Norske Intelligenssedler, 1786-03-22
J Anledning af Hans Majestæts vor allernaadigste Konges høje Fødselsdag d. A. har afHans Kongelige Høiheds Arveprins Frederiks aarlige Gave det Kongelige Norske Videnskabærs Selskab efter dets bekiendtgjorte Prisopgaver for Aaret 1785, tilkiendt blandt Bondestanden i Norge følgende Belønninger: 1. Anders Thorsen Aas, Gelveier af Rygge Sogn i Moss Fogderie, har i Aaret 1785 af unyttig Kratskov og Tuer begroet Jord oppløiet 37 Maal Agerland, begyndt med en ny Fremhuusbygning at opsette: optaget 1604 Alen Grøfter, 1 1/4 Al. brede og dybe, hvis opkastede Jord videre er benyttet til Giødselens Formerelse. Denne Gaard har forhen været ubeboet, og brugt alene som en Avelsgaard, den han ved sin Tiltrædelse strax ved Grøfters Optagelse bragte i den Stand, at han kunde udsaae 14 Tønder Havre. J forrige Aar er han af det Kongelige Danske Landhuusholdings Selskab belønnet for uldne og andre Tøiers Vævning. Da nu denne Mand foruden andre Forbedringer paa Gaarden har i 1785 optaget det meste Nyeland og Ager, ansees han meest fortient til den for slig Flid udsatte Præmie af 20 Rigsdaler. 2. Hans Pedersen Holdager, af Lessøe Præstegield og Christianiæ Stift, han har paa sin for 6 Aar siden tilkiøbte Gaard opbygt af ny 8, og repareret 7 gamle Huse: J Aaret 1784 af meget steenig Grun oprøddet et Stykke Land 341 Al. i Qvadrat, omtrent 49 Mælinger: af den deraf opbrudte Steen har han 1784 opsat et Steengierde 175 Al. langt og 2 1/2 Al. bredt. Endskiønt Arbeidet ikke er skeet i dette Aar, hvorfor Præmien egentlig er udsat, synes han dog fortiene en Belønning til Opmuntring for andre af 10 Rigsdaler. 3. Christen Andersen Walseth, af Sunddalen i Nordmørs Fogderie. Han skal i Aaret 1784 og 85 under sin bygstede Gaard have opbygt en Sæterbolig høyt oppe i Fieldet paa øde Tomt, muret et Storfæhuus af Steen 3 Al. høyt over Jorden, med et Loft over for Smaasæe, i det første kan 35 til 40 Storfæe rummes, og paa Loftet 160 Smaafæe, derhos opmuret en Melkeboe med Værelse og Jldsted for Folkene, Omkring Fæehuset har han oprøddet et Stykke Jord i en Runddeel 1800 Favner; derom sat 3000 Al. Steengierde, og 2400 Al. Tørvegierde med Vandgraver om, midt igiennem er gjort en Hulveite 300 Al. lang, sat med Steen, 3 Al. bred i Bunden og 2 Al. dyb. Af dette Eng opbrudt 3000 Læs Steen, som er anvendt til Steengierdet og Hulvetten, foruden den Steen, som er opbrudt til Murene under Husene. Derhos opsat en muret Høeboe af Steenbolverk og op til Taget. Paa dette Engeslette sik han 1784 50 Sommer læs Høe, og 1785 100 Læs. Efter Anmeldelsen er hans Arbeide det største fremfor andres, og altsaa meest fortient til den udsatte Præmie af 20 Rdlr. Dog inden Præmien udbetales, ønsker Forbedringst. 4. Henrie Einersen Borset af Sunddalens Præstegield, Nordmørs Fogderie, har i 1785. af udyrket Jord optaget 2 Mæling Ager, og et Stykke Eng, som har givet ham 9 Læs Høe, opsat et Tørvegierde med aabne Veiter omkring, omtrent 300 Al., og derhos 321 Al. Hulveiter satte med Steen. Opsat dette Aar en ny Sæterbolig paa øde Tomt, opført af Steen et Storfæhuus, derover en Lem af Træe for Høet, og ligeledes for Smaafæet, neden under for Gjeder og ovenover for Faarene. Deromkring optaget Eng, hvoraf er høstet 7 Læs Høe, derom at et Steengierde 600 Al., og et Tørvegierde 600 Al. alt i dette hans første Aar paa Gaarden. Arbeidet, tynes for en ny Gaardmand overordentligt, som fortiener til Opmuntring for ham selv og indre at belønnes med 15 Rdr., dog paa Vilkaar, at Selskabet med tilforladelige Attester forsikkres om Anmeldelsens Rigtighed. 