JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1788-09-26
London, den 2den September Der skal i Aar findes et skadeligt Jnsect i den Americanske Hveede, hvorfor sammes Jndførsel er forbuden i alle Engelske Havne.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1788-09-26
Cullerad, den 25de August. En Dagleiers Kone kom her den 20de f. m.i Barselseng i 8de Maaned, med 3 Drenge og 1. Pige, som alle 4 strax døde, og 5 Dage derefter, fødte hun endnu et dødt Barn. Denne Kon som kun er 33 Aar gammel, har i de 15 Aar, hun har været givt, alt tilforn 4re gange født Tvillinger, og engang Trillinger, altsaa i 6 Barselsænge bragt 16 Børn til Verden, hvoraf endnu 6 ere i Live. Jndfald.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1788-09-26
London, den 4de September. En riig Enke som døde her forleden, testammen, terede en aarlig Pension af 15 Pund Sterling for sin Skiødehund.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1788-09-26
J disse Dage døde her en merkværdig Stodder, 97 Aar gammel. Hans Navn var William Elliot, og han selv et underligt Exempel paa Lykkens Afvexling. J Begyndelse var han en anseet Brændeviinsmand, gjorde Opbud, gik til Søes, leed Skibbrud, levede 5 Aar paa en ubeboet Øe, kom endelig tilbage til London, blev Skuespiller, siden Lotterie=Collecteur, endelig Hestehanler, vandt 10000 Pd. i Stats lotteriet, sadte alle disse Penge igien overstyr, kom for Gield i Fengsel og døde til sidst som Betler. En i en Skærmodsel ved Choczim fangen og saaret Aaa spurgte Prindsen af Coburg; hvor hans Hoved skulde afslaaes, men fik til Svar at han skulde leve, naar han vilde bekiende alt, hvad han vidste.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1788-09-26
Østerrig, den 23de September. Om den gamle Helt Landon fortælles følgende Anecdote: En vis General som skulle til Armeen, kom mere end 7 a 8 gange kiørende, for at tage Afsked med ham, men altid var Feldmarschallen ikke hiemme. Da Keiserenspurgde dette, sagde han maaske han dog er hiemme for mig; han kiørte derpaa selvtil ham, bad den omtaldte General følge med. De traadde begge anmeldt ind i Laudons Værelse, og fandt ham i Sloprokken siddende paa Gulvet, omgiver med Landkort og en Cirkel i Haanden. Ved dette Syn kom Taarerne i Monarkens Øine, som sagde, at han ønskede saaledes at see mangen General ikke at være hiemme.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1788-09-26
Frankfurt am Maym, den 3die September Blanchard har i Mühlhausen, og en Fran Bonde ved Piriqueur i Frankrig næsten paa en gang gjort tvende ganske nye Luftmaneuvres, med den Forskiel, at i Mühlhusen var Publicum gael der betalte Blanchard saavel, og i Periqueur Bonden der gjorde det for intet. Blanchard lod nemlig stige temmelig høit i Luften en Balon der holdt 9500 Cubikfod. Bed en anbragt Mechanisme løste sig en Faldskierm med en Gied fra Ballonen, som ganske sagte kom til Jorden, og ved en anden Mechanisme vendte Ballonen sig, tabde sin Luft, og kom langt for til Jorden end Faldskiermen. Bonden ogrimod, som længe havde lagt af en hidsig Sygdom, sprangud af Sengen, krøb 45 Fod høit op i et Træe, kastede der Skjorten fra sig, og saaledes nogen vilde flyve; han sprang og ud fra den yderste Gren, og kom til at staae paa begge Been, uden mindste Skade efter dette halsbrækkende Spring. Han undrede sig siden forskrækkelig over hvorledes det kunde være, at han ikke kunde flyve? Prædikanterne paa 19de Søndag efter TritsAftensang. Høimesse. Trinit. K. Hr. Provst Claussen. Hr. Beck Michael. K. Hr. Provst Hasse (tydsk, Hr. Fenger
Ribe Stifts Adresseaviser, 1788-09-26
