JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-09-11
J et i Aarhuus, under Navn af Tilskueren", nylig paabegyndt Blad (redigeret og udgivet 2 Gange ugentlig af H. Hartvigson) omtales en Mislighed, som skal være passeret ved Steentilførselen iaar til Aarhuus Havns betydelige Udvidelse. Man skal nemlig ved foretagen Ommaaling af Steenbaadene have faaet Kundskab om, at Baade, der fik Betaling for at have tilført 2 Cubikfavne Steen i hver Ladning, kun skulle kunne føre 1 1/2 Favn, og Baade med 1 1/2 Favn knap 1 Favn. Denne Ommaaling skal først være foretaget da alle Steenbaadene, paa 6 nær, havde forladt Havnen, og man gjør simpelvæk den Regning, at naar saadan Mislighed har fundet Sted med alle, nogle og 40 Baade, der i Sommer vare beskjæftigede med Steentilførsel til Aarhuus Havn, saa skal Havnekassen have tabt circa 10,000 Rbd.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-09-11
En Foranstaltning, som Stamherren til Thorseng, Kammerherre Baron Juel Brockdorff, i denne Tid har truffet ved at indsætte Dr. Frolich til at være Godsets Læge og at have Udsalg af Medicamenter, har reist en stærk Opinion imod sig, idet 25 Bønder paa Thorseng, som Befuldmægtigede for over 300, have tilstillet Stam herren en i en ærbødig Promemoria nedlagt Protest imod dette Valg. I deres Fæstebreve er imidlertid indført en Post, der lyder saaledes: "Skulde en Medicinkasse igien blive oprettet paa Thorseng, da contribuerer Fæsteren dertil ligesom andre Gaardmænd (Huusmænd) herpaa Landet, hvorimod han, ligesom de, erholder al mulig Beqvemmelighed af Læge og Medicin." J enkelte Fæstebreve skal Bidraget være bestemt til 2 Rbd. for en Heel= og 1 Rbd. for en Halvgaard. (Sab. Av.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-09-11
Efterretningen og Skovbranden paa Segeberger Hede viser sig nu som aldeles ugrundet. Den i Hartenholm opkomne Mose- og Hedebrand havde kun fremkaldt Frygt for de kgl. Skove, men denne er hævet ved de trufne Foranstaltninger. (Alt. Merc.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-09-11
Nykjøbing, den 11te September. Jgaar Eftermiddag løb paa Hr. Skibsbygmester Dreslers Værft, en Skonnert, kaldet "Ydun", paa nogle og 60 Læster, af Stabelen. Den er bygget af Hr. Dresler, for Regning Capitain Torwerdt i Kjøbenhavn, og afgiver saavel ved Construction som Soliditet et vakkert Vidnesbyrd mere om sin Bygmesters anerkjendte Dygtighed.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-09-11
Ægtevielser. I Kjøbenhavn den 25de Aug. Jordbruger J. P. Bøttner og Jfr. Kauffeldt; den 27de, Skomagermester Niels Nielsen og Jfr. Jnger Tønder; den 31te, Værtshuusholder Niels Chr. Davidsen og Enkemad. M. SchadebrødeBagermester Jørgen Rünitz og Jfr. Sophie M. Petersen. J J Aalborg den 3die ds. Skibsfører Lars Smith og Jfr. Sophie Vilhelmine Nielsen. - J Randers den 25de Aug.: Kjøbmand Niels Thomassen Spentrup og Jfr. Ontze Madsen, J Horsens den 24de Aug. Kjøbmand Laurits Chr. Gottlieaf Skanderborg og Jfr. Christiane Marie Rask. - Paa Kjør i Fyen den 5te ds. Kammerjunker Wedel-Heinen og Come Bertha Petersdorff.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-09-11
