JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1824-10-18
Tredie og sidste Bekiendtgiørelse. Alle og enhver, som formene at have nogen lovlig Tiltale til Bonis=Cidena, terne Hans Andr. meplands Enke og Arvinger i Fielstrup, deres iboende Eiendomsgaard og øvrige Formue, bliver herved sub poena præclusi peremforie stærnet, deres Forbringer inden 12 Uger ab ultima publicationehujus proclamatin hos Hr. Herredsskriver Schmidt der i Byen at angive, af Dokumenterne, relictis copiis salimatis, Originalierne ved Protocoller, at forevise, og saafremt de ere uden for Herredet procuratores ad acta at bestille, ligesom debitores massa og Panthavere sub poena juris befales deres Debha og Pante inden samme Frist her til Retten at indlevere. Hvorefter a. . Haverslef, udi Tyrstrup Herredsfogdie, den 20de September 1824. E. J. Clausen.
Berlingske Tidende, 1824-10-18
Alle og enhver, som maatte have noget at fordre udi Stervboet efter den El i Søvighuse, Outrup Sogn, Wester Herred, Ribe Amt, bortdøde Søn ren Sørensen, indkaldes herved i Overeensstemmelse med Placaten 26de October 1792, til inden 12, siger tolv Uger fra dettes sidste Bekiendtgiørelse i de offentlige Tidender, at anmelde og beviisliggjøre deres havende Krav for undertegnede Skifteforvalter. Warde, den 5te October 1824. Rosenørn. Skifteforvalter i Øster= og Vester=Herreder. - følge Placaten af 2den Juli 1819, indkaldes herved alle og enhver som maatte have noget at fordre i Stervboet efter den udi Viinmarv, Billum, Sogn, Wester Herred, Ride Amt, bortdøde Aftægtsmand Bakken Thuesen, til inden 12 siger tolv Uger, fra dette Proclamas Tinglæsning og sidste Bekiendtgiørelse i de offentlige Tidender at regne saadant deres havende Fran for undertegnede Skifteforvalter, at anmelde og beviisliggjøre, efter hvilken Frists Udløb ingen Fordring af Skifteretten kan antages. Warde, den 5te October 1824. Rosenørn, Skifteforvalter i Øster= og Vester=Herreder. J Følge Placaten af 2den Juni 1819, indkaldes herved alle og enhver, som I maatte have noget at fordre i Stervboet efter den udi Borre Bye, Aal Sogn, Wester Herred, Ribe Amt, i afvigte Sommer bortdøde AftægtskonAne Sørensdatter, Enke efter Marturin Caspersen, som for nogle Aar siden er bortdød, til inden 12, siger tolv Uger, fra dette Proclamas Tinglæs, ning og sidste Bekiendtgiørelse i de offentlige Tidender at regne, saadant deres havende Krav for undertegnede Skifteforvalter, at anmelde og beviisliggiøre, efter hvilken Frists Udløb ingen Fordring af Skifteretten kan antages Varde, den 5te October 1824. Rosenørn. Skifteforvalter i Øster= og Wester=Herreder. J Følge Placaten af 2den Juni 1819, indkaldes herved alle og enhver, som i maatte have noget at fordre i Stervboet efter afdøde Klokker og Chordegne Trik Frederich Sølling, og Kone Margrethe Adelheid Zander heraf Byen, til inden 12, siger tolv Uger, fra dette Proclamaes Tinglæsning og sidste Bekiendtgjørelse i de offentlige Tidender at regne, saadant deres havende Krav for undertegnede Skifteforvalter, at anmelde og beviisliggiøre, efter hvilken Frists Udløb ingen Fordring af Skifteretten kan antages. Warde, den 5te October 1824. Rosenørn.
