JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1824-02-10
Jfølge Dom og passeret Udlæg samt efter vedkommende Placat! For en Prioritets Capital af offentlige Midler, der indestaaer i Mads Pedersens Selveiersted i Studs dahl Bye, bliver samme med tilliggende Eiendomme af Hartkorn 1 Td. 4 Skpr. 1 Alb. efter vedkommende Værgers Reqvisition, opbuden til Salg, enten i Parceller eller samlet, ved 3de Auctioner, første Gang den 25de Februari, anden Gang den 10de Marts og tredie Gang den 24de f. M., alle paa Fredericia Raadhuus Formiddag Kl. 11 hvor Conditionerne for Salget tillige erfares hvilket herved til Pantecreditorernes og andre Vedkommendes Efterretning bekiendtgiøres med det Varsel og paa den Maade som Placaten af 22de April 1817 byder. Herredscontoiret paa Hvilsberggaard den 26 Januari Monrad.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1824-02-10
Placat, Over det Mogens Jensen paa Wiuf Mark tilhørende Selveierstæd Molsberg kaldet der skylder af Ager og Engs Hartkorn 1 Td. 3 Skpr. 3 Fdk 1 1 1/2 Alb., bliver i Følge foregaaet Jndførsel, anstillet 3de offentlige Auctioner den 25de Februari, den 10de og 26de Martii næstkommende, de 2de første paa Fridericia Raadhuus, men 3die Auction paa selve Stædet hver Dags Formiddag Kl. 10, hvilket herved bekiendtgiøres med det ved Placaten af 22de April 1817 befalede Varsel til Efterretning for Lysthavende, Creditorerne og andre Vedkommende som behagelig ville give Møde bemeldte Tid og Sted, hvor Auctions Conditonerne nærmere vorder kundgjorte. Saasnart 3die Auction over Stædet er afholdt bliver samme Dag bortsolgt bemeldte Mogens Jensens, Jndboe, Udboe og Besætning bestaaende af Borde, Stole, Kister, Skabe, Sengeklæder, Kykkentøi, en Vogn, en Plov, en Harve, Heste, Kiør og Faaer m. v. Herredscontoiret paa Hvilsberggaard den 27de Januarii Monrad.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1824-02-10
J Stervboet efter Stiftslandinspecteur Daniel Wessenbergs afdøde Kone i Nør Bierth er en Skiftesamling berammet at holdes Torsdagen den 19de d. M. Formiddag Kl. 10, til hvilken Tid de fraværende Arvinger indkaldes at møde enten personlig eller ved lovlige Fuldmagter, for at tage en endelig Beslutning i Henseende til den allerede omventilerede Bestemmelse med Boets Eiendomme m.v., med Tilføiende: at de udeblivende Arvinger, antages at samtykke hvad de Mødende vedtage. Herredscontoiret paa Hvilsberggaard, den 3die Febr. Monrad.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1824-02-10
Proclama. Alle og enhver som maatte have Fordringer af hvilken som helst Beskaffenhed eller andre Anliggender i Stervboet, efter afdøde Gaarmand og Sognefoged Terkild Jensen Bundgaard i Andkier Bye, Gaurslund Sogn, under Veile Amt, indkaldes herved til for undertegnede Skifteforvalter inden Forløb af 12 Uger at anmelde og bevise deres Krav, da samme i manglende Fald vil blive sat ansee Stervboet og Arvingerne uvedkommende. Herredscontoiret paa Hvilsberggaard, den 26de Januari Monrad.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1824-02-10
