JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-05-18
Polen ruster sig stærkt af Frygt for Rusland, ogtroer. at kunde bringe sine Tropper til 100000 Mand, hvortil man ved at sælge Starostierne eller Krongodserne haaber at have faaet de fornødne Penge. Keiserinden af Rusland er ikke fornøiet med den nye Constitution, og Kongen har selv givet Underretning herom paa Rigsdagen. Det store og vidtløftige Project og Starostiernes Salg blev endelig, maaskee formedelst ovenmeldte Frygt, af Rigsdagen bevilliget, og Polen fik derved en Fond af 400 Millioner Polske Gylden, som kan tiene Riget til Pant for Laan, Preussen lader et Corps af 25000 Mand forsamle sig paa den Polske Grændse. - Man troer, at Østerrig vil være Megler imellem Rusland og Polen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-05-18
Om Frankerigs nærrærende Tilstand. See No. 6. Det er besynderlig, hvor dybt saadanne Fordomme ofte slaae Rødder. En retskaffen, agtbar Tydsk Officier talede med mig om den Franske Soldat. Af den Tydske Krigshistorie, hvori de Franske Topper saa ilde afmales, af Satiriske Jndfald over Maitresser, Gøglere og Pommade Daaser, som man fandt i de Franske Armeers Følge og af den sedvanlig Beskrivelse over den Franske Luxus havde han uddraget den Slutning, at den Franske Soldat maatte være et svagt, kielent og feigt Creatur. Den gode Mand havde forglemt, at alle disse Uheld i de Franske Armeer bør skrives paa de Generalers Regning, som i Despotismens Tid udnævntes af Maitresser; K.) at disse samme Armeer under en Marschal Moritz af Sachsen tilfegtede sig de herligste Sejervindinger; at de Beviis paa kielent og qvindagtigt Levnet, som man i den tydske Krig, fandt hos de Franske Tropper, kom egentlig fra det Franske Gensdarmerie, der bestod af idel unge Folk af god Familie, af hvilke enhver havde Lieutenants Rang og Gage; han forglemte, 7) Man læse ikkun Archenholts Historie, om den syvaarige Krig. at Beskrivelsen over den overdrevne Luxus passer ikkun paa de højere Klasser af Jndvaanere i Stæderne men ikke paa Borgeren og Landmanden, og dog bestaae Tropperne, Officiererne undtagne, ikkun af Lemmerne i begge sidste Klasser; han forglemte og, at de spradende Officierer, over hvilke man saa gjerne gjorde sig lystig, vare allene Adelsmænd, og at vi Tydske kunne opstille nok af ganske passende Stykker til saadanne Malerier.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-05-18
Bekiendtgiørelser. At det haver behaget Livets og Dødens Herre, den 13de d. M., heri Staden ved Døden at bortkalde Enke Provstinde Bergendahl. fød Clod, efter 18 Ugers udstanden smertefuld Sygdom; Det skulle vi, som den salig Afdødes Paarørende og Arvinger, herved sørgeligst bekiendtgiøre for hendes Venner og Slegtninger. Fridericia den 15de Mai. 1792. Jane Laurentia Bergendahl. Mariana Friderica Bergendahl.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-05-18
Efter den her i Byen den 7de April i d. A. ved Døden afgangne Præste Enke Madame Sophia Stoud, afg. Hr. Niels Astrup, indkaldes herved Credi= og Debitorer at melde sig til de i Loven fastsatte Tider hos den geistlige Sifteforvalter.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-05-18
Ribe den 15de Maji 1792. L. Grundahl, Stifts Provst.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-05-18
