JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-03-28
Skulle nogen behøve et Partie got Høe, fra 10 til 100de Lispund, anviises det fra Adresse=Contoiret En Enke der forstaaer Skrædersyening og at tage Maal, tilligemed Linnetsyening, samt og at Jnformere Børn udi samme, ønskede sig gjerne emploieret ved honette Folk enten Maaneds eller halv Aars viis, enten her eller paa Landet at sye og informe imod billig Betaling, nærmere Efterretning giver Adresse=Contoiret. Skulde, imod Formodning, nogen have lovmæssig Fordring i Stervboet, efter min, den 20de Martii d. A. her i Byen afdøde Søn, Skipper Anders Hansen Refeldt, da ville de behage inden 12 Uger fra Dato at melde sig hos mig underskrevne, der promte udbetaler alt; Ligeledes indkaldes alle som skylder til ham, da de ellers kan vente lovlig at blive søgt. Aarhuus den 28de Martii 1795. Hans Andersen Refeldt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-03-28
Herved bekiendtgiøres, at Mandagen den 20 April næstkommende og følgende Dage, bliver paa Estwadgaard, foretaget og holdet offentlig Auction, over afdøde Forvalter og Forpagter Laurbergs efterladte betydelige Jnd og Udboe, bestaaende af Borde, Stoele, Skabe, Skatoller, Dragkister, store Kister, gode Giæstekammer Sænge, Fier og gode Sængeklæder, endeel gode Folkesænge med Klæder, en stor Deel fint og grovt Dækketøi, Lagner, Pudevaar, Gardiner med videre, anseelige gode Mands Gangklæder og Linnet, omtrent 600 lod Sølv, en betydelig deel Kaaber, Tin, Mæssing og Jerntøi, Jern Kakkelovne, en stor deel Porcelain og andet Steentøi, store og smaae Træekar, Ballier, Spande, og Stripper, ungefær 270 stykker Faar, Beeder, og Væddere foruden Lam, 24 sk. gode Køer, endeel gode Bester hvoriblandt 2 gode udi No. staaende Rytterheste, 2 blaae og 4re bruune Plage, Hestetøi, Jagt og Post Vogne, samt Vogn Reedskab med meere, der her er for vidtløftig at opregne. Saa bliver og samme Tiid først bortsolgt, Ronberg Kirke, samt dito Sogns Konge Korn og Qvægtiende, Estwad Sogns Konge=Qvægtiende og en anseelig god Bondegaard i Ryeberg Sogn og Bye, af Hartkorn 2 Tdr. 4 Skpr. 2 Alb. og beboes af Peder Nielsen. Over alt foranførte, med meere er Cataloger at faae til Eftersyn 3 Uger før Auctionen, hos Kiøbmand Hr. Kirketerp i Hobroe, Kiøbmand Hr. Welling i Randers, Uhrmager Hr. From i Wiborg, Hr. Byefoged Selmer i Skive, Hr. Lihme paa Staarupgaard, paa Estwadgaard hos Madame Laurberg, og her i Byen hos undertegnede, Conditionerne bekiendtgiøres paa Auctions Stedet, hvor Respective Libhabere behagelig ville møde: Holstebroe den 16de Martii 1795. Tranberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-03-28
Skulde nogen imod at Formodning have noget at fordre i Stervboet efter min sal. Svigermoder, Madame Giødesen, fød Wissing, som døde i Aarhuus den 6te Januarii sidst, ville de behage inden 12te Ugersdagen fra Dato, sligt at bekiendtgiøre for mig underskrevne, da saadan deres Fordring imod lovlig Beviis skal blive betalt. Ligeledes ville de, som skylder til dette Stervboe, til bemeldte Tid betale deres Gield. Aarhuus den 17 Martii 1795. Henr. Langballe. paa Vestergade.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-03-28
