JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-08-14
Om Vaaren udplantedes de i Haugen paa omtrent hundrede Qvadratfods Rum. Uagtet Kartoflerne vare smaae, lagdes de i 10 Tommers Afstand fra hverandre i Rader, og der levnedes 15 Tommer, mellem hver Rad. Om Høsten d. 15 Oct. erholdtes 514 Kartofler, som veiede 108 Kilogrammer. Flere Værter havde 6-7 Stykker, der sad drue viis omkring Roden. Nogle af de største vare 7 Tommer lange og af 6 Tommes Omkreds, Baade kogte og stegte havde de en udmærket god Smag og ydede Mennesker og Dyr en ypperlig Føde. De have ikke, ligesom de tidlige eller Sommerkartofler, et sæbeagtigt Kjød og en sødagtig Smag; de ere derimod, fuldkommen modne, hvide og meget meelrige. – J det Wermlandske Huusholdnings=Selskabs Beretning om dets Møde i Marts 1824 omtales en fra Norge indført Kartoffelart, som skal voxe i den mavreste Jord meget frødigen uden Gjødsel, og som har vundet den Tillio i Jøsse-Herred, at den giver samme Udbytte som et lige Tøndetal Rug. Den skal, ifølge Fleres Erfaring, voxe i skarp Sandbund uden al Gjød sel, og paa udmavrede Havreagre give endog det tiende Korn. Den ansees endog for at være mindre kjælen mod Kulden end de almindelige Kartoffelarter. (Tidens Magazin.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-08-14
VI. Kartoflers Opbevaring. Efter mangfoldige andre Forsøg, for at opbevare Kartofler eller Potatos, fandt Hr. Anthony Dow ingen Fremgangsmaade saa godt som følgende. Det Partie Kartofler, han ønskede at gjemme længst, nemlig til at bruges om Vaaren og Sommeren, lagde han i smaa Grøfter, opdyngede dem og bedækkede dem paa sædvanlig Maade med Straa og Jord. J April eller Maj, i Forhold til Aarstidens Varme, lagdes de i andre Grøfter, efter omhyggeligen at være blevne befriede for Skuddene, og efterat hver noget fordærvet var lagt tilside. Aftenen iforveien gravedes en ny Grøft, eller reen gjordes en gammel, og det paa et tørt Sted og om muligt under Skyggen af et Træ, en Muur eller Høstak og di. Denne fyldtes næsten ganske med Vand, der var ganske indtrukket den næste Morgen og havde afkjølet Jorden omkring Grøften. Kartoflerne, omhyggeligen rensede af alle deres Kimer, lagdes i den saaledes præparerede Grøft; og hvert Qvantum af 3 engelske Skjepper fugtedes ved at lægges ind, indtil Kartoflerne laae jævnt med Grunden; derpaa bedækkedes de med frisk Græstørv, den grønne Side vendt mod Kartoflerne; der foretoges en rigelig Vanding, hvorefter det Hele to Fod dybt blev bedækket med Jord, fugtet og godt sammenslaaet med Spaden. Denne Fremgangsmaade blev altid gientaget, naar Kartoflerne lagdes om, hvilket omtrent skeete een Gang i tre Uger, mere eller mindre efter Veirets Beskaffenhed. Naar det var meget hedt og Grøfterne eller Hobene ikke vare i Skyggen, fandt man det tjenligt, at bedække dem med en Matte, som hænger paa nogle Stokke, saa at Luften kan trække mellem den og Hoben. Paa denne Maade ere Kartoflerne blevne opbevarede i deres Fuldkommenhed og gode Smag indtil Enden af September, eller indtil de nye opnaaede deres Modenhed. Saaledes kunne ogsaa ved uforsigtig Udsættelse for Luften og Varmen allerede noget beskadigede Kartofler forbedres og opfriskes. (P.) Førend man i det Store følger slige Anviisninger gjør man rigtigst i at gjøre Forsøg i det Mindre.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-08-14