undertegnede modtager og besørger bleget raa Lærreder, Dreiel o. s. v., Stykkerne som indleveres til Bleg, maae være i den afskaarne Ende behørig mærkede med indsyede Bogstaver, eller vel kiendelig med rødt Kridt, og Alenmaalet med Tal tilforiet. 6 a 8 Uger efter Jndleveringen kan samme ventes fra Blegen, især om Jndleveringen skeer betids, det som leveres til Bleg maa være behørig forsynet med tilstrækkelige Stropper eller Hanker. Ribe, den 27de April 1792. M. L. Thun. Herbergerer. N. B. Ordinaire Lærreder koster 2 s. at blege, Dreiel og sine Lærreder i Forhold noget mere. Kra Adresse=Contoiret gives Anviisning hvor god ) Sæde=Byg er at faae tilkjøbs
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-05-25
Circulair=Skrivelse fra det Kongel. Danske Cancellie til samtlige Stiftsbefalingsmænd. Da det ofte hendes, at der fra Byernes Magistrater, hvor samme bestaae af flere Personer, indkomme til Stifterne, og derfra til Cancelliet, Erklæringer og Forestillinger, som blot ere underskrevne af en eller flere enkelte Medlemmer, uden at de øvrige melde nogen Aarsag, hvorfor deres Underskrivt ikke forefindes.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-05-25
Saa skulle man tienstlig anmode Hr. Stiftamtmand at bekiendtgiøre for alle Magistrater, saavelsom Stiftelsers Jnspectioner, Byernes eligerede Mænd og deslige, hvis Forretninger forestaaes af flere Personer i Fælledskab, at naar de afgive Betænkninger enten til Collegier ne eller Stiftet, bør samme være underskrevne af alle Medlemmer, som ei formedelst lovligt Forfald ere fraværende, og dersom nogen maatte være af forskiellig Mening med Pluraliteten, da skal han ei tilkiendegive saadant ved at nægte sin Underskrivt, men han bør udtrykkelig yttre sin særskildte Tanke og Sagen, tilligemed hans Grunde derfor.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-05-25
Det Kongel. Danske Cancellie, den 5te Mai v. Brandt. Schow. Colbiørnsen. Reiersen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-05-25
Gekonomisk. Breve til Selskabet for Kunsters, Haandvær, kers og Handelens Opmuntring, indeholdende Efterretninger om den beste Maade at opføde Kalve uden Melk oversatte af det Engelske Skrift Annuel Register for Aaret Første Brev. Da jeg iblant Deres udsatte Præmier for Aaret 1771 har seet, at De udsetter en Guldmedaillie for en Efterretning om den beste Maade at opføde Hornqvæg uden Melk, og jeg har selv dermed gjort Forsøg i disse sidste 4 eller 5 Aar, saa har jeg ogsaa isinde at konkurrere til disse udsatte Præmier. Jeg forelegger Dem altsaa følgende Maade at opfødde Kalve uden Melk; To eller 3 Dage efter at Koen har kalvet, tager jeg Kalvene fra den i et Huus for dem selv. Derpaa giver jeg dem et Slags Havrevelling, bestaaende af omtrent en trediedeel Byg og 2 tradiedele Havre malet sammen vel fiint. Derpaa sigter jeg det igiennem et meget fiint Sold, kommer det i den (siden ommeldte) Portion Vand og kaager det en halv Time, da jeg tager det af Jlden og lader staae, til det bliver melkevarmt. Derpaa giver jeg hver Kalv omtrent en Fierdedeel om Morgenen og ligesaa meget og Aftenen og forøger Portionen, eftersom Kalven bliver ældre. Der udfordres megen liden Umage forat faae dem til at drikke det. Naar Kalvenne ere vante til denne Føde omtrent een Uge eller 10 Dage, binder jeg op et liden Knippe Høe og legger midt i deres Stie, da de efterhaanden vil venne sig til at æde det. Siden kommer jeg noget af den ommeldte Velling i et lidet Trug til dem at æde af, naar de finde Trang dertil, hvilket jeg finder at være dem meget tienligt. Paa denne Maade beholder jeg dem paa Stien, indtil de naae den Alder, at de kan slippes ud paa Græs; men da maa de være i det mindste 2 Maaneder gamle. Derfore jo tidligere de komme frem i Foraaret, jo bedre er det. Omtrent en Potte af ovenmeldte Meel, blan, det med 6 Kander Vand, er nok til 12 Kalve om Morgenen og ligesaa meget og Aftenen. Jeg forøger Portionen, eftersom de blive ældre. Paa denne Maade har jeg draget imellem 50 og 60 Kalve i disse 4 Aar, hvoraf jeg endnu eier 40; de øvrige har jeg solgt, da de kom til en vis Alder, og paa denne Maade kan man drage Kalve med saare liden Omkostning. Wh. Budd. Andet Brev.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-05-25
