JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-02-02
Fremlysning. En rødbruun Hanhund, tilsyneladende en Jagthund, med noget Hvidt paa Tæerne, meest paa det venstre Forbeen, hvid under Halsen og paa Brystet, og med en halvlang Hale, kan af Eieren afhentes hos Huusmand Anders Pedersen i Øster-Kippinge.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-02-02
Et graat Hestedækken er funden paa Landeveien i Nærheden af Nørre Alslev. Eieren kan erholde det i Gaabensimod 24 s. Findeløn og dette Avertissements Betaling, naar Mærkerne opgives paa Dækkenet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-02-02
En Handelsbetjent med gode Anbefalinger søger en Condition til 1ste Mai i en af Stiftets Kjøbstæder. Adressecontoiret anviser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-02-02
Skipper Hans Gottfried er ankommen her til Nykjøbing med levende Torsk, som udsælges i Havnen for 6 s. Pundet og saltede for 4 s. Pundet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-02-02
Markedsforandring i Mariboe. J Medhold af Kongelig allernaadigst Resolution af 26de Novbr. f. A. bortfalder for Fremtiden det sidste af de hidtil afholdte Efteraarsmarkeder i Mariboe, og i dets Sted afholdes sammesteds 3 Heste- og Qvægmarkeder paa resp. 2den 4de og 6te Tirsdag i Fasten. Begyndelsen med disse nye Markeder skeer i dette Aars Fasten.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-02-02
Ved samme Resolution er bevilget, at det Heste- og Qvægmarked, som nu er forenet med det her i Mariboe afholdende første Efteraars=Krammarked, i Fremtiden adskilles fra dette og forlægges til 8 Dage derefter. Denne Forandring indtræder i dette Aar. Hestemarkederne afholdes indtil videre paa Torvet bag Raadstuen og Qvægmarkederne udenfor Nørreport. Hvilket herved bekjendtgjøres. Mariboe Byfoged-Comptoir den 25de Januar 1843. C. A. Møller.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-02-02
Auctioner. Møen. Ved en eneste Auction, som afholdes i Grøn sunds Færgegaard paa Møen Torsdagen den 16de Februar d. A., Middag Klokken 12 lader Eieren Hr. Capitain Lieutenant I. I. Lund, til absolut Bortsalg opbyde og saafremt nogenlunde antageligt Bud skeer, bortsælge den ham tilhørende Eiendom Grønsunds Færgegaard, bestaaende: 1. Af Avlsgaarden Aldershvile, med et Tilliggende af circa 100 Tønder Land Ager, Eng og Skov, med nye og velindrettede Vaanings- og Udhuse, saa og en grundmuret Bygning, indrettet til Maltgiørerie med 2de Køller, og Af den egentlige Færgegaard, med tilhørende Gjæstgiverie og Kroehold saa og Bevilling til Anlæg af Brændeviinsbrænderie, saavel Vaanings- som Udhusene ere for faa Aar siden af nye opførte tilligemed en Magasin Bygning, der kan rumme circa 1000 Tdr. Korn. Med Eiendommen følger Rettighed til udelukkende Færgefart paa begge Sider af Grønsund, Baadfart til Stubbekjøbing og Ret til at oppebære Broepenge, saa og alle til Færgefarten, fornødne Fartøier med Seil og øvrige Jnventarier og endelig er til samme henlagt circa 30 Tdr. Land Ager og Eng samt Ret til Vognbefordring. Det bemærkes iøvrigt, at Jorderne, der ere i god Drivt, henhøre til Møens bedste Jorder med et Hartkorn Ager og Eng 10 Tdr. 6 Skpr. 1 Fdkr. samt at en meget betydelig Deel af Kjøbesummen kan forventes at forblive indestaaende i Eiendommen. Conditionerne, hvorefter denne meget indbringende Eiendom agtes bortsolgt, vil fra den 8de Februar d. A. ligge til Eftersyn for Liebhavere hos Dhrr. Høiesteretsadvocat Liebenberg i Kjøbenhavn og Procurator Gad i Stege, ligesom og hos Eieren, der beboer Eiendommen og meddeler enhver forønsket Oplysning, – hvorhos tilføies: at det strax efter Auctionen vil blive Vedkommende tilkjendegivet om det gjorte Bud approberes eller ei. Stege den 29de Januar 1843. C. Meincke.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-02-02
