Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1742-11-01
For at fornøye Publicum meddeeles en kort Bestrivelse over den navnkundige Stad Praag, saaledes, som den var i Stand, førend den Østerrigske Successions Kriig begyndte 1741. Praag, en af de skiønneste Stæder i heele Europa, og Hovedstad i det Kongerige Bøhmen, er bygt Anno Christ, 722. af den berømmelige Bøhmiske Fyrstinde Libussa, midt i Landet ved Floden Muldan. Den bestaaer af 3 Dele, 2.) Den gamle Stad. 2.) Den nye Stad og 3) Den liden Stad eller liden Side. Dens Omkreds befatter 3 Tydske Mile. Den er For November Maaned. er bygt paa 7 Bierge. Jndbyggernes Mængde er saa stor at man alleene haver kundet regne 50000 Lediggængere. Der Flofindes meere end 100 Kirker og ligesaa mange Paladser. den Muldau løber midt igiennem Byen, paa den eene Side af bemeldte Flod ligger den gamle og nye Stad, paa den anden Side den liden Stad. Over Floden er en kostbar Broe bygget af udhugne Steene, som hviler paa 18 Pillere, og haver 2 sterke Taarne ved hver Ende, den er 35 Fødder breed, og 1770 lang. Ved begge Sider paa denne Broe seer man herlige Statuer, iblant hvilke den hellige Johannis Nepomuceni Statue af Kobber er den prægtigste, som er opreyst ham til Ære, fordi han for sin Gudfrygtigheds og retsindige Tausheds Skyld blev druknet i Muldau af Kong Wenceslao Anno 1338. J Floden ligger en liden Øe, som kaldes Venedig. Om den gamle Stad. Den ligger ved Muldau, haver mange Indbyggere, høye Bygninger, men snevre Gader. Her ere 2 Slotter, hvorpaa de gamle Fyrster have resideret, som kaldes Tein og det gamle Slot. Den største Zirat, som den gamle Stad haver, er det berømmelige Academia Carolina, som Keyser Carolus IV. haver anlagt 1347. Førend den Hussitiske Kriig begyndte, studeerte ofte 40000 Studentere derpaa, men nu findes der ikke over 6 a 8000. Jesviterne have og et prægtigt Collegium. Jligemaade er der et Fængsel, hvor Kong Wenceslaus, efter sin Afsættelse haver siddet. J denne Deel boe og Jøderne, som have 9 Synagoger, og ofte have beløbet sig til 30000 Mænd Om den nye Stad. Den ligger uden omkring den gamle, haver skiønne Bygninger, brede Gader og mange kostbare Hauger. Det merkværdigste i denne Stad er Slotter Wischerad eller det høye Bierg, det ligger paa en høy Klippe, er vel ofte meget ruine tel, og bliver maaskee aldrig sat i fuldkommen Stand, dog haver det endnu en god Fortification og et considerabelt TøyhuusLige. Aar 1742. Lige over for Wischerad, en halv Miil uden for Byen, seer man endnu Rudera af Slottet Diewyn, som er bygget af Wlasta, Fyrstindens Libussæ Hof=Dame Anno 736. Denne Dame vilde efter Fyrstindens Libusse Død, af Had til Mandkiønnet, stifte en Amazonisk Republiqve i Bøhmen. Hun havde en Hob stridbare Fruentimre under sin Commando, og ombragte adskillige af Hertug Premislai Hof Cavalleerer, men blev omsider dræbt med sit Anhang og Slottet ruineret. (See PraagsBeskrivelse paa Tydsk, udgivet af D. Carl Adolph Redel in 80. pag. 306.) Om den liden Stad. Denne er den ældste af dem alle 3. Den berømmelige Bøhmiske Fyrstinde Libussa haver lagt Grunden til den; thi fordum var der en Skov paa det Sted, og til en Erindring derom, seer man endnu et grønt Træe, som er over 1000 Aar gammelt. Staden ligger deels paa et Bierg, deels i en Dal. Bierget kaldes i Almindelighed Radschin, men ellers bestaaer det af 3 Dele, 1.) det