JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1837-04-08
Udgivet af J. Chr. Borch & N. Ph. Ukes Enke. – Redigeret af Capitain v. Søderberg, Rd. af D. Skibet Vixen". Begivenheden med dette Fartøi i Sortehavet maatte strax vække Opmærksomhed paa de Følger, den rimeligviis maatte have. Den maatte absolut foranledige vigtige Qvæstioner i den nyere europæiske Folkeret. Den var for indgribende i de Nationers Handelsforhold, der ønske at betragte Sortehavet som noget mere, end en stor russisk Jndse. Dette Blad har ikke undladt, strax fra Begyndelsen af at lægge behørig Vægt paa denne Begivenhed, ved at meddele efterhaanden, hvad der fra flere Sider oplystes til at see klart ind i, hvad det her egentlig kom an paa. Det var ikke vanskeligt at forudsee, at en Sag af denne Natur vanskeligt vilde døe hen. Hvor det kommer an paa at sikkre vigtige Interesser for at krænkes, pleier det engelske Ministerium ikke at lægge Hænderne i Skjødet. J længere Tid har Sagen ligesom slumret, men netop i denne Tid er der gjort betydelige forberedende Skridt til at behandle den med alt fornødent Alvor. "Coureren" begynder nu paany at omhandle den og drøfter de forskjellige Artikler, som, deels i Englands, deels i Ruslands Jnteresse, have været indeholdte i tyske Blade og faaer det Resultat udi deraf, at Forholdene mellem de tre nordiske Magter ligesom synes at kjønes og at Rusland, paa en Maade, begynder at staaes ene. "Coureren udhæver en Artikel af Allgemeine Zeitung, hvori der bemærkes, at det maa være imod Østerrigs Jnteresse at anerkjende de Blocade- og Qvarantaine Grundsætninger, hvorpaa Rusland har grundet Skibet Vixens Confiskation. Vel lægger "Coureren, ikke synderlig Vægt paa de krigerske Symptomer, der yttre sig i Aviser, men den mener dog, at, naar Artikler af denne Art optages i Blade, som staae under en stræng Censur, saa har man idetmindste Ret til at antage, at de Cabinetter, hvis Anskuelser repræsenteres i slige Journaler, ikke meere ere i den hidtil saa forrostes Overensstemmelse med hinanden. For England maa det være vigtigt, mener "Coureren, heraf at kunne gjøre den Slutning, at det, hvis det skulde see sig foranlediget til at gribe til alvorlige Forholdsregler i Sagen, ikke staaer Fares for at maatte udfægte den alene, men med stor Rimelighed vil kunne gjøre Regning paa at finde Allierede. Hvad er der da skeet i England i denne Sag, der vækker Formodning om, at den muligen kan tage en alvorlig Vending: Vi ville søge at fremsætte dette saa tydeligt som muligt, ved at afbenytte de Hjælpemidler, vi have tilhænde.
Aalborg Stiftstidende, 1837-04-08
Nyeste Postefterretninger. Frankrig.
Aalborg Stiftstidende, 1837-04-08
Kort for Postens Afgang den 30te Marts udbredte sig i Paris det, som det lader, temmelig grundede Rygte, at et nyt Cabinet omsider var kommet istand og at "Moniteuren" Dagen efter skulde kundgjøre Listen over Medlemmerne af samme. Disse nævnes at være følgende: Hr. Guizot, som Jndenrigsminister og Præsident i Conseilet; Hr. Dumon, som Finantsminister; Hr. Sebastiani som Udenrigsminister; Hr. Duvergier de Hauranne for Underviisningsvæsenet; Hr. Remusat for de offentlige Arbeider; dHrr. Persil, Bernard og Rosamel forblive paa deres Poster. Forholder dette sig saaledes, saa vil der, efter hvad man kjender til Personerne, herske en vis Overeenstemmelse imellem Hovedmedlemmerne, men man vil savne den maadeholdende Indflydelse, som Hr. Mole hidtil udøvede og ved hvilken han paa en god Maade vidste at holde Guizots Dumons, Duvergiers og Remusats Tilbøielighed for tilbageskridende Forholdsregler inden visse Skranker. Naar man altsaa maa ansee Hr. Sebastiani for en ligesaa ubetinget Fuldbyrder af Kongens personlige Villie, som Hr. Persil vil være Hr. Guizots underdanige Tjener, saa turde dette Cabinets Varighed ligeover for de Deputeredes Kammer være ligesaa problematisk, som det opløste Cabinets i den senere Tid var.