Efter Begjæring af vedkommende Udlægshaver, bliver det Skomagermester Søren Hansen tilhørende og i Kattesundet her i Byen under Na 250 beliggende Sted med Grund, Gaards- og Haugeplads, bortsolgt ved 3de offentlige Auctioner, som afholdes paa Raadstuen her i Byen Mandagene den 13de og 27de Marts samt den 10de April d. A., Formiddag Kl. 11. Hvilket herved bekjendtgjøres til Efterretning for Liebhavere og Pantecreditorer i Overeensstemmelse med Pl. 22de April 1817. Nakskov den 29de Jan. 1843. Hammerich.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-02-02
Torsdagen den 9de denne Maaned om Formiddagen Kl. 10, bliver i Hallerup samt Folehauge Skovene under Ourupgaard Gods, ved offentlig Auction bortsolgt en Deel Bøge, samt Ege=Topbrænde; hvoriblandt adskilligt tjenligt til Gavntræe. De Lysthavende ville behage at give Møde hos Skovfoged Christopher Olsen i Hallerup Skovfoged-Bolig. Falsters Birk, Nykjøbing den 1ste Februar 1843. Pontoppidan. Adressecontoirets Commissionairer ere: Dhrr. Boghdlr. Thierry i Nakskov, Kammerr. Suhr i Rødby, Posterpediteur Christensen i Stokkemarke, Boghdlr. Giegengack i Maribo, Apotheker Grundtvig i Saxkjøbing, Postmester v. Staffeldt i Nysted, Kbd. Wulff i Stubbekjøbing, Færgeforpagterne Arnkiel i Gaabense og Dyrehauge i Vordingborg.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-02-04
Lollands Falsters Stift Tvende. Redigeret, trykt og udgivet af W. F. Laub i Nykjøbing. No 13. Løverdagen den 4 Februar.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-02-04
Jndenlandske Efterretninger. Kieler Correspondenzblatt har en Artikel om de slesvigske Forhold, hvori det blandt Andet hedder, at naar det Güllich Beselerske Forslag om Slesvigs Optagelse i det tydske Forbund, kommer frem i næste Stænderforsamling, turde det blive antaget. Vi skulde formene, at dette Forslag, efter hvad der er passeret, aldrig meere tør komme frem i nogen Stænderforsamling; Hs. Majestæt har erklæret sig derimod, den danske Nation har ved sine jydske Repræsentanter erklæret, at den ikke uden den kraftigste Modstand, vil lade Slesvig rives løs fra Danmark, og hvortil skulde da Forslaget, under hvilken Form skulde det fremkomme, for ikke at faae Udseende af et Statsforræderi, og saavidt gaaer den parlamentariske Frihed ikke, at nogen Repræsentant har Lov til at fremkomme med Forslag til en Opløsning af den retmæssig bestaaende Stat. (O. Th. Av.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-02-04
Ærøeskjøbing den 26de Jan. Den 22de Jan. indkom en Circulair=Skrivelse fra den kongl. Slesvig=Holsteenske Regjering til Landfogderiet paa Ærøe, hvori der bekjendtgjordes, at Hs. Kongl. Høihed Enkehertuginden Louise Augusta paa Augustenborg var afgaaet ved Døden, tilligemed den kongelige befaling, at der i denne Anledning skulde ringes med Kirkeklokkerne i 6 paa hinanden følgende Dage i Hertugdømmerne fra Kl. 12 til 1 om Middagen. Den constituerede Landfoged, Hr. Amtsforvalter von Holstein, meddeelte strax Sognepræsten, Hr. Pastor Olrik, den fornødne befaling, hvorpaa der blev beordret 4 Mand til at ringe med Kirkeklokkerne i den bestemte Tid. Men netop da de første to af