JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-04-12
En Politiecommission med en bevægelig Colonne paa 1400 Mand er allerede afgaaet, for at gjøre Portici Resing og Ponticello vaabenløse. - Fæstningen Gaeta, der ansees som Oprørernes Hovedstøtte, skal nu beleires; dens Biskop har forgjeves opfordret Prindsen af Hessen Philipsthal, til at overgive Staden. Han har tvertimod allerede ladet Løbegravene aabne, og negtet at antage den Capitulation, man har foreslaaet ham. - De Franske rykke frem mod Calabrien i tre Colonner. Centrumet anføres af Marchal Massena, venstre Fløi af General Leechi og høire af General Reg nier. Den sidste har allerede leveret en Fægtning ved Lago Nero, og taget 2000 Mand til Fanger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-04-12
Postens Gang imellem Neapel og Sicilien er nu ganske afbrudt, og Efterretningerne faaes indirecte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-04-12
Den berømte Geheimeraad Walther i Berlin har tabt den af Merkel mod ham anlagte Jnjurieproces, i Anledning af et Sted i hans Skrivt om Gall's Hjernelære. Han er bleven dømt til at gjøre Afbigt, betale Processens Omkostninger, og endnu oven i Kjøbet at betale 100 Rdlr. eller straffes med 4 Ugers Fængsel. Afbigten har Merkel imidlertid renunceret paa Over 30 af de saakaldte barmhiertige Søstre i Frankrige ere blevne et Offer for deres menneskekjerlige Jver, at pleie fremmede Krigsfanger i Hospitalerne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-04-12
J Spanien anlægges 24 Skoler for Agerdyrkningen og Botaniken.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-04-12
Kongen af Bayern har faaet Femtedelen af det Skyts og Munition, som de Franske have fratager Østerrigerne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-04-12
Fra d. 19 til 24 Martii ere 465 Østerrigske Canoner, Mørsere, Haubitser a. blevne førte til Frankrige. Blandt Canonerne var der en Tyrkisk, som veier 2700 Pund, og en anden, som veier 2669 Pd. Der ventes endnu flere, og til dem som skulde transporteres d. 26de f. M. behøvedes 430 Heste.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-04-12
Det hedder nu, at Marchal Berthier skal have Førstendømmet Neuschatel som en Belønning for hans store Fortjenester.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-04-12
Frankrige indbefatter nu tilligemed de Stater, det er forenet med, 67 Mill. Mennesker; altsaa dobbelt saa mange og derover, end før Revolutionen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-04-12
Den Franske Divisionsgeneral Rapp, som nylig overbragte General Barbou Ordre, at rømme Hammeln, er først 30 Aar gammel, og har i de Feldttog i Jtalien, Ægypten og Tydskland, som han har været med i, faaet næsten ligesaamange Saar som han tæller Aar.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-04-12
J Journal de Frankfurt læses nu et Brev fra Ministeren Talleyrand til Mardeche Elie hvori Ministeren erklærer, at han har tilmeldt de Franske Gesandter i Dresden og Cassel, at forestille disse Hoffer paa det alvorligste, at den Told, der kræves af Franskmænd, der bekjende sig til den jødiske Religion, maatte blive ophævet, thi da de Franske Love ikke gjøre nogen Forskjel imellem de forskjellige Religionsbekjendere, saa maa ogsaa enhver Franskmand, uden Undtagelse, nyde udenlands alle de Rettigheder, der efter Tractaterne hjemles ham, og han haaber derfor, at den Afgivt, der kræves af Franske Undersatter, der bekjende sig til den Mosaiske Religion, ufortøvet bliver ophævet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-04-12
J Hessen er denne Told allerede afskaffet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-04-12
Ved den Festevitet, som paa den Svenske Dronnings Fødselsdag d. 12te f. M. foranstaltedes af de Svenske Officierer i Meklenborg, blev der afsjunget en Sang, der begyndte med følgende Vers: Gustafs Skal! Den bedste Kung, som Werlden ager. (Gustavs Skaal! Den bedste Konge Verden eier, og til Slutning siges: Kom Kamrat og latom og var gladje tyda. En Soldat skal dricke, slat og lyda.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-04-12
I en nylig udkommen Biographie over Schiller anføres, at denne udødelige Digter var en stor Ven af vort Dannemark. Han ønskede de Danske til Lykke, og sagde: "deres Regjering og Statsforfatning forekommer mig som den bedste, jeg kjender, Snart vil Dannemark ligne Engellændt
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-04-12
Inden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-04-12
Indenlandske Efterretninger. Den 13 Oct. 1805 døde paa Frederiks Hospital i en Alder af 48 Aar Poul Mathias Nødskov, som i mange Aar havde conditioneret i Jylland, deels som Informator, deels som Foged. Han er Forfatter af Jupiters Tværsæk, trykt i Odensee, og flere smaae litteraire Arbeider. Jkke længe for hans Død havde han den ligesaa ære som originale Jdee, at skrive navnkundige Krøblingers Biographie, og kaldte sig selv paa Titelen Krøbling. Disse Biographier findes i et af vore Maanedsskrivter. Hans grundige Studeringer uagtede maatte han, da han manglede Embedsexamen, tilsidst bukke under for Næ bryder mangen en Læge sig intet om. Naar hans Patienter kun ligge paa Landet, saa er han fornøiet; om de ligge i aabne og fugtige Værelser, hvilket næsten overalt er Tilfældet, det er ham temmelig ligegyldigt. ringssorg. Foruden sig selv havde han en gammel Moder at forsørge. Han var een af dem, der under de Herrer Profess. Nyerup og Baden skulle deeltage i Udarbeidelsen af den uendelige Danske Ordbog, som Videnskaberselskabet besørger udgivet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-04-12
J Aaret 1795 indsatte han Thim Sogns Fattige til sine Arvinger, om han efterlod sig noget. Efterlader jeg mig intet – skriver han i sit Testamente, faae de og intet, og maae tage til Takke med min gode Villie." Det sidste blev Tilfældet, da han tilsidst maatte tære paa de 100 Rdlr. han havde tilkænkt de Fattige i Thim Sogn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-04-12
Det fortryllende Eenrum, som Kjøbenhavnerne i Almindelighed pleiede at gjøre en Pilegrimsreise til engang om Aaret, skal nu sælges ved offentlig Auction. Morderen, som dræbte Skipper Magbøll, og en anden Mand, der foer imellem Lybek og Alsøe, er paagreben, og sidder arresteret i Ærøskjøbing.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-04-12
Det er blevet tilladt alle saakaldte Justitia rier (Gerichtshalter), der tillige besørge Rettens Pleie og Politieforretninger paa adelige Godser i Hertugdømmene, efter foregaaende Ansøgning, at anlægge den reglementerede Politieuniform.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-04-12
Den 1 April ankom den Danske Cabinets coureer, Lieutenant Glas, fra Petersborg til Berlin, og reiste derfra til Kiel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-04-12
Digteren Hr. Øhlenschlæger, der for nærværende Tid opholder sig i Halle, har nu fuldendt en Tragoedie, hvis Æmne er taget af Fædrenelandets Historie, under Titel af: Hagen, Jarl. Oluf den Hellige, Einer Tampeskjelver a. forekomme i dette Digterværk.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-04-12
J forrige Aar opstod der i Bergen en Strid imellem Brændeviinssælgerne og Brændeviinskjøberne, angaaende Maalet. Det Kobber=Pottemaal, efter hvilket denne Stads Maal almindeligen gjøres, blev derfra indsendt til det Kongelige Danske Cancellie, hvor det blev befundet at være 77 for stort Politiemester Olsen har nu ladet bekjendtgjøre, at de Bergenske Tin, Blik, Kander, Potte- og Pæglemaal rigtig nok holde det anordnede Maal, naar det maales til Knoppen eller Prikken
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-04-16
Onsdagen den 16 April, 2126.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-04-16