Aalborg Stiftstidende, 1837-04-08
Undersøgelsen over Marschal Clauzels Fremgangsmaade, i Algier er nu kommet under Debattering i Kammeret. Der er yttret den Formening, at Regjeringen ikke burde have ladet sin Tvist med Marschallen komme for dette offentlige Tribunal, men, da det nu engang er skeet, og Kammeret paa en Maade er bleven Dommer i Sagen, fordrer man nu af Ministeriet, at alle de Documenter skulle forelægges, som hidtil have været benyttede af den Committee, der foreløbig har gjennemgaaet Sagen. Ministeriet vægrede sig i Begyndelsen, men det vil dog skee, da det en Dag senere blev erklæret for Kammeret, at man, efter dets Ønske, var ifærd med at forberede Meddelelsen af de Actstykker, som, uden skadelige Følger, kunne taale Offentliggjørelse. Marschallen har hidtil viist Frimodighed og stolt Selvtillid. J sit Forsvarsskrift havde han allerede tilladt sig djerve Yttringer. De yngre Generaler tiltaler han saaledes: Gaaer hen og vover Eders Liv, tilbringer Eders bedste Aar i Mangel og Strabadser; udsser Eders Blod uden Frygt; haaber Hæder, Berømmelse og Formue, gaaer, gaaer, see, hvad der venter Eder og hvad min Lod er bleven!" Til Slutningen erklærer han, at han nu vil ophænge sit Sværd ved sin Fædrene-Arnes Dørtærskel. Er Grebet end ikke af Guld, eller besat med Diamanter, saa har det dog Blod paa Klingen, Blod af Frankrigs Fjender!" – Hans Tiltale til Kammeret er en Gjenklang af Tonen i hans Forsvarsskrift og beskeden kan man ikke kalde den. J Anledning af Debatterne og Documenternes Fremlægning, lod hans Votum saaledes: Jngen er mere interesseret, end jeg, ved at Kammeret og Frankrig faaer en fuldstændig Kundskab om alle herhenhørende Actstykker. Da jeg er mig bevidst at have commanderet med Jntelligents og administreret med Redelighed, saa behøver jeg ikke at skye Resultatet af den omstændeligste Undersøgelse. Jeg behover intet nyt Commando, men Publicums Agtelse og Kjærlighed er mig fornøden. Frankrig forbereder endnu en ny Expedition til Constantine. Omfanget af disse Forberedelser beviser Fortjenstligheden af min Expedition, der foretoges med langt ringere Midler. Dens uheldige Udfald foranledigedes af en ulykkelig Omstændighed, som det hverken stod i Kongens, Regjeringens, Kamrenes eller overhovedet noget Menneskes Magt at bortrydde. Var denne Omstændighed (Uveir og Kulde) ikke indtruffen, da var jeg, paa den sjette Dag, rykket ind i Constantine, som jeg havde forkyndt, selv om jeg ikke havde havt flere Tropper under min Commando end dem, jeg bragte tilbage fra Kampen. Thi Soldaterne vare brave og stode – man sige hvad man vil - Under en duelig og erfaren Hærførers – under min Commando o. s. v.
Aalborg Stiftstidende, 1837-04-08
Jfølge Efterretninger fra Bona vil man have bragt i Erfaring, at Efternøierne ved den meget omtalte Expedition, som alle faldt i Fjendens Hænder og som man for længe siden troede myrdede, ere paa Beiens Befaling blevne forskaanede og behandles taaleligt. Han skal ville benytte dem som Gidsler, i Tilfælde at den ny Expedition, man forbereder, imod ham, skulde sætte ham i nogen Forlegenhed.
