JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-10-07
Inden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-10-07
Jndenlandske Efterretninger. J Anledning af hvad det har behaget Samleren og Forlæggeren af Bladet Dagen, at indrykke som Oversættelse af den engelske Avis the Times, skylder jeg mine Landsmænd og mig selv at tilkjendegive, at hvad Fregatten Frederiksværns Entring, angaaer, da skeete samme efter at Commandoen var strøgen, og som 4 a 5 Gange var tilraabt den fiendtlige Fregat, og derfor i Følge min Ordre ingen Modstand fandt. Chefen af Fregatten Comus declarerede mig siden ikke at have hørt Tilraabet og dernæst at min Rapport om denne Tildragelse er indgivet til det Kongelige Admiralitets og Commissariats=Collegium, der ligesaa vist vil fordre mig til Ansvar, om Høistsamme finder det mindste i mit Forhold, der er stridende imod hvad jeg skylder min Konge, mit Fædreneland, og den Stand, jeg har den Ære at være Medlem af, som jeg selv er baade redebon, pligtig og i Stand til at forsvare mine Handlinger. Desuden agter jeg, naar Tid og Omstændigheder gjør det passende og nødvendigt, selv at ansøge om en General=Krigsret til mit Forholds Undersøgelse og Paadømmelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-10-07
Kjøbenhavn, d. 5te Octbr. H. S. Gerner, Capitain i Søe-Etaten. Hr. Simonsen, Chirurg ved Marinerregimentet, har paa en hæderværdig Maade benyttet den Adgang til de Engelske Feldthospitaler i Omegnen af Kjøbenhavn, som er enhver Lægekonstens Dyrker aaben. Han har i videnskabelig Henseende beseet Feldthospitalet i Ordrup, som er det betydeligste og største; Lazarettet i Lundehuset, hvor han var overværende imedens en vigtig Operation blev foretagen; et Sygehuus paa en af Blegdammene, hvilket omtrent havde 40 Syge, meest af Koldfeber. Som epidemiske Sygdomme iblandt de Engelske Tropper bemærkede han Blodgang i Husum og Omegnen af Brønshøi, og Øienbetændelse i Ordrup. De Engelske Læger have overalt vist Hr. Simonsen megen Beredvillighed og Høftighed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-10-07
Det hedder nu atter, at der er ankommen en Engelsk Cutter, hvis medbragte Depecher efter nogle først skulle aabnes d. 9de, og efter andre d. 14de d. M. En Embedsmands Søn her i Staden fandt hændelsesviis en Kalksteen, som han puttede i Lommen. Men med eet begyndte den at brænde, og endskjønt man saa hastig som mueligt søgte at rive ham Klæderne af Livet, blev dog hans Laar temmelig beskadiget.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-10-07
Nogle Engelske Officierer have bestilt hos en Guldsmed her i Staden for nogle tusinde Rigsdaler Sølvtøi, som skal være færdigt til Aflevering den 15 d. M.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-10-07
Nogle Svenske Deserteurer, som ere komne her til Staden, ville forsikkre, at Russisk Militair er indrykket i Svensk Finland. Men denne Efterretning omtvivles med megen Grund.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-10-07
Nogle givte Koner, hvis Mænd ere ansatte ved Collegierne, der nu befinde sig i Holsteen, staae i Begreb med at reise did, og heraf ville da som me formode, at disse Embedsmænd ikke ville komme saasnart tilbage.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-10-07
J den stærke Storm forleden Nat er en Engelsk Cutter og nogle Transportskibe forliste ikke langt fra Læsøe.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-10-07
Reisende fra Sverrig paastaae, at de Engelske skulle have forlangt at lægge Danske Skibe, som opbringes af dem, ind i Svenske Havne, men at det er blevet dem negtet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-10-07
