JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-04-11
J Onsdags Kl. 5 1/2 om Morgenen afseilede Hs. Maj. Kongen under Befolkningens Jndel og ledsaget af de varmeste Ønsker med Dampskibet Ægir fra Hovedstaden til Fredericia. J Kongens Følge var Statsminister Bluhme, Grev Ablefeldt-Laurvig, Cabinetsecretair Tillisch, Generaladjutant Schler, Adjutanterne Bülow, Fensmark, Oxholm og Zypten Adler; Dampskibet Geiser havde tilligemed Kutteren "Neptuul Fodgarden ombord; man siger at Ægir ville først ankre ved Als. Ved en allerhøieste Kundgjørelse af 4de April er Rescriptel af 28de Januar d. A. ophævet, og de raadgivende Provindsialstænder, for Kongeriget Danmark og Hertugdømmet Slesvig, ere sammenkaldte, for at afgive Betænkning om Jndkaldelse af en Rigsforsamling. Kongen siger deri, at den senere Tids alvorsfulde Begivenheder have gjort det umuligt at skjænke Riget en Forfatning paa den i Rescriptet foreskrevne Maade, den Commission, der var nedsat til at udarbeide et Udkast til den paatænkte Forfatning er ophævet; men Provindsialstænderne ere indkaldte for at erfare deres Betænkninger, deels om Sammenkaldelse af en Rigsforsamling, for hvilken Lovudkast om en Forfatning og angaaende Omorgganisationen af Provindsialstænder-Jnstitutionen vil blive forelagt, deels om Udkast til Valglov for Dannelsen, af en saadan Rigsforsamling; og Kongen forventer at det dem overdragne vigtige Hverv vil kunne skee i Løbet af 8 Dage. Et Patent er ligeledes udkommen for Sammenkaldelsen af de raadgivende Provindsialstænder for Sjællands, Fyens, Lollands og Falsters Stifter, alle at møde den 26de d. M. i Roeskilde; og ville derefter Provindsialstænderne for Nørre-Jylland og Hertugdømmet Slesvig blive sammenkaldte i samme Øiemeed. Hele det Slesvig=Holsteenske L. Cancellies Personale er saa at sige gaaet af, og de derved ansatte Embedsmænd afskedigede, hvorimod under 2den April Professor Poulsen og Kammerjunker, Rosen ere udnævnte til provisoriske Medarbeidere ved des under det slesvig-holsteen-lanenborgske Cancellies Resort hørende Forretninger. Under 4de April er udkommet et Patent angaaende Dannelsen af en provisorisk Regjerings-Commission for Hertugdømmet Slesvig med udstrakte Fuldmagter bestaaende af Stiftamtmand Grev Sponneck og Conferentsraad Kirsten; ligeledes er udkommet er Bekjendtgjørelse og Opløsning af den Slesvig-Holsteenske Regjering, foreløbig var af det slesvig-holsteen-lauenborgske Regjering udstædt et Circulare til samtlige Embedsmænd i Hertugdømmerne, mod ikke at maatte udføre, eller fremme befalinger, der ere udgaaede fra den provisoriske Regjening, under Trusel af Lovens Straf.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-04-11
Skibs, og Handels- Efterretning. - Den 6te dennes indstrandede udfor Vesterklit, paa Vestkysten i Hjørring Amt, Briggen "Rosbeed, Capt. Duncan Mackenzie af Jngvernes, paa Reisen fra Grangemouth til Stettin med en Ladning af Jern. Besætningen, paa een Mand nær, der druknede, er reddet.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-04-11
Fra Skagen, skrives under 2den April: Skonnerten "Louise Jane, Capt. Peter Jones, paa Reisen fra Port Madoc til Stettin med Ladning Skifer, indstrandede Dags Middag i Taage. 14 Miil vesten Høien eller gammel Skagen. Besætningen, 5 Mand, er reddet; Skibet er Vrag, og endeel af Jnventariet bjørges; ogsaa haaber man at bjerge af Ladningen.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-04-11
