JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-03-18
London, d. 7 Marts. Folkets længe opæggede og undertrykte Uvillie, i Anledning af en Jndskrænkning i Kornindførselen fra Udlandet, brød endelig løs i Gaar. - Allerede Kl. 2 om Eftermiddagen havde henved 20,000 Mennesker samlet sig i Nærheden af Underhuset, og deres Antal formeredes stedse, saa at man Kl. 4 neppe kunde passere Gaderne. Kl. 5 om Aftenen, da Medlemmerne begyndte at komme sammen, var Trængselen ubeskrivelig, og idelig raabtes der ingen Kornbil! Enhver Vogn blev anholdt og undersøgt. Da de fleste af dem tilhørte Medlemmer af Overhuset, saa lod man dem kjøre, fordi man kiendte Lorderne. Jmidlertid bleve adskillige af Underhusets Melemmer mishandlede. Man anholdt deres Vogne, man tvang dem til at stige ud, og at gaae igjennem Pøbelen under Haanlatter og Piben. Nu var det nødvendigt at kalde Militairet til Hjelp, thi adskillige vare blevne haardt behandlede af Pøbelen. De skulde sige deres Navne, og hvorledes de havde stemt eller vilde stemme. Blandt disse var ogsaa Hr. Fitzgerald, det irlandske Skatkammers Cantsler. Hr. Crooker, som kjørte i samme Vogn, var i Livsfare. Pøbelen anholdt Vognen, og da han ikke vilde sige sit Navn, sønderslog de Karetdøren, greb, i det han steeg ud, fat paa ham, og gav ham adskillige Slag. Da han endnu bestandig vægrede sig ved at sige hvem han var, erklærede Pøbelen, at han ikke skulde komme levende ind i Huset. Han vilde heller ikke have undgaaet den skammeligste Behandling, ja maaskee ikke engang være kommet derfra med Livet, havde ikke den ene Pøbelhobs Raseri vendt sig mod den anden. Under denne Strid lykkedes det Hr. Crooker at undkomme til Overhusets Kaffehuus og derfra til Underhuset. Beretningen om den Mishandling, der var tilføiet ham, saavelsom Hr. Fitzgerald og andre Medlemmer, bevirkede nu den allerede omtalte Reqvisition af Militair. Dette skeete omtrent Klokken 10, og strax efter besatte en Cavallerievagt og noget Jnfanterie Huset og adspredte Pøbelen. - Men det var umueligt at standse den rasende Pøbel i de Egne af Staden, hvor man ikke havde ventet den; thi da den af Militairet var fordreven fra Parlementshuset, skreeg den: "til Robinsons, til Lord Eldons, til Lord Darnleys, til Lord Ellenboroughs Huus!" og derhen gik nu Strømmen. Mellem Kl. 10 og 11 kom den til Engellands Storkantslers, Lord Eldons Huus i Bedford Square. Jerngitteret udenfor Huset blev i et Øieblik afrevet, og af Stængerne betiente man sig til at slaae Dørre og Vinduer ind. Dette var snart bestilt; Pøbelen trængte ind i Huset, og sønderslog Meubler og Alt, hvad den forefandt. Hvor er Lord Eldon, raabte Nogle under Trusler. Storcantsleren lod sin Familie gaae ud af en Bagdør. Den gik til det brittiske Museum. Stor cantsleren gik med, tog fire Soldater, som holdt Vagt ved Musæumet, med sig, gik tilbage med disse, fordrev 300 Tumultuanter, som holdt Militairet for langt talrigere, og reddede saaledes den øvrige Deel af sit Huus. Storcantsleren arresterede med egen Haand to af Oprørerne. (Forts.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-03-18
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-03-21
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Tolvte Aargang. No. 23. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 21 Marti 1816. Resultater af Listerne over Døde og Fødte. ved Opmærksomhed læser man i vore Tidende Listerne over de afreiste og ankomne Reisende, men med Ligegyldighed gjennemløber man Listerne over dem, der ankomme fra og afreise til det ubekiendte Land, hvorfra ingen Reisende hidtil er vendt tilbage. Vi see Venner og Frænder tiltræde denne Reise, uden at vi synderlig synes at tænke paa, at ogsaa vort Skib ligger bestandigen seilfærdigt, og at vi maaskee snarere end vi formode, maa gaae ombord, stundom endog førend vi have taget Afsked med dem, der ere vort Hjerte dyrebarest. Saa ligegyldig, som saa mange blandt os, er neppe den, der agter sig ombord paa en Kieler Paketbaad - der falder ham dog gjerne nogle foruroligende Tanker ind, og er Beltet end kun en Vanddraabe mod Floden Styr, saa tænker han dog imellemstunder paa, at der let kan indtræffe Modbør, at Skibet kan strande og at der paa denne korte Seilads kan møde mange Uheld. Vi gaae over Kirkegaarde og forbi Grave, der gjemme Tusinde af vore Lige, med en Kulde, som omikke disse ogsaa engang havde levet, virket og været hoffærdige ligesom vi, som om vi ikke engang ville vandre samme Vei, opløses og vorde til Støv, som disse. Denne Ligegyldighed for Døden, denne Fasthængen ved det Jordiske, denne Jndbildning om at leve evigen der, hvor Alt maa forgaae, har vel den gode Side, at den binder os til Livet, og ansporer os til utrættelig Virksomhed, men den medfører ogsaa den Ulempe, at vi sætte alt for stort Værd paa det jordiske Væsen, at Livets Ubetydeligheder gjøre os hoffærdige, selvkiere, forfængelige og nydelsessyge. Vel bør man ikke ved daarlig Frygt for Døden forbittre sig Livet, og Sterne har Ret naar han siger: "jeg maatte være en Daare, om jeg frygtede Dig, og Død, thi saalænge jeg er, er du ei, og naar du er, er jeg ikke. Men et er at frygte Døden, og et andet at tænke paa den, og derved at sættes istand til at hæve sin Aand fra det Jordiske, føle dets Forgjængelighed og forberedes til et høiere Maal.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-03-21
De saakaldte Mortalitetslister ere derfor ikke blot gavnlige fra den statistiske og medicinske Side, men og som et moralsk Forbedringsmiddel. Ved dem ledes man til, ret beskueligen at indsee, at alt Kjød er Hø, og i hvor saare Faas Lod det falder, at naae paa denne korte Pillegrimsvandring det Maal, alle hige efter. Uberegnelige ere de moralske Fordele, der saaledes kunne flyde af saadanne Betragtninger over Reisens Korthed og de mange tusinde Banker og Brændinger, der hvert Øjeblik true med at sønderslaae vort skrøbelige Fartøi paa det stormfulde og brusende Verdenshav. Fortrinlig vigtige i den Henseende ere de Resultater, som her følge, og som ere uddragne af de i Bergen 1778 udkomne Fastingske Provindsialblade. Den Hoffærdige vil deraf lære, hvor usikker en Eiendom dette Liv, hvori han blæser sig saa meget op, dog i Grunden er, og hvor faa Rige og Lykkelige, forundes Tid til at nyde her paa Jorden deres Rigdom og Lykke. Den for sin Families Vet Ligegyldige, vil deraf indsee Nødvendigheden, af, ikke at tilsidesætte den Omsorg, han, saalænge han lever, skylder Sine, og som end ikke den mindste Spurv, efterlader at bære for sine dannede Smaa. Kort, Dødslister er den opbyggeligste Formaningstale for ethvert endnu ufordærvet Hjerte. Min Herre! Enhver veed de Beregninger, den bekiendte Søsmilch og flere har gjort over det menneskelige Kjøns Tiltagelse, Forhold o. s. v., men enhver veed maaskee ikke alle de Forbedringer, man i vore seenere Tider har foretaget med disse Beregninger, eller enhver har ikke Leilighed at oversee dem under een Synspunkt. Tillad mig derfor at meddele Dem efterfølgende til Bekjendtgjørelse i Deres Blade, i den faste Fortrøstning, at det vil være adskillige af deres Læsere ikke ubehageligt. - Naar man antager, at Jorden er beboet af omtrent 1000 Millioner Sjæle, og naar man regner 33 Aar paa en Generation, saa døer deraf i 33 Aar 1000 Millioner. Altsaa er de Dødes Antal paa Jorden: 30 Millioner for hvert Aar, 82,000 for hver Dag, 3,400 for hver Time, 60 for hver Minut, og 1 for hver Sekund.