JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1767-07-01
Jslands salted Lammekjød Tønden. uden Rigs 46 a 64 Rdlr. Forring. 3,9 a 10 Rd., Et Oxsehv. Fransk Viin 28 a 46 Rdlr. Flesk røget Lispd. 5 M. a 1 R. 1 Mk. uden Rigs Høe et stort Læs. 2 Rd. 10 a 11 Rdlr. Et Oxsehoved Fransk Brænde-Viin Oste Fynske Skpd. Dito mindre 1 Rd. 1 a 3 Mk. 84 a 90 Rdlr. Holsteenske Skpd. - 13 a 14 Rdlr. Halm et Læs. 1 Rd. Mk. uden Rigs 44 a 50 Rdlr. 28 a 32 Rd.
Berlingske Tidende, 1767-07-01
Smør Fynsk Td. Hono og Flederværk. Sællandsk Td. Humle, Tælle Lisp. 1 Rd. 5 Mk. a 2 Rd. 2 M. 600 Rdlr. Kalkonske gamle Parret. Rd. M. Grøn Sæde Otting, 2 Rdlr. 1 Mk. 8 s. Brunswiger) Skpd. unge Parret. 1 Rdlr. 5 Mk. 40 Rdlr. Garled. Norsk Jern Skippd. 12 Rd. a 12 Rd. 3 Mk. Capuner sæde et Par 1 Rd. 4 Mk. Fisk. mayre et Par Bergens Fisk Skpd. 10 a 11 Rdlr. Tiære Tønden 3 Rdlr. a 3 Rdlr. 4 Mk. 2430 a 40 Rd. efter dens Høns gamle Parret 2 Mk. 12 s.
Berlingske Tidende, 1767-07-01
Hør Skipd. Graasen salted Td. unge Parret 2 Mk. 8 a 9 Rdlr. Reen Hamp Skpd. 25 a 26 Rdlr.) Bonitet, tor Skippd. Kyllinger et Par 1 Mk. 8.14 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1767-07-01
Klipsisk Skippd. Ender et Par Brænde. Favnen. Rd. Mk.
Berlingske Tidende, 1767-07-01
Norsk Torsk salted Td. 1 Mk. 66. 3 Rd. 1 Mk. Duer et Par 5 Rd. 4 Mk. Pommersk Fyr Jslandsk Td. 4 Rdlr. 1 Mk. Æg en Snees. Islandsk tør Fisk Skpd. 10 a 12 Rdlr. M. Pommersk Bøg ad
Berlingske Tidende, 1767-07-03
fra Stockholm.
Berlingske Tidende, 1767-07-03
Efter udtrykkelig Befaling fra hver af Rigets samtlige Stønders Side, given den 14 og 15 Oct. 1766, er her udi dette Aar 17674 Trykke udgivet, paa 2 Ark in 4to, Rigets Standers Beretning om Rigets Tilstand, saadan som den befandtes ved Rigsdagens Begyndelse; og om de Midler og Forfatninger, som Rigets Stænder have grebet til for at forbedre. den samme." Beretningen, dateret den 2den Oct. 1766, er et Udtog af Secrete Udskattets den Dag holdte Protscoll, hvor det i Jndgangen udlader sig saaledes: "Samme Dag tog Seerette Udkottet i Overveielse, hvorledes Hs. K. M. har, ved denne Rigsdags Begyndelse, meddeelt en temmelig fuldKandig og grundig Beretning om den myksalige England, hvori Riget har geraadet, hvilken, da den i Secrete Ud skottet blev forestillet, ikke har andet kunnet end opvætte Sands Uroe og Bekomring. – For denne saa oprigtige som tilforladelige Beskrivelse, hvor intet var forbiganget aller sigt, som fortiente at aabenbares, og hvorved 10. M. har betegnet en fast og besynderlig naadig Tillid til Ri dets Stænder, har Secrete Ultskottet ved en taling Deputation aflagt en underdanige og arbødige Taksigelse. Da Secrete Ulskattet nu seer en ønskelig Udgang paa denne Rigsdag at nærme sig, hvilken Rigsdag har saa længe at vet Stænderne at bestille, til at redde Riget af den foregaaende, og i bemeldte Beretning tydelig afbildede Fare, saa holder det for, at det paaligger Rigets Stænder, oprigtigen for enhver at opdage, hvorledes de have sørget for Rigets sande Beste, og hvad Haar de have om dets Stad ne i Fremtiden. Til den Ende har Secrete Ulskottet, ved boesølgende og i Rigets Stænders Navn forsattede Beretning, fortelig sammendraget de af Stønderne ved denne Rigsdag giorte Jndretninger, og overlade hermed samme til Rigets Standers Plenis, at benges hvortil Stænderne sig lade for est. – En Ulykke er snarere anrettet end igien afvendet; Og de, som ikke nøye indsee Tilstanden, vente ald Hielpemidlerne med Utaalmodighed, og ofte fo rens Sagernes Beskaffenhed det tillade. Det er derfor, efter Stertte Ulskottets Tanker, fornødent, at Rigets Stænder, som ved denne Rigsdag have røddet af Veyen den Taage af Hemmelighed, som havde omgivet visse Sager, de ogsaa til Slutning oprigtig aabenbare, hvordan Rigets Tilstand har været, og hvordan den er at formode for Fremtiden. – Det være langt fra Secrete Utskottet at beholde det hos sig forborgen, som kan og bør aabenbares for dets Medbrødre og for det ganske Rige. Og uagtet at visse Anstalter ikke, i Følge Forfatningerne, kan anderledes legges for Dagen, end ved almindelige af Secrete Un skottet brugte Udtrykke, saa dog haaber Secrete Utskottet at have opfyldet sin Pligt, naar det ikke har sortet de vigtigste Ting." – Efter saadan Jndgang, hedder det i den væsentlige Beretning: Beskrivelsen over Rigets Tilstand ved Rigets Stænders Sammenkomst, den maa være kort, udden geraader ikke Fædernelandets Elskere til Fornøyelse: Seer man hen til Rigets Stats Vark, da var det betynger med overflødige Udgifter, og med en overvældende Gield.
Berlingske Tidende, 1767-07-03
Rigets Jndkomster, hvilke fra Aar til andet vare mere og mere belæssede, ved Leyligheder af adskillige forekomne Behov, af kostbare Krige og forøgede Stater, de ere derimod paa en lang Tid tilbage vorden temmelig slet understyttede. Formedelst ny ved Lotterier eller paa andre Maader tilveyebragte Laan, har man forøget den gamle Gield, og en vigtig Deel af Rigets Jndkomster er medganget blot til Renters Betaling. Ved Seddel Myndternes faldens Vardie har Kronen tabt de 1/3 Parter af sine Jndkomster, som ellers burte have indstode i Skatkammeret. Jndkomsterne have altsaa ikke kunnet ved en med Udgifterne. Rigs Cassen var kom: En anserlig Stats Forkort syntes at udkræve Udgifternes uforhalede Dobbellerin, og at forøge den Byrde, som allerede trykkede villige Undersaatteres Skuldre. – Hvad Rigets Forsvars Vark angaaer, da behøvede Armeen baade Klader og Vaaben. Rigets Krigs-Flode trangede til Hielp og Forsorg, for at reddes fra en overhængende Vanmagt. De kostbare Fæstningsværker udkrævede store Summer til deres Fuldsærdigelse. Forraads Husene vare fast udtømmede. Kort alt dette, ey heller andre Anstalter, kunne ingenlunde love Riget det sikke Forsvar, som det ellers billig venter sig af sine Svenskers gamle Mod og Tapperhed. Aarsagerne maa søges i en feylslagen Adgang til Rigs=Cassen; og en føst almindelig Mangel har hindret Virkningerne af de til Landets Ære og Forsvar fattede Beslutninger. Det ville være al for vidtløftig, at opregne alt det som har haft sit Udspring af denne Kilde. De berømmeligste Maal kunne ikke uden Midler opnaaes; men naar man strækket sine Hensigter over sin Formue, og deeler ringe Jndkomster til mange ikke derefter afpassede Brug, saa taber man sig selv, og de beste Anstalter vorde ofte unyttige, sa skadelige, naar den tilbørlige Jværksættelse seyler. - Eftertanke Rigets Stænder fremdeles Rigets Tilstand i Henseende til Finance og Banco Værket, da er Huusholdningen ved samme befunden saa forkeert og ulykkelig, at det bliver i sær den som har virket den beklagelige Tilstand, hvori Riget er geraadet.
Berlingske Tidende, 1767-07-03
Amterdom, den 27de Jan. Breve fra Aand mode, at den 14de er den Sumsommen det Osatiske Retemskib, Den unge Gammel, fra Ben aalen. – Stedet Herren Englorts, som søgte Skidet de 2 Brødre, er her ankommen den 24de, og beretter, at da han den 22de var gangen i Seen fra Dame af Hamborg, den hen om Aftenen, ved Salens Nedgang, medvillig overskoldt af en Gagelsk Setter, som forsætlig derde hen paa ham, saa et hans Skib maatte ne. Uagtet og, at aar paa hans Skib paaende Reisende og Matroser, raabte om Hob, larede Engelanderen sig dog ikke derom, men fattede endog en Dreng i Søen igien, som ved Stadet havde blet sig paa hans Bogføris. Her hen egentlig var, ne Skipper Engelarts ikke komme efter, dog holder han ham for en Engelsk Caper, som har villet beskadige hans Skib, og derefter plyndte det. Skipperen og hans Folk bleve dog reddede af Jacob Henries, som kom fra Ostende, og bragte dem til Ameland. – Den 22de sidst er det Danske Ostindiske Compagnieskib Fredensborg Slot, Capit. Lars Svane, paa dets Hiemreise fra China, ankommen ved Doupees. – J Gaar udgik sk. Texelen R. Reindert af Norde. – En Skipper, som fra Danzig til Cadet er ankommen, har den 20de Mai N. O. t. O. 3 Mile fra Bevefter, haft 2 Engelske Søerøver om Bord, som have slaget ham og hans Folk, og frataget ham hans Skibs Penge og Gods, til 190 Gylden.
Berlingske Tidende, 1767-07-03
Danzig, den 30te April. Den for nogen Tid siden afdøde Hof-Raad Hr. Jean Verch, har blant andet henlagt en vis Capital til det lærde og holdte Salstab i den Stad, med Udlaar, at endet af sammes aarlige Jndbringende skal anvendes til Priser for at opløse lade og opbyggelige Spørsmaale, i sær saadanne, som kan være hans Faderneland til Nytte. J Følge her har bemeldte Salskab for Aaret 1707 fremsat dette Spørsmaal: "Hvorledes kan man hindre Sandets Formerelse og Sandbanternes Tilvort i Mebringen, og hvide ere de beqvemmeste og mindst bekostelige Midler til raade Bod paa denne Orde!" Prisen er 50 Spene Ducater, Og paa det saavel Lærde, som andre i denne Post erfarne godt, i ser, fremmede Lande, som maatte vilde opløse dette Spørsmaal, kunde giøre sig et rigtigt og fuldstændigt Begreb om Ned ringen, saa kaldet, dens Beliggenhed og virkelige Tilstand, har Samtadet tilføyet en Beskrivelse om den saaledes: "Mebringen er en Jordtage, 11 tydske Mile i Langden, ca dend første Ørede, som er i Mile fra Danziqved Lands den Stadthos, er omtrent 4 Miil, Mod Norden har den Østersøen, og med Syden Veichselen og et Jnløb fra Søen, kaldet i Almindelighed, das friske Haft, saa at den udgiør snart en Ør. Strækningen med Bechselen er bærket, og bestaaer af Ager og Engbund samt Fardrifter. Den Deel med Søen, samt det øvrige imellem Havet og det ovenmeldte Jndlod, indbefattet Skove og Heider. For 40 til 45 Aar siden har den ved Soelanten fra Østersom ervaltede Sand samlet sig saaledes i Banker, at ikke alleneste adskillige Stykker hist og her af Herberne, Ager Jorden, Engene og Fargangene bleve tilbakkede med Sand og ganske oplagte, men endog paa en Strækning af en Miil i Lang den og 2 Mul i Breden alle de der befindende Træer ere blevne begravede i Sanden, saa at man der ikke finder andet end har Sand, og Sandbankerne have samlet sig saaledes, at de ere 6 Stanger og mede i Høyden. Man har hidtil henmed kuns dette sig af Sandstæder, men dette Middel har ikke giort den forønske Virkning; Salskabet ønsker sig saa vere Midler. J en Ean har man giort Forsøg med et pløyte ora Urt, kaldet paa Latin Kymus Arenarius, som man brager til at standse Sandslagten, men forgiæves." Afhandlingerne kan skrives efter Behag paaFransk, Tydsk eller Latin. De maa franco indsendes til Hr. Scheffler, Doct. Med. og Sælskabets Secretair, og modtages indtil den 31te Decbr. Prisens Uddeeling skal skee den sidste Febr. 1768.
