JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-07-03
Nyheder fra Udlandet. Krigs-Rygter. De nyeste franske Aviser indeholdt en Mængde Rygter og en bevæbnet Roalisation som er parat til at gaae løs mod Frankrige. De fortælle og russiske og preussiske Generalers Sammenkomst i Berlin, for at lægge Planen til en Jnvation i Frankrige; om en marschiærdig russisk Hær paa 200,000 Md. og en preussisk paa 240,000. Endvidere: at detydske Forbund har opbudt det østerrigske Troppekontingent, der udgjør 100,000 Mand, som for det første en bestemt mod Bevægelserne i Tydskland selv. Hermed skal 30,000 Md. af de mindre tydske Staters Kontingens forene sig, hvis det behøves. Alle disse Tropper skulle echeloneres ved Rhinen, for ogsaa i paakommende Tilfælde at kunne bruges mod Frankrige. En anden Hær skulde koncentreres i Tyrol og trække sig langsmed Tessino, for deslettere at kunne forene sig med Rhinanmeen. Med Schweiz underhandles der om en østerrigsk Armees Gjennemmarsch. Hollands Rustninge fortsættes med den største Jver, den nederlandske Stridsmagt, 110,000 Md. stærk, rykker nærmere hen mod Grændsen, og Kong Wilhelm Hensigter synes langtfra ikke at være fredelige. J alle Hovedstadens Circler tal tes om, at 300 Batailloner eller 250,000 Md. Natinalgarde skulde gjøres mobile og sendes til Østgrændsen, for at Regjeringen kan have fri Disposition over hele den active Hær. Fra Brüssel meldes ogsaa om fra ske Troppebevægelser, samt at der ventedes endeel franske Krigskibe, der skulde støde til en brittisk Eskadre paa Schelden. Paa Viiessingens Rhed var der kommet en engelsk Lodsbaad med en heel Deel Lodser ombord. Hollænderne havde lagt nøie Mærke til den, og da den seilede bort igjen, blev den eskorteret af en hollandsk Krigsbrig. ALERARARIDe Cholera morbus. Denne frygtelige Sygdom huserer meget ødelæggende i det desuden alt iforveien ulykkelige Jrland. J Limrick vare i 2 Dage 142 Personer blevne angrebne deraf og 86 døde. J Tullamora, en lille By med 7000 Jndvaanere, havde i nogle faa Dage de Dødes Antal været over 200, og ikke een eneste Choleropatient var bleven helbredet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-07-03
J Sheernels er den meget voldsom, og i Dublin var den udbrudt paany. Men farligst er det, at den ogsaa er udbrudt i den store folk rige Fabrikstad Manchester. Dublins Aviser indeholde nogle meget interessante Notitser om et besynderligt Phænomen, nemlig: at man paa samme Tid som Cholera var udbrudt i Drogheda havde der og i hele Omegnen seet en uhyre Mængde Julecter fra en halv til en Tommes Størrelse. De vare af mørkeblaa, næsten sort Farve, med Vinger. Hækker og Træer vare skjulte af dem, og de faldt i tusindviis paa Jorden; de syntes at være matte, og i Begreb med at døe. Alle de som saae dem forsikre, at de aldrig tilforn vare seete, hverken levende eller døde. – J Paris har Cholera taget til igjen, saa der nu atter døe 40 til 50 Personer om Dagen, foruden de Mange som døe i Fængslerne. Ligeledes udbreder Sygdommen sig i Egnen af Erfurt, Halle, a. og har viist sig i den nordlige Deel af Hannover. (Hvorledes det har sig dermed i Hamborg, Altona og Holsteen, har man slet ingen officielle Efterretninger.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-07-03
Frankrig. Alt er her spændt paa Fyrst Talleyrands Hjemkomst fra London. Denne berømte Statsmand indtraf virkelig til Paris Natten mellem 22de og 23de Juni, og det vinder meer og mere Sandsynlighed, at Kongens Tilbud har faaet Jndpas hos ham, thi der forsikres som Vist, at han vil modtage Præsidentposten i det franske Ministerium, naar han først maa tilbringe 2 Maaneder i Badene ved ArHambault, og Alt imidlertid maa blive som det er.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-07-03
