JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-01-21
Efter Reqvisition af den Kgl. Commission for Øe bierggaard og Kiøng Fabrik bliver ved offentlig Auction, som afholdes paa Raadstuen i Ringsted, Mandagen den 13de Febr. d. A., om Formiddagen Kl. 10, bortsolgt: 30 Stkr. grove ublegede og 30 dito blegede Lærreder, især tienligt til Brug for Bønder; 12 Sæt Dreiels Dækketøi af forskiellige smukke Mynstre, hver med 6 Servietter; 6 dito hver med 12 Servietter; 4 dito hver med 18 og 2 dito hver med 24 Servietter; 100 Stkr. Dreiels Haandklæder af Blaargarn og 100 dito dito af Hørgarn; 20 Stkr. blegede Theduge af forskiellige nye Mynstre, deels af Dreiel, deels af Damask og 10 dito af bleget og ubleget Garn; 6 Stkr. Haandklædedreiel af Blaar og 6 dito dito af Hør, og 2 Stkr. guult og blaat Dynevaar og 3 Stkr. blaat og hvidt dito; 100 Stkr. hvide og 50 Stkr. blaae og hvide Lommetørklæder; 5 Stkr. extra fine Hørlærreder og 10 Stkr. almindelige dito; 4 Stkr. bredt Dreiel af Blaargarn, til at udskiære til Duge og Servietter samt 6 Stkr. dito af Horgarn. Kiøbere gives 3 Maaneders rentefrie Credit, og trykte Fortegnelser over Varene vil fra Februar Maaneds Begyndelse ligge til Eftersyn paa Giestgiverstederne i Roeskilde, Kiøge, Nestved, Sorøe, Slagelse, samt desuden være at erholde paa mit Contoir, og Dagen forinden Auctionen kan Varene tages i Øiesyn paa Auctionsstedet. Ringsted den 19de Januar 1832. Harhoff. beliggende i Qværkebye, 3/4 Miil, Rosengaard, fra Ringsted, med derunder henhorende Qværkebye Kirketiende, betydelige Skovstrækninger og Torvemoser, Boelstæder og Huse, tilhørende afdøde Proprietair Andersens Boe, bortsælges ved 3 Auctioner, Onsdagen den 8de og 22de Febr. samt 7de Marts d. A., Formid. Kl. 11. De to første Auctioner afholdes paa Raastuen i Ringsted, og tredie Auction foretages paa Rosengaarden. Saavel Gaardens Bygninger som Kirken er i god og vel vedligeholdt Stand. Under Gaarden er et Areal af noget over 400 Tdr. Land, og deriblandt fortrinlig gode Enge, og det hele Areal som henhører under Eiendommen udgiør circa 1100 Tdr. Land. Af Kiøbesummen kan 26,000 Rbd. blive indestaaende i Eiendommen. De øvrige Betingelser for Overdragelsen erfares af Conditionerne, hvilke, saavelsom Jordebog, der giver yderlige Oplysning om Eiendommen, 8 Dage forinden 1ste Auction vil være til Eftersyn i Kiøbenhavn i Aabenraa No. 216 paa 1ste Sal, i Roeskilde i Giestgivergaarden Prindsen, paa Rosengaarden, hvor Eiendommen kan faaes paaviist, og her i Ringsted paa mit Contoir, hvor ogsaa Kor terne over Skovene og Jorderne ere til Eftersyn. Ringsted den 19de Januar 1832. Harhoff.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-01-21
Efter Begiæring af Skifteforvalteren i Stervboet efter heri Byen afdøde Enkemadame Sophie Hedevig Ollufsen, bliver den bemeldte Stervboe tilhørende Gaard Matr. Nr. 210 i Kiøge med tilhørende Hauge stillet til Bortsalg ved 3de Auctioner: Mandagen den 30te Januar 1832) hver Dags Forden 13de Februar f. A. den 27de samme Maaned) middag Kl. 11. De 2de første Auctioner afholdes paa denne Byes Raadstue, og den 3die i ommeldte Gaard. Denne, der i Brandkassen er assureret for 2740 Rbd. Sølv, og bestaaer af et grundmuret Forhuus, 2 Sidehuse og et Tverhuus, har 8 reelle Værelser, og afgiver en særdeles beqvem Boepæl. Taxations-Forretningen over Eiendommen, samt Conditionerne til Auctionen, ere til Eftersyn paa mit Contoir. Kiøge den 10de Januar 1832. M. Friderichsen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-01-21