Balletter En Comet uden Hale og et Skuespil uden Ballet ere begge lige sjeldne. Den Uindviede skulde lettelig troe, at Balletterne bestandig have Hensyn til eller staae i en nøie Forbindelse med det opførte Stykke; men det er ingenlunde Tilfældet, og man fandt det derfor ogsaa latterligt, at en Mand fra Landet engang raabte, da han saae Linna og Walveis efter Jeppe paa Bjerget: Stakkels Jeppe først blev du hængt, nu skal du brændes. Denne Jdee maatte nødvendig blive belet paa et Theater, hvor man ofte danser den lystigste Halling strax efter at Emilie eller Dyveke har opgivet Aanden, hvor man overalt varrer de forgeligste Skuespil med de meest burlesque Balletter, og de meest burlesque Skuespil med de sørgeligste Balletter. Ligesom man giver Børn Sukkervand, for at fordrive Smagen af den Medicin, de have taget ind, saaledes synes man at give de lystigste Danse ovenpaa de sørgeligste Stykker, for at fordrive de traaske Jndtryk, de kunde have efterladt sig hos Tilskuerne. Balletter, blot som Dans betragtede, ere sikkert ikke af stor Værdie. Hvad er en Dans, hvor man blot danser for at danse, hvor Konsten bestaaer i at dreie sig ti Gange omkring paa en Fod? Hvor man gjør Bevægelser med enkelte Dele af Kroppen, uden Sands eller Mening, Saadanne Balletter har man havt og har man tildeels endnu. De ere, for at bruge det mildeste Udtryk, ikke andet end Gjøglerie, og burde egentlig banlyses fra ethvert ordentligt Theater. Men ganske anderledes er det med det Slags Balletter, som den store No verre og hans værdige Efterfølger Galeotti. har indført. De ere sande Pantommespil, hvor ikke Ord, som kun forstaaes af enkelte Nationer, men hvor hvert Lem og hver Mu skeel taler et Sprog, som hele Jordklodens Mennesker forstaae, og hvor Følelserne tolkes med dobbelt Fynd. Til at forstaae et saadant Tungemaal behøves der kun Forstand og Hjerte Et saadant Skuespil maa nødvendigen intressere ethvert Menneske af Smag og Følelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-04-16
Hvo beundrer her ikke Harmonien i alle Bevægelserne, og den grændselse Nøiagtighed, hvormed de styres, Foden, Øiet, Haanden tale her, og udtrykke Hjertets lønligste Følelser. Hvert Skridt, hver Stilling er malerisk og henrivende skjøn; den mindste Bevægelse er beregnet efter Lidenskaberne og de indre Følelser. De Gamle havde bragt denne Konst til en Fuldkommenhed, som er os ubekjendt. Den skuespilelskende Deel af Roms Jndbyggere kappedes om at beundre en Batylus, Pilladus og Helas. Men vor Galeotti har imidlertid viist os i sin Lagertha og andre Mesterværker, at denne store Konst endnu ikke er aldeles glemt, og i vore Skuespil Annaler vil derfor en red færdig Efterverden nævne ham blandt de største pantommiske Digtere, Dannemark har eiet. Jeg siger med Flid Digtere, fordi jeg ikke troer, at der er større Forskjel imellem den pancommiske Digtekonst og den dramatiske, end imellem Malerie og Poesie. Efter min Formening er det ligesaa nødvendigt for Skuespilleren. at sindere Pantomme som Declamationen. Men saa gavnlige som Balletter kunne være, naar de ere hvad de bør være, saa skadelige for den gode Smag ere de Harlekinader, som man under Titel af Entreer og Divertissementer, stundom ogsaa Balletter, sammensmedder. Alt hvad man forelægger et tænkende Publicum bør i det mindste ikke være uden at Sands og Sammenhæng; men, at vi desværre alt for ofte maa see Danse, der ere ligesaa smagløse som sandsesløse, det er saa temmelig bekjendt. For kun at nævne een, vil jeg anføre den saakaldte Tatariske Entree. Den burde kaldes den Barbariske, thi den er saa barbarisk som mueligt. Jkke at tale om, at der er aldeles ingen Mening deri, uden forsaavidt, at der hoppes, springes og danses her Tatarisk, saa seer man ogsaa en Tatar danse et Solopartie med sin Tatarinde, hvori denne holder ham over ti Minuter i Skjægget, og danser med ham i en Attude, der ikke allene i og for sig er høist uanstændig i ethvert dannet Menneskes Øine, men som endog er dobbelt absurd, naar man betænker, at Østerlænderne ikke kjende nogen større Helligdom end deres Skjæg, som de end- og sværge ved, og at ingen tør røre derved, uden at paadrage sig deres uforsonligste Had og Forfølgelse. Den, som ikke kjender saa meget til Tatarer, burde ikke forfatte Tatariske Entreer. Man synes virkelig ikke at være stræng nok mod Balletforfattere; det urimeligste Tøi kunne de fremkomme med, uden at nogen paataler det. Enhver troer sig istand til at kunne componere Balletter og Entreer, og der behøves næsten ikke andet end brav Spilop, Svingom kring og Caprioler, forenet med en ret støiende sammenrapset Musik, til at erhverve sig sting rende Bifald. Jo mere Ungersk og Tatarisk en saadan Dans er, desstørre Regning kan man gjøre sig paa Gotts Blitz, Bravissimo!"
