Berlingske Tidende, 1805-05-20
For indenlandske Grævarters Udsaaning og Dyrkning i Aaret 1803. For den mærkeligste Flid herudi den tredie Guldmedaille eller 25 Rdlr. For den nærmeste Flid den første Sølvmedaille eller 20 Rdlr. For den dernæst den anden Sølvmedaille eller 10 Rdlr. Med Attesterne maatte bevises Jordmonnets Størrelse, Jordart og Beliggenhed, Mængden og Arten af det udsaaede Græsfrøe, det indavlede Høes Mængde, Godhed og Virkning ved Foringen. Til Selskabet maatte og indsendes nogle Exemplarer af den hele Plante med dens Navn i Egnen, og ligeledes i det mindste 1/4 Pund Frøe. Premien æskes inden sidste December 1806. 15. Da man i de sidste Aaringer har havt nogle paalidelige Erfaringer og Exempler her i Landene paa Staldfoeringens Muelighed, Nytte og Fordeel, saa kan Selskabet med saa megen større Vished om gode Følger heraf fremdeles udsætte følgende Premier: for den Jordbruger, som bruger Sommer=Staldforing i Aaret 1805, fra Græsningens Begyndelse indtil Ævret opgives, til de fleste Køer af hans Besætning, dog ikke mindre end 15 Hveder, og meddeler Selskabet Efterretning om Nytten og Fordelen eller og Manglerne ved denne Forringsmaade, enten den er skeet i lukte eller aabne Stalle eller 500 Rdlr. For den største Mængde af sommerforede Høveder dernæst ikke mindre end 10 Køet 25 Rdlr. For den nærmeste Mængde derefter, den anden Sølvmedaille eller 10 Rdlr. Disse Premier kunne vindes af alle, uden Forskiel at Stand; de som have et lidet Jordbrug ville, under forresten lige Omstændigheder, fortrinligst komme under Betragning. Premierne udsættes særskilt for hvert geistligt Stift i Dannemark. Attesterne maae nøie forklare, hvor stor en Deel af Gaardens Besætning der er foret paa Stalden, hvormed Høve derne ere blevne forede, om med dyrkede eller naturlige Foderurter, hvor mange Tønder Land dertil ere anvendte, Mængden og Godheden af Melken og Smørret, og ende lig Sammenligning i det Hele af denne Forringsmaade med den sædvanlige Græsning paa frit Land enten vel bevoxet med naturligt Græs eller bese et med Kløver. Premierne maae æskes i December 1805. For den Hidsigheds Skyld, som pleier at foruleilige Kreaturenes Jver, naar de fores paa Stald om Sommeren, tilføies her endnu den Anmærkning: at ved hver Malkning pleier man, at vaske Køernes Jver med koldt Vand, hvilket skal fuldkommen have Uleiligheden. Ved nærmere Erfaring herom ønsker Selskabet dog at oplyses. 16. Af Erfaring i andre Lande ved man at Kreaturene med Fordeel kunne fores med Roer og Rødder, saasom Kaalrabi, Gulerødder, Hviderver (Turnips), Kartofler, Sukker=Beder, (Runkel=Rüben) m.v. og altsaa en større Nytte til Forring indhentes af lige stort Stykke Land end sædvanlig. Selskabet ønsker denne Sag undersøgt og bekræftet ved paalidelig Erfaring her i Landene, og tillige at denne Føringsmaade, om nyttig, maatte udbrede sig hos os, og udsætter derfor følgende Premier: For den Landmand, som fører sine Kreaturer med Roer og Rødder, avlede 1805 paa ei mindre end 8 Tønder Land, den anden Guldmedaille. For ei mindre end paa 5 Tønder Land, den tredie Guldmedaille. For ei mindre end paa 3 Tønder Land, den første Sølvmedaille. Disse Premier indsættes særskilt for de 7 Stifter i Dannemark, og for det første i Særdeleshed for Selveiere, ligesom og Præsters og Degnes Forsøg ville med Fornøielse blive imodtagne og af Selskabet paaskiønnede. Ved Attester maatte bevises Landets Størrelse, Roer nes Art, Forringsmaaden, hvorvidt den har været med eller uden andet Foder, samt Qvægets Mængde, Befindende, og Malkning derved. Selskabet ønskede tillige, at det maatte blive bemærket, hvor meget, enten i Maal eller Vægt et Hoved havde faaet af hvert Slags Foder, i de Maaneder det var blevet foret, hvilke tillige maatte benævnes. Æskningen maatte indkomme inden 1ste November, Dem, som benytte sig af Kaalrabi under Jorden og Gulerødder til Qvægets Forring, vil Selskabet give Fortrin, under forresten lige Omstændigheder. 