Da jeg har lagt Mærke til, at Selskabet har udsae en Medaille for at opdrage ungt Hornqvæg uden Melk. Saa har jeg formeent, at Selskabet ei ville finde Mishag i at underrettes om en Maade at opføde Kalve, bestemte til at sælges paa Torvet og slagtes, uden Melk. Ofte læser man Efterretninger om Forbedringer i Huusholdningen, som aldrig have været forsøgte og kan altsaa ei andet end mislykkes, naar man giør Prøve dermed. Den Beretning jeg vover at forelegge Selskabet, er grundet paa mange Aars Erfaring.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-05-25
En Forpagterenke i Preussen, som havde brugt denne Maade, holdt den ret hemmelig; men da hun holdt kuns 2 eller 3 Køer og dog solgte bestandigen 10 eller 12 Kalve og fedede dem i kort Tid saa vel, at Slagterne altid foredroge hendes Kalve for dem, de kunne faae hos andre Forpagtere, faldt manpaa, at hun maatte have opdaget en nye og ubekostelig Maade at fede dem paa Nogle af mine Paarørende lærte siden Kunsten af denne Forpagterenke og fandt den kraftigere til at fede Kalve, end den beste Melk. Thi det ikke allene slog an paa en kortere Tid, og gav Kiødet en behageligere og lekkere Smag, men det gjorde ogsaa Kiødet hvidere og kostede i det Hele mindre end den almindelige Maade. Og hele Melkekammerforraadet kunne svares til at kierne Smør af. Det hun brugte istedet for Melk, var Urt eller frisk Øl fra Tapstangen. Om Sommeren maa det gives koldt; men om Vinteren, maa det just have samme Grad af Varme, som Melk, naar den kommer fra Koen. Andelen bliver den samme, som man sedvanligen giver en Kalvad gangen af Melk og man giv den mere, eftersom den voxer til Jeg ønsker at, ifald det finder Selskabets bifald, der maatte anstilles et nyt Forsøg med denne Maade, og om den befandtes at svare til Hensigten, det da maatte bekiendtgiøres til Fordeel for Publikum, eftersom derved ville svares en god Deel Melk, hvoraf da giordes Ost og Smør, og disse 2 Artikler af vore Fødevare altsaa nedsattes til en billigere Priis end de hidtil have været i Før jeg slipper dette Emne, da tillad mig at meddele Selskabet en anden ukostbar Maade, man bruger i Preussen, til at føde ungt Hornqvæg paa.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-05-25
Efterat man af Linfrø har afpresset Olien af Frøet, saa ruller man de overblevne Skaller eller Bælger op i runde Kugler i Størrelse af en knyt tet Næve, og siden tørrer dem. 2 eller 3 af disse Kugler kommes i varmt Vand og opløses, og i Begyndelsen helder man en Tredie eller Fierdedeel frisk Melk derpaa, men siden, naar Kalvene voxe, bruge Forpagterne allene afskummet Melk, som de blande med det afkaagte Frøe. Skulle denne Maade fortiene Selskabets Opmerksomhed, da ville den paa engang spare en god Deel Melk til at forarbeide Ost og Smør af og tillige lære os at bruge de Skaller, som nu blive til overs efter Linoliens Afpresning. Forster. Tredie Brev.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-05-25
Det er vel bekiendt blant nogle af de gamle Huusholdersker i Norfolk til denne Dag, at man har brugt at opføde Kalve med skummet Melk og varmt Vand; men da dette er alt for ringe og tyndt, bliver det suurt inden i dem og undertiden dræber dem; men overhovedet er de tykbugede og stivhaarede, og sommetider blive de lusede, som sielden kureres, før det unge Græs udrenser de onde Vædsker, hvilken Virkning er sedvanligen den samme med Sviin.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-05-25
