Berlingske Tidende, 1782-01-01
Paa min Tilbagereise fra Sumatra til Batavia 1775 i Martii Maaned, landede jeg paa Bencolen, og hørte af Gouverneur Mr. Richard Wyat, at Mr. Herbert neppe vilde trænge igiennem med sit Foretagende eftersom Nationen der er alt for meget hengiven til Røverie og Mord, og at adskillige Engelændere allerede vare massacrerede, iblandt hvilke og befand sig en meget erfaren Søemand Mr. Evens, som jeg var sær velbekiendt med: og 1776 sikjeg at vide paa Batavia af en, nav lig Mr. Moor, ligeledes Consul, at den nyeligen begyndte Handel maatte ophøre, at Sir Herbet, efterat det har kostet det Engelske Compagnie 70000 Piasters, var bleven kaldt tilbage, og at Capitain Rosing, som den Tiid laae paa Rehden, var bestemt til Øen Pallembuany, som han kaldte den, for at hente de øvrige Engelændere og Effecter derfra. - Hr. Forrest beskriver ikke heller alt for rigtig, sin Antagelse som Gesandt hos begge Radjas; thi alle Store i den vestlige Deel af Asien besidde ikke saa megen Magt over deres Undersaattere, at disse knælende maae nærme sig til dem; men den heele Ceremonie bestaaer deri, at den, som kommet for dem, bukker sig, peger med den høire Haand paa Hovedet, og med den venstre paa Brystet, derpaa sætter han sig strax med Beenene under sig over Kryds, ned paa Teppet eller Matten; og paa samme Maade har Mr. Forrest og maattet sætte sig, thi Stole, Kanppeer og Chocolade kiender de der ligesaa lidet til, som Grønlænderne til Parasoller, silke Kapper og Jndianske Fuglereeder. Der voxer aldeles ingen Cacao i disse Egne, og ville vi Europæer, drikke Chocolade, maae vi have samme fra Europa. Sir Robert Dalrympler vil ligesaa lidet kunne blive i roelig Besiddelse af Øen Sovloo, som alle hans øvrige Formænd; thi paa Borne og alle derved liggende Øer ere de sletteste Jndbyggere: de vide ei af ande end at røve, stiele og myrde. Alle Tractater ere der saa lidet nyttige, at man ikke i ringeste Maader kan forlade sig paa samme. - Kongen, eller Radjahen, lader sig først give Foræringer, herpaa maa Medregenterne ogsaa have deres; de love Folk Beskyttelse, men ere vel forsikrede, at denne Beskyttelse kun har Sted i deres Hierne; thi Undersaatterne giøre sig ingen Betænkning om, naar de vide, at Europæernes Pakhuse, ere vel opfyldte, at berøve samme, at myrde Eierne om de giøre Modstand, og derpaa atter deele Rovet med Kongen. Det er overhoveder umueligt, at boe der sikkert, men den beste Han deel kan drives med Skibe, og endda maae man anvende al Forsigtighed, om man ikke skal blive overfaldet af Mængden. Borneo er visseligen den største Øe, som vi hidindtil kiende, thi den strækker sig fra Sønden mod Norden, og altsaa i Breden 12 1/2 Sr., og i Længden fra Østen til Vesten fra den 150 til 158 Gr., saa at man altsaa faaer en Brede af 187 1/2, og en Længde af 127 1/2 tydske Miile. Grændserne ere mod Norden Øen Pargaza, mod Østen Magindango og Øen Celebes, mod Sønden Øerne Java, Bali o. s. v., mod Vesten den Malaniske Kyst, og i Nordvest Kongeriget Siam. Denne store Øe er først bleven opdaget af Portugiserne, og det i Aaret 1527, ved en vis Vases Laurenz. Den første Hollænder var den berømte van Noord 1600, som kastede Anker den 26de December i den store Bay ved Byen Borneo. Han blev venligen modtagen, men allerede den 1ste Januarii 1601 opdagede han deres Anlæg til et hemmelige Mord, hvis Jværksættelse han dog forhindrede ved sin gode Vagtholden, hvorpaa han atter drog bort den 5te Januarii, og efter ham have Hollænderne ligeledes ikkun drevet Handelen fra Skibene af. Engelænderne have først ladet sig see der 1609, have undertiden fæstet Boepæl der, og undertiden igien været borte, indtil de endeligen 1711 bleve bortjagede, og siden den Tid, til nu i Aaret 1774, har man aldeles ikke seet dem der men de drive ikkun Snighandel med smaa Fartøier. - Diamanter, Guld og Peber ere egentligen Hoved Artiklerne, Specerier, saasom Muskatnødder og smaa Nelliker, ere ei saadan Mængde, og tilmed ikkun findes i de længstbortliggende Bierge, hvorover Britterne vist ikke vilde drage nogen stor Fordeel ved Jndkiøbet. - Om endskiønt den er ikke endnu ganske bekiendt, saa holdes den dog for den herligste og rigeste Øe. Der ere 5 Konger og 6 Hovedpladser paa samme, nemlig Kongen af Banjermastin, Succadana, Landa, Samkass, Hermatha og Borneo.