JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-09-03
De, som beskrive Keiser Augustus Levnet, anmærke ved hans Krigstugt, at han var yderst gavmild med sine Foræringer mod dem, der fortjente samme, Michel de Montaigne var født i Perigord 1533. Hans Fader anvendte den største Omsorg paa hans Opdragelse, og lod ham lære Latin ligesom andre Børn lære deres Modersmaal. Han besad derfor allerede i sit 6te Aar fuldkommen Færdighed i dette Sprog. Han lærte ligeledes Græsk ligesom legende. Da mange troe, at det er skadeligt for Børns Forstand, at de vækkes pludselig af Søvnen, saa lod Faderen ham hver Morgen vække ved Musik. J sit 13de Aar havde han allerede fuldendt sine Studeringer. Han havde de berømteste og lærdeste Mænd til sine Lærere, og da han var een af de største og skarpsindigste Selvtænkere, der nogensinde have levet i Verden, saa kunde en saa omhyggelig Opdragelse umueligen andet end bære de herligste Frugter. Hans vigtigste Studium var Mennesket, som han paa sine Reiser i Europas forskjellige Dele saa meget bedre kunde lære at kiende. Hvad der har gjort hans Navn udødeligt ere hans Essys, skrevne 1580, hvori han, uden at binde sig til nogen bestemt Orden, taler om Livets mange og forskjellige Gjenstande med en Frimodighed og Utvungenhed uden Lige. Dette Værk er sikkerlig eet af de meest originale og selvtænkte, der nogensinde er skrevet. Ovenstaaende Afhandling leveres som en Prøve af en Oversættelse deraf. men at han var ligesaa sparsom med blotte Æresbelønninger. Og alligevel havde han selv faaet af sin Fætter alle krigerske Belønninger førend han endnu nogensinde havde været i Krig. Det er en skjøn Opfindelse, som ogsaa et antagen i de fleste Stater i Verden, at indføre visse tomme og værdieløse Tegn til at hædre og belønne Dyden, saasom Laurbær, Ege- og Myrthe krandse; en vis Klædedragtsform; Tilladelsen at kjøre i en Karet gjennem Staden eller med Fakkel om Natten, et udmærket Sæde i offentlige Forsamlinger; Forrettigheden at føre visse Binavne og Titler, eller visse Tegn i Vaabenet og deslige Ting, hvis Brug er indført paa forskjellige Maader efter Folkeslagenes Tykke og endnu vedvarer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-09-03
Cancellie Patent, Hendel med Arsenik, for Hertugdømmerne Slesvig og Holsten.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-09-03
Cancellie-Patent, angaaende Handel med Arsenik, for Hertugdømmerne Slesvig og Holsten.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-09-03
Det har allernaadigst behaget Hans Majestæt Kongen at resolvere følgende: I. Det skal ikke være nogen anden end Materialisterne og de privilegerede Apothekere tilladt at falholde, eller til andre at afhænde noget Slags Arsenik, det være heelt eller pulveriseret, under Straf af Fængsel i fire Uger. Jgientages Forbrydelsen, efterat den Skyldige engang er straffet. da skal han belegges med Tugthuusstraf fra to til ser Maaneder. 2. Dog skal det derhos være Materialisterne under den i §. 1 bestemte Straf forbuden at afhænde Arsenik til andre end de privilegerede Apothekere. 3. Til Brug ved Dyrs Helbredelse moge Apothekerne ikke udlevere Arsenik, uden efter skriftlig Reqvisition fra en beediget Dyrlæge, og skal denne i Reqvisitionen udtrykkelig anføre saavel den Brug som skal gjøres af Arseniken, som sammes Qvantiter. 