JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1829-04-02
En kuris Drømmehistorie har nylig tildraget sig i Landsbyen Thorup under Frederiksværks Gods. Trende Brødre, af hvilke de to ere Tjenestekarle, og den tredie Jndsidder der paa Godset, foregive nemlig til een og samme Tid at have drømt, at der i Skorstenen hos en Huusmand i Thorup laae en Pengesum skjult, som tilhørte deres afdøde Farbroder, (Huusmandens Svoger), der som Jndsidder havde været tilhuse der. Drømmerne vidste at fortælle Sagen heelt omstændelig, alle tre angave nøiagtigt Stedet, og En at dem vilde endog vide at Skatten var gjemt i en fiirkantet Æske. De meddeelte hinanden gjensidig deres Drømme, og bleve snart enige om at begive sig, i Følge med en fjerde Broder, en Huusmand fra Carlsminde, der, synderligt nok, intet havde drømt, hen til Stedet, for at faae Sagen undersøgt. Som myndige Arvinger efter Farbroderen skulde de netop hos Huusmanden i Thorup give Afkald paa den dem ved Skiftet efter ham tilfaldne Arv. De vægrede sig herfor, Drømmene kom for en Dag, og, efterat Øvrighedens Tilladelse dertil var erhvervet, anstilledes en Randsag ning i Vidners Overværelse af samtlige tilstedeværende Arvinger. Virkelig fandtes i Skorsteensgruben, under en flad Kampesteen og en Teglsteen, som begge laae ganske løse, en Jydepotte, hvori fandtes 135 Rbd. Sedler indsvøbte i et gammelt Silketørklæde og 12 Rbd. 3 Mk. i forskjellige Sølvmynter i en Skindpung. Sagen kom til Forhør, og nu gav Huusmandens Kone, (hiin afdøde Farbroders Søster) den Forklaring, at hun havde seet Broderen i Anledning af en Bortreise forvare Pengene i Skorstenen, og at han i sin Dødsstund, i hendes Mands Overværelse, havde sagt, at hun skulde have dem, fordi hun havde passet ham saa godt i hans Sygdom; men at hun havde fortiet Sagen ved Skiftet, da hun ansaae Pengene som en Skjænk, der var dette uvedkommende. Manden, der var tilstæde ved sin Svogers Død, vil imidlertid ikke vide det mindste af Sagen, og har hverken da, eller sildigere hørt det mindste om den Pengeskjænk, der saaledes skulde være lovet hans Kone; og de tre Brødre, holde fra deres Side med den største Standhaftighed, ved deres Drøm, og ville ikke taale mindste Jndvending mod det fælleds og samtidige Drømmesyns Sandfærdighed. - Det synes, at et dobbelt Bedrag har fundet Sted ved denne Sag, som ved begge Parters Haardnakkenhed maaskee vil blive vanskelig at opklare.
Aalborg Stiftstidende, 1829-04-02
Kjøbenhavn. Den 22de Marts har et ungt Menneske skudt sig, paa Tømmerpladsen. Han havde været ansat som Fuldmægtig ved et betydeligt Udsalg her i Staden, men var nylig afskediget formedelst indtrufne Misligheder.
Aalborg Stiftstidende, 1829-04-02
Ledige Embeder. Under Generaltoldkammer- og Commerce-Collegiet: Consumtions-Kasserer-Embedet i Hillerød. For Oppebørselerne stilles Sikkerhed, til Beløb 4400 Rbd. Sølv.
Aalborg Stiftstidende, 1829-04-02
Befordringer og Afgang. Under det danske Cancellie: Den 18de Marts er Justitsraad J. S. L. Manthey, Ridder af Dannebrogen, Eier af Hovedgaarden Falkensteen, udnævnt til virkelig Etatsraad.
Aalborg Stiftstidende, 1829-04-02
Under Generaltoldkammer- og Commerce-Collegiet: Den 28de Febr. er J. G. K. Bruun beskikket til paa Kassereren, General=Krigscommissair Harboets An- og Tilsvar, som Fuldmægtig ved Øresunds Toldkasse at deeltage i Kasserer-Forretningerne.
Aalborg Stiftstidende, 1829-04-02
Under Directionen for Universitetet og de lærde Skoler: Den 2de Febr. ere til faste Lærere ved den polytechniske Læreanstalt, beskikkede: Statsraad Professor H. C. Ørsted, Ridder af Dannebrogen og Dannebrogsmand, til Lærere i Physik og tillige til Directeur; Prof. W. C. Zeise i Chemie; Prof. H. G. Schmidten i Mathematik; Lector G. Forchhammer i Chemi og Mineralogie; Prof. G. F. Ursin i Maskinlære; Prof. G. F. Hetsch i Tegning; Mechanicus O. J. Winstrup til Forstander for Læreanstaltens Værksteder, Lector Forchhammer forundt Titel af Professor med Rang efter Rangforordningen af 14de October 1746 5te Klasse No. 3. Randers.
Aalborg Stiftstidende, 1829-04-02
Det andet Hestemarked her iaar var vel ikke saa besøgt, som det første, men faldt alligevel ret god ud, og svarede, med Hensyn til Priserne, omtrent til hiint Et ikke ubetydeligt Antal Heste, hvoraf dog en Deel vare opkjøbte iforveien, gik herfra Sønder paa. Een Hestehandler skal have havt i Commission at levere et Par Hundrede Stykker til den preussiske Regjering. -
Aalborg Stiftstidende, 1829-04-02
Endnu er Skibsfarten ei begyndt herfra, da Fjorden tildeels endnu er tilstoppet med Jis.
Aalborg Stiftstidende, 1829-04-02
Blandinger. J Aarhuus er atter vundet en Terne i Tallotteriet. J Sneum Kirke, i Riber Stift er nylig skeet Jndbrud og Tyveri. Tavlepengene bleve stiaalne, og fra et rødt Fløiels Alterklæde har man fraklipper trende massive Sølvplader, flere massive Sølvbogstaver og Aarstallet 1751.
Aalborg Stiftstidende, 1829-04-02
Døde. Hanne Marie Jürgensen, f. Blicher, 49 Aar; Dorthea Elisabeth, sal. Hyllested, f. Treeld, 61 1/2 Aar; Præsteenke Sophie Chr. Discher, f. Just, 67 Aar; Lovise, sal. Bodt, f. Væver, 59 Aar; William Houghton, 36 Aar; Gjestgiver F. P. Schmidt, 32 Aar; Sophie A. Lambrecht, f. Flechtner; Boghandler Søren Payngk, 69 Aar; Fabrikant ved den kongl. Porcelainsfabrik J. P. Mehl, 60 Aar; Silke= og Klæde Kræmmer Fr. Pierre, 29 Aar, (forlovet); Alle i Kjøbenhavn. - S. G. Clausen, 97 Aar, til Gislingegaard. - J.W. Plenge, Sognepræst til Hirschholm, 42 Aar. - Apotheker Mechlenborg, 78 Aar, i Flensborg.
Aalborg Stiftstidende, 1829-04-02
J Morgen prædiker i Frue Kirke Hs. H. Hr. Stiftsprovst Ridder Stochholm.
Aalborg Stiftstidende, 1829-04-02
Bekjendtgjørelser. At det har behaget den alvise Gud, ved en stille og rolig Død, imorges Kl. 7, efter 14 Dages Sygdom, at bortkalde min inderlig elskede gode Moder, Claudiane Friis, Enke efter afdøde Skomagermester Hoffmann, i hendes 62 3/4 Aars Alder, bekjendtgjøres sørgeligst Familie og Venner. p. t. Aalborg, den 1ste April 1829. A. C. Hoffmann.
Aalborg Stiftstidende, 1829-04-02
No. 2 af Politi= og Underholdningsbladet "den cimbriske Jagttager, udkommer Løverdagmorgen den 4de Dennes. Enkelte Numre sælges ei for Eftertiden, med Undtagelse af Prøvenumret, der fremdeles for 8 sk. Stykket kan erholdes i Stiftsbogtrykkeriet, hvor Abonnements Antegnelse ligeledes behageligst kan skee. De tiltrædende Abonnenter erholde de forhen udkommende Numre. Aalborg, den 2den April 1829. Redactionen.
Aalborg Stiftstidende, 1829-04-02
Et Fortepiano af nyeste Smag, forfærdiget af T. L. Birk, er indsat til Eftersyn for Liebhabere hos Kjöbmand Hollenius i Aalborg, som modtager Bestillinger.
