JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-10-25
Torsdagen den 28de October førstkommende, FormidAarhuus, den 23de Octbr. 1841. dag Kl. 10, bliver, efter Begjæring, afholdt Auction i Odder over afdøde Exam. juris Wests's og Kone Marie West's Eiendele, bestaaende af 6 Fag Huus og et lidet saakaldet tydsk Ladehuus, der for faa Aar siden af ny er opbygt, med en liden Haveplads, et Chatol, Borde, Stole, Linned, Sengeklæder, Gangklæder, en Deel Sølvtøi, saasom: Theeskeer, Spiseskeer osv., en Deel Kjøkken- Lysthavende indbydes. tøi og 2 Køer m.m. Hads & Ring Herredscontoir, den 11te Octbr. 1841. Nyholm, const.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-10-25
Jfølge Skifterettens Begjæring, bliver den Stervboet efter afdøde Kroemand Hans Hansen og ligeledes afdøde Hustrue Ane Hansen fød Thomsen tilhørende Ulf kjær Kroe i Ulfborg Sogn, med tilliggende Jordeiendomme af Hartkorn 2 Tdr. 5 Skpr. 2 Fdkr. 1 Alb., samt tilhørende Anpart af Ulfborg Sogns Konge- og Kirke-, Korn- og Qvægtiende, stillet til 3de offentlige Auctioner, som afholdes om Mandagen den 1ste, 15de og 29de November næstkommende, om Formiddagen Kl. 10; de 2de første Auctioner her paa Contoiret og den sidste i Stedet selv. Det bemærkes: at Kroen ligger særdeles beqvemt ved Landeveien fra Lemvig og Holstebroe til Trykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkerie. Ringkjøbing, omtrent mellem disse Kjøbstæder, og at derved samme aarlig holdes et meget besøgt Marked. Ved sidste Auction bortsælges tillige Stervboets Besætning, Ud= og Jndboe. Dette bekjendtgjøres saaledes til Lysthavendes Efterretning. Ulfborg, Hind Herredscontoir i Ringkjøbing, den 12te October 1841. I Herredsfogdens Fraværelse, Torsdagen den 2de dennes, om Formiddagen Kl. 1 Hoffmeyer. slet, bliver, ifølge Amtets Ordre, paa Hasle o. fl. Herreders Thingsted i Aarhuus Raadhuus, afholdt offentlig Licitation over Opførelsen af tvende store Steenkister, paa Veien mellem Terp og Lystrup, efter Conditioner og Overslag, som ligge til Eftersyn her paa Contoiret. Hvilket herved til Lysthavendes Efterretning bekjendtgjøres. Hasle &c. Herredscontoir, den 20de October 1841. Ved Licitationen den 28de dennes agtes tillige afholdt Seidelin.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-10-25
Licitation over Opførelsen af 3 Steenkister ved KannikeMøllebroe og en Do. ved Harlew. Hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Hasle &c. Herredscontoir, den 23de Octbr. 1841. Seidelin.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-10-25
Undertegnede anbefaler sig med Skrædder- og Linnedsyning; Kapper vadskes og opsættes; Florbaand vadskes saa de blive som nye; Rasmager- og BomuldsStrømper maskes Hæle og Fødder i. Tillige kjøbes gamle Rasmager= og Bomulds=Strømper. Frederikke Møller, boende i Kirkeristen hos Hr. Hinnerup ligefor den lille Kirke.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-10-25
Ulden- og Linned=Dynevaar og Bolstere sælges billig Wilh. Møller, paa Skolegade i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-10-25
Hørfrøe, i tørre og velrensede Vare, kjøves til de høieste Priser af Marcus G. Bech. Hørfrøe kjøbes til de høieste Priser af høieste Priser af Marcus G. Bech. Hørfrøe kjøbes til de høieste Priser af Horsens, den 6te Octbr. 1841. Chr. Schougaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-10-25
Been og Klude kjøbes til forhøiede Priser af Horsens, den 6te Octbr. 1841. Chr. Schougaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-10-25
Skræddersyning. syes propert og efter nyeste Facons i Strandgaden i Hr. Uhrmager Mørcks Gaard paa første Sal. Fredericia, den 11te Octbr. 1841. Paquetten gle tvende Søstre Skipper J. K. Hansen, afseiler til Kjøbenhavn snarest muligt, medtagende Passagerer og Fragtgods. Bagerie.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-10-25
Et nyt anlagt med alle fornødne Reqvisitter forsynet Hvede= og Rugbrød=Bagerie i en stor Bye paa Landet med en nærsom Omegn og beliggende ved en meget befaret Landevei, er underhaanden at faae til Leie og kan strax tiltrædes. Nærmere Underretning erholdes paa Adressecontoiret i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-10-25
En Leilighed er at faae til Leie om 14 Dage i det saakaldte Grønland Ms 952 formedelst Bortreise. Jorderne til Gaarden 9s 59 paa Adelgaden i Skanderborg agtes underhaanden bortsolgt. Man henvende sig til Eieren K. Søegaard i Oliemøllen ved Foer lev.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-10-25
Til næstkommende 1ste Mai 1812 ønskes i Forpagtning et Meierie paa 100 a 150 Køer. Den Søgende anvises af constitueret Fæstemand A. Hansen i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-10-25
En skikkelig Dreng kan strax blive antaget i SkomaL. Larsen. gerlære hos Et ungt Menneske som i længere Tid har været i Malerlære i Kjøbenhavn og som for sin Flid og Orden kan fremlægge Beviser, ønsker sig i Forbund hos en af d'Hrr. Malermestere her i Byen. Man behage at henvende sig desangaaende paa Adressecontoiret i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-10-25
Paa Kammerraad Dalgas's Bearbeidelse af Koppes Anviisning til Jorddyrkning, staaer Subscriptionen hos Undertegnede aaben til Nytaar. Veile, den 23de Octbr. 1841. J. Thune.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-10-27
No 185. Onsdagen. den 23de Octbr. med Brevposterne Den til Forsendelse alene privilegerede Kongelig allernaadigst Aarhuus Stifts-Tidende. Redigeres og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-10-27
Fædrelandet. Under 16de de, har det kgl. Rentekammer ved Circulaire opfordret samtlige Amtmænd og Lehnsbesiddere i Danmark til at drage Omsorg for, at den store Mængde Vand, som i den senere Tid er falden og har gjort Jorden uskikket til Behandling, saavidt muligt vorder afledet. Under f. D. er det ved allerhøieste Rescript paalagt det slesv. holst. lauenburgske Cancelli at lade udarbeide et Udkast til en almindelig Vexelret for Hertugdommerne."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-10-27
Jfølge en officiel Bekjendtgjørelse i de engelske Aviser er ved denne Maaneds Begyndelse indløst og tilintetgjort af det engelske 3 PC. Laan 40,000 Pd. Sterling i 125 forsk. Obligationer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-10-27
Fra flere Kanter gjøres der nu Forslag til Afskaffelse af den upassende gamle Skik at offre i Kirken. Af "Diversal erfarer man, at Kirkesanger og Skolelærer Møller i Vivild har faaet sin Afskeed, og at hans Collega i Østeralling, Brønnum, har af Cancelliet været opfordret til at erklære: om han vil ansøge Entledigelse fra sit Embede uden Pension eller underkaste sig Domstolenes Afgjørelse angaaende hans Embedsforhold. Efter Forlydende har han hertil erklæret: "at han anseer sig baade for ung og for duelig til at resignere.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-10-27
Gjendøberen Rasmus Jørgensen i Pelykkegaarden har Søndagen den 7de de, gjendøbt 4 Personer paa Langeland, nemlig en Dagleier, en Huusmand og hans Kone og en Tjenestepige. Ligeledes skulle de engelske Baptistpræster Giles og Damson have benyttet deres Ophold i Kjøbenhavn til at gjen døbe en Karl fra Langeland. Man mener, at Gjendøberne tilligemed de bekiendte Petitionairer og Sognebaandets Løsning skulle være villige til at nedsætte sig paa de jydske Heder, under betingelse af fuldkommen fri og uhindret Religionsøvelse. J saa Fald kunde man snart vente at see de jydske Heder opdyrkede, og ved den, disse Secter iboende Aand og Kraft forvandlede til frugtbare og smilende Egne. (?) Skulde imidlertid Gjendøberne og Sognebaandsbryderne virkelig drage hid, da maatte man, med Hensyn til vor cimbriske Folkefest paa Himmelbjerget, dog ønske, at de ikke vilde lade dette Bjerg flytte ud i Havet. (O. Th. Av.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-10-27
Pastor St. St. Blicher har indbudt fædrelandsk sindede Dannemænd til et Møde paa Gjæstgivergaarden i Randers den 9de Novbr. førstkommende, hvorved der agtes discuteret om Himmelbjergfesten til næste Aar, og om vore sønderjydske tydske Brødres Emancipation fra tydsk Bureaukratie og nordalbingisk Propaganda.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-10-27
Om den første hedder det i Randers Avis"Min Varme for denne Sag er endnu ikke afkjolet: jeg indbyder til en anden Committeeforening, og beder om skriftlig Svar fra dem, der ikke ville vende Ryggen, til "Himmelbjergpræsten", som jeg, ogsaa spotviis, er kaldet. At Festen, som jeg havde tænkt mig den, skulde være Ei blot til Lyst, derom ville vidne de Forslag jeg vilde gjort den for mig saa mørke 11te October, men som jeg maatte stikke i Lommen igjen, og som jeg nu her udskikker i mit Fædreland, hvis Frelse og Velgang er mine gamle Dages yngste og lyseste Haab. Der skulde ansøges Hs. M. om Tilladelse til, at der paa egen Bekostning maa udføres hvad der kunde tjene til Himmelbjergets Forskjønnelse og Beqvemmelighed for de Besøgende; ligeledes om, hvad Amtmand Lindholm sidst for bod, at tage en liden Jndgangspenge, for dermed at dække Udlæget. Dernæst skulde udstedes en offentlig Opfordring til Actietegning, ingen Actie mindre end 1, og Committeen maatte deele sig i de forsk. Bestillinger: en Afd. forestaae Jndkjøb af Materialier til en stor Pavillon for Dands og Spiisning, Sovelocale, Talertribune &c. En anden maatte bestyre Musik, Taler og Sange; en tredie Jllumination, Kanonade &c. En fjerde have Opsyn med Væddekampene i Svømning, Brydning, Løben, Springen, Kugleskydning, Bajonetfægtning &c. En femte maatte beskjæftige sig med det Oeconomiske; en sjette maatte sørge for Befordringsvæsenet. Men allerførst maa der allerunderdanigst ansøges Hs. Maj. om Fornyelse af den sidst meddeelte Bevilling for tilkommende Augustfest. Den anden Jndbydelse lyder saaledes: Det er en Nationalnødvendighed: at alle Vi Danske holde sammen, og holde paa det Vi have. Skal Holsteenskheden - thi rigtig Tydskhed er det ikke – skal den faae Krig frem, skal Kongens Anordninger til at bevare 200,000 Danske deres Sprog og Nationalitet trodses af nordalbingiske Søvngængere: det var meer end Skam for alle os Danske - Skaden vilde blive endnu større, og Vi have Jntet at miste.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-10-27
Hvad om Storebelt og Lillebelt kunde saaledes komme til at udgjøre Danmarks Grændse? – Det seer sort ud paa den politiske Himmel, og Danmark ligger paa et farligt Strøg. Snappe de Sjælland – som før er skeet Aahl det har vel ingen Nød. – "Men i værste Fald Hvad kunne Vi gjøre, Vi ere jo ikke stærke nok til at forsvare os mod nogen af de store Magter, undtagen med Pennen, af den diplomatiske Vei." – Hvad skulle Vi vel udrette med 30,000 Linietropper og ligesaameget Landeværn til at forsvare vore smaae, adskilte Provindser med deres store Kystudstrækninger." – Jntet. – Men