I Dag er der holdt Revue over de Engelske Tropper paa Nørrefælled.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-10-07
Over Sverrig er der ankommen Tydske Aviser, som gaae til d. 1 October.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-10-07
Capellet i den afbrændte Nicolai Kirke frembyder et rædsomt Syn. De fornemste Familiebegravelser, især det Rosenkrandseske, ere i den ynkeligste Forfatning. Kisterne ere sønderbrudte, Hjerneskaller og Menneskebeen ligge omspredte, og Harnisker, som Danske Helte have baaret, ligge omkringslængte paa Jorden. Billigheden kræver i det mindste, at Benene burde opsamles, og Harnisker ne gjemmes i en eller anden Antiquitetssamling.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-10-07
De Rædselscener, som vor Hovedstad under Bombardementet har oplevet, kunne levere et heele Gallerie af menneskelig Elendighed. Et ikke udebydelig Bidrag til dette Gallerie leverer os Slagtermester Svendsen paa Vesterbro. Hans 13 Aars Datter blev dræbt ved hans Side, og hans Kone tilligemed hans 6 Aars Søn saarede af en Engelsk Bombe. Konen døde af sit Saar d. 28 f. M.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-10-07
Det hedder nu, at det Engelske Ministerium ikke anseer den Danske Flaade for nogen Erobring, og at hverken Land= eller Sømagten ved denne Expedition kan vente sig Prisepenge.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-10-07
Admiral Gambier uddeeler fra i Morgen af ikke flere Passer til Skibe, som gaae til Møen, Lolland &c.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-10-07
Efter en Cancellie=Skrivelse af 3 d. M. kunne følgende ved Jlden ødelagte Strækninger her i Staden, hvor ingen Forandring udfordres, strax bebygges i Overeenstemmelse med Brandanordningen: 1) Klædeboderne; 2) Graabrødretorv, med Undtagelse af Grunden No. 99, 3) Nørregade; 4) St. Pederstr.; 5) Skidenstr.; 6) Landemærket, dog at Grundene No. 173 og 174 indtil videre undtages; 7) Lille Kjøbmagerg., med Undtagelse af de nærmest Kultorvet beliggende Grunde No. 83, 84, 85. og 192; 8) Kultorvet, med Undtagelse af Hjørne grunden til Rosengaarden; 9) Frederiksborggaden; 10) Skidentorvet, de to Grunde paa Hjørnet af Fiolstr. undtagne; 11) Nørrevold, med Undtagelse. af de to Grunde paa Hjørnet af Larsleistr., og 12, St. Gjertrudser.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-10-07
Udenlandske Efterretninger. J the Times berettes: da Hs. Majestæt Kongen og H. K. H. Kronprindsen passerede Beltet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-10-07
Natten imellem den 12 og 13de Aug, kom en Officier fra en Engelsk Fregat ombord paa den Danske Jagt, uden at kjende Kongen og Kronprindsen. Officieren vidste næsten ikke hvorledes han skulde forholde sig, og om den Danske Nation skulde betragtes som fredelig eller fiendtlig; Gener. Adjut. Lindholm førte ham aldeles i Vilderede ved at komme op paa Dækket i sin Uniform, talende om mindelig Afgjørelse og Erstatning, og begjerende at bringes ombord paa den Engelske Fregat; han kom ogsaa ombord paa samme, ledsaget af to af Kronprindsens Adjutanter, der gave sig ud for at være permitterede Officierer, som vende tilbage til deres Regimenter. Souverainen og Prindsen bleve saaledes ved deres Adjutanters Aandsnærværelse reddede fra at falde i deres Fienders Hænder. - Denne Undgaaelse synes at have foraarsaget stor Glæde. Det er en Lykke, som vi ere overbeviste om ingen i Engelland vil misunde de Danske. - Vi kjende næsten intet Tilfælde, tilføier Relateuren, som kunde volde vor