Berlingske Tidende, 1834-05-27
London, den 20de Mai. The Times forsikkrer, ifølge en Skrivelse fra Madrid af 13de Mai, at Cortes skulle sammenkaldes til den 24de Juli, som er Regentindens Fødselsdag; der paastaaes ligeledes, at Hertugen af Terceira er den 8de Mai rykket ind i Combra. Hovedtrækkene i det ny ministerielle Tiende-Project for England bestaae i Følgende: Fra en bestemt Dag at regne (i Løbet af næste Sommer) ophører al Betaling af Tiender in natura; i Stedet herfor træder en Pengeafgift, som aarligen bliver at udrede. For at iværksætte denne Forandring, vorde i de forskjellige Shirer særskilte Taratorer udnævnte, hvilke skulle beregne det aarlige Beløb af alt tiendepligtigt Land, hvorved hele Landet skal inddeles i to forskellige Classer, nemlig eftersom det er Agerland eller ikke. Herved forudsætter man, at den Forpagtningsafgift, der svares af en Grundeiendom, er sammes aarlige Værdie, saa at følgelig en virkelig Taxation kun behøver at finde Sted der, hvor Landeiendommen er bortforpagtet aabenbart under eller over Værdien. – Dernæst ville Taxatorerne beregne Gjennemsnits-Beløbet af de Tiender, som i ethvert Sogn ere ydede i de sidste fem Aar, ligeledes med Forskjel imellem Agerland og det til Landbrug ikke anvendte Land. Flere Sogne vorde da forenede til eet District. Da imidlertid Tienderne i de forskjellige Dele af Landet for nærværende Tid ydes efter meget forskjellige Grundsætninger og Vedtægter, saa skulle – for at undgaae den Ulempe, som heraf kunde opstaae for et eller andet Sogn – blot saadanne Sogne, i hvilke lignende Vedtægter iagttages ved Ydelsen af Tiender – forenes til eet District. Er alt tiendepligtigt Land paa denne Maade bleven inddeelt i Districter, saa sammentælles i ethvert District den aarlige Jndtægt af alle i samme beliggende Landeiendomme, saavelsom de Gjennemsnits-Summer, der af Tienderne ere udbragte i de enkelte Sogne, som danne dette District. Saaledes erholder man i ethvert District to Hovedsummer, den ene for Landets aarlige Jndtægt, den anden for Beløbet af Tienderne; begges Forhold til hinanden afgiver den Maalestok, hvorefter den Afgift, som i i Fremtiden skal svares, vil vorde beregnet, imidlertid atter med Forskjel imellem Agerland og det til Agerbrug ikke anvendte Land. Er f. Ex. den aarlige Værd af Agerlandet i et District 100,000 Pd. Sterl., og det samlede Beløb af Tienderne for Agerlandet 20,000 Pd. Sterl., saa ville Tienderne af Agerlandet i dette District udgjøre 4 Sk. pr. Pd. Sterl.; dersom den aarlige Jndtægt af den til Agerbrug ikke anvendte Grund i samme District, udgjør 80,000 Pd. Sterl. og Tiendebeløbet 10,000 Pd. St., saa vil Tienden af saadant Land ansættes til 2 Sk. 6 Pd. pr. Pd. Sterl. Begge disse Forholdstal (4 Sh. og 2 Sh. 6 Pl.) blive een for alle Gange uforanderlige i ethvert District; derimod vil Værdien af Landeiendommen hvert syvende Aar vorde underkastet en ny Taxation, saa at altsaa den ny Afgift, som skal indføres, og som maa rette sig efter begge hine Forholds-Tal eller rettere sagt være identisk med dem, hvert syvende Aar maa falde eller stige med Værdien af Grundeiendommene. Denne Afgift skal imidlertid for Fremtiden og dette vorder anseet som en af de vigtigste Bestemmelser i den ny Bill – ikke svares af den daværende Jhændehaver af Grunden (f. Ex. Forpagteren, men af Grundeieren. Forsaavidt er Loven bydende. De øvrige Bestemmelser i Billen ere blot eventuelle Forskrifter, i Særdeleshed for det Tilfælde, at Grundejerne skulde – maaskee fordi de forudsee en Stigen i Værdien af Grundeiendommen – foretrække at befrie sig for den aarlige Afgift ved at betale en rund Sum en for alle Gange; denne Aversionalsum skal da rette sig efter det 25aarige Beløb af de hidtil ydede Tiender.