JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-08-22
Da Kong August 2den fik i det følgende Aar nogle Portraiter at see af ham, fandt han Behag i dem, og nu fik Wahl mange Portraiter af fyrstelige og høie Personer at male. Siden arbeidede han i Dresden, i Hamburg, i det Mecklenburg skee. J Hamburg blev den danske Hofmaler Krock, paa et kort Ophold der, bekjendt med ham, og lod sig male af ham. Da Krock kom tilbage til Kjøbenhavn og Kongen saae det Wahlske Portrait, fandt han der saadant Behag, at Wahl blev indkaldet hertil. Det er sandsynligt, at Kongen, som under et Ophold i Tydskland er bleven malet af A. Høyer, kan allerede da have kjendt Wahl. J See Werlauff om Bibliotheker S. 88. Han kom hertil 119, malede Kongens og Dronning Anne Sophias Portraiter, blev derefter antagen som dansk Hofmaler. Nu malede han efterhaanden den hele kongl. Familie, mange hertugelige Personer, og flere Portraiter. 173, blev han kongelig Kunstkammerforvalter. 1744 blev han Æresmedlem af det hertugelige Akademie i Florentz. Han døde 1765.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-08-22
Af hans Portraiter haves i det kongel. Malerie-Gallerie paa Christiansborg fem Stykker (Nr. 8426.), nemlig Kunstnerens eget Portrait, KrocksPortrait (det ovennævnte), G. Morell's, den gamle Drachenberg's, og Hofnarren Otto Kyhls. Fremdeles er af ham et Malerie med Duer, fortræfseligen udført i Thams Maneer (Nr. 847).
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-08-22
Nogle af hans Portraiter ere stukne i Kobber, saasom: 1. Kong Christian 6tes, heel Figur 2. Hans Grams malet 1743, stukket 1758. 3. Charlotte Amalie v. Plessen, Enke efter Georg Holstein (Portraitet er nu paa Lethraborg); alle tre stukne af J. M. Preisler. D. J. Rosenkrantz's Portrait, stukket i Kobber af Baurenseind 1757, med et latinsk Vers af Klevenfeld. Fol Wahl eiede et godt Bibliothek af historiske Bøger, en kostbar Samling af Kobberstik, og en anseelig Samling af fortræffelige Malerier. Wahl havde en Søn og tre Døttre. Sønnen Joh. Fr. Wahl, fød i Hamburg 1719, lærte Malerkunsten, men lagde sig siden efter at forfærdige alle Slags optiske Instrumenter. Af de tre Døttre var den ene gift med M. Tuscher. Om Wahl, see Buschings Nachr. 1. B. 10-112, og Sandvigs Collect. 5. Morell, Gerhard, Maler. Han er født 1740. Han udøvede først en lang Tid Malerkunsten, men lagde sig siden efter Kunsthandel, og gjorde i saadant Formaal Reiser til Brabant, Flandern, Holland, og mange Stykker, som han erhvervede, bleve kjøbte til de kongelige Samlinger. Han blev d. 18 Apr. 1759 beskikket til Kunstkammerforvalter, og benævntes da som kongelig Hof- og Kunst-Commissarius. (Lorks fort ges. Nachricht. 1 T. 561.) Da han i nogle Aar havde været i sin nye Post, indtraf Auction over den meget betydelige Maleriesamling, som Kardinal Valentii havde ejet, og som af Arvingerne var sendt til Holland, hvor man troede at faae den højest udbragt. Morell blev atter udsendt, og ved Auctionen 18 Mai 1763 erhvervede for den kongelige Samling mange herlige italienske Stykker for maadelige Priser. Han havde Aaret forud, 1762, indrettet paa Christiansborg Slot et pragtfuldt Malerie-Gallerie. Ligeledes blev i hans Tid og med hans Indflydelse det Fredensborgske Malerie-Gallerie begyndt. Han døde 1771. Hans Portrait malet af Joh. Salom. Wahl, er i det kongel. Malerie-Gallerie Nr. 844. Af hans egne Arbeider vides intet at nævne. Han efterlod sig selv en skjøn Samling af Kunstsager, som ved Auction solgtes d. 15 Marts o. f. 1773, og hvor 327 Oliemalerier forekom, foruden en Deel Kobbere etc. 6. Spengler, Lorenz, Kunstdreier.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-08-22
