JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1794-04-28
Udskrivt af Protokollen, holdet paa Stockholms Slot den 9de April for Hs Majestæt Kongen, Hs. K. H. Hertugen af Søvermanland, og Hs. K. H. Hertugen af Ostgotland, i Nærværelse af Hs. Excellence Hr. Rigsdrost Grev Wachtmester; Hs. Excellence Hr. Rigskandsteer Friherre Sparre; 68. Exellence Hr. Præsident Friherre Kurk, Ho Exillence H. Præsident Friherre Reutenholm; General Ma for og General Adjutant Friherre Cederstrøm, Justitscandsler Lode, Stats=Secretair Rosenblad. Hs. K. H. Hertugen af Sødermandland behagede at at tilkiendegive, hvorledes ved Forsynets særdeles naadige Beskikelse, egenhændige Breve og Beviser vare faldne i Hs. K. H. Hænder, som paa det tydeligste oplyste den rette Sammenhæng af det Forræderie og de for Riget fordærvelige Anslag, hvorved Hs. K. H. i afvigte December Maaned var bleven foranlediget til at lade adskillige Personer arrestere. Disse Beviser lagde for Dagen, at før dette havde Overstatholderen Generallieutenant m. m. Friherre Gustav Mauritz Armfeldt saa ganske forglemt sin Ære, sin Troeskab og Pligt mod Kongen og Fædreneland, at han havde villet indkalde i Riget en udenlandsk Magt, i den Hensigt, at fuldkaste Rigets lovlige Regiering og opofre Medborgere, for selv at kunne tage Deel i Regieringen, og saaledes formedelst sin egen umættelige Begierlighed og fordærvelige Hensigter berøve sit Fædreneland dets ældgamle Selvstændighed og Frihed. - Baron Armselts egenhændige Plan udviste, at han var gaaet saavidt i sin Misgierning, at en udenlandsk Flaade skulde have ankret i Hiertet af Riget, for i denne Hovedstad med Magt at udføre hans forræderske Anslag. Blandt disse Papirer laae ogsaa forvaret den Brevvexling, som han til Planens Udførelse havde ført med den udenlandske Magt, samt med den anklagede Frøken Rudenskjold, den Kongl. Secreborg. tair Chrenstrøm og fleere i dette Forræderie Medskyldige. Næst den første Pligt, at ære og takke den høiste Gud, hvis forunderlige Omsorg og Beskyttelse Hs. K. H. ved denne Leilighed saa mærkelige har sporet, ansaae Hs. K. H. det for den anden, at underrette Hs. K. Majestæt om den Fare, hvorudi Høistsammes Arvethrone som i saa mange Aarhundrede har ved den Høiestes Haand og de svenske Undersaatters Mod været vedligeholdt og beskyttet fra udenlandsk Aag, svævede, og og hvor besynderlig den derfra var bleven frelst. - Hs. K. H. lod derefter fremvise og oplæse de forskiellige Breve og Beviser, som tilstrækkelig bestyrkede det ovenmeldte - Hs. K. Majestæt behagede at tilkiendegive sin Taknemmelighed og Erkiendtlighed for den særdeles Troeskab, Ømhed og Omsorg, som Hs. K. H. fra den første Tid af sit Formynderskab havde viist mod Hs. Majestæt og hans kiære Undersaatter, og føiede til, at intet Forsøg, havde været mægtigt til, at berøve Hs. Majestæt denne Overbeviisning, eller hans Kierlighed og Hengivenhed for sin ømme Formynder.
Jyske Efterretninger, 1794-04-28
Samme Dag berettede Hs. K. H. end videre, at det, som i Besynderlighed bekymrede og smertede Ham, var, at iblandt Handlingerne fandtes fleere Breve af Hs. K. Majestæts Gouverneur, Hs. Exellence Hr. Grev Gylden stolpe, som udmærkede en hemmelig Fortroelighed med Baron Armseldt, en Deeltagelse i hans Misfornøielse med Hs. K. H. Bestyrelse, og en ikke usikker Kundskab om, at Baron Armfeldt omgikkes med skadelige Anslag. Efterat Hs. K. Majestæt i Naade havde erklæret, ikke at ville være overværende i Fornøret med Grev Gelden stolpe, og derfor var gaaet ind i et af Hs. K. H. mindre Værelser, blev bemeldte Greve fremkaldt. Hs. K. H. lod derpaa Greven vide, hvorledes den for nogen Tid siden opdagede Conspiration var ligesom ved Forsynets Beskikkelse bleven fuldkommen oplyst i sin Sammen æng.