Dødsfald. Kjøbenhavn: Rasmine C. Richard, f. Andtegasen, 45 Aar; Carl Peter Gummerød, 28 Aar; Skomagersp. Lariz Busch; Enkemad. Anna M. Kern, 80 Aar; Mad. C. P.F. Sommer, f. Andersen; Sophus G. Titchen, 24 Aar ; J. C. Wædel, 56 Aar; B. G. Hertog, 28 Aar; Sandgraver P. Petersen, 45 Aar; Vildthandler J. Petersens Datter, Caroline Petrin Cecilie 23 Aar; Skibstømrer A. Bensen, 25 Aar; Peter Carstensen, 48 Aar; Hanna Korfitsen, f. Tergesen, 35 Aar. - He singer: afsk. Toldbetjent P. Pedersen, 57 Aar. - Slagelse: Snedker Fobians Enke, Johanne Marie Geisler, 65 Aar. - Ordrup Forhenv. Mester ved Ørholms Fabrik, Tømmermester Niels Olsen, 38 Aar (ved et ulykkeligt Tilfælde). - Hillerød, Margrethe Thybo, f. Prahl, 71 Aar. - Svendborg: Kjøbmand Han Chr. Brandt (af Apoplexi); Christiane F. Smith, Enke efter ProvsSmith til Cregome og Vinderød Menigheder, 76 Aar. - s. holm: Qvarantainemester Clemens Mortensen. - Sønderborg O. M. Clausen, Søn af forhenv. Sukkerraffinadeur Clausen, (druknet ved Badning). - Thisted: Jfr. Christiane Bigum, 21 Aar. - Kysten af Guinea : kgl. Assistent Hugo B. Schulz.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-09-11
Udenlandske Efterretninger. Pariser-Tidenden Union monarchique, som har Forbindelser ved Gesandtskaberne i Paris, navnlig det engelske, indeholder under 30te August fra tilforladels Kilde Følgende: "Det engelske Cabinet har sendt Befaling til de joniske Øer, for at forberede en Expedition til Jtalien. To Regimenter blive øieblikkelig indskibede, for at afgaae til Ancona. Lord Palmerston har officielt meddeelt Wienercabinettet Kundskab herom Motivet til denne Beslutning ligger deri, at Lord Palmerston har bragt i Erfaring, at Østerrig skal af Frankrig have erholdt Forsikkring om en fuldstændig Neutralitet i det italienske Sporgsmaal, hvorimod Østerrig har lovet at gjøre fælles Sag med Frankrig i det spanske Giftermaalspørgsmaal. Ved dette dristige Skrid som tvinger Østerrig til at holde inde, opnaaer Lord Palmerston en dobbelt Hensigt: Østerrig drives dene ud af sin ubestemte, temporiserende Politik med Hensyn til Spanien, og Frankrig tvinges ligeledes til en Demonstration i Jtalien, hvorved England altsaa saadet paa Slæbetouget. Ludvig Philip og Guizot en tilsomst komne til Paris, for at beskjæftige sig med dette vigtige Anliggende. England har ikke afventet Begivenhederne, det kommer dem i Forkjøbet."
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-09-11
Kongen af Preussen har i denne Tid tiltraadt, en Recreations-Reise til de østerrigske Stater, og har i sin Fraværelse overdraget Regentskabet til sin Broder, Prindsen af Preussen. Hs. Majestæt gaaer over Wien, Triest, Venedig og Verona, tilbage over Mincher- og Rhinen. Han reiser under strængeste Jncognito, som Greve af Hohenzollern, og har frabedet sig enhver, selden ringeste Modtagelses-Festlighed.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-09-11
De franske Oppositionsblade berette stedse flere i de høiere Samfundsclasser, begaaede Forbrydelser. En Or Alfred de Montesquien, forhen Ordonantsofficehos Napoleon, Broder til Pairen af samme Navn, har dræbt sig selv ved et Dolkestik, det hedder sig af Fryg for et begaaet Falskneri. - En Pairs Gemalinde sig at have taget sig af Dage ved Gift, og Prindsen af Esmühl, Marschal Davoust's Søn, Pair af Frankrig, sig have myrdet sin Maitresse og derpaa være flygtet til Belgien Fra Darmstadt skrives under 27de August i Ham Corresp.: "Da vi fik Efterretning om den praalinMordhistorie og saae med hvilke stærke og sikkre Styden franske Justits fulgte Mordet i Hælene, bleve vi en mere overbeviste om Gavnligheden af en af en fri Presse præsenteret offentlig kraftig Mening; thi for omtrent 2 Aar neder siden var i Darmstadt foregaaet en lignende Seene, nemlig Grevinden af Görlitz's pludselige Død. Over hele Begivenheden hviler et dybt Mørke, de forskjelligste Rygter vare i Omløb og som det synes med Grund, thi Hofretten havde samlet 25 Jndicier, der syntes indstændig at opfordre til en formelig retlig Undersøgelse - da udstedtes pludselig en befaling fra det høie Collegium, at Sagen skulde stilles i Bero.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-09-11