dem vare komne op i Taarnet, forat begynde med Ringningen, kom ogsaa Assessor Claussen, som Kirkeinspector, og forbød dem udtrykkeligen at ringe, idet han slet ikke vilde taale eller tillade det." Da Folkene sagde ham, at det var befalet dem af deres Øvrighed, svarede han: "Jeg veed det nok, at J ere tilsagte af Bytjeneren, men jeg vil ikke have det; der skal ikke ringes. Dette var den 23de Jan. Kl. 12. Den 24de oplæste Hr. Assessor Claussen den ovenommeldte Kongelige Circulair=Skrivelse selv paa Raadhuset, i Overværværelse af flere end hundrede Personer, men der blev alligevel intet af Ringningen, hverken den eller den følgende Dag. – Efter Sigende skal han ogsaa have forbudt Klokkeringningen i Landsbymenighederne her paa Øen som i Flækken Marstal, men Præsterne have alligevel ladet ringe efter høiere Ordre, uden at adlyde deres saa myndigt bydende Kirkeinspector. Saaledes er der da bleven ringet for hendes Kongel. Høihed i alle Sogne her paa Øen, saavel som i Hertugdømmerne, i uden alene i Ærøeskjøbing, hvor der dog, ligesom ellers, dagligen er bleven ringet fem Gange, nemlig, Kl. 8, Kl. 10, Kl. 12, Kl. 2 og Kl. 7, som efter gammel Sædvane rigtignok kun varer nogle Minuter af Gangen. Klokkerne vise altsaa, at der nok kan ringes med dem. Enhver her i Byen længes efter at vide, hvad der har foranlediget Hr. Assessor og Kirkeinspector Claussen til denne besynderlige Fremgangsmaade lige imod Kongens ud(Hemp. Av.) trykkelige befaling. N. F. S. Grundtvig, denne ivrige og vedholdende Forfægter af Danskheden har atter i en Tale, som han har holdt i det danske Samfund, og i et Forord og et Digt i Kæmpevisernes Maneer, som han i Forbindelse med hiin har udgivet, under Titel af Nyaars-Ønske i dansk Samfund, udtalt sig paa den ham eiendommelige Maade om den danske Sag i Slesvig, og er ved denne Leilighed paany med Jnderlighed fremkommen med det oftere af ham yttrede Ønske og en dansk Høiskoles Oprettelse, som det rette Middel til den danske (Berl. Tid.) Nationalitets Seier.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-02-04
Beboerne af Kjøbenhavns Nørre- og Østerbro have allerede i lang Tid og oftere udtalt Ønsket om, at der paa Nørrebro maatte anlægges et eget Apothek, eftersom Folkemængden, efter den sidste Folketælling der var voxet til 3,309 Jndivider og endnu er i bestandig Tiltagende. Efterat nu flere phamacentiske Candidater have ingivet Andragende om Bevilling til Oprettelsen af et Apothek paa Nørrebro, har denne Sag paany været taget under Overveielse, og saavel Majoriteten i Sundheds collegiet som Borgerrepræsentanterne have anbefalet Oprettelsen af et saadant Apothek. (Dagen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-02-04
J Flækken Svabsted (i Husum Amt) har den 21de Jan, hændet sig en sørgelig Tildragelse. Flensb.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-02-04
Zeit. fortæller herom Følgende: Et Menneske, paa hvem Mistanken om et begaaet Mord havde hvilet i flere Aar, til hvis Udforskning dog Vidner stedse havde feilet, skulde just hiin Dag føres til Tugt og Arbeidshuuset i Slesvig. Jdet nu Amtsbudet tilligemed tvende af Byen beskikkede Mænd aarle om Morgenen begave sig til den Mistænktes Bolig, for desto sikkrere at kunne træffe ham, staaer Denne, sandsynligt underrettet og Besøget, lurende bag sin Dør og slaaer de tvende først indtrædende Bymænd, med en Øre til Jorden. Amtsbudet, hvem ligeledes et dødeligt Slag var tiltænkt, styrter over Morderen, river ham Øxen af Haanden og søger at fastholde ham; Umennesket slider sig alligevel løs og undflyer. De tvende Bymænd ligge haardt saarede og man tvivler om deres Liv.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-02-04
