JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1777-03-21
Den geistlige Skifte=Ret i Nordfiord, lader herved bekiendtgiøre, at paa den Gaard i Gloppens Præstegield, er den 29de Novbr. sidstleden, død Præste=Enken Mad. Anna Pehrender, sal. Hr. Jacob Widdings; Stervboet er taget under lovlig SkifteBehandling ; og da samme ey formaaer noget ordentlig Proclama at bekoste, ikke engang til den allerede angivne Gields Betaling vil blive tilstrækkelig, saa bliver Dødsfaldet herved i de Kiøbenhavnske Berlingske Tidender 3de Postdage efter hinanden bekiendtgjort, saa vel til Underretning for de fraværende respective Arvinger, som til Efterrettlighed for fraværende Creditorer, om nogen maatte findes; hvilke ville behage inden 3 Maaneder med deres Fordringer at indfinde sig, da Skiftet, efter denne Tids Forløb strax bliver sluttet. Davigs Præstegaard, den 15de Januar. 1777. J A. Krogh, Provst over Nordfiords Provstie og SognePræst for Davigs Kald.
Berlingske Tidende, 1777-03-21
De, som enten maatte have noget at fordre hos eller skylde ul mig, indvarsles herved, at indfinde sig paa Giørme Gaard i Øychedahls Fogderie og Præstegield i det længste inden den 16de Juni førstkommende, de første at imodtage Betaling og de sidste at betale deres Gield enten til mig eller Arvinger. Gigeme Gaard, den 17de Februar. 1777. Hans von Bull, Oberst af Jnfanteriet. Skulde nogen imod Formodning have noget, at fordre hos min sal. Mand Regiments=Feldtskiær Stabell, indvarsles de herved, at møde med deres Fordringer inden den Tid Loven foreskriver ligesom og de, der maatte skylde noget, ville indfinde sig med Betaling hos mig, som ved oprettet og allernaadigst confirmeret Tostamente er indsat til Arving af det fælleds Boe. Tronhiem, den 28de Febr. 1777. Knerche Turman sal Stabells. J Christianssund Bye under Tronhiems Stift, er Enroullerings Lieutenant Christian Nicolay Tønder, uden Børn ved Døden bortkaldet den 14de Octobr. 1776. og hans Boes Effecter noteret af mig, som, efter nu værende General=Auditeur ved SøEtaten Hr. Conference=Raad og Professor Kofod Anchers Anmodning, forvalter Skiftet; til hans Sødskende, hvilke Enke=Fruen har opgivet at opholde sig i Jylland, falder intet at arve, da de indkomne Krave ere større end Eiendeelene ved den sidstleden 300 og 31te Passato holdte Auction renderer, ey heller er Boens Massa saa betydelig, at deraf taales at bekoste noget ordentlig Proclama, thi bliver Dødsfaldet, efter nu brugelig Maade 3de gange i de Kiøbenhavnske Berlingske Tidender bekiendtgjort, og Credi samt Debitorer indkaldede, at møde eller møde lade for mig, som denne Byes civile Skifte=Forvalter, 12 Uger fra Dato med hvad de herudi finder fornøden, da Skiftet formodentlig strax derpaa sluttes, hvoraf enhver, efter Omstændigheder, lovlig skal behandles. Christianssund, den 1ste Februar. 1777. J. K. Christie, Byefoged, Byeskriver og Postmeste,
Berlingske Tidende, 1777-03-21
De som have noget at fordre udi afdøde Skoemager Adan Bærent Waches Boe, der nu er under Behandling, vilde 12 Uge a Dato beviislig anmælde samme for Skifte Forvalteren Byefoged Christie i Christianssund, som deraf skal tilkiende dem hvad Ret er. Christianssund, den 3die Februar. 1777.
Berlingske Tidende, 1777-03-21
Ved Kongel. allernaadigst Bevilgning af 7de Februar. dette Aar, er mig tilladt, at sidde i uskiftet Boe, efter min sal. Mand David Faye, forhen Provst i Jarlsbergs Provstie og Sogne=Præ til Sembs Præstegield, som døde den 16de Decbr. afvigte Aar endskiønt jeg ikke veed, at nogen Fordringer paa vores Boe, maatte hæfte; saa anmældes dog dette: at i Fald nogen, imod Formodning, skulle have nogen lovlig Krav, de da ville indfinde sig dermed hos mig inden 6 Maaneder fra Dato, da efter saadan Tid ingen Fordringer imodtages. Kongseeg Præstegaard ved Tønsberg i Norge, den 18de Mart. 1777. Som Laugværge Karen Normann. Søren Sigwardt, Sogne Præst til Borre Præstegield sal. Faye. i Jarlsbergs Grævskab. Fruentimmerets Pligter, skreven af en Dame og oversatte al 2) P. T. W., er til Kiøbs hos Brødrene Berling i Pilestrædet samt hos Boghandler Pelt paa Børsen og Boghandler Gyllendal i Silkegaden for 1 Mk.
Berlingske Tidende, 1777-03-24
Af et Brev fra de Herrer Mark og Tilledein i Barcellong, den 19de Febr.
Berlingske Tidende, 1777-03-24
Natten imellem den 16de og 17de hujus er det her værende Kongelige Told=Huus med alle derudi værende Vahre ved en hastig Jldebrand lagt i Aske, uden at man har reddet en Dalers Værdie. Paa hvad Maade Ulykken er opkommet, veed ingen. For vor egen Regning tabe vi omtrent 600 Piastres, og udi Vahre til vor Consignation ere brændte omtrent for 3000 Piastres. Skaden, saavidt man hidindtil calculerer, torde beløbe sig omtrent til 500000 Livres Catalanes. Man haaber at Kongen vil oprette samme. Mange retskafne Folk lide meget Jnteressenterne have foreenet sig, og udvalt Hr. C. A. Tillebein, samt Hr. Antonio GiøberTimmermann og Mathias Civil til at treffe de fornødne Mes syrer, og giøre Forestillinger til det Madritske Hof.
Berlingske Tidende, 1777-03-24
Constantinopel, den 28de Jan. Paa nogen Tid synes denne Hovedstad at være en stor Skueplads af smaae Begivenheder, hvilke visse Folk gierne vil ansee som store Revolutioner. Naar man hører, at vi bortsende nogle 100 Punge, for i Hast at befordre vore Troppers March mod Persien, saa vil man deraf slutte at denne Krig koster utrolige Summer; at vore udtømmede Finantzer ey paa anden Maade kan opreises end ved nye Paalæg, og at man i Henseende til disse nye Byrder har at befrygte alt af de misfornøyede Undersaattere. Naar et Par Russiske Skibe opholde sig i Dardanellerne, saa heder det strax at vi vil bryde med Rusland, og at Rusland vil angribeos. Af alle disse Formodninger er den ene ligesaa grundet som den anden. De Europæiske Nationer fortsætte uden Forskiæl deres Handel i vore Stater, endog for nogle Dage siden ere adskillige fremmede Skibe indløbne her, og da under samme og have været 2 Russiske, saa har visse Folksfrigtsomme Skrig vel lidet ophørt, dog blive vore Politie ved at drømme om andre store Ting.
