JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-06-06
Frankrig. Med Arbeiderne paa Terrasserne i den nye Hauge ved Compiegne ere over 600 Mennesker sysselsatte. De ved det kolde Veirligt finkede Træplantninger vare foretagne i Begyndelsen af Maji, og alt i næste Aar vil man kunde dømme om det Hele af denne Hauge, der bliver een af de skjønneste i Frankrig. (Allg. Zeit.) Tydskland. Stænderne i de syv Kredse af de gamle sachsiske Arvelande have med Kongeligt Samtykke besluttet, til at lette de Afgivter, der af Landet ere at opbringe, at aabne et nyt Laan paa 6 Mill. Daler til 6 Procent. Dog skal for Øieblikket Handelshuset Reichenbach og Comp. ikke optage uden 3 Mill. mod Landskabsobligationer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-06-06
Efter offentlige Blade ere fremmede Tropper igjen indrykkede i Leipzig, da Messen var til Ende. Nu cantonnere i denne Stad og Egn Tropper af Marchal Mortiers Armeecorps. (S. B.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-06-06
Østerrig. Gezette de France melder fra Wien, under 29 April: Endelig er den ungaarske Rigsdags Slutning besluttet. Rigsdagen aftakkes snart med de vedtagne Formaliteter. Dette hindrer dog ikke, at jo de Kongelige Fordringer, der udgjorde eller skulde udgjøre Hovedgienstanden for Stændernes Raadslagninger, af Hofcancelliet fremdeles discuteres, for derved at anbringe de til hastig Fuldbyrdelse maaskee anvendelige Modificationer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-06-06
Afgivten i klingende Mynt, som var en saare vigtig Punkt for Regjeringen, er antaget af Rigsdagen; men derimod skulde i Ungarn ogsaa al gammel Gield, den reise sig saa hvoraf den vil, i Ungarn kun afgives i wiensk Valut, det er: at Pengene betegne femte Delen af Nominalsummen. Vor Cordon forstærker sig bestandig, og her afgaae uopholdelig nye Corpser dertil. Commandanten af Siebenbürgen, Baron Stipsig, er nu i Bukowing for at see, hvor mange Heste dette umaadelig store Stutteri kan levere det østerrigske Cavallerie. (S. B.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-06-06
Udenlandske Efterretninger. Slutningen af Moniteurens Anmærkninger til den Engelske Regjerings Erklæring, see forrige No. (Fortsættelse af Anmærk. 12.) Disse Actstykker, som Hovmods Raserie har udruget, maae medføre Engellands Fordærvelse, og derfor kan deres Tilbagekaldelse ikkuns have gunstige Følger for Engelland. Vi ville desaarsag vel lade det blive at iværksætte denne Tilbagekaldelse, men ere meget mere deres Opfindere ret megen Tak skyldig for samme. Engellænderne havde gjerne seet sig i uafbrudt Besiddelse af 5 til 6 Millioner aarlig, som Europas Consumtion indbragte dem, og nu have de mistet deres Handel og tilintetgjort deres Jndustrie, medens Fastlandets gjør de stærkeste Fremskridt. En af de brittiske Cabinetsbefalingers Hovedvirkninger bestod i at opvække en Kappen, som man ingensteds havde forudseet. Frankrig, Storhertugdømmet Berg, Sachsen og Østerrig, have fabrikeret alt, hvad Engellænderne forhen fabrikerede, og have vidst at give deres Producter en Fuldkommenhed, der ikke allene er de Engelskes liig, men stundom endog overtræffer dem. Men det var ikke blot paa Continentets Jndustrie disse Cabinetsbefalinger havde velgjørende Jndflydelst, men - hvo skulde have tænkt det – endog flere raae Frembringelser, der førend Americas Opdagelse vare ubekiendte, som nu ere blevne til Nødvendigheder for Europæerne, og som man holdt for den anden Halvkugles udelukkende Eiendom, fandtes i de indenlandske Substantser. Jndigo af Vaidplanter