Den 5te April, afvigte Nat indstrandede paa Starholm Strand, circa 1 1/2 Miil fra gl. Skagen, Briggen Emma" af Gothenborg, Capitain C. E. Kling, paa Reisen fra Charlestown til Hjemstedet med Ladning Bomuld, Riis, og Harpix. Besætningen 9 Mand, er reddet. Den 7de April, Briggen "Ruby af Dunder. ført af Capitain Pryde, indstrandede igaar Morges paa Skagens Rev, paa Reisen fra Grangemouth til Stettin med Ladning af Støbejern. Skibet, der er fuldt af Vand, er formodentlig Brag; Takkelage og Ladning haaber man at bjerge.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-04-11
Ankomne Skibe til Kjøbenhavn: Den 5te April: P. Baadsgaard fra Nyekjøbing paa Morsøe. J. Fischer fra Thisted. J. Heskjær fra Thisted. J. Holm fra Nykjøbing, Forlangt Jndrykkelse.) Saa stort skal det være siger Vreilev Møller, nu omstunder tager man Øvrigheder til at gjøre rede for sine Handlinger, det vil sige, naar man troer ikke at kunne forsvare dem, forleden Dag indfandt Hr. Secretair Gamborg og Hr. Procurator Rygaard sig hos Hr. Skolelærer Svendsen for at optage Forhør, over hans Karl, angaaende det Jndserat som jeg efter Forlangende af J. C. Nørgaard indsendte i Avisen Nr. 34 for at gjøre Nørgaard reen i denne Handel; men der hører en overnaturlig Kraft til samme; thi J. C. Nørgaard kan ikke undskylde sig med at han ikke vidste at den var halvskaaren; thi jeg har selv sagt ham samme og jeg skal med vederbæftige Mænd bevise, at strax efter jeg var i Aalborg, forat faae at vide om Hesten var halvskaaren, har jeg udtrykkelig sagt til mine Naboer at den var halv skaaren, som de ikke kan nægte at tilstaae og tilligemed sagde jeg til min Kjøber Hans Jørgensen at han maatte vide at tilkjendegive at den ikke var reen skaaren, da han afhændede den; hvilket jeg er overbeviist om at Hans Jørgensen vistnok gjorde, da jeg kjender ham som en meget ærlig Karl i saa Hen ende og desforuden har vi ogsaa Beviis i dette, da han ikke tiltalte ham for samme; bemeldte Peder Christensen siger i Karlene i deres Paabør, at han antager ikke at det var den Staaltraad som han satte om og kan Hr. Secretair Gamborg og Procurator Rygaard gjøre ham reen i denne Handel, saa vil jeg herefter tilstaae, at man bør at have et overnaturligt Begreb om disse Mænd, forresten agter jeg ikke at indlade mig i videre Avisfeide, da jeg i Dag forlader Egnen; men vil J. C. Nørgaard søge mig for den respective Ret, saa siger jeg kom an, paa Aastrup i Aaby Sogn boer jeg. Nørgaard, den 7de April 1818. N. Chr. Christensen.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-04-11
Jndsenderen, med mange Flere, har med ikke ringe Forundring seet at Amtsraadet og Amtmanden i sær synes at rette Opfordring til frivillig Væbning til Egnens Forsvar og om Understøttelse dertil; thi vi ere af den faste Mening, at det, under de nuværende Forholde, og efter vor Beliggenhed, er at ofre Tid og Midler, naar denne Opfordring følges og stilles som Hovedøiemeed, uden sand Nytte for Fædrelandets vigtige Sag. Saaledes som Forholdene nu stille sig have vi ikke Fjender uden i Rigets sydlige Deel, og det er der vi skulle møde med vore Kræfter; kunne vi byde vor Arm der, er det bedst, men ellers vort Bidrag efter Evne og Stilling. Der er det Øieblikkets og Landets Tarv fordrer vor Forening af Kræfter og det er dertil vi bør yde samme. Sognevæbning af alt vaabendygtigt Mandskab kan i alle Tilfælde være godt, men vi mene, at dette i al Fald maae blive den anden Foranstaltning; thi om dens Kræfters Anvendelse, bliver der, naar ingen anden Anledning indtræder og hvortil ingen Sandsynlighed er, kun da Spørgsmaal, dersom vor Armee og vor Reserve skulde blive kastet tilbage - og dette vil ikke skee, dette maa ikke skee. Lad os dertil mine Medborgere alle som Een først og fremmest forene vore Kræfter. Thisted.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-04-11
