JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-01-19
Trykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkerie. Det bemærkes: at Deel af Kjøbesummen bliver contant at udbetale i 11te Juni Termin 1839, og at Budet paa Auctionsstedet bliver approberet, naar det i det mindste udgjør den Sum, som Statsgjælds=Directionen har opgivet den Kongelige Godsinspecteur i et forseglet Brev, der først aabnes naar Hammerslag er givet. Auctionsconditionerne ligge fra den 15de Januar førstkommende til Eftersyn i det jydske lollandske Landvæsenscontoir under Rentekammeret, hos Godsinspecteuren Justitsraad Bindesbøll paa Edelsborg pr. Skanderborg, Gjæstgiverne Larsen i Aarhuus, Brunes i Aalborg, Strøm i Odense og Petersen i Haderslew, Avis redactionen i Altona og hos Godsforvalter Beder paa Meilgaard, der tillige foreviser Eiendommene og Jordebogen over samme.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-01-19
Ved Proclama, som snarest mueligt læses for vedkommende Over- og Underret, ere Alle og Enhver der maatte have noget at fordre i Stervboet efter afgangne Huusmand Søren Nielsen i Hylling Skov, Wenge Sogn, Hjelms Herred, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til inden denne Tids Forløb, under Tabet af Deres Fordringer, at anmelde og beviisliggjøre Deres formeentlige Krav for undertegnede Skifteforvalter; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres, med Tilføiende: at en Samling i fornævnte Boe er berammet til at afholdes paa mit Contoir her i Byen, Løverdagen den 9de Febr. næstkommende Kl. 10 Formiddag. Skanderborg, den 13de Januar 1839. Blichfeldt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-01-19
Ved Proclama, som vil blive læst i vedkommende Over- og Underret, ere de som maatte have noget at fordre i Boet efter afdøde Proprietair P. M. Schmidt af Østergaard i Randers Amt, indkaldte med 12 Ugers Varsel til for mig som Skifteforvalter at anmelde og ligitimere deres Fordringer paa Boet; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Nørre Herreds Contoir i Grenaae, den 12te Jan. 1839. 12 Aar.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-01-19
De som er tilbage med Deres Renter til Skipper Fattigkassen for Aaret 1838 vilde behage at betale samme inden denne Maanes Udgang til Aarhuus, den 17de Januar 1839. Søren M. Dinnesen. Gode søge Arter ere at faae hos Høker P. Møllerup.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-01-19
J min Gaard paa det store Torv er en Leilighed, bestaaende af 2 Værelser til Gaden og 4 til Gaarden, Alle gibsede, samt Spisekammer, Kjøkken, Bryggers og Brændeloft m.m., særdeles fordeelagtig beliggende for en Handlende og behagelig for en herskabelig Familie, strax at erholde tilleie. Sammesteds kan den gibsede Kielder med to store Stuer og Kjøkken erholdes tilleie. A. St. Petro.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-01-19
Den Leilighed paa Volden som for Tiden beboes af Bant=Bud Hansen, kan faaes tilleie til første Flyttetid, naar man derom henvender sig til Politibetjent Ander ens Enke, som beboer Stedet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-01-19
J Stedet No. 137 paa Middelgade kan bekommes gode store Bøgetrækul og Kartofler saavel i Skjepper som Fjerdingkarviis for billig Betaling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-01-19
Skipper N. Andersen bliver seilfærdig førstkommende Onsdag til Kjøbenhavn, og kan endnu medtage noget Smaagods. Aarhuus, den 18de Jan. 1819. En junger Mensch, sich der holsteinischen Landwirthschaft gewidmet, mit guter Zeugnisse versehen, wunscht sich entweder gleich oder zu Maitag einen Platz als Wirthschaftsverwalter. Adressekontoir anzeigt weiteres.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-01-19