Berlingske Tidende, 1777-03-24
Fra Spanien, den 28de Febr. Man foreviser nu adskillige Efterretninger, som synes at bevise, at den store fra Cadix udløbne Escadre virkelig er gaaet til Buenos Ayres. Jblant andre vil man med et af de sidste Skibe have erfaret, at General Commendanten paa bemelte Buenos Ayres, Hr. von Bertis, allerede havde begyndt at giøre Anstalter til at modtage Tropperne. Man bygte, heder det i disse Efterretninger, Baraquer til Troppernes Jndqvarteering, anlagte Bagerovne, Korn-Meel= og andre Magaziner, og havde tillige allerede sammenbragt 1000 Heste, paa hvilke de paa Floden værende Dragoner, naar de kom i Land, kunde ride, samt oprettet et andet Corps af 1000 Dragoner, som skulle forenes med de fra Europa kommende. J Monteviden indskibede man Brændeviin, Øxne, Fuglevildt, og alleslags andre Levnetsmidler, som under 2 Fregatters Convoy skulle bringes til Floden, og denne liden Convoy skulle, efter at den havde forsynet Floden, med bemeldte Forfriskninger, indtage alle paa samme værende Syge, for des hastigere at bringe samme i Land. Man glædede sig i den heele Provinz meget over, at Kongen havde givet Don de Cevallos Commando over disse Tropper, saasom han allerede engang har ført Commando der i Landet. - Naar nu dette forholder sig virkelig saaledes, som foregives, og man desaarsag ikke længer kan tvivle paa, at forommeldte Flode, om ikke gandske, dog tildeels er seylet til Buenos Ayres, saa har man allene at spørge til hvad Ende? og da findes der endnu Folk, som ikke kan eller vil begribe andet, end at de Portugisiske Establissementer skal angribes, og disse vente i det seeneste i May Maaned de første Efterretninger om de begyndte Operationer. Men Personer, som tænke meere forsigtigt, ere ikke af den Meening. De troe, at det allene sigter til, at sætte vore egne Establissementer i god Forsvars Stand, og at Floden dernæst skal gaae til andre Egne, maaskee til Deels endog til vore Philippinske Øer. Der er i det mindste hidindtil, de Americanske Gouverneurers gamle Stridigheder undtagne, ikke den ringeste virkelige Tildragelse, hvoraf nogen fiendtlig Hensigt, hverken paa vort, eller det Portugisiske Hofs Side kan med Grund sluttes, og et Rygte, som nyelig er gaaet, at man paa Spansk Side havde optaget en Paqvet af det Lissabonske Hofs Breve fra et Portugisisk Skib, som gik til Rio Grande, er saameget meere ugrundet, da ellers vilde deraf følge, at vort Hof allerede midt i Fred, og uden Krigs Erklæring havde begyndt Fiendtligheder mod det Portugisiske.
Berlingske Tidende, 1777-03-24
London, den 4de Mart. Om Hessernes foregivne Revolte er ikke det ringeste videre at høre; og efter al Formodning har samme ingen anden Grund havt, end den Bebreydelse man har villet giøre de 3 Regimenter Hesser, som i Actionen ved Trentown bleve gjorte til Fanger, nemlig at de ikkun 2 Gange med Ulyst havde syret, og derpaa nedlagt Vaaben, uden at ville følge de 20 lette Engelske Dragoners Exempel, som med Sabelen i Haanden have gjort sig Vey giennem et stærkt Corps Provincialer, for at stode til de Hessiske Jægere, og have tilligemed dem retireret sig til Burdenton. Men denne sidstmeldte Hesserne gjorte Bebreydelse er ey heller grundet. "Man veed af adskillige troværdige Breve, at de over i en Time have sægtet mod en overlegen Magt af i det mindste 7000 Americaner. Oberst Rall, som udi denne ulykkelige Action førte Commando, skal den 5te Jan. være død i Braunschweig. Endskiønt denne Officeer ikke har været uden al Forseelse, som kan sees af General Howes Skrivelse af 29de Dec., saa kan han dog i visse Maader undskyldes. Hr. Howe selv har forhen roest hans Duelighed. Denne samme General har i sin Beretning til Stats=Secretairen tilstaaet, at han maaskee havde udstrakt sine Cantonerings Qvarteerer alt for vidt." Paa den Maade besandt det Hessiske Corps sig næsten gandske ene og kunde ikke betids nok saae Hielp fra de andre Tropper. - Af Private Efterretninger fra America erfares, at den under General Washington staaende Provincial Armee i Jersey, hvor nu den egentlige KrigsSkueplads er, udgjør 18000 Mand, og skal daglig blive stærkere. Lord Cornwallis Armee angives for 11000 Mand; General Howe skal i Nyeyork have 3000 Mand, og det Corps paa Rhode=Jsland, som General Clinton havde commanderet, skal være 6000 Mand stærk. General Was hington skal have besat Høyene imellem Nyeyork og Braunschweig, og derved afskaaret General Cornmallis al Communication med Nyevork, og General Gates skal igien have erobret Passen ved Kingsbringe og besat den med 8000 Mand.
Berlingske Tidende, 1777-03-24
Avignon, den 28de Februarii. Udi et herværende Politisk Blad heder det: Tiden begynder at aftage det Sløer, som skiulte de i Vinter besluttede Operationer, og Udrustningernes Activitet forkynder, at der skal forefalde vigtige Begivenheder. Næsten alle Nationers Søe= og Landmagt er bragt til den høyeste Spidse: og endskiønt denne Kræfters Anstrengelse af alle undertiden er nyttig til at vedligeholde Fred, saa gielder saadant dog ikke om den nu værende Tids=Punkt. Der sees 2 KrigsJldstæder, det ene i Vesten og det andet i den østlige Deel af Europa. Krigen i America interesserer væsentlig hele Enropa Handel, og Udfaldet af samme maae nødvendig have en Jndflydelse paa det almindelige System. De Fordele alne, som de handlende Nationer have havt af den panskesige Tilstand, hvorudi Engeland befinder sig, ere tilstrækkelige nok, til at give dem en Lov, at giøre denne Tilstand ved varende, og igjen at vinde deres gamle naturlige Rettigheder til Verdens Handling. - Paa den anden Side skulle den Ottomanniske Port forud see, at den forgiæves skal søg at ophæve den sidste Freds=Tractats Fuldbyrdelse, og at Ru land ikke allene torde være i Stand til, med Sværdet i Haanden at forsvare de erhvervede Rettigheder, men og desuden at finde Allierede, som kunde tage Deel derudi, for lykkeliat udføre de største Planer. Naar saadanne Allierede forenede deres Magt, for at give den Ottomanniske Port de sidste Stød, hvor skulle den finde nogen Støtte, Porten nemlig, som allene har at takke Misforstaaelse mellem de Christne Magter, for at den hidindtil har været til.
Berlingske Tidende, 1777-03-24
Udtog af et Brev fra een, som har reyst gjennem Grævskabet Schaumburg. Stadthagen, den 4de Martii.
Berlingske Tidende, 1777-03-24
Udi Bückeburg bivaaner den regierende Græve selv disse Sammenkomster.
Berlingske Tidende, 1777-03-24
Wien, den 5te Mart. Den Begivenhed med det blinde Fruentimmer, som Doctor Mesmer har igien hiulpet til sit Syn, giør under Facultetet megen Bevægelse. Mange vil ikke troe det, men holde Doct. Mesmers heele Kunst for et Blindeverk og Charletanerie. Men man veed saadant af gandske troeværdige øiensynlige Vidner. Doctoren har opsat den heele OmgangsMaade, og overleverer det Parisiske Academie samme til Prøvelse og Undersøgning. Det er høylig at ønske, at dette Fruentimmers Lykke, som besidder store Fortienester, og er sine Forældres Glæde, maae være af bestandig Varighed. Men Doctor Mesmer tvivler selv endnu, at det vil blive bestandigt. Det besynderligste derved er, at bemeldte Fruentimmer, som kunde fortreflig spille 67 Concerter paa Klaveret, havde, medens hun var blind, lært Musiken, og ofte ladet sig høre for Keiserinden, nu ey kan spille noget Stykke, uden med tilbundne Øyne. Alting her i Verden, kommer hende underligt for. Hendes Navn er Paradies, Faderen er Hof=Commerce=Raad, og Dotteren har alt nogle Aar nydt af Hs. Majest. en Pension af 600 Gylden. Doct. Mesmer eftertænker nu denne Tildragelse og giør en andet Forsøg med en Mand, som seendes kom paa Opera, men gik blind derfra, og har i 8 Maaneder været stokblind. Dersom Electricitetens gjorte Forsøg ingen Skade have foraarsaget, haaber han at hielpe den arme Mand i det mindste til et Skin af Lyset.
Berlingske Tidende, 1777-03-24
Petersborg, den 25de Febr. Den ved det Keiserl. Videnskabers Academie, her værende Hr. Kulibin har til sin store Ære opfundet og forfærdiget en Model til en Træbroe, som paa 140 Favne, det er paa den heele Bredde af Newa kan bygges paa det Sted, hvor Skibsbroen pleyer at opføres. Modellen, som indeholder en Længde af 14 Favne, og altsaa den 10 Deel af Flodens Brede, er nyelig bleven undersøgt af det Keiserlige Academie, og til uforventet Fornøyelse, befunden fuldkommen rigtig til at udføres i Stort. Deelenes Sammensættelse og Sammenholdelse er saa tilforladelig, at en 140 Favne lang Broebygt efter denne Model, kan bære en Last af meere end 50000 Pud, hvilket langt overstiger al den Last, som nogen Tiid pleyer at komme paa en Broe.
Berlingske Tidende, 1777-03-24
Paris, den 3die Mart. Efter Breve fra Marseille har Capitain Poilly, som den 17de Jan. var afseylet fra Dynkirken, berettet, at han den 27de paa Høyden af Cap Finis Terræ har antruffet det Engelske Krigskib, Ardent, som vilde visitere ham, hvilket dog formedest høy Søe ikke har kundet skee. - Den 28de paa sato er Hertug de la Villiere død. Der skal sendes Tropper til Bretagne, og Brest skal befastes paa Landsiden. Det forsikres, at i vore Søe=Havne skal førend April Maaneds Udgang endnu 50 Skibe af Linien være i seylfærdig Stand. Hs. Majestæt Kongen skal dog ikke afvige fra sit fredelige Sindelag. Det heder, at Græven af Artois skal reyse til London.
Berlingske Tidende, 1777-03-24
Toulon, den 26de Febr. Den 20de huj. indløb her Ordre fra Hoffet, ufortøvet at udruste 6 Krigskibe, 2 paa 74 og 4 paa 64 Canoner, samt 2 Fregatter paa 26 Canoner.
Berlingske Tidende, 1777-03-24
Fra Neder=Rhin, den 8de Mart. De Herrer General Stater have endnu ingen Beretning erholdet fra den Hollandske Escadres Chef, Admiral Pichott, i Strædet af Gibraltar, om den Trefning, som ved en besynderlig Feyltagelse af Capitain von Kingsbergen er i December Maaned forefalden med et Spansk Krigskib Man ønsker, at denne Beretning snart maatte indløbe, ikke fordi man derom er uvis, thi Tildragelsen selv kan ikke meere kaldes i Tvivl, men fordi man haaber, derved at udfinde et Middel, til at kunde forekomme de fortrædelige Forestillinger, som man desaarsag hvert Øyeblik venter fra den Spanske Minister. Dog denne Fortrædelighed torde ikke være saa empfindtlig, som den, hvilken Jndholden af den Storbrittanniske Ambassadeurs Ridder York til deres Høymægtig heder indleverede Memoire har givet Anledning til. Ambassadeuren klager udi samme i de alvorligste Udtryk over Gouverneurens uretmæssige Forhold paa Øen St. Eustace. De Herrer General Stater ere sammenkaldte, og man tvivler ikke paa, at jo saadant fornemmelig er skeet, for i Hast at besvare bemeldte Memoire. - Paa Maas ere ankomne 10 Engelske Transportskibe, som skal afhente Würtenbergske og Anspachiske Tropper.
Berlingske Tidende, 1777-03-24
Paa de nyelig af den Storbrittanniske Ambassadeur Ridder York mod den Hollandske Gouverneur paa St. Eustage, Hr. Graaf, anbragte Besværinger er, som man erfarer, blevet givet til Svar; Man kunde ikke afsætte denne Gouverneur, uden først at have havt Tid til, at undersøge det af ham iagttagne ForhoDantzig, den 7de Mart.
Berlingske Tidende, 1777-03-24
Vi have i mange Aar ey havt saa gode Jis= og Sneebaner, som i Vinter, saa at Staden, dersom den endnu havde været i sin forrige blomstrende Tilstand, kunde deraf havt megen Nytte for dens Handling. Men nu da Staden er omringet af Preusiske Toldbetientere ere ingen fremmede Kiøbmænd komne her, saa at Snigehandelen allene har vundet derved.