Den 7de Dennes afgik herfra til Depotet i Randers de 4 Cavalleribeste som af Væbningscomiteen der i Byen var foranstaltet indkjøbte til at stilles til Fædrelandets Tjeneste fra denne Commune. De bleve før Afmarschen præsenterede paa Byens Torv, og vandt alles bifald, som gode, smukke og solide Heste af en passende Alder.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-04-11
Avertissements. Fra Formanden for Sogneforstanderskabet for Thorup, Klim og Wuust Hr. Provst Djørup, har Amtet under 6te Dennes modtaget følgende Skrivelse: J Henhold til den af Amtsraadet under 1ste d. M. tagne Bestemmelse om af hvert Sogn i Amtet at anskaffe 2de Heste til Regjeringens Brug, ere disse foreløbigen indkjøbte for Kliim, Thorup og Wuust Sogne og staae paratestil at stilles for Mønstringscommissionen paa nærmere Opfordring. J den Anledning blev det ved en almindelig Samling af alle Sognebeboerne eenstemmigen og med største Beredvillighed vedtaget, at tilbyde Regjeringen vor Andeel af de for Amtet stillende Heste uden den derfor tilbudne Godtgjørelse, under Forudsælning, at den øvrige Deel af Amtet, enig med ad, sluttede sig til os og var villig til at bringe samme Offer til Fædrelandets Forsvar og "Frelse; hvorfor det blev overdraget til mig at anmode Amtet om at opfordre vore Medbrødre til at tage Deel med i dette almindelige Offer, da det er at haabe, med den Fædrelandskjærlighed, hvoraf Alle nu ere saa levende besjællede, at dette Exempel, naar det bliver bekjendt vil blive efterfulgt over hele Landet.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-04-11
For Regieringen vil det være af Vigtighed i denne byrdefulde Tid at kunne svare en Udgift af circa 250,000 Rbd., imedens en Byrde eller frivillig Skat af circa 1 Rbd. pr. Tønde"Hartkorn ei vil være følelig for Nogen iblandt ds. Saasnart vi faae Underretning om, at denne Bestemmelse almindelig er tagen, samt om hvor stor en Andeel efter Hartkornet falder paa disse 3 Sogne, skal den uopholdelig blive opkrævet og indbetalt i Amtstuen. Hvilket herved efter Anmodning bringes til almindelig Kundskab for Amtets Beboere, idet jeg ikke undlader at tilføie, at det alt af flere for mig er yttret, at Man var betænkt paa, deels at levere de reqvirerede nationale Heste uden Betaling, deels udenfor dette Antal at indsende andre Heste strax til Armeens Disposition, saaledes som dette alt er skeet af Thisted Kjøbstad, der har indsendt 4 og af de Herrer Justitsraad Stadel der har indsendt tvende og Proprietair Riis, der senere har anmeldt at ville sende 1 Hest. Forsaavidt som flere Sogneforstanderskaber maatte have besluttet at følge det ovenanførte priisværdige Exempel, som er givet af Thorup Pastorat, anmodes de ifølge Opfordringen om at indmelde dette til Amtet. Thisted Amthuus, den 8de April 1848. Rosenkrantz.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-04-11
Bekjendtgjørelse. Jfølge Skrivelse fra Justitsministeriet af 5te Dennes grundet paa Meddelelse fra Krigsministeriet vil Antallet paa de Heste, der blive at tilveiebringe ved extraordinair Udskrivning i NørreJylland og Fyen, paa Grund af den betydelige Deel, der alt er stillet frivilligt, kunne ventes nedsat til omtrent 6000, altsaa til lidet over 1/2 Deel af det oprindelig bestemte Antal 2000. Hvilket herved bringes til almindelig Kundskab med den bemærkning, at Repartitionen paa de enkelte Districter nærmere vil kunne forventes. Thisted Amthuus, den 9de April 1848. Rosenkrantz.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-04-11