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-04-16
Saalænge som et Theater endnu ikke ganske er nedsjunket i Barbarie, burde man vaage over, at ikke hver Stymper saaledes kan misbruge den offentlige Taalmodighed, og fordærve Smagen for det ædlere Slags Dans. Danske Originallystspil.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-04-16
De fleste af vore nyere Skuesul ligne for danne Marchandisermalerier. De søge den virkelige Verden, og finde en indbildt, vi søge naturlige Mennesker og finde Jdealer, hvoraf hvert Træk næsten er os aldeles ubekjendt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-04-16
Inden og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-04-16
Indenlandske Efterretninger. J Følge et Brev, som Hr. Prof. Münter, har faaet under d. 15 Febr. har man blandt de Herculaniske Ruller opdaget et Fragment af et Latinsk Digt i Hexameter, 50 til 70 Vers langt. Der tales i samme om Slaget ved Actium, og det synes ogsaa, at Cleopatra's Død fortælles deri. Det er skrevet med Unzialbogstaver, som fuldkommen ligne de Græske, men hvert Ord er skilt fra det foregaaende og efterfølgende ved et Punctum. Man haaber, at det er et Værk af Varius, Horas's og Virgils Ven, og, som bekjendt, sine Tids begivenheders Heltedigter; man mener tillige at finde det Hele. Et Vers af samme har den Neapolitanske Correspondent meddeelt efter Hukommelsen: Consiliis nox apta ducum, lux aptior armis.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-04-16
For Oldgrandskeren er det yderst interessant, saaledes at see Oldtidens litteraire Skatte, efter Aartusinders Forløb, ligesom af sig selv komme frem af Jordens Skjød.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-04-16
Allerede d. 1 April ankom 9 Skibe fra Franske, Engelske og Danske Havne til Trondhjem. Medens Skibsfarten saaledes er i fuld Gang paa den usædvanligste Tid af Aaret, have vi i Dag d. 15 April igjen Vinter i Kjøbenhavn Gaderne ere bedækkede med Snee og Kulden temmelig stræng, De i Holsteen forsamlede Tropper have faaet Ordre, at exercere Compagnieviis nogle Gange om Ugen. Dagen for Special=Reven over de enkelte Regimenter er endnu ikke bestemt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-04-16
Man har hidtil troet, at de Arrester i Raspehuset, hvori undvigte Slaver efter deres Paagribelse hensættes, skulle være af den Beskaffenhed, at Arrestanterne umueligen kunne undslippe, saa tykke og høie skulle Murene være. Jmidlertid viser Erfaringen, at de dog ikke formaae at holde paa dem, de skulle forvare. Natten imellem d. 13. og 14 April undveg fra Rasphuset - ved Udbrud to uærlige Slaver, begge brændemærkede. - Det er nok neppe rigtigt at gjemme saadanne Personer i Residencestaden eller i Riget, hvor de ved deres Undvigelse kunde, og næsten nødes til at begaae mange ny Misgierninger, men det vilde være langt hensigtsmæssigere, at sende dem enten til een af vore egne Colonier eller at transportere dem, efter en foregaaende Overeenskomst med Engelland, eller Rusland, til Sydhavet eller Sibirien. Den Preussiske Regjering har, som bekjendt, allerede i et Par Aar sendt saadanne uforbederlige Forbrydere til Storien.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-04-16
Pastor Gulfebergs Handelsskole i Christian Hver Dag gives to Tilnig er nu i fuld Gang mers Underviisning, og Skolen har hidtil været besøgt af 24 Mennesker, hvoraf de fleste ere Handelsbetjente.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-04-16
Christiania havde der udbredt sig et usandfærdigt Rygte, at Fabrikør C. Winters Fabrikfolk, deels kun fortjente lidet eller intet, deels ikke fik deres Lønning i rette Tid. For at gjendrive dette Rygte har nu Hr. Winter ladet offentlig bekjendtgjøre, hvor meget hans Folk have fortjent fra 4 Maji forrige Aar til 31 Martii d. A. Heraf sees, at han i den Tid har betalt til forskjellige Arbeidsfolk 2383 Rdlr. Mærkeligt er det, at en Spinder og hans Kone have fortjent i 47. Uger 491 Rdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-04-16
