JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-07-02
22de Aarg. alle No. 53. eller: Flagelse Ageblad. Redigeret af Pastor, Ridder Bastholm. Trykt og forlagt af Peter Magnus Løverdagen den 2. Auli 1836. Med Kongelig allernaadigst Tilladelse, at forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdømmene. St. Petersborg. er Paladsernes Stad (et Navn som ogsaa Kalkutta bærer) og holdes for at være den pragtfuldeste Hovedstad paa Jorden, den bestaaer ikke, som de fleste øvrige Stæder, af en nye og en gammel Afdeling og har ingen uregelmæssige og stygge Gader, som er en Følge af at den er ikke meget over 100 Aar gammel men den mangler derfor ogsaa den historiske Jnteresse og de Mindemærker fra hengangne Tider, som giøre Moskau saa interessant. St. Petersborg har det tilfælles med Venedig, at den er tildeels anlagt paa Øer. Da den Grund, hvorpaa den udbreder sig paa begge Sider af Nevafloden, er næsten af samme Høide som Floden saa er den ved Stormflod udsat for Oversvømmelse Naar Vestenvinden har stormet nogen Tid paa den sinske Bugt, saa stiger Nevafloden ofte 4 Alen, og oversvømmer da hele Distrikter af Staden, som Tilfældet var den 19de November 1824; hvilken Oversvømmelse var een af de farligste og meest ødelæg gende, hvormed St. Petersborg har været hiemsøgt Efter Hr. Murrays Beretning lignede Staden i to Dage et umaadeligt Hav, paa hvilket Alt drev omkring i det vildeste Chaos, efter hans Angivelse mistede over 8000 Mennesker Livet, og den anrettede Skade var ubeskrivelig stor. Den engelske Reisende, Kaptain Franklin, siger i sin Dagbog, at Faren foren Oversvømmelse bliver stedse meere truende for St. Petersborg; thi Nevaflodens Leie bliver stedse høiere ved Tilførselen af Planter og andre Stoffer fra Ladoga=Søen; ogsaa tilvoxer Dæmningen ved Mundingen af Floden Aar for Aar ved de Vestenvinde som herske paa Østersøen, saa at den forøgede Vandmasse maa tilsidst stige over Bredderne af Floden og oversvømme Gaderne i Petersborg. Den 29de December 1831, da Kaptainen opholdt sig i Staden, var det lige paa Nippet at Jsen paa Nevafloden var ved Flodens Stigen og ved en stærk Vestenvind dreven ind i Gaderne; havde Vandet steget nogle Tommer høiere, saa var denne herlige Hovedstad, bleven sat under Vand, og Huse, Paladser og Broer blevne styrtede omkuld. – Jblandt Folket er det Sagn i Omløb, at da Peter den Store anlagde Staden paa Øen Wassilei, saa bemærkede han et Træe af et aparte Udseende, hvori der var indskaaret et Kors. Han spurgte en Fisker og hvad det betydede, og fik til Svar: at man anmærkede paa Træet, fra umindelige Tider af, Høiden af de forskiellige Oversvømmelser, som undertiden ere meget store, for hvilke Øen er udsat, og sandsynlig altid vil blive udsat. Hug det om, vare Czarens Ord, og det advarende Træ blev fældet.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-07-02
Den pragtfuldeste af alle Stadens Deele er den saakaldte første Admiralitets-Side, som har Figuren af en Triangel, og som er indfattet af en Pragt Kay af Qvaderstene af Granit, hvilken er over en halv Miil lang. J dette Distrikt ligge Petersborgsherligste Bygninger, en uoverseelig Række af Paladser, et fortryllende, uforligneligt Syn. Admiralitetsbygningen selv er den længste Fagade i Europa den er pragtfuldt dekoreret, endskiøndt ikke i den fuldkomneste Stiil. Fra denne Centralbygning, og egentlig fra den Plads, som ligger foran den, udgaae tre Pragtgader, hver næsten en halv Miil lang, som kaldes Perspektiver; iblandt hvilke den saakaldte newskiske Perspektive er den skiønneste og bredeste, og formodentlig