4. Hvo som til Brug enten ved sit Haandværk som Metalarbeider, Farver, Kattuntrykker, Mahler, Glassmelter o. s. v., eller til at fordrive Rytter, behøver at bruge Arsenik, haver at tilveiebringe Attest fra Øvrigheden, hvori udtrykkelig skal anføres hvor stor en Qvantitet der forlanges og hvortil samme skal bruges: Og maae ingen Apotheker, uden at erholde en saadan Attest, udlevere Arsenik til saadant Brug. 5. Hvo som efter en authoriseret Læges Recept. erholder Arsenik som Lægemiddel, hvad enten det er ublandet eller i Blandinger, skal altid lade Recepten forblive hos Apothekeren, for at han kan gjemme den til En Legitimation, 6. Apothekerne maae ikke til nogen, der enten efter anordningsmæssige Attester (§. 3 4) eller Recepter (§. 5) begjærer Arsenik, udlevere saadant paa anden Maade, end forseglet i sort Papiir, med Paaskrift: Gift, og dersom det gives i Blandinger og i Glas, med en særdeles Etikette, som klines paa sort Papiir. 7. Apothekerne skulle holde en særdeles anthariseret Bog, hvori de efter Dag og Datum anføre ved Navn enhver til hvem de udlevere Arsenik, samt hvormeget og til hvilket Brug. Dersom den der erholder Arseniken, kan skrive, skal han selv skrive sit Navn i denne Bog. Som Bielage, til denne Bog, skulle Apothekerne være pligtige at gjemme forommeldte Attester og Recepter (. 325) i ti Aar. Ved Visitationerne over Apothekerne skal denne Bog tilligemed Bielagerne altid eftersees af Physkus, som under sin Haand skal attestere, at saadant er skeet. 8. Apothekerne som overtræde de i §. 315. indeholdte Forskrifter, ved at udlevere Arsenik uden anordningsmæssige Reqvisitioner, Attester eller Recepter, skulle have deres Apotheker Privilegium forbrudt. Har Apothekeren gjort sig skyldig i en Overtrædelse af de i §. 6. 7 indeholdte Forskrifter, da skal han straffes med Bøder fra 10 til 200 Rdlr. efter Omstændighederne og Forseelsens Grad. Forestaaende allerhøieste Befaling bekjendtgjøres herved for alle Vedkommende til vedbørlig Efterlevelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-09-03
Det Kongelige Slesvig-Holstenske Cancellie, Kjøbenhavn, den 17de August 1811. Anordning, at Danske Undersaattere paa deres Reiser til Hamborg og Lübeck og de Norden for Elben liggende Egne af det Franske Rige, ikke behøve Passe af Franske Authoriteter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-09-03
J Hs. Kongel. Majestæts Navn. Efter at det, under 8de f. M., til nøiere Bestemmelse af 54. i Pas-Anordningen af 17de April d. A. allerhøist umiddelbar er bleven resolveret, at Jndbyggerne i Nabostæderne, dersom saadanne tilbørlig legitimere sig, uden Forskjel paa Øiemedet af deres Reise, naar de ikke passere den i §. 36 af benævnte Forordning angivne Linie, der danner Stæderne Neustadt, Pløen, Oldeslot, Segeberg, Bramstedt, Jtzeboe og Glückstadt, og i det Høieste kun opholde sig 8 Dage i det Holsteenske, ingen Passe behøve af dennesides Authoriteter, men paa Spørgsmaalet fra den Franske General Politie-Commissions Side i Hamborg, hvorvidt de Kongelige Undersaatter til deres Reiser i det næst tilgrændsende Franske Gebeet kunne gjøre Regning paa en lignende Begunstigelse, som er Nabostædernes Jndbyggere ved ovennævnte Resolution bleven tilstaaet, er svaret, at Danske Undersaatter kunne reise til Hamborg og Lübeck og de Norden for Elben liggende Egne af det Franske Rige, uden at behøve Passe fra Franske Authoriteter, og at i dette Tilfælde er tilstrækkeligt, naar de ikke forsømte, strax efter deres Ankomst at lade deres, af de herværende Authoriteter udstedte, Passe visere; men at saasnart saadanne Reisende passerede Elben, for at begive sig videre i det Franske Rige, Passenes Udvexling er nødvendig, saa bliver dette herved til hver Mands Kundskab og Efterlevelse i paakommende Tilfælde bekjendtgjort. Givet i den Kgl. Overret i Glückstadt, d. 6 Aug. 1811.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-09-03
