JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-03-27
At jeg Løverdagen den 20de Marts sidstleden er flyttet fra Hr. Brændeviinsbrænder Stampes Gaard, og igien samme Dag aabnet min Boutik i den Hr. Pastor Kierulff forhen tilhørende Gaard paa denne Kiøbsters Nyetorv, har jeg herved den Ære at bekiendtgiøre, ligesom jeg og ved denne Leilighed ikke kan undlade ærbødigst at anbefale mig og min Boutik til alle dem som hidindtil have beæret og som fremdeles vil beære mig med deres Handel og Søgning, og da jeg nu i Anledning af Flytningen gandske nøie har udregnet alle mine Vare efter nuværende lave Cours, samt nyelig er blevet forsynet med et betydeligt Partie Vare, af de meest Courante Artikler, saa haaber jeg at kunde tilfredsstille enhver, saavel med den billigste Priis, som gode Vare. Slagelse, den 22de Marts 1819. A. P. Kierulff, junior, Et vel vedligeholdt Huus, beliggende paa Slagelse Byes Løvegade, og indrettet til Beboelse af flere Famitier, er tilkiøbs, og kan tiltrædes til førstkommende Flyttedag i Mai Maaned 1819. De Lysthavende ville behage at henvende sig i Slagelse hos Bogtrykker Magnus, der paaviser Stedet, hvorefter nærmere Accordt om samme kan træffes, naar man derom henvender sig til Procurator Scheel i Odense.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-03-27
J Fæste eller Forpagtning ønskes en Vand- eller VeirMølle, med nogen Jord til, eller om en gammel Fæster af en Mølle vil for aarlig under Tag og nogle Penge lade sig accordere. Nærmere Anviisning giver Bogtrykker, Magnus i Slagelse.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-03-27
Kløverfrøe, rødt og hvidt, (hollandsk af bedste Bonitet, er at faae tilkiøbs i større og mindre Partier hos Undertegnede, hvoraf daglig Prover forevises i Boutiken og Prisen opgives. Slagelse, den 20de Marts 1819. P. A. Kierulff, senior, paa gammel Torv.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-03-30
den Vest-Siællandske Avis, eller: Ugeblad. Slagelse. den landske Historie uden, og inden vigtigste Nyeheder. Dagens Redigeret af Pastor og Ridder Bastholm. Trykt og forlagt af Peter Magnus. 15 Aarg.) Tirsdagen, den 30. Martii 1819. No. 26) Late Tirsdagen, den 30. Martii 1819. Med Kongl. allernaadigst Tilladelse, at forsendes med Brevposten til Dannemark og Hertugdømmene.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-03-30
Statsforhandlinger.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-03-30
(Fortsat.) Det er i nogen Tid bleven opsat at meddele Efterretninger om Forhandlingerne i de Baierske Kamre; det Forsømte bliver nu herved at indhente.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-03-30
De heftige Debatter om de Udeladelser i Rigsraadernes Takaddresse til Kongen, som bleve fundne anstødelige mod det andet Kammer, frembragde ingen videre Virkning end at Kammeret lod følgende Ord føre til Protokol: Det Sted i Rigsraadernes Kammers Addresse, som man havde fundet at være stødende, har tildraget sig det andet Kammers Opmærksomhed og beskiæftiget det to Møder. Med Hensyn dertil holder Kammere denne Sag for at være bragt til Ende. – Det var i Mødet den 18de Februar at denne Beslutning af Kammeret blev oplæst, i det samme Møde var det at den Deputerede von Hornthal ved at giøre det Forslag, at Armeen skulde aflægge sin Eed paa Constitutionen, foranledigede endnu langt heftigere Debatter, og satte det Baiersk Folk i en meget større Bevægelse; man har forsvaret dette Forslag med, at Troskabs-Eeden mod Kongen og mod Constitutionen kunne meget godt forbindes med hinanden; men man oversaae derved, at da Constitutionen er en frie Gave af Kongen, saa tilkommer det ogsaa ham allene at bestemme og at foreslaae om Armeen skulde besværge den