Berlingske Tidende, 1824-10-18
Imeite Bekantnachung, Die Enden der oplingst dirseldst verstordenen gran Majorin von Falkenberg, Namens Maria, god Beck, haben resp. cum intere dem Gericht, angehelgt, dag sie den Nachlaz der Detunne nur lub benescio legis er inventarii anjutreten sich veranlagt finden kunten, und zugleich und Erblassing eines Proclams har Ansfundigmachung des Action und Passis=Bestandes drer Masse gebeten. Jn Gemahrung dieser Vitte werden commissorie noie des hochupreisliden Obergerichts auf Gottorff alle und jede, melche an den gedagten Nachlatz ingende mige Anspriche und Forderungen, seldige rühren der, ans melchem Grunde ster immer wollen, zu haben vermeinen, imaleichen dieenigen, welche demsalden mit Schulden verhaftet sind, oder et na Plander da ven in Haanden haben, hiemmit en for allemal, mithin peremtorie vorgeladen und befedliget, dieserwegen innerhalb 12 Wochen, vom Tage der letten Bekunntmachung dieses Proclams an, bey Strafe der Ausschliesung, doppelter Zahling und den Berlust des Pfand Compensationsrechts, und zwar dito Ansmartigen unter Procuraturbestelling, im Stadssecretariate hieseldst An gabe ju thun, ihre dessalligen Documente urschriftlich vorzuzeigen und abschriftlich bey dem Professionsprotocolle zurücksulassen, demnachst aber veitere Versilang nu grartigen. Flensburg, den 1sten October 1824. Bürgermester und Rath. J. Jensen, Statsreratair. alle og Enhver, som maatte have noget at fordre udi Stervboet efter den i i Henne Øye, Henne Sogn, Wester Herred, Ribe Amt, ved Døden afgangne Aflægtsmand Søren Hansen, indkaldes herved, i Overeensstemmelse med Placaten af 26de October 1792, til inden 12, siger tolv Uger fra dette sidste Bekiendtgjørelse i de offentlige Tidender, at anmelde og beviisliggiøre deres havende Krav for Undertegnede Skifteforvalter. Warde, den 5te October 1824. Rosenørn, Skifteforvalter i Øster og Wester Herreder.
Berlingske Tidende, 1824-10-18
Ved Proclama, som i Dag er læst i den Kongelige Lands Overret samt Hof og Stadsret, ere alle og enhver, som maatte formene sig at have noget somhelst at fordre i afdøde Borger og Arbeidsmand (forhen Høker, Christian Petersen og forhen afdøde Hustrue Karen Pedersdatter, deres fælleds Bo. indkaldede med tviv Ugers Varsel, til for os her i Skifte=Commissionen inden fornævnte Tids Forløb, at anmelde og beviisliggiøre saadant deres havende Krav. Ligeledes ere bemeldte Afdødes Arvinger med lovligt Varsel, indkaldede at møde her i Stifte=Commissionen for at legitimere deres Arveret og paasee deres Tarv under Boets Behandling; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres Den Kongelige Lands Overret samt Hof= og Stadsrets Skifte=Commissiori stilbenhavn, den 4de October 1824. Spander. Urne. Jandelsbetient Joseph Richter, er død her i Byen, og hans Boe taget S.) under Silftebehandling. Den Afdødes Arvinger indkaldes herved med Aar og Dags Varsel, og hans Creditorer med 12 Ugers Varsel, til for mig at melde sig, og legitimere, der Første deres Arveret, og de Tidste deres Krav. Storehedinge, den 20de September 1824. B. Horneman. Ta Selveiergaardmand Jver Nissen i Studdrup, Harth Sogn, BruschDerred, Veile Amt, har opgivet sit Boe til Skifterettens Behandling saa bliver hens Creditorer herved, i Overeensstemmelse med Placaten 2den Juni 1819, indkaldte med 12 Ugers Varsel til for undertegnede Skifteforvalter, at anmelde og beviisliggiøre deres paa Opbudsboet havende lovlige Fordringer. Herreds=Contoiret i Colding, den 9de October 1824. John Finsen.
Berlingske Tidende, 1824-10-18
Ved Proclama af 2den dennes, som den 4de dennes er læst inden Helsingøere I Syetingsret og vil blive læst inden den Kongelige Lands Overret samt Hof og Stadsret, ere alle de, som formene at have noget at fordre hos her af ed Madame Kirstine Cathrine Grønbech, fød Bønning, Vertshuusholder, Søren Grønbechs fraskilte Hustrue, indkaldte med 12 Ugers Varsel til for os at anmelde og beviisliggjøre deres formeentlie Krav. Ligeledes ere den Afdødes Arvinger indkaldte med Aar og Dags Varsel for at legitimere deres Arveret og iagttage deres Tarv under Boets Behandling. Helsingøers Skifteret den 9de October 1824. J. A. Stenfeldt. F. Knudsen.
