JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1782-03-01
Da forrige Kiøb- og Handelsmand Christian Benzon og Hustrue her i Stubbekiøbing under 1ste og 4de October sidstleden ved Døden er afgaaen, deres efterladte Effecter efter foregaaende lovlig Behandling ved offentlig Auctioner gjort i Penge, saa bliver enhver, som noget haver at fordre eller gielde efter bemeldte Afdøde, herved 3de gange i de Berlingske Posttidender, som og Altonaiske Mercurio, ligesom ved skeedte Proclama, indkaldede at møde hos mig, som Skifteforvalter, inden den i Loven bestemte Tid, de første at anmelde og lovlig legitimere deres havende Krav, og de sidste at betale hvad de findes at være skyldige for at undgaae videre Uleylighed, da en Skiftesamling desangaaende er berammet at foretages i mit Huus her i Stubbekiøbing den 29de April førstkommende. Stubbekiøbing, den 22de Januarii 1782. Jørgen Scheel. 20 a 30000 Rdlr. forlanges til Laans i et Jordegods i Jylland imod 1ste Prioritets=Ret, til førstkommende 11te Junii. den fornødne Kundskab herom gives af Kiøbmand Rasmus Sternberg Selmer i Kiøbenhavn.
Berlingske Tidende, 1782-03-01
Alle de som maatte have noget tilgode hos afdøde Kiøbmand udi Berg=Staden Kongsberg, Jens Hvoslef og Hustroe, ville behage at anmelde saadant deres tilgodehavende inden den i Loven foreskrevne Tid, enten hos Byefogden Cancellie=Raad Barth eller Sønnen Hans Hvoslef, da samme, naar det med lovlige Beviser legitimeres, strax skal blive betalt, men efter den Tid bliver ingen Fordring eller Paakrav antagen, af hvad Slags samme end maatte være. Kongsberg, den 28de Decbr. 1781. Herved indkaldes de som maatte have noget at fordre efter afg. Bergmester Johannes Bakke, at de behagelig ville melde sig for Skifte=Retten udi Kongsberg, inden 6 Maaneder fra Dato. Kongsberg, den 4de Januar. 1782. Jonas Barth, Byefoget og Skifte=Forvalter.
Berlingske Tidende, 1782-03-01
Ved Skiftesluttet den 18de Januar. 1771. efter afg. Berg, mand Ole Christophersen Lund, fra Oplands Amt, er falden til Arv for hans bekiendte Arvinger 13 Rdlr. 55 Sk.; Ligeledes er, ved Skifteslutted samme Tid efter afdøde Bergmand Jver Eriksen, falden til Arv 2 Rdlr. 29 Sk., og begge Deele udi Aviserne forhen bekiendtgjort under 5te Julii 1771., men Arvingerne haver endnu ikke indfundet sig, derfore disse herved atter indkaldes udi lovbydelig Tid, at indfinde sig med behørig Legitimation, om at de ere de rette Arvinger, da ovenbemelte deres Arvemidler, som har staaet parat til Udtællelse, skal blive dem, imod lovlig Jonas Barth, Afkald, leveret af Kongsberg, den 8de Febr. Byefoget og Skifte Forvalter. Sorenskriveren i Salten, Cancellie=Raad Eller Hagerup Rosenwinge, lader bekiendtgiøre: at under 16de Octobr. sidstafvigte, er Stervboet efter afg. Procurator Peder Døllman, som Dagen forud ved Døden afgik paa Gaarden Bodøe, under Saltens Sorenskriverie i Nordlands Amt, af ham tagen under lovlig Registering og videre Behandling, og Boets Eiendeele under 26de Novbr. næst efter auctionerede ; ved Stervboets Aabning vidste ingen at opgive den Afdødes Arvinger, uden efter Gisning, at han skal have Søskende, boende i eller ved Tronhiem. ikke heller hvad Gield der kan hefte paa Boet; thi bliver, i Mangel heraf, foruden det udstædte Proclama, dette Dødsfald proclammeret, til Efterretning saa vel for Arvinger som for Credi= og Debitorer, at de alle, inden den i Loven bestemte Tid, anmelder sig hos mig paa Sorenskriver=Gaarden Bestnæs i Bødde Sogn, med alt hvad de, til deres Tarv, agter fornøden og samme med tilstrækkelige Legitimationer forsyner. Besinæs=Gaard, den 20de Decbr. 1781. Rosenwinge.
