Aalborgs Stifts Adresseavis, 1826-01-12
J Søe-Etatens Hospital i Nyboder have i afvigte Aar 1154 Personer været indlagte til Cuur og Pleie; af disse ere 1053 udgaaede som restituerede og 58 Døde, altsaa tilbage ved Aarets Udgang 43 Syge. J Stiftelsen er født 4 Børn. ne Rendsborg, den 27de December. ød, Det herværende Publicum, der næsten daglig har Lejomlighed til at anbringe Penge, for at see allehaande HocusPocus, er i tvende Dage af denne Uge i store Skarer ble forset lokket ud af Porten, for at see en Løber, Personen, inter egentlig Matros, og har i flere Aar tjent paa de engelske rø=Floder, men er udentvivl Mester i sin nye Kunst, han setilbyder sig at løbe fra Rendsborg til Slesvig i 1 1/2 Time, la- og vil ankomme tidligere end en Rytter, der paa Halvvejenandexler Hest. At dømme efter hvad han her har indtaget, ed lønner Kunsten rigelig sin Mand, men den lover sin Dyr in ker hverken Sundhed eller Alderdom. - Under de sidste haarde Storme fra Østen bleve 3 Fæstnings-Slaver, under en Soldats Bevogtning, beordrede at bringe nogle Materialier over Eideren i en Baad. Allerede nærmede denne sig Landet, da den voldsomme Bølgegang fyldte og kantrede den. Een af Slaverne, en dansk Matros, saae Soldaten synke, og i den øiensynligste Livsfare. Da han var en god Svømmer, greb han øjeblikkeligen Bevogteren, og havde den Glæde at bringe denne, der allerede havde tabt Bevidstheden, til Landet. Derpaa kastede han sig atter i Bølgerne og reddede sine tvende Staldbrødre, der havde klamret sig fast til Baaden. Soldaten blev bragt til Hospitalet og var snart uden Fare. At vor ædle Regering vil vide, at belønne en saadan Daad, saa sjelden i denne Classe af Mennesker, kan ikke drages i Tvivl. - J dette Aar har endelig ogsaa Rendsborg, liig de fleste andre større Stæder i Riget, erholdt en Kirkegaard uden for Porten. Skade at denne Kirkegaard kun er bestemt for Alt stadens Beboere, og at de tvende Menigheder ikke have kunnet enes om at anlægge en fælles, hvorved betydelige Omkostninger vilde spares, og flere Synderligheder, grundede i de locale Omstændigheder, vilde undgaaes. Kirkegaarden har faaet sin Plads langs med den store Landevei, hvilket neppe er dens rigtige Sted, og da den ligger meget nær ved Fæstningsværkerne, samt er forsynet med svære Jndhegninger af Steen, danner den en formelig liden Fæstning imod Fæstningen, hvorfor tillige dens Existence i paakommende Tilfælde synes at vilde blive udsat for Fare. Dens indre Jndretning er højst simpel. Som paa andre Steder have ogsaa her de Militære og Jøderne først givet Exemplet med at anlægge Kirkegaarde uden for Porten. -Med det kommende Nytaar ville Rendsborgerne see et gammelt og meget vigtigt Ønske gaae i Opfyldelse. Hidtil bleve Fæstningens Porte hver Nat omhyggeligen tillukkede om Vinteren, endog i den lange Tid fra Kl. 8 om Aftenen til Kl. 5 om Morgenen, og saaledes al Færsel paa den store Landevei, til megen Ubeqvemhed for de Reisende, og til betydelig Skade for Handel og Vandel aldeles spærret, fra den 1ste Januar af ville nu Portene bestandigen blive staaende aabne for Alle og Enhver, dog saaledes at Vogne erlægge passende Spærrepenge. Det er Stadens høje Governør og dens virksomme Præsident, som man har at takke for denne ogsaa blot med Hensyn til Byens Opkomst vigtige Foranstaltning.