Berlingske Tidende, 1824-10-18
Creditorerne i Selveier af Bolum Bye og Sogn, Hellum Herred, Aalborg, int, Jørgen Ufouritsen og afdøde Hustrue Maren Pedersdatters fælles Boe, indkaldes herved, ifølge Placaten af 26de October 1792, med 12 Ugers Varsel, til for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggiørt deres Fordringer. Det bemærkes, at den afgangne Ægtefælle har tilforn være i Ægteskab med ligeledes afgangne Niels Nielsen True. Ausgaard ved Hobroe, den 2den October 1824. Muhle.
Berlingske Tidende, 1824-10-18
ved Proclama, som er læst inden Holsteinborg Grevskabs Birketingsret og inden den Kongelige Landsoverret samt Hof= og Stadsret, ere alle det som maatte have noget at fordre i afdøde Arvefager Peder Lassen af Faaedrup, under bemeldte Grevskab, hans og efterlevende Enke Jngeborg Lassen, fød Brochsenius, deres fælleds Boe, indkaldede med 12 Ugers Varsetil, for undertegnede Skifteforvalter, at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer. Ligeledes ere den Afdødes Arvinger indkaldte at møde eller lade møde inden den i Loven foreskrevne Tid, for at legitimere deres Arveret og lagttage deres Tarv under Skiftet. Hvilket alt herved endridere bekiendtgiøres. Rude pr. Corsøer, den 5te October 1824. W. H. Kluwer.
Berlingske Tidende, 1824-10-18
Ved Proclama, om læses i den Kongelige Lands Overret samt 3. - 1824. Hof og Stadsret, ere alle de, som formene sig at have nogen at fordre udi afgangne Gjortlermester Rasmus Hansens og hans forhen afdøde Hustrue Dorthea Marie Hansens fælleds Boe, indkaldede med 12 Ugers Varsel til for bemeldte Rets Skiftecommission at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer. Ligesaa ere og indkaldede med forligt Varsel de Afdø Arvinger, for at anmelde og legitimere deres Arveret samt lagttage deres Tarv under Skiftet; hvilket herved end ydermeere tilkiendegives Den Kongelige Landsoverrets samt Hof= og Stadsrets Skiftecommission i Kiøbenhavn, den 7de October 1824. Spandet. Urne.
Berlingske Tidende, 1824-10-18
Tormedelst indtrufne Omstændigheder afholdes ingen Samling i Commissioner, e) sidste Fredag i denne Maaned. Opbuds- og Arrangements-Commissionen i Etatsraad de Neergaards og frues Boe, den 11te October 1824. P. C. v. Stemann. J. A. B. de Neergaard. Harhoff. den til Tirsdagen den 26de October berammede Auction paa et Partie, grönlandske Skindvare, udsættes til Tirsdagen den 9de Novbr.
Berlingske Tidende, 1824-10-22
Udenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1824-10-22
London, den 12te October. Lord Charles Murray, som nyelig døde i Gastuni i sit 25de Aar, var en Søn af Hertugen af Athol, der eier Øen Man. Fyr Maurokordatos sendte Lorden sin Livlæge, men han kom for silde. Han blev begravet den 12te August, fulgt af Gen. Const. Botzaris, og næsten hele Befolkningen; og Erkebiskoppen, Kyrill, holdt ham en Ligtale.
