JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-09-13
Udlandet. Det er paafaldende hvilken Bevægelse, der viser sig overalt blandt den catholske ReligionsTroesbekiendere, der skrives saaledes fra Hardehausen i Tectoburgerwalde: "Her har dannet sig en stor catholsk Forening, som trolig vil underrette Paven om alle de Misbrug, som der indsnige sig, og som holde de evangeliske Brødre, fjern fra Catholikkerne. Fra Nürnberg skrives, at Breve fra Wien tale om, at i Bøhmen, Tyrol og Steiermark existerer en foruroligende Tilstand, som har havt flere Arresteringer til Følge, og man nærer den Overbeviisning i Wien, at Haand i Haand med politiske Kabaler, truer den kirkelige Dissentisme at overskride de østerrigske Grændser paa alle Punkter, og at ville fæste fast Fod i Monarkiets tydske Provindser. Fra Prag meldes, at de steierske Bønder vægre sig for at udrede den sædvanlige Tiende til deres Grund herrer og Geistlige, da flere Forandringer ere indførte i Skattesystemet, og Tiendemodtagerne ere tvungne til ved stærke militaire Afdelinger at sættes i Stand til at inddrive deres Tiende, kort sagt, det lader til, at den kloge Fyrst Metternich, der fra sit verdensberømte Rhinslot styrer alle bekjendte og ubekiendte Traade i Politikken, vil faae nok at tænke paa.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-09-13
De sidste Efterretninger over Havre fra Amerika naae til 15de Aug., de bekræfte at Krigen, mellem Nordamerika og Mexico vil være uundgaaelig, og at Engeland hemmelig understytter, Mexico. De Forholdsregler, som den merikanske Regiering vil gribe til, ere følgende: Confiscation af al Eiendom, som tilhører Amerikanerne paa mexicansk Gebeet, Fortagelse af alle nordamerikanske Undersaattere, Lukning af alle mexikanske Havne for Unionens Flag, Udgivelse af Kaverdreve, og endelig bliver enhver Slave i de sydlige omerikanske Stater erklæret for frie, der stiller sig under Mexicos Fane. J Nordamerikeforlanges derimod i de offentlige Blade Jndkaldelsen af en overordentlig Congress, og den umiddelbare Jndlemmelse af Texas uden foreløbige Formaliteter. 11000 Md. skulle marschere mod Veratrux, og alle mexikanske Havne skulle bloqueres af den amerikanske Flaade. J Nordamerika synes man at ville antage, at det ikke er saameget farlig med Krigen fra Mexicos Side, men at Krigspartie igjen ønsker at faae Santa Anna til Roeret, og dette kan ikke skee uden militair Despotisme.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-09-13
Efterretningerne fra Spanien ere uden synderlig Jnteresse, de bekræfte blot, at der i hele Landet hersker en stor Gjæring og en oprørt Stemning, skjøndt der nu igien var bragt Rolighed tilveie i Madrid. Man ventede Dronningen tilbage til Hovedstaden, mellem den 15de og 20de Septbr.; den 2den f. M. ville Hs. Majestæt indtræffe til Pampeluna. - J Zaragossa havde man ogsaa gjort Forsøg paa en Emente, foranlediget af at Boutikkerne vare blevne lukkede, men Authoriteterne havde truffet saadanne Forholdsregler, at Orden igien blev bragt til Vei Det Dublinske Blad Evening Man fortæller, at Lord-Lieutenanten af Jrrland, skal i den sidste Depesche have meddeelt Resultaterne af sin Politik saaledes: "Jeg har bragt Pressen til Tanshed; jeg har bragt OConnell saaledes i Bekneb, at han ikke veed, hvorhen han skal vende sig, og jeg har kastet de fornemste catholske Biskopper Sand i Øinene!" Dette skal formodentlig være en Skildring af Hr. Lord-Lieutenantens hidtil fulgte Politik, der er stridende mod Oppositionspartiets Hensigter. - Dronningen af Engeland ventedes den 8de Septbr. til dage til Engeland.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-09-13