hos Herbergerer Sr. Limschau, . . i Colding er indleveret til NB. Forhandling og Bortsælgelse et Partie af den berømte biskob Essenz, hvis fortrinlige Godhed er almindelig bekiendt, og derfor ville det være overflødig, at beskrive samme; dog maatte til Liebhabernes Efterretning være meldet, at denne biskop=Essen er af saadan Styrke, at et Lod af samme er tilstrækkelig til, at 2de Botellier rød Viin dermed kan giøres til Biskop. Altsaa har et Lod af bemelte biskopEssenz samme Kræfter og Substanz, som 6 gode modne Pommerantzer, og sælges dog for 5 s. med Glas; ligesaa er hos bemelte Herbergerer Limschau at bekomme, et tilforladeligt Middel imod Væggeluus, hvoraf Glasset koster 8 s. En trykt Underretning om Maaden, hvorledes enhver Deel skal bruges, og sammes særdeles nyttige Egenskaber, følger med ethver Glas til Liebhabernes behagelige Efterretning. Skulle nogen have noget at fordre efter den i Gaarslef Sogn og Bye, udi Riber Stift ved Døden afg. Sogne=Degn Hans Bull, da sville de behage at melde og beviisliggiøre saadan bor mig underskrevne, som Skifteforvalter, in ren de Tider, Loven befaler; og da Stervboets ringe Tilstand giør det umueligt her om at bekoste lovlig Proclama, saa ville alle Vedkommende holde sig denne Jndkaldelse eftrrettelig. Pied sted Præstegaard pr. Fridericia, den 5te September 1788. C. Bang, Provst i Holmanns Herred.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1788-09-26
Da en Hoved Reparation paa Kirken i Kiøbe stæden Weile skal foretages, og da i den findes endeel brøstfældige Epitaphier og Begravelser, til hvilke ingen Eiere viides, og hvoraf i mange Aar ingen Afgivter svaret: Saa ville de som formene sig Rettighed til nogen Begravelse i forbemelte Kirke, behagelinden 12 Uger, fra Dato at anmelde det for underskrevne Kirkens Jnspecteurer, og bevise deres lovlige Adkomst dertil, da de Begravelser, til hvilke ingen melde sig, efter foreskrevne Tids Forløb ansees og behandles som hiemfaldne til Kirken. Weile den 16de Sept. 1788. Carøe. Schiøth. Sogne Præst. Byefoged. Slader herved til alles Efterretning betiente giøre, at han agter sig i næst kommende Uge at afsegle herfra til Kiøbenhavn; alle Vedkommende som vilde have enten Stykgods eller andet herfra med ham vilde jo før jo hellere og i seneste til ommelte Tiid melded sig hos ham, ligesom han og medtager Passagere naar de betimmelig tilkiendegiver ham samme.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1788-10-03
Politisk.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1788-10-03
Leipzig, den 22te September. Al Sætten i Lotterierne er i den Frankiske i Kreds forbuden endog under TugthuusStraf.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1788-10-03
Paris, den 19de September. Nylig fandt man paa mange offentlige Pladser, følgende Sætning opslaaet: " Kongerne have faaet deres Magt af Folket for at beskytte Love, ne; disse Love maae de ikke overskride, og de ere Nationen Regnskab skyldig over Jndkomsterne. Kongen vil stifte en nye Orden under Navn af Ordre du bien publique for dem, som have gjort Landet nogen væsentlig Tieneste. Paa den ene Side, skal den have Kongens Brystbillede tilligemed Aarstal og Ordene, som ovenmeldte; men paa den anden: de 3 Lilier med Ordene Pro bono publico, non sibi sed toto. Den skal bæres i et Knaphul ved et sort Baand hvorpaa skal staae med forgyldte Bogstaver: Omtravaille pour sol, forsquion fait le bien.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1788-10-03