erstatter, endog til lettere Priis, den americanske. Runkelbeden vil være for Norden, hvad Sukkerrøret var for Syden; Europæerne skulle ikke mere boesætte sig i det hede Elima for at døe af den gule Feber. Continentet, udstyret med nye Rigdomme, har befriet sig for den Tribut det maatte betale til den engelske Handel. Den første Tilskyndelse dertil foraarsagedes ved de brittiske Cabinetsbeslutninger; Fremskridtene ere tillokkende; hvis denne drivtige Virksomhed ikke lider nogen Opsættelse, saa vil Europa snart ikke mere trænge til Engellands Handel og Jndustrie. Hvad skal der da blive af disse engelske Finantsoperationer: Hvo vil bringe Penge tilveie til dette aarlige Laan, af 500 Millioner, uden hvilke Statsvæsenet ikke kan bestrides, Hvad vil der blive af dette Amortisationssystem, der allerede er geraadet i Miscredit, og af hiin uhyre Statsgield, der opsluger Engellands regelmæssige Jndkomster, indtil Fred og Velstand engang vender tilbage? 13) Forfatteren af denne Erklæring glemmer forsætlig den den 16 Maji 1806 af Hr. For til Hr. Monroe notificerede, og siden efter hver tredie Maaned fornyede Proclamation af Blocaden paa Papiret. Som Repressalie mod denne Erklæring af 16 Maji 1806, som blokerede hele Kyster, udstædtes den følgende 21 November 1806 Berlin decretet, der erklærede de brittiske Øer i Blokadetilstand. Naar Engelland tilbagetager sin Erklæring af 16 Maji 1806, saa vil det den 21 November 1806 i Berlin udstædte Decret, der ikke er andet end en Repressalieact, ogsaa blive koldet tilbage.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-06-06
Naar det engelske Gouvernement tilbagekalder sine Cabinetsbeslutninger af 11 Nov. 1807, saa vildet den 17 December f. A. i Mailand udstædte Decret, der kun er en Repressalieact mod Cabinetsbeslutningerne, ligeledes blive tilbagekaldt. Det engelske Gouvernements nye Erklæring grunder sig paa falske Data, feilfuldt Raisonnement, og er fuldt af Urmeligheder. Der er ingen Redelighed i, at ville opvække Tvivl om Berlin og Mailand Decreternes Tilbagekaldelse, med Hensyn til America. Denne Tilbagekaldelse blev høitidelig forkyndt. Frankrig har aldrig forlangt at Engelland skulde tage sine Cabinetsbefalinger tilbage, for da ogsaa at tilbagekalde sine Decreter, eftersom America, i det det lagde Forbud paa den engelske Handel, tillige med Bestemthed stod paa sine Rettigheder, der ere lige vigtige for dets Selvstændighed, dets Uafhængighed og politiske Forholde. Det var i Gierningen bedre for de Forenede Stater, om de ligefrem erklærede sig for storbrittaniske Undersaatter, fornægtede deres Nationalexistents, der har kostet dem saa megen Opofrelse af Mod og Blod, og ligesom Jamaica bøiede sig under Engellands Herredom, (thi da skulde Americanernes Jnteresse være grundet under Civillovene), end at erkiende de Cabinetsbefalinger, ved hvilke Herredømmet over Havet er knyttet til den engelske Krone. Da Berlin og Mailand-Decreterne bleve tilbagekaldte med Hensyn til America, gjorde da Engelland ogsaa det samme med fine Beslutninger af 1807 og 1809, Og om det endog havde gjort dette, saa vilde dermed slet intet være gjort, naar det ikke tillige havde tilbagetaget sin Blocadedeclaration paa Papiret af 16 Maji 1806; thi kan Engelland erklære en heel Søekyst i Blokadetilstand, saa kan det ogsaa sætte Europa i samme Tilstand, og jager derved alle neutrale Skibe tilbage til deres Søehavne. Uden at ophæve Blokaden af 1806 var Ophævelsen af Decreterne af 1807 og 1809 et blot Spilfægteri. Denne Sandhed blev i de americanske Ministeres Noter oplyst til Evidents. De