Næstk. Søndag ventede man at Hovedstadens Belei, ringstilstand vilde vorde hævet og en almindelig Amnestie, proklameret. Med denne Foranstaltning, hedder det i et offentligt Blad, vil Talleyrand betræde sin nye Post, for at skaffe lig Popularitet og forsonGemytterne. Krigsretterne have begyndt deres Functioner, og henved 2000 Personer ere satte under Anklage. Begyndelsen skeete med at frikiende en Urtekræmmer og en Bager som vare beskyldte for at have skudt paa Soldaterne, derimod blev en ung Maler dømt fra Livet for at have ombaaret en rød Fane med Jndskrivt: "Frihed eller Død," og for at have uddeelt Patroner til Oprørerne. Maleren har baade appelleret og anraabt Kongens Naade, ligesom der af alle de Anklagedes Advocater er protesteret mod Krigsrettens Kompetence, hvilken den dog ved sine Domme har tilkjendt sig selv. Den næste Person var en forhenv. Soldat, som ogsaa bier dømt fra Livet; hans Kjæreste, som var tilstede, faldt i Besvimmelse, men den dømte sagde: "Jeg er Franskmand, og frygter ikke for Døden!" Man troer dog ikke, at Regjeringen tør vove, at lade disse Domme exeqvere, men formener, at Kongen dog nok benaader dem. Folket synes herom at være i en spændt Forventning, og der spørges offentligt, hvorledes Exministrene, som havde ført en formelig Krig mod Folket, kunde slippe med Livet, naar En som kun har langet Patroner skal dømmes til Døden. Hine Krigsretter have saa udstrakt en Myndighed, at de kunne fremkalde for sig Alle og Enhver uden Persons Anseelse, og forlange beviist hvor den Fremkaldte har været i de to blodige Dage. Fremfor Alt har det især opbragt Pariserne at man har arresteret de tre berømte Mænd, Chateaubrand, Neusville og Fjames. Den Første var engang selv Minister (for Marinen) og En af de 22 som underskrev den bekjendte kraftfulde Adresse som blev taget saa unaadigt op af Carl X. Han blev hentet ud af sin Seng, endnu ikke helbredet af Cholera. Hans Kone har fulgt med ham i Fængslet for at pleie ham. - Om Hertuginden af Berry er man endnu lige klog. Man har anstillet nøiagtige Undersøgelser i Ruinerne af det afbrændte Slot, men har ingen Vished faaet om hun er indebrændt der eller ikke; der fandtes Been og Skeletter nok, thi henved 200 Chouaner havde her saa ynkeligt sat Livet til, men om hun befandt sig deriblandt var ikke at opdage. - Kronprindsen har været i Toulon, hvis Nationalgarde lod ham overrække en Adresse, hvori der blandt andre forekom følgende djerve Ord: "Prinds, Endnu er det Tid at redde Frankrig; men Regjeringen maa forandre sit System. J Farens Dage kan Smigreren ikke redde Fyrsten; Dynastier forsvinde, men Folkene blive. Den 20de Juni blev Formælingskontracten mellem Kongen af Belgien og Prindsessen, af Orleans underskrevet i Paris. Selve Formælingen skal finde Sted den 21de Juli. Prindsessen faaer i Udstyr 17 Millioner Fr.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-07-03
Tydskland. Den bayerske Rhinkrede er nu virkelig bleven erklæret i Krigstilstand, og Tropper rykke derind fra alle Kanter. Dr. Wirth og Siebenostiffer ere Begge err rede, og under Bedækning af Gensd' armer førte til Zeibrücken, hvor Folket modtog dem med et Len leve!" – Den preussiske Regjering har befalet, at de 5000 Polakker som endnu findes adspredt i Preussen, skal fordeeles i Posen, Graudenz o. fl. Fæstninger, for at gjøre Skandsearbeide. - Det er nok snart forbi med Hertugen af Reichstadt, Napoleons Søn. Lægerne have nu opgivet alt Haab om hans Helbredelse. Hans Moder vilde været hen at pleie ham, men er underveis selv bleven syg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-07-03
