JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-12-30
J vor sidste Meddelelse angaaende den roeskildske Jernbane stod ved en Feiltagelse anført, at dens Gjennemsnitsindtægter hidtil have været 420 Rbd. ugentlig, hvilket skal være 420 Rbd. daglig.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-12-30
Kjøbenhavns Børscours den 28de December. - Hamborger Banco a vista 199 pCt. Bank=Disconto 5 pCt. Dito paa Vexler paa Hamborg 5 pCt. Norske Speciessedler pr. 100 norske Sp. 193 a 194 1/2. Svenske Sedler pr. Rdl. Rigsgjæld 47 a 47 1/2 Rbs. 4 pCt. kongelige Obligationer (uden Renter) 104 a 104 1/2 88, 3 pCt. engelsk danske dito 82 1/2 a 83 Pd. St. a 14 B. Nationalbank=Actier 174 1/2 a 17502. Kjøbenhavn-Roeskilde Jernbane-Actier 63 a 63 1/2 Species.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-12-30
J England har en Deputation af Parlaments medlemmer og andre Mænd af Anseelse for kort Tid siden havt Andients hos Colonialministeren for at forelægge en omfattende Plan til Befordring af Udvandringen til Anstralien og for at anmode om Regjeringens Deeltagelse for den. Grev Grey erklærede, at Regjeringen ikke for Øieblikket saae sig i Stand til at understøtte Udvandringsplaner af en omfattende Natur, at man imidlertid snart fra Anstralien kunde vente en Sum af 100,000 Pd. Stl. for solgte Landeiendomme, og at det var en Bestemmelse, at denne Sum udelukkende skulde anvendes til at frembjælpe Udvandringen. Forøvrigt skulde Regjeringen være beskjæftiget med en Plan til at lade et betydeligt Antal forældreløse Børn af begge Kjøn afgaae til Australien for der at opdrages under Regjeringens Tilsyn. - Parlamentets Forhandlinger ere den 20de ds. blevne udsatte indtil den 3die Febr., dog først efter nogen Debat i begge Huse, hvor man fandt Betænkeligheder ved en Udsættelse under de nuværende vanskelige Forhold, da saa meget trænger til hurtig Afgjørelse. Det blev i samme Mode meddeelt begge Huse at den irske Tvangs bill har erholdt kongelig Sanction. Billen angaaende Jødernes Emancipation blev ogsaa bragt ind i Underhuset og læst første Gang. Oberst Sibthorp tog ved denne Leilighed Munden temmelig fuld og yttrede, at han ikke vilde undre sig over, om snart Muhamedanere, ja Satan selv, fik Sæde i Parlamentet paa Grund af lige statsborgerlig berettigelse, kun ønskede han at vide, hvorledes det skulde gaae med Jøderne, naar de paa Grund af Sabbathen vilde unddrage sig fra deres Pligter som Commiteemedlemmer og deslige. Lord Russell svarede, at man efter de gjældende Bestemmelser vilde arrestere dem, og frigive dem efter Erlæggelsen af de anordnede Bøder. Rygtet om, at Øen Sicilien skulde have løsrevet sig fra Neapel og erklæret sig uafhængig under Englands Beskyttelse, har ikke stadfæstet sig; men fra flere Sider vedbliver man at skildre Stemningen paa Sicilien, som høist betænkelig. Der fortælles saaledes blandt Andet fra Messina, at en Medaille med Jnskriptionen fedelta og Kongens Navnetræk, der i Anledning af Urolighederne i September Maaned med megen Gavmildhed, blev uddelt blandt Tropperne, i den senere Tid hyppigen er seet paa Brystet af Pak, og endogsaa hængende om forskjellige Huusdyrs Hals.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-12-30