Hans ypperlige Konkyliesamling blev ogsaa kjøbt af Kongen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-08-22
Af hans Værker, som Kunstner, bevarer det kongelige Kunstmuseum mange skjønne Stykker i Elfenbeen, Bernsteen, o. s. v., saasom Portraiter, en Lysekrone af Rav (stukket i Kobber af W. A. Müller 1762), Vaser, Pokaler m. m. som sees af Thaarups Kopenhagen." Blandt hans Portraiter er hans Faders stukket i Kobber 1755 af O. H. de Lode. Hans Skrifter og Afhandlinger opregnes i Nyerups Literatur-Lexikon. Ellers om ham i Busching's Nachricht. III. 66366, skrevet af J. H. Chemnitz. Lærde Efterretninger 1808 Nr. 5. 2932, skrevet af P. C. Müller. Jris og Hebe, Febr. 1808 S. 148-192, skrevet af hans Svigersøn Pastor F. L. Mourier, under Titel: Historisk Lovtale over Lorenz Spengler, ogsaa særskilt aftrykt. Han var gift med Gertrud Sab. Trott, fra Juli 1756 til Mai 1789, da hun døde, og havde i dette Ægteskab 8 Børn. Hans Portrait er flere Gange malet og stukket. Et Malerie, af Vigilius Erichsen, sees i det kongelige Malerie-Gallerie Nr. 855. Portraitet er stukket af M. Haas, W. A. Müller, Stahl og J. S. Walwerth. 7. Hr. Joh. Conr. Spengler, Søn af foregaaende. Født 22 Juli 1767. Har til forskjellige Tider reist i Tydskland, England, Frankrig, Holland, Schweitz, Jtalien. An at 1808 som Kunstkammerforvalter. 2 Dec. 1825 udnævnt til virkelig Justitsraad; 1 Aug. 1829 til Ridd. af Dannebrog. Fra hans Haand har man: 1. Den ovennævnte korte Udsigt over hans Faders Maleriesamling. 1809. 8. - 2. Artistiske Efterretninger, som Bidrag til dansk Kunsthistorie. 1818. 8. - 3 Marc. Tuschers Levnet i nye dansk Magaz. 4 B. 2det Hefte. - A. Catalog over det kongl. Billedgallerie paa Christiansborg. 1827. 8. At den Ødelæggelse, hvormed under Christiansborg Slots brand 1794 ved Jldens hurtige Udbredelse det 1762 der anlagte herlige Billedgallerie truedes, blev indskrænket til Tabet af et Par Stykker, skyldes Hr. Justitsraadens Anstrængelser. Den nye Ordning af det kongl. store Billedgallerie paa Christiansborg og sammes Beskrivelse, er og hans Arbeide, ligesom han og med Ordningen af det kongelige Kunstmuseum, og de iværksatte Afgivelser til de øvrige Museer, under hvilke det forrige Kunstkammer er fordeelt, har viist fortjenstligen stor Virksomhed. Han eier selv en god Malerie samling, og en god Bogsamling i Kunstfaget, men især udmærket er hans store og kostbare Samling af Haandtegninger af de fortrinligste og berømteste Mestere af alle Skoler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-08-22
Om Jordskjelv i Danmark.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-08-22