Aalborg Stiftstidende, 1829-04-02
Sæde=Vikker, med og uden Havre, faaes for godt Kjøb i Aastrupmølle hos Thørchildsen.
Aalborg Stiftstidende, 1829-04-02
Et stærk Kaaghjul med Drev, tjenlig til en Vandmølle med enkelt Værk, er for billig Priis tilkjøbs i Aastrupmølle. Til Dhrr. Bogtrykkere samt Forlæggere og Boghandlere, som ville overdrage mig Bøger eller Andet til Boghandelen henhørende i Commission, tager jeg mig herved den Frihed at anbefale mig, og indestaaer for nøiagtigt Regnskab for et Overdragne. Horsens, den 27de Marts 1829. A. C. Foght, Bogtrykker og Boghandler. Bager og Vanmark.
Aalborg Stiftstidende, 1829-04-02
De Herrer, som have udvirket Subscribenter paa den af det Kgl. Nordiske Oldskrift=Selskab bebudede Udgave i dansk Oversættelse af de Sagaer, som angaae Danmark, og ikke endnu have indsendt Anmældelse derom, ommodes om at ville sende samme inden Udgangen af April til Selskabets Secretair Prof., Ridder Rafn i Kjøbenhavn. Register til Forordningen af 3die December 1828 om det stemplede Papiirs Brug, ved Fuldmægtig Unsgaard, faaes for 4 Mk. 8 s. hos Stempletpapiirsforhandler Bech.
Aalborg Stiftstidende, 1829-04-02
Onsdagen den 15de April næstkommende, om Aftenen Kl. 7, afholdes Generalforsamling i Klubben Enigheden. Directionen.
Aalborg Stiftstidende, 1829-04-02
Godt og frisk Raigræsfrøe kan faaes hos Jens A. Nørgaard. 3de hoverlig, rummelige og tørre Pakhuse, beliggende i Hr. Oves Gade, ere underhaanden at faae billig til Leie, naar man behagelig henvender sig til Undertegnede. Jos. Nielsen.
Aalborg Stiftstidende, 1829-04-02
To meublerede Værelser ere tilleie hos A sal. Staugaard.
Aalborg Stiftstidende, 1829-04-02
Hvor en Dreng kan blive antagen i Snedkerlære strax eller til Mai, anviser Stiftsbogtrykkeriet.
Aalborg Stiftstidende, 1829-04-02
Licitation. Onsdagen den 15de April førstkommende i Middagsstunden, bliver, efter Ordre fra det Kgl. Stiftamthuus i Aalborg, paa denne Byes Raadstue afholdt Licitation til Opførselse af en Steenbroe ved Kaarup og en Steenkiste imellem Kaarup og Pedehusene, begge Dele paa Landeveien fra Aalborg til Hadsund, 2de Træebroer Østen for Wisborggaard, paa Landeveien fra Hadsund til Als, samt Hovedreparation paa Træ broen ved Skovhuset imellem Scheelund og Wisborggaard. Overslag og Conditioner ere til Eftersyn hos Undertegnede, Hobroe, den 25de Marts 1829. Muhle.
Aalborg Stiftstidende, 1829-04-02
Auctioner. Tirsdagen den 7de Dennes om Eftermiddagen Kl. 3 Slet bliver i den Kiøbmand Mathias Hoffmanns Stervbo tilhørende Gaard Nr. 275 Lit. B i Jomfrueannegade, ved offentlig Auction bortsolgt 2de sorte Kiøre=Heste, et Sølv pletteret Heste Bringtøi foruden en Deel andre Kiøretøier, en graaebroget Koe, en grønmalet Reisevogn med Agestole, forskjellige Arbeidsvogne, en Kane med Bjørneskinds Tæppe og Næt, en Arbeids-Slæde, Kanetæppe, Klokker og Bielder, m. m., alt ovennævnte Stervboe tilhørende, efter Conditioner som tilligemed Cataloget, ere forinden Auctionen, til Eftersyn paa Cancellieraad, Raadmand Wølfferdts Contoir. Aalborg, den 2den April 1829. Schmidt.