Rusland. En Deel af den russiske Flaade, nemlig: 2 Linieskibe, 2 Fregatter, 2 Korvetter, 2 Brigger og 1 Skonnert, var den 16de Juni kommet paa Danzigs Rhed. J Petersborg har der været en Jldebrand, som har lagt over 200 Huse i Aske.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-07-03
Fædrelandet. Rhvn. den 30te Junii. Jfølge Breve fra Stockholm af 20de Juni havde Troppesamlingen der nu først begyndt sine Maneurer. J Hs. Maj. Kongens Suite havde man seet alle de hidkomne danske Officerer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-07-03
I Tirsdags Aftes gaves paa det kgl. Theater den bebudede tydske Forestilling: "Die falsche Catalani in Kähwinkel. Hr. Kirchners Udførelse af denne Farces Hovedrolle er i sin Art et sandt Mesterværk. Hans Efterligning af den qvindelige Jndividualitet i Stemme, Gang, Holdning, Anstand og Manerer var, indtil de fineste Nuancer, skuffende troe; hans Parodiering af den nyeste italienske Sangmaneer og af Mad. Catalanis Eiendommelighed fortræffelig; og han erhvervede sig et ualmindeligt og udeelt bifald. – Blandt de Medspillende bidrog i Særdeleshed Hr. Dr. Ryge som Rummelpuff, Jfr. Fonseca som den til Mad. Catalanis opvartende Kavaleer forvandlede Karchen, og Hr. Winslow jun, som Friseuren, til at hæve Udførelsen af den i det Hele ret underholdende Farce.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-07-03
J Onsdags Eftermiddag afgik herfra Rheden, det kongl. Dampskib Kiel, under Commando af Capt. Krieger, til Kolding.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-07-03
Formedelst det Dampskibet Frederik VI tilstødte Uheld, ere de sidste udenlandske Aviser udeblevne. Tre Kanonbaade ere lagte ud for at foretage de befalede Prøve Maneuvrer Den nuværende franske Minister ved vort Hof, Marquis St. Simon, skal efter Forlydende forflyttes herfra til Stockholm, og den franske Minister i Mun chen, Hr. de Mortier, komme i hans Sted hertil. I Dag Middags Kl. 12 høitideligholdtes Universitetets Rectorskifte. Den fratrædende Rector, Hr. Prof. Oehlenschlæger, holdt en latinsk Tale, hvis Jndhold var især til Amindelse om Goethe. Derefter overdrog han Rectoratet til sin udnævnte Eftermand, Hr. Dr. Theol. J. Møller. Prof. Theologiæ primarius. Programmet til denne Solennitet var udstædt af Hr. Prof. Dr. Madvig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-07-03
Hs. Majestæt Kongen af Sverrig har udnævnt Kjøbmand Falck i Drammen til virkelig Svensk Norsk, Consul i Nørrejylland. Partier af gode Varer Hvede Byg og Havrforekomme stedse sjeldnere, saa at man med Undtagelse af Rug, hvoraf jævnligt tilbydes Ladninger, maa ansee Udførelsen af forrige Aars Høst til fremmede Steder som næsten endt. Af Rapsæd er solgt adskillige Partier af levere i September. For Øieblikket kunne Priserne noteres fra 7 til 7 3/4 Rbd. Repr. - Havnepriserne ere for Øieblikket: Dansk Rug 4 Rbd. 4 Mk. a 5 Rbd. 2 Mk. Østersøisk 5 Rbd. 3 Mk. a 6 Rbd. Hvede 8 Rbd. a 8 Rbd. 2 Mk. Bog 4 Rbd. Havre 2 Rbd. 1 Mk. a 2 Rbd. 3 Mk. Holst. Smør 53 a 58 Rbd. Tdn. Odense, den 29de Junii. Jgaar Eftermiddag, og langt ud paa Natten, var vor hele Odinstad i en glat Bevægelse, og hvo der nogenledes kunde, ilede tilvogns, tilhest og tilfods ud til den med vor dyrebare Prindsesse Carolines Navn helligede Skov og Kilde, hvor en yderst talrig Forsamling af muntre Mennesker af at Stænder fornøiede og ved Spadseren, Samtaler og anstændig Nydelse i det Grønne, og omtrent Kl. 9 blev af sjungen en smuk Sang i Dagens kjere Anledning, paa Melodien af: Dannevang. - Veiret, som en Tidlang har været regnfuldt, begunstigede, paa nogen Blæst nær, den almindelige Tilfredshed. (Jv. Av.) Warde, den 29de Junii. J Forgaars EftermiddaKl. 