Til Efterretning for enhver det maatte vedkomme, bekiendtgiøres herved at næstkommende 7de Februarii og fremdeles den første Løverdag i hver Maaned, bliver paa Varde Raadstue hver Gang om Eftermiddagen Kl. 2 afholdt Skiftesamlinger i afgangne Kiøbmand Christian Lassens Stervboe, hvor da enhver der maatte have Fordringer paa Boet eller andre Transactioner med samme at afgiøre anmodes om at fremkomme med Deres Beviisligheder og hvad de ellers maatte i Boet have at erindre. Varde, den 6te Januarii 1824. Rosenørn. Den 9de Decbr. f. A. og nærmest paafølgende Dage er paa den Hans Majestæt Kongen tilhørende Deel af det forrige Baronie Ryssensteens Forstrand inddrevet og opbierget en betydelig Mængde af Trælast og Vrag, der formodes at henhøre til et stort tremastet Skib, som den 9de Decbr. om Eftermiddagen under en hæftig Storm aldeles forulykkedes i Søen, lige ud for Bovberg. Den biergede Trælast bestod af omtrent 800 pommerske Bielker af 18 - 62 Fods Længde og af 11 - 14 Tommers Tykkelse. Paa Enderne af Bielkerne fandtes forskiellige Mærker, saasom C. Lis, AP. C. TN. TM. M. r. I. C., RR. og 1, og adskillige vare tillige paa Siderne mærkede med R. Lp, R. og N. Blandt Vraget fandtes et Stk. Agterspeil af et Fartøi, paamalet Ordet: SpRIG, et Ditto, paamalet Bogstaverne J. S.,et Stk. Træe, hvorpaa LONDON, og et Stk. Agterspeil af en Baad, paamalet udvendig: Skri London, og indvendig: IOHN SIIELTON. Thi indkaldes herved, sub poena præclusi et perpetui silentii, Vedkommende til inden Aar og Dag at legitimere sig som Eiere af forommeldte indstrandede Sager. Ringkiøbing Amthuus, den 31te Jan. 1824. Lorenz, J en Gaard, beliggende paa en af Byens Hovedgader kan faaes en net og beqvem Huusleilighed, bestaaende af flere smukke Værelser hvorfra haves behagelig Udsigt, samt Kiøkken og Spisekammer. Om ønskes kan ogsaa faaes Staldrum til Køer og Heste. Adressecontoiret giver nærmere Underretning.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1824-02-10
Fiin blaa Caffe, Raffinade, Melis, Candis, og Rum, samt flere Slags godt Hør, sælges til de billigste Priser hos Undertegnede, der ligeledes kiøber Rug. Havre, god svær og tør Boghvede, samt alleslags Knokler og Been af Pattedyr, samt Glas Envoldsen. Med meget fiint heglet Hør til 14 og 10 s. Pd. ligesom med Calmuk og Frakketøi er jeg igien forsynet, hvormed jeg anbefaler mig ligesom med mine andre bekiendte Varesorter. Chr. Giørt. i Ribe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1824-02-10
Ved Forandring af Boepæl agter jeg at sælge mit iboende Huus i Klostergade No. 63 til Betrædelse om førstkommende Maidag. Ribe, den 18de Jan. 1823. Mads Holsted.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1824-02-10
Nylig hiemkomne gode Christiansfeldter-Edike til 4 enhalv s. Kanden, og heglet Hør til 12 s. Pundet, bekommes hos B. Maria Borring. 9 Favne Bøgebrænde, staaer sidste Efteraar, ere tilkiøbs i Fohl Præstegaard for 5 Mk. Ludsk pr. Favn.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1824-02-10
En eller to Medsubskribentere paa Kbhvns Adresse=Contoirs Efterretninger ønskes. Adresse. Contoiret giver nærmere Underretning. Nylig har forindt Pressen,
Ribe Stifts Adresseaviser, 1824-02-10
Veiledning i dansk Sproglære og Materialier til skriftlige Udarbeidelser, lil Brug ved Underviisningen i Borger= og Almueskoler af N. L. Høyer, Lærer ved Borgerskolen i Ribe. Tredie omarbeidede og forbedrede Udgave. Bogen bestaaer af tre Hovedafdelinger: første Afdel. indbefatter Formlæren, Syntaxis og Retskrivningslæren tilligemed en stor Deel Exempler til Lettelse i at giøre Sprogreglerne fattelige for Børnene. Anden Afdel. indeholder feilskrevne Breve, Regninger, Anviisninger m. m. til praktisk Øvelse i Retskrivningen, og derefter som Veiledning til at forfatte lignende skriftlige Opsatser. Tredie Afdel. indeholder Opgaver og Materialier til skriftlige Udarbeidelser af forskjelligt Jndhold. Bogen, som udgiør ni enhalv Ark og er tre Ark større end foregaaende Udgaver, og i det Hele har faaet betydelige Tillæg, faaes hos Forfatteren for 2 Mk. 4 s. dansk uindb. og indb. for 2 Mk. 12 s. dansk.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1824-02-13