Berlingske Tidende, 1824-10-22
Der er ankommet Efterretninger fra Bombai indtil den 22de Juni, og Aviser fra Calcutta indtil den 2den f. M. med den bedrøvelige Efterretning, at vore Tropper den 17de Mai have lidt et betydeligt Nederlag ved Ramoo, foran Chittagong, efterat der i flere Dage med afvexlende Lykke havde fundet Skærmydsler Sted imellem dem og Birmanerne. Paa den anden Side seer man af Depescher fra Gen. Campbell af 19de Mai, at vore Tropper den 10de vare landede ved Rangon, og med ubetydeligt Tab havde bemægtiget sig denne Stad og Fæstning, og der befriet ti Europæere, som Birmanerne holdt fangne. Private Breve tillægge, at de siden ogsaa havde bemægtiget sig Øen Cheduba. Ved Skibets Afgang fra Bombai ankom endnu den Efterretning, at Birmanerne havde indtaget Chittagong, hvorved vi havde mistet 500 Mand. Den 9de Juni var der afseilet en Afdeling Fodfolk og Skydes fra Madras, for at forstærke vore Stridskræfter.
Berlingske Tidende, 1824-10-22
Af de officielle Depescher og Assiantiernes Nederlag er det klart, at deres Konge Assay Tootoo Quamina, som forhen afsluttede Freden med Consul Dupuis, og siden brød den, var død efter Seieren, over Sir Chr. Maccarthy, hvorimod det var hans Broder, AdoAssay, som blev Konge i hans Sted, der forfulgte de af ham til kjæmpede Fordele, og gjorde det mislykkede Angreb paa Castellet Cape-Coast.
Berlingske Tidende, 1824-10-22
Hertugen af York har i denne Tid solgt et Gods for 150,000 Pd. Sterling.
Berlingske Tidende, 1824-10-22
I Dag er her indløbet Efterretninger fra Spanien, ifølge hvilke en constitutionel Guerilla-Bande den 1ste dennes havde indtaget Staden Tarancon, omtrent tolv Mile fra Madrid, og ombragt 14 Personer, hvoriblandt par Alcalden og tre andre Medlemmer at Magistraten, for at hevne sig for tvende af deres Kammerater, der nylig vare henrettede i Madrid, fordi de havde været med at opreise Constitutionssiennen i Tarancon. Banden drog sig derefter tilbage uden Forhindring. Hr. Macdonald, vor Consul i Algier, er ankommen hertil, og medbringer de Betingelser, som han har afsluttet med Deien. Adskillige hjemkomne Hvalsiskefangere have den 17de Juli under mere end 70 Graders Br. seet Skibene Hecia og Fury, som staa under Capt. Parry, og berette, at Havet syntes at være frit for Jis imod Vesten.
Berlingske Tidende, 1824-10-22
Det No. af den Østerrigske Jagttager, som indeholder Lord=Overcommissairens Bekjendtgjørelse angaaende de Græske Skibes Borttapring paa Grund af den Græske Regjerings Manifest, er nu ankommet hertil. Times siger i denne Anledning: Naar den Helleniske Proclamations Ord ere rigtig anførste, saa er det vanskeligt at indsee, hvori Folkeretten derved er bleven krænket. Selv de meest udstrakte Fordringer af Neutrale gik aldrig saa vidt, at de under deres Flag vilde overføre Tropper og Krigsfornødenheder for den ene af de Krigførende Magter, for dermed at tilintetgjøre den anden. J den sidste Krig med Frankrig laae vi næsten uafbrudt i Uenighed med Amerikanerne angaaende deres Neutralitetsret, men aldrig have vi dog hørt, at de gjorde Fordring paa, uden Molest at kunne overføre en Hær fra Boulogne eller Dynkirken til Dover eller Harwich. - Andre af vore Blade laste ligeledes denne vor Agents Fremgangsmaade, hvorimod Courier forsvarer den. Grækerne have vel (siger dette Blad, en uimodsigelig Ret til, i slige Tilfælde at erobre og condemmere de Engelske Skibe, men ikke til at skyde dem i Sænk. Jøvrigt erfarer man fra flere Sider, at der er mange Engelske Transportskibe ved den Egyptiske Expedition.