En frygtelig Orcan, der ved Havbredderne tillige har været forbunden med Oversvømmelser, har hjemsøgt Venczuela. J Staden Caracas dreves Bølgerne i en saadan Masse og med en saadan Kraft selv igjennem Gaderne, at mange Menneskeer bleve grebne af dem og slyngede mod Husenes Mure. Som Korthuse styrtede de prægtigste Bygninger sammen, og den ene Bro efter den anden førtes bort af Bølgerne. Man anslaaer Skaden til idetmindste halvanden Mill. Piastre i Staden Caracas alene. Uveiret ramte med lige Styrke Marggarita, Pampadas og Trinidad, hvor mange Skibe strandede; i Trinidad var dette Tilfælde med flere end 50 Skibe, der ere forsvundne uden at efterlade noget Spor.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-12-30
Et skrækkeligt Jordskjælv har den 23de October ødelagt Staden Atlixco i Mexico. Jkke et eneste Huuser blevet skaanet, og en stor Deel af Stadens Jndvaanere ere blevne begravne under Ruinerne. De nærliggende Landsbyer i Omegnen ere ligeledes blevet haardt medtagne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-12-30
Gudstjeneste. Nytaarsdag begynder Gudstjenesten i Nykjøbing Kirke Kl. 10, Hr. Pastor Nielsen prædiker. - Paa Søndag den 2den Januar) begynder Gudstjenesten Kl. 1, Hr. Cand. theol. Barfod prædiker.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-12-30
Avertissements.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-12-30
Dødsfald. For fraværende Slægt og Venner bekjendtgjöres sörgeligst, at min kjære Mand, Jens Christian Fischer, Sognepræst for Arninge Menighed, efter længere Tids Svaghed, ved Döden er afgaaet i sit 50 Aar fra mig og 4 umyndige Børn. Arninge, den 28de Decbr. 1847. H. S. Fischer, født Kastoft.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-12-30
Priisopgave. Maribo Amts occonomiske Selskab har ved Generalforsamling den 25de October 1847 besluttet, at udsætte en Priis af 100 Rbd. for en Afhandling om: "Kan Huusfliden forventes opretholdt. i Dannemark i de næste 25 Aar, Hvad kan og bør der foranstaltes for at giøre den mere indbringende for Vedkommende, eller, naar Maskinproducter true med at reducere Haand=Jndustriens Fortieneste under dens nuværende aarlige Udbytte, hvorledes anvendes da Tid og Kræfter bedst, deels af Almue-Classen paa Landet, der nu til visse Tider af Aaret sysselsættes med Huusfliden og ved den finder Midler til at subsistere, deels af de talrige Professionister imellem Almuen, der giøre Huusflids Producters Forarbeidelse til Gienstand for deres stadige Beskiæftigelse: Afhandlingen indsendes til Selskabets Forretnings-Commission, under Addresse til Hr. Gods Eier Tesdorf til Ourupgaard, pr. Nykiøbing paa Falster, inden 1ste Januar 1849, med Forfatterens Navn i et forseglet Brev, der forsynes med et Motto, svarende til det, hvormed Afhandlingen er mærket. Nykiøbing paa Falster, den 29de December 1847. Paa Selskabets Vegne R. v. Jessen, Formand. Berlingske politiske og verlissements-Tidende.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-12-30
Det ærede Publicum, som fra 1ste Januar 1848 önsker at tiltræde som Abonnenter paa Berlingske Tidende, ville behageligst henvende sig til de respective Postcontoirer i Provindserne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-12-30
Hver Søgnedag udgaaer en Hovedavis om Aftenen, og om Morgenen et Tillægsblad eller Avertissements-Tidende. Hovedavisen indeholder alle Dagens Nyheder, politiske og Handels-Efterretninger, især med Hensyn til Landets egne Producter. Vi maae derhos bemærke, at Redacteuren modtager Efterretninger directe fra Udlandet, især England, Holland og Frankrig, og det er saaledes ofte Tilfældet, at vigtige Handels Efterretninger meddeles tidligere i den Berlingske Tidende, end Efterretningerne læses i de hamborgske Aviser, hvilket ogsaa ofte er Tilfældet med politiske Efterretninger. Bladet indskrænker sig ikke alene til Handels-Efterretninger fra Udlandet; men det meddeler ogsaa saadanne fra Kjöbenhavn og andre indenlandske Stæder; det indeholder dernæst politiske, commercielle, statistiske og statsoeconomiske Undersøgelser og Afhandlinger; fremdeles meddeler det paakiendte Retssager ved de forskjellige Domstole i Kjöbenhavn, ankomne Skibe og Rei seende m. m. og endelig for det Novelle elskende Publicum vil dens Feuilleton være en behage, lig Underholdning.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-12-30
Prisen paa Bladet er, uagtet dets tiltagende: Størrelse, forbleven den samme som tidligere, nemlig: i Provindserne 2 Rbd. 60 Sk. qvartaliteter.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-12-30
Da Handels- og Skibsfarts-Tidende ophører ved Slutningen af dette Aar, saa vil Redacteuren af Hladet, paa Grund heraf meddele Handels-Efterretninger langt udførligere end hidtil. Udgiverne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-12-30
Paa det af Hr. M. Goldschmidt begyndte Maanedsskrift, Nord og Syd, der betales med 3 Mk. pr. Hefte a 6 Ark., – Abonnementet bindende for et Qvartal, – modtages Subscription i Nykjøbing i L. Wilckens Boglade.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-12-30
Fra Pressen er udkommet: Andet Afsnit af Skolelærer Rasmus Sørensens Levnetsløb, og faaes, ligesom første Afsnit, for 2 Mk. pr. Expl. hos Bogbinder Madsen i Nykjøbing, Boghandl. Giegengack og Kjøbmand Galthens Enke i Mariebo samt hos Boghandl. Thierry i Nakskov. Børnebal.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-12-30
De, som ønske at deeltage i det paa Gjæstgivergaarden her Søndagen den 2den Januar 1848 afholdende Børnebal, anmodes om, inden Løverdag at ville modtage billet hos Kjøbmand BønnelycheEntreen er for hvert Barn 3 Mk. – for hvilken Betaling de tillige opvartes med koldt Kjøkken ved sluttet Bord – og for Voxne, som ønske at overvære Ballet, 2 Mk. Adgangen aabnes Kl. 5 1/2, og Ballet, som begynder Kl. 6, er sluttet Kl. 12. Nykjøbing, den 28de Decbr. 1847. Bestyrelsen. Establissement.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-12-30
Da jeg har etableret mig her i Byen som Bogbinder og Galanteri=Arbeider, saa tillader jeg mig ærbødigst at bringe til et æret Publicums Kundskab, at alle til mit Fag henhørende Bestillinger stedse af mig skulle blive expederede hurtigt, punctlig og paa det Bedste, ligesom jeg ogsaa stadig vil være forsynet med alle brugelige Skolebøger, Skrivebøger, fine og ordinaire Skriv papirer, samt forskjellige Paparbeider, hvorfor jeg tør have mig anbefalet til et ret talrigt Besøg, Saxkjøbing, den 29de Decbr. 1847. Ærbødigst. J. N. Dressel. Øl-Træer, som i indeværende Aar ere udlaante fra Lorenz's Bryggeri i Mariebo igjennem mig, bedes tilbageleverede til mig inden førstkommende 6te Januar. Saxkjøbing, den 29de December 1847. C. F. Dichman.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-12-30
Blanksværte og Blæk Særdeles god Blanksværte og Blæk, af ege Fabricat, faaes billigt hos C. F. Wiberg.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-12-30
Hos Undertegnede kan igjen erholdes gode holsteenske Havregryn, brunsviger Humle, fiin afnakket Klipfisk, og bergenske Anchiovis. Sammested er arriveret af Parti islandsk Uld, uheglet Hør og et smukt Udvalg i Overgarn. C. Møllers Enke. Paa Næssgaarden staaer til Salg 2 Stkr. Halv aars Gjedebukke.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-12-30
En lille lavbenet sort Hund, med brune Fødder og 2 brune Pletter over Øinene, er for nogle Dage siden frakommen sin Eier For dens Aflevering til Godsmægler Madsen i Nykjøbing erholdes en passende Douceur. Trykt i W. F. Laubs Enkes Bogtrykkeri. 12 1/2 Tdr. Land af Rodby Catechet-Embedes Jorder agtes med det Første bortarvefæstede ved offentlig Auction, hvilket herved foreløbig bekjendtgjøres, og bemærkes det, at Conditionerne ligge til Eftersyn hos Undertegnede. Rødby, den 28de Decbr. 1847. Müller, Catechet
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-12-30
En lille, anstændig Huusleilighed.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-12-30
2 smaae Værelser, Kjøkken og øvrige Beqvemmeligheder, til en Leie af circa 40 Rbd., ønskes til April Flyttetid. Adressecontoiret anviser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-12-30
Befordringstøi i Vordingborg. 2 ualmindelig lette og saagodtsom nye Wienervogne paa Saxfjedre, efter Nutidens Brug, en meget god Calesche, en smuk norsk Eenspænder=Kane med Sele- og Klokketøi, en Gig, endeel nye og brugte Agestole er paa meget billige Conditioner til Salg hos Thimsen, Sadelmager.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-12-30
Af Grevskabet Hardenberg Reventlows østre Districts Overformynderies Midler er at erholde tillaans mod lovbefalet Sikkerhed 344 Rbd. 4 Mk. 6 s., naar man derom henvender sig til undertegnede Overformynderibestyrer. Hardenberg den 20de Decbr. 1847. Dons.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-12-30
Tirsdagen den 4de Januar 1848 afholdes Auction i Rørmarken over Bøge paa Roden, tjenlige til Gavntræ. Auctionen begynder Kl. 10 ved Skovfoged Jbsens Bolig. Knuthenborg, den 23de Decbr. 1847. L. Petersen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-12-30
Tirsdagen den 4de Januar førstkommende, om Formiddagen Kl. 11, afholdes offentlig Auction i Oustrup Skov over stort Bøge=Udhug, Elle og Gjerdsel. Mødet er hos Skovfoged Christensen ved bemeldte Skov Pontoppidan.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-12-30
Torsdagen den 6te Januar førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, bliver i Skoven Skyttevænget under Kirstineberg Gods afholdt offentlig Auction over endeel Elle Udhug; hvilket herved bekjendtgjøres. Mødestedet er ved Skov leddet i Kraghauge By. Kirstineberg, den 29de December 1847. Øllgaard.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-12-30
Fredagen den 7de Januar 1848, Formiddag Kl. 10 bliver ved offentlig Auction i Lindeskoven ved Nøisomhed bortsolgt 108 Bunker Bøgendhugst og Topbrænde, 19 Stkr. BøgeGavntræes=Klodse, nogle Bøgetræer paa Roden m. m. Mødestedet er ved Skovfoged Alb. Sørensens Huus. Gedsøergaard, den 29de Decbr. 1847. Fibiger.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-12-30
Tirsdagen den 11te Januar førstkommende, om Formiddagen Kl. 11, afholdes offentlig Auction i Hanenau Skov over endeel Fyr- og Gran-Udhug, tjenlige til Sparrer, Lægter Stænger, Humlestager m. m., samt over et Parti Bøge=Udhug og Elle Mødet er ved Tømmerhuset i Hanenau Skov. Pontoppidan.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-12-30
Efter Begjæring af Reqvirenten tilbagekaldes herver den til den 6te Januar 1848 berammede Auction ove. Hovedparcellen af Elisabogaarden i Nørre VedbyFalsters Birk, Nykjøbing, den 28de Decbr. 1847. Pontoppidan.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-12-30
Nykjøbing Skibsliste fra 2de til 27de Decbr. – Jnd klarerede: Skipper C. Olsen, fra Kbhavn med Trælast; J. S. Gram, fra Kbhavn med Stykgods; A. W. Schrøder, fra Kbhavn med Stykgods; R. Knudsen, fra Kbhavn med Trælast; A Klods, fra Kbhavn med Trælast og Stykgods.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-12-30
Reisende fra 22de til 29de December. Fra Gaabense. Til Vordingborg med Personposten, dHrr. v. Berner, Friis, Frost og Knudsen, Cand. Ewald, Rector Rosendahl, Adjuncterne Høegh, Oehlenschläger, Westesen og Hansen, dHrr. Bonnesen, Westerby og Roed, Jagtjunker Paulsen, Baron Wedel Fuldm. Wilcken, Propr. Schulz, Grev v. Schmit tau, Pastor Jessen, dHrr. Aaberten, Saaby, Thygesen, Hansen, og Wied, Jfr. Schaarup; med Pakkeposten: Handelsbet. Brixen, Discipel Madsen, dHrr. Jessen og Bruun; udenfor Posterne: Skibsfører Florander, Møller Jørgensen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-12-30
Ved Tallotteriets 1605de Trækning i Kbhavn, udkom No 87. 90. 24. 62. 54.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-12-30
Adressecontoirets Commissionairer ere: Dhrr. Boghandler Thierry i Nakskov, Boghandler Giegengad i Mariebo, Boghandler Ravn i Stubbekjøbing, Postmester Tidemand i Rødby, Apotheler Grundtvig i Saxkiøbing, Postmester v. Staffeldt i Nysted og Færgeforpagter Arnkiel i Gaabense.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1803-10-17
Nyeste. Skilderie af Kjøbenhavn. No. I.Den 17 October, 1803. Udgivet og forlagt af J. Werfel. Store Stæder maae skildres gjentagne Gange, naar Maleriet altid skal ligne Originalen. Tusinde og atter tusinde Omstændigheder forandre deres Træk og gjøre dem stundom aldeles ukjendelige for dem, der have kjendt dem et halvt Seculum tilbage i Tiden. Dersom Absalon *) stod op af Graven og *) Udgiveren af dette Blad har tilladt Undertegnede, af og til at forøge det med sine Anmærkninger. Man maa ikke finde det saa forunderligt. Een af mine Kammerader, Jesper Bogtrykkerdreng, har samme Tilladelse af sin Huusbonde, som ugentligen sammenskriver 3 til 4 Blade til Opbyggelse og Morskab for saae det Kjøbenhavn, som nu prunker saa stolt, maatte han da ikke med Føie spørge: den læsende og sladrende Verden. Ja, Jesper har endog Tilladelse til at recensere Comoedier og Comoedianter. – Saa meget til min Undskyldning. – Naar Forfatteren i Texten siger: "Dersom Absalon &c." saa seer man tydeligen, at han ikke er stærk i den danske Historie. Thi Saxo Grammatica eller Grammaticus, som de Lærde kalde ham, een af Absalons Samtidige, siger i sin Beskrivelse over Kong Jngild: "Stærkodder ansaae med Foragt de mange overfiødige Slags Retter. Han betiente sig af simpel Kost, som baade smagte ham vel og kostede ham lidet. Suppe og anden saadan Spise, som Kokken ved adskillige Kryderier havde sat Lugt og Smag paa, holdt han for noget vanskabt. Men Kong Jngild fulgte derimod ikke sine Forfædres Exempel, og indførte en ny Levemaade, thi efterat han havde overgivet, sig til tydske Skikke og Manerer, skammede han sig ikke mere ved at lade sig beherske af Feighed og Løsagtighed. Det har været en Kilde til Overdaadighed i vort Fædreneland; thi derfra have de mange galante Rætter, de prægtige Kjøkkener, skidte Kokke og adskillige andre usle Ting deres Oprindelse. Dette var ogsaa Aarsagen til den fremmede "Er det det Fiskerleie, som jeg har reist op "af Støvet? Hvor ere hine Træhytter, hvori "fordum Dyd og Maadehold boede? Hvilke "fremmede Sæder. Hvilket fremmed Sprog! "Hvilken forfængelig Glands istedet for "dansk Jevnhed!" Saaledes vilde maaskee ogsaa enhver af vore Forfædre tænke, naar de kunde være Vidne til adskillige af vor Tidsalders Sæder og vor Hovedstads Daarligheder. Det synes at være Tid, at vise disse fra deres rette Side, og det skal blandt andet være Øiemedet for dette Blad. At revse Daarligheder med Satirens Svøbe, og ved at revse dem tillige at gavne sine Samtidige, det skal være Udgiverens Hovedbestræbelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1803-10-17
