JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-09-23
Man har her det Rygte, at de Keiserlige imellem Cambray og Soleme have borttaget en stor fransk Transport af 200 Vogne med Meel, 500 Køer, 200 Stude, 10 Piber Brændeviin, 9 Karrar med Ost, 10 Munitionskarrer og 200 Remontheste. Et andet Rygte siger, at St. Quentin er besat af de Keiserlige. Paa alt dette ventes Bekræftelse.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-09-23
Frankfurt, den 11 September. J dette Øyeblik indløber den Tidende, at de tappre Østerrigere, i Forening med det Mirab anske Corps have ved Bergabern frataget Franskmændene en Hoved skandse med 5 Kanoner, og ved samme Leylighed nedsablet henved 500 Patrioter. Den franske General Arlandre er fra Rhinarmeen gaaet over til Hertugen af Brunsvigs Hovedqvarteer. Den 4de hujus stode de franske Forposter ved meybrücken endnu ved Vimweiler og paa Høyene ved Marmeler.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-09-23
Kiøbenhavn, den 23 September.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-09-23
Meteorologiske Observationer. Therm. Vinden.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-09-23
Barom. J. N. 16 Septbr. 28. 2. O. 16 arme. Uvis. N. V. N. O. N. D. Udi afvigte Uge, fra den 14 Septbr. til der 21 dito ere i denne Kongel. Residence Stad copulerede 11 Par. Fødte Drenge 40, Piger 25, tilsammen fødte 65. Døde Mænd 16, Qvinder 11, Drenge 9, Piger 8, af følgende Sygdomme: Alderdom 6. Brok 1. Brystsyge 2 Druknet I. Falden til døde 2. Forraadnelses=Feber 3. Gicht 1. Jndvortes Syge 1. Kopper 3 Krampe 1. Norresyge 1. Pleuris 1. Slag 6. Svindsoet 1. Tænder 2. Tærendetyge 5. Uangivne Svagheder 5. Vattersoet 2. Tilsammen døde 44. Altsaa 21 flere fødte end døde. Til en Tid, da Ligheds-Raseriet, just som det nu prædikes, forjaget fordum af Sparta selv, ødelægger Lande og Folkeslag, kunde sindige Danske ei noksom vælme sig imod denne lumske Fiende. Enhver Undersaat i sin Cirkel forjager den best med fornuftig Oplysning og Lydighed imod milde og christelige Kongebud, og lade den første lære sig, hvor lykkeligt Fædrenelandet var under sine Regentere, der regierede selv, og som med disse sidste beviiste, at Kongeværdighed bygget paa Viisdom, hævdet af Retfærdighed, skienker den Rolighed, under hvis Skygge Forsynets tusindfold Velgierninger, hvoraf Livet er sammenflettet, ene kan nydes til varig Nytte for utallige Slægter. Fierde Frederichs Regiering, der saaede for den Alder, hvis Frugter vi roeligen høste, vil give os talende Advarsler og stærke Modgrunde imod ilde forstaaet Frihed og Lighed. Den vil vise os, at uden Orden i Finanterne er al Slags Regiering paa Glid til Despotisme, enten den kalder sig Friheds=Hue eller Parlements=Constitution. – Ministre, Yndlinger, kort, alle de Undersaattere, der have i deres Værge Midlerne, hvorved Frederichs omhyggelige og huusholderiske Regiering, kan beskueligen fremsættes, men holde dem tilbage, eller hindre andre i at bruge dem, de vise sig ikke at være Kongehusets Venner og værdige Nydere af Fierde Frederichs Velgierninger. De synes snarere at vilde med despotisk Tausbed qvæle Ligheds=Spiren, handlende heri daarligen, liigt dem, der tildække Tidslerne for Foraarets skarpe Vinde, at de, naar Foraars-Varmen kommer, kan voxe desto frodigere. Viseligen derimod vilde de handle, naar de oprykkede den med Rod, ved at bidrage alt deres til at vise, hvor lykkelig monarkisk Regiering under Fierde Frederich haver været, og formet efter denne bestandig vil blive. - Haandskriftet af Fierde Frederichs Historie giennemgaaer Forfatteren til Trykken. Vilde nogen sende ham haandskrevne Efterretninger, oplysende Tidsrummet fra 1699 til 1731, kunde de endnu komme til Nytte og deres Giveres Minde taknemmeligen overleveres Efterverdenen. Jkke saaledes imodtager den deres Erindring, der forsætligen begrov Friderichs Hæder i Slaveværdig Glemsomhed. Subskription modtages paa det Høyffnerske Contoir, hvor ogsaa Efterretningerne kunde sendes. Høyers Haandskrift af Fierde Frederichs Historie, hvis Saft og Kraft Tydskere alt have nyttet, bliver brugt, men ikke Skridt for Skridt fulgt. Trende Dele vil Historien udgiøre. Overbeviist om Skadesløsholdelse kan med Trykningen til Michelsdag 1793 begyndes. N. D. Riegels.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-09-23
Fra Pressen er udkommet: Forsøg til Femte Christians Historie, som en Jndledning til Fierde Frederichs ved Etatsraad Høyer, af N. D. Riegels. Dette Forsøg faaes tilkjøbs hos de Herrer Boghandlere Agent Gyldendal, Buch, Poulsen og det Høyffnerske Contoir, samt hos enhver af bemeldtes Commissionairer, for 1 Rdlr. 4 Mk. paa Trykpapiir og 2 Rdlr. 1 Mk. paa Skrivpapiir.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-09-23
Den Kongelige Hof= og Stats-Calender for Aaret 1793, kan nu tilkiøbs bekommes i det Kongelige Bogtrykkerie, uindbunden for 4 Mk. 4 s., og hæftet 4 Mk. 8 s.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-09-23
Den aarlige Samling af de i Aaret 1792 udkomne Kongelige Forordninger, Placater &c.; kan nu tilkiøbs bekommes i det Kongelige Bogtrykkerie, Exemplaret for 5 Mk. 4 s.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-09-23
Confirmations=Bønnen, som efter Kongelig Befaling skal bruges ved Confirmations=Acten, er tilkiøbs at bekomme i det Kongelige Bogtrykkerie.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-09-23
Godt Maculatur=Papiir er tilkiøbs at bekomme i det Kongelige Bogtrykkerie for 7 Mk. Riiset.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-09-27
Kiøbenhavns Aar. No. min samt mann, Post-Tidender, som Militair. Fredagen, den 27 September. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved P. M. Hopffner.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-09-27
Constantinopel, den 20 August. Porten har ladet alle her residerende fremmede Gesandte erklære, hvorledes den har besluttet at sende en overordentlig Gesandt til Engeland. Jussuf Pacha, en Græker af Fødsel, men som efter sine fuldendte Studeringer var blevet Muselmand, er udnævnt til denne Post, og skal hen i Efteraaret tiltræde Reysen til London igiennem Wallachiet, Ungarn, Østerrige og Tydskland; hvortil der er anviist ham store Summer. Han er een af de lærdeste Tyrker, taler adskillige europæiske Sprog, og hans udvortes Adfærd er saadan, at han selv i Engeland vil blive vel liidt. - Hensigten med dette Gesandtskab er formodentligen at knytte Venskabsbaandet med Engeland endnu fastere, især nu, da den forrige nøye Forening med Frankerige ey længer finder Sted.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-09-27
Florenz, den 5 September. Den Engelske Gesandt har i en Note erklæret Storhertugen, at da den Engelske Flaade har sit Hovedmagazin ved Livorno, og skal overvintre der og i Golfo di Spezia; saa maatte ey allene den her residerende franske Minister vises bort, men ogsaa Republikens Vaaben nedtages af hans Huus, alle franske Jacobinere udjages af Landet, deres Tilhængere afstraffes, og al Handel fra Toscana til de franske Havne aldeles forbydes. Den Brittiske Flaade har Ordre til, endog med Strænghed at drive disse Fordringer igiennem. Naar Storhertugen derimod af sig selv vil bringe det Forlangte i Rigtighed, saa skulde den beskytte baade de Toscanske Handelskibe og Havne.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-09-27