J den nye Memoire, som Geistligheden har overleverer Kongen, bliver iblandt andet beviist, at Cour pleniere er unyttig og farlig. Om Oplag og Laan finder man deri følgende merkværdige Sted. "Dersom Nationen har Ret at octroiere Oplag; saa kan det provisoriske Oplag, formedelst en middelbar følge ikke derfra være fritaget; og dersom maaskee en Omstændighed giør dette provisoriske Oplag nødvendig, saa maa Nationens patriotiske Jver sørge for denne Omstændighed. Laan maa efter samme Grundsetning som Oplag blive behandlet, fordi Mehoden, som immer forudsetter en god Anvendelse, og en occonomisk Administration, er en chimærisk og farlig Method.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1788-10-03
Kirke Sager.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1788-10-03
Polen, den 18de September. Den Russiske Monarchinde lader i Rom forfærdige et herligt Malerie, som forestiller Dalai Lama, og er bestemt til Foræring for Kalmukkernes Chan. - Som bekiendt, er Dalai Lama den ypperste Præst i Tartariet, der af utallige Horder tilbedes som en Afgud. Den menige Mand holder ham for udødelig, og fortærer hans Skarn som en Helligdom. Materiet forestiller Dalai Lama i en prægtig Pago de, hvor en Mængde Menneskeer knæle omkring ham, hvilke han ved sin Velsignelse opmuntrer til at drage i Feldten.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1788-10-03
Leipzig, den 23de September. J Augsburg indføre Protestanterne nu det affentlige Skriftemaal.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1788-10-03
Literarisk.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1788-10-03
Wien, den 27de September. Den bekiendte Frieherre v. d. Tienk har skrevet en Commedie, under Titel, Cadetten i Tyrkkekrigen; men man tvivler meget paa, at den bliver opført. I en af Scenerne falder Catdetten, i det han staaer og praler og fine tilkommende Braveurer mod Tyrkerne, afmægtig paa Gulvet, fordi han seer en Mundolet Kræmer komme ind i Tyrkisk Klædedragt, o. s. v.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1788-10-03
Florenz, den 15de September. Den Russiske Monarkinde som allerede havde benaadet vor berømte Digterinde, Corillamed en Pension, har nylig skienket samme en meget smuk Guldmedaille, med Keiserindens Portrait paa den ene og Pallas paa den anden Side. Denne Foræring var ledsaget med en i de naadigste Udtryk affattet Skrivelse, som viser, hvor meget Monarkinden agter Corilla, og re at hun endog midt i Krigsurolighederne ikke forglemmer Fredens Konster.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1788-10-03
Juridisk.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1788-10-03
Wien, den 3die September. Det er General Papilla som tillægges Skylden af Tyrkernes Jndtrængen i Bannatet, hvorfor ham nu formeres en Krigsrets Proces.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1788-10-03
En jalon Landsbyedommer havde ulovlig benyttet sig af den nærværende Recruthverving og bragte en ung Bondekarl, som han befrygtede sig prydet med Horn af, bunden til nærmeste Hververplas; men til Lykke var Hververofficeren en samvittighedsfuld god Mand, og lod, da han hørte Aarsagen, den stakkels Recrut sende tilbage paa Landsbyedommerens Bekostning og Hr. Dommeren selv give 25 dygtige, paa et Sted, hvor han ingen Horn havde at befrygte.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1788-10-03
Brandenborg, den 26de September. Efterretninger fra Kønigsberg melde, at en vis Statsraad, navnlig V., har gjort falske Vexler og Documenter for 66000 Daler, og bedraget for 40000 Daler Mündelpenge, hvorpaa han for 4 Uger siden er undvigt, men igien greben i Mitan, og ført tilbage til Kønigsberg, arresteret og lagt Sag imod. Medisinsk.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1788-10-03