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-03-21
Forholdet af de Døde til de Levende er som 10 til 12, og hvert Aar fødes 36 Millioner, hver Dag 98,400, hver Time 4,080, hver Minut 72, og hver Sekund 1 7/8. Dersom Menneskene ikke døde, skulle der for nærværende Tid være omtrent 173,000 Millioner Mennesker paa Jorden, og naar man beregner det faste Land i det ringeste til 1587 Billioner Tundrat-Fødder, skulle der endnu for hvert Menneske være et Rum af 9109 Quadrat=Fødder. Forudsat, at Verden kun har staaet i 5700 Aar, og hvert Aarhundrede beregnet til tre Generationer, tæller man 171 Generationer fra Ska delsen til vore Tider, 124 fra Syndfloden og 53 fra Kristi Fødsel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-03-21
Af alle Jndbyggere i et Land boer en Fierdendeel omtrent i Byerne, og de tre øvrige paa Landet. Paa Landet døer i Almindelighed 1 af 40, smaa Byer 1 af 32, i maadelige Byer 1 af 28, i de største Byer 1 af 24, og i et heelt Land af 36. Blandt 1000 Levende kan man aarlig regne 28 Døde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-03-21
Antallet af Jndvaanerne i en Stad, eller i et Land, er omtrent fornyet hver 30 Aar, og i et Aarhundrede fornyer det menneskelige Kjøn sig 3 1/2 Gange, Af 200 Børn døer neppe et eneste under Fødselen, og af 100 døer neppe eet i de første 3 Uger. Af 1000 Børn, som die deres Moders Bryst, døe i det høieste ikke meere end 300, men af samme Antal, som opfødes ved Ammers Melk, døe 600.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-03-21
Blandt 115 Døde regner man et Fruentimmer død i Barselseng, og blandt 400 kun et eneste død under Fødselsmerterne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-03-21
Efter de bedste Lægers Jagttagelser findes i alle store Byer, for hvert Aar, blandt 100 Mennesker, kun 12, hvis Sygdom har varet en Maaned, og 24, hvis Sygdom varer 14 Dage. Uden Uorden i Diæten, eller andre Tilfælde, kan et Menneske leve til sit 90de Aar.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-03-21
Naar Fruentimmer har levet til en vis Tid af deres Liv, leve de siden længere end Mandspersoner. Døde Fruentimmers Antal til Mands personers er som 27 til 25. Gifte Fruentimmer leve længer end ugifte, Barselsengene fraregnede. Det største Antal af Sygdomme er om Foraaret og Høsten. Det mindste om Vinteren. Den Halvedeel af det menneskelige Kjøn døer førend sit 17de Aar. Antallet paa gamle Folk, som døe om Vinteren, mod dem, som døe om Sommeren, er som 7 til 4.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-03-21
Af 6084 Børn, som ere fødde om Vinteren, ere 1055 døde, og af 6161, fødde om Sommeren, ere kun 468 døde. Af Børn, som døe i deres spæde Alder, er den halve Deel død paa den første Dag, og de 2 trediedele i den første Maaned.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-03-21
Antallet af de Døde til de Fødde er overalt som 10 til 13.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-03-21