Aalborg Stiftstidende, 1829-04-02
Onsdagen den 22de April, om Formiddagen Klokken 10, bortsælges ved Auction i Nibe hos Hr. Kjøbmand Jespersen omtrent 44 Tønder Korn, af Rug, Byg og Havre, som er indkommen af nogle seqvæstrerede Tiender; Alt efter de Conditioner som paa Auctionsstedet vorder fremlagte. Aalborg Amtstue, den 1ste April 1829. Wesenberg.
Aalborg Stiftstidende, 1829-04-02
Hans Majestæts Konges Jagtrettighed i Als Sogn, Hindsted Herred, bliver, efter Hr. Kammerherre Stiftsbefalingsmand v. Castenschiolds Ordre af 23de hujus, opbude til Bortforpagtning paa 10 Aar ved Auction, som afholdes paa Hellum Hindsted Herreders Tingsted, Hobroe Raadstue, næstkommende 15de April Formiddag Kl. 11. Conditionerne kan nogle Dage før Auctionen erfares hos Undertegnede. Hobroe, den 25de Marts 1829. Muhle.
Aalborg Stiftstidende, 1829-04-02
Efter Begjæring af vedkommende Forliigshaver bliver Mandagen den 27de April næstkommende, Formiddag Kl. 9, og følgende Dage foretaget Auction over endeel Kammerraad 3 F. Just tilhørende Bøger i forskjellige Sprog og Videnske ber, hvoriblandt nogle meget sjeldne, samt over alle Kammeraad Justs udgivne Skrifter med fremtidig Forlagsret i disse og deriblandt til den saa meget brugte Haandbog, saa og over den nuværende Beholdning af fornævnte Skrifter. Auctionen afholdes i Bogtrykkeriegaarden i Viborg og C. taloger kunne fra den 31te Dennes erholdes i den Gyldende ske Boghandel samt hos Dhrr. Boghandlere Brummer i Reitzel i Kjøbenhavn, paa Bogtrykkerierne i Odense, Alborg, Randers, Aarhuus, Ribe og Horsens samt i Vibohos Dhrr. Roedsted og Dons, mod Betaling af 1 M. Tegn pr. Exemplar.
Aalborg Stiftstidende, 1829-04-02
Dhrr. Overlærer Erslev, Literatus Nerents og Be trykker Dons i Viborg ere villige til at besørge Commisse ner, naar bestemte Priser opgives i portofrie Breve. Conditionerne erfares ved Auctionen, hvortil de Lysthavenindbydes. Auctionscontoiret i Viborg, den 21de Marts 1829. Gundelach. Skielgaard. J Henhold til Bekjendtgjørelserne i den Avis No. 35, 38, 40, og 3die, 7de og 11te Marts de Aar, agtes denne Gaard bortsolgt ved en eneste Auction s. efter vedkommende Auctions-Directeurs Bestemmelse afhold paa selve Gaarden Tirsdagen den 7de April næstkommende Formiddag Kl. 11, efter de Conditioner, som ved samme vil blive bekjendtgjorte og forinden ere til Eftersyn saavel paa L. denborg som hos mig selv. Det bemærkes, at de navnlig ere forskjellige fra de, der vare bestemte for Salget und haanden, forsaavidt den af mig tagne Reservation om Boer o. s. v. længere end til 1ste Mai dette Aar aldeles bortfalder. Skjelgaarden, den 24de Marts 1829. C. Hoffmann.
Aalborg Stiftstidende, 1829-04-04
Nyeste Post-Efterretninger.
Aalborg Stiftstidende, 1829-04-04
Russisketyrkiske Krigs-Anliggender. Den russiske Armee var i Begyndelsen af Marts Maaned i fuld Bevægelse mod Donauen og i Særdeleshed drog Kavalleriet og Artilleriet alle Kienderes Opmærksomhed og bifald til sig. Allerede nogle Dage før den 9de Marts vilde man i Wallachiet have hørt heftig Kanontorden fra Egnen af Giurgewo og venter altsaa snart Efterretning om en eller anden Begivenhed. De Puncter, paa hvilke de russiske Troppers Overgang over Donauen dennegang skal bevirkes, angives forskjelligt; man nævner Jsmali ved Giurgewo, Petra ikke langt fra Turnow og Kalefat ligeoverfor Widdin. Jmidlertid kan herover naturligt intet bestemt angives forud, da de til en Overgangs Jværksættelse fornødne Materialier af Tømmer og Tougværk ere tilrede paa ethvert af de benævnte Punkter. J Almindelighed antager man, at Operationerne ville begynde med Angreb paa Silistria og Giurgewo, ligesom den Plan, over Orsowa og Widdin at gjøre et Jndfald i Servien, stedse vinder mere Sandsynlighed. Herpaa er selve Porten forberedt og skal allerede have taget Forholdsregler derimod.
