvisat Vlisingen og Veere, som et gandske Mands Lehn, hvilket han og hans Livs ArvinPaa saadan ger i lige Linie skulle besidde. Maade meene de, at det dog alligevel maa falde dem til igien, uden at nogen havde Aarsag at besvære sig over Urætt.
Kiøbenhavns Postrytter, 1733-04-24
Neder-Elv, den 21 April. Fra Sachsen berettes, at Churførsten, da han hvor nu saae, hvorledes mange Polske Magnater iblant vel Primas Regni selv maatte være bleve for Hans Kongl. Høyhed immer porterede, vilde stræbe at erlange den Polske Krone, til hvilken ken Ende det fra Dresden til Warskau afgangne anseelige Gesandtskab fornemmelig skulde være instrueret. Hans Kongl. Høyhed torde vel og af Frankrige blive understyttet, dersom han kuns vilde resolvere sig til at renovere hans Faders, den afdøde Konges, Tractater med samme Krone; men, i fald det ikke skeede, paa alle muelige Maader i hans Hensigter blive traverseret.
Kiøbenhavns Postrytter, 1733-04-24
Hamborg, den 21 April. Man har fra det Meklenborgske erholdet den positive Efterretning, at, eftersom Hans Kæyserl. Majestæt den 25 passato endelig har approberet Rigs Hoff-Raadets Conclusum i den Meklenborgest Sag, og samme virkelig bliver allerede publiceret, fremdeles og de forandrede Reversales, som af Hans Durchl. Hertug Christian ere underskrevne, fra Wien ere komne tilbage, saa nu intet videre fattes, end at de Kæyserl. Mandata, til at intimere den ny Administration, i heele Landet blive offentligen affigerede, hvortil ogsaa de fornødne Anstalter ere gjorte. Saa haaber man, at i det seeneste inden 10 eller 12 Dage den længst forventede ny Administration med behørig Effect skal virkeligen tage sin Begyndelse. Alle Efterretninger fra Polen ville endnu stændig confirmere, at Stanislai Parti begynder endnu stærkere at formeeres, hvilket man saa meget meere troer, efterdi (som indløbne hemmelige Beretninger forsikkre, det Russiske Hoff giør Mine, at understøtte den Stanislaiske Faction, hvorudover saadant foraar aarsager de fremmede Competenter atter en stærk Contreballance. Dette uagtet, ville dog andre fast forsikkre, at den for Chur-Førsten af Sachsen portered Faction skal overgaae hiin, om han ellers for Alvor vil søge den Polske Krone. Nogle ere og meget curieuse for at fornemme, om Chur førsten af Sachsen monne ville communicere det Kæyserl. Hoff de mellem hans afdøde Faders Majestæt og Kongen i Frankrige, samt Bayern, oprettede Alliantz-Tractater og Secrete Articuler efter deres fulde Jndhold.
Kiøbenhavns Postrytter, 1733-04-24
Kiøbenhavn, den 24 April. Den 22 April er Second-Lieutenant Grappe af det Fynske geworbene Infanterie-Regiment i Naade demitteret, med Bestalling som Capitaine af Infanteriet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1733-04-24
Avertissements. 1. Udi denne Maaned er af Kongl. Majsts og Universitæts Bogtrykkerie udkommen Ludvig Holbergs Synopsis Historie Universalis, hvoraf Exemplaret sælges for en Mark; og kand samme bekommes paa Eilersens Collegio hos Monsr. Plesner. 2. Hermed adverteres, at hvo som har Lyst til at kiøbe et slags Tapetzeri med Klæde-Grund og Guld- og Sølv-Blomster til en Stue eller Sahl af Størrelse 3 Fag i Qvadrat, vilde behage at anmelde sig hos Sr. Johan Jørgen Høyffner, Directeur over det Kongl. Bogtrykkerie, boende i Skindergaden, hvor Prisen derpaa, samt nærmere Efterretning, skal blive bekiendt gjort.
Kiøbenhavns Postrytter, 1733-04-24
3. Udi de aabne Boder under Børsen i No. 4 er indsatt en Deel got frisk æured Forpagter-Smør udi Fierdinger og Halv-Tønder, som der kand bekommes for billigste Priis mueligst er.