have viist sig som fortrinlig skikkede Forsvarere af de Neutrales Sag, og betjent sig af saa seierrige Argumenter, forbundne med en saa ophøiet Charakteer, som ikkuns den gode Sags Forsvarere kunne byde over. Frankrig er beredt til at gjøre for enhver anden neutral Magt det samme som det har gjort for Americanerne, uagtet Decreterne af 1806, 1807 og 1809 endnu ikke vare tilbagekaldte. Saasnart Engelland, tager sit nye Blokadesystem og sine Cabinetsbefalinger tilbage, skulle ogsaa Berlin og MailandDecreterne vorde tilbagekaldte, og alle Neutrale nøiagtigen blive behandlede i Frankrig, saaledes som de ere blevne behandlede for nærværende Krig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-06-06
London, d. 19de Maji. Billingham, Percevals Morder, stilledes d. 15de Maji i Old=Bailey for Retten, hvor hans Advocat erklærede ham for afsindig. Man afhørte herpaa Vidnerne, og siden Billinghams Forsvar. Denne pukkede i en meget forvirret Tale paa Ministrenes Uretfærdighed og Grusomhed. Efterat han havde ophørt at tale, traadte de Svorne til Side, og 10 Minutter efter erklærede de den Fangne for skyldig i forsætlig Mord. Retten dømte ham derpaa til at hænges, hvilket ogsaa skete d. 18de Maji. (Hamb. Corr.) Spencer Perceval nedstammer fra en gammel normannisk Familie, og var den yngste Søn af Greven af Egmont. Han blev født i London d. 1ste Nov. 1762, og mistede sin Fader i en Alder af 8 Aar. Han studerede derpaa i Cambringe, var først Advocat, men havde ingen stor Praxis. Snart derefter havde han Leilighed til at tiltrække sig Pitts Opmærksomhed ved Udgivelsen af et politisk Flyveskrift. 1801 blev han Kronens Procureur, 1802 Generalfiskal. J Parlamentet udmærkede han sig først ved et veltalende Forsvar for en af det PittAddingtonske Ministerium fordret Afgivt. Han forsvarede ogsaa siden alle denne Ministers Forholdsregler, f. Ex. 1803 Krigens Gjenudbrydelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-06-06
Da For og Grenville 1806 paatoge sig Regjerings bestyrelsen, stod han Fare for at miste et indbringende Embede, men da hiin snart døde og denne ikke kunne forsvare sig, saa blev Perceval forfremmet først til Skatkammer=Kantsler, og 1809, da Canning gik af, ogsaa til Skatkammer=Lord, saa at han forvaltede begge de Embeder, Pitt beklædte. Han indrettede det hidtil værende Ministerium med nogle Forandringer, og havde stor Jndflydelse i samme, ja endog mere end Marquis Wellesley. Han efterlader en talrig Familie. Hans ældste Broder, Lord Egmont, eier i Jrland 120 Acres, som man har confiraueret for Catholikerne, hvilket ansees som Aarsag til Percevals Jvren modEmancipationen; hans anden Broder, Lord Harden, er Admiralitets Greffter, en i Fredstider høist ubetydelig, men i Krigstider overordentlig indbringende Post. Dette troer man har været en Medaarsag til Percevals Utilbøielighed for Freden. Efter Hamb. Corr. og Alt. Merk.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-06-06
Preussen. Den königsbergske Tidende indeholder følgende fra Saldau af 24 April. Alt tre Uger cantonnerer i vor By og Omegn Keiserligt Fade. fransk Cavallerie. Her staae 500 Mand grønne Husarer, der fortjene største Berømmelse for deres udmærkede Mandstugt. (Allg. Zeit.)Man veed nu med Vished, at den berømte Rei fende Mungo Park er død. Hans Dødsmaade fortælles saaledes: Han havde mistet alle sine Reisekammerader og seilede i en Baad paa Nigeren i Følge med en Afrikaner; kort forhen havde han imod sin Villie fornærmet en liden africansk Fyrste, som derfor angreb ham paa et Sted, hvor Nigeren er meget smal. Han vilde redde sig ved at svømme hen til en anden Aabredde, men druknede i Floden. (Alt. Merk.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-06-06
