JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1803-03-18
Haa Brechauge ved Præstøe kan 20 Mand faae Rytte= og . Grave=Arbeide i dette Foraar, naar de henvender dem til Røebye ved Nyesøe. Hans Woltersen ved Sorøe behager at afhente sin brune He inden Martii Maaneds Udgang d. A., er staaende og fordres paa Petersborg ved Frydendahls Herregaard siden 28de J. nuarii. J Mangel deraf sælges Hesten til Betaling for Ford og dettes 3de Gange Averterede. J Riber Kloster faaes, som hidtil, fremdeles i N. D. indeværende Aar de Have=Urtefrøesorter, som mindelig bruges, sunde friske og af gode Arter, samt til saab lige Priser, som efter Tiderne mueligt. - Linned og Garn, Bleeg modtages og besørges som forhen ved Ussing.
Berlingske Tidende, 1803-03-18
En Enkefrue, som har Lyst at ligge paa Landet for Sundheds Skyld, ønsker sig antaget i Kost og Logis. 5 Maaneder tilstundende Sommer. Man behager at me sig paa Contoiret. H. Baaqve, Bogholder ved Universitetet, Redagen
Berlingske Tidende, 1803-03-21
Skrivelse fra Newpork i Nordamerica den 18de Januar. Vore Misforstaaelser med den spanske Gouverneur i Louifiana og Louisianas nærforestaaende Besættelse med franske Tropper, giør allevegne megen Sensation hos os, og Stemningen bliver stedse meere og meere for Engelland især i de sydlige og vestlige Propindser hvor man dog før langt fra ikke var saa meget paa dette Partie som i de nordlige og østlige Provindser - Fra Virginiens Deputerte og Gouverneuren i Missisippi og Kentuck paa den ene og den spanske General Gouverneur i Louisiana paa den anden Side ere udkomme giensidige Erklæringer, som sætte alle i den største Forventning af Udfaldet. Vanskelig lader det sig bestemme, om nogen af begge Parter vil gjøre et Skridt til at hæve Misforstaaelsen eller og man vil gelbe til Vaaben. - Under disse Omstændigheder venter man de franske Tropper til Louisiana.
Berlingske Tidende, 1803-03-21
Skrivelser fra London den 4de, 8de og 11te Marts. Den 7de om Morgenen kom Kongen med usædvanlig Hast fra Windsor til London og holdt en Conference med Ministrene, som havde sendt ham en Expresse til Windsor. Samme Dag faldt vore Fonds 2 Procent. Den 8de forelagde Ministrene begge Parlamenterne følgende kongel Budskab Hs. Majestæt anseer det for nødvendigt at underrette Parlamentet om, at han troer, de stærke Udrustninger i de fransk og hollandske Havne kræve forøget Aarvaagenhed over hans Staters Sikkerhed. Uagtet de Udrustninger, som Hs. Majestæt sigter til, foregives at være bestemte til Colonitieneste, finder han sig dog, fordi Underhandlinger af største Vigtighed imellem Hs. Majestæt og den franske Regiering, hvis Udfald hidtil endnu maae være uvist, just for nærværende Tid ere i Værk, bevæget til at underrette Parlamentet herom, den Overbeviisning, at imedens Parlamentet deeltager i Hs. Majestæts alvorlige og uforanderlige Omhu for Fredens Vedligeholdelse, kan Hs. Majestæt med fuldkommen Tillid stole Paa Parlamentets Patriotismus og Gavmildhed, for at dren. sætte ham istand til at tage de Forholdsregler, som Omstændighederne fordre til at forsvare hans Krones Ære og Nationens væsentlige Jnteresse. Efter dette Budskab faldt Stock 5 Procent; de 3 Procent consol, faldt fra 69 til 64; det sidste Laans Discontosteeg til 12 Procent. Endnu samme Aften begyndte Matrospresningen.
