JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-04-09
Tirsdagen den 20 April d. A. bliver, efter Eierens Begjæring, afholdt offentlig Auction paa Stobeshoved i Gudme Sogn, over Besætningen, af Heste, Køer, Faar, Sviin, Ungqvæg, hvoraf endeel af Tyroler Race, samt over Avls- og Meierieredskaber, Kakkelovne, en stor Kobberkjeddel, endeel Ind- og Udboe, samt 6 Fag tilhugget Huustømmer. Auctionen begynder præcise Kl. 10; til hvilken Tid og Sted Lysthavende indbydes at give Møde. Sunds Gudme Herreders Kontoir, Svendborg den 50 Marts Bruun.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-04-09
Torsdagen den 29 April førstkommende, Formiddag Kl. 10, bliver ved Boepæls Forandring, efter Forlangende af Forpagter Madsen, afholdt Auction i Stige paa Sammes Boehave og Besætning, af 4 Heste, 5 Køer, 6 Faar, Vogne, Ploug og Harver, Tønder, Kar, Stole og andet mere, som paa Auctionsstedet, anvises. Lunde, Scham og Schoubye Herreders Kontoir den 2 April M. Knuten.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-04-12
Evens 59 Aargang. Stifts privilegerede. Kongelig allene Avertissementstidende. Adresse-Avis, og 7 20 12 April 1830. Mandagen. overalt i de Danske Stater. Forsendes med Brevposten. Redigeres, trykkes og udgives i Odense af Søren Hempel, Kancellieraad. Jndhold. Frankerig (Villeles forventede Indtrædelse i Ministeriet. Præfekters Afsættelse og Forflyttelse. Handelsjournalens, Kourerens, Gazettens, Globens og Nationals Sager paadømte. Om Algier=Toget). Storbrittannien. Tyrkiet (Udvandringer fra Bulgarien). Grækenland. Amerikanske Anliggender (Tilberedelser til en ny Expedition imod Mexico. Urolighed i Chili. Den spanske Regjerings Paastand paa sin forrige Andeel af St. Domingo) Frankerig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-04-12
Hr. v. Villeles Actier synes at stige. J det mindste skal hans Afreise være opsat, hvorover Gazetten er sjeleglad og forkynder nu med Vished Kammerets Opløsning, hvorved Hr. v. Villele da kan faae sin Hævn, fordi det har styrtet og villet sætte ham under Anklage. Quotidienne vedbliver imidlertid sin Paastand: at han ikke bør ind i Ministeriet af 8 August, blandt andet fordi det kunde synes en Føielighed mod det liberale Partie, som uden at elske ham, ønsker det, for at vække Splid imellem Roialisterne indbyrdes, ved hvilken Paastand den kun slet følger sin egen Regel: at hvo der forlanger af Kongen, at han skal udnævne Ministre efter sit Hoved, er ingen ubetinget, men en egoistisk Roialist; da det samme jo maa gielde omden, der vil foreskrive Kongen, hvem han ikke skal udnævne. Efter saaledes at have udtømt sine Grunde, erklærer Quotidienne, at den vil tie, for at gjøre Ende paa Striden imellem Roialisterne. Det samme ønsker Gazetten, men Spørgsmaal, hvorlænge denne Enighed vil vare, de den vel frikjender Minister=Præsidenten for Deel i hine Artikler imod Hr. Villle, men ligesaa bestemt fordrer en fuldstændig Forandring af Ministeriet som nødvendig for Kongedømmet. Moniterens Taushed er ikke heller Ultrabladenne tilpas, hvorfor de bebude en ny Redaktør for dens officielle Deel. Journal des Debats mener, at hvis Hr. Polignac dennegang skulde undgaae den Villeleske Snare, ma han dog skjælve lige saa meget for Postheste paa Toulouse, Veien, som Hr. v. Villle gjorde, hvergang han landede ved Calais.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-04-12
Ved en Forordning af 2 April ere 19 Præfekter tildeel omfløttede og tildeels afsatte. Efter Koureren indeholdListen i Begyndelsen et langt større Antal, men ved HofProtektioner og Familieforbindelser blev igjen en Deel udslettet. Rygtet om disse Afsættelser havde Dagen før en Falden af Statspapirerne til følge. En Artikel i Alg. Zeitung skildrer Fleerheden af det franske Folk som aldeles paa sivt ved alle de senere Bevægelser, og bemærker, at de ellers saa bevægelige Parisere ikke yttrede nogen Deeltagel, den sidste Dag, da Kamrene vare samlede. Denne Rolighed ville Oppositionsbladene i deres Fortvivlelse vel ligne ved det Havblik, som almindelig gaaer forud et Uveir; men dette modsiger den paa de offentlige Spadseregange ved Foraarets Komme herskende Munterhed." Man haaber derfor efter samme Artikel, at de nye Valg ville faae et godt Udfald for Ministrene, og skulde dette end ikke blive Tilfældet, da er den Trøst tilbage, at Chartet selv giver Regjeringen en umaadelig Magt, da det tilstæder den at erklære hele Frankerig i Beleringsstand, naar den finder det nødvendigt, og at indføre Militair=Retter. Dog vil det neppe komme til denne Yderlighed, da Folket stedse helder til Lovens og Magtens Side. Ved det store Festmaaltid for Seine=Departementets Deputerede, som fandt Sted, den 1 d., vare dog ikke mindre end 700 Gjæster tilstæde. Her blev tømt Skaaler for Kamrene, Chartet og den konstitutionelle Konge, og den berømte Advocat Barrot holdt en Tale, som General Dumas besvarede.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-04-12
Flere af de litteraire Retssager ere i denne Tid paakjendte Den kongelige Ret har stadfæstet Dommen, hvorved Udgiverne af Handelsjournalen og Koureren, for Kundgjørelsen, af Bretagner=Foreningen og Skatte=Væggringen med Anmærkninger, ere dømte til een Maaneds Fængsel og en Mulkt af 500 Fr. Det regnes dem ikke til Brøde, at have bedømt Ministrenes Handlinger, men at have sagt om dem, at de ville omstøde Chartet. Da dette erklæres for en grov beskyldning, trøste de Paagieldende sig ved at have viist Friheden en væsentlig Tjeneste og gjort sig til Martyrer for den gode Sag. Udgiveren af den ministerielle Gazette, Hr. Genonde, er ikke sluppet bedre i første Jnstants fra sine beskyldninger mod den Deputerede Mechingat han som Præfekt i Aaret 1812 havde ladet skyde iblandt Folket, der forlangte Brød, og som Deputeret bekriger borgerlig Orden; men er dømt til 14 Dages Fængsel og 500 Fr. Mulkt. Desuden skal Dommen bekjendtgjøres paa hans Bekostning i de offentlige Tidender. Endelig ere Glo dens og Nationals Udgivere, for den bekjendte Artikel om Sammenligningen med det Stuartske Dynastie (S. 125) dømte, den Første til 4 Maaneders Fængsel og en Mulkt af 2000 Fr., den Anden til 3 Maaneders Fængsel og 1000 Fr.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-04-12
Den 15 April agter Stor=Admiralen Dauphin at afreise til Coulon, for at bivaane Troppernes Jndskibning. J de italienske Havne opkjøbes Korn og anden Skibs=Proviant, for den franske Expedition, og Man seer her allerede i Aar den herlige Frugter saavel for Jtalien som hele Europa af de nye Kilder, Forbindelsen med Afrikas Jndre vilde aabne. for Jndustrien og Handelen paa Middelhavet. Men som det lader til, er Brittannien af andre Tanker, thi ifølge Messager har Lord Aberdeen der er saa angest for at fornærme Don Miguel) svaret den franske Ambassadeur, paa hans Forestilling om de store Forsendelser af Munition til Algier: "at Regjeringen ikke blander sig i Kjøbmændenes Privat=Foretagender. Efter Konstitutionel have Engellænderne endog skikket 50 Stykker Skyts og et Antal Artillerie=Officerer til Algier. Som engelske Blade ogsaa forsikre, skal Deyen have erklæret sig villig i at samtykke Frankerigs Fordringer, paa den tiltænkte Ydmygelse nær, at han nemlig skulde begive sig personlig ombord paa det franske Admiralskib og gjøre Admiralen, som Carl Xdes Repræsentant, Afbigt m.m. Det har imidlertid ingen Nød, hvis den algierske Armee, som samme Blade foregive, er 80,000 Md. stærk, hvoraf 50,000 Md. regulaire Tropper, og forsynet med alle fornødne Reqvisiter. Alt opbydes, for at vække Jndbyggernes Enthusiasme; i Gaderne synges Krigssange, og Algirerne ønske intet heller, end at maale sig med de Franske. Utroligt synes det dog, hvad en anden engelsk Journal fortæller, at den franske Regiering skulde lade sig foreskrive Vilkaar som disse: at engel skee og østerrigske Handelskibe maatte passere frit under Blokaden, og at Expeditions=Armeen ikke maatte bestaae af mere end 35,000 Md. Som Gazetten paastaaer, have de Franske for 3 til 4 Aarhundreder siden besiddet en Kyststrækning af Algier, og deres Souverainetetsret til Barbaresk Kysterne er følgelig ældre end Muselmændenes.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-04-12
Storbrittannien. Grev Aberdeen har nu lovet at forelægge Overhuset, Altstykkerne og Grækenland strax efter Paaskeferierne, og dertil gjentaget den gamle Forsikring, at endskjøndt nogle Punkter endnu ikke ere ganske ordnede, hersker der dog den fuldkomneste Overeenstemmelse imellem de kontraherende Parter. Koureren skammer sig ved at optage Hr. Eynards Skrivelse (S. 210) og undskylder sig derfor med at den deels er, for lang, deels ikke maadeholden nok sine Udtryk, uagtet den i samme Aandedræt besmykker sin egen Grovhed med at titulere den græske Regjeringschef er "Jndividuum, tilføiende, at der ikke ligger den synderlig Lag enten paa hans Forhold eller hans Person!
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-04-12
J Overhuset er en ny Motion af Lord King imod Kornlovene forkastet. Bedre Optagelse har en af Ministeren Hr. Peel Underhuset forelagt Bill om en Forandring af Lovene om Forfalskninger fundet. J flere Tilfælde ønskede han Dødsstraffene afskaffede, dog ikke, hvor det gjaldt om 1 Obligationers og Banknoters eller slige Dokumenters Forfalskning, som repræsentere Penge.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-04-12
Tyrkiet. Siden en fransk Koureer bragte Grev Guilleminot Afgjørelsen af Grækenlands Skjebne, holde de tree mæglende Magters Ambassadeurer i Konstantinopel daglige Sammenkomster; dog befrygter Man ny Nølen af Porten, inden den giver sit Samtykke, endskjøndt Prinds Leopolds Valg, til souverain Fyrste her finder almindeligt bifald, da Tyrkerne ved deres Forkjerlighed for Engelland helst see en Paarørende af den engelske Konge paa den græske Trone. Den tyrkiske Viceadmiral Cahir Pascha skal afgaae paa en Fregat til Algier, for om muligt at bilægge Striden med Frankerig. Til dette Ønske har Porten dog en rimelig Grund, da den er bange for, at Subsidierne fra Barbaresk-Staterne skulde udeblive, hvilket i nærværende Øieblik, da den byrdefulde Krigskat skal udredes, vilde være dobbelt føleligt. Den nærværende Storvizir Redschid Pascha har faaet Statholderskabet i Rumelien. Den bekjendte Kommandant i Varna, Jussuf=Pascha, som endnu opholder sig i Rusland, har Haab om at tages til Naade og belaver sig paa at vende tilbage. Derimod tiltager Udvandringen, især fra Bulgarien, til Fyrstendommerne og Bessarabien, hvilket kun for vel viser, hvad Tillid Man har til en tyrkisk Amnestie.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-04-12
Grækenland. Den russiske Flaade, var den 10 Marts afseilet fra Malta, for at vende tilbage til Østersøen, men søgde igjen til Malta, efterat være mødt den engelske Bombarde Jnfernal, som efter Forlydende skal have bragt Admiral Ricord Ordre til at afløse Grev Heyden, der var forbleven i de græske Farvande, med 2 Linieskibe, 1 Fregat og 2 Brigger. Det stærke Venskab uagtet, kunne Britterne ikke overtale sig til at svække deres Søemagt i Levanten, saalænge Russerne, hvis Marine meget skal have uddannet sig paa sine Krydstog i Middelhavet, her holde en Eskadre, hvilket vel for stedse torde blive nødvendigt for at beskytte de stakkels Grækere, som, siden Candien forbliver i tyrkisk Vold, befinde sig imellem to Jld. Nok et Venskabs Træk. En Kapitain Keppel, som er vendt tilbage til Engelland og just befandt sig i Konstantinopel, da Russerne besatte Adrianopel, havde udbedet sig Tilladelse til at gjøre Grev Diebitsch, sin Opvartning; men det blev ham afslaaet, da Man formodede, at der stak politiske Finter under. Prinds Leopold ventes at ville gjøre Overfarten til Grækenland fra Ancona, ledsaget af et russisk, et fransk, et engelsk og græsk Krigskib. Jfølge en Forordning af Præsidenten skulle Departementerne i Fremtiden bestyres af Civilgouvernører, istedetfor de overordentlige Kommissairer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-04-12
Grækeren Agiropolus, der, som Man erindrer, forsvandt saa pludselig fra Konstantinopel, efterat være udnævnt til Tolk ved den tyrkiske Ambassade til Petersburg, er med sin hele Familie ankommen i god Behold til Ægina, og har i den græske Koureer berigtiget de ham angaaende udspredte i Efterretninger i den preussiske Statstidende og Alg. Zeit. Efter nemlig at have seet sig lønnet, for at have tjent den høie Port troe og redelig i over 30 Aar, med 3 Aars Fangenskab, Tabet af sin hele Formue, fem Aars Forviisning og daglig Dødsangst, vil Jngen fortænke den erfarne Mand i, at han ikke troede paa Freden, men benyttede den første Leilighed, som tilbød sig til at forlade et Land, hvor Man saaledes agter Troe og Love. Jøvrigt er det falsk, at han skulde have faaet den mindste Foræring af Sultanen, tvertimod opofrede han Resten af sin Formue for den dyrebare Friheds Skyld.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-04-12
J en Skildring, som den østerrigske Jagttager meddeler over den græske Armee og Søevæsenet, angives Antallet af de regulaire Tropper til blot 2247 og de irregulaire til 8492 Mand, saa at de græske Stridskræfter til Lands udgjøre tilsammen 10,759 Mand. Begge Armeer ere for Tiden uden Chefer, da General Church afgik i Fjor og Fyrst Rystlanti indsendte sin Dimission den 1 Januar 1830. Søemagten er (ja desværre!) meget aftaget siden Frihedskampens første Dage. En anden Broder til Præsidenten, Grev Viaro=Capodistrias, er ansat som General-Kommissair ved den græske Marine, der for Tiden bestaaer kun af 1 Fregat paa 64 Kanoner, 1 Korvet, 3 Dampskibe, 9 Brigger, 5 Kanonbaade og 28 mindre Fartøier. Udgivterne paa Land= og Søemagten beløbe sig til 17 Millioner Piastre aarlig, der er een Miil lion meere end Jndtægterne, og med de øvrige Udgivter haves et Deficit af 15 Millioner.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-04-12
Den bekjendte Dr. Gosse, som længe har opholdt sig Grækenland, har ogsaa efter sin Hjemkomst oplyst i Genser Journalen, hvor mange Uleiligheder, der vil flyde af de senere afmaalte Grændser for den nye Stat, hvorved det frugtbareste Gebeet udelukkes, og at dens Handelsfrihed, uden Candien, der er Nøglen til Archipelagus, kun vil blive indbildt. Men de brittiske Ministre have nu engang besluttet anderledes, og Trods alle de Allieredes Jndvendinger, Trods de ulykkelige kristne Beboeres Jammer, gjort Alt for at redde denne Øe for deres gamle Allierede, Sultanen. En glædeligere Overbeviisning yde Bilagene til Protokollen af 22 Marts og Ruslands høisindede Politik. Det vidste hvad det vilde og forfulgte med stadig Rolighesit ædle til Europas Jnteresse og Civilisation knyttede Formaal, hvorfor det og høster Lønnen i alle Oplystes og Retskafnes Velsignelse. Dette er saa meget trøsteligere paa en Tid, da en snæverhjertet Handelspolitik ikke blues ved at tage Meeneed, Umenneskelighed og Papisterie i Beskyttelse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-04-12
Amerikanske Anliggender. Paa Øen Cuba er alt sammenskudt 6 Mill. Piastre til en ny Expedition paa 25,000 Mk. imod Mexico, og lover mere end det Dobbelte til, naar den først kommer i Gang. Som det ogsaa hedder, har Generalkapitain Vives truet med at tage sin Afsked, hvis Barradas ikke skikkes tilbagtil Havannah, for der at dømmes, og Grændse=Kommandanterne skulle have befaling at hæfte ham, saasnart han betræder spansk Grund.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-04-12
J Mexico selv hersker fuldkommen Rolighed. En Bill, hvori foreslaaes at erklære Guerrero for stedse udygtig til Regjeringen, har dog fundet stærk Modsigelse i Senatet. Det behøves vel heller ikke, siden han selv har indsendt sin Fuldmagt som Præsident og lovet at ville tjene Republiken. som simpel Soldat.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-04-12
Om Bolivars Ankomst til Bogota har Man Efterretning, men troede ikke, at han vilde angribe Paz. Den af de sydamerikanske Stater, hvori for Øieblikket hersker størst Forvirring, er Chili, især siden Provindsen Conception har løsrevet sig og under en General Priotes Anførsel ligger i Krig med Regjeringen i Santiago. Han skal have 500 Fodfolk og 1000 Ryttere og pønser ikke paa mindre end at styrte Forfatningen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-04-12
Spanien synes ogsaa at ville begynde Krig med Hayti. Præsidenten Boyer har under 6 Februar udstædt en Proklamation, hvori han underretter Nationen om, at den spanske Regjering har forlangt den fordums spanske eller østlige Deel af St. Domingo igjen aftraadt til Spaniens Krone. At det ikke skeer med det Gode, og vel endnu mindre med det Onde, kan Man forestille sig. Præsidenten oplyser, at den fordum spanske Kolonie ved Baseler-Freden 1795 blev en integrerende Deel af det franske St. Domingo. Kun tilfældigviis befandt den sig igjen under den spanske Fane fra 1809 til 1821, som Man overalt ikke har glemt det spanske Herredømme. Den østlige Deels Beboere beder han mindes, at der flyder afrikansk Blod i deres som i alle Haytiers Aarer. Den 10 Februar afseilede den spanske Fregat Casilda igjen fra Port an Prince med Boyers Afslag. Globen giver Ferdinand at betænke, at Slaverne paa Cuba ere af samme Race og Farve som de Jndfødte paa Hayti, og at han derfor ved denne Strid let kunde lægge Spiren til Frihed i denne overblevne vigtige Kolonie.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-04-12
De Forenede Staters Senat har modtaget Plan til en ny Organisation af Marinen i Fredstider, ligeledes er indgivet en Bill til unødvendig Tolds Afskaffelse og Nationens Befrielse for 16 Millioner Afgivter m.m. J Repræsentanternes Huus er eenstemmig besluttet, at fløtte den første Præsidents, General Washingtons jordiske Levninger til Staden Washington, for høitidelig at bisættes i det ham til Ære opførte Mausolee. For ikke heller at glemme de Levende, er Kongressen opfordret til at afgjøre den forrige Præsident Hr. Monroes Gjeld, som han har paadraget sig ved det første Stats-Embedes redelige Bestyrelse, medens underordnede Embedsmænd samlede sig Rigdomme, at ikke han, som flere af hans Forgjængere, skulde nødes til at lade sin Bohave og Bogsamling springe.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-04-12
Formedelst Helligdagen blev ingen Kours noteret paa Kjøben¬
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-04-12
havns Børs den 9 dennes. Formedelst Helligdagen blev ingen Kours noteret paa Kjøben¬
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-04-12
havns Børs den 9 dennes.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-04-12
AVERTISSEMENTS. Skipper N. W. Nielsen er ankommen til Lybek, afgaaet snarest muligt til Odense og anbefales i Vedkommendes Erin Brown. dring. Adressecontoiret anviser hvor Fourage kan faaes tilkjøbs. sel i afvigte strænge Vinter, vor hjerteligste Tak, haabe Vi tillige, at følgende summariske Beretning om Beløbet og Anvendelsen af de Os saaledes betroede Gaver vil være dem glædelig. 1. Jndtægten. a) i Penge: Sedler og Tegn. 302 Rbd. 1 Mk. 4 s. rede Sølv 46 Rbd., omsat Specien til 2 Rbd. 8 s., bliver . . . 47 - 5 - 8 For 11 Favne tør Brænde, overladt 26 trængende Familier, hver 1/2 eller 1/2 Favn, for halv Betaling af Jndkjøbsprisen, 5 Rbd. pr. Favn 55 - . - :J Alt 405 Rbd. - Mk. 12 s. b) i Natura er skjænket 17 3/4 Favne Brænde og 1 stort Læs Tørv.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-04-12
De indkomne Penge=Bidrag have efterhaanden været anmeldte i denne Avis, og af Brændet ligesaa 11 1/2 Favn. Foruden disse er skjænket af Hr. Proprietair S. Amager til Ruggaard 2 Favne og af unævnte Velgiørere 4 1/2 Favne. Nogle Medborgeres Velvillie i at afhente bemeldte 2 Favne fra Landet uden Betaling, erkjendes taknemmeligst.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-04-12
2. Udgivt. a) Jndkjøbt 34 Favne tør Brænde for den da gjeldende Priis 10 Rbd. pr. Favn bliver i Repr. 340 Rbd. - Mk. b) Udgivet i Skiæreløn, Transport m.v. 35 -J Alt 375 Rbd. 1 Mk. Af Brænden er, som foranført, solgt for halv Priis 11 Favne; af de øvrige 40 1/2 Favne er tildeelt 152 huusarme. Familier i 12 Uger hver 50 Stykker sauget og kløver Brænde ugentlig, og det Tilbageblivende ligeledes uddeeltil enkelte Trængende. De overskydende Penge, 29 Rbd. 5 Mk. 12 s., have Vi troet at burde oplægge som en Begyndelse til den større eller mindre Understøttelse af lignende Slags, tilkommende Vinter maatte gjøre nødvendig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-04-12
Kommitteen for Brænde=Uddeelingen til Huusarme Odense den 31 Marts 1850. J. Benzon. Klauman. Reimuth. Steenbuch. From. Paludan Müller. S. Hempel. Paulsen. Sim. Hempel. Jdet Vi, paa egne og de Hjulpnes Vegne, herved bevidne Enhver af de Ædle, som saa kjærligt kom vort Ønske imøde med deres velvillige Bistand, og derved satte Os istand til, at lindre endeel Huusarmes Trang til Jldebrændsel i afvigte strænge Vinter, vor hjerteligste Tak, haabe Vi tillige, at følgende summariske Beretning om Beløbet og Anvendelsen af de Os saaledes betroede Gaver vil være dem glædelig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-04-12
Jndtægten. a) i Penge: Sedler og Tegn. 302 Rbd. 1 Mk. 4 s. rede Sølv 46 Rbd., omsat Specien til 2 Rbd. 8 s., bliver . . . 47 - 5 - 8 For 11 Favne tør Brænde, overladt 26 trængende Familier, hver 1/2 eller 1/2 Favn, for halv Betaling af Jndkjøbsprisen, 5 Rbd. pr. Favn 55 - . - :J Alt 405 Rbd. - Mk. 12 s. b) i Natura er skjænket 17 3/4 Favne Brænde og 1 stort Læs Tørv.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-04-12
De indkomne Penge=Bidrag have efterhaanden været anmeldte i denne Avis, og af Brændet ligesaa 11 1/2 Favn Foruden disse er skjænket af Hr. Proprietair S. Amager til Ruggaard 2 Favne og af unævnte Velgiørere 4 1/2 Favne. Nogle Medborgeres Velvillie i at afhente bemeldte 2 Favne fra Landet uden Betaling, erkjendes taknemmeligst.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-04-12
2. Udgivt. a) Jndkjøbt 34 Favne tør Brænde for den da gjeldende Priis 10 Rbd. pr. Favn bliver i Repr. 340 Rbd. - Mk. b) Udgivet i Skiæreløn, Transport m.v. 35 -J Alt 375 Rbd., me Af Brænden er, som foranført, solgt for halv Priis 11 Favne; af de øvrige 40 1/4 Favne er tildeelt 152 huusarme. Familier i 12 Uger hver 50 Stykker sauget og kløvet Brænde ugentlig, og det Tilbageblivende ligeledes uddeelt til enkelte Trængende. De overskydende Penge, 29 Rbd. 5 Mk. 12 s., have Vi troet at burde oplægge som en Begyndelse til den større eller mindre Understøttelse af lignende Slags, tilkommende Vinter maatte gjøre nødvendig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-04-12
Kommitteen for Brænde=Uddeelingen til Huusarme i Odense den 31 Marts 1850. J. Benzon. Klauman. Reimuth. Steenbuch. From. Paludan Müller. S. Hempel. Paulsen. Sim. Hempel.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-04-12
Fra Pressen er udkommet: Fortællinger for Børn af M. Edgeworth, fra det Engelske oversatte af Thedor Barfoed, ordin. Katechet i Korsøer. Bogen tilsendes de ærede Subskribenter for 4 Mk. Tegn paa Tryk= og 5 Mk. paa Skrivpapir. For dem, som ikke have subskriberet, erholdes Bogen hos Hr. Kancellieraad Hempel i Odense og hos Oversætteren i Korsøer. Ligeledes erholdes de faa Exempl., som endnu haves tilovers af Susanne fra 1828, hos Oversætteren i Korsøer for 2 Mk. Tegn pr. Expl.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-04-12
Fra Christiansdal kan erholdes friskkjærnet Smør, naar samme Dagen forud bestilles.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-04-12
En særdeles god Æselhoppe, 4 Aar gammel, med Dragt og jernbundne Spande, er for billig Priis at erholde tilkjøbs. Adressekontoiret anviser.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-04-12
Paa Hjørnet af Nyegaden og Skulkenborg kan bekommes Mad ud af Huset, naar Man melder sig Dagen forud.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-04-12
Paa Onsdag Eftermiddag Kl. 1 kan faaes Gjedder og Aborrer af Trolleborgposten, i hans Logie hos Dhrr. Behrendt & Edsberg paa Vestergade.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-04-12
Bedste rødt hollandsk Kløverfrøe bekommes hos Jens Chr. Andrup, Odense Nørregade. Hvor 12 Stkr. Bøgeplanker, som ere malleskaarne og siddet i Vand 1 Aar, 6 Al. lange, 11 a 12 Tom. brede, 3 Tom. tykke og frie for Qviste, ere at faae tilkjøbs, tilligemed 5 Favne tør Brænde, anviser Adressekontoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-04-12
Et godt Tørvemaal paa omtrent 2 Tdr. Land er tilkjøbs hos Hans Pedersen i Werninge.