Ved store Hollænderier øse de altid deres skummede Melk i et Kar fra en Dag til en anden, for at blive suur og løbe sammen, før de give dem det og de komme en liden Mængde Vand deri; ellers heeder det og forstopper dem, saa de ei vil tage nok til dem for at blive fede. Men formedelst Vandets kølende Egenskab vil de drikke dobbelt saa meget, naar det saaledes spædes og vi befinde af Erfaring, at de trives bedre ved denne Methode. Den beste Maade jeg har fundet at opdrage, Kalve paa, er at tage dem fra Koen og 3 eller 4 Uger og at give dem ingen Ting uden lidt fiint Høe, til de drevne af Nødvendigheden, begynde at ville noget deraf. Derpaa skærer jeg noget af Høet og blander det med Klie og Havre, i et Trug og skærer nogle Roer i Tærninger saa store som en Daler, disse vil de snart lære at Æde, ved at slikke dem af Mangel paa Vand. Naar man først har bragt dem saavidt saa giv dem kuns Roer nok og de vil trives godt derefter; men giv dem intet Vand, med mindre Roerne gaae op. Carr.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-05-25
Frankerig. Medens 3de færskildte Corps af Feldtmarschal Rochambeaus Armee angrebe Stæderne Dornick, Mons og Fürnes i de Østerrigske Nederlande, skulde General Fayette paa samme Tid fra Met falde ind i det Namurske. Angrebene paa de 2de førstbenævnte Stæder mislykkedes; Furnes blev vel indtaget, af et lidet Partie Franske, men strax igien forladt, da det frygtede at blive omringet af et overlegent Antal Østerrigske Tropper. General Fayette har derimod paa sin Side været lykkeligere, da han ikke allene har trængt ind i benævnte Landskab, men ogsaa drevet de Østerrigske Fortropper tilbage, og taget deres Pladser i Besiddelse. Feldt,
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-05-25
marschal Rochambeaus Søn, der ikke har tilsat Livet, som Ordet først gik erhvervede tillige, med Hr. Froissy sig megen Berømmelse ved at dække Reriraden fra Mons. Ligeledes udmærkede sig i denne Attaque den 2den Battaillon af den Parisiske Nationalgarde, som blev anført af Hr. Beaucharnis, der var Præsident i Nat. Forsaml. paa den Tid, da Kongen undvigte. Hertugens af Orlegns 2de Sønner have og ved denne Leilighed udmærket sig. Ved Fayettes Tropper har den forrige Krigsminister, Generallieutenant Narbonne, saavel paa den forceerte og besværlige Marsch fra Met til Givet 15 Dage, som ved at drive de Østerrigske Fortropper tilbage, indlagt sig megen Ære. Feldt,
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-05-25
marschal Rochambeau forlanger at entlediges fra sin Commando, men hans Afskeed var endnu ikke bevilget. Nat. Forsamlingen har efter Krigsministerens Forslag affattet et meget strængt Deeret til at befordre en bedre Krigstugt og hæmme Uordener, saa at General og Officier herefter kan være sikkre for at myrdes enten af oprørske Soldater eller af Borgere, som ere førte i Vildfarelse. Krigsministeren sagde reent ud at uden Subordination ved Krigstropperne kan intet lykkes: at hvor Officierer fornærmes, beskæmmes, mishandles og dræbes er ingen Subordination: at baade Officierer og Krigsfanger maatte staae under Lovenes Beskyttelse." Generallieutenant Dillon har i Nat. Forsamlingen forsvaret sin i Ryssel myrdede Fætters Ære, og begieret at dette Mord maatte blive undersøgt og afstraffet. En Municipalitets=Betient fra Ryssel har og i Nat. Forsaml. erklær i den dræbte Dillon uskyldig i Forræderie. Man er og enig deri, at den i Ryssel myrdede Artillerie Officier, Berthois, har været en meget duelig og brav Mand, samt en oprigtig og ivrig, Ven af Constitutionen. General Biron, der anførde de Franske Tropper i Angrebet mod Mons var nær ved at lide samme Mishandling i Valenciennes, som Dillon leed i Ryssel. I en Skrivelse til Nat. Forsaml. har General Fayette høilig besværet sig over saadan Opførsel, efterdi ingen brav Soldat vilde stride, naar Cannibaler skulle afgiøre de Overvundnes Skiæbne.