Indenlandske Efterretninger. J den Hempelske Avis No. 119 hedder det: "Det frikiendte Skrift af Magister Lindberg; Er Profess. Th. H. N. Clausen en ærlig Lærer, i den christne Kirke, afsættes som varmt Brød, og har i faa Dage oplevet 3 Oplag. Behøvedes der nyt Beviis for et vist Parties rasende Forfølgelsesaand, da haves det her, hvorfor Enhver nok maa bede: Gid disse hævnfnysende Væsener aldrig slippe løse!" Saavidt af bemeldte Avis. Man kunde spørge Hr. Magister Lindberg: Er Deres rasende Forfølgelsesaand christelig, Stemmer Deres Forhold med den dydige Mands, der ikke vil udkaste Tvivls og Uvillies Frø blandt sine uoplyste Medborgere, ikke vil have Aandstvang efter sine individuelle Anskuelser paalagt, ikke vil have sit Fædrenelands Regjerings vise Forhold i Religionsanliggender gjort til Gjenstand for enten Fanatikeres eller Almuens uvise Drøftelse? Hvorfor bruger Magister Lindberg ikke det latinske Sprog til sine Smaaskrifter af slig Natur imod Hædersmænd, der have og fortjene almindelig Agtelse, som det synes han vil søge dem betaget, Vist nok er der bedre Jndtægt ved danske Smaapsecer, som skrives i Forfølgelsesaandens Tone; de afsættes, efter ovenfor brugte Udtryk, som varmt Brød; men er det en christelig Indtægt, Vore Spørgsmaale ligne Hr. Magister Lindbergs, og mange flere af samme Slags kunde gjøres ham.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-08-14
J alle fremmede Blade, og i en Deel af vore danske, berettes, at mellem Danmark og de forenede nordamerikanske Stater er sluttet en Traktat angaaende en Godtgjørelse af 650,000 Dollars, som i Løbet af 1831 og 1832 skulle erlægges af Danmark i tre Terminer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-08-14
J Altona har Professor Bosco i Phy fik og naturlig Magie nylig givet Forestillinger, som bleve stærkt besøgte. Om Professor Bosco, som nu er kommen til Kjøbenhavn, læste man i Dagen No. 148 følgende: "Som første Præstigiateur i Europa, og endnu, lig Paganini, uovertrufsen af nogen i sin Kunst, vil han henrive til Studsen og Beundring. Denne Kunstner har, med et særdeles skjønt, af 400 Maskiner bestaaende Apparat, og med det fineste og behageligste Væsen, underholdt Jndvaanerne i Petersburg, Wien, Berlin, Hamborg, Warschau, Dresden, Breslau, Prag i flere Steder ved sine overraskende og til det Fee agtige grændsende Experimenter, saa at man almindeligen er enig om, at han fortjener den første Plads i dette Fag, og overgaaer alle sine Forgjængere, saasom Pinetti, Petorelli, Chalon, Sangum, Alexander, Mekolo o. fl. A. Alle hans Experimenter bære Stemplet af Originalitet, og medføre virkelig Jllusion, saa at selv de Tilskuere, der ere indviede i Kunstens Mysterier, maae beundre ham.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-08-14
Efter at have givet 19 Forestillinger i Hamborg, hvor ham mødte det meest enthustastiske Bifald, bestemte han sig til fremdeles at give ti.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-08-14
Blandede Efterretninger. Om en polytechnisk Stiftelse i Hannover læses følgende: Den siden August 1828 virksomme Industrie-Forening, hvis Hensigt især var, at undersøge Hindringerne for Vindskibeligheden og at gjøre Forslag til deres Ophævelse, har troet at finde en Hovedaarsag af Ufuldkommenhederne ved mange for Kongeriget passende og vig tige Industriegrene, og den ringe Tilbøielighed til at lade sine Børn lære et Haandværk, i det næsten aldeles Savn af hensigtsmæssige Underviisnings Indretninger for den