Bekiendtgiørelser. J Følge Befaling fra det Kongelige Finants=Collegium af 21de Martii sidst, bliver herved til almindelig Underretning bekiendtgjort, at falske Banco=Sedler, saavidt man veed, komme udenlands fra, ere alle paa 100 Rdr. af Aaret 1788, og have til Underskrift Navnene af Wilkens, Mau, Bertelsen. Not. Olivarius. Reg Lacoppidan, og i Randen. Contr. Not. Th. Jensen. Nu. maatte mærkes: 1) Den i Kobber stukne Text af Seddelen tilligemed Vignetten er aldeleles lig de Ægte, og selv de Bogstaver og Træk, som i Papiret selv paa disse ere anbragte, findes ligeledes ved de falske, i det mindste ved de fleste af dem. 2) Derimod er Underskrifterne ikke fuldkommen liig de Ægte; Sedlerne ere lidet, omtrent en fierdedeel Tome kortere, nemlig fra Vignetten af, og indtil Enden af Skriften, end de Ægte, og ligeleds er Randen paa de 2de ovenstaaende Stempler noget grovere end paa de Ægte, ligesom og Sedlernes Nummere ere skrevne med Tal af et andet Slags, end her i Landet i Almindelighed er brugelige, og ligner mere en engelsk Haand. 3) Alle disse Skielnemærker kunde dog først ved nøie Undersøgelse, og Sammenligning med ægte Sedler opdages, men derimod falde følgende Kiendetegn mere i Øinene: a) Papiret ved disse falske Sedler er nemlig tykkere og stivere end ved de Ægte. b) Papirets Farve falder noget i det blaae, i steden for, at samme ved de Ægte er mere guulagtig. c) Sværten, hvormed Sedlen er aftrykt, er ikke gandske sort, men noget gulagtig. d) Narnet Olivarius, som paa de ægte Sedler altid er skrevet med grønt Blek, er paa en Deel af de falske Sedler skrevet med sort, og hvor det er skrevet med grønt, er Farven noget mørkere; ligesom det ei heller paa alle er skrevet rigtigt, men i Steden for det næstsidste Bogstav u staaer et a. 4) Det Kongelige Navnetræk med Krone over, som i Papiret selv er i de fire Hiørner af Sedlen anbragt, og der paa de falske Sedler overalt er temmelig ukiendeligt, er ganske forskiellig fra dette Navnetræk paa de ægte Sedler der: At paa de falske er Navnet ikke bredere end den nederste Deel af Kronen, da derimod paa de Ægte Navnet gaaer et stykke frem paa begge Sider af Kronen. Tillige er det befalet at advare enhver for at modtage disse falske Sedler, for at undgaae det deraf for Modtagerne flydende Tab, siden Banken ikke modtager eller omvexler dette Slags falske Sedler. Hvorover til fuld Bekiendtgiørelse for Stiftet dette bliver 3 Gange efter hinanden indført i de Aarhuus=Aviser. Aarhuus den 24de Martii 1795. O. Høegh Guldberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-03-28
Udi Stervboet efter afgangne Gærtner Henrik Jacobsen som boede og døde paa Barretschou i Stiernholms Amt, indkaldes herved Credi= og Debitorerne, at møde eller møde lade paa Barretschous Skriverstue 12te Ugersdagen a Dato som er den 2den Junii førstkommende, de første at bevise deres Fordrings Rigtighed, og de sidste at betale hvad de ere skyldige. Barretschou pr. Horsens den 16de Martii 1795. Bredahl. Forvalter. Jeg fattige Mand, som er sadt ud af al Nærings Veiindflyer til alle og enhver, saavel Udenbyes som Jndenbyes om noget at fortiene, i Henseende ved Skriverie, de da behageligst vilde henvende Dem til mig undertegnede paa Graven, og hastig mueligt skal jeg expedere hvad mig betroes. Aarhuus den 16de Martii 1795. H. U. Kiersgaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-03-28