Den i denne Tidendes No. 204 f. A. averterede, i Nærheden af Gudenaa beliggende Gaard, er nu solgt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-01-22
De No 13. den 22de Januar. Tirsdagen Den til Forsendelse. med Brevposterne Kongelig allernaadigst allene privilegerede AarhunStiftberende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-01-22
Redigeres og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-01-22
Nyheder fra Udlandet. J Tscherkession forberedes der store Begivenheder. Russerne sammendrage betydelige Stridskræfter, hvis Hensigt skulle være et Vinterfelttog. Den russiske Regjering har ikke ladet noget Middel været uforsøgt, inden der skrides til det Yderste, men Tscherkesserne have tilbageviist alle Tilbud, og erklæret: Vaabnene skulle afgjøre Alt imellem dem. Og at det er alvorligt meent, kan skjønnes deraf, at Høvdingerne have befalet, at enhver Ticherkesser, der kan føre Vaaben, maa edelig forpligte sig til, heller at døe, end overgive sig. Paa begge Sider gjøres der store Forberedelser, og uagtet den slette Aarstid krydse mange russiske Krigskibe ved Kysten.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-01-22
Fra Canada høres, at Jnsurgenternes første Jndfald fra den nordamerikanske Grændse er total mislykket: de bleve angrebne ved Malden og aldeles slagne. De Overvundnes Liig bleve af Seierherrerne kastede hen til Svineføde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-01-22
J den hollandske Hær er der for Øieblikket en stor Bevægelse. Fra Leiren i Beverlog skrives den 12te Januar: "Artilleriet staaer forspændt og sadlet, Rytteriet er afgaaet til Grændsen, og Jnfanteriet er kampberedt." Man siger, at en belgisk Kavalleriepatrouille er gjort til Fange af Hollænderne. Vist er det, at en hollandsk Bataillon havde Natten mellem 12te og 13de de, gjort en Rekognosering til Heersel (paa belgisk Gebeet, 12 Miil fra Leiren, hvorpaa den belgiske General Brias var rykket ud med Kavallerie og ridende Artillerie. General Daine har forlangt flere Tropper sendt til Løven og Thienen. Et Guideregiment og to Batterier var strax marscheret dertil fra Brussel. Paa Børsen i Paris herskede stor Uro i Anledning af det Rygte, at det var kommet til Skjermydsler imellem Hollænderne og Belgierne. Sikkre Efterretninger havde man endnu ikke derom. (Fra Baden meldes, at Forbundsdagen har tilmeldt samtlige Medlemmer af det tydske Forbund, at de maa være forberedte paa at have deres Krigskontingent i marschfærdig Stand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-01-22
J Engelland har man ikke i Mandsminde havt en saa frygtelig Orkan som den der Natten til den 7de de anrettede store Ødelæggelser paa de engelske Kyster, Frygteligst rasede den i Liverpool, hvor alle Skibene bleve revne fra deres Ankere, saa at man næste Dag, allene i Boodle Byg, saae 15 store Skibe kastede op paa Landet; mange andre vare heelt sjunkne. Den største Deel af Liverpools og Omegns Bygninger ere beskadigede. Paa flere Hundrede er der hverken Spor af Tag eller Skorstene tilbage. Det store Bomuldspinderie ved Canalen er ødelagt. Bomulden blev af Stormen ført hen i alle Retninger, saa det lignede et stærkt Sneefog. St. James kirken blev nedrevet til Grunden. Mange Huse styrtede omkuld og Mennesker begravede under deres Ruiner. Tabene af Menneskeliv, Skibe og anden Eiendom ere frygtelige. Allene to Skibes Ladninger vurderes til en halv Million Pd. St. Paa det ene af disse, Pensylvanien, var Besætning og Passagerer flygtede op i Takkelagen, medens Søen bestandig gik hen over Dækket. De Fleste af dem ihjelfrøs eller druknede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-01-22
