JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-12-06
Borgemester Rohde i Aarhuus lader sin iboende Gaard paa Hiørnet af Canniche Gade og Skolegade stille til offentlig Auction til Bortsælgelse, uden fleere Auctioner, Torsdagen den 14de December førstkommende, om Eftermiddagen Kl. 2 slet, paa Byens Raadstue, og dernæst een ham tilhørende Toft inde i Byen imellem Skidengyden og Hospitalets Hauge, ogsaa uden flere Auctioner, Gaard og Toft kan faaes samlede, og ellers hver for sig, ogsaa under Haanden inden den Tid om Liebhaberne melder sig. Gaarden er taxeret i Brand=Cassen for 3940 Rdr. Smukke Nyt Aars Vers paa Taft. 20 sk. Dito dito. 18 s. Arker dito. 6 s. Portofeuller til smaae Nyt Aars Vers. 22 s. Huuslægen, 3 Bind i Velskbind. 3 Rdr. 3 Mk. Carl von Carlsberg, 2det Bind i dito. 1 Rdr. 1 Mk. faaes hos Bogbinder. N. Cortsen i Randers, For en 3 Uger siden er fra Niels Nielsen i Liisberg, bortkommen en sorthielmet Koe, med en hvid Streg over Bovene, hvid under Maven, og sort paa begge Sider af Munden samt klippet paa venstre Side med N. L. B., Koen var i 9de Aar, og skulle omtrent paa denne Tid kalve. Hvem som kan opdage samme og tilmelde Eieren det, kan derfore vente en Douceur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-12-06
Peder Jacobsen Krekier, i Krekler Bye, har for en 4 Dage siden optaget et gammel sort Øg paa hans Mark, som af ham i Foraaret var solgt til Rasmus Pedersen Smed i Malling, og af denne igien solgt paa Horsens St. Hans Marked, men til hvem vides ci. Eieren til dette Og, kan erholde samme, imod dette Avertissements og Foderlønens Betaling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-12-06
J Hos mig bekommes gode Citroner, Lon P. M. dons Sennep, tørre Kirsebær, Brunsvigske, og Garlebhumle, Conjack, Caffee og Sukker, Thee, lybsk Peberrod, god Lampeolie, med videre til billig Priis. Peder Raae. T. Hos Thøger Kiersgaard paa Medelgade P. M. i Aarhuus kan bekommes gode Citroner, Brunsviger skruede Humle, lybsk Peberrod, gode tydske Svedsker, alt til billig Priis.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-12-06
J Følge Hans Kongelige Majestæts allernaadigste Bevilling af 18de hujus, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel sub poena præclusi et perpetui silentii Creditorerne udi Stervboen efter den afdøde Chef for det Jydske Regiment lette Dragoner, Hr. General=Major Caspar Friderich von Gahler, for os at anmelde og beviisliggiøre deres Fordring paa den Maade som Loven bestemmer, inden bemelte Tids Forløb. Ligeledes indkaldes bemeldte Boets Debitorer til os at betale, hvad de tildette Boe maatte være skyldig. Skifte=Commissionen i Randers, den 24de November 1797.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-12-06
Paa det Kongel. General=Auditoriats Vegne som Committeret. Schvendsen. Hobe, Wedege, Premier=Major. Major Regiments=Qvarteermester, og Auditeur. ved det Jndske Regiment lette Dragoner.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-12-06
En stor velindrettet og velbygget Gaard paa Middelgade i Aarhuus, bestaaende af 39 et halv Fag Huus 2 Etagier, 8 Fag Halvtag, har stor Gaardsplads, ypperligt Vand, samt en Have til Fornødenhed; kan faaes til Kiøbs for 1800 Rigsdaler; den kan tiltrædes 3 Uger efter Kiøbet. Eieren deraf er Obel i Levring.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-12-06
En Gartner kan faae til Kiøbs eller Leie, saa meget Jord han maatte attraae, til en Frugt- og Kiøkken=Hauge, og anstændig Boepæl, udi det uden for Randers søndre Broer opbygte Huus, naar derom accorderes med Eieren. Randers, den 1ste Decbr. 1797.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-12-06
Den 15de Decbr. førstkommende om Eftermiddagen Kl. 1 slet, agter jeg Undertegnede ved en eneste offentlig Auction at bortsælge: 1) Min eiende og paaboende, Gaard, beliggende paa St. Matthiasgade her i Byen, som bestaaer af 82 Fag Huus, saasom: a) Et Stuehuus, indrettet til Beboelse for en stor og honet Familie, 19 Fag. b) Et Sidehuus, 26 Fag, indrettet til Beboelse, Kiøkken Bryggers og Tørvehuus. c) Et Dito, 21 Fag, indrettet til Værelser, Stald for 8 Bester, Fæehuus til 14 Fæekreaturer, samt Faarestie. d) Et Ladehuus, 16 Fag, indrettet til Kornlade og Tærskeloe. Disse 4 længder Huus indelukker et stort Gaardsrum, hvori er Pompe med overflødig og got Vand. Alle Bygningerne ere Teglhengte og bygget at Muur og Bindingsværk. Tæt ved Gaarden ligger en stor og vel anlagt Hauge. 2) En Toft, beliggende i Wiborg søndre Mark ved Katmoese, Jørgen Eskiers Toft kaldet, hvori kan saaes 27 a 28 Tønder Byg, i Toften er en god Tørvemose, saa er og i samme Toft saaet 5 Tønder Rug, og pløiet grøn Land til 4 Tønder Byg, og Giødning til samme er udført paa Toften. 3) En Dito, Daniel Lysgaards Toft kaldet, hvori kan saaes 12 Tønder Byg. 4) 10 store Agre ved Sallingboe Høie, hvori kan saaes 11 Tønder Byg. 5) 10 Dito ved Wisti= eller Brodmoese, hvor kan faaes 6 Tønder Byg. 6) Et Stykke Engjord, hvorpaa aarlig kan avles 1 og et halv a 2 Læs Høe. Liebhabere ville behagelig indfinde sig til bemeldte Tid paa Wiborg Raadstue, hvor Auctionen holdes og Conditionerne bekiendtgiøres. Wiborg, den 18de November 1777. B. J. Funder, sal. Torsleffs.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-12-09
Indenlandsk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-12-09
Kiøbenhavn. J Løverdags vare Torv=Priserne i Kiøbenhavn følgende: Hvede, Tønden 25 a 26 Mk.; Rug, Td. - Rdr.; Byg, Td. 13 Mk.; Havre, Td. 9 Mk.; Smør, en Fierdedeel Tønde 8 Rdr.; Flesk grønsaltet, at Lpd. 1 Rdr. 8 s.; Flesk, grøn røget, a Lpd. 1 Rdr. 1 Mk.; Giæs, udtaget 4 Mk. Stk. Brændet koster for nærværende Tid i Havnen 9 Rdr. 4 Mk. Favnen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-12-09
Den fra Tripolis hiemkomne Consul Olsen, skal reise til London, for i Forening med den derværende danske Consul, at udvirke flere der henliggende danske Priis sager bragte i Rigtighed. Til den danske Skibsfarts Sikkerhed, bliver nu 2 bevæbnede Skibe udrustede, som skal krydse ved de danske Vestindiske Øer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-12-09
Den danske befuldmægtigede Minister ved Rigscongressen, Geheimeraad Dieden von Fürstenstein, skal gaae til Fredscongressen i Rastad: Professor Eggers følger med ham som Legationsraad og Hr. von Eyben som Legationssecretair.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-12-09
Oberstaldmester Baron Hamilton og Grev Rosen, have notificeret det danske Hof Kongen af Sverrigs Formæhling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-12-09
Handelshuset Rose et Siems paa Christianshavn, der drev ostindisk Handel, har i disse Dage opgivet sit Boe, og det meenes, at Falliten er paa 3 Tdr. Guld, samt meget befrygtes, at det vil drage endeel andre Kiøbenhavnske Handelshuses Ruin efter sig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-12-09
Mellem de af franske Kapere til Bergen opbragte Skibe, befinder sig ogsaa et russisk Koffardieskib.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-12-09
Da vor Orlogs Brig Sarpen først i September laae i Tripolis i et Ærinde, fik Pachaen Lyst til den; og da han ikke kunde faae den, vilde han have nogle af dens Kanoner, hvilket heller ikke kunde lade sig giøre; derimod skal ham være lovet andre Kanoner.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-12-09
Ved dette Aars Repartition af alle Brandskader i Hertugdommene Slesvig og Holsteen have de i det sidste Aar indfaldne Brandskaber udgjort en Summa af 43,568 Rdr., og Hoved-Assecuranz-Summen af alle Hertugdommenes Landdistrikter 25 Millioner 946,533. Rigsdaler.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-12-09
Af Kiøbenhavns Adresse-Aviser sees, at hos en Madame Constance i Grønnegade, kan enhver faae sine Øienbryne og Haar farvede med hvad Couleur de lyster. Hun vil og lære denne Hemmelighed fra sig for Betaling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-12-09
Aarhuus. Den 5te Decbr. ankom hertil fra Kiøbenhavn, Skipper Johannes Clausen med Stykgods og Passagerer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-12-09
Den 8de afseilede herfra til Kallundborg, Smak skipper Christen Soede med Passagerer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-12-09
Et forseglet Brev blev mig i Dag tilbragt, hvorudi var indlagt 2 Rdr., med Hosskrift: "Til de meest Trængende." For hvilken Gave paa de Fattiges Vegne takkes, med Forsikring om, at Giverens Villie skal blive opfyldt. P. Willadsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-12-09
Udenlandsk. Frankrig. Directoriummet har nu ved en Proclamation bekiendtgjort den Armee af den franske foranstaltede Landgang, paa England, for i London at dictere Freden. Denne Proclamation er opslagen i alle Menigheder i Republiken, ved alle Divisioner af Land og Sømagten, og indført i Bulletinen for Lovene. Directotiummet skriver heri, til alle Franskmænd: At Republikens Jnteresse byder endnu en sidste Triumph. At efter utallelige Fegtninger og Seire, endnu den sidste var tilbage, over den første, ubøieligste og listigste Fiende, som uden Troe og Love, med en tom Brusen bedøver alle Cabinetter, foreslaaet Freden med høi Stemme, og hemmelig oppuster Krigens Flamme. J tiender denne Fiende, det er Cabinettet i St. James, den meest fordærvede Regiering i Europa. Derpaa beskrives den engelske Regiering, som Havets Tyran, der undertrykker og ødelægger alle Lande, som skyldig i Vendes Opstanden, der har koster utallige Franskmand Livet, m.m. Den store Franske Nation maae hævne alt dette. Det værdigste og hastigste Middel, er en Landgang paa Engeland. Det er nu ikke Tid at giøre lange Undersøgelser, alle tale med Haan om et Landgangsproject. J dette Øieblik er Franskmændenes Villie deres Seier. Gaar brave Reoublicaner, under disse Forberedelser, og hele Nationens beste Ønsker, ledsagede af de Helte der saa ofte har ført Eder frem paa Seirens Bane, &c. Der er nu ikke at tænke paa Fred mellem Frankrig og Engeland.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-12-09
Efterretningerne fra adskillige Departements ere sørgelige. General Decloseaur, som kiøbte sig et Kostergods ved la Loupe, har man fundet myrdet i sin Seng. Mellem Alencon og Mayenne, er Deelingencen bleven overfaldet af Røvere, som borttog fra samme 30,000 Livres offentlige Penge. Den Liønner Coureer er ved Antun og den Toulouser ved Reale, overfaldne af Røvere. Ved Air fandt man i et Landhuus en Kone med sit Barn i Armen, som begge vare dræbte med mange Dolkestik.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-12-09
Man taler her om, at det preussiske Hof er tilbuden, stor Skadesløsholdelse for sine Lande paa den venstre Rhinbredde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-12-09