Regjering større Ubehageligheder end Anholdelsen af disse to ophøiede Personer, hvoraf den ene er Svoger og den anden Søstersøn til vor Souverain. Hvad skulde vi have gjort med dem, Hvorledes skulde de behandles, Skulde de behandles med den Aarvaagenhed og Jndskrænkning, hvormed Krigsfanger i Almindelighed behandles, eller skulde de modtages med den ømme og store Udmærkelse, man skylder deres Vanheld, og deres Slægtskab med vort Kongehuus, Det glæder os inderlig, at denne yderst ubehagelige Omstændighed er undgaaet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-10-07
J the Times af 4 Sept. siges, at Lord Cathcart først havde i Sinde at tage Kiøbenhavn ved en Coupede main, da han indsaae, at hans Styrke var tilstrækkelig nok til at udføre et saadant Foretagende, men det sandsynlig store Tab, og den Vished han havde om, ikke at kunne faae nogen Undsætning eller Hielp i denne Egn, bevægede ham til at forandre sin Plan, og at nærme sig Maalet langsommere, skjønt paa en ikke mindre sikker Maade Frygten for Bombardementet opvakte saadan en Urolighed, at de fleste af de rigeste Indbyggere offentlig (?) yttrede deres Ønske, at Staden maatte blive overgivet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-10-07
Stockholm, d. 29 Sept. Til det Kongelige Commerce-Collegium har Vicehandelsagenten i London, C. H. Grill, indsendt tvende i Storbritannien, udgivne Parlaments=Acter af følgende Jndhold: Oversættelse: Udi Kong Georg den Tredies 40de Regjeringsaar. Sess. 2 Cap. AxVIII. En Act for at authorisere Hs. Maj. at tillade Jndførsel af Skibsforraad fra hvilketsomhelst Sted, i Skibe, tilhørende Stater, der ere i Venskab med Hs. Maj. og paa nogen Maade drive Søfart. (1 Aug. 1807.) Da igjennem en Act, udfærdiget i Kong Carl den Andens tolvte Regjeringsaar, under Titel. En Act at opmuntre og befordre Søfarten, alle Sorter Master, Tømmer og Planker, Beeg, Tjære, Harpix, Hamp og Hør, ansees nødvendige at indføres i Kongeriget Storbritannien i Brittiske Skibe eller Skibe, som ere byggede i de Lande eller Steder i Europa, hvor saadanne Artikler ere voxede, frembragte eller tilvirkede, eller byggede i sædvanlige Søhavne, og ved en anden Act, oprettet i Kong Carl den Andens trettende og fjortende Regjeringsaar, under Titel: En Act at forekomme Svig samt at rette Misbrug i Hs. Majestæts Told, intet Slags Beeg, Tjære, Harpix, Bræder eller Tømmer tillades at indføres fra Nederlandene eller Tydskland, under hvad Forevending det end maatte være; og eftersom det er nødvendigt at tillade Jndførslen af benævnte Artikler, fra hvad Havn eller Plads det end maatte være, i Skibe, hørende til noget Kongerige eller nogen Stad, som er i Venskab med Hs. Maj.; saa stadfæstes og besluttes herved, med de i dette Parlament forsamlede aandelige og verdslige Lorders samt Underhusets Raad, Samtykke og Autoritet, at Hs. Maj. skal være berettiget til, igjennem Ordres i Conseillet at meddele Tilladelse. naar og saa ofte det ansees fornødent, fra og efter denne Act bliver udstædt, at alle Sorter Master, Tømmer eller Planker, Beeg, Tjære, Harpix, Hamp eller Hør, som specificeres i saadanne Ordres i Conseillet, maa indføres fra hvad Land eller Plads det være maa, i Skibe, tilhørende noget Kongerige eller nogen Stat, som er i Venskab med Hs. Majestæt, Hans Arvinger og Efterkommere, og paa nogen Maade driver Skibsfart, uagtet nogen Ting, berørte Acter, oprettet under Kong Carl den Anden eller nogen deraf, eller i nogen anden Parlaments act skulde være stridende derimod. - Den anden Act er af 13 Aug. og indeholder en Tilladelse for alle og enhver, at indføre i Brittiske Skibe Sild, som ere fangede og saltede paa nogen Svensk Kyst, fra hvilken Havn eller Plads i Sverrig det end maatte være, til Storbritannien, uagtet der i nogen Parlamentsact skulde findes noget stridende derimod; dog skal ved Jndførslen saadanne Sild angives paa vedkommende Toldsteder; af hver Tønde, indeholdende 32 Gallons, skal erlægges 6 Sk. og 7 Pence 2, i Told o. s. v.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-10-07
