JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-10-18
J Jacobinernes Forsamling den 24de Sept. viste sig, som man ei før har kunnet mærket, at de vare deelte i 2 Partier. Det ene Partie var for de heftige Forholdsregler og imod Conventen. Det andet Partie mildere. Et Tilfælde gav Anledning til at den største Deel pludselig erklærede sig for Conventen. En af Talerne sagde, Man taler i Departementerne uden Agtelse om Jacebinerne, man kalder dem en Hob Rænkemagere, som lader sig lede af et Par Røvere. Der bliver immer talt og Forræderier, men Hovedforræderiet er i Conventen." Dette Udtryk oprørte hele Selskabet. Kun nogle faae af Medlemmerne og Logerne beklappede det. Man undersøgte Taleren, og fandt at han slet ikke hør, te til Selskabet. Man bragte ham som Arrestant til Sikkerheds Udskudet, og paa Forestilling, at slige Talle re og Optrin berøvede Selskabet sin Agtelse. Besluttede det fra nu af, meer end nogen Tid, at fastslutte sig til Conventen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-10-18
J en Rapport, som Guyton aflagde i Conventen over Lufthallonen og over Borgeren Coutelles Bulletin, som er Capitain for Acrostatiker Compagiet, anføres denne Maskines Reiserouter. Efter at Lufthallonen havde udstaaet en haard Storm paa Høiden af Namur blev den bragt tilbage til Manbeenge for at blive sadt i Stand igien. Derfra gik den, den 8de Sept. igien bort og som den 10de til Brüssel. Der fik den igien ved et Vindstød betydelig Skade. Den maatte der forbedres og man kan let tænke sig, at de Nysgierrige strømmede talriig omkring Værkstædet men Capitain Coutellelod viselig der gjøre en anden Park ved Mendon, kun Formerne og det udvendige Apparat fik de at see, de nye opfundne Midler blev holdt hemmelige. Aristofraterne beundrede den med Bedrøvelse. Mange ville og tvivle paa, at dette uhyre og skrøbelige Apparat kunde udholde en Armees Bevægelser. Andre forskrækkedes over deres Forvovenhed som turde betroe sig i den. Kun Republikanerne, som den 17de Junii ved Manbenge havde seet den trodse et paa den rettet Batterie af 17 Kanoner, og derpaa saae den igien den 22 at svæve over Redouterne af Charleroi derefter ved Goussalies, Flerus og Limbusort, og som tillige har seet Generaler, Staabsofficerer, ja en General en Chef selv, at bestige den, for at overtyde sig om de gjorte bemærkningers Rigtighed, sagde, da Balonen afgik fra Bryssel: Dette er 50,000 Mand mere, som afsendes til Armeen. Den 13de Sep. blev den bragt til Hovedqvarteret Tongern, den 14de gik den fra Lütticher Citadelle i Høiden. Den 15de blev den bragt til Houlain ved Vise an der Maat og gik der i Høiden. Den 16de gik den ved General le Ferres Forposter, nær ved Mastricht i Høiden, og samme Dag kom den til Lüttiker Citadelle, hvor General Chavsels Adjutant besteeg den. Den 17de erholt Capitain Coutelles Ordre at begive sig til General Kleber med Acrostaten. Det hele Compagnie Acrostater, viser megen Mod uagtet de mangfoldige Strabatser, som den idelige Hen= og Tilbagemarscheren foraarsage dem.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-10-18
Engeland. Parlementet som skulle komme sammen den 4de November er opsadt til den 25de. De for hemmeligt Mord imod Kongen beskyldte Forbrydere.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-10-18
Apothekersvend Higgins, Uhrsonteralmager le Maitre og Billedhandler Smith bliver daglig af Cabinetsministrene forhørt. Den duelige Bøsseskiefter Mortimmervar blant andre og opkaldt for at sige sin Mening om Pilen, der laae i et nogle Fod lang Metalrør, som var fastsat i en Spadseerestok, og indrettet med Trykfieder som en Vindbøsse, saa at den kunde henskydes 300 Fod. Mortimer ansaae dette Mordindstrument for en af de største Kunststykker der endnu var forfærdiget.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-10-18