Berlingske Tidende, 1782-03-01
Da Skipper Søren Sørensen her af Byen sidst i afvigte December=Maaned, paa Reysen fra Arendahl hid til Stædet, med sit Mandskab maa være siunken i Søen, siden hverken Folket eller Fahrtøyet har været at opspørge, saa indkaldes hans Debi og Creditores, at indfinde sig hos mig, som Skifte=Forvalter, de første med Betaling og de sidste med lovgyldige Beviser, alt inden den Tid Loven foreskriver. Laurvigen, den 12te Februar. 1782. Børre Strøm, Byefoged.
Berlingske Tidende, 1782-03-01
Ved Proclama, læst udi Siellands Landsting den 13de Februar, sidstleden og ved Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret den 25de Ejusd., ere Creditorerne udi afg. Kammer=Raad og ToldTaxadeur Christian Frederich Løwes Stervboe indkaldede, at mede i Hof= og Stads=Rettens Skifte=Commission, inden 12te Uges Dagen efter dette Proclamatis sidste Publications Datum, deres til Boet havende Fordringer at anmelde og legitimere, hvilket herved end ydermere til Vedkommendes Efterretning bekiendtgiøres.
Berlingske Tidende, 1782-03-01
Ved Proclama, læst ved Hof= og Stads=Retten den 11te og ved Siellands Landsting den 13de Februar, sidst, ere afg. Mad. Florentina Jens Datter, forhen afdøde Hosekræmmer Peder Hammeroms Enkes Stervboes Creditorer med 12 Ugers Varsel indkaldede, at møde i Hof= og Stads=Rettens SkifteCommission; hvilket herved end videre bekiendtgiøres. Da det ikke formodes, at forrige Klædekræmmer Christop Adam Hartmann, som udi endeel Aar har været ude af Handlingen, og nu ved Døden er afgaaet, skulde efterladt sig nogen Gield, saa dog giøres dette Dødsfald 3de gange bekiendt, i Fald nogen formeener at have noget hos ham at fordre, at de da inden 6 Uger a Dato vilde melde dem hos Vette, boende paa Store, Kiøbmagergaden No. 97. eller hos Kammer Raad Spliid, boende paa Hjørnet af Compagnie= og Raadhuusstræde No. 44.
Berlingske Tidende, 1782-03-01
Bed Proclama, som er læst ved Kiøbenhavns Hof= og StadsRet den 4de Februar. 1782. og ved Siellandsfahrs Landsting, den 13de Ejusd., er Skipper Peter Petersens Stervboes Credito rer indkaldede med Aar og Dags Varsel udi Kiøbenhavns Hof= og Stads=Rets Skifte=Commission, at anmelde og bevise deres Fordringer, som herved end ydermere bekiendtgiøres.
Berlingske Tidende, 1782-03-01
Ved Proclama, om er læst ved Kiøbenhavns Hof= og StadsRet den 4de Februar. 1782 og ved Siellandsfars Landsting. den 13de Ejusd., er afg. Giørtler Gottlied Benjamin Knupsers og afdøde Enke Anne Sophie Asmus Datters fælleds Stervboes Creditorer indkaldede med 12 Ugers Varsel udi Kiøbenhavns Hof= og Stads=Rets Skifte=Commission, at anmelde og bevise deres Fordringer, som herved end ydermeere bekiendtgiøres. NB. Ved Proclama, læst i Hof= og Stads=Retten den 11te Febr. og ved Siellands Landsting den 13de Ejusd. 1782., ere Creditorerne i Stervboen efter afg. Material=Forvalter Jens Widerøe indkaldede med 12 Ugers Varsel, at melde sig i Kiøbenhavns Hof= og Stads=Rets Skifte=Commission, deres Fordringer at anmelde og beviisliggjøre, hvilket ligeledes herved bekiendtgiøres.
Berlingske Tidende, 1782-03-01
NB. De som maatte have noget at fordre i Stervboen efter afg. Natfører Peder Jacobsen, indkaldes herved med 12 Uger Varsel, at melde sig i Kiøbenhavns Hof= og Stads=Rets Skifte=Commission, deres Fordringer at anmelde og beviisliggiøre, da dem skal vederfares Ret efter Loven.