hos Farver Staal. - Proclama af 29 Aug. i Jomfr. A. Sotmanns Stervbo. - Marienlyst, paa Frederiksberg, mellem Slotskroen og Kakkelovnsfabriken skal med det første sælges ved Auction. - Løsøre Auction i Huset No. 215 paa Hjørn, af Kong. Nytorv og st. Kongensg. d. 12 Oct, Cataloget hos Assist. Hornbech. - En Gaard i Hillerød tilfals hos Brændeviinsbr. Erlandsen, sammesteds. - Plads til Tømmerhandel i Helsingøer anvises i Frederiksberg G. No. 5 hos Revis. Reiersen. - Commisse i Gross. Hvidt & Comp. Bo holdes de 7de, Efterm. Kl. 4. - Første Auct.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-10-07
over Bryggergaarden 123 i Løvstr. d. 9 Oct.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-10-07
Løsøreauction paa Hjørn af Knabro og Comp.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-10-07
Str. No. 51 d. 12 Oct. - Bortforpagtnings Auct over Fiskesøer og Damme paa Frederiksborg, District (deels paa 6, deels paa 12 Aar) d. 9 Oct.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-10-07
- Hørkr. Enke Agrestrup fortsætter sin Han det i et Skur paa Tomten af hendes afbrændte Gaard. - Prof. Wøldike boer nu paa Hjørn. af Kattes. og Lav. Str. No. 79. - Garver C.F. Nyholm fortsætter sin Handel i Rosenborg G. No. 153. - Første Auct over Brænder Gaarden Nr. 65 paa Halmtorvet, d. 9 Oct. - Løsøreauct, paa Hjørn, af Hummer- og Ulkeg. 239, d. 9 Ott. - Børsauct, over Riis, Caffe, Bankebyg, Tran, f. D. - Løsøreauct i Gaarden No. 1. udenfor Amager Port, d. 10 Oct. - Dito i No. 200 i Laxegaden, d. 12 Oct. - Dito i No. 27. i Skovbog. d. 13 Oct. - Dito i No. 45 i Sil keg. d. 15 Oct.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-10-10
Nyeste. Skilderie af Kjøbenhavn. de Paaske Fjerde Aargang. No. 104. Udgivet og forlagt af J. Wersel, trykt i Kjøbenhavn, hos P. H. Hdeckes Enke Løverdagen den 10 October, 1807. Om Kjøbenhavns Capitulation.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-10-10
J vore offentlige Blade læses følgende Raisonnement, dateret Kiel d. 17 Sept. Kjøbenhavns Capitulation er nu ogsaa bleven bekjendt her. Dens Jndhold erklærer (?) alt for vel, hvorfor den har opvakt vor Regjerings høieste Mishag. Naar man hører, hvad Kjøbenhavn har lidt og tabt, hvad den brave Garnison har gjort og udholdt, og hvor høit Nøden var steget, kan den betrængte og for det meste ødelagde Stads Overgivelse ikke meere opvække vor Forundring. Men vi vidste her for vel, at det var vor Regjerings Hensigt, at vor Flaade heller skulde ødelægges, end udleveres til Fienden, til at vi ikke med største Følelse skulde deeltage i sammes Mishag over at see denne Hensigt uopfyldt. Og uagtet vi vide, at de derom givne bestemte Jnstructioner ere opsnappede af Fienden, begribe vi dog ikke hvorledes hiin fra første Øieblik tilfulde bekjendte Hensigt har kunne miskjendes i Kjøbenhavn. Jkke mindre paafaldende har det været os, ogsaa at finde i denne Capitulation Aftale af politisk Natur, som aabenbar er lige uforenelig (?) med den nærværende Forfatning og vort Hofs System, samt med en indskrænket (?) militair Authoritets Fuldmagt." Uden at vide hvo disse Vil og disse "Os egentligen ere, være det Kjøbenhavns Skilderie tilladt at anføre her nogle Anmærkninger, til ovennævnte Raisonnement, der just ikke opvækker noget høit Begreb om Kilienserens Styrke i Politiken og Kundskab om Kjøbenhavns Forfatning i sin sidste Crisis.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-10-10
