JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-12-08
Det er beklageligt, at to Riger, der leve under eet Scepter, tale eet Sprog, virke til eet Maal, staae i saa liden Forbindelse sammen, naar det gielder om Jdeers gjensidige Meddelelse. Norge er i litterair Forstand for Danmark næsten et Terra incognita. Jstedet for at disse to Tvillingrige, som Søstre burde række hinanden Haanden, trøste og husvale hinanden i Trængslens Time, seer man dem tvertimod, tause og tilbageholdne, næsten adskilte ved Litteraturen som ved Havet, fjerne sig fra hinanden. J Danmark kjender man næsten mere til Tydskland end til Norge. Alt hvad dets offentlige Tidender fortælle os om dets Jndividualitet, indskrænker sig til Bekjendtgjørelser om Dødsfald, Auctioner, Kjøb og Salg o. s. v. J en Tidspunct som den nærværende burde netop begge disse Rigers Skribenter arbeide paa, ved gavnlige Jdeers giensidige Meddelelse at befæste det skjønne Baand, der binder den forrige, kjæmpestærke Fieldme til hendes blide, beskedne, trofaste Søster i Dalen. Jeg haaber ogsaa at Selskabet for Norges Vel vil henvende sin Opmærksomhed, paa denne vigtige Punct, og saa meget som mueligt bortrydde de Vanskeligheder, der hidtil have ligget i Veien for begge Rigernes aandelige Gjenforening.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-12-08
*) See Kjøbenhavns Skilderie 4de Aarg. No. 42, d. 7 Martii 1807. indvender man: "Norge kommer i Forlegenhed ved Forbuddet mod to Maaneders Vexler". Dog hvad hindrer Nordmanden fra at beregne sine Producter efter Specier, Kan han ikke ligesaa godt sige: jeg vil have to Specier for en Tylt Bræder, som han nu siger: jeg vil have 11 Rdlr. D. C. "Ja, svarer man igien: "Coursen varierer, Den kan baade være høiere og lavere ved Vexlens Forfaldstid. Men bliver det samme ikke Tilfældet naar han betinger sig Betalingen for sine Producter i Dansk Courant? Der er altsaa aldeles ingen Tvivl om, at i det Øieblik, Betalingen er be ringet i Speciesmynt, ogsaa den Vexel, der trækkes for samme, kan lyde paa Specier, thi den samme Risico, Sælgeren formedelst Coursforandringen er underkastet med Specier, er han ogsaa underkastet med Dansk Courant. "En saadan Risico er desuden i Krigstider uundgaaelig for Kjøbmanden. Den er en Følge af Tidsomstændighederne, og dem bør han saa godt som hver anden Undersaat finde sig i. Men, indvender man her atter: "Brugseieren, Kjøbmanden vil ikke speculere i Coursen. Han behøver Bancosedler som den gangbare Mynt til at betale sine Arbeidere &c. med. "Nu vel, saa kan han jo lade sig remittere Betalingen i Bancosedler. Men saa kan han ikke staae i saa stort Forskud som før, svarer man igjen. Her kom vi atter tilbage til den Punct, vi gik ud fra; "lad enhver handle i Forhold til den Pengesum, han har at raade over, saa ophører Nødvendigheden af selvskabt Valuta og med den Risicoen, der er forbunden med saadanne Operationer Jnden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-12-08
Indenlandske Efterretninger. Den Kongelige Over-Admiralitets Rets
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-12-08
Domme under 4 Decbr. 1810. J Sagen, Skipper Carl Otto Westermarck, contra: Capitain J. Krieger, m. fl. Priserettens Dom bør ved Magt at stande; Processens Omkostninger for Overadmiralitetsretten. betaler Skipper C. O. Westermarck med 100 Rdlr. D. C. til Jndstævnte, Capitain J. Krieger, og Jndstævnte ligeledes Salarium til Søkrigsprocureuren, Overauditeur Schack, for Overadmiralitetsretten med 100 Rdlr. D. C. (Ved Priserettens Dom er Skibet la conjuncture, Skipper Wester marck, med Ladning, tilkjendt Opbringeren som god Prise.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-12-08