Jtalien. Overgeneral Buonaparte, har for hans Afreise fra Mayland udgivet følgende Afskeedsproclama, tion til det cisapinske Folk: Eders Constitution kommer i Driftighed til den 21de November. Det er i Historien det første Exempel at et Folk er bleven frie, uden Partiegeist, Oprør og Mord. Vi har givet eder Frieheden, søg nu at vedligeholde den. Eders Republik er næst den Franske, den rigeste paa Penge og Befolkning, og Eders Forfatning berettiger Eder til enstor og betydende Figur blandt Europas Magter. Menfor at blive Eders Bestemmelse værdig. Giver vise og tertryk. Forplant Opklaring og ær Religionen. gode Love, og udfor dem siden med Magt og EfJndret ikke eders Batailloner af ustadige og flygtige Mennesker, men af Borgere. J maae for al Ting være overtydet og Følelse af Eders Kræfter og frie Menneskers Værdighed. Om nogle Aar vil ingen Magt paa Jorden være stærk nok til at røve Eders Friehed. Til den Tid vil den store franske Nation beskytte Eder imod alle Angreb af eders Naboer &c. Han slutter med. Jeg forlader Eder paa nogen Tid, og kun en befaling fra min Regiering, eller hvis den cisalpinske Republik er i Fare, kan føre mig tilbage i Midten af Eder. Men hvor end- og mit Fædrelands Tjeneste kalder mig, saa vil jeg altid tage den varmeste Deel i Eders Republiks Lykke og Roes. Blandt de 240 Lovgivere som Buonaparte har udnævnet for den cisalpinske Republik, befinder sig 8te af de ivrigste venetianske Democrater, Dandalo, Weidemann, m. fl. Den første Forretning af vore Lovgivere bliver, at udnævne en Commission, der skal undersøge og Festningerne Mantua, Ferrara og Peschiera ere tilstrækkelig provianterede paa et Aar.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-12-09
Buonaparte skal have forsikret den genuesiske Gesandt at Republiken Genua skal blve en sælvstændig Stat.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-12-09
J Venedig er nu Democraternes Regiering ganske til Ende. General Serrurier har maattet udgive adskillige Proclamationer, for at afholde Folket fra Udsvævelser imod dem og Nationalgarderne. Over officererne af Linietropperne har faaer deres Afskeed og mange af de heftigste Demoerater, har Serrurier ladet bringe til Mestre, som Arrestanter. Man siger at de Keiserlige Tropper under General Terzy, skal være indrykket i Venedig den 23de Novbr. Man seer her en Proclamation fra Buonaparte, hvori vore Linietropper, indbydes at tage Tieneste hos den cisalpinske Republik og at deres Vaaben og Munition, som de medbringer til Ferrara, skal blive dem betalt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-12-09
Engeland. Den 22de Novbr. talte Grev Moira i Overhuset over Jrlands Forfatning, den han afskildrede gyselig. De Militaire skal der behandle Jndvaanerne grusom, og anseer enhver Jrlænder som Rebeller imod Engeland. J det sydlige Jrland blev ingen Jndvaaner tilladt at bruge Lys eller Jld efter Klokken 9. Alle Jndvaanere vare underkastede Arresteringer, og for at bringe dem til at bekiende, belagde man dem medLegemstraffe, som alt var afskaffet som grusomme blant de Militaire. Hertil kom den uretfærdige og uden go dig Nødvendighed udgivne befaling, at alle skulle aflevere deres Vaaben. Jmod de Uldige havde man raset med Jo, og afbrændte deres Huse og Meubler, saaledes havde man i mangen Nat afbrændt 30 Huse. Han tilbød sig at ville ved Vidner bevise det, og selv eedelig bekræfte det, enten for det Kongelige Geheimeraad eller for Husets Skranker. Ved denne gaarde Fremgang, har man formeret, istæden for at dæmpe, Misfornøielsen, i Jrland. De forenede Jrlænderes Antal er nu 3 gange saa stærk som de have været. Jeg teder, at hvis ma ville ophøre med denne Strænghed, man kunde gendmublive forsynede med Jrlænderne. Til Slutning ansøgt han Ministrene om at tage denne Sag i nøie Overreesse og lagde til Jeg har nu beroliged min Samvittighed, opfyldt min Pligt og gjort det sidste Forsøg til at afvende den Undergang, hvormed Jrland trues. Statssecretair Greenville svarede: at de Militaire vare skikkede til Jrland for at dæmpe en Sammensværgelse, som ville have overleveret Landet til Franskmændene, og som leiede Mordere, til at dræbe, alle som vare dem imod, Jmod saadanne kunne man ikke handle uden med Strenghed. Enkelte Eresser kunne vel være begaaede af de Militaire, men den nødvendige Strænghed kunde derfor ikke ophæves.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-12-09