Brandassurance Foreningen for rørlige Eiendele i NørreJylland.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-04-11
Til Forsikkrings Antegnelse fra 1ste Mai næstk. anmodes saavel samtlige i Mødet af den samlede Bestyrelse Dags Dato optagne nye Medlemmer, som deældre Jnteressentere, hvis Policer til anførte Tid skulle fornyes som 5 Aar gamle, eller udenfor dette Tilfælde maatte attraae deres Forsikringer forandrede, om inden Udgangen af denne eller først i næste Maaned at tilstille de respective Districtsforstandere deres Angivelser tilligemed Jndskudet; hvilket alt man derefter forventer indsendt fra Forstanderne snarest muligt. Hvor Forsikringerne ophøre paa Grund af Salg Forpagtning eller Dødsfald, erindres Vedkommende om, at iagttage Bestemmelserne i 824, forsaavidt saadant, ikke allerede maatte være skeet, ligesom og afdøde Jnteressenters Enker paamindes om, at indgive den sammesteds befalede Declaration J Directionen den 18de Marts 1848. Güldencrone. F. Folsach. (Jngerslew. H. Brasch, Secretair.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-04-11
Skolelærer-Embedet ved Nees Biskole i Karby Sogn paa Mors er ledigt. Dets Jndtægter ere: 10 Tønder Byg, 5 Rbd., samt Offer og Accidentser, som ere anslaaede til 5 Rbd. 4 Mk. Kosten forskaffes Læreren i en Gaard i Nærheden af Skolen.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-04-11
J Skolehuset er et Værelse med Sengested og Kakkelovn, ingen Jordlod. Ansøgninger om dette Embede indgives inden 3 Uger fra Dato til med undertegnede Provst i Karby Præstegaard pr. Nykjøbing paa Morss.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-04-11
Skoledirectionen for Morss Herreders Provsti den 6te April 1848. Rosenkrantz. J. P. Sørensen.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-04-11
Jfølge Gene altoldkammer og Commerce: Collegii Tilladelse af 1ste de, bekjendtgjøres herved, at min Fuldmægtig Theodor Leimann, i mit Forfald er berettiget til, overeensstemmende med Forordning 8de Juli 1840 § 17, at oppebære Told: og Comsumtions; samt andre Afgivter paa mine Vegne, samt til derhos at meddele fyldestgiørende Qvittering. Thisted Toldkammer, den 6te April 1818. Gorm, Kasserer.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-04-11
Jfald der bliver en Etage, bestaaende af 6 Værelser med huuslige Beqvemmeligheder ledig her i Byen til November Flyttedag, da vilde Man melde samme paa dette Blads Contorer.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-04-11
Have og Blomsterfrøe, faaes som sædvanligt hos A. C. Hundahl.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-04-11
Moderne Parasoller, ere i stort Udvalg arriverede hos Jacobsen & Dessauer.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-04-11
Rødt og hvidt Kløverfrøe og Thimothen, samt Havefrøe kjøbes hos J. C. Frost.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-04-11
Græsning i anstundende Sommer kan faaes til Leie hos J. C. Frost.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-04-11
Avertissementer, som ønskes indført i Thisted Avis. paa Avisdagen bedes indleveret til Adressecontoiret inden Kl. 10 Formiddag. (Udg.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-04-13
Thisted, Aar 1848. Nr. 44. Kongelig allernaadigst privilegerede Amtsavis og Avertissementstidende, eller Den nordcimbriske Tilskuer. Forsendes med Brevposterne overalt i Danmark og Hertugdømmerne. Torsdagen den 13de April. Redigeres, trykkes og udgives i Thisted af Joh. S. Lund.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-04-13