2. J Sagen: Skipper Jurian Juriaans, contra: Caperfører Rager.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-12-08
Det udi denne Sag omtvistede Skib, Wilhelmine Lovise kaldet, frigives; dog saaledes, at Skipper Juriaans betaler Erstatning til Caper fører Rager, for dennes ved bemeldte Skibs Opbringelse foraarsagede Omkostninger, med 500 Rdlr. D. C., samt det ved Priseretten anordnede Rettens Gebyhr. Jøvrigt ophæves Processens Omkostninger. 3. J Sagen: Skipper Detmer Rykkens, contra: Caperfører Petersen. Det i denne Sag omtvistede Skib, de Broulv Ackina kaldet, frigives; dog saaledes, at Skipper D. Nykkens betaler Erstatning til Caperfører Petersen, for dennes ved bemeldte Skibs Opbringelse foraarsagede Omkostninger, med 500 Rdlr. D. C., samt det ved Priseretten anordnede Rettens Gebyhr. Jøvrigt ophæves Processens Omkostninger. 4. J Sagen: Skipper Hemme Siebolt de Vries, contra: Coperfører Steen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-12-08
Ved Postmester Kruses Død er en Postmester tjeneste ledig i Eckernførde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-12-08
J Wordingborg bortsælges d. 17 Dec. ved offentlig Auction Ladningen af den dertil indbragte og siden prisdømte Galease: der ringende Jacob, bestaaende af 27,584 Pund Cacao, 24,632 Pund Caffe, 37,301 Pund Topsukker og 447 Stykker, Bøffelhuder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-12-08
Hs. Maj. har allernaadigst tilladt, at Depositocassens Laaneindretninger i Norge ved forholdsmæssig Laan paa Vexelobligationer maatte komme den til Hielp, som dertil maatte ansees trængende, især saadanne Personer, der maatte behøve Understøttelse til deres Værkers og Fabrikers Drivt samt til Landets Forsyning med Levnetsmidler og andre Nødvendighedsartikler. Jntet Laan iøvrigt kan directe tilstaaes mod Vexelobligationen, men Laanet maa altid forlanges af En, der, som Endossent har paategnet Obligationen, og naar hverken Debitors eller første Endossents Vederhæftighed maatte være Administratorerne tilstrækkelig bekjendt, saa kunne de fordre endnu een eller flere Endossenteres Paategning til Betryggelse for Laanet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-12-08
(Af Christiania Avis.) Kjøbenhavns Vexelcours d. 2 Dec. J det Hele ingen Omsætning. - Hamb. d. 4 Dec. 500 begiert.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-12-08
Udenlandske Efterretninger. Keiseren af Østerrige har modtaget en Skrivelse fra den Franske Keiser, indeholdende en Stadfæstelse af Rygtet om Hs. Maj. Keiserinden af Frankriges Frugtsommelighed. Hend. Maj. har nu opnaaet den 3de Maaned af sit Svangerskab, og nyder den ønskeligste Helbred. (Alt. Merk.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-12-08
J Wien gives for Lærde, Professorer a. i Fremtiden ingen forbudne Bøger mere, og kun de Bøger eller Haandskrifter, der desuden fordømmes af den sunde Menneskeforstand, ere Censur underkastede. Ogsaa Eftertrykningen af Bøger skal saa meget som mueligt indskrænkes. (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-12-08
Greven af St. Leu befinder sig endnu i Grätz. (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-12-08
Moniteuren leverer en Skrivelse fra Memel af 6 Nov., hvori det hedder: at et stort Antal Skibe med Colonialvarer krydsede for nogen Tid siden udenfor denne Havn; at de vare saa ilde tilredte, at de ikke kunne holde Søen og bade om at ankre, at 17 af samme løb ind og bleve strax confisquerede; at efter Matrosernes Udsagn, 180 vare forliste, at andre Skibe, der endnu vare i Søen, forsvandt, da de erfarede, at hine vare blevne confisquerede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-12-08
Moniteuren af 25 Nov. indeholder Efterretninger fra Spanien, hvoraf følgende er det vigtigste: Cadix's Beleiring. Natten d. 28de og 29 Sept. have de Beleirede gjort et Udfald med 4 til 5000 Mand, understøttede af Canon baade, men de bleve slagne tilbage, uden at deres Hensigt, at ødelægge vore Værker, opnaaedes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-12-08
Vore overordentlige Arbeider, sigtende til at indslutte Rheden og Øen Leon, fremmes godt. Over 300 svære Canoner ere i Batterierne; i Sevilla støbes Mørser, af en ny Opfindelse. En talrig Flottille er, alle Vanskeligheder uagtede, bleven skabt. Trocadero, Puerto Real og Chiclana ere stærkt befæstede. J Andalusien har Hertugen, af Dalmatien d. 13 Oct, ladet tage med Storm et Fort, som Jnsurgenterne havde anlagt ved Mundingen af Floden Rio Tinto, og fanget, dræbt eller adspredt den største Deel af dem. Et Corps af 1200 Jnsurgenter er bleven sprængt ved El¬Bosque. J Murcia har Blake ingen Armee mere. Hele Andalusien er roligt. J Catalonien har den Spanske General Bassecourt villet undsætte Tortosa med 500 Ryttere og 7000 Mand Jnfanterie fra Va lene,, men har igjen maattet trække sig tilbage. Løbegravene ere blevne aabnede d. 4 November.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-12-08
Navarra var i October og November roligt. Kronprindsessen af Sverrig har fortsat sin Reise til Hamborg. (Alt. Merk.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-12-08
Fra Amsterdam, Danzig, Memel og Livorno skrives, at Handelen ligger ganske og Pengemangelen tiltager dagligen. J Livorno have mange af de anseeligste Huse lukket deres Contoirer og ganske opgivet deres Handel. (S. Bl.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-12-08
De seneste Breve fra Sopladsen i Neder Jtalien have været dyppede i Viinædike og røgede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-12-08
(Hamb. Corresp.)¬ De Engelske Varer, som d. 20 og 23de ere offentligen blevne brændte i Frankfurt, anslaaes til over 50,000 Fr. (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-12-08
Moniteuren af 27 Nov. indeholder Efterretninger fra London af 4 Dec. Med Kongens Befindende er der foregaaet en mærkelig Forandring. Man vidste nu med Vished, at Hs. M. siden tre Uger ikke har været istand til at besørge Forretningerne. - Fra Cadix havde man Efterretninger til d. 8 Nov. Regentskabet var opløst og en ny udøvende Magt indsat, denne bestaaer af tre Personer: Agar, Blake og Circar.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-12-08
J Ancona blev en Lieutenant Beccaris nylig bidt i Fingeren af en lille Hund, som han pleiede at bære paa Armen, uden at bryde sig videre derom, men 10 Dage derefter fik han saa heftig Vandskræk, at han givede og hed som en Hund. Otte Mennesker vare neppe istand til at bringe ham til Hospitalet, og endnu samme Dags Aften opgav han Aanden. (Børsenhalle).