Bladet "Constitutieneste gjør Regjeringen opmærksom paa den Fare, der kan opstaae af, at man bekymrer sig faalidet om de arbeidende Klasser, især kan man befrygte meget af Legitimisterne, saaledes existerer i Gaden St. Germain, flere noble Horeller, hvor Arbeiderne stedse erholde Raad, Hielp og Understyttelse, og Eleruskan i de forskjellige Associationer, den har dannet, allerede befale over 10,000 Arbeidere, som ere fuldkommen organiserede.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-09-13
Fra den italienske Grændse skrives under 27de August, at man i Kirkestaten har bestandig Prøver paa en lidenskabelig politisk Mie fornøielse, som liær viser sig i Distrikterne Forli, Bologna, Ferrara og Ravenna; i Rom havde i Ugen føren overordentlig Cardinaleongregation fundet Sted, for at beraadslaae om den politiske Tilstand. J den derpaa følgende Nat bleve 200 for deres politiske Sindelav mistænkte Personer, arresterede.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-09-13
Det er ikke der Arresteringer, der skal udrydde det Onde, men Jndførselsen af en folkelig til Nutiden passende Forfatning, som man ikke vil indrømme Jndvaanerne, der behandles temmelig despotisk af de pavelige Gardinaler og Legater, der ere ansatte i de forskjellige Provindser. Der gives fra Jernbaner i Verden, der er saa hyppigt afbenyttet, som Jernbanen mellem Paris og Versailles. Søndagen den 7de Septbr. bleve saaledes 36,000 Mennesker befordrede derpaa, hvortil behøvedes 104 Tog og 169 Locomotiver; om Søndagen afgaaer hvert Qvarteer, et Tog.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-09-13
"Annotateur de Boulogne" meddeler Beretning om en gaadefuld Forbrydelse. En ung Mand fra denne Stad, ved Navn Fournier, der for stre Aar siden reiste bort med et Skib, er i disse Dage, frygteligt lemlæstet, vendt tilbage. Hans Arme ere brækkede ved Skulderbladet; hans Tunge er afskaaren. Stum, ukyndig i Læsning og Skrivning, kan han ikke forklare, hvorledes og hvorfor han saaledes er bleven mishandlet. Man veed kun, at han blev sat iland i Liverpool af at Skib, som strax igjen afseilede. Den franske Consul har fendt ham til den franske Gesandt i London, og denne lod ham bringe til Marine commissairen i Bologne. Ved Gebærder søger Fourner at detegne Maaden, hvorpaa man har lemlæstet ham. Man havde fastbundet ham til en Mast og omdreiet hans Arme, indtil de brækkedes. Derpaa havde man trukket hans Tunge ud og afskaaret den ved Roden. Sandsynligviis har Fournier været Vidne til et paa Skibet begaaet Mord, og man har paa denne Maade villet tvinge ham til Tausted. Man anstiller de ivrigste Efterforskninger.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-09-13
En Engelænder, Hr. Shaw fra Liverpool har faaet Patent paa en Mæskine, som pagtnerer og nummereret saavel indbundne Bøger, som løse Blade, indtil 16,000 Nummere. Den forsyner sig selv med Blæk og vexter ligeledes Takkene. Menneskehænder kunde saaledes stedse mere og mens lægges Skjødet. Ept. Marryat har i denne Tid tiltraadt en Reise til Tydskland, og passerede nylig igjennem Gaaset. Efter Sigende agter ogsaa Eugen Sue endnu iaar at besøge Tydskland.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-09-13
Indenlandse. Den 4de v. var i Kbhvn, næsten et heelt Compagni af det borgl. Jnfanteri, eller i alt Fald over 200 Mand, indstevnede for Krigsret, for at aflægge Vidnesbyrd i en Sag, hvorved en borgl. Jnfanterisk var anklaget for at have stødt sin Lieutenant for Brystet ved Exerceerøvelserne. Protocollen i denne Sag maa have været en heel lille Bog, naar Alles Vidnesbyrd skulde opføres skriftligt.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-09-13
Tvende Tyrker i deres Nationaleostume, der i disse Dage ere ankomne til Kjøbenhavn, bringe ret Hovedstadens Gadedrenge i Activitet. Man seer den spadsere gjennem Gaderne, omgivne af en heel Skare Camins, der dog ere saameget berørte af Tidens Cultur, at de ikke insultere de Fremmede, hvilket vel forhen vilde have været Tilfældet, men indskrænke sig til at løbe gabende efter dem.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-09-13
J forr. Uge blev en ung Bondepige i Kbhvn, arresteret, som havde drevet den saameget bekjendte Jndustri, at stiæle i Boutikkerne. Hun havde saaledes næsten samlet sig et heelt Udstyr, hvori der hverken manglede Guldtøi eller andre Prætiosa, og hun havde gjort det med saamegen Færdighed, at man intetsteds havde attraveret hende. Politiet, hos hvem forskjellige Tyverier vare blevne anmeldte, der formodedes begaaede af en Bondepige, blev opmærksom paa, at en Saadan meget hyppigt freqventerede Tivoli. Man gav Agt paa hende; man forbørte sig hos de Folk, hos hvem hun tjente, og ved Eftersyn fandt man hendes Gjemmer fulde af stiaalne Koster.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-09-13
De tre Universitets=Professorer, der, som før omtalt, ere beskikkede som Censorer ved de respective Examing i Odense og Colding Gymnaster i Begyndelsen i aff denne Maaned, ere dHrr. H. C. Østed, Werlauff og Madvig.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-09-13
Til næste Aar kunne Kjøbenhavnerne, foruden de tre Tivolier, de allerede have, (næmlig Carstensens, Vandeuur Anstaltens og Reblets) vente endnu et fjerde, idet nemlig det gamle Tracteursted Ratzeborg, i Frederiksberg Allee skal være bleven kjøbt af en Tracteur Thaarup, der agter at lade det indrette paa det Eleganteste. Sangerinden Jenny Lind skal om en 14 Dages Tid være ventende til Kjøbenhavn.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-09-13
J Flyveposten fortælles fra Kjøbenhavn: "Som bekjendt existerer der Forbud mod Kortspil i de militaire Vagtstuer, for hvis Overskridelse der er dicteret Straf. Nylig er denne militaire Lov bragt i Anvendelse i stor Skala, 18 Menige af et Krudtaarns Vagt havde en Aften for 14 Dage siden indladt sig i Kortspil med hinanden, formodentlig med Underofficerens Vidende. Under Kortspillet kom det til en Strid, som endte med Slagsmaal. Sagen kom Chefen for Øre og blev bragt under Krigsret, som dømte Underofficeren til flere Dages Fængsel paa Hovedvagten, endeel af de Menige til 25 Rottingslag, og de andre til 15 Rottingslag. For omtrent 8 Dage siden bændtes den Ulykke, at en Baad, hvori 12 a 13 Mennesker vilde seile over fra Høyer til Föhr, gik under, og endskjøndt Man endnu ingen Liig har fundet, maa det dog antages, at Alle ere druknede. De fleste af de Forulykkede vare Familiefædre, tildeels Huusmænd fra forskjellige Sogne i Ribe-Egnen, der vilde til Fohr for at søge Arbeide som Tærskere. En flittig, men fattig Arbeidsmand, fra Byen Ribe, som efterlader sig Kone og 3 a 4 Børn, er ogsaa blandt de Forulykkede.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-09-13
J Anledning af det nylig i "Flyveposten, fortalte Jndbrud i Veile-Egnen giver Veile Avis nu følgende, paa de optagne Forhører grundede, paalidelige Fremstilling af Sagen: Efter at en her for Bedrageri og Løsgængeri tidligere straffet Person, Christen Sørensen Holm, var blevet anholdt paa Vorbasse Marked, undløb han fra sine Bevogtere under Transporten til Kolding, og ankom Dagen efter den 7de f. M. til Peder Pedersen Bøls Huus paa Vandel Mark. Det blev her omtalt, at prøve et Tyveri et, eller andetsteds, og efter at Christen Holm havde givet Anviisning paa en Mand i Brande, Kield Thomsen Langkjær, som han troede havde Penge, blev det besluttet, at prøve Sagen; men da C. Holm og Datteren ikke alene kunde udføre Tyveriet, sendte de Bud over til en i Nærheden boende Klodsmager, Niels Peter Christensen, der var villig til at deeltage, og strax samme Aften begave de sig paa Veien. Aftalen var, at de vilde binde for Dørene, saa at Jagen skulde komme ud, og at Niels Peter Christensen skulde holde Kield Thomsen, og Kone fra Haanden, medens Christen Holm tog Pengene af Chatollet. Underveis fandt de paa Veien en Øre (som en Mand paa Tilbageveien fra Vorbasse Marked havde tabt); de toge den til dem, efterat have skaaret et Stykke af Skaftet af, og da de kom til Stedet, brugte Niels Peter Christensen den til at staae Vindueskærmen ud med, Niels Peter traadte først ind af Vinduet, Kield Thomsen, der var staaet op af Sengen, gik ham imøde, og en Rampbegyndte nu imellem dem, der endte med at Kjeld Thomsen, der fik Niels Peters Finger ind i Munden. og beed til, vristede Øren fra ham og sprang ud af et andet Vindue, for at hente Hjælp. Jmidlertid var Christen Holm steget ind af Vinduet strax efter Niels Peter. Han traf Konen oven Senge, holdt hende tilside og undersøgte Skufferne i Chatollet. Efter Hvad han siger, havde han ogsaa fat i den, hvor der laae Penge; men det var som om Noget holdt ham tilbage, og han sprang atter ud af Vinduet, uden at have tilvendt sig Noget, Karen Bol forblev hele Tiden udenfor, og slog Konen, da hun, medens Christen Holm stod ved Chatollet, vilde springe ud af Vinduet, med en Stok i Hovedet. Efterat Christen Holm var sprunget ud, ilede Niels Peder ud bag efter og de kom bort, inden Hjælp kom tilstede, Samtlige Paagjældende ere arresterede. Christen Holm har afgivet fuldstændig Tilstaaelse om Tyveriet, og Peder Bøl og Kone ligeledes om den i deres Huus trufne Aftale. - Undersøgelsen fortsættes fremdeles, navnlig imod de tvende andre Medskyldige.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-09-13
Om en ny opfunden Thee paa Holmsland hedder det i "Ringkjøbing Avis, undet Jndsendt: "Paa Klitbjergene i Almindelighed og selv paa Øens høie fandige gamle Udlægs-Marker, vorer en Plante, lig smaa Lyng af violet Farve, som af Mange, især Fattige, bruges der som Thee, da den lugter behagelig, smager godt og bekommer vel. Jndsenderen har flere Steder drukket denne Thee med Velbehag og befundet den sund for sig. En Undersøgelse af en Læge, om denne Thees Egenskaber ere gavnlige eller skadelige for Sundheden, til bemeldte Brug, turde nok fortjene Opmærksomhed, Planten opplukkes, naar den er lille, og afrives i August paa en tør og solklar Dag og lægges til Tørring og Veiring i 8 Dage paa et Loft eller Bord, i et fundt og luftigt Værelse; den kan derpaa bruges som en anden Thee, meest velsmagende uden Sukker. Bonden der kalder den Bjergthee. Den hører vist til Lyngslægten. Fra Aarhuus skrives under 10de Septbr. Jgaar Morges Kl. 5 udbrød her en meget stærk Jldebrand hos en Slagter paa Middelgade, Nabo til Hr. Jensens Dampbrænderi. Hele den øverste Etage stod pludseligt i lys Lue, saa at Beboerne maatte springe ud fra Vinduerne for at rædde Livet. Da Lofterne vare fyldte med Korn og Straa, var Bygningen som indbyllet i et Jldhav; men til Lykke var det stille Veir, da