Kornlovens Afskaffelse beskjæftiger for Øieblikket alle Partier i hele Engelland, thi jo mere Priserne stige og Mangelen viser sig, destomere udtaler sig den offentlige Mening mod denne upolitiske, skadelige Lov. Gjennemsnitsprisen af Hvede har i London naaet 4 Pd. St. pr. Qvarter. De andre Kornsorter vare stegne i Forhold dertil. Handels kammeret i Glasgow har opfordret Kjøbmændene, Bankørerne, Manufacturisterne og Skibsrhederne til at samles, for at ansøge Regjeringen om Kornlovens Afskaffelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-01-22
J Norge er Almeenhedens Opmærksomhed i denne Tid meget henvendt paa flere vigtige Embeders Besættelse, som Kongen har udsat indtil hans Ankomst til Christiania, hvoriblandt ogsaa Krigskolens Chefspost. Efter kgl. Befaling er Ritmester Sørenssen, Adjutant hos Kronprindsen, foreslaaet dertil. Men ogsaa to ældre Officerer: Jngenieurmajor Garben og Artillerikapt. Foss, ere indstillede af Armee departementet ifølge Brigaderernes Forslag. Foss er den ældste af disse Tre og en Mand af udmærkede, almeenerkjendte Fortjenester og Talenter. Garden er ogsaa en meget dygtig og talentfuld Mand, Svigersøn af Armeedepartementets Chef, Statsraad Fleischer. Et Rygte siger, at Sørensens Jndstilling skal grunde sig paa et Løvte, som Kongen i 1835. skal have givet Biskoppen, hans Fader. Denne opfordres nu til, at frabede sig en Naade som skulde vises hans graae Haar paa Retfærdighedens Bekostning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-01-22
Fædrelandet. Khvn., den 18de Januar. Det har allernaadigst behaget Hs. Maj. Kongen, at tillade Hs. Kgl. Høihed Prinds Christian Frederik at bære den Høistsamme af Storhertugen af Baden tildeelte Badenske Huusorden. Ligeledes at tillade Hs. Excell. Generaladjutant, Generallieutenant von Bülow, at bære det ham af Hs. D. Hertugen af Sachsen Meiningen tildeelte Storkors af den sachsiske Ernestiniske Huusorden. Endvidere Kammerherre og Hofchef hos Hs. K. H. Prindsesse Juliane, Ritmester ved Livgarden til Hest, G. von Berner; Kammerjunker, Pr. Lieutenant og Adjutant ved Livgarden til Hest, Nicolai von Brock, samt Pr. Lieutenant ved andet Livregiment tilfods, Adjutant ved Landcadetcorpset, Georg v. Vett, at bære de dem af Hertugen af Sachsen Meiningen tilstillede Decorationer som Riddere, af den sachsiske Ernestiniske Huusorden. (Brig. Av.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-01-22
Ligeledes har det allernaadigst behaget Hs. M. Kongen at tillade Hs. Excell. Geheime-Statsminister, Overskjænk, Grev Rantzau til Breitenburg, at bære den ham af Hertugen af Sachsen Meiningen tildeelte Sachsen=Meiningske Orden. (S. Bl.)¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-01-22
- Det har allernaadigst behaget Hs. Maj. Kongen at benaade Skolelærerne A. Bendsen og J. Andersen, Begge under Frederiksværks Gods, med Dannebrogsmændenes Hæderstegn. Ligeledes har Hs. Majestæt allernaadigst udnævnt Commandeersergeant ved det 1ste jydske Jnf. Regiment, Joh. Bergamedy, til Dannebrogsmand. (S. Bl.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-01-22