Berlingske Tidende, 1803-03-21
Den 9de forefaldt meget mærkværdige Debatter i beggParlamenterne, hvorpaa Parlamentet ved Adresser gar Kongen Sikkerhed for at ville samtykke i de Forholdsteler, som han vilde tage. Lord Hobart sagde i Overhuset i At Udrustningerne i de franske og hollandske Havne vel vare bestemte til Colonierne, men kunde let anvendes til enhver anden Tieneste, fordi der vare vigtige Misforstaaelser imellem begge Regieringer, som først maatte billægges." Lorderne Spencer og Greenville fremtraadde som Lovtalere over dette ny eftertrykkelige System. Lord Moira ønskede at vide, om det blot skulde være en Paradesag. Han sagde: "Dersom der ikke er virkelig Fare for Haanden, og dersom man ikke vil sætte dette System igiennem med Eftertryk, saa kan jeg ikke bifalde det. Almeenaanden maa ikke vækkesuden Nød. Appellationerne til Nationens Mod tabe deres Kraft aar man ved hver Leilighed giør Brug af dem, og det blotte Rygte derom giør ingen stor Virkning udenlands. Publikum maae kiende sin Fares hele Storhed og Omfang. Det vilde være afsindigt, at frygte for at Engelland kunde blive erobret; men en Jnvasion er mulig, fordi den Kyst, der staaer i Frankerige Magt, ligesom omslynger os, og dersom Krigen begynder paa ny, komme vi sikkert til at kjempe i vort eget Land Sa udsvævende Planen til en Jnvision end er, maae vi dog ikke troe, at den derfor ei vil blive forsøgt. Den Mand, der staaer i Spidsen af den franske Regiering, har antaget det System, at foretage sig Ting, som synes undførlige. En Armee, som giør Landgang i Engelland, bliver ganske sikkere ødelagt, men den Forvirring den kunde foraarsage, vilde ikke synes Frankerigs Regieringschef for dyrt kjøbt med nogle 1000 Menneskers Opofrelse. Naar Ministrene giøre deres Pligt, have vi imidlertid intet at frygte endog af de meest fortvivlede Foretagender. Bonaparte siger: Allene formaaer Engelland intet imod Frankerig. En Sandhed af denne Art har den første Consul vel ikke erfaret af de 2de Mænd, imellem hvilke jeg staaer (Lord Hood og Lord Nelson). Just da Engelland sægtede ene mod Frankerig ydmygede det sammes Stolthed. Maaskee Premierministeren har frygtet for at fornærme den første Consul. Det er paa Tiden at føre et nye Sprog mod denne Hannibal, der har svoret vor Undergang ved Ærgierrigheds Alter. Men Ydmyghed og Smigrerier ville vi ikke kunne tvinge denne Mand til at behandle os tilbørlig.
Berlingske Tidende, 1803-03-21
Den 10de kom atter følgende kongel. Budskab til begge Parlamenterne: De Udrustninger, som skee i Frankerige og Hollands Havne paa samme Tid, da vigtige Forhandlinger foregaae imellem begge Regieringer, bevæge Hs. Majestæt til ikke at forsømme noget, der kan bidrage til Rigets Sikkethed. Hs. Majestæt underretter derfor Parlamentet om at han har givet Ordre, at forsamle det forenede Kongeriges Milice og sætte samme i marschsærdig Stand.
Berlingske Tidende, 1803-03-21
Den 10de begave Ambassateurerne Andreossy og Schimme pennink og den spanske Gesandt sig til Statssecretairer, Hawkesbury og havde en lang Conference med ham J 2de Dage har B Andreossy daglig faaet 2de Courerer og sender lige saa mange bort. Her ankomme ogsaa mange Courerer fra Lord Whetworth. J Forgaars maatte 3 Courerer afseile fra Dover i stærk Storm. Hele Kongeriget er i Bevægelse formedelst de anordnede Udrustninger. Der giøres store Veddemaale og Krigens nær forestaaende Udbrud. Man haaber at see 60 fuldkommet: udrusted Linieskib i vore Havne inden 14 Dage. Lord Nelson skal commandere den ene af Observationsflaaderne. Matrospresningen er i fuld Gang i alle de engelske Havne J Tirsdags bleve 3000 Matroser pressede. Der arbeiees overmaade stærkt paa alle Skibsverfterne. Hele Engelland skal bevæbnes Marinerne give 5. Jnfanteriet 6 Guineer, i Haandvenge. Adviskibe saaae til alle Stationer med nye Forholdsordres. Fregatten Amazone er allerede afseilet til Middelhavet med Depescher til Hertugen af Kent. Man anseer det for en lykkelig Omstændighed, at det stanske Armaments Afseiling fra Helvoetsluis og Dunkirchen hidtil en dleven forhalet.
