Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-01-15
De Efterretninger, som man forhen har læst om ham paa forskjellige Steder ere deels ikke overeensstemmende, deels af ham offentligen modsagte. At komme efter Sandheden, især i Henseende til hans tidligere Ungdom, vilde nu være vanskeligt, da den Afdøde ingen skriftlige Beviser har efterladt sig, som kunde føre til sikker Kundskab; kun saa meget er vist, at han i sin Barndom blev ilde behandlet, og at han i sit tolvte Aar kom i Huset hos den danske General Cesar v. Lüttichau, i Frederits, der gandske stod ham i Faders Sted, og lod ham erholde Undervisning, især i Musiken, til hvilken han havde stort Anlæg, og hvori han gjorde store Fremskridt. Ogsaa dannedes han til Legems=Øvelser; fremdeles var Tegning og Maleri en ham behagelig Beskæftigelse i de Fritimer, der fra hans øvrige Dannelse levnedes. 1765 kom han første Gang til Kjøbenhavn, og fik der Bekjendtskab til Greverne Warnsted og Brandt, to af Kong Christian den 7des Yndlinger, og Hofmænd, hvilke senere, 1767, formaaede General Lüttichau til at tillade ham at blive ved Hoffet hvor han blev ansat som Kammermusikus. Efter Struensees Fængsling gjorde Warnsted, tilligemed Baron v. Maltzburg, en hessisk Adelsmand, en Reise udenlands, og medtoge Plotz. De besøgte Berlin, Dresden, München, og gik herfra igjennem Tyrol til Venedig. Her vare de nærværende ved Christi Himmelfartsfest 1772. Plot fandt ved denne Reise Leilighed til Bekjendtskab med Kunstnere af første Rang. Det følgende Aar 1773. kom de til Gent, hvor Plotz blev heftig syg, og maatte, efter tre Ugers Forløb, bringes til Lausanne, hvor den berømte Tissot blev raadspurgt. Ved dennes Omhu blev han helbredet i kortere Tid end to Maaneder. Tissot fattede Yndest og Venskab for ham, og foranledigede, at han forlængede sit Ophold i Lausanne indtil Foraaret 1774, men Lægen fraraadte ham, formedelst hans svage Bryst, at dyrke længere hans Yndlings Instrument Fløiteen. Warnsted og Maltzburg havde i denne Mellemtid forladt ham. En bekjendt fransk Dyrmaler Ondri, som paa den Tid var i Lausanne, og havde seet Plotz's Prøver i Malerkunsten, og hans fortrinlige Anlæg, raadte ham til at søge herved sit Levebrød, hvorfor han gav ham et Anbefalingsbrev til A. Marsinhe, Emaillemaler i Gens, og til Farve Chemisten Romanet. Plog havde tilbragt omtrent et Aar paa Reisen, gjennem Tydskland og Øvre-Jtalien, 15 Maaneder i Lausanne, og 8 Maaneder hos Marsinde, da i Aaret 1775 P. de la Rive, Svoger til den berømte Lærde, Carl Bonnet, og kommen tilbage fra sine Reiser, lod sig male af ham i Emaille dette Portrait gav Anledning til, at Plot blev bekjendt i Bonnets Huus i Genthod, ved Genser Søen, hvor han den 20 April 1776 blev optaget som Lem af Familien. J de første Aar beskæftigede han sig allene med mikroskopiske Jagttagelser, efter hvilke han gjorde Tegninger af Planter og Jnsekter, stukne i Kobber til Bonnets naturhistoriske Værker. Efter at have fuldbragt disse Tegninger, blev igjen Musiken en Yndlingsbeskæftgelse for ham, og han blev nu Opfinder af en Glas-Harmonika med Testatur. For nu fuldstændigen selv at kunne udarbeide sin Opfindelse begav han sig til Gens, for, under Veiledning af de berømte Mekanikere Jacques Paul, og Jacques Droz, at lære den praktiske Mekanik. Hans levende omfattende Aand ledede ham fra musikalske Opfindelser til andre, og saaledes opstod en nautisk Log, eller Strømmaaler, hans bekiendte Panthograph, for hvilken han 1789 blev optaget som Medlem af Selskabet for de skiønne Kunster og Videnskaber i Gens, og under 18 Dec. 1790 blev Medlem af Akademiet for Kunster og mekaniske Videnskaber i Berlin, og sildigere hans Physionotrace (Tegnemaskine). Han gjorde ogsaa, Forbindelse med Montgolfier og Argand, Forsøg i Henseende til at udfinde Midler til at styre Luftmaskiner; ligeledes forfærdigede han en mekanisk Indretning, hvorved Blinde kunne skrive. Desuagtet ansaae han Malerkunsten som sit Hovedfag. Under hans Ophold i Bonnets Huus havde han den Fornøielse og det Held at gjøre Bekjendtskab med mange udmærkede Personer, hvoriblandt de danske Kunstnere Juel, og Clemens, Statistikeren Fr. Sneedorf, og flere.