JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1821-06-08
Ved udtagen Høiesterets Stævning af 2den Februari 1821, paaanker Actor til Confirmation, Skiærpelse og yderligere Paakiendelse, en inden LandsOver= samt Hof= og Stadsretten, under 9de Januari sidstleden, afsagt Dom, udi en Sag, anlagt af Justitten mod Indstævnte, der tiltales for 2den Sang begaaet Tyverie. Derom er ved bemeldte Dom saaledes kiendt for Ret : Arrestantinden Kirstine Christensdatter, Huusmand Knud Olsens Hustrue af Nedr. draabye, bør densættes til Arbeide i Kiøbenhavns Forbedringshuus i 3 Aar ; i Henseende til Actionens Omkostninger og det den befalede Defensor Procurator Luthofft under samme tilkiendte Salarium bør Birketingsdommen ved Magt at stande. At efterkommes under Adfærd efter Loven. Ved den inden Jægerspriis Districts Birketings Extraret, af Birkedommeren, Byefoged Knud von Hadeln under 23de October 1820, afsagte Dom, er kiendt for Ret: Arresiantinde Kirstine Christensdatter, Huusmand Knud Olsens Hustrue af Nederdraabye, bør at arbeide i Kiøbenhavns Tugthuus i 4 Aar, samt betale i Erstatning til Hofsmed Johannes Petersen af Jægerspriis, 25 Rbd. 16 s. Sølv. Endelig bør Arrestantinden betale alle af Actionen lev lig flydende Omkostninger og deriblandt til Desonsor, Procurator Lützhofft i Salarium 3 Rbd. Sølv. Den idømte Erstatning udredes inden 15ten Dag efter denne Doms lovlige Forkyndelse og det øvrige efterkommes under Udfærd, efter Loven.
Berlingske Tidende, 1821-06-08
Dom: Kirstine Christensdatter bør for Actors videre Tiltale i denne Sag frie at være. J Henseende til Actionens Omkostninger, bør Lands Over= samt Hof= og Stadsrettens Dom ved Magt at stande, Hermed endtes Høiesterets tredie, eller extraordinaire Session til Aar 1820. Høiesterets første Session for Aar 1821. Torsdagen den 1ste Marts. No. 131. Sporon, befalet - Johan Hermann Hunæus, contra Rankel. - Professor og Doctor Medicine Christen Frederik Schumacher, Ridder af Dannebrogen. Ellanten har ved udtagen Høiesterets Stevning af 20de Februarii 1821, paaanket, som Rettens Fornægtelse og voldsomme Tvang, umiddelbar for Høiesteret, til at kiendes uefterrettelig at være eller til aldeles Underkiendelse, Tilsidesærelse og Forandring, samt bedre Rets Nydelse, en under 11 Januarii 1821, af Kongens Foged i Kiøbenhavn, afsagt Kiendelse, under en efter Reqvisition af Jndflevnte, hos Citanten foretaget Arrestforretning, hvorved denne er belagt med personlig Arrest, i Anledning af en formeentlig Fordring stor 212 Rbdlr. 1 Mk. 8 1 rede Sølv og 3176 Rbdlr. 4 Mk. 2 s. Sedler og Tegn. Derom er ved bemeldte Kiendelse saaledes eragtet : De fremsatte Jndsigelser ber ikke være hinderlige i, at nærværende Forretning fremmes efter den af Reqvirenten nedlagte Paastand. Dom: Den paaankede Kiendelse bør ved Magt at stande. Processer, Omkostninger for Høiesteret betaler Citanten til Indstævnte med 100 Rbdlr. Sølv, saa betaler han og til Justitskassen, som Tabende, 1 Rbdlr. Sølv. Mandagen den 5te Marts. No. 139.
Berlingske Tidende, 1821-06-08
Mødte - Justitsraad og Høiesterets Advocat Jens Laasbye Rotibsk efter Kongelig befaling, contra Vilsted. - suspenderet Stiftamtmand over Sjellands-Stift og Amtmaover Kiøbenhavns Amt, Christopher Schøller Bülow. I den af Acter under 1ste December 1820, udtagne Høiesterets Ster ning, paaankes til Stadfæstelse og Skiærpelse, en af Høiesterets=AssesseWilhelm Peter Zeuthen, Landsover= samt Hof= og Stadsrets Assessor og Borgmester Peter Schiønning og Høiesterets Assessor Hans Jacob Koefor som allernaadigst beskikkede Commissairer, under 16de November 1820, at sagt Dom, udi en Sag, anlagt paa Justitiens Vegne, imod Jndstævnefor Misligheder i hans Embedsførelse. Derom er ved fornævnte Dom saaledes kjendt for Ret: Tiltalte suspenden Stiftamtmand Geheimeconferenceraad Christopher Schøller Bulow, bør høre sit Embede som Stiftamtmand over Sjellands Stift, forbrudt. Saa be han og betale til Jnspectionen for Roeskilde Den kirke . . 6000 Rbd., til Vor Frelsers Kirke paa Christianshavn . . . . . 217 - 812 s. til Ringsted Kirke . . . . . . . . . . . . 518 - 221. Havnecommissionen i Kiøge . . . . . . . . . 20000 . Sjellands Stifts Kasse . . . . . . . . . . . 3465 - 85 - Hans Majestæt Kongens Kasse . . . . . . . . . 8336 - 3 - Helsingøers Kiøbstæd . . . . . . . . . . . 2594 - 57 alt Sedler og Tegn samt, hvis han ikke bemeldte sin Gield kan betalt eller derfor stille vedbørlig Caution, hensættes til Arbeide i Kiøbenhavns stæstning indtil han enten har afbetalt Gielden eller ved Døden afgaaet. Endelig bør han betale alle af Actionen lovlig flydende Omkostninger. Af efterkommes inden 15 Dage efter denne Doms lovlige Forkyndelse, under Adfærd efter Loven. Dom Commissariernes Dom bør ved Magt at stande, og bør Tiltale, tillige have sti Embede som Stiftamtmand over Bornholm og Færøerne, samt som Amtmand over Kiøbenhavns Amt, forbrudt.
Berlingske Tidende, 1821-06-08
Dito Dato. No. 135. Mødte. - Etatsraad Johan Friederich Rettemeier, contra Mødte. - Justitsraad og Generalsiskal, Peter Boll Wivet, paa Embed Vegne.
Berlingske Tidende, 1821-06-08
Ved udtagen Høiesterets Hoved=Stævning af 17de Februarii 1820, paa i anker Citanten, enten til at vorde kiendt uefterrettelig at være, og at Sagen hiemvises til ny og lovligere Behandling og Paakiendelse, eller til Underkiendelse, Tilsidesættelse og Forandring, en inden Landsover= samt Hof= og Stadsretten under 1ste Februarii 1820 afsagt Dom, samt en den 7de December 1819 afsagt Kiendelse, alt i en Sag, som af Generalfiskalen paa EmbedsVegne er anlagt mod Citanten, for nogle af ham brugte formeentlig fornømelige Udladelser. Derom er ved bemeldte Dom saaledes kjendt for Ret: Tiltalte Etatsraad Johan Friederich Reitemeier, bør bøde sine Tre Mark og derforuden 3de fyrgetyve Lod Sølv, samt betale de af Actionen lovlig flydende Omkostningen og i Sallarium til Generalfiskalen Halvtredsindstyve Rigsbankdaler Sølv. De mod Generalfiskalen brugte fornærmelige Udladelser, bør døde og maget løse at være. Det idømte udredes inden 15 Dage efter denne Doms lovlige Forkyndelse, og det øvrige efterkommes under Adfærd efter Loven. Ved Kiendelsen af 7de December 1819, er saaledes eragtet : ContinuationsSogsmaalet bør nyde Fremme, og Etatsraad Rettemeier bevilges 8te Dage Anstand til at svare i sammes Realitet.
Berlingske Tidende, 1821-06-08
Justitsraad og Generalfiskal Wivet, har ved udtagen Contra=Ster ning af 23de Februarii 1820, indanket Landsover= samt Hof= og Stadsrettens Dom, deels til Stadfæstelse, deels til Skjærpelse og yderligere Paakiendelse. Dom: Tiltalte bør bøde fine Tre Mark og derforuden trende 40 Lis Sølv, samt betale de af Actionen lovlig flydende Omkostninger, og derundi Salarium til Generalfiskalen for begge Netter 1500 Rbdlr. Sølv. De imo. Generalsikalen brugte fornærmelige Adladelser, bør døde og magterløse 5 være.