Kiøbenhavns Postrytter, 1733-04-27
Kiøbenhavns Post-Rytter No. 34. Som medfører Post-Tidenderne af 27 Aprilis Anno 1733.
Kiøbenhavns Postrytter, 1733-04-27
Mayland, den 1 April. Den Alliance imellem Kæyseren og Kongen af Sardinien skal Engeland ogsaa have accederet, og tør bemeldte Konge for sine Prætensioner paa det Maylandske kun med Leylighed have nogle Subsidier at vente.
Kiøbenhavns Postrytter, 1733-04-27
Livorno, den 3 April. Med de Corsiske Affairer staaer det endnu immer ved det forrige, og, efterdi den Coureer, som blev skikket til Wien om den ny Regierings Form, ikke ikke kom meere tilsyne, meenede man, at Hr. GioLuca Pallavicino har hemmelig sendt Udskrift af det af Hans Kæyserl. Majestet foreslagne Forliig til Genua, hvor man fandt det langt anderledes end man havde haabet, og altsaa tragtede at skyde det i Langdrag, for ikke at fuldbyrde det.
Kiøbenhavns Postrytter, 1733-04-27
Parma, den 3 April. Den sidste Erke-Hertuginde Henriette Affaire er nu temmelig avancered, og paa de Placentinske og Cremonesiske Grændser en anden Stridighed opkommen om at passere Po-Floden, eftersom Hertugen Jnfanten prætenderer, at Marchese Pallavicini maa komme til hans Staat og betiene sig af Barqverne, de Tydske derimod vilde paa deres Side ikke lade noget nyt indføre, men blive ved den Sædvane, de hidtil have havt, alt saa maa man forvente, hvad heraf vil følge.
Kiøbenhavns Postrytter, 1733-04-27
Rom, den 4 April. Kongen af Portugal skal (som man fornemmer) blant andet begiære, at, formedelst en af Cardinalerne, Ordens-Hoveder, med undertegnet Bulle, den nu værende Patriarch af Lissabon og hans med saadan Værdighed beærede Successores herefter maatte creeres til Cardinaler, hvilket det Romerske Hoff ikke vil accordere ham, hvorudover Affairerne mellem begge Hoffer endnu staae hen paa den gammel Food, og synes ikke at blive afgjorte. Man siger, at Paven, paa det Spanske Hoffes eftertrykkelige Jnstantz, har nærmere Confirmeret, at maa tage Tiende af de Geist Geistlige i Spanien til den i Africa continuerende Kriges Fornødenheder.
Kiøbenhavns Postrytter, 1733-04-27
Ravenna, den 5 April. Udi lang Tiid har man ikke seet det Romerske Hoff saa misfornøyet, som det nu er, og det fast over alle Roman Catholske Potentater. Over Kongen af Spanien, formedelst Jnfanten Don Carlos; Over Kongen af Portugal, fordi han forsvarer sin Krones Rettigheder; Over Kongen af Sardinien, som har samme Hensigt; OverRepubliquen Polen, eftersom deres Meeninger ere ikke til Kong Stanislai Bæste; men de allerstørste Besværingere ere imod det Franske Hoff og det synes, at Tvistighederne med samme tage langt meere til end af: Thi, foruden den vitloftig Sag om Avignon, yttre sig nye Stridigheder, angaaende den ringe Æstime, man har i Frankrige for Pavens høyst prætenterende Magt.
Kiøbenhavns Postrytter, 1733-04-27
Hans Hellighed har givet den Franske Ambassadeur, Hertugen af St. Aignan, sin høyeste Misfornøyelse over det Parisiske Parlements Decret af 22 afvigte Februarii at fornemme, og blant andet ladet sig forlyde, at samme var for Religionen, foragteligt, og et Triumph-Tegn for Kiætterne; derhos spørgende: Om Kongen af Frankrige de Forpligtelser, hvortil han som Allerchristeligst Konge og første fødde Søn af Kirken fandtes forbunden, ikke meere var bevidste, Foruden andre Expressioner, som Paven, til at vise sine PassiDenne oner og Empsindlighed, har hosføyet. Au Audience har varet over 2 Timer, hvorved Ambassadeuren i sit Svar har ikke viset mindre Forstand end Moderation. Cardinal Corsini, som tillige med andre Cardinaler vare ved denne Audience overværende, skal spottisk have sagt: Han tvivlede ikke om, at jo det Edict af Nantes blev med det første igien indført i Frankrige. Paven skal endnu være bleven meere vred, da han fra sin Nuntio til Paris fik Tidende, at da denne Gesant var kommen til Versailes, for at overlevere 3 Pavelige Brever, et imod Parlamentet, det andet imod Advocaterne, og det 3die imod nogle appellerende Bispe, Herr Chauvelin, Seiglbevareren, havde sagt til samme. Min Herre, jeg raader Eder, at J kun skikker disse 3 Brever strax tilbage, ellers ville vi affærdige Eder, for at bringe dem selv tilbage &c.
