JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-04-09
Fortegnelse. over de uindløste Breve ved Aarhuus Postcontoir Januar Qvartal 1816. Rbs. Aastrup S. A., Soldat ved 1ste J. J. Regim fra Rendsborg. Benden, Kammerjunker og Toldforvalter i Aarhuus fra Weile, Bech, H., Kiøbm. i Aarhuus, fra Helsingøer 28.4. Foss B. F., i Aarhuus fra Kiøbenhavn 28 5. Frausing P., Kiøbmand i Aarhuus fra Kjøbenhavn 6. Hillerslev N., Soldat ved 1ste J. J. Regimeni Aarhuus fra Wiborg. 7. Krøster, Jomfrue, paa Skovmøllen fra Siel gelse. 8. Landet P., i Aarhuus fra Helsingøer . 9. Laurentin P., Kiøbmand i Aarhuus fra Hamberg. 10. Kjøsstrøm, L. S., Kapit. i dito, fra Helsingøer 2, Mathiasen A., i ditto fra Ringsted, Mønsted, Skrædermester i dito fra Wiborg, 12 Malling R., Kiøbmand i ditto f. Hamborg 77. Meulengracht Kiøbm. i dito fra dito . 7. Meulengracht ditto, i ditto fra dito. . 77. Meulengracht dito i ditto fra dito Meulengracht dito, i dito fra Altona. 17, Nielsen P., i dito fra dito Pedersdatter I., i Skiødstrup fra Helsingøer 2. Petersen, Jnformator paa Hasteenmølle Hamborg. Rosenørn, Kammerherre i Aarhuus fra 3. tona. Raae J. Kiøbmand i dito fra Kiøbenh. Schmidt P. L., Kiøbmand i ditto fra Helsin Schmidt P. L., Kiøbmand i dito fra Ha borg. Thorup J. Kleinsmed i dito f. Hobroe, Wunsen, Møller i ditto fra KielUindløfte med Pakkeposten. Flendsted J. M., Soldat ved 1ste J. J. R. ment fra Odense 16 Rbd. Navneværdie Skygge, Skræder i Katterup Bye fra Kiøb havn 5 Rbd. Aarhuus Postcontoir den 8de April 1816. Lund. Udgivet 3de Gange ugentlig af A. F. Simpuist, (Hermed Følgeblad No. 8.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-04-12
No. 46. Aarhuus Stifts. Aar 1816. privilegerede Kongelig allene Tidende. Adresse=Contoirs med Brevposterne. som forsendes den 12te April. Fredagen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-04-12
Fredsfyrsten i Rom. Den spanske Hofmand Don Manuel Godoy, bekiendt under Navnet Fredsfyrste, har faaet en Rørelse af Slagflød i Rom, hvor han levede landflygtig hos sin kongelige Ven Carl den 4de Denne Mandhar ogsaa været et mærkeligt Exempel paa Lykkens underlige Nykker. Han var født af den ringste Adel og uden Formue, og har aldrig udmærket sig ved store Sjelevner. Som Officier i Garden gierde han ved sin Skiønhed Jndtryk paa Dronningen, hvis Gunst bragte ham til den høieste Hæder og Magt. Han blev Hertug af Alcudia, Grand af Spanien, ypperste eneherskende Milster. Baslerfreden 1795 forskaffede ham Navnet Fredsfyrste og han blev optagen i den kongelige Familie, derved at han ægtede en Prindsesse af Blodet. Da Napoleon 1807 vilde erobre i Portugal, skulde Fredsfyrsten havt en Deel deraf med Kongetitel. Hans egen Nation hadede ham uden Grændse, og i den navnkundige Revolution som lededes af Hertugen af Jnfantado, undgik han kuns med yderste Nød og megen udstanden Mishandling, at sønderrives af Folket. J Napoleons Tid levede han i det sydlige Frankrige som Pensionist eller maaskee rettere som Statsfange. St. Helena. - skriver en Damme derfra til hendes Bekiendte i Engelland - har adskillige høist skiønne Situationer. Siden Napoleons Ankomst til Øen har der været en uafbrudt Række af Festligheder og Giestebud. Et Gilde som en engelsk Oberst nylig gav, kostede ham over 250 Pd. St. Hun og en anden Dame havde den Ære at synge nogle italienske Arier for ham, hvorover han var saa fornøiet at han nappede dem i Ørene, der skal være hans høