Berlingske Tidende, 1800-08-25
Fra Pressen er udkommen: Ockonomisk Sundheds=Kaage og d) eller fuldstændig Anviisning til at tillave alle muelige Slags velsmagende Retter, paa de Maader, skiønt de ere velsmagende, dog ikke ere skadelige for den menn skelige Helbred, men befordrer og vedligeholder den. Dens Hovedindhold er: om Jndretning r. Redskaber og Hielpemidler i Kiøkkenet; om Spenat lang, Saveie, Blom, Hviid og Suurkaal; Syre; Leg: Snitevalske og hvide Bønner: grønne og gule Ærter; Ærteskokker, Græskar, i Melk, hvid og bortfelske Roer; Kaalrabi; Gule og Persillerødder; Pestinakker; Peberrod; Asparges; Kartofler; Lindser; Meel og Boghvedegrød; Hirse med Melk; Risengryn med Vand, med Melk, fyldt hvidkaalshoved; Qvorlidet; nedlagte Snittebønner; Svedsker; Ævlegrød; friske stuvede Kirsebær, skrællede bortfeldske Æbler med Gele; stuvede Svedskeblommer; Blaabær, tørrede Æbler, Pærer, Bru neller, Qvæder; Sardeller, Stid, Karse, Lartuk, Endivie. Sellerie, Humle, Snittebønner, Agurke=, Asparges og Kartoffel Sarater, varm og kold hvidkaal og Kopsalater; Vand, Kasse, Risengryn, Rugbrød, Simle, Kringe, Mandel, Sago, Meel, Geler, Havregryn, Manna, Byggryn, Pertegryn, Viin, Øl, Kummen, Blommer, Svedsker, Bru neller, Haben, friskplukkede Kirsebær, Æbler, Blaabær, beide Ærter, Lindser, Persillerødder, Kalvekiød, Lunge, Chocolade, Skum, Æggeblomme og Citron=Supper; Oxe kiødsuppe med Æg, med Rudler; Kalvekiødsuppe med Kredsconti; Hønsekiødsuppe med Perlegryn og Kiødbøller; Melke suppe med Mandelbøller, med Mandler, med Løg, brændt Meel; Brød, Viin, Jordbær, Dindbær, Holdemelk, Kloldskaal; at kaage røget og andet Oxekiød, Hochepet med Oxekiød, Gulerødder, Pastinakker, kogt Ox kallun; Oxekiøbroulletters, stuvet Oxekiød; Beuf a la mode; Oxemørbrader; fersk og røget Oxetunge; Bankekiød; Kalvekiød med Citroner, med Timian, med Korender; fyldt Kalvebryst; Kalvekiølle i egen Sauskoldkalvekiølle, Kalvehoved og Tunge, i Ragout; Frico se af Kalvetunge, Fødder og andet Kalvekiød; banket Kalvekiød med Viin, med Citroner; Kalvekallun; Slachee af Kalpelun ger, samme suurt, samme i egen Saus, samme stegt paa Sped; at kaale Bedekiød; Bede aar stegt i Stegelod; grillierede Bedetunger; Ragout af Bedetunger, af Slachee, af Lammekiød, af Bedekiød; at kaage Svinekiød og røget Skinke; Svinesteg; fersk Svinekiød i egen Saus; at kaale Vildsvinekiød, Vildsvinehoved; Svinevildt, Hjørtevildt med Brød; Raador og Haresteg; Kyllinger med Persillerødder; Høns med Risengryn; stegte Kapuner, unge Høns med Allehaanden stegte farser de Duer, en nydelig Ret af Duer, Frikassee, af Duer, Gaasesteg, hvidt Gaasekiød; Gaasekraaler, stegte Ænder; Kalkuner og Kramsfugle, røgede Giæs; at røge i kort Tid; Kiød, Blod, Medisterpølse; Postrier; Farser, af Kalvekiød, af Gaaselaar; lengelsk Budding af Kalvefødder; Risengrynsbudding, med Kreds, Smør, Kiød, Risengryns Boller, kogte og stegte Aal. Suder, Brasen, Aborrer, Karudser, Foreller, Karper blaa aftogte, Karper som Jøderne kaager dem, Karper med polsk Saus; Giever; Lax, Villinger, Kuller, Krebs, Krebøgele; Bouillon, Jis, Coulis; Sous til Bedeneg; Fisk, Sardeller, Krebs=, Viin, Citron=, Persille Saus, kogte, stegte Æg, Røræg; indbagte Hvedeknorskiver; Æggepandekage, Æggeost, Bagværker, Simler, Sukker, Frugt=, Potte, Flødekage; Sprupbakkelse; Vaster, Godraad, Høvlspaaner, Sporekage, Citronspaaner; ÆbleRisengryns, Kartoffeltærte; Sukkerpleskener, bittre og Mandelviskult; Mandel= og Brødtærte, Sandkage, Marcipan Compoter af Æbler, Blommer, Kirsebær, Jordbærmoes, Citron, Hjortetak=Gelee; Bullionskage; Blanemache; Melkekreme; Creme sullere; Viin; Citron=Cremme; at conservere Valnødder friske og gode; Blommemoes, Gulerodsaft, Kirke bær-Ribs, Æble Gelee; født og surt syltede Kirsebær, Blommer; at sylte Slaaenbær, Æbler, Valnødder, Rodheder, Agurker, Lageagurker, Kapers, Pærer nedlagte i Sennep; at sylte grønne Ærter; at bevare røget Flesk længe og got; Ribs Kirsebær= og Slaaenviin; Biskop, Puns, Limonade, Valle, Chocolade; om Sæbekogning og Lysestøbning. Den faaes for 4 Mk. paa Trykp. og 5 Mk. paa Skrivp. hos Boghandler A. Soldin paa Hjørnet af Vimmelskaftet og Badstuestræde No. 159. Praktisk Regnekonst, til Brug for Skoler, der selskabelige Liv, og for dem, som vil lære sig selv at regne ; anden forbedrede Oplag, ved N. Søndergaard, Bogholder ved den almindelige Forsørgelses=Anstalt. Denne Bog, som i alle Henseender svarer til an Titel, indeholder foruden særdeles tydelige Anviisninger til alle den praktiske Regnekonsts Dele i Handel og Vandel i mangfoldige lettere og tungere Opgaver, forøgede med Exempler til Øvelse, ogsaa en simpel men tydelig Afhandling om Brøken, de geometriske Proportioner, og deres Anvendelse paa Regula de Tri, samt dennes paa Vægts og Maals Sammenligning, med en Fortegnelse over de fleste europæiske Handelsteders Vægt og Maal, Kiedereglen og den resiske Regel, Rentes Regning med en Tabel til Rentens nøiagtige Udregning i Maaneder og Dage; den almindelige Rabat=Regning Rente af Rente med 4 Tabeller, som gjort denne vanskelige Regning særdeles let at udregne, den dobbelte Rabatregning med Tabeller for at undgaae den besværlige Division, Terminers Reduksion, Tharar, Vindens= og Tadens, Byttens=, Selskabs Faktor, Arveparters Deling, Blandings og Alligations= samt Vexel Regning, den indenlandske og udenlandske, den direkte og inddirekte, tilligemed Vexel=Reduksion, de forskiellige Handelstæders Mynter, Vexelarbritage og en Afhandling om Vexelhandelen. Den sælges for 40 sk., indbunden 16 s. mere, paa Børsen No. 3 hos P. Linnge. Skipper Michel Michelsen af Sønderborg har paa sin Reise fra ibidem til Rørvig under Engeland paa Møllegrunden i Søen paa 2 Favne Vand funden og bierget et Skibsanker med 13 til 14 Favne Bøie=Reeb og en Stump gammel Ankertoug, omtrent 8 a 10 Favne, hvilke han ved sin Adkomst her til Rørvig opsatte, med Begiæring samme at lade avertere i de Berlingske Aviser og Eiermand dertil med Legitimation maatte indfinde sig. Rørvig Toldsted den 9de August 1800. Ache.