ellers det hele Nabolag, især hvis Damp brænderiet var blevet antændt, havde været i største Fare. Nu indskrænkede Branden sig dog Gudskeelov til den en ene Gaard, samt til Overdelen af Sadelmager Linds Gaard paa den ene og et Stykke Sidehuus paa den anden Side. Flere Familier mistede næsten Alt hvad de eiede; især beklages Bødkermester Nicolai Laukant, der ikke alene mistede sit Værksted og Jndbo, men ogsaa alle sine Haandværksmaterialier, og en Tømmermand P. Schandorff, der kun ræddede sit og sin Families Liv. J Nabohuset boede tre Smaa familier, der fik en stor Deel af deres Jndboernineret. Det er at baare, at Medborgeres Goddædighed der altid her udmærker sig, naar det gjælder at bjælve Ulykkelige, ogsaa vil komme disse Brandlidte til Hjælp. Om Jldens Opkomst vides endnu intet Paalideligt.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-09-13
J Fredags Formiddags Kl. 9 viste sig midt i Solstinsveir, i Vest i Nærheden af Roeskildebro, en kulsort Skysøile, der efter kort Tids Forløb brast og nedsendte en stærk Hagel, hvoraf de fleste vare af Størrelse som Dueæg.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-09-13
Det orlamundtske Skuespillerselskab kan, efter Forlydende, allerede ventes her til Randers den 20de i denne Maaned. Det gjør megen Lykke i Aarhuus; ligesom ogsaa det müllerske Selskab i Viborg.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-09-13
Jfølge det engelske Blad Standart opholder Hr. C. P. Clandi, "Overinspecteur, over Kystvagten i Tanmark, sig i denne Tid i England, for at gjøre sig bekjendt med Ct. Manbys Mørser (til at udkaste Redningstoug til skibbrudne Skibe). Den 16de August var der i Aarmouth dermed bleven foretaget flere Erverimenter for ham.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-09-13
Grosserer Chr. W. Hansen i Kjøbenhavn har gjort Fallit. Thisted. Nykjøbing den 12te Septbr. J Nat Kl. 1 lød Brandraab i vore Gader, og Kirketaarnet saavelsom andre høie Bygninger gave Gjenskin af en bestig Jld, men det viste sig lykkeligviis snart, at det ikkun var en tæt udenfor Byen hensat Stak Rapshalm der brændte. - Da Eieren igaar havde ladet noget Halm afhente, fra Stakken, er man overbeviist om at den var aldeles tør, saa at Selv antændelse ikke er tænkelig, og man maa derfor antage, at Jlden af Ondskab eller Kaadhed har været paasat. Det var til Lykke meget stille og den svage Luftning har fra Byen, der i modsat Fald, havde været udsat for stor Fare.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-09-13
En tolvaarig Dreng har i denne Tid hængt sig i Østerrild, et Par Miil herfra; efter Sigende skal Aarsagen være, at endeel Creaturer han vogtede, var løben ind paa en anden Mands Eiendom, og denne havde truet ham med, at hans Husbond skulle komme til at betale 4 Mk. for Stykket, hvorfor Drengen af Forskrækkelse over at paadrage sig sin Husbonds Vrede havde forkortet sit Liv.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-09-13
Ved Tallotteriets 1585 Trækn, i Kbhvn. udkom: Skibsklareringer ved Thisted Toldsted.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-09-13
Udg. den 11te September: C. Leerhøi fra Thisted til Aalborg med Raps.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-09-13
(Forlangt Jndrykkelse.) Det var onskeligt, om Hr. Christen Madsen i Ydbye Kroe ville sætte en Hængelaas for hans Mark leed, da Marken er indbegnet, og at Rendekjærlinger og andre, som han siger gaaer igjennem bemeldte Leed, indtil hans bortforpagtede Kroe, kan komme til at lide Tiltale og Straf. Adbye Sogn den 9de Septbr. 1845. A. B..