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-05-25
Det synes ellers, at de Franske have begyndt Krigsoperationer uden i Forveien at have tilstrækkelig forsynet Tropperne med alle Nødvendigheder, i det mindste ere Klager indløbne over adskillig Slags Mangel, og maaskee herudi tildeels ligger Aarsagen til de mislingede Angreb. - Enhver af de 3 Franske Generaler, Rochambeau, Luckner og Fayette siges at faae 150000 Livres til Udgivter, som uventet kunne indløbe. Nat. Forsaml. har besluttet, at Capitainer og Lieutenanter ved Fodfolket skulle faae 450 Livres, men ved Rytteriet 550 til deres Feldteguipage: at Officiererne skulle lønnes med rede Penge, saasnart Krigshæren betræder Fiendens Land, og at den skal oprettes 31 Batailloner National=Frivillige, hver paa 800 Mand, foruden de allerede værende 74 Batailloner, af hvilke enhver skulle forstærkes indtil ovenmeldte Antal. Derimod har Nat. Forsaml. afskaffet de saa kaldte Huustropper eller Garde, som en Fransk Prinds af kongeligt Blod forhen havde Ret til at holde og de derved hidindtil staaende Personer ansættes i Krigshæren. - Søeministeren har af de for nede Nordamerikanske Stater negotieret et Laan paa 4 Millioner Livres. Ikke allene af Paris, men og af mange andre Stæder stænkes anseelige Pengesummer til Krigsrustningerne. Ja cobiner=Clubben har vel ikkun indsendt hertil 1052 Livres; men deels have nogle af dens Lemmer allerede desuden for deres egen Person, erlagt Bidrag hertil; deels kommer dette ubetydelige Sammenskud af den Uenighed, som hersker i Clubben, hvori dog de Herrer Condorcets og Brissots Partie synes at faae Seier over den heftige Robertspierre. Denne Clab er el ters nær ved at blive huusvild, da Klosterbygningerne, dens Forsamlingsted, tilligemed sammes tilhørende Grunde, ere som National-Eiendomme ved offentlig Auction bortsolgte, og de rige Medlemmer af det saa kaldte moderate Partie have kiøbt samme for 4715000 Livres. De nye Eiere ville vel overlade disse Bygninger til Jacobinerne, men fordre 50000 Livres i aarlig Leie. Nat. Forsæml, har ladet anlegge Sa imod Abbe Royen og Marat, som Forfattere til 2de Ugeblade, hvori der aabenbar prædikes Mord og Oprør. Begge disse Skribentere skal arresteres og føres til Orleans for at dømmes.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-05-25
J Savoyen trække de Sardiniske Tropper sammen mod Grændsen af Frankerig. - Stormesteren paa Malta hat paa Grund af den Franske Residents indgivne Klage ladet nogle unge Riddere, som havde drevet Spot med Mand; skabet paa nogle der ankomme Franske Skibe, afstraffe med nogle Maaneders Arrest i Castellet, og saaledes givet den Franske Nation tilbørlig Fyldestgiørelse. - Foraarets Kulde har i en stor Deel af Frankerig tilføiet Viintræerne betydelig Skade, og Vinen har allerede paa mange Steder begyndt at stige i Prisen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-05-25