Jfølge Beretning fra det Maroccanske, havde Abdel Kader nu ganske afkastet Masken, idet han aldeles behandlede Riffet som et erobret Land og udøvede de skaanselløseste Razzias imod de Stammer, der endnu ikke vilde anerkjende hans Autoritet. Han skal allerede have 8,000 Mand, hvoriblandt 3,000 Ryttere, staaende under Vaaben. Sultanen Abderrahman traf store Forberedelser til hans Underkuelse; men uden Energi. J Marocco havde Sultanen ladet 300 Hoveder afhugge og Hænder og Fødder afskjære paa 40 af hans lykkelige Undersaatter, hvis Formue han kan bruge til Krigsomkostningernes Dækning.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-09-11
J det tyrkiske Albanien griber Opstanden meer og meer og sig. Oprørerne skulle i Egnen om Berat have 10 til 12,000 Mand opstillede, hvormed de true denne Plads. Jussus Bei var falden i Rebellernes Hænder og paa en grusom Maade myrdet af Hævn over at nævnte Pascha med egen Haand havde hugget Hovedet af flere af Rebellernes Slægtninge. Den anden Stad i Provindsen, Delmino, skal ogsaa efter en hidsig Fægtning være erobret af Oprørerne, 30,000 Mand Regjerings tropper sendtes tillands og tilvands imod Opstanden, der ved den albanesiske Befolknings Tapperhed og Udholdenhed forresten vil blive vanskelig nok at kue.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-09-11
J sidste Vinter og dette Foraar blev der flere Gange fra de irske Kyster klaget over Sørøverier, men i de sidste Maaneder forekom saadanne Tilfælde ikke meere. Nu derimod beretter Bladet "Standard" fra Westport af 17de August, at Skonnerten "Victoria, der havde en Ladning Maismeel inde, er paa sin Reise fra Belfast til West port pludselig bleven angreben af 7 Baade, hvis irske Besætning bestege Skonnerten og lavede sig til at plyndre dens Meelforraad; men da Besætningen saae hvad det gik ud paa, satte den sig til Modværge og drev Angriberne, med Tabet af 1 Død og 2 Saarede, igjen fra Borde. Jomfruen af Orleans' Historie, skreven paa Polsk af Dr. Liebelt, gjør i denne Tid overordentlig Opsigt, i Polen, hvor der nemlig blandt de lavere Clalser her skeer den Tro, at ogsaa Polen skal reddes ved en Jomfru. Knyttende sig til denne Tro, er Liebelts Bog skrevet med et henrivende Sving. Han henvender sig der især til de polske Qvinder med et Opraab om at bevare Troen paa Polens Gjenfødelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-09-11
Det baierske Adelspatent, hvormed Ex-Dandserinde, m. m. m. Lola Montez er introduceret i Fødselsprivilegiehavernes ophøiede Kreds, fortæller, hvad man for Jntet har vidst om, at Lola allerede er født af spansk Adel; heller ikke have vi hørt, at Borgerstanden nogensinde har søgt at tilegne sig hende. Det hende af kgl. Magt tildeelte grevelige Diplom stadfæster tillige, at Vaabnet skal bestaae af et teutsch firedeelt Skjold, i hvis første røde Feldt viser sig et opretstaaende blankt Sværd med Guldgreb og i det andet blaa en stridfærdig kronet Love, i det tredie en link ombøiet Delphin og i det lerde hvide Feldt (Uskyldighedens) en blegrød Rose. Og hedder det i Erections-Patentet – kundgjøres dette herved for alle Kron= og Rigsembedsmænd, for alle Vore høiere og lavere Tjenere og alle Vore Undersaatter i det Hele, for at de ikke blot anerkjende Maria Grevinde af Landsfels ikke blot selv for grevelig, men ogsaa derhos gaae frem som deres Embede og Pligt udfordrer, idet et er Vor Villie, at Enhver, som maatte handle mod denne Forledning, ved