JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1790-01-04
Dette Jndtog skeede om Eftermiddagen Kl. 3 igiennem Lakener Porten. J Carossen hos Hr. van der Noot sad den forrige Rector ved Universitetet i Løwen. Den hele patriotiske Garde, saavel Jnfanterie, som Cavallerie, stod under Gevæhr; de vare omtrent 6000 Mand stærk, og samtlige i Uniform.
Viborger Samler, 1790-01-04
J de samtlige K. K. tydske Arvestater, Gallicien iberegnet, ere iblant de Civile Personer i afvigte Aar copulerede 87, 192 Par. fødte 418,014. og døde 367. 816, altsaa 50, 198 flere fødte end døde.
Viborger Samler, 1790-01-04
Rom, den 21 November. Man taler i alle Selskaber om en her til Verden ankommet Barnet er et fuldkomment Menneske lige ind Vanskabning. til Hovedet, men dette ligner en Gied, har 4 Øine og 2 smaa Horn.
Viborger Samler, 1790-01-04
Jndenlandske Nyeheder. Fra Kiøbenhan af 22de Dec. f. A. skrives i de Hamborgske Aviser: Hans Majestæt har allernaadigst udnævnt Dhrr. General-Lieutenant Greve C. Moltke til Jnspector over Cavalleriet, Gen. L. von Kreber over Jnfanteriet, og Gen. L. Greve Golz over de lette Tropper.
Viborger Samler, 1790-01-04
Af den efter Kongelig befaling trykte Beretning fra Provianterings Commissionen seer man følgende Data: J. Følge Ind- og Udførsels Listerne, o. s. v. har Kiøbenhavn 5 Tdr. Hvede til Brænde forbrugt: J Aaret 1787, 56,07 viin, 47,745 Tdr. dito til Meil; 61,382 Tdr. Rug til Meel; 61, 100 Tdr. Byg i Malt. J Aaret 1788. 59,046 Tdr. Hvede til Brændeviin, 49,519 Tdr. dito til Meel; 53190 Tdr. Rug til Meel; 69,045 Tdr. Byg i Malt. Kiøbenhavn forbruger altsaa i en Vinter eller 6 Maaneder, saalænge Brændeviinsbrænden af Rug er forbudden og de Miliaire Etats blive forsynede af de Kongel. Magaziner, 28000 Tdr. Rug; i samme Tid 52,000 Tdr. Hvede til Brændeviin og Meel; og i et heelt Aar 65000 Tdr. Byg til Malt. Fra 1te Octobr. indtil Skibsfarten ophørte, var i forrige Aar (1788) indført til Søes: 18,326 Tdr. Rug, 23,000 Tdr. Hvede (i Aaret. 1787. 40,000 Tdr.), og 12000 Tdr. Byg, til Lands 7000 Tdr. Rug, 4000 Tdr. Hvede og 16,000 Tdr. Byg.
Viborger Samler, 1790-01-04
Fra 1ste October til 7de December d. A. (1789) er indført til Søes 33,285 Tdr. indenlandsk, og 6195 Tdr. fremmed Hvede, 15614 Tdr. indenlandsk og 11046 Tdr. fremmed Rug; 8,740 Tdr. indenlandsk og 210 Td. fremmed Byg, til Lands i samme Tid 656 Tdr. Hvede, 1476 Tdr. Rug og 10, 862 Tdr. Byg. I Helsingøer ere Torvepriserne: Rug 30 a 31 Mark, Byg 19 a 20 Mrk. Havre 11 a 12 Mrk. Udi Viborg Stift er udi sidstafvigte Kirke=Aar 1789 kopulerede 504 Par, Fødte af Mandkiøn 811, Qvindekiøn 823, uægte 67, tilsammen af begge Kiøn 1701.
Viborger Samler, 1790-01-04
Døde. Mandkiøn. Qvindekiøn. Fra 2 til 10 - - 100 og derover Summa 701. Tilsammen af begge Kiøn 1373, altsaa i det ganske Stift 328 flere Fødte end Døde.