Paris, den 13 de September. Nerpegavles i nogen Stad i Verden saa mange Børn paa Kiøb som her; det afvigte Aar har her i Paris allene frembragt 5912 Hittebørn, som er langt over 4de Parten af de ialt fødte Børns Tal. - En vis Medicus vil herover udgive en Afhandling og der bevise disse Aarsager, og man længes meget efter sammes Udgave.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1788-10-03
Wien, den 6te September. En Officer har funden paa et rart Middel, hvorved Soldaterne midt i Trefninger kunne slukke deres Tørste uden Tienestens ForsømmelMen det er besalet det Medicinske Facutæd at undersøge samme og derom indgive Keiseren de res Tanker. Jndfald.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1788-10-03
London, den 4de September. En Maler er nu færd med at male den ærværdige Figur af den nyemodens, Patriarch Moses Gordon, til et Skildt for et Øilhuus, med et skiønne rødt Skæg paa 6 Tommers Længde; han er indkommer med en Klage der over, som er afvist, og na byder han Maleren 1000 Ducater før ei at male det.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1788-10-03
Wien, den 8de September. En retskaffen og meget brugbar Mand lod sig for nyelig hverve, og sendte sin Kone følgende Billet fra Hververhuset: "Din Forfængelighed har gjort mig ulykkelig; Dine medbragte 50000 Gylden har du liderlig forødet; og med min Sveed betalte du din Sminke: " Sælg alt, hvad jeg har ladet dig tilbage, og " see, hvorledes du kommer igiennem; mig seer du aldrig mere." Atter et Beviis paa, at Penge ikke giøre lykkelig, naar de ere i Daarers Hænder; - Forøderen og Guieren have ens godt af Lykkens ufortiente Gode. Kun den vise Menneskeven høster Velsignelsen af det lidet eller meget, som Forsynet giør ham til Huusholder over, og tør ikke frygte paa den store Regnskabs Dag.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1788-10-03
Prædikanterne paa 20de Søndag efter TritsHøimesse. Aftensang. Trinit. K. Hr. Jørgensen. Hr. Beck. Michael. K. Hr. Provst Hasse (tydsk) Hr. Fenger
Ribe Stifts Adresseaviser, 1788-10-03
Bekiendtgiørelser. Efter Hans Kongelige Majestæts Allernaadigste Bevilling, af følgende Jndhold Vi Christian den Sy 4 Rdlr. Dende, af Guds Naade, 1788. Konge til Dannemark og Nor lige de Venders og Gothers, Hertug udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmersken, og Oldenborg; Giøre alle vittterligt: at vi efter herom allerunderdanigst gjorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed be" vilge og tillade, at Os elskelig Hr. Hans de Hoffman, Ridder, vores Conferentsraad " og Amtmand over Coldinghuus Amt som Skifte=Forvalter efter afdøde Agende Post" fører Jørgen Madsen Brønsted " af Brønsted Bye under bemelte Coldinghuus Amt maae udi de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser, Riber=Stifts Adresse Avis, den Wiborger Samler og den Altonaiske Mercur 3de gange efter hinanden med Aar og Dags Varsel indkalde alle dem som maatte formee" ne sig at have noget at fordre efter bemelte " afdøde Jørgen Madsen Brønsted, dermed at fremkomme og saadan deres havende Krav, " inden berørte Tids Forløb hos benævnte Conferentzeraad Hoffman, som Skifte=Forvalter at anmelde og beviisliggiøre; Og skal " saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; Dog skal denne vores allernaadigste Bevilling læses for vedkommende Værneting, samt den Oberret hvor" under samme henhører; hvorefter de vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare; Givet paa Vort Slot Christiansborg udi Vores Konglig Residents Stad Kiøbenhavn den 12te September 1788. Under Vort Signet. ( L. S.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1788-10-03