Berlingske Tidende, 1767-07-03
Altona, den 30te Junii. Denne Eftermiddag Kl. 5 er Hs. K. M. med Sit høye Følgeskab lykkelig og ved allerhøyeste Velgaaende her an tommen.
Berlingske Tidende, 1767-07-03
Corsøer, den 2den Julii. Herigiennem ere udpasserede: Kammer-Junker Brandt, SøeCostam Holm med Frue, grue Pontopoldan, Lieut. Rafu, Kammerherrende Gabel, ade til Jylland. Capit. Bring til Fodn. Agende Post Mr. Terkel. Capit. von Holten med Frue og Syster, Capit. Rocosdorød, Kammerherre Holst med Frue, alle til Holdem. Den 27de Jumt, Geheime Raad Berregaard og Amte Raad Ancher til Aarhuus. Den 28de, agende Post se, Penner. Lieut. Baron v. Holct til Sønderborg. Derimod ere indkomne: Procurator Haager og Karrette fra Svendborg. Kiøbm. forentsen af og til Kiøbenhavn, Capit. Krag. Agende Post Mr. Jacobsen, Fabriqueur Hofman af og til Kiøbenhavn, Jamer-Raad gehman fra Udborg til Kiøbenhavn. Den 1ste Julii, agende Post Mr. Gronned. J Dag, Conference RaadGrdaman fra Fohn til Lolland.
Berlingske Tidende, 1767-07-03
Helsingøer, den 2den Julii. Her 10 under ere solgende Skovere amomne: Den 23de Jun P. P. Tagholm af Aalborg fra ibidem til Memel med Ballan. Pa Banke af gode fra Aalborg til Widag med Stykgods. G. Wedele af Bergen fra Danzig til Bergen med Korn. Den 29de dito A. Kobberg af Aarhuus fra bidem til Riga, som har gjort Reysen fra Aarhuus paa 12 Timer; og P. Olsen af Sogn fra Kiøge til Sogn, begge med Baad. J. C. Juel af Grenaae fra hidem til needen med Guld. H. H. Hansen af Kiøbenhavn fra ibidem til stand med Providen. Capt. Thom Parsen, at og fra London, hvorfra han allerede den 26de, Captamer Thom. Cockrifaf Gaardersub, og Ath af Hud, begge fra Hamborg, efter aDen 4de Jal; F. C. Wode af Pitteroe fra Albenhavn erstaaebord med Malt. C. J. Holm af Kløbend. fra ibidem til Christona med Stykgods. P. Sørensen af Sønderborg fra Araa d Aalborg med Par. Her i Sundet faae den le 100 Side af aarlige Nationer, til Nord Søen be dante, bensgade omsetil Gents Gaars Form., men maatte forledermestendommichten, og Reden Gaard Mor blandt dem havde Capit. Alexander Mal Celver af Skattersborg til London bedet, det Uheld, forme da hart udgaaende estret en stille Bror at nede an paa GrundPakoppen, at ved Cronbera, men kom uded af igien, ved Hiel af denne Byes Aaret fang, med 300 Rdlr. som efter Accord blev talt; og ligger han nuvelbeholden i Sundet. Paa ham har her gaaet om 200 Sr. Thomsen, Fabriqveur af Kiøbenhavn, med en Famile, som nu gaaer til London.
Berlingske Tidende, 1767-07-03
Kiøbenhavn, den 3die Julii. Den 24de Junii er Premier-Lieutenant von Bülow fra det Delmenhorskiske gerordne Regiment til Fods med Caracter som Capitain af J fanteriet forafskediget.
Berlingske Tidende, 1767-07-03
Den 12te Junii har Hs. M. Drønning Sophia Maa dalen behaget at beære Hr. Kammerherre Baron Hølger Rosenkrand med Ordenen de Punion parfare.
Berlingske Tidende, 1767-07-03
Den K. Forordning af 8de Junii sidstl., angaaende det i Loven for Leyermaal anordnede aabenbare Skriftemaal herefter at skal være ophævet, (see Tidenden Nr. 48, er under samme Dato, tydsk Sprog udgivet for Hertugdommes Schleswig, den K. Andeel af Hertugdømmet Holsteen, Herskabet Pinnenberg og Grevskabet Ranzau.
Berlingske Tidende, 1767-07-03
Under 13de April sidstl. har Hs. K. M. allernaadlag meddeelt en Octroy paa 10 Aar, for et i Altona oprettet Fisker Compagnie, under Navn af: Kongel. octroyeret Silde Compagnie. Ved hvilken Octroy, som bestaaer af 12 Poster, Hs. M. blant andet tilstaaer Compagnier aarlig 6 Rdlr. Douceur af hver Commerce Læst, indtil 600 Læster i alt, som dets udsendende Fartøyer indeholde. Compagniets sammenskydende Fond skal bestaae af 200000 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1767-07-03
Endnu kan meldes om Hs. Kongel. Majeste. Varende paa Gottorf, at Hs. Majest. har de fleste Dage holdet aabene Taffel, iblant bivaanet Franske Skuespil, tilligemed alle tilstadeværende Fyrstel, og andre høye Personer; den 23de Junii atter giort en Promenade til Hest i og omkrine Schleswig, siden giver de Herrer Deputerede fra Staderne Bremen og Lübeck Afskeeds Audience, at Deres Excellener Hr. Ober-Kammerherre v. Reventlau og Hr. GeheimeRaad v. Bernstort, have samme Eftermiddag afreyset, den første til sine Godser Aftenhof og Glasson, den sidste til sine Godser i det Mecklemborgske, at ved Afreisen den 25de ligesom ved Ankomsten var skeet, blev Hs. Majest. opvartes af Byens Maalstrat og Geistoed, samt af Borgerskabet med sit grønne Corps under Gevahr. – Til Rendsborg anlangede Hs. Majest, samme 25de Kl. 8 Aften, havende Prints Friderich af Hessen hos Sig i Carossen, efterat den Durchl. Gouverneur i Fæstningen, Commandanten, Stedets Amtmand, og samtlige nærværende Generaler og beveOcters havde draget Hs. Majest, i Møde paa Veyen; for Hs. Majests. Vogn rede ellers 12 blæsende Pestidens og dernæst Stadens grønne Garde til Hest, med sine Standar ter og Musse, anført af Kiøbmand Lorentsen som Ritmester, Ved Schleswiger Porten opvartede Stadens Magistrat, J Gaderne paraderede Borgerskabet. Fra Naadstuen Ster ved Forbifarten musiceret. Det Jydske og det Berabelæster, Regiment paraderede hver paa sit Sted, og det Sæleswigske havde den Dag besat Vaaterne. Ved Udtrædelsen af Vognen opvartede General Superintendenten for begge Hertugdommerne, og Stadens Geistlighed, da og af Fastningen hilledes med 3de gange 27 Skud. Til Aftens var aadent Taffel. Den 26de manstyrerede de 2de forstmeldte Jnfanterie-Regimenter for Hs. Majestæt.
Berlingske Tidende, 1767-07-03
Ved Placat af 6te Junii Kl. har det Høylovt, Vestindiske og Guineiske Rente, samt General-Toldkammer land giort, at Hs. K. M., ved allernaadigst Resolution af 19de May afvigt, har befalet, at af at den Thee, som deres ter til Danmark og Norge, enten med det Anatiske octroyerede Compagnes eller og med andre Skibe fra fremmede Steder vorder indført, og ikke udi den fastsatte Tid til fremmede Steder igien udskibes, men udi Hs. K. Mad. Riger og Lande til Brug forbliver, skal af hvert Pund uden Forskal betales udi Consumptten 8 s. Danske.
Berlingske Tidende, 1767-07-03
Ved holdte Provste Møde i Ribe den 21de Junii Kost, haver Stedets Biskop indsat 2de Prørster, neml. Hr. Consistorial-Raad Brorsen til Stifts-Provst og Provst over Byen, og Hr. Peder Using til Provst over Mast Herred, i Provsten Hr. Jørgen Fras Sted, som havde resigneret. Landet mere for indeværende Julii Maaned holdes: Sød land den hos, Fohn og Langeland den 29de, Lolland og Falster den 29de, og i Nørre Jylland den 8de i Maaneden.
