Den Vest-Sjællandske Avis, 1826-07-08
Nordamerikanernes Talent til Handel og Skibsfart er bekiendt; allerede for flere Aar siden tilstod Englænderen Jepson Oddy i sit Skrift Europcan, commerce, at Nordamerikanerne ere Englændernes farligste Meddeilere paa Havet; overalt hvor de Engelske Handelskibe indfinde sig træffe de paa Nordamerikanske; Nordamerikanerne have i Handelen paa China næsten erholdet Forrangen for Englænderne, de rivalisere i Henseende til Sydamerika med dem paa det stærkeste saavel i Handel som i politisk Jndflydelse. Jmidlertid har endnu det gamle England en stor Overvægt over det nye og besidder store Fortrin fremfor dette. Der maae en Tid hengaae inden den kraftfskide Yngling opnaaer Mandens Styrke England har en større Folkemængde, flere Capitaler, rige Colonier og en vidtdreven Jndustrie De Forenede Stater have kun deres eget sunde og kraftfulde Legeme, som er i en bestandig Væxt. Men Folkemængden kan blive for stor i et Land i Forhold til dets Produktions Kraft, Capitalerne kunne opdynges formeget i enkelte Menneskers Hænder; Colonierne blive farlige, som de blive større, og vanskeligere at behandle, og Manufactur væsnet er ofte en mere glimrende end sikker Kilde til Velstand. At den Storbrittanniske Regiering, har vidst at forplante gammel England til Canada er en af de sikkerste Støtter, som det har opført for Vedligeholdelsen af sin politiske Storhed. Som Forholdene nu ere beskafne bliver det fordet første Hovedqvæstionen ved Sammenligningen imellem det gamle og det nye England hvorvidt kan det sidste begynde at maale sig med det første i Henseende til sin Jndustrie. Ved Besvarelsen af dette vigtige Spørgsmaal kan man ikke forbigaae ad giøre den bemærkning, at det seer ud som at de store Fremskridt, som det hele Europæiske Fastland, men dog især England, har gjort i sit Manufacturvæsen, egentlig faae den Bestemmelse at befordre Amerikas Flor, ikke allene fordi denne Verdensdeel derved kan erholde for godt Kiøb et saameget større Qvantum af Manufacturvarer til Ombytning imod sine Produkter; men fornemmelig fordi den Grad af Fuldkommenhed som Maskineriet har opnaaet, vil især komme Amerika til Gode, thi hvor er det mere passende at lade det Arbeide, hvortil ellers Menneskehænder maatte anvendes, forrette ved Maskiner end i den Deel af Jorden hvor Folkemængden i flere Aarhundrede vil kun blive ringe mod den uhyre Strækning af et frugtbart Jordsmon, som tilbyder sig for den til Opdyrkning, hertil kommer at i det mindste Nordamerikanerne ere et sindrigt Folk, som af Naturen har stor Tilbøielighed og Anlæg til alleslags mekaniske Foretagender. Denne Qvæstion om de Forenede Stater bør lægge an paa at hæve sig til et Manufactur Land er ikke allene en politisk Qvæstion, som kan tildrage sig de Grandskeres Opmærksomhed, som idelig have de Forandringer for Øinene, som foregaae i det menneskelige Kiøns indbyrdes Forhold; men er tillige een af de Qvæstioner, som for nærværende Tid bliver debatteret med den største Varme i de Forenede Stater selv. Den forrige Præsident Hr. Monroe, som indsaae, at den rette Tidspunkt nu var kommen for de Forenede Stater til at hæve sig til en stor Velstand og Statskraft ved at lægge Vind paa Manusakturvæsnet baade fordi Sydamerikas Rigdomme nu tilgyde sig for enhver Jndustriestat og vilde især giøre det for en saa nærliggende, og tillige fordi Vanskeligheden ved at afsætte Agerdyrkningens Frembringelser maatte indbyde til at give Folkets Vindskibelighed en anden Retning, havde vi i ethvert af sine Budskabe, til Kongressen fremsat den Sætning at de forenede Stater maatte snart blive en stor Manufakturstat og flere Gange foreslaget at beskytte den indenlandske Jndustrie ved forhøiede Paalæg paa Jndførselen, af udenlandske Manufakturvarer - hans Forslag trængte ikke igiennem; men Sagen er siden den Tid bleven til en Gienstand for de livfuldeste og selv de lidenskabeligste Debatter blandt Landets Jndvaanere. J Aarene 1823 og 24 udkom allene i forskiellige Nordamerikanske Stæder 16 Stridsskrifter om denne Gienstand, hvori ifærdeleshed Hr. Carey i Philladelphiasviiste sig som den ivrige Talsmand for Jndførselen af strenge Forholdsregler mod den udenlandske Fabrikflid, for at afhielpe den indenlandske; og søgte at opmuntre dertil deels ved Ruslands Exempel og deels ved afskrækkende Skildringer over den indvortes Velstands Aftagelse i de forenede Stater siden Kornprisernes Fald og den strenge Overholdelse af de Engelske Kornlove. Jmidlertid har dette prohibitive System til Fabrikvæsnets Opkomst, som medfører saamegen Fare for Storbrittanniens Flor, og som er blevet indført i saamange Europæiske Stater, endnu ikke kunnet trænge igiennem den Nordamerikanske Kongres, fornemmelig har den ligesaa veltalende som heftige Repræsentant for Virginien, Congressen i Panamas uforsonlige Modstander, Hr. Randolph erklæret sig med den største Varme imod dette System; han har sagt at man derved kun vilde favorisere de nordlige Manufakturdriven de Stater paa de sydlige blot producerendes Bekostning; at det Nordamerikanske Klima ikke tillader Folk i de forenede Stater som i England at tilbringe hele Dage i usunde Fabriker, og at Englands Overflødighed af Steenkul og herlige insulariske Beliggenhed, giør det af Naturen langt mere skikket til at være et Fabrikland end Nordamerika. Af disse Modgrunde er vel kun den første den stærkeste. Nordamerika har uhyre Skove, et stort naturligt Forraad af Jern, mange Steenkuls gruber ere og flere ville blive op anede; de foroducerer selv Bomulden til sin Fabrikation. Det har saavel et koldt som et varmt Clima; det har udbredte Kyststrækninger, herlige Havne og et fortruffeligt Flodsystem til den indvortes Vandcommunications Befordring. Jmidlertid vil det naturligviis være ønskeligere om de forenede Stater kunde ved en frievillig Udvikling bringe deres Manufacturvæsen i Veiret end ved tvingende og indskrænkende Foranstaltning er. Sporgsmaalet kan derved forandres dertil; er det nye England paa Veien til at concurere med det gamle i Henseende til Fabrikfliden eller er det endnu ikke. Ville vi holde os til en Yttring af Præsidenten for Handelskammeret i England Hr. Huskisson i England, saa maa man troe at det første er Tilfældet; thi han sagde i Fior i Underhuset at Nordamerikanerne solgte i Middelhavets Havne deres Bomuldsvarer lettere end de Engelske At de Nordamerikanske Fabriker ere i Fremskridt giver sig tydeligt tilkiende af de statitiske Skrifter, som udkomme i de Forenede Stater. Saaledes anfører Hr. Jngersoll i en Beretning, som han i October 1824 oplæste i det Pennske Societet i Boston: at de Nordamerikanske Bomuldsfabrikater erholde allerede Præferencen i de udenlandske Havne at det Nordamerikanske Skrivpapiir bliver meere søgt i Asien end det Engelske, og at Europa kan ikke concurere med de Nordamerikanske Skibsbyggerier. – Jfølge Skriftet Brif topographecal and statistical Manual of the State of Nedrork (1822 New York havde denne Stat dengang 184 Bomuldsmanufacturer foruden 1226 Potaske Fabriker, 4304 Saugmøller o. s. v. Ganske nye Efterretninger fra Nyeyork af 5te Mai d. A. bekræfte, at de Bomuldspinderier og Væverier, som ere anlagte i de Nordlige Stater af Unionen, og hvori den raae Bomuld forarbeides, som avles i de sydlige Stater allerede levere en stor Deel af de Tøier af dette Slags, som forbruges i Unionen og at man nu har ogsaa i Sinde at lægge Vindpaa Silkeavlen og Silkefabrikationen. Doctor v. Rensselger har forelagt Agerdyrknings-Committeen, af Underhuset i Nyevork en Jndberetning om denne Gienstand, hvoraf 2000 Exemplarer skulle aftrykkes og omdeles, hvori siges, at imedens Værdien af Kornudførselens Produkter er fra 1817 til 1825 sunket fra 20 til 5 Mill. Dollars, saa er Værdien af de indførte Silkevarer stegen fra 4 til 10 Mill. Dollars og Moerbærtræet kan voxe overalt i de Forenede Stater saa at Folket blot trænger til en Veiledning for at lægge Bind paa Silkeavlen. Kort sagt: de lave Kornpriser, som ere blevne befordrede ved de Engelske Kornlove, ville hæve Fabrikvæsner i de flere cultiverede Stater paa Jorden; hvorved en Hovedforandring i Nationernes indbyrdes Forhold vil blive tilveiebragt.