Berlingske Tidende, 1821-06-11
Udenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1821-06-11
London, den 29de Mai. J Anledning af Debatterne i Underhuset angaaende Midlerne til Armeens Underholdning, og navnlig angaaende en Sum paa 2612, Pund Sterling for Bonapartes Bevogtning, bemerkede Hr. Hume at han havde hørt, at Commissarierne fra Rusland, Østerrig og Preussen paa St. Helena bleve betalte af det Engelske Commissariat, og underholdte aldeles paa den Engelske Regierings Bekostning Hr. Goulbourn benægtede dette, og Marqvis Londonderre, tilføiede, at det vel var muligt, at disse Commissarier kunde have faaet Forskud paa deres Vexler, men betalte bleve de af deres Hoffer. Der var ogsaa nylig to af dem kaldte hiem.
Berlingske Tidende, 1821-06-11
De seneste Efterretninger fra Brasilien stadfæste den ældre: at Kronprindsessen af Brasilien er forløst med en Arveprinds. Lløyds Agent skriver fra Constantinopel under 25de April: Siden mit sidste Brev af 10de dennes have vi været udsatte for Farer og Fornærmelser af den bevæbnede Tyrkiske Pøbel. Mang Mennesker ere blevne dræbte, og der var Anledning til at frygte alt, om Skibe 3 Besætninger enten af Hennelyst eller Stivsersvarhavde besvaret Tyrkernes Jld; men jeg kan, Gud være lovet melde, at Hs. Excell. Lord Strangford - ifølge en Anmodning som jeg fandt det fornødent at giøre - har gjort Porten saadanne Forestillinger, at disse voldsomme Handlinger i de sidste to Dage gandske have ophørt, og med stor Fornøielse tilføier jeg, at den næsten aldeles ingen Beskadigelse er tilføiet vore Skibe, skiøn nogle Matroser af andre Nationer ere omkomne. Roligheden er nu saa vidt gjenoprettet, at vi i Morgen haabe at kunne gaae til vore Magaziner igien.
Berlingske Tidende, 1821-06-11
Den 1ste Junii. Hr. Hume gjorde nylig i Underhuset Paastand paa, at der maatte blive fremlagt Afskrifter af de Petitioner, der vare overleverede Regieringen af Hr. Rossi og den Joniske Politie Agent, Spiridone.
Berlingske Tidende, 1821-06-11
Billen angaaende Grampound blev antaget med de deri af Overhuset gjorte Forandringer. Jgaar foreslog Hr. Bennet en Bill, sigtende til at giøre Parlamentet mere afhængigt, nemlig: at ingen offentlige Embedsmænd i i Fremtiden maatte vælges til Parlamentslemmer; men Forslaget blev forkastet med 76 Stemmer mod 52.
Berlingske Tidende, 1821-06-11
Jgaar spurgte Hr. Stuart Wortley, der er bekiendt som ministerielsindet, om den i Aviserne bekiendtgjorte Circulair Depesche fra Laibach var ægte, og da Lord Londonderry bejardt dette, anmeldte han en Motion til at overveie de deri fremsatte Grundsætninger, dem han betragtede som farlige for den Brittiske Frihed. Han vil derved blive underflyttet af Oppositionen. Lloyds Agent melder fra Malta under 4de April, at de fire dertil ankomne Pestsyge vare døde, og at en femte var angreben. Man tænkte paa, at sende det Skib, som havde bragt Smitteen, tildage igien til Alexandrien med hele dets Ladning. Fra Triest meldes, at een af Hovedmændene for den Græske Opstand var ankommet til Laibach, medens Monarkerne endnu vare der, men at han ikke havde faaet nogen Audients.
