Ribe Stifts Adresseaviser, 1833-02-26
Udenlandske Efterretninger. Storbrittannien og Jrland. Den 15de Febr. havde en stor Mængde Tilhørere indfundet sig i Overhuset og oppebiede med spændt Forventning Grev Greys Meddelelse af Regjeringens Forslag, med Hensyn til Rolighedens Gjenoprettelse i Jrland, Om Eftermiddagen Kl. 5 1/2 indfandt Greven sig. Han begyndte med den Yttring, at det var ham en smærte lig Pligt, at fremkomme med et Lovforslag, angaaende en kraftig Undertrykkelse af Urolighederne i Jrland; men at det tillige var en uundgaaelig Pligt, eftersom det var hans fulde Overbeviisning, at de almindelige Love i dette Tilfælde ikke vare tilstrækkelige. Tilstanden i dette Land, sagde han, var saa notorisk, at det ikke først behøvedes en Undersøgelses-Commission, for at skride til hurtige og kraftige Foranstaltninger; thi det var ingen hemmelig Sammensværgelse, men en aabenbar Forbindelse, der var saaledes organiseret, og havde saadanne Øiemed, at Selskabets Fred og Sikkerhed, Rigets Eenhed og Rolighed svævede i den største Fare. Paa Enkelthederne erklærede han ikke at kunne indlade sig; men Noget vilde han dog anføre forat morivere sit Forslag. Han opholdt sig da især ved to Punkter: Organisationen af de Frivillige og de høist farlige oprørske Forsamlinger. Af hans Skildring udhæve vi Følgende, som er tilstrækkeligt til atgive et Begreb om den gruelige Tilstand i dette ulykkelige Land. Generalfiskalens Jndberetning indeholder en Liste over 9,002 Forbrydelser, som i forrige Aar ere udøvede alene i Provindsen Leinster. Deriblandt findes 241 Mord, 208 Mordforsøg, 1179 Røverier, 401 Jndbrud, 568 Brandstiftelser, 723 natlige Angreb paa Huse, 796 Beskadigelser af Eiendom, 163 Lemlæstelser paa Mennesker og 219 paa Creaturer, 201 Tumulter, 427 lovstridige Sammenkomster o. s. v. Grevens Forslag gik ud paa at overdrage Regjeringen en udstrakt Magt til at undertrykke de farlige lovstridige Forsamlinger og gjøre Ende paa de forfærdelige Voldsomheder og Forbrydelser. Jfølge dette skal Lord=Lieutenanten have Ret til at erklære de dertil qvalificerede Districter, i Urolighedsstand. J saadanne Districter skal Habeas-Corpus=Acten fuspenderes, og Domstole oprettes, i Form af Krigsretter, som strax skulle dømme forekommende Forbrydelser, men dog ikke være competente til at dømme i Livssager, uden Lord=Lieutenantens udtrykkelige Anordning; og selv i dette Tilfælde skal Deportation træde istedet for Livsstraf. Jndbyggerne skulle advares om at afholde sig fra ulovlige Sammenkomster og at blive i deres Huse fra Solens Nedgang til dens Opgang; Forsamlinger i den Hensigt, at udkaste Bønskrifter til Parlamentet, maae ikke finde Sted, med mindre Lord=Lieutenanten er underrettet derom og har givet sit Minde dertil; ethvert Attentat imod Edsvorne, Vidner og Anklagere straffes med Deportation fra 7 til 14 Aar o. s.v. Foredraget blev modtaget med almindeligt bifald, og Forslaget blev understøttet af Lord Longford, een af de største irlandske Godseiere, og af Lord Wellington, som Jntet havde at udsætte derpaa, uden dette, at det kom for sildig. - Samme Dag henvendte Sir Robert Peel Underhusets Opmærksomhed paa den kongelige Cabinetsbefaling, som har anordnet Embargo paa hollandske Skibe og disses Opbringelse til engelske Havne. Han søgte at bevise, at denne Forholdsregl var stridende mod Klogskab, Ære Lovgivning og Folkeret, og han paastod, at Jntet kunde retfærdiggjøre dens længere Vedvaren. Hvad der især hialp ham ved Beviisførelsen, var den gamle Snak, som simpel sund Menneskeforstand altid har havt ondt ved at fatte, men som dog idelig og idelig er bleven gjentagen (ogsaa den kongelige Trontale), at man hverken har eller har havt Krig med Holland. Sir Robert Peel sluttede med det Andragende, at Huset maatte overveie, hvorvidt det kunde være hensigtsmæsigt, at hine Cabinets befalinger bleve ved Magt. Hvad Ministrene og deres Parti dertil have svaret, vides endnu ikke.