Kongelig. allernaadigst. privilegerede. Alder. tiftsAdresse Vis, som forsendes med Brevposten. overalt i Danmar! og Hertugdømmene. No. 13. Fredagen den.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1824-02-13
13de Februarii.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1824-02-13
Redigeres, trykkes og udgives ved N. S. Hyphoff i Ribe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1824-02-13
Udenlandske Efterretninger. London, den 3die Febr. Kl. 2 Eftermiddag. blev Parlamentet aabnet ved en Commission med en Tale, som Lord-Cantsleren holdt, hvis væsentligste "Jndhold er følgende: Mylords og Herrer, Kongen har befalet os at tilkiendegive Dem sin Beklagelse over at han, formedelst Sygdom, ikke kunne indfinde sig i Parlamentet ved denne Leilighed. - Det vilde været Hs. Majestæt en stor Fornøielse, personlig at have kunnet lykønske Landet til dets blomstrende Tilstand. - Saavel den indenlandske som udenlandske Skibsfart og Handel udvider sig. J alle Manufactur Grene hersker stigende Virksomhed. Jndkomsterne have tiltaget i den Grad, at de ikke allene vedligeholde den offentlige Credit, men vise Frugtbarheden af vore Hielpemidler og - hvad der er Hs. Majestæt meest behagelig - at de tillige udbreder Velstand blandt den store Folkemasse. -J Jrland mærkes kiendelig Spoer af Hs. Majestæts Omhyggelighed for dette Land. - Efter al Sandsynlighed har man ingen Grund til at frygte for Fredens Forstyrrelse udvortes fra. Magterne med hvilke Hs. Majestæt staaer i Forbindelse, og overhovedet alle Fyrster og Stater, tilkiendegive Hs. Majestæt deres alvorlige Ønske at vedligeholde og udvide det venskabelige Forhold med Hs. Majestæt, og Hs. Majestæt forsømmer fra sin Side Intet, saavel til at vedligeholde den almindelige Fred, som at knytte Venskabsbaanet imellem de øvrige Nationer og Storbrittanien fastere. - J Henseende til de Americanske Provindser, som have erklæret deres Uafhængighed af Spanien, har Hs. Majestæt forholdt sig friemodig og conseqvent og stedse aabenhiertig sagt Svanien og de andre Magter Sin Mening." Herrer af Underhuset, Hs. Majestæt har befalet os at bebude Dem, at Udkastet til Skatterne allerede er gjort og vil med Første blive dem forelagt. - De mange Puncter, paa hvilke det, ifølge Tidsomstændighederne, er nødvendigt at fordeele Hs. Majestæts Søemagt, og de Vestindiske Besætningers Fornødenheder, gjør en Forhøielse uundgaaelig. Mylords og Herrer, "Hs. Majestæt har befalet os at melde Dem, at det af Underhuset i sidste Sæde yttrede Ønske og at forbedre Neger=Slavernes Tilstand i Vestindien, ikke er bleven ubemærkt af Ham.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1824-02-13
Hs. Majestæt har befalet, at de nødvendige Oplysninger skal forelægges Ham, og at De vil behandle den hele Gienstand med den Relighed og Forsigtighed, som den fordrer." Efterat Talleren og de ham ledsagende Medlemmer af Underhuset vare vendte tilbage fra Lord=Huset, begyndte Forhandlingerne i Underhuset. Kongens befindende har forbedret sig saameget, at Hs. Majestæt i Torsdags kunne holde en Hofdag og give flere Audiencer.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1824-02-13