Berlingske Tidende, 1782-03-01
Ved Proclama, som er læst i Hof= og Stads=Retten den 11te Februar. og ved Siellands Landsting den 13de Dito, ere afg. Kandestøber Andreas Klosias og ligeledes afdøde Hustrues Man grethe Kirstine Aakkens Stervboes Creditorer indkaldede med 12 Ugers Varsel, at møde i Hof= og Stads=Rettens Skifte=Commission, hvilket end videre hermed bekiendtgiøres.
Berlingske Tidende, 1782-03-01
Ved Proclama, som er læst i Kiøbenhavns Hof= og StadsRet, samt Amtets Birketings Ret den 21de Januar., og i Siellands Landsting den 13de Februar. sidstl., ere Credi= og Debitorer udi Anne Abildgaards fradøde og efterlevende Mand Kroeholder Hans Marcussens opgivne Boe paa Raadvad i Jægersborg, Dyrehauge, med Aar og Dags Varsel indkaldede, at anmelde deres paa Boet havende Fordringer og samme at legitimere. samt Debitorerne at betale hvad de maatte være skyldige hos Skifte=Forvalteren Hs. Excellence Hr. Geheimeraad og Amtmand Scheel Plessen, i Gaarden No. 34 paa Nørregaden, hvilket ydermere herved bekiendtgiøres. Kiøbenhavns Amts=Contoir, den 18de Februarii 1782.
Berlingske Tidende, 1782-03-01
Ved Proclama, som er læst ved Kiøbenhavns Hof= og StadsRet den 11te Februar. 1782 og ved Siellandsfars Landsting. den 13de Ejusd., ere afg. Justice=Raad og Professor Christen Hees Arvinger og Creditorer indkaldede med Aar og Dags Varsel, udi Kiøbenhavns Hof= og Stads=Rets Skifte=Commission, de første for at legitimere deres Arve=Ret, og de sidste for at anmelde og bevise deres Fordringer, hvilket herved end ydermeere bekiendtgiøres.
Berlingske Tidende, 1782-03-01
NB. Ved Proclama, læst i Hof= og Stads=Retten den 11te Febr. og ved Siellands Landsting den 13de Ejusd. 1782., ere Creditorerne udi Stervboen efter afg. Brændeviinsbrænder Christian Pedersen Holst og afdøde Enke Kirstine indkaldede med 12 Ugers Varsel, at melde sig i Kiøbenhavns Hof= og Stads=Rets Skifte=Commission, deres Fordringer at anmelde og beviisliggjøre, saa ere og de Afdødes Arvinger indkaldet med lovlig Varsel, for at legitimere deres Arve=Ret, da enhver skal vederfares. Ret efter Loven, hvilket ligeledes herved bekiendtgiøres. De som maatte have noget at fordre efter afdøde Licent. Med. Ancher Anchersen, ville derom melde sig forinden 6 Uger af Dato hos mig hans Fader paa Nørregade No. 227. Kiøbenhavn, den 21de Februar. 1782. H. C. Anchersen. Til nogle af den Kongel. Grønlandske K. G. H. C. Handels-Skibe, som skal beseyle Colonierne, og i en Tid af 3 Aar forblive i Grønland, samt drive Hvalfangst med videre, behøves endeel duelige og paalidelige Matroser; thi bekiendtgiøres samme herved, paa det at de, som have Lyst hertil, kunne jo før jo hellere, men i det seneste inden Martii Maaneds Udgang melde dem paa det Kongel. Grønlandske Handels=Contoir i Hr. Commerce=Raad Rabe, Holms Gaard Litr. A. No. 35, i Strandgaden paa Christianshavn, hvor Conditionerne paa hvilke de blive antagne, skal blive dem foreviste og tilkiende givne. Hos Hof=Bogtrykker Nicolaus Møller i Frederichsberggaden No. 230, er endnu at bekomme: Hellige Opmuntringer i mødige og tankefulde Stunder. Af Friderich Lütken. Tredie og meget forbedrede Oplag. Og sælges sammesteds paa fiint Papiir for 5 Mk. og Trykpapiir. 4 Mk. Ligeledes haves af samme Author: Oeconomiske Tanker til høiere Eftertanke, andet Oplag, i 2de Bind, for 1 Rdlr. Udkast til et Repertorium, paa hellige og moralske Tanker, 2 Mk. 8 s. En aldrende Faders sidste Ord til sin Søn, som er opofret Herrens Huses Tieneste, 8 s. Communicanteres nødvendige Selvprøvelse, 4 s., og En fransk Prædiken om Overdaadighed, fordansket paa min Viis, 6 s.