Wien, den 14 September. Til den Wurmserske Armee har Hofkrigsraadet nyeligen afsendt en stor Kasse med Guld- og Sølv Medailler, til Belønning for vore kjække tydske Krigere. – J den afdøde Baron von Horix's Sted er den Churmaynziske Hofraad von Kalkhofen udnævnt til Rigsreferendarius.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-09-27
Hovedqvarteret Edinghofen, den 15 September.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-09-27
J dette Øyeblik bringer en fra Hertugen af Brunsvig affærdiget Coureer den behagelige Efterretning, at Franskmændene, efterat de den 14de havde angrebet de Preussiske Posteringer ved Pirmasens, vare af Hertugen blevne totaliter slagne; hvorved vi paa vor Side fik 22 Kanoner til Bytte, og giorde henved 3000 Mand til Fanger. Efter dette Tab retirerede Franskmændene over Hals og Hoved igiennem Defleen, stak deres egen Leyr i Brand, og kastede sig ind i Staden Bitsch. Ved Courerens Afreyse kunde man ikke med fuld Vished bestemme Fiendernes Antal af Døde, hvilket imidlertid maa være meget betydeligt.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-09-27
Brüssel, den 15 September. Efter den imellem den fiendtlige Commandant i Quesnoy, General Goullus, og den Keyserlige Feldttøimester Greve Clairfait sluttede Capitulation, var den 12te bestemt til den fangne Garnisons Udmarch, som bestod af 4000 Mand, for at strække Gevær paa Glaciet udenfor Valenciennes Porten, og derefter i 3 Colonner at bringes tilbage over Brüssel, Termonde, og videre fort. Officererne beholde deres Kaarder, Heste og Equipage. Alt andet forbliver i Fæstningen. Staden er meget ilde tilredet af Bombardementet, og paa Voldene fandtes af de 50 Kanoner, som havde forsvaret Fæstningen, ikkun tre brugbare. – Den formeldte fiendtlige Commandant, ved Navn Goullus, var for Revolutionen Artillerie-Sergeant. Fæstningen har været bloqueret i 3 Uger, og i 13 Dage formeligen beleyret, i hvilken Tid tre Krudtmagaziner bleve af Beleyrerne sprængte i Luften.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-09-27
Paris, den 16 September. Exministeren Garats Journal leverer følgende Artikel: "Dronningen staaer op om Morgenen Klokken 7, og gaaer Klokken 10 om Aftenen til Sengs. De to Gensdarmes, som holde Vagt hos hende, kalder hun Messieurs, og Opvartersken Madame. Om Morgenen nyder hun sin Chocolade med Brød til, om Middagen Suppe, med Hønsekiød, Beedekiød o. s. v. Efter hendes uforglemmelige Moders, Keyserinde Maria Theresias høystpriselige Exempel, drikker hun ey andet end Vand. Da hun har giennemlæst de Engelske Revolutioners Historie, saa har hun nu taget fat paa den unge Anacharsis's Reyser. Hun klæder sig selv paa, og friserer sig saasnart hun er opstaaet. Hendes Øyne falde lidt i det Røde, men hendes Anstand er med alt det altid majestætisk, og Theresias Dotter fuldkommen værdig. Hendes Kammer falder meget fugtigt, da det er i underste Etage; hendes Bevogtere have besværet sig derover, men hun selv ikke.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-09-27
Efter Politie Protocollen bestaae de Prætiosa, man ved Arresten har frataget Dronningen, i 4 Ringe, hvoriblant en med Brillanter og en emailleret; et Guldrepeteeruhr, adskillige Guld Signeter, iblant hvilke eet med Kierlighed og Troeskab, saa og en GuldmeDevisen. dallie med Guldkjæde. Paa alle disse Sager findes Navne i Træk, andre enkelte Bogstaver, og Hieroglypher. – Dronningens Opvarterske, som viser hende al muelig Opmærksomhed og Agtelse, hedder efter formeldte Protocol, Catrine Harel.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-09-27
– J Jacobinerelubben er Arrestforvareren i Conciergeriet blevet beskyldt for at have villet bidrage til Dronningens Flugt. - Om Dronningens Søn siger Exministeren Garat i sit Blad: "Han bander allerede som den bedste Sanculotte".