Litteratur. Enhver taler helst om det, der nærmest angaaer ham. Hvorfor skulde Skribenten da Klædedragt, der gaaer i Svang hos os, tvertimod det, som vort Fædreneland har brugt tilforn. Saaledes have de Danske, som før vare af Naturen ædruelige, af deres Naboer lært Overdaadighed." Saaledes skrev Saxo allerede for 600 Aar siden! Sætteren. ikke helst tale om Litteraturen? Den har havt tre Perioder hos os, som man kan kalde Guld-, Sølv- og Jernalderen. Den sidste er desværre den, som vor Tids Litteratur sukker under. Skribenterne lade sig deele i tre Classer: 1) De, som skrive af sand Jver for Videnskaberne og Oplysningen; 2) de, som skrive blot af Forfængelighed; og 3) de, som skrive for Brød. Til den sidste Classe høre især adskillige Forfattere, som før traadte Dyd, Religion og Sædelighed under Fødderne, men som nu, da der er sat Skranker for deres Frækhed, kun sysselsætte sig med Nidskrivter over Mænd, som lade dem skumle ustraffede, fordi de foragte dem.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1803-10-17
Dette Slags Skribenter ere sande Tigere i den lærde Verden. Privatfolk søge de at skille ved Hæder og Ære, Publicum og Boghandlerne ved deres Penge. De betjene sig hertil af alle muelige Konster. De give sig stundom ud for Præster, uden engang at have Atte stat, skrive om Fornuften uden Fornuft, sælge Manuskripter og erklære dem, naar de ere trykte, for Maculatur. De lade sig bruge og kjøbe til Alting, recenserer deres egne Skrivter, rose og udskjelde sig selv, ligesom deres Mave og Omstændighederne kræve det, ja de erklære endog ofte sig selv for Løgnere, i Haab om derved at blive end mere berygtede, hvilket i deres Sprog kaldes berømt. Denne Menneskerace er, saa at sige, inviolabel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1803-10-17
Periodiske Skrivter. Ugeblade og Maanedsskrivter synes at krydse hinanden i Kjøbenhavn, som omtrent Fodgængerne og Kareterne paa Østergaden. Det ene Blad søger at løbe det andet overende, det ene at malke og udsuge det andet. Skulde man bedømme Hovedstadens Cultur og Oplysning efter Mængden af dens Tidsskrivter i Forhold til dens Størrelse, saa gaves der neppe nogen mere oplyst Stad under Solen. Men, de fleste ere desværre et Beviis paa, at ingen i Kjøbenhavn arbeider flittigere med sine Hænder, end netop Skribenterne. J den gamle Mythologie gives der neppe nogen Gud eller Gudinde, som jo een eller anden Gang har maattet hielpe een af vore periodiske Forfattere, i det mindste for nogen Tid, til et lille Levebrød. De Tidsskrivter, som Kjøbenhavns Skribenter frembringe, ere ligesaa forskjellige af indvortes Værd som af Jndhold og Titel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1803-10-17
Minerva er, som bekjendt, Viisdommens Gudinde; men at hun ikke altid er det paa Prent, det stadfæster Erfaringen. Jmidlertid er hun dog hidtil den klogeste blandt sine Søstre. Den største Feil, hun har, er den: at hun begynder at blive lidt for gammel, og Viisdomsgudinden selv kunne vore unge Herrer, ikke mere lide, naar hun begynder at faae Rynker.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1803-10-17