I Anledning af nogle Yttringer af Fædrelandet forsikkrer Redacteuren af Jtzehoer Wochenbl. at han personlig er aldeles ubekjendt for Hertugen af Augustenborg. - Underligt nok! - bemærket Red. af Hemp. Av. - thi Hertugen er netop bekjendt for at have en særdeles fiin og god Smag.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-02-04
Sidstnævnte Blads Redacteur yttrer tillige Tvivl, om Sandheden af Fædrelandets Beretning, at Hr. Hollard Nielsen, afgaaet Redacteur af det afgaaede Blad Dansk Ugeskr. for alle St., af Regjeringen har erholdt 500 Rbd. i aarlig Pension, fordi Digterne H. C. Andersen, H. P. Holst og H. Hertz skulle i Understøttelse kun nyde 400 Rbd. - (Red. af Hemp. Av. tvivler maaskee fordi ogsaa Regjeringen er bekjendt for at have en fiin og god Smag.) En Foræring til Borgerstanden." Under denne Overskrift indeholder det over hele Tydskland, i mange tusinde Expl., udbredte Folkeblad: Die Dorfzeitung følgende Linier, som for nærværende Tid ikke turde være uden Jnteresse ogsaa fordanske Læsere. J Berlin har man i denne Tid tiltænkt den hæderlige Bondestand en Nytaarsgave, som vist vil overraske Modtagerne. J bemeldte den tydske Culturs Høisæde er nemlig en Adelsmand formedelst en Forbrydelse bleven excluderet af Adelstanden og skal nu herefter høre hjemme i Borgerstanden. Men Borgerstanden har med allerunderdanigst Taknemmelighed frabedt sig denne Present og vil nu overlade Bondestanden den. Nu er Spørgsmaalet, hvad J Bønder skulle gjøre med den? (Fædrel.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-02-04
Den bekjendte Digter Baron de la Motte Fouque er død den 23de f. M. i Berlin, 66 Aar gammel. (Dagen.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-02-04
Om det den 30te f. M. holdte Bestyrelsesmøde i Trykkefrihedsselskabet indeholder Folkebl." Følgende: Viceformanden, som paa Grund af Formandens Sygdomsforfald ledede Forhandlingerne, anmeldte, at der vare indkomne tvende Besvarelser af den i det foregaaende Selskabsaar udsatte Priisopgave, en populær Fremstilling af den christelige Kirkes Historie, begge med Motto: Matth. 2820, See, jeg er med Eder alle Dage." Til disses Bedømmelse udnævntes en Comitee, bestaaende af Sognepræst Bindesbøll i Nakskov, Profesfor Engelstoft og Prof. Hjort Dansk Ugeskrift No 45 indeholder en under de nærværende Debatter dobbelt interessant Artikel af Prof. Schouw. om den Rolle, som det at Trykkefrihedsselskabet udgivne physiske geographiske Kort har spillet hos det slesvig-holsteenske Parti. Forf gjendriver deri, især ved at henvise til den Forklaring, som strax fulgte med dette Kort, og til Kortets hele Bestemmelse, den ugrundede Paastand, at dets Titel, hvori Navnet Slesvig er udeladt, skulde have havt nogensomhelst politisk Anledning eller Hensigt, (Berl. Tid.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-02-04
Jfølge de senest modtagne Efterretninger var Missionairen L. D. Hass den 1ste December f. A. ankommen over Constantinopel til Smyrna, netop tvende Maaneder efter hans Afreise fra Kjøbenhavn. Han havde endnu ikke erholdt Bopæl, og beretter at Huusleilighederne der ere meget dyre, men Levnetsmidlerne derimod godt Kjøb. J Constantinopel, hvor han opholdt sig i den sidste Uge af November, havde han været ombord hos en dansk Skibscapitain fra Svendborg, der fra Constantinopel agtede sig til Smyrna. Ligeledes var Missionair Hass i Constantinopel stødt sammen med den af os tidligere omtalte Æventyrer Mathiessen fra Aabenraa, der nylig var gaaet over til den mahomedanske Tro. Hr. Hass og Familie samt Ledsager Seminarist Kold glædede sig alle ved den bedste Helbred. (Dagen.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-02-04