J Hr. Profess. Joach. Fr. Schouw's Stil dring af Veirligets Tilstand i Danmark 1826 finder man nogle Optegnelser derom, hvilke man her lægger til Grund for følgende noget udførligere, og fra andre Kilder forøgede Beretning Jordskjelv er i det Hele en sjelden Naturbegivenhed i Danmark, og, naar det indtræffer, er det svagt." Det er indtruffet: 1173. J Rer Ericus de origine gentis Danorum. Lindenbrogs scriptores rerum germanicarum, Septemtrionalium &c. Francoforti1661. Fol. pag. 320 hedder det: Anno 1173 maximus terræ motus fuerat in Dacia. (Dette Sted staaer ikke i den danske Oversættelse, hvoraf en Coder (Rantzaus Donation) findes paa Universitets Bibliotheket.) 1193. Efter Borrebye's Raritetskammer S. 423. 1194. Efter M. P. Escholt Geologia Norvegica. Christiania 1657 4. 1195. Efter Borrebyes Raritetskammer S. 423. 1272. 6 Marts. Efter samme. 1515. Helligtrekongersdag. Efter samme. 1609. Nov. 29. Kl. 6 Aften (i Skaane).N. Helvaderus tractatus physico theologicus om Jordskjelv. Khavn 1632 4. p. 15. 1629. 6 Sept. paa Bornholm. Thurahs Beskriv. S. 227. 1632. Natten til den 1 Marts. N. Helvaderus I. c. p. A. og Borrebye I. c. 1634. i Flensburg, paa Drø, o. fl. St. Heimreichs Nordfresische Chronik S. 358. 1647. 16 Nov. paa Bornholm. Thurah S. 233. 1709. 11 Febr. Borrebye l. 6. 1745. J Viborg og deromkring; nævnt Chr. Horrebows herefter omtalte Beretning, S. 364. 1755. 1 Nov. Jordskjelvet i Lissabon sporedes ogsaa her. 1759. Natten imellem 21 og 22 Dec. Kl. 12 ½ erfaredes et Jordskjelv over hele Danmark, og paa endeel Steder i Norge, og i Sverrig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-08-22
Biskoppen over Siellands Stift tilskrev alle Stiftets Præster om at faae Underretninger derom fra ethvert Sted især, og Professor Christian Horrehov grundede paa disse Jndberetninger de Oplysninger, som om dette Jordskjelv af ham ere meddeelte i det Kjøbenhavnske Videnskabers Selskabs Skrifter 9de Deel S. 3612372; men hans Beretning indskrænker sig allene til Sielland, fordi han fra andre Steder ikke havde tilstrækkelige Efterretninger. Af denne Beretning optages følgende: Jordskielvet begyndte med en mørk Luft, og vindig Susen, samt et Knald, som naar Torden slaaer ned; derefter hørtes Rummel, som af Vogne, som kjørte meget fort og havde noget paa, der klattrede og klamrede stærkt, hvorpaa fulgte en huul, fæl og stærk Brummen og syntes tilsidst ligesom mange Skud kunde have gaaet af langt fra, et efter det andet, hvilket beskrives af Andre som den Dumren man mærker, naar der er Jld i en Skorsteen. Herefter kom Stødet, eller Stødene, og blev Luften derefter usædvanlig klar og skinnende. – Efter 3 Indberetninger var kun mærket et Stød; i 32 andre foregives at være bemærket 2 Stød, og endeligen i 5, tre Stød. Jordskjelvet mendes ikke nogetsteds at have gjort Skade. J Henseende til de Talemaader, hvormed Virkningerne omtales, da hedder det: "at Jorden gungrede og Husene knagede, at der var Buldren ved Dørene, som man med Magt vilde have dem op, at Vinduer og Døre klamrede, at Døre sprang op, at endogsaa Døre, som vare i Laas, gik op- og svingede frem og tilbage, at Sengene hoppede, og det var ligesom Overdynen blev løftet af, at det var ligesom Sengene vilde vælte, at Sengene bevægedes, som en Baad af en temmelig Søe, dog noget hastigere, at man vaklede i sin Gang i Stuen, kunde et staae stille i Stuen, men maatte