J Nyboder ved Volden bygges nu et meget skjønt og rummeligt Sygehuus for Søetaten.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-04-16
Fra d. 25 Jan, til d. 22 Febr. er der død i Kjøbenhavn 34 Mennesker af Brystsyge, og 16 af - hvad der omtrent er det samme Svindsot, altsaa tilsammen 50 Mennesker i en Maaned. Det er ikke nogen Compliment for vort Climal
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-04-16
Udenlandske Efterretninger. Den Ungerske Hofkantsler Grev Palsyv. Endog opfordrede i Slutningen af f. A. Ungerns Jndbyggere til at understøtte de Østerrigske Provindser, der have lidt meest ved Krigen. Denne Opfordring har havt den bedste Virkning; der er allerede subskriberet for 156,353 Fl. i rede Penge, 18,754 Fjerdingkar Korn, 7450 Havre, 4970 Byg, 2600 Hvede, 100 Staldstude, 191. Heste. Keiseren har ladet disse ædle Ungerer bevidne sin Tilfredshed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-04-16
Den store Orcan, som herskede d. 27 Febr. fra den Franske og Engelske Kyst over Holland og det sydlige Tydskland, indtil Frankrige og Jtalien, har ogsaa i Em den frembragt sørgelige Virkninger. Om Eftermiddagen steg Vandet saa høit, at de, som boede nær ved Stranden, maatte redde deres Gods, og i de laveste Gader seilede man allerede med Baade, da pludselig følgende rædsomme Efterretning rygtedes: Tre Mennesker, sadde paa en Pæl i Delps, en Bugt af Nordsøen, og strede med de rasende Elementer om Liv og Død, uden at nogen kunde komme dem til Hjelp. - Skibet, som de hørte til, vilde slide sig løs fra Ankeret, og to af de Ulykkelige havde faaet befaling, at befæste et andet Tong ved en Pæl der i Nærheden. Da de nærmede sig samme kantrede Baaden, og de reddede sig nu paa en Pæl i Vandet. Her sadde de 2 1/2 Time, bestormede af Bølgerne, uden Haab og Redning. Omtavnende hverandre med Jnderlighed søgte den ene synkende Broder, de understøtte den endnu svagere, men forgjeves, Havet opslugede to af dem. Den tilbageblevne Ulykkelige støttede nu sit matte Hoved paa den venstre Arm i haabeløs Bedøvelse. Endelig nærmede en Baad med otte Mand sig, som satte deres eget Liv i Vove, for at redde hvad der var at redde. Een af dem tog fat i den Skibbrudne med en Baadshage. Nu syntes han at komme til sig selv igjen, han greb efter Hagen, og blev saaledes trukket i Land, men nogle Timer derefter døde han Jngen Stad synes at føle mere Virkning af Krigselendighederne end Frankfurt om Mayn. Jndqvarteringen er saa trykkende, at tre Borgere ganske nylig have taget sig selv af Dage derover, flere have erklæret Øvrigheden, at deres Forfatning tvinger dem til at skaffe sig No og Fred paa som me Maade. Alt dette uagtet gjør man dog endnu Paastand paa de to Mill. Gylden a.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-04-16
Landene imellem Rhin, Neckar, Mayn og Lahn lide i denne Tid ubeskriveligen. J en Tid af 3 Maaneder have de maattet forsyne en Armee paa 60 til 70,000 Mand med alle muelige Fornødenheder. Uden Magazin, uden Penge lever Soldaten paa Landmandens Bekostning. Mangfoldige Reqvisitioner udtømme den Riges Kræfter, den Fattige lider Mangel og pantsætter alt hvad han eier, for at tilfredsstille Jndqvarteringsfornødenhederne. Undersaatten kan ikke tænke paa sig selv, men maa kun sørge for Soldaten; de Formuende have 5 til 11 Mand Jndqvartering. Mange Familier have allerede fortæret deres Forraad til næste Høst, og sulte, medens Soldaten faaer Kjød, Grønt, Ost, Smør, Øl og Brændeviin. Desforuden maa der leveres ham fri Vask, Skrivematerialier, Tobak, Pudder, Pomade &c., kort, alt hvad der hører til Livets Beqvemhed og Fornødenhed. Officierernes Taffel bestrides af Sognene og foraarsage stor Bekostning. Den uskyldige lille ByFriedberg har hidtil maattet betale dagligen 20 Caroliner til Generalitetets Taffel. - Foruden et meget betydeligt Antal Pallisader har man i de Hessen-Darmstadtske Skove fældet over 1000 Egetræer, som Undersaatterne maatte besørge til Maynz. - Fornødenhederne kræves med en Strenghed, som man kun kunde vente af fiendtlige Tropper, og omendskjønt Øvrigheden og Undersaatterne gjøre alt for at opfylde Generalernes Ønske, saa besværer Soldaten sig dog, og foranlediger derved Skrivelser, som efterstaaende Hovedqvarteer, Darmstadt d. 23 Febr. 1806.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-04-16