Berlingske Tidende, 1782-03-01
Den 4de Mart. 1781 har Hs. Majest. allernaadigst beskikket Amtskriveren i Trittann, Kammerraad Jacob, Bernhard Paustian, til Justits=Raad.
Berlingske Tidende, 1782-03-01
Den 5te October er Kammerjunker Johann von Schøller udnævnt til Resident ved det Kongel. Pohlske Hof. Den 5te December er Candidatus Theologie, Johan Frederich Thoming confirmeret at være Diaconus og Aftensangs Præst i Staden Sønderborg.
Berlingske Tidende, 1782-03-01
Den 17de ejusdem har Hs. Majestæt allernaadigst udnævnt Amtsforvalteren i Ahrensbock, Justits=Raad Jørgen Sivers til Amtsforvalter og Huusfoged i Apenrade. Den 2den Jan. 1782 er Johan Andreas Mühlensteds, forundt allernaadigst Bevilling at maae nedsætte sig i Kiøbenhavn som Apotheker. Den 9de Jan. er Slotsforvalteren, Simon Wulff, i Wilster confirmeret til anden Borgemester sammesteds. Den 16de Januarii er Studiosus Halvor Olsen Arntzen, confirmeret at være Capellan pro Persona til Grue Præstegield i Aggershuus Stift. Den 23de Jan. er Studiosus Nicolai Solner confirmeret at være Capellan pro Persona til Næsf Præstegield i Aggershuus Stift. Doctor Medicinæ Johan Cold Friman beskikket at være Stads Physicus i Trundhiem. Ligesaa er den hidtil værende Pastor Jvar Biørn i Aastrup allernaadigst kaldet og beskikket til Pastor i Moltrup og Bierning i Amtet Hadersleb; Capellan pro Persona, Friderich Christian Claudi, i Gram i Riber Stift til Pastor i Aastrup, Candidatus Sebastian Støhr, til Diaconus ved Maria Kirke i Rendsborg.
Berlingske Tidende, 1782-03-01
Under Dato Christiansborg Slot den 29de Jan har Hs. Majestæt allernaadigst udgivet en forbedret Fundation for Sorøe Akademie af følgende Jndhold: At ligesom Hs. Majestæts Høysalige Herr Fader Kong Frederich den Femte, i Betragtning af den store Nytte, hvilken det forrige 1623. først stiftede Akademie paa Sorøe haver tilveiebragt disse Riger og Lande, ved at frembringe et anseeligt Antal lærde og duelige Mænd, har behaget ved allernaadigste Fundation af 7de Julii 1747 paa nye at oprette bemeldte Akademie, og at forsyne samme med forbedrede Privilegier; Og ligesom det er Hs. Majestæts allernaadigste Villie og Hensigt, at dette Sted, som i sig selv særdeles beqvemt til Videnskabernes Dyrkelse, og derfore af Hs. Majestæts høylovlige Forfædre fra lang Tid af bestemt og henlagt dertil, fremdeles skal anvendes til samme Øyemerke, men Hs. Majestæt derhos er bragt i Erfaring, at saavel Læremaadens nu værende, og tildeels af Hs. Majestæt allerede allernaadigst anordnede nye Forfatning, som andre Omstændigheder, medføre, at forbemeldte Hs. Majestæts Høysalige Herr Faders Fundation behøver i adskillige Stykker nøyere at indrettes efter disse Tiders Beskaffenhed: Saa har Hs. Majestæt allernaadigst funden for got herved at fornye og end videre at forbedre meerbemeldte Fundation saaledes, som følger: Om Jndretningen og Bestyrelsen.