Viborger Samler, 1790-01-04
De betydeligste angivne Mærkværdigheder ved de Fødte og Døde i Viborg Stift udi sidstafvigte Kirke=Aar 1789. Aars Herred.
Viborger Samler, 1790-01-04
J Hornum, Hylleberg og Fleisborg Sogne, en Enkemand gift 4re Gange, en omkommen i ondt Veier paa en Heede.
Viborger Samler, 1790-01-04
J Blære Sogn og Bye en Kone født Trillinger, hvoraf de 2de ere dødfødte, men den 3die lever endnu, en mistet Livet i ondt Veir paa Marken. Fiends Herred.
Viborger Samler, 1790-01-04
J Kobberup og Fellingberg Sogne en Mand pludselig styrtet af en Vogn og strax død.
Viborger Samler, 1790-01-04
Fleschum Herred.
Viborger Samler, 1790-01-04
J Guddom og Lillevorde Sogne en druknet. Gislum Herred.
Viborger Samler, 1790-01-04
J Steenild Sogn en gl. Kone falden i en Aar og druknet, da hun ville gaae hiem fra Kirken, hvor hun samme Dag havde været til Herrens Bord. Harre og Nørre Herred.
Viborger Samler, 1790-01-04
J Grinderslef Kloster og Grønning Sogne en Kone død som havde oplevet 96 Aar, og et Barn druknet i en Potte Vand. Provsten har ført til Som mærkværdigt i det Heele, bør til Guds og Kongens Ære anføres: at ikke saa af Almuens Barsel Qvinder med deres Børn ere ved den allernaadigst beskikkede Skivehuus Amts-ChirurgiGorgii Tieneste blevne reddede og holdt i Live med Helbred her i Salling.
Viborger Samler, 1790-01-04
Hellum Herred.
Viborger Samler, 1790-01-04
J Brøndum Sogn og Bye døde et par ægte Folk kort efter hinanden og bleve begge paa engang begravne. Deres Søn, som med Kone, var nogle Miile frakommen der i en Besøgelse, døde faa Dage derefter, og bleve ligeledes begge paa een Tid nedsatte i een Grav.
Viborger Samler, 1790-01-04
J Skiørping og Fræer Sogne en druknet af VaadeHindborg og Rødding Herreder. I Dølbye Sogn, en Kone 63 Aar gl. af Vester=Dølbye frosset ihiel paa samme Byes Mark, da hun i Sneefog ville gaae hiem fra Skive. J Lem Sogn en hængt sig i Kirketaarnet i Klokkestrængen. Hindsted Herred. Endeel af de Døde i dette Herred ere bortrykkede af HalsJnflamation og Forraadnelses Feber Hornum Herred.
Viborger Samler, 1790-01-04
J Nørholm og Restrup Sogne: En gl. Mand død meget hastig om Natten i sin Seng.
Viborger Samler, 1790-01-04
J Ellitshøi og Svendstrup Sogne: En gl. Kone som var udgaaet med Spind, tilsatte Livet i stærk Sneefog og fandtes død 3 Dage derefter. Middelsom Herred. J Winkel og Rind Sogne: En Karl knust og qvalt under et Læs Gods, som veltede paa ham.
Viborger Samler, 1790-01-04
J Grensteen Sogn Stevnstrup Bye en Mand og en Kone, hvor de og begge vare fødte, de havde levet i Ægteskab sammen i 5 Aar, kom begge i een Grav og havde været meget skikkelige Folk. Manden var 92 og Konen 71 Aar gammel.
Viborger Samler, 1790-01-04
J Vestervelling Sogn og Bye, blandt de døde var en Mand 64 Aar gl. som gik frisk og sund ud af sit Huus om Morgenen, i Sælskab med andre for at arbeide i Skoven, men døde uformodentlig strax uden for Byen. Nørlyng Herred. J Viborg Søe en Landsoldat ulykkeligviis druknet. J Dollerup Finderup og Raunstrup Sogne 2 Mænd funden frossen, J Vammen, Lindum og Bigom Sogne: ihiel paa Marken. 2 Mænd ihielslagne af 2 Træer i Skoven, som faldt paa dem. Rinds Herred.
