Berlingske Tidende, 1834-04-24
Paris, den 15de April. Allerede for meer end to Maaneder siden havde Politiet skaffet sig Underretning om, at det republicanske Partie agtede at forsøge en stor Statstreg saavel i Hovedstaden, som i Provindsial stæderne. For otte Dage siden havde i Særdeleshed alle Sectioner af Folke-Associationerne erklæret sig permannente; i Clubberne vare imidlertid Anskuelserne deelte. Nogle vilde have en Opstand, samtidig med Begivenhederne i Lyon; Andre meente, at Ojeblikket endnu ikke var den gunstigt. Da imidlertid Tingenes Stilling i Lyon vakte her den 12te og 13de alvorlige Bekymringer, havde Regjeringen ladet alle de Stridskræfter concentreres, der staae til sammes Disposition. Adskillige Regimenter, som laae nogle Mile herfra, droge hertil i Jilmarscher, saaledes kunde Hovedstadens Garnison den 13de udgjøre omtrent 70,000 Mand, uden at regne Nationalgarden, der var indkaldt til overordentlig Tjeneste. J Begyndelsen troede man, at Efterretningen og Undertrykkelsen af Uroelighederne i Lyon, som Kongen i egen Person forkyndte Tropperne, vilde skræmme de herværende Revolutionaire; men Republicanerne paastode, at hiin Efterretning var opdigtet for at underkne den herskende Gjæring! Dette Parties Emissairer droge igjennem alle Gader. Bevægelserne i Lyon have her fundet en Gjenlyd, der, skjøndt uden store Rystelser, dog ikke endtes uden Blodsudgydelse. Journal de Paris giver følgende Beretning om de nyeste Begivenheder: Raseriet hos Fjenderne af Orden og Rolighed er steget indtil Vanvid; deres Daarskab kjender ei længere nogen Grændse. J Gaar vilde en Hob fortvivlede Factionisters Forvovenhed forsøge i Paris en miserabel Parodie af de sørgelige Tildragelser i Lyon; deres Forsøg vil blot tjene til at vise deres Afmagt og deres Forblindelse. Allerede i Forgaars dreve adskillige Jndividuer omkring i Gaderne St. Denis og St. Martin, med det Raab: "Leve Lyoneserne. Leve Republiken. De adspredte, sig ved Patrouillernes Ankomst. Disse usle Demonstrationer, om endog uden al Vigtighed, vare ikke destomindre Tegn paa strafværdige Planer. I Gaar Morges fik Autoriteterne Rys om, at Sectionerne, der i Begyndelsen havde tabt Modet ved deres Anføreres Fængsling, atter havde erklæret sig permanente og havde besluttet, sjeblikkeligen at forsøge en fortvivlet Streg. Regjeringen havde derefter taget sine Forholdsregler og alle Tropperne vare consignerede. Henimod Kl. Fem anholdt adskillige med Flinter bevæbnede Jndividner nogle Finerer og dannede deraf Barricader. Rolighedsforstyrrerne havde valgt samme Kampplads, som i Juni-Dagene 1832. St. Mary er Styttepunktet for deres Operationer. De have opkastet Barricader i de nærliggende Gader og endeel i Gaderne St. Mary og St. Martin. To af disse bleve tagne, ei uden Tab paa Oprørernes Side. det 7de Arrondissement have alle Indbyggerne og i Særdeleshed Arbeiderne med Harme seet Mordet paa en enkelt gaaende Cambour og en Grenadeer. En Bataillons-Chef i Staben, der overbragte en befaling til den 11te Legion, blev truffen af en Kugle, der gik igjennem Armen ind i Siden; ved Midnat havde man endnu ikke opgivet Haabet om hans Redning. Nationalgarden indfandt sig paa Rappellen i talrig Mængde. Den vexlede Vivats med Linietropperne. J største Orden rykkede de frem imod Oprørerne. Ved Hjørnet af St. Eustache bleve Barricaderne indtagne af en Colonne, der bestod af tre Batailloner Borgergarde og een Bataillon Linietropper. Hr. Chapui, Oberst for den 4de Legion, blev truffen i Armen af en Kugle. General Allez af Nationalgarden overtog hans Command. Den 2den Legion holder Boulevarden Montmartre besat; en stærk Reserve af den 1ste, 10de, 11te og 12te Legion staaer med en Bataillon af det 54de Linieregiment paa Carrousselpladsen. General Rumigni besætter Bastillepladsen, General Bugeand med den 9de Legion og en Bataillon Linietropper Raadhuset; Gen. Lascours med 5te og 6te Legion og adskillige Batailloner af Linie-Jnfanteriet Boulevarderne St. Martin og St. Denis. Talrige Feldtstykker og et Cavallerie-Regiment campere paa Carousselpladsen.