JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-05-31
Hr. Contreadmiral og Overlods Løvenørn, har til Underretning for de Søefarende bekiendtgjort: En Skibsfører har meldt at have seet de afbrækkede Maste af et stunket Skib, staaende noget over Vandet, omtrent midtvaters imellem Hukkene af Møen og Stevn, peilende førstmeldte i S. t. O. og Stevnshuk i N. N. O. Disse Peilinger ere vel ikke aldeles nøiagtige; men derefter vil dette Vrag staae omtrent i treqvart Miil retvisende Vester fra den i Aaret 1813 ommeldte stunkne svenske Fregat, og efter Angivende paa 5 a 6 Favne Vand. Tillige anmærkes, at Tønden ved Ulfshaleløbet er efter Placaten af 22de October 1804, som sædvanligt udlagt, og at Jsen i Aar ikke har forandret dette Løb, at Dybden i samme er 6 Fod med daglig høit Vande, noget mere og mindre, efter Vandets Stigen og Falden. Den 25de d. M. om Eftermiddagen Kl. 7 enhalv aflagde Hr. Gely=Latour en Prøve med at gaae ind i en gloende Ovn paa Kiøbenhavns Exerceerplads, hvortil han havde inbudet det Kal. Danske Videnskabers Selskab i Kbhvn, af hvis Medlemmer 12 indfandt sig, foruden endeel andre Videnskabsmænd. Overhofmarschal Houch lod sit Thermometer, under 2 af de Tilstædeværendes Opsigt, holdes i Ovnen. Den steeg til 130 Grader, og var ved nærmere Eftersyn sprunget og det derpaa værende Papiir svedet. En anden af de Tilstædeværende holdt sit Thermometer i Ovnen, og den steeg til 145 Grader, som er langt over togende Vands Varme. Hr. Gely=Latur gik derpaa ind i Ovnen; adskillige af de Tilstædeværende fulgte efter ham, men kunde ikke udholde at blive der i Minut. Hr. Gelv=Latour havde taget en Flaske med Viin og noget Mad ind med sig i Ovnen, og fortærede sit Maaltid ganske muntert, i det han forsikkrede Tilskuerne, at han befinder sig meget vel og kunde blive der en heel Dag. Jmidlertid tørrede han dog ideligen Sveden af sig, og da han efter en lille Halvtimes Forløb, kom ud af Ovnen, slog hans Puls 160 af de smaae Slag. Han udførte saaledes sit Experiment til alle Sagkyndiges Fornøielse. At han besidder et hidtil ubekiendt Middel til at modstaae Jldens og Hedens Virkning, er uden for al Tvivl, og hans Konst fortiener den høieste Grad af Opmærksomhed og Beundring.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-05-31
Ved Eibye=Møllesluse ved Odense er fanget i Aaen en Stør, som er over halvfierde Alen lang.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-05-31
Randers, den 27 Mai. Afvigte Nat Kl. mellem 12 og 1 vaktes denne Byes Jndvaanere af trygeste Søvn ved Klokkernes Klemten, der atter bebudede Jldebrand, som er anden Gang i en Tid af ethalvt Aar. Jlden udbrød hos Madame Knaboe paa Storgaden, hvis hele skiønne Gaard, med Baghuse og Alt, ganske afbrændte, paa noget af Forhuset nær. Størstedelen af Jndboen og samtlige Kreature bleve reddede. De nærmeste Naboehuse stode i største Fare, nogle Pakhuse afbrændte ogsaa, men ved Brandanstalternes kraftige Brug og gode Virkning, og ved det stille Veir, forebyggedes videre Ulykke. Hvoraf Jlden er opkommen veed man ikke endnu.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-05-31
Kiøbenhavns Børs, den 27de Mai. Cours. Altona a vista 500, London 2 M. 16 ensietredeel Rbdlr., Amsterdam 2 M. 454 ensiettedeel, Spec. 525. - Specier solgtes til 31 totrediedeel Rbmk., for Committesedler blev givet 63 enhalv pr. 100.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-05-31