den herligste, som gives i nogen Residentsstad. Den newskiske Perspektive er for Petersborg hvad Regentstreet er for London, Broadwayfor Nyeyork o. s. v., nemlig den egentlige Mode og Promenade-Gade, hvor den fine Verden viser sig paa visse Dagens Tider, og et Foreningsted for de meest glimrende Boutiker. Disse tre Perspektiver og de to Qvartere af Staden, hvorigiennem de gaae, blive giennemskaarne af tre Kanaler eller Arme af Newa, hvorover der er slagen en Mængde Broer, ligesom i Holland; den yderste af disse Arme, Fontanka, er den bredeste, og indslutter den hele Deel af Staden, som en Øe. Efter Admiralitetet høre til de meest imponerende Pragtbygninger, i denne Deel af Staden: det Keiserlige Vinterpalads med den dertil stødende Eremitage, Marmorpaladset; den kasanske Kathedralkirke, een af de meest pragtfulde Bygninger, som den nyere Bygningskonshar frembragt, den kostede 15 Millioner Rubler, og udkrævede en Tid af 15 Aar, Jsakskirken, den nye Banke, Alexandra Theatret o. s. v.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-07-02
Alexandra Theatret ligger ved Newski Perspektivet, bærer Keiserindens Navn, staaer paa en stor og frie Plads, er heelt igiennem massivt bygget alle Trapper ere af Steen og Jern, og naar Podium og Gulvet for Maskineriet undtages, er intet Træværk. Hele Proscenium er af Jern og Blik, og Søilernes Dekorationer ere af støbt eller dreven Bronce. Fem Rader af Loger, som løbe parallet med Parterrets Skraahed, og altsaa falde ned tilProscenium (hvori Spuffleuren staaer), ere anlagte saaledes at man kan godt oversee den hele Skueplads. Tilskuerne sidde ikke paa Bænke, men i magelige Lænestole med Fløiels Sæder, som staae saavidt fra hinanden, at Enhver kan komme til sin Plads uden at nøde de, som allerede have taget Sæde, til at reise sig. Tienere i Keiserligt Liberie anvise, naar det forlanges, Enhver sin Plads. Oplysningen er ikke mindre fortræffelig; thi foruden den store Lysekrone, som hænger under Loftet, med over 70 Pider, ere Lyse=Armstager af Bronce anbragte ved de 108 Loger, hvilke alle blive antændte. Bag til dette Theater støder en bred Gade, ved hvilken, paa begge Sider Keiserlige Paladser ere opførte, hvoraf maaskee ethvert overgaaer Palais Royal i Paris.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-07-02
Over de forskiellige Arme af Newafloden ere byggede henved 70 Broer af forskiellige Materialier og Faconer, hvoriblandt 31 af Granit, fire Skibsbroer og nogle Hængebroer af Jern. Fra Treenigheds Broen har man det majestætiske Panorama af Hovedstaden for sine Øine. - Næsten alle Gader ere meget lange; Newski Perspektivet er over 14,000, den store Perspektive over 10,000, sex andre over 6000 Fod lange. De fleste Gader ere meget brede for det meeste 70, nogle over 100 Fod, og lige, og og siden 1814 forsynede med fortræffelige Fortouge, hvis Anlæggelse Keiser Alexander befalede ved en Ukas, efter sin Tilbagekomst fra England. – De offentlige Pladser ere dekorerede med Springvand eller med Monumenter; de pragtfuldeste ere, Mars pladsen, som er den største, Pladsen foran Vinterpaladset, som er den smukkeste; Peters, eller Senatspladsen, hvoraf endeel kaldes Jsaksplads; Admiralitetspladsen o. s. v.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-07-02
