Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1827-02-02
Nr. 20. 96 Aargang. Fyens Stifts. ne en privilegerede. Kongelig allene Avertissementstidende. Adresse-Avis. og overalt i de Danske Stater. Forsendes med Brevposten, Udgiveren Søren Hempel i Odense. Redigeres, trykkes og forlægges af Fredagen den 2 Februar 1827. Judhold. Om Krig og Fred (Den spanske Krigsministers Cikulaire. Flere onde Forvarsle). Portugal Rebellemmes Nederlag ved Coruches. Civillistens Antagelse). Spanien (Gjæring i Catalonien o. fl. Provindser). Frankerig (Overfald paa Fyrst Talleyrand. Akademiets Adresse imod Presselov=Udkastet antaget. Forhandlinger og Jesuiterne). Blandinger. Om Krig og Fred. Endskjøndt Alt endnu dreier sig om Gisninger, synes dog Omstændigheder af Vægt at vidne imod det spanske Kabinet, og det vil som der skrives fra Lissabon, være et Mirakel, om Krigen kan undgaaes. Ved blot at kaste et Blik paa de Elementer, som sætte Regjeringen og det herskende Partie i Bevægelse, overtydes Man snart om, at Religionen atter misbruges til at prædike en almindelig Klig og Korset gjøres til Ødelæggelsens Symbol. Den spanske Regjerings Foranstaltninger ere meer end blot defensiv og lægge tydelig en fiendtlig Stemning for Dagen, og som Times forudsætter, maa Ferdinand enten føle sig stærk nok, eller og kunne regne paa fremmed Understøttelse hvilket dog de andre Regjeringers Forhold ganske modsiger Vel angiver den spanske Krigsminister Zambrano i sit før omtalte Cirkulaire Hensigten af det paa Tajo=Linier, under General Sarsfjeld opstilte Observationskorps kunden: at lagttage Neutraliteten ved de borgerlige Tvistigheder i Portugal, og afholde sig fra enhver fiendtlig Medvirkning, saa at Man hverken kompromitterer sig med dette Land eller dets Allierede Engelland; men det indeholder tillige flere Vink om at qvæle alle revolutionaire Planer og Handlinger, som kunde udruges i Portugaeller Gibraltar, hvorfra alt flere Rebellionsforsøg er udgaaede. Hs. Maj. - hedder det videre - har ved forudseet de overordentlige Bekostninger, som disse Anstalter udkræve; men Alt bør være underordnet Monarkiets Ære og den Castiliske Stolthed. Efter saa mange Beviser i nyere Tid blev endnu tilbage at vise, hvad Spanien mægtede med Hs. Majestæts Villie i Spidsen for en Armee og et udholdende, religiøst og monarkisk Folk i Ryggen Sluttelig anbefales til Ordens og Roligheds Opretholdelse, de roialistiske Frivillige, hvis monarkiske Sindeelag og Kjerlighed til Kongens Person indgyder saa megen Tillid. Sætter Man den foregivne Skrivelse til Kongen fra Kardinal-Erkebiskoppen af Toledo hermed i Forbindelse, da faaer det Hele Lighed med et Krigsmanifest imod Engelland. Denne Prælat erklærer Striden, for Guds Sag, og anraaber i sin hellige Jver Hs. Maj. om, at tage en fast Beslutning. Jsær smelder han over Luthers Efterfølgere, som i deres Helved=Ondskab ikke kunne taale den katholske Religions Udbredelse i Jtalien og Jrland, og opbyde alle Politikens Rænker, for at standse den. Engelland bebreider han, at det saa ofte har bragt Sorg over Spanien (ogsaa da det hialp at stride for Ferdinand?), kalder Canning, den engelske Radikalismes Helt, beder Kongen kun ikke at give efter, men sætte Trudsel imod Trudsel, og giver det trøstelige Haab: at den franske Regjering, som alle gode Katholiker, hvis det kommer til Krig, dog ikke kunne andet end tage Partie for Spanien. Nærme Engellænderne - hedder det til Slutning - sig vore Grændser, da lad dem der finde vore spanske Legioner, og alle Kristne begynde det nye Korstog. -