Aalborg Stiftstidende, 1837-04-08
Tyskland. Den 30te Marts om Formiddagen udbrød i den sachsiske Fabrikstad Annaberg i Qvarteret mellem Bøhmer= og Volkensteiner=Porten, under en heftig Storm en Jldebrand, som i kort Tid lagde den fattigste Deel af Staden i Aske, 134 Huse med deres Hoved= og Sidebygninger afbrændte og 11 maatte nedrives. Jkke mindre end 1200 Personer, bleve herved huusvilde; ogsaa Jndboet og, hvad der end er værre, Alt hvad der hørte til Værkstederne, saasom Væve og deslige gik tabt. Flere Mennesker savnes og 2 Personer, begravedes under de indstyrtende Mure, Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1837-04-08
Kjøbenhavn, den 4de April. Kjøbenhavn vil muligt, hvis en af Hr. botanisk Gartner, Mørch udkastet Plan lykkes, faae et nyt, smukt og behageligt Anlæg, en Vinterhave, som man nu har i flere andre Lande med det samme Climat som vort. Dertil hører, et Anlæg under aaben Himmel, og et i Huse med kunstig Varme. Det første vil indeholde lutter immergrønne Træer, og Buske, der kunne taale Vinteren i det Frie. Det sidste skulde anbringes i en rummelig Bygning, saaledes udstyret med immergrønne Ziirværter, især fra det sydlige Europa, Nyholland, China og Japan, saa man deels derved, deels ved den kunstige Varme, glemte Vinteren. Siderne af Bygningen, der ligesom Overdelen maatte have en Mængde Vinduer, skulde prydes med smuktblomstrende Slyngeplanter; i Midten og langs begge Væggene anbringes de øvrige. Paa Siderne maa være Cabinetter med Udsigt til Blomstergalleriet og Frillandshaven. Til dette Anlæg behøves en Sum af 20,000 Rbd., som skal tilveiebringes ved 200 Actier, At det vil betale sig, omtvivles ikke. Man venter, enten at faae et Stykke af Rosenborg Have eller ogsaa Hospitalshaven dertil.
Aalborg Stiftstidende, 1837-04-08
J Torsdags Morges blev en Synder ved Kagen paa Halmtorvet) høitideligen indviet til Medlem af den store Synderforening. Der er noget Opløftende i denne Skik, det er den strænge Remesis, som, uanfægtet af blidere Følelser, viser sig i en Bøddels Skikkelse, væbnet med en Kat istedetfor et Sværd, for at udgyde den Frækkes Blod, som har vovet at trodse de guddommelige Love, det er tillige den jordiske Øvrighed, der paa eengang straffer et Brud paa den til dens Varetægt betroede offentlige Sikkerhed, advarer de Jldefindede for at følge det slette Exempel, og bringer et Offer paa Publicitetens Alter ved at vise Enhver, at selv Synderen skeer hans Ret." – Gjennemtrængt af disse Følelser – siger Forf. i Kbhposten. - tilte jeg for at finde en Plads, hvorfra jeg kunde overskue Scenen, men trods al Anstrængelse var det mig umuligt at faae anden Løn for min Jver end Lyden af den festlige Musik og nogle Glimt af Vægterhuer, som jeg kunde skimte mellem de lykkelige Tilskuere. Ærgerlig kastede jeg mit Blik omkring paa disses glade Ansigter; hist saae jeg et lille Pigehoved nysgjerrig titte igjennem Gardinerne, som skulde skjule hendes Morgendragt for næsvise Blikke; i et andet en som, af sine Børn omgiven Moder, som tidligere end sædvanligt havde vækket de Smaa, for at de kunde see paa Stadsen; til Høire Kjørende og Ridende, til Venstre en Mængde Arbeidsvogne overfyldte med Tilskuere. Da vort Fødeland savner sande nationale Forlystelser, saa foreslaaes, at indrette vore Forbryderes Kagstrygning til en National forlystelse, saaledes som Tyrefægtningerne i Spanien; dertil skulde opføres amphitheatralske Sæder rundt om Pælen, noget længere derfra høie bedækkede Tribuner. Man vil maaskee indvende, at i vor store Finantsnød bør man ikke paatage sig forøgede Udgifter til Fornøielser, men særegne Nationalforlystelser maa ansees nødvendige, om Nationen skal udvikle sig i en eiendommelig Retning, o. s. v.
Aalborg Stiftstidende, 1837-04-08
J forrige Uge ere her i Staden fødte 71 og døde 82, altsaa ere 11 flere fødte end døde.