Jyske Efterretninger, 1794-04-28
Hs. K. H. saae i sammes Opdagelse med den inderligste Taksigelse og Ærefrygt den allerhøieste Guds kraftige Beskyttelse over det svenske Kongehuus og Folk; men fandt derhos med særdeles Uroe og Bekymring, at en Mand som af tvende afdøde Konger havde nydt en udmærket Naade og Agtelse, som af den Kongelige Familie havde oppebaaret bestandige Tegn paa Yndest og Fortroelighed, og som under Hs. K. H. Bestyrelse havde erfaret store Velgierninger for sig selv og sin Familie, var indviklet i et saa grovt Anlæg. Det kom Hs. K. H. heel uventet for, at Greven dette uagtet, havde kunnet glemme sine dyre Pligter, og saaledes misbruge den udmærkede Fortroelighed en afdød gader havde sat til ham i Henseende til sin Søns, en ung Konges Opdragelse, at han har blandet sig i Anlæg mod Kongehuusets Vel og Rigets Selvstændighed, hvortil Grev Gyldenstolpes cgenhændige Brev, som nu blev oplæst, tilligemed fitere Omstændigheder, gave store og betydelige Formodninger. Grev Gyldenstolpe lod sig i Begyndelsen mærke med, at dette Brev vel lignede meget hans Haand, men at det dog kunde være uvist, om han havde skrevet det. - Paa Hs. K. H. Forestilling om, hvor svag denne Jndvending var, lod Dreden den strax fare, med det Yttrende, at han, saaledes faldt Ordene, ofte havde skrevet det, som han ei selv tænkte, for at holde Daren Armfeldt ved got Humeur. - Hs. K. gjorde Grev Gyldenstolpe de meest rørende Forestillinger om hans strafværdige Opførsel, og foreholdte Greven, at han dog ikke var frie for den Beskyldning, at have villet opvække hos Kongen, omendskiønt Hs. K. H. havde al Aarsag til et lade Lo Mistanke om Hs. K. H. Hensigters Reenhed. - Og vens Strenghed overgaae Geeren, saa vilde Hs. K. H. dog, i Henseende til Hs. Majestæts udtrykkelig yttrede Forbøn og den ømme Rørelse Cirevens Forbrydelse skulde foraarsage en ung Konge, (Anledninger til Naade, som Hs. K. H. Hierte ikke kunde imodstaae, eftergive Lovens Kraft, og forskaane Greven fra andet Ansvar for hans Forbrydelse, end at han strax forlader det hos Kongen havende Gouverneur-Embede, og inden nogle Dage begiver sig fra Hovedstaden, opholder sig herefter paa Landet, og ikke søger store Samqvem og Forsamlinger. Grev Gyldenstolpe yttrede sig med, at han uden Savn forlød sit Embede, og udbad sig, at maatte aflægge hos Hs. K. H. sin underdanigst Taksigelse og kysse Hans Haand for den naadige og milde Maade, paa hvilken Hs. K. H. have behandlet ham i denne Sag. Hvorpaa han af traade. Noget om de Canariske Øer.
Jyske Efterretninger, 1794-04-28
Efter en Beskrivelse over de Canariske Øer af det franske i Sprengels og døesters Bidrag til Kundskab om Folkeslætter og Lande bestaaer denne Samling af Øer af følgende: Langerothe, Forteventur, Gomera, Ferro, Canaria, Palma, Tentriffa; efter det i 1787 skeedte Mandtal, var der paa de Canariske Øer 169285 Siele, Lonzerote har 28 beboede Steder og 7217 Jndvaanere; Forreventura har 33 beboede Steder og 7362 Jndvaanere, Gommera har 49 beboede Steder og 6351 Jndbyggere. Den vigtigste Produer er Silke, og alle de Frugter, Spanien frembringer, findes ogsaa her. Canaria har 172 beboede Steder og 33 14 Jndvaanere, og dens fornemste Produkker ere Olie, spanske Frugter og Silke, Palma har 50 beboede Steder og 17581 Jndvaanere. Landets Produkter bestaaer i alle Slags spanske Frugter, og Silke og 3000 Arob. Sukker. Tenerissa har 19. beboede Steder og 60218 Beboere, og frembringer 20,22000 Pider Viin af 40 Arøber, hvoraf Halvdelen, er Malvisir, 1000 Arober Silke og alle spanske Frugter. Hovedstaden paa alle disse Øer er Paling. Paa alle O erne finder man Hvede, Rug, Havre og Belgfrugter, Viin, Arseille, Drageblod, Oxer, Sviin, Bukke og Faar. Jnsulanerne drive Handel med hinanden og især med Tinerissa. Den største Deel af Viinhandelen drives paa St. Croix eller la Pige; der maae ei udføres meere end 1000 Td. En Handels-Gren for de Canariske Øer er ogsaa Filtrier=Steen, hvoraf Stykket koster 7 L. 8 S., og de bedste komme fra Canaria.
Jyske Efterretninger, 1794-04-28
Danzig, den 4de April. Told- og Accise=Direktionen her har besluttet, i Hemeende til Danzigernes Skibsfart, at saavel de indkommende som udgaaede Danziger Skippere skulle forevise Directionen deres Skibsdocumenter, og ved Afseilingen forbinde sig til, er at gaae til Frankrige eller underveis indtage nogen Ladning til Franterige, og da de ved Hiemkomsten skulle giøre Regnskab far hvor de have været i den Tid de have været borte, hvilket Direktignen nøie vil undersøge og tillige beregne Tiden de høre været borte.
Jyske Efterretninger, 1794-04-28
Den 5te April.
Jyske Efterretninger, 1794-04-28
Udførselen af Krudt er atter forinden. Tolde og Accise=Direktionen har ladet bekiendtgiøre, at alle herefter ankommende pohlske Fartøier med Lærreder, skulde udløsses førend de maae faae Tilladelse at løbe ind i Havnen.
Jyske Efterretninger, 1794-04-28
Leverpolsk Salt er forbuden til Jndførsel.
Jyske Efterretninger, 1794-04-28
Madrid, den 26. Martii. Græven af Aranda er forvist for denne Hovedstid, og befalet at begive sig til Jaen i Andalutten, Hans Papirer ere forseglede. Commanden over Armeen i No stillen som General Ricardos førte, er nu overdragen i Gieneral O' Reilly eftersom General Nicordos er paa sinTilbagerelse til Armeen død underveis. - J det ganske Rige vorder Indqvarteringen paa det ivrigste fortsat.
Jyske Efterretninger, 1794-04-28
Paris, den 11te April. Endnu søger Robertspierre at giøre sin Jndflydelse immer meere uindskrænket og at befæste sig anseelse paa det mueligste. - Strænghed og Skræk udver Dagens Orden. En stor Mængde Menneskeer ved lige at være et Offer for de Nisfornøiedes Grandsætning og det er nye mueligt, at der i Paris om den sid findes fuldkommen Enighed til Nationens Lyksalighed under dens nu værende Bestyrere, saalænge ingen Orden, indføres, og ingen Love udøves, den grusomme Partie aand voxer, Anarkiet drager Aande, Dekreter kuldkaste Dekretter, og det ene Partie strider imod det andet. Dette er korteligt alt hvad herfra kan meldes, uden allene dette, at de nu værende Fangers Antal beløbe sig til Kiøbenhavn, den 21. April Fra Stadens Raadstue er den 15de April d. A. bekiendtgjort: At, som det ved Rescript til Magistraten af 21. Junii 1765, der ved Placat af 26de i samme Maaned er bleven bekiendtgjort, allernaadigst er befalet, at alle de, som reise herfra Staden udaf Landet, skulde være forsynede med vedkommende Øvrigheds Pas, samt derhos forbudet Skippere eller andre, at imodtage til Udførsel saa danne Reisende, uden sligt Pas, under Straf af 10 til 500 Rdlr., efter Omstændighederne; men det desuagtet skal være indtruffer, at en hertil ankommen Fremmed er udpasseret herfra til et fremmed Sted, uden at være forsynet med behørig Pas, saa har det allernaadigst behaget Hans Kongelige Majestet, for at forebygge saadan Uorden for Fremtiden. ved Rescript til Magistraten af 11te i denne Maaned. at anordne og fastsatte, at erhver herfra Staden afgaaende Skipper, som medtager Passagerer, skal under den i Placaten af 26de Junii 1765 fastsatte Mulct, af 10 til 50 Rdlr. være pligtig førend sin Afreise, at indlevere i Toldbod=Vagten en Fortegnelsen suplo over samtlige med ham herfra afgaaende Passagerer, af vilke Fortegnelser den vagthavende Officeer skal beholde den eene, og tillige med Rapporterne indsende samme til Commandantskabet, hvor den skal bevares, for i paakommende Tilfælde at kunde udleveres, hvorimod den anden skal tilbagegives Skipperen med den vagthavende Officeers Paategning, at en ligelydende er indleveret hvilken Kongelige allerhøieste Befaling til alle Vedkommendes Efterretning herved bekiendtgiøres. Aalborg, den 28 April.