Saalænge som en Stad endnu ikke er overgiven, er det Skribentens Pligt, at anvende Alt, som kan bidrage til at opflamme Nationens Enthusiasme og vedligeholde den, naar den allerede er opflammet. Men kun under saadanne Omstændigheder kan det tillades den offentlige Stemmes Talsmand, at skildre Forsvarskræfterne med overdrevne og Faren derimod med svage Farver. Naar en saadan Crists derimod er overstaaet, er det høist ubilligt at forvilde Mængdens Begreber ved Raisonnement, som virkelige Facta aldeles gjendrive.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-10-10
Den anførte Kielske Politicus siger i en temmelig afgjørende Tone, at Capitulationen har opvakt Regjeringens høieste Mishag. Hvormed beviser han denne djærve Paastand, Har Regjeringen udnævnt ham til sit Organ? Hans politiske Raisonnement vidner i det mindste om, at det sidste ikke kan være Tilfældet. Jeg kjender ikke vor Regjerings Tanker, om Capitulationen, men da den altid har udmærket sig ved Humanitet og Oplysning, saa er jeg overbevist om, at den ogsaa i dette Tilfælde er sin Caracteer fuldkommen tro, og at den aldrig kan fordre at umuelige Ting skulde kunne gjøres muelige, eller at en utidig Heroisme skulde kjøbes med hundrede Tusinde uskyldige Jndbyggeres og to Rigers Hovedstads Undergang. Urigtig og overdreven er den Beretning, at det meste af Staden var ødelagt. Himlen skee Tak - det er neppe Femtedelen. Men den, som vil tale om hvad Kjøbenhavn burde gjort; den, som vil paastaae, at det var vor Regjerings Hensigt, hellere at lade Flaaden ødelægge end udlevere den til Fienden, han bør kjende Hovedstadens Forfatning den fjerde Nat af Bombardementet; han bør vide hvad det egentlig har at betyde, naar en Stad bombarderes saaledes som Kjøbenhavn er blevet hombarderet; han bør kunne sige os, paa hvilken Maade en af Jlden omspændt og af Bomber ængstet Stad skal kunne ødelægge Flaaden, uden at fordobble sin Elendighed. Det er en let Sag, 50 Mile fra Hovedstaden, i sin Lænestoel, at harangere over hvad der burde skeet. Den, som har været Øienvidne til Hovedstadens Rædsler, taler i en ganske anden Tone.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-10-10
Til Slutning maa jeg her erindre, at skulde Flaaden endelig ødelægges, saa burde det skeet førend Tingene vare komne til den Yderlighed, at Fienden ikke kunde forbydes meere at omspænde Staden med 48 Morterer og Haubitser og 20 24pundige Canoner. Fra hvilken Synspunct man end betragter Sagen, saa kan den ofte anførte Politikers Beretning om Regjeringens høieste Mishag med Capitulationen, saavelsom hans Paastand, at det var bestemt besluttet, at lade ødelægge Flaaden, drages i Tvivl af enhver, der ikke allene kjender vor Regjerings humane Grundsætninger, men tillige de Forhold, Hovedstaden stod i.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-10-10
(Jndsendt.)Hr. Compagniechirurg Simonsen, der paa en saa hæderværdig Maade har frequenteret de Engelske Feldtlazaretter, vilde meget forbinde den medicinsk chirurgiske Klasse, ifald han ville udgive sine Jagttagelser, der vist ikke ere ringe, i en egen Afhandling. Der tvivles ikke paa, at jo Hr. Simonsen opfylder dette af saa mange yttrende Ønske, og derved yder paa sit Fædrenelands Alter en Skjerv, der stedse med Taknemmelighed vil blive erindret.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-10-10