Førstkommende Onsdag den 25de Januar om Formiddagen Kl. 11 bliver i Gaarden No. 28 i Restved ved offentlig Auction bortsolgt et lidet Partie røde og hvide franske Vine, Portviin, Madeira og Mallaga Vine, samt gammel Cognar og Rom paa Bout Nestved den 17de Januar 1832. G. Kornbeck.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-01-21
Tirsdagen den 24de Januar førstkommende, Formiddag Kl. 11, bliver paa Lovenborg efter nuværende Besidders Begiæring, afholdt offentlig Auction over nogle Kiøreheste, Æseler, forskiellige tildeels meget gode Vogne, Kaner, Slæder og mere til Befordringstøi, henhørende, foruden forskiellige andre Ting. Løvenborg Birks Contoir den 13de Januar 1832. Lynge.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-01-21
Bortforpagtning. Tirsdagen den 31te Januar førstkommende, om Formiddagen Kl. 11, bliver i Gisselfeld forrige Gjæstgivergaard, afholdt offentlig Auction over Bortforpagtningen fra 1ste Mai 1832, af det Gisselfeld Kloster tilhørende, paa Hovedlandeveien imellem Kiøge og Wordingborg, ved Rønnede Bye beliggende Gjæstgiverie, Kroe og Skiftested, med tilliggende 2 Gaardes Jorder, indeholdende circa 150 Tønder Land med ufrit Hartkorn Ager og Eng 11 Tdr. 6 Skpr. 1 Fdkr. 1 1/4 Alb., efter de Conditioner som 8 Dage før Auctionen vil være til Eftersyn paa Postgaardene i Kiøge, Ringsted, Callundborg, Nestved, Wordingborg, Odense og Nyekiøbing paa Falster, samt hos Klosterets Forvalter Jensen i Braabye, ved Gisselfeld; hvilket herved til Liebhaveres Efterretning bekjendtgjøres. Løverdagen den 4de Febr. d. A., om Formiddagen. Kl. 11, bliver paa Raadstuen i Ringsted afholdt Licitation over Opførselse af en Tilbygning til Fattighuset heri Ringsted paa 20 Alens Længde og 12 Alens Dybde, efter Conditioner, Overslag og Tegning, som forud er til Eftersyn paa mit Contoir. Ringsted den 19de Januar 1832. Harhoff. Herved indkaldes Credi- og Debitorerne i Stærvboerne efter afdøde Gaardmand Niels Hansen og Huusmand, Peder Andersen Bruun paa Ormitsløv Mark under Taarn holms Gods, med lovligt 12 Ugers Varsel, de Første for at anmelde samt legitimere deres Fordringer paa ommeldte Stervboer for undertegnede Skifteforvalter, og de Sidsk nævnte for at betale hvad de dertil maatte skylde. Taarnholm d. 16de Januar 1832. Copmann.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-01-21
Bortforpagtning. Antvorskov Hovedparcel, af Hartkorn circa 14 Tdr. med Jordtillæg 98 Tdr. Land fri Hovedgaardstaxt, Antvorskov Teglværk og Slotsbiergbye Sogns Kirketiende, agtes fra 1ste Mai d. A. bortforpagtet enten samlet eller særskilt. Conditionerne erfares hos Justitsraad Richter paa Liselund ved Slagelse.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-01-21
Kroeholdet, ved Frederikskilde kan erholdes i Forpagtning, at tiltræde den 1ste Mai 1832. Man henvender sig desangaaende til Eieren Landvæsenscommissair Nyegaard, Frederikskilde pr. Sorøe, helst personlig, eller i trankerede Breve.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-01-21
tørt og godt, bekommes ved Fre Bøgebrænde, derikskilde, a 6 Rbd. pr. Favn. En Arvefæstegaard paa 3 enhalv Td. Hartkorn, er at faae tilkiøbs med eller uden Besætning. Nærmere Anviisning giver Hr. Kiøbmand P. Bollhorn i Slagelse.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-01-21
Til førstkommende Paaske Flyttetid er 2de Værelser, med Spisekammer og Kiøkken, at erholde tilleie, hos N. Bech paa Løvegade.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-01-21