Man siger at den fra Vestindien hiemkomne General Abererombie, skal commandere Tropperne i Jrland, hvor Armeen nu skal være 40,000 Mand stærk. Jmod den franske Jnvasion, træffer man de beste Forsvarsanstalter i Jrland, ligesom Admiral Kingwils Eskadre i Cort forstærkes med 10 Linieskibe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-12-09
Den 24de Novbr. forelagte Ministeren Pit i Underhuset sin Finantsplan for tilkommende Aar, og blandt flere Ting, som bleve bevilgede, vare 150,000 Pund til hemmelige Udgifter, 168000 Pund til franske emigrerede Geistlige og 44000 Pund til Americanske Lovalister, Tydskland. Man siger at Rastad, førend Kongressen begynder, skal erklæres for neutral og baade de Keiserlige og Franske Tropper skal paa begge Sider trække sig tilbage. Den 24de Novbr. ankom Grev Meerfeldt, som medbringer den Keiserlige Ratification paa Difinitivfreden, ligesom der daglig kommer Gesandtere dertil fra andre Rigstænder der ikke høre til Rigsdeputationen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-12-09
Den 25de Novbr. om Aftenen Kl. 7 kom 2 franske Coureerer til Rastad, som forkyndte at General Buonaparte snart kom, Kl. 8 indtraf og Buonaparte selv, i en Vogn med 8 Heste for, ledsaget af en Keiserlig Officeer og 25 Husarer af Regimentet Vechav. Han straaf paa Slottet, hvor 25 Værelser stode i Beredskab for ham, og blev der modtaget af General Berthier og alle herværende Franske, samt af Markgrevens Hofmarschal. Han bragte 12 Adjutantere, foruden en Mængde andre Personer med sig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-12-09
Adskilligt. Af hver Division af den franske Armee i Tydskland og Jtalien, bliver der af de meest Behiertede udtaget 100 Frivillige og 2 Officerer, hvoraf der skal oprettes et Corps, som skal forsøge den første Landgang paa Engeland.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-12-09
Det Condeiske Corps, som er passeret igiennem Mæbren er 4600 Mand stærk og har 900 første med sig. De marscherer over Bred, til Volhynien, fordi TarHavoler og Zalykkerkredsen er sperret, formedelst en den herskende Epidemie.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-12-09
J en Beskrivelse over Pich grus Barthelemmes og øvrige Deporteredes Reise til Rochesort, blive sagt: at Pichegri har paa hele Ressen paaet Tobak og drukken sig fald i Brændeviin, ingen Nat havt sine Støvler af strukne, men for Resten kun talt lidet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-12-09
J den 632de Trækning i Altona er udtrukken for gende Nummere: 20. 51. 72. 71. 14.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-12-09
Bekiendtgiørelser. Til Vedkommendes Efterretning meldes, at en Extraordinur Forsamling skeer i Kronprindsens Klub her i Aarhuus den 13de Decbr. Directionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-12-09
Da mig d. A. allernaadigst er forundt Kongelig Bestalling som Landmaaler, vilde jeg have mig recommenderet til de høie og respective Hererr JordegodsEiere, i Fald nogen skulle behøve min Tieneste, Adressen til mig, er til Aarhuus Mølle. J. Dahl.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-12-09
