JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1836-12-09
Bjergede Sager. Paa Vester Herreds Forstrand her under Amtet, er den 3die i denne Maaned indstrandet et Skibsskrog med Bunden iveiret og uden noget kjendeligt Mærke. Kjølen er 80 Fod lang, og Skibet, som sandsynlig har ført 2 Master, er oprindelig bygget af Eeg, men nylig fortømret ovenom med Fyr. Den Rest af Ladningen, som fandtes i Vraget, bestod af Pibestaver og Hamp. Pibestaverne ere almindeligt mærkede: BIG, BIR, eller AME. Ved Hampen fandtes i Træpinde, med følgende forskjellige Mærker: ge No. Wh og paa Siden af denne sidste Pind fandtes desuden skreven med Rødkridt: "I Sawasteow. G. Petri, Riga d. 2 Juni 1836. Thi indkaldes herved Eierne eller andre rette Vedkommende, sub poena præclusi & perpetui silentii, at melde sig inden Aar og Dag med Beviis for deres Eiendomsret. Ribe Stiftamthuus, den 28de November 1836. Sponneck.
Berlingske Tidende, 1836-12-09
Skipper Jacob Sørensen heraf Byen har anmeldt, at han ved Guldstav Rev under Langeland har opfisket et Anker med Bøje uden Mærke, efter Størrelse henhørende til en Galease eller Brig. Ankeret er henlagt i Stege Havn, og Eieren indkaldes herved, overeensstemmende med Placat af 14de November 1828, til at reclamere det inden Forløbet af 2 Maaneder. Stege Byefogedcontoir, den 4de December 1836. J. H. Puttfercken. constitueret.
Berlingske Tidende, 1836-12-09
Skifte=Jndkaldelser. Torsdagen den 15de dennes, Formiddag Kl. 10, bliver i Stervboet efter afgangne Fragtmand Christen Jensen heraf Byen afholdt en Skiftesamling herpaa Contoiret, hvorved Repartition vil blive fremlagt og Boet om mueligt sluttet; ved hvilken Skiftesamling Boets Creditorer og Arvinger anmodes om at møde eller møde lade. Holbeks Borgermester Contoir, den 5te December 1836. Lynge.
Berlingske Tidende, 1836-12-09
Tirsdagen den 27de December førstkommende, om Eftermiddagen Kl. 4, bliver paa Undertegnedes Contoir afholdt en Skiftesamling i afgangne Else Kirstine Madsen af Kjøge og hendes forhen afdøde Mand, Skomager og Prammand Jsaach Madsen, deres fælleds Bo, og vil da Repartitionen blive fremlagt. Hvilket herved bekjendtgjøres, i Overeensstemmelse med Frd 16de Januar 1828 § 17, til alle Vedkommendes Efterretning Magistratscontoiret i Kjøge, den 3die December 1836. B. S. Brorson.
Berlingske Tidende, 1836-12-09
At der Onsdagen den 28de December førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, bliver paa Undertegnedes Contoir afholdt en Skiftesamling i Stervboet efter Værtshuusholder og Vognmand Peder Pedersen heraf Byen, og at Repartitionen da vil blive fremlagt, bekjendtgjøres herved overeensstemmende med Frd. 16de Januar 1828 S. 17, til alle Vedkommendes Efterretning. Magistratscontoiret i Kjøge, den 3die December 1836. B. S. Brorson.
Berlingske Tidende, 1836-12-09
Onsdagen den 28de denne Maaned, om Formiddagen Kl. 10, afholdes her paa Contoiret en Skiftesamling i Boet efter afgangne Skolelærer og Kirkesanger Peter Haachenberg i Sødring, Gjerlev Herred; hvilket herved, ifølge Placaten 21de April 1824, bekjendtgjøres. Herredsfogedcontoiret i Mariager, den 3die December 1836. Claudi.
