Den Vest-Sjællandske Avis, 1818-08-08
Nyeste Post-Efterretninger. Den vigtigste Nyehed er upaatvivlelig for Øieblikket Erobringen af Hovedstaden i den Spansk Provinds Vestflorida (Pensacola) ved den Nordamerikanske General Jackson; den Spanske Gouverneur lod Staden rømme den 24de Mai uden Blodsudgydelse og uden Modstand, og trak sig med 300 Mand ind i Fortet Barrancas, som ligger ved Jndgangen af Havnen, hvor han blev omgivet af et Corps af Jacksons Tropper paa 1200 Mand, og capitulerede efter tre Dages Modstand under den Betingelse, at han paa Americanernes Bekostning skulde afsendes til Havannah tilligemed sin Garnison, med alle de Jndvaanere i Staden, som ønskede at forlade den, og med en Chef for Siminale Jndianerne, som var hos ham. Jfølge Beretningen i de Amerikanske Blade bleve ved dette Angreb paa Spansk Side kun dræbt og saaret 13 Mand, og paa Amerikansk Side kun 2 Mand, og ikke 500. som det hedte i Begyndelsen. At Pensacola overgav sig saa hurtigt skal være kommet af, at der udbrød, en Opstand iblandt Garnisonen. De Amerikanske Tropper leed paa deres Marsch til Pensacola megen Mangel paa Proviant, og mistede 180 Heste underveis, Pensacola har en sikker og fortreffelig Havn, og Amerikanerne kunne ved dens Besiddelse i Krigstider beherske Handelen paa Cuba og i den Mexicanske Havbugt. Floriderne besidde desuden fortreffelige Træer til Skibstømmer, som have aftaget meget i de sydlige Nordamerikanske Stater Georgien og Syd Caroling. J det Amerikanske Regieringsblad the National-Jntelligencer retfærdiggiøres dette Foretagende af General Jackson dermed, at de med Fristaterne fiendtlig findede Jndianere, havde taget deres Tilflugt dertil, og at han derfore ved at tage denne Bye i Besiddelse, var berettiget til at komme dem i Forkiøbet, og derved at sørge for de Amerikanske Grændsers og Establissementers Sikkerhed. Hvilket Jndtryk denne Beretning vil giøre i Spanien er begribeligt, imidlertid ønske vel Amerikanerne intet hellere end at Spanien vil erklære Krig imod dem, da de derved kunne faae Anledning til at bemægtige sig begge Floriderne, og aabenbart at komme Jnsurgenterne til Hielp. Men det er et Spørgsmaal om England vil betragte dette Foretagende med Ligegyldighed; de Engelske ministerielle Blade dadle Nordamerikanerne haardt, anklage dem for at de uden foregaaende Krigserklæring have angrebet Spanierne, at de uædelt have betient sig af dette Lands øieblikkelige Svaghed, og holde det kun for en Udflugt, at Jacksons Foretagende er saaledes fremstillet i de Amerikanske Blade, som at det er mueligt at han har overtraadt de Ordres, som vare givne ham. Man bemærker, at foruden den Engelske Escadre, som krydser i Søen under Admiral Hallovay, ligger Fregatten Persens commanderet af Lieutenant Barker, paa Themsen ved Tover, for at hverve Matroser, og det hedder at Admiralitetet har i Sinde at bemande 12 Orlogskibe til et Øvelsestog paa Søen, som skal foretages ved Enden af August. Det Rygte at der allerede var paa Portorico lagt Embargo paa alle Nordamerikanske Skibe, fordi man formodede et Fredsbrud imellem Spanien og Nordamerika er endnu ikke bekræftet, da man har i Hamborg directe Breve fra Havannah af 26de Junii. Den Nordamerikanske Præsident Hr. Monroe er d. 17de Juni vendt tilbage til Washington fra sin Reise til Chesapeak Bugten, for der at tage Defensions Anstalterne i Øiesyn.