JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-11-12
De nyeste Breve fra Konstantinopel af 10de October, have, langt fra at bekræfte de mange Tydske og Engelske Rygter og Buonapartes Nederlag og jammerlige Endelige (See S. 676 og fl. St. ), end ydermeere medbragt følgende Tidende, som meldes i al Korthed udi Viener=Breve, at Buonaparte er endnu i Cairo, og sammesteds utrættelig sys. selsat med at municipalisere og republikanisere Alting, at han har forstærket sin Armee med Kopter og Maroniter (to Kristne Sekter) til 50,000 Md., af hvilke 25000 staae i Cairo selv 15000 i Rosette og 10,000 i Alerandrien. De omstrøifende Araber giøre dem vel Kommunikationen noget besværlig; men da Landets Jndvaanere begynde at sætte Priis paa Byttet af Franzoser for de Arabiske Røverknægte, som knap lode dem beholde Skjorten paa Kroppen, saa er der endnu Haab om, at Franzoserne ville undgaae Portens gyselige Trudsler ligesom at bemeldte Brev fra Konstantinopel tilstaaer i det mindste: at det nu vil koste meget Menneskeblod, inden man faaer Bunapartes Armee reent oprykket Kommandanten Cairo og denne Byes Omegn, Dupny, har ogsaa forsikret i en Skrivelse til en fransk Kiøbmand, at man er i fuld Arbeide med at oprette alle Slags Kolonier, og Etablissementer i Egypten, som ved Franzosernes Vindskibelighed vil vorde et uskatterligt Land. Jndvaanerne finde overordentlig Behag i Franzosernes Munterhed. Buonaparte - skriver han - er altid den samme, han hvilede ikke, førend han havde jaget begge de uregierlige Beyer paa Flugtenac. Guldet er i stærk Omløb, og at finde hun drede Louisforer hos en Soldat er meget almindeligt. Man kiøber her 3 Pund herligt Korn for 1 Skilling. Jøvrigt lade Rygterne Bunaparte verelviis marschere til Mecca, eller til Ostindien, hvortil han nu skal foretrække Veiene over det stenefulde Arabien, for den over det røde Hav!
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-11-12
Endskiønt man vedvarende vil i Vien have nye Bekræftelser paa Transportflaadens Opbrændelse ved Alexandrien, saa tier dog Hoft i denden endnu med samme. Med denne Ulykke kommer det nok for det første til at beroe, Jtalien. 2 Endnu førend den franske Gesandt Trous forlod Maland, maatte han see sit Værk igien stødt omkuld: Den 19de f. M. paafulgte nemlig en nye Revolution i den Cisalpinske Regiering, under General Brunes Bestyrelse, hvorved de 3 sidste udnævnte Direktorer maatte vige for tre andre, nemlig Sabatti, Bruetti og Sammosini, og 42 (efter Andre 56) Lovgivere ligeledes bleve afsatte, og Andre valgte i deres Sted af Brune. Det Hele løb af uden nogen Støi eller Basonetter, og den nye franske Gesandt Fouch har alt ved en Andients hos de nye Direktorer viist sin Tilfredshed med denne Forandring. Denne nye Revolution, forsikrer man, har opfyldt hele Maland med den meest levende Glæde, trøstet de undertrykte og fortvivlede Patrioter og sprængt Tyranniets Bande. Alle de nye valgte Lovgivere ere Venner af Franzoserne og deres Grundsætninger. Mange Meenigheder ere besielede af den beste Enthusiasme, og man er nu villig til at marschere i Krigen med Franzoserne. Maatte denne Glæde nu kuns blive af nogen Varighed, og saa det franske Direktorium intet haver at erindre mod den Revolutions Kuldkastelse, det for faalger siden selv har billiget. Efter Forlydende skal General Brune ogsaa ufortøvet være beordret til Paris, for at giøre Rede for denne Begivenhed, og Nogle paastaae alt, at hans Arretering er besluttet, Andre derimod, at hans Fiender have forgivet ham. - Ved denne hele Sag