Berlingske Tidende, 1824-10-22
Den Spanske Grændse, den 29de September. Spanske Reisende fortælle os, at Forholdet imellem de Franske i Officerer og de Spanske Authoriteter stedse bliver mere spændt, og i at det i Anledning af Leverancen af Levnedsmidler ofte kommer til meget alvorlige Scener. Naar de sidstnævnte ikke efterkomme de dem foreskrevne Forpligtelser, undskylde de sig med, at de belovede Penge udeblive, og naar de førstnævnte da til eget Ophold see sig nødsagede til, provisorisk at tage for sig, hvor de nødvendige Fornødenheder ere at finde, saa behøves der de strengeste Forholdsregler til i Rolighedens Vedligeholdelse. De Bortreisende skjule ikke, at de kun forlade Spanien, for at undgaae frygtelige Katastropher i dette deres Fædreland.
Berlingske Tidende, 1824-10-22
Man har søgt at møde Klagerne over Finantsernes sørgelige Tilstand med den Jndvending, at denne Tilstand dog ikke maatte være saa meget daarlig, da Maskinen dog hidindtil endnu ikke var gaaet i i Staa; men Følgerne begynde at vise sig i virkelig Frygtelighed, da alle Levnedsmidler stige i Prisen, Entrepreneurernes Fordringer for Leverancer til de Franske ikke ere betalte, og der ikke er nogen, som vil paatage sig disse Leverancer. Udskrivnings=Systemet har ikke ladet sig fuldføre, da man ikke kunde finde saa meget, som man i behøvede. Og dog maa vore Soldater leve!
Berlingske Tidende, 1824-10-22
Lissabon, den 19de September. Der siges endnu Jntet og Kongens Beslutning angaaende Brasiliens Uafhængighed, endskjønt man troer, at Andragende derom er blevet gunstigen optaget af Cabinettet. Efter den dilatoriske Maade, som Forretningerne her blive drevne paa, maa man vente, at Afgjørelsen endnu vil blive længe udsat. Jmidlertid er den ringe Virksomhed, som før herskede ved Forberedelsen til Expeditionen, fuldkommen ophørt efterat de Resultater ere ankomne, der vare en Virkning af Commissariernes Raadslagninger i London. Rygtet gaaer at Kongen har skrevet et Brev til sin Søn i Rio med conciliatoriske Forslag, og at Handelen med Brasilien vil oplives. Hoftidenden af 8de og 11te giver Udtog af Estrella Brasileira og Pernambuco Tidenderne, for at bevise den der herskende Frygt for en Expedition fra vor Sibe og den svage Tilstand. Den fra den 15de meddeler den Keiserlige Proclamation af 10de Juni, som kaldet Brasilianerne til Vaaben, ligesom ogsaa den til Pernambucanerne, og gjør Anmærkninger derover, hvori det til Slutning hedder: "Jngen Magt kan nægte Hs. Majestæt Ret til Souverainitet over Brasilien, men den Kongelige Ret indskrænker sig ikke til Anerkjendelsen af denne Souverainitet, den udstrækker sig ogsaa til Krav paa det store Magters Bistand, for igjen at vinde denne, og dette ikke allene i Kraft af gamle Tractater, men endog af almindelig Jnteresse, uden endnu at tale om den Taknemlighed, som alle Magter skylde ham og hans Portugisiske Undersaatter for den Tjeneste, vi have ydet dem for ikke lang Tid siden, og hvis Følger vi vel endnu maae føle. Jmidlertid er det sørgeligt at iagttage, hvorledes Factionisterne gjøre Prindsen latterlig for hele Verdens Øine, i det de uden at mærke det, lade ham proclammere netop de Grundsætninger, ifølge hvilke han engang kunde blive detroniseret, saa at han med egen Haand maa lægge Grunden til sin egen Undergang, der uundgaaelig vil følge. Hs. Majestæt har forordnet Oprettelsen af et littographisk Jnstitut, under Bestyrelse af Greven af Palmella, og en Normal=Skole for den gjensidige Underviisning.
Berlingske Tidende, 1824-10-22
Florenz, den 8de October. De nyeste Breve fra Archipelagus berette, at Capudan=Paschas Flaade har forenet sig med Vicekongens af Egypten. Den 21de August gik begge Escadrer under Seil, og kastede Anker den 27de ved Stanchio Cos. Til samme Tid har man ogsaa hørt en stærk Kanonade i Nærheden af Navarin.
