Jyske Efterretninger, 1783-02-07
Aalborgt den 6. Februar. Hs. Majestæt har under Dato Christiansborg Slot den 20. Januar. sidst allernaadigst udgivet Forordning angaaende Overdaadigheds Jndskrænkning for Danmark, Rorge og Hertugdommene, hvorved giøres vitterligt: Alt ligesom Hs. Majestæt selv med Mishaa haver beEl mærket, og ved Undersøgelse end videre erfaret, at der er i Hs. Majestæts Lande en Overdaadighed, som, ved at forbruge fremmede Sager endog langt over det nødvendige, udbringer til Fremmede Landets Formue, og ved at forøde Landets egne Vahrer, berøver Hs. Majestæt en vigtig Deel, af hvad til Fremmede skal sælges, saa har Hs Majestæt ogsaa laat Mærke til, at Familierne, som dog udgiøre Staten, blive ved saadan Overdaadianed deels udarmede, deels svækkede, hvad enten disse saa selv vælge en deres Kræfter overstigende Praat, eller og de for en Slags Anstændighed nødes til at følge de Rigeres Exempler. For da at standse dette Onde, komme de Kamilier til Hielp, som ønske Lindring, og derved bringe en Tarvelighed tilbage, der kunde være nyttig for Familierne, og paa saadan Maade aavnlig for Staten, at hvad Folk allerede gjedde, kunde saavidt mueligt nyttes af dem, og at ingen god Nærings og Arbeids Vei derved besynderlig skulle lide, har Hs. Majestæt allernaadigst fundet for godt, saaledes som følger, hermed at byde og befale : 1. Det maae herefter ikke være nogen af Hs. Majestæt & kjære og troe Undersaatter tilladt, af Sølv eller Guld at bruge enten paa dem selv eller i deres Huuse, det er ved Selskaber, andet end Daaser, Kaarder, Spænder Ærme- og Hals=Knapper, Uhre Etuis, Skeer, Knive, Gafler eller de saa kaldede Bord=Bestik, samt Lysestager og Sukkerbøsser, Theeskeer, Sukkertænger, og hvad andet smaat kan være ved Bordene, ligesom og Bønder=Bægere og saa kaldte Tomlinger, hvortil endnu kommer Ringe, og hvad Fruentimmer bruge til Øren. og om Halsen, samt hvad Bondestandens Pynt af massiv Sølv kan være, og hvad andet til personlig Brug inden Døre Folk kan have, ligesom og indtil 8 Fade til Bordet, samt Terrinet og Kaffekander for dem, som nu allerede have saadanne, da alt andet til Taffel= og Thee Borde henhørende Guld og Sølv Tøi ei meere skal være tilladt at bruges; dog maae det Sølv, som Løbere og Jægere bære, fremdeles vedblive, og glatte Sølv Knapper i Liberie=Klæder kan være tilladt for dem, som samme vil give. I øvrigt skal alt fremmed Guld= og Sølv Arbeide, som herefter i Hs. Majestæts Lande maatte indføres, være at confisqvere, hvor det forefindes, da derfra intet undtages, uden hvad Reisende enten føre med sig til personlig Brug, eller som virkelig Flyttegods lade indbringe. 2. Alle Sølv- og Guld=Galoner paa nye Klæder, samt Qvaster, og hvad Navn saadant af Guld og Sølv paa Klæder kan have, skal fra denne Forordnings Bekiendtgiørelse være forbudet. Dog vil Hs. Majestæt allernaadigst tillade, paa det ingen skal tage Skade, at enhver kan bære saadanne nu allerede havende Klæder indtil 1. Januar. 1786. Herfra undtages de Uniformer, som Hs. Majestæt selv kunne befale og bestemme, af hvem de maae bæres, eller og allerede haver befalet for visse Personer i Hs. Majestæts virkelige Hof= og Militair=Tieneste staaende, og som ingen anden maae fordriste sig til at bære. 3. Brodeerte Klæder, være sig med Guld, Sølv eller Silke, maae ingen Mandsperson fra 1 Februar. 1783. lade sig giøre, da de kan opslide dem de have allerede, indtil 1. Januar. 