JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-06-04
Nakskov, den 28de Maj. Ved Nakskov Toldkammer er fra den 22de til den 28de ind- og udclareret: Hans Brandt og J. Bøye fra Kjøbenhavn med Stykgods og herfra til Holsteen med Kornlast, begge af Marstall. Rasmus Jensen til Holsteen med Byg, J Clausen til Helsingøer, med Hvede, J. Diderichsen til Holsteen med Hvede og Byg, Langemarck fra Norge, baglastet, J. Thorøe fra Norge med Tømmer og Jern, Lars Andersen fra Lübeck med Stykgods, Poul Weile, fra Lübeck med Stykgods, Jens Andrea fra Kjøbenhavn med Stykgods, A. Petersen med Hvede og Byg til Holsteen; alle af Nakskov. Brinch horst af Wedel, baglastet. Brandt af Heiligen haven fra Bremen med Leertøi. P. Thomsen af Bornholm med Leertøi. Kopperholdt af Aarhuus til Bourdeaux med Byg. (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-06-04
Forpagter Piil paa Tannerupgaard pr. Randers, har opfunden et beqvemt Middel til at løs giøre løbske Heste fra Vogne, hvoraf hos ham kan sees en Model, der i alle Henseender svarer til Hensigtens Opnaaelse. Den er meget simpel, ei bekostelig, og har tillige den Fordeel, at Hestene ei kan tage nogen Skade paa Lemmerne med det de faae at løbe med, samt at denne Indretning kan anbringes paa enhver Vogn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-06-04
J Hempels Avis læses følgende: Da et, uden al Skam og Ære, nederdrægtigt Menneske her i Byen, søger ved sine uforskammede udstrøede Skandskrivter at vanære mig og skade men ubesmittede Ære, ja paadigte mig og flere ubeviislige Løgne, saa er min ærbødige Begjering til enhver, til hvem dennes æreløse og ondskabsfulde Billetter maatte vorde indkastede eller afleverede, om muligt at anholde Vedkommende til vel fortjent Straf. Skulde denne Advarsel ikke frugte, vil det ikke blive mig vanskeligt at udsætte Vedkommende for Politiets Opmærksomhed. Tillige anmodes Enhver, ikke at betroe Nogen Noget i mit Navn, uden selv at tage Skade. - Sophie Larsen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-06-04
Følgende Bekjendtgjørelse, i Aarhuus Avis anføres her for sin Pudseerligheds Skyld: "Undertegnede sælger Recepter til al muelig Galanterie og Oeconomie, til Nytte og Fornøielse. Renser alt hvad det og være med nye Glands - farver lakerer – forsølver - forgylder - og blinker. - Lærer Lysthavende at gjøre almindelig Hør saa glindsende som Silke, og til Spinding at forme den lig Silke, hvorved den ingen Blegning behøver. - At kunne have Sallat og Petersillie hele Sommeren igjennem. - At vedligeholde alleslags Blomster i Florering hele Aaret, og give dem Lugt og Farve efter Behag. - Ligeledes at gjøre Træer som bære liden eller slet Frugt eller næsten ere udgaaede, frugtbringende, samt give Frugterne derpaa Farve, Lugt og Smag efter Behag, saaog give afplukket Frugt en god Smag. - At gjøre Lys som Vind og Regn ikke kan udslukke. - At sætte skjøn Politur paa Meubler. - Sundheds vand - strax i koldt Vand at gjøre fiin Vask brugbar. - At brygge Øl uden Humle og Malt, der især om Sommeren baade er behagelig og sund; Middel at Øllet ikke bliver surt og at gjøre surt Øl godt igien. - Middel forSommerfregner - Tænder - Hændernes Hvidhed – for røde Haar og Haarets Skjønhed; for Hønstøine Vorter - Ligtorne - Sommer- og Vinter=Støvlevox der giver Glands, er godt for Læderet, og holder vandtæt. - Lak og Blæk af alle Koulører. - Utøi af alleslags at fordrive. Saavelsom meget andet mere, som mundtligen forklares. - Philipp Mayer, K. K. Cylindrier, Chemiker a. fra Wien."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-06-04
Førstkommende Løverdag, den 8de Juni, agte Deres Majestæter at begive Sig til Allerhøistsammes Sommerresidents Frederiksberg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-06-04