Da ingen Eiermand har endnu indfundet sig til en sortbroget Koe, som af Gaardmanden Jens Rasmussen, udi Daugstrup Bye, paa Schafføegaards Gods er oplyst ved 4re Sogne Kirker, og paa Synderhald Herreds Ting, samt 2de gange udi disse Aviser, under No. 2 og 3. Saa bliver samme (ved en holdende offentlig Auction udi Kastrup Bye paa bemeldte Schafføegaards Gods) bortsolgt, Onsdagen den 15 April førstkommende: Og efter alle Omkostningers fradrag, bliver Beholdningen holdet Koens rætte Eiere tilgode i 6 Uger fra Auctionens Dato. Schaffoegaard den 14 Martii 1795. Et smuk Sted i Wibye en halv Miil fra Aarhuus, er formedelst indløbende Forfald atter blevet ledig og kan strax tiltrædes. Det er nyelig opbygt af nye, muuret og Teglhængt, med en god have til, og indrettet for en honet Familie. Nogle Kreature kan derved blive holdet, naar Liebhabere vil henvende dem til Præsten i Wilbye. N. Wormslev.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-03-28
Auctionen over Hollænderie Køerne paa Holbechgaard, til 4de April tilbagekaldes, da de ere solgt Underhaanden. Ammitsbøll.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-03-28
Skiftet efter Egert Nandrups Hustrue (som, da Sterbboens Gaard nu er solgt, ventes sluttet til næste Snapsting); foretages hos mig i Viborg førstkommende 3de Mai Kl. 8 Formiddag, til hvilken Tid og Sted en hver Vedkommende vilde møde. Viborg, d. 14de Martii 1795. Tolstrup. Skifteforvalter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-03-28
Skiftet efter Alling Møller, Aarestrup og Hustrue, foretages hos mig i Viborg næste 8de Maji Kl. 3. Eftermiddag, til hvilken Tid og Sted enhver Vedkommende vilde møde. Viborg d. 14de Martii 1795. Tolstrup. Skifteforvalter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-03-28
Ved offentlig Auction lader underskrevne her paa Keilfrupgaard ved Hoved Kroe næste 13de April Kl. 10 slet mod antagelig Bud bortsælge: 1) Af min Gaard Dueholm, Hoved=Parcellen i reduceret Maal 204,850 T. Al, med samt 2de Tørveskifter af Maal 13,124 s. Al. ansadt til Hartkorn 1 Tdr. 2 Fdkr. 1 Alb. Hvormed følger til Udsløttelse en god nye Bygning og den lagte Rug Sæd. 2) En Eng, Grimmens Forne, at Maal 112,600 H Al. og Hartkorn 4 Skpr. 2 Fkr. 2 Ad. 3) En dito Eng, Snogbroe, af Maal 34000 Al. log Hartkorn 3 Skpr. 2 Fkr. 4) En dito Eng, Aabolle Krog, at Maal 70000 T Al. og Hartkorn 2 Skpr. 3 Fdkr. 2 Alb. 5) En dito Eng i Aalbolle Krog, ved vestre Side af den første, under No. 4, af Maal 39,375 I Al. og Hartkorn 1 Skp. 2 Fkr. en halv Alb. 6) Et nyt Stuehuus, som er muret. 7) Et Lade=Huus ligeledes nyt og begge til Nedbrydelse. 8) 2de gamle Huuse 11 Fag, de 6 deraf forsynet med Loft og Vinduer. Og endelig, en nye modens Chalse med meere. Blandt Conditionerne bliver, at for i Jorderne kan Pengene crediteres til Snapsting 1796. mod Caution, eller de 2de Deele mod Sikkerhed i Eiendommene. Christian Fischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-03-28
Onsdagen den 22de April næstkommende, bortsælges ved offentlig Auction en Deel gode og for det meeste vel conditionerede Bøger, udi Gaarden, beliggende paa det lille Torv i Aarhuus No. 268, hvorover Catalog ere at bekomme hos De Hr. Postmestere i Aarhuus, Randers og Horsens. Efter Bøgerne sælges og nogle Løsøre. Frid. Rasch.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-03-28
Formedelst Forandring af Beboelse, lader jeg under tegnede ved offentlig Auction som holdes i min iboende Gaard, Paradiis kaldet, paa Studsgade i Aarhuus, Tirsd. d. 7de April førstkommende om Eftermiddagen Kl. 2 slet bortsælge en Deel gode Meubler og Løsøre, samt Chymische og andre Bøger og en deel Tapeterie=Former, ligesom og nogle gode Bie=Stader, alt i Følge de der over trykte Catalogi Formeldning som hos mig kan bekommes. F. Holmsted Høst.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-03-28