Blandt de Gjenstande, som i den sidste Tid meest have beskjæftiget Kjøbenhavnernes Opmærksom hed, hører Hs. M. Kongens Tilbud, at skjænke en Bygning ved Christiansborg Slot til det paatænkte Thorwaldsenske Museum. J architectonisk Henseende er det blevet draget i Tvivl, om en passende selvstændig Bygning saa tæt ved Slottet godt kan bringes i Harmoni med dette, om den kan blive rummelig nok, og om Ombygningen ikke vilde blive næsten lige saa bekostelig, som Opførelsen af en aldeles ny Bygning. Et Baand af en gandske særegen Art er ogsaa, hvis Tilbudet modtages, paalagt det fra Nationen udgaaede Foretagende derved, at Hs. M. Kongen med Gaven. har forbundet den betingelse, at Planen for Museets Indretning skal forelægges ham til Approbation. Committeen for det Thorwaldsenske Museum har overdraget, et Antal af syv Mænd af sin Midte at afgive Betænkning over Tilbudet; ikkun Tvende af disse have erklæret sig forde tilbudte Bygningers Anvendelighed; de øvrige Fem have decidere erklæret sig derimod. (Khvns Mabl.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-01-22
Den største Deel af Publikum er af den Mening (hedder det fra Khvn, i Aalb. Avis) at de Bygninger ved Christiansborg-Slot, som ere tilbudte til Thorvaldsens Museum, ikke ere fuldkommen passende dertil, og at der burde opføres en særskilt Bygning. Den modsatte Mening har imidlertid en Stemme af den største Vægt for sig, nemlig Thorwaldsens. Han har yttret det bestemte Ønske, at Magistraten og Committeen vilde modtage Kongens Tilbud. - Et industrielt Foretagende udenlands bortkalder fra os som vi ville haabe for en kort Tid en af vore dygtigste Militaire, Capt. v. Ticherning. Han har nemlig modtaget det ham gjorte Tilbud om, for et frankfurtsk Huus, at overtage Bestyrelsen af nogle Kulminers Anlæg paa et Huset tilhørende Territorium i Haute=Loire=Departement, (forhen ommeldt i Aarhuus Avis) og reiser herfra i disse Dage.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-01-22
Hs. M. Kongen har givet ham Permission paa indtil 2 Aar, i hvilken Tid han bliver staaende a la suite ved Armeen, for ved sin Tilbagekomst at indtræde i den samme Stilling, som han nu beklæder. Vi haabe, at Capt. v. Tscherning, naar han kommer tilbage hertil, vil blive anviist en Virksomhed, som egner sig hans Evner og Talent, og hvorved Fædrelandet vil kunne høste den Nytte af samme, som de ere istand til at yde det. (S. Bl.)¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-01-22
- J disse Dage delibererer man stærkt - ikke om man skal hædre Algreen-Ussing formedelst den Virksomhed, han har viist som Stænderdeputeret men paa hvilken Maade man skal gjøre det, om ved et Festmaaltid, en Gave, som tilveiebringes ved en overordentlig Masse af bestemte, høist ubetydelige Bidrag, eller paa en anden Maade. Rimeligviis skeer det Ene, uden at det Andet bliver forsømt. En Deel Borgere have ogsaa talt med hverandre indbyrdes om i Forening at indbyde deres Medborgere til en Sammenkomst, for at et saa stort Antal som muligt, kan deeltage i Overveielserne om den Fremgangsmaade, som bør bruges. Forhaabentlig ville de virkelig, og det meget snart, fremkomme med deres Jndbydelse, hvorved Sagen maa blive ret folkelig, og maaskee den første af sit Slags heri Landet. (Aalb. Av.) Det lader til, at det i den senere Tid er bleven Coutume hos den kgl. Theaterdirection, at recrut tere Theaterpersonalet med Subjecter fra de omreisende Skuespillerselskaber. Hidtil har det viist sig, at denne Coutume har bragt gode Frugter: Jfr. Lichtenstein og Jfr. Andersen ere meget heldige Acqvisitioner for Theatret (Jfr. Andersen har nyligen med meget bifald givet Fru Heibergs nydelige Rolle i den første Kjærligheds), og naar vi erindre os, at Hr. Kragh ligeledes har været ved et Skuespillerselskab forinden han blev antaget ved det kgl. Theater, saa maae vi yde Theaterdirectionen vor Tak, at den ikke lader haanligt om Talenter, der gjøre sig