eller ikke, og at en saadan uforanlediget Opfordring fra Kammerets Side havde Udseendet af en Mistillid til Constitutionens Sikkerhed og Varighed, som ikke syntes at kunne stemme overeens med den Erkiendtlighed, man var Monarken skyldig. Armeen erklærede sig ogsaa med Varme derimod, og de øvrige Armeekorps i Riget efterfulgte den Münchenske Garnisons Exempel; disse Bevægelser i Kammeret vare ikke fordeelagtige for dets Anseelse, og saameget mere skadelige for det, som der hos Rigets Katholske Geistlighed danner sig en mægtig Opposition imod den Friehedsaand, som begynder at yttre sig blandt det Baierske Folk. Jmidlertid maae man dog tilstaae, at Forslaget ikke heller erholdt Pluralitetens bifald; den nedsatte Commission for at undersøge det, udviklede udførligt Grundene hvorfor man skulde lade det henfalde og ikke bringe det for Kongen. Dette blev ogsaa vedtaget i Mødet den 5te Marts og man gik over til Dagsordenen, hvortil Hr. v. Hornthal, da han fandt den offentlige Stemme at erklære sig saa stærkt derimod, selv tilraadede, uagtet han vedblev at forsvare sit Forslags Retmæssighed og erklærede, at han ikke vilde tage det tilbage. – De øvrige Forhandlinger i de Baierske Kammere have ingen saa almindelig Jnterresse.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-03-30
J Mødet den 25de Februar foreslog Hofraad Behr en Revision af Duelmandatet, som blev bragt under Forhandling; derimod blev Stephanis Forslag om Lottoriernes Afskaffelse ikke antaget. – De Frankiske Viingaardsmænd glæde sig over at mannu begynder i Aviserne at tale om andre Gienstænde end om Konger og Keisere, om Ministere og Gesandtere, og at Tiden nu ogsaa er kommen at man begynder at tale om Landfolket; hvorfore de bede at man vil tænke noget paa dem og paa de høie Skatter, hvormed de ere besværede. – Jmellemstunder falder ogsaa en Spas for i Møderne; saaledes sagde den Deputerede Phister i Mødet den 1ste Marts, at en vis Hr. Keil havde to Gange opvartet Kammeret med et Digt; men at han vilde bede ifald man vilde tilskrive Hr. Keil i den Anledning, at man da ikke vilde nævne hans Navn, da han ellers var bange for ogsaa at blive opvartet med et Digt; denne Vittighed foranledigede en høi Latter. – J Mødet den 5te Marts forefaldt atter en alvorlig Debat i de Deputeredes Kammer. Financeministeren Frieherre v. Lerchenfeld havde foredraget Udkastet til en nye Toldforordning; en Deputeret Sturz traadte frem og talte mod Ministerens Foredrag, fandt formegen Bitterhed i hans Udtryk, og tog deraf Anledning til at bringe i Forslag hvorvidt det kunde være Ministerne eller de Kongelige Commissarier tilladt at tage activ Andeel i Kammerets Forhandlinger, eller om de ikke burde indskrænke sig til de Forslag, de havde at giøre i Kammerets Navn; han bekiendte aabenhiertigt, at det kunde have skadelige Følger, da de Kongelige Commissarier vare for det meste Folk af Talenter og Talegaver, imedens at de fleste af Kammerets Medlemmer kun besidde ringe Talenter; men blot udtale deres Overbeviisning; Motionen fandt ikke Biefald og Kammeret gik derover til Dagsordenen. Det hedder imidlertid, at Kammeret i et hemmeligt Møde den 3die Marts har udfærdiget en Skrivelse til Financeministeren hvori det uden Omsvøb dadler hans Forhold i det 14de Møde ved at henviise til de vedkommende Paragrapher af Constitutionen. J det samme Møde gjorde Hr. v. Uschneider en vigtig Motion. mod Jødernes Schakker Handel, da de trække hele Landet rundt med deres Varer, betale ingen Næringsskat, sielden Toldafgifter og derved indskrænke de egentlige Handelsberettigedes Næringsvei. – J Mødet den 6te Marts holdt Baron von Gravenreuth et Foredrag i den nedsatte Committees Navn over Professor Behrs Forslag til en