Inden, og udenlandske Efterretninger. Jndenlandske Efterretninger. Assurance=Summen for de ved Bombardementet opbrændte Bygninger anslaaes til 24 Tønder, Guld, Man paastaaer, at de Syge, som under Krigen bortførtes fra St. Hans Hospital, der fra et Husvalelsested for den ulykkelige Menneskehed blev forvandlet til et Plagested for Kjøbenhavns uskyldige Jndbyggere, vare i en Tid af sex og tredive Timer indspærrede i Frederiksberg Kirke, førend de bleve henbragte til de Steder, der anvistes dem. Det skal have været et rædsomt Syn at see disse mange ulykkelige Afsindige og Sindssvage sammenproppede i et saa snævert Rum, hvor Luften var næsten forpestet, og hvor man maatte slaae et Vindue ud, for dog nogenlunde at forbedre den.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-10-10
Frederiksberg Kirke i Aug. 1807 synes at være et værdigt Sidestykke til den bekjendte Black hole i Ostindien. Lige fra Kjøbenhavn til Frederiksberg og Fredensborg have de Engelske deres Poster ude. De staae saa nær, at de kunne raabe til hinanden; for det meste bestaae disse Tropper af Jægere. J Sorgenfrie ligge mange Engelske Tropper, og i Lunden have de opreist mange Sæder. Her koges og bages hele Dagen. Omkring Hirschholm og i de tilgrændsende Landsbyer ligge Husarer. Træerne i den smukke Dal ved Lundehuset ere fældede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-10-10
En Reisende fra Memel, som forlor denne Stad d. 19de f. M. paastaaer, med sit Pas at kunne godtgjøre, at der paa den Tid ikke herskede noget Slags Epidemie sammesteds, saaledes som det har været meldt i No. 102. Men da samme Reisende ligeledes har berettet, at der rigtig nok ved hans Afreise grasserede Blodgang (Ruhr), som en Virkning af den umodne Frugt de simplere Stænder havde maattet spise i Stadens nærværende forarmede Tilstand, og denne Sygdom neppe kan fortjene andet Navn end Epidemie, saa synes den i dette Blad anførte Efterretnings Sandfærdighed endnu ikke at være fuldkastet ved den anførte Reisendes Vidnesbyrd.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-10-10
Krigen har tydeligst yttret sine Virkninger paa Tallotteriet. Jndtægten for hele den sidste Trækning var ikke mere end 800 Rdlr. Forhen gaves der enkelte Spillere, som indsatte 23000 Rdlr. i en eneste Trækning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-10-10
Da Hr. Lieutenant Høst ved Marinerne nyligen havde Vagt uden for Vesterports Revelin, rømte to Marinere bort i det samme han var gaaet lidt til Side. Da han kom tilbage og savnede disse to Mand, lod han sætte efter dem; men paa samme Tid fik han Øie paa en Engelsk Hværver, som var i Færd med at hverve en tredie af hans Mandskab. Lieutenanten tog strax fat i Karken, men denne greb til sin Bajønnet, stak efter ham, og rammede heldigviis kun Knappen, hvorved Bajonnetten gled ned imellem Armene. Lieuten. Høst, som ikke fik Tid til at trække sin Sabel, tog Hververen i Brystet, og kastede ham omkuld. Adskillige Folk, som havde været Vidne dertil, vilde have Karlen arresteret, men i det samme kom to En gelske Officerer tilgaaende, og efterat de havde ladet deres og Hververens Navn tegne, udbade sig Lieutenantens og hans Obersts Navn, forsikkrende at Karlen nok skulde blive straffet. Kort derefter blev Lieutenant Høst afhentet i en Equipage fra de Engelske og bragt for en Krigsret paa Ladegaarden. Han har nu to Gange mødt for denne Ret, og forsikkrer at den strængeste Subordination iagttages der. Karlen har ikke Tilladelse at tale, men hans Officier er hans Defensor, hvilket altid er Brug i Engelland.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-10-10