Kjøbenhavns Børs den 4 Junii. Cours. Hamb. 2 M. 682, a vista 690. Amsterdam 2 M. 630, a vista - . London 2 M. 30 1/4 Rbdlr. Spec. 690. - Specier solgtes til 41 1/2 Rbmk., for Commiteesedler blev givet (med Rente) 88 3/4 a 89 pr. 100; Oblig. 78 a 79. Norske Sedler 41. Svenske Sedler. . - Disconto. 8 PC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-06-04
Blandede Efterretninger. Til Gothenborg er ankommen en Chinafarer, hvis Ladning bestaar af Theer, Porcellain, Sukker, Cassia, Sago, Soya, Arrac. Dog udgjøre The erne den største Deel. Et andet fra China til Gothenborg ankommet Skib formoder man vil seil videre, til Holland.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-06-04
J Parts opsøges nu med skærpet Opmærksomhed alle Emblemer fra den Napoleonske Regjeringstid, saasom Faner, Ørne &c., og opbrændes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-06-04
Den berømte Sangerinde Mad. Cataloni ventes til Hamborg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-06-04
Med det første ankommer paa Elben en i Glasgow bygget Dampbaad, og vil i Fremtiden, til Beqvemmelighed for Reisende, seile frem og tilbage imellem Curhaven og Hamborg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-06-04
J en Skrivelse fra Østerrige, skreven i Febr. Maaned 1816, hedder det: "Den ugunstige Stilling, hvori vor Boghandel og vort litterariske Væsen befinder sig, vedvarer, og har siden et Aar næsten med hver Dag forværret sig. Vore Papir penges slette Cours, som fordyrer alle udenlandske Artikler, og de bestandigt stigende Priser paa Livets Fornødenheder, tvinge endog den varmeste Ven af Litteraturen, at indskrænke sig i sit Bogindkjøb, og vore Sortimentsboghandlere have derfor i de Maaneder, hvor de ellers pleiede at have meest at bestille, klaget over en paafaldende Standsning i deres Handel. De indenlandske Forlagsartikler, vare adskillige Omstændigheder i Løbet af forrige Aar meget ugunstige, Papirpriserne og Trykker lønnen stege bestandigen, og i Hovedstadens Bogtrykkerier manglede det saa meget paa arbeidende Hænder, at mange Haandskrifters Trykning maatte opgives, eller opsættes til bedre Tider. Alt dette uagtet levere vore Presser dog i dette Tidsrum - Den mangt et fortræffeligt Original-Værk.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-06-04
Wiener Litteratur=Tidende, som udkommer hos Heubner og Volcke, fortsættes; men Collin har nedlagt Redactionen, da han er bleven udnævnt til Prinds Napoleons Opdrager, og i denne Stilling er tilstrækkeligen sysselsat.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-06-04
J en Recension i Hall. Liter. Z., April 1816. over Prof. Senffs Værk: "Ueber die Wirkungen, der Schweffelliber in der hentigen Braune" &c., paastaaer Rec., at den tynde Paaklædning og den Maade at gaae med blottet Hals, som siden en Tid af 50 Aar er bleven Mode blandt Børn, mere end nogen anden Omstændighed har bidraget til, at Croup nu er saa hyppig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-06-04
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-06-08
Da jeg var ret øvet i, for et Speil at spille den harnlige Deel af min Rolle, uden at bevæge mine Læber, traad jeg frem paa et Theater i et Land, hvor jeg var ubekiendt; jeg bar i mine Arme en Dukke, der var bedækket med et Slør, med hvilken jeg begyndte en Samtale. Den svarede mig, hostede, sang, græd og harkede, og da jeg gjorde Spørgsmaalene med min naturlige Stemme, som er meget stærk, saa maatte man naturligviis troe, at Barnestemmen, som lod sig høre strax for at svare, kunde ikke komme ud af samme Mund. Nærværelsen af et paaklædt Legeme og Ubevægeligheden af mine Læber, fuldbragt: Blandværket. Dog alligevel udtalde jeg undertiden med en Barnestemme, alle Slags Ord, uden noget Valg, men da, af Frygt for at man skulde see Bevægelsen med mine Læber, bukkede jeg mit Hoved ned mod Dukken og laae mit Ansigt paa Sløret for at caressere den, og for at tale nærmere med den. Nu da har jeg opdaget Eder, mine Herrer, de første Prinsiper af min Kunst, saa indseer De selv, at de Øienvidner, som De have afhørt mod mig, kunne have seet urigtigt. Jeg er