nye Jnstruction for Censurvæsnet. Committeen fandt ikke Hr. Behrs Forslag tilraadeligt og Taleren, priiste Trykkefrihedens Tilstand, saaledes som den er beskaffen i Baiern. Ved at læse hvad der hidintil er forhandlet i de Deputeredes Kammer i Baiern bemærker man, at de Mænd, som hidintil have meest udmærket sig som Talere ere Seuffert, Hacker, Sturz, Behr og von Hornthal, endvidere, at Tonen i Kammeret er i det hele moderat, og at Majoriteten har erklæret sig imod de for vidtgaaende Forslag; at mange vigtige Sager have været under Forhandling og blive især forberedede i Committeerne.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-03-30
Man besværer sig over den Baierske Landdagstidende som udgives af Frieherre v. Aretin, og beskylder dem især blandt flere Feil for urigtig at fremstille de Deputeredes Yttringer; en saadan urigtig Fremstilling skal fornemmelig have givet Anledning til de Militaires Addresser til Kongen. Kammeret har nu besluttet at ville selv lade sine Forhandlinger trykke. – Et Beviis paa den Skrivefrihed, som hersker i Baiern, er Statsraad v. Hozzis nye Skrift om dette Riges Constitution; han har underkastet den en bitter Dadel og ikke taget i Betænkning at sige, at den forrige Constitution for Kongeriget Vestphalen havde uendelige Fortrin fremfor den Baierske formedelst Adels-Fendalismens Ophævelse.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-03-30
Siden den Tilvært, som de Franske Pairers Kammer har faaet, er det nu blevet talrigere end de Deputeredes Kammer, hvorfor man ogsaa har talt om, at dette skulde opløses, giøres større og derpaa atter sammenkaldes; at de Franske Kammere ville herefter komme til at bestaae af flere Medlemmer, er ikke usandsynligt, da det Engelske Parlament, uagtet Storbrittanniens Folkemængde er meget mindre end Frankerig, dog tæller et langt større Personale; det Brittiske Underhuus har nemlig 658 og de Deputeredes Kammer kun 253 Medlemmer. Moniteuren, som Regieringens officielle Blad, har indrykket et Forsvar for Creeringen af disse nye Pairs; hvori Nødvendigheden, vises af, at give den Opposition, som hersker i Kammeret en Modvægt, hvilket man først efterhaanden kunde komme til at indsee. Det Franske Blad Minerva, som er saa frit i sine Yttringer, sammenligner Nationens nærværende Tilstand med den i 1789, (eller ved Revolutionens Begyndelse).
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-03-30
Det er, siger den, Aristocratiet, som nu kjæmper mod Nationen ligesom den Gang, og som vil forhindre Ligheden i Rettigheder, og rive Privilegiernes Scepter til sig. Men Nationens Stilling er nu meget forskiellig fra som den var den Gang, den er nu i fuldkommen Besiddelse af sine Rettigheder, og den lader sig ikke sine Erobringer frarive, den vil blot forsvare hvad den allerede har, nu er det derimod Aristoratiet, som er revolutionair, da det igien vil oprette det paa nye, som ikke længere existerer. (Disse Ord ere temmelig oplysende om Tingenes Stilling. Jmidlertid sige de Ultras til deres Forsvar: naar vi skulle sættes tilbage, og de som hævede sig under Revolutionen skulle forblive i Besiddelse af alle de Fortrin af Magt og Rigdomme, som de under og ved samme erhvervede sig, saa kan Revolutionen hverken betragtes som at være endt eller en Gang misbilliget). Tingene tage imidlertid nu den Vending, at de nye Magthavere, som fremkom under Revolutionen og Keiserdommet, forstærke deres Partie og Jndflydelse dagligen, Kongens Naade udstrækkes til næsten alle Tilhængerne af den forrige Regiering. Det bedder at Marskal lerne Grouchy og Soult, nu ogsaa skulle faae Tilladelse at komme tilbage til Frankerige, Carnot venter det samme, han forlader Magdeborg og nærmer sig Frankerigs