Berlingske Tidende, 1824-10-22
Wien, den 4de October. Jnsurgenterne give følgende Beretninger om Sø Træfningen ved Samos.
Berlingske Tidende, 1824-10-22
Af den i Hydra udkommende Tidende "Lovens Ven" af 3de (20de) August. Udtog af en Skrivelse fra Vice-Admiral Sachturi fra Havnen Dar=Bogas, den 1ste 13de) August. Den 30te Juli (11te August), gjorde 40 fiendtlige Fartøier, med Tropper ombord, Mine til at ville lande paa den Deel af Samos, som kaldes Kariovessi. Vi mødte dem paa Veien ovenfor Samos, satte efter dem, borede to af disse Fartøier i Særk, og bemægtigede os to andre, de øvrige toge Frugten, og kastede sig ind i paa den nærmeste Kyst af Lilleasen. Jgaar ankom vi til Dar=Bogas, og gik til Ankers i denne Havn. Den fiendtlige Flaade, under Topal=Paschals Commando, 6 bestaaende af 18 store og meere end 100 smaa Fartøier, laae for Anker bag Cap. St. Marina, sandsynligviis i den Hensigt, i Løbet af Gaardsdagen at indtage en Deel af de Tropper, som laae i Leir paa Lilleasens Kyster, og føre dem over til Samos. Saasnart Fienden sik os at see, seilede han med 18 store Fartøier henimod Kl. 7 ind a imod os; men dette Angreb svækkede paa ingen Maade vore Troppers Mod, og to Brandere, som styrede henimod Fiendens høire i Fløi, vare tilstrækkelige til at jage den Tyrkiske Flaade paa Flugten. I Dag, paa samme Tid, nærmede den fiendtlige Escadre sig igjen, 2 og begyndte at fyre paa os, men blev atter forsaget af vore Brandere uden at vor Division havde lettet Anker. Viansee det for nødvendigt at bevogte dette Punct i Bogas, som det farligste for Samos, og at iagttage Fiendens Bevægelser; men da han har store Stridskræfter samlede, saa ville vi ikke gaae løs paa ham, førend vi have iværksat vor Forening med den Spezziotiske Division, af hvilken der kuns befinder sig et eneste Fartøi tilligemed en Brander hos os, saa at vor Flotille i disse Farvande for Øieblikker, ikkuns bestaaer af 26 Seilere.
Berlingske Tidende, 1824-10-22
Den 4de (16de) August stødte et Pariotisk og 9 Spezziotiske Fartøier til os; der leveredes Tyrkerne en betydelig Fægtning, Vore seirede; den Tyrkiske Flaade er slaget paa Flugten. Den 5te (17de) August var Vidne til en nye Berømmelse for Grækenland. Denne lille Græske Division har udholdt et Slag med Tyr ternes meget stærke Escadre, og ved Hielp af sex Brandere, i aaben, Søe, imellem Cap. St. Marina og Colonnerne, ødelagt en Fregat paa 54, en anden Fregat paa 48 og en Brig paa 20 Kanoner. Over 200 Fiender ere omkomne i denne Træfning. Ombord paa den Brig, der blev stukket i Brand, befandt sig en Tunesisk Pascha, med sin Familie ; han styrtede sig i Havet førend og Skibet sprang i Luften, blev optaget levende af Vandet af Mandskabet paa en Spezziotisk Barkasse, og gjort til Fange. Tumulten var saa stor at mange Fiender paa de Skibe, der laae i Nærheden, da de faae Mandskabet paa de boendende Skibe falde i Vandet, af Frygt ogsaa styrtede sig i Havet, og bruknede. Brandernes tappre Anførere, Capitainerne Kanaris fra Plara, D. Tapeli, G. Vatikiot, D. Rafelia, Rombozi fra Hydra og Lazar fra Spezza, have paa denne Dag udmærket sig paa det berømmeligste.