derfor skulde ogsaa almindelig Værnepligt og Vaabenfærdighed snart, strax indrettes. Grundideerne ere – efter min Anskuelse i følgende: a) Alt Mandkjøn fra 18 til 60 Aar er værnepligtig. Undtagelser ere alene Embedsmænd, Krøblinger og de, der ere beladte med enten permanente eller chroniske svære Sygdomme. b) Kjøbstæderne skulle afgive Artillerister og Jægere, Landet Rytteri og simpelt Fodfolk. c) Underofficiererne ved de nu garnisonerende Regimentet maatte indøve Mandskabet sogneviis; Officiererne de subalterne) districtsviis, og saa videre Compagni= og Eskadrons=Chefer herreds- og amtsviis. Ligesaa Kjøbstæderne. d) Exerceerhusene i disse maatte jo herved afbenyttes; ogsaa for de nærmeste af Landfolkene. e) Uniformerne maatte opfylde Ordets Betydning - være eens blaa Kofte og Buxer den røde Farve falder Fjenden lettere iøine, Hat, med symbolisk Tegn for hver Vaabenart: Kanon, Jægerhorn, Sabel, Bajonet. 1) Vaabnene maatte udleveres af Tøihusene paa Modtagernes Ansvar. Men Krudt og Kugler bliver en bestandig Udgivt for det Offentlige. – Det var herved et aldeles ikke overflødigt Ønske: at de glatløbede Musketteergeværer og Carabinerne bleve riflede og fik Percussionslaase. Som de nu ere, gjøre de, selv for Alvor, kun meest blind Allarm. 2) For Sødefensionen maatte sørges ved et store Antal Kanonbaade – om muligt – flere Linieskibe, og Kystmandskabs – ogsaa en Deel af Søstædernes - Jndøvelse. b) Det er øiensynligt, at denne Organisation af Krigsvæsenet, ved hvilken Fædrelandet fik en tidobbelt større Forsvarskraft end nu, tilligemed vilde vorde saa meget mindre bekostelig, end den nærværende: at de subalterne Officierer kunde erholde en saa betydelig forhøiet Gage, at de ikke til det 40de ja 56de Aar skulde føre et unaturligt Munkeliv, men paa lovhjemlet Maade efterleve Naturens Bud og Statens Fordringer til alle dens Borgere. Jeg har endnu meget at sige; men B. og C. og de andre Bogstaver faae nu staae blanke, indtil jeg seer: om dette, som Saameget jeg for har udraabt, ogsaa skal være en Røst i Ørken.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-10-27
J Randers har Politimesteren forbudt den Uskik, at henlægge Gjødning udenfor deres Kjælder vinduer om Vinteren, ligesom det og forbydes, at hensætte Vogne paa Gader og Fortouge om Aftenen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-10-27
Classelotteriet. J Mandags, den 6te Classes første Trækningsdag, blev udtrukket følgende Bagtaal: Ved Tallotteriets 1528 Trækning i Kjøbenhavn udkom: No. 16. 35. 5. 63. 21.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-10-27
Skibs=Efterretninger. Natten til den 21de ds. kantrede paa Skagens Rev en Brig, men formedelst Stormen var man endnu den 23de ikke kommet til Kundskab om, hvor Skibet hørte hjemme. Natten derpaa, i den orkanagtige Storm, strandede der atter 2 Skibe, det ene et finsk Skib, det andet en preussisk Brig, hvilket sidste strax var bleven sønderknuust af de rædsomme Brændinger, og Skibsmandskabet, 8 Mand, druknede, paa en Matros nær, som kom til Land paa et Stykke Vrag. Ved Kandestederne er strandet en Brig, paa Reisen fra London til Danzig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-10-27
Copulerede. J Randers den 26de October: Hr. Kjøhmand N. H. Larsen af Aarhuus og Jfr. PetreaRanpach. J Blegind Præstegaard den 27de : Hr. Kjøbmand Søren Jensen af Aarhuus og Jfr. Olivia Schinnerup. J Aarhuus den 27de: Hr. Sadelmagermester David Seidelin Baes og Jfr. Frederikke Hansen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-10-27