gjældende i en ringe Kreds, men drager dem frem for Dagens Lys. Dette formene vi ogsaa kan gjælde om en Hr. Lange, som har været engageret ved det Müllerske Skuespillerselskab, og i forrige Uge debuterede paa det kgl. Theater som Hr. de Luceval i Frierens Besøg. Vel var hans Debut ikke saa glimrende og tilfredsstillende som hine nævnte Damers, men alligevel viste han en ikke ringe Routine i Udførelsen af sin Rolle; hans Spil var sandt og naturligt og uden den Bombast, som Skuespillerne ved omreisende Selskaber ere saa tilbøielige til at tilegne sig. Desuden er hans Organ behageligt og hans Udvortes smukt, hvorfor han, ved større og fortsat Studium, vist vil kunne holde sig i Publicums Gunst, der allerede paa hans Debutaften i ingen ringe Grad blev ham til Deel. (S. Bl.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-01-22
Atter er Khvnsposten for i Onsdags, der bl. a. indeholdt en Skrivelse i Leipz, allgem. Zeitung fra Kjøbenhavn, dateret den 18de Decbr. 1838, en Yttring om Struensees Fortjenester som Minister, osv. lagt under Beslag.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-01-22
Cancelliet har stadfæstet det paa No. 7 af s. Bl. lagte Beslag, fordi det anseer et deri indrykket Stykke Danmarks Forhold til Storbrittannien og Rusland for aldeles politisk. Derimod er der ikke beordret Action anlagt mod Redacteuren, som erklærer Cancelliets Fremgangsmaade for vilkaarlig og lovstridig, hvorfor han for Publikums Domstol paa det høitideligste protesterer derimod.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-01-22
Schleswig, den 15de Januar. Jfølge Rescript, fra den kgl. slesv. holst. Regjering af 7de ds. blev Redacteuren af Apenrader Ugeblad (Hr. Kopper holdt) under 10de næstefter tilkjendegivet, at saafremt han ikke nøiagtigt efterkommer den ham givne Befaling, at afholde sig fra at optage Artikler af politisk Natur, uden Forskjel enten de angaae inden eller udenlandsk Politik, men vedbliver at redigere sit Blad som hidtil, da vil ufeilbarligt den slesv. holst Regjering uden længere Ophold andrage paa, at det ham fra høiere Sted meddeelte Privilegium vorder ham aldeles frataget. (N.3.) - Enke=Hertuginden af Glücksburg har solgt det hende tilhørende Gods Hoffnungsthal, til den danske Gesandt ved det preussiske Hof, Kammerherre v. Reventlow.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-01-22
Husum, den 15de Januar. Den 8de Jan. var en skrækkelig Dag paa Pelworm. Den rasende Orkan pidskede Havet til en frygtelig Høide. Kl. 6 om Efterm. hed det pludseligt, at Landet gik under. Hvor man saae hen, var det fuldt af Vand. Nordsøens Bølger styrtede over Diget. Men Gud var os naadig! - skrives derfra. Der skeete intet Digebrud. Men det er fuldt af Huller og saa ilde tilredt, at var Uveiret bleven lidt ved endnu, saa havde det været forbi med os. Vel er Faren for Øieblikket overstaaet, men hvis Gud ikke beskytter os, faaer vi ikke Frost og stille Veir, saa oversvømmes vi, thi Diget kan ikke taale meget mere. Paa denne Maade leve vi i bestandig Frygt for, hvergang det stormer, at Diget skal vorde gjennembrudt. Jmidlertid arbeides nu af alle Kræfter paa at faae det nogenlunde istandsat."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-01-22
Lemvig. Her steeg Vandet den 8de de, om Efterm. i en halv Time til en saadan Høide, at det stod 2 Alen op i alle Husene langs Fjorden, saa at hele Byen, paa Søndergade nær, var oversvømmet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-01-22