holde sig ved noget, for ej at falde, hvilket En maatte, som dog var søvant, at Loftet knagede og bragede, og hver Fjel i Loftet rørtes, at Møblerne rørtes, Skeerne, som hængte i Skabet klingrede imod hinanden, Tallerkenerne paa Rækken løbe sammen, og sammesteds faldt ned, at Væggen gjorde med Gulvet et Vinkel paa 45 Grader, og Klæderne paa Væggen svingede i en halv Cirkel. Horrebov mener, at den Forskjel, der beskrives at have været paa Rystelserne, kan fornemmeligen have havt sin Grund i den forskjellige Situation, som Væggenes og Murenes Strækning have havt i Henseende til Stødenes Direction.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-08-22
Ved Barometret var ingen Forskjel bemærket. Forresten see: C. G. Bierrings gudelige Tanker over Jordskjelvet, fornummet i Danmark 1759. Khvn. 1760. 8. - Thestrup i oekon. Magaz. 5 B. S. 195,96. - Kjøbenhavns danske Posttid. 1759 Nr. 103-4. 1760. Nr. 1. 2. 15. 1783. Dec. "Beretning fra Kommandanten, paa Christianso, dateret d. 19 Dec. 1783. Natten imellem d. 17 og 18 December mærkede vi tre Jordrystelser. Den første Kl. henved 9 var svagest; Dørene rystede i Fæstningens Huse. Den anden Rystelse skeete Kl. 11 1/2 og var stærkest; den begyndte med et Knald og alle Døres Bevægelse og Rystelse. Den tredie Nystelse var henimod 2 Kommandanten vaagnede ved denne, og hørte, at to Glas som stode paa et Bord, strax ved Sengen, thi han var syg da, stødte til hinanden med saadan Styrke, som om man med Gevalt havde stødt dem imod hinanden. Vinden var N. V. og Storm. Kommandanten blev ved det andet Støds Begyndelse ligesom electriseret og da hørtes Knaldet. Af Khavns Addr. Avis 1784 Nr. 3.) 1784. Den 6te April om Aftenen Kl. 9 er i Fredrikssund, Jægerspriis og der omkring fornummet en Rystelse, som et Jordskjælv, hvoraf i Frederikssund en Skorsteen er nedfalden fra Skomager Gutmanns Huus." (Khavns Addr. Avis 1784 Nr. 64.) 1794. d. 1 Januar. Derom læses i Provst Schades Beskrive over Mors, 1811. S. 128 følgende: "Om Aftenen Kl. 42 mærkedes i Nykjøbing (paa Mors) et hastigt forbifarende Stød af Jordskjælv, som kom fra Nordost og styrede mod Sydvest med en raslende Lyd i Jorden. Møblerne i Værelset, hvor jeg med flere sad, bevægede sig ved Stødet; de Siddende bleve som hævede fra Gulvet med Stolene, og i Husbygningen hørtes en knagende Lyd. Man mærkede det samme Stød adskillige Steder i Byen, men kun i bemeldte Retning. Efter Aviserne havde man og samme Dags Aften fornummet Jordskjælv i Norge. 1809. Natten imellem 22 og 23 Nov. imellem Kl. 2 og 3 mærkedes en svag Jordrystelse i Kjøbenhavn, i Helsingøer, og paa nogle Steder, i det nordlige Sjælland. Nævnt i Dagen Nr. 2082214; men uden nogen omstændelig Efterretning. 1815. 28 Dec. J Aalborg Avis læses herom følgende Beretning, som i andre Blade, Dagen 1816 Nr. 14 og Skilderiet 1816 Nr. 4, er optaget: "Den 18 Dec. Klokken 4 om Morgenen sporedes en Jordrystelse, som er et i vore Lande yderst sjeldent Phænomen. Den varede ikkun gan skee kort, og synes at have sin Retning fra N. V. mod S. O. Paa forskjellige Steder i Omegnen, saavel sønden som norden for Fjorden, yttrede det sig endnu langt kjendeligere end her i Staden selv.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-08-22