Kiøbenhavns Postrytter, 1733-04-27
Warschau, den 12 April. Den her subsisterende Franske Gesant, Marqvis de Montii, havde ved nogle Courerer communiceret sin høye Principal den u-angenemme Efterretning, at denne Republiqve lod hverken de skriftlige eller mundtlige paa Kron-Frankriges Side hid til Dags udgangne Trudseler, som man forlangede, virke, saa, at samme fra deres faste Resolution: ingen anden at udvælge til Konge, end saadan een, til hvilken man havde fattet almindelig Tillid, og det formedelst et uindskrænket frit Vall: ikke paa nogen Maade, var at bevæge; men nu, siden samme ved sidste CouCourers Tilbagekomst maa ufeylbarligen have erholdet en Cathegorisk Jnstruction fra sit Hoff, hvorledes han, i Henseende til Stanislaum, ved saadanne Omstændigheder skulde forholde sig, har omtalte Gesant i sin høye Principals Navn hos Førsten Primas sig saaledes erklæret, at, ligesom Hans Allerchristeligste Majestæts glorværdigste Forfædre, besynderligen Ludwig den 14 altid have holdt bestandig Venskab med denne Republiqve, fornemmeligen i at forsvare alle den tilhørige Friheder og Rett, holdt Hans Allerchristeligste Majestæt, nu regierende, sig desto meer forbunden til at giøre lige det samme. Derfore havde høystbemeldte Hans Konge og Herre fast besluttet, at understytte det forestaaende Konge Vall med all Jver, og aldrig at tillade, at nogen Magt skulde giøre Afhold eller være forhinderlig derudi. Efter denne hos Primas Regni havte Audience har omtalte Gesant aflagt lige saadan Erklæring for Kron-Gross-Marskalken samt hos Senatorerne, og endelig hos Kronens og de Littauiske Ministre.
Kiøbenhavns Postrytter, 1733-04-27
Paris, den 13 April. Sagerne om Avignon ere endnu ikke afgjorte, og, efterdi Stadens Blocqvade endnu varer, saa blive Levnets Midler sammesteds meget dyre, og Prisen paa en Tønde Korn er stegen fra 25 til 35 Livres. J sidste Sorbonne Forsamling ere førte store Klagemaal over det Decret fra Universitætet, formedelst hvilket alle Collegiers For stan standere forbydes, at tillade nogen Jesuit at prædike eller lære, og man gav fore, at saadant Deeret beskiæmmede Bispernes Autoritæt, fornemmelig, om Universitætet skulle spille Mester, og ikke tillade nogen secular eller regular approberet Præst at prædike eller lære, blev deres Magt til intet. Denne Sag tør, efter all Anseelse, ikke lidet formeere Urolighederne i den Franske Kirke.
Kiøbenhavns Postrytter, 1733-04-27
Kong Stanislai Hoff til Chambord er meget anseeligt, formedelst den store Mængde af Polske Herrer og Adels-Mænd, som daglig gaae did; og er det paa Veyen til Chambord fast lige saa levende, som mellem Paris og Versailles. At 2 Engelske Skibe til Lissabon ere blevne anholdte, skal være skeet, for at opdage, hvilke Partier Diamanter der ere hemmeligen førte af Portugal til Engeland, eller, som andre meene, at lette Moydores, tvert imod det Portugisisk MynteEdiet, skulde være bragte i Kongeriget.