Viborger Samler, 1790-01-04
J Testrup Sogn, en Mand død meget pludselig. Slet Herred.
Viborger Samler, 1790-01-04
J Alstrup Sogn, en død efter et Vaadeskud af en anden udi hans Been, en Taabelig bortgaaet, og efter nogen Tids Forløb fundet død i et Kiær. J Kornum og Løgsted Sogne: en druknet. Sønderlyng Herred.
Viborger Samler, 1790-01-04
J dette Herred intet mærkværdigt. J heele Stiftet født 10 Par Tvillinger, 5 Koner døde i Barselseng, og 24 dødfødte.
Viborger Samler, 1790-01-04
Kiøbenhavn, den 25de December. Torsdagen den 24de December blev af Høieste Ret i Sagen: General Fiscalen paa Embeds Vegne, contra Delinqventerne Lars Benzelstierna, William O'Brien og Thomas Shields, afsagt følgende Dom: J Lars Benzelstierna bør have sit Liv forbrudt. William "O'Brien og Thomas Shields har hver for sig arbeide i " Jern i Kiøbenhavns Fæstning deres Livstid. J Henseende til de idømte Omkostninger og Salarium bør Commissariernes Dom ved Maat at stande. Udi Salario for Høieste Ret betalet de Tiltalte een for alle og alle for een til General=Fiscalen 100 Rdlr.
Viborger Samler, 1790-01-04
Kopulerede. J Endrupholms Mølle Hr. Gabriel Friis, og Jomfrue Friderike Tranberg.
Viborger Samler, 1790-01-04
Vacancer: Det residerende Capellanie til Tversted, Ugger bye og Bindslef i Aalborg Stift, 96 Rdlr. 4 Mrk.
Viborger Samler, 1790-01-04
Bekiendtgiørelse. J allerunderdanigst Følge Hans Kongelige Majestæts allernaadigste Bevilling saaledes lydende: Cytimus 4 Rdlr. Vi Christian den Syvende, af Guds Naade Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug udi Slesvig, Holsten, Stormarn, Dytmarsken og Oldenborg giøre alle vitterligt: At eftersom forrige Amtmand over Skivehuus Amt, Os elskelige Hr. Christian Carl von Gabell, Ridder, Vores Geheimeraad og Kammerherre, for Os allerunderdanigst haver andraget: at da han imodtog bemeldte Amt, efter hans Svigerfader afgangne Geheimeraad Rosencrantz, var ingen Oberformynderie Protokoll der bleven holdt, samt at hans Eftermand Os elskelig Niels Sehestedt, Vor Kammerherre og Stiftbefalingsmand over Viborg Stift, ikke har villet modtage fornævnte Amts Oberformynderie i den Tilstand, samme forefindes; da ville Vi efter fornævnte Geheimeraad Hr. Christian Carl von Gabells berhos allerunderdanigst giorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at han ved Proclama sub poena præclusi & perpetui silentii, maae med Aar og Dags Varsel, udi de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser, Addresse=Contoirets og de Aalborgske Jydske Efterretninger, samt den Altonaiske Mercur, 3de Gange efter hinanden, indkalde alle saavel Myndige, som Umyndige, der formeene sig i nogen Maade at at have noget at fordre ved meerbemeldte Skivehuus Amts Oberformynderie, derom at melde sig hos Bye- og Herredsfoged Ole Selmer udi Vor Kiøbstæd Skive, inden foranførte Tids Forløb, med lovgyldige Beviiser; og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vores allernaadigste Bevilling læses for vedkommende Værneting, samt den Oberret, hvorunder samme henhører; Hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette, og for Skade at tage vare. Givet paa Vort Slot Christiansborg udi Vores Kongelige Residentsstad Kiøbenhavn, den 27 November 1789. Under Vort Signet. (L. S. Efter Hans Kongelige Majestæts allernaadigste Befaling. C. v. Brandt. P. Aagaard. Schow. Colbiørnsen. Bliver herved alle og enhver, saavel Myndige som Umyndige der formeene sig at have noget i nogen Maade at fordre ved Skivehuus Amts Oberformynderie, 3de Gange sub poena præclusi & perpetui silentii, indkaldede, for derom at melde sig hos Hr. Bye- og Herredsfoged Ole Selmer i Skive, inden den i allerhøistbemeldte Bevilling fastsatte Tid med lovgyldige Beviiser. Aalborg den 23de December 1789. T. C. v. Gabell.
Viborger Samler, 1790-01-04
andagen den 22 Febr. 1799, bliver Skiftet efter afgangne NThomas Jensen Sabroe og Hustrue Jngeborg Simonsdotter i Aarhuus, der hidindtil har henhvilet efter en liden ventende Arv efter Frands Mortensens Enke sammesteds, foretaget paa Aarhuus Raadstue. Thi indkaldes begge disse afdødes Arvinger til samme Tid at møde eller møde lade, for at observere deres Partes og godtgiøre Deres Arveret; og ligesaa indkaldes Stervboets Creditorer da enhver efter Loven og Boets Omstændigheder skal vederfares hvad Ret er. Aarhuus, den 22de Decbr. 1789. N. Rohde. N. Hviid.
Viborger Samler, 1790-01-04
Onsdagen den 24 Febr. 1790, bliver Skiftet efter forrige Podemester Niels Sørensen Lund i Aarhuus foretaget til Slutning paa Raadstuen sammesteds; thi ville Arvingerne samme Tid og Sted med behørig Legitimation sig indfinde. Aarhuus, den 22de Decbr. 1789. N. Rohde. N. Hviid.
Viborger Samler, 1790-01-04
Forsdagen den 11te Febr. 1790, bliver en i Aarhuus Hr. Andreas Kaarsberg og Med-Jnteressentere i een af dem for faa Aar siden anlagt Tobaks=Fabriqve tilhørende Gaard, beliggende uden for den yderst Minde=Port strax ved Jndløbet i Aaen, formedelst 3de af Jnteressenterne ere døde, stillet til offentlig Auction paa Stædet til Bortsælgelse med alle Fabrique=Redskaber, og om antagelig Bud skeer, uden flere Auctioner bortsolgt. Gaarden, som tildeels er nye af Bygning, og ellers i god og vel vedligeholdt Stand, bestaaer af 14 Fag Huus til Gaden, 10 Fag Bryg=Huus, 9 Fag Sidehuus til Haugen, 22 Fag Baghuus, alt 2 Etager Muur= og Bindingsværk samt 17 Fag Halvtag, item Haugeplads, og endnu et Huus at tørre Tobaksblade udi 28 Fag. De betydeligste Fabriqve Redskaber bestaaer i følgende: en stor Presse med 12 Pressebretter og Klosser, en dito med 6 Pressebretter og Klosser og en mindre dito med Tilbehør, hvilke 3de Presser kan presse paa eengang 2000 Pd. Tobak. Et Engelsk Skiærværk med behørig Presse, hvorudi er 4re Rum og Skruer, samt 21 Kasser med Rammer indrettede at skiære biskop=Tobak med, 2de Hollandske Skiær=Værker at skiære Krøl=Tobak med, 1 Karveblok med Kniv at skiære 4re skaaren Tobak med, tvende Blokker med tre toebladede Knive at fabriqvere Snus=Tobak med, en Valtse med alt Tilbehør at trykke Papiir med, og en Trykkeblok, og endelig Kiedler, Kar, en Ballance, og andre mange til Fabriquen henhørende Redskaber. Gaarden er saa rummelig, og Værket saa ordentlig og complet indretted, at derved blev forarbeidet i Aarene 1779, og 1780, hver Aar p. p. 160000 Pd. alle Slags Tobakker, som og kunne afsættes. Ellers tiener til de Lysthavendes Efterretning, at paa Aarhuus Mark tet omkring Byen ere beqvemme Jorder til Tobaks Aufling, som kan bekommes enten i Leie eller til Kiøbs. Aarhuus, den 22 Dec. 1789. Godses Reserva Mandskab, som uden Malt Tilladelse opholder sig uden for deres Fødestavn, bliver herved indkaldet til Møde ved forestaaende Extra Session for Bouflinge Amt, saafremt de vil undgaae den Uleilighed og Straf, som Udeblivelsen maatte foraarsage. Møltrup, den 16 Decembr. 1789.
Viborger Samler, 1790-01-04
Paa Herskabet S. T. Hr. Capitain de Lindes Vegne, S. Grønbech.
Viborger Samler, 1790-01-04
Da den allernaadigste befalede Extra-Session, for Silkeborg Amt, ventes med første foretaget, der efter Sigende for Liusgaard og Hitz Herreder holdes i Viborg; Saa bliver i Følge det Høi Kongelig Cancellies Skrivelse af 20de Junii sidst, som befaler alt Mandskab over 18 Aar gammel, at indfinde sig ved samme, de af Winderslevgaards Godses Mandskab, der i forrige eller nu værende Eieres Tid er undvigt, iblant hvilke især nævnes Christen Krop, fød i Hingeenroulleret Landsoldat, ved Extra-Sessionen den 3 November 1788, og fra den Tid absenteret sig, og ikke siden enten til Mynstring eller paa Godset indfunden sig, samt alle de, der med eller uden Tilladelse opholder dem uden for bemeldte Gods, herved indkaldet at møde for bemeldte Extra-Session naar den foretages. Hvilke der ikke møder, haver sig selv at tilskrive den deraf flydende Uleilighed. Winderslevgaard, den 1 Decbr. 1789. H. Juul, Fuldmægtig ved Godset. N. B. Major von Stockens iboende Gaard i Wiborg, i store St. Hans Gade, nær ved Torvet, er underhaanden at faae til Kiøbs, paa de meest beleiligste Conditioner, hvoriblant denne: at ikkuns 1/4 Deel af Kiøbe Summen betales førstkommende Snapsting, Resten kan blive staaende i Gaarden paa 1ste Prioritet, imod de sædvanlige Renter. Gaarden med sin fordeelagtige Hauge er daglig i Øiesyn i Majorens Fraværelse hos hans Frøken Søster, som boer paa Stedet.
Viborger Samler, 1790-01-04
Et ungt Menneske, som i dette Aar er bleven Student, og nylig hiemkommen, samt kan forevise gode Attester om sit Forhold, ønskede sig en Leilighed som Volunteur paa et Contoir hos en Stiftamtmand eller Amtmand. Nærmere Anviisning gives herfra Bogtrykkeriet. vende fremmede Hester, den ene bærbrun med IV. H. hvid Stierne i Panden, den anden sort, med hvid høire Bagfod, er at finde hos Søren Olesen og Oluf Nielsen i Aarslev ved Randers, og hos Søren Brendgaard i Søebye er en gammel sortebruun Hoppe med hvid Stierne i Panden, bemeldte Bester ere paa befalet Maade oplyste og herved 3de Gange i Viborg Samler oplyses; hvem samme beviislig tilhører, ville melde sig derom hos ovennævnte, da de imod Omkostningers Erstattelse kan blive til sin Eiere udleveret. Aarslev & Søebye den 12 Decbr. 1789. Uds Gaard, beliggenCapitain v. Bode paa Vestergade nær ved Torvet her i Byen, er at faae til Kiøbs, og kan tiltrædes næstkommende Paaske=Flyttetid. Gaarden er indrettet for en honet Familie, og for et par Aar siden forøget med 2de nye Værelser, er vel vedligeholdt, har fornødne Udhuuse og en smuk liden Hauge. til Kieldkier ved Weile, an Hr. C. Steenstrup viser hvor en Capital af 10000 Rdlr. stoer Tie Tusinde Rigsdaler, enten samlet eller adskilt i 2de Dele, er til Laans at bekomme i førstkommende Wiborg Snapstings Termin, imod 4re pro Cento aarlig Rente, og antagelig got første Prioritets Pandt i Jordegods som herved 3de Gange efter hinanden bekiendtgiøres. af Wiborg Byes Fattig-Casses Capi730 Rdlr. taler ere at faae til Laans til næstkommende Snapsting 1790 imod lovbefalet Pandt. Vedkommende ville behagelig derom melde sig hos L. Randrup, Klokker og Fattiges Forstander.