Aalborg Stiftstidende, 1837-04-08
Vexel=Cours. Hamborg, den 4de April. Bordeaux 189 7/8. Petersborg 93. London 2 M. 13 Mk. 8 s.; k. S. 13 Mk. 9 1/2 s. Madrid, 44 1/2. Cadix 45. Lissabon 47 3. Amsterdam 2 M. 35, 70; k. S. 35, 45. Kjøbenhavn 200. Species 1/2 pCt. Agio., Louisd'orer og Frederikvorer 11 Mk. 3 1/2 s. Stk. mod Banco.
Aalborg Stiftstidende, 1837-04-08
Frederikshavn, den 3die April. Stormende Veir havde i de seneste Dage bragt 56 svenske Fiskerbaade, med en Besætning af 2 a 300 Mand, til at tye ind i Havnen. De faa Penge, de havde med, vare snart forbrugte, saameget mere, som de væsentligst bleve anvendte til Brændeviin, og der begyndte nu et Betleri, der, med Hensyn til den store Mængde, der foregav Trang, var høist besværende for Byens Jndvaanere og endog foruroligende, da der begyndte at drage store Sværme op i Landet. Politimesteren fandt sig derfor foranlediget til at opfordre den herværende svenske Consul til at understøtte dem, eller, hvis han ikke dertil maatte ansee sig embedsmæsig pligtig, da at aabne en Subskription til at afhjælpe deres Trang, som Consulen erkjendte at behøve Hjælp. Af Consulen blev nu givet den Hjælp, som han fandt nødvendig, og derved blev for en Deel hævet den Fare og de Ubehageligheder, som en saadan Skare af trængende Mennesker, der ere uden ringeste Commando, kunde medføre. Efter Forlydende skal Politimesteren heller ikke have anseet Omstændighederne for ubetydelige, men tvertimod have havt Conferents med Fæstningens Commandant i denne Anledning; men Styrken er her saa liden, at den vilde været nødvendig til at bevogte Fæstningen og der værende Krudttaarn. Det nu indtrufne Tilfælde, isærdeleshed med Hensyn til, at det let igjen kan indtræde og under andre Omstændigheder give Anledning til ubehagelige Forviklinger, synes derfor at fortjene Opmærksomhed.
Aalborg Stiftstidende, 1837-04-08
Aalborg, den 7de April. J Forgaars Aftes hændtes her den Ulykke, at Skibscapt. Knud Hansen fra Oxefjord i Norge, ved at gaae ombord i sit Fartøi kom til at glide ud med Foden, faldt mod Skibet og ved et uheldigt Stød i Tindingen, øieblikkelig døde. Han skal i Hjemmet efterlade Kone og Børn.
Aalborg Stiftstidende, 1837-04-08
Det kgl. General-Toldkammer- og Commerce-Collegium har, til Lettelse for Flensborgs Handel og den indre Samfærdsels Fremme, forstærket det derværende Toldopsyns-Personale med fire Assistenter, dog uden Uniform. - Om de Forhold, som have foranlediget Flensborgs Handelstand til at petitionere om den muligst hurtige Ophævelse af det indførte nye Toldopsyn, indeholder der holsteinische Geschaftsbote" følgende nærmere Angivelser: Hidtil havde Bønder, og Kroværter fra Hertugdømmet Slesvigs vestlige Egne, fra Amterne Husum, Bredstedt osv., kunnet hente deres Handelsvarer fra Flensborg, uden derved at incommoderes af Toldvæsenet, naar de ingen Toldsteder berørte. Dette synes ikke at have behaget den forøgede Toldopsigt, og der fordres nu af Landmændene fra hine Egne, at de, selv om de ingen Toldsteder berøre, alligevel skulle være forsynede med Passeerseddel og "Rückattest paa de Varer, de hente i Flensborg. Det Eneste, som dette har til Følge, er, at Landmændene blive borte fra Flensborg, og i det Sted hellere henvende dem til de dithmarske Smuglere, eller til Hamborg. Fremdeles have de flensborgske Toldcontrolleurer i den stsenere Tid, ved Forsendelser af indenlandske eller fremmede berettigede Varer til Danmark eller andensteds i Hertugdom merne, fordret en nøiagtig Undersøgelse, ikke alene i Henseende til Colli Antallet, men ogsaa ganske specielt til sammes Jndhold. Hver Collo maa udpakkes og Jndholden Stykke for Stykke eftersees. At ved en saadan Udførsel, som Flensborg, Forretningerne maae lide under en slig Fremfærd, om der endog havdes det tidobbelte Antal af Controlleurer, er iøinefaldende, og saaledes blive Forretningerne nu standsede, Skibe og Fragtvogne opholdte og mange Forsendelser ganske opgivne.