Den Pligt, der er Dem paalagt, mine Herrer, at underholde de Tropper og Heste, der ligge i Deres Distriet, forbinder Dem til at levere de første sund Føde og de sidste Fourage af den bedste Beskaffenhed. Men med Mishag erfarer jeg, at denne Pligt hidtil ikke er bleven opfyldt, og at De have glemt alle de befalinger, der i den Henseende er givet Dem af Deres Souverain. Jeg befaler dem derfor, i Fremtiden nøie at opfylde hvad der paaligger Dem, da jeg ellers seer mig nødsaget til, at anholde hos H. Durchlaucht, om, at Deres Poster besættes med Undersaattere, der ere bedre sindede, H. Durchl. Tillid mere værdige, og mere istand til at opfylde hans Villie. Men i saa Fald vilde det smerte mig, at fornegte mit Hjertes Godhed for et Øieblik, og udøve en nødvendig Strenghed. - Jeg haaber, at denne Skrivelse, som De har aftvunget mig, vil have den Virkning, jeg lover mig deraf, nemlig mine Troppers Velbefindende, som jeg bestandig skal søge at forene med Jndbyggernes Rolighed og Sikkerhed. Jeg har den Ære at hilse Dem.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-04-16
Rigsmarchallen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-04-16
Leievre. I det Hele hersker der blandt Tropperne en fortræffelig Krigstugt, og enhver Forseelse straffes efter Lovens Strenghed. Men desuagtet ere Enbedsmændene og Forstanderne dog imellemstunder udsatte for Ubehageligheder, naar de søge at afværge irregulaire Fordringer. En agtet Landmand blev uforskyldt af Stædets Commandant nylig dømt til 4 Dages Fængsel &c. Men der gives ogsaa mange ædle Mænd, der udmærke sig ved Menneskekjerlighed. Marchal Augereau roses især i den Henseende. En Underofficier, som nylig var misfornøiet med en Frankfurtsk Borgers Huuskost, fordrede truende en bedre. Borgeren beklagede sig derpaa hos Marchallen, og fremlagde den forsmaaede Mad. Underofficieren blev fremkaldt og spurgt om det var den Ræt, man havde villet give ham: svarede han, men det er en Kost for en Nu Gemeen, ikke for en Underofficier." vel, svarede Marchallen, han skal være en Gemeent
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-04-16
De nu bekjendtgjorte Depecher fra den Engelske Gesandt i Wien, Sir Arthur Paget, til Lord Mulgrave, kaste meget Lys paa de sidste Krigsbegivenheder i Tydskland, der have frembragt saa stor en Revolution i den Europæiske Politik. Strax da man i Aug. f. A. havde i Østerrige udstedt et Reglement, efter hvilket Armeen skulde sættes paa Krigsfod, gik den Franske Ambassadeur Rochefoucauld hen til Coblenz med Reglementet i Haanden. Hans første Ord vare: Vous vouler den la guerre, en bien, Voulaurer, (De vil altsaa Krig, nu vel! De skal faae den 4). Samtalen var meget heftig. Paget anfører følgende Feil paa de forenede Magters Side, som Aarsag til Krigens ulykkelige Udfald. Den fornemste Feil bestod deri, at man rykkede med en Aar alt for liden Magt i Feldten, uagtet Massens kun havde 70,000 Mand i Jtalien og Napoleon derimod 140,000 Mand i Tydskland, saa begyndte man Feldttoget i Tydskland med 80,000 Østerrigere, medens Erkehering Carl for at angribe eller modsætte sig Massena, havde 100 til 120,000. Aarsagen til denne besynderlige Fordeling udleder Ministeren deraf, at General Mack, som alt for vel vidste, at Erkehertugen bestemt hadede ham, ikke vilde affordre ham et betydeligt Antal Tropper, for ikke at forøge dette Had. Denne falske og ilde anbragte Delicatesse var den fornemste Grund til Krigens ulykkelige Udfald. Det var i den yderste Nød at man lod komme 70 Bat. Jnfanterie fra Jtalien, for at forstærke Prinds Ferdinands Corps, og dette foraarsagede allerede stor Ombrage hos Erkehertugen.