Fra alle Dele af det forrige Belgien berettes, at i Mandsminde dette skjønne Lands rige og frugtbare Marker, ikke have ydet saa herligt et Syn. Alle Arter Producter, som man har en Jordbunds Godhed at takke for, der ved sine Jndbyggeres Jndustrie er bleven gjort frugtbar, og især alle Arter Korn give de skjønneste Udsigter. (S. B.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-06-06
Den unge Hr. Røntgen er bleven myrdet ved Mogador i det Øieblik, da han gav sig paa Veien til Tomboluton. Dette Tab er saa meget smerteligere, som denne enthustastiske Reisende har gjort sig al optænkelig Umage for i Africa at vorde anseet for en sand Muselmand, han havde endog underkastet sig en Operation, som Mahomeds Love, befale. (S. B.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-06-06
Den franske Keiser har udnævnt Canova til Ridder af Jernkronens Orden. (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-06-06
Ved Auction paa Børsen den 3die og 4de Junii solgtes: 2190 Casser Appelsiner til 33 Rdl. 5 Mk. a 50 Rdlr. 2 Mk. Cassen, 149 Casser Si troner til 132 Rdlr. a 165 Rdlr. dito, Jamaica Rom til 813 Rdlr. a 845 Rdlr. 30 Virtl., Hamp 277 Rdlr. a 280 Rdlr. 3 Mk. Skippd., Muskat nødder 23 Rdlr. 8 s. Pd., Margeaux 800 Rdlr. Oxehovedet, Cognoc 731 Rdlr. 30 Virtl., Congo 7 Rdlr. 2 Mk. a 7 Rdlr. 4 Mk. Pd., Melis 15 Mk. 9 s. a 15 Mk. 12 s. Pd., stødt Lumpen 2 Rdlr. 8 s. a 2 Rdlr. 11 s. Pd., hvid Sæbe 7 Mk. Pdt., alt med Told. Den 4de Junii solgtes: Virginia Tobak for 7 Mk. 11 s. Pd., Pram laugs=Actier a 161 til 170 Rdlr. Stkt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-06-06
Kjøbenhavn. Trykt hos P. C. Odeckes Enke¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-06-09
Nyesse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-06-09
Skilderie af Kjøbenhavn. og HakkasseNiende Aargang. No. 47. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin. Tirsdagen den 9 Junii 1812. Om Koldfeberie. Koldfebere synes aldrig at have hersket her tillands mere almindelig end i de sidste Aar. Vel kan det ikke nægtes, at man i vort ustadige Clima er mere end i andre Lande udsat for denne ubehagelige Syge, men da den med hvert Aar synes at tiltage, saa maa Aarsagen til dens store Almindelighed nok mere ligge i Levemaaden end i Climatet. Erfaringen viser desuden dagligen, at hile Familier aldeles ere befriede for Koldfeber, medens andre uophørligen hjemsøges deraf, og at denne ubehagelige Gjæst meere besøger Folk af bon ton end de simplere Menneskeclasser. Betragter man hine Menneskers Levemaade, saa kan man heller ikke undres over, at deres Sundhed, som de saa uafladelig storme løs paa, maa paa en eller anden Maade nedbrydes. Vore Damer ville nu eengang ikke vide noget af at de leve under en nordisk Himmel. Aldrig saasnart har Foraarssolen begyndt at tilsmille dem, førend de kaste deres varme Levantiner Øeltse og ombytte deres tykke Vinterklæder med en tynd Musselins Gratiedragt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-06-09
J denne lette Paaklædning, som skikker sig bedre for et Arcadien end for Sjælland, kjøre de til Dyrehaugen og vandre til Frederiksberg. Der blive de varme og ophidsede, og neppe tage de hjem igjen førend Solen er borte og den kolde, skjærende Østenvind, der er saa almindelig hos os, paafører dem en Feber. Men hvad bryder man sig rom en Feber, naar man kun kan klæde sig som en Gratie? Det værste af alt er, at Tilbagefald ere gjerne uundgaaelige Følger af den herskende Levemaade. Neppe er man helbredet førend man atter skal ud til Dyrehaugen, atter til et Tractement, som man ikke kan forsage, og atter trække sig en Feber paa Halsen. Dertil kommer endnu, at Tidsomstændighederne ogsaa bidrage deres til at gjøre dette Onde end mere almindeligt. Vognleien er dyr, og det er ikke alle, som have Raad til at kjøre hjem. Hvad er altsaa følgen, Efterat man har siddet 5 til 6 Timer lænket til et Spille- og Spisebord, og deels i den varme Stueluft, deels ved Nydelsen af den kjere Finkel og det tykke hjerneforstoppende Dobbeltøl, som i den senere Tid mere af Nød end af Tarvelighed have succederet Druesaften, er blevet schaufferet, gaaer man ofte hjem i raat, fugtigt og ubehageligt Veir, ved Midnatstider, ja stundom endog Kl. 3 til 4 om Natten. Ved saadan en Fodvandring sparer man rigtig nok 56 Mk., men denne Besparelse kommer man ofte til at betale saare dyrt den næste Dag. For at faae det ene til at svare til det andet, sørger man troligen for, at ogsaa Børn betimeligen kunne faae en Jder om Febere. Neppe kunne de gaae førend man udstafferer dem som smaa Engle, og lader Piger og Ammer løbe ud med dem i denne Sylphedragt. Herren og Fruen ere i Selskab, og ansee de Smaa i alt for gode og sikkre Hænder naar Maren er ude med dem i den fri Luft. Men den kjere Maren er ogsaa en Evas Datter; hun vil ogsaa i Selskab, nu løber hun med Børnene ud til Frederiksberg istedet for at gaae i Rosenborg Hauge, gaaer ind i et Vertshuus eller en Dansekippe, hvor hun har en Entrevne med sin kjere Mikkel og morer sig med en lystig Dans til henimod Aften. Nu træk ter man i den kolde Aftenluft hjem med de stakkels halvsovende Børn. Fruen tænker mere paa Fru Snips Hat og paa Kløverdame end paa det Barn hun for neppe et halvt Aar siden har baaret under sit Hjerte. Næste Dags Morgen bliver den lille Nikke syg. Man løber til Doctoren; denne kommer og erklærer, at Barnet faaer Feberen, som grasserer meget stærkt. Men hverken Papa eller Mama eller den høilærde Doctor have mindste Ahnelse om, at Maren Amme er Skyld i det Hele, at Barnet aldrig havde faaet Feberen, dersom Mama havde passet bedre paa Maren, og Maren bedre paa Barnet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-06-09
Vore Aftenpromenader, som allerede Tode for tredive Aar, siden med ligesaa megen Vittighed som Grundighed har paatalt, bidrage vel heller ikke lidet til Koldfeberes Hyppighed. Vore Skjønne ville saa gjerne vandre, selv i den strængeste Kulde, omkring i Gaderne, ikke for med Hervey at betragte den stiernefulde Himmel, men snarere fordi man i Mørke ikke behøver at være saa pyntelig klædt som om Dagen. Efterat man hele Dagen har siddet indspærret, det være nu om Vinteren, eller Sommeren, i et Værelse, hvor man i det mindste har havt nogle 20 Graders Varme, flyver man om Aftenen ud som en Flaggermuur, uden at have andet end et tyndt Shawl om sig, og troer derved allerede at være fuldkommen betrygget mod enhver Forkjølelse. Nu vandrer man omkring enten i glatfrosne Gader i Frost og Taage omVinteren, eller i skyggefulde, duugbedækkede, damperige Alleer om Sommeren. Og dette kalder man da at gjøre sig en Motion, at nyde den friske Luft, Vist nok er intet sundere end Bevægelse og den friske Lufts Nydelse, men det bør skee paa en Tid af Dagen, hvor Naturen selv indbyder os dertil. Paa Natfuglene nær gaaer Alting i Naturen med Solen til Hvile, selv Blomsten lukker sig naar Aftenen kommer. Mennesket derimod handler heri som i saa meget andet tvertimod Naturens Bud. Ogsaa blandt de lavere Classer ere Koldfebere i den senere Tid blevne temmelig almindelige.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-06-09