Reisende. Med Dampsk. fra Kallundborg til Aarhuus: Kammerjunker v. Rosenørn, Boghandler Kabell, Kammerraad Kirketerp, Proprietair van Deurs, Cand. med. Kaufmann m. Kone, Cand. phill. Faber, Forpagter Poulsen m. Kone, Frue Bojesen, Frøken Schmidt, Jfr. Fürst, Cand. theol. Evaldsen, Kbm. Westergaard, Jfr. D. og E. Spreckelsen, Leisner, Suenson og Westergaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-10-27
Forlangt Jndrykkelse. Kjøbenhavnsposten har forleden ret leveret os et Mesterstykke af en Theatercritik! Den vil endelig Hr. Prinzlau tillivs, uagtet den selv maa tilstaae, at han han har temmelig betydelig Routine paa Scenen; men af Mangel paa ærlige og vægtige Jndsigelser, kommer den frem med en gammel forslidt og - som vi have Grund til at troe – reent opdigtet Historie om nogle jydske Damer, og dette her ganske uvedkommende Nonsens synes at skulle tjene som et Beviis mod Hr. Prinz lan som Kunstner, Denne Logik er saa ganske fortræffelig, at vi ikke behøve at spilde et Ord mere paa den. Derimod maa vi endnu tillade os et Par bemærkninger i en anden Retning. Kjøbenhavnsposten, synes i den antydede, lidet authentiske Historie, der idet høieste kun kan have Hensyn til et Par Damer, at ville nedsætte og latterliggjøre de jydske Damer i Almindelighed, i Modsætning til de kjøbenhavnske. Det er et Ugalanteri, som vilde være enhver dannet Cavalleer uværdigt. Vi kunne forsikkre Kjøbenhavnsposten, at de jydske Damer i Almindelighed ikke staae tilbage i Dannelse for Pluraliteten af de kjøbenhavnske; thi at ville bedømme dem Alle tilsammen efter nogle Enkelte, der muligt kunne have prostitueret sig, vilde jo være ligesaa urigtigt og ufornuftigt, som om Nogen vilde fatte en ufordeelagtig Mening om de kjøbenhavnske Damer i Almindelighed, fordi han maaskee kjendte nogle Enkelte iblandt dem, som i temmelig høi Grad vare affecteerte og forskruede; – en saa forkeert Slutning kunde vi, Gud skee Lov, aldrig falde paa at gjøre. Forresten maa Kjøbenhavnsposten, heller ikke troe, at det alene er fra Jylland at man har saadanne Prostitutions=Historier, som den omtalte; da Prof. Prume var i sin høieste Flor i Kjøbenhavn, fortalte man her i Sneseviis Historier om kjøbenhavnske Damer, som skulde have prostitueret sig i en endnu langt værre Grad. Men vi vare ikke saa uskyldigt lettroende som Kjøbenhavnsposten" at fæste Lid til Alt hvad der fortaltes; vi ansaae det Meeste deraf for – hvad det vel ogsaa for Størstedelen var: Opdigtelse og Folkesnak, og med dette Stempel lode videt roligt synke i Lethe, uden at opholde os videre derover. Saaledes skulde Kjøbenhavnsposten, ogsaa have gjort, i Stedet for at vise sig ugalant mod Damer. Jmidlertid lader det næsten til, at det alene er Jalousi, der her har væbnet Kjøbenhavnsposten. Ja, men Herregud! da var det dog vel ogsaa vel meget forlangt, at Nogen af reen og har Beundring og Kjærlighed skulde gaae hen og spise Kjøbenhavnsposten paa Smørrebrød!" Det vilde jo være en ganske voldsom Cour, der nok kunde slaae sin Mand ihiel, i hvorvel en liig Heltegjerning paa en behagelig Maade maatte smigre Vedkommende, da den jo vilde være et Beviis paa, at der dog gaves Nogen, der fandt Smag i Kjøbenhavnsposten, Trykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkerie.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-10-27
Bekjendtgjørelser. Hvo som her saaer med Taarer skal hisset hoste med Frydeskrig! Dette er min Trøst, idet jeg veemodsfuld anmelder: at min elskede, trofaste, her i Livet saa haardt provede Kone, Jane Eriche Leth fød Lanng, den 22de d. M. indgik til en bedre Verden. Svær var hendes Kamp; men sjelden den Aandstyrke, stor den Gudhengivenhed, med hvilken hun har Sorgens Byrde og Sygdoms Smerte indtil det Sidste, da Herren kaldte hende til Lysets salige Egne, hvor hun har gjenfundet sit Hjertes Yndling, vor eneste, inderligt elskede, forudgangne Søn. Christenslund, den 23de October 1841. U. Leth.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-10-27