Jyske Efterretninger, 1794-04-28
I Gaar bleve af den tilvorede Ungdom af begge Menigheder, confirmerede i Budolphi Kirke 44 Drenge i Piger; i Frue Kirke 14 Drenge 11 Piger. Tilsammen af begge Kiøn 105.
Jyske Efterretninger, 1794-04-28
Afsagte Domme i Høiesteret. Procurator David Friderich Schiøtz, ctr. Justitsraad Ole Tønder Lange. De af Procurator David Friderich Schiøtz i hans til Høiesteret udtagne Hoved- og Continuationestevninger, samt i Jndlægget af 18de October 1793 imod Justitsraad Ole Tønder Lange fremførte ærererige Sigtelser og Paastande bør døde og magtesløsent være, og ei komme denne til Fornærmelse paa Ære, gode Navn og Rygte i nogen Maade, men Justitsraad Lange bør for Procurator Schiøtzes ubeføiede Tiltale i denne Dag fri at være.
Jyske Efterretninger, 1794-04-28
Hvorimod Procurator Schiøb, for hans berudi udisse skammelige og larstridige Forhold, bør bøde 100 Rdlr. til Vor Frelseres Kirke og betale ligesaa meget til Justitskassen. Denne Processes Omkostninger betaler Procurator Schiøtz til Justitsraad Lange med 900 Rdlr. Saa betalet han og til Justitskassen for nødig Trette 24 Rdlr. og end videre til samme Kassa 5 Rdlr. o. 180. Procurator Rotbøll, som befalet Actor, c. Birkedommer H. Møller; Sagen var denne: at fornævnte Birkedommer Henrich Møller havde forledet nogle af mi afg. Procurator Lund, udi een imellem denne og Lars Oster Hansen af Skive svævende Sag, til at mode ved Salling Herreders Ret den 18 Mai 1819 indstevnette Vidner, til ikke at møde ved bemelte Ret m.v. Han er derfor ved Nørre Jyllands Landstingsdom af 21 September 1791, der stadfæster den foregaaende Birketingsdom af 6 October 1790 (hvorveder døent: at Vinkedommer Møller bør, for hans utilbørlige og nanstændige Forhold, bøde til Justitskassen 30 Rdlr. og ligesaameget til giendt Herreds Fattigkasse, samt betale til Actor Procurator Stabel for Umage, Reiser og Omkostainer, 34 Rdlr., til Sættedommeren Bye- og Herredsskriver Sveistrup 35 Rdlr. tilligemed det stemplede Papiir og Skriverløn, og endelig til Justitskassen 5 Mk. 4 s., men i foriat frifunden for Actors Tiltal i denne Sag tilfunden end videre at betale Actor i Salario for Sagens Udførelse ved Landstinget 300 Rdlr., samt stemplet Papiir og Rettens Gebyr efter billig Regning, til Justitskassen 6. Rdlr. 4 Mk., og som en Følge heraf 2 Rdlr. 4 Mk. til Domhuset efter Placaten. Dom: De ergangne Domme bør ved Magt at stande. Gang for Skoledsen i Blenstrup. 2) fordum Tid man faae et Piger spinde, For de var tolv, ja storten, sexten Aar; ke Ungdoms Aar man saae unyttig svinde. Nu Nie Aars=Piges Rok saa hurtig gaaer. Man Drenge saae paa Bænkene at sove, Ja Klokken syv de gik i deres Seng, Og søvnigt gik det naar de kom fra Hove, Nu strikker nok saa fiin en Syv=Aars Dreng. Om Skolegang var ikke stort at sige, Man lærte udenad fra Dag til Dag; Og den, som da ei høiest kunde skrige Han fik bestandig Skiænd og haarde Slag. Thi maatte stakkels Børn til Skolen nødet, Stem kom de der, og gik med Frygt og Tvang. Men vi, vi aarle her ved Skolen mødes, Og gaae herind med Lyst, med Frydesang. Hvem have vi at takke for den Glæde, At vi i Skolen nettig Kundskab faae? Hvo gjorde det, at vi ei Øine væde, Naar Fader vil, vi skal til Skolen gaae. Og at vi gaae, naar Læsetid har Ende, Hen til vor Rok, vort Strikketøi med Fryd, Og der den Lærdom paa os selv anvende, At Mennesket er skabt til Fliid og Dyd. At Moder kan beholde sine Penge. Som hun saa tidt til gamle Koner gav Og sige: See dog Faer, de flinke Drenge, De taske Pigebørn, det gaaer ret brav. Vort Herskab har beviist os denne Naade, Det herlig Anstalt for os føiet har. Gud, lad det længe - meget lenge raade! Vort Gavn dets Øiemed jo stedse var. Dets Godhed skal os aldrig gaae af Minde, Dets Øiemed vi stræbe vil at naae, Det æres skal, af Børn, af Mand og Qvinde, Til Løn det hisset evig Glæde faae P. J.
Jyske Efterretninger, 1794-04-28
Ved Tallotteriets 569 Trækning i Altona den 22de April udkom Nr. 90, 86, 29, 47, 12.
Jyske Efterretninger, 1794-04-28
Til den forestaaende 570 Trækning i Altona kan saaes Sedler til den 5. Mai.
Jyske Efterretninger, 1794-04-28
Døde: Den 26. April her i Byen, Peder Nielsen Ouds ynste Datter Anne Magrethe; 1 Aar. Den 27. usqvetter Mathias Møller af det Fynske Jnfanterieegiments 3die Compagnie; 50 Aar.
Jyske Efterretninger, 1794-04-28
Avertissements. Da det er mig ubekiendt, hvor Hans Andersen Faber, hvis Fader var Degn i Bierbye, opholder sig og han ved sluttet Skifte den 14de Mai 1776, efter afangne Peder Simonsen Holms Hustrue Maren Niels atter Meiling i Fladstrand, er tilfalden Arv 55 Rdlr. Mk. 5 1/4 s., som han ingensinde var offordret eller no sen paa hans Vegne, saa bliver bemeldte Hans Andersen Faber herved 3de Gange i Rad indkaldet at indfinde sig hos mig næste Snapsling, for at modtage bemelte Arv med sige til den Tiid forfalden Renter, imod Oødeattest og lovlig Arkald, i manglende Fald bliver disse Penge deponeret uden Renters Svarelse. SynderWraar i Wraae Sogn, den 24de April 1794. Joh. Gleerup. s. vor en Capital af 11 a 1200 Rdlr., til næstanstundende Snapsting, er at bekomme til Laans, mod Sufisant Pandt og gangvar Rente, anvises fra Bogtryk lettet.
Jyske Efterretninger, 1794-04-28
Til tvende unge Mennesker anvises fra Bogtrykkeriet 2 Kammere til Leie, som strax er at bekomme, og kan i samme Gaard, faaes Kost og Tvieter et billig Accord, naar Liebhavere dertil strax melde sig. Hoetiske Forsøg, første Deel, af Prof. Rahbek, faaes her paa Bogtrykkeriet hos mig til Kiøbs, for 3 Mk. 12 s.; heftet 4 Mk. P. F. Wandall, at vor en Bogbindersvend strax kan faae Condition, derom gives Anviisning fra Bogtrykkeriet. Hauction paa Forstranden for Huune Sogn i Vensyssel, i bliver foretaget Tirsdagen den 6te Maji førstkommende over nogle opbiergede store og mindre Skibsbaade, samt Vandtønder, Tømmer og videre som Tid efter anden er indstrandet; deraf er en Baad 8 Alen Køelti7 Aarer og en Baad 6 Alen Køel legges ved Perupshvared hvor Auctionen bliver Formiddag Kl. 11 Slet. og en Baad 7 Alen Koel samt Tønder ved Blokhuuset. hvor Auctionen bliver Klokken 12 Slet. for en Tiener, der forstaaer Opvartning og HaarstiI sering samt kan forevise Skudsmaal for god Opførsel, er en fordeelagtig Tieneste ledig, som kan tiltrædes. til anstundende 1 Maj. Anviisning faaes her fra Bogtrykkeriet. Bogtrykkeriet giver Anviisning hvor en god og run melig firesætsig Engelsk Charet underhaanden er at faae tilkjøbs for billig Priis.