Berlingske Tidende, 1836-12-09
Proclamata. Ved Proclama, som læses inden vedkommende Retter, ere Creditorerne i Stervboet efter Ungkarl Anders Rasmussen, af Auderød, indkaldte, overeensstemmende med Placaten af 2den Juni 1819, med 12 Ugers Varsel, til at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer for undertegnede Skifteforvalter; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Hirschholms Amtstue, den 1ste December 1838. C. H. Lytz. ne Sudpolske Aal.
Berlingske Tidende, 1836-12-09
Alle De, som formene sig at have Noget at fordre i afg. Spisevært Anders Mikkelsen Holtums Boe, indkaldes herved med tolv Ugers Varsel til for undertegnede Skifte-Commission at anmelde og beviisliggjøre saadant Krav. Ligesaa indkaldes med lovligt Varsel den Afdødes Arvinger for at legitimere deres Arveret og iagttage deres Tarv under Boets Behandling. Den Kongelige Landsoverrets samt Hof- og Stadsrets SkifteCommission i Kjøbenhavn, den 30te November 1838. Møllerup. Buchwald.
Berlingske Tidende, 1836-12-09
Creditorerne i Dødsboet efter Gjestgiver Søren Andersen og Hustrue Anne Kirstine Kristoffersen af Budske Kroe, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, til at beviisliggjøre deres Tilgodehavende for undertegnede Skifteforvalter. Tolløsegaard pr. Roeskilde, den 6te December 1836, Møllegaard.
Berlingske Tidende, 1836-12-09
Creditorerne i Boet efter afdøde Tjenestekarl Peder Jacques Dupont af Vedbyegaard, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel at anmelde og beviisliggjøre deres Krav for undertegnede Skifteforvalter. Løve Herredscontoir paa Frederikslund pr. digere, den 28de November 1. Manthey.
Berlingske Tidende, 1836-12-09
Ved Proclama, som bliver læst i den Kongelige Landsoverret samt Hof- og Stadsret, ere alle De, som maatte have Noget at fordre i afgangne kongelig Skibsbygmester ved Holmen Johan Frederik Casparsen (som ogsaa er kaldet Johan Frederik Johansen og Johan Frederik Casper Hansen) og efterlevende Enke Cathrine Marie, fød Busch. deres fælleds Boe, indkaldte med 12 Ugers Varsel til her i Skifte-Commissionen at anmelde og beviisliggjøre saadant Krav. Ved samme Proclama ere den Afdødes Arvinger med lovlig Varsel indkaldte til at legitimere deres Arveret og iagttage deres Tarv under Boets Behandling; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Den Kongelige Landsoverrets samt Hof= og Stadsrets SkifteCommission i Kjøbenhavn, den 3die December 1836. Buchwald, Mollerup.
Berlingske Tidende, 1836-12-09
Ved Proclama af 20de October d. A., som er læst for ved kommende Retter, ere de som have noget at fordre i Boet efter den i September Maaned dette Aar ved Døden afgangne Selveier Boelsmand Christen Møller i Marke, Knudbye, Sogn, Tudse Herred, Holbeks Amt, indkaldte med 12 Ugers Varsel at anmelde og beviisliggjøre deres Fordring for undertegnede Skifteforvalter, hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Meerløse og Tudse Herreders Contoir, den 2den Decbr. 1836. D. T. Lawätz.
Berlingske Tidende, 1836-12-09
Creditorerne i Stervboet efter den herpaa Stedet afdøde Glarmester Christian Hermann indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til for undertegnede Skifteret at anmelde og beviisliggjøre deres Krav. Samme Varsel gives Arvingerne Fredericia Skifteret, den 3die Decbr. 1836. Rahbek. J. C. Dræbye.