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-12-08
Porten har ladet en fra Corfu til Tyrkiet, flygtet svigagtig Banquerotteur udlevere til den Franske General-Consul, og derhos befalet, at alle Franske Undersaattere skulle fra nu af, det være for Desertion eller andre Forbrydelser, udleveres tilden Franske General-Consul. (S. B.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-12-08
J Hertugdommet Nassau er det blevet forbudet at sende Undersaatternes Penge til de i Spanien værende Soldater, da Portoen til Bayonne, ikke sjelden overstiger Pengenes Værdie. (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-12-08
Efterretningen at Widden har capituleret er tikke bleven stadfæstet. (S. B.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-12-08
Senatet i Hamborg har ladet bekjendtgjøre, at Sukker, Caffe og Farvetræ, der hidrører fra Beslag, Confiscationer, Betaling for Afgivter in natura skal bringes til Cølln. (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-12-08
Danzig, den 13 Novbr. Her hvile alle Handels= og Vexelforretninger; Pengemangelen bliver mere og mere følelig, og et Falissement følger oven paa det andet. (Handels-Tid. iliWatliserland er, i Følge et Keis. Decret af 12te f. M., blevet forvandlet til et Fransk Departement, under Navn af Depart, du Simplon. Landet indbefatter 82 cographiske Qvadratmile og 126,000 Sjele. Som Grunde for denne Forening anføres i Decretet: at Veiennover Simplon, der forenede Frankrige med Kongeriget Jtalien, og er vigtig for 60 Mill. Mennesker, har kostet Frankrige, 18 Mill. Franker; at Walliserland ikke har opfyldt nogen af sine Forpligtelser, som det indgik, da Arbeiderne paa denne store Samfærsel begyndte, og at Keiseren, ønsker at gjøre Ende paa det Anarchie, som trykker dette Land. (Børsenhalle.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-12-08
Paa en Tømmerplads i Doncaster saae man nylig en Bøgestamme, som var 3 Fod 10 Tom ner i Omkreds og 86 Fod lang. Residenten i denne Stad, Hr. Bell, en Olding paa 96 Aar, som selv havde saaet dette Træ og mange af samme Art, tog det i Øiesyn, og erklærede at han havde været omtrent 15 til 16 Aar gammel, da han saaede det. Hvor saa kunne rose sig af at have seet saa store Træer, som de selv have saaet!
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-12-08
(Hamb. neue Zeit.) Længslerne. Willst Du die alte, und nene, und neueste Weisheit vernehmen, Thu, was heischet die Plicht, duldenderwarte was kommt! Kosegarten. Mig vinte frem til Jordens Fryd Livets Dagglands Ungdoms Morgenrøde; Lillier hvide, Rosers Purpurgløde. Smilt: "Kom, og skue, og nyd!" - Jeg skued gjennem Livets lange Dale, Jeg saae den fjerne Aftentøde male Cypresselundos dunkle Kroner, Og hørte Livets sidste Toner Saa blidt hendøUendelig Længsel opfyldte min Barm, Jeg ahnede Noget jeg søgte i Boger; Men al deres Viisdom var kold, og var arm. vor finder jeg da hvad jeg søger? Jeg sank i Vennens hulde Favn Ømt jeg kaldte ham med Navnet: Broder! Da jeg græd for Søster, Fader, Moder, Græd han ogsaa ved mit Savn. Hans Taare trøsted. Smertens skarpe Pile Bortsmeltede i Vemods stille Smile. Da suste Dødens kolde Aande - Ufvelsom Graven saae min Vaande, Og - favnte ham. Uendelig Længsel opfyldte min Barm, Jeg savnede Trøst, og jeg sagde i Bøger; Men al deres Trøst var saa kold og saa arm. Hvor finder jeg da hvad jeg søger? Da smilte Elskov blid og mild See jeg aander Taaren af dit Øie! "Roser dufte mellem Myrtehøie, Hellig flammer Altrets Jld Da slutted mig i sine hvid: ArmeEn Mosaa væn med Ungdoms Elskovvarme; Megat, de søde Dromme svunde Den Myste visned, Taarer runde Ved bittre Savn. Uendelig Længsel end fyldte min Barm, Det saarede Hjerte en Taare bød rinde. Hvo