Berlingske Tidende, 1782-03-01
Dette Akademie skal underholdes: 1) Af Sorøe Klosters gamle Gods, som Kong Friderich, den Anden, Høylovlig af Hukommelse, allernaadigst haver ved Fundation af 15de Mai 1586 skienket og givet, for at blive sammesteds til evig Tid anvendt til Ungdommens Underviisning, med alle dertil liggende Eiendomme, Herligheder og Rettigheder. 2) Af Frieherskabet Holberg med alt dertil liggende, i Følge det allernaadigste Erections Patent paa samme af 6te Martii 1747, saavelsom hvad afgangne Baron Holberg ved Testamente af 20 Januarii 1748, allernaadigst confirmeret den 1ste Martii 1754, med videre, har skienket til Akademiet. 3) Af Hellestrup og Nidløse Gaarde med tilliggende Godser, Eiendomme og Herligheder, dog saaledes som samme ved afgangne Oberste Rabe von Kalckrentzes Testamente af 13de November 1743, confirmeret den 11te September 1744, ere henlagte til visse Officerers og andre Fattiges Underholdning, samt siden ved Hs. Majestæts Høysalige Herr Faders nærmere Fundation af 14de Mai 1751 allernaadigst overdrag. ne Sorøe Akademie til Bestyrelse. Saavel disse foranførte Godser med alt dertil liggende, samt hvad Akademiet desuden enten allerede haver lovligen erhvervet, være sig af Jordegods, Bygninger eller andet, som hvad videre dertil i Tiden maatte blive af Hs. M. eller Høyst sammes Kongelige Efterkommere allernaadigst henlagt, eller ved Privates Gavmildhed skienket, skal bestandig tilhøre Afkademiet og allene forblive til dets Nytte og Brug, uden at noget deraf maae forvendes derfra. Som da det der saaledes maatte tilkomme, bliver forenet med Akademiets øvrige Eiendomme og Midler, saa skal af Hs. Majestæt og Høyst sammes Kongelige Efterkommere i Regierligen allernaadigst holdes ligesaa troelig Haand derover, som over dets andet Gods og Midler. Da det er Hs. Majestæts allernaadigste Villie, at ey allene den christelige Lærdoms Hovedpunkter, men og alle Slags Videnskaber, der udfordres til Statens Tieneste i i vile og militaire Embeder, skulle grundigen læres ved dette Akademie, saa vil Hs. Majestæt og, at samme skal være aldeles uafhængigt af Universiteterne i Kiøbenhavn og Kiel, og altsaa at de, som paa Sorøe have studeret de politiske, juridiske eller mathematiske Videnskaber, skulle, naar de ved de der paa Stedet aflagte Examina paa den Maade, som herefter allernaadigst nærmere fastsættes, ere befundne derudi at være vel forfremmede og beqvemme, nyde lige Adgang til til Forfremmelse som de, der ere examinerede ved Universiteterne i Kiøbenhavn eller Kiel; men de, som udgaae fra Skolerne, med Hensigt at danne sig til Lære-Embeder i Kirken eller Staten, skulle herefter, ligesom tilforn, allene dimitteres til Universiteterne, og ikke til Lære= eller Prædike-Embede befordres, førend de der have fuldendt deres Cursum, saaledes som vedkommende Fundationer og Anordninger besale: ligesom alle Flonores og Gradus Academici allene skulle gives ved Universiteterne.
Berlingske Tidende, 1782-03-01
Naar nogen, som nyder Værelser paa Akademiet, vil have egen Hofmester med sig, maae han indrette Oeconomien for ham, som han selv finder for got, og dersom han allene forlanger at have ham paa sit Kammer paa Akademiet, skal han for hans Opvartning, samt Lys og Jldebrand til hans Fornødenhed betale 40 Rdlr. aarlig til Akademiets Kasse, men dersom han tillige vil have ham med sig til Akademiets Bord, og i alt unde ham lige Beqvemmeligheder med sig selv, skal han for ham, ligesom for sig selv, betale til Akademiet 200 Rdlr. aarlig. For at de Studerende ellers kunne undgaae den Bekostning at holde egne Hofmestere, vil Hs. Majestæt allernaadigst, at Akademiet skal holde 2de Repetentere for at igiennemgaae med dem hvad der offentlig læses, enhver i de Videnskaber, som Collegium Professorum nærmere bestemmer for ham. Hver saadan Repetent nyder af Akademiet aarlig 100 Rdlr., foruden frie Værelser, Lys, Jldebrand og Spiisning ved Akademiets Bord, og enhver Studerende, som behøver at bruge Repetenternes Tieneste, hvilke ligeledes bestemmes af Collegium Professorum i behøvende Tilfælde. betaler derfor til Akademiets Kasse 30 Rdlr. aarlig i de samme Terminer, som ansættes for hvad der ellers af de Studerende betales til Akademiet; dog blive de, som efter 7de Art. nyde Stipendium af Akademiet, allernaadigst fritagne for al Udgivt i Henseende til Repetenterne.