Efter Hs. Majestæts allernaadigste Befaling, Brandt. P. Aagaard. Schow. Colbiørnsen. Bliver herved med Aar og Dags Varsel, alle dem indkaldet som maatte formeene sig at have noget at fordre efter bemelte afdøde Jørgen Madsen Brønsted, dermed at fremkomme, og saadan deres havende Krav inden berørte TidsFerløb hos mig at anmelde og beviisliggiøre, da enhver skal vederfares Ret. Fridericia den 16de September 1788. H. de Hoffmann, Der bliver herved bekiendtgjort, at efter 2 Dom og Jndførsel vorder efter skrevne de Herrer Søren og Anders Holst til Damgaard i Coldinghuus=Amt, deres Eiendomme, 3 gange ved offentlig Auction opbuden til bortsælgelse, og ved 3de Auction til høistbydende absolut bortsolgt nemlig. 1) Damgaard med dens Eiendomme, af Skov og Mark der er beliggende omtrent en Miil fra Fridericia og staaer, for Hartkorn Ager og Eng frie Hovedgaards Taxt 1 Tdr. 3 skpr. 2 Fdk. 1 Alb. og Skovskyld 2 og en halv Alb. Gaarden er beliggende i den bedste Egn. og dens Bygninger bestaaer af Eege Bindingsværk, alt for faae Aar siden af nye opbygt. 2) En Parcel som er indkiøbt fra Hønneberggaard under No. 2, der er beliggende tæt ved forbemelte Damgaard med Hartkorn frie Hovedgaards Tax Ager og Eng 2 Fdk. 1 og en halv Alb. 3) En Gaard i Fridericia beliggende paa den Søndre Side af Danmarks Gade, hvis Bygninger bestaaer af Eege Bindingsværk i alt 45 Fag indrettet til Beboelse for en honet Familie. 4) En halv Østerlod Jorder under Nr. 6, med Kobbel Ager i have Eng paa Fridericia Mark. 5) En halv Væsterlod Jorder paa Fridericia Mark under No. 88, med Kobbel Ager og lang Eng. Auctinerne holdes paa Fridericia Raadhuus 1ste gangoden 6te, 2den gang den 8de, 3die Auction den 13de October førstkommende om Formiddagen Klokken 10, og bliver som melt, ved 3die og sidste Auction absolut bortsolgt efter de paa Auctions Stædet bekiendtgiørende Auctions Conditioner, hvorom Liebhaberne ellers forinden Auctionen kan blive underrettet hos Procurator Buhl i Fridericia som paa Domhaverens Vegne haver requireret Auctionen. Fridericia den 16de September 1788. Buhl. Bye og Herredsfoged.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1788-10-03
Jos Herbergerer Sr. Limschaui Colding er indleveret til Forhandling og Bortsælgels et Partie af den berømte biskob Essenz, hveis fortrinlige Godhed er almindelig bekiendt, og derfor ville det være overflødig, at beskrive samme; dog maatte til Liebhabernes Efterretning være meldet, at denne biskop=Esseng eraf saadan Styrke, at et Lod af samme er tilstrækkelig til, at 2de Botellier rød Viin dermed kan giøres til Be skop. Altsaa har et Lod af bemelte biskop Essenz samme Kræfter og Substanz, som 6 gode modne Pommerantzer, og sælges dog for 5 s. med Glas; ligesaa er hos bemelte Herbergerer Limschau at bekomme, et tilforladeligt Middel imod Væggeluus, hvoraf Glasset koster 8 s. En trykt Underretning om Maaden, hvorledes enhver Deel skal bruges, og sammes særdeles nyttige Egenskaber, følger med ethver Glas til Liebhabernes behagelige Efterretning. Skulle nogen have noget at fordre efter den i Gaarslef Sogn og Bye, udi Riber Stift ved Døden afg. Sogne=Degn Hans Bull, da ville de behage at melde og beviisliggiøre saadan dor mig underskrevne, som Skifteforvalter, in ren de Tider, Loven befaler; og da Stervboets ringe Tilstand giør det umueligt her om at bekoste lovlig Proclama; saa ville alle Vedkommende holde sig denne Jndkaldelse