rækker mig venlig en ledende Arm, Hvor er Det, jeg søger, at finde! Jeg skued Livets travle Færd, Skued Støvets mangehaande Møie; Saae de Dage sig til Dage føie, Sjelden vidne Livets Værd; Saae Dyden tidt med skarpe Torne krones, Og sorten Last med gyldent Muld udsones; Jeg hørte vilde Frækhed kvæde, Men Uskyld saae jeg ensom græde, Da græd jeg med. Uendelig Længsel mig underfuldt drog Mod Egne, jeg ahned vemodig i Sinde: Et Bedre maa være, maa være, men dog Hvor er Det, jeg soger, at finde Jeg saae at Livets bedste FrydEr et Lynglimt, som saa brat forsvinder; Saae at Fortids gamle Fromheds Minde Spandt for Nutids tomme Lyd; Saae Slægter svinde, anden Slægt fremtræde, Men Blod og Graad dog syndig Jord at væde; Saae Dybets Aander frem at stige, Og Lysets Engle at bortvige. For Morkets Hær. Uendelig Længsel mig underfuldt drog, Jeg ahned og sukked veemodig i Sinde: O! er der et Bedre, maa være, og dog Hvor er Det, jeg søger, at finde Saa vanked jeg i vildsom Ørk, Livets Gaader Jngen mig opløste, O saa gjerne vilde jeg mig trøste, Skimte Lys i skumle Mørk Hvad – - eller er maaskee det store Hele Et Gøglespil, hvor Alt, og hver dets Deele Er Bobler, luftige og tomme, Hvor Nogle spinde, Andre komme, Og - Jntet meer? – Du hellige Længsel, som fylder min Barm, Du Kraft, som Dig rører, og lever derinde, Er Du blot et Jntet? – o saa er jeg arm, Fordømt til at søge ei finde Vemodig Nattens Fred jeg saae, Stiernehære funkled for mit Øie Som opstirrede mod Himlens Høie. Alt i helligt Stille laae. Da saae jeg, see, en snehvid Skye nedstige Fra Lysets rene end useete Rige.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-12-08
Et Syn i lange Lillieklæder, Med Bog i Haand blidt mod mig træder, Og vinker mig: En Stemme jeg hørte - jeg hører den end, Melodisk som Vestvind i Blomsternes Kroner; "Til Bøgernes Bog Dit Øie henvend, Til Kraften, og Himmelens Zoner: "Over Tid, over Rum, over Stjernernes Hær En Aand der troner - han Alting er nær"Om hine Kloder end alle forgaae, Dog Faderaanden skal evig bestaae. "Du leder, Du søger J Vises Bøger, Hvad fandt Du der? En Funke af Jlden, som himmelsk og klar Et Vidne om Aanden den evige bar; "Jndhyllet i Taager tidt lyser den ei, "Men glimter kun dunkelt paa Livets Vei. Thi granske Du dette, hans evige Ord, "Som Dig forjætter ny Himmel og Jord: Hvad her Du ahner, Du finder hist, Saa siger det evige Ord for vist. Hæv Dit Blik og fra Jord, skue med hellige Sands "Til Himmelens funklende Stiernekrands, "Med flammende Træk skrev Almagtens Haand; "For Evighed blev den tænkende Aand!" -"Du ahner, Du higer Og helligt stiger Dit Ønskes Flugt Thi skuffer de hellige Længseler et Til Aandernes Verden gaar Aandernes Vei, "Saa læs i de funklende Kloder Hans Ord, "Som Dig forætter ny Himmel og Jord. Hvad her Du søger, det findes hist, Saa vidner de himmelske Zoner vist. Vend Dit Blik til Dig Selv, kjend Dit Væsen, og Værd, Usmittet af Verdens daarende Færd, "Og Kraften, som røres og lever i Dig, En høiere Verden gjemmer i Sig. "Dig Selv Du skue! Den indre Lue, "Hvad vidner den? Den hellige Jld, som opfylder Din Barm, Ei kvæles af Jorderigs Lyster og Larm. "Dens Flamme kan dæmpes - dog slukkes den ei, Den glimter mod Himmelens Stiernevei, "De hellige Tre: Dyd, Haab og Tro"Skal lønne Din Længsel – give Dig Ro Bort Skyen svandt med Himlens BlaaØiet endnu syntes at fornemme Aandens rene trøsterige Stemme; Øiet op mod Himlen saae. Da saae jeg Straaler ned fra Stiernehære Til Jorden Troens hellige Ord at bære. Læs i vor Flammeskrivt, den sige: "Af denne Verden ei vort Rige, Men hisset er uendelig Længsel, som fylder min Barm, Guds hellige Ord og de himmelske Bøger Med Flammetræk skrevne af Almagtens Arm, Høit vidne. - Hist er Hvad jeg søger. Saa græd da Sorg, saa smill da Fryd! Synk i Taager, Livets Aftenrøde! Falmer Roser, som i Purpur gløde: Tie kun, Livets sidste Lyd! - Jgjennem Gravens lange mørke Dale, Jeg skuer evig Morgenrøde male Det bedre Land i hine Zoner, Hvorfra de trøstefulde Toner Lød ned til mig: Ja hellige Længsel, som fylder vort Bryst, Det Bedre vi ahne i vemodsfuldt Sinde, Er saligste Vished, med himmelske Lyst Vi hist Hvad vi søge, skal finde. - Ernst Wegener.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-12-08