De nyeste Beretninger fra Jamaica og vore Vestindiske Eiendomme er bedrøvelige, formedelst de dødelige Sygdomme der hersker blant Europæerne, saa vi staaer Fare for at miste alle vore erobrede Eiendomme der, naar der ei hastig bliver hensendt Forstærkninger. De til Vestindien afsendte 8 Linieskibe commanderer Admiral Cadvel, hvormed der blev sendt 4 Jnfanterie=Regimenter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-10-18
Adskilligt. Jndstrumentmager Schmidt har foreviist Conventen en Dykker=Maskine, med hvilken han kan udholde under Vandet en halv Dag, og forrette hvad Slags Arbeide det skal være der.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-10-18
Fra det berlinske Directorio er den 30de September indgaaet befaling til Magistraten og Told=Directionen i Danzig, at ingen Rug meere maae udføres herfra, i hvilken Anledning ogsaa Udførselen deraf er i Dag bleven gandske forbuden. Kiøbmandskabet har ladet gjort Forestilling til Regieringen: at da der er et Forraad i Staden af circa 6000 Læster Rug, de 2000 Læster deraf i det mindste maatte være frie til Exportation; men det er at tvivle om at Regieringen vil læmpe sig efter deres Ansøgning. 1000 Læster Hvede er kjøbt formodentlig for Kiøbenhavnsk Regning, a 470, til 530 fl., og endnu er her et Forraad af circa 3, 500 usolgt. Eierne vurdere dem i Dag saaledes; Hviid, Polsk Hvede 560 a 570 sk. Dito høibuntet og rød 540 a 550 fl. Jndenlandsk Hvede 520 a 530 fl. De sidste Fragter have været 8 Rdlr. pr. Læst Hvede paa Kiøbenhavn, og 55 fl. hollansk Courant paa Lissabon.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-10-18
J London har saavel de i Landet som uden for herskende Uroligheder og Optrin i nogle Dage opvakt almindelig Bekymring. De offentlige Fonds ere betydeligen siunkne. Prisen paa Kul er af Mangel paa Skibsfolk stegen til 50 Skilling pr. Caldern. Man troer at Hr. Pitt nu vil see sig nødt til at ansette et nyt Parlement.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-10-18
Paa Øen St. Helena skal herske stor Mangel paa Levnetsmidler. Den sidste ostindiske Flode, som den landede, kunde neppe faae en Oxe pr. Skib. Gouverneuren forsikkrede, at han i tre Maaneder intet Kiød havde spiist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-10-18
Bekiendtgiørelser. Førstkommende Onsdag, agter jeg at flytte fra Vestergade til Badstuegade. Wilhelm.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-10-18
Tobaksfabrikeur. Formedelst en Piges Sygdom, er en Tieneste hos en honet Familie her i Byen ledig til næstkommende i Novbr. for en skikkelig Bonde= eller Kiøbstæd, Pige. Anviisningen giver Adresse=Contoiret. A. H. En smuk Gaard her i Aarhuus, saa got som nye, beliggende paa sen af de Gader hvor der falder meest Passage, forsynet med 5 Jern Kakkelovne, og vel indret tet til en conditioneret Familie, er, med derved værende GaardsRum og Hauge, hvori ere gode Frugttræer, strax at faae tilkjøbs eller til Leie. Liebhaberne ville behage at henvende sig til Borgemester Rohde, som har i Commission herom at handle. Aarhuus den 18de October 1794.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-10-18