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-09-13
Reisende med Dampskibet Liimfjorden." Den 13de Septbr. fra Aalborg til Thisted, Billedhugger svend Serasius, Jfr. Hansen, Kjøbmand Phillipsen, Sømand, O. Christensen, Skomagersvend J. C. Hiershing, Brændeviinsbr. Jespersen, Kbd. F. Galthen, Kammermusicus Kellermann, Pianist Davidsen, Kbd. A. Hartvigson, Fra Løgstøer; Jfr. Trojel, Forv. Stolmann.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-09-13
AVERTISSEMENTS.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-09-13
Auction. Fredagen den 26de dennes Formiddag Kl. 10, bliver efter Begjæring af Peter Læginds Enke i Lægindgaard i Nørhaae Sogn ved offentlig Auction bortsolgt endeel Løsøre og Besætning, bestaaende af 3 a 4 Heste, Fæekreaturer, endeel Faar, en Vogn, en Ploug, en Harve, m. m. Conditionerne bekjendtgjøres paa Auctionsstedet. Lysthavende indbydes. Thisted den 13de September 1845. Nellemann.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-09-13
Den af Hr. Kammermusicus Kellermann annoncerede Concert imorgen Aften, holdes i Hr. Werners Sal, og Billetter afhentes i Hr. Kellermanns Logie hos Hr. Gjæstgiver Werner.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-09-13
J Anledning af Hs. Majestæt Kongens Fødselsdag bliver der Spiisning i Klubben for dens Medlemmer, Torsdagen den 18de Septbr. om Aftenen Kl. 8. Directionen.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-09-13
Af nylig hjemkomne Vare er jeg blevet forsynet med: blaae Portoricco Caffe, fine Muscatel Rosiner, raff. Hjortetak, Huusblas, tørre Kirsebær, flere Sorter Perlesago og Peber, ægte Bordeaux Eddike, Congo, Compoye, samt fiin grøn Thee.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-09-13
Til Vadsk tør jeg anbefale – efter at have ladet prøve – et Blaaemiddel, under Navn af "Dyppe blaae, hvilket baade er betydelig billigere og drøiere end det sædvanlige Jndigo.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-09-13
Fiin hvid Punsch-Extract, Hindbær & Jordbær Extract, erholdes saavel uden som paa Flasker, til D. C. Eggert meget billigt Priis hos Frictions-Voxlys, i stiv Omslag, 3 s. pr. Bundt, dito i Blikæster 6 s., i Papiir-Tutter 1 1/2 s. P. Grønlund. faaes hos
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-09-13
Fiint engelsk Hvedemeel, ordinair dito. Fiin Krydder Chocolade a 2 Mk. 4 s. faaes P. Grønlund. Oste 7 Mk. 8 s. pr. Lpd., Appetit-Oste 12 s. pr. Stykke, Lybsk Pølse a 22 s. pr. Pund, villet Meel a 5 s. pr. Pund, Smør 22 s. faaes P. Grønlund.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-09-13
Til Syltning anbefales: Viinædike, af fortrinlig Godhed, Lyst St. C. Sukker, Stødt Melis, og Havanna-Sukker til billige Priser faaes hos Chr. M. Schiellerup.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-09-13
Kjøbenhavnsk Øll, faaes hos Chr. M. Schiellerup. skeed Sweitzer-Ost, Fineste Sort Hvedemeel a 12 s. pr. Pd., Sagmeel og Kartoffelmeel faaes hos Chr. M. Schiellerup.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-09-16
Nr. 111. Aar 1845. Thisted, Kongelig allernaadigst privilegerede og Avertissementstidende, Amtsavis. eller Den nordcimbriske Tilskuer. Forsendes med Brevposten overalt i Danmark og Hertugdømmerne. Tirsdagen den 16de September. Redigeres, trykkes og udgives i Thisted af Joh. S. Lund.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-09-16