Gifte Fruentimmer ere i Forhold til ugifte som 1 til 3, og gifte Mandspersoner til ugifte som 3 til 5. Pigebørn over 13 Aar ere i Forhold til et Lands øvrige Jndbyggere som 3 til 25. Drengebørn over 18 Aar som 4 til 33. Pigebørn under 13 Aar som 1 til 8, og Drengebørn i samme Forhold.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-03-21
Antallet af Drengebørn mod Pigebørn er i de første Aar som 21 til 20, men da 2 Fem og tyvende Den flere Drengebørn døe end Pigebørn, bliver Forholdet i de ældre Aar omtrent ligge. Tvillinger til andre Børn forholder sig som 1 til 70. Døbte Børns Antal er mod Familiers Antal i et Land som 10 til 66. Man kan altsaa for 65 Familier allene regne 10 døbte Børn for hvert Aar. De Levendes Antal i Almindelighed er i Forhold til Børn, fødde i samme Aar, som 26, 27 eller 28 til 1. Antallet af alle gifte, i Forhold til de øvrige Jndvaanere, er som 176 til 1000.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-03-21
J Folkerige Stæder kan man kun regne 1 aft mod 50 eller 54 ugifte. Til hvert Egteskab kan overhovedet regnes 4 Børn, undtagen i store Byer, hvor man allene kan regne 3 og en fierdedeel. Enkers Antal er i Almindelighed til Enkemænd, som 3 til 1. Antallet af Enker, som gifte sig igien, er i Forhold til Enkemænd, som gifte sig, som 100 til 126, eller som 4 til 6.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-03-21
Antallet af Enkemænd i et Land er mod de øvrige Jndbyggeres, som 1 til 61. Antallet af Enker mod de samme Jndbyggere, som 1 til 18. Enkemænd og Enker ere i Forhold til gifte som 3 til 7.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-03-21
J et heelt Land gjør hvert 18de Fruentimmer allene Barsel. Af 1000 nyfødde Børn er tilbage: Efter 1 Aar.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-03-21
Efter 35 Aar. Blandt 100de Børn, døde i eet Aar, kan man regne 3 Dødfødde. Dette varterer imidlertid efter Stædernes og Jndbyggernes Beskaffenhed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-03-21
Efter en paalidelig Beregning er blandt 100,000 Døde befundne 7 af 100 Aar 2 af 104 Aar Blandt en Million Døde: 7 af 108 Aar 3 af 112 Aar Man har gjort en Liste over det rimelige Antal af Aar, ethvert Menneske kan haabe at opleve, i Forhold til den Alder, han allerede har opnaaet, og Beregningen er efterfølgende: Et nyfødt Barn kan vente at leve 34 Aar.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-03-21
Efter 1 Aar. 41 Efter 45 Aar Til en Ven paa Landet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-03-21
Fra tidligste Ungdom af vil man ogsaa de fleste Huse see Børnene, saavel Drenge som Piger, ikke allene satte til Haandgierning, men endog af egen Drivt sysselsatte med Fletning, med Tællekniven, Strikketøiet, Syenaalen o. s. v. De Dage Børnene ei søge Skolen, saavelsom Aftenerne, benyttes ei allene til at lære Udenadslection til næste Dag i Skolen, men til Øvelse og stor Hjelp i saa mangfoldige af Huusflidens forskjellige Grene. Pigerne f. Ex., især de mindre, finder man endeel af, at tye til Hr. Commerceraad Tommesens Straafabrik, for at fortjene Noget ved Straafletning, og jeg er viis paa, at Hvo, der har seet dem derved, vil tilstaae mig, at de have lært at mage deres smaae Hænder; Andre vil man finde hjemme sysselsatte med Strikketøiet, Syetøiet, Uldkarterne eller Spinderokken, eller ogsaa med at flette sig af uspaltede Straae til en Hat, som de selv sye til eget Brug om Sommeren i Marken, stundom ogsaa til Salg. (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-03-21