5. Daniel Gabrielsen Sørvig, Bondelehusmand i Stadsbogdens Præstegield ved Trondhiem, har 1784 i en Myr optaget 216 Al. Grøfter 1 1/4 Al. brede og dybe, hvorved han har gjort en Længde paa 72 Al. af Myren til brugbart Eng, og neden for samme ligesaa meget udtørret Jord, og hvoraf 3 til 4 Mælinger Ager er optaget, ved Hielp af 156 Al. Grøfter, som 1783. blev optaget, og giver ham 9 til 10 Læs Høe, Af den opbrudte Steen har han 1784 og 1785 opsat et Sommerfæhuus, muret, 12 Al. langt, 10 1/2 bredt, 2 Al. høit, Muren 1 1/4 Al. tyk. Derhos et Steengierde 258 Al. langt, 1 3/4 Al. højt, 1 1/4 Al. bredt, og et andet 48 Al. langt Derforuden i Udmarken af Skov og Steengrund oprøddet 20 Mæling England i 1784 og 1785. Denne vindskibelige Mand anseer Selskabet fortient til en overordentlig Belønning af 10 Rdr., til Opmuntring for andre. 6. Jacob Nielsen, Huusmand under Gaarden Langaune i Mosvigen og Trondhiems Amt. Hans afdøde Fader har optaget denne Plads af nyt, oprøddet Ager til 3 Skpps. Udsæd, og Eng til en Koefoder og 3 Smaafæfoder. Men i sidste 3 Aar har Sønnen forbedret den fra 3 Skpps. til 3 Tdr. Sædeland, og fra 1 til 3 Koefoder, og fra 3 til 10 a 12 Smaafæfoder; alt af Steengrund og Haltskov, hvoraf han med Hænderne har baaret og trillet Stenene saavelsom Rødderne. Denne overordentlige Flid, der formedelst hans fattige Vilkaar som Huusmand fortiener desmere Opmærksomhed, anseer Selskabet værdig en Belønning af 10 Rdr. 7. Lars Larsen Huusbye af Sunddals Præstegield paa Nordmør. Denne Mand er forhen 1776 bleven belønnet. Han anmelder nu, uden at søge Præmie, hans hidindtil siden fortsatte Flid saaledes: 1. At han efter occonom. Magaz. 2. B. P. 315 har forøget sin Høeavling, formeret sin Giødning og derover erholdet en meere frugtbar Ager. 2. At han har opsat en muret Steenbroe til sine Hoelemmer, 3 optaget og sat med dobbelt Muur en Brønd 12 Al. dyb. 4. Har opfundet en Maade bedre at nytte de ved Talgsmeltning efter blivende Knortler, som forhen har været til Svinene, ved at koge dem for sig selv, indtil de sprekke og fordeele sig, hvorefter det tynde afsles efter haanden, men koges og røres saa længe, indtil der bliver som en Haandfuld tilbage, der seer ud, som brunt Kul. Denne Talg bliver sort, men varigere at brænde, og lyser ligesaa godt, som anden Talg. Smelter man 1/2 Vog, kan man faae 12 Mk. sort Talg. Dette bruges nu overalt i Sognet. 5, anlagt en Humlehave til egen Huusfornødenhed, forsøgt og befundet stor Fordeel ved at afskiere Toppen af Humlerankerne i deres Vext. Han har og nyttet Rankerne, behandlede som Hamp, til grove Sækketøy at væve. 6, opfundet et Slags Græs, som voxer i Moser, som han har malet og befundet godt til Meel; men siger han forgiæves har søgt efter den til Meel anpriste Jslandske Mose. 7. Har givet Anledning til, at, i steden for de udenlandske tynde Messing-Tobaksdaaser, nu giøres og bruges blant Sognefolket udskaarne Træ-Tobaksdaaser. 8, opfundet en Maade at koge Salt i en Gryde af Søevand, for at behielpe sig andre med, i Mangel af andet. 9, forsøgt at avle Potetos paa Græsvolden, ved at brede Tang og Hestegiødsel derover. Dette vil ej lade sig giøre i det Store, og er en slet Anvendelse af Giødningen. Denne Mandens Flid, som røber Genie og Læselyst, kan vel ej komme i Betragtning til Præmie, men fortiener at bekiendtgiøres, ham til velfortient Roes og andre til Opmuntring. 8 Tarald Olsen Frones, Selveier i Aamods Præstegield, har 1785, af Graasteen opmuret et Fæehuus, indenvægs 30 Al. langt, 12 1/2 Al. bredt, 3 1/2 Al. høit med Røstene i begge Ender fuldkommen høje, og med Hvelving over Døren og Vindverne, samt Jldsted og Skorsteen i den ene Ende til Kogning for Creaturene. Muren 1 3/4 Al. tyk. Vindve er sat i Enden til Lysning. Denne Bygning synes formedelst Hvelvingerne at være den bedste, og seer Selskabet Eieren vær(Resten følger.) dig at nyde Præmien 20 Rigsdaler.