J Hoftidenden af 31te f. M. er udsat en Belønning af 300 Lstrl. til den, som kan give Efterretning om Hr. Pierce af Bristol, der pludselig er forsvunden og hvem man befrygter er myrdet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1824-02-13
Breve fra Para i Brasilien melde, at blandt Befætningen der var udbrudt en rasende Opstand, til Portugisernes Fordrivelse og Myrdning, der uafbrudt varede fra den 14de til 20de Novbr., hvorved man raabte: "Døe Europæerne, Leve Keiseren!" og som kun blev standset ved det at Capitain Grenfell landede med en Deel af Skibsmandskabet paa en Brig af Lord Cochranes Eskadre. Henved 256 af Rebellerne og Røverne bleve heftede og bragte ombord paa et Skib. Om Natten blev der Opstand, hvorfor Vagten blev nødt til at fyre paa dem og den foldende Morgen fandtes af 256 kun 4 i Live. De øvrige have sandsynlig myrdet hverandre.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1824-02-13
Rio Janeiro, den 15de Decbr. Vor Statstidende for idag indeholder 2 Decreter, som Keiseren har udstædt efter hans Proclamation. J det første erklærer han, at han havde kaldet Kongressen til Brasitiens Redning; men da samme var bleven meenedig og overtraadte dens høitidelige Eed til Rigets Forsvar, og Uafhængighed og det Keiserlige Dynastie, saa har Keiseren seet sig nødsaget til at opløse denne Kongres og tilsammenkalde en nye for at raadslaae om et Forfatningsudkast. I det andet Decret erklærer Keiseren, sig over det Udtryk "meenedig" saaledes, at han kun derunder har forstaaet Factionen, ikke Folkets værdige Repræsentantere.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1824-02-13
Bergen, den 20de Jan. Den 6te Jan., imellem Kl. 5 1/2 og 5 1/2 om Morgenen mærkedes her i Byen, først et stærkt Drøn, der varede omtrent 1 Minut, og derpaa et Stød af Jordskjælv, som var meget stærkt, og øiebliklig ledsagedes af et derpaa følgende svagere. Begge varede omtrent 1 Secund eller lidt over. Husene bevægedes, og Meublerne i Værelserne, saasom Stole m. v., flyttedes et Stykke fra deres Sted. Paa et Sted i Byen faldt et Stykke af en i Loftet frithængende Lysekrone paa Gulvet; et andet Sted faldt et Fuglebuur, der hang paa et Som paa Væggen, ned af Samme. Virkningen af Stødet paa det menneskelige Legeme forekom næsten at være som et Stød af en Electriceer=Maskine. Retningen af Stødene har man ei kunnet faae nøie Kundskab om; dog synes det, som de gik fra Nordvest mod Nordost. Rystelsen, viste ingen Jndflydelse paa Barometret. (Dagen.) Leerdals Præstegaard, den 12te Jan. Et sørgeligt Tilfælde er i Dag indtruffet her i Leerdal.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1824-02-13
Efterat Vinden i sidste Nat havde blæst stærkt fra Sydvest forøgedes den i en overordentlig Grad, i det den gik om til Nordvest og imellem disse høie Fieldesammentrængtes til usædvanlig stærke Kastevinde. Henad Formiddagen bemærkede man flere paa hinanden, følgende stærke Vindstod og omtrent Kl. 10 træffer et med saadan Vælde imod Tønjums Hovedkirke, at denne lige til Grunden nedkastes og dens Bestanddele saaledes søndersplittes, at næsten alle ere ubrugelige til Andet end Brænde. Det er sørgeligt at skue, hvorledes Ødelæggelsen har viist sig i sin sande Fylde, og neppe levnet det Mindste til et nyt Tempels Opbyggelse. Af Klokkerne, som tilligemed Taarnet slængtes udenfor Kirkegaarden, blev den mindste i Behold, men paa de tvende større bleve Hemperne afslagne. Af Ornamenterne har man gienfundet de fleste i og under Ruinerne, men Kirkens tvende Lysekroner vare knækkede i mange Stykker. At denne Præstegields Hovedkirke har været meget gammel, er vist, thi dens Jndretning vidnede tydelig derom; dog er det Anmelderen heraf ubekiendt, naar den er bygget. Det var en Stavekirke, hvilket ei bidrog Lidet til, at den skrækkelige Kastevind fik saadan Magt over Samme, at den først bragte Taarnet til at hælde, derpaa ligesom lettede det fra Jorden, og endelig omstyrtede den hele Bygning. Kirken var, som nu sees, tildeels bedærvet i Sammenfældingerne og dens nedre Deel saa forraadnet at den ikke var stærk nok til at modstaae det Vindstød, der foraarsagede dens Fald. Gud være lovet, at intet Menneske er kommet til Skade herved, hvilket let kunde været skeet, da den stod Gaarden Tønjum meget nær, thi, var den falden mod Nord eller Øst istedetfor den faldt mod Syd, da vilde den have knust flere Bygninger, og deriblandt 2 eller 3 Vaaningshuse. Et stort Held var det og, at det ei sketetgaar, da der holdtes Gudstieneste, eller blot nogle Timer sildigere idag, da en Brudevielse var berammet. Kirken tilhørte tvende Bønder, som saaledes have lidt stort Tab. - J samme Øieblik, Kirken nedstyrtede, bleve ogsaa paa Gaarden Tønjum flere Bygninger deels nedblæste deels berøvede deres Tage. - Udentvivl er dette ikke det eneste Uheld, som idag har rammet vor Bygd, men flere ere endnu ei komne til Anmelderens Kundskab. (D.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1824-02-13
Christiania, den 21de Jan. Vi have Efterretninger fra Øst=Finmarken fra Slutningen af November f. A., som var den Tid af Aaret, da Solen havde sagt denne Egn Farvel for et Par Maaneder; men paa samme Tid havdes hvinende Snefog, frygtelige Storme og skummende Bølger indfundet sig, og det saa uophørligen, at man kunde sige, de horte til Dagens Orden. J Slutningen af November var der ved Vadsøe en saa heftig Orcan, at den kastede en stor russisk Fiskerbaad (omtrent som vore Vedbaade) over 100 Skridt bort fra det Sted, hvor den var oplagt paa Land, og knuste den aldeles. Den 20de Jan. bliver Solen igjen synlig til stor Glæde for alle dem, som saalænge have maattet undvære dens velgiørende Lys, og da hilses den paa Vardøe med Kanonskud. Nu forlænges Dagen meget hurtigt indtil 24de Mai, fra hvilken Dag indtil 24de August Solen aldrig gaaer ned. Fra St. Hans-Tid er Opholdet paa Vadsøe ret behageligt formedelst det Liv og den Virksomhed, som de der paa Landet handlende Russere frembringe; men dog kan Sommeren der ikke betragtes anderledes end som det Søndenfieldske Norges vakkre Høstdage. Huusholdnings=Nødvendigheder ere der vanskelige at faae og meget kostbare; blot Brændselet til en liden Familie koster aarlig omtrent 100 Spdlr. Jmidlertid søger man ogsaa der at more sig, som man kan, og smaae Bacchanaler ere ikke sieldne.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1824-02-13
Blandinger. Napoleon skal have havt den Grundsætning, at der i en Stad kun borde regnes een Præst for ethvert Tusinde Jndvaanere, og at en Capellan var tilstrækkelig for et Regiment af Tusende Mand. Jfølge denne Grundsætning nedsatte han Præsternes Antal i Bologna i sin Tid fra omtrent 1000 til 80; men nu er sammes Antal igien voxet til 1500. Romerinderne troe endnu paa Diævelen og paa hans usynlige Medvirkninger i Livet. Dette vildevære utroeligt, dersom ikke alle Fruentimmer i alle Stater vare overtroiske, skiøndt i forskjellig Grad. Har vel Nogen kiendt et Fruentimmer, der, endog fortrinlig begunstiget af Naturen og Opdragelsen, havde været aldeles uden Overtroe, Troer hun end ikke paa Dievelen og Helvedes Jld, saa troer hun dog paa Ahnelser og Forvarsler, paa Aanders Tilsyneladelser og Drømme, paa Tryllerie og sympathetiske Midler, paa Sandsigere og Kortpropheter, eller dog stedse og i ethvert Tilfælde paa sin Skiønheds Magt og paa Sandheden af alle Kierligheds-Eder, paa Romanernes Paradiis-Verden og paa sin Elskers eller Mands evige (Dagen.) Ømhed og Troskab.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1824-02-13
