Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-08-25
Reisen til Frederiksværk. (Fortsat, see forr. No.) Den nærværende Bygning, den være nu en Levning af det gamle Kloster eller ei, den være det ganske eller kun for en Deel, nok er det, man kan ikke betragte den med nogen virkelig Sands for det Betydningsfulde deri, uden at rives løs fra Nutiden og mindes Tider, som ere længst henrundne, og Slægter, hvoraf kun Krøniken endnu giver et svagt Gienklang. Paa Markerne omkring den nærværende Bygning, finder man endnu ideligen ved Pløiningen Grundstene af Klosterbygningerne, som i sin Tid maa have været temmelig vidtløftige. Esrom Kloster blev bygt imellem 1148 og 1150 - Munkevæsenets meest blomstrende Tidspunkt i Danmark – af Lunds Ærkebiskop Eskild. Allerede 1137, et Aar efter at han havde tiltraadt dette Embede, byggede han Klosteret Eskildsøe. Ogsaa anlagde han 1144 Klosteret Hewar i Skaane. Fra slet og ret Cannik var denne Mand bleven til een af de rigeste og mægtigste Prælater i Danmark. Han vovede endog i den imellem de to stridige Paver, Alexander og Octavian, opstandne Schisma, aabenbart at modsætte sig Kong Waldemar, og havde hele Geistligheden, den slesvigske Biskop Occo fraregnet, paa sin Side. Hans krænkede Stolthed tillod ham ikke at blive paa Bispestolen; han ombyttede Bispestaven med Munkekappen, blev 1177 Munk i Bernhardinerklosteret i Clairveaux i Frankrig, hvor han døde 1182. Nogle have villet udlede Navnet Esrom af quasi est Roma, og antage, at Søen har faaet sin Benævnelse efter Klosteret, men det synes ikke rimeligt, at en Sø af en Miils Længde og en halv Miils Brede først er bleven til efter Klosterets Opførelse. J et Brev fra 11773 fortæller desuden Eskild, i det han opregner, hvad han selv eller andre har skjænket Klosteret som Eiendom, nævner han udtrykkeligen Stedet Esrom selv. Esrom blev oprindeligen besat med Munke fra Citeaux. Sjælland blev i dette Aarhundrede oversvømmet af Munke. J faa Miles Afstand fra hinanden fandt man i de Dage overalt Klostere. Eskildsøe, Antvortskov, Skovkloster (Herlufsholm), Sorøe, Asserbo, Esrom vare de vigtigste. Det gjør Munkenes Smag Ære, at de altid vidste at vælge sig de skjønneste Egne med Skov og Søi Nærheden. Fisk vare især nødvendige for dem i Fastetiden, og dermed kunde Jndsøerne rigeligen forsyne dem, men ligesom Kartheuserne ikke fandt Levemaaden her haard nok, saaledes syntes Andre ikke at finde den god nok, især beklagede Abbed Vilhelm sig hos Absalon over, at Brødrene i Esrom havde saa ringe Forraad endog af Brød. Esrom kom i saadant Ry, at Munke derfra bleve udsendte til Darquen, Colbas og Dobran i Mecklenborg. Dette maatte, ligesom de andre Klostere, blive rigt paa en Tid, da netop Munkevæsenet havde naaet sin høieste Pynt, og især Korstogene, vare i fuld Flor. Ridderaanden var paa den forunderligste Maade sammensmeltet med religiøst Sværmerie. Jkke allene otte Landsbyer, men endog Skove i Skaane tilhørte Esrom Kloster som Eiendom. Dets Rigdom voxte stedse, og Kongerne værnede om dets, som om alle Klosteres Rettigheder. Det gik endog saavidt, at der indrømmedes Esrom Munke Ret til at dømme i Sager af 40 Mark, som angik Klosterets Bønder. Man forbauses over de menneskelige Tings Omvexling, naar man, med Krøniken i Haanden, kaster et Blik tilbage paa den Tid, da fra disse Mure udslyngedes Lyn over Kongers Jsse! Her fremtreen engang den stolte Eskild, som Klosterets Overherre, og deelte Regjeringsvælden mellem den bispelige Krumstav og det gamle danske Kongespir; herfra udbredte Munke sig over hele Landet, ja endog til fjerne Egne, daarede saavel menig Mand, som de Mægtige, med Overtroens Koglerier, indsnege sig i Skriftestolene og virkede under Hellighedens Maske saare meget til Folkets og Regenternes Skade; her droge de Mennesker til sig, der, istedet for at gavne ved deres Arbeide, tilbragte deres Tid som Ordensbrødre i andægtig Ørkesløshed med at synge Psalmer og læse Tide; her kunde fredløse Forbrydere søge og finde et Fristed, et Værn mod Retfærdighedens billige Hevn; thi Munkekappen skjulte alle Synder og Forbrydelser. Men alt dette uagtet, kan den Upartiske dog ikke nægte det sande Gavn, der blev stiftet ved Munkene. De virkede fra Begyndelsen af til at afslibe de raae hedenske Sæder, ophielpe Agerdyrkningen, og udbrede nogen Undervisning blandt Folket. De lagde Grunden til Kjøbstæderne, ved at faae mange Mennesker, deels Haandværksfolk, deels Handlende til at nedsætte sig i Nærheden af Klosteret. Men dette beviser dog i det Høieste kun, at der gives intet fuldkomment Ondt paa denne Jord, og at i den moralske, som i den physiske Verden, ingen Gift er uden Nytte. At der ogsaa gaves ædle Mennesker blandt Munkene, sees blandt andet af Abbeden i Ebbelholt, Anders Jbsens Exempel. Efter Reformationens Jndførelse (1660) gav han sig i Hospitalet i Helsingøer, og indsatte de svage Fattige til Arvinger af den betydelige Tiende, han nød, forbeholdende sig selv kun Underholdning til Øl og Mad, og frit Huus i Hospitalet. (Hofm. Fund. T. 7. S. 97.) Hvilken Tid Esrom Kloster blev nedlagt, lader sig nok neppe med Vished bestemme. Man finder et af Christian den Tredie 1836 udstedt Gavebrev, paa Sortebrødre Kloster i Helsingøer, dateret Eseroms=Kloster, og da Kongen paa den Tid residerede der, syntes det rimeligt, at det allerede den Gang var forvandlet til en verdslig Bolig Vi vende os nu bort fra det gamle Esrom, ligesom fra en længst undergangen Verden, og fæste igjen vort Blik paa det Nutilværende.