1786. Det samme gielder og Chaberaqver og Haanddækkener til Heste. Dog for at de, som hidtil enten have beskiæftiget sig eller næret sig ved Broderiet, ikke skal tabe aldeles dette Arbeide, vil Hs. Majestæt allernaadigst tillade indtil videre, at Fruentimre, maae bære Broderie af Silke, naar det, hver Gang et Stykke, lidet eller stort, her er blevet færdigt, efter foregaaende Beviisliggiørelse og behørig Attest og sammes Forfærdigelse her i Landet, bliver stemplet i Hs. Majestæts Residentz=Stad paa den anordnede Halle; men i de andre Kiøbstæder saavelsom paa Landet, foranstaltes saadan Stempling af vedkommende Embedsmænd, som Politiets Administration af Hs. Majestæt allernaadigst er anfortroet, da Stemplet bliver Hs. Majestæts allerhøieste Navn i Chiffre med Aarstal og Omskrift: Til Brug. J øvrigt tillades det Fruentimmerne indtil 1. Januar. 1786. at kunne bære de broderede Klæder, som de nu have. 4. Alle Klæder og Klædestykker af Brocade, eller hvori Guld og Sølv er indvævet, ligesom og alt hvad med fremmede Steene er indfattet, være sig ægte eller uægte maae tilligemed ægte og uægte Perler ikke bæres eller sees paa nogen efter den 1. Januar. 1784. Dog undtages som sædvanlig de af kostbare Steene gjorte Præsenter, hvormed Hs Majestæt og det Kongelige Huus kan have nogen benaadet. Fra bemældte 1. Januar. 1784, maae og al Brug ophøre af Plumager og alle fremmede Kniplinger, ligesaa og alle saa kaldte Points. Men lader nogen af Steene, som falder i Hs. Majestæts egne Lande, noget forarbeide, skal det med Attest kunde bevises, at det virkeligen herer gjort af Landets egne Steene. 5. Al ægte Forgyldning eller Forsølvning saavel paa Vogne, som paa Meubler og i Huusene, maae fra denne Forordnings Publikation ei meere giøres, eller af nogen bestilles. 6. Alle Knapper til Mandfolk Klæder, de af Hs. Majestæt befalede Uniformeer allene undtagne, skal for alle herefter forarbeidende Klædestykker være enten af Tøiet, eller og her gjorte Silke og Kammeelhaars Knapper. De gemeene Bonde=Knapper maae allene beholdes. 7. Hs. Majestæt tillader Mandfolk at bære til 1. Januar. 1786, hvad Klæder, som de af Silke og Fløiel nu kan have, og saadanne som de nu ere, for saavidt som foregaaende 4 Post det ikke indskrænker; men det skal fra bemældte Dag af være Mandfolk forbudet at bære, og fra denne Forordnings Publikation at lade giøre Kiøler eller Overkioler af Silke eller Fløiel; dog tillades, for Hs. Majestæts Fabrikers Skyld, dette Kiøn at bære indenlands gjorte Silke Underklæder og Strømper, ligesom og Underfoeder af Silke, men Fløiel skal aldeles herefter være Mandfolk forbudet. Saa maae og alle Silke Tørklæder, som ikke kan toes, ei meere bæres. Men ligesom dette Forbud ei angaaer Manchester og andre Bomulds Tøier, saa strækker det sig ei heller til de saa kaldte halv Silke og Linned, og halv Silke og Bomulds, samt halv Silke og Uld, og halv Silke og Floret. Tøier, hvilket alt, naar det beviisligen her er gjort, maae, som tilforn, være tilladt at bæres. 8. Fra 1. Januar. 1786, bortfalder ganske al Brug af Pelsværk til Border og Stads Klæder. Derimod til Overkioler og for Varme bruges derefter allene indenlandsk Pelsværk, og af fremmed allene det saa kaldte Graaværk. 9. Tienere ved Hs. Majestæts Embedsmænd og andre maae fra 1. Januar. 1786 af Silke intet bære uden Haar punge, Pidske, Halsbaand og Strømper. Tienestepiger, fra samme Tid heller ikke af Silke, undtagen Kaaber og en sort Silke Kiole. 10. Fra 1 Januar. 1786, maae paa Fruentimmer, glæder ikke bæres andre Garniturer end af Tøiet, eller naar de ikke ere deraf, da ei til høiere Priis end 16 Rdlr.