Berlingske Tidende, 1803-03-21
J Følge den sidste Marineliste have vi paa nærværende Tid 40 Krigsskibe i Middelhavet og 60 i Vestindien og ved America.
Berlingske Tidende, 1803-03-21
Vore Efterretninger fra Nordamerica gaae til Midten af Februar De berette, at de oprørske Negre paa St. Doming atter have truet Staden Cap Francois i Slutningen af Januar.
Berlingske Tidende, 1803-03-21
Skrivelse fra Paris den 9de Marts. Mantale om en Misforstaaelse, som skal være opkommet mellem vor Regiering og Kongen af Spanien over et fransk Skib, som der er bleven lagt Beslag paa i Malaga. Vor Ambassadeur i Madrit, General Bournonville, har gjort eftertrykkelige Forestillinger derimod, og da det Svar han fik derpaa af det spanske Ministerium, ikke syntes han tilfredsstillende, skal han have søgt om at blive kaldt tilbage.
Berlingske Tidende, 1803-03-21
Man forsikkrer, at der er holdt en Conference den 5te Tuillerierne imellem den første Consul, Ministeren Taller rand og Lord Whitworth, hvorved alle Misforstaaelser, mellem den franske og engelske Regiering ere blevne bilagte Man troer, at Egypten og Maitha med det første skulle rømmes af de engelske Tropper; der skal ogsaa være truffet en venskabelig Forening om Øen Sardinien.
Berlingske Tidende, 1803-03-21
Commandeuren for den 24de Militair=Division, GeneralBeliard, er udnævnt til Commandeur en Chef over alle Tropper, som formere en Leir ved den første Consuls Ophold i Bryssel Krigsmin steren har givet ham Ordre, at formere denne Leir under Staden Bryssels Mure, hvorfore en Slette, omtrent et halvt Kanonskud fra Bryssels Volde allerede er afstukket dertil.
Berlingske Tidende, 1803-03-21
Man begynder allerede i de belgiske Departementer at organisere de af 60000 Mand bestaaende Reserve=Batailloner, som skulle holde sig marschfærdige paa første Vink. Hvervingen for Colonierne og de øvrige Armeecorps, som er uafhængig af den sædvanlige Conscription, er ogsaa i fuld Gang sammesteds.
Berlingske Tidende, 1803-03-21
En Skrivelse fra Cap Francois paa St. Domingo af 11te Januar melder: Vi have faaet den Efterretning, at 2000 Mand, som nyelig vare ankomne fra Toulon, have erobre Port de Paix. Rebellerne have udholdt Angrebet i 5 Timer, men endelig trængte Tropperne ind i Staden og mistede kuns 3 Døde og 17 Saarede.
Berlingske Tidende, 1803-03-21
Skrivelse fra Freyburg i Schweiz den 9de Martii.
Berlingske Tidende, 1803-03-21
Den første Marts har været en sand Festdag for os, Schweizer=Landamtmanden d'Affry ankom hertil under Folkets Fryderaab Den første Brug han gjorde af sin Magt var, at sætte Reding, Hirzel, Aufdermaur med flere i Frihed; dog skal deres Frigivelse ikke være gandske ubetinget. Det hedder, at de, efter at have bragt deres Huus-Anliggender i Orden, skal vælge sig en Stad, i Frankerig til Opholdsted. Strax efter afsendte han Artillerie=Capitain Daguet for at sætte Republikens Segl paa alle Kanoner og Vaaben, som ere blevne bortførte fra Cantonerne til Waadtland. Eierne saae deres Vaaben tilbage. Regieringspersonalet i Bern kommer nu hertil.
Berlingske Tidende, 1803-03-21
Skrivelse fra Amsterdam den 12te Martii J Forgaars har ver Regiering faaet den Efterretning fra vor Consul i Mallaga, at Deyen i Algier har den 16de Januar erklæret Frankerig Krig Den med ham for rige Aar sluttede Fred har altsaa kun varet noget over fen Maaneder.