Berlingske Tidende, 1821-06-11
Paris, den 30te Mai. Ministerne, som først syntes at helde til den Mening, at alle Donatarier uden Forskiel skulde holdes skadesløs, selv de, der efter Hr. Clausels Ytring havde bidraget til Hertugen af EnghiensMord, have fra i Forgaars dog givet noget efter for Ultræerne, hvilket de Liberale tilskrive Virkningen af et hemmeligt Forlig Jfølge deraf har Beretnings=Commissionen foreslaaet som Amende, ment, at overlade det til Regieringen at opsætte en Liste paa dem, som skulde kunne nyde godt af de Fordeele man vilde bevilge. En modsat Forslag af General Sebastiani : at der sletikke maatte giøres i nogen Forskiel, faldt igiennem med 197 Stemmer mod 78. Ifølge den antagne første Artikel af Lovudkastet skulle de Franskmænd, som gandske ere satte ud af Besiddelsen af deres Dotationer, kunne faae som Skadesløsholdelse en Pension for dem og deres Arvinger.
Berlingske Tidende, 1821-06-11
Af Finantzministerens Tale veed man, at Donatariernes Antal beløber sig til 3636. Man haaber nu, at der endelig ogsaa engang - om ei i dette saa dog i næste Møde - vil blive tænkt paa at skadesholde de ulykkelige royalistiske Emigrantere.
Berlingske Tidende, 1821-06-11
Den 26de dennes forelagde Ministeren for det Indre 6 Lovforslag, angaaende Udvidelse af vor indre Skibsfart ved Canalers Anlæg. Henimod 30 liberal Deputerede ere allerede afreiste, endskiønt de vigtigste Forhandlinger over Buggetet endnu forestaae. Det kostbare Ophold i Paris, hvorfor de ikke nyde nogen Skadesløsholdelse, er for en stor Deel Aarsagen dertil.
Berlingske Tidende, 1821-06-11
Den 30te f. M. blev Loven angaaende Donatarierne i de Deputeredes Kammer antaget med 203 Stemmer mod 125 uden noget væsentligt Amendement.
Berlingske Tidende, 1821-06-11
Jgaar have Forhandlingerne angaaende Budgetet taget deres Begyndelse. Den 23de ankom den hidtilværende Ordensgeneral for Capuzinerne i Spanien, Pater Solchaga, til Bajonne med 4 Capuzinere.
Berlingske Tidende, 1821-06-11
Udvandringen fra Spanien tiltog betydelig.
Berlingske Tidende, 1821-06-11
Jfølge officielle Beretninger fra Smyrna af 17de April have vore tre Kongelige Fregatter været de forskrækkede Franker der til megen Trøst.
Berlingske Tidende, 1821-06-11
Paa Efterretningen om, at de høie Geistlige vare henrettede i Constantinopel, drog den Græske Metropolit i Macedonien, Chrysanttes, sig tilbage til et ensomt liggende Kloster med 12000 Mand, for at danne Kiernen af en Forsvarshær. Landet var yderst oprørt.
Berlingske Tidende, 1821-06-11
Man melder fra Constantinopel: "Nogle fremmede Gesandtes forehavende Afreise herfra er standset. Selv Grev Strogonow, kunde ikke faae Tilladelse dertil.
Berlingske Tidende, 1821-06-11
Madrid, den 19de Mai. Det er mærkeligt, at ved de forskellige Auctioner af Nationalgodser stege Buden efterhaanden som der udbredtes Rygter og en nær forestaaende Modrevolution, om fremmede Troppers Nærmelse a., og nogle Bydende tilføiede Grunden, f. Ex. 1000 Realer, mere i Anledning af den truende Jnvasion. Den Castilianske Stolthed oprørtes ved den blotte Tanke og Fremmedes Deeltagelse t i vore indbyrdes Stridigheder.
Berlingske Tidende, 1821-06-11
De forhenværende Livgardister blive nu afsendte til deres forskellige Bestemmelsesteder. Kuns de Jndivider, om hvis constitutionelle Sindelag man er fuldkommen overbeviist, blive her.
Berlingske Tidende, 1821-06-11
Den 21de Mai. Den 16de forsamledes 300 Mennesker af den laveste Classe foran Districtsforstanderens, Hr. Barandals, Huus; men han var ikke hiemme, og de eftertrykkelige Forholdsregler, som Generalcapitainen tog, forhindrede ethvert ondt Anslag. Den Leir af 12,000 Mand, som ifølge General Morillo's Plan skal samles om denne Hovedstad, vil finde Sted.
Berlingske Tidende, 1821-06-11
Alle Personer, som her ikke have nogen Forretninger, have faaet befaling at forlade Hovedstaden.