Under d. 12 Aug. d. A. er udkommen en Forvidning om skjærpede Forholdsregler i Henseende til Brændeviinsbrænden og Brændeviins Omførsel i Norge. Man har ofte beklaget, naar Danske ei kjendte Dannemark, medens de ikke sjelden havde god Kundskab om fremmede Riger og Lande. Mangehaande Reisebeskrivelser over andre Lande have vi, men over vort eget Fædreneland kunne vi egentlig sige, at vi have saare faa Dobbelt glædeligt er det derfor, at Hr. Christian Molbech har beriget vor Litteratur med en aandrig og ægte fædrenelandsk Bog, under Titel: Ungdomsvandringer i mit Fødeland, som i Breve indeholder Reiser i Sjælland og paa Møen. Man kunde vel sige, at igjennem denne Bog gaae Natur og Historie søsterlig ved hinandens Side. Vel glædes vi, naar Forfatteren beskriver os Egne, som Naturen skjænkede mange Smykker af sit uudtømmelige Overflødighedshorn; men hvor meget stiger ei vor Glæde, hvor af dennesides Authoriteter, men paa Spørgsmaalet fra den Franske General Politie-Commissions Side i Hamborg, hvorvidt de Kongelige Undersaatter til deres Reiser i det næst tilgrændsende Franske Gebeet kunne gjøre Regning paa en lignende Begunstigelse, som er Nabostædernes Jndbyggere ved ovennævnte Resolution bleven tilstaaet, er svaret, at Danske Undersaatter kunne reise til Hamborg og Lübeck og de Norden for Elben liggende Egne af det Franske Rige, uden at behøve Passe fra Franske Authoriteter, og at i dette Tilfælde er tilstrækkeligt, naar de ikke forsømte, strax efter deres Ankomst at lade deres, af de herværende Authoriteter udstedte Passe visere; men at saasnart saadanne Reisende passerede Elben, for at begive sig videre i det Franske Rige, Passenes Udvexling er nødvendig, saa bliver dette herved til hver Mands Kundskab og Efterlevelse i paakommende Tilfælde bekjendtgjort. Givet i den Kgl. Overret i Glückstadt, d. 6 Aug. 1811.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-09-03
Under d. 12 Aug. d. A. er udkommen en Forvidning om skjærpede Forholdsregler i Henseende til Brændeviinsbrænden og Brændeviins Omførsel i Norge. Man har give beklaget, naar Danske i FiendtDannemark, medens de ikke sjelden havde god Kundskab om fremmede Riger og Lande. Mangehaande Reisebeskrivelser over andre Lande have vi, men over vort eget Fædreneland kunne vi egentlig sige, at vi have saare faa Dobbelt glædeligt er det derfor, at Hr. Christian Molbech har beriget vor Litteratur med en aandrig og ægte fædrenelandsk Bog, under Titel: Ungdomsvandringer i mit Fødeland, som i Breve indeholder Reiser i Sjælland og paa Møen. Man kunde vel sige, at igjennem denne Bog gaae Natur og Historie søsterlig ved hinandens Side. Vel glædes vi, naar Forfatteren beskriver os Egne, som Naturen skjænkede mange Smykker af sit uudtømmelige Overflødigheds betydningsfuld blive disse Egne for vor Aand og vort Hjerte, naar han lader historiske Træk fremtræde for vort Øie og minde os om Fortids Bedrift, og gjør os opmærksomme paa, at her levede og handlede kraftfulde Fædre. Enhver Egn bliver saaledes classisk, som de Egne ere det, hvor Waldemar, Absalon og hans Slægt, fjerde Christian, og saa mange andre Fædrenelandets store Mænd, levede, virkede og efterlod en glandsfuld Daad, til Hæder og Beundring for Efterslægten. Bogen er ogsaa typographisk skjøn, og faaes hos Hr. Bogtrykker Andreas Seidelin i store Kannikestræde, paa hvis Forlag den er udkommen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-09-03