Berlingske Tidende, 1803-03-21
General Cæsar Berthier, Krigsministerens Broder, der var bestemt at gaae til Louisiana som Chef for Generalstabe, er nu bleven udnævnt til General Gouverneur paa TabageGeneral Gorreaux kommer i hans Sted. Handelen til Ostindien er vel frigiven, men kun fra Sumatra til det gode Haabs Forbierg, saa at Hovedkolonierne, nemlig de Molukkiske eller Kryderie=Øerne ere undtagne derfra, hvorhen den fri Handel ikke er tilladt.
Berlingske Tidende, 1803-03-21
Vort Statslaan har man meget hastig faaet complet, uagtet det ikke var saa fordeelagtigt som forrige Aars. Landgreven af Hessen Cassel skal efter Forlydende have taget Deel dermed een Million Gylden. Fra Tydskland har man især havt store Deeltagere.
Berlingske Tidende, 1803-03-21
Blandede Efterretninger. Frankerig. Criminalretten over Toussaint Louverture og de øvrige Negeranførere, som ere førte hertil fra St. Domingo og Guadeloupe, skal ikke aabnes, førend GeneralRochamdeaus Operationer mod de oprørske Negre paa St. Domingo ere kronede med et lykkeligt Udfald.
Berlingske Tidende, 1803-03-21
Den finere parisiske Ungdom taler nu ikke meere om Politik. Deres Opmærksomhed er nu blot henvendt til de 2 Skuespillerinder Duchesnois og Georges, som hver have sit Partie. General Valence staaer i Spidsen for det ene og en fornem Udlænding i Spidsen for det andet Partie. J Følge en ny Regieringsbeslutning har Præfecterne i Søehavnene faaet Ordre, at optegne alle Skibstømmermænd, Seilmagere og alle i Søehavnene bosatte Haandværkere, som kunne bruges ved Skibenes Bygning og Udrustning, paa det at de kunne være til Regieringens Tieneste ved første Reqvisition.
Berlingske Tidende, 1803-03-21
Den første Consul har udnævnt den bekiendte Digter, Chenier til Jnspector ved den offentlige Underviisning.
Berlingske Tidende, 1803-03-21
J det galvaniske Societet i Paris er nylig bleven forelæst en Memoire fra Hr. Pfingsteen, Directeur ved Jnstitutet for Døvstumme i Kiel, hvori han beviser, at Galvanismen ikke er af nogen synderlig Nytte ved de Døvstummes Helbredelse.
Berlingske Tidende, 1803-03-21
J Sarte Departementet lader Biskoppen i Trier aflevere alle overflødige Klokker fra Kirken, da han erklærer, at man ved hver Kirke blot behøver een Klokke.
Berlingske Tidende, 1803-03-21
De franske Blade giøre Hr. von Kotzebue til en ligesaa stor Skuespiller som Skuespildigter. De lade ham mesterlig spille Hovedrollen i hans nyeste Stykke Huge Grotius.
Berlingske Tidende, 1803-03-21
J Auxenne vilde nylig 100 Soldater duellere med hinanden paa eengang. De vare allerede paa Kamppladsen, da deres Chefer kom til og fik dem skilt fra hinanden. Regieringen har nu forbudt Jndførselen af alt fremmed raffineret Sukker. Udførselen af Skibsbygningstræe vil ogsaa blive forbudt. Ludvig Bonaparte, hvis venstre Arm har lidt saa meget ved Kulden i et Vinterfeldttog, at han næsten ikke meere kan bevæge den, skal med det første afreise til St. Amand, for sammesteds at bruge det varme Bad.
Berlingske Tidende, 1803-03-21
Siden Sygdommen la Grippe har ophørt, plages man nu i Paris af Øien= og Halsygdomme, som dog ikke ere farlige. Tallet paa de Mennesker, som ere døde af Gripsygdommen i Paris, anslaaer man til 17000.
Berlingske Tidende, 1803-03-21
Engelland. J Shields yttrede sig nylig oprørske Bevægelser imellem Matroserne paa vore Grønlandsfarere.
Berlingske Tidende, 1803-03-21
Fregatten Carysfort, som vilde seile derfra, maatte blive det for at dæmpe Urolighederne.