Nyeste Post-Efterretninger. Man vil vide at Paschaen af Ægypten har endelig opgivet sin Plan at ville erobre Arabien. Han har havt megen Møie med at holde sin Armee Hædschas paa 10,000 Mand, da Sygdomme og Desertion reducerede den hurtigere end han var istantil at rekruttere den. Den er nu saa desorganisere at den hverken kan holde sig i Marken mod Beduinerne eller selv tiene til en Basis for en nye Armee. Paschaen havde sat megen Priis paa Erobringen af det lykkelige Arabien og siden 1829 anvendt 30,000 Mand og 40 Millioner Franker derpaa uden at giøre de mindste Fremskridt i Jndlandet (ligesom det aldrig har villet lykkedes for nogen Erobrer i Arabien). Det er umueligt for ham at fortsætte Krigen; Ægypten er i høi Grad affolket, og vil han ikke altformeget svække dets Kultur, saa kan det ikke levere Rekruter til en større Armee end 20 til 30,000 Mand. Naar Paschaen udtager flere Mennesker til Krigstienesten, saa formindskes Produktionen, og allerede i de sidste Aar sant Udbyttet afBomuldshøsten, som i de 12 foregaaende havde beløbet sig til 160,000 Baller ned til 90,000. Syrien, har val Mennesker nok, og derfra kan Paschaen rekrutere sin Armee, men dette Lands Jndvaanere hade Ægypterne og deres Krigstieneste; han maa derfor stikke de syriske Rekruter blandt de ægyptiske Regimenter; men naar disse Rekruters Tal bliver stort, saa bliver det farligt Paschaen har en Armee i Ægypten paa 23000 Mand, og Jbrahim Paschaen anden paa 10 til 45000 Mand i Syrien, denne befæster alle Passer i Taurus Bierget, har store Magaziner i Tarsus, Adana og paa hele Nordgrændsen. Han bygger Kaserner i Aleppo, har der et Artillerie paa 150 Kanoner, og et andet paa 300 i Hamah; i Payas oprettes et Kanonstøberie. Over 100 Transportskibe ere beskjæftigede med at bringe Levnetsmidler og Krigsmaterialier fra Arsenalet i Alexandria til Syrien, men Soldater og Søefolk lønnes slet, og det Pligtkiørsel-System, som Jbrahim har indført paa Kysterne af Syrien, forbittrer, Beboerne i høi Grad. – Fra Smyrna skrives, at Jbrahims store Udrustninger forstyrres ved den Opstand, som udbryder hist og her i Syrien. Jbrahim reqvirerer Muurfolk fra alle Egne for at befæste Stæderne Tarsus og Adana Jbrahim var i Mai i Antiochia, og man siger at han vil begive sig til Jerusalem for at betvinge Jnsurgenterne der i Egnen. Han lader Tropper udtage med en uhørt Strenghed; selv i Damaskus, lod han en Moscheemidt under Gudstienesten omringe med Tropper og efterat et Signal var givet med et Kanonskud, da udtage alt vaabendygtigt Mandskab af samme, saaat en frygtelig Stemning hersker i det hele Land. Til at denne Elendighed komme Udsigterne til en slet Høst i Lille-Asien, som en Følge af den stærke Kulde i April og Mai. Da Englænderne betiene sig af Sultanens Firman for at nøde Mehemed Ali til at opgive sit Monopol-System i Syrien med Hensyn til dem, og saa godt som tvinge ham til at give efter for dem, saa forlange nu alle de europæiske Konsuler samme Rettighed for deres Nationer, hvilket vil lede til den alvorligste Krisis.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-07-02
Marskal Clauzel er den 25de Juni afreist til Algier. Mange Deputerede ville ogsaa besøge denne Kolonie, og nogle Pairer ere reiste med ham, som ville kiøbe Jorder i Egnen ved Metidscha. Jfølge nye Efterretninger derfra vare 9 franske Kolonister, som havde vovet sig for vidt frem, blevne overfaldne af arabiske Marodeurs og dræbte eller haardt saarede.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-07-02