Charade. Hør, om min Første raabe alle Munde, Og hvad er Ægteskab foruden mig? Min Anden er en Skjænk, der ingenlunde Kan trøste, stakkels Beiler, DigMatronen, der bære mit Hele, hun seer, Med Glæde, at Tomhed paa Bunden der er. Kjøbenhavn, trykt hos P. H. Höeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-12-11
Nyeste Skilderie a Kjøbenhavn. Holbeckes RessSyvende Aargang. No. 123. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin. Tirsdagen den 11 December, 1810. Om Universitetet i Kiel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-12-11
(Jndsendt.)¬ J Anledning af den til d. 17de d. M. berammede Auction over Ladningen, af den prisdømte Galease der ringende Jacob tage adskillige af Jnteressenterne i denne Expedition sig her den Frihed at gjøre de Herrer Bestyrere opmærksomme paa, at det nærværende Øieblik, da Pengemangelen, formedelst den tilstundende Termin, er saa følelig og de saa hyppig paa hinanden følgende Auctioner over Priseladninger have bragt Priserne paa Colonialvarer til at synke saa dybt, umueligt kan være det beleiligste til at afholde en saadan Auction. At dernæst Wordingborg er det Sted, hvor Varer, i denne Tid aldeles ikke blive betalte efter deres virkelige Værd, have vi nylig havt et Exempel paa, da man endog solgte der ufortoldet Havannah Sukker for 20 s. Pundet. Paa Grund heraf haaber og ønsker man, at Auctionen over Prise ladningen, der ringende Jacob, indtil videre maatte blive udsat, da Jndsenderen ikke indseer, hvorfor man just behøver at ile saa meget med Salget af denne Ladning, især paa et saa afliggende Sted som Wordingborg, og paa en Tid, da man har al muelig Grund til at formode, at Varerne ville blive solgte for Spotkjøb.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-12-11
Jnden- og udenlandske Efurretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-12-11
Indenlandske Efterretninger. Udtog af en Skrivelse fra Langeland. - Vor virksomme Grev Ahlefeld Laurvig vedbliver at gjøre de heldigste occonomiske Forsøg, hvis Udfald maa glæde hver Fædrelandsven. Paa Gaarden Christian sæde er avlet dette Aar 5 Tønder Valmuesfrøe og Greven agter næste Aar at forøge denne Avl. Han har ogsaa paa samme Sted ladet koge Sirup af 60 Tønder Gullerødder, efter den i Handelstidenden, opgivne Maade, der lykkedes overordentlig, og hvorved 1 Tønde Gulerødder udbragtes til mellem 16 og 17 Rdlr. Af Runkelroer lod han ogsaa koge Sirup, der blev endnu sødere, end den ovenmeldte, og frembragte det dobbelte af Skjæppen. Ogsaa af Brombær er fabriceret Sirup, som er den aller fortrinligste. Høravlen er lykkedes meget godt, man fik 11 Pd. af Lispundet, og jeg troer, der er neppe frembragt bedre Hør i Danmark. Greven har ladet bygge Tørreovn m.v. efter de nyere Regler. Ogsaa af Frugt er her lavet Ædike, der er lige saa god og lige saa stærk, som den bedste franske Viinædike. Ligeledes har denne Oekonom, der intet agter under sin Opmærksomhed, hvorved han ske Producter kunne forædles, ladet af Stikkelsbær lave fortreffelig Viin. - Af occonomiske Redskaber ere i Aar her forfærdigede en stor Tærske og 6 store Rense Maskiner, som og en stor Hakkelse Maskine, der skjærer imellem 60 og 80 Tønder i en Time. Det meste af dette er kommen til Fyen; betydelige Bestillinger ere gjorte til næste Aar fra Lolland. - Ladebye tager til Kjøbenhavn med den af ham opfundne og af Englænderen Wadson her forfærdigede Oliepresse, der naturligviis ikke kan virke saa meget, som en stor Olie-Mølle, men hvis Nytte til mindre Qvantitæter Olie vil blive af betydelig Gavn for Oeconomen. Skulde den der finde Liebhabere, kan her forfærdiges saa mange deraf, som forlanges. Saafremt ikke Coursen bliver alt for flee, kan den løderes for 96 Rdlr. D. C. (Handels-Tid.