Udenlandske Efterretninger. J Slagelses Ugeblad Nr. 66 læses følgende indsendte Stykke: "Der gives Momenter i Livet, som, naar de skulle skildres i deres Eiendommmelighed, næsten vilde svinde for Skildrerens beskuende Blik, medens de dog have afridset dybe Bogstaver i det menneskelige Hjerte. Thi Menneskets indre Liv, skjult ved det Udvortes, lader sig ikke indcirkle af formelle Reflectioner. Saadant egner sig derfor egentligen ikke for offentlig Meddelelse; men deels, fordi det altid er behageligt for den, som har nydt et Gode, at see, om kun en Deel deraf, fornyet for sin Erindring; deels, fordi det er kjært for Menneskevennen, at høre Vidne om ægte menneskelig lykkelige Livs Momenter, tillader man sig følgende Meddelelse: Amtsprovst, Ridder. S. M. Beyer, endnu fungerende Herredsprovst, Sognepræst for Eggitzlemagle, fyldte den 11te April sit 89de Aar. Som denne Dag altid var en kjer Dag for de Mange, der kalde ham Fader, Bedstefader og Oldefader, og for hans Venner, saa blev Dagen dennesinde fejret paa en ligesaa ukunstlet, som for de Nærværende behagelig Maade. Flere af den elskede Oldings Venner, hvoriblandt Herredets Præster, havde ladet et Guldbæger med passende Jndskrifter forfærdige. Efterat en talrig Forsamling var tilstede, og en passende Sang var afsjunget, overraktes det anførte Vægger til Oldingen af Amtsprovst, Dr. Mønster, med saa hjertelige Ord, at, skjønt vel ei enhver af de Tilstædeværende formaaede at udføre dette Hverv, enhver dog, ved at høre Ordene, maatte sige, saa var det jeg vilde have talt," Veltalenheds største Seier. - Havde Amtsprovstens Ord gjort et kjært Jndtryk paa Tilhørerne, saa styrkedes dette ved den overraskede Oldings fromme Giensvar, hvori han paa en høist rørende Maade tolkede sit Hjertes Følelser. Til Slutningen blev en til Handlingen passende Sang afsjunget. Skulde denne Handling, der vel egentligen kun tilhører en mindre Kreds, være uden Almeeninteresse? - Man tænke sig Embedsmanden, som skjøndt i en yngre Alder, taler om Arbeidets Besværlighed; – man tænke sig dem, som ile med, selv i en kraftfuld Livsfylde, at nedlægge Embedet, for at offre Ørkesløshed de Kræfter, Staten har Krav paa, men hvis Byrde de vorde; man tænke sig disse ved Siden af en 8de Aars Olding, der vel havde Ret til at udhvile sig, men som dog med Lyst og Jver rygter sit Kald, og har besluttet at vedblive saalænge den store Mester siger: arbeid. - Hvad Under, at en saadan Oldings Tilværelse inderligen rører Hjertet, Han levende gjør Fortidens Minder, der som Skyggebilleder ile forbi den Yngres Tanke. Og - værende tilbage, som en enkelt Levning fra den brøstfældige Tids Skibbrud, vækker han Længsel for det Evige, der har saameget at opklare, saameget at samle. Kort det Forfængelige i Jordelivet kryber skamfuldt i Skjul i et saadant Øieblik, og Menneskets sande Værd staaer omgivet med en venlig Lysglands for den følende Iagttager. Hvor naturligt da, at denne fordomsløse Handling virkede blideligen i de Deeltagendes Hjerter, og, at enhver af de Tilstædeværende, velsignende Oldingen, følte denne Tanke levende: jeg vil stræbe ikke at leve forgiæves for Fædrelandet og Evigheden."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-08-22