En Hr. Bandoin er ankommen til Algier efter tre Aars Vandringer i det indre Afrika. Han er en Provencaler, blev i 1832 fanget af Araberne, om skaaret og gift med en mohamedansk Kone. Siden, skilte han sig ved denne Kone, og blev nu solgt som Slave til en Marabut (Geistlig); med ham giennemvandrede han Ørkenen Sahra og saae hist og her i den anseelige Stæder med imponerende Ruiner, og opdagede Jndskrifter, bestaaende af ganske ubekiendte Bogstaver. Da hans Herre døde, saa sikhan sin Friehed, og da han kunde færdigt tale arabisk og besad nogen Jndsigt i Lægekonsten, saa lykkedes det ham at slaae sig igiennem til Algier. Han har faaet en lærd Opdragelse ved Kollegiet i Turin og vil udgive en Reisebeskrivelse. - Moniteuren meddeler gunstige Efterretninger fra Algier, som naae til 18de Juni, General Bugeaud har sat sig i Spidsen for Krigshæren ved Tafna, slaget Araberne i nogle Træfninger og er derpaa marscheret til Oran for at proviantere sig, herpaa vil han vende tilbage til Tafna, og derfra marschere til Tremecen. - Nye Efterretninger sige, at Træfningen var ubetydelig, at Araberne giorde en saa svag Modstand, af Generalen ikke behøvede at giøre Brug af sit Artillerie, og overlod hele Kampen til Tyrkerne under Mustapha, nogle afskaarne Hoveder, som de medbragte, afficerede Generalen, som ikke var vant til dette Syn. Han begav sig tilbage til Oran med sit Korps, som har lidt mere af Sygdomme end af Fienden. J Tafna=Leiren ere 2000 Mand blevne tilbage under Oberst Perrots Kommando. Der rustes atter strækt i Toulon, nogle bringe disse Udrustninger i Forbindelse med den Anmeldelse i Moniteuren at en tyrkisk Eskadre med 30 Transportskibe og med nogle 1000 Mand ombord nærmer sig til Tripolis Andre med en Sendelse af Oberst Delarue til Marokko, hvis Regiering skal ikke have givet den franske den tilbørlige Satisfaction for de Understøttelser som Marokkanerne have forundet Abdel Kader.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-07-02
Krigsbriggen Ulysses er den 1ste Juni ankommen paa Rheden af Odessa, og har medbragt en Deel af de tyrkiske Krigskontributioner til Rusland.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-07-02
Kongen af Neapel opholder sig endnu i Florenz Kongen og Dronningen af Belgien ere ankomne til den franske Konges Lystslot Neuilli. De franske Paires Kammer har bevilget 200,000 Franker til at celebrere Juli=Dagen, uagtet alle Marqvien af Dreux Brezes Modsigelser.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-07-02
J Bremen har man faaet direkte Efterretninge fra Nye Orleans af 14de Mai. Der er nu ingen Tvivl paa at St. Ana er taget til Fange. Dagen tilforn var Dampskibet Text ankommen fra Natchitoges til Nye Orleans med en Mængde Depescher som St. Anna havde den 22de April udfærdiget fra General Houstons Leier, og hvorved han underretter de Underkommanderende ved den mexikanske Armee om sit Fangenskab; ogsaa ved et Skib fra Tampiko har man faaet Efterretning om, at mander vidste, at St. Anna var taget til Fange. Dette havde dog ikke gjort noget stort Jndtryk, og det see ingenlunde ud til at denne Begivenhed vil giøre en Ende paa Krigen. Fra Tampiko skulde 300 Mand afsendes til Armeens Forstærkning. Af de omtalte Depescher fra St. Anna til den næstkommanderende General Filasola, dateret fra St. Jacinto 22de April, begynder den første saaledes: Efterat jeg Gaar Aftes har leveret en uheldig Træfning, saa har jeg besluttet at forblive som Krigsfange i Fiendens Hænder. St. Anna melder, at han foreløbigen har afsluttet en Vaabenstilstand, for at man, imedens den varer, kan aftale Betingelserne for en varig Fred. General Filasola skal indtil videre overtage Kommandoen og lade alle Korps trække sig tilbage til Bexar og Vittoria. J en anden Depesche indskiærper han alle Divisions=Kommandanter den største Skaansel mod alle Jndvaanernes private Formue; og i en tredie Depesche befaler han, at Militair=Kommandanten i Goliad skal