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-09-27
Frankfurt, den 16 September. J Forgaars reyste Churfyrsten igien tilbage fra Mayn; til Aschaffenburg, efter den 12te at have bivaanet den i St. Peders Kirke holdte Taksigelsesfest for bemeldte Stads lykkelige Befrielse fra Riigsfiendens trykkende Aag. Just for 104 Aar siden, den 11te September, er sammesteds i Churfyrsten af Bayerns og Hertugen af Lotthringens Nærværelse holdet en ligedan Taksigelsesfest i samme Anledning.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-09-27
Den 7de have Franskmændene sat Jld paa General von Schwarz's Slot med tilhørende Sidebygninger, omtrent en Fierdingvey fra Lauterburg, paa det de Keiserlige der ikke skulde finde nogen Beskyttelse. Det Angreb, som 1200 Franskmænd samme Dag havde vovet imod den i Bienenwald posterte General Hotze, bekom dem meget slet. - Ogsaa i Nærheden af Saarbrück, er der nyeligen forefaldet en blodig Affaire.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-09-27
Haag, den 17 September. Saasnart Franskmændene havde erholdet nogle Fordeele over Feldtmarechal Freytag, og derved fik Leylighed til at undsætt. Dünkirchen, angreb de derpaa den 13de med en Overmagt af 60 til 70000 Mand de Hollandske Posteringer ved Werwyck og Holluin, hvor vore Tropper overhovedet beløb sig ikkun til 15000 Mand; drev dem efter en haardnakket Træfning paa Flugten, bemægtigede sig Staden Menin, og forfulgte Arveprindsens Corps, som havde besat bemeldte Stad, lige til Kortryck. Denne Efterretning har her foraarsaget en stor Bestyrtelse. – Man lagde til, at Franskmændene havde stukket vore Magaziner ved Kortryck i Brand; hvilket dog ey endnu er blevet bekræftet. J den første Forhavselse troede man ogsaa, at Provindsernes Stater maaskee vilde give Armeen Ordre til ufortøvet at marchere tilbage til Holland; men nu høres tvertimod, at der saasnart mueligt skal marchere 12000 Mand Hollændere til Armeen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-09-27
Prinds Friedrich af Oranien, som forsvarede Posteringen ved Werwyck, er i Affairen blevet blesseret i Skulderen, og er i Forgaars over Sluis, i Flandern, bragt herhid for at cureres. Hollænderne have retireret til Deynse og Rousseler, men have havt henved 2000 Mand Døde og Saarede. General Beaulien var rykket for sildig frem, havde ikke tilgavns beskyttet Broerne over Wer wyck, og ladet Franskmændene passere dem; hvorved Prinds Friedrich af Oraniens Colonne var blevet omringet, og afskaaret fra Arveprindsens. Den maatte derfor slaae sig igiennem Fienden, og af denne Aarsag blev Hollændernes Forliis saa stort. – Beaulien har nu posteret sig imellem Meenen og Kortryk. Hollænderne forsamle sig ved Gent. General Freytag har paa nye maattet retirere med sine Hannoveranere. Derimod er Prindsen af Coburg i Anmarch, for at angribe Franskmændene i Flandern. Man kan derfor snart igien vente vigtige Optrin.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-09-27