Udlandet. Endelig er flere Nr. af Hamburger Correspondent indløbne, de naae til 7de April med Hensyn til Tilstanden i det preussiske Monarkie, da meldes deri følgende:
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-04-13
J Berlin saae det den 1ste April sørgelig ud paa Børsen, selve Stemningen er høist urolig, det hedder at Polakkerne hverve overalt, alle Forretninger hvile og daglig finde Bankerotter Sted, flere af de største Handelshuse, hvoriblandt i stort Bankørhuus, er gaaet Fallit. Fra Provindserne lyde de sørgeligst Beretninger: i Hetugdømmet Westphalen hersker et fuldkomment Anarchie, den physiske Magt er den ene herskende; Privathævn har aabnet alle Døre, og hver der har er Nag til en Anden fra Fortiden, søger nu sit Offer ustraffet blandt Mængden og handler vilkaarlig mod ham, uden Lov og Ret. Rige Jøder og ilde lidte Embedsmænd falde som Offer for Folke raseriet, i Attendorn har sørgelige Optrin fundet Sted, i Bedeford havde Folket sammenrottet sig forat tvinge Retten til at indsætte en anden Retscommissair, i Brillon og flere Steder har Pøbelhobe egenmægtig forjaget Anchoriteterne, J Padberg har Pøbelen sat Jld paa og opbrændt flere Huse, Fyrstendømmet Paderborn er det ligesaa galt; paa alle Steder hersker Skræk og Forvirring, hvis de bliver saaledes ved, saa har den fredelskende Borge intet andet Alternativ, end at maatte udvandre.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-04-13
Fra Provindsen Pommeraskrives, at den kan betragtes som et preussisk Vendee, man hører i Berlin fortælle med megen Ængstelighed, at det pommerske Ridderskab vil bevæbne deres Bønder og drage til Berlin, for at befri deres absolute Konge og Herre en pommersk Junker skal være draget om fra Landsbye til Landsbye, for at prædike Oprør mod Berlin.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-04-13
Fra Storhertugdømmet Posen lyde bedrøvelige Efterretninger. J Egnen af Jnowrolaw er et betydeligt Oprør udbrudt, Landraaden er forjaget. JRhinpreussen er Stemningen høist foruroligende, overalt nedriver man det preussiske Vaaben fra Husene, dette har især været Tilfældet i Trier og Omegn; endog Posterne ere ikke blevne forskaanede.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-04-13
Fra Breslau i Schlesien meldes, at fra alle Steder i Provindsen indløbe sørgelige Eftertetninger om de Excesser, der begaaes af Landfolket, Slottet Saura er bleven plyndret og stukket i Brand, i Omegnen af Ohlau brænder det bestandig, føier man hertil, at der fra Kønigsberg skrives, at der i Provindsen, Østpreusen er meget uroligt: i Fischhausen havde urolige Optrin fundet Sted, som dog var undertrykt, men i Memel var saa alvorlige Uroligheder udbrudt, at efter at en Fusseleer Bataillon havde maattet indskride, vare Dragoner beordrede derhen. Saaledes er Kongeriget Preusens Tilstand for Øieblikket ikke misundelsesværdig. Det er mærkeligt hvad der fortælles fra Pillau, at danske Krigskibe krydse for denne Stad, og afspærre Søhavnen, og at Fæstningen Pillau er sat i Blokade-Tilstand. Dette Sidste behøver vist nok Bekræftelse.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-04-13
Fra den preusiske Grændse skrives under 31te Marts, at i de sidste 8te Dage havde en Mængde russiske Tropper samlet sig i Nærheden af Grændsen, og daglig bevæge sig stærke Troppe-Afdelinger fen Kowno til Polangen. Det er saa meget meere at frygte for, som den preusiske Grændse ved Memel er aldeles blottet for Tropper. Russiske Officerer have ogsaa optaget Situationskort af Egnen omkring Tilsit. J Kowno staaer 3 Armeecorps paa 240,000 Mand, deraf ere 180,000 bestemte til Warschau, og 60,000 Mand marschere mod den preusiske Grændse.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-04-13