Jyske Efterretninger, 1794-04-28
Ga Budolphi Kirkes Taarn her i Byen skal forsyns er med et nye Seierværk, som skal gaae uoptrukken i otte Dage, Hiulene derudi være af massiv Mæssing, Driverne af vel hærdet Staael, saavelsom Tapperne af Axlerne, Foder eller Bøssingerne af Messingmalm, og 2 Lodderne af Blye, og sammes Forfærdigelse er herammet at settes til offentlig Licitation paa Aalborg Raadstue den 13de Junii næstkommende, om Formiddagen Kl. 10 Slet, saa ville de som enten fra Kiøbenhavn eller andensteds, kunde have Lyst til at paatage sig dets forsvarlige Forfærdigelse, bemeldte Tid og Sted indfinde dem, da en par Dage førend Licitationen, saavel Conditionerne, som Tegningen dem kan blive forevist (or 2de Personer, kan erholdes et godt Logie tillig c) med Kost, for billigste Priis, til førstkommende Pindsedag; Anviisning gives fra Bogtrykkeriet.
Jyske Efterretninger, 1794-04-28
Bøger, som faaes paa Bogtrykkeriet for vedtegnede Priser: Viisdomsbog for den christelige Landmand, paa danske udgivet af Staal, heftet 2 Mk. 6 s. Wild eller Glædensbarn, 1ste Deel, heftet 3 Mk. 12 s. paa Skrivp., og 2 Mk. 12 s. paa Trykpapir Dito 2den Deel, heftet 4 Mk. paa Skrivp., og 3 Mk. paa Trykpapiir.
Jyske Efterretninger, 1794-04-28
Spørgsmaal til den nye Lærebog i den evangelisk christ, Religion, andet forbedrede Oplag, indbunden 8 sk. Kortfatted Jordbeskrivelse eller Geographie, til Brug Landsbyeskoler; af Storm, heftet 6 s. De russiske Robindsoner en virkelig Tildragelse, hef. 14 s. Fredrik Bagger den Vindskibelige, heftet 1 Mk. Speilet en Exempeldog for unge Jomfruer, hef. 12 s. P. F. Wandall.
Jyske Efterretninger, 1794-05-02
Aranjue, d. 26 Martii. Den nyefødte Jnfant af Spanien har i Daaben, faaet 53 Navne. De 3 første ere Francisio de Panla, Antonio, Maria. - General O' Reilly, som havde faaet Commanden over den Pyrengiske Armee er ligesom hans Formand død paa Reisen, og nu er Generallieutenant, Grev de la Union udnævnt til Commandant over Armeen og tillige til General=Capitain i Catalonien. Denne Herre er en Søn af Hertugen af St. Carlos, han er meget ung og overmaade elsket af Catalonierne. Han har i forrige Feldttog viist Prøver paa Jndsigt og Tapperhed. Man troer at heldttoget liver aabnet med Beleiringen af Pulterda, som ikke er meget befæstet af de Franske, men formodertlig vil Krigs-Oporationerne blive noget forsinkede, formedelst at de Syges Antal udgiør endnu 12 til 16000 Mand.
Jyske Efterretninger, 1794-05-02
London, den 11. April. J Onsdags mødte Marqvis af Cornwallis for Retten og efter at han var taget i Eed af Groskanzleren, holdt han en ypperlig Tale, hvorudi han bevidnede sin Formands Hr. Hostings gode Opførsel og at han i de 7 Aar han havde opholdt sig i Jndien aldrig havde hørt nogen Klage over ham, men stedse roest hans Forhold, han besvarede alle de til ham gjorte Spørsmaale med største Forsigtighed og Klogskab, saa det vil formodentlig have stor Jndflydelse paa den langvarige Hastingske Proces endelig Afgiørelse. Aarsagen til den Spanske Statsminister, Græv Aranda, hans Afsættelse, skal være fordi han har raadet til Fred og foreslaaet at forlade de mod Frankerig agerende Magters Forening. Hr. Hastings har ved det sidste Forhør meget alvorlig drevet paa, at man dog ved denne Session ville giøre Ende paa hans langvarige Proces, da han nu klædides ved dens Udsættelse og i sin høie Alderdom ønskede den afgjort inden sin Tød. der, gives i Aalborg.