Berlingske Tidende, 1767-07-03
Ved Auction i Dag paa Børsen, solgtes en Qvart eller ny Actie i det Danske Asiatiske Compagnie, for 145 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1767-07-03
J Sabye udi Vensyssel døde den 21de Junii Sognepræsten Hr. Peder Persien. Paa Gadet Kloster-Stift er den 26de dito dog gerken Wilhelmine Marie de Kraab, Sufts-Dame, for den 4de Ang. 1700. Her i Staden, ere døde: Den 2de Junii Maalster Potel. Hr. Hans F. Kaalund, 67 Aargl. Den 29de Brygger St. Jens Hamens Kiøreste, Mad. Anna Adamsdatter, fød i Decbr. 1692. Samme Dag Justice Gentenant ved Stockhuset, denne Fæstning, Hr. Stether, i en høy Alder. Den 30te, Churgus Hr. Derende Enachsen Hempel, forhen Regent Chirurgus ved Livgarden til Hest, 77 Aar gl.
Berlingske Tidende, 1767-07-03
Ved Albenhavns Toldkammer ere fra den 27de Junii til 1ste J selgende ligste indkomne, fra Aalberg; G. Kandien, a 3 land; Baresternes, T. Tarter; Colding; L. Dendelig Flensborg; O. Svendsen, Pedaaser, 3 Traten, A. Madsen, 3 Janen, Hassands L. Ebek, 2. Janien, Senaal, Opotten, Middagsarte H. J. Bræder: A. Octerien, J. Rasmanden, P. Erlanden, G. Cartius Aanders V. ordenten, Stubbekiøbing; P. Pecten; Svendborg; N. at og Ganderborg, Lassen, P. Ceasen, Weile. C. Berte sen, C. Hansen. udgangne til Aalberg; J Heles, Gaaselme C. Ravn, Aalet, C. Kandsen; Øen Hanses Beenheim, A. Hansen, Card; M. Saa Coldings §. Dnica; Con lama. C. Holm; Schmen, P. Schn, 1. Standt, 2 Gavel, and H. Aars Alensborgs A. Ulriksen, 2 Falien, Anderica K. Hr. Cand. A. Hasenberg, J. Haries Helverer C. Chusen, Jslands H. Hansen, bek; N. Green, kaarena: A. Larsen, Hermarn, B. Prochel; Nockiøbing; Ahorn, P. Horto 4 Rapaa R. Rasmaadens Peteridere Menne P. Fader 1826. Garadica, C. Anderien, Randers: J Deca; Skotland, R. Krods Conderborg: M. Cance, H. Andersen, borg; R. Dansen, M. Maagaard, Stubbelting N. Pederstaae Scasen: A. Schover Scott, H. Jensen, P. Jensen, P. Hermaadsta, S. Jamen.
Berlingske Tidende, 1767-07-03
Vexel-Coura. London 2 Maaneder Sigt a 5 Rdlr. 26 Sk. pr. Pd. St. Amsterdam 14 Dages Sigt a 22 1/4 pr. Cento. 2 Maaneder Dato a 22 pro Cento. Hamborger 14 Dages Sigt a 20 1/4 pro Cento. 2 Maaneder Dato af
Berlingske Tidende, 1767-07-03
En Dreng af Forus Gassererne handaab, inderende Fru denne Aaadinde heel, eqved Amgen beliggende, navnlig 13 Aar gammel, liden af Vext, maaer af Ansigt, den at kaart, Madt i en gammel hvid Vadmels agende Dito Undertrade, et var gamle hvide Lærrets Buxer, hvide Strømper, en blaat Nathue, og Træde paa Fødderne, en for omtrent 4 Uger uden bortløben af sin Tieneste hos Gaardmand Oledesort Etersted, hvo samme undvigte Dreng maatte foretorat, ville behage at anholde ham, og derom give Bang, som ved bemeldte Gods, Underretning, der strax besørger ham alent, imod Omkostningernes Eegatning, foruden en Douceur af 2 Rdlr. for Umagen. Da i Havnen ved denne Bye for nærværende Tid kuns ligger en eeneste liden lagt med Provision, som er Skipper Matth. Berg fra Faaborg, og han for sine Vahre kan faae alt hvad han for anger, saa er det forunderligt, at ingen fra Provinserne vil søge hertil, eller correspondere med mig underskrevne, hvad Qvantiteter og Slags her ere afsætlige, da enhver, som ligt af mig begiærende, Rulle cito pr. Pon blive besvaret. Helsingøer, den 30te JuniBerende Broe, Pandte Steder. Borgemener og Raad i Staden Flensborg, giøre end de kiendt, at Borger og Amts-Slagter Joachim Krambech, efter slette Tiltale af sine Creditorer, har erklæret, at han ikke var i Stand til at fornøye dem saaledes som vedburde, hvorfore han har Gamme sen belgaaende Sun overgivet sit beboende og til Slagter Amt, sine gjorder og til oprige Gods under Concurs, og udvirket den i Anledning deraf paa ulgte Rettens Antagelse; Altsaa vorder alle og enhver, som formeene de at have nogen Fordringer hos bemeldte Oebitor, derved peremori mede og indkaldede, at de angive alle saadanne deres Fordringer, de maatte reyseligen vorqvacante vel saa det være maalte, denne Stads Secretariat, inden 12 Uger fra Dato af, eller inden den 1ste August dette Aar, paa hvilken Dag Professens Pretscelen skal sluttes: at derhos forevise deres Documenter, serikerede Panter, som de maatte i Hande have, saaogtøvrigt lade alle Ting. formæssigen angive og Skrive, dernæst den paaselgende Onsdag som den 5te i samme Maaned, afvarte Rettens Eragtning over prora Jstibationen ancto prberstatte. De som forsemmecher mangle udi saadan deres Fordringers Angivelse og derituatien, skal være ganke udelukkede med deres Fordringer, og dem tilsteder med være paalagt en vig Stilkiendes Flensberg, den foranBorgemelte og Raad der sammelede.