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-12-11
Fredags solgtes paa Børsen et Tilgodehavende hos et udenlandsk Handelshuus, stort 6000 Pd. Sterling, med Renter fra 8 Dec. 1808, tilhørende forrige Gouverneur Firs Stervbo, for 60,000 Rdlr., til G. Ryan. Naar man regner et Pd. St. til 20 Rdlr., saa er denne Fordring nu 100000 Rdlr. værd.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-12-11
Et af de Værker, der, trods Krigen og den ulykkelige Stierne, der uafladelig svæver over vor Litteratur, med uafbrudt Jver arbeides paa, er den ny Udgave af Peder Syvs Kjæmpeviser, som Prof. Nyerup nu i en Række af 30 Aar har havt under Arbeide og som hans Ven og Ledsager, paa Videnskabernes Bane, Hr. Capitain Abrahamson, saa trolig har gaaet ham til Haande ved Professoren har været saa heldig, at faae meddeelt endeel Melodier til de gamle Kjæmpeviser, saaledes som endnu synges saavel i Norge, Jylland, Sverrig &c. Adskillige af de mindre gode Kjæmpeviser, udelades af Samlingen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-12-11
Pastor Sagen i Norge agter at udgive en Samling af Krigssange, forfattede og sjungne af Soldater, der vare med i Krigen mod de Svenske, under Prinds Christian August.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-12-11
Mariboe d. 6 Dec. Hovedgaarden Ulrichsdahl, der tilhører Oberstlieutenant v. Wichfeldt, er bortforpagtet til Hr. Forpagter Mackeprang paa Rosenlund. - Hr. Districtschirurg T. Schow i Saxkjøbing har i afvigte Sommer vaccineret 2174 Personer, hvilke alle den 7de og 9de Dag efter Jndpodningen ere efterseete og befundne at være ægte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-12-11
Tyvene begynde nu her at blive saa dumdristige, at de ikke ere bange for, at gaae ved høi lysDag ind i Husene, for at tage Folks Lagen af Sengene. Dette var Tilfældet her sidste Markedsdag.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-12-11
(Mariboe Avis.) Bekjendtgjørelse. - Det Kongelige Finants Collegium har under 12te d. M. reskriberet os, at Hs. Majestæt Kongen, i det Han formedelst Omstændighederne har fundet sig foranlediget til, ved Anordning af 6te d. M., at forbyde Udstædelsen af danske Courant Vexler paa længere Sigt end 8te Dage, tillige allernaadigst har henseet tilde Virkninger, som dette Forbud mueligen i Begyndelsen kunde have i hans Rige Norge for enkelte Besiddere af Eiendomme og Andre, som til deres Eiendommes Drivt og Forsyning, samt til andre vindskibelige og for det Almindelige gavnlige Foretagender have behøvet Credit, og har derfor ved allernaadigst Resolution af 11te d. M. tilladt, at Depositocassens Laaneindretninger i Norge, ved forholdsmæssige Laan paa Vexel=Obligationer, maa komme dem til Hjelp, som dertil maatte ansees trængende, især saadanne Personer, der maatte behøve Understøttelse til deres Værkers og Fabrikkers Drivt, samt til Landets Forsyning med Levnetsmidler og andre Nødvendigheds Artikler. - Hvilken Landsfaderlige Jndvilgelse, forsaavidt Trondhjems Stift anbelanger, saaledes herved til almindelig Efterretning bekjendtgjøres. - Hovedcommitteen for Laane Indretningen i Trondhjems Stift, d. 29 November 1810. - Frider. Trampe. Knudtzon. Moe.