Capitelstaxten for Siellands Stift for 1842 Aars Afgrøde er sat saaledes: Rug 5 Rbd. 36 s., Byg 3 Rbd. 7 s., Havre 2 Rbd. 36 s.; samt specielt for Møen, ifølge kgl. Resol. af 5te October 1842. Hvide Ærter 3 Rbd. 73 s., Graae Ærter, 3 Rbd. 52 s., Hvede 5 Rbd. 93 s. (Dagen.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-02-04
Den 17de d. M. om Middagen opkom der en stærk Skorsteensild paa Fredensborg Slot. Det lykkedes imidlertid at forhindre den fra at gribe videre og sig, uagtet at Skorstenen sprang og der saaledes let kunde have været foraarsaget betydelig Skade. (Aftenbl.) Slagelse, den 20de Januar. Antvorskov Hovedparcel med Ladegaardsparcellen, Bjergby Kirke og nogle Huse er solgt for 21,000 Rbd. til Hr. Meinert i Kjøbenhavn. (Vestsjæll. Av.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-02-04
Befordring, under 29de f. M. har Hs. Majestæt allernaadigst beskikker Cand. theol. og Skolelærer paa Christians, I. F. Carstensen, til Sognepræst for Sennels Menighed i Aalborg Stift.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-02-04
Vordingborg. J enhver endog kun nogenlunde velorganiseret Stat, er Eiendomssikkerheden en af Statsborgerens uforkrænkeligste Rettigheder. Det maa derfor være bedrøveligt at erfare, at man her og i Omegnen mere og meere synes at være udsat for Tyvehaand. Jevnlig hører man, snart om dette snart og hiint Tyveri. Det er dog at haabe, at det maa lykkes Politiet, ved kraftige Undersøgelser og Forholdsregler, at hæmme og standse en saadan borgerlig Uorden, da dog Danmark er et Fredens Land. - De saakaldte Troende eller Hellige synes ogsaa heri Egnen at ville slaae Rødder. Ja, det gaaer endog saavidt, at en Mand formelig skal være berøvet Forstandens Brug ved Beskjæftigelsen med dette Hellighedsvæsen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-02-04
Nykjøbing den 4de Febr. Aalb. Av., fortæller Følgende: "Det har nylig været yttret, at det i Nykjøbing paa Falster nybyggede Barkskib Jason paa 162 1/2 Commercelæster skulde være det største danske Coffardiskib. Dette forholder sig imidlertid ikke saaledes, idet det herværende Barkskib Caledonial, der tilhører dHrr. Chr. Sødring & Søn og Viceconsul P. Viibroe, maaler 164 Commercelæster og vel saaledes er det største Coffardiskib i de danske Farvande. Caledonia er imidlertid ikke bygget i Danmark, men er oprindelig engelsk og i Krigens Tid ved Kaperi gjort til dansk Eiendom.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-02-04
I Anledning heraf skulle vi bemærke, at Jason, ikke er noget Barkskib, men et Brigskib, og drægtig 160 1/2 Commercelæster. Saavidt os bekjendt har det intetsteds været yttret, at det skulde være det største danske Coffardiskib, hvorimod vi have berettet, at det er det største Fartøi, som nogensinde har været her i Sundet og næst efter Barkskibet Den danske Eeg det største Fartøi som er bygget her i Stiftet, samt endelig at det, saavidt os bekjendt, er det største Brigskib i Danmark.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-02-04
Reisende fra den 18de Jan. til den 1ste Febr. 1843.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-02-04