Viborger Samler, 1790-01-04
Hvor en Capital paa 4000 Rdlr. udi førstkommende Viborg Snapsting er at bekomme imod forsvarlig Pant og gangbar Rente enten i Jordegods eller og anden skadesløs, Sikkerhed gives Anviisning hos Sognepræsten Niels Grøn i Ramme ved Lemvig.
Viborger Samler, 1790-01-04
Hvor en Capital paa 2000 Rdlr. til næstkommende Viborg, Snapsting 1790 udi sikker Pandt i Jordegods med Tiender og mod lovlig Rente, kan vorde udsat; anviser Forpagter Petersen paa Boller ved Viborg, som Jordebogen over Pandtet ihændehaver. stor Sølv Pibehytte er funden strax østen for Ørum Bye, paa Landeveien. Eiermanden kan mod Bekostningen af dets Jndrykkelse i Avisen og en billig Findeløn faae Hytten med sin Lænke hos Christen Nielsen, Kroermand i Ørum.
Viborger Samler, 1790-01-04
Avispengene for denne Aargang af den Viborger Samler ville Dhrr. Postmestere, eller hvo Udenbyes, som maatte have paataget sig Jncassation for nogen deraf, behage, ved den sædvanlige Tid, at erlægge til mig undertegnede. S. Gierulff. Wiborg den 21 Decbr. 1789. Cancellieraad, Landsdommer og Borgemester. Helle og enhver Vedkommende i Viborg Stift, samt Halds og Skivehuus Amter anmodes, i seeneste til den 28 Januarii d. A. ufeilbarlig at tilstille mig befalet Rigtighed for den Kongel. Justitskasses Jndtægter for det til den Tid forløbne halve Aar. Skulle imod Formodning nogen derefter udeblive, da seer jeg mig nødsaget til at fyldestgiøre Placaten af 30te December 1738. Ligeledes forventer jeg mig de sædvanlige aarlige Jndberetninger med første Post tilstillede. Viborg Stifts=Contoir den 2 Januar. 1790. N. Sehestedt.
Viborger Samler, 1790-01-04
Hvem der behøver en Capital udi næste Viborg Snapsting, 1790 paa 10,000 Rigsdaler eller derunder, imod forsvarlig Pandt i Jordegods og Tiender og gangbar Rente, ville behage derom at correspondere med Lillelund paa Landting pr. Holstebroe. son Jagt, som kan føre omtrent 200 Tdr. Korn, med Seile, Touge, Ankere og videre Tilbehør, kan faaes at kiøbe for billig Priis hos Kammerraad Hansen paa Land ling. Hvem der agter at kjøbe samme, ville behage derom at melde dem jo før jo bedre.
Viborger Samler, 1790-01-04
Et skikkeligt Menneske, som kan foreviise gode Attester, søger Tieneste som Fuldmægtig, eller Skriverkarl, helst ved et Landgods, hvorved han er vant. Nærmere Underretning giver Klokker Randrup i Viborg. mod sikker Prioritets Pante-Rigtighed, i Kiøbstædjorder eller Landgods, kan erholdes en liden Capital af 500 Rdlr. enten strax eller til førstkommende Snapsting. Nærmere Efterretning giver Procurator Schorler i Viborg.
Viborger Samler, 1790-01-04
Den Viborger Samler udgives fremdeles eengang ugentlig herfra Bogtrykkeriet, ligesom hidtil for 5 Mark Aargangen.
Viborger Samler, 1790-01-11
Fag Boe. DEN Kongelige privilegerede. VIORER SALERNo. 2. ATTENDE AARGANG. Mandagen den 11te Januarii.