Jndenlandsk. - Da vore Troppers Fortrav var rykket ind i Haderslev pralede Schleswig Holstenerne af, at de snart skulle jage dem ud igjen, men de 4 Dragoner viste sig, løb de 3 a 400 Mand i en saadan Hast deres Vei, at Dragonerne uagtet da gjennemledte Skovene i Egnen, ikke kunde finde en eeneste; men fandt derimed i Rødekroe et for 100 Slesvig-Holstenere oprettet Maaltid, som smagte dem fortræffeligt. Selv fra hiin Side Apenrade-Egnen møde Frifolk som vare indkaldte til Rendsborg, men ikke ville møde der, men nu støde til deres Konges Fane, Stemninningen blandt de Frafaldne regulaire Tropper er meget usikker, de ville vist nok vende tilbage til deres Pligt. Vor talentfulde Politikker Professor Krüger befinder sig sandsynligviis i en politisk Sendelse i Sverrig. Helsingøer har udrustet 2 udmærkede Færgebaade, hver bemandede med 6 Mand, og som ere indrettede til at føre 2 Falkonetter, og bestemte til at slutte sig til en Eskadron under Alt; Besætningen ere alle Frivillige af Færgelauget, som tjene uden Betaling (Foruden Kanonbaade og Kanonjoller skulle vi for Øieblikket have 15 større og mindre Orlogskibe i Søen. – "Med Estafetposten indløbne Efterretninger til Postcontoiret fra Krigsskuepladsen, datteret Kolding den 10de April Eftermiddag melde "Efter Berretning fra den i Aabenraa i Nat ankomne Postfører, kan det ansees for vist, at Posttionen ved Bau i Løverdags er blevet taget efter en Forpostfægtning, ved hvilken blandt Andre en Capt. Hegermann Lindencrone er bleven meget forlig saaret, samt at Flensborg i Søndags efter en Kamp, ved hvilken Fiender skal have lidt et stort Tab af Døde og Fangne 1800 a 1000 Mand) er tagen.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-04-13
Vore Krigskibe skulle fra Flensborg Havn have anrettet Nederlag paa den derværende Fjende, og derefter skulle Tropperne have nedsablet dem i Forstaden.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-04-13
Til Aabenraa var indtil i Aftes indbragt 20 a 30 Saarede. Stemningen hos vore Tropper skal være fortrinlig, især efter denne Affaire. Et Brev fra Flensborg bekræfter det Væsentlige af Ovenstaaende. Wiborg Postcontoir den 12te April Morgen Kl. 1.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-04-13
- Den til Kjøbenhavn ankomne preusiske Coureers Depescher turde kun aabnes af Kongen selv, hvorfor Udenrigsministeren afreiste Natten til Fredag, og Krigsministeren Klokken 5, til Kongen. Stabsofficerens Sendelse, hedder det skal være masteret, han skal egentlig være bestemt til Hertugen, men være falden i Kongens Hænder og have foranlediget Krigsministerens Kaldelse; det synes som at Preusen ville imponere, og foranlediget en Vaaben-Stilstand og Mæglingsforsøg. Ogsaa den preusiske Gesandt i Kjøbenhavn skal have yttret sig uvis om, hvad hans Hof egentlig har til Hensigt. Fra Kjøbenhavn skrives, at der skal være givet Ordre til at standse med Hovedstadens Befæstning, da man intet skal have at befrygte fra russisk Side, der ikke vil indblande sig i vore Forhold. Vores Minister Lehmann vil nu kunne været i London og have kundet indlede Underhandlinger.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-04-13
Den forrige Minister-Resident i Hamburg Hr. Løwen orn er kaldet tilbage og Kjøbmand R. Westenholt, er adinterm beskikket i hans Sted.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-04-13