triumferer Jngen meere, end Lucian Buonapærte i 500 Raadet i Paris, som saa bestemt og modig havde erklæret sig imod den Trouveske Revolution. Mange Franske og Cisalpinske Tropper ere brudte optil Ancona, hvilke man deels bestemmer til Egypren, for at forstærke Buonaparte, deels til at forsvare den Rommerske Republik imod et Neapolitanst Angreeb. J Napel selv ere Udsigterne saa krigerske, at man alt har en Fregat i Beredskab til at afhente Storhertugen af Toskang med hans Familie i Livorno, dersom Fiendtlighederne skulle begynde - og han derforskulde behøve at flygte. Engellænderne udruste nu ogsaa Kanoneerbaade i Neapolitanske Havne, som skulle være bestemte imod de Genuesiske Kyster. Siden Oldingsraadet i Genua ogsaa samtykte i Klosternes Ophævelse, ere flere Folkerepræsentantere insulterede paa Gaden, og Giæringen er saa stor, at man har maattet fordoble Vagterne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-11-12
Frankerig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-11-12
Jnsurgenterne i Netthernes Departement Comkring Brussel) ere saa vidt adspredte, at Postkommunikationen nu igien er aabnet. De ere vel slagne over paa 20 Steder og blot efter General Beguinots Officialberetninger ere henved 1000 Jusurgentere dræbte. Af Stedet Herrenthal, hvor de gjorte saa stærk Modstand, er meere end Halvdelen lagt i Aske. De som i Dussel havde bemestret sig Kirken og forskandset sig Kastellet, bleve samtlige nedskudte, saa at ikke en Eneste undkom. Døden er de Fangnes uundgaaelige Lod, ja paa nogle Steder har man endog - som fordum ved Lyon - sammenkoblet et vist Antal, og derpaa nedskudt dem med Kartætsker. Tre Brødre Carlier, som tilforn har været i Østerrigst Tieneste, skulle især have viist sig virksomme ved denne Revolution, og overalt har det blinde Folk atter her maattet tiene som døde Redskaber i Vedkommendes Hænder. AnMilitærkonskriptionen kuns har tient til Paaskud for Jnsurrektionen, beviser den Omstændighed, at den største Deel af de Fangne ere over 22 Aar (altsaa ikke af de Konskriberede) og bestaae deels af Geistlige og deels Østerrigskindede. De bære hvide og sorte Kokarder med Faner, hvorpaa staaer, heller døe her end andensteds. J Mecheln ere Jndvaanerne ved to Proklamationer opfordrede til at aflevere deres Vaaben. Staden Løwen er den 28de ogsaa erklæret i Beleiringsstand, og endnu ere 15000 Franzoser, som vare bestemte til Jerland, beordrede til Belgien, for at qvæl dette nye Vendee. De Nyeste Breve fra Holland erklære Efterretningerne for tildeels modsigende, og melde blant andet, at Jnsurgenterne have sammenhugget en Fransk Bataillon til paa 5 Mand nær og give ingen Pardon, da de vide, at de ingen have at haabe. De skulle især have tragtet efter at bemægtige sig de vigtige Handelstæder Antwerpen, Ostende, Brugge, Gent a. Dog har dette ingen Fare nu, da de Franske Tropper have Overhaanden, og no ville forhindre dem fra at blive meere samlede. Paa den venstre Rhinbred ere de Unge ogsaa indbudte til at at lade sig enroullere under Republikens Fane; men da ingen Siel har meldet sig, saa forandres nu Invitationen til en Konskription, hvorfor mange unge Mennesker lave sig til at flygte. -
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-11-12