maaskee strafskyldig, i dette Øieblik, fordi jeg har givet Eder en alt for djærv Prøve derpaa, og fordi jeg har holdt Eder i en alt for lang Tid i Uvisheden; men jeg beder Eder om at tilgive mig min Feil, i Betragtning af min Underviisning, Jøvrigt, tilføiede Oldingen, i det han endte sin Tale, jeg har forglemt at sige Eder, at naar jeg traadte frem paa et Theater, for ene at spille en Komedie af to Roller, saa maatte jeg gjøre Forsamlingen en Tilstaaelse. Dersom Selskabet var gaaet fra hinanden med den Troe, at jeg altid havde i mine Arme et virkeligt Barn, saa vilde man ikke have haft anden Fornøielse end den at høre en liden munter Samtale, og man vilde være gaaet bort fra Skuespillet, i den Tanke, at man havde seet og hørt en meget almindelig Ting; jeg var derfor nødt til, for at give Beviis paa min Flid, mod Enden at lade see, at jeg ikke havde i mine Arme, uden en Papdukke. Denne Tilstaaelse frembragde den største Forundring; der fandtes da Personer, som paastode at forklare dette Fenomen, ved at sige at jeg talde af Bugen, og nogen Tid efter, gav man i Aviserne og i Publicum mig det Navn Bugtaler,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-06-08
Jndenlandske Efterretninger. Den 5 Juni døde Conferentsraad Michael, Treschow, Commandeur af Dannebrogen, i sit 75de Aar, efter to Dages Sygdom. Han var født 1741 paa Vaage i Guldbrandsdalen, og blev 1757 Alumus paa Eilertsens Collegio. Derefter udnævntes han til Secretær i det danske Cancellie og Assessor i Høiesteret, hvilken sidste Post han i mere end fire Decennier med Hæder beklædte. 1774 udnævntes han til virkelig Justitsraad, 1779 til Etatsraad og 1784 til Conferenceraad. Fra Assessor i Høiesteret blev han forfremmet til Amtmand over Roeskilde Amt. Allerede i en Alder af 18 Aar skrev han Disp. de solennitatibus in genere &de quibusdam Juris Danium species, Hafn. 1759. og en anden Disp. Som Forstander af det Kgl. Danske Selskab til den nordiske Historie og Sprogets Fremme har han leveret adskillige Bidrag til dette Selskabs trykte Samlinger. J henved et halvt Aarhundrede har han tjent Staten som virksom og Fædrenelandet hengiven Enedsmand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-06-08
Aar 1816 den 8de Maj holdtes en Samling af nogle af Odense Byes Beboere og udenbyes Embedsmænd i Consistoriet ved St. KnudsKirke efter foregaaende offentlig Jndbydelse af Biskoppen, for ifølge yttret Ønske fra det i Kjøbenhavn stiftede Bibelselskab, at oprette et Hjelpeselskab for Bibelens Udbredelse i Fyens Stift, saavel i Odense som ved selskabelige Foreninger i de mindre Kjøbstæder og paa Landet, hvor det her i Stiftet lader sig gjøre. - Foruden Hans Høihed Prinds Christian Frederik til Danmark, Stiftets Gouvernør, som var tilstæde, mødte 31, der skriftlig erklærede sig som Medlemmer af Bibelselskabet paa særskilt Liste. Hr. Pastor Henderson, fra Engelland, der havde overbragt det Kjøbenhavnske Bibelselskabs ovenmældte Ønske, var iligemaade tilstæde. Biskoppen aabnede Mødet ved en Tale. - Det vedtoges iøvrigt: At, da dette fyenske Bibelselskab ikke nu kan organiseres, førend det erfares, hvormegen Deeltagelse det finder, og en Generalforsamling er holdt, men det dog er vigtigt for Sagen, at der uden Ophold virkes herfra til dette Selskabs Udvidelse og Foreningers Oprettelse i det hele Stift, der da strax beskikkes nogle i Odense boesatte Mænd, som af interim kunne paatage sig Bestyrelsen, indtil Valget i en Generalforsamling nærmere bestemmes. - Det vedtages: at denne midlertidige Bestyrelse skulde bestaae af en Formand, 3 Directeurer, 1 Secretair og 1 Casserer, Man anmodede H. H. Prindsen, at nævne disse Selskabets midlertidige Embedsmænd, hvorpaa Hs. Høihed udnævnte til Formand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-06-08