Tydskland. Den Lykke, som fulgte de Østerrigske Vaaben ved Mons og Dornick, synes at have forladt dem i det Namurske, hvor de Østerrigske Tropper under General Brown har maattet vige for de Franske under General Fayette dog ere paalidelige Efterretninger herom endnu ikke bekiendte. J Wien var det Østerrigske Manifest imod Frankerig allerede under Pressen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-05-25
Den Franske Gesandt, Hr. Noailles har, efterat have overleveret Krigserklæringen til Stats Kantsleren, Fyrsten af Kannitz, forladt Wien, uden at tage Afskeed ved Hoffet. Om Jndfald af den Lucknerske Armee i de Forøsterrigske Lande meldes endnu intet med Vished. Det synes at de fleeste Tydske Fyrster have ingen Lyst til at tage Deel med Østerrig i denne Krig, og at de Franske ved fredelige Tilbud styrke dem heri. Endog Preussen synes at gaae noget langsomt tilværks i at understytte Østerrig. Maynz og Trier frygte for at blive overladte til dem selv, uden at erholde de forventede Østerrigske Hielpetropper, som skulle bedække disse Lande. At 20 til 30000 Mand Østerrigere skulle kunde, som der foregives, paa Grund af deres Færdighed i Krigsøvelserne byde 100000 Franske Spidsen, er utroeligt, og denne Prøve bliver neppe iverksat. Angaaende Keiservalget, er efter de nyeste Beretninger endnu ingen vis Tid bestemt. Spanien har i sidstafvigte Aar havt det rigeste Udbytte af de Mexicanske Biergværke siden disses Opdagelse. Den kongelige Mynt i Mexico har efter offentlige Beretninger ibenævnte Tidsrum præget 21 Millioner 121713 Spanske Daler, hvorunder vare 980776 Daler i Guld og Resten i Sølv. Desuden beregnes det til Spanien udførste umyntede Sølv til 2 Millioner. - Ved Forandringen i det Spanske Ministerium synes og dets Sindeelag imod Frankerig at være blevet forandret, og man slutter af Greven af Arandas hidtil udviiste Forhold imod den Franske Gesandt, at han søger at vedligeholde Fred og god Forstaaelse med Frankerig.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-05-25
Sverrig. Kongemorderen Ankarstrøm blev den 27de April henrettet i Stokholm; hvor mange af hans Medskyldige der komme til at miste Livet, er endnu ubekiendt. - Man angiver nu Sverrigs Gield til 36 Millioner og 300000 Species Rdlr., altsaa 2 Millioner og 2000000 Rdlr. høiere, end den forhen beregnedes. Af de Finlandske Credit=Sedler vil Regieringen ikkun erkiende og antage 1 Million og 200000 for ægte, den øvrige Deel, som skal være meget stor, paastaaes at være falsk, hvilket er ikke underligt, da det skal have været en let Sag at eftergiøre samme. Men mange vil herved komme til at lide et betydeligt Tab, som især vil ramme Finland, hvor disse Sedler meest circulere. Noget af ovenmeldte Gield, saasom 1 Million af Laanet til Fonds for Kornmagaziner, var allerede gjort for Kongens Reise til Jtalien, og Hs. Majestæt havde forbundet sig til at betale denne Capital med Renter af sin egen Kasse.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-05-25
Tyrkiet. Storviziren holdt den 2den April et høitideligt Jndtog i Constantinopel efter sin Tilbagekomst fra Feldttoget. Storherren var selv reist ham 2 Miil imøde til et af sine Lystslotte, hvor han forærede ham en prægtig Pelts, og derpaa vendte incognito tilbage til sin Residents. Viziren fulgte efter ham til Seraillet, og overleverede ham der Mahomaths Fane. Man seer heraf, at Viziren er ikke, som Rygtet gik, falden i Ungade. - Den afsatte Storadmiral er udnævnt til Pascha paa Candia, og allerede afreist derhen. Den Skræk, som efter 2de Nederlag var opvakt i de forenede Nordamerikanske Stater, af deres vilde og gruesomme Naboer, er forsvunden, da benævnte Staters Tropper under General Scott nyelig ved et uventet Overfald have tilfegtet sig en herlig Seier over disse Fiender, og dræbt henved 8000 af dem. Som en Frugt af denne Seier haaber Generalen snart at kunde igien fratage Jndianerne de Forter, som de have bemægtiget sig.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-05-25