Fem Bygninger, blandt hvilke Fattighuset, der i Fjor havde kostet 1600 Rbd. at opbygge, ere omstyrtede. De Fattige bleve med Nød og Neppe reddede ud af Vinduerne, og 40 Vogne bleve tilsagte fra Landet, hvorpaa en stor Deel af Byens Beboere flygtede ud. Endnu den 9de stod Vandet næsten paa samme Høide. Det var et skrækkeligt Syn, at see en Mængde Fruentimmer og Børn staae i Vand til Armene og skrige om Hjelp, og at see saa mange nye Bygninger falde i Gruus. J Tørring, en Landsby lidt N. for Byen, ere 10 Menneskeer druknede. Fra Harboøer frygter man at høre det Værste. J Struer, Ladeplads for Holstebro, ere flere Pakhuse bortskyllede, hvoriblandt det store Compagniehuus, og ikke bedre skal det være gaaet Aar og Volstrup Møller, den første i Skodborg, den anden i Hjerm Herred.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-01-22
Ribe, den 8de Jan. Alle ere enige i, at ingen Oversvømmelse har i Mandsminde været her saa ødelæggende som den sidste, da to saa store Floder fulgte tæt paa hinanden. Man har aldrig seet Veiene saaledes ødelagte. Til Haderslevveien vil udfordres flere tusinde Læs Opfyldning. Man maa i høieste Grad forhauses ved at see en Mængde over Alen tykke Jisstykker, der tæt sammenskruede, paa sine Steder udgjøre en Bredde af 4 til 500 Alen, og strække sig i Længden op mod Fardrup. En Lykke i Ulykken. var det, at Vinden var saa sydlig, hvorved denne uhyre Jismasse hindredes i at virke med sin hele Kraft paa Byen. Næsten al Vintersæden paa Byens, saavelsom paa de nærmest Kysten liggende Lands byers Marker, er ødelagt. Fra Landsbyerne høres, at Mure ere nedstyrtede, Kreature druknede, o. s. v. Og med alt dette gives der desværre Steder hvor Elendigheden endnu er større end her.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-01-22
Veile, den 18de Jan. Den forhenværende Chef for den her garnisonerede Eskadron af det slesvigske Kurasseerregiment, Hr. Premiermajor v. Schmidten i Horsens, er allernaadigst udnævnt til Ridder, af Dannebrogen. - Gymnastiklæreren ved herværende Eskadron, Corporal Tranberg, som ved et Besøg i Julen hos sine Svigerforældre i Søndervissing ved Horsens vilde gaae tilhaande ved Klokkeringningen, var saa ulykkelig at styrte med Gulvet ned i Kirken, hvorved han forslog sig saaledes, at han nu ved Dø(Veile Av.) den er afgaaet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-01-22
Skibs-Efterretninger. Galeasen Eduard, Capt. H. Niels Saabye, fra Khvn. til Guernsen, er den 2den dennes total forliist ved Øen Blieland. Baade Ladning og Mandskab ere tilsatte. - Ved Nymindegab er strandet en Brig, og paa Græstrup Forstrand i Vester Herred er strandet Galeasen Marie Charlotte, Capt. Spo lander, fra Wiburg i Finland, bestemt til Amsterdam med en Ladning Rug og Byg. Briggen "Cimbria, Capt. Wippel, af Randers, var den 27de f. M. ankommen fra Hull til Lissabon.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-01-22
Aarhuus. Natten mellem sidste Løverdag og Søndag saaes her atter nogle meget stærktflammende Nordlys.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-01-22
J Forgaars Aftes ere to Personer (den ene 21 og den anden 16 Aar gl.), Begge tjenende i Brabrand, som vare gaaede ud paa Søen for at more dem, faldne gjennem Jsen og druknede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-01-22
Løverdagsposten fra Kjøbenhavn manglede ved Avisens Slutning, Middag Kl. 12. Forlangte Jndrykkelser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-01-22