Kongelige Slot, 2.) Radschin, 3) Strohof. Det Kongelige Slot haver Kong Uladislaus IV. bygget Anno 1485. og alle følgende Konger have resideret derpaa, og Anno 1723, residerede Keyser Carl VI. og Keyserinde Elisabeth paa samme Slot, da de bleve kronede i Praag. Den største Raritet ved denne herlige Bygning, er en Sal, 100 Skrit lang og 40 Skrit breed uden Piller. Landets Stænder og Regierings Collegia samle sig endnu her. Man seer her det Vindue, hvoraf 3 Bøhmiske Catholske Herrer bleve udkastede af Protestanterne Anno 1618. (hvilket var en Begyndelse til den 30 Aars Kriig.) Høyden af samme Vindue er 30 Alen, og til en Amindelse derom, staae endnu 3 Statuer paa Pladsen. Paa dette Slot staaer og den store Ærkebispelige Cathedral-Kirke St. Viti, og derhos ere 2 Capeller bygte St. Wenceslao og Adalberto til Ære. Uden for Slottet haver Ærkebispen af Praag et prægtigt Palais, og de Reliqvier, som forvares i Dom Kirken, ere utallige. J denne Kirke bleve Key Rad ser Carl VI og Keyserinde Glisabeth kronede 778. For November-Maaned. Raadshin i sig selv staaer tet hos det Kongel. Slot, og er ligesom en Forgaard til det, der vises det Sted, hvor den Bøhmiske Fyrstinde Drabomfra skal være opsluget af Jorden, Strohof, et herligt Stift af Præmonstratenser Orden, der vises det Sted, hvor de Svenske brøde ind og bemægtigede sig den liden Stad den 26 Julii Anno 1648. Lige over for Strohof, en halv Miil uden for Byen ligger det vidt bekiendte hvide Bierg, hvor det første Feltslag i den 30 Aars Krig blev holdet imellem Keyser Ferdinandi 2di og hurfyrsten af Pfalz Friderici 5ti Armeer, hvori de Pfalziske tabte 6000 Mænd, og maatte forlade Bøhmen. En fierding Vey uden for Sand-Porten ligger den Skov Skarka, som nu er besat med Viintræer. Denne Skov haver sit Navn af en af Wlaste Jomfruer, som sammesteds med stor Listighed ombragte en af Hertug Premislai Cavallerer ved Navn Ctirad. Han skulde reyse efter Premislai Ordre til Landsbyen Kopanni, dette fik Wlasta Tidende om, og sendte 50 af sine udvaldte Jomfruer, med Ordre at ombringe ham med List eller Magt. Iblant disse Jomfruer var Skarka, hun loed de andre binde sine Hænder og Fødder, hænge et Jæger=Horn paa sin Ryg og legge sig i en stor Skov, hvor igiennem Ctirad skulle reyse. De andre satte en stor Flaske Miød hos hendes Side, og skiulte sig i Skoven. Da Ctirad reed ind i Skoven, saae han, at denne Jomfrue laae med bundne Hænder og Fødder, og græd bitterlig, han holdt da stille, og spurte hende, hvem hun var og hvorledes hun var kommet derhen paa saa elendig en Maade hun svarede: at Wlaste Jomfruer havde overfaldet hende, og dersom han vilde løse hende, ville hun fortælle ham alle Ting. Han stoed af Hesten og løsede hende derefter satte hun sig ned og fortalte ham, at hun var Mohoslat Dotter fra Oskorhim var udgaaet med sin Fader paa Jagt, og forvildet i Skoven, der var hun faldet i Wlaste Jomfruers Hænder, hvilke forlode hende formedelst et Raab, som de meente at være fra hendes Faders Folk, den Mod hun havde med sig pleyede hun at vederqvæge hendes Fader med, naar han var træt af Jagten. Hun bad ham sætte sig ned og smaae den, af denne Drik mistede han gandske sin Styrke og efter hendes Begiæring blæste i hendes Jagt-Horn hvorpaa de andre Jomfruer omringede ham, og førte ham til Slottet Diewonhvorde dræbte ham. (Ste Redels Beskrivelse om Praag paa 292.