Auction. Mandagen den 3die November næs kommende om Formiddagen Klokken 9 Slet bliver paa Aarhuus Raadstue foretaget offentlig Auction over en betydelig Deel Bøger i adskillige Sprog og Videnskaber, hvoriblandt er et herværende Læse Sælskabs Bøger, Maanedsskrivter a. for Aarene 1792 og 1793. Neste Dag den 4de November continueres med Auctision over en Deel Pantegods og andre indleverede Vahre, saasom: Borde, Stole, Gang Klæder, Sænge Klæder, Linnet, Kaaber, Tin og andet Boehave, samt Kiøbmands Vahre med videre; hvilket alt absolut skal bortsælges for høieste Bud. Skulle der endnu være flere som ønsker at faae Vahre indsat paa Auctionen, maae de derom melde dem inden den 25de October nestkommende hos undertegnede. Aarhuus den 18de October 1794. Jngerslew.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-10-18
Hos Madame Wattel paa det store Torv, logerer en Mand som handler med alle Slags Steentøi. Han agter at forblive her i 14 Dage.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-10-18
Hvem som har lyst at lære hvorledes Gummil Copa- og Bernsteen opløses til en god Lakfernis, efter engelsk Maade, der udholder i Luften, og altsaa tienlig til at la kere Karether a. saavel som Meubler med, kan faae Underretning derom af en Mand som i denne Tid opholdet sig her i Byen. Hvor han er at finde, faaes at vide paa Adresse=Contoiret. Uagtet, der intet kan blive at arve efter afskediget Underofficeer Hans Jacob Eilertz, som afvigte Efteraadøde paa Selveiergodset i Hørning Sogn og Bye, CalAmt, saa indkaldes hans Arvinger (som man ei ved hvem ere) dog herved at melde dem inden 6te og 12 Ugers Dagen fra Dato, om de ved Skiftet maatte have noget at erindre, da samme foretages til endelig Slu ning herpaa Amts-Contoiret den 30 December næstkommende. Gersdorf. Wosnesgaard den 7de October 1794. Hvor 600 Rdlr. Umyndiges Penge, næstkommende 11te December Termin, imod 4 pro Cento. Rente og befal Sikkerhed er at bekomme til Laans, derom giver AdreContoiret Underretning. Katholms Forpagtning er overladt Hr. Aegidius paa Thyrsbech. Rosenørn. 9 Fag nye Huus paa Landet, hvortil er got Haugejord, Græsning til en Koe og nogle Faar, og meere om forlanges, vel indrettet til en Haandværksmand og anden stil kelig Person, kan strax eller til næste Paaske for billig Afgift bekommes i aarlig Leie. Nærmere Underretning giver Peter Siemmer paa Kalbyegaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-10-18
Et Eiendoms Sted, Sophienlund kaldet, en hal fierdendeel Mil, fra Kiøbstæden Weile, er underhaanden at faae tilkiøbs: Til samme er Ager og Eng samt Skov, der tilsammen staaer for Hartkorn en Tønde, en Album Skoven er af god Bonitet og indeholder en Deel stor Ege, Marken er for det meste indhægnet med et forsvarlig Steendige, den er og befaaet med megen Kløver, paa Stedet holdes for nærværende 2de Heste og 4 Kiør. 1) Boepælen er beqvæm for en Conditioneret Familie bestaaende af et en Etage Vaanings=Huus 14 Fag langt og Teilhængt, det indeholder 2de Stuer 5 Kammere og Kiøkken, foruden en Qvist og rummelige Kieldere, har en Pompe med got Vand inden i Huuset ved Kiøkkenet med Huuset kan følge 4 jærn Kakelovne hvoraf en 3 Etage med en Opsats. 2) Af Udhuusene, som ere Straatækte, have 24 Fai Længden, de indeholde foruden Folke Værelser, Begerhuus, hvorved atter en Pompe med got Vand, Stalerum til 8te Heste, Vognremiser m. m. Endnu er re Stedet en Frugt=Have med gamle Træer, en Kiøkken=Have, og endnu en for nogle Aar siden med nyt Plankevæindhægnet Haveplads hvori omtrænt er et hundrede Stykke unge Frugttræer, af de beste Sorter, hvoraf en stor det Frugthærende, ved denne Have er bygt et Havehuus af 3 Fag, Ege Bindingsværk og Teilhængt. Noget af Kiøbesummen kan blive staaende i Stedet, om hvilket som al andet nærmere Efterretning kan faaes hos Eieren paa Stedet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-10-22