5 indtraf vor allernaadigste Konge og Hs. Kgl. H. Prinds Frederik i bedste Velgaaende fra Ringkjøbing over Holmslands Klit og Nymindegad. Byen Jndvaanere yttrede de samme Kjærligheds og Taknemmeligheds Følelser for Konge og Kongehuus, som de sted have bestræbt sig for at lægge for Dagen. Borgerskabet modtog Hs. Majestæt ved Jndkjørselen med jublende Hurraraab, og illuminerede om Aftenen deres Huse, der tildeels vare prydede med Transparenter, Grønt og Blomster. Paa Raadhuusbygningen var anbragt til Transparenter, af hvilke det ene, under et passende Emblem for Sandhed og Retfærd, indeholdt følgende Linier: Saalænge Havets Bølger rinde, Saalænge danske Hjerter slaae, Vil Sjette Fredriks kjære Minde, I Danmark evig elsket staae. Om Aftenen opførtes en skjøn blæsende HarmonieMusik paa Torvet udenfor Hs. Maj. og Hs. Kgl. H. Vinduer. Ved Ankomsten behagede det Hs. Maj. at aftræde og holde Middagstaffel hos Byens Øvrighed, Hr. Kammerjunker o. Wedel=Heinen. Efter Taffelet toges de offentlige Bygninger og Jndretninger i allern. Øiesyn, og eftersaaes tillige Embedsprotocollerne, hvorpaa de som ønskede det, erholdt private Audientser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-07-03
Næste Dags Morgen præcise Kl. 4 fortsatte Hs. Maj. Reisen over Hjerting og Fahnøe til Ribe, ledsaget af alle Jndvaanernes bedste Ønsker og Velsignelser. Samme Aften feiredes Festen endnu ved et muntert Bal, der ned kjærlige Følelser for den ophøiede Monark og Hans Slægt fortsattes til Morgenstunden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-07-03
Ryvns Børs-Cours den 29de Juni 1832. Hmb. 2 M. a vista 212. Species 209. 12 Rbmk. 8 1/2 s. Dødsfald. Hof= og Stadsretsprocurator Baggesen, Frue D. Jacobsen, Abraham Davidsen, Dannebrogsmand Stavanger, Emma Brammer, Muurmester Blom, Mad. Mark, Axelia Poulsen, Alle i Khvn. Cancellieraad Strøm bech paa Anderupgaard. Studios. med Valentiner i Slesvig. Landskriver Tetens i Wilster (af Cholera). Frue Mønster i Colding.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-07-03
Befordringer og Afgang. Kjøbmand A. Mare i Moskov beskikket til Consul sammesteds; Candidatus juris, Agent N. Schierbek, til Told- og Consumtions-Jnspecteur i Nyekjøbing paa Falster; afskeed. Premierlieutenant C. Waracke og C. Brødegaard til Told- og Consumtions-Underbetjente i Kjøbenhavn; Demitteret Premierlieutn. I. Jacobsen til Agent med Rang Nr. 4 i 6te Klasse; J. Deichmann til Varemægler i Kjøbenhavn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-07-03
Reisende med Dampskibet Dania Fra hvn. til Aarhuus: Fru Professorinde Bang, med 3 Børn, Cand. jur. Dahlerup, Mad. Plum, Cand. pharmacte Sthyr, Stud. theol. Secher, Fru Pastorinde Frechland med Datter, Grosserer Meyer, Bataillonschirurg Christensen, Stud. theol. Køster, Høker Nørbech, Stud. juris Jürgensen, Skolelærer Gehl, Student Stramboe, Underjæger Søevind, Jfr. Oppermann, Høker Pedersen, Elev Prahl, Corporal Tranberg, Bryggerkarl Hviding, Madame Bodehr med Søn, Mad. Schmidt med Datter, Læredrengene Sonne, G. Petersen, H. Petersen, Hylsberg, Fris Hansen, Gulbr. Hansen, Wamsahl, Sliemann, Lund, Olsen, H. Nielsen og Chr. Nielsen. Fra hvn. til Fredericia, Fru Justitsraadinde Malling med 2 Børn samt Frøken Hagen og Pige, Kammerraad Monrath med Frue, Fru Provstinde Krarup, Student, Krarup.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-07-03
Afreiste fra Aarhuus til Callundborg: Kjøbmand Unna, Lieutn. d. Schøller, Snedkersv. Seiling, Stud. juris Clementsen, Reservechirurg Clementsen, Mad. Høg, Jomfruerne S. Busch og L. Mönnicke, Pastor Kaalund, Jfr. Marzetta og Plesner, Frue Stiftamtmand inde Thygesen med 2 Døttre, Kammerjomfrue og Tjener, Jfr. Friis, Seminarist Schmidt, Landmand Plambeck. 2