Berlingske Tidende, 1836-12-09
Jfølge Kongel. allernaadigst Bevilling af 17de dennes saalydende: Vi Frederik den Sjette, af Guds Naade Konge til Danmark, de Venders og Gothers, Hertug til Slesvig, Holsteen, Stormarn, Ditmarsken, Lauenborg og Oldenborg, Gjøre vitterligt: At Vi, efter Kjøbmand Christian Frederik Eckardt af Vor Kjøbstad Helsingøer, hans herom allerunderdanigst gjorte Ansøgning og Begjering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at han ved Proclama sub poena præclusi et perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, i den Kjøbenhavnske Berlingske Tidende, den Altonaiske Mercur, samt Kjøbenhavns Addresse-Contoirs Efterretninger, 3de Gange efter hinanden, maa indkalde alle dem, som formene sig at have noget at fordre hos ham, med deres Paastand at fremkomme, og saadant deres havende Krav, inden foreskrevne Tids Forløb, for ham at anmelde og beviisliggjøre, dog Umyndiges Tiltale i Fremtiden efter Forordningen af 20de Februar 1717 forbeholden, og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vor allernaadigste Bevilling Ord til andet indrykkes i fornævnte offentlige Tidender, samt læses for vedkommende Værneting samt ved den Overret, hvorunder samme henhører. Hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Givet i Vor Kongelige Residentsstad Kjøbenhavn, den 17de November 1836.
Berlingske Tidende, 1836-12-09
Under Vort Kongelige Seigl. (L. S.) Efter Hans Kongelige Majestæts allernaadigste Befaling. Stemann. Ørsted. Lassen M. Lange, Hansen. Bentzen, Wilse
Berlingske Tidende, 1836-12-09
Bevilling for Kjøbmand Christian Frederik Eskardt. i Helsingøer til, ved Proclama i Aviserne at indkalde sine Creditorer. indkaldes herved sub poena præclusi et perpetui silentii med Aar og Dags Varsel alle De, som formene sig at have noget hos mig at fordre, til med deres Paastand at fremkomme og saadant deres havende Krav inden foreskrevne Tids Forløb, beregnet fra dette Proclamas sidste Bekjendtgjørelse, for mig at anmelde og beviisliggjøre. Helsingøer, den 30te November 1836. Chr. Fr. Eskardt.
Berlingske Tidende, 1836-12-09
Ved Proclama, som vil blive læst i den Kongelige LandsOverret samt Hof= og Stadsret, ere Alle og Enhver, som formene sig at have nogen Fordring paa min afdøde Broder, Professor Albert Jacobson, Kongl. Hofgraveur og Medlem af det Kongelige Academie for de skjønne Kunster, indkaldte med 12 Ugers Varsel til at anmelde og beviisliggjøre saadant Kran for Undertegnede paa mine myndige Sødskendes og egne Vegne: hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Kjøbenhavn, den 6te December 1836. Jacob Carl Jacobson.
Berlingske Tidende, 1836-12-09
Handelsbogholder Frederiksberggade Nr. 20. Ved Proclama, som i Dag er læst i den Kongelige LandsOverret samt Hof= og Stadsret, ere Alle og Enhver, som formene sig at have Noget at fordre efter min afdøde Svigermoder Johanne Margrethe Lange, fød Rissen, Enke efter Skibscapitain Christian Philip Lange, indkaldte med 12 Ugers Varsel til for mig, som eneste og myndig Arving efter Foranførte, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer inden foranførte Tids Forløb; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. P. Klein, Kjøbenhavn, den 5te Decbr. 1836. Nørregade Nr. 250.
Berlingske Tidende, 1836-12-09
Ved Proclama af 28de dennes, som den 24de samme Maaned er læst ved vedkommende Underret og som snarest muligt vil blive læst i den Kongelige Landsover- samt Hof- og Stadsret i Kjøbenhavn, ere Alle og Enhver, som maatte have noget at fordre i Kjøbmand Christian Ludvig Carl Winekens til Skifterettens Behandling overgivne Boe, indkaldte med 12 Ugers Varsel til for mig, som Skifteforvalter, at anmelde og beviisliggjøre deres havende Fordringer; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. v. Hadeln. Hillerød, den 29de November 1838. Kjøbenhavn. Trykt i det Berlingske Bogtrykkerie med Hurtigpresse. denne Tidende udkommer daglig og tilbringes Abonnenterne for 1 Rbd. 3 s Qvart. Endskription modtages her i Staden, Pilestræde Nr. 118, og i Provindserne paa de Kgl. Postcontorm.