Hannover, den 21 September. J de blodige Actioner, som til den 8de hujus ere forefaldne i Egnen af Dunkirchen, ere af vore Troppers Officerer 16 dræbte og 47 saarede. Den Officeer, som den 6te frelste Prinds Adolph fra sit Fangenskab, var Capitain von Wangenheim, som ogsaa derved blev farligen saaret. Cavalleriet har, formedelst det slette Terrain, ikke kunnet komme med i Actionen. De dræbte Officerer siges at være: General Hammerstein, Oberst Klinkowstrøm, Oberstlieutenanterne Thieling og Thun, Major Drechsel, Capitainerne Marschal, Klemke og Uslar; Ritmester von Bülow af Livgarden; Capitainerne Schuster og Sympher af Artilleriet; Lieutenanterne Rudorf, Ru mann, Rehwinkel og Fændrik von Bothmer.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-09-27
Nederelven, den 23 September. Med den spanske Fregat Casilda og det Engelske Linieskib Fortitude har man i Livorno havt følgende Efterretning om Toulons Overgivelse: Convent Armeen under General Cartaux havde ved Jndmarchen i Marseille holdt meget ilde Huus, skilt adskillige Antiacobinere ved Livet, og sat alle Fangerne Lundtagen Orleans og de øvrige Prindser og Prindsesser) paa frie Fod. Staden Toulon, som havde antaget samme System som Marseille, maatte altsaa frygte for samme Skjæbne. Nu ankom just 16 spanske og 14 engelske Linieskibe med en stor Deel Fregatter, og gjorde Mine til at true Havnen. Toulonnerne, som desuden havde Mangel paa Levnetsmidler, besluttede at kaste sig i de ædelmodige Engelskmænds Arme, og stak det hvide Flag ud; hvorefter det kom til Underhandlinger, der endtes dermed, at Staden, Fæstningen, Arsenalerne, Skibene, samt Vaaben og Munitions Forraadet blev den 29 August overgivet til den forenede Engelsk Spanske Flaade, og at det blev Toulonnerne tilladt at udraabe Ludvig den Syttende til Konge. Nu bleve 1000 Engelskmænd og 3000 Spaniere satte i Land, og fordeelte i Fæstningen, paa Batterierne, og i Arsenalerne. Paa samme Tid maatte 4 spanske Linieskibe seyle til Golfo di Rosat, for at bringe flere spanske Landtropper til Toulon. Lord Hood lod nu alle Batterier sætte i den bedste Stand, de i Havnen liggende franske Skibe afvæbne, og giorde overhovedet alle muelige Anstalter for at beskytte Staden. Da General Cartaux den 31 August med sit 10000 Mand stærke Corps viste sig i Nærheden, lod Lorden alle Engelskmændene, Spanierne, og de bevæbnede Toulonnere rykke ud imod ham. Disse drev ham tilbage, og erobrede 4 Kanoner. Lorden har siden udnævnt den Engelske Admiral Goodall til Commandant i Toulon, Sir Parker til Havne-Admiral, og den Spanske Marquis Langarres til Commandeur over Landmagten. J Arsenalerne fandtes 3000 Kanoner, et stort Forraad af andre Vaaben og Munitioner, og saa mange Master og andre Skibsredskaber, at en stor Flaade dermed kunde udrustes".