Den danske Tilskuer. Det gaaer med Tilskuerne i den store Verden som med Tilskuerne paa Parterret. Mange af Tilskuerens Medtilskuere skue og tie, fordi de have mærket, at der i de senere Tider gives paa Verdens store Parterre, ligesom stundom paa Skuepladsens, visse Partier, som enhver, der har sin Rolighed kjer, gjør vel i ikke at indlade sig med. Den Kloge tier og skiuler sin Dom hos sig selv; den Eenfoldige klapper eller hysser. Jmidlertid kan man dog ikke negte, at den danske Tilskuer har ypperlige og skarpsynede Øine, og at han, uagtet han allerede har anstrængt den i endeel Aar, seer bedre med dem end mangen en med Glarøine. Jris og Hebe. Da Jris først ene fremtraadte paa Litteraturens Skueplads var hun saa spraglet og gjorde saa megen Blæst, at hun snart kom paa Knæerne og maatte søge Hjelp hos Gudinden Hebe. De slæbe sig nu begge frem, saa godt som de kunne, men de see nu ud som en Haugerose i October Maaned, som en fordum blomstrende Skjønhed i sit fem og halvtredsindstyvende Aar. De ere falmede lige indtil deres Omslag, hvis Farve nu er forvandlet fra det fortræffeligste Couleur de Chair til et dødblegt Hvidt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1803-10-17
Mange Blade have, for ved første Øiekast at bebude deres philantropiske Bestemmelse, brugt det Epithet: Ven. Man har derfor havt en Folkeven og har endnu en Politieven. Men ligesom ikke altid enhver Folkeven er Folkets Ven, saaledes er ikke heller altid enhver Politieven Politiets Ven. Jmidlertid er den kjøbenhavnske Politieven dog et Blad, som giver end- og Skarnagere og Skomagerdrenge Leilighed til at prøve deres Genie og deres Gaver til at skrive offentligen, da de her faae deres Aandsproducter gratis trykte, istedet for at de ellers i Adresseavisen maae betale 4 s. for hver halve Linie. Dagen, et Blad, hvis Jndhold saa ganske caracteriserer Tidens Aand. Vore Tiders Aand er som vore Damers Klædedragt – letsindig og uden Hold, og noget nær blot af Flor. J saadanne Florstider maa man ogsaa have Florsblade, og et saadant Blad er Dagen. – Jmidlertid. ligner den, med Hensyn til dens Medcolleger, en Vandbie, som lever af de arbeidende Biers Flid og Vindskibelighed. Tidens Skilderie. Da en vis Forfatter forsikkrede, at Orthodoxien nedriver sig selv sagde man: at han raisonnerede som en klog Mand, da han skrev et Blad for at nedrive det, som han eengang havde sagt: nedriver sig selv, saa smilede man; men da han vilde skrive Religionsblade som en anden Voltaire og derpaa male Tidens Skilderie som en anden Langhorn, saa loe man. Dog, dette Skilderie staaer med den ene Fod i Graven, og om den, som ligger paa sin Sotteseng og er i Færd med at gaae ud som et Lys, bør man ikke tale Ondt altsaa ikke et Ord mere om dette Blad. Ei blot til Lyst – forhen en Overskrivt over den danske Skueplads, som hver Mand forstod, men som maatte vige for en Latinsk, som kun de Lærde forstaae – nu Titelen paa et Tidskrivt, der, som en Elsker af Frihed, ikke vil binde eller lænke sig til Tiden. Titelen viser aabenbar, at det ikke skrives blot til Lyst? Hvortil da, kunde maaskee en Spottegjøg spørge? Men slige Spørgsmaale besvares ikke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1803-10-17
Den almeennyttige Samler bærer sig omtrent ad som Pengepugerne. Den samler og sammenskraber, hvad mangen en anden i sin Ansigtsved har erhvervet. At den er almeennyttig vil jeg just ikke paastaae, men at den ønskes nyttig, i det mindste for to Mænd, er jeg temmelig overbeviist om.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1803-10-17
Lærde Efterretninger ere et Slags Politieret for den skrivende Verden. At Lærdom og Beskedenhed ikke altid følges ad, det seer man paa Titelen af dette Blad, som kalder sig selv lærd. Skifters Efterretninger døde tillige med deres Udgiver. Et nyt Beviis: at end- og et ulykkeligt Tilfælde kan i een eller anden Henseende have en god Virkning.