Indenlandsk. Kiøbenhavn. Den 16de og 17de hujus lagde Orlogskibene, den Prægtige, Jndfødsretten og Nord stiernen, samt Briggen Langen, Kutteren Forsvar og Luggeren Lerken, ind igiennem Bommen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-10-22
Professor Cold er udnævnt til Politiemester i Khavn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-10-22
En den 5te October fra Kiel afgaaet og til Kbhavn. bestemt Paqvetbaad er i stormende Veierligt fordreven til Stevns Klint, hvor den er strandet. 30 Passageer tilligemed deres med sig havende Gods, er dog lykkelig bleven reddede. Skibet staaer fuld af Vand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-10-22
Den 25de Sept. gik en russisk Courier fra Petersborg, over Stockholm herigiennem til London.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-10-22
Fra Tronhiem meldes, at Foraaret der i Stiftet indfandt sig usædvanlig tidlig, Mai og Begyndelsen af Juni var vel noget kold, men siden har været Var ne og Regn om hinanden, og Høsten har været god, men Sildefiskeriet hidtil kuns maadelig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-10-22
Drengen Peder Nielsen Huusum som for paasat Jld paa Amtstuegaarden i Randers og for Tyverie er under Action, er i Høiesteret den 15de October 1794 dømt saaledes. P. N. Huusum bør have forgjort sin Hals og brændes, og Skaden gieldes igien af hans Gods og 40 Lod Sølv til den der Skaden fik, og til Kongen ligesaa, samt have sin Boetslod forbrudt." Dommen er ellers indstillet til Formildelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-10-22
Aarhuus. Udpasseret. Den 21de October Hr. Forvalter Esmarch fra Kierbyegaard til Kiøbenhavn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-10-22
Skipper Peder Stephensen lagter sidst i denne Uge at afseile til Kiøbenhavn, og medtager, Passagerer og Fragtgods.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-10-22
Den 21de afseglede Smakskipperne: Christen Sode med Stude for Peder Kielsen. Peder Raae med Stude for Jens Knudsen. Peder Rasmussen med Stude for Dito og Lam for Anders Hviid. Jacob Junker med Stude og Lam for Jens Knudsen og Anders Hvid. Lars Hansen med Stude for Anders Rasmussen. Den 22de Jens Thurøe med Kiør for Dito. Søren Michelsen med Stude for Faurschou og Jessen med Kiør og Stude for Hans Jensen. Den 19de ankom Skipper Jens Moss fra Helsingiør. Den 22de ankom Skipper Bent Michelsen fra Norge med Tømmerlast. Næstkommende Mandag skeer Jndlevering til agende Post a Aalborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-10-22
Prædikanterne paa Fredag. Domkirken, Hr. Stiftsprovst Jansen. Frue Kirke Hr. Provst Bruun.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-10-22
Prædikanterne paa 19de Søndag efter Trinitatis.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-10-22
Froprædiken i Domkirken. Hr. Müller. Høimesse. Aftensang. Domkirken Candidatus H. Brandt. Hr. Bechmann. Frue Kirke, Studios. Krarup. Hr. Provst Bruun. Hospitals Kirken. Hr. Provst Bruun.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-10-22
Udenlandsk. Krigen. Fra Manheim skrives, at den Franske Armee der i Egnen har faaet betydelig Forstærkning, ligesom og, at der til Neustadt skal være kommet noget Artillerie til dem, der anledigede den Formodning, at den Roe som man der i en 14 Dage havde nydt, nu var forbie. Deres Formodning var og rigtig, thi den 8de October om Aftenen Kl. 11 sadt 10 a 12000 Mand Franske, tilligemed et betydelig Artillerie sig i tvende Colonner i Marsch, fra Rhebach, og Dagen derpaa om Morgenen tidlig hørte man paa den Side imod Frankenthal en heftig Kanonering; imod Klokken 9 Formiddag holdt den op. Nu erfarer man at de Franske havde angrebet det Benjovskiske Korps, men ere blevne tilbageslaaede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-10-22