Berlingske Tidende, 1821-06-11
Den 17de aflagde Ministeren for de udenlandske Anliggender, Hr. Bardaxi, Stænderne den meest beroligende Beretning om fore diplomatiske Forhold: Der var ikke noget at frygte af nogen anlandsk Magt; men alligevel raadede han til, at sætte vor magt paa en Fod, som kunde svare til Nationens Værdighed, Idag antog Nationalforsamlingen med en Stemmefleerhed at 123 Stemmer, at Tienden skulde nedsættes til det Halve, og at den blivende Deel skulde anvendes allene til at lønne Geistligheden, som dog deraf skulde afgive 30 Millioner Realer aarlig til Regieringen.
Berlingske Tidende, 1821-06-11
General Bolivar har ved en Skrivelse af 17de Marts fra Truxillo til General Latorre opsagt Vaabenstilstanden, som ifølge Tractatens 12te Artikel skal være til Ende 40 Dage efter Opsigelsen.
Berlingske Tidende, 1821-06-11
J Latorre har udstædt en Proclamation til Folk og Hær.
Berlingske Tidende, 1821-06-11
Neapel, den 16de Mai. J den af Hs. Majestæt den 15de dennes i Anledning af Hans samme Dag holdte Indtog udstædte Proclamation hedder det :J Det Øieblik, da Forsynet viser Os den Raade, efterat den offentlige Rolighed igien er tilveiebragt, atter at lade Os drage indi Vort Kongerige, er Vort Hierte nendelig kiær og dyrebar. Alt Vore Ønsker vilde være opfyldte, naar der med denne Dag maatte begynde for Bort Folk et Tidsrum, fuldt af Held og Tilfredshed. Sendigheden har været stor og Forbrydelserne mange og svære. Hos Os have de kuns vakt en dyb Bedrøvelse formedelst Tilintet giørelsen af alle den offentlige Velslands Grene, og formedelst det Livelser og Bekymringer, som de have paadraget den største Deel af Vore utallige troe Undersaatter, der ellers ere blevne gandske fremmede for disse beklagelsesværdige Uordener. Ingen personlig Hevngierrighedsfølelse har havt Deel i vore Beslutninger, eller vil nogen finde komme til at have den. Den endte Tanke, som har beskieftiget Os, er, hvorledes Vi i Fredens og Lyttens Dage kunne udslette Erindringen om de fordervelige Vildfarelser, hvormed nogle Strafværdige have besudlet de sidste Blade af vor Historie. Vor første Omsorg vil gaae ud paa, igien at ordne de forskjellige Grene af Lovgivningen og Kongerigets Forvaltning. Vi ville til den Ende nedsætte et Raad af Mænd, valgte inandt de meest retskafne erfarne og oplyste Undersaatter. Svarer Udfaldet til Vore retfærdige Fordringer, saa ville de Grundlove, som dette Raad skal foreslaae, føre Trøst og Tillid tilbage i vore troe Undersaatters Gemytter til Pant om en lykkelig Fremtid, i det overspendte Maner udslettes af deres Erindring, istedetfor at disse eller kuns kunde havt bitter Anger og vedvarende Modgang til følge. Saadanne Love ville sikre dem de væsentlige Goder, som en viis og faderlig Regiering passende bør tilslæde, og hvis fredelige Rydelse og Vedvaren - dog kuns under ubrødelig hengivenhed mod vor hellige Religion, ved Stræben efter at udøve alle offentlige og private Dyder, ved Agtelse for den lovmæssige Sonverainitets Rettigheder, og ved streng Opretholdelse af Rolighed og Tingenes lovlig oprettede Orden - kan sindigen hævdes. Jmidlertid forbeholde Vi os - saavel for at hæve de Gode og Uforførte, som for at holde de Jldefindede i Tømme - at bekiendtgiøre vore Souveraine Hensigter, for at Retfærdighedens Fordringer kan komme i Overeensstemmelse med den Raade, der er Os saa naturlig at Petersborg, den 22de Mai. Ogsaa i Sommer skulle tvende Skibe afgaae herfra til det Russisk udøve. Amerikanske Compagnies Colonier paa Nordvestkysten af Amerika, og tillige for at giøre nautiske Opdagelser. Expeditionen commanderes af Capitain Tulubiew.