Kiøbenhavns Postrytter, 1733-04-27
Haag, den 17. April. Med sidste Breve fra Paris har man, hvorledes der spargeredes et Rygte, at nogle Confoederationer i Polen, som havde sig for Kong Stanislaum forbundet, vare sindede at udvælge ham til Generalissimum over de Polske Tropper, for saaledes at bane ham desto lettere Veyen til Thronen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1733-04-27
Et andet fra Haag, af 20 April. Den Samtale, den Kæyserl. Minister, Græven af Sintzendorff, Lord Finch og Marquis de FeneFenelon, enhver i sær, udi disse Dage have havt med de Herren General Statens Deputerede skal have handlet om en Sag, neml. den bekiendte Franske Declaration, og det nu derpaa givne Svar. Enhver holder for: at man til Versailles har ikke ret forstaaet de Kæyserlige Hensigter, eller rettere at sige, ikke villet ret forstaae dem. Jmidlertid har dette Forfald allene gjort saa meget, at deres Høymægtigheder ere blevne tilsinds ikke at foretage nogen Reduction under deres Tropper, men først opbie, hvad Udgang Sagerne nu ville vinde. Derforuden forlyder, at den Provintz Holland har ikke aldeles forkastet Herren Statens af Zeeland Foretagende, angaaende Vlissingen og Ter-Veere, udi hvilken Post da den vel passelig Deduction, som Høymeldte Prinds, til at bevise sin Rætt, har ladet forfærdige og trykke, torde maaskee endnu komme for Dagen, da han dog ellers havde villet ladet den ligge.
Kiøbenhavns Postrytter, 1733-04-27
Hamborg, den 24 April. Fra Sachsen melde sidste Breve, at Chur Førsten havde den 15 hujus taget mod Hyldningen til Dresden og den 21 til Leipzig, hvilket og saa efter Haanden i de fornemmeste Stæder skulde gaae for sig. Med Breve fra Berlin af 21 hujus berettes, at Hans Majestæt af særdeles vigtige Aarsager havde ladet contrammandere nogle i Preussen og Uckermarck liggende Regimenter, som havde Ordre at rykke sammen. Eftersom Kongen udi disse Dage med een til Anspach af fær færdige Expresser var bleven berettet om Hans anden Princesses og Datters lykkelig Nedkomst i Barsel-Seng med en Prinds, saa havde Hans Majestæt været saa glad derover, at ey alleene en Over-Officier var bleven spederet didhen for at gratulere og overbringe den sorte Adler-Orden, men Dronningen havde ogsaa derforuden tilsendt hendes Datter og den nyfødde Prinds nogle anseelige Præsenter.
Kiøbenhavns Postrytter, 1733-04-27
Avertissements. 1. Udi denne Maaned er af Kongl. Majsts og Universitæts Bogtrykkerie udkommen Ludvig Holbergs Synopsis Historie Universalis, hvoraf Exemplaret sælges for en Mark; og kand samme bekommes paa Eilersens Collegio hos Monsr. Plesner. 2. Hos Seign. Boldvin Kling, Klæde-Kræmmer boende paa Amager Torv lige for store Hellig Geistes Stræde er at bekomme i For-Huuset til Gaden smukke Logimenter med Loft rom og Kiøkken for en honet Enke, som Liebhaberne strax imod billig Leye kand beboe. 3. Hermed adverteres, om nogen findes, der har Lyst at kiøbe en propre Chalse med et Spand Hæste, kand man anmelde sig hos Direteuren for det Kongl. Bogtrykkerie Sr. Johan Jørgen Hopffner, boende i Skindergaden, eller og hos Morten Seehuus, logerende i lille Grønnegade over for Comoedie Huuset, hvor Kiøbet kand erfares, og, om behageligt er, med det samme accorderes. 4. Hermed adverteres, at hvo som har Lyst til at kiøbe et Slags Tapetzeri med Klæde-Grund og Guld- og Sølv-Blomster til en Stue eller Sahl af Størrelse 3 Fag i Qvadrat, vilde behage at anmelde sig hos Sr. Johan Jørgen Hopffner, Directeur over det Kongl. Bogtrykkerie, boende i Skindergaden, hvor Prisen derpaa, samt nærmere Efterretning, skal blive bekiendt gjort.