Fra Coblenz den 7de October har man den bedrøve lige Efterretning at General Nauendorf har trukken tilbage fra Prum, forenet sig med General Melas og begge Korps trukket sig tilbage deels i hiin og deels i denne Egn, men deres Bagage lader de bringe over Skibbroen paa den anden Side. Den største Deel af det Keiserlige Korps leirer sig i Egnen af Schønbornslust og oppebier der Fienden, hvor der endnu formodentlig vil gives en heftig Fegtning. Om vor Stad, er vel med store Omkostninger anbragt mange skiønne Forskandsninger, men man befrygter dog at de ei skal kunne bestaae sig mod Fienden. Den 5te forlod den Keiserlige General von Kerpen Rüremonde med største Tilfærdighed, og de Franske, der strax efter ham indrykkede der, forfulgte ham saa stærk, at han ei kunde vende sig til General Clairfait men maatte rykke sig tilbage over Rhinen, hvilken Fransoserne ei kunde afskiere ham. De har derpaa besadt Neus i det Cöln ske og udsat Patrouiller langs med Rhinen, hvor de har optaget mange Skibe med Flygtendes Gods.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-10-22
Den 6te stod endnu den Hannoverske General Walmoden i Gennep. De Franske Forposter gik paa samme Tid til Hogstrat ved Meurs, og man ventede dem end- og i Goch. J Odingen har de Franske boret adskillige Skibe i Grund. Andre som vare ladede med Bagage og Artillerie til den Keiserlige Armee, har de gjort til Bytte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-10-22
Den Keiserlige Armees Tilbagemarsch over Rhinen, har foraarsaget almindelig Uroe over hele Holland, da denne har den Engelske Armees i Følge med sig, hvilken formedelst de nye Dispositioner, ei allene bliver skil fra den Keiserlige Armee, med hvilken den ville have forenet sig, men endog fra sig selv indbyrdes, da Hanoveranerne, som man forsikkrer, trækker sig til Grevskabet Markt, og Engelændene til Geldern. Mastricht og Venlo er nu igien udsat for de Franskes Angreb. Arve=Statholderen reiste den 10de October til Amsterdam, for at træffe alle muelige Forholdsregler, som Omstændighederne fordrer. Det hedder at man vil formaae Regieringen i Amsterdam til at modtage Engelsk Besætning for at bruge de der værende 3000 Mand Hollandske Tropper paa Grændserne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-10-22
Den 5te var den haardeste Dag for Herzogenbusch da den fra 4 Sider blev beskudt med Bomber og Haubitzer, Den 8de forlod de Franske den næsten gandske. Siden 4 Dage er Vandet steget her, fornemmelig siden den Dalemsche Sluse er aabnet. Man seer intet andet end Vand paa en heel Miil fra denne Stad. Det bele Monikeland staaer under Vand, og Anstalterne til at giennemskiere Digerne ved Løvenstein og Wondrichen er i Beredskab. Man venter endnu i denne Uge det Hollandske Hovedqvarteer her. J Bommel ligger 7000 og i Bommelerwaard 3000 Engelændere. For Bom melt vrimler det af Skibe og Kanoneerbaade. J Thielerwaard er ansagt Qvarteer for 9000 Mand. Fortet Andris er sløifet, Skyts og Munition er bragt over Waal, hvor man nu anlægger Batterier, for at beskyde Fortet, som er bleven besadt af de Franske. De hidindtil i Curland staaende 3000 Russer er manscheret til Rossin. Den Russiske General Suwaron staaer i Briesch, 24 Miile fra Warschau, og General lerne Derfelden og Fersen marscherer derhen for at forene sig med ham. Det hedder, at Kosciusk er fra Warschau marscheret Russerne i Møde, og at Prind Poniatowsky som med 8000 Mand var beordret til Sydpreussen har saaet Contraordre. Jnsurgenterne har endnu besadt Nagel og Fordan, De har og opbrændt Staden Dünaburg i Liesland. General Major von