Ved Tuustrup i Randers Amt er et meget godt Kiærne verk, og ved samme Huul en god Qvern hvorpaa kan males alle Slags Korn, ligesom ogsaa ved bemeldte Hiul er let overmaade godt Kalkverk, hvilket er under Haanden, at faae for meget billig Priis, og i mangel at blive solgt under Haanden, bliver det solgt ved offentlig Auction Onsdagen den 22de April næstkommende ved Tustrup paa hvilken Tid og Sted tillige bliver solgt, en Deel godt Meierie=Redskab, Brøger=Redskab, 2de gode Kaaberkied ler i Grue, Kakkelovne, en Deel Gaards Redskaber, Vogne, Plouge og Harver, med mere. Nogle Bester, hvoriblant et Par brune 5 Aars Hopper, en sort drægtig Følhoppe, og nogle Plage, nogle gode Faar, Beeder og Lam, 4 Soesviin og Grise. Hvilket alt bliver solgt bemeldte 22de April Klokken 10 Formiddag paa de Conditioner som paa Auctionsstedet skal blive bekiendtgjort. Tunstrup den den 16de Martii 1795. A. Dyhr.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-03-28
Tirsdagen den 31te Martii Kl. 2 slet, lader jeg ved offentlig Auction, opraabe og bortsælge min Eiende Jagt Mette Kirstine kaldet, drægtig 10 en halv Commerce Læst som er her ved Randers Bye beliggende, Jnventariilisten, kan fra dato af, faaes til Eftersyn hos mig selv, saavel som og Jnventarium, som alt findes i complet Stand. Randers b. 20de Martii 1795. Jens Schou.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-03-28
paa Auctionen den 14de April i Christrup Præstegaard, ved Randers, bliver strax efter Linnedet bortsolgt er Deel gode Bøger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-03-28
Hvor unge Pigebørn imod billig Betaling, kan erholdUnderviisning i Syening og alle Fruentimmer Netheder, og om forlanges, i Christendom; derom giver AddresseContoiret Efterretning. Børnene kan sammesteds, ligeledes paa billige Vilkaar, saae Kost og Logie.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-03-28
Topographie over Vium Præstekald har for ladt Pressen i Viborg. Den har følgende Jndhold: 1ste Afdeeling, Sognenes geographiske, 2den Afd. deres physiske, 3die deres skonomiske, og 4de deres paa litiske Beskaffenhed og Mærkværdigheder. Derefter et Anhang om Præsterne siden Reformationen, og de fire sidstes korte Biographier. Prisen har jeg nedsat til mindre end 2 en halv s. Arket for Subskribenterne. Skriftet udgiør 20 Ark og koster kun 3 Mk. For dem, som ikke have subskriberet, vil Arket giælde 3 s. Vil nogen tage Partieviis, faaes hvert 11te Exemplar frit. J Aarhuus bliver Skriftet Tilfalds hos Bogtrykker Lund, Aalborg hos Hr. Klokker Milling, i Viborg hos Hr. Klo ker Randrup, og i Vium=Præstegaard hos Forfatteren. N. Blicher. Græsleie. Paa Bruusgaard ved Randers, ka udi næste Sommer bekommes god Græsning til 50 stkr. Stude, for billig Priis, naar Liebhavere derom i Tiid behager at melde sig paa bemeldte Gaard, hos Forpagte J. L. Jordhøy, Nyelig hiemkommen frisk og godt Haugefrøe er at bekomme hos Gartner Schiøt ved Middelgadspoe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-04-01
Indenlandsk. København. Fra det Kongelige Rentekammer, er under 7de Martii udkommet et Patent, der bestemmer Prisen, hvorefter det af Undersaatterne i Hertugdommene leverende Magazinkorn, samt Høe og Halm som et i Natura er udskreven for 1795 skal betales. nemlig: for hver Tønde Rug 4 Rdlr., hver Tønde Havre 2 Rdlr., for et Læs Høe 3 Rdlr. 14 s. for et Læs Halm 1 Rdlr. 39 en halv Skill.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-04-01