De Engelske Tropper have, som forhen meldt, Fruentimmere med sig, der vaske deres Linned. Hvert Hundrede Mand har saadanne sex Vaskekoner. Endeel af dem have været med de Engelske i Ægypten, Holland &c., og vide lige saa godt at fortælle Krigsbedrivter som Soldaterne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-10-10
Paa Gartner Lucas's Gaard uden Nørreport er der opslaaet en Placat, hvori der loves den, der kan give Oplysning om, hvo der har stiaalet sammesteds en under Beleiringen bortkommen Trillebør, en Belønning af en Guinea.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-10-10
De Engelske ved Charlottenlund have i disse Dage ladet bor sælge ved offentlig Auction endeel Sager, som de ikke ville føre hjem med sig til Engelland. De bleve solgte for Skamkiøb. Ting, som vare ganske ny og koste 2 Rdlr., ere blevne til slaaede for 12 s. De have sammesteds et stort Forraad Brænde og Hø, som nok ligeledes vil blive solgt ved Auction.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-10-10
Paa een af vore Skjærbaade have de Engelske sat tre Master, for at kunne føre den med sig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-10-10
I Gaar ankom en Skipper med Levnedsmidler, fra Aarhuus, hvorfra han var afseilet i Onsdags Morges, paa hvilken Tid alting var ganske roligt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-10-10
Det er under strængeste Straf forbudet at medføre derfra noget forseglet Brev. To andre Skippere fra Aarhuus og to Skibe med Brænde ventes hvert Øieblik til Kjøbenhavn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-10-10
Udenlandske Efterretninger. J Engelske Tidender af 18 Sept. læses følgende: Prinds Wales, Kbhavns Rhed d. 1 Sept. Min Lord! – Da jeg ansaae det vigtigt for Hs. Majestæts Vaaben mod Siælland, at der anvendes Alt for at betage Coffardieskibe i Stralsund, Midlerne til at føre Tropper til denne Øe, har jeg troet at være forpligtet til at udstede Ordre af hvilken indlagt følger Gjenpart) til at blognere Stralsund. Jeg haaber at Deres Høivelbaarenhed vil bifalde denne Foranstaltning. Jeg har den Ære a. J. Gambier. Høivelbaarne Lord Viscount Castlereagh.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-10-10
Fra J. Gambier, Esg. Admiral af det blaa Flag, øverst befalingsmand over en Flaade af Hs. Majestæts Skibe, bestemte til en særegen Tjeneste.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-10-10
Da jeg har faaet Efterretning om, at en Fransk Armee er i Besiddelse af Stralsund, og det er vigtigt for den Tjeneste, som den under min Commando værende Flaade er bestemt til, at ingen Forstærkning sendes derfra til Siælland, saa anmodes og beordres De herved til at stationere af den Magt, De anfører, saa mange Skibe som De til ovennævnte Hensigts Opnaaelse og til en stræng Blocade finder fornødne, og til den Ende melde alle Commandeurer og Officierer af de Skibe og Fartøier, som De anvender til dette Brug, at underrette alle neutrale Skibe, som maatte ville løbe ind i ovennævnte Havn eller nogen Canal eller Krog, som leder did, om ovennævnte Blocade og tilkjendegive dem, ikke at løbe ind i samme &c. Commandeurerne og Officiererne befuldmægtiges herved til at anholde saadanne Skibe, og lade deres Capitainer og endeel af Besætningen blive ombord, for at styre dem, sætte omhyggelige Officerer og saa mange Sømænd som maatte ansees fornødne paa samme, og sende mig dem til denne Ankerplads. Prindsen af Wales for Kbhvn. d. 23 Aug. J. Gambier. Commodore R. G. Keats, Bog, sup.