Jyske Efterretninger, 1794-05-02
Paris, den 14 April. At afskildre denne Hovedstads og heele Frankerigs sende Forfatning er ganske umueligt; de idelige Forandringer, det uophørlige Myrderie med Guillotinen den vedvarende Arrestering, Forfølgelser og Sammenrottelser, alt dette er ubeskriveligt, og vil dog maaskee med første udbryde til et aabenbart Oprør, thi saaledes som alting nu er, i den største Forvirrelse, kan det ikke længe vedvare under Bestyrelse af de nu værende blodtørstige Tyranner, der herske i Dag, og i Morgen blive nedstyrtede, til Skiændsel for heele Efterslægten. Her bliver daglig mange, endog uden beviislig beskyldinger, henrettede, saa man ikke kan opregne deres Navne, men i Tiden faaer man vel en speciel Optegnelse paa dem alle. -De Fangnes Antal i Paris udgiør allene 7351, og da det formeres daglig kan man kiedes ved at nævne dem til største Skiændsel for den Franske Republik, hvis Forhold aldrig nogen Veltænkende enten kan rose, eller i det mindste bør undskylde, uden derved at røde en besynderlig Tænkemaade.
Jyske Efterretninger, 1794-05-02
Wien, den 16. April. Siden i Gaar og Forgaars har det Rygte udbredt sig, at der i Neapolis skal have været en Sammenrottelse mod Kongen, Dronningen og den hele Kongelige Familie, som lykkelig er i Tide bleven opdaget; man siger, at adskillige Franske Klygtninger og andre fleere høre til dette Partie. Sammenrottelsen skal være opdaget ved det at en Snedker blev saa rørt i en Prædiken, at hen derpaa strax angav samme. - Anslaget skal have været at myede Kongen og Dronningen, og at bemægtige sig Kronprindsen og overlevere ham til de Franske.
Jyske Efterretninger, 1794-05-02
Neapolis, den 2. April. Den 26, i forrige Maaned blev her et Complot opdaget, til at myrde den Kongelige amilie og omstyrte heele Regieringens Forfatning. Denne skulle have gaaet for sig om Natten den 28de da de Sammenrottede var re forsamlede i en Uhrmagers Huus. Man har funden en Liste paa fleere end 1000 Personer, der have undertegnet sig for 70,000 Ducater til disse Omkostninger, og til Lykke er den adsplittet og nogle af disse bragte i Arrest, men de fleste have taget Flugten.
Jyske Efterretninger, 1794-05-02
Fra Jtalien, den 8de April. Siden den 3die d. M. have Engellænderne begyndt at bombardere saavel til Lands, som til Vands, Forter og Staden Bastia. Paven vil og i dette Foraar giøre sine sædvanlige Reiser til de Portiniske Sumper. - De Franske Tropper i Grevskabet Nizza beløbe sig alt til 300,000 Mand. Mind arbeider langs ved Havet paa en Vei for Artilleriet og Bombadere=Skibe blive tillige udrustede i Toulen.
Jyske Efterretninger, 1794-05-02
München, den 10de April. Den nedsætt Commission, som havde Ordre til at samle de Antlagelsers Beviser, der vare imod Er ministeren Grev Betseard har nu ogsaa faaet Ordre, til at dømme ham og hans Medskyldige han var i Gaar første Gang for Commissionen, og man troer vist, at han bliver dømt til Døden, da adskillige Underslæb og Forrettelser lægges ham til Last.
Jyske Efterretninger, 1794-05-02
Oberril. den 17de April, J Elsts skil der allerede være saa stor Mangel paa Fødevahre, at mende Mennesker bøndøe af Hunger, og dog er denne Provinz paalagt at anskaffe nogle Millisioner i rede Penge.