efterrettelig. Pied sted Præstegaard pr. Fridericia, den 5te September 1788. C. Bang, Provst i Holmanns Herred. Og en Hoved Reparation paa Kirken i Kiøbstæden Weile skal foretages, og da i den findes endeel brøstfældige Epitaphier og Begravelser, til hvilke ingen Eiere viides, og hvoraf i mange Aar ingen Afgivt er svaret: Saa ville de som formene sig Rettighed til nogen Begravelse i forbemelte Kirke, behagelinden 12 Uger fra Dato at anmelde det for underskrevne Kirkens Jnspecteurer, og bevise deres lovlige Adkomst dertil, da de Begravelser, til hvilke ingen melde sig, efter foreskrevne Tids Forløb ansees og behandles som hiemfaldne til Kirken. Weile den 16de Sept. 1788. Schiøth. Carøe. Sogne Præst. Byefoged. Nor en skikkelig Skriver Dreng der i 2 a 3 Aar. J kan underholde sig selv med Klæde og Føde er en Plads strax at tiltræde hos Bye, Raadstue. og Herreds=Skriver Gælmunden i Fridericia.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1788-10-10
Politisk.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1788-10-10
Kiøbenhavn den 4de October. Erklæring. Efter den yttrede Tanke, som Kongen har ladet give ved sin Gesandt i Kiøbenhavn, og den Fortrolighed, som Kongen har udviist mod Kongen af Danmark, i det han overdrog ham Bestræbelsen, for at tilveiebringe Freden mellem Kongen og Keiserinden af Rusland, har Hans Majestæt ikke kundet antage den Erklæring, som Kongen, hans Svoger, har ladet ham tilstille under afvigte 19de August, uden med Forundring og Misfornøielse. Da Hans Majestæt, endnu ønsker at afvende alt det, som lunde opvække Bitterhed og Had mellem Ham og en Fyrste, om ved saa helligt et Baand med Ham er for unden, saa forbeholder Han sig, dersom Nødvendigheden af Omstændighederne giør det nomgiengeligt, at erindre den Danske Majestæt om, vor megen Bestræbelse Han har anvendt, for at befæste den gode Forstaaelie, som i mere end 60 Aar er vedligeholdt mellem Sverrig og Danmark, og giøre samme standhaftig og redvarende. Da Konge endnu intet vil forsømme for at vedligeholde denne lange Fred, som begge Rigers Aarbøger kan opvise, og desuden veed, hvad for Bestræbelser, andre Magter skulde anvende, for at dempe den nye Krigslue, som truer Norden, saa indskrænker Han sig nu ene og allene der hen, at fordre en reen Erklæring, overeensstemmende med den Danske Majestæts Hensigter, efter hvilken Kongen vil indrette sine Trin. - Han Danske Majestæt erklærer, at Han, i Følge sine Defensiv Tractater, og de deri betingede Clausuler, skulde overlade en Deel af sine Krigskibe og Tropper til frie Disposition for Keiserinden af Rusland. Kongen, som indtil dette Øieblik er uvidende om Jndholdet og Omstændighederne, Forbindelserne, som ere indgaaede mellem Danmark og Rusland, spørger Kongen, sin Svager, om det er Hielpetropper og Skibe, som Han vil overlade Rusland til Disposition. J dette Tilfælde, og efter den til alle Tider her indførte Brug kunde Hans Skibe og Tropper kun agere mod Sverrig i de Vande og Provindser, som tilhøre Rusland, og gaae til de Egne, hvor Krigens Skueplads nu er, og i dette Tilfælde skulde Kongen, langt fra ansee den Danske Majestæts Trin som fiendtlige, men meget meere beklage at Sverrigs Fiende seer sig understøttet ved Kongen sin Svogers bistand. Men dersom disse Tropper, underkastede den Danske Majestæts Herredømme, begive sig til Sverrigs Grændser, for at rykke ind i Kongens Districter; dersom de angribe de Kongelige Undersaatter, Fæstninger og Tropper selv, saa skulde Kongen være tvungen til at bryde den langvarige Fred mellem Sverrig og Danmark og ansee Kongen af Danmark som den angribende Deel. Kongen forsikrer paa det forme ligste og paa sit Kongelige Ord, at de Forsigtigheds Regler, som ere foranstaltede paa Grændserne af Norge og Skaane, ere blot til Forsvar, og at Vedligeholdelsen af den mellem begge Nationer lige nødvendig Fred er Formaalet for hans oprigtigste Ønsker. Kongen forventer et tydeligt Svar, som videre skal bestemme hans Trin.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1788-10-10
