Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-03-21
Den 26de Febr. samlede Folket sig i forskiellige Hobe, med Jacobinske Talere og Conventen og forlangte det forrige Skrækkesystems Oprettelse igien. J Egnen at Thuillerierne udraabtes et Skrift, som man anseer for et sand Krigsraab imod Kiøbmændene, og Opmuntring til at plyndre disses Bøder; man kan ei vist sige, om dette er et Kiøbmands= eller Monopol=Project, sig den deri fordres 20 Millioner af den offentlige Skat, til den franske Kiødhandel. Et af vore Blade siger, at Aarsagen til disse nye Bevægelser er en følge af Regieringens Svaghed. Den 27de Febr. blev i Conventen anmeldt, at Jacobinerne trak sig i saadan Mængde fra Marseille til Arles at man har maattet erklære Staden Arles i Beleiringsstand, og at man haabede snart at blive færdig med dem der. Huusmann, som har været paa Mission ved Nord Sambre= og Maatzarmeen, sagde den 24de Febr. i Conventen. "Vi har sadt Assignaterne i Omløb i Belgien, har sendt de kostbare Maleriesamlinger, Metaller, og mange Gienstande af første Fornødenhed, til det Jndre i Frankrig, og har blot i Ostende confiskeret for 10 Milioner Vare. Paalagt Landet overhovedet en Contribution af 80 Millioner klingende Myndt, hvoraf 33 er betalt. Vi har fældet Træe der, for 20 Millioner, og lader endnu fælde en betydelig Deel til Skibsbygning og Flinteskiefter. Emigranternes Godser i dette Land, som er erklæret for fransk Eiendom, beløber sig til 300 Millioner Livres, Belgjens Jndvaanere forlanger nu Foreningen med Frankrig, som det eneste Middel til deres Redning." Velfærdsudskuddet har ophævet Revor lutions= og Opsigtsudskuddene der, og har eftergivet dem de Strafpenge som vare dem paalagte, naar de ei Punctlig betalte Brandskatterne, tilladt dem at betale det Resterende halv i Penge og halv i Assignater, samt, paa det nødvendige nær, til Armeen, afbestilt alle Reqvisitioner. For at lette Freden med Rojalisterne og giøre Amnestien behageligere for dem, har Convenen den 21de Febr. afskaffet Decadefesterne, og derimod decreteret almindelig Religionsfrihed. J den Tale, som Boissy de Anglas holt over denne vigtige Gienstand, anføres blandt, andet: Conventen har længe nok sukket over Gruesom hederne i Vendee. Man brugte Religionsmeeninger til Paaskud for samme, og aldrig havde Krigsluen, ødelagt dette skiønne Land, naar man ei med Magt havde undertrykt Religionsmeeningerne. "Lad os tilsidesætte alle Forfølgelser, og indføre en fuldkommen Tollerance, en fuldkommen Samvittigheds=Friehed. Lad Menneskets Hierte være en Helligdom. Ær alle Meeninger, men lad ingen Secter opstaae." Efter disse Grundsætninger var det Conventen decreterede frie Gudstieneste ved et Dekret af 9 Puncter. Dette Decret fandt meget bifald. Freron taler med Varme derover i sit Blad: "Vi har den nu igien, denne milde Friehed, som vi saalænge har været berøvet, og hvorefter alle føelsomme Siele har sukket. Frankrig giver det første rørende og høimodige Exempel paa et Broderskab af alle Religioner. J, som nu uforstyrret tør dyrke Gud, anraaber ham inderlig, at han evig vil befrie Frankrig, fra de Gruesomheder som det har opleveret, fra disse Blodmennesker. J Philosopher, som spotte med Sværmerie, J vare selv de største Sværmere, da J ombarTheaternympher i Triumph, og forlangte man skulle bøie Knæe for dem, da J berøvede alle Religioners Altere deres Zirater, opgravede de Døde, og forlangte under Dødsstraf at man skulde dyrke Eders Fornuft; da J. bragte Billedstøtter Menneskelige Offere, med hvis Blod Eders Hænder endnu ere farvede." Man venter nu snart i Conventen en nye vigtig Forholdsregel, nemlig: den Lovgivende og fuldførende Magts Deelelse, for derved at grunde en fast Regieringsform.