Berlingske Tidende, 1777-03-24
Fra Østerrig, den 6te Martii. Steenhugger Mester Hr. Herrstorffer i Linz har opfundet en nye Maade at ætze Portraiter og andre Malerier paa Marmor, som henimod 2 Linier dybt kan afslides, og dog blive de samme. Han har leveret en Prøve paa sin Færdighed i et lidet og smukt Brystbillede af den store Frederich. Hvo som indsender et Malerie eller Kobberstykke, bekommer det inden en Maaned ætzet tilbage.
Berlingske Tidende, 1777-03-24
Francfurtam Mayn, den 11te Mart. Ved Pest i Ungern skal komme til at staae en Leyr paa 60000 Mand, og i Mühren en paa 40000 Mand. U de Østerrigske Nederlande skal Tropperne formeeres med 10000 Mand. - Den 6te hujus døde i Tübingen Hr. Doct. Reutz, Cantzler ved Universitetet, Provst til St. Georg Kirke, Professor Theologi primarius og Abbed til Lorck, i en Alder af 77 Aar.
Berlingske Tidende, 1777-03-24
Corsøer, den 21de Martii. Den 19de huj. med sydlig Vind drev Jsen ud af Slibshavn over imod Holckenhavns Skov, hvorved de 5 Jagter, som laae i Slibshavn, kom ud af Jsen, men som det samme Dag var meget taaget Veyr, havde de 2 første Jagter besværligt at komme giennem en deel Driviis uden for Knuds Hoved, kom dog lykkelig her ind til Badstuben, hvor de igien fik Jis, og bleve derved forvildede, raabte og tudede i deres Horn, hvilket her kunde høres, og blev derfor strax gjort Anstalt til at ringe med alle Kirke=Klokkerne, ladet slaae paa en Tromme paa et vist Sted, samt skyde, og 2 Joller roe ud, som fandt Jagterne, hvilke kom lykkelig giennem Jsen her i Havnen. Gaar er med V. N. V. Vind Slibshavn igien bleven tilstoppet med Ais, saa at Jagterne ikke kan komme derfra. Jndkomne den 19de huj. Kammerherre Pless fra Holsteen til Foerslow, Kammerherre, Berringsskjold fra Fyen til Moen, Finantz=Raad Koes fra Hamborg til Antwortskou, Kammerjunker Auchwaldt fra Fyen til Kiøbenhavn, Svendsk Lieutenant Veldmann med 36 Hingster til Sverrig.
Berlingske Tidende, 1777-03-24
Helsingøer, den 24de Mart. Siden den 14de hujus, da det Asiatiske Compagnies Skib, Fredensborg kom lykkelig ud af Sundet, havde vi her daglig S. O. en Mængde Driviis, men den 17de huj. var det en meget stær Storm af S. O., og en stor Mængde Driviis, hvorved det Engelske Skib, som var kommet til Ankers paa Bugten af Hornbech, blev med Jsen bortdrevet, hvor samme siden er landet, vides ikke.
Berlingske Tidende, 1777-03-24
Bemeldte Skibs=Capitain Belfour, som var kommet her i Land for at clarere, kunde formedelst sen ikke komme om Tord, og befinder sig endnu her. Den 20de huj. indkom de 2 andre Skibe, som vare komne til Ankers ved Hornbech, nemlig i Lollandsk fra Ostende og 1 Dansk fra Bergen til Lybek. Den 22de hul. indkom fra Nordsøen 25 Skibe, deraf 10 Engelske fra Hull og London med Ballast til Memel, Kønigsberg og Dantzig, 1 Dantziger fra Frankerig, 1 Svensk, Resten Hollandske, meest med Ballast og Sild, Den 23de huj. indkom fra Nordsøen 24 Skibe, deraf 10 Engelske med Ballast, Resten Hollandse. Sundet, Havnen og langs med Landet er ved den i nogle Dage vedholdende Vestlig Vind med stærk Blæst og høyt Vande blevet gar Kiøbenhavn, den 24de Martii.