Vor Krones Fiscal skal stævles for Retten og saavel for Krænkelse af Vor Befaling som for Miskjendelse af en Tredies velerhvervede Rettigheder, uden al Skaansel tilholdes til at give baade offentlig og privat Opreisning. Kæmpedampskibet Great Britain, er endelig den 30te Aug., efterat have lagt over 11 Maaneder i Dumdrun-Bugten, indbragt til Liverpool og lagt ind i Dokken. Ved de trufne Foranstaltninger er det bleven saa godt beskyttet, at det, skjøndt det var dybt indsunket i Sand og Steenmasser, ved Optagelsen har lidt forholdsviis lidet, og kunde ved Farten fra den irske til den engelske Kyst holdes oppe ved Hjælp af 10 Pumper.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-09-11
Ved Ankomsten til Liverpool blev det under levende Jubelraab modtaget af en overordentlig talrig Menneskemængde. Som det hedder, skal det paa det Hurtigste istandsættes, for at fortsætte sine afbrudte Toure over det atlantiske Hav.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-09-11
En stor engelsk Ostindiefarer paa 1000 Tons er brændt i Canalen; man mener at Jlden er paasat. Skaden anslaaes til 30,000 Lstrl.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-09-11
En Smed i England ved Navn Elihn Burrit, besidder et saadant Sprogtalent, at han ligesom i Leeg og ved Selvunderviisning til Fuldkommenhed har lært over 40 Sprog. For at han ganske skulde leve for Videnskaberne, erholdt han en aarlig Pension. Nu træder Elihu Burrit op som Prophet. Efterat han i flere Aar har virket for Slaveriets Ophævelse, vil han nu stifte et Broderskab imellem alle Nationer, for saaledes at banlyse Krigen, der adskiller Nationerne. Manden har en høi, fri og fremragende Pande, et dunkelt funklende Øie og stærkt markerede Træk, hans Stemme er dyb, men behagelig, og i hans Væsen er Simpelhed og Beskedenhed dybt afpræget. Han har alt talrige Tilhængere, ja man siger, at der i England alt skal være 12,000 Flihuburitter. Propheten agter med det Første at gjæste Fastlandet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-09-11
Ved et Jordskjælv i Cairo have nylig over 60 Mennesker tilsat Livet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-09-11
Fra Siebenburgen skrives, at en uhyre Masse af Græshopper har kastet sig over Landet og paa flere Steder anrettet betydelig Skade. Saaledes blev f.Ex, i Natten til 6te August Maisen paa flere Steder saa nær afgnavet af disse Jnsecter, at der af Straaet næppe var meere end et Spands Længde tilbage. Kjøbstædfolk saavelsom Landboere havde i Masse været opbudne, for ved Larmen og Skyden at bortskræmme denne Landeplage. Nogle Steder var det ogsaa lykkedes; men saa havde Græshoppe-Sværmene kastet sig ned paa andre Steder. Kreaturerne, som stode paa Markerne, hvor de faldt, brolte og bleve sky; men paa et Sted indfandt sig flere Tusinde Storke, som med stor Graadighed fortærede de velkomne Gjæster. - Ogsaa fra Galacz, i Moldan, berettes om Græshoppe-Sværme, der have viist sig der i Skikkelse af mørke Skyer og formelig fordunklet Solens Skin. Dagen derpaa, den 21de Juli, udbrød et frygteligt Uveir, som Græshopperne næsten synes at have villet undgaae. Orcanen rasede og Hagel, saa store som Dueæg, styrtede i stor Mængde ned og ihielslog Faar med deres Lam paa Marken, samt ødelagde Viingaardene, medens en frygtelig Styrteregn bragte Donauen til at træde over sine Bredder, hvorved nogle hundrede Stykker Hornqvæg bortskylledes og druknede. Jilbudet med Kongen af Preussens Tale ved Stændernes Slutning traf den keiserlige russiske Familie ved Theebordet, og da den var forelæst, udbrød Keiserinden; "Min Broder taler viist som Kong David. Men med den Forskjel, bemærkede Keiseren, at David talede viist, efter at have fældet Goliath, medens min Svogers Goliath lever endnu 2.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-09-11