dertil bestemte Ungdom, og desaarsag ladet det sig være magtpaaliggende, at foretage de fornødne Forarbeider til saadanne Skolers Oprettelse. Det kongelige Cabinets Ministerium har taget Industrie-Foreningens Instilling desangaaende i Overveielse, og efterat have drøftet dens Andragende, nærer Samme det Haab, at Udførelsen af de proponerede Indretninger ei alene med Hensyn til Vindskibeligheden, men ogsaa i andre Henseender vil være til virkelig og varig Nytte for Landet. Saaledes har det kongelige Cabinets Ministerium opfordret Stændernes Forsamling til at medvirke til dette Øiemeds Opnaaelse, og forlangt, at de Summer maatte bevilges, der udfordres til techniske Underviisnings=Indretningers Oprettelse og Vedligeholdelse. Ifølge Meddelelserne til Stændernes Forsamling tilsigtes først og fremmest Oprettelse af Realskoler i alle Kongerigets Byer, hvis Folkemængde maatte egne sig dertil. J disse skulle især Lærredrenge og Svende faae Leilighed, paa Festdage og i visse Timer paa Søgnedagene at erhverve sig de for dem nødvendige Kundskaber og Færdigheder. Ved den for disse Realskoler udkastede, Stænderne meddeelte Plan er Alt benyttet, hvad lignende Indretninger i Udlandet, der glæde sig ved en udmærket Fremgang, kunne frembyde. Øvelser i Hovedregning, i Geometriens Elementers, Mechanikens og Technologiens Begyndelsesgrunde, samt Tegnekunsten ville være de fornemste Gjenstande for denne især den praktiske Anvendelse muligst tilsigtende Underviisning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-08-14
Foruden disse Realskoler attraaes Oprettelsen af en technisk Høiskole i vor Hovedstad, hvilken skal betragtes som et almindeligt Jnstitut for hele Landet og sættes i Forbindelse med de lavere Underviisnings-Indretninger. Her skal læres Mathematik, Naturvidenskaberne og Tegning tilligemed deres Anvendelse paa Landskonomie, borgerlige Haandteringer og techniske Kunster. J denne Udstrækning af Høiskolens Virkekreds vil den ikke være indskrænket til Haandværkerne, men ogsaa frembyde den vordende Forstbetjent, Landmaaler, Pharmacent og Kunstner, Reallæreren, Kjøbmanden, Oekonomen m. fl. Midler til Underviisning, Forberedelse og videnskabelig Dannelse. Med dette Jnstitut skal forbindes Oprettelsen og Vedligeholdelsen af et chemisk Laboratorium, et mechanisk Værksted, en Model- og Instrument=Samling. Planen, efter hvilken denne polytechniske Skole skal oprettes, er ligeledes forelagt Stænderne. Den er udkastet, efterat der af en Sagkyndig er indhentet paalidelige Efterretninger paa selve Stederne om de bedste saadanne Indretninger i Udlandet. Hs. Majestæt Kongen har naadigst erklæret sig villig til aarligen at yde et Bidrag af 3000 Rd. til det polytechniske Institut.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-08-14
Kjøbenhavns Børs d. 18 August 1830. Hamburg 2 M. - a vista 210, Species 209. Specier solgtes til 12 Rbmk. 9 s. Bank-Disconto 4 pCt. Norske Speciessedler 198 1832 Rbd. Sal. pr. 100 Specier. Svenske Sedler. Rbs. Tegn. pr. Rdlr. Rigsgjeld. 93 Rbd. Sedl. 4 pCt. Kgl. Oblig. (u. R.) Rbd. Sedle Dito over 2000 Rbd. Stk. i Banco. Dito Dito. . . ....... Nationalbank-Obligationer. (af Laanet 4 Febr. 1820) - Rbd. r. S. i Sedler. Dito Dito. ...... 4 pCt. uopsigel. Rigsbkobl. 1024 108 r. S. Renter pr. 6 Januar 6 pCt. norsk Laan, 1981, da i Banco. ved Hambro & Søn. 4 pCt. nye norske Obligat. ved Dito lydende paa r. S. 100 1/2 101 r. S. 4 pCt. Dito Dito. . . . i Banco. 4 Rd. Banco. 4 pCt. uopsig, norske Statsobligat. 3 pCt. nye danske Obligationer - L. Sterl.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-08-14