Smerin er med sit Korps indrykket i Posen. De i Polen indrykkede Keiserlige Tropper har igien trukken sig til den galliziske Grændse. Man formoder og at der fra russisk Side heller intet bliver af Expeditionen mod Warschau i Aar formedelst den sildige Aarstid, da desuden Ukraine og Oniesteregnen formedelst Tyrken ei tør blottes. Efter en Officiel Efterretning fra Erkehertug Frant, meldes i den Viener Hofberetning at de Franske under Begunstigelse af en stærk Taage angreb de Keiserlige Forposter ved Mallere og trængte dem tilbage, den 20de September blev Grev Khun angreben af 4000 Mand, og ganske omringet af dem, men fik om Natten en Division til Understøttelse, da han og trak sig tilbage uden Tab. Den 21de angreb de Franske 20,000 Mand stærk, dem igien ved Diego, men blev modtagen med en heftig Kanonild og maatte trække sig tilbage med 2000 Mands Tab. Feldtøimester Wallis trak derpaa i Leir ved Aqui. Fienden blev til den 24de i Diego, da han om Aftenen trak sig tilbage i Revieret af Ponento.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-10-22
Frankrig. Trende af Velfærds=Udskuddets Medlemmer, Lindet, Carnot og Prieur von Cote d'Or en udgaaet deraf, og i deres Sted er igien indtraadt Richard, Guiton=Morreaux og Prieur de la Marne. En Adresse til det franske Folk, blev den 2den October det creteret, hvori det blev Conventens Grundsætninger tilkiendegiven. Sikkerheds=Udskuddet er befuldmægtig get til at bestemme deres Skjebne, som af Revolutions Udskuddet vare dømte til at skulle forblive i Arrest indtil Fredens Slutning. En Skrivelse af 27de Sept. fra de i Marseille værende Conventsdeputerede, over Oprøret der den 26de, blev oplæst, og var af følgende bedhold: J Gaar svingede Marseile Rebellens=Fab sen, og vi vare i Fare for at blive myrdede, men med Mod oppebiede vi Dolkene og afvæbnede Morderne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-10-22
Vi har udnævnet en Commission for at anlægge Pro tes mod Oprørerne. Mængden af Folket i Marseille ere gode, men frygtsomme, og maae have Understøttelse. Besætningen har holdt sig brav, men Gens de Amees vare i Spidsen af Oprørerne, der havde Ordet Bierg til Parole. Til Lykke er der ved dette Op tør intet Blod udgydet. Conventen decretterede herpaa : At en tilstrækkelig bevæbnet Magt skulle sendes til Marseille, de der værende Gens d'Armees afskediget og alle Medskyldige i Tumulten arresteres. Den 28de blev igien fra Marseille meldet: at ungefær 100 Per siner, som havde havt Deel i Sammensværgelsen vare arresterede, at den, af de Conventsdeputerede der anlidnede Krigs=Commission, havde dømt 54 af de i Tuhulcten grebne, til Døden, at Carle, det jacobinske Folkeselskabs Afsendte, der just i det samme kom hiem, her styrtet sig ned af sit Huus, andre har druknet sig; at salteselskabet i Marseille er ophævet og deres Papirer taget under Forsegling. Til Avignon, er det som en Følge af nærværende Uenighed mellem det milde og strænge Partie, kommen til blodige Optrin. Det Mitaire raabte en Aften: Sletten leve, herunder med Bierget. Arbeidsfolkene raabte derimod, Bierget leve! Soldaterne huggede derfore ind paa disse, men Borgerskabet antog sig dem, greb til Vaaden, og tvang det Militaire til at forlade Staden. Conventdeputeret Gupillean forbød derpaa al raaben: Bierget leve, med Trudsel, at Staden ellers blev erfleret i Beleiringsstand. Lion har ansøgt Conventen om at deres Stad maae blive renset for Skielmerne (de frenge Jacobinere) Velfærdsudskuddet skal undersøge hvorvidt Uroelighedsstifterne der fortiener Arrest. Le indre har igien paa nye anklaget Barrere, ColoHerbois og Billand Varennes for Conventen, som Med sildige i Robespierres Grusomheder, men Barrere, besvarede dem saaledes, at det ingen videre Følger havde er dem.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-10-22