Kjøbenhavns Børs, d. 21 August 1829. Hamburg 2 M. - a vista 206 Species 209. Specier solgtes til 12 Rbmk. 81 s. Bank-Disconto 4 pCt. Norske Speciessedler 148 1/2 149 Rbd. Sdl. pr. 100 Specier, Svenske Sedler. 503, 51 Rbs. Tegn. pr. Rdlr. Rigsgjeld. Rbd. Sedl. 4 pCt. Kgl. Oblig. (u. R.) i Banco. Dito Dito. . . . . . .... Nationalbank-Obligationer. Rbd. r. S. (af Laanet 4 Febr. 1820) i Sedler. Dito Dito. ........ 4 pCt. uopsigel. Rigsbkobl. 100 100 1/2 r. S. Renter pr. 6 Januar 6 pCt. norsk Laan, 105 i Banco. ved Hambro & Søn, 4 pCt. nye norske Obligat. ved Dito lydende paa r. S. 97 1/2 98 r. S. 98 i Banco. 4 pCt. Dito Dito. ..... 61, 6 Rd. Banco. 4 pCt. uopsig, norske Statsobligat. L. Sterl. 3 pCt. nye danske Obligationer
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-08-25
Nyeste Skilderie af jøbenhavn. SaasnannammanSerogtyvende Aargang. No. 68. Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, ifølge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-08-25
Holmens Kirke. (Efter den utrykte 2den Deel af Jonges Kjøbenhavns Beskrivelse, men deels med Forkortelser, deels enkelte Tillæg.) og andre.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-08-25
Den Grund, hvorpaa denne Korskirke staaer er en af det gamle Kjøbenhavns Bastioner, som udelukte denne Øe Bremerholm ganske fra Staden, førend de gamle her værende Fortificationsvolde og Grave bleve 1608 sløifede, ved Stadens Udvidelse paa denne Kant; hvilket kan sees af de gamle Tegninger af Stadens Situation, som forvares i Raadstue=Arkivet. Navnet BremerholmsKirke har denne Kirke faaet, fordi de udenlandske hanseatiske Kjøbmænd fra Bremen havde i fordum Tid deres Opholdsted, tilligemed deres Pakhuse, og deres Handling, og Kjøbmandsvarers Oplag paa den liden Øe, som efter dem blev kaldet Bremerholm.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-08-25
Efterat Kong Christian 4de havde ladet Skipperboderne opbygge til sine Sø-Officierer og Søfolk, vilde han et heller lade dem fattes et Sted til Guds Tienestes Holdelse i Nærheden; thi lod han d. 16 Nov. 1617 det Huus paa Bremerholm, hvori blev holdt Maaltid for Maanedstjenere, indvie af den Siellandske Biskop Hans Resen til at holde Prædiken og Guds Tieneste udi, for Sø-Capitainer, Skippere, Styr og Baadsmænd, saa og Tirsdagen den 25 August 1829. for alle andre, som paa Holmen og Flaaden havde at forrette, efter kongl. Brev til Rigs-Admiral Albert Scheel, og Biskop Dr. Hans Resen af 7 Dec. 1617, men to Aar derefter lod Kongen den Bygning, beliggende lidt længere mod Østen, som var bygget Aar 1563, og havde været bygget til et stort Værksted for Holmens Ankersmedie, og derfor kaldtes den store Smedie, saa og været brugt til en Mynt og en Navigations=Skole, ja ogsaa efter nogles Mening været i de ældste Tider en Toldbod i den brede Havn og Strøm, omskifte og indrette til en ordentlig Kirke. (See C. Pontoppidans Annales eccl. Dan. 3 D. S. 706.) Da den blev færdig, blev den høitideligen indviet den femtende Søndag efter Trinitatis, eller d. 5 Sept. 1619 af Det. Hans Poulsen Resen, Biskop over Siellands Stift. Kirkens Bygning havde et Spir, som stod ved den østre Side. Da Kongen med Fornøielse saae, at adskillige af Byens Jndvaanere, ja ogsaa af hans Hofbetjente søgte denne Kirke, og at den begyndte at blive for liden til at rumme det tilvoxende Antal af Tilhørere, lod Kongen Kirken gjøre til en Korskirke, og blev det Stykke af Bygningen, hvor nu er Holmens Kirkes Chor, færdig bygt 1639. (See N. Slanges Christian 4des Historie S. 98.) 