Aalborg Stiftstidende, 1829-04-04
General Schwartz staaer med omtrent 1000 Mand ved Dorochay og venter der en Afdeling af 5000 Mand over Lipany for at sætte sig i Marsch imod Widdin. Noget udførligere lyde dennegang Efterretningerne om de kraftige Foranstaltninger til at møde Angrebet, som træffes fra tyrkisk Side. Siden sin Tilbagekomst til Rammisch-Tschiflik beskjæftiger Sultanen sig med Forberedelserne til sin Hærs Opbrud mod Donauen, som skal være bestemt til den 21de Marts. De nødvendige Anstalter til at sikkre Hovedstadens Rolighed imidlertid, ere allerede indledte. De fleste af Rigets Store og en stor Deel af Befolkningen skal foreløbig ledsage Storherren til Adrianopel, hvor det keiserlige Hovedqvarteer for det første skal henlægges. Som Gouverneur i Constantinopel, bliver en Pascha, formodentlig Seraskieren af, Rumelien tilbage. En Deel af de Rajas, med hvilke Regjeringen maa have et vaagent Øie, og som ved deres Nærværelse desuden bidrage til Dyrtid paa Levnetsmidler, skulle skaffes til Asien. Allerede den 27de Januar skal der ved alle Domstole være oplæst en Firman fra Storherren, hvori det forkyndes Folket, at Krigen skal fortsættes, da Rusland har Tilintetgjørelse af Jslam til Hensigt; at Paschaen af Ægypten Mehemed Ali vilde sende 24000 Mand regulaire Tropper og 50 vel udrustede Skibe, og at enhver Fader, som har 2 Sønner, skulde stille den Ene til Fædrelandets Forsvar. Det heed ogsaa dengang i Constantinopel, at Hæren skulde bringes til 400000 Mand, Besætningerne i Donau=Fæstningerne ikke iberegnede. Angaaende Hærens Opbrud til Adrianopel under Sultanens umiddelbare Anførsel, meddeler en anden Skrivelse fra Constantinopel af 26de Februar, at dette virkelig var fastsat til den 21de Marts, og at denne Hær=Afdeling skal beløbe sig til 150000 Mand. Over 100 Tartarer ere ilede til Provindserne med denne Efterretning, for at bringe den til alle Musselmænds Kundskab.
Aalborg Stiftstidende, 1829-04-04
Det paastaaes almindeligt, at Sultanen endnu stedse har Gjenerobringen af Warna i Sigte. J det Hele har hans Bestemmelse, selv at drage i Feldten, gjort et meget gunstigt Jndtryk paa hans Undersaatter, og bragt selv de knurrende Misfornøiede til Tanshed. Den Foranstaltning, at forskaffe lette Priser paa Levnetsmidler, ved at formindske Befolkningen i Hovedstaden, skulde i Begyndelsen af Marts Maaned gaae ud over ikke mindre end 15000 Græker, 10000 Armenier og 5000 Jøder, som skulde bytte Opholdet i Hovedstaden med Opholdet i Asien, og, hvis de fra Smyrna over Land forventede Korntransporter, ikke ere indtrufne, vil Jntet, selv ikke de christelige Agenters Forbøn for disse Ulykkelige, have kunnet frelse dem fra Forviisningen.
Aalborg Stiftstidende, 1829-04-04
Den 23de Februar skal et Regiment regulairt Jnfanterie være blevet indskibet for at transporteres til Silistria og derfra at marschere til Schuma. 12 Batailloner skulle desuden have samme Bestemmelse. J Arsenalet arbeides ivrigt paa Flaadens Udrustning.