Udlandet. Det er under Europas nærværende politiske Stilling ikke uvigtigt, at Dronning Victoria efter at have indskibet sig paa sin kongelige Jagt ved Antverpen, og ledsaget af 5 engelske Dampskibe, istædetfor at seile til Engeland, som man troede, er den 8de Septbr. om Morgenen ankommen til Treport, hvor hun er modtaget af det franske Hof, Tropperne og Jndvaanerne paa det meest enthusiastiske, har begivet sig derfra til Slottet En, for at aflægge et Besøg hos Kong Ludvig Philip, hvor længe dette Besøg vil vare, veed man ikke; men efter Opholdet der, ville Dronningen afseile lige til Den Wight, hvor en Cabinetsconseil var tilsagt. Det er øiensynligt at vigtige politiske Anliggender maae foranledige Dronningens Besøg i En saa hurtig igjen, tager man herved Hensyn til de betydelige Udrustninger i de engelske Havne, saa kan man slutte sig til, at det her gjælder Forholdene mellem Engeland og Nordamerika, især med Hensyn til de merikanske Anliggender, thi det angaaer her intet mindre end om Engelands eller de nordamerikanske Staters Jndflydelse skal blive overveiende, ikke allene i den nordlige Deel af Amerika, men ogsaa lange den hele merikanske Havbugt og Californien. Næst Engeland har Frankerig den mægtigste Marine, og dets Bistand i en Krig med Nordamerika ville være af uendelig Nytte, om ikke aldeles nødvendig for Engeland; Mexico er man i høieste Grad krigerigsk stemt, men Regjeringen savner Penge, og den kan intet foretage uden Engelands Hielp, som man jo paastaaer at Cabinettet i St. James hemmelig skal haved lovet - Tiden vil opklare det Hele. Kan man end ikke kalde Stemningen for Tiden i Tydskland en meget bevæget, saa maa man dog kalde det en meget levende og ofte beklagelig Stemning. Rygtet gik saaledes selv i Stutgaard, i at fanatiske Catholikker have foretaget et Mord forsøg paa Kongen af Würtemberg i Meran, J dette har man imidlertid ikke senere erfaret noget Officielt om. Hvad egentlig den preussiske Regjerings Hensigter er, om den giver Nationer den saalænge omtalte friere Forfatning, nemlig Rigstænder; kan man ikke blive klog paa, men det hedder i en Skrivelse fra Berlin af 4de September, at Kongen umiddelbar efter hans Tilbagekomst til sin Hovedstad vil paabegynde den første Jndledning til den ny Forfatning. Dette synes imidlertid ikke at staae i Forbindelse med de Forholdsregler, som i den senere Tid af de de høiere Regjerings-Authoriteter foretages, saasom de frisindede badenske Deputeredes Udviisning af Berlin, Skribenten Edgar Bauers Arrestering paa Magdeburg Fæstning, og Fordrivelsen af en anden Skribent Dronke, der skjøndt preussisk Undersaat, dog er vilkaarlig bleven fordrevet fra Berlin, alle offentlige Forsamlinger forbydes og Discussionen i de offentlige Blade ere underkastede streng Censur; dette synes ikke at hentyde paa at nogen Constitution er i Vente.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1845-09-16
J Følge Staffetposten fra Paris af 12te de synes det vist, at man ønsker en Anden i Spidsen for Krigsministeriet, istedetfor Marskalk Soult, og at Marquen af Mornay havde begivet sig til ham for at bevæge ham til at drage sig tilbage.