Berlingske Tidende, 1782-03-01
Naar noget Embede eller Betiening ved Akademiet bliver ledigt, vil Hs. Majestæt allernaadigst have forundt Over Hofmesteren med Collegio Professorum Rettighed til at indsende Forslag til sammes Besættelse til den for Akademiet allernaadigst anordnede Direction, hvilken derom giør den nærmere allerunderdanigste Forestilling til Hs. Majestæts egen allerhøyeste Resolution. Ved Forslaget anføres navnlig alle de, der maatte have meldet sig om det ledige Embede, eller som desuden dertil kunne eragtes at komme i Betragtning, med hosføyede Betænkning efter befindende om enhvers Duelig. Duelighed og Fortieneste. Ligesom den af Hs. Majestæt allernaadigste anordnede Jndføde Ret iagttages ved alle Forslaae til Embeder, saa skal i Særdeles, og i Forslage til Profisseres og Læremestere i Særdeleshed, haves for Byne, at de, som dertil foreslaaes, foruden de fornødne moralske Ef genskaber, ogsaa besidde saavel den udfordrende Lærdom og Færdighed, som Gaver til at undervise hver i sit Fag. Skulde nogen af Akademiets Embedsmand eller Betiente vise nogen Efterladenhed sine Pligter, skal han først af Over Hofmesteren allene og siden af ham og Collegio Professorunsamtlig alvorligen paa mindes derom, og naar saadan Paamindelse, efterat være 3 Gange igiet tagen, ikke findes at frugte, skal Sagen med alle sine Omstændigheder indberettes til Directionen, som da derom haver at giøre allerunderdanigst forestilling til nærmere allernaadigste Resolution efter Befindende. Ved Akademiet holdes i Concito 2 Hoved Pecto eller over de Studerende, nemlig en Jnscriptions- og een Distinetions=Protocol, som skulle være autoriserede med Overhofmesterens Underskrift og Akademiets Segl og bestandig forblive i Overhofmesterens egen særdeles Forvaring. J den første af disse Protocoller indtegnes ved Dag og Datum alle deres Navne, der indskrives ved Akademiet for det at studere, tilligemed Forklaring og hvad Fremgang de saaledes indskrevne have gjort i Videnskaberne ved deres Tiltrædelse til Alkademiet, naar de der examineres. Ere de derimod forud examinerede ved Universiteterne, antegnes saadant ved deres Navne. J den anden Protocol indføres ligeledes ved Dag og Datum alle de Testimonis publica, som gives de Stude tende ved deres Fratrædelse fra Akademiet, hvortil føres ved ethvert saadant Testimonium, som Bielage, de Attestataf vedkommende Professores, hvorpaa Testimonium pulUcum er grundet saaledes, som siden nærmere anordnes. Om Videnskaber og Ovelser.