Hs. Kgl. Majestæts til Danmark a. Præsident, Deputerede og Tilforordnede i Rentekammer=Collegio kundgiøre herved til alle Vedkommendes Efterretning: at de ved Rentekammer=Placat af 27de Martii 1813 bekiendtgjorte Bestemmelser, ihenseende til den ved Forordningen af 8de Februarii 1810 i Kongeriget Danmark for 8 Aar paabudne Jndkomstskat, har det allernaadigst behaget Hs. Kongelige Majestæt ved allerhøieste Resolution af 6te i denne Maaned nærmere at fastsætte derhen: 1) at de Angivelser, som Yderne skulle giøre for indeværende Aar af de Jndtægter, de have havt i afvigte Aar, og for hvert af de følgende for Skattens Svarelse tilbageværende Aar af de Jndtægter, de i hvert foregaaende Aar have havt, skulle lyde paa Rigsbankpenge Navneværdie, og Jndkomstskatten derefter i Rigsbankpenge Navneværdie beregnes med de anordnede 4 og paa Bornholm med 2 Procent af Beløbet, efterat i dette ere fradragne de, som frie for Jndkomstskats Svarelse, bevilgede Summer; 2) at disse Summer maa, istedet for hvad ved bemeldte Forordning af 1810 er fastsat, for Jndtægterne i afvigte Aar, som til Skatten for indeværende Aar angives, være bestemte a) for enhver, der lever paa Landet eller i saadanne Steder, hvor ingen directe Afgivt af Consumtionsvarer oppebæres, til de første 100 Rigsbankdaler Navneværdie af den rene Jndkomst; b) for enhver som boer i Kiøbstæd, hvor Afgift af Consumtionsvarer svares, til de første 200 Rigshankdaler Navneværdie af den rene Jndkomst; c) for samtlige af Hs. Kal. Majestæt beskikkede Embedsmænd i det Hele til de første 600 Rigsbankdaler Navneværdie af den aarlige Gage eller Løn, som i rede Penge udbetales dem; og, d) for entledigede Embedsmænd i det Hele til de første 400 Rigsbankdaler Navneværdie af den Pension eller de Vartpenge, som dem allernaadigst ere tillagte, og for Enkeer efter Embedsmænd til de første 400 Rigsbankdaler Navneværdie af den Enkepension, de nyde; samt 3) at de afgiftsse Summer skulle aarligen for hvert af de følgende Aar, med Hensyn til den da gieldende Sølvværdie=Cours, vorde bestemte og derefter ved Placat bekiendtgjorte. Ved Tallotteriets 1051 Trækning i Kiøbenhavn udkom følgende Nummere. 15. 58. 10. 78. 48.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-05-31
AVEnTISSEMENTS. Uagtet den efter Krigen enhver Rømningsmand allernaadigst forsikkrede Pardon, har Chresten Pedersen Assens af 2den Bataill. Siællandske Jæger=Corps ikke indfundet sig i Lægdet siden November f. A. hvor han den Tid var permitteret til Nenstadt, og formodes at være der endnu. At han er i Live vides deraf, at han skal have tilskreven Familien og Penge. – Manden er 30 Aar, 64 Tommer høi, sort af Haar, blaae af Øine, stærk af Legems Bygning, og har forhen staaet ved det Holstenske Rytter Regiment. Skulle Chresten Pedersen Assens antræffes, enten af Civil eller Millitaire Øvrighed, ombedes samme tienstligst at sætte Manden i Forvaring, og behageligen tilmælde Bataillionen hans Paagribelse, da han strax skal vorde afhentet, og Erstatning given for de at hans Anholdelse medgaaende Omkostninger.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-05-31
Da ondskabsfulde Menneskeer har været saa dumdristige at afsauge en Leedpæl og en Gnidepæl i min saakaldte Udlæg Fænne ved Riber Aar, saa loves en passende Douceur for Den som kan opdage samme, og Navnet fortiet om forlanges. Lundgaard pr. Ribe, den 31te Maji 1814. Laans Windseld.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-05-31
Tirsdagen den 14de Juni førstkommende og følgende Dage lader Rector Jørgensens Enke i Fridericia ved offentlig Auction bortsælge endeel af hendes Jndboe, bestaaende af Borde Stole, Dragkister, Sengeklæder, Tin, Kobber m.v., samt hendes afdøde Mands ei ubetydelige Bogsamling. Auctionen begynder hver Dags Formiddag Kl. 9. Fridericia den 25de Maii 1814.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-05-31