Paa det herværende Viinhandlerlaugs Vegne, maa jeg som dets Oldermand, i Anledning af den i flere Dagblade efter Loll. Falst. Avis optagne Historie om en Viinforfalning og Besvigelse mod Toldvæsenet, hvori en herværende anseet Viinhandler skulde have gjort sig skyldig, ifølge Angivelse af sin Betjent –, herved erklære, at dette ikke er Tilfældet med nogen af Laugets Jnteressenter, Vel er det mig bekjendt, at der mellem en Handlende heri Staden og Toldinspectionen er opstaaet en Meningsforskiel angaaende Qvaliteten af et af Førstnævnte til Udførsel under Benævnelsen Viin angivet Parti Varer, hvilket foranledigede en Skjønsforretning optaget over samme, og muligen har denne Sag givet Anledning til hiin Historie; men at den er passeret med nogen af Laugets Medlemmer, maa jeg paa det Bestemteste benægte. Kjøbenhavn, den 7de September. 1847. Carl Bøcher.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-09-11
Gudstjeneste. Imorgen vil der blive holdt Høstprædiken i Nykjøbing Kirke, Gudstjenesten begynder Kl. 1. Pastor Nielsen prædiker.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-09-11
Avertissements. En Lærer søges ved Saxkjøbing Borgerskole til førstkommende November, for i Forening med Skolens 2 Lærere, efter nærmere Anviisning, at undervise i de i Skoleanordningen for Kjøbstæderne af 29de Juli 1814 74 bestemte Gjenstande, med Undtagelse af Fransk, Engelsk og Naturlære. Lønnen er 200 Rbd. aarlig, med 1 1/2 Favn Brænde og Locale til en eenlig Person. Ansøgninger om denne Lærerplads, som besættes paa gjensidig halvaarlig Opsigelse, indgives inden 16de October d. A.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-09-11
gjennem Saxkjøbing Skolecommission til Provstiets Skoledirection.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-09-11
Da jeg er blevet anmodet om, at arrangere en Sang forening for Stiftets Lærere, saa tillader jeg mig at anmode de af disse, som maatte ønske at deeltage i en saadan Forening, om, inden 12te October d. A. at anmelde det til en af dHrr. Hansen i Saxkjøbing, Jensen i Nykjøbing, Hansen i Stubbekjøbing, Ross i Mariebo, Ret i Nakskov, Meyer i Rødby, Friis i Nysted. Det skal da efter denne Tid blive bekjendtgjort, hvorvidt en saadan Forening kan finde Sted, og det første Møde berammet. Radsted, den 10de Septbr. 1847. F. Giesler.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-09-11
Til Christen Madsens brandlidte Tjenestekarl har jeg fremdeles havt den Glæde, at modtage: fra K. en Sølvmønt (en gl. dansk Krone),P. J. 1 Mk., H. J. en ny blaae Hvergarns Trøie og 1 Mk., L. Skr. 1 Mk., N. K. 3 Mk., S. Skm. 1 Mk.,P. S. 8 s., N. Kr. 1 Mk., C. F. 1 Mk., 1 1 Mk., 1 Mk., B. N. 1 Mk., S. P. 2 Mk., N. 2 Mk., B. S. 2 Mk., nogle Tjenestekarle i Sydstofte 5 Mk. 8 s.,P.M. 1 Mk.; hvorfor Giverne hjertelig takkes. Den 11te Septbr. 1847. Chr. Jørgensen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-09-11
En Skraaekaabe med Slag, af grønt glat Tør og lilla Underfoer, er feilagtig modtaget i Opbevaringstedet for Reisetøi paa Pandebjerg den 8de dennes, og paa Veien mellem dette Sted og Ny Kirstineberg, Gaard er samme Dag tabt et sort Shawl med conleurte Blomster i. Den, som afleverer dette tabte Shawl hos Fuldmægtig Boesen i Nykjøbing, vil der blive betalt en passende Findeløn, ligesom De, der urigtig have modtaget Kaaben, hermed underrettes om, at ogsaa den benævnte Sted kan afgives. Aalholm, den 9de Septbr. 1847. J. C. Lund.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-09-11