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-07-03
Bekjendtgjørelser. Med dyb Veemod maa jeg herved bekjendtgjøre for Familie og Venner, at min ædle gode Svigerinde, EM. H. S. Baronesse af Rosenkrantz, Enke efter Generalkrigscommissair Greve af Fædder Charisius, i Aftes Kl. 9 ½ uden nogen egentlig forudgaaende Sygdom eller Sygeleie, pludselig dog let overgik til det Bedre herpaa Constantinsborg. Hun har vundet, men Mang tabte ved hendes Bortgang. Constantinsdorg, den 2den Juli 1832. A. Fædder, sal. Werner Rosenkrantz's.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-07-03
Torsdagen den 5te dennes om Aftenen Kl. 7 1/2 agter Undertegnede med høie Øvrigheds Tilladelse i Selskabet Polyhymnias Locale at give en Concert, hvis Jndhold nærmere skal blive bekiendtgjort billetter a 4 Mk. erholdes i mit Logis hos S. T. Hr. Districtschirurg Weis, saa og hos Hr. Gjæstgiver Schlawitz. Fr. Wexschall, Kgl. Hofviolon og Repetiteur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-07-03
Onsdagen den 4de Juli, om Aftenen Kl. 6, holde Qvartal-Generalforsamling i Selskabet Polyhymnia, hvor Contingenten da erlægges. Directionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-07-03
De som ved Høiesteretsdom over Søren Niesen Kirkegaard ere tilkiendte Erstatning for dem frastiaalne Koster, kunne erholde samme udbetalt paa min Gaard heri Byen Fredagen den 13de Juli næstkommende Kl. 9 Formiddag. Hammel, den 30te Juni 1832. Tommesen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-07-03
Herved bekjendtgjøres at Tirsdagen den 17de Juli. førstkommende Kl. 10 Formiddag, bliver paa Frysenborg; Tingsted afholdt Licitation over 2de Træebroers Reparation paa Viborg Landevei, imellem Søebyvad og Kjøbmandsvad, efter det passerede Overslag og Conditioner som paa Licitationsstedet bekjendtgjøres, og forinden ere til Eftersyn hos Undertegnede; thi indbydes, de Lysthavende. Frysenborg Birks Contoir i Dyrhuset, den 29de Juli 1852. S. Stilling. Birkedommer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-07-03
At jeg er flyttet fra Rosensgade til Cannikkegade, og der anbefaler mit godt assorterede Manufactur-Varelager, bekjendtgjøres herved. J saa Davidsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-07-03
Skipper H. P. Seiersen afseiler saa hastig som muligt til Kjøbenhavn og medtager Fragtgods og Passagerer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-07-03
Lommeuhre, Taffeluhre og Schwartzwalderuhre kan bekommes hos K. Jensen, Uhrmager, boende ved Aaen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-07-03
Nye Christiania Anchioser kan faaes igien til nedsatte Priser hos J. F. W. Røse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-07-03
Ægte Varmas Kanaster, Røller, fiin Kanaster, Petit Kanaster, Portecarero, Batavia Tobak, fiin Old Mild, Siegeltobak, fiin Portorico, Amerikansk og Louisians Tobak, Alt af Hr. Justus's bekiendte gode Tobaks=Fabrik, ligesaa gode Havannah og Virginy Cigarrer faaes til billige Priser hos J. F. W. Røse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-07-03
Røgtobakker, Marylands, No. 1, 2 og 3 af Haderslev Fabrik, saaog Rapee paa Flasker, faaes billig hos P. Agerup, ved Mindet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-07-03