Formedelst anden Bestemmelse, agter undertegnede underhaanden at bortsælge min tilhørende og iboende Gaard der er beliggende i Kolding Byes Laasbyegade under No. 67, og bestaaer af et Stuehuus til Gaden 7 Fag, 2 Etager høi, hvorunder er en god Kielder; 8 Fag Stald, med Port, gjennem hvilken haves beqvem Kiørsel til og fra Gaarden; 4 Fag Bryggerhuus; altsammen af godt stærk Ege Bindingsværk. Tæt ved Gaarden haves en passende Frugt= og Kiøkkenhauge, og i Gaarden selv en tilstrækkelig og godt Pompevand, endog til et Brændeviins Drivt. Gaarden, som i det heele er vel vedligeholdt og i god beboelig Stand, og hvortil hører Jorder, paa Byens nordre Marker efter i enfierdedeel Skillings Grundtaxt, er tillige meget heqvem indrettet til Beboelse, for en Embedsmand med Familie; ligesom den ogsaa, for Beliggenhedens Skyld, kan afbenyttes til Handel og Bertshuushold; der alt nærmere vil erfares ved at tage samme i Øiesyn. Blandt de Vilkaar, paa hvilke Gaarden attraaes afhændet, ere ogsaa disse: at den strax kan tiltrædes og tages i uindskrænket Brug; at endeel af Kiøbesummen kan, om forlanges, indtil videre forblive staaende i Gaarden, imod en lovlig tinglyst Panteobligation med 1ste Prioritet i samme m.v. og anordningsmæssige Renters Svarelse. De Lysthavende ville behageligen henvende sig til Undertegnede, for nærmere at akkordere desangaaende. Kolding, den 28de Mai 1814. Hans Sørensen Biertb. Borger og Handelmand.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-05-31
Onsdagen den 8de Junii d. A. om Formiddagen Kl. 9, lader Undertegnede ved offentlig Auction i sin iboende Gaard i Weile bortsælge, hvor ogsaa Varerne, forinden ere til Efterson, følgende: circa 400 Flasker extra god Catalonier Viin med Bouten. = 400 Dito Dito Medde. Dito Diito. 100 Dito Dito Port. Dito Dito. = 160 Stænger Jern. = 150 Pd. Egstaal. 50 engelske uldne Sengetæpper. = 20,000. Stkr. 3 Tom Søm. 30 Stkr. Jernplader. samt et lidet Partie Hør, Hamp og Tiære. olm.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-05-31
Auction, Jfølge den Kongelige General=Qvarteermester Stabs Resolution, bliver 18 Cavallerie og Stykheste bortsolgte ved Auction, som holdes paa FridericiaRaadstueplads, Torsdagen den 2den Junii, Eftermiddagen Kl. 3, efter de Conditioner, som skal blive Liebhaberne bekiendtgjorte til fornævnte Tid og Sted. Fridericia, den 25de Maii 1814. Lang. Auctions=Directeur.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-05-31
Formedelst Forandring af Boepæl bliver Fredagen den 3die Junii førstkommende om Formiddagen Kl. 10 paa Landting Hovedgaard i Elsing Sogn, Ringkiøbing Amt holdet offentlig Auction over bemeldte Landling med paastaaende Bygninger og underliggende Eiendomme, samt tæt derved liggende Teglværk. Det Hartkorn Hovedgaardstaxt, som for Tiden ligger og drives under Gaarden er 20 Tdr. 2 Skpr. 1 Fdkr. 1 Alb. Desuden er derpaa Hovedgaardetaxten en Afbygger som kaldes Rusberg- og staaer for Hartkorn 1 Td. 1 Skp. - Fdkr. 1 enhalve Alb. Det contribuable Hartkorn er ialt 7 Skpr. 3 Fdkr. og er bebygget med fire Huse. Til Gaarden er en liden Eege Skov en halv Fierdinge derfra beliggende. Gaardens Agermarker ere overmaade gode Kornmarker og dens Enge og Uddrivt betydelig. Den ligger tæt indtil Liimfiorden, som begrændseer den heele vestre Side af Marken, og kan derfra udskibes til Aalborg eller hvilken anden Kjøbstæd ved Liimsiorden beliggende det skal være, alt hvad af Korn, Steen