Kiøbenhavn den 11 Sept. 1788. Sprengtporten. Svar.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1788-10-10
Paa den Kongelige Svenske Gesands oversendte Erklæring. Langt fra at forraade Hans Majestæt Kongen. af Sverrigs Fortrolighed, beklager Hans Majestæt, Kongen af Danmark ikke alleneste, at Han ikke er sat i det Tilfælde ganske at besvare samme, da Hans første yttrede Tanker og en fredeligsindet Tænkemaade ikke ere anlangede til Hans Majestæt, førend Hans Erklæring af 19de Augusti allerede var overleveret til Gesandten og afgaaet til Sverrig. Hans Majestæt har alligevel benyttet sig saa meget deraf, som det var Ham mueligt, for at befordre Vedligeholdelsen af Freden, og erklærer at Han stedse skulde være beredvillig, med al Oprigtighed og med al muelig Iver at bidrage til den venskabelige Magts Hensigter og Trin, som sigter til samme Øiemmeed. Det dependerer ikke af Hs. Majestæt at give sin Bistand en anden Vending, end den, som er anmeldt i Hans første Erklæring, og er bleven betinget i Defensivtractaterne, hvorpaa man selv har beraabt sig. Den er allerede overladt til Ruslands frie Disposition, og da Krigskuepladsen ikke er, eller kan være indskrænket paa Finland allene; saa er Hs. Majestæt ikke berettiget til at antage en ny Erklæring, som er tvertimod Hans Ord og Tænkemaade. Saa længe Danmark ingen egen Jnteresse har, og kun agerer som sin Bundsforvandtes Biestand. saa længe kan det intet Øiemmeed have end Vedligeholdelsen af en hastig og vedvarende Fred, og saasnart Hendes Majestæt Keiserinden er enig med Sverrig, angaaende Betingelserne, saa er Freden med Danmark ligeledes gjort. Danmark maa ære alle Ruslands Trin, som ende eller forhale denne Krig, hvori det er indviklet; Saa længe Auxiliair Tropper og Skibe, som skulde agere mod Sverrig, ikke overstige det betingede Antal, og den overblevne Rest af den Danske Krigsmagt ingensteds begaaer Fiendtligheder; saa længe har ogsaa Kongen af Sverrig ingen grundet Aarsag til at beklage sig. Han skulde selv forandreden, nærværende Situations Natur, der og Han vilde ansee og behandle Krigsmagten som en Fiende, som ikke agerer mod Sverrig, og ikke skulde giøre det førend Sverrig har erklæret Danmark Krid. Det vilde være Ham selv, der da giver Stridighederne Tilværelse, der ikke vare til, og heller ikke ville være, naar Kongens Ønsker og Raad, og Betragtningen af begges Undersaatters Lykke kunde have nogen Indflydelse paa Hans Svenske Majestæt, Kongen har intet at indvende imod de Forholdsregler, som man i Sverrig modsætter de Danske Auxiliartropper. Hans Majestæt erklærer meget mere, at Han ikke giver sine Udkast og Skridt nogen anden Udvidelse, førend Han erfarer, at Hs. Svenske Majestæts Beslutning er igienkaldelig, til at give samme. Han ønsker inderligst, at det afgiørende Svar, som Han endnu venter, ikke maa blive Signalet til Krig, om hvilken endog Forestillingen er Hans Hierte smerteligt, men derimod Fredens Stadsstelse, som stedse er Hans Ønskers bestandige Formaal.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1788-10-10
Fra de Udenlandske Affaires Departement i Kiøbenhavn den 23de Septbr. 1788. Bernstorff.