En ung Pige ønsker sig anbragt paa Landet hos en Præst eller anden honnet Familie som Huusjomfrue, eller Syepige hos et Herskab; Bogtrykker Magnus anviser. Bruunspaan og Guulspaan, raspet og høvlet, 6 Rbd. 100 Pd. Partier, heel Campechetræe, svensk og norsk Allun, engelsk Blaasteen, fiin Bomuld, nye Rosiner, Citroner og Figen, klar Lampeolie m. m., bekommes til videre Forhandling billig paa Nørregade No. 25 i Kiøbenhavn hos Urtekræmmer F. C. Bruun. For Herskaber, Husbonder og Tienestetiende.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-01-21
De af de høie Herskaber og øvrige ærede Huusbonder og Madmødre paa Landet, som behøver Tienestefolk til 1ste Mai, vilde behage at melde dem itide hos Undertegnede, for at jeg kan see dem forsynede med gode og paalidelige Tienestetiende. De som ikke kan komme til mig personlig, vilde behage at skrive mig til, da det skal blive ligesaa godt besørget, som de var selv tilstæde Nogle gode Huusholdersker, som ere vante til at be nyre, saavel herskabelige som landlige Huusholdninger, samt nogle Huusjomfruer, der ogsaa ere vante til at bestyre landlige Huusholdninger, samt kan kaale og sye Skrædersyening efter Maal, ønske dem Condition til 1ste Mai.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-01-21
Kiøbenhavn. N. Jørgensen, Stadfæstemand, boer i Hyskenstrædet No. 147.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-01-21
En Bødker, der i flere Aar har arbeidet paa Herregaarde, søger en lignende Plads i Sielland, Fyen eller paa Øerne. Helst ønskes et Sted hvor der er Meierie, da han er vant til at have Tilsyn med Malkning, at hiel de sygt Qvæg o. s. v. Det bemærkes at han taler Tydsk og Dansk. Gode Recommendationer mangle ikke. Reflecterende ville behage i Breve under Addresse til Bød teren paa Forslevgaard pr. Næstved, at opgive det Fornødne desangaaende.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-01-21
For en skikkelig og duelig Karl er en udrider-Tieneste paa en Herregaard at erholde til 1ste Mai 1832. Lønnen og Vilkaarene forøvrigt ere gode, og den som attraaer Tienesten, samt er forsynet med gode Vinnesbyrd, henvender sig derom til Forvalter Copmann paa Taarnholm. Paa Waldbyegaarden pr. Slagelse, kan en duelig Bødker, der kan forevise paalidelige Attester, faae Condition til 1ste Mai, naar han derom henvender sig til Undertegnede. Waldbyegaard den 13de Januar 1832. Lind.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-01-21
De 2de Beboelses-Leiligheder i min Gaard paa Smedegaden, tilligemed Baghuset, som er indrettet til Stald, Loe og Lade, samt den Stedet tilliggende gode Frugthauge, er alt at erholde tilleie til førstkommende Paaske Flyttetid. Slagelse den 13de Januar 1832. Holstein. Hos Hattemager Lau er et Værelse at faae tilleie til førstkommende Flyttetid. 168 Rbd. 49 s. Repres. af Slagelse Kiøbstæds Overformynderies Umyndiges Midler, kan strax, imod anordningsmæssig Sikkerhed, erholdes tillaans, naar man snarest mueligt derom henvender sig til undertegnede Overformyndere. Slagelse den 15de Januar 1832. Krumhar. I. F. David.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-01-21
Paa Grevskabet Holstenborg attraaes en duelig Saug skiærer. Naar Vedkommende som dertil have Lyst fremlægge Beviser og en god Opførsel og Duelighed til at skiære Tømmer og Planker, kan et Huus med Jord anvises. Ligeledes er sammesteds et Huus ledigt tæt ved Stranden, passende for en Fisker.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-01-21