Aalborg Stiftstidende, 1837-04-08
J Handelstidenden læstes nylig et for Kjøbmænd og Landmænd ikke uvigtigt Stykke om Rapssæd=Handelen og dens Udsigter, hvoraf man seer, at denne Handel har fra sidste Høst taget en for Mange uventet Vending og foraarsaget mange Afsendere betydeligt Tab. Som væsentligste Aarsager til de høie Rapspriser ifjor angives: Udsigterne til en ringe Høst; den mislykkede Oliven Høst; de høie Tran priser, som med Rimelighed kunde ventes at gaae endnu høiere, formedelst det paany uheldige Udfald af Hvalfiskefangsten, og endelig den i de fleste Egne, især i Frankrig, tiltagende Forbrug af Roeolie. Alt dette var Kjendsgierninger, som ikke kunde bestrides. Erfaringen har imidlertid givet et andet Resultat end det, menneskelige Beregninger have udfundet, og i ethvert Tilfælde havde Rapssæd=Speculanter forglemt et meget væsentligt Punct, nemlig den overalt tiltagende Rapssædavl. Den vigtigste Aarsag til den allerede i nogen Tid nedtrykte Priis paa de udenlandske Markeder, og de store Tab, som deraf have været en Følge, især i Holland, maa imidlertid søges i den slette Beskaffenhed, hvori Rapsen er ankommen, og hvori den tildeels har været udskibet. Hvad Udsigterne angaae for Priserne til næste Høst, kan man allerede af det Foregaaende beregne sig til, at man ikke maa anslaae den for høit. Alle Slags Tran og Olie staaer 15 til 25 pCt. lavere end for 3 til 4 Maaneder, siden, og paa de fleste Steder tegne Rapsmarkerne godt. Men paa den anden Side taler igjen for, at Priserne ikke ville dale saa dybt, som Nogle formene det, at Forbruget af Roeolie næsten overalt er i Tiltagende; saa at Raps vil vedblive at være en courant Artikel, naar den kan leveres til antagelig Priis og i god Qvalitet. Fra alle Landets Egne gjenlyde Jammerklager over den strænge Eftervinter og den deraf følgende Fodertrang. Siden d. 20de Marts har man havt en Kulde, føleligere end nogen finde hele Vinteren. J Natten til 22de frøs det saa stærkt, at Sundet mellem Lolland og Falster aldeles blev tillagt med Iis. Ved Stubbekjøbing laae 15 Skibe indfrosne. J Fyen, bliver Fodertrangen Dag for Dag føleligere og skal allerede have havt meget sørgelige Følger for mange Landmænd; Jorden er overalt bedækket med temmelig tyk Snee. J Nærheden af Viborg seer man i disse Dage Kreaturerne gaae paade sneehvide Marker og med stor Begjærlighed at trække efter Heden, hvor Lyngen desværre kun afgiver et ringe Næringsmiddel for dem. Paa sine Steder i Vensyssel skærer man Lyng og aftaget Straatag sammen i Hakkelse til dem, og førresten maa de selv søge sig Føden i Vildmosen. Hvor der er Hede og Kjær gaaer det saaledes endnu nogenlunde an men hvad skulle de ulykkelige Kreaturer vel finde paa de bare Marker, og dog maae de daglig ud for at bjerge Livets Ophold.