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-09-27
Kiøbenhavn, den 27 September. Den 2 August har Hs. Majestæt efter Ansøgning i Naade afskediget Doctor Medicinæ Carl Ferdinand Suadicani fra sit Embede som Physicus i Segeberg, og i dennes Plads igien beskikket Doctor Medicinæ Carl Nieman. Den 6 September er Andreas Sabelon fra Flensborg allernaadigst beskikket til Organist ved den evangelisk lutherske Kirke i Altona. Den 10de Candidatus Juris Andreas Christoph Lindenhan i Hadersleben til Underretsadvocat i Hertugdommene Slesvig og Holsteen, og den 13de Candidatus Theologi, Carl Georg Jahn fra Flensborg til Diaconus i Sørup i samme Amt.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-09-27
J Tallotteriets 559 Trækning i Altona, den 24 September, udkom følgende Nummere. Til en Tid, da Ligheds-Raseriet, just som det nu prædikes, forjaget fordum af Sparta selv, ødelægger Lande og Folkeslag, kunde sindige Danske er noksom væbne sig imod denne lumske Fiende. Enhver Undersaat i sin Cirkel forjager den best med fornuftig Oplysning og Lydighed imod milde og christelige Kongebud, og lade den første lære sig, hvor lykkeligt Fædrenelandet var under sine Regentere, der regierede selv, og som med disse sidste beviiste, at Kongeværdighed bygget paa Viisdom, hævdet af Retfærdighed, skienker den Rolighed, under hvis Skygge Forsynets tusindfold Velgierninger, hvoraf Livet er sammenflettet, ene kan nydes til varig Nytte for utallige Slægter. – Fierde Frederichs Regiering, der saaede for den Alder, hvis Frugter vi roeligen høste, vil give os talende Advarsler og stærke Modgrunde imod ilde forstaaet Frihed og Lighed. Den vil vise os, at uden Orden i Finanterne er al Slags Regiering paa Glid til Despotisme, enten den kalder sig Friheds=Hue eller Parlements=Constitution. – Ministre, Yndlinger, kort, alle de Undersaattere, der have i deres Værge Midlerne, hvorved Frederichs omhyggelige og huusholderiske Regiering, kan beskueligen fremsættes, men holde dem tilbage, eller hindre andre i at bruge dem, de vise sig ikke at være Kongehusets Venner og værdige Nydere af Fierde Frederichs Velgierninger. De synes snarere at vilde med despotisk Tausbed qvæle Ligheds=Spiren, handlende heri daarligen, liigt dem, der tildække Tidslerne for Foraarets skarpe Vinde, at de, naar Foraars-Varmen kommer, kan voxe desto frodigere. Viseligen derimod vilde de handle, naar de oprykkede den med Rod, ved at hidrage alt deres til at vise, hvor lykkelig monarkisk Regiering under Fierde Frederich haver været, og formet efter denne bestandig vil blive. - Haandskriftet af Fierde Friderichs Historie giennemgaaer Forfatteren til Tinten. Vilde nogen sende ham haandskrevne Efterretninger, oplysende Tidsrummet fra 1699 til 1731, kunde de endnu komme til Nytte og deres Ene af Giveres Minde larnemmeligen overleveres Efterverdenen. Jkke saaledes imodtager den deres Erindring, der forsætligen begrov Friderichs Hæder i laveværdig Glemsomhed. Subskription modtages fede. paa det Høyffnerske Contoir, hvor ogsaa Efterretningerne kunde sendes. Høyers Haandskrift af Fierde Frederichs Historie, hvis Saft og Kraft Tydskere alt have nyttet, bliver brugt, men ikke Skridt for Skridt fulgt. Trende Dele vil Historien udgjøre. Overbeviist om Skadesløsholdelse kan med Trykningen til Michelsdag, 1793 begyndes. N. D. Riegels.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-09-27
Fra Pressen er udkommet: Forsøg til Femte Christians Historie, som en Jndledning til Fierde Frederichs ved Etatsraad Høyer, af N. D. Riegels. Dette Forsøg faaes tilkjøbs hos de Herrer Boghandlere Agent Gyldendal, Buch, Poulsen og i det Høyffnerske Contoir, samt hos enhver af bemeldtes Commissionairer, for 1 Rdlr. 4 Mk. paa Trykpapiir og 2 Rdlr. 1 Mk. paa Skrivpapiir.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-09-27
Den Kongelige Hof= og Stats-Calender for Aaret 1793, kan nu tilkjøbs bekommes i det Kongelige Bogtrykkerie, uindbunden for 4 Mk. 4 s., og hæftet 4 Mk. 8 s.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-09-27
Den aarlige Samling af de i Aaret 1792 udkomne Kongelige Forordninger, Placater &c., kan nu tilkjøbs bekommes i det Kongelige Bogtrykkerie, Exemplaret for 5 Mk. 4 s.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-09-27