Berlingske Tidende, 1836-12-10
ugte dan de.
Berlingske Tidende, 1836-12-10
rivileger. epposk. de de vertissement. idende. poliske Her ling, re Udgivet og forlagt ved Brødrene Berling; redigeret af Archiater Schönberg. Løverdagen den 10de December. II.
Berlingske Tidende, 1836-12-10
Udenlandske Efterretninger. England.
Berlingske Tidende, 1836-12-10
London, den 2den December. – Jfølge Breve fra Sincapore af 16de Juli have de i dette Øjemeed udrustede Skibe ødelagt en af Malajernes Røverreder, Gallang i Nærheden af Rhio; henved 200 Sørøvere, mistede ved denne Lejlighed Livet.
Berlingske Tidende, 1836-12-10
Courier, melder, at af de 100,000 Geværer, som den engelske Regjering har lovet den spanske, ere allerede 50,000 leverede, og Resten er ligeledes allerede indskibet. John London Mac Adam, Chaussee-Anlæg genes bekjendte Forbedrer, er den 23de f. M. død paa sit Landsæde i Moffat. Han blev 87 Aar gammel og efterlader, siger Dumfries-Courier, skjøndt han tvende Gange har faaet en Belønning paa 5000 Pd. Sterling af Regjeringen, ingen Formue, men - hvad der er meget bedre – et Navn, der lever i Alles Munde.
Berlingske Tidende, 1836-12-10
Paa Jernbanen mellem Liverpool og Manchester, kom for nogle Dage siden en af Arbejdsfolkene under Dampvognens Hjul, der gik over Hovedet paa ham; han var øieblikkeligt død.
Berlingske Tidende, 1836-12-10
Hertugen af Cumberland ventes hertil efter Juul. Hr. Lamb, Viscount Melbournes eneste Søn, er i disse Dage død.
Berlingske Tidende, 1836-12-10
Londonner Bladet "Constitutional indeholder Følgende: "Det kan ikke længere være nogen Tvivl underkastet, at Landet nu er forberedt til at paastaae, Kornbillens Ophævelse, og Jntet vilde være mere skikket til igjen at befæste det Melbournske Ministerium, end den Beslutning at gjøre denne Sal til sit Livs-Spørgsmaal. J denne som i andre Sager turde det maaskee være Regjeringens Hensigt, ikke at røre sig, uden ydre Opfordring; men paa saadan Opfordring behøver den ikke længer at vente.
Berlingske Tidende, 1836-12-10
Allerede har der her i Hovedstaden dannet sig en Forening, som det Middelpunkt, hvorfra Bestræbelserne for at tilvejebringe en fuldkommen Forandring i Kornhandelen skulle udgaaer en Forandring, som for alle Samfundets Classer vilde opfylde det naturlige Ønske efter billige Brødpriser. Denne Forening bestaaer af vor Tids forstandigste og virksomste Mænd, saavel i som udenfor Parlamentet. Overalt i Landet vil den blive oprettet Filial=Foreninger i lignende Øjemeed, og af den Jver, hvormed man her allevegne gaaer til Værks, tør man med Tillid vente, at Aaret 1837 vil see de meest trykkende, monstreuse og Hungersnød, fremavlende Kornlove udstrogne af vor Lovbog. De vilde i Sandhed ogsaa være en mageløs Skamplet i ethvert andet Folks Lovgivning. Den store Masse af Provindsialblade er ved denne Leilighed paa vor Side, og kun tre eller fire af de Londonner Blade imod os, men det Vigtigste er dog, at Retfærdighed, og Humanitet tale høit for Sagen.
Berlingske Tidende, 1836-12-10
Frankerig.
Berlingske Tidende, 1836-12-10
Paris, den 1ste December. Herr Green og Herr Holland ville gaae herfra gjennem Luften til England. Man siger, at Hertug Carl af Brunsvig vil følge med dem. Folk strømme til, for at see Ballonen. Dens Flag har følgende pralende Jndskrivt: "Gud nægtede Menneskene Vingerne, men Menneskene overvandt denne Vanskelighed, thi Jntet er uoverkommeligt for Menneskene. Dette skal formodentlig sigte til, at Hr. Green har anbragt Klapper paa Luftballonen, hvorved han efter Behag kan stige og dale, indtil han kommer i en Luftstrøm, der kan give ham den forønskede Retning. Men hvis han ikke finder en saadan Luftstrøm, Da driver han, hvorhen han maaskee aldeles ikke vilde, men hvor Vinden fører ham. Det er iøvrigt allerede den sjette Reise, Herr Green gjør med denne Ballon, og sidstegang var den steget til en Høide af 10,000 Fod. Jkke heller er Ovenstaaende sagt for at nedværdige Herr Green, hvis Dristighed, Klygt og Jndsigt fortjene al Agtelse, men det er saare slemt, naar Charlataneri forener sig med sand Fortjeneste.
Berlingske Tidende, 1836-12-10
Spanien. J Cortes=Mødet den 22de f. M. blev et Forslag af de Deputerede Cabrera og Revares, i Kraft af hvilket Ministrene hver Uge skulde meddele Cortes de i Provindserne commanderende Generalers Jndberetninger, forkastet som unødvendigt, da den Ret jo tilkommer Cortes-Medlemmerne, at adspørge Ministrene om vigtige Gjenstande. Af denne Ret gjorde Caballero strax Brug. Jeg ønsker - sagde han at Krigsministeren meddeler og nogen Oplysning om Rebellernes sidste Bevægelser i Mancha. Vide vi dog ikke, om hiin Faction, der skal være kommet Hovedstaden paa otte til ti Lieues nær, hører til Qvilez's, Palilloss eller Cabreras Bander. Nogle Meddelelser fra Krigsministeren om selve disse Vanders Styrke, vilde maaskee væsentligt bidrage til at berolige Hovedstadens Jndvaanere. Krigsministeren indrømmede, at det opkastede Spørgsmaal var saare interessant. Ogsaa vilde han gjerne besvare det, hvis kun ikke Regjeringen ulykkeligviis var ligesaa uvis om hiint Punkt som selve Anblicum Hans Meddelelser indskrænkede sig derfor til Carlisternes tilbageslaaede Angreb paa Flækken Qvintanar. Cortes raadsloge dernæst over nogle Forandringer i Udskrivnings- og Mobiliserings-Decreterne, og besluttede navnlig at forlænge de til Frikiøbelsen fastsatte Terminer. Der skeete endelig Jndberetning om et Forslag fra Gacetas Redaction, der forlangte en Skadesløsholdelse af 25,000 Realer om Maaneden. for sine i Møderne tilstedeværende Stenographer J Mødet den 23de raadsloges over, om man endnu mere skulde afknappe Embedsmændenes Konninger, end saadant er skeet ved det kongelige Decret af 30te October d. A. Finants=Commissionens Beretning gik ud paa, at man maatte lade det herve ved dette Decret; men i Løbet af Debatten, der ved Beretningens Afgang endnu ikke var tilende, viste det sig, at Bestemmelserne i hiint Decret hidindtil kun i saare enkelte Tilfælde ere bragte i Udøvelse.
Berlingske Tidende, 1836-12-10
Portugal. "Messager fortæller, at det portugisiske Cabinet havde tilstillet det spanske en særdeles energisk Protestation mod Englændernes Handlemaade ved de sidste Tildragelser i Lissabon, hvori det anmeldes, at man havde skrevet til London og Brussel, for at forlange Hr. vande Weyers og Hr. Howard de Waldens Tilbagekaldelse, og den portugisiske Gesandt i London, Hr. de Moncorvo var kaldt tilbage.
Berlingske Tidende, 1836-12-10
Efterretningerne fra Lissabon naae til den 28de f. M., men melde intet Nyt, ejemgang om det formodede Udfald af Cortes-Valgene, der nylig vare begyndte.
Berlingske Tidende, 1836-12-10
Efterat a Pair og Journal des Debats paa det Bestemteste havde paastaaet, at den engelske Flaade i Lissabon havde fremkaldt det sidste Reactionsforsøg der, og efterat de engelske Journaler havde svaret med en lignende Paastand mod den franske Admiral i Lissabon, nægtede hine fraske Blade dette sidste og erklærede, at Admiral Hugon aldeles ikke havde været bemyndiget til at blande sig i det, der maatte foregaae i Lissabon, og at han derfor ikke heller havde tilbudt Admiral Gage sin Medvirkning. Herpaa svarer nu Mørning Chronicle Følgende: Vi gjentage hermed udtrykkeligt og paa det Højtideligste: den franske Flaade blev beviisligt sendt til Tajo, for at gjøre fælleds Sag med den engelske, Saasnart Admiral Hugon var ankommet til Tajo, erklærede han sig beredt til Cooperation, For at opfylde sin udtalte Hensigt, lod Admiral Hugonet af sin Escadres Skibe sejle bort fra dets sædvanlige Standpunkt ned ud Strømmen, og kastede selv Anker for Belem, i den Hensigt at yde den brittiske Flaade Bistand ved Dronningens Beskyttelse. (Deengelske ministerielle Blade ville nemlig ikke vide andet, end at Admiral Gage blot har villet og skullet beskytte Dronningens Person.) Courier yttrer i samme Anledning: "Begge Flaader ere øjesynligt i et og samme Øjemeed afgaaede til Lissabon, og umuligt havde det været, at den franske ikke i forekommende Tilfælde skulde have coopereret med den engelske. Sandhed kan det vel være, at den franske Admiral ikke skulde operere med Landingstropper, hvilket England heller ikke vilde have forlangt, da man med de engelske Troppers Landsættelse ei havde andet i Sinde, end at beskytte Dronningens Person, hvilken Ære vi ikke gjerne vilde have deelt med Franskmændene, da Dronningen ellers let af en Forseelse kunde have søgt Tilflugt paa Ville de Mar seile istedetfor paa Malabar.
Berlingske Tidende, 1836-12-10
Tydskland. München, den 26de November. Antallet paa de af Cholera døde havde i Gaar atter betydeligt aftaget. Efter Sygelisten for denne Dag vare: 203 Syge fra Dagen forud, ny tilkomme 42; i Alt 245. Helbredede vare 10, døde vare 15. Den 24de vare 27, og den 23 vare 21de døde. J Behandling bleve 220, forebyggende behandledes 99. Efter den bajer ske Folkeven vare i Staden og Forstaden fra den 26de October til den 25de November 2021 Sygdomstilfælde blevne undertrykte i Opkomsten; i længere Tid vare af Læger behandlede 869, døde vare 354 og 203 laae endnu syge.
Berlingske Tidende, 1836-12-10
Paven har tilladt de Troende i München at spise Kjød i Fastetiden, saalænge Cholera hersker her.
Berlingske Tidende, 1836-12-10
Kongen har forordnet, at hver bajersk Soldat skal foræres en Bonnebog.
Berlingske Tidende, 1836-12-10
J Cassel skeete for nylig et mærkeligt Bedrageri: En prægtigt klædt Dame steeg af i Gjæstgivergaarden "Zum hessischen Hof= og opholdt sig der i nogle Dage, fordi hun var upasselig. Sygdommen tog til, man hentede en Læge, og denne laden Gjordemoder komme. Den fremmede Dame fødte en lille Dreng, hun behandledes af Værten med den største Opmærksomhed og Agtelse; der blev anskaffet en Amme o. s. v. Hvad skeer, En Morgen tidlig er den fremmede Dame forsvundet, og har efterladt Værten sit nydelige lille Barn til Betaling for sit Ophold i hans Huus. Politiet har hidtil forgieves eftersøgt hende.
Berlingske Tidende, 1836-12-10
America. Efterretninger ere indløbne fra Philladelphia af October. Nogle Stater havde erklæret sig mod van Bunen, saa at det var saare tvivlsomt om han vilde blive valgt til Præsident. Ifølge de sidste Beregninger havde han 113 Stemmer, for det meste fra Unionens nordlige Stater, for sig, medens 124 Stemmer vare imod ham og 54 i det mindste endnu tvivl J Philladelphia beskjeftiger man sig med somme. en, allerede for ti Aar siden af Congressen besluttet, Plan, nemlig at optage et nøjagtigt Kort over Syd søen, da de hidtil af Private optagne Kort lade meget tilbage at ønske.
Berlingske Tidende, 1836-12-10
Fra Mexico meddeles Følgende, fra Begyndelsen, af October: General Bravo var udnævnt til Chef for det til Norden bestemte Armeecorps, der skal udgjøre 18,000 Mand. En Afdeling af samme paa 400 Mand skulde under General Garav forinden bryde op til Deras; men Soldaterne have vægret sig ved at marschere førend de faae deres Sold udbetalt. Man saae sig derfor nødt til at optage et nyt Laan paa 900,000 Dollarer. – Den forrige Præsident, Bustamente, som nogle Aar har levet forviist i Europa, var blevet tilbagekaldt, for atter at træde i Statens Tjeneste.
Berlingske Tidende, 1836-12-10
Privatbreve skildre iøvrigt den mericanske Armees Tilstand som meget slet, saa at Texanerne synes at have bedre Udsigter til et heldigt Udfald end deres hidtilværende Herrer. Jfølge Aviser fra Ny-Orleans af 21de October, var den teranske Hær leret ved Floden Labaca i tvende Brigader, hver paa 2,200 Mand, under Generalerne Rusk og Green. erns-Telegraph af 5te October indeholder allerede Beretningen om Aabningen af den nye Stats Congres, tilligemed Præsidentens, Burnets, Budskab ved denne Lejlighed. J Budskabet hedder det blandt Andet, at Hr. Toby i Ny-Orleans havde fra Teras af faaet Fuldmagt til at udstede Papiirpenge til Beløb af 500,000 Morgen Land, hver beregnet til 50 Cents.
Berlingske Tidende, 1836-12-10
Norge. Ved Norges Højesteret er Lieutenant C. B. Rosen den 8de Novbr. dømt til tre Maaneders Fæstningsarrest i mildeste Grad for respecistridige og fornærmelige Udeladelser i Morgenbladet mod Generalmajor Sporck. – Samme Ret har den 11te f. M. frikiendt Sorenskriver Møller under Trondhjems Stift for videre Tiltale i Anledning af Action imod ham for at have afhørt Arrestanter, belagte med Jern. Overretten havde frifunden ham ganske Storthinget er efter seneste Efterretninger sysselsat med Civiletatens Gage-Reglement. Lagthinget, har antaget Odelsthingers Beslutning om Lovforslaget angaaende en ny Matricul.
Berlingske Tidende, 1836-12-10
Jfølge kongl. Befaling af 10de Novbr. skulle Generallieutenant Fleischer, Contreadmiral Møller, samt Obersterne Borkenstein og Høyerdahl sammentræde under Navn af Central-Commissionen for Norges befæstnings-Væsen, og, iblandt andet, udkaste dertil en fuldstændig Plan.
Berlingske Tidende, 1836-12-10
Jndenlandske Efterretninger.