Kiøbenhavns Postrytter, 1733-04-27
5. Udi de aabne Boder under Børsen i No. 4 er indsatt en Deel got frisk æured Forpagter=Smør udi Fierdinger og Halv-Tønder, som der kand bekommes for billigste Priis muligst er.
Kiøbenhavns Postrytter, 1733-05-01
Kiøbenhavns Post-Rytter No. 35. Som medfører Post-Tidenderne af 1. Maji Anno 1733.
Kiøbenhavns Postrytter, 1733-05-01
St. Crux i Barbariet, den 7 Febr. Fra Sale hører man, at den forbrændte Rabbi Namias hans Gods, som Kong Abdallah havde taget til sig, var over 50000 Ducater værdt, hvoriblant befandtes hans Huus til Salee og andet Fremmede tilhørende Gods, af hvilket alt bemeldte Konge ikke vil give det ringeste tilbage.
Kiøbenhavns Postrytter, 1733-05-01
Neapolis, den 24 Martii. Fra Calabrien berettes, at det store Land-Gods af Casa Nuova var siunket 20 Haandbred dybt, dog var der ikke omfalden nogen Bygning, hvilket man tilskriver Fundamentets Svaghed, som altid er af det Bierg Stromboli Jordbæven undergivet. Herved ere kun 5 Personer komne af Dage; thi alle Jndbyggere, da de noget tilforn finge høre en stor Bragen, toge Flugten. Fra Messina hører man ogsaa, at sammestæds har været Jordskielv.
Kiøbenhavns Postrytter, 1733-05-01
Sevilien, den 27 Martii. Rygtet gaaer, at Hertugen af Licia, som har været Plenipotentiair Ministre ved det Kæyserlig Hoff, skal som Hans Catholske Majestæts extraordinaire Ambassadeur gaae til Rom, for at handle med Paven om et Forliig udi den Sag, angaaende Castro og Ronciglione.
Kiøbenhavns Postrytter, 1733-05-01
Cadix, den 30 Martii. samme Fra Algier forlyder, at Regieringen steds havde befalet, at alle til Mostagan befindelige Spanske Fanger, i Tallet omtrent 400, skulde bringes til den Morisk Leyer for Oran, for at handle med samme Stads Gouverneur om deres Løse-Penge eller Omvexling mod Moriske Fanger. Nymark i Fyrstendommet Breslau, den 1 April. en Landsbye noget herfra liggende, kalden Schonau, har en Mand skaaret Struben over paa sig selv med en Brød-Kniv. Kort tilforn vare 2 Qvindes-Personer, af hvilke den eene var ore ordentlig viet til ham) og et af hans Børn pludseligen hendøde; hvoraf sluttes, at han paa en gevaltig Maade maa have befordret deres hastig Endeligt, og han selv siden af Fortvivlelse fuldt efter.
Kiøbenhavns Postrytter, 1733-05-01
Warschau, den 16 April. Fra Litthaven har man nylig faaet Tidende, at under General Lacys Commando vare virkeligen 24000 Mænd Infanterie og 24000 Mænd Cavallerie Russiske Folk paa Veien at forsikkre sig samme Lands Grændser, og tillige at have et vaaget Øje med det forestaaende Konge-Vall.
Kiøbenhavns Postrytter, 1733-05-01
Fra Ober-Schlesien, den 18 April. En Russisk Lieutenant, af Geburt en Schlesisk Adelsmand, var forrige Uge, i Følge med en vis Major, til Breslau med Posten anlanget. Deres Eqvipage var meget kostbart, og for Penge fattedes det ingen af begge. Men, da de neppe havde begyndt med deres Pragt at giøre sig bekiendte, løbe der Stik-Breve fra Danzig ind, som meldede, at samme, besynderligen den forste, havde forgrebet sig paa de Russiske Penge, som vare destinerede til at kiøbe Hæste for i Holsteen, og med en considerabel Summa taget Flugten. Herpaa har man, efter det her værende Kæyserlig Over-Amts Befaling, ufortøvet bragt begge i nøye Forvaring. Jmidlertid venter enhver høylig at fornemme, hvad denne Sag, i henseende til den førstes anseelige Venner, vil faae for Udgang, og om samme skal bli Pave udleveret til Moseau.