a. kan afsættes, ligesom og de Kiøbmandsvahre som maatte ønskes eller behøves der kan modtages. Gaardens aarlige Udsæd er fra 13 til 15 Tdr. Byg, 22 til 24 Tdr. Rug, og 40 Tdr. Havre. Udi Almindelighed avles hvert Aar 150 gode Læs Høe, men somme Aar meget meere. Besætningen som aarlig kan holdes ved Gaarden er 70, undertiden 80 Fæekreature, 12 a 14 Heste, 70 Faarekreature. Teglovnen er indrettet til at rumme 20,000 Muursteen og 2000 Tagsteen. og ere baade dens Muur og Tagsteen bekiendte for det fortrinligste Slags. Konditionerne vil blive saa billige og favorable for Kiøberen som muligt, hvoriblandt denne, at endeel af Kiøbesummen kan blive staaende maaskee i fleere Aar mod første Prioritets Panteobligation i Eiendommene. Udi anstundende Wiborg Snapsting skal kun betales 5000 Rbdlr. N. V. og med hvad som iøvrigt skal udbetales af Kiøbesummen, beroer det indtil Wiborg, Snapsting 1815. Muelig ogsaa de 5000 Rbdlr. N. V. kunde beroe indtil Termin 1815, ifald der maatte gives en Kjøber som det kunde være meget angelegen. Skulle de Gaarden ikke samlet; thi saaledes opraabes den først, kunde blive bortsolgt efter Ønske, da bliver samme Dags Eftermiddag Kl. 3 forsøgt at afhænde disse Eiendomme, udi Parceller. Dagen derpaa den 4de Junii bliver atten paa Gaarden om Formiddagen Kl. 9 holdt Auction over endeel Oxhoveder, Ankere, Fierdinger, Underdeele af Arbeidsvogne, en Kareth, en prægtig stor Malmklokke tienlig til en Kirkeklokke a. andet meere. Thi ville Liebhaberne behage til foranførte Tider og Sted at give Møde, Tillæg til Riber=St.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-05-31
Adskilligt. (Af Statst, fynske og indske Av. samt Udg., Da Napoleon forrige Aar kom tilbage fra Saxen, holdt han et Stadsraad, hvori der forelæstes et Project til et Senarusconsultus, efter hvilket 300,000 Mand af den gamle frigivne Conskription stilledes til Krigsministerens Disposition. Den dybeste Tanshed herskede i Raadet, selve Napoleons Smigrere tang da Man spurgde dem. Endelig udbrød Keiseren selv. hvitie, J Senatorer, dog Fædrenelandets Nød lyder lydeligt nok: Er ikke Wellington i Sydens Raser ikke Russen i Norden, True ikke Østerrigerne og Bairerne Rigets østlige Grændse, Wellington i Frankrig? –Hvilken Skiændsel, og Frankerne reise sig ikke i Masse for at jage ham ud Englænderne ville lee over vore Bønders Enfoldighed; men de have hist ingen Skibe, de kunne ikke anbringe deres Søkunster, de ere paa vores Gebet; vi maa slaae og jage dem ud. Alle mine Allierede have forladt mig, Bareerne have forraadt mig: de ville falde mig i Ryggen; de troede at afskiære mig Tilbagetoget; men jeg har hævnet mig, jeg har kastet dem til Jorden, dræbt dem og traadt deres Liig under mine Fødder: jeg har dræbt Ærede og alle dem der vare ham nærmest. Neil ingen Fred, ingen Fred, før jeg har lagt München i Aske! der har i Norden dannet sig et Triumptrat, ingen Fred før det er adsplittet Næste Aar til Wien, og fordrer 300,000 Mand; men jeg maa have Mænd, vorne og stærke Mænd, de unge Conskriberte fylde kun Hospitalerne, de trættes paa Marschen og synke til Jorden af Mathed. De Franske ere stedse brave, ogsaa Piemonteserne og Jtalienerne, de sloge kiækt; men Tysken duer til ingen Ting: det er ikke Blod, men Vand, som flyder i hans Aaret: kun paa gamle Frankrigs Mænd kan jeg sikkert forlode mig. Jngen turde sige ham imod og Projectet antoges til et Senatnskonsult.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-05-31