Berlingske Tidende, 1803-03-21
J Portsmouth have nogle beskiænkede Officerer gjort en høist forargelig Allarm i Skuespilhuset. Da man tilsidste vilde arrestere dem, kastede de brændende Lys i de ned Damer fuldproppede Loger og raabte Brand, for desbedre at kunne redde sig med Flugten.
Berlingske Tidende, 1803-03-21
Directeurerne for det ostindiske Compagnie har skienket Matroserne paa Skibet Nelson 500 Guinær, fordi de have ved deres Mod reddet 5 Menneskers Liv paa det forulykkede Skib Hindsian.
Berlingske Tidende, 1803-03-21
J Leeds er en vis Wilkinson bleven anklaget for at have i et Vertshuus udstødt Forbandelser over den Ret, som har erklæret Oberst Despard skyldig. Han maatte stille Caution for, at han vilde indstille sig for Retten.
Berlingske Tidende, 1803-03-21
Jtalien. Paven skal være beskieftiget med det store Project, som Michael Angelo allerede havde gjort, at udgrave Tiberfloden, for derved at komme i Besiddelse af alle de paa dens Bund liggende gamle Konstværker.
Berlingske Tidende, 1803-03-21
Tydskland. J de seculariserte Klostere i Fyrstendomme, Hildesheim skal midt i næste Maaned sælges 200 Ohmer Rhinskviin ved offentlig Auction.
Berlingske Tidende, 1803-03-21
Ved en Forordning af Hertugen Mecklenburg=Streliz ere alle Forsøg at stige i Veiret med Lufthalloner blevne forbudte.
Berlingske Tidende, 1803-03-21
Preussen. Under fom Rigsdalers Straf eller otte Dages Fængsel er det bleven forbudt, at udsætte Ligene til Skue eller aabne Kisterne ved Begravelses=Ceremonierne, da dette kan have en saa skadelig Jndflydelse paa Menneskenes Sundhed. Nylig har man havt et frygteligt Skuespil i Olmütz. Paa en skrækkelig Storm fulgte et stærk Lynslag, som tændte den øverste Taarnspids paa Domkirken. Jlden greb om sig. Kuppelen faldt ned og Taarnet styrtede sammen 7 Timer efter, hvorved begge Sidetaarnerne kom i fuld Brand. Det mellemste Taarn blev dog tilligemed Domkirken endnu reddet.
Berlingske Tidende, 1803-03-21
Nylig kom en Fremmed, som udgav sig for en Professor i Mathematiken til den bekiendte Doctor Gall, som strax tiender Menneskets Karakteer og Talenter af Hierneskallen. Talen faldt naturligviis paa denne ny Lære, hvorved den Fremmede spillede den Vantroe. Fuld af Ærgrelse befølet nu Gall hans Hierneskal og siger: J Mathematiken vil de ikke bringe det vidt, for Musik har de Talent. Jeg er ogsaa, svarede den Fremmede, Abt Vogler.
Berlingske Tidende, 1803-03-21
Helvetisk Republik. Den berømte Pestalozzi vil oprette et Veisenhuus af Gevinsten af de Skolebøger, som han udgiver. Ønskeligt var det, om Fordelen maatte kunne svare til hans ædle Hensigt.
Berlingske Tidende, 1803-03-21
Nordamerica. J Richmand i Virginien bliver nu oprettet en Banke, hvis Fond skal bestaae af halvanden Milioner Dollars i Actier, hver paa 100 Dollars.
Berlingske Tidende, 1803-03-21
I de amerikanske Tidender seer man nu den Plan, som den bekiendte Thomas Paine i Aaret 1794 havde overgiver en fremmed Regiering, til at revolutionere America Rusland. Generalmajor, Fyrst Gortschakows Skiebne er nu bleven afgjort. Formedelst falske Vexler og Underskrivter er han bleven skilt ved sin Adel og sine Værdigheder og sendt til Kolonierne.
Berlingske Tidende, 1803-03-21
Kiøbenhavn den 21de Marts. Ved Reskript af 11te d. M., til Kiøbenhavns Magistrat, er det bevilget: at det Jnteressenterne i det lidet Vognmands lang i Kiøbenhavn, for deres Kiørsel til Stadens almindelige Brolægning, ved Reskript af 19de Marts f. A., forundte Tillæg af 2 s. paa et Læs Sand og 8 s. paa en Dagvogn, maa vedblive til September Maaneds Udgang indeværende Aar.