En anstændig Pige søger Condition til 1ste Mai som Overkokkepige, i Mangel deraf som Stuepige paa en Herregaard; hun kan hvad hun paatager sig; man behager at henvende sig til Bogtrykker Magnus. Nogle Ege- og Bøgetræer paa Roden, samt endeel i Bunker henlagt Udhugst af Hessel, Bog og Pril i Antvorskov Lystskov, sælges underhaanden af Justitsraad Richter paa Liselund.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-01-21
En meget god Eenspænderkane er tilkjøbs og anvises af Bogtrykker Magnus.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-01-24
Den Vest-Siællandske Avis eller. IIII. Ugeblad. Slagelse. den landske Historie. uden og inden tigste Nyeheder. Dagens vig Redigeret af Pastor Ridder Bastholm. Trykt og forlagt af Peter Magnus. 18de Aarg. Tirsdagen den 24 Januar 1832. No. - 18de Aar. Tirsdagen den 24 Januar 1832.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-01-24
Tirsdagen den 24 Januar 1832. Med Kongelig allernaadigst Tilladelse, at forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdømmene.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-01-24
(Jndsendt.) Jngen vel oplyst og sand Fædrelandsven kan med Opmærksomhed have læst Hans Excellence, Hr. Greve F. A. v. Holsteins nyelig udkomne Skrivt, om de danske raadgivende Nationalstænders Væsen og Værd, uden at føle varm Deeltagelse i haabefulde og liberale Yttringer. Men forudsat, at det bureaukratiske Element ikke tidlig eller sildig, skulde træde fiendtligen op imod Provinsial=Stænderne, og, ifald det skulde skee, at da en saadan Reaction kunde modereres eller neddæmpes ved vor ædle Landsfaders Viisdom og Nidkiærhed for det almindelige Vel; torde vi dog vente altid at beholde en Marcus Aurelius paa Thronen, og er det sandsynligt, at der, udenfor Embedstanden, skulde paa de danske Øer findes 53 Holsteiner, eller i Jylland 40 Brink Seideliner, til hvem et saa vigtigt Om bud kunde betroes, Vist nok kunne mere indskrænkede Kundskaber og svagere Evner forenede med god Villie, ei blive uden Nytte, naar Meningerne drøvtedes og styredes af særdeles duelige Mænd, men ensidige Anskuelser kunne deraf blive Resultatet; og skulle de fleste Valgmænd bestaae af Bønder, ja endog simple Fæstere, hvis hele Videnskab bestaaer af Balles Lærebog, lidt Bibelhistorie og Luthers Katekismus, hvis hele Virkekreds er høist indskrænket og hvis Kundskab om Mennesker udenfor den egentlige Bondestand desaarsag ei strækker sig videre, end til Godseier, Godsforvalter og Stedets samtlige Embedsmænd, eller deres Fuldmægtige, hvoraf de fleste ei maae vælges, da frygter Jndsenderen for, at Valget ikke sieldent vil falde paa en Christen Hellebek, Poul Kinafarer, Mads Skræder, eller deslige, som vor udødelige Junge i hans Bog om Landalmuens Karakteer &c. S. 184 har bemærket at være Bondens non plus ultra. Hr. Greven anfører Selv i hans Bog S. 62 Statsmanden Fores Ord saaledes: "Jeg troer ikke, at fordi J tælle alle Hoveder, J derved "i Sandhed udvide, eller forøge den Korporation, som raader; men at J tvertimod paa denne "Vei ville give Magten i Enkeltes Hænder til at trække Mængden til sig, som vilde handle uden "Overveielse blot som et Redskab for deres Vil"lie. Efter min Formening er den bedste Plan for en Repræsentation, den, hvorved det største Antal af uafhængige Valgmænd sættes i Virksomhed, og den Plan er feilfuld, som optager Mennesker deri, der efter deres Stilling og Omstændighederne ere berøvede Evne til at overveie."