Frue Schaffenberg har solgt Huset No. 335. i Gothersgaden til Gerson Philipson for 36,000 Rdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-09-03
En temmelig stor Bondegaard, beliggende i en meget yndig Egn tæt ved Hadersleben, er underhaanden tilkjøbs. Den er begavet med adskillige Friheder, Afgivterne ere meget taalelige, og den har fornøden Skov og Tørvmose. Man melder sig hos Hr. Branddirecteur Leisner i Hadersleben.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-09-03
Afgangne Grosserer Mørchs Enke er død paa Kongsberg d. 22 Augustii, og Overberghauptmand Brünnich, hendes Frænde, har i Christiania Avis sat hende et Minde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-09-03
J Aarhuus sælges d. 11 Sept. det prisdømte Smakskib her wagende Hoops Ladning, bestaaende af 80,000 Pd. vestindisk Caffe, 20 Kister brune Havanna Sukkere, 781 Stkr. Campechetræe. Udlog af en Skrivelse fra Kiel af 25 Aug. 1811. Endskjønt dette Aars Høst i Hertugdom merne ikke kan sættes i Ligning med de foregaaende, saa er den dog ikke udfaldet saa uheldig, som den langvarige Tørke havde ladet befrygte. J de lavere Egne har Kornet især taget mindst Skade. Paa enkelte Steder har imidlertid den usædvanlige Hede og selv Mangelen paa Nattedug bortsvedet alt Græs og Korn fra Markerne. Derimod ere Kartoflerne lykkedes meget vel og deres Smag er saa fortrinlig, som i mange Aar ikke har været Tilfældet. Havefrugter af alle Slags haves ligeledes i Overflødighed. - Det Kal. Sundhedscollegium her i Staden, der med Jver har søgt at fremme Vaccinationens Udbredelse her i Landet, har hidindtil havt det Held, at see sine Bestræbelser kronede med et heldigt Udfald. Antallet paa de Personer, som i afvigte Aar ere blevne varme rede i begge Hertugdommene, beløber sig i alt til 9096 Personer, hvilket næsten udgjør det dobbelte af de Vaccineredes Antal i Aaret 1809, da det kun beløb sig til 6420. - Ogsaa i afvigte Aar har man havt ny Bekræftelse paa Vaccinens velgjørend Virkning og paa de i de forrige Aar anstillede Jagttagelsers Rigtighed. Personer af enhver Alder, ja endog nyfødte Børn, have lykkelig overstaaet Jndpodningen. Selv hos sygelige Børn har Vaccinen viist sin Virksomhed, skjønt Erfaring ogsaa denne Gang har stadfæstet, at Kokopperne ei fuldkommen uddannes, men snart antage en Skorpe hos Personer, der ere beheftede med Udslet, især med Frat. - Enkelte Tilfælde ere indtrufne, hvor vaccinerede Personer have faaet naturlige Kopper; men det er saa langt fra at denne Omstændighed beviser noget mod Vaccinen, at det meget mere er bleven sat uden for al Tvivl, at disse Personer ikke have været indkulerede med den ægte Vaccinematerie. Denne Sandhed stadfæstes tillige derved, at adskillige Personer, som ere blevne inoculerede anden Gang, have faaet ægte Vaccine. Ligeledes fortjener det at anmærkes, at de naturlige Kopper kun have viist sig hos Personer, som ere blevne vaccinerede af andre end Læger. – J alt have 62 Personer i forrige Aar befattet sig med Vaccinationen. Deriblandt findes 40 Læger eller Chirurger, 2 Præster, 1 Skolelærer og 6 andre Personer. Etatsraad Suadicani i Slesvig, Dr. Struve i Neumünster, Chirurgus Hellwig i Frederikstadt, Dr. Rüge i Flensborg, og Dr. Ehlers i Altona, have især udmærket sig ved deres Nidkjerhed, og det har behaget Hs. Majestæt at lade dem tilkiendegive sit allerhøieste Velbehag. Etatsraad Suadicani har allene i afvigte Aar vaccineret 2000 og Chirurgus Hellwig 806 Personer. Dr. Struve i Neumünster har inddeelt Amtet i 3 Vaccinationsdistricter, og derved lettet det hele saaledes, at der i sex Eftermiddage har kunnet vaccineres 157 Personer, som derved for bestandig ere blevne sikkrede for Børnekoppernes Smitte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-09-03