Berlingske Tidende, 1803-03-21
Under 4de d. M. er det allernaadigst tilladt Chefen for Borger=Artilleriecompagniet i Fladstrand, Lots Oldermand Hedemark, til sin havende Uniform end videre at bære en trekantet Hat med Guldkrampe og tvende borgerlige Guld=Epauletter.
Berlingske Tidende, 1803-03-21
Den Mængde Anmodninger, som sædvanlig i Anledning af Balpare indløber til mig om Billetter, saavel for Dandsende som Tilskuere, nöder mig til herved at bekiendtgjøre: at ved forestaaende Balpare den 24de Marts ikke kan erholdes nogen Billet hos mig, hvorfor enhver ombedes at henvende dem til et af de i offentlige Bekiendtgjörelser angivne Steder, som de eneste hvorfra Billettet kan forventes. Kongens Palai den 20de Marts. 1803. A. W. Hauch, Over-Hofmarskal. For saa meget mueligt at forhindre Trængsel ved det Bapare en Domino, som den 24de Marts gives paa det Kongl. danske Theater, bekiendtgiøres herved: at den Dør paa den lange Side af Skuespilhuset, som vender ud mod Kongens Nytorv, allene er bestemt for de Gaaende, som ere forsynede med Tilskuer=Billetter, og paa Grund deraf kunne indlades paa Comoediehuset da derimod de sædvanlige 2de Hoved=Jnd gange, i de ved Comoediehuset tilbygte Pavillons, allene ere bestemte for dem, som komme kiørende; alle andre Jndgange blive lukkede den Aften, og ingen tilstædes Adgang i Huset uden igiennem de ovennævnte 3de Indgange, saa at altsaa ingen Tilgang til Ballet fra Giethuset igiennem Communications=Gangen kan finde Sted. De Domestiker, som følge deres Herskaber ind i Comoediehuset, tilstædes ikke (formedelst det indskrænkede Rum) at opholde sig i Vestibulen, ligesom de, der komme for at afhente deres Herskaber fra Ballet, maae opholde sig i Forstuen i Giethuset, da al Bortkiørsel fra Comoediehuset skeer fra den store Dør paa Giethuset, og de Herskaber, som forføie sig fra Ballet, ombedes, for at komme til deres Vogne, at begive sig til Giethuset igiennem den lukkede Communications=Gang, som er foranstaltet imellem Comoediehuset og Giethuset. Kongens Palais den 20de Martii 1803. Over=Hof=Marskal.
Berlingske Tidende, 1803-03-21
Befordringer og Afgang. A. W. Hauch, ) Under det danske Cancellie: Den 18de Marts er Rec ter ved den latinske Skole i Randers, Mag. P. Estrup, udnævnt til Sognepræst for Nyekiøbing og Systofte Menigheder paa Falster; Sognepræsten for Rold og Vebbestrup Menigheder i Viborg Stift, C. Ferslev, til Sognepræst for Sæbye Menighed i Aalborg Stift; Personel-Kapellan til Hammelev og Enslev i Aarhuus Stift, J Selmer, til Sognepræst for Helligsøe og Giettrup Meenigheder i Aalborg. Stift; Sognepræsten for Uldum og Langskou Menigheder i Ribe Stift, H. R. Steenstrup, til Sognepræst for Karleboe, Horrebye og nørre Ørslef Menigheder paa Falster; Personel=Kapellan til Hiarup og Vamdrup i Ribe Stift, O. F. Bruun, til Sognepræst for Hvidberg, Ørum og Lodberg Menigheder i Aalborg Stift; Cand. Theol. P. Sand til Sognepræst paa Venøe under Ribe Stift; Personel=Kapellan til Dahler under Ribe Stift, C. Holm, til ordineret Degn paa Romøe under samme Stift; Sognepræsten til Tryssild Præstegiæld i Aggershuus Stift, M. F. Wang, til Sognepræst for Vaage Menighed i samme Stift; Sognepræsten til Valle i Christiansands