Fra Gaabense til Vordingborg. Med Pakkeposten: Hr. Ring; M. Rasmusdatter. Med Personposten. Madame Boisen; Student Schierning. Udenfor Posterne, Jfr. Jürgens; Feldbereder Scharff. Fra Vordingborg til Gaabense. Med Pakkeposten: Hr. Møller; Hr. Lühdorff. Med Personposten. Capt. Købke; Hr. Neumann, Pastor Brønsted; Jfr. Holst, Hr. Haderup; Forvalter Petersen; Hr. Kamla; Consul Hage; Hr. Frederiksen; Hr. Wiid. Udenfor Posterne: Tømmermand Fogh; Garver Scharff, Hr. Staal; Skræddermester Cappel; Forvalter Rasmussen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-02-04
Udenlandske Efterretninger. Det franske Pairskammer har forkastet ethvert Amendement med Hensyn til Visitationsretten og kun antaget en betydelig Tilsætning om det ulykkelige Polen. Efter en glimrende Tale af Adresse comiteens Ordfører, Hertugen af Broglie, der forsvarede Tractaten af 1831 og 33 og fraraadte enhver Jndblanding i dette Regjeringsanliggende, skred man den 25de Jan, til Afstemning over den hele Adresse, som blev antaget med 117 Stemmer imod 33, altsaa en meget afgjørende ministeriel Majoritet. - Den 24de blev Deputeretkammerets Adresseudkast oplæst. Af dette Actstykke, hvorom vistnok en heftig parlamentarisk Kamp vil blive ført, meddele vi følgende Paragrapher, som handle omde Gjenstande, der for Øieblikket meest beskjæftigden offentlige Mening: Forenede ved Menneskekjærlighedens Følelse stræbe Magterne at undertrykke den skjændige Slavehandel. Vi have med Glæde bemærket, at Deres Majestæts Regjering, uden at unddrage dette retfærdige Foretagende Frankrigs Medvirkning, ikke har givet sit Samtykke til en Udvidelse af de bestaaende Overeenskomster. For den nøiagtige og lovmæssige Udførelse af disse Overeenskomster, saafremt de ikke blive ophævede, forlade vi os paa Deres Regjerings Aarvaagenhed og Fasthed. Men i Betragtning af de dermed forbundne Ulemper, som Erfaringen godtgiør, og af Jnteresse for selve den gode Forstaaelse, som er saa nødvendig for det fælleds Værk, er det vort inderligste Ønske at see det Øieblik fremskyndet, hvor vor Handel atter vil blive stillet under vort eget Flags udelukkende Bevogtning. Vi beklage med Deres Maj. de Forstyrrelser, som nylig have sat Spanien i Bevægelse. Vi nære et oprigtigt Venskab for et med os saa nøie forbundet Folk. J Deres Forhold til det spanske Monarchi tilsigter De kun at beskytte vore retmæssige Jnteresser og at bevare Dronning Jsabella et trofast Venskab. Kammerets Følelser forene sig med Deres Majestæts, og vi glæde os med Dem over, at Menneskelighedens Rettigheder under vort Flag have fundet en, for alt Partihensyn fremmed, mod alle Ulykker hjælperig Beskyttelse." Tro imod et Folk, hvis Sag er stillet under Tractaternes Beskyttelse og Borgen, erindrer Frankrig Europa om den polske Nationalitets Rettigheder. Angaaende Algier (hvor Regjeringen anbefales. at lette Vægten af de Offere, Landet har bragt, Marqvesas-Øernes Besættelse, de nye Handelstractater o. s. v. er Udkastet saa temmelig en Gjenklang af Throntalen. - Oppositionen vil naturligviis forsøge at faae en mod Ministeriet mere fjendtlig Paragraph om Visitationsretten indført, og de Conservative at faae den af Comiteen foreslaaede ganske udelukket. Man veed endnu ikke med Vished, hvorledes Thiers vil optræde i denne Sag, og flere Deputerede skulle ved Hertugen af Broglies Tale, i Pairskammeret være blevne mere gunstig stemte mod de afsluttede Tractater.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-02-04