Aalborg Stiftstidende, 1837-04-08
J Sandhed, det har i mange Aar ikke seet saa sørgeligt ud for Landmanden, som i dette Foraar En Veirspaamand, det synes at være temmelig vis i sin Sag, trøster imidlertid (i Aarh. Avis) de betrængte Landmænd med, at naar Nøden er størst er ogsaa Guds Hjælp som oftest nærmest. Af 40 Aars Erfaring troer han nemlig med Sikkerhed at kunne bebude een af de Somre, der ere saa ønskelige for vor Agerdyrkning, nemlig med Blandingsveir, og derhos hverken for vaad eller for tør. Skulde En og Anden endog ikke see Udvei til at faae en stor Deel af Vaarsæden lagt uden ved Græsset, og altsaa ikke førend sidst i Mai eller først i Junii, maaske, endog blot til St. Hansdag, beder han ham dog derfor ei at forsage, da Sommeren med Guds Hjælp nok vil staae med Ved i de sidste 7 Aar at være bleven opmærksom paa en nye Omstændighed ved Naturens Gang troer vor Spaamand fremdeles at kunne forudsige, at Forsommeren iaar, lige til St. Hansdag vil blive tørrere end Eftersommeren, og at der, fraregnet nogle enkelte Regnbygger, først til St. Hansdag vil falde en ret velsignet Regn, og circa 3 Uger derefter en saakaldet, dygtig Bløde, hvorpaa vil følge Regnbyger af og til ligge til først i September, og derefter et gunstigt Høstveir, der dog vil afbrydes ved Jevndognstiden ved nogle Dages Bygeveir, Politivennen fortæller, at en Præst i en lille Kjøbstad il Sjælland har bortviist en af sine flinkeste Confirmandinder fra Confirmandunderviisningen, fordi hun havde været paa et Maskebal, hvorfor ogsaa Pigens Forældre have klaget hos Biskop og Cancelli. Samme Blad beretter, at en Dreng den 12te f. M. om Eftermiddagen faldt gjennem Jsen udenfor Østerports Vagt og at en Militair (Soldat eller Underofficeer, der paa en Stige forsøgte at frelse ham, men forgiæves, ogsaa faldt i samme Hul, hvorpaa en Sømand, Davidsen, hædret med Dannebrogsmændenes Hæderstegn og Medaillen for ædel Daad, vovede sig ud med Citadellets Redningsstige, frelste den næsten afkræftede Soldat, men fandt Drengen Redningsmanden har imidlertid skaaret især sit venstre Been og Hænderne paa den skarpe Jis og har i flere Dage maattet holde Sengen.
Aalborg Stiftstidende, 1837-04-08
De ved Oldeslo anstillede Forsøg med Boring efter Salt. drives med megen Jver og Nidkjærhed, saa at man nu er i en Dybde af 360 Fod. End ikke den stille Fredag var, efter god gammel Skik, en Hviledag.
Aalborg Stiftstidende, 1837-04-08
Til almindelig Glæde for Ringkjøbing Egnens Landbeboere, der i Vinter have været satte i Skræk ved en Mængde natlige Jndbrud og dristige Tyverier, er det nu lykkedes Politimesteren ved hensigtsmæssige Foranstaltninger at overrumple og gribe den formeentlige Hovedmand for en Tyvebande under et Jndbrudstyveri. Endeel andre Personer, der ansees for Deeltagere eller Hælere, ere ligeledes anholdte.
Aalborg Stiftstidende, 1837-04-08
Døde. Student Ch. L. Murtfeldt fra Varde paa Frederiks Hospital i Kbhvn. Smaahandler N. Andersen, 58 A., i Odense.
Aalborg Stiftstidende, 1837-04-08
Frederikshavns Skibsliste. Jndk. D. 3die April: H. Hansen f. Laurvig m. Træl. D. 4de: S. A. Jacobsen f. Østerr. m. Træl.
Aalborg Stiftstidende, 1837-04-08
Aalborg Kirker. Anden Søndag efter Paaske prædiker til Høimesse i Budolphi Kirke Hr. Pastor Boesen; i Frue Kirke Hs. H. Hr. Stiftsprovst, Dr. Hald, der holder Confirmation. - Til Aftensang i Budolphi Kirke Hr. Pastor Fogh. – J Nørre-Tranders Kirke Kl. 1 Messefald. – J Sønder-Tranders Kirke Kl. 9 Hr. Pastor Fogh. - I Hospitalet Kl. 11 Hr. Pastor Boesen.
Aalborg Stiftstidende, 1837-04-08
Copulerede. Den 27de Marts, Arbeidsmand Mads Nielsen og Gjertrud Larsdatter, Enke efter Vægter A. Trend. Døbte. Den 19de Marts, Sergeant J. S. Wennebergs Søn, Lauritz Christian Wenneberg; Fadd. Fru Cancellieraadinde Strøyberg, Jfr. Thorbrøgger, Capitain v. Schleppegrell, Capitain, Ridder v. Sidelmann, Prem. Lieutenant v. Münnich, Sec. Lieuten. v. Bülow. - Den 26de : Arbeidsmand Christen Sørensens Datter, Hedevig Marie; Fadd. Barnets Moder, Pigen Stine Christensen, Arbeidsmændene Niels Sørensen og Fr. Carlsen, Tjenestekarlene Jens og Niels Visborg. - Den 27de Kbmd. M. Kiærs Datter, Petra Makka Ludolffine Kiær, Fadd.: Mad. Schunemann, Jfr. C. Møller, Cancellieraad Strøyberg, Kjøbmændene Joh. Kiær, H. Sødring, F. Siiger og Prehn. Matros Hans Christensens Søn, Søren Christian Hansen; Fadd. Pigerne Christine Vontilius og Karen K. Christensen, Slagter M. Urt, Tømmersvend Jens Brondum, Lærredshandler N. Guldbech. Corporal P. Nielsens Datter, An sine Dorthea Nielsen; Fadd. Fru Satterup, Frøken Moltke, Major, Ridder og Drid. v. Hegermann, Overkrigscommissair Qvist, Assessor, Ridder Kayerød, Kammerraad, Branddirecteur Lund, Prem. Lieuten. v. Lorenzen, Kjøbmand Chr. Møller.
Aalborg Stiftstidende, 1837-04-08
Begravede. D. 28de Marts, Bødkermester Peder Hansen Brandstrup, 60 A. Overjæger N. P. Ellings Søn, Andreas Frederich Elling, 14 Dage. Pensionist A. S. Bohn, 54 A. - D. 29de, Mad. Helena Cathrina Bech, f. Ryberg, 58. Smedemester Lars E. Rodes Datter, Elline Marie Birgitte Rode, 4 M. - D. 1ste April: Huusmand paa Egholm P. Mogensens Datter, Anne Birgitte Pedersen, 10 A. 5 M. D. 8de: Skipper Knud Hansen fra Oxefjord i Norge, 62. A. Muursv. Jens Jørgensen Overgaard, 55 A.
Aalborg Stiftstidende, 1837-04-08
Ved Fallotteriets 1816de Trækning i Altona udkomVed Fallotteriets 1816de Trækning i Altona udkom Nr. 90. 31. 48. 77. 71.
Aalborg Stiftstidende, 1837-04-08
Bekjendtgjörelser. Prøvet under langvarige og tunge Lidelser indgik den 5te d. M., i en Alder af 74 Aar, vor elskede Moder og Svigermoder, Henriette Christiane Frederiche Dorothea Davidsen, födt Dose, paa Lovisendal, til det evige Livs renere Glæder, hvilket vi ei undlade, med Veemod at tilkjendegive fraværende Familie og deeltagende Venner. Gudumlund, den 7de April 1837. Frederiche Krüger, Frederich Krüger. födt Davidsen.
Aalborg Stiftstidende, 1837-04-08
Skuespil i Aalborg. Søndagen den 9de April opføres (efter fleres Ønske); Vennernes Fest, eller Testamentet, original Vaudeville i 2 Acter af kgl. Skuespiller Rosenkilde; derefter: Michel Perrin, eller Politispionen uden at videdet, Vaudeville i 2 Acter af Melesville og Ch. Deveyrier, bearbeidet af Th. Overskou. Forestillingen begynder præcise Kl. 7. Titchen & Kjergaard. Det Huus i Nørre-Uttrup, Sundby Sogn, af Hartkorn 5 1/2 Skp., som Søren Christensens Enke eier og beboer, kan, formedelst anden Bestemmelse, strax erholdes tilkjøbs. - Derved kan holdes 2 Heste og 3 Køer, og derer i afvigte Efteraar saaet 2 Tdr. Vinterrug. Liebhabere ville behage at henvende dem enten til Christen Sørensen paa Egholm eller til Exam. juris Müller i Nørre-Sundby.