Berlingske Tidende, 1821-06-11
Den 30te Mai. Samtlige Gesandter og Mininre skulle have i Sinde at forlade Constantinopel, fordi der ikke er sikkert for nogen Christen. Den Krig, som nu er i Udbrud, synes at blive een at de grusomste, vor Tidsalder kan fremvise, da den er udartet inen fuldkommen Religionskrig.
Berlingske Tidende, 1821-06-11
Porten vil lade Janitscharerne bryde op mod Morca, og den største Deel af de fra Asien ankommende Tropper skulle følge deur, hvilket er saameget meere nødvendigt, som den største Deel af de Armeecorps, der skulde tilintetgjøre Ali=Pascha af Janina, et gaaet over til Grækerne. Den sidste, høist vigtige Begivenhed blitbekræftet ved flere Handelsbreve. Alle Arnauter, som hidtil vare de bedste Tropper i den Tyrkiske Hær, have forladt den. En saaØdelæggelseskrig er begyndt. Alle Tyrker, som falde i Grækernes Hænder, blive nedsadlede, og ligedan gaaer det med de Grækere, som geraade i Tyrkernes Vold. Over Triest er hertil ankommet et i det nyegræske Sp. og forfa tet Mannifest til de Europæiske Hoffer fra den sit Folk elskende Over feldtherre over de Spartiatiske Hære, Petros Mauromeche ly, og fra Messeniernes Raad i Calameta. Det er dateret fra den Spartiatieske Leier, den 6te April 1821, ny Stiil.
Berlingske Tidende, 1821-06-11
Frankfurt, den 2den Junii. Tyrkernes Raserie i Constantinopel gaaer saa vidt, at de den residerende christelige Gesandtskaber ere i Fare. Saaledes begarsig nyligen en stor Folkehod, der var samlet for at morde Grækere til den russiske Gesandts Hotel; og da denne nægtede at udlevere en græst Familie, som sammesteds havde fundet et Tilflugtsted, til dens Mordsyge, lavede den sig til at bestorme Hotellet. Hr. v. Strogonoff forholdt sig ved denne Leilighed med ligesaamegen Værdighed som Fatning. Han begav sig, ledsaget af at hele Gesandtskabspersonale, ud paa Hotellets Altan, og erklærede den rasende Hod ved Tolken, at han vilde ansee enhver voldsom Begyn delse som en Udfordring til Krig imod hans Conark, og til den Ende friede under saadanne Omstændigheder fornødne Forholdsregler. Denne standhaftige Fremgangsmaade af Hs. Majestæt Keiser Alexanders Repræsentant forseilede ikke sin Virkning. Den gjorde et saadant Jndtryk paa Tyrkerne, at de strax opgave deres blodige Forrehavende. Siebenbürgen, den 20de Mai.
Berlingske Tidende, 1821-06-11
Den Græske Patriarks Henrettelse skeete i Constantinopel tredie Paaskedag, under en utallig Mængde Menneskers JndelraadEfterat Liget var bleven slæbt omkring i Staden af Jøderne med de afskyeligste Mishandlinger, lykkedes det nogle Grækere at afkiøbs dem kegemet for 100,00 Piastre, hvorpaa det om Natten blev kastet i Havet, men igien opfisket af Skippere, der laae i Beredskab, og sendt til Odessa, hvor det ogsaa siden efter er ankommen. Man ventede samme Sted endnu som henrettede Biskoppers Liig, og det Russiske Gouvernement har i St. Petersborg søgt om Forholdsregler angaaende deres Begravelse.
