Aalborg Stiftstidende, 1835-10-08
Vi optage saameget hellere nedenstaaende Artikel fra Odense som en afdød Hædersmand, fuldstændig og ordlydende, som han ogsaa her i vort Samfund var kjendt, agtet og yndet: En ædel Olding, med et berømmeligt Navn i Danmarks Søannaler, Hs. Excellence Viceadmiral Frederik Risbrick, Commandeur af Dannebrogen og Dannebrogsmand, er, i en Alder af henved 82 Aar, blidt henslumret den 29de Septbr. i Svendborg, hvor denne Ædling henlevede sine sidste Aar. - uden Hjælpemidler til at levere en fuldstændig Biographi afdenne Hedengangne, maae vi nøies med, i flygtige Træk at fremhæve nogle faa Mommenter af hans Liv. Gjennemtrængt af levende Attraa efter, i Erfaringens Skole at gjøre sig end mere duelig for sit hæderlige Kald, tog Risbrick, som ung Officeer, Deel i den nordamerikanske Krig og lærte, om vi mindes ret, under den engelske Admiral Rodney, tidligen at vise det rolige og kolde Mod, hvorpaa han siden, i sin Manddoms Kraft, skulde give Britten et saa glimrende Beviis. Hjemkommen til sit Fædreland, steg han, erkjendt som en brav og duelig Officeer, efterhaanden i Tjenesten, og alt for fyrgetyve Aar siden omtales han som Generaladjutant, Capitain og Chef for Fregatten St. Thomas, der 1795 var Vagtskib i Sundet. Den uforglemmelige 2den April 1801, hiin, helligskiønne Dag blandt Dage frembrød, og her skue vi Frederik Risbrick, med sine Heltebrødre paa Kongedybet, blandt de Første af de Tappre, som paa hiin Skjærtorsdag vandt Danmarks Tak og Kjærlighed, Fjendens Agtelse og Europas Beundring. Neppe havde den brave Olfert Fischer givet Signal til Slag, for Kampen begyndtes af den endnu levende Hædersmand Lorenz Fjelderup Lassen og vor Risbrick, der fra Blokskibene Provesteen" og Vagrien" - som Fischer selv vidner i sin Rapport - strax adløde dette Signal med en velstyret og fortræffelig soutineret Jld." Vagrien" paa 50 Kanoner angrebes af af Orlogskibene Bellona" paa 71, Jsis paa 50, og 2 Brig, ger, hver paa 18 Kanoner; men Risbrick skræmmedes ei ved denne Overmagt: - i 1 1/2 Time slog han uforfærdet, indtil han kun havde to Kanoner tilbage i brugbar Stand. Han fornaglede nu Kanonerne, kastede Krudtet overbord og strøg da først for Overmagten, efterat have bragt sit overblevne Mandskab med Møie i Land. Af Besætningen, 286 Mand, vare 69 Dræbte, og 48 Saarede; hver 4de eller 5te Mand var saaledes skudt eller blesseret. "Saadan Tapperhed og Koldsindighed - vidner Admiral Ramshart om ham - har denne rigtige militaire Mand udviist med sine faa Kanoner imod saa mange." Men Engelskmanden var ogsaa saa hidsig paa ham, at han vedblev at skyde paa Vagrien", endog efter at den havde strøget. Ti Beviis paa, hvor godt Vaariens" Jld var rettet, anføres, at man efter Slaget talte 200 - efter andre Beretninger 300 - Skud, som vare gaaede tvers igjennem Jsisd. - At Risbrick var iblandt dem, som hædredes med anden Aprils Medaille er en Selvfølge. Jndtil sit Livs Slutning vedblev han at modtage Tegn paa sin Konges Tilfredshed og Naade, og endnu ifjor tillagdes Oldingen, som havde søgt Hvile, Viceadmiral Værdighed. Et Beviis paa den sjeldne Yndest, Risbrick nød hos Svendborgs Jndvaanere, afgiver den store Deeltagelse hvormed Efterretningen om denne Udmærkelse modtoges af disse Endnu i sin høie Alder rask og rørig - saa at han endog i afvigte September Maaned kunde gjæste sine Venner i Odense -, bevarede han næsten til sit sidste Øieblik sin Aandskraft og en livsglad Sindstemning. Ogsaa omfattede han en kelte Videnskabsgrene, i Særdeleshed Alt, hvad der angik Sø krigshistorien, med Jnteresse. Hædret med sin Konges Naade og sine Medborgeres Høiagtelse og Kjærlighed, overgik han, efter et kort Sygeleie, i en blid Slummer til Evigheden. Historien, vil bevare hans Navn som Kriger, kjærlige og taknemmelige Hjerter hans Minde som Menneske!"