Grændse; Regnault, de St. Jean Angely, var kommen tilbage til Paris, men er der død af Podagra. De af Ministerne, som traadte ud af Ministeriet, fordi de syntes at der viistes det nye Partie for megen Faveur, lægge deres Misbilligelse for Dagen; Hertugen af Richelieu fortsætter sine Reiser i det sydlige Frankerige, og det vedbliver at være tvivlsomt, om han ikke aldeles forlader Frankerige, Rygtet har sagt, at han paa nye vilde overtage Gouvernementet i Odessa. Ministeren Laine forlod Paris, saasnart de nye Pairs vare blevne udnævnede, hans Misfornøielse med hvad der nu passerer, havde han tilforn allerede meget tydeligt lagt for Dagen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-03-30
J Journalen le Drapeau læses følgende Vers: J Aaret 1816 man troede at see de Ultra, J Aaret 1817 har man seet dem infra J Aaret 1818 de atter viiste sig contra J Aaret 1819 hvem veed man skal see da. Vist nok er det, at mange af de Ultras selv holde for, at det have skadet deres Sag, ved det at de fik Marqvien af Barthelemy under de nærværende Omstændigheder til at giøre Forslag til Valglovens Forandring, og at de lode den anlagte Mine fortidlig springe. Hensigten deraf er imidlertid temmelig indlysende, ved at faae Valgloven dertil forandret, at man fik Valgene til de Deputeredes Kammer til at foretages i de smaae Steder, og ved at berøve de Kiøbstæd Borgere, som betale den maanedlige Patentskat, Rettighed til at deeltage i Valgene, eller ved at udvide denne Rettighed til de mindre formuende Landmænd, haabede de Ultras ved deres Jndflydelse som Godseiere paa de mindre oplyste Landbeboere, at kunne dirigere Valgene efter deres Hensigter. Hvorvidt Grev Lanjuinais Paastand er grundet, at de Ultras hemmelig tænke paa i de vestlige Departementer, at væbne et Partie til at holde deres System opret er uvist, nogle Pairer opfordrede ham til at bevise hvad han sagde, Ministeren Decates, i sin Tale i Kammeret, hverken nægtede, eller indrømmede disse Angivelser; men søgte allene at betage Frygten, derfor. Men at de Ultras hemmelig holde Conferencer for at aftale deres Planer med Ministeriet, er vist nok, man vil meene, at Talleyrand leder deres Foretagender, de holde især deres Sammenkomster hos Cardinalerne La Luzerne og Beausset, hvorfore de ogsaa nu tillægges det Navn: Cardinalister. Deres Partie er ikke ubetydeligt, og de Forholdsregler Ministeriet maae gribe til, viser dets Frygt for dem. Dagen efter at de nye Pairs vare udvalgte traadte Hr. Lamoignon op i Kammeret for at protestere imod den Kongelige Forordning af 5te Marts, og foreslog en Addresse til Kongen for at erklære Kammerets Bekymring over denne Forandring og at bede Hs. Majestæt om ikke at skiænke de nye Pairs sin Tillid, men at forlade sig paa de gamle Pairs Hengivenhed; dog blev dette Forslag modtaget med stor Misfornøielse, man betragtede det som et Jndgreb uden Exempel i Kongens Rettigheder, raabte: Kongen leve, og Cantsleren sluttede Mødet inden Hr. Lamoignon blev færdig med sin Tale. – De Deputeredes Kammer beskiæftiger sig i denne Giærings-Periode meest med enkelte Forslag, eller med indsendte Bønskrifter, i Mødet den 11te foreslog Hr. Dünot en strengere Lov mod Dueller, som blev henviist til Justitsministeren. Hr. Delacour holdt en Lovtale over den dyriske Magnetismus, og forlangte Nedsættelsen af en Commission for at undersøge dens Virkninger; man loe og gik over til Dagsordenen. Mangfoldige Bønskrifter mod Forandringen af Valgloven ere indleverede til Kammeret, og Pairernes Forslag til denne Forandring er tilsendt det og er under Forhandling i en hemmelig Committee.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-03-30
Nyeste Post-Efterretninger. Den Franske Regiering skal, som det hedder, have udstædet en Erklæring til de fremmede Hoffer i Anledning af den Giæring som Valgloven har foranlediget; hvorved de Franske Blade bemærke, at saalidet som det vedkommer Frankerige at indblande sig i andre Landes Forfatning, saalidet kan ogsaa en talrig og cultiveret Nation som den Franske taale, at andre ville indblande sig i deres indvortes Anliggender; de Ultras ere derføre meget at dadle, fordi de følende deres egen Svaghed, have seet sig om efter fremmed Understøttelse. En anden Aarsag til en saadan officiel Erklæring kan maaskee ogsaa Valget af de nye Pairer have foranlediget; thi iblandt dem tæller man en Spansk Grand, Hertugen af Eselignat, som har været Kammerherre hos Kong Joseph. En anden nye Pair, Greve Germain, som først var Postmester, siden Napoleons Kammerherre og derpaa Præfect under ham; desuden 5 af Bonapartes Marskaller, 22 Medlemmer af Pairernes Kammer efter hans Tilbagekomst fra Elba, 9 af hans Ministre, 15 af hans General-Lieutenanter og 3 af hans Kammerherrer o. s. v. Marskal Jordan, som ogsaa er optaget i Pairernes Kammer, var paa en Reise i Jtalien; han vilde ile tilbage til Frankerige, men havde det Vanheld at vælte med sin Vogn paa Biergene i Savoyen, hvorved han har faaet en stærk Contusion. Den indvortes Rolighed befæster sig imidlertid i Frankerige paa nye; blot i det uroelige Nismes skal have været nogle Giæringer i Anledning af Valgloven; men som andre sige, have disse Uroeligheder meest bestaaet i Theaterstridigheder.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-03-30
Den 7de Marts ankom den Østerrigske Keiser og Keiserinde til Florenz; hele Staden var illumineret; man siger, at de ville opholde sig der i nogle Uger, Keiseren er født og opdraget paa Slottet i denne Stad, hvor hans Fader Leopold, dengang Storhertug i Toscana, residerede. – Keiseren har tilladt Hertugen af Montfort (Jerome Bonaparte) at leie sig en Boepæl i Wien. - Kongen af Neapel har udvalgt den Østerrigske Statsminister, Fyrsten af Metternich, til Siciliansk Hertug af Portella. - Landeværnet i de Østerrigske Stater bliver nu nyt organiseret og sat paa en respectabel Fod, i Kongeriget Gallizien blive 22 Batallioner Landeværn oprettede; Regieringen giør sig al muelig Umage for at hæve dette forrige Polske Land til en høiere Grad af Cultur, som den især søger at bevirke ved at trække Tydske Colonister ind i Landet; af den protestantiske Præsts i Gallizien Samuel Bredetzkys nye Skrift over denne Gienstand sees, at i Aaret 1808 beløb de Tydske Colonisters Antal i dette Rige sig til 17701 Personer, som boede i 175 Byer. At de Polske og Russiske Lande kunne modtage saamange Jndvaanere er en stor Lykke i nærværende Fredstider; da man overalt bemærker, at siden Vaccinationens Jndførelse tager Menneske-Antallet gandske overordentlig til i alle Stater, saaledes fødes i Hertugdømmet Ostfriesland over 1000 Mennesker om Aaret flere end der døe, og i Kongeriget Hannover, som har 1,360000 Jndvaanere er det aarlige Overskud over 15000 Mennesker, i Forhold dertil fødes i hele Tydskland 450000 flere end der bortdøe; og man kan regne at Europas Folkemængde aarligen forøges med et Par Millioner; men som sagt Rusland og Polen kunne modtage en stor Mængde Mennesker, og i de andre Verdensdeele er der overflødig Plads.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-03-30
J Sverrig arbeides stærk paa at sætte Marinen i en bedre Tilstand, og paa Værfterne i Carlscrona hersker nu en større Virksomhed, end man der har seet i mange Aar. J 1818 vare 700 Arbeidsfolk beskiæftigede med at bygge 3 Orlogskibe og en Fregat. Oberstlieutenant Kihlgreen, som tilforn i flere Aar forestod Skibsbyggeriet ved den Tyrkiske Marine er nu for Tiden Constructeur, han er ophøiet i Adelstanden under Navn af Bornemann.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-03-30
En Bonde i Sverrig mister sin Kone, han lister sig til at lægge et Stykke Træ i Liigkisten istedet for hendes Legeme, og betiener sig af dette til at fange Ulve og Ræve. De Svenske Dommere ere komne i stor Forlegenhed hvorledes de skulle paakiende denne uhørte Casus.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-03-30
Beltpassage. Fra den 24de til den 28de Marts, ere udreiste: Til Sielland: Lieutenant v. Wiekede. Hs. Høihed Prinds Christian Frederik, Hs. Høihed Prindsesse Juliane og Følge. Kammerherre v. Holten, dansk Gouverneur i Vestindien. Til Fyen, Kjøbmand John Cowell. General Lieut. v. Neuenstein. Kammerherre Major H. F.v. Løwenhielm. Kammermusikus F. C. Lemming med Kone, 3 Børn og Pige. Contra-Admiral F.C. Risbrecht med Frue og Tiener. Sec. Lieut. B. Brorson. Pr. Lieut. H. Lønborg. Kiøbmændene A. Wolff og P. Rammeskou. Grosserer F. C. Mar thiesen. Postmester og Pr. Lieut. J. Jpsen. Handelsmand L. Jsaach. Forvalter Berggreen. Møller Bang. Grosserer Schmidt med Tiener. Handelsfuldmægtig M. J. Goldschmidt. Baron T. v. Kürtz med Tiener.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-03-30
Jndenlandske Efterretninger. Ved Forordning af 10de Februar d. A. har det behaget Hs. Majestæt, i Anledning af de Bestemmelser, som ved det Kongelige aabne Brev af 6te April f. A. ere anordnede, i Henseende til Passagepengene ved Bommene paa de nye Landeveie i Danmark, allernaadigst at befale saaledes: 1) De ved Forordningen af 15de Februari 1786 paabudne Passagepenge ved Vommene paa de nye Landeveie i Vort Rige Danmark skulle, i Stedet for det Beløb, hvormed de nu, efter Placat af 18de Februari 1813 og Forordning af 13de Martii 1816, erlægges, fra næstkommende 1ste Mai være bestemte saaledes for Stykket af Bøndervogne eller Slæder, hvorunder forstaaes Bøndernes Arbeidsvogne, Færreds- og Tørvevogne og Slæder, men ikke deres Kurvevogne, saa og for en Bondekarre med 2 Hiul 2 Skilling Sølv; for Stykket af andre Vogne eller Slæder, hvorunder forstaaes saavel Bønders og andre Landboeres, som Kiøbstæd Beboeres Post= eller Kurvevogne og Slæder, samt Herregaardenes Torvevogne og Slæder, med 2 Heste 4 Skill. S., med flere Heste 7 Skill. S.; for en Kane med 1 eller 2 Heste 4 Skill. S., for en Kariol med 2 Hjul, hvad enten den har Fordæk, eller ei, 4 Skill. S., for en Jagtvogn, hvorunder forstaaes en Chalse med 4 Hiul uden Fordæk, med 1 eller 2 Heste 5 Skill. S., med flere Heste 7 Skill. S., for en Chaise, hvorunder forstaaes en saadan Vogn med Fordæk, med eller 1 eller 2 Heste 7 Skill. S., med flere Heste 8 Skill. S., for een af de brugelige Wiener-, Berliner, eller andre udenlandske Reisevogne med Fordæk, med 2 Heste 7 Skill. S.,med 4 Heste 8 Skill. S., med 6 eller flere Heste 10 Skill, S., for en Karet med 2 Heste 8 Skill. S.,med 4 Heste 10 Skill. S., med 6 eller flere Heste 13 Skill. S.; for en Ridende 2 Still. S., for Heste, Stykket 2 Skill. S., for Hornqvæg, Stykket 2 Skill. S., for ringede Sviin, 2 Stykker 1 Skill. S.; og for Faar eller Lam, 4 Stykker 1 Skill S. 2) Disse Passagepenge erlægges med Rigsbankpenge, enten rede Sølv. eller Tegn efter den ved Betalingstiden gieldende Qvartals-Cours, da det staaer den Betalende frit for at vælge, hvilken af disse Erlæggelses-Maader han vil. Og, ligesom paa det Bræt, som i Følge Forordningen af 15de Februari. 1786, §. 5, bør hænge ved hver Bom, skal være malet den ovenanførte Taxt med dens Beløb i Sølv, saa skal og tillige ved hver Bom findes opslaaet en Bekiendtgiørelse om Taxtens Beløb i Rigsbanktegn, 3) Forresten forbliver efter Qaartals-Coursen."
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-03-30
det ved de hidtil gieldende Bestemmelser for Oppebørselen af Passagepengene ved Bommene paa de nye Landeveie i Vort Rige Danmark.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-03-30
Et vigtigt Nationalværk er i disse Dage udkommet under Titel af Haandtegninger af C. G. Kratzenstein Stub, Historiemaler og Medlem af Konstacademiet i Kiøbenhavn, udgiven efter hans Død af hans Ven C. Chr. Bang, stukne i Kobber, alt bestaaende af 18 Blade, foruden Titelblad. De bestaae af følgende: 1) Familie sorg over et Barns Død (tuscheret Haandtegning fra 1815). Konstnerens ynste Barns Død gav Anledning til denne Composition. 2) Ørestes og Furierne (Haandtegning fra 1814). 3) Engelen, der befrier Peder af Fængslet. 4) Fingal og Lodas Aand af Carrichthura (Haandtegning fra 1814) 5) Ossian og Alpins Søn. Af Ossians sidste Sang Berrathon (Oliemalerie, Konstnerens sidste Arbeide). 6) Ossians og Evirallins Aand af Fingal 4de Bog (Haandtegning fra 1811). 7) Psyche bortført af Sephyrerne (Haandtegning fra 1815). 8) Halcyone seende ud over Havet, 9) Halcyone drømmende sin Mands Skibbrud (Haandtegning fra 1810). 10) Halcyone findende sin Mands Liig (Skizze fra 1810). 11) Amor og den hendaanede Psyche. 12) Tvende Studier fra 1815. Starno og Fingal. 13) Tvende Studier til det foregaaende Stykke, Amors og Plyches Hoveder, tegnede med Blyant. 14) Studier til Stykket Ossians og Alpins Søn 15) Studier til det foregaaende Stykke (fra 1816) Peders og Engelens Hoveder, tegnede med Blyant. 17) Fingal, Agandecca og Starno, af Fingal 3die Bog. (En tuscheret Haandtegning, componeret i Rom 1810). 18) Danaidernes Straf. - Det Hele erdet første Værk i sit Slags her tillands, og giør Udgiverens Smag og Konstsands lige megen Ære. Det er en skiøn Blomst, offret paa den Hedengangnes Grav og Fadrenelandets Alter. Lærkets Motto, forfattet af Baggesen, er Konstnerens bedste Gravminde, og lyder saaledes: Hans Stræben steeg til Raphaelers Chor Om Toppen hvorfra Kunsten skuer ned, Og efterlod sig faa, men lyse Spor Af Gangen til dens Maal i deres Fied.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-03-30
Værket faaes for 5 Specier hos Universitets=Boghandler Brummer. De Blade, som indeholde Studier af forskiellige Hoveder, udførte i den saakaldte punkteerte Maneer, og ere særdeles brugelige i Tegneskoler, sælges særskilte.