Berlingske Tidende, 1767-07-03
Hr. Mes Kamma, er i Odense, Cvergaden, er en nye Fød Vogn til Kielsseral Fod.
Berlingske Tidende, 1767-07-03
Da en af Hiermeste Gaards unge Rescrva Mandlad, navn og Peder Jensen, i gelse med en Land Soldat af Koldegaards Gode, navnlig Miels Sørensen, ere her fra Godset avleden anden Amse-Dag undvigte, uden lenlig Fals og Astro, saa ombedes Svaner, lemse Deerteres Ayde forelemme, at lade dennem at med eet Bashelm i Klebenhavn, eder og til St. Gtende, Rebelland paa meralet. Gaard Aaer, da til Kartenesidentede og Ovenumer, nes Erdammerat aldeles andattenderen betalesta Hen at at Ad i de som dennemgaaende, Ovenmeldte Feder gende af Purmeldenaards Gods er liden af Dert, bortladen, skal i Krebsen, lant andet, var at enhet Vadmels Ven, derunder en Skind Vest, og et par noc Skind Buxer, han havde Støvler, Slet og har med, hand Goldaten Niels Christensen er behag anseelig, orladen, haver et langt sort Haar, var ædt en graae Vadmels Trøde sær Niele, han haverberttage fra inMadlader, kande Hat, Skoe og Steyler med NB. da dens Berin, Cinder i Cindag paa Helgenes under Calet Amt, bliver en Deel samme Stervboe tilhørende, ander beliggende Jorde Gods, braaaende af partiern Aseres Eng 16 Tdr. 4 Skpr. 1 Aar. 2 Alb., den ande sat fortkommende, om Formiddagen Kl. 10 Slet, ved afsatte Anctionerkaden, og enten samlereder Gaard og Besøns, bortfelt, efter de paa Antienstedet bekiendtenende Kradsenere kantet herved ade gende til Fadendigt med Baden aden overilegerede Kabenhavnde Tidender, til vedlemmende beskaberes Grictretningentnes maa endetegen over bemeldte Gods, der paa Gaarden en agten Dages 4 9 førend Auctionen kan til Eftersom lemmes. Hertiden und, den 21de Juni 1761. Berne Frage, alden paa Roeskilde Amt, af Samma 140 Rdlr. 4 Mk. af S., at hos C. T.) Hr. Gdom ententRaad og saamendanne Kaab, etaaet faaes araldt dem, fradrats Renteegatter Pant, til tvende fem samme maatte bestaaede vaade adresserere med paa Slots-Contoret i det Stande hvid i Aaltereret. de Værelser som seeden af S. T. Hr. Øeneral Major, NB. T. skan har været beboet, er til fortkommende atte Tid til Brahes Gradrene Berling Pulstræde. ud for og for Kinder, venlig for en ForestemN. er medder anden dis Handring, er det BrødeneGalling i Poleborde, are ved Cardinals Gaard, til Etats rette lette Tid til Leye at bekomme. os Wallæg Klakbodemerade Værelser til ford NB. forskal Fine Tankes at bekom enten. beboet at Velbyrdige Hr. Conseille ForTaredag paa Chrenhavn ved den nor KasseFrele, erchante Byreder til det at domme til fortkommende Fabat, os anden dante.