Under Overskrift Hiemlands Anerdoter læses i Dr. og Prof. D. Wolffs yndede Journal for Mai Maaned 1814 følgende. 1645 befalede Kong Kristian 1v., at Qvinderne skulle sidde op i Kirken, og synge med. De laae tilforn ned, og tang. De, som sov i Kirken, skulde vækkes op med en Stok. - Provst Christopher Jørgensen, i Halsted i Laaland, var meget prægtig i sin Klædedragt, og især hans Kone, hvilket skal have givet Anledning til et Forbud ved Landemodet i Odense. 1577, at nemlig Præstekoner ikke maatte, under ni Dalers Straf, bære Kiole af Kammelot, Damaskes Pelse, Silke eller de høie krumme Kraver. Til Beviis paa at Døden er ikke altid er haard at gaae paa, anføres i samme Maanedskrift følgende: Den berømte engelske Læge William Hunter gav i sit Livs sidste Øieblik, endnu et Beviis paa philosophisk Taalmodighed og Stanhaftighed. Han vendte sig nemlig til sin Ven Combo, og sagde: "Havde jeg Kraft nok, til at holde en Pen, saa vilde jeg opskrive, hvor let og behageligt det er at døe. Han døde den 30te Marts 1783, da heftige Anfald af Podagra, hvortil kom et Slag, gjorde Ende paa hans Liv.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-05-31
Om Kunstnerinden Johanne Stoertin=Block, har end videre samme periodiske Stift følgende: Hun var født i Amsterdam 1650, blev anseet for en af de talentfulde Personer, af hendes Kiøn i Holland. Foruden et vel opdraget Fruentimmers sædvanlige Videnskaber, øvede hun den Konst, at bossere Figurer i Vox, og give dem den behørige Farve, graverede med beundringsværdig Fiinhed i Diamant, Crystal og Glas, og copierede gode Malerier med Silke og Farver. Men alt dette satte hun tilsides, og klippede, med afts Adresse Avis Nr. 40. Saxen, udaf hvidt Papiir, Landskaber, Søestykker, Dyr og Blomster, som klæbte paa sort Papiir, ligne fuldkommen et Kobber. I denne Maneer forfærdigede hun ogsaa meget lignende billeder, og adskillige kronede Hoveder lode sine Portræter giøre af hende paa den Maade. Peter den Store og andre Konger og Fyrster besøgde hende, og belønnede hende rigeligen. Hun døde 1715.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-05-31
De Forældre eller Værger, som til næste Skole aars Begyndelse, den 1ste October, agte at sætte unge Mennesker i den herværende Cathedralskole, ville behageligen erindre : at Anmeldelse desangaaende bør, ifölge Skoleanordningens 64 S. skee skriftlig til Skolens förste Lærer 4 Maaneder iforveien, og da bestemt angives den Anmeldtes Töd. selvaar og Födested, hans Forældres Navn og Stand, den Underviisning, han hidtil har nydt, og hans Fremgang i samme. Tillige maa med Armeldelsen følge Döbeseddel samt Koppe eller Vaccinationsattest. Ribe, den 24de Mai 1814. P. N. Thorup.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-05-31
Hvor nogle Skiepper gode Sætte=Kartofler kunne faaes, anviser Adressecontoiret.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-06-03
Udenlandske Efterretninger.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-06-03
(Af Lybekker og Altona Aviser.) Paris, den 20de Mai. Fyrsten af Schwartenberg har i en Armeebefaling af 5te d. M. nedlagt Overbefalingen over de allierede Tropper, og takker ved denne Leilighed alle Soldater for det Mod og den Tapperhed hvorved de have fægtet for at grundfæste Europas Frihed og Uafhængighed.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-06-03
Efterat der i Aviserne flere Gange er meldet, at Freden var sluttet, og dette atter er gienkaldet, læses nu om denne Gienstand følgende Hovedbetingelser: Gaadeloupe, Martiniqve, St. Domingo og Isle de France skulle tilbagegives Frankrig, dette skal have Contoiret paa Kysten Cormandell og Malabar; det faaer Halvdelen af det af de Allierede i Fæstningerne fundne Artillerie som og Skibene tilbage. Det beholder en Deel af Belgien og alle i det franske Gebeet indsluttede Lande, som Avignon, Mühlhausen a.; der skal ingen Contributioner eller Krigsskat hæves; ingen Kunstværker skulle bortføres.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-06-03