Mariboe, den 17de Marts. Jdag er Veiret høist ubehageligt med kold Luft, Regn, Snee og Slud. Veiene ere paa sine Steder skrækkelige, især paa Hillested Mark under Grevskabet Knuhtenborg, hvor der er en liden Træbroe, der fortjener at eftersees i Sømmene, da en Hest let i Mørket kan brække et Been udi Hullet ved Opkjørselen, paa den. - Fattigkassen her i Mariboe er i denne Tid bleven forstærket med 20 Rbd. S. V. for nogle Optøier paa Gaden. (Mariboe Av.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-03-21
(Fortsættelse af den i No. 21 afbrudte Artikel af Coll. Tid., angaaende Overformynderiernes til Rigsbankpenge overgaaede Capitaler &c.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-03-21
Kjøbenhavns Børs den 21de Martii. Cours. Hamb. 2 M. 578, a vista 687. London 2 M. 22 1/2 Rbdlr. Spec. 68. - Specier solgtes til 35 a 35 3/4 Rbmk., for Committeesedler blev givet 69 a 70 pr. 100; Oblig. 290.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-03-21
Blandede Efterretninger. (Af Hamb. Corresp., Alt. Merk. og Lab. Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-03-21
London, den 11 Marts. Efterretningen om at Napoleon med væbnet Haand er trængt ind i Frankrige, har her vakt stor Opmærksomhed. Det havde strax mærkelig Jndflydelse paa Statspapirerne. Er end sandsynligt, at Bonaparte har hemmelige Tilhængere i Frankrig, saa holder man dog dette Foretagende for et Eventyr, der maa give ham sit sidste Stød.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-03-21
Brüssel, d. 11 Marts. De nyligen fra Paris ankomne Breve melde, at endeel Arresteringer, har fundet Sted der, og at Politiet har taget de kraftigste Forholdsregler for at sikkre Hovedstadens Roe mod alle lumske Oprørere. Ved Postens Afgang kjørte Tropper paa Vogne til det sydlige Frankrig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-03-21
Moniteuren, meddeler under 8de Martii en Artikel angaaende Bonapartes nylige Landing i Frankrig, hvoraf det Væsentligste er følgende: Bonaparte afgik fra Porteferrajo d. 26de Febr. om Aftenen i et klart og stille Veirligt, der varede til den 1ste Marti. Han var ombord paa en Brig, der fulgtes af 4 Fartøier, besat med 1000 eller i det allerhøieste 1100 Mand, der bestod af en liden Deel Franske, og de øvrige af Polakkere, Corser, Neapolitanere og Folk fra Øen Elba.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-03-21
Skibene landede den 1ste Marti paa Rheden ved Cannes. Tropperne stege i Lend. 50 Mand rykkede frem til Cannes, hvis Øvrighed de opfordrede til at modtage i Havbugten Juan befalinger fra den de kaldte General en Chef. Dog vægrede Borgemesteren sig, men erholdt derpaa befaling at skaffe 3000 Rationer Brød inden Aften. - Den følgende Dag brød de landede Tropper op til Grasse, men toge en Omvei forbi Staden. -
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-03-21