Theatret i Aarhuus. Fredag Aften den 29de October opføres i Anledning af Hs. M. Enkedronningens og Hs. K. H. Prindsesse Carolines høie Fødselsdag: Et ubekjendt Mesterstykre. Nyt Drama i 1 Act af Charles Lasont, oversat af Arnesen. Derefter: Ja, Vaudeville Monolog af Prof Heiberg. Til Slutning: Kunstnerliv, eller: Den Ene Arbeidet, den Anden Lønnen. Vaudeville i 1 Act af Th. Overskou. Førend Forestillingen afsynges en Sang, der uddeles ved Indgangen. J. Müller.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-10-27
Efter Skifterettens Foranstaltning afholdes Torsdagen den førstkommende 28de d. M., om Eftermiddagen Kl. 2, Auction paa Stadens Raadhuus, over endeel Løsøre, tilhørende forskjellige Boer og bestaaende af Mands- og Fruentimmer=Gangklæder, uldne og linnede, Sengeklæder, Dragkister, en Kommode, et Par Guld=Ørenringe og noget Dækketøi m. m., hvilket herved bekjendtgjøres til Lysthavendes Efterretning. Fleischer. Aarhuus, den 23de Octbr. 1841.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-10-27
Ved Licitationen den 28de dennes agtes tillige afholdt Licitation over Opførelsen af 3 Steenkister ved KannikeMøllebroe og en Dr. ved Harlew. Hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Hasle &c. Herredscontoir, den 23de Octbr. 1841. Seidelin.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-10-27
At Undertegnede har nedsat sig som Skræddermester, her i Byen, undlader jeg ikke at bekjendtgjøre, med Forsikkring, at de, der godhedsfuld vil beære mig med deres Arbeide, saavel Jnden som udenbyesboende, skal vorde reel behandlede, ligesom Priserne for mit Arbeide skal vorde billig. Min Bopæl er hos Hr. Bagermester Petersen paa Vestergade, ligeover for Warbergs Boghandling. Aarhuus, den 25de October 1841. J. Poulsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-10-27
Gaarden os 515 paa Hjørnet af Bestergade, Vester stræde og Staldgaardsgaden i Randers, der fortrinlig egner sig til deri at drive Handel med Landbeboerne og Brænderie, ønsker Eieren, Kjøbmand R. Lauritzen, formedelst Alder og Svagelighed, suarest muligt at sælge. Breve, som i denne Anledning muligt maatte indløbe, bedes frankerede. Der befindes i Gaarden et godt Brænderie.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-10-27
En Stue til Gaden kan strax faaes til Leie i Stedet 3 354 ved Mindet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-10-27
Et ungt Menneske som har lært Handelen i Kjøbenhavn og tillige er ovet i Contoirforretninger, søger en Ansættelse enten paa et Contoir, ved en Fabrik eller lignende. Gode Anbefalinger for Duelighed og moralsk Forhold haves. Den Søgende anvises af A. Hansen, const. Fæstemand i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-10-27
Paa Gaden er forleden Aften tabt en ikke fuldfærdig Strikkestrømpe og et Lommetørklæde, for hvis Tilbagelevering loves en Douceur paa Adressecontoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-10-27
En forgyldt Kaardeknap er sidste Tirsdag Aften tabt fra Theatret til Madame Mundts Bopæl paa Middelgade. Finderen vil ved Afleveringen paa sidstmeldte Sted erholde en passende Douceur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-10-27
Hermed et Følgeblad.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-10-29