Stift, P. L. Lund, til Sognepræst for Eggerssund og Dugne Menigheder i samme Stift; Sognepræsten til Qvindherrets Præstegiæld i Bergens Stift, N. Herzberg til Sognepræst for Kintzervigs Menighed i samme Stift; Kapitularis og Diaconus ved Domkirken i Trondhiem, F. J. Bech, til Sognepræst for Alstahoug Menighed i Trondhiems Stift; Personel-Kapellan M. Knudsen til residerende Kapellan for Grans Præstegiæld i Aggershuus Stift; Catechet ved Nicolai Menighed i Kiøbenhavn, J. E. Bull, confirmeret til residerende Kapellan ved Helliggiestes Menighed sammesteds; Overlærer ved Cathedralskolen i Kiøbenhavn, Doctor Philosophia C. P. Thorlacius, beskikket til Rector ved den latinske Skole i Nyeborg; Postmester og Forligelses=Commissair i Kongsberg, N. N. Vogt, til Sorenskriver over Nordfiords Fogderie i Bergens Stift; Kiøbmand K. Holtermann til Stadsmaaler i Bergen; Birkeskriveren ved Grevskabet Christiansholm, H. N. Gierding, confirmeret at være tillige Birkeskriver ved Fuglsang og Prierskov Birker i Lolland; Licentiatus Medicinæ G. Jessen beskikket til Land=Physikus i Schien og den Forstæder, Porsgrund, Brevig og Langesund, saavelsom Bradsberg Amt.
Berlingske Tidende, 1803-03-21
Under Generalitetet: Den 11te Marts er Major v. Harboe, af det schlesvigske Jnfanterie=Regiment, beskikket til 4de Stabs=Officeer, og Capitain Greve v. Rantzau, at Livgarden til Fods, til Major med den reserverede Anciennetet og til 5te Stabs-Officeer, begge i bemeldte Regiment, Stabs=Capitain Rømmeling, af Livgarden til Fods, beskikket til Compagniechef; Premier=Lieutenant v. Løwenschiold, til Stabs=Capitain, char, Premier=Lieutenant Greve af Danneschlold=Løwendal til virkelig Premier=Lieutenant, og char. Second-Lieutenant v. Holstein til virkelig Second=Lieutenant, samtlige i bemeldte Garde; Major M. P. O. v. Rosenørn, af det 1ste østre jydske Landeværn=Reg., udnævnt til Oberst=Lieutenant af Landværnet; Sec. Lieutenant v. Tharup afgaaet fra Prinds Frederiks Regiment for at ansættes ved det søndre siællandske Landværn-Regiment som PremierLieutenant; Under=Chirurg W. Stebuss, efter Ansøgning. afgaaet fra norske Livregiment med Regiments=Feltskiær, Characteer; H. L. S. Nicolas, efter Ansøgning, i Naade entlediget fra Thirurgicadet ved Fladstrands Fæstning, med Pension; Under=Chirurg ved 4de Division Søefolk, C. G. Hansen, beskikket til Batallions-Chirurg ved nordenfieldske Infanterie=Regiment.
Berlingske Tidende, 1803-03-21
Ledige Embeder. Under det danske Cancellie: Sorenskriveriet i Sønd fiord under nordre Bergenhuus Amt; Jndre Sogns Sorenskriverie under samme Amt. Liebau i Curland den 1 1/2 Februar.
Berlingske Tidende, 1803-03-21
Vor Vinter har hidindtil været vedholdende stræng og Tilførselen af Korn og andre Producter har lidt efter lidt tiltagen betydelig. Den sidste Rughøst var ikke meget stor, og da den saavel om denne som om de andre Kornarter har været temmelig Efterspørgsel, ere Speculationerne ogsaa blevne hyppigere, og alt hvad Landmanden har tilført er derfor meget begierlig bleven antaget og tilsidst betalt for 124 a 128 Pd. Hvede 108 a 114 Rdlr. Albs, for 110, 113, 117 Pd. Rug 81, 84, 87 Rdlr. Albs, for 98 a 103 Pd. Byg 50 a 64 Rd. Albs, for Havre 33 a 36 Rdlr Albs pr. Læst.