Asiatiske Compagnies Actier. i Sedler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-08-21
Nyeste jøbSkilderie af havn. HaandonanonSyvogtyvende Aargang. No. 67. Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, ifølge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-08-21
Bidrag til den danske Kunsthistorie. (Fortsat fra No. 37.) opnapaa VIII. b. Edvard, Borsik. idelberg. ne. Han var de i Stand. Faderen, der selv var Maler, gav ham i at tegne den første Anviisning; Krigscener faldt allerede i hans Ungdom i hans Smag, og de Bataille Malerier af Johan Ph. Lembke, som vare i Gal riet paa Slottet Drotningholm, bleve hans Mynstre. Nogle Kunstelskere i Sverrig, der vare blevne opmærksomme paa hans Genie, bidroge til at han kunde gjøre en Reise til Paris, hvilken Reise han i Aaret 1752 tiltraadte med den udmærkede danske Medailler Arbien, som just da var i Sverrig. Efterat Mandelberg var kommen til Paris, og da Understøttelsen fra Sverrig ophørte, gav han sig til at gjøre forskjellige Tegninger af miliAdskillige af dette Blads Velyndere have yttret mig Tak for disse Meddelelser, som jeg derfor af og til fortsætter, dog sparsomt, fordi de mueligen ikke behage andre Læsere, og jeg søger at have Afverling.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-08-21
Paa Udstillingerne 1769 og 1778 faaes Malerier af denne Kunstner. Saaledes 1769 hans Receptions Stykke ved Akademiet, nemlig en idealsk Bataille imellem Tyrker og Christne; hvilket i Akademiets Samling bevares.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-08-21
J den store kongl. Malerie=Samling bevares tre Stykker af ham Nr. 858. Ulysses og Circe. 859. et Bataillestykke, og 860 en Valplads J Bugges Samling: tre Stykker; det ene forestillende, i Forgrunden en Feltherre, der til Hest lader nogle saavel Fodfolk som Ryttere, der komme ud af en Huulvei, passere sig forbi; i Baggrunden et højt Bjerg; - paa det andet ligge nogle Faar og en Geed. Baggrunden en tyk Det tredie en skitzeret KavalleriefægtSkov. ning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-08-21
J afdøde Professor Sal. Ahr. Jacobsens Samling er et ypperligt stort Malerie, som Kunstneren malede i Rom for sin Ven Wiedewelt. Det forestiller en blodig Fægtning imellem europæisk og tyrkisk Kavallerie. Tyrkerne have tabt. Til Høire sees tre Ryttere fyre paa engang paa en tyrkisk Officier, som styrter baglænds af Hesteen; i Midten en tyrkisk Anfører, som i stærkt Ridt med Sabel i Haand vil gaae løs paa en europæisk Officier, der er bered til at modtage ham, til venstre en Dal, hvor overalt sees Nederlag. Fortreffelig Gruppering og Kolorit.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-08-21
Da Professor Jacobsen i Aaret 1810 ønskede fra Kunstakademiet i Kjøbenhavn dets Tanker og Kiendelse over dette Stykkes artistiske og æsthetiske Værdie, og i Akademiets Forsamling d. 3 Sept. s. A. foreviste det, saa meddeelte det han under samme Datum det Vidnesbyrd, at Akademiet fandt uden Betænkning Maleriet at være det bedste og eneste i sit Slags af Mandelbergs Produkter." J den Bülovske Samling paa Sanderumgaard taltes sex Stykker af ham.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-08-21