En af de sidst meldte to undkomne Fregatter af den Brester=Eskadre, Romaine, og Goeletten la Biche, ere den 22de komne tilbage til Brest, og formodentlig de eneste man faaer at see meere af denne Udrustning. Redakteuren paa staaer, at hele Ulykken kommer deraf, at nogle Penge, som Direktoriet havde anviist, ikke indkom saa betids, at denne Eskadre kunde udløbe til samme Tid som General Humberts fra Rochefort, med hvem den skulde have ageret i Forening. -J 500s Raadet er atter æsket Beretning over Priselovene, for at sætte de Neutrale i Sikkerhed for de Franske Ka perier. J Frankerig har man nu ogsaa Taxer baade paa Vinduer og Papiir, og venter snart en nye paa Sukkeret. Helvetisk Republik og Granbunden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-11-12
Endskiønt tidlige Breve melde, at de Franske Forposter paa den Grubundner Grændse forholde sig som i den strængeste Krig, anholde alle Reisende a., og General Schauenburg i en Proklamation til sine Vaabenbrødre af 24de f. M. har opfordret disse, til at fægte med de Helvetiske Tropper, som Venner og Brødre, hvis Omstændighederne skulde udkræve det, saa indeholder en Skrivelse fra Rastadt dog den beroe ligende Efterretning: at den samme General har erklæret sin Armee, at Østerrigernes Jndmarsch i Graubunden ikke i mindste Maade skulde ophæve den gode Forstaaelse mellem den franske Republik og Keiseren. Det Helvetiske Direktorium har indbudt det lovgivende Korps til at bevilge de fornødne Summer til Krigsrustningerne, og foreslaae i den Henseende er Forskud af Borgerne, som igien skal afdrages paa de forestaaende Afgivter. Saa har det ogsaa, allene af klog Forsigtighed, anordnet et Troppekorps i hver Kanton til at forsvare Grændserne, hvorfor allerede mange unge Menneskeer i Basel ville udvandre. Franzoserne have imidlertid besat Portene for Basel siden den 27de, anlægge sammesteds Magasiner, og ville have en nye Kontribution af Bern og Zürch. Den bekiendte Kommissair Rapinat har ogsaa i en nye Afskeeds skrivelse til Direktoriet ganske uventet gientager den for nogle Maaneder siden skeete Erklæring: Lat samtlige Helvetiens Magasiner maatte betragtes som Frankerigs erobrede Eiendom, hvorimod Direktoriet har sendt de kraftigst Forestillinger til Paris. De udvandrede Franskindede Graubundner have nu forlangt af Frankerig, at det efter Løvte ikke vil forlade dem i Nøden, og da de ligeledes have klaget til Direktoriet over den slette Medfart, Jndvaanerne i Schweiz udviste imod dem, saa har dette opfordret det lovgivende Korps, til at tage disse Ulykkelige i Beskyttelse mod slige Mishandliger og vise dem den skyldige Understøttelse. I Granbunden er nedsat et fælleds Krigsraad af Bundner Høveder (hvoriblant v. Salis, hvilken Familie stærket har modsat sig Foreningen med Helvetien) og Generalerne Bellegarde, Auffenberg og 3 Stabsofficerer paa Keiserlig Side. Alle Hovedpasser ere besatte med 3 Keiserlige og 1/2 Bundner Tropper, derimod blive de snævre Passer gjort utilgiængelige og Broerne afbrudte. De i Landet tilbageblevne Franskindede er tilkiendegivet, at naar de for . holde sig roelig, skulle de intet have at befrygte for deres politiske Meeninger, og General Auffenberg har givet den franske Kommandant i Ragaz den Erklæring: at hans Tropper skulle kuns bruges til at dæmpe den indvortes Misnøie, i Granbunden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-11-12
Engelland.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-11-12