Dr. Ehlers i Altona har sendt 177 Portioner Lymphe til alle Egne i Hertugdømmerne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-09-03
Aalborg d. 22 Aug. J Dag reiser H. H. Hr. Biskop og Ridder Jansen paa Kirke- og Skole-Visitats, for at visitere i følgende Orden: Den 1ste og 2den September i Hillerslev, den 3die og 4de i Sjørring, den 6te og 6te i Dragstrup, den 7de og 8de i Tæbring, den 9de og 10de i Frøslev, den 11te og 12te Hviledage, den 13de og 14de i Thisted, den 15de i Schinnerup, den 16de i Sennels, den 17de og 18de i Huunstrup. (Aalborg Av.) Viborg d. 29 Aug. Kjøbmand Hr. N. S. Gjørup, der nylig har etableret sig her i Byen, har anlagt en Kartefabrik i sin Gaard, hvorved adskillige fattige Børn daglig arbeide.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-09-03
Viborger Samler.) Odense, den 29de Aug. Præsten Becher i Ranum ved Løgstør er kommen i Besiddelse af 2 interessante Haandskrivter, af 2 Præsters Dagboger fra det 16de Aarhundrede o. s. v., som han nu vil lade trykke til Fordeel for de Qvæstede ved Anholtstoget. – J Christiania gaae nu Deputerede af Distrikts og Sogne-Kommitteen omkring og samler Bidrag til det vordende Norske Universitet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-09-03
Mange Steder her i Danmark findes endnu Vei langs Strandbredden, hvor man ved Høivand er udsat for megen Fare. Saaledes satte sidstleden en haabefuld Mand, Candidat Brogger fra Ringkjøbing, Livet til, ved at vilde kjøre over Aaen til Holmsland. - Det var dog mueligt at omlægge saadanne Veie høiere oppe i Landet, eller gjøre dem sikkre ved Broer eller Dæmninger. - Forleden Dag fandtes i Canalen her ved Odense en druknet Mand, hvis i Lommen havende Pas fra Kjøbenhavn oplyste, at han var Bagersvend, og hedte And. Varberg. (Jversens Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-09-03
Statistisk Bemærkning. - Udi Aaret 1789 var Folketallet paa Landet i Lolland og Falster 35,655, og begge Provindsers Antal af Fattige ligeledes paa Landet efter officielle Jndberetninger 2042. Regner man nu hertil de 7 Kjøbstæders Fattige, og de mange før Ambulerende – Regnes hertil de endnu flere, som denne Tid trykkes af forskjellig Trang formedelst jordløse Huse, formedelst arbitraire Ægteskaber, formedelst forsømte, hos Forældre hjemmeværende halvnøgne Børn og Mangel af Arbeidsskoler, formedelst Priserne paa alle Nødtørfts Artikler, og den ofte uforholdsmæssige Pengebetaling for ringere Classes Arbeidskræfter, formedelst Mangel af Sygepleie a., saa aabner Øiet sig for uberegnelig Velsignelse, som Reglement for et aarvaagent, virksomt, og med gavnlig Publicket bestyret Fattigvæsen fra Direction til Commission skulde stifte for alt den nærværende Dag i borgerligt Samfund. - Christopher Nyrop.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-09-03
Mariboe Av.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-09-03