De i Vende commanderende Generaler Turreau, Frignore og Huchet, er formedelst deres udøvede Gruesomheder der, bleven arresteret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-10-22
Den 1ste October viste Financier Cambon Conventen, dens Deputerede i de erobrede Provindser, allerede de begyndt med at selge de for Nationalgods erklære. i Bygninger og Godser, og at denne Jndkomst skulle tages til igjen at sætte en Deel Assignater ud af Omløb.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-10-22
de i Paris befindtlige Fangne beløber sig nu kun til 100, og tage daglig af. 35 Personer er hidbragt fra din, som vare beskyldte for at skulle havt Forstaaelse ud den 1792 indmarscherede Fiende, hvoriblant vare Fruentimmer, de ere friekiendte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-10-22
Fra Nederlandene er i kort Tid ankommen 29 Vogne, som vare fyldte med Guld og Sølv, deels i Stænger, deels i Myndt. Da Cambon aflagde sin Beretning derom, sagde han; J Steden for at vore Generaler, som forhen Dumoriet gjorde, forlangte Penge, skikker de nu daglig, i Steden for at udhungre os, nærer de vore Armeer med Jndkomsterne af de erobrede Lande, og det overflødige skikker de endog til Frankrig. Af de 60 Milloner 292857 Livres Contribution som Nederlandene skal betale, er alt afbetalt 27 Milloner, 80, 5338 Livres.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-10-22
Engeland. Ligesom Efterretningerne fra den allierede Armee bliver ugunstigere, bliver og Tonen imod Ministerne i Oppositionsbladene dristigere. J et af dem bliver Hr. William Pitt under mange Bebreidelser raadet at nedlægge sit Embede. Foruden det Engelske, er og det irlandske Parlement bleven prorogeertil den 25de November. Man formoder at Parlementet end videre vil blive opsadt, og maaskee først i Januarii sammenkaldet, fordi Regieringen til den Tid med dens Forholdsregler maae have taget en afgiørende Beslutning, hvortil sandsynlig de Alieredes Aftale og Operationernes Gang først maae oppebies. Forbuddet paa Udførsel af Erter, Riis, Bønner, Byg o. s.v. er forlænget til 1ste Februari. Jmod de foromtalte 12 Arrestanter i Tover, har det første Juri Collegium indleveret til Criminal=Retten, Anklagelses Bills paa Landsforræderie. Den fortræffelige Tale, som Overdommeren, Sir James Eyre holdt ved Aabningen af denne vigtige Proces, bliver trykket. Anklagen maae 10 Dage før det egentlige Forhør, i Criminal=Retten Old=Bailei overleveres de Fangne, paa det de kan belave sig paa deres Forsvar. Man er meget nysgierrig hvordan dette Forhør, hvor det kommer an paa de betydeligste Spørgsmaale over den Engelske Constitution, vil ende sig, og hvad Følger det vil have. En stærk Storm har den 6te October gjort stor Skade paa Skibene i Deal, Margate, Ramsgatte og Duinen. Paa Øen Jersey er man igien i Frygt for en fransk Landgang. Admiral Peiton skal krydse med en Escadre for Ostende, og Admiral Macbringe for Cherbourg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-10-22
Adskilligt. En Officeer af det Acrostatiske Compagnie har berettet Conventen, at Forsvars=Anstalterne ved Mastricht vare af den Beskaffenhed, at Festningen ikke længe kunne holde sig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-10-22
Jacobinernes Secretair Leyds er paa Conventens Befaling arresteret og hans Papirer forseglede. Som en stor Sikkerheds-Forholdsregel, er decreteret, at ingen til Paris Ankommende, fra nu af indtil videre, maae opholde sig der længer end 3 Dage.