Biskop og R. a D. Plum pro officio, til Directeurer, Stiftsprovst Tetens R. a D., Amtmand Benzon og Rector Heiberg, Professor og R. a D., til Revisor: Provst Pram, til Casserer: Doctor Bjørn og til Secretair Catechet Faaborg. - Efter given Anledning udnævnte H. H. Prindsen tillige de tilstædeværende Amtsprovster: Lütken, Vedel og Holm, alle Riddere af Danneb., samt Sognepræsterne fra Kjøbstæderne: Hr. Paludan Müller, R. a D. fra Kjerteminde, Hr. Hornsyld fra Assens og Hr. Nyholm fra Nyborg, der iligemaade vare mødte, til Medbestyrere. - Tillige vedtoges: at Enhver, som udenfor Odense opretter nogen Forening i en Kjøbstæd eller i et Pastorat paa Landet, hvorved virkes for Bibelens Udbredelse, ansees som Medbestyrer af det fyenske Bibelselskab i Odense. - Jligemaade besluttedes at en Generalforsamling holdes i Odense Onsdagen den 4de September d. A. om Formiddagen Kl. 9, da de her foretagne midlertidige Udnævnelser nærmere bestemmes; Selskabets Love, saavel for denne Støtte, som for de mindre Foreninger, vedtages, og Beretning gives om, hvad til den Tid er virket. Herved yttredes det Ønske, at Bestyrerne eller et Medlem af enhver stiftet Forening vilde være tilstæde i denne Generalforsamling. - Dette bekjendtgjøres herved til Efterretning for Enhver, som ikke var tilstæde i Samlingen og maatte ønske at deeltage i Bibelselskabet. - Faaborg. (Jversens Av.) Torsdags foreviste Hr. Goldkette sine forhen bebudede mechanisk, physisk maanetiske Konster, og, hvad der hidtil har været noget Nyt hos os, sin Styltedands, for fuldt Huus. Uagtet man allerede havde seet adskillige af hans Konster tilforn her i Staden, udførte af Charles o. fl., saa kan det dog ikke nægtes, at han i det Hele gjorde sine Sager fortræffeligt, og adskillige af hans Konster vare baade nye og yderst paafaldende. Hr. Gold kettes lille Datter, som kun skal være 4 Aar, udførte adskillige eqvilibriske Konster med en beundringsværdig og her tillands hidtil ukjendt Færdighed. Styltedansen opførtes af 6 Personer, og deriblandt den lille Jomfr. Goldkette og en liden Venetianer paa 8 Aar, med megen Smag og Behændighed, i tyrolsk Nationaldragt. De Stylter, som de danse paa, ere ikke af det Slags, vi ere vante til at see hos os, men bestaar af virkelige Træfødder, der ere 4 Fod høie, og befæstede til Styltedanserens Fødder. Begyndelsen skete lidt over Kl. 7 og det Hele varede til noget over Kl. 10. Slagelse, d. 2 Junii. Ved Fugleskydningen den 21 Maj, som blev afholdt i Antvortskov Lystskov ved Slagelse, blev første Dag nedskudt Ringen ved Hr. Opsynsmand Hendrichsen, venstre Vinge ved Hr. Gjæstgiver J. Jørgensen, høire. Vinge ved Hr. Opsynsmand Hendrichsen, Rumpen, ved Hr. Kobbersmed Grandt, for sin Broder, hvormed Skydningen endtes for denne Dag, næste Dag fortsattes Skydningen til Brystpladen, som omtrent blev nedskudt Kl. 7 om Aftenen ved Hr. Kobbersmed Grandt for Hr. Lærer Schou, som altsaa blev dette Aars Fuglekonge; derpaa var Bal hos Hr. Tracteur Hendrichsen, som varede til om Morgenen. (Slag. Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-06-08
Aarhuus Avis har følgende snurrige Avertissement: "En ung honet Mandsperson, der nu som saamange andre er kommen ud af Levebrød, og formedelst den her som andensteds paa det faste Land overhaandtagende Pengemangel er bragt i fortvivlede Omstændigheder, seer ingen anden Udvei for at redde sin Ære end at indlade sig i et anstændigt Ægteskab, med et Fruentimmer, der har noget til Bedste. 600 Rbd. kunne klare Sagen, var der lidt mere var det altid godt at begynde en Handel med. Lysthavende ville behage at aflevere en Billet mærket L. paa Adressecontoiret, men det maa skee i det seeneste inden den 11 Juni, ellers nytter det ikke at melde sig; thi slaaer ogsaa dette sidste Haab feil, da haaber den Søgende inden næste Maaneds Udgang at være i en anden Verden, hvor Pengene cirkulere, bedre end herneden. Den Entrerende forsikkres paa det høitideligste om den bedste saavel moralske som phy fiske Behandling. Deres Majestæter Kongens og Dronningens Udreise til Frederiksberg, som var bestemt til den 8de, er udsat til Løverdagen den 15de Junii.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-06-08