J Kuppelen paa Fredensborg Slot ere otte store historiske Malerier af ham, efter Scener af Jliaden. De fire vare paa Kunstakademiets Udstilling 1778 og ere udførligen beskrevne og bedømte af W. H. Fr. Abrahamson i almind. dansk Biblioth. 1778. 2 H. 113117, ogsaa af Aug. Hennings i dennes ogsal.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-08-21
Den forrige Riddersals Platfond paa Christiansborg Slot var malet af ham, ligesom og nogle Dørstykker i samme Sal, samt 4 Stykker, forestillende de fire Elementer, i Kongens Kabinet. (See Jonges Kjøbenhavns Beskriv. S. 508 og S. 513) Han maatte (som Hviid siger) gjøre dette i en meget kort Tid. Hennings anfører, at Dørstykker i Slottet Marienlyst, i det grevelige Moltkeske Palais, i det Bernstorffske og flere Privates Landhuse ere Værker fra hans Haand. Af Mandelbergs Arbeider vides ikke at være stukket andet end 12. to sjeldne, af J. Fr. Gle mens, og to af J. G. Haas stukne, Blade efter Mandelbergs Tegninger, hvilke han paa Dronning Caroline Mathildes Befaling forfærdigede for at bruges til et Værk, som hun skal have paatænkt at see udgivet over Kronprinds Frederiks, nuværende Konges, tidligste Opdragelse. - 56.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-08-21
to Stykker af Mandelberg, stukne af F. L. Bradt, ere i den Müllerske Kobbersamling. Adskillige Haandtegninger af ham ere i den kongelige og i Kunstakademiets Samlinger. - En stor Samling af hans Haandtegninger eiede Joh. Bülow. (See Katal. S. 56.) Mandelbergs Portrait, malet af Ped. Als, men sidste Haand paalagt af A. R. Mengs, er stukket af J. F. Clemens. Maleriet ejes af Kobberstikkeren. - Et andet Portrait, malet af Blanchet, er i Kunstakademiets Samling, og nævnes i Fortegnelsen 180, som Receptionsstykke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-08-21
Noget om Mandelberg læses i Hennings's essaip. 103-112. Udførligere er hans Levnet beskrevet af A. Chr. Hviid i Minerva Septbr. 1786. S. 329341. See og Sandvig. LXIX. Binck, Jacob, Maler, Kobberstikker, Villede eller Formskjerer. Han er født omtrent 1490 i Nürnberg eller Cøln. Han var Lærling af Albrecht Durer og Mark Antonio Raimond, kom til Danmark, og blev her Kong Christian d. 3dies Portraitmaler (wuser Conterseher kaldes han af Kongen.) At han førend 1546 har været i Danmark, sees af et Brev af 21 Jan. 1546, hvori Hertug Albert af Preussen beder Kongen lade sig, sin Dronning, og sine kongl. Børn afmale, og seende ham Portraiterne, hvorpaa Kongen svarer, at det skal skee, saasnart hans Contrafeier Jacob Binck, som han havde sendt Hertugen, kom tilbage. Dog Binck blev endnu i Kønigsberg indtil i Begyndelsen af Aaret 1548, da han kom tilbage til Danmark. Siden findes han at have været med i Suiteen, der gik med Prindsesse Anna til Sachsen, da hun som Brud reiste derhen, og der d. 7 Octbr. 1548 blev formælet med Hertug August, som siden blev Churfyrste af Sachsen. Binck gik med kongl. Tilladelse til Nederlandene, for at besørge for Hertug Albert af Preussen et Epitaphium over dennes Gemalinde. Han opholdt sig i den Henseende i lang Tid i Antwerpen, og havde der endeel Arbejde. 1550 kom han tilbage til Danmark, hvor han malede endeel Portraiter, forfærdigede andet Kunstarbeide, og blev brugt af Kongen i Kunstanliggender af forskjellig Slags. Saaledes var han 1550, tilligemed kongel. Bygmester Martin Bussart, skikket til Staden Crempe i Holsteen, for at udsee Leiligheden til den Fæstning, som Kongen der vilde anlægge. 