17. Det for Land=Almuen saavelsom for Borgerne fornødne Suul er i de sidste Tider steget til høie Priser, der endog ikke staae i Forhold til Kornpriserne. Af saadanne Suulvare er Flæsket det vigtigste. Aarsagen til Flæskets høie Priis synes, næst Kornpriserne, fornemmelig at være denne, at Gaard= og Huusmænd ved Fælledskabets Ophævelse og ved Udflytninger ikke, eller dog ikkun faa Steder, rre komne i Brug med at opføde Sviin med Rødder og Grønt fra Have og Mark, og finde det under de høie Kornpriser ufordeelagtigt, med Korn at føde og fede flere Sviin end dem, de bruge til egen Huusfornødenhed. Det er imidlertid bekiendt og ved Erfaring bekræftet, at Grise, saasnart de kunne undvære Moderens Melk, opfødes meget godt ved Rødder, (saasom Rødbeder, Pastinak, Gulerødder,) Salat, Kløver og andet Affald fra Loen, Haven og Marken, og at de endog kunne med Fordeel fedes ved Gulerødder, givne i tilbørlig Mængde. Selskabet tager Anledning deraf til at udsætte følgende Premier: For den Bonde eller Bondegaards Bruger, som opføder og tillige feder et betydeligt Antal Sviin paa den meest okonomiske Maade, og ved Attester beviser, at samme ere slagtede og solgte, inden de naaede eet Aars Alder; at de have været opfødte paa et dertil indhegnet Stykke Jord med al Slags Grønt fra Haven og Marken, samt Melk og Valle, og fedede med den mindste Forbrug af Sæd, en Premie af 100 Rdlr. For det nærmeste herudi gjorte Foretagende, 50 Rdlr. For det derpaa 25 Rdlr. Attesterne, som maae være omstændelige og nøiagtige, og indrettede i Overeensstemmelse med den 3 s. i Forerindringerne til Premie=Listen, maae forklare hvad Vægt de tillagte Sviin have opnaaet, til hvilken Priis de ere solgte: ligesom det og maae bevidnes, at den brugte Fodermaade er er almindelig bekiendt og brugelig i den Egn, og at Svine arten er fortrinlig god og trivelig. Møllere, Krocholdere og Brændeviisbrændere kunne ikke konkurere til disse Premier, som ellers kunne æskes inden December Maaneds Udgang næste Aar. Og da det er bekiendt af andre Landes Erfaringer, at Sviin kunne fedes med Gulerødder, men man har ikke heri Landet, i det mindste ikke nogen offentlig bekiendtgjort Erfaring, om saadan Fedning giver en større Vægt af Flæsk og Fedt, og derhos af ligesaa god Egenskab som den Fedning. der bevirkes ved Korn; saa vil Selskabet med Fornøielse modtage og efter Omstændighederne belønne den paalideligste og meest oplysende Beregning fra Jordbrugere, de være af Bondestanden eller uden for den, om saadant Forsøg med Beregning over Bekostningen og Fordelen i Forhold til Fedning med Korn. Ved saadant Forsøg og Beregnings Affattelse kunde maaskee lægges til Grund det i Professor Begtrups Bemærkninger om det engelske Landbrug S. 521 indførte Priisskrivt. Om Svinenes Behandlingsmaade findes Underretning i Hr. Prof. Viborgs Veiledning til Svinets Behandling, som Huusdyr, Kbh. 1804 hos Proft. 18. Ligesom Priserne for Flæsk have i de senere Tiden været usædvanlig høie, saaledes ere de det ikke mindre for Fiærkreature, og det er vigtigt, saavel for Landalmuer, som Borgerne, at disse kunde nedsættes. Det er at formode, at der kunde gives Midler, hvorved det blev lettere for Landmanden at forøge Tillæggene af smaae Kreature, saasom Høns, Kapuner, Kalkuner, Ænder og Giæs. For at opmuntre hertil udsættes følgende Premier: