Den Vest-Sjællandske Avis, 1840-12-04
Stænderne i Viborg. Enogtredivte Møde. Det af Godseier Nyholm indgivne Andragende fra Overkrigscommissair Hage om Garantier for den personlige Frihed toges tilbage. - Derefter oplæstes det af Bankkasserer Otterstrøm indgivne Forslag til en Petition om, at Rescriptet af 4de Novbr. d. A. ang. Optagelsen af Minoritetsvorum i Stænderforsamlingernes Petitioner enten maatte tilbagekaldes, eller et Udkast i den Anledning forelægges Stænderne. J Producentens Motivering hedder det blandt Andet: "Det er ikke for Forsamlingens Skyld fornødent, naar jeg her yttrer, at denne allerhøieste Befaling (som indeholdes i bemeldte Reskript) har vakt en dyb Bekymring hos dem, der her have Sæde. Dette har ved alle Leiligheder udenfor Forsamlingen givet sig tilkjende, og saavidt jeg hidtil har erfaret, er denne Bekymring i en ikke mindre Grad tilstede hos den oplyste og tænkende Deel af Folket. En authentisk Fortolkning er aldeles lig med en ny Lovbestemmelse og kræver samme Fremgangsmaade som denne, for den kan træde i Kraft. Fandt det Princip Indgang hos Regjeringen at afgjøre Sager af den Natur paa en saadan Maade, som ved det allerhøieste Reskript er skeet, uden at Stænderforsamlingerne havde havt Leilighed til forinden at afgive deres Betænkninger derover, vilde dette, saavidt jeg kan skjønne, være et Jndgreb i Jnstitutionen af den kongelige Magt. Dette kan ikke have været Kongens Hensigt; men Reskriptet har ikke destomindre opvakt en Misnøie og en Frygt, som det i høieste Maade vilde være beklageligt, om den skulde rodfæste sig hos Folket; og det tør derfor haabes, at Hs. Majestæt, paa Forsamlingens Forestilling derom, vil lade sig bevæge til allernaadigst at tage Reskriptet tilbage, og i alt Fald at lade Stænderne forelægge et Lovudkast i den Anledning, som Reskriptet angaaer." – Den kgl. Commissarius yttrede, at den Bekymring, Reskriptet skal have opvakt, grunder sig paa en urigtig Opfatning deraf, her var ikke Spørgsmaal om Andet end om Afgjørelsen af en af et Medlem, der var i Minoriteten, ført Besværing over Krænkelsen, af den Ret, som han meente ustridig tilkom den til at fremføre sin Mening i Forsamlingens Petition til Kongen. Saavel i den Holsteenske som i den Slesvigske Forsamling er det ligefra først af antaget, at Minoriteten er berettiget til at erholde sin Dissents optaget i Forsamlingens Petition. Kongen har ved denne Leilighed ikke villet handle som Lovgiver, men kun tillagt Minoriteten den Beskyttelse, hvorom den anraabte. Han har fundet den her antagne Fortolkning at være uovereensstemmende med Forordningens Ord og Mening og Jnstitutionens Hensigt, og Hanhar troet at burde hævde den Ret, som der er Spørgsmaal om. Han har troet, at der herved saameget mindre kunde være nogen Betænkelighed, som der Jngen er, hvem der betages nogen Ret derved, at Minoriteten faaer Adgang til at udvikle sin afvigende Mening; thi Majoriteten beholder den Overvægt, den som saadan har med Hensyn til den Præsumtion, der er for, at de bedre Grunde ere paa dens Side, og den har det i sin Magt, saafremt den skulde ansee det fornødent, at motivere sin Mening saa meget desto eftertrykkeligere. Der var altsaa ikke Spørgsmaal, om at betage Majoriteten en Ret, men kun om at hævde Minoriteten i dens Ret. Den kongl. Commissarius søgte dernæst at oplyse, at den i det allerhøieste Reskript antagne Mening er den, der stemmer overeens med Anordningens Ord og Hensigt. Han bemærkede blandt Andet, at i det Udkast, der i 1832 blev forelagt de ifølge Reskr. 23de Marts f. A. indkaldte oplyste Mænd, findes den Sætning, at Minoriteten har Adgang til at yttre sin Mening ogsaa i de Petitioner, som indgives til Kongen, udtalt saaledes, at der i saa Henseende aldeles ikke efterlades nogen Tvivl. Der er ingensomhelst Anledning til at antage, at man ved den forandrede Redaction har tilsigtet en Forandring i Meningen, hvortil der heller ikke indeholdtes noget Motiv i de indkaldte oplyste Mænds Forhandlinger. Endelig tilføiede han et Par Ord om sit personlige Forhold under de Ventilationer, der have fundet Sted angaaende det heromhandlede Spørgsmaal. Præsidenten yttrede, at den kgl. Commissarii bemærkninger ikke havde kunnet rokke hans tidligere Anskuelser. Det var hans Overbeviisning, at Sagen ikke kan have været Hs. Maj. fuldstændigt forestillet; "thi naar Hs. Maj. var bleven gjort opmærksom paa, at begge de Danske Stænderforsamlinger stedse have fulgt en modsat Fortolkning af den omhandlede Bestemmelse, var bleven gjort opmærksom paa, at Spørgsmaalet er udførligen discuteret i den Roeskildske Forsamling i 1838, og at en betydelig Majoritet (hvori nogle af Landets første Jurister) dengang og senere har erklæret sig for den modsatte Fortolkning, da vilde Hs. Maj. sikkert ikke have yttret, at Bestemmelsen var saa utvivlsom, at den ingen Fortolkning behøvede."Der er endnu en anden Grund, af hvilken jeg troer Aa at Hs. Maj., naar Sagen bliver rigtigt forestillet for ham, vil forelægge den for Stænderne, den nemlig, at Sagen er fremkommen som en Klage, og det som en meget nærgaaende Klage; thi vi kunne dog nu vistnok af Hs. Majestæts Retfærdighed vente, at han ikke vil tage nogen endelig Beslutning over en Klage, førend han har hørt den Anklagede, saamege mindre som Hs. Maj. da vil kunne erholde Vished om, at de Anklagede ikke have gjort sig skyldige Rettens Forslægtelse, og derpaa gaaer Klagen jo ud"Jeg har fundet en forøget Anledning til at tale denne Sag, da jeg er den Eneste af de Anklagede som endnu, skjøndt kun en føie Tid, kan yttre mig som Deputeret." – "Hvis Lovbestemmelsen var aldeles utvivlsom, maatte den Roeskildske Forsamling nødvendigviis have gjort sig skyldig, enten i et forsætligt Brud paa Andres Ret eller i en Letsindighed som vilde være aldeles uforsvarlig." Med 40 Stemmer mod 1 besluttedes en Comte: Bankkasserer, Otterstrøm (35 St.), Justitsr. Nygaard (13) Cancellier. Funder (9). - Følgende Forslag bleve derpaa tagne tilbage. Justitsr. Fielstrup, Forslag ang. Reglerne for Opppebørsesbetjentenes Cautioner, Propr. Formann, Forslag ang. Lovbestemmelser i Henseende til Rensning af Mølleaaer; Agent Nielsen, Petition fra Handelstanden i Aalborg ang. Oprettelsen af en Filialbank eller et Bankcontoir sammesteds. Endvidere foretoges det af Propr. Formann indgivne Forslag ang. lovbestemte Veispor. Med 37 St. mod 4 besluttedes, at det ikke skulde oplæses. Derpaa oplæstes det af Stiftsprovst Hald indgivne Andragende fra endeel Sognepræster om, at der maatte foranstaltes et Udvalg af fortrinlige Psalmer som Tillægden auctoriserede Psalmebog. Med - St. mod 6 besluttedes en Comits: Biskop Øllgaaard (33 St.), Stiftsprovst Hald (30), Gaard Thorsen (13). Toogtredive Møde den 23de November.