1552 var han i Lübek, og den følgende Tid i den preussiske Hertug Alberts Tieneste. Da Kongen af Danmark Frederik 2den i Aaret 1559 tilskrev Hertug Albert om, at Jacob Binck maatte tillades at komme paa en kort Tid til Danmark, saasom Kongen havde paa denne Tid en Kunstmaler fornøden, og Binck fik saadan Tilladelse, skrev han, at endskjøndt han, da han for nogle Aar siden havde bosat sig i Kønigsberg, og havde Kone og Børn, ikke vel kunde reise meget og blive længe hjemme fra, saa vilde han dog til næste Foraar begive sig til Kongen. Da mannu ikke finder, at han kom til Danmark, saa er han formodentlig død, uden at have kunnet opfylde sit Løfte. Hans Dødsaar sættes ogsaa at have været omtrent 1560.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-08-21
Af hans Malerier i Danmark har det store kongelige Maler Gallerie et Stykke (No. 734 i den Spenglerske Katalog), forestillende David og Abigal. "Det er af megen Værd, med en rig Composition, en skjøn og varm Kolorit, udført med ualmindelig Flid, og fuldkommen godt bevaret. – Den Buggeske Samling har et Stykke af denne Kunstner, nemlig (Nr. 2) Brystbillede af Dronning Dorothea, Christian d. 3dies Gemalinde, malet 1550.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-08-21
Nogle af Binck malede Portraiter af adelige Danske solgtes 1777 paa Klevenfelds Auction, og kom meest i Hjelmstjernes Eie. (See dennes Katalog S. 349. 351. 352. 356. 361.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-08-21
Af Kobberstykker haves mange af BincksHaand, nogle findes i Ott. Müllers Samling. Han udkastede Tegningerne til det Begravelses-Monument over Kong Frederik d. 1ste af Danmark, som i Antwerpen er blevet forfærdiget, og blev reist i Domkirken i Slesvig "). Ligeledes forfærdigede han Tegningerne til, og besørgede i Antwerpen udført, Begravelses Monumentet over ovennævnte preussiske Hertug Alberts Gemalinde Dorothea. Fremdeles har han gjort sig bekjendt ved Billed- eller Formskjererkunsten, saaledes udskar han Kong Christian d. 3dies Portrait og Vaaben, for den 1550 i Kjøbenhavn trykte danske Bibel i Folio. At han paa en Sølvplade har udstukket samme Konges Portrait, hvilket han fra Lübek tilsendte Kongen, sees af et Brev fra ham af 24 Marts Hans Portrait, malet af ham selv, er i det keiserl. kongl. Malerie-Gallerie i Wien. Han stak ogsaa sit eget Portrait i Kobber paa et lidet Oc*) Hvad i danske Allas 7 D. og 1 Joh. v. Schrøders Beschreib. d. Stadt Schleswig S. 83 fortælles, at dette Monument er forfærdiget i Majland, berigtiges i Nye danske Magazin 1 D. S. 362 s. f. tavblad. Han forestilles med korte og tykke Haar, og en stor bred Hat paa Hovedet, paa hvis høire Side sees et antik Hoved, saaledes dannet som et han brugte til Segl. Fra hans Skuldre ned til Brystet hænge to Guldkjeder, og paa Brystet sees et Dødningehoved. Hans Overkjole er foret med Foerværk, og Ærmerne paa Underkjolen ere vide og brede, zirede med mange Folder og Baand. J høire Haand holder han en Skaal, og den venstre lægger han paa nogle Maler-Jnstrumenter. Ved venstre Side af hans Hoved staaer hans Mærke. Dette hans Portrait er, dog med nogen Forskjel, ogsaa stukket af Hondius; og af Sandrart. Det fuldstændigste om denne Kunstner og Correspondencen om ham mellem Kongen af Danmark og Hertug Albert af Preussen læses i Nye danske Magazin 1 B. 1795. S. 321364, er. Doppelmayer. J øvrigt maatte vel om ham, hans Familie og Arbeider Efterretninger søges i Kønigsberg, hvor han hendrog sine sidste Aar.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-08-21