Friske Pomerantzer, Hvidlog, Sarsapariirod, LacrisRod, tydsk Peberrod, Fiolrød, Magdeburger Sæbe, russisk Skægsæbe, hvid spansk Sæbe, marmoreret Sæbe, Vitriololie, Lampeolie, Corender, Beensort, Antimonium, Galæbler, Svamp, hvid Senep, alle Sorter Flunker, Tanguæbønner, Spanskgrønt, Lacmos, store franske Propper, Blek af alle Couleurer og tyk Terpentin, bekommes paa Løveapotheket i Aarhuus, alt til billige Priser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-12-09
De som maatte have noget at fordre efter den i Weilbye, afdøde Jndsidder Jens Laursen Beid, ville inden 12 Dage fra Dato, anmelde og beviisliggiøre samme for Aarhuus den 9de Decbr. 1797. N. Hviid.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-12-09
Nyelig hiemkomne Citroner, lybsk Peberrod, lydske Pølser, tørre Kirsebær, Jslandsk Snustobak i Clasker, dito i Blye, samt gode brunsv. Humle er at bekomme hos H. Bierring. paa det lille Torv.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-12-09
Hos Underskrevne kan bekommes alle Slags Kaars Vers paa Silke, tilligemed Portoieuller, samt sorte og illumineerte Quedlidet, Blomserstykker og Proferter; ligesaa Vers paa hele Arker deels couleurte dersatte. J. F. Raldstedt, Bogbinder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-12-09
At jeg antager Sager at udføre for Ober= og under=Retterne i alle Aarhuus Stifts Kiøbstæder, saa velsom andre Retter, samt forretter andre forlangende Commissioner, bekiendtgiøres hermed Publicum. Aarhuus, den 8de December 1797. Schønning, logerende hos Mads Grenbech.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-12-09
Et sølv Lommeuhr med Porcelain, Skibe og Staal Klæde, er i Dag fundet paa Aarhuus Gade af Ungkarl Niels Jacobsen i Wenbye, samme er leveret til Birkedommer Sviser i bemeldte Aarhuus, hvor Eieren. kan erholde det, naar han beviser at være samme tilhørende og erlægger en billig Findeløn, samt betaler Avertissements Omkostninger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-12-09
En gammel Paraplie, er for 14 Dage siden unden paa Landeveien mellem Randers og Aarhuus; Eieren, kan faae samme paa Adresse=Contoiret i Aarhuus, imod dette Avertissements Betaling og en liden Douceur til Finderen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-12-09
Hos mig Undertegnede kan bekommes gode friske Brunsviger skruede Humle, lybsk Peberrod og lybske Pølser, Hollandsk Ost, alt til billigste Priis. Hans Kold, paa Middelgade.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-12-09
Hos mig kan bekommes Nytaars Tegninger i Colo med Vers i, og uden Vers, for 4 s. til 24 s. per Stykket. Jens Nyegaard, Mahler, boendes paa Studsgade i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-12-09
Tronhiems feede Spege=Sild i hele og halve Tønder, saltede Torsk, Klipfisk, røget Lax, Tran i Tøndeviis, Bergesisk og Graaser i Bundter m.m. er at faae tilkjøbs hos Christian Raae i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-12-09
Den 15de Decbr. førstkommende om Eftermiddagen Kl. 1 slet, agter jeg Undertegnede ved en eneste offentlig Auction at bortsælge: 1) Min eiende og paaboende Gaard, beliggende paa St. Matthiasgade her i Byen som bestaar af 82 Fag Huus, saasom: a) Et Stuehuus, indrettet til Beboelse for en stor og honet Familie, 19 Fag. b) Et Sidehuus, 26 Fag, indrettet til Beboelse, Kiøkken, Bryggers og Tørvehuus. c) Et Dito, 21 Fag, indrettet til Værelser, Stald for 8 Bester, Fæehuus til 14 Fæekreaturer, samt Faarestie d) Et Ladehuus, 16 Fag, indrettet til Kornlade og Tærskelde. Disse 4 længder Huus indelukker et store Gaardsrum, hvori er Pompe med overflødig og go Vand. Alle Bygningerne ere Teglhengte og bygget at Muur og Bindingsværk. Tæt ved Gaarden ligger en stor og vel anlagt Hauge. 