1640 blev det Stykke fra det store Kirke-Portal til Gaden til det andet Portal ved Daaben imod Kirkegaarden opbygt, og Kirken blev ogsaa forsynet med Pulpiturer og Gallerier. Spiret, som tilforn stod ved den østre Side, blev sat midt paa Korset over Kirken. 1697 blev den Deel af Kirken, som endnu havde Steentag, tækket med Kobber, hvortil gik 159 store Kobberplader.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-08-25
J Choret oppe under Hvælvingen sees adskillige Faner og Standarter endnu hængende fra fordum Tid, da det var brugeligt at ophænge under Kirkehvælvingen, lige over Officierernes Grave, de fjendtlige Faner, som de i Krigstider havde erobret fra Fjenden i Actioner. Fra Choret er Indgang til Lug=Kapellet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-08-25
Om Prædikestolen og Alteret hedder det i Thurahs Havn, hod. S. 289. Nogle vil forsikre, at de begge af en norsk Bonde ere forfærdigede, og Billedhuggerarbeidet med Kniv udskaaret. Andre derimod foregive, at baade Alteret og Prædikestolen er af en blind Mand gjort og fuldført. Dersom en af disse Ting, efter Traditionen, er rigtig, da maa det være at forstaae om den forrige Prædikestol og Altertavle, der have staaet førend Kirken ved Udvidelse og Tilbygning blev en Korskirke; thi den nu værende anseelige Prædikestol og Alteret ere begge, som den bag Alteret malede fornævnte Indskrift viser, opsatte 1661 og 1662.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-08-25
De ere forfærdigede af Billedhugger Abel Schrøder fra Nestved. Omkring Prædikestolen staae de til Apostle, og 15 bibelske Historier meget net udarbeidede, og oven over Prædikestolen er en meget stor og viid Himmel anbragt. Aar 1686 fik nogle hollandske Familier, som havde nedsat sig i Kjøbenhavn, og vare af den lutherske Religion, Tilladelse at holde i det hollandske Sprog offentlig Gudstjeneste hver Helligdag Klokken 12 slet i denne Kirke. Dette vedvarede i 16 Aar fra 1686 til 1703, i hvilket sidste Aar den hollandske Menighed forenedes med den højtydske, og siden holdt de sig til St. Petri tydske Kirke. J bemeldte Tidsrum vare her to hollandske Præster, nemlig først Magister Jacob Andersen Hummer, som 1686 blev kaldet hertil, og 1691 blev tillige hollandsk Præst til Magleby paa Amager. 1695 tog han Afsked fra den Holmens Kirke søgende hollandske Menighed, og blev allene ved Magleby. Efter ham kom Magister Lauriz Thurah 1696, og forblev her til 1703, da han blev Provst og Sognepræst til vor Frue Kirke i Aarhuus. (See Liter. Lexic.) Efter den store Jldebrand 1728 og imedens de to afbrændte Kirker, Helliggeistes og St. Petri, vare under Gjenopbyggelse, holdt begge disse Menigheder deres Gudstjeneste i Holmens Kirke, førstnævnte indtil 23 Nov. 1732, sidstnævnte indtil Oct. Maaneds Udgang 1731.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-08-25
Froprædiken begynder ifølge Reser. 3 og 23 Mai 1760 en Time tidligere her end i de andre Kirker.