Berlingske Tidende, 1775-08-21
London, den 4de Augusti. Angaaendes de Americanske Sager ere bestandig mange Conferencer ved Hoffet, og Kongen selv bivaaner dem ofte. Det er vist at nye og vigtige Efterretninger ere indløbne saavel fra General Gage, som fra Gouverneurerne udi de omliggende Colonier. Disse Efterretningers Jndhold angaaer i sær de alvorlige Anstalter, som Colonierne giøre til paa det eftertrykkeligste at modsætte sig Ministerii Messerer. Rygtet om en nye ved Boston forefalden Action bliver endnu ikke bekræftet. Men man venter hvert Øyeblik Efterretning om saadan en Action, saasom det forsikres, at General Gaghar allerede ladet den største Deel af sine Tropper afgaae, for at angribe Provincialerne i deres Hoved=Post i Roxborough. og derpaa at trænge videre frem ad. Dette vil vist koste meget Blod, saasom Americanerne ere i den beste Forfatning. Udi alle Departementer bliver med stor Jver arbeydet paa i Hast at befordre Forstærkningers Afgang, som ere bestemte til America. Det er 5 i Jrland liggende Regimenter, et Corps Søe=Tropper, og 1 Detachement Artillerie, som have faaet Ordre at holde sig færdige at indskibes til America. Se Krigskibe afgaae tillige. - Det er ugrundet, at General Gage har søgt og faaet sin Dimssion. J Gaar blev i den Sted en nye Bestalling, hvorved Kongen har udnævnt den ne hidtil værende General=Lieutenant til General Capitain, og General=Gouverneur over heele Nord=America, forsynet med det store Rigs Segl. - Efter en Beretning fra Salem af 28de Junii have General Gages Tropper allerede den 27de ejusd. rykket frem mod Roxborough, og have i 12 Timer beskudt denne Bye med Kanoner og Mørsere, hvorved udi samme er tændt Jld paa 3 Stæder, hvilken Provincia lerne strax igien have slukket, hvorpaa Tropperne, da de efter foretaget Recognoscering have fundet et nærmere Angreb at være ugiørligt, igjen have trukket sig tilbage til Boston. - Da alle Coloniernes Contingenter ved Junii Maaneds Udgang vare i fuld March til Leyren for Boston, saa regnet man, at Americanernes forenede Armee, der nu allerede er 40000 Mand stærk, hvoriblant 1500 Skyttere fra Virginien. Det meest Frygt indjagende ved denne Armee er, at den bestaaer af lutter saadanne Folk, som fægte for al hvad de have kiærest i Verden, Liv, Frihed, Gods, i den Sted de Kongel. Tropper maae vove deres Liv for den blotte Sold. Rigets Militz, som udgjør 30 til 40000 Mand, har faaet befaling at holde sig marchfærdig, og ingen maae uden Tilladelse reyse ud af sin Provinds. Denne Militz skal Nødsfald erstatte Mangelen paa regulaire Tropper, til at forsvare Landet. Jmidlertid blive ogsaa de regulaire Tropper ved nye Hvervinger forøgede, dog gaaer det hermed særdeles langsom til, siden saa faae have Lyst til at være Soldater. - Paa de Kongel. Skibe i America maae det allerede feyle stærkt paa Matroser, thi der skal et stort Antal af disse Folk afgaae med de Skibe, som skal bringe 4 Compagnier Artillerie derhen. Der blive ogsaa sendte 400 Heste for de Kongel. Tropper til Boston. J Gaar bleve efter en stor Raadsforsamlings Beslutning, hvorved Kongen selv var tilstæde, affærdigede nye Jnstructioner til America; og man taler igien om et Parlement, som skal oprettes i America ligesom det Jrlandske, ligeledes om andre Anstalter, for at lempe sig efter Americanernes Villie, saavidt man kan, udenat fornærme den høyeste Autoritet. - General Johnson, Gouverneur paa Minorca, er her hidkommet. Han har allerede givet Kongen Beretning om denne Øes Tilstand, samt Fæstningen Gibraltar. Saavel den eene, som den anden, er, i Anledning af den store Spanske Udrustning, sat i den beste Forsvars=Stand. Det er mærkværdigt, at Continental Kongressen i Philladelphia har just samme Dag, da General Gage publicerede sin General=Pardon, nemlig den 12te Junii, udstædt en Proclamation, i Kraft af hvilken der skal i alle Colonierne den 20de Julii holdes en Faste Bod og Bededag, for at paakalde den Allerhøyeste, at det maatte behage ham i Naade, at afvende de over deres Hoveder svævende Ulykker, at velsigne vores retmæssige Souverain, Kong Georg den 3die, og give ham Viisdoms Aand, til at indsee og befordre alle sine Undersaatters sande Vel.