1 No 186. Fredagen den 2 3 Octbr. Den til Forsendelse. med Brevposterne Kongelig allernaadigst alene privilegerede Aarhuus Stifts-Tidende. Redigeres og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-10-29
General Borso di Carminati var den 11te bleven skudt i Saragossa.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-10-29
J Nordamerika skal Gjæringen ved den canadiske Grændse have faaet ny Næring derved, at en Trop brittiske Dragoner vare ved Nattetide, under Anførsel af en Capt. Jones, falden ind i Staten Vermont og havde bortført en amerikansk Borger ved Navn Grogan, der under den sidste canadiske Opstand havde viist sig særdeles virksom blandt de saakaldte "Sympathiseurs, og foranlediget flere Brand stiftelser. Ved Bortførelsen var han tillige bleven mishandlet og saaret af flere Bajonetstik. "Det er vist ikke uden politiske Hensyn - mener man – at Ludvig Philip sender sin Søn, Prindsen af Joinville, til de forenede Stater, og navnlig til Washington, for at hilse paa Republikens første Magistrats person (Præsidenten).
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-10-29
Den spanske Gesandt i Paris har formelig forlangt Dronning Christines Bortviisning fra Frankrig og hendes Tilhængeres fra den franske Grændse. Det første Forlangende har den franske Regjering paa det bestemteste afslaaet, men lovet at opfylde det sidste. Fra Holland lyde flere til Brussel ankomne Privatbreve høist foruroligende: i Amsterdam befrygtedes en Folkebevægelse i Anledning af den gamle Konges forestaaende Tilbagekomst.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-10-29
Fra England meldes, at saaledes som der nu rustes i de brittiske Krigshavne, navnligen Portsmouth, og saadan Hvervning af Skibsmandskab som nu finder Sted, kjender man ikke Mage til siden sidste Krig, saa man formoder, at Regjeringen maa ansee en Søkrig for nærforestaaende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-10-29
J London har forrige Mandag været en af de høieste Oversvømmelser man nogensinde kan mindes. Om Efterm. stode over hundrede Gader under Vand, der trængte med saadan Hurtighed ind i Husene, at Kjælderbeboerne med Nød og Neppe fik Tid til at redde sig, og nogle gamle Folk druknede derved. Helden lavere Deel af Westminster var oversvømmet, og i Pakhusene er derved skeet betydelig Skade. Om Aftenen, da Vandet sank, laae et høit Lag Dynd i alle de oversvømmede Gader. Og da en Orkanstorm var for bundet med Oversvømmelsen, leed mange paa Themsen liggende Skibe Havari, og nogle forliste aldeles.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-10-29
J Sverrig er udkommet en vigtig kgl. Forordning ang. uforanderlige Toldbestemmelser for Korn, fastsatte for en vis Tid, hvori det hedder: "Vi, som med Bekymring er bleven underrettet om, at Høsten med Hensyn til de vigtigste Kornsorter: Rug og Hvede, paa de fleste Steder i Riget næsten er aldeles mislykket, og det Forskuds Creditiv til Understøttelse. i Misværtaar, som er anviist til Vor Disposition, er fundet utilstrækkelig, have, for at afhielpe de heraf opstaaende Ubehageligheder samt forene og forlig modstridende Jnteresser, herved i Naade forordnet, at fra 1ste Novbr. d. A. til Slutningen af 1844, skulle Toldafgifterne af indkommende Korn beregnes og erlægges til det nedsatte Beløb som findes i ved. Tarif. Ogsaa have Vi i Naade forordnet, at i samme Tid Korn af alle Slags toldfrit skal kunne udføres til udenlandske Stæder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-10-29
Fædrelandet. Kjøbenhavn, den 26de Octbr. Hs. Maj. agter, efter Forlydende, i Begyndelsen af næste Maaned for nogle Dage at gjæste Frederiksborg paa en Jagttour. (Fredb. Av.)¬