(Kort Underretning om de gjeldende Penge sorter &c. Fortsættelse.) Anden Afdeling. Om Penge Effecter, Obligationer og Actier, som ere Gjenstand for Penge handelen. I. Uopsigelige Effecter, funderede til bestandig Rentebærelse. - a) J Species. 1) Bestandige transportadle Statsfonds, oprettede ved Placat af 18de Martii 1801. Af disse Effecter er funderet en Capital af 2,400,000 Rigsdaler Species, til hvis Forrentelse med fire Procent i Speciesmynt, aarlig henlægges en Sum af 96,000 Rigsdaler af Statens redeste Jndkomster. De bleve afsatte ved Subscription af 125 Rigsdaler Dansk mod 100 Rigsdaler Species. Denne Indretning, som er et af de virksomme Midler, hvorved Regjeringen fremmede dens stadige Hensigt, at inddrage Couranthankens Seddeler, ligner meget den forlængst i Engelland bekiendte Fremgangsmaade, at optage Capitaler til Statens Fornødenhed saaledes, at ikkun Renterne funderes, d. c. ved dertil henlagte specielle Jndtægtskilde for bestandig betrygges, hvorimod Capitalen, som Gieldsbeviset lyder paa, aldrig bliver tilbagebetalt. Denne Omstændighed, hvorved den mindre Kyndige kunde forledes til at ansee den i disse Fonds anlagte Capital for aldeles tabt og nigjenvindelig, har vel i Begyndelsen standset denne Jndretnings heldige Fremgang, og kan vel endnu bidrage til, at disse Effecter ei ganske have den Søgning, som man ellers kunde vente sig, hvis ikke den Frygt, at de formedelst Capitalens Uopsigelighed ei til alle Tider kunne realiseres, holdt dem noget tilbage. Thi det falder i Øinene, at den, der laaner Staten Penge, som han aldrig skal kunne opsige eller vente sig tilbagebetalte, umiddelbar af Staten selv, dog paa en anden Maade maa kunne erholde den oprindelige Capitalsum tilbage, naar han behover den, da ingen ellers vilde beqvemme sig til at understøtte Staten, med Laan, dersom den laante Capital derved skulde være tabt for stedse. Jmidlertid ligger dog denne Muelighed til igjen at faae sin i Statsfonds udsatte Capital tilbage, og Sandsynligheden for, at ved en saadan Omsætning intet Tab vil være at befrygte, ganske i Sagens Natur. En Capitals Værd beroer ikke saa meget paa Capitalen selv, som paa den Frugt, man deraf for bestandig kan høste ved at sætte den i productid Circulation; med eet Ord Capitalens Værd beroer paa de Renter, som ved dens Omsætning kan indvindes. At gjøre deres Penge frugtbringende, d. c. at udsætte dem paa gode Renter, og dette paa en sikker og varig Maade er derfore og alle Capitalisters naturlige Attraae. (Hand. Tid. Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-09-03
Kjøbenhavns Vexelcours d. 2 Sept. J Tirsdags var Speciesbankens Cours af Danske Bancosedler mod Spec. 814 PC. - J Fredags 817 PC. - J Tirsdags solgtes Hamb. Banco til 823 PC. L. S. og 830 PC. k. S. - J Fredags til 834 PC. L. S. og 840 PC. k. S.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-09-03
Postefterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-09-03
(Af Hamb. Corresp.) London d. 15 Aug. Her begynder man nu alvorlig at frygte for Kongens Sygdom. Han kan ikke synke uden ved konstige Midler og fordøier næsten aldeles intet. Den sidste Bulletin er af 10 Aug., da han ikke befandt sig vel og havde tilbragt en søvnløs Nat. – J China fortsætte Sørøverne deres Plyndringer paa Kysterne og have i kort Tid hæriet over 120 Stæder og Landsbyer og ført Koner og Børn i Slaverie. De stærkeste chinesiske Fruentimmer skulle, som man paastaaer, være formeligen indrøllerede og fegte som øvedede Tropper. J dette Rige havdes en saa stor Overflødighed af Sølv, som man aldrig erindrer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-09-03