J det nye Sted ved Mindets søndre Side er den Leilighed at faae tilleie til førstkommende Michaeli Flyt tid som fortiden beboes af Toldbetient Rode. Den bestaaer af 2de gibsede Stuer, et dito Sovekammer, Kjøkken, Spisekammer, Pigekammer og Pult kammer, en tør og god Kjelder, hvori en Skorsteen som kan afbenyttes til Kogen ved Vask, over Værelserne Loftsrum og i Gaar en et Halvtag til Brænde. Herom accorderes med P. Welladsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-07-03
Gaarden No. 63 paa Middelgade er til forestaaende Flyttetid at faae til Leie. Gorm. I Nærheden af Torvene kan strax eller til October Flyttetid faaes 2 a 3 Værelser med eller uden Meublement tilleie samt Staldrum og Karlekammer. Adressekontoiret anviser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-07-03
En Stok af de saakaldte Zigenhainere, temmelig svær, er forglemt et Sted i Byen, og modtages af Procurator N. F. Schmidt mod Douceur efter Omstændighederne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-07-03
Fra undertegnede Eier er Natten imellem den 27de og 28de Juni borttaget af min Mark en sort Hoppe 7 Aar gammel, omtrent 10 Qvarteer høi, uden Aftegning, Manken hænger til venstre Side, hun falder lidt 1 Krydset, og har nye Forskoe, Fortøir og Klaptræer, er medtaget fra Marken. Hvo der kan give mig nogen Oplysning eller tilveiebringe hende, loves en passende Douceur derfor. - Odder Sandder, der 28de Juni Knud Rasmussen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-07-03
Skipper O. J. N. Sunne ligger under Ladning i Altona med Stykgods til Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-07-03
Af den Frimodige, et Nyt Ugeblad contra R. ketten, ligger det 1ste Nummer til Gjennemsyn og Sukskription hos S. Warberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-07-03
Redigeres, trykkes og udgives 4 Gange ugentlig af A. F. Tliquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-07-05
No. Torsdagen. den 5te Juli. Den til Forsendelse. med Brevposterne Kongelig allernaadigst alene privilegerede Aarhuus Bils-Tidende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-07-05
Dyrehavskunstnerne ere endvidere blevne forøgede med en Hr. Hespe, der kalder sig: "Professor i den gesvindte Kunst, fra Amsterdam," og giver Forestillinger i den naturlige Magi a. samt foreviser 40 kunstigt afrettede Kanariefugle.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-07-05
Vor Dampskibsfart paa Kiel og Lübeck er gandske standset i denne Tid. Frederik VI er atter kommet til Skade, Caledonia er endnu ikke udbedret, og Wilhelmine har slet ikke været ude i Sommer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-07-05
Ved allerhøieste Resolution af 4de Mai, bekjendtgjort fra den kongelige Direction for Universitetet og de lærde Skoler under 4de Juni, har det behaget Hs. Majestæt Kongen allernaadigst at approbere følgende nærmere Bestemmelser i Henseende til den philosophiske, eller saakaldte anden Exammen ved Kjøbenhavns Universitet: 1) Det skal herefter ikke være nogen Studerende ved Kjøbenhavns Universitet tilladt, ved Enden af sit første academiske Aar at indstille sig til den philosophiske Examens tvende Prøver paa eengang i samme Examens termin. 2) De, som beviisligen formedelst Sygdom eller andet lovligt Forfald ere blevne forhindrede fra i det første Foraar efter overstaaet Examen artium at underkaste sig bemeldte Exammens første Prøve, kunne, efter derom til det philosophiske Facultet indgiven Begjæring og derfra erholdt Tilladelse, stædes til denne Prøve i Slutningen af den næstpaafølgende August Maaned. 3) De, som, uden at kunne behørigen oplyse saadant Forfald, ikke til rette Tid i det første academiske Aar have underkastet sig den philosophiske Exammens første Prøve, have derved tabt Adgang til at indstille sig til denne Prøve tidligere end til det næstfølgende Foraar; det skal imidlertid være dem tilladt, endnu i deres første academiske Aar til sædvanlig Tid at underkaste sig bemeldte Exammens anden Prøve, dog saaledes, at de forinden, i August Maaneds Slutning, indstille sig til særskilt Prøve i Mathematik og derved erholde Caracteer. 