Det vil ikke kunne være undgaaet Publicums Opmærksomhed, at de i Aarhuus Stiftstidende No. 3 d. A., under forlangt Jndrykkelse, optagne Riim mrk. (76), hvorved en Møllecier blandt mere beskyldes for at have ladet sin Mølle assurere tredobbelt over dens Værdi, indeholder saa specielle Kjendemærker, saavel ved den om Horsens Mølle førte Strid, som navnlig ved Paaberaabelse af Hestemøllen, hvis Eier er fremstaaet med Anke, at Enhver maa antage, at de fremsatte Paasagn sigte til mig som Eier af Horsens Veirmølle. Det usle Konstgreb, ved Midler af denne Art at ville understøtte en Strid, og det Uværdige, at vilde benytte Opdigtelser, fremsatte under et anonymt Skjul, for at søge en Mands borgerlige Agtelse undergravet, ligger da her for Alles Øine.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-01-22
Ved Notarius publicus har jeg hos Redacteuren af hiin Avis fordret Jndsenderen opgiven. Forretningen blev udsat fra den ene Dags Formiddag til næste Dags Aften, og Redacteuren nægtede da at meddele den begjerte Oplysning, paa Grund af, at han i det omhandlede Stykke ikke troer at finde noget fornærmeligt mod mig eller nogen Anden. – Da denne Erklæring imidlertid ikke kan ansees at være fyldestgjørende, finder jeg mig foranlediget til at bekjendtgjøre: at Horsens Veirmølle – som efter Sagkyndiges eenstemmige Dom, er en af de solideste og bedst byggede Møller i Danmark – ikke er assureret for 30,000 R. men for 23600 R., Hestemøllen for 1500 R. –at Kjøbstædbygningers Assurance ikke beroer paa Eieren, men er befalet ved Lov, at Vurderingen foretages af beedigede Mænd, og at det af Landets første, og meest indsigtsfulde Møllebyggere er erkjendt, at en Mølle af Størrelse og Soliditet som denne, ikke kan bygges under 25 a 30,000 R. - Jeg erklærer derfor Forfatteren af de omhandlede Riim for en Æreskjender og Løgner hvis han ved dette har sigtet mig og til Horsens Veirmølle, og har han noget mod denne min Erklæring, da træde han frem! – Men da jeg har seet hvad Ondskab under en anonym Maske formaaer at udklække, reenuncerer jeg ingenlunde paa min Ret mod Avisredacteuren, enten saa der fremstaaer, eller ikke fremstaaer, en Pialt indhyllet i Udflugter og Opdigtelser, som Forfatter. Horsens, den 20de Januar 1839. Holst.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-01-22
Spørgsmaal. Mon det virkelig skulde være sandt, hvad Rygtet siger, at Bagerne heri Byen have bevirket det forbudt, at en af deres Laugsbrødre ikke maa bage flere af de saakaldte Kir, et meget yndet Thebrød, som fandt stor Afsætning:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-01-22
Bekjendtgjørelser. J Anledning af Hans Majestæt Kongens høie Fødselsdag bliver der, den 28de dennes, Bal i Selskabet "Polyhymnia, hvortil Fremmede kunne erholde Adgangsbillet hos een af Undertegnede, a 1 Rbd. pro person. Begyndelsen skeer Kl. 1. Aarhuus, den 19de Januar 1839. H. Meulengracht jun. H. Ree.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-01-22
At Den Endelave, ifølge kgl. Resolution af 15de August f. A., er overgaaet fra Hads og Ring Herreders til Woer og Nim Herreders Jurisdiction, bekjendtgjøres herved til Efterretning for alle Vedkommende. Hads og Ning Herreders Contoir, den 20de Januar 1839. Lanng.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-01-22
Af Ungkarl Jacob Pedersen i Holme er af Over øvrigheden erklæret umyndig, og at Sognefogden Albert Jensen i Wibye er af mig beskikket som hans Værge, bekjendtgjøres herved. Hads og Ring Herreders Contoir, den 17de Jan. 1839. Lanna.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-01-22
Efter Eierens Begjæring bliver forsdagen den 23de denne Maaned, Formiddag Kl. 11, afholdt Auction i det under Rantzausgave beliggende saakaldte Enemærke over Træer paa Roden, bestaaende af Bøg og Ask. Lysthavende indbydes. Hads & Ring Herreds Contoir, den 16de Jan. 1839. Lanna