Efter Forlydende skal det være besluttet, for det første at udruste 4 Linieskibe og 3 Fregatter tilligemed nogle Brigger, hvormed, alt er gjort Begyndelse. Commandeur Vleugel skal være Chef for denne lille Escadre. De 3 Fregatter skal under Capitain Aboes Commando stationeres paa Elven ved Glückstad, der hedder, og at der bedre hen skal støde flere Skibe til denne Escadre.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-04-01
Den polske Grev Potocky har leiet det ikke langt fra Kiel, paa Godset Schirensee beliggende prægtige Huus med dertil hørende Bygninger, af dets Eier Landraad Baron Brockdorf, og er alt med sit Følge indflyttet deri.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-04-01
Prædikanterne paa Langfredag. Froeprædeken i Domkirken. Høimesse. Aftensang.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-04-01
Domkirken Hører Ch. Cramer. Stud. J. Svaneberg. Fruerirke. Hr. Selmer. Hører Kryssing.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-04-01
Hospita kirken Hører Kryssing.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-04-01
Prædikanterne paa 1ste Paaske Dag. Froprædiken i Domkirken. Hr. Müller. Høimesse Aftensang. Domkirken Hr. Stiftspr. Jansen. Hr. Stifspr. Jansen. Frue=Kirke=Hs. Høiærværdighed. Biskop Janson. Hr. Provst Bruun. Hospitalskirken Hr. Jansen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-04-01
J foregaaende Avis, er ved en Feiltagelse, Hr. Müller sat til at prædike til Aftensang paa Skiærtorsdag i steden for Hr. Bechmann.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-04-01
Næstkommende Mandag skeer Jndlevering til agende Post a Kiøbenhavn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-04-01
Udenlandsk. Krigen. De af de preussiske Tropper forladte Posteringer ved Maynz, er nu saaledes besadt af de Keiserlige, at 20,000 Mand, paa første Vink, kan komme Festningen til Hielp. De Franske giør Forsøg paa, med Magt at spærre Skibsfarten i Rhin gan. Fra Wesel skrives: at Frygten for de Franskes Magt, begynder at forsvinde i Emmerich, da Preusserne nu har besadt Rees, samt Posterne der i Egnen, som før have været besadte af Østerrigerne, og at Franskmændene trækker tilbage. General Køhler commanderer det fremrykkende Preussiske Korps. Feldtmarschal Møllendorfs Hovedqvarteer bliver nu forlagt til Tecklenburg, hvor Feldthageriet og kommer hen. Det synes som de Allieredes Plan er, at dække Ve ser imod Franskmændene som rykke frem imod Egnen af det Münsterske. 9 a 10,000 Keiserlige trækker sig fra denne Egn over Düsseldorf, langs med Rhinen, op imod Maynz, dog blive de i engelsk Sold staaende Regimenter tilbage, som slutter sig til den Hanoverske Armee. Man troer, at Møllendorff vil begynde sine Operationer, med at drive Fienden tilbage over Yssel. Fra Lingen skrives under 22de Martii. At det synes som Preussernes Ankomst, har virket en Forandring i Fiendens Operationer. Ved Ems, bliver flere Batterier anlagt. Ved Ahaus i det Münsterske, er Franskmændene slagne af de Keiserlige og Preusserne. Fordeelen var først paa de Franskes Side, men de til Hielp ilende Köhlerske Husarer, bragte dem i Uorden; hvorved de allierede Tropper fik Tid til at sætte sig, og begynde Angrebet paa nye. De Franskes Tab regnes paa 500 Mand og 18 Kanoner, de Tydskes kun paa 200. Franskmændene