4) De, som i deres første academiske Aar til rette Tid have indstillet sig til den første Prøve af Examen philosophicum, men have forladt den efterat have erholdt Nul eller Caracteren Non Contemmendus i een Rubrik eller Haud illaudabilis i to Rubriker, skulle være underkastede den i næstforegaaende 3die Post givne Bestemmelse, uden at noget Slags Forfald i dette Tilfælde kan ventes antaget for gyldig. 5)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-07-05
Det vil iøvrigt, med Hensyn til de Studerendes Adgang til at nyde Communitetsstipendium og Regentsbeneficium, have sit Forblivende ved Bestemmelserne i Reglementet af 30te Juli 1818 §§ 4 og 17, saaledes, at de Studerende, som ikke i deres første academiske Aar have absolveret den philosophiske Exammens tvende Prøver i det Mindste med Hovedcaracteren Haud illandabilis, tabe Adgang til at erholde ovennævnte Stipendium og Beneficium, samt Ret til fremdeles at nyde samme, forsaavidt de allerede i det første academiske Aar ere komne i Besiddelse deraf. 6) Foranførte Bestemmelser træde strax i Kraft saaledes, at de blive at anvende paa de Studerende, som i Aaret 1831 have underkastet sig Examen artium.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-07-05
Randers, den 2den Juli. Hr. Jnstructeur Nielsens Aftenunderholdning i Gaar paa Harmoniens Theater var talrigt besøgt, og Kunstneren lønnedes for hvert Nummer med lydeligt bifald. Her at ville anføre noget til denne, vor almindelig anerkjendte første Declamators Roes, er overflødigt, kun dette: at han skjænkede os en sjelden Kunstnydelse. Hr. Nielsen agter sig herfra til Aalborg og Viborg. (R. Av.) Afreiste fra Aarhuus til Callundborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-07-05
i Morges Kl. 7: Stiftamtmand v. Rosenørn, Frøken Thalia Rothe, Kammerherre Greve af Frys med Tiener, Kammerjunker, Brink=Seidelin med Frue, 7 Børn og Tjenestepige, Oberst, lieutn. v. Gæhler med Tiener, Fru Majorinde Tersling med Datter, Pastor Gad med Kone, Datter og Tjeneste pige, Frøken C. Wormskjold, Fru Flemmer med Søn Datter og Tjenestepige, Jfr. S. Davidsen, Jfr. Jørgensen, Forstbetjent Rosen, Skytte H. Madsen, Proprietair Hastrup, Ølhandler Thaustrup, Skipper Johansen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-07-05
Jndsendt. Eftersom Hr. Knudsen paa den Plan, som har sendte omkring til Deeltagerne i Ballet Torsdagen den 28de f. M., for at erlægge Entreen, har forglemt adskillig af Deeltagerne i samme, (hvorved naturligviis Entreen for de øvrige Medlemmer blive forhøiede, saa kunde det maaskee ogsaa være muligt, at han i Overregningen over Udgivterne ved Ballet havde taget Feil.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-07-05
Bekjendtgjørelser. Med dybt saaret Hjerte, om ringet af 4re smaae Børn, hvoraf det ældste 8te Aar gammelt, bekjendtgjøres det herved for deeltagende fraværende Slægtning og Venner, at efter 9 1/2 Aars kjærligt Ægteskab, ved Døden blev mig berøvet den 19de Juni sidstleden, hans 45 Aars Alder, min elskede kjærlige Mand, Johannes Andreas Lund, Sognepræst for Dellerup med flere Menigheder i omtrent 10 Aar. Stort er mit Tab, uerstatteligt for mine uforsørgede umyndige Børn, og kun Tillid til det algode Forsyn og Overbeviisning en om Medfølelse af dem, der vide og kjende mit Tab, kan give mig Styrke til at bære den Borde, Herren i sin Frederike Lund, Viisdom har paalagt mig. fød Starck.