Et stort Kaste-Shawl med brune og mørkeblaa Striber, er Natten mellem sidste Onsdag og Torsdag tabt paa Veien fra Pandebjerg til Nykjøbing. Finderen bedes at henvende sig paa Adressecontoiret, som udbetaler en passende Findeløn. Trykt i W. F. Laubs Enkes Bogtrykkeri.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-09-11
At Lollands Sparekasse indtil videre ophører med Annuitets=Udlaan i fast Eiendomme, bekjendtgjøres herved. Nakskov, den 9de September 1847. Directionen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-09-11
Paa Danstedgaard pr. Nødby sælges 2de Stkr. Faar af Merino Race. Reflecterende, ville behage at henvende dem til Eieren. Hertil Politikammeret er Tid efter anden indleveret følgende fundne Sager: En Trælægel. En Tommestok. Et Par Handsker.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-09-11
Et Tørklæde med noget Læder m.m. En Fløiels broderet Tobakspung. En Bibelhistorie. En Nøgle. Et Par nye Støvler. En lille Guldprætention og 2 Fingerringe.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-09-11
En guul Tegnebog. Eierne af disse Ting indkaldes med Aar og Dags Varsetil at møde hos mig og bevise deres Eiendomsret, da det Fundne ellers ved Auction vil blive bortsolgt. Nykjøbing Politikammer, den 10de September 1847. Møller.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-09-11
At 338 Rbd. 9 s., af Fuglse Herreds Overformynderie, Midler i 11te December Termin d. A. kunne erholdes tillaans mod anordnet Sikkerhed, bekjendtgjøres herved. Rødby, den 9de September 1847. S. Jbsen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-09-11
Tirsdagen den 21de September førstkommende, af holdes offentlig Auction i det Classenske Fidei-Commisses Skove, nemlig: Formiddag Kl. 10, i Skovfoged Qvists District over Bøgefavne brænde i Knuder, Kamp, Enkeltkløvet, Fagot, Rodsnit og Bøgetopbrænde samt Udhug af Eg Bøg. Mødestedet er ved Skovfogedboligen. og Eftermiddag Kl. 2, i Skovfoged Tacks District over Bøge opbrænde, Elle, Rodhug og Top samt Ask til Pleielstræer. Mødestedet er ved Hegnemandsboligen ved Breininge SkovlædDet, som skal sælges foreviser vedkommende Skovfogder paa forlangende Dagen førend Auctionen. Corselitze, den 6te Septbr. 1847. P. Andersen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-09-11
Jfølge Bestemmelse under Skiftet efter tidligere afdøde Gaardmand Jens Jensen og hans nu ligeledes afdøde Enke Karen Hansdatter i Ullersløv, bliver den Boet tilhørende Eiendomsgaard i Ullersløv By, Aunede Sogn, der bestaaer af Parcellen, af den saakaldte Skaftegaard, med gl. Hartkorn 1 Td. 7 Skpr. 2 Fdk. 2 1/2 Alb., med de derpaa opførte Bygninger, samt 2/3 Deel af den saakaldte Uglemose=Eng, med gl. Hartkorn 3 Skpr. 2 Fd. 1 1/2 Alb., stillet til Bortsalg ved 3de offentlige Auctioner, der afholdes Torsdagen den 23de ds.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-09-11
Torsdagen den 30te f. M. og Fredagen den 8de October førstkommende, hver Dags Formiddag Kl. 11. De 2de første Auctioner afholdes paa Raadstuen her i Byen og den 3die paa selve Eiendom men, der er beliggende omtrent 1/2 Miil fra Nakskov og har godt for faa Aar siden af Nyt opførte, Bygninger. Conditionerne ere forinden til Eftersyn paa mit Contoir. Fasting. Nakskov, den 4de Septbr. 1847.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-09-11