Den 2den samlede den i Var Depart, commanderende General Morangier Besætningen i Dragnignau og Nationalgarderne i Omegnen, besatte dermed alle Veie, hvorved de Landede ere afskaarne al Forbindelse med Havet, og kunne ikke komme tilbage. En Depesche fra Marskalk, Prindsen af Eslingen (Massena) melder, at han har sendt under General Miollis Commando et Corps til Aix for ligeledes at alskjære den fra Elba udsendte Expedt ion Veien tilbage. - Gener. Marchand har samlet i Grenoble en anseelig Magt, hvormed han kan virke efter Omstændighederne. De første Efterretninger om denne Begivenhed kom til Paris den 5te Martii. Natten efter reiste Monsieur til Lyon, hvor Hs. Kongel. H. ankom Kl. 7 om Aftenen. - Magistraturen i Paris har overordentligen forsamlet sig, og under den 7de Marti udstædt en Addresse til Hs. Maj. Kongen, i hvilken den erkjender Frankrigs tiltagende Lykke siden Hs. Majest. Tilbagekomst, og forsikkrer, at ikke allene den, men ogsaa alle Franske, som elske deres Ære, Konge, Fædreland og Familie, takke Forsynet, fordi de endnu engang aande under deres Arvekongers faderlige Regjering; at ethvert Øieblik af Hs. Majestæts Regjering er betegnet med en Velgierning til Frankrigs Held, og at der ei er en eneste blandt dem, som ei skulde være rede til, at forsvare sin Konge, sin Fader, Ludvig den Forventede. - Greve Maison, den 1ste Militairdivisions Gouverneur, har den 7de Martii udstædt en Dagbefaling, hvori det hedder: "Napoleon Bonaparte vil nu væbne Franskmænd mod Franskmænd, for styrte vor indvortes Rolighed, tilintetgjøre alle vore Forhaabninger, og atter berøve os den Frihed og den Statsforfatning, som Ludvig den Forventede har givet os. Rei, Soldater, nei, Vi ville ei tilstæde dette; vor Eed, vor Ære ere hellige Borgen derfor, og vi ville alle døe, hvis det gjøres nødigt, for Kongen og Fædrelandet. Kongen leve!"- En anden Artikel, dat. Paris d. 10 Martii, indeholder i det Væsentlige følgende: Formedelst tykt Veir hindres alle telegraphiske Meddelelser og blot Brevefterretninger kunne meddeles. D. 4de var Bonaparte ankommen med en liden Hob til Bareme, 4 Lieues fra Digne, hvor han forlangte 3000 Rationer Brød. Man troer det er hans Hensigt at marschere til Grenoble. Man har mær sket, at hans egne Soldater sælge deres Patroner, og man troer, at de desertere. Jkke eet eneste Menneske har taget hans Partie. - J Grenoble, Marseille, Toulon og næsten allevegne hersker den bedste Stemning for Kongen. - Hs. Kgl. Hyd.; Monsieur, er ankommen til Lyon, hvor han forefandt Soldaterne og Jndvaanerne i den bedste Stemning. - Den 10de samlede sig et betydeligt Antal Linietropper og 12 Legioner af Parises Nationalgarder i Thuilleriernes Slot. Kongen viste sig paa Balkonen, og Glædesudraabet af 20000 Kjække afgav et nyt Beviis paa de Franskes Kierlighed til Kongen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-03-21
Udtog af en Skrivelse fra Berlin den 14de Marts. Det vil nu beroe paa, om den i Gaar med Coureer overbragte uforudseete, høist ubehagelige Efterretning om Napoleons Undvigelse ikke turde forlænge Monarkernes Ophold i Wien. Om denne Begivenhed ere følgende Omstændigheder. her blevne bekjendtgjort: "Den afsatte Keiser havde den 26 Febr. indbuden Admiral Campbell, som commanderer det uden for Elba krydsende Krigskib. Efterat Taffelet var tilende, blev Admiralen holdt fast i et tillukt Værelse, og i Mellemtiden gik Napoleon, med sin Corvette under Seil.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-03-21
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-03-25
Efter Alt hvad man hidtil har erfaret af de offentlige Tidender, er den lydelige Stemning i Frankrig mod Napoleon, og de Foranstaltninger, Regjeringen har føiet, love, at hans Plan med en saa ubetydelig Magt, saaledes som et Brev fra Paris af 7 Marts siger, snart vil være tilintetgjort. De bourbonske Prindser, Monsieur og Hertugen af Berry, som staae i Spidsen for de imod Napoleon trufne Foranstaltninger, have her den herligste Leilighed til at aflægge Prøver paa deres krigerske Dygtighed og Talenter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-03-25
