Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-08-01
Omendskjøndt ogsaa andre Egne af den jydske Hede forfærdige sorte Potter, saasom Gammelstrup og Borris Sogne i Fiends Herred i Viborg Amt, er det fornemmelig Øster Horne Herred med en Deel af Lunde Sogn og Varde Landsogn, som Anmelderen har for Øie under Nedskrivningen af nærværende bemærkninger. Fra Thorstrup, Horne og Varde Landsogn siges dette Slags Pottemagerie her paa Egnen at have sin første Oprindelse, ligesom det ogsaa der endnu er almindeligst og hyppigst. Jdelig saae man ved Gjennemreise gjennem dette District, 1) J Danske Atlas Tom. IV. pag. 42 meldes i Aaret 1768 om Jydepotter, at deraf udføres ei alene i stor Qvantitet til Kiøbenhavn, men endnu en større Mængde til Tydskland, Potteovne ved Gaardene. Efterhaanden især i de sidste 30 Aar har denne Huusflid udbredt sig til flere af Nabosognene og fjernere Distrikter i Ribe Amt, hvor enkelte Familier eller Piger fra denne Egn ere blevne bosatte; men, saavidt Anmelderen har havt Leilighed at bemærke, benyttes dette Middel til Fortjeneste stedse mindre, jo længere slige Udvandrere ere bortfjernede fra Potte egnen. – som den kaldes, – deels fordi Brændselet paa Østeregnen er dyrere, deels fordi der gives nok af andet Arbeide, som bedre betales. Det er alene Fruentimmer, som forestaae og udføre Arbeidet, mest Piger, enten Husets Døttre eller saakaldte Pottepiger, som fæstes for Sommeren til denne Forretning, saaledes at Husbonden faaer alt Arbeidet til Forhandling, men deler Fortjenesten med Arbeiderne, og dertil forskaffer dem Leer, Sand og Brændsel, samt giver den Kost og Ophold. Men ogsaa Huusmænds og stundom Gaardmænds Koner forfærdige en stor Deel Potter, for dermed at erhverve et Bidrag til Familiens Fornødenheder. Maaden, hvorpaa Potterne forfærdiges, er saa simpel, som vel kan tænkes. Naar Leret er tilbørlig æltet og tilberedt med Blanding af særdeles fint hvidt Sand, der ligesom Leret findes paa flere Steder i Herredet, dannes med Haanden det Kar, som agtes forfærdiget, saavidt som det paa den Maade kan gives den omtrentlige Form. Efter at disse raae Stykker i nogen Tid have været hensatte til Tørring i fri Luft, tages de atter under Arbeide, for videre at udhules og tildannes, hvilket skeer paa Skjødet og paa fri Haand med en Træpind, hvormed Leret afskiæres som Spaaner, hvorefter Karret afglattes med en fugtig Klud. Jstedetfor Glassering, som ikke kjendes, bruges stundom Polering med en lille rund glat Steen, som efterlader en blank Overflade. Derefter bringes Potterne – de mindre inden i de større - ind i en kolledannet Ovn, hvor de gjennemrøges og tørres og saaledes forberedes til den egentlige Brænding, som skeer i en jevn Jld af Lyngtørv paa den blotte Jord og under aaben Himmel. Saaledes brændte ere de færdige til Jndpakning og Forsendelse. Et Læs regnes i Almindelighed til 300 Stkr., stort og smaat, til Værdie 2 1/2 a 3 1/2 Specier. En Pige kan fra Foraar til Efteraar omtrent forfærdige 5 a 8 Læs. Hvormeget der her paa Egnen aarlig pleier at frembringes, seer Anmelderen sig ikke istand til at angive. J Ansager Sogn, som fortiden har 21 saadanne Pottemagerier, produceres aarlig 100 Læs og derover, altsaa 30000 40000 Stkr. til Værdi af 250 a 350 Specier.