friegive alle de i Capano gjorte Krigsfanger og afsende dem til St. Felip de Austin. Det kommer nu an paa om alle disse Ordrer af den fangne Feldtherre ville blive respekterede. Den 26de April var endnu Teianernes Hovedqvarteer ved Floden St. Jacinto. En Ordre fra Krigsdepartementet af dette Datum indeholder: at alle adspredte Tropper skulle samle sig ved Hovedqvarteret, og der siges deri, at Fienden trækket sig i en Hast tilbage og at et godt Slag til ville kiøre ham reent ud af Landet. General Housion melder en af sine Venner, at 650 Mexikanere faldt i Slaget og 530 bleve tagne til Fange, hvoriblandt Geralerne St. Anna og Cos og endnu en anden General.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-07-02
Den franske Moniteur beretter, at der have været Uroeligheder udbrudte i Saragossa; men at de ere dæmpede. Endvidere, at General Kordova er den 19de ankommen til Vittoria. Karlisterne synes at ville koncentrere sig for at modsætte sig hans Operationer. Den 21de havde de i Ernani kun 6 Batailloner. En Forstærkning er ankommen til Vittoria af 3 Garde-Batailloner, 2 Eskadroner og noget Artillerie. Den 20de have 12 karlistiske Batailloner, som ere forenede i Alzama, nærmet sig til GeneralBernelles Linier; de synes at forberede sig paa et Angreb, men Alt er i Beredskab til at modtage dem. Moniteuren havde forhen berettet, at de karlistiske Chefer skulle have erklæret Don Karlos at der er Mangel paa Levnetsmidler for dem i Navarra, og at de derfor nødes til at giøre et Jndfald i Arragonien, hvor General Roten har nyelig faaet Forstækning, dog omtvivles denne Beretnings Paalidelighed. En karlistisk Officeer, som blev fanget af Englænderne ved Passages, sagde til dem: Vi vide meget vel, at vor Sag tilsidst maa ligge under; men inden dette skeer skulle J omkomme imellem vore Bierge. Madrid er roelig, og det isturiske Ministerium synes at vinde Tillid. Den 22de Juni blev Hr. Nortons Sag, som har beskyldt den engelske Premierminister Lord Melbourne for at have forført hans Gemalinde, bragt for Court of Common Pleas, hvorved Lord-Overdommeren Tindal præsiderede. Sagen fik det Udfald, at de Eedsvorne eenstemmigen erklærede Ministeren for uskyldig. Mangfoldige Stemmer vare tilstæde og nogle Stemmer raabte Bravo. De toryske Blade, som ere yderst forbittrede paa Ministeren, vedblive at sige: at man tydelig kan see af Sagens Førelse, at Ministeren har staaet i en saadan fortroelig Forbindelse med Lady Norton, som hverken kan være passende for hans Alder eller for hans Stilling. De ministerielle Blade paastaae derimod, at de Torys have misbrugt Hr. Norton for at skade Ministeren. Denne Mands oekonomiske Forfatning er slet; hans Hustrue er en Sønnedatter af den berømte Sheridan, er meget smuk og meget talentfuld. Lord Melbourne har understøttet Familien meget, og er kommet ofte i Huset naar Manden var ude. De fremstillede Vidner vare mistænkelige Personer, og deres Udsagn ikke bevisende. Sagen er imidlertid høist ubehagelig for Ministeren, og Friekiendelse qvæler ikke altid Mistanken.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-07-02
J Pesth i Ungarn ere 11 unge Adelsmænd blevne arresterede, som ere faldne paa revolutionaire Jdeer og have opfordret de øvrige Adelsmænd til Voldsomheder mod nogle Magnater og høie Geistlige, som ikke vare af deres Partie.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-07-02
Jndenlandske Efterretninger. Kiøbenhavn den 28de Junii. I Gaar Formiddags Kl. 5 1/2 ankom her paa Rheden Kadetskibet, Korvetten Naaden", under Kommando af Kapitain E. Blom, Ridder af Dannebrog.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-07-02