Viborger Samler, 1790-01-11
J intet Rige ere de borgerlige Fortienester udelukte fra de høieste Embeder. Florida Blanca i Spanien, Necker i Frankrig, mange Ministre i Engeland, Stampe i Dannemark, Michaelis i Preussen, og hundrede andre ere Beviser derpaa. Hvorfor vil man undertrykke Adelen, Den bær virkelig en Byrde, til hvilken Borgerstanden vil ikke beqvemme sig. Borgerstanden er lykkeligere, end den adelige. Den kan blive Alt; den adelige ikke. Den er fri, den adelige er i Tvang. Hvor Borgeren siger Tak, der er den adelige underdanig Tiener. Den personlige Soumission er ham medfødt. Borgeren er egen Herre. En Adelsmand Stolthed, er Latterlighed. En Borgers Stolthed Grovhed. Men Grovhed har undertiden Grundighed.
Viborger Samler, 1790-01-11
Et stort velordnet Rige kan ikke bestaae uden Adel. Og selv i Republiker er altid Adel. Man har kun ikke Navnet. J enhver Republik er en vis Stand den fortrinlige, i det mindste er den det, som giver Rettighed til at sidde i Raadet. J det store Nord=America er for nærværende endnu ingen fast Regieringsform. Og dog herske der de rige anseelige I. 23 s. Kiøbmænd, og de store Landgodseiere over Mængden. Folket bliver stedse regieret, stedse behersket. Naar det sikkerst troer, at det selv regierer, bliver det (som fordum i Athenen og Rom, og nu omstunder i Frankerig) lumsk bedraget og tyrannisk behersket af Folkets Forstandere (Demagogen). Naar det troer at være meest fri, er det sit Slaverie nærmest. Da det Romerske Folk havde, isteden for deres forrige 2, nu deres 10 Tribuner, og var forsynet med den største Magt, da kom det i Cæsarer nes Lænker. Jeg har kun villet skildre nogle Træk af Adel standens Nytte. Naar denne Stand vil gjøre et Aristokratie, naar den vil skade de andre Stænder; da er det billigt, at den bliver indskrænket, at den bliver tilbageviist inden sine Grændser. Men det er Regenterne selv, som allerede for lang Tid siden tragte efter og arbeide paa, at indskrænke Adelen, som de frygte for som Opsynsmænd over Magtens Ballance i Vægten, og at begunstige Borgeren og Bonden imod Adelen. - Adelen er for nærværende trængt fra alle Sider. Denne Periode vil gjøre den viis. Thi Periode er det kun, - eller der opstaaer Anarchie, Folkeraserie, og endelig en Jern=Despotismus. Fra et vis Sted i Tydskland skrives følgende: Det Berlinske Hofs Beslutning, saasnart Aarstiden tillader det, at lade 2de Armeer rykke i Feldten, er nu uden for al Tvivl. En skal, under Anførsel af den regierende Hertug af Brunsvig, foreenet med Polske Tropper, den anden under Prinds Henrichs Overcommando, agere mod Bøhmen og Mähren. Kun en almindelig Fred kan forandre den fastbestemte Plan, men en Fred, som ikke blot skulde være sluttet blant de krigførende Magter, men ved hvilken og alle de andre Omstændigheder og Anliggender, som nu ere i Bevægelse i Europa, skulde være fuldkommen afgjorte og bragte til Rolighed. Og hvor usandsynligt, hvor næsten moralsk umueligt er for nærværende Tid dette Dog beretter en seenere Tidende fra et sikkert Sted, at med en der ankommen Estaffette er indløben den Efterretning, at Udsigten har pludselig vendt sig. Kongen af Preussen skal være bleven misfornøiet med Pohlen, og efter BendersForlis er Divanet bleven saa bestyrtset, at det er virkelig bleven tilbøielig til at giøre Fredsforslage. Jntet i Verden er usikrere end Politiken, og just derfore ogsaa Freden.
Viborger Samler, 1790-01-11
Af det Viborgske Jnfanterie-Regiment som den 1ste Januarii er incorporeret andre Regimenter og Corpser, er Hr. Regimentsqvarteermester Bøggild og Hr. Auditeur Hammer bleven sat paa Vartpenge, hver 150 Rdlr., men Regimentsfeltskieren Doctor Silchmüller i Naade bleven beafskediget med 150 Rdlrs. Pension aarlig.