Parises Municipalcorps har allerede d. 7 Marts, sex Dage efterat Napoleon havde sendt de første 50 Mand i Land, i en meget fædrenelandsksindet Adresse tilsvoret Ludvig XVIII: at der er ikke en eneste iblandt dem, som jo er beredt til at forsvare sin Konge, sin Fader, Ludvig den Attraaede og at de ikke allene sværge dette for dem, men ogsaa for alle Franske, som have Æren, deres Konge, deres Fædreneland og deres Familie kjær. Efterat Regjeringen i en offentlig Bekjendtgjørelse havde erklæret Napoleon Bonaparte for en Rebeller og Forræder, istemme de franske Blade samme Tone. Municipalitetcorpset kalder ham en Udlænding, der med sin Nærværelse vil besudle den frans Grund.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-03-25
Jndenlandske Efterretninger. Den 21de d. M. forsvarede Professor, Retor Nissen, offentligen i Regentskirkens Auditorium sin Disputats de Tetralogia apologorum veteris Testamentii, og opponerede det theologiske Facultets trende høiærværdige Professorer ordinatii i følgende Orden, nemlig: Dr. og Prof. Theol. J. Møller, Dr. og Prof. Theol. C. F. Hornemann. og Rector Magnificus Dr. og Prof. Theol. P. E. Müller. Blandt det talrige og værdige Auditokium af Universitekets Professorer og Studerende, Hovedstadens Præster og andre, saaes med ærbødig Deeltagelse den høiærværdige, ædle og blide Olding Dr. Theol. og Biskop Balle, Commandeur af Dannebrogen, fra Handlingens Begyndelse indtil dens Ende. Disputatsen endtes omtrent Kl. 9.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-03-25
Udtog af en Skrivelse fra Kiel, af 21 Marti 1815. Ved det milde Veir, Vibens og andre Fugles Ankomst, har nu Foraaret indfundet sig hos os, og saasnart det spæde Løv begynder at fremspire, vil der skee mange Vandringer til den yndige Skov Düsternbrok. Hvem der ellers søger videnskabelig Underholdning, vil allermeest finde sig tilfredsstillet hos os. Foruden mange dannede Lærdes Omgang tilbyder Universitetsbibliotheket Videnskabernes Elsker rig Føde for hans Aand. Denne Bogsamling, som nu tæller over 60000 Bind, og stedse forøges, er, næst efter det Kongelige Bibliothek i Kjøbenhavn, det første i de Kongelige Stater, i Tydskland staaer det kun tilbage for det i Göttingen. De Studerendes Antal, som, i Følge Tidsomstændighederne, rigtig, nok er meget mindre end for nogle Aar siden, beløb sig i det sidste Sommerhalvaar til 169, blandt hvilke 71 dyrkede Lovkyndigheden, 45 Theologien, 38 Medicinen og de øvrige Mathematiken, Cameralvidenskaberne, Philosophien og de skjønne Videnskaber. - Antallet paa fattige Døvstumme, som paa Landets Bekostning underholdes i det nu til Slesvig forlagte Kongel. Døvstumme-Jnstitut, beløb sig i Begyndelsen af dette Aar til 60.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-03-25
J Aalborg er udkommet: Extract af de til det Kongelige Danske Cancellie indkomne Forespørgseler, i Anledning af det i Danmark, Norge, og Hertugdommene i Aaret 1813 indførte nye Pengevæsen, med Collegiets derpaa afgivne Svar, tilligemed en Samling af de almindeligste i den Anledning udgivne Forordninger, Placater og Rescripter m.v., indtil Udgangen af Aaret 1814, af Politie=Adjutant Wølfferdt. - Denne Boger ved et alphabetisk Register gjort brugbar for enhver, og især veiledende for den Ulovkyndige.