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-01-24
Under disse Anskuelser har den norske Constitution vist nok tilladt inddirecte Valg, uagtet den, der kiender begge Nationer, maae tilstaae, at de norske Almuesmænd have i Kultur og Fædrelands aand et stort Fortrin for de danske.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-01-24
En Samling af Bønder, blandt hvilke de fleste, uagtet Underviisnings=Anstalternes Forbedring, endnu ikke kunne skrive deres eget, end sige Andres Navne, maae nødvendig indtil de yderste Smaaeligheder blive ledet hvorhen man vil af den, eller dem, som skulde bestyre Valgsamlingerne og modtage Stemmerne. Mon det derfor ikke maatte blive langt hensigtsmæssigere, at hvert Sogn, saalænge Oplysningen endnu staaer paa sit bedrøveligen lave Trin, valgte sin Fuldmægtig. Denne blive nu hvo som helst: Præst, Godseier, Procurator, ja maaske Skolelærer; det blev dog upaatvivlelig en Mand, til hvem Almuen havde Tillid, og som kunde giøre sig et tydeligt Begreb om, hvo den overeensstemmende med Provinsial=Stændernes Hensigt, efter Anordningerne, maatte vælge, og om de Egenskaber, som hos disse kunde ønskes og ventes. Uagtet Hr. Greven ikke under saadanne indirecte Valg, end ikke midlertidigen, men vil, at Almuen skal lære at vælge; synes han dog selv at indsee Nødvendigheden, naar han S. 86 siger: "Jnden et velordnet Communalvæsen existerer kan man neppe haabe paa mange erfarne og fra Eensidighed befriede Talsmænd i Stændernes Forsamling, eller antage, at Folket rigtig kan bedømme, eller kiende sine Mænd, som "det med Tillid dertil kan vælge." Han indrømmer, S. 51, at uden frimodige offentlige Blade vil den rette Mand til Stændernes Forhandlinger neppe tilstrækkeligen blive kiendt og at Livet, der giver Jnstitutionen sit sande Verd, vil savnes uden et saa nøie Baand, imellem Repræsentanterne og deres Committenter, som ved Pressen bedre opnaaes, end ved aabne Dørre. Af disse Yttringer bør formodes, at den liberale Forfatter ønsker og haaber en frie offentlig Yttring om alle de Forhandlinger, som i Stændernes Forsamlinger kunne forekomme. Dermed forener Jndsenderen sit hiertelige Ønske, ja han føler sig overbeviist om: at dersom Skrivefriheden i Danmark med nogle faa Modificationer blev tilstaaet overeensstemmende med vor afdøde Birkners Grundsætninger, og dersom de offentlige Yttringer med tilbørlig Agtsomhed bleve overveiede af Nationens meest erfarne og kyndige i Collegierne ansatte Mænd, da maatte dette blive fuldkommen tilstrækkeligt til, saavidt mueligt, at rette alle Feil og ordne alle til det almene Vel gavnlige Indretninger. Thi vil man ikke troe Moses og Propheterne, da troer man vist nok ei heller den, som opstaaer fra de Døde.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-01-24
Oversigt over Dagens udenlandske Nyeheder. Hs. Majestæt den Russiske Keiser har under 6te (18de) December 1831 udstædet et Manifest af følgende væsentlige Jndhold: Jblandt de mange Privilegier, som ere tilstaaede hans elskede og troe Adel, er Valgrettigheden een af de vigtigste; ifølge hvilken Corporationer af Adelen danne, Gouvernements-Forsamlinger, hvori de ikke allene raadslaae om deres Fornødenheder og Jnteresser; men tillige vælge af deres eget Samfund de værdigste Embedsmænd for de forskiellige Fag af Retspleien og Administrationen. Gouvernements-Forordningen af 1775 og Adelsprivilegierne af 1785 indeholde de nærmere Bestemmelser, om disse Forsamlinger. Men siden den Tid er Vælgernes Antal blevet uforholdsmæssigt forøget ved det at mange Adelige Godser ere blevne deelte i mindre Dele ved Arv og ved Salg: heraf følger, at Adels-Forsamlingerne ikke længere bestaae af formuende Personer, som kunne erholde den tilbørlige Cultur og allene have det offentlige Vel for Øie; hvorved mange Valg ere blevne trufne, som have foraarsaget Besværinger. Keiseren har derfor ladet forfatte et nyt Statut for at afhielpe disse Mangler. J dette Statut vil han tillige give Adelen et Beviis paa sin udmærkede Velvillie og herefter ikke allene tillade dem at vælge Medlemmerne af Gouvernements-Tribunalet, men selv dets Præsident; hvorved Hs. Majestæt ikke omtvivler, at den Russiske Adel vil til alletider ikke mindre paa Ærens Mark end i de øvrige Fag af Statstienesten afgive Beviser paa sit høie Kald at være Thronens Støtte. - Keiseren har udstædet en Forordning for at lette og befordre Recrutudskrivningen paa de adelige Godser - Hs. Majestæt har ladet inddrage de to Polske Ridderordener, den hvide Ørns og den hellige Stanislaus Orden under de Russiske Ordener, hvilket af nogle betragtes som et Forbud paa Kongeriget Polens Forening med Rusland. Den bekiendte Gen. Jermolov er udnævnet til Medlem af Rigsraadet. Den Russiske Regiering indlader sig, som man siger, ikke paa de Forestillinger, som af andre Magter giøres angaaende de Polske Anliggender. De Russiske Hospitaler i Polen skulle være opfyldte af Patienter, hvoraf mange døe især af Nervefebere. Mangfoldige bevæbnede Polske Jnsurgenter, skulle endnu sværme omkring i Skovene, og af og til tilføie Russerne Skade; de forsynes med Levnetsmidler af Bønderne. De Polske Soldater, som have modtaget Amnestien skulle meest bestaae af Jnvalider, som ere sikkre for ikke at blive stukne under de Russiske Regimenter. Men det hele fierde Polske Jnfanterie-Regiment og Sapeur Bataillonen have bestemt vægret sig ved at gaae tilbage til Polen, nogle sige at 15,000 Polakker, andre at endog 18,000 ville ikke komme hiem, saa at den Preusiske Regiering seer sig nødsaget til at lade dem begive sig til Belgien eller til Frankerige. - Jgiennem Leipzig ere allerede et Par Transporter komne, hvor de ere blevne modtagne med et enthusiastisk Biefald af Jndvaanerne.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-01-24
General Rybinski vil etablere sig i det Preussiske, General Uminski er ankommen til Paris. J det Østerrigske ville mange Polske Officere gaae i Keiserlig Krigstieneste. Om Confiscationer af Polske Adelsmænds Godser læses bestandigt i de offentlige Blade. Fyrste Czartoryski er kommen til London, hvor Fyrsten af Talleyrand har bedet ham til Bords; hvilket som man siger, skal have opvakt Misfornøielse hos Conferentens øvrige Medlemmer.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-01-24
Nyeste Post-Efterretninger."¬ J Hamborg ere to Mennesker døde af Cholera siden sidste Post. De Dødes Antal beløber sig – J Berlin hvor den havde ophørt nu til 497. har den indfundet sig paa nye; men svagt som i Wien. - J Sunderland var den hørt op; men er begyndt igien. J det nordlige England gaaer den fra en Bye til en anden, og har allerede bortrevet 600 Personer; man siger at den skal have yttret sig i Edinburg; man mærker Spor til at den kaster sig til forskiellige Egne af Landet; selv Lord Brougham skal have lidt af en Sygdom som har Lighed med Cholera. Maatte blot dette Vinterveirlig ikke være Forbudet paa en stor forestaaende Sygelighed. En Mildhed, som i October, sielden Nattefrost idelig Taage der medbringes af Nordvestvinden, som er tyk og ofte lugtende; det seer ud som at Jordens indvendige Varme er i en usædvanlig Bevægelse og udvikler Dunster af Havet. Hvo kan mindes en saa forunderlig, saa mild, saa taagefuld, saa melancholsk Vinter!
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-01-24
Denne Post har aabnet trøstende Udsigter for Freden, et større Gode end Befrielse for Cholera. Ratifications-Terminen for den belgisk Hollandske Tractat er forlænget til 31te Januar. Den Belgiske udenlandske Minister Hr. de Meulenare har den 14de Januar forelagt Repræsentanternes Kammer den 54 Protokol, af følgende Jndhold: at ifølge den Storbrittanniske Ministers Forestilling om at Aarstiden giør det vanskeligt, at Ratificationerne paa Tractaten kunne indløbe til den 15de Januar, vilde det være ønskeligt, at Ratifications Terminen blev forlænget til den 31te Januar. De Østerrigsk Preussiske og Russiske Gesandte erklarede herved, at de haabede, at deres Hoffer vilde ratificere Tractaten og gave derpaa deres Samtykke til denne Udsættelses-Termin. Den Franske Gesandt gav vel ogsaa sit Samtykke dertil; men vilde dog ikke derved forgribe de Ordrer han kunde modtage til den bestemte Tidspunkt. Denne Beslutning blev afgivet til den Belgiske Regiering og erholdt den Belgiske Gesandts Hr. van de Weyers Samtykke. Man lever nu i Fredshaabet. Det Engelske Blad Morning Chronicle siger: vi kunne forsikkre af en god Kilde, at Østerrige, Preussen og Rusland have forsikkret vor Regiering, at de ville ratificere Tractaten. - Bladet Times, som selv har allarmeret, dadler nu i høi Grad Allarministerne, som ved Krigsrygter have bragt Fonds til at falde og siger: at høist beroligende Efterretninger ere indtrufne fra den Engelske Ambassadeur i Petersborg, Lord Heytesbury. Den Russiske Keiser har kun tøvet med at ratificere Tractaten for at give sin Frænde Kongen af Holland Tid til at befinde sig; denne Efterretning har ogsaa det Engelske Blad Coureren. Lord Heytesbury skal have skrevet: at Keiseren har afgivet sin meest utvetydige Forsikkring om sin Attraae efter at bringe den Hollandske og Belgiske Qvæstion til en hurtig og venskabelig Afgiørelse. De consoliderede Fonds vare ifølge disse beroligende Efterretninger stegne til 83 3/5, man tvivlede ikke paa i London, at en Ratification vilde snart finde Sted; ogsaa det belgiske Laan havde en bedre Fremgang. - J Paris vare Statspapirerne ligeledes stegne betydeligt, fordi det blev forsikkret paa Børsen, at Østerrige og Preussen forlangte kun ubetydelige Modificationer af de 24 Artikler. Mod alle disse beroligende Efterretninger kunne vel ogsaa nogle foruroligende opstilles, men siden Statspapirenes Barometer nu staaer paa godt Veir, saa lader os troe paa godt Veir, ligesom man ventede ondt Veir, da det stod lavt.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-01-24
Angaaende de Jtalienske Anliggender skrives fra Wien, at Modstanden mod Pavens lovmæssige Regiering vedvarer i Legationerne, hvorfor ogsaa Hs. Helligheds Tropper ere i Begreb med at rykke derind og bringe Orden igien tilveie med Vaabenmagt. Det Keiserlige Østerrigske mobile Armeecorps har paa samme Tid foretaget sig en Bevægelse mod Ferrara og opstillet sig langs med Grændsen af det pavelige Distrikt for at rykke ind ifald Tumultuanterne ville giøre Modstand; men dette Tegn paa Alvor vil formodentlig bevæge Rebellerne til Lydighed.