En Skrivelse fra London bekræfter ei allene at Fregatten Sirius har erobret den ene af de udløbne Hollandske Fregatter, Furie, paa 36 Kanoner og 200 Md., (Sec. S. 677. men at den anden Fregat ogsaa skal være taget af samme. J det Haab, at den Brester Eskadre var landet i Jerland, vilde disse to Fregatter have gaaet Norden og, for at forstærke den (Midlertid bør det anmærkes, at den Rotterdamer Avis, lige tvertimod denne Efterretning, melder, at ovenmeldte 2 Hollandske Fregatter vare den 25de komne tilbage i Texlen uden at have mødt nogen Fiende.) - Udi Mands Minde kan man ikke erindre sig saa pludselig en Forandring i et Lands indvortes Velstand, som paa nogle Uger er foregaaet i Engelland, Hertil bidrager ogsaa en rigelig Høst meget, da Levnetsmidlerne størstedelen ere blevne en femte Deel lettere i Prisen. Procent=Annuitæterne stige med hver Dag, og Kommissairer ne arbeide paa at formindske Nationalgielden med 90,000 Pd. (450,000 Rd.) Salget af Landtaxen befordrer ogsaa den og verordentlige Stigen af de offenlige Fonds. - Vice=Admiral Gardner er afseilet til Brest med Linieskibe og en Fregat Grevskabet Wexford i Jerland, hedder det, er nu fuldkommen roligt. Rebellen Holt skal ogsaa være død af sine Saar. Da Vicekongen nu lader holde Forhør over de mistænkelige Officerer af Milizen, som ved deres kannibalske Gruesomheder have været Aarsag i Almuens Fortvivlelse og Udsvævelser, saa tage disse deres Afsked, en efter den anden. Senere Breve fra Jrland melde om en nye fransk Eskadre som skal ligge i Killala=Bugten, hvor den første franske Expedition landede. -
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-11-12
Blandede Efterretninger. Jtalien. Jfølge Skipper=Efterretninger har Garnisonen paa Cor su trukken sig tilbage i Fortet, af Frygt for en Opstand af Jndvaanerne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-11-12
Hertugen i Parma har gjort Overgeneral Brunes Gemalinde paa hendes Giennemreise en Visit, og opholdt sig over en halv Time hos denne indtagende Skiønhed.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-11-12
Anekdotmagerne lade Kongen af Neapel giøre Admiral Nelson den store Kompliment: at Hs. Majestæt selv ønskede at kunde havde fægtet under ham blot som Volontair i Slaget ved Abukir.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-11-12
Blant de af Barbarerne bortslæbte Indbyggere fra Øen St. Pietro var ogsaa den danske Vice=Konsul. Den franske Gesandt Lacombe St. Michel og den tydske General Mack ankom til Neapel paa en og samme Dag. Man har vist uden Grund udspredt, at den Første var bleven saaledes insulteret, at han alt var reist tilbage til Rom, og at Neapel vilde bytte 30,000 af sine bort for tydske Tropper. Engelland. En skrækkelig Orkan har anrettet saa stor en Skade i Havnen og paa Skibsvæfterne i Hallifax, i Nye Skotland i Amerika, at man regner Skaden paa 5 Tdr. Guld Paa den Londoner Børs har Rygtet alt udspredt, at den snart vilde komme franske Kommissarier til Engelland, for at underhandle Freden, Ombord paa de erobrede Franske Fregatter vare mange Fruentimre, af hvilke et strax efter Fægtningen blev forløst med en Søn.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-11-12
Det Ostindiske Kompagnie faaer nu i det mindste hver 4de Uge nye Efterretninger fra Egypten ved dets Agentere i Bagdad og Aleppo. Der tales meget om, at det Viener=Hof har vægret sig veed, at slutte nogen nye Subsidie=Traktat med Engelland, da det vil giøre Alt til at befæste Freden paa det faste Land.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-11-12
De ved Alexandrien sidst opsnappede Depescher fra det fran ske Direktorium til Buonaparte ere af saa megen Vigtighed, at Lord St. Vincent ikke har tordet betroe dem uden til et Linieskib.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-11-12
I et latinsk Anagram paa Nelson er Ordet NElSoomskrevet til Ed SOL. (d. c. See Solen.)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-11-12