Kjøbenhavns Børs den 7 Junii. Cours. Hamb. 2 M. 680, a vista 688. Amsterdam 2 M. - , a vista 640. London 2 M. 30 1/4 Rbdlr. Spec. 685. - Specier solgtes til 41 Rbmk., for Commiteesedler blev givet (med Rente) 88 1/2 a 88 3/4 pr. 100; Oblig. 78 a 79. Norske Sedler 41. Svenske Sedler 10 Mk. 12 s. Disconto 8 PC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-06-08
Blandede Efterretninger. Christiania, den 29de Maj. Hans Majestæt har naadigst tilladt, at det nu samlede Storthing fortsætter sine Forhandlinger indtil Udgangen af Juni Maaned. (Norsk Rigstid.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-06-08
J Wien ventede man bestemt de nye Forbedringer i Financerne den 1ste Junii. Tydske Blade anmærke ved denne Leilighed, at de større Vanskeligheder ikke ligge i Papirpengenes Forbedring, men i Opløsningen af en anden dermed forbunden Opgave, at sætte Priserne paa alle Varer og Levnetsmidler i et passende Forhold til de forbedrede Papirpenge. Da Finantspatentet af 20de Febr. 1811 blev bekjendtgjort, fandt man sig snart i de ved samme indførte Papirpenge, ogsaa stode de Levnetsmidler, som der var Taxter for, i nøieste Forhold dertil; men desto mindre holdt man sig i andre Contracter og Salg til dette Forhold, ja hist og her overskred man saa ganske billighedens Grændser, at man i de nye Penge fordrede en ligesaa stor Sum, som der betaltes i de gamle Saaledes stod f. Ex. et Pund Oxekjød i 36 Kreuzer i Banksedler, men blev i Taxten bestemt til 7 Kreuzer i Jndløsningsbeviser. Det samme var Tilfældet med Brødet og nogle andre Artikler, som der var Taxt for. Men derimod forholdt det sig med andre Fornødenheder, især Læder, Lærred, Klæde og Brændeved, ingenlunde saaledes, og i Huusleie fordredes af mange Huuseiere ligesaamange Hundrede eller Tusinde i Jndløsningsbeviser, som forhen i Banksedler. Dette frembragte snart Misforhold, der vare høist følelige, og varede saalænge, til Regjeringen udstedte Anticipationsbeviser, for derved igjen at bringe Ligevægt imellem de i Omløb værende Penge og alle øvrige overdreven høie Priser, der i nyere Tider have været en Følge af den overhaandtagende Aager og Luxus.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-06-08
Man veed af offentlige Blade, at en Mængde Schweizere atter ere udvandrede fra Cantonerne Basel, Argau a., til Nordamerica; og at en Deel Waadtlændere, tidligere ved Ohio have anlagt en Colonie, Schweizerland kaldet, som, efter wadtlandske Blades Beretning, skal have en god Fremgang. Colonien ligger paa høire Side af denne Flod, og strækket sig langs med samme, omtrent 1 1/2 Lieues. J den øvre Deel aff denne Colonie ligger først Hr. Joh. Tofours Gods; dernæst Hr. D. Difours Bolig, midt paa en Strækning af over 200 Acres (hver Acte omtrent en Tønde Land); den er den skjønneste af alle, og han lever her ret lykkeligen med sin Kone. Den sidste lader forfærdige Straahatte, og har vidst at forskaffe sig Afsætning i de fjerneste Egne. De have desuden Qvæg, Melk, Smør og Ost. Næst efter D. Dufour, kommer Hr. Morerod fra Montreux, een af de rigeste Colonister. Han har megen dyrket Agerjord, og et Viinbjerg, der leverer 700 Galoner, Viin. Han begyndte i Aaret 1803 med 80 Aflæggere, og nu planter han 1200. - For omtrent 4 Aar fattede Colonisterne den Beslutning, at bygge i Middelpuncten af Colonien en Stad, Ny Vivis (la nounelle Vevey) kaldet, og efterhaanden at drage Konster og Haandteringer bidhen. Denne Stad er nu færdig. Naar man kommer fra Fort William, saa bliver man to Gader vaer, den ent gaaer igjennem hele Længden af Byen, og endes paa Veien til Grevskabet Maddison. Naar man gaaer langs med denne Gade støder man paa en offentlig Plads, der er omgiven af Bygninger. Lige med denne Gade løbe tre andre mindre brede Gader, hvor man finder Kramboder, et Posthuus, Tinghuus. Staden tæller allerede 188 Bygninger, alle omtrent af lige Størrelse og betegnede med Nummere. Den er Hovedstad i Districtet Schweizerland, som vil sende Deputerede til Regjeringens Provinds. Af dette Blad udkomme ugentlig to Numere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-06-08