har og rømmet Benthem og Schuttorf, der alt er besadt af de Allierede. Fra Holland berettes følgende: Den Franske Armee sætter sig nu i 3 Afdeelinger i Bevægelse; En Armee under Commando af General Moreau marscherer igiennem Overryssel til Westphalen. En anden under General Jourdans Commando vil trænge sig giennem Grønningen ind i Ostfries. land, og søge at afskiere de Allierede Communication med Havet og den tredie Armee under General le Fevre marscherer igiennem det Gelderske langs med Rhinen imod Wesel. Armeerne under Jourdan og Moreau skal have deres Magaziner i Grønningen og Overryssel, og General le Feyre skal have sine Magaziner paa Skibe i Rhinen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-04-01
Holland. Den 4de Martii afgik Borgerne Meyer og Blauw som Gesandter til Paris. Borgerne Menners og Pointoix er som Adjutanter fulgt med dog uden offentlig Caracteer. De 2sidste faaer daglig 30 Gulden i Diætpenge. Hollands Provisoriske Repræsentantere har udgivet en Proclamation, hvori er fastsat: 1) Alle offentlige Taler og Skrifter som strider imod den nu værende Constitution, samt alle Handlinger, som kunde give Anledning til Oprør, skal straffes med haard Fængsel og endelig Landsforviisning. 2) Hvem som bærer Orangetegn og synger Orangesange, skal strængt straffes paa Kroppen, derpaa sidde 5 Aar i Fængsel og siden forvises Landet. 3) Alle hemmelige Sammenkomster som har Modrevolution til Hensigt, samt de som staaer i Forbindelse med disse, skal pidskes og Brændemærkes, og sidde 50 Aar i Fængsel. 4) Alle som ved Tale, Ord og Penges Uddeelelse, søger at ophidse Soldater og Matroser imod den nu værende Regiering, skal straffes paa Livet. 5) Ligeledes er og Dødsstraf for alle, der søger at forstyrre den offentlige Roelighed og Jndvaanernes personlige Sikkerhed. J steden for de 4 Admiralitetshuse, som bestod af 70 Deputerede, er nu udnævnt et Admiralitetsudskud af 21 Personer i 3 Departementer, som har sit Sæde i Haag. Ligeledes er Statsraadet ophævet. De Arvestatholderske som og det Hollandske Ridderskabsgodser, er erklæret for Nationalgods. General Pichegrihar igien forladt sit Hovedqvarteer til Uttrecht, der ansees som Tegn til at Feldttoget snart vil blive aabnet. Alle Søeofficerer har faaet Ordre, ikke at lade noget Engelsk Skib udløbe af vore Havne. Den Hollandske Gesandt i London Hr. van Nagel, har forlangt sin Rappel, men Staterne af Holland sætter sig derimod, og forlanger at han personlig skal komme til Holland for at staae til Ansvar, man siger og, at der er anlagt Proces imod ham, fordi han ikke, med den forventende Agtelse, har imodtaget de Hollandske Commissairer. Der er foreslaaet, at sende vore Commissairer i Engeland, nye Forholdsregler, hvorefter de paa det kraftigste skal anholde om vore Skibes Friegivelse, og skulle det ei virke, da, at tage en venskabelig Afskeed og komme hiem.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-04-01
Foruden Orlogskibene og Ostindiefarerne, skal der i Engeland ligge 110 Skibe. Alle Galger og Retter pladser i Holland skal ødelægges, ligesom og for Eftertiden, alle der straffes med Døden, strax efter Executionen blive begraven. En høitidelig Deputation fra de franske Folkerepræsentantere, som havde General Demoncau i Spidsen, har overbragt Generalstaterne adskillige Monumenter, henhørende til deres Fædrenelands Historie, iblandt andet, den udødelige Ruyters Sabel, som Generalen selv bar, TrompeCommandostav, en Guld Kanon som en indiansk Prinds havde foræret Generalstaterne, et Beger hvoraf Republikens første Stifter har drukket o. s. v. GeneralDumonceau fik af Generalstaterne igien til Foræring, en smuk eqviperet Hest.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-04-01