Batavisk Republik. Her er truffet de strængeste Forholdsregler baade til at forhindre den Nederlandske Revolutions Udbredelse og at paagribe de Jnsurgentere, som maatte flygte ind paa Republikens Gebeet. Preussen. J det nye navnkundige Edikt mod alle hemmelige Forbindelser, fastsættes Kassationsstraf og 10 Aars Fæstningsarbeide for alle Embedsmænd som enten oprette eller deeltage i de forbudne Selskaber og 6 Aars Fæstningsarbeide for Andre. Frimurernes 3 Moder=Loger og deres Datter=Loger maae strax angive det for Politiet, naar nogen af Ordensmedlemmerne handle mod dette Edikt, og Loge=Forstanderne maae aarlig indsende en Liste over de samtlige Medlemmer til Kongen, som ved dette vise Formynderskab ikke har eget Personlige, men ene Statens og sine kjære Undersaatteres Vel for Øine. -
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-11-12
Tydskland Grev Metternich har tilstillet Rigsde. putationen i Rastadt de to sidstmeldte franske Noter, med den bemærkning: at de slet ikke svarede til Rigsdeputationens retfærdige og grundede Forventning. Rigsdeputationen, synes i øvrigt at skye al Overilelse: Overgeneralen Jourdan er den 31te ankommen til Maynz, og den franske General Lefevre siges at være død i Colmar.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-11-12
Dersom Franzoserne ogsaa faae Ehrenbreitstein, saa ere alle faste Pladser langs med den høire Rhinbred, paa Philipsburg og Wesel nær, i deres Hænder. Den tydske Armee vilde da behøve over et Aar, til at beleire og igien erobre disse Fæstninger, og naar de vare færdige dermed, støde de endda først paa den høire Rhinbred.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-11-12
Man forsikrer, at den franske Prindsesse inden kort Tid reiser fra Vien til Mictau, for at blive Hertugen af Angoulemmes Exattende Ludvigs Søn) Gemalinde.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-11-12
Den agtværdige Konstner Historie= og Portraitmaaler Hickel, er død i Hamborg den 30te f. M. J London gjorte han sig berømt ved et stort Malerie paa det Engelske Underhuus, hvori 94 af de første Brittiske Statsmænds Portraiter vare anbragte efter Naturen. Han kom først for et Aar siden til Hamborg. Et af hans fortreffeligste og sidste Arbeider, var Klopstocks overmaade veltrufne Billede, et Knæestykke i fuld Legemstørrelse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-11-12
Frankerig. Ved Søeslaget i Alerandrien vilde Borger Jaubert redde sig, ved at sidde paa Ryggen af en Matros, medens denne svommede i Land med ham. Men da Matrosens Kræfter aftøge alt for meget, maatte han stille sig ved sin Byrde i Havet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-11-12
En indsigtsfuld og tapper Søeofficeer, som forud havde sagt: "døe Heltedød det kunne vi, men falde levende i Engellændernes Hænder, det ville vi aldrig laae endnu paa Skibsdækket og kommanderede, da begge Benene vare bort skudte. Tilsidst befalede han sine Folk at styrte sig i Havet, som disse ikke gjorte, førend hans gientagne alvorlige befaling tvang dem dertil. - J det mindste fortælles det.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-11-12
Den franske Konsul fra Smyrna, Jean Bon St. Andre har gjort slig en Qvalm i de 7 Taarne, at Gesandten Ruffinselv har bedet Porten om, at skille ham fra de andre Fanger, Han er derpaa bleven sat i et Taarn paa den anden Side af Kanalen, i Asien. Spansen. For at afhielpe Pengemangelen, som de Amerikanske Skattes Udeblivelse afstædtomme, maae Kongen atter giøre et nyt Laan paa 400 Millioner Realer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-11-12