J Følge Kgl. allernaadigst Tilladelse, forsendes det med Brevposterne, og kan bestilles paa alle Postcontoirer. Her i Staden modtages Subskriptionen hos Bogtrykker Höeckes Enke, i store Helliggeiststrædet Nr. 144.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-06-08
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-06-11
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. mod antog, Trettende Aargang. No. 47. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 11 Juni 1816. Om det ublide Veirlig. Wieskrive i Dag den 11te Juni, og have ikke mere end 10 Graders Varme efter Reaumur. Det er et sandt Efteraarsveir, og man skulde snarere troe, at vi leve i October end i Juni Maaned. Næsten havde vi et behageligere Veir i April Maaned.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-06-11
Vi have en digterisk Beskrivelse over en norsk Maidag for 50 Aar siden, og vil man end fra regne noget, som er seet igjennem Phantasiens Prisma, saa kan man dog ikke nægte, at det Hele vidner om en stor Forandring i Veirliget, og bekræfter hvad gamle Folk paastaae, at vi aldeles ikke mere have saadanne Sommere nu, som i ældre Tider. J Tullins Maidag, som egentligen er digtet, for at høitideligholde en Vens Bryllup *), hedder det, efter at Digteren har skildret os de Ubehageligheder, der bevægede ham til at flye Staden og søge Naturens Skjød: Saa tænkte jeg en Majidag. og reiste strax til hine Enge hvor Flora reder Blomstersenge for Kroppen under Stjernetag. Her kasted jeg mig paa en Høi Kjøbmand Morten Leuchs. Digtet er første Gang trykt i Kjøbenhavn 1763. forgabt, henrykket, og fornøjet i samme Øieblik da Øiet nysgierrig ind i Cirklen fløi. O. Gud, hvad Skueplads var herfor Lugt, for Syn og alle Sandser, En ny Natur omhængt med Krandser fremviste Eden her og der. Den luttret Luft sin Ambraskjød naar Zephyr sine Vinger rørte, saa Luften strax i Vellyst flød, hvert Aandedræt ny Balsam førte. Forundringsfuldt mit Øie saaet Landskab af Naturen malet, som i en herlig Runding praled, hvor Grønt sig tabte i det Blaa den hele Kreds var overalt med en saphirblaa Hvælving dækket, hvis Grundvold deels paa Bjerget faldt, og deels sig ned i Havet strækkede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-06-11
Hvor en saa vid og yndig Plan, med ny Henrykkelse fornøied, og indtog Syn og Sands, da Øies faae denne søde Scene an at Solens brudte Straaler, som i tusind Chrystalspeile spilled paa Bølgerne, som tumled om og langsomt ind paa Sandet trillod. Fra Havet var et Teppe lagt, hvor Grunden grønt i grønt skatteret, med guult, og rødt, og blaat skafferet fremviste Aarets Morgendragt. Nyfødde Planter tidded op ved Solens Kraft til Liv opvakte, med grønne Kroner paa sin Top, til Vidne om det Haab de bragte. En krummet, slangeformig Dal nedsænket laae ved Bjergets Fødder, hvor tusind nys udsprungne Rødder, afbildede en Blomstersat.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-06-11
Her sværmede en Fuglehær af Sisiker, Bogfinker, Svaler, Maaltrofer, Norges Nattergaler, som fløi forlidte her og der.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-06-11
At man i gamle Dage har anseet Cometer som Forbud paa Ulykker, det kaldte man i nyere Tider Overtro, og forsaavidt de ansaaes som Forvarsler for Krig og Pest, fortiente det ogsaa at kaldes saa. Men betragtede de Gamle dem maaskee ikke tillige som Forbud paa Uaar, Allerede i de allerældste Tider antog man dem for Ulykkes forbud. Saaledes omtales de af Tacitus og Suetonius, ja endog af Cicero. Derfor have de latinske Digtere givet dem det Tillægsnavn dirus. Nec diri toties aarsere commetae, hedder det i Virgils Georgica. Selv for en Overtroe ligger der ofte noget Sandt til Grund.