Aalborg Stiftstidende, 1829-04-04
4 Linieskibe, 2 Fregatter og 4 Corvetter ligge nu i Havnen, og i Kanonstøberiet omstøbes gamle Stykker, af svært Kaliber; 80 Feldtstykker ere allerede færdige.
Aalborg Stiftstidende, 1829-04-04
Græske Anliggender. Efter Skrivelse fra Constantinopel af 30te Januar skal den franske Underhandler, Herr Jaubert, betræffende de græske Anliggender, have erholdt et gunstigt Svar af Porten. Det var skrivtligt affattet, men de af Reis-Effendi mundtlig tilføiende Oplysninger ere endnu mere tilfredsstillende: "Porten vil Fred og ønsker, betræffende dens Gjenoprettelse, at komme til en Overeenskomst med Frankrig og England, men kan ikke tilstæde Ruslands Deeltagelse i denne Underhandling; Porten er tilbøielig til at underhandle med de Agenter, som de to førstnævnte Magter maatte ville afsende til Tenedos, Gallipoli eller Prindse Øerne, naar disse ere forsynede med behørige Fuldmagter. Umiddelbart efter deres Ankomst, vil den da ogsaa sende sine Befuldmægtigede og ønsker desaarsag, at Stedet til Sammenkomsten maa blive valgt Hovedstaden saa nær som mueligt. Ved denne Jndvilgelse giver Porten imidlertid ingenlunde Slip paa sine Rettigheder paa Morea, og dens Stilling til dette Land kan kun betragtes som en midlertidig Vaabenstilstand, hvilken den indrømmer for at give Frankrig og England et Beviis paa den gode Stemning, hvoraf den er befjelet.
Aalborg Stiftstidende, 1829-04-04
Over denne Artikel har en Skrivelse fra Syra af 2den Februar en heelt besynderlig Commentar, som formedelst det meget Treffende, den indeholder, fortjener en Plads umiddelbar ved Siden af: "Man kan ikke begribe, at de Magter, som søge at bringe Porten til et Forlig med Grækenland, ikke ville indsee, at den Vei, man gaaer, leder fra Maalet istedet for til Maalet; at gjøre Storherren Forslag, er den sikkre Vei til aldrig at komme til Maalet. Man maa handle uden ham og da vil han indvilge, hvad man har besluttet, thi det er aabenbart, at han ikke kan bryde med Frankrig og England. Man saae allerede, at Mahmud, blot ved de Magters Erklæring, som satte Morea og Øerne under deres særdeles Beskyttelse, saae sig nødt til at indvilge dette Lands mid i for Tiden erklære, at de bestemt og uigjenkaldeligt erkjende Grækenlands Uafhængighed, og Morea, Cycladerne, Attica, Livadien og Negropont for en særegen Stat og at de ville ansee ethvert Foretagende af Porten imod denne nye Stat, for en Krigserklæring, er det da ikke afgjort vist, at Porten vil vige for Nødvendigheden og gjøre Brug af sit Fatalitets Princip, hvor det ikke meere staaer i dens Magt at lægge Hindringer i Veien, Vel kan Storherren modsige sit Divan ved at vægre sig for at antage de ham gjorte Forslag, men han vil ingensinde vove at forkynde Frankrig og England Krig imod Divanets Villie. Folk her paa Stedet, som kjende Portens Politik, ere af den bestemte Formening, at Sagen, naar den først er skeet, ogsaa vil naae sin Endelighed ved Portens Jndvilgelse, men at denne ved en Tractat forud sikkert aldrig vil være at erholde.
Aalborg Stiftstidende, 1829-04-04
Jfølge Skrivelse fra Ægina af 10de Februar have Jndvaanerne af Livadien nyelig tilstillet Præsidenten en Addresse, i hvilken de blandt andet sige: "Endelig foler det ulykkelige Livadien sig befriet fra det tyrkiske Aag. J denne Følelse forglemme vi det udøste Blod, vore Huses Tilintetgjørelse og vore Markers Ødelæggelse; vi forglemme at vore Børn ere myrdede eller slæbte i Trældom; vi have tabt Alt, Eiendom, Hjorde, enhver Besiddelse; ikkun Fædrenelandets nøgne, hellig Jordbund er bleven os tilbage, men Himlen være lovet, den er fri.