Reisende over Faaborg. Den 10de Novbr. Islandske Kiøbmand P. Dresen fra Fyens Hav til Nyborg og videre til Kiøbenhavn.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-11-12
AVERTISSEMENTS. C. N. T. Fredagen den 16de Novbr. bliver paa det Odenseiske danske National=Theater opført: Ægtefolkene fra Landet og Manden paa 40 Aar. Mandagen den 19de De fare Formyndere og Dands.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-11-12
Udi Kierbye Bye i Schoubye Sogn under Ruggaards Amer ved Døden afgaaet Selveier Huusmand Rasmus Hansens Kone, Anne Margrethe Hansdatter, hvis Arvinger ved Skiftets Foretagelse blev anmeldt at være : 1. En Broder ved Navn Frantz Hansen, der er død og efterladt sig a) En Datter ved Navn Anne Margrethe, givt med en Mand ved Navn Jørgen Bødker, med hvem hun skal være bortreist og siden efter fradød og efterladt sig Børn, men hvor mange disse ere, eller hvor de og deres Fader opholde sig, vides ei. b) En dito ved Navn Anne Frantsdatter, 30 Aar gl., ugivt tienende i Tofte Bye, 2. En Søster ved Navn Johanne Hansdatter, givt med Indsidder Rasmus Larsen i Hemmerslef. Disse anmeldte Arvinger, og om flere skulde være efter bemeldte Afdøde, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til at møde her i Odense, hvor Skiftet foretages hos undertegnede Skifteforvalter, Onsdagen den 6te Februarii 1799 om Formiddagen Kl. 9 Slet. Stervboets Credi= og Debitorer indkaldes med lige Varsel til samme Tid og Sted, da enhver skal vederfares Ret efter dette Stervboes fattige Tilstand, hvis anmeldte Gield langt overstiger Indtægten efter Vurderingen. Odense den 10de Novbr. 1798. H. Holm.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-11-12
Løverdagen den 24de Novbr. førstkommende om Formiddagen Kl. 9 Slet vorder i store Hesberggaards Skov, efter Forlangende fra sammes Eier, S. T. Hr. Kammerherre von Heinen til Hollufgaard, foretaget offentlig Auction over en deel store Bøgetræer sammesteds, paa de Conditioner, som ved Auctionsstedet bekiendtgiøres. Odense den 12te Novbr. J. J. Mylius, Auctions=Directeur.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-11-12
Fredagen den 23de Novbr. førstkommende Formiddag Kl. 11 Slet, opbydes ved offentlig Auction paa Assens Raadstue, og paa nærmere Approbation bortsælges: det for Baaa og Wend Herreder forhen brugte Ting= og Arresthuus i Hierup Bye; samt en paa samme Byes Grund beliggende Jordlod, som er tillagt Herredsfoged=Embedet i ovennævnte Herreder; hvilket herved bekiendtgiøres. Assens den 9 Novbr. 1798. ellemann, Herredsfoged.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-11-12
Løverdagen den 22de Decbr. førstkommende Formiddag Kl. 10 Slet, holdes en Skiftesamling paa Assens Raadstue efter afg. General=Adjutant og Toldinspetter Schubart, hvilket til Vedkommendes Efterretning bekiendtgiøres. Assens den 9de Novbr. 1798. R. L. Rellemann.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-11-12
Da Degnen ved Brenderup og Ove Meenigheder Andrea Kildorph er død og hans ringe Efterladenskab ikke tillader andet Proklama, saa indkaldes herved efter Enkens Begiering alle saavel Arvinger som Creditorer i Følge Plakaten af 26de October 1792 inden 12 Uger for mig underskrevne af beviisliggiøre deres Arveret og Fordringer eller at møde i Brenderup Dennebolig, hvor en Samling er berammet førstkommende 7de Februarii om Formiddagen Klokken 10 Veilbye Præstegaard den 12te Novbr. 1798. H. Thomsen. Understrevne, som er bekiendt med Veiene rundt og 1 Fyen, tilbyder sig at gaae med Breve eller i andre Ærender, til Kiøbstæder, Herregaarde a. her i Landet. Mads Frederich, boende ved Graabrødre Muur No. 560,