Den engelske Statsministers Secretair, Sir Drummond er den 25de død af sit Saar. Morderen anstiller sig vanvittig, og har endnu ikke givet mindste Oplysning og Bevæggrundene til denne Gierning. Det er en ikke ualmindelig Mening, at den dræbende Kugle har været tiltænkt Robert Peel selv, at denne Forbrydelse staaer i Forbindelse med de mislykkede Mordforsøg mod Dronning Victoria, at det hidrører fra en Bande, som ogsaa stræber Hertugen af Wellington efter Livet og hvis Planer hænge sammen med de saa ofte forsøgte Mord paa den franske Konge. Atter har den engelske Opfindelsesaand og kraftige Villie udført et Værk, som for nogle Aar siden vilde have været anseet for umuligt: Man har nemlig med 18,000 Pund Krudt og ved Hjælp af 3 galvaniske Batterier sprængt hele den uhyre Randow-Klippe i Luften eller rettere i Vandet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-02-04
En Coureer, som den 25de er ankommen igjennem Paris paa Reisen fra Madrid til London, skal have overbragt den af Espartero undertegnede Handelstractat mellem England og Spanien. Man antog, at det befrygtede Decret mod Trykkefriheden vilde blive udstedt samtidig med Offentliggjørelsen af denne Tractat, for at forhindre Bladene fra at oppuste og nære Misfornøielsen mod denne Regjeringshandling.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-02-04
Fra Tydskland berettes, at Forbundsforsamlingen i Frankfurt beskjæftiger sig med et Forslag, som fra en vis Side er gjort, sigtende til at indskrænke det stænderske Væsen i Forbundsstaterne, og at dette ikke er bleven uden Understøttelse. Vi kunne ikke troe - hedder det derom i Kölner Zeitung, at dette Rygte har nogen Grund, da der aldeles ikke er givet nogen Anledning til saadanne Forholdsregler. Den Aand, som for nærværende Tid rører sig i det tydske Folk, er saa dygtig og aldeles national, at man vist ikke kan tænke paa at berøve netop dette Folk hvad der er det kjærest, den stænderske Repræsentation. Ligeledes frygter man en yderligere Jndskrænkning af Pressen, uagtet de mange Andragender og udvidet Trykkefrihed. Begge Foranstaltninger vilde give et godt Bidrag til Forbundsforsamlingens Characteristik og kaste et nyt Lys over det tydske Paradis, hvorpaa vore Sydslesvigere saa længselsfuldt have Blikket henvendt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-02-04
Gudstjeneste. Imorgen begynder Gudstjenesten i Nykjøbing Kirke Kl. 1.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-02-04
AVERTISSEMENTS. Til Efterretning for dem, som ved undertegnede Compagnie maatte ønske at erholde Sikkerhed imod Tab ved Jldsvaade af deres rørlige Eiendomme, bekjendtgjøres herved: Compagniet forsikkrer for Tidsrum fra tre til tolv Maaneder af Gangen alle rørlige Ting, (med nogle enkelte Undtagelser, navnligen alle Slags Kjøbmandsgods, alle Slags Fabrikers, Manufacturers og Værkers Varer, alle Slags Sæd, Foder og Kreature, saavelsom Meubler og andre Effecter, som ikke kunne forsikkres under Bygnings-Assurance. Med Hensyn til den større eller mindre Fare, som Forsikkringerne medføre, ere de inddeelte i 3 Klasser, og den ordinaire Præmie bestemt. for 1ste Klasse til 24 s. aarl. af hvert 100 Rbd. r. S. som forsikkres 2den Klasse,, 36 s. - . - 3die Klasse,,72 s. = = = = = Hos Compagniets Commissionairer, der ere forsynede med Police-Blanketter, og autoriserede til at antage Forsikkringer, erholdes uden Betaling trykte Efterretninger og de nærmere Vilkaar.