Frankerigs Fiender ere nu beskæmmede; De veed jo, min Ven, at Kongen har antaget den nye Constitution, og at dette er skeet frivilligt og med god Overlæg, det vil jeg strax med gyldige Grunde bevise for Dem. Men i Forveien tillade De mig endnu at tale noget med Dem om de Tydske Skribentere, der saa jammerlig *) Professor Bischof har aldeles Uret, naar han S. 202, i sin Bog, praktische Darstellung enropaischer Statshandel, siger: "at den Gieldenhed af Stratenrøverier og Tyverier, som en nyere Reisende har bemærket i Frankerig, kommer af Folkets Armod." haver skriget over den Franske Revolution, uden at betænke, at imellem Spot og overdreven Roes ligger en breed Middelvei, at fornuftig Dadlen og klog Beskedenhed sømmer den Historieskriver, der ikke vil lade sig henrive af en svimlende Partieaand. Af dette Antal vil jeg nu ikkun nævne Dem 2de Hovedanførere og een som er disses Efteraber; thi med den store Sværm af Avissmørrere, hvis Troeværdighed ingen kan bygge paa, vil jeg ikke befatte mig. De Mænd jeg meener ere de i Tydskland meget yndede Skribentere: Schirach i Altona og Schlotzer i Gottingen, som ellers ikke let have lige Meninger. Schirach spotter og laster uden Maade; uden Undseelse indfører han i sin Journal.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-05-25
Staatshandel vom Tode Friedrichs des Grossen bis zum Tode Joseph des Jweiten. Hvor besynderligt, just denne Skribent giør sig Umage for at forsvare det Nederlandske Oprør, og strax derpaa dadler han den Franske Revolution. - Dog det er bedre, at jeg slut ter her, end at jeg ivrer mig længer over disse Herrer. At polemisere er desuden ikke min Sag, men naar jeg seer saa ubillig Partiegeist, kan jeg sandelig ikke tie. Bliv de neutral, kiere Ven, det er det beste; den kolde, roelige Tilskuer bemærker Tingene langt bedre, end den stedse klappende, eller larmende, og den pibende, enten han saa har faaet sin Pibe betalt, eller ikke, er sandelig altid den slemmeste.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-05-25
(Fortsættelsen følger.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-05-25
Rettelser. Hr. Maults Reise til Wien, som nævntes paa 7de Side 1ste Spalte i Ugebladets Nr. 5, blev formedelst den strax derpaa fulgte Krigserklæring ikke iverksat.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-05-25
General von Bischoffswerders Afsendelse til Petersburg, som er anført paa 5te Side 1ste Spalte i No. 6, er ikke skeet, og har maaskee heller ikke været beordret.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-05-25
Fridericia den 24de Mai. J Søndags Formiddag passerede Hs. Kongelige Høihed, Kronprindsen tilligemed Hs. Durchlauchtighed.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-05-25
Prints Carl af Hessen fra Middelfart over det lille Belt til Snoghøy, hvor Høistsamme bleve modtagne af denne Stads ridende Corps, som havde den Ære at escortere dem 1 Miil herfra, hvor det ridende Corps fra Colding holdt færdig til videre Escorte.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-05-25
Bekiendtgiørelser. Stond, afg. Hr. Niels Astrups, indkaldes herved Credi= og Debitorer at melde sig til de i Loven fastsatte Tider hos den geistlige Sifteforvalter. Ribe den 15de Maji, 1792. L. Grundahl, Stifts Provst. Kra Adresse=Contoiret gives Anviisning hvor god 2 Sæde=Byg er at faae tilkjøbs