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-11-12
En næsten nye Jernkakkelovns-Tromle er tilkjöbs hos Stibort, Fredagen den 16de Novbr. førstkommende om Eftermiddagen Kl. 2 Slet bliver efter Magistratens Foranstaltning foretaget 3die og sidste Auction over Niels Bierregaards Fallitboes Huus, beliggende i Overstrædet under No. 131 og bestaaer af 4 Fag 1 Etage Muur= og Bindingsværk med tilliggende Gaardsrum og Haugeplads. Thi ville de Lysthavenge behage til bemeldte Tid og Sted sig at indfinde. L. M. Bendz. Odense den 12 Novbr. 1798. Auctions=Directeur.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-11-12
Onsdagen den 14de November førstkommende om Formiddagen Kl. 9 Slet lader Eieren stille til offentlig Auction Gaarden No. 22 i Brylle, der ligger to smaae Mile fra Odense, Gaarden er saa god som ny, og staaer for 6 Tønder Hartkorn, har overflødig Underskov og anden Skov, Tørveskier og Høe bierge, en god Humle= og Avlhauge, Jorderne ere inddeelte i 6 Løkker, foruden Skovløkken; hvilket Liebhaberne forinden Auctionen behagelig ville tage i Øiesyn. Conditionerne erfares hos Hr. Procurator Friis i Oderse, og hos mig selv. Brylle den 7de Novbr. 1798. Lars Larsen Bruun.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-11-12
Torsdagen d. 15 Novbr. er Bal i Klubben i Sr. Maards Gaard.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-11-12
Paa min Boglade sælges Halvtredfindstyve Nye Viser af de beste danske Forfattere, Første Samling, for 8 s. heftet Exempl. og 14 s. paa Skrivpapiir. Da denne Visebog egentlig er bestemt til at lokke de usle Skillingsviser fra Almuen, saa haaber man at den hæderlige Bondestand i sær vil befordre sammes Udbredelse, hvorfor her ogsaa sælges saa stor et Antal vel valgte baade moersomme og lærerige Digte til saa let Kiøb, at man har Arket for omtrent 1 s. danske. Udgiveren er den vindskibelige Hr. A. F. Just i Viborg, som ved flere lignende Skrivter sørger paa en ædel Maade for Oplysning i de lavere Klasser. S. Hempel.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-11-14
Jndenlandske Efterretninger. Tirsdagen den 13de d. agtede de Høikongelige Herskaber at begive sig fra Frederichsberg til Kiøbenhavn.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-11-14
Det danske Skib Wilhelmøburg er af en fransk Kaper indbragt til den Spanske Havn Passage. Skibets Anna Chatrinas, Kapit. S. Jacobsen, Priisdømmelse grunder sig paa, at det saa sildig er gaaet fra Engelland, at Loven maatte være Kapitainen bekiendt, uagtet han nægtede, at have havt mindste Kundskab derom.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-11-14
Den bekiendte franske Kaper le Husard holder sig endnu tapper, og har nylig indbragt en Engelsk Prise til Christiansand, som med Ladningen bortsælges i Dag. Det er tilladt Mandskabet paa de Russiske Krigskibe ved Kristiansand, at jorde deres Døde i Stilhed om Morgenen tidlig med de i den græske Kirke brugelige Ceremonier.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-11-14
Raadmand Niels Moe sammesteds har offentlig yttret sin store Forundring over, at de to i Nordsøen beskadigede Russiske Orlogskibe have forbigaaet hans Huus og henvendt sig til den Bataviske Konsul, for at blive reparerede, da Hr. Moe er den Russiske Admiral v. Kruses Ven og de Russiske Flaaders forhen værende Kommissair.