Haandværksfolk kunne nu fortjene saa meget, at de kunne svire de to Dage af Ugen, naar de arbeide i den øvrige Tid. Men hvor skadelig er ikke denne Sviir for deres Sundhed, Man tilbringer hele Dagen og en stor Deel af Natten i et Drikkehuus, hvor Luften er ligesom forpestet af Sviregjæsternes Aande og den usle Tobaks næsten dræbende Lugt. Der overvælder man saalænge Maven med Øl og Brændeviin til den ligner et Hekla, der ved sine opstigende Dampe hvert Øieblik truer med et Udbrud, og kommer i en unaturlig og overbreven Uddunstning. Lad end være at saadanne Menneskers Maver ere ordentlige Svampe, der suge Alting til sig. Jngen Vane, ingen Constitution er stærk nok til at modstaar en saadan Vold. Naar nu slige Folk i den fugtige, kolde Natluft rave hjem til deres Bolig, saa lister Svirens blodige Hevner, Feberen, sig lumskelig hjem med dem, og næste Dag, naar Rusen er udsovet og man igjen skal tage fat paa sit Arbeide, ryster maa over hele Legemet som et Espelov. har Hovedpine og en ilde Smag i Munden, og maa lægge sig. Man vil nu sætte Feberen ved alskens Kiellingeraad, og et i Begyndelsen ringe Onde bliver til et stort. De stærkeste Constitutioner nedbrydes, og Mortaliteten stiger derved uophørligen. Skade at mange Læger istedet for at opsøge Aarsagerne til den forøgede Sygelighed og Dødelighed paa Jorden, heller søge dem i Luften. Saaledes har nyligen en Doctor Heberle villet bevise i allg. Anziger at Hovedanledningen til dette Aars barske Foraarsveirligt laae i Maanens vexelviis overmaade store og overmaade liden Frastand, fra Jorden. Bedre havde det været om den gode Hr. Doctor havde smukt holdt sig til Jorden og lært sine Medmennesker den bedste Maade, hvorpaa de kunne modstaae Virkningerne af det barske Foraarsveirligt. Et allerunderdanigst Ønske.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-06-09
(Jndsendt.) Uagtet det synes at være en Selvfølge, at Reskrip terne af 16 Febr. og af 19 Maji d. A. angaaende Flyttetiden, som bekjendtgjorte ved Placater fra Kjøbenhavns Magistrat, og som en Virkning af den Mangel paa Værelser, der i den senere Tid har fundet Sted i Kjøbenhavn, ikkun kunne være gieldende for Residentsen, saa vover Jndsenderen heraf dog at fremsætte det allerunderdanigste Ønske, at det endnu forend d. 24 Junii d. A. ved en Lov maatte blive bestemt, hvorvidt Michaeli Flyttedags Ophevelse skal gielde for Værelser uden for Kjøbenhavn, da han er overbevist om, at derved mange unyttige Discussioner og Rettergangssager vilde kunne forebygges. Tillige ønsker Jndsenderen, at det ved en Lov maatte vorde bestemt, inden hvilken Tid Opsigelsen her i Hovedstaden skal skee.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-06-09
Placat for Danmark og Norge, angaaende Udlaan af Korn. Hans Majestæt Kongen har, under 1ste d. M., behaget allernaadigst at resolvere saaledes: "For saameget mueligt at fremme Udlaan af Korn in natura, der kunde være gavnlig under nærværende høie Kornpriser og Omstændigheder, da Adskillige have betydelige Forraad, og Endeel derimod mangle til eget fornødent Behov; ville Vi allernaadigst have tilladt, at Enhver, der fra nu af og indtil Augusti Maaneds Udgang dette Aar, udlaaner Korn paa den Maade, at det efter Høsten skal tilbager betales in natura, maae have Tilladelse til ved saadant Udlaan at betinge sig, foruden Tilbagebetalingen in natura, en Fordeel eller Rente ligeledes in natura af 1 til 2 Skjepper pr. Tønde, uden derfor at ansees som den, der har tage, ulovlig Rente, naar ikkun ingen Betaling, Godtgjørelse eller Rente i Penge, ved Siden af fornævnte Renter in natura, paa nogen Maade betinges.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-06-09