Confirmations=Bønnen, som efter Kongelig Befaling skal bruges ved Confirmations=Acten, er tilkiøbs at bekomme i det Kongelige Bogtrykkerie.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-09-27
Vibel- og Kirke-Historie, fra Verdens Begyndelse, NB. indtil det 18de Seculum efter Christi Fødsel, hvorudi Guds Kirkes og Lærdoms Tilstand, berømmelige og lærde Mænd, og Skribentere, dens Fiender, Forfølgere og Kiættere, samt andre dertil henhørende mærkværdige Ting, tydelig og paa korteste Maade bliver forklaret, samt med mueligste Accuratesse udgivet af Owe Thorning, Sognepræst ved Toftlund Meenighed i Riber Stift. Da der nu i dette roesværdige, smukke og velforfattede Skrift, som bestaaer i 2 Tomer i Qvarto, kan læses iblant andet det, hvad som ellers i mange Bøger var at hente og samle, og paa adskillige Maader fremsat, og da det er det første i sit Slags, der paa den Maade i det Danske Sprog har seet Lyset, vil man haabe med saadant et betydelig Skrifts Oplæggelse at have gjort Fædernelandet en Tieneste; det er til Kiøbs at bekomme i det kongel. Bogtrykkerie for 8 Mk. Exemplaret, eller begge Tommer.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-09-30
Kiøbenhavns No. Ar mk. FloPost-Tidender, som sen. litiums Mandagen, den 30 September. heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved P. M. opsiner.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-09-30
Turin, den 4 September. Der gaaer et Rygte, at Franskmændene trække sig tilbage til Nizza, og at de, af Frygt for at blive forfulgte af vore Tropper, have sprænget Broerne fra Breglio i Luften.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-09-30
Efter Beretningerne fra Savoyen, for hvilke man dog ikke kan indestaae, har alting erklæret sig imod Franskmændene, saasnart de Kongelige Tropper vare der indrykkede. J Annect have endog Qvinderne grebet til Vaaben, og forsikkret sig alle Øvrighedspersoner og den constitutionelle Biskop. Klublemmerne havde taget Flugten, og blot Chambery skal endnu være i Franskmændenes Hænder.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-09-30
Pirmasens, den 15 September. Den franske General Moreau kom i Gaar med et Corps d'Armee fra Leyren ved Schweigen, og angreb den Preussiske Avantgarde. Franskmændene havde formodentligen glemt, at de her havde med den største General i Europa at giøre, og trængede sig derfor ligesaa uforsigtig som dristig frem. Hertugen af Brunsvig havde Terrainet i sin Magt, kunde altsaa udrette desmere, og angreb Fienden med den lykkeligste Virkning. Slaget varede i 4 Timer. Prindsen af Baden gjorde et Sving omkring den franske Armees ene Fløy, og bidrog meget til, at Fienden maatte vige. De Bostellske Curasserere og Wolfrathske Husarer, anrettede et stort Blodbad iblant Fienderne, hvis Forliis af Døde og Saarede man anslaaer til 2000, og ligesaamange Fanger. Den Preussiske Armee, som fægtede med den største Bravour, har ikke havt noget synderligt Forliis. General Bostells Søn blev skudt, i samme Øyeblik, da han med sin Sabel afparerede et Hug, som var General von Katt tiltænkt. Foruden endeel Krudtvogne og Smaageværer bleve 23 Kanoner og 2 Haubitzer erobrede. Efter Slaget toge begge Partier igien deres forrige Stilling. Tropperne vare overmaade udmattede, og Hertugen fandt det maaskee ikke heller raadeligt at rykke videre frem, for i fornødent Tilfælde at kunne understøtte den ved Bobenthal staaende Wurmserske Division, hvorhen han allerede havde detacheret 4 Batailloner med tilhørende Artillerie.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-09-30
Paris, den 16 September. De nye over Adelsmænd og Geistlige i Amiens og Abbeville decreterte Arresteringer, hvorved Stadsportene have været spærrede og Huusinqvisitioner brugte, have deres Grund i en Contrarevolutionsplan, som man vil have opdaget i Departementet Somme. Man skal nemlig i en Kielder under den forrige Hertug af Birons Slot have fundet et Corps Emigranter med en Kongelig Standart. Conventet har derfor end videre decreteret, at alle Tribunalerne skulde forfare strængeligen imod Emigranterne.