Jmellem Buenos Ayres's Tropper, under GeneralBellegrand, og Tropperne i Paraquay, under General Cavannos, er det kommet til et Slag, hvorefter Fred og Venskab og fri Handel atter er oprettet imellem Provindserne Paraquay og Rio de la Plata. – J Jrland vedvare Urolighederne angaaende Catholikerne. - Til America gaaer en anseelig Generalstab med et betydeligt Artilleriecorps. Dette er blot Forsigtighedsregler i Tilfælde af et Fredsbrud. – Fra Portugal komme bestandig mange Syge og Saarede. – Fra Cadix hedder det, at de Franske, som bestandig faae betydelig Forstærkning, gjøre Mine til snart at angribe denne Fæstning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-09-03
J Denne, ikke langt fra Texamp, har et ungt Menneske i et Anstød af Skinsyge myrdet et ungt, meget smukt Fruentimmet, som han var forelsket i, med adskillige Dolkestikke, og derpaa styrtet sig i en Brønd, hvorfra han imidlertid blev trukket levende overgien og derpaa arresteres.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-09-03
Den 1 Aug. afbrændte i Staden Presnitz i Bøhmen 614 Huse, kun 4 bleve tilbage af hele Staden; 9 Mennesker tilsatte Livet derved og adskillige saaredes. En frugtsommelig Kone qvaltes med 3 Børn i en Kielder, hvor hun havde reddet sig hen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-09-03
London d. 10 Aug. Blandt Catholikerne i Jrland tager Partieaanden en alvorlig Vending. Endnu en anden Delegeret, Hr. Sheridan, er bleven arresteret, og, trods Proclamationen, vedbliver man at holde Forsamlinger i hele Jrland.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-09-03
Neapel d. 9 Aug. Blandt de kostbare Haandskrifter i det forrige Bibliothek i Monte Casino har man fundet et Manuskript af Apollonius Evender, der blandt andre vigtige Gjenstande indeholder omstændelige Efterretninger om Vesuvs Udbrud under Titus's Regjering. Man kan snart vente det trykt med hosføiet Oversættelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-09-03
Paris, den 23de Augusti. Moniteuren indeholder en Efterretning fra Toulon af 14de d. M., hvori blandt andet meldes, at den der uden for krydsende engelske Escadre, 15 Linieskibe stærk, hvoriblandt 4 Tredækkere, 3 paa 80 og 8 paa 74 Canoner, foruden adskillige Fregatter og Corvetter, lagde sig den 7de ind i Hyeres Bugten, hvor vore Batterier ikke kunde række dem, for Anker. Blot et Linieskib og nogle Fregatter saaes under Seil. Da denne lette Escadre hindrede Skibsfarten paa Kysten, saa gik Viceadmiral Emerian Dagen derpaa under Seil med 12 Linieskibe og 2 Fregatter, forjagede de under Seil værende fiendtlige Skibe og manøvrerede hele Dagen saaledes, at Kystfarerne uhindrede fortsatte deres Fart D. 11te ankrede den engelske Flaade, som hidtil havde ligget uden Orden, i 3 Colonner. Da den fiendtlige Observationsescadre nærmede sig vel meget Toulons-Bugten, saa for og Viceadmiral Emerian, de stendtlige Skibe, der vilde støde til den store Flaade, med 5 Linieskibe og 2 Fregatter. Den Franske Division gik ikke tilbage til Havnen, førend Handelskibene paa Kysten vare i Sikkerhed. D. 13de om Morgenen Kl. 6 hørte man forskjellige Artillerieselver fra Hyeres Bugten. Den hele engelske Escadre gik under Seil. Nogle af deres Skibe, som nærmede sig Medes Batteriet, bleve beskudte og besvarede Jlden. Den engelske Flaade tyede gen til sin forrige Ankerplads og efterlod sig kun enkelte Skibe, som bleve forjagede af Hs. Maj. Escadre. Fiendens Hensigt med sine Manøvres synes blot at have været at søndere Vandene heromkring. Contreadmir. Hermit har derfor detacheret adskillige lette Fartøier til Øerne for at tilbagedrive Fienden ifald han skulde vove at komme dem for nær Hamborg d. 28 Aug. Siden d. 20 d. M. en Stempilloven sat i Kraft i alle 3 Departmenter.