Frankrig. Den 8 Martii udgav Conventen det merkværdige Deeret, hvorefter alle de Conventdeputerede, som under Robespierres Tyranie havde taget Vagten, og siden hans Død har igien indfundet sig, maae indtage deres Plads igien i Conventen, og erholder deres tilbagestaaende Gage, Chenier gjorde Forslaget til dette Decret, og Seyes understøttede det. Søndagen den 8 Martii var igien Kiøbmandsboderne lukkede i adskillige Sectioner, og Husene hvori man læste Messe blev stærk besøgte. Dumouriers Memoirer bliver her offentlig solgt. Thibeandet præsi derer siden den 6te i Conventen. Just som han blev valgt, kom Jacobineren Leonard Bourdon styrtende indi Conventen og bad om Hielp, da Frerons Ungdom havde mishandlet hans Collega Armenonville paa Pay ans Caffehuus. (Tratten var opkommen af, at de unge Folk opsadte der Rousseaus og Franklins Buster med Krone over, hvilke Armenonville rev af, og forlangte røde Huer derfore.) Men uagtet Jacobinerne gjorde stor Allarm derover, vilde Conventen dog ikke bande sig i denne Politiesag. Freron har formanet sin Ungdom, til ei at drive sin Jver forvidt i slige Ting. Efter en Skrivelse fra Nantes, har hverken Charette eller de øvrige Vendee Chefs under deres Triumphindtog viist den mildeste Mine. Charette var blaae iklædt, har et trefarved Baand og en stor Federbusk. Om Aftenen i Skuespilhuset, hvor Glæden yttrede sig almindelig blant alle, syntes Charrette og hans Chefs endog at være bedrøvede. Boursault saade den 8de i Conventen, at de Chouans vare endnu frygtelige. Stoflet havde sendt dem 1500 Mand, og de blev fra Engeland forsynede med falske Assignaker og Krudt. Jblandt dem, som under sidste Sammenløb ved Bagernes Huse, især udmærkede sig ved Allarm, var Skomageren Bot, af Sectionen des Marches, som under Robespierre har været et Medlem af denne Sections Revolutionsudskud, der nu med 12 Furier, ligeledes af Robespierres Revolutionsqvinder, udstødte oprørske Eedet for at faae Brød. Som Medlem af Udskuddet, anholdt han i Fior, om alle Opkiøbe res Ødelæggelse i hans Section, og sagde tillige derved: Dersom min Kone har mere Brød i sit Huus, end for 24 Timer, vilde jeg lade hende guilotinere. Vi behøver ikke at døe af Hunger. Naar vi ikke har mere Brød, maae vi slagte Arrestanterne i Fængslerne og æde deres Kiød.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-04-01
Et Tilbageblik i Skrækkesystemets Tid, leverer endnu daglig gyselige Træk af den Tids Grusomheder. Følgende Anecdote, er et sørgelig Biedrag til Robespierres grusomme Caracter. Skuespilleren Trial, skal før hans Død have bekiendt, at han var utrøstelig, fordi han havde ladet henrette den smukke SanteAmerante, hendes Mand Sartines og hans Venner. Han fortalte, at han og Robespierre ofte havde spiist i dette Huus. Engang havde Robespierre drukken for megen Viin, og i sin Drukkenskab talet uforsigtig, ja endog bekiendtgjort Giesterne endeel af hans Projecter. Dagen derpaa forestillede Trial ham hans Uforsigtighed, og hvor skadelig dette kunde blive ham. Bliv ikke bange derfor, varede den vilde Tyran ham. To Dage derefter, var baade Sartines, hans Kone og alle hans Giester guillotinerede.