LXX. Gemperlin, Tobias. Forhen 182 Nr. 56 omtalt som Portraitmaler. Han var og Formskjærer, og man har fra hans Haand ved det lidet Skrift Olaudii Galeni de ossibus liber, Havn. 1579, 3 Ark. 8, som Professoren i Medicinen ved Kjøbenhavns Universitet Johannes Francisci udgav, et Træsnit, forestillende et Menneske-Skelet, læggende den høire Haand paa et Postament, den venstre under Hagen. Paa Postamentet staaer det Monogram, Gemperlin brugte. Johannes Francisci nævner ham i Fortalen, som insignis artifer." (See Nyerups Univ. Ann. S. 4041. Nye danske Magaz. 2 D. S. 103.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-08-21
Ved Slutningen af 1794 fik han en Pension af Engelland og indskibede sig 26de Juli 1796 i Kurhaven til London. Han gik siden ombord paa en engelsk Fregat, der længe krydsede ved den franske Kyst og landede den 24de Sept. paa Isle Dien under Beskyttelse af Comodore Warrens Eskadre, men vendte med uforrettet Sag tilbage. til Portsmouth, og levede siden nogle Aar i Edinburgh paa de gamle Kongers Slot. J Febr. 1800 forsonede han sig med Hertugen af Orleans Børn. J Nov. 1804 begav han sig til Calmar i Sverrig, hvor han havde en Sammenkomst med sin Broder og sin ældste Søn, der 1799 havde formælet sig med Ludvig 16tes Datter; derpaa vendte han tilbage til London og kom med sin Broder til Frankrig i Aaret 1814. Efter sin ældre Broder, Ludvig 18des Død, besteg han d. 16. Sept. 1824 Frankrigs Trone under Navn af Carl den X. Hans seneste Skjæbne er bekjendt. II. Hs. Majestæt Ludvig Philip den Første, de Franskes Konge.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-08-21
Efterat nu det polignacske Ministerii Indflydelse over Carl X, og Haardnakkenhed i falske, Chartet og Friheden krænkende Grundsætninger, havde bragt Carl X fra Tronen blev Hertugen af Orleans valgt d. 9 Aug. d. A. til at være de Franskes Konge, med Forpligtelse at følge Chartet efter de antagne Regler. Han hedder som Konge Ludvig Philip den Første. (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-08-21
Indenlandske Efterretninger. Den berømte Præstigiateur, Professor Bosco, som nylig er ankommen til Hovedstaden, gav i Torsdags sine første Forestillinger paa Morskabstheatret paa Vesterbro, med et overordentligt Bifald. Da "Dagen, Kjøbenhavnsposten og flere overalt læste indenlandske Blade have optaget Efterretninger om hans overordentlige Kunstnerfærdigheder, og leveret de hædrende Vidnesbyrd, som oplyste Mænd, Dhrr. T. v. Goeren i Wien, Bøtligger og flere have fremsat i tydske Blade, saa vilde det være overflødigt her at gjentage samme.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-08-21
J Moscou gav han 41, i St. Petersburg 29, i Warschau 21, i Hamburg 19, i Berlin 37, i Breslau 35, i Dresden 23, i Prag 21 Forestillinger; overalt vare de yderst besøgte; de ere desuden saa interessante og afvexlende, og Kunstnerens Forhold i det Hele saa behageligt, vidnende om Kundskaber, Smag og Delicatesse, at de overalt maa blive det.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-08-21
J Odense er nyelig vundet 2 Terner af en Enke og hendes Søn, begge paa Tallene 16. 84. 90. Den ene Seddel, besat i alt med 3 Mk. 12 s., hvoraf 6 s. paa Ternen, vandt 435 Rbd. 30 s.; den anden, besat i alt kun med 20 s.,men de 14 s. paa Ternen, vandt 789 Rbd. 76 s.