Berlingske Tidende, 1782-03-01
Da det er Hs. Majestæts allernaadigste Villie, at de, der antages til Sorøe for at studere, skal have gjort saadan Fremgang i Sprog og Videnskaber, som efter nærværende Lære, maade er eragtet nødvendig for dem til ret at kunne benytte atademiske Forelæsninger, og der allerede ved Herlufsholms Skole haves en dertil tienlig Stiftelse for brave Folkes Børn, saa har Hs. M., for at kunne paa een Gang desto beqvemmere opnaae det sande Ovemærke saavel af Herlufsholms Skoles egen, som af Sorøe Akademies Fundation, allernaadigst fundet for got, at bemeldte Skole i Særdeleshed skal være som en Forberedelses Stiftelse for dem, der skulle studere ved dette Academie, til hvilken Ende Hs. Majestæt, i Overeensstemmelse med Høystsammes allernaadigste Forordning af 11te Mai 1775, herved nærmere anordner, at de unge Personers Skole Tid, som bestemmes til at gaae fra Heluftholm til Sorøe, ansættes omtrent fra Begyndelsen af deres 10de Aar til Udgangen af deres 16de, og altsaa paa 7 Aar overalt, i hvilke 7 Aar deres Underviisning bliver at indrette og fordeele, som følger:
Berlingske Tidende, 1782-03-01
J første Skolet Aar læres Parsdigmata og de fornødne Foesbuis af Autora og Donat eller af Grammatica, de grammatichiske Regler og de vigtigste af de syntactiske, der theologiske Compendium forklares dem, de giør smaa Exempler, skrive Dansk efter Dittat som Lærerne eftersee, for betimelig at vanne dem til en tigtig Orthographie, og øves ellers at regne og skrive. 2det Skole=Aar fare de fort med Grammatien Repetition. fuldende Syntarin, lære det hele Voesbularium af den anbefalede Grammatica, giøre dagligen Exemplet paa alle syntattiske Regier, bringe det theologiske Compendium til Ende og der første uttum Geogisphiær, ligesom og af Historien, samt begynde og faldende Lutiopium, saa øves de og i den Danske Sprog og især lare af en af de for Skolerne anordnede Danske Bøger, den Danske Grammatiea og Syntaris, Faldet i Sproget og de dengelige Jnversioner og i øvrigt fare sort at regne og skrive. 3die Skole Aar repeteres Grammatica, Syntaris og Vocabularium, giøres daglig vexelviis historisk Stil af 5 a 6 Linier og ligesaa smaa moralske, Phædrus og 10 Bøger af Jnstinus fuldendes, Geographien i sit andet Cursu foretages og fuldendes, for saavidt Europa angaaer, tilligemed 4 Perieder af Historien, det theologiske Compendium igientages. Med det Tydske Sprog giøres Begyndelse, Regnekonsten og de Danske Ovelser fortsattes ved at læse i Guldbergs Verdens Historie og Gellerts oversatte Fabler.
Berlingske Tidende, 1782-03-01
Endelig læres og ved Akademiet de Historiske Videnskaber, iblant hvilke den nyere Europæiske, og deriblant fornemmelig Hs. Majestæts Staters Historie, blive at forklare med en Udførlighed, som kan svare til den udbredte Nytte, de have i de andre Videnskaber, og fornemmelig i Stats=Videnskaberne. Den ældre almindelige Historie læres derimod allene saavidt det kan agtes fornødent til, at de Studerende kunde grundeligen rodfæste og udvide den Kundskab de have medbragt til Akademiet.
Berlingske Tidende, 1782-03-01
(Slutningen følger.) Den Maanedlig Den 30te Jan. er Prædikanten, Paul Marcusen, confirmeret at være Rector for Skolen i Marne i Syndre=Dith, marsken. Den 4de Febr. har Hs. Kongel. Majestæt allernaadigst beskikket Professor Tomas Bugge til Lector Mathesees ved Søe-Etaten.
Berlingske Tidende, 1782-03-01
Den 6te Februarii er Sognepræst Hr. Terchild Nicolai Brandt confirmeret at være Sognepræst for Fausing og Auning Meenigheder i Aarhuus Stift. Veyer og Maaler Dines Bredal beskikket at være tilligemed vice Raadmand i Randers.
Berlingske Tidende, 1782-03-01
Den 11te Febr. er Johan Nicolaus Jensen allernaadigst udnævnt til Sognefoged i Huus- og Skovfogderiet udi Herskabet Pinneberg.
Berlingske Tidende, 1782-03-01
Den 13de Febr. er Byefoged Poul von Aphelen beskikket at være tilligemed Veyer og Maaler i Øster=Riisøer. Sognepræst Hr. Hans Christian Theestrup ligesaa at være Sognepræst i Ahrendahl. Conventualinden, Christina Ulric von Dewitz confirmeret til Priorinde for Klosteret Uetersen; og den hidtil værende Herreds= og Ridefoged i Frøs og Calslund Herreder, Cancellieraad Henrich Daue til Herredsfoged for Tystrup Herred i Amtet Hadersleb.