En nye Række af den jydske Stændertidende er nu begyndt, der skal indeholde Behandling og Afgiørelse af de Sager, der ere tagne under Overveielse af Kommitteer. Stændertidendens Red, har troet at en Adskillelse af denne Tidende i 2de Rækker hvoraf den ene indeholdt Journalen over de daglig Forhandlinger og derunder de indkomne private Petitioner og de kgl. Lovudkast, forsaavidt de ikke allerede findes i den roeskildske Stændertidende, den anden Behandlingen og Afgiørelsen af de Sager, der ere tagne under Overveielse af Kommitteer, vilde medføre større Beqvemmelighed for Læserne, eftersom man saaledes undgik at søge Brudstykker af Journalen mellem Forhandlingerne over Sagerne, og man ved at indbinde hver Række for sig, lettere blev istand til i samme Sag at sammenholde Petitionerne og det ved sammes første Foretagelse Passerede med de senere Forhandlinger over samme.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-07-02
J Kiøbenhavnsposten No. 182 læses: Et lille høist uskyldigt Skrift er i disse Dage udkommet Kortfattet Haandbog for Fodgiængere, et Forsøg af Kapitain G. D. Hindenburg. J vor systematiske Tidsalder, da man har Haandbøger i alle muelig Fag og da Alt bliver ophøiet til Videnskab, er de slet ikke saa urimeligt ogsaa at have en slig i "Fodgængeriet", især naar den som ovenmeldte virkelig indeholder mange Ting, som en Fodgænger ellers ofte først maa lære ved ubehagelige Erfaringer; saa at vi uden Betænkning troe at kunne anbefale dette "Forsøg, til Giennemlæsning, om ikke for hver Moder, der lærer sin lille Glut at gaae, saa dog for enhver med sunde Fødder Begavet, der agte at nyde de, i dette lille Skrift ret vakkert fremhævede, Fordeele ved en Fodreise. Bogen burde ogsaa egentlig være kaldet for Fodreisende."
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-07-02
Den holsteenske Stænderforsamling har i hele det Tidsrum Landdagen varede kun modtaget 130 Petitioner, hvorimod der til den slesvigske allerede indtil den 8de Juni vare indsendte 259 Petitioner. Jnteressen for offentlige Anliggender synes altsaa at være langt større i Hertugdømmet Slesvig end i Hertug, dømmet Holsteen, hvorom man imidlertid endnu mere overtydes, ved at betragte Petitionernes Jndhold, som i de Slesvigske langt mere have det Al(Kbhvnsp.) mene til Gienstand.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-07-02
Kiel den 17de Junii. I Gaar Middags og Eftermiddags ankom hertil de tvende Dampskibe af den kongelige svenske Marine: "Gylfe" og "Odin hvilke ere bestemte til at bringe Hertuginden og Hertugen af Leuchtenberg til Sverrig. Paa dem befinde sig Kronprins Oscars Hoschefer, Grev Adelsværd og Grev Oxenstiern, for at byde de høie Giæster velkommen ved deres Ankomst. J Aften ventes hertiHertuginden og hendes Søn Hertug Maximilian af Leuchtenberg, Arveprinsessen, Fyrstinden af Hohenzollern-Hechingen og Prinsesse Theodolinde Lovise I deres Følge findes d. A. Grev Mejean og Grev Tascher de la Pagerie.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-07-02
Den 18de Juni om Aftenen ankom den hertugelige Leuchienbergske Familie hertil og fortsatte den 19de om Morgenen Reisen til Sverrig.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-07-02