Ved en Kongelig Forordning skal det almindelige Politie=Ministerium forenes med Politie=Præfecturater, i Paris under den Titel, Kongerigets Generalpolitie.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-06-03
Efter en anden Forordning skulle Divisionsgeneralerne atter antage Titel af Generallieutenanter, og Brigade generalerne af Feldmarschaller.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-06-03
Hr. Serrand, d'Ambray og Montesquion ere udnævnte til at undersøge Constitutions=Udkastet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-06-03
Hertugen af Orleans er den 16de ankommen til Paris; ogsaa hans Moder ventes i disse Dage.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-06-03
General Precy, der den 10de August 1792 viste saa megen Troskab mod sin Konge og siden ved sit skiønne Forsvar af Lyon, er indtruffen her.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-06-03
For at dække de mange Udgivter har Præfecten i Seinedepartementet udskrevet et Laan paa 5 Millioner Franker, som skal lignes paa Grundtaxten.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-06-03
Kongen har befalet at en Commission skal undersøge de offentlige Fangers Tilstand og Aarsager til deres Hæftelse. J Bicetre skal man have fundet en stor Mængde Mennesker, som uden nogen lovlig Grund, paa vilkaarlige Befalinger, der ofte kun vare skrevne paa en Charte blanche, havde mistet deres Frihed. Disse blive nu satte paa fri Fod.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-06-03
Man paastaaer, at allerede 15220 Senatorer have nedlagt deres Embeder. Fouchs skal først have fattet den Beslutning; fremdeles nævnes Sieyes og Cambaceres, hvilken sidste drager efter Rygtet til Montpellier. Lybekker Avisen indeholder en Proclamation fra Napoleon, dateret Fontainebleau i April 1814, hvis Ægthed dog synes at være problematisk. J denne yttrer han Anger over det, som under hans Regiering er passeret, og Skylden skydes paa hans Raadgivere og Ministre, der ei have viist ham Landets virkelige Tilstand, og ei talt Sandhedens Sprog, før det var for sildigt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-06-03
Ved Underhandlingerne i Chatillon skal Buonaparte tilsidst have besluttet at give Slip paa Jtalien, dog med Undtagelse af Øen Elba, hvilket tilfældigviis skal have givet Anledning til at anvise ham denne Øe til Opholdsted.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-06-03
Fra Portoferrajo den 7de Mai har man Efterretning om Buonapattes Ankomst til Elba Den 3die ankom han med de ham ledsagende Offcerer i den derværende Havn. Saasnart Havnecommandanten officielt var underrettet derom, blev gjort de nødvendige Anstalter til Modtagelse; der blev foranstaltet Jllumination, og alle Authoritæter opfordrede til at bivaane Indtoget. Saasnart Napoleon steg i Land, hilsedes han med 101 Kanonskud, alle Tropper vare i Gevær. Efterat Mairen havde holdt en kort Tale til ham og leveret ham Nøglerne til Staden, begav har sig i et glimrende Optog til Kirken, hvor et Te Deum blev afsiunget, og derfra til Mairens Pallads, der provisorisk skal være hans Bolig, hvor Authoriteterne gjorde ham Opvartning. Han talte med megen Munterhed, og syntes at befinde sig meget vel. Blandt Andet yttrede