Denne allerhøieste Resolution kundgjøres herved til alle Vedkommendes Efterretning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-06-09
Det Kongelige Danske Cancellie, den 2den Junii Under den 22de Maji d. A. er igjennem det Kongel. Slesvig=Holsteenske Cancellie udfærdiget et Patent, angaaende Straf for de Kapere og Kaperrhedere, som imod Betaling afstaae fra Appellationen i Opbringelses-Sager, for Hertugdømmerne Slesvig og Holsteen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-06-09
Mariboe, den 4 Junii. J afvigte Maji Maaned vare efter Jndberetning til Øvrigheden, her i Byen Priserne paa Korn og Fedevarer følgende: 1 Td. Horde 44 Rd., 1 Td. Rug 32 Rbd, 1 Td. Byg 28 Rd., 1 Td. Havre 20 Rd., 1 Td. graae Ærter 30 Rd., 1 Td, hvide dito 30 Rd., 1 Td. Kartofler 8 Rd., 1 Pund røget Flesk, 4 Mk. 8 s., 1 Pund fersk dito 3 Mk. 8 s., 1 Pund Kjød 3 Mk., 1 Pd. Smør 9 Mk., 1 Pd. Ost 2 Mk., 1 Pund Talg 1 Rd., 1 Slagternød fra 100 til 160 Rd., 1 Faar 14 Rd., 1 Sviin, fra 30 til 100 Rd. - For nogen Tid siden blev som et sjeldent Tilfælde ved den saakaldte Dyrehauge under Grevskabet Knuhrenborg fundet et dødt Marsviin, der var kommet ind med Høivandet, hvoraf blev brændt omtrent 15 a 10 Potter, Tran. - Den 1ste dennes afbrændte Brødrene Kuhn i Nykjøbing paa Falster for en stor Mængde Tilskuere et stort og prægtigt af dem forfardiget Kunstfyrværkerie, der i alle Henseender svarede til de Forventninger, som man har gjort sig om disse duelige Kunstneres Færdigheder. (Mariboe Avis.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-06-09
Præstøe, d. 3 Junii. Den saa kaldede og fra de ældste Tider af bekiendte Hellige Kilde, i Mehrn Sogn og Bye, Præstøe Amt beliggende, er nu igjen af et ædeltænkende Menneske, saavidt muligt sat i saadan Stand, at den tue, sit bekiendte klare og virkende Vand rigelig kan forsyne alle dem, som paa St. Hans Aften ville besøge den. Pladsen, deromkring, som er saare liden og indskrænket til de Lysthavendes Ophold der den bestemte Tid, vil upaatvivlelig af Vedkommende blive udvidet og forskjønnet til Hensigtens Beqvemmelighed, ligesom der og vil sørges for, at en ny Tavle eller Offer=Blok, til Bedste for Sognets Fattige, bliver opsat istedet forden Kilden nærstaaende gamle ubrugbare Blok. De henrundne Tider, i hvilke denne Kilde saa ofte har været besøgt af talrige Forsamlinger, ville ved denne Leilighed blive gienerindrede, og velsignet være den Ædle, som med sit forskende Øie har værdiget denne gode og kraftfulde Kilde sin Opmærksomhed, hvorved ikke allene de nær som langt fraliggende Familier kunne komme til Kundskab herom, men end- og de Fattige ikke vil glemme at velsigne denne retskafne Handling.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-06-09
Af et Tillæg til et af de seneste Numere af Pudstikken sees, at Bidragene til det norske Unirersitet, nu ere voxne til en Sum af 730,290 Rd. eengang for alle og 11,838 3/2 Rdlr. i aarligt Bidrag.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-06-09
J Finmarken er Hestekjøds Spiisning nu bleven temmelig almindelig. Til Menneføde slagtedes og benyttedes i Aaret 1810 84 deels voxne Heste, deels Føl J Arendal søger man nu om at faae en Mestet eller Svend af Sadelmager, Garver- og Malerprofessionen, da Byen mangler dette Slags Haandværkere.