Om Runkelrosukker=Fabrikationen, hvormed den ogsaa for en Snees Aar siden giordes et kort Forsøg her i Landet, nemlig ved Tranekiær Slot, er der udkommet et Skrift af Dr. Lüdersdorff, Berlin 1836. J denne Bog henlægges denne Jndustrie green aldeles under Landvæsenet, da man kun paa Landet kan have Roerne og Arbeiderne til den billigste Priis. Runkelroen groer bedst i en fugtig Jordbund, men trives ved en passende Dyrkning ogsaa paa Høilandet. Denne Plante udarter saare let, og mange af dens Afarter ere fortrinlig skikkede til Fabrikationen Frøekapslerne bør stikkes paa en muligt dybt pløiet Ager i 12 Tommers Afstand fra hverandre og kun en god halv Tomme ned i Jorden. Runkelroerne ere ikke besværlige at høste, men ved at gjemme dem maae man erindre sig, at de bedre taale Kulde end Varme. Sukkeret i dem er det samme som det i Sukkerrørene, og Saften erholdes hidtil bedst ved en Presse. For at klare denne, benytter man sig, ligesom ved Sukkeret, af ætsænde Kalk. (Hemp. Av.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-07-02
Hendes høifyrstelige Durchlauchtighed, Hertuginden af Anhalt-Bernburg har førend sin Afreise fra Slesvig skiænket til Louisdorer til Uddeling blandt Trængende i Stadens tre Sogne, hvilken Almisse blev uddeelt blandt halvfierdsindstyve fattige Familier.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-07-02
Den 19de Juni afbrændte Klode Mølle i Lysgaard Herred, hvor der tillige er Giæstgivergaard og Extrapost-Station for Reisende over Ahlheden. Jlden, der opkom i Stalden, fortærede snart alle Bygninger, og kun noget ubetydeligt Jndboe samt Kreaturerne bleve reddede.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-07-02
Reisende imellem Korsøer og Kiel med Dampskibet Løven.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-07-02
Den 24de og 25de Juni Fra Kiel: Kaptain Wagner. – Fra Svendborg: Justitsraad Møller med 2 Døttre, Feldbereder Jespersen; Hr. F. Knudsen. – Fra Langeland, Frue Pontoppidan, Professor Jürgensen; Justitsraad Dreier; Jfr. Beck. Til Langeland: Hr. Schneider og Kone, Mad. Suhr, Skolelærer Fich og Søn. – Til Svendborg: Major v. Rambusch; Frue Bruun med 2 Børn, Lærerinde og Pige; Pastor Riis og Kone, Stud. Fenger. – Til Faaborg: Mad. Melchior med Datter; Volonteur Tychesen; Enkefrue Bentzon med Jomfrue, Kbd. Molbeding; Handelsfuldmæg– Til Kiel. H. Pipgreis, Traineermester Pe tig Giørring. tersen med Jocken og Karl, Jnstitsraad Neckelmann.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-07-02
AVERTISSEMENTS. Forhenværende Assistent ved Mørup, Hans Gram, som ved Jldebranden sammesteds d. 17de d. M. mistede Alt, kom iaftes for i Anledning heraf at tale med mig. Han havde forhen lidt af Astma, hvoraf han fik et alvorligt Anfald. Lægen, som kom og anvendte de hensigtssvarende Midler, og hans Familie, som blev hentet, formaaede ikke at opholde den beskikkede Time. Under aftagende Smerter døde han stille imorges Kl. 6, 57 Aar gammel. Dette bekiendtgiøres sørgeligst for fraværende Slægt og Venner, paa hans beklagelsesværdige Enkes og 3de uforsørgede Børns Vegne, af mig i hvis Huus han døde. Han var en Descendent af den berømte Gram Alsted ved Ringsted den 25de Juni 1836. C. S. Flemmer, Amtsprovst og Sognepræst.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-07-02
Den 24de Juni om Morgenen Kl. 5 indgik til et bedre Liv, efter 14 Dage i Forveien at være forløst med en dødfødt Datter, min brave elskede Kone, Ane Schumann, født Jacobsen, i sit 42de Aars Alder. J vort næsten 7 Aars Ægteskab var hun mig den troeste Ledsagerinde, den virksomste Huusmoder. Derfor er min Sorg dyb, mit Tab uerstatteligt Vore to smaae Børn modtage hende i Evigheden. Slagelse den 27de Juni 1836. Jørgen Ludvig Schumann.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-07-02
Bibliothek. ethographiske Romaner og Fortællinger, udgivet af J. C. Lange og J. R. Reiersen.