han, Efterat jeg havde indset, at man ei førte Krig mod Frankrig men mod mig, havde jeg alt for megen Forkierlighed for denne Stat, til at jeg ikke skulde giøre Alt, hvad der kunde være den tienligt. Min Tronafsigelse er ogsaa et lidet Offer, som kan være nyttigt for Frankrig, og jeg har bragt det i en god Hensigt: Samme Dag udstædte Brigadegeneral Deelasme en Proclamation, hvori han tilkiendegiver Jndbyggerne, at Keiseren ved at frasige sig Frankrigs Trone har betinget sig Souverainitet over Øen Elba, hvilket alle Magter have billiget. Han skal i Keiserens Navn giøre alle Jndbyggerne bekiendt med denne nye Tingenes Stilling, at Keiseren har valgt denne Øe til Opholdsted formedelst Indbyggernes milde Sæder og Landets behagelige Clima, og at de skulle være en Gienstand for hans ømmeste Omsorg. Den 5te var Ex=Keiseren til Hest, ledsaget af Commissairerne, for at besee Havnen, Langona, hvilken ligesom alle andre Øens Besiddelser, bleve ham overleverede af en østerrigsk Officeer. Man har endnu ei bemærket at han har mange Domestiker. Nogle prægtige Vogne, Heste a. ere udskibede; ogsaa vente man et Troppecorps af de allierede Soldater.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-06-03
Mailand, den 12te Mai. Den provisoriske Regireing har afsat Krigsministeren, General Fontarelli- og ansat i hans Sted Brigadegeneral Bianchi d'Adda Den herværende Avis indeholder følgende mærkværdige Actstykke: Ferdinand VI, Konge til begge Sicilier a. Høilige bedrøvet over det onde Rygte, som vore Fiender søge at udbrede, som om vi havde frasagt os vore Rettigheder til Kongeriget Neapel, holde vi os forpligtet til at lægge for Dagen for de Magter, som vi ere forbundne med, for alle Nationer og især Folket i benævnte Kongerige Neapel, Falskheden af dette Rygte, og at erklære, at vi aldrig have frasagt os, og fast have besluttet aldrig at frasige os vore lovmæssige Rettigheder til Kongeriget Neapel, ogsaa at vi aldrig ville indlade os paa noget Forslag til hvilken somhelst Erstatning for bemeldte Kongerige. Ved at forene vore Stridskræfter med vore gamle Allierede, have vi allene til Hensigt at medvirke til den almeene retfærdige Sag, at styrte Usarpationen, og gienskiænke Retfærdighed og Lovmæssighed.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-06-03
Kongen af Sardinien er ankommen til Genua den 9de Fra Frankfurt meldes at Antallet paa de franske Officerer er saa stort, at det er tilstrækkeligt for en Armee paa 600,000 Mand, hvorfor Keiseren af Rusland skal have andraget at tage 10,000 af dem med Regieringens Tilladelse i sin Tieneste.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-06-03
Fra Sachsen har man Efterretning om Udfaldet af den sidste Leipziger Messe, som skal overhoved have været godt. De engelske Fabrikater skulle ei have været meget søgte, derimod var der god Afsætning paa de tydske. En Englænder erklærede selv, at nogle Artikler fra Sulinger Fabriken vare bedre, end de han kunde bringe tilveie fra England. Jøvrigt yttrede han, at han ikke kunde antage nye Bestillinger, da Af satsen til Amerika var saa stor, at man ei i det første Aar kunde tænke paa Handelsforbindelse med Tydskland. Heraf er draget den Slutning, at Continental systemmet har havt en gavnlig Indflydelse paa de tydske Fabriker, men at Napoleons Jdee at tvinge England ei kunde holde Stik.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-06-03
Efter Kronprindsen af Sverrigs Befaling er i Lybenbekiendtgjort, at der til den 6te Mai var til Marstrand. opbragt 20 norske Skibe med Korn, foruden en Mængde Smaafartøier.