Berlingske Tidende, 1821-06-11
Grækerne smigre sig nu med, at de imod deres Overhoved i udøvede Grusomheder ville vidtage meget til, at ogsaa Servierne ville tage en mere activ Deel i deres Opstand, end idindtil. Sexten, Græske Kirker ere deels vanhelligede deels ødelagde, og den henrettede Patriarks Pallads ligger halvt i Gruus. Hans Efterfølger, ved R on Emeni, seer ingen bedre Skjæbne imøde, og er allerede bleven slæbt ved Skiæget igiennem Staden, og kun med Møie have Janitscharerne revet hans fra Pødelen. Over Genkernes Adrustninger og Foretagender til Søs ere flere temmelig overeenstemmende Rygter i Omløb. Der skal ifølge: samme allerede 105 bevæbnede Græske Fartøier sværme omkring 3 Vandene ved Archipelagus. Dette Antal synes ikke at være overdrevet, naar man beregner den Mængde Barker, som altid dreve deres forøverie i hiin Egn. Sexten store i Josa og Spezzia udrustede Skibe have taget deres Station i Nærheden af Dardanellerne, og allerede nødet sex Franske Skibe med Hvede, bestemte fra Alexandrien til den Tyrkiske Regiering, til at overlade dem deres Ladning imod Godtgiørelse for Fragten, omendskiønde hine Skide vare ledsagede af en af Paschan af Ægyptens Fregatter, Ogsaa to Tyrkiske Fregatter og sex Kanon=Barter ere i det Joniske Hav faldne Grækerne i Hænderne.
Berlingske Tidende, 1821-06-11
Jassi har efter de sidste Efterretninger endnu været uden Tyrkisk Besætning, omendskiønet Paschen af Jbrail efter Udøvelsen af mange Grusomheder, havde leiret sig ved Galacz med en Fricorps af 8 til 10000 Mand.
Berlingske Tidende, 1821-06-11
Det hedder, at fyrst Postlanti er gaaet over Donau med sin Hær, som er angivet til 40,000 Mand. Ogsaa skal en vis Pendedeka, forhen Kiøbmand, endnu sværme omtring i Moldau med en Hob. Den ved Tyrkerne afskaarne Communication imellem Kischanew og Vallachiet forhindrer Ankomsten af enhver sikker Efterretning derfra.
Berlingske Tidende, 1821-06-11
Smyrna, den 26de April. Her ere vi i høieste Grad foruroligede. Alle Grækere ere pludselig flygtede til Biergene, og Tyrkerne har i deres Frygt efter Sædvanamændt Jødernes store Basar. Denne Bygning har brændt i to Dage. Alle Frankere og Europærre have taget deres Tilflugt til Skidene.
Berlingske Tidende, 1821-06-11
Zante, den 6te Mai. Vi erfare fra Patros, at 5000 Tyrker fra Lepanto landede om Natten i en Buat 1/2 Miil fra Byen, og kom ved Hielp af Mørket ubemærkede til Forstaden Vlater, hvor alt flygtede i største Stræk men Janiticharerne fordærvede selv deres Spil, i det de begyndte at antænde Huse, hvor man da ved Oplysningen saae deres ubetydelige Antal, og de igien opmuntrede Græker affaldt dem, om dræbte næren de halve. Resten undkom til Castellet, i hvilket Tyr terne fra Staden endnu holde sig. Moren begynder i det hele at komme sig efter de heftige Bevægelser, hvorved Frankerne løbe stor Fare. Nogle udenlandske Consuler og især den Franske, Hr. Hugnes Pouqueville (Broder til den derømte Reisende, som forhen var Fransk Consul hos Ali=Pascha), have bidraget meget dertil, udmærket sig ved Fasthed og optaget det ulykkelige Franker i deres Huse. Hr. Pouqveville skal have reddet mere end 150de fra Døden.
Berlingske Tidende, 1821-06-11
Constantinopel, den 26de April. Jgaar begyndte 500 Mand Janitscharer deres Marsch til Varnaade bleve indskibede i Tophana. Jdet de seilede op i Bosphoroafbrændte og plyndrede de uden Forskiel Huse, som tilhørte Tyrker, og Grækere. De have plyndret den Spanske Gesandts Palais, og to Spanier mistede Livet ved denne Leilighed. Hr. Souton, Raadsherre ved den Russiske Mission, reddede sit Liv ved at kaste Hænder, fulde af Guld ud af Vinduet. Det Russiske Flag over Gesandtens Hotel er giennemskudt af Kugler. To Lisser ere omkomne, St. Thomas, den 2de April.
Berlingske Tidende, 1821-06-11
Man er her meget bekymret for, at Krigen paa den faste Kyst nu igien skal bryde ud, da Vaabenstilstanden er udløbet den 28de dennes efter den af Bolivar gjorte Opsigelse. Man troede, at Cartagen, vilde erklære sig uafhængig efter Maracilbas Exempel.