En Dame i England eier et Par Strudser, Han- og Hun; hun anstiller nu Forsøg med at faae Æg udrugede ved Damp efter den nye Methode. Dette kunde let foranledige, at Strudsfiedre bleve bedre Kiøb.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1824-02-13
Udenlandske Efterretninger. Løverdagen den 31te Januar høitideligholdtes i Regentskirken Universitetets aarlige Fest, i Anledning af Hans Majestæt Kongens høie Fødselsdag. Den latinske Tale, som holdtes af Universitetets Rector, Hr. Professor og Dr. juris Bornemann, gik ud paa, at fremstille en Skildring af den sande Fædrelandskierlighed, som Dyden, selv levende og virkende for Fædrelandet. Han oplæste derpaa Bedømmelserne over de i forrige Aar indkomne academiske Priisskrifter, og bekiendtgjorde de Studerendes Navne, som havde vundet Præmier, Talen endtes med Bøn til Gud for Kongen, Kongehuset og Fædrelandet. Det af Hr. Etatsraad og Proffessor Thorlacius, R. af D., forfattede latinske Program handlede om M. T. Ciceros nyelig fundne Skrift: de re publica, især om hans Grundsætninger i Henseende til Statstyrelsen, og hans Bedømmelse af de forskiellige Statsformer, af hvilke han med flere Grunde godtgiør, at den monarkiske er, blandt de 3 i Oltiden meest brugelige, den i alle Henseender fortrinligste. - De Studerende, som de academiske Præmier tilkiendtes, vare: i Lovkyndigheden Henrik Hertz, Studiosus juris, i Medicinen J. C. J. H. Gundelach Møller, Candidatus chirurgiæ, og Jsaac Peter, Larvent, Cand. medicinæ; i Mathematiken Christian Friis Rottbøll Olufsen, Cand. philosophie; i Æsthetiken, Torleifr Gudmundsen Repp, Candidatus philosophie.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1824-02-13
Glückstad, den 4de Febr. Paa Robbe- og Hvalfiskefangst gaae i dette Aar herfra 8 Skibe, fra Altona 3, fra Hamborg 2, fra Uctersen 1, fra Eimshorn 1, fra Jtzehoe 1, fra Beydensleth 1, fra Flensborg 1 og fra Bremen 6 Skibe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1824-02-13
Den i No. 7 af denne Tidende kortelig anmeldte Historie om en Dansk Dame som er bleven indlemmet i Beyen af Tunis's Setail, er intet videre end en bekiendt Anecdote, der i rum Tid har circuleret i Hovedstaden, om En af dens fordums logerende Damer, hvis Fata skulle være heel vidunderlig. Paa Grund af sin udmærkede Skiønhed gik og gialdt hun i alle Circler, hvor hun viste sig, (Man tænker sig let, hvilke de vare), under Navn af: Deiligheden. En Skibscapitain fra Rostock saae hende, blev dødelig forælsket ægtede hende, og tog hende med ombord paa en Reise til Middelhavet. Her blev han opbragt af en tunesisk Kaper, hvis Capitain erklærede "Deiligheden" for god Prise. Hun var imidlertid ikke tilfreds med sin nye Husbond, og fandt Leilighed til at kaste sig for Beyens Fødder, for at anraabe ham om Beskyttelse og Frihed. Otte Dage efter var huus- saa fortæller Sagnet videre - Beyens Favaritinde, og nyder saaledes en Ære, der nok aldrig før er vorden nogen dansk Qvinde til Deel. (Aarh. Av.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1824-02-13
Efter vedkommende Øvrigheds Anmeldelse er paa Gaarden Rolighedens Mark ved Frederiksberg fundet Liget af et svædt Ørengebarn, der efter Lægernes Skiøn har levet omtrent 8 Dage efter Fødselen, og kiendeligt derpaa, at Øienlaagene paa det høire Øie vare sammenvoxne og blot fandtes en overfladig bedækkende Hud, istedetfor det udvendige venstre Øie.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1824-02-13
Viborg. Den 8de blev 4re Livsfanger, benaadede i Anledning af Hs. Majestæts høie Fødselsdag, forkyndt deres Frihed fra Prædikestolen i Tugthuuskirken af Stiftelsens Præst, Hr. Pastor Friis, og en kort Tale holdt til hver især. Disse 4re vare: Else Cathrine Jensdatter, Ole Qvist Knudsen, Søren Falling, Nicolai Kok. Acten sluttedes med nogle Formaninger, advarsler og Opmuntringer til de øvrige Fanger, og med Bøn til Gud for Kongen, Kongehuset og Stiftets Øvrighed.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1824-02-13
Capitelstaxt paa Afgrøden i Lollands-Falsters Stift for Aaret 1823, i Sedler og Tegn. Aalholms og Mariboe Amt. Hvede, 3 Rbd. 3 Mk. 10 s. Rug, 2 Rbd. 2 Mk. 2 s. Byg, 1 Rbd. 4 Mk. 10 s. Havre, 1 Rbd. 1 s. Hvide Ærter, 2 Rbd. 3 s. Graae Ditto 1 Rbd. 5 Mk. 14 s. Halsted Amt. Hvede, 3 Rbd. 3 Mk. 11 s. Rug, 2 Rbd. 3 Mk. Byg, 1 Rbd. 4 Mk. 6 s. Havre, 1 Rbd. 2 s. Hvide Ærter, 2 Rbd. 10 s. Graae Dito, 2 Rbd. 12 s. Nykiøbing Amt: Hvede, 3 Rbd. 3 Mk. 4 s. Rug, 2 Rbd. 1 Mk. 12 s. Byg, 1 Rbd. 4 Mk. 15 s. Havre, 1 Rbd. 5 s. Hvide Ærter, 2 Rbd. 5 s. Graae Ditto, 1 Rbd. 5 Mk. 2 s.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1824-02-13
Aalborg Stifts Capitelstaxt paa 1823 Aars Afgrøde, i Sølv. Vensyssel og Hanherreder. Rug, 2 Rbd. og Mk. 14 s. Byg 1 Rbd. 3 Mk. Havre, 5 Mk. 7 s. Thve og Morsøe: Rug, 2 Rbd. 1 Mk. 15 s. Byg, 1 Rbd. 2 Mk. 5 s. Havre, 5 Mk. 9 s.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1824-02-13
Kiøbenhavns Børs-Cours, d. 10de Februarii. Specier, 249, solgtes til 14 Rbmk. 15 s. Ved Tallotteriets 1220 Trækning i Kiøbenhavn udkom: No. 58. Døde. Jfr. S. R. Due, 66 Aar; Elisabeth, fød Siverz, Enke efter Gjørtlermester J. H. Løchte, 61 Aar, Lærer ved Døvstumme Jnstitutet, A. A. Castberg; Cancellieraad Kiøbne 80 Aar; Mad. A. Clemens fød Rees 54 Aar; Artillerie=Lieutn. H. Rø schau. Alle i Kiøbenhavn. Generaladjut og Ridder Butenschøni Christiania. Consumtionscasserer Mahler i Ringsted, 61 Aar. Overstyrmand H. J. H. Tidemand omkom paa Texels Rhed den 4de Decbr. f. A. Møller D. Møller i Vordingborg. Malermester D. Mørk, i Randers. Jfr. A. K. Schandorff i Horsens, 27 Aar. C. M. A. Greve af Fædder paa Constantinsborg. Mad. S. J. Hansen fød Pleiffer. Pastor emeritus S. H. Holck paa Edsen i Trondhiems Stift. Tol- og Consumtionsbetient Groth i Sæbye, 45 Aar. Skipper Friis 71 Aar, Snedkermester Berg, 48 Aar. begge i Aalborg. K. Koncke fød Røgind i Aarhuus. Stud. S.S. Heide, Degn for Skamstrup og Frydendahls Menigheder, 77 Aar Klædemaaler H. Holm i Kiøbenhavn, 79 Aar. Krigsassessor F. Rothe. Enke A. D. Rube fød Horrebow. Consumtionsbetient Kaarup i Lemvig. Stiftsphysicus Klog i Nykiøbing paa Falster.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1824-02-13
Pastor P. Riber, 75 Aar. Professor ommeritus J. C. Molbeck, 80 Aar. Jndspecteur ved Øresunds Sygebospital J. Hundewat, 77 Aar. Oberstl. U. V. F. v. Müller i Glücksborg, 73 Aar.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1824-02-13
Ribe. Prædikanterne. I Domkirken, Søndag Septuagesima, Hs. H. Hr. Stifts- og Amtsprovst Dr. Theol. Koefoed. J Cathrine Kirke f. D., Hr. Pastor Satterup.