Berlingske Tidende, 1824-10-22
- Den Beretning, som den Græske Vice=Admiral har givet angaaende Søetræfningen den 5te (17de) August, lyder i det Væsentligge saaledes: Efter de to første Skærmydler med Fienden, hvori vi sloge ham tilbage, og hvorom vi have aflagt Beretning den 1ste (13de) August, har den fiendtlige Escadre, bestaaende af 22 Fartøier, igaar angrebet os tredie Gang. Kanonaden begyndte allerede Kl. 4 1/2 om Morgenen; Fregatterne, Corvetterne, og alle øvrige store Fartøier kom først til os, Briggerne, Goeletterne og Gallioterne fulgte dette Exempel. Da vore Brandere endnu ikke vare i Beredskab, saa seilede vi Tyrkerne imøde ikkuns med 16 Hydriotiske og Spezziotiske Skibe, som just vare ankomne med een af deres Brandere og een af Capt. Kanaris's. Kanonaden blev meget levende paa begge Sider; Slagtordenen, som vore Hydrioter og Spezzioter iagttoge, var meget regelmæssig, indtil vore Brandere, som vi lode løs mod Fienden, havde drevet denne meget længere tilbage, end begge de foregaaende Dage. Man kan tænke sig, hvorledes det opflammede vore Landsmænds Mod, men paa den anden Side, hvor modløs det gjorde Fienden, og i Særdeleshed Landingstropperne, som havde besat alle paa den Asiatiske Kyst ligeoverfor liggende Høie, og maatte være Øienvidner til deres Escadres Flugt. Men en anden, endnu større Seier ventede paa den Græske Flaade. J Dag saae vi paa ny Fienden seile imod os med gunstig Vind. Vi satte alle vore Brandere i Beredskab, som tilligemed flere Hydriotiske og Spezziotiske Krigsfartøier gik under Seil, men henimod Kl. 4 om Morgenen nærmede Capitain Demetrios's Brander sig en Fregat af første Rang paa 16 Kanoner, og hang sig fast ved den i Nærheden af Cap St. Marina. Den friske Vind, som i dette Øieblik blæste, og flere Barkers Bistand, som toge Fregatten paa Slæbetoug, reddede den denne Gang af Faaren, der truede den, og vor Branden antændte sig allene. Dette gav dog vor duelige og tappre Capitain Kanaris Tid til at hænge sin Brander til Fregatten, og henimod Kl. 5 om Morgenen at stikke den i Brand; Krudtmagazinet antændtes inden kort Tid, og Fregatten fløi i Luften. Ved denne Explosion bleve ikke blot de Matroser og Soldater (over 600 i Tallet), som vare ombord paa dette Skib, dræbte, men ogsaa mange andre Tyrker paa Kysterne og de nærliggende Høie, og desuden løb 15 til 20 Fartøier, som laae i Nærheden for at transportere Tropper til Samos, paa Grund.
Berlingske Tidende, 1824-10-22
Henimod Kl. 9 om Morgenen nærmede Capitain Varikioti sig en Tunesisk Brig, hængte sin Brander ved den, og antændte den snart Omtrent Kl. 11 vendte Capitain Rafelia sig imod en stor Tripoli tansk Corvette, og lod sin Brander gaae løs paa den, medens en anden Spezziotisk Brander angreb den fra en anden Side, antændte og tilintetgjorde den. Capitai Rombotzi havde paa samme Tid nærmet sig en anden Fregat med sin Brander, som han lod gaae imod den; men ved en gunstig Vind og flere Barkers Bistand, der buxerte den, lykkedes det den, at redde sig. Branderen antændtes blot selv, og vilde have ødelagt en Brig, som den stødte paa, naar den ikke havde foretrukket at beskjæftige sig med at forfølge Fregatten. Det Tab af Mandskab, som Tyrkerne lide ved disse tre Fartøiers og andre Smaaeskibes Tilintetgjørelse, kan omtrent beløbe sig til 2000 Mand. Vore Brandere ere vore bedste Vaaben imod Fienden, og ved dem haabe vi i Aar at tilkjæmpe os endnu andre Seire, saameget mere, som vore Matroser have Duelighed og Mod nok, til uden Frygt at nærme sig Fienden. Jo flere Brandere J altsaa ville sende os, desto flere Seire haabe vi at vinde.