J Hamborger-Correspondent meldes, at den saakaldte Schleswig Holsteenske Regjering har forflyttet sit Sæde til Rendsborg. Der skrives ogsaa deri fra Altona under 3die April, at den saakaldte provisoriske Regjering havde nedlagt dens Functioner i Stænderforsamlingens Hænder, men var eenstemmig igien bleven valgt. J den schleswig holsteenske Armee befinder sig nu ikke mindre end 10 schleswig-holsteenske Prindser, en polsk Oberst Baron Leskibavde forlangt Tjeneste ved den schleswig-holsteenske Armee.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-04-13
I Nærheden af Nenmünster ere Bønderne urolige, de ville skyde alt Vildt, og fordre Ophævelsen af Jagtregalet.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-04-13
- Den fra Randers til Gothenburg gjorte Gevæhrbestilling har ikke kundet udføres. J Gothenborg var kun en Snees Gevæhrer tilstede og til en Gevæhrleverance fra Fabrikken maatte man først have Regjeringens Sanction, hvorpaa det vel ikke vil mangle. J Aalborg ventede man at kunne faae 500 Gevæhrer fra Kjøbenhavn. (Aalb. Av.)- Den Fane og det Skjerf, som 76 af Hovedstadens Damer har foræret Hs. Majestæt Kongen, og overraktes ham af en Deputation af Damer, stal være saare prægtig af svært Silketøi. Øverst i det hvide Kors staaer "Med Gud i Tverflykket af Korset for Konge og Fædreland. J Midten er en oval guul Stribe omgivet af en Laurbærkrands; som et Symbel paa Danmark og Slesvigs uadskillelige Forbindelse ved Vedligeholdelse af Slesvigs Selvstændighed findes i den øverste Deel af Cirklen 3 blaae Løver, i den nederste 2 blaae Løver, omgivne af 9 røde Hjerter. Silketøiet er omgiven af en Guldsnor. Stangen er af poleret Træ og ender i et forgyldt Spyd.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-04-13
Kammerherre Scheel paa Birkelse har ikke allene udstyret sin Jæger fuldstændig med Hest, Læder tøi, Uniform og Armatur og ladet ham afgaae til det frivillige Corps paa Grændsen, men ogsaa stillet til Krigsministerens Disposition et Beløb af 1000 Rbd. Enkemadame Kjællerup paa Wisbyegaard har skjænket 500 Rbd. og 1 Hest, og samme Dames Datter 300 Rbd. til Krigsministeren. Grev Ablefeldt paa Langeland har tilbudt Krigsministeren et Friecorps paa 700 Mand, som han selv vil bekoste og underholde, eller stiller i manglende Fald 10,000 Rbd, til Krigsministeriets Disposition.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-04-13
- Blandt smukke Træk af Patriotisme kan anføres: Kammerrad Drewsen har skjænket en Obligation paa 1000 Rbd., Prinds Ferdinand har stillet 1000 Rbd. til Krigsministerens Disposition; en Handlende i Khavn, har skjænket 500 Tdr. Havre til Cavalleriets Brug. En Godseier i Vendsyssel har lovet enhver af det bortdragende Mandskab af hans Gods, der vender tilbage som Jnvalid, skulle af ham blive forsørget for Livstid, og den der hjemkommer med Hæderstegn, skulle erholde et Fæstested, uden Jndfæstningssum.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-04-13
Agent Lützhøft i Thisted har, for de første 10 Mk. af Dagleiere, der melde sig for som Frivillige at afgaae til Armeen, at ville lade deres Familie tilflydden Jndtægt, som deres Forsørger ved Dagsarbeide kunde erhverve, til han kommer tilbage. En Officier, fortæller, at da den 7de Bataillon marscherede fra Roeskilde, traadte en Karl frem for Compagniet og meldte, at han havde glemt sit Sølvuhr i Casernen. En Dame, som hørte dette, tog sit Gulduhr og sin Kjæde af Halsen, og bad ham om at bære dette indtil han fik sit eget igjen. Grev Bille Brahe paa Hvidholm har tegnet sig for 3000 Rbd. til Væbningen. Kammerherre Schestedt Juel for 500 Rbd. og Commandeur Falsen paa Søbylogaard for 1000 Ryn.