Københavns Adresseavis, 1780-09-27
Den sydlige Spidse af Afrika bestaaer af en Massa høie Bierge, af hvilke de, som ligge næst ved Havet, ere sorte, steile og ufrugthare Granit=Klipper. Paa de Steder, som ere dyrkede, bestaaer Jorden af Leer, blandet med noget Sand og smaa Steen; men henimod Falsebajen have næsten alle Plantagerne en sandagtig Jordbund. J Kolonien Stellenbusch skal Jorden være meest frugthar, og Planterne der lykkes bedre, end paa andre Steder, især skal de Europæiske Egetræer der komme meget godt fort; dog er Vandet i denne Kolonie meget slet, og kan allene drikkes af Fæer. I de Bierge, som ligge længere inde i Landet, giver det Metal, især Jern og Kobber, og da adskillige Stammer af Hottentotterne forstaae at smelte disse Metaller, saa maa Ærtserne nødvendig være meget rige og meget lette at faae til at flyde. Man finder ogsaa i det Jnderste af Landet heede Kilder, hvoriblant fornemmelig er een, som Jndvaanerne paa Capbetiene sig af til Bad, eftersom den kun ligger 3 Dages Reiser fra Staden. Den skal være meget god mod Sygdomme i Huden og andre Tilfælde, Her gives mange og mangfoldige Slags Planter, og Dyreriget er i Forhold ligesaa rigt. De største fiirføddede Dyr, saasom Elephanten, Rhinoceros og Cammelopardalis have her deres Hiem: Begge de ta første Slags kunde man tilforn finde 50 Mile nær ved Staden; men nu ere de saa idelig blevne forsagede og forfulgte, at man kun sielden faaer dem at see, endog mange Dages Reiser paa hiin Side af Staden. De ere større end de Sseelanske, og deres største Tænder, vee 60 til 70 Pd. Den Sseelanske Maade at fange dem paa, er her gandske ubekiendt, og derfore skyder, man dem. Rhinoceros er endog bleven saa sielden, at Gouvernementet har maattet lade udgaae en Forordning, for at forhindre, at samme ey aldeles blev udryddet. Hav=Hesten (Hippopotamus.) som her kaldes Søekoe, var tilforn at finde tæt ved Staden i Saldenhabayen; men nu er den ligeledes bleven saa rar, at der i Kraft af et Forbud fra Øvrigheden, ey maae skydes nogen paa en stor Distance fra Cap. Uag. tet at dette Dyr efter sit Navn skulle leve i Vandet, saa ernærer det sig dog allene af Urter, og skal kun paa en kort Tid kunde dykke under, og aldrig paa længere Strækning, end 30 Skridt. Her i Landet spiser man Kiødet, og holder samme for en stor Deelikatesse; det smager næsten som fast Oxekiød, og Fittet har megen Liighed med Marv. Til de andre store Dyr, som her gives, hører ogsaa den vilde Bøffel; den holder sig ligeledes op i langt bortliggende Egne, og skal være overmaade stærk og vild. Bønderne erfare dette til deres egen Skade; thi de anfalde ofte Hiorderne og ombringe Fæer, i det de træde det ihiel med deres Fødder. Foruden denne Art af Bøfler gives der endnu et andet Slags vilde Oxer, som af Jndvaanerne kaldes Gue De have smaa tynde Horn, Man og Haar børster paa Næsen og Bugen; og synes, i Henseende til deres Dannelse, snarere at høre til Hester og Anteloper (eller Gazeller) end til Oxe Arten. Det Capske Esel er et smukt muntert Dyr. Paa Rovdyr er her ingen Mangel, og Kolonisterne kunde ey giøre sig Umage nok, for at udrydde dem. Løver, Leoparder, Tigerkatte, stribede og plettede Hyæner, Jeckaaler og andre saadanne Dyr ernære sig fornemmelig af Anteloper, Harer og andre smaa fiirføddede Dyr.