Ved Proclama af Dags Dato, som læses inden vedsom mende Retter, ere Creditorerne i Dødsboet efter Jomfru An Margrethe Christiane Johansen paa Carlsfelt indkaldte med tolv Ugers Varsel, til, for mig, som Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Falsters Birk, Nykjøbing, den 4de Septbr. 1847. Pontoppidan.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-09-11
Nykjøbing Skibsliste fra 4de til 10de Septbr. - Jnd klarerede: Skipper J. Marquardt, fra Kbhavn med Stykgods A. Niss, fra Nysted med Pottetøi; Abel Rasmussen, fra Mastall, ball.; L. H. Fabritius, fra Kiel med Stykgods; J. Trind fra Bandholm med Pottetøi; L. Madsen, fra Vordingborg, lidte - Udklarerede, Skipper D. L. Fabritius, til Neustad med Faar ; L. H. Fabritius, til Neustad med Faar.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-09-11
(Hermed Nr. 10 af Tillægsbladet for underholdende Æmner
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-09-11
Adressecontoirets Commissionairer ere: Dhrr. Boghandler Thierry i Nakskov, Boghandler Giegengad i Mariebo, Boghandler Ravn i StubbekiønPostmester Tidemand i Nødby, Apotheker Grundtvig i Saxkjøbing, Postmester v. Staffeldt i Nysted og Færgeforpagter Arn kiel i Gaabense.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-09-13
Falsters Stiftstidende.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-09-13
Holland. Udgivet i Nykjøbing af W. F. Laubs Enke. Redigeret af Chr. Jørgensen. Mandagen den 13de September. No 146.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-09-13
Hollands-Falsters Folkefest paa Pandebjerg den 8de September.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-09-13
Som bekjendt var oprindelig den 20de Juni, Aarsdagen for Stavnsbaandets Løsning, bestemt til Afholdelsen af denne Fest, men paa Grund af den nedtrykte Stemning og Ængstelse for Fremtiden, som den i Sommer herskende Mangel og Dyrtid havde fremkaldt, blev det besluttet, at udsætte Festen til efter Høsten, og man valgte dertil den Dag, paa hvilken ifjor Stiftets første Folkefest paa Navns borg Slotsbanke i Lolland blev feiret. Skjøndt nu vistnok Veiret ikke var saa gunstigt, som det vilde have været, hvis hiin første Bestemmelse var bleven fulgt, opveiedes dog denne Ulempe ved det glade, oprømte Sind, som næsten alle Deeltagerne medbragte, og som umiskjendelig for en stor Deel maa tilskrives den rige, lykkelig tilendebragte Høst. Festpladsen er en for vort flade Land temmelig ophøiet Bakke, som 3/4 Miil nordvest for Nykjøbing springer noget frem i Guldborgsund, og hvor Hr. Estrup til Kirstineberg i Sommer har ladet opføre en smuk lille Gaard i gammel gothisk Stiil. Udsigten herfra er paa Grund af de udstrakte Skove baade paa Lollands og Falsters Kyst vel ikke viid, men smuk og venlig, fornemmelig nedad Sundet til Nykjøbing, som her viser sig fra sin fordeelagtigste Side. Saavel fra So som Landsiden traadte man ind paa Pladsen gjennem store, smagfulde, med Grønt beklædte Porte, over hvilke Dannebroge og Flag med de 3 skandinaviske Farver varede. Midt paa Bakken var opført en med Granløv omgiven Talerstol og paa begge Sider ophøiede Pladser for det godt besatte Orchester, som anførtes af den duelige Musiker Hr. Holmstrup i Mariebo, og for Festcomiteen, der var bleven forøget med flere Mænd, fra Byen og Omegnen, som med megen Jnteresse og Opoffrelse af Tid havde bidraget til at indrette det Hele, saa smukt og hensigtsmæssigt som muligt. Mellem Bakken og Gaarden var anbragt en rummelig Dandseplads med Brædegulv, mod Syd et af Comiteen opført Spise telt for over 400 Personer og mod Nord en lang Række af private Beværtningstelte, 3 Carousseller, som hele Dagen vare i uafladelig Bevægelse, et Telt til Udsalg af Folkeskrifter, osv.