2) En Toft, beliggende i Wiborg søndre Mark ved Katmoese, Jørgen EskierToft kaldet, hvori kan saaes 27 a 28 Tønder Byg i Toften er en god Tørvemose, saa er og i samme Toft faaet 5 Tønder Rug, og pløiet grøn Land til 4 Tønder Byg, og Giødning til samme er udfør paa Toften. 3) En Dito, Daniel Lysgaards Toft kaldet, hvori kan saaes 12 Tønder Byg. 4) 10 store Agre ved Sallingboe Høie, hvori kan saaes 11 Tønder, Byg. 5) 10 Dito ved Wisti= eller Brodmoese, hvor kan saaes 6 Tønder Byg. 6) Et Stykke Engjord, hvorpaa aarlig kan avles 1 og et halv a 2 Læs Høe. Liebhabere ville behagelig indfinde sig til bemeldte Tid paa Wiborg Raadstue, hvor Auctionen holdes og Conditionerne bekiendtgiøres. Wiborg, den 18de November 1797. B. J. Funder, sal. Tørsleffs.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-12-09
Af Weilbye Hyrder er der bleven optaget 4 fremmede Lam, 3 Vædere og et Bedelam, som havde fulgt Hjørden i nogen Tiid, hvilke Eieren kan bekomme hos Hyrderne imod Foderløn og Omkostningen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-12-09
En 8te Aars sort Hest, 9 Qvarter høi, hvis Haler sammensiltet eller fuld af Marlokker, er ved Octo bers Udgang bortkommen fra Laurs Rasmusen i Giesing, paa Grevskabet Løvenholms Gods, for denne Hestes Opdagelse loves en passende Douceur, naar Anmeldelsen skeer til Jens Nørager paa Løvenholm.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-12-09
Jagten, Mette Maria kaldet, drægtig 7 CommerceLæster, udi dette Foraar Fortømmeret, vel Udhalet, beliggende her i Aarhuus Havn, kan underhaanden faae tilkjøbs ved Jens Moss.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-12-09
En stor velindrettet og velbygget Gaard paa Midelgade i Aarhuus, bestaaende af 39 et halv Fag Huus 2 Etagier, 8 Fag Halvtag, har stor Gaardsplads, opperligt Vand, samt en Have til Fornødenhed; ka faaes til Kiøbs for 1800 Rigsdaler; den kan tiltrædet 3 Uger efter Kiøbet. Eieren deraf er Obel i Le ring.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-12-09
En Gartner kan faae til Kiøbs eller Leie, saa meget Jord han maatte attraae, til en Frugt- og Kirken=Hauge, og anstændig Boepæl, udi det uden for Ra ders søndre Broer opbygte Huus, naar derom accoderes med Eieren. Randers, den 1ste Decbr. 1797.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-12-09
Peder Laursen i Liisberg har for en 10 a 12 Dag siden indtagen en sort Koe, med en hvid Stierne Panden, hvid Streg over Krydset og en hvid Plet paa den venstre Bov, hvid under Maven, hvide Been er klippet paa den venstre Side med B. og S., samt et Brænde paa det høire Horn som ligner et S. og Stykke skaaren af det venstre Øre, med et Split begge Ørene. Eieren kan faae samme hos ham, mod dette Avertissements og Foderlønnens Betaling. 4000 Rdr. D. C. søges til Laans til næste WiboSnapsting mod 1ste Prioritæt i sufficant Jordegod man henvender sig desangaaende til Haslund, den 30te Novbr. 1797. Beck.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-12-09
I Undertegnedes Gaard er den 21de Novbr. sidst den indkommen en rødblisset Hoppe, af Alder mellem og 7 Aar. Eieren af samme anmodes at lade den hente mod lovlig Erstatning. Obstrup den 2den Dee1797. Rasmus Michelsen, af Wilhelmsborgs God Paa Rathlousdals Gods i Fillerup Bye er afganHuusfæster, Hans Sejersens Enke Margrethe Frideridatter, uden Livs=Arvinger ved Døden afgaaet den og August sidst, og hendes ringe Boe efter Loven beha let. Skiftet efter hende bliver sluttet herpaa Gan den 28de December førstkommende, hvilket herved fraværende Arvingers Efterretning, om nogen ere, kiendtgiøres, saavelsom at intet bliver at arve. Rathlousdal, den 9de November 1797. Hildebrandt, Forvalter ved Godset.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-12-13
Indenlandsk.