Aalborg Stiftstidende, 1829-04-04
England. Verden har paa nye det Skuespil, at see en engelsk Statsmand indviklet i en Duel, for en Fornærmelse, som var tilføiet ham, middelbart paa Grund af hans Stilling som Statsminister. Greven af Winchilsen, havde nemlig ladet indrykke en Skrivelse i Bladet Standart, i hvilken han erklærede, at han ikke længere vilde yde Bidrag til Konge-Collegiet (Kønigs Collegium) med Tilføiende, at han, ved at subscribere, til dette ganske protestantiske Jnstitut, blot var traadt i Hertugen af Wellingtons Fodspor; men nu troede han, at Hertugen kun derfor havde bidraget selv, fordi han vilde skuffe Publicum, betræffende sine sandt Hensigter i Katolikernes Sag. Da dette Brev var kommen til Hertugens Kundskab, forlangte han en Erklæring af Greven, med den bemærkning, at det ved stod denne frit for at unddrage hunt Jnstitut sit Bidrag, men at dette ingen Ret gav ham til at paastaae, at han (Hertugen, havde taget Deel i Subscriptionen af æreløse og strafværdige Bevæggrunde. Denne Erklæring vægrede Greven sig ved at give. Hertugen af Wellington begav sig derpaa den 21de Marts, ledsaget af Krigssecretairen, Sir Henry Hardinge om Morgenen Kl. 8 til Battersen Fields og nogle Minuter efter indtraf ogsaa Greven af Winchilsen, ledsaget af sin Secondant Greven af Falmouth. Hertugen af Wellington skjød først, men feilede, hvorpaa Greven skjød sin Pistol af i Luften. Greven af Falmouth, traadte nu imellem og bevægede Hertugens Modstander, til at give den forhen forlangte Erklæring, hvilken tilligemed Postdagens øvrige Nyheder skal blive meddeelt i Vort næste Blad.
Aalborg Stiftstidende, 1829-04-04
Bidrag til Skildring af Portugal nærværende Forfatning.
Aalborg Stiftstidende, 1829-04-04
J Guldarbeidernes og Voxpousserernes Boutiker seer man ikke Andet end Crucifixer, Helgener og Kroner. Men hvad der giør Massen af Folket meest Skade, er de Feste, Processioner og Valfarter, som uophørligen afbryde dets Arbeider og forhærde dets umoralske og fordærvelige Vane til Lediggang. Man maa heller ikke troe, at de Geistliges Antal, Magt og Rigdom i Virkeligheden er mindre betydelig, end den synes at være. Jfølge Jesuiten Vieyra, gaves der paa hans Tid (1670) 10000 Munke, 30000 verdslige Præster og 15000 Ordenspræster i Portugal, altsaa tilsammen 55000 Jndividuer. Men dette Overslag er sandsynligviis meget for ringe; thi et eneste Kloster, det i Alcobaza, udgjorde paa en Maade en Stad for sig, i det den beboedes af 995 Munke, foruden Huustyendet. Siden den Tid har de Geistliges Antal aftaget; dog er det endnu stedse meget for betydeligt. Vi have en paa Cortes befaling opgjort statistisk Status for os over Antallet af Klostrene og samtlige Geistlige, samt over Beløbet af alle de religiøse Ordeners Jndtægter i Portugal. Af denne Status er det oplyst, at Antallet af Klostrene i Aaret 1822 beløb sig til 402, Munkenes til 5621 og deres Betienter til 628. J Jndkomster havde de 6 253 Milreis, 92618 Alquiras Hvede, 98771 dito Rug, 17171 dito Byg, 30091 Pund Svinekjød og 8032 Pd. Oxekjød, uden at regne Riis, tyrkisk Hvede o. s. v. Deres Viin ansloge de ærværdige Fædre til 22181 Almudas, deres Olie til 3496 dito; desforuden havde de 2000 Høns og 15000 Stykker af andet Fjerkræ Denne Fortegnelse, der er affattet efter Personers Angivelse, som havde den meste Jnteresse af at skjule det sande Beløb af deres Jndtægter for en Regiering, hvilken de betragtede som deres Udsuger, er sikkert langt under Sandheden, og vilde, naar den fordobbledes, sandsynligviis komme denne nærmere.