Politivennen, 1800-01-01
Om Gadeoplysning om Natten i Stæderne. Da der saavidt jeg veed endnu kun er skrevet lidt om Stædernes Natteoplysning, og denne Gjenstand for et opmærksomt Stadpoliti dog er saa vigtig, troer jeg at gjore Læseren en Tjeneste ved en kort Underretning om det Videværdigste desangaaende. Man har ikke nogen Angivelse i Historien, ligesom heller intet Spor i de hidtil fundne Oldsager, af en saadan Indretning i Grækernes eller Romernes Stæder. Gadeoplysningen synes altsaa at være en af den nyere Tids Opfindelser, en af de saa Ting, hvorom vi kunne sige: Heri have vi gaaet uden for Fodsporet. Paris, hvor Politiet har gjort saa meget Nyttigt og Efterlignelsesværdigt, synes at have givet Gadeoplysningen sin Begyndelse ved Aaret 1088. Det vilde være overflødigt at tale meget om Indretningens Gavnlighed. Enhver vil uden sligt strax see, hvormeget derved er gjort imod Tyveri, imod Liderlighed og Udskejelser, imod Sammenrottelser og Opstand, hvormeget for Sikkerhed imod Mordere, for bekvem Gang, for Forretningers Fremme, for Bekvemhed ved Ildebrandstilfælde, og endelig, hvad der ikke heller er lidet, for Behagelighed og Sirat. Overhovedet har Indretningen den største Anbefaling i den Iver, hvormed enhver ordenelskende Magistrat søger, enten at indføre den i sin Stad, eller hvis den allerede er det, at bringe den til Fuldkommenhed. Paris har Lygter, der, hænge ned over Midten af Gaden fra et haardtspændt Tov eller fra en Jernstang. Hvor der ikke er Huse paa den ene Side, f. Ex. paa Bryggerne (les guais); saavelsom paa Broerne, hvor ingen Huse er paa Siderne, ere høje retopstaaende Jernstænger paa een eller begge Sider for at spænde Tovene. Det parisiske Lygtevæsen er forpagtet. Det udmærker sig ved Lygternes klare Glas, Vægernes Mængde og Tykkelse, den betydelige Højde, hvori de hænge af 5 til 6 Alen, og især ved Uddelingen, da de Stæder, hvor Usikkerheden kunde være stærkest, f. Ex. Broerne, ere bedst oplyste. Londons Lygtetal er ugyre stort, Lygterne ere af det kugelrunde Slags, med Brændespejle, og staae ikke over 16 Fod fra hinanden. Jeg har ikke nogen nyere Angivelse ved Haanden, end fra 1757, da Lygternes Antal var 55,4B5. Men siden den Tid er London bleven over " større, og den voxer daglig. Lygterne fødes med Tran. De tændes tidlig om Aftenen, og brænde til den lyse Morgen, alle Nætter i Aaret. Ved Midnat blive Vægerne oprømmede. Selv Landevejene omkring London, paa en dansk Mils Afstand, ere oplyste. Vien selv oplyses Sommer og Vinter igjennem, alle Nætter; men Forstæderne (som udgjøre de " Dele) kun i maanløse Nætter. Lygterne fødes med en Blanding af Olie og Tran. Det samtlige Lygtetal, lille nok for en Stad af 400000 Indvaanere, men hvis aandelige Oplysning heller ikke er synderlig, er kun 2865. Oplysningen administreres. Berlin har nu 2400 trekantede Bliklygter, som allevegne, undtagen paa Torvene og i Lindegaden, ere befæstede paa Husene. De fødes med Tran, og brænde fra Nørkningen af til lidt over Midnat, dog ikke i maanelyse Nætter. Oplysningen, som altsaa er yderst tarvelig, er forpagtet, og varer foa 1ste September til sidste April. Brunsvig har 1570 Lygter. Næringen er Olic. Oplysningen som varer i 9 Maaneder, dog ikke i maanelyse Nætter, er bortforpagtet. Lybek har et betydeligt Antal af hvide Kugellygter, som hænge ned fra Tove midt over Gaden. De brænde indtil den lyse Morgen. Hamborg havde i Aaret 1796 kun 1473 trekantede i uordentlig Frastand paa Husene siddende Bliklygter. Lysningen administreres, og ere derved ansatte 64 Mennesker, hvoraf 48 antænde dem, 8 fylde og rense dem, og 8 oprømme dem om Natten. Næringen er Roeeller Lin-Olie, Vægen er af de. der bestemmes efter en dertil forfæreeet Maanskinsalmanak, og ved tyk Himmel bliver Gaderne mørke, naar ifølge Kalenderen Maanen skal gjøre Lygternes Tjeneste. Frankfurt am Majn oplyses af henved 600 Lygter, og Munchens Antal er omtrent det samme. Hannover har 550 Lygter, som brænde 8 Maaneder i Aaret, fra September til sidst i April. I Januar, Februar, November og December gives Lygterne den anden og tredie Dag efter Fuldmaane og første Dag for første Kvarteer Næring til 3, Time; den fjerde, femte og sjette Dag efter Fuldmaane, item anden og tredie Dag for første Kvarteer faae de saameget, at de kunne brænde 5 Timer; paa de mellemværende mørke Tider brænde de syv Timer. I Marts April, September og Oktober oplyses den fjerde, femte, sjette, syvende og ottende Dag efter Fuldmaane, item to Dage før første Kvarteer i 3! Time. Heraf sees, at der af somme Maaneder bortfalde 9 til 10, i andre 11 Nætter, da der ikke lyses. Kjøbenhavn havde i 1793 af offentlige Lygter 14Z6, hvis Lysning admiistreres. Lygte- og Sprøjteskatten gav i 1795 7555 Rdlr. og 8 Sk. Næringen er Tran. Man regner at en Potte god Havkalstran brænder med een Flamme i 70 Timer. En Bomuldsvæge med fem Traade, og ; Alen lang kan bræde i 200 Timer. En Lygte med een Flamme koster aarlig i de 1026 Timer den skal brænde fra 3 Rdlr. 10 Sk. til 3. Rdlr., efter Tranprisernes Stigen og FalDen. Kjøbenhavns Belysning begynder midt i August. Man gaaer ogsaa her paa Akkord med Maanen, som i dette Klima er meget uesterretlig. (Fortsærtes.)