Berlingske Tidende, 1777-03-24
Ved Døden ere afgangne: J Husum den 16de Mart. de der værende virkelige Borgemester og Stads Secretair, H. Cancellie-Assessor Krafft. J Fyhn paa Thurøe Skibs-Tømmermester Hans Pedersen. Her i Staden den 12te Mar Sr. Jørgen Hansen Voldmester, 70 Aar. Den 17de he jus Smed Rasmus Waldbergs Hustrue, Kirstine AnderDatter Høy, 68 Aar. Den 18de hujus forrige Brændeviinsbrænder Peder Ebbesens Enke Jnger Kirstine, 5 Aar. Jfr. Christence Fraun, 23 Aar. Den 19de huj Spekhøker Tønnes Sørensens Hustrue, Johanne Søren Datter, 33 Aar. Den 20de hujus Mad. Hanna Før Abraham Moses Henriques Hustrue 44 Aar. Johanne Krabbe, 26 Aar. Niels Larsen, Bødker Mester, 40 Aa Den 21de huj. Sr. Adam Kyhl, Muursvend og Jernkrænmer, 30 Aar gl.
Berlingske Tidende, 1777-03-24
Posten fra Hamborg er ikke ankommen Kl. 9 Aften.
Berlingske Tidende, 1777-03-24
Da Hr. Postmester Meelbye i Odense har overladt sin Co lection ved de Kongelige Classe=Lotterier til Hr. Riissing det paa Stedet, saa ville samtlige Herrer Jnteressentere udi Hr. Postmesterens Collection behageligen henvende dem i Tide i Hr. Riissing med deres Lodsedlers Fornyelse til 2den Classe Kiøbenhavn, den 21de Martii 1777. J. F. Baumgarten.
Berlingske Tidende, 1777-03-24
De Herrer Jnteressentere udi det oprettede private Liv Rente Sacietet ville behage at afhente Deres Policer, imod at udleverde af den Kongel. Banque bekomne Recipisser til Stephansen, i Badstuestrædet No. 76.
Berlingske Tidende, 1777-03-24
Med Kongel. allernaadigst Privilegium, er fra Pressen bleve færdig til Skolernes Brug M. Julii Ciceronis de Officiis lidt tres, & des Claris Oratoribus liber, qui dicitur Brutus, og findes til Kiøbs hos Forlæggeren Hofbogtrykker Møller i Frederichsberggaden No. 230, saavelsom paa alle Børsens Boglader, og hos Bohandler Gyldendal i Silkegaden, paa fiint Papiir for 5 Mk. og Trykpapiir 3 Mk. Paketbaaden, indlader 1. Skald Tidende, med inden og udenlandske Nyehederne. 2 Forsvars-Journal, for fornærmede Skribenter, J. Adskilligt. Paketbaadens Skald Tiden, de, som skrives af Hr. Gøren Møller, medtager en eller nog gange om Maaneden Fragtgods af poetiske Stykker mod Trykker, Lønnens Bekostning. Hele eller halve Ark kan enhver befale ud og dersom 2 eller flere befragtere gives, bliver Bogtrykker Bekostningerne proqvota - Forsvars Journalen for fornærmede Stebenter er til Tieneste paa samme Vilkaar; de kan her faae Besvaringer indrykkede mod kritiske Blade, for at undgaae at saae den trykte med Noter, som Texten ikke altid er tient med Dette Blad ligger altid reisefærdigt, for hvem der vil fragte det. - Adskillige Under denne Rubrique kan enhver ligeledes imod Frykningens Bekostning saae et og andet Stykke indført af forskiællig Jndhold, som enten ikke kan rummes eller ikke passe sig i de andre offentlige Blade, Bladene blive Subscribenterne tilsendte imod at betale for Tinkpapiir 4 Mk. og Postpapiir 6 Mk. ved Aarets Udgang, og om endog som formodentlig vil skee, flere end et eller to Art i Maaneden Fu de udkomme, betales derfor ikke meere, saasom Trykker=Lønnen, (uden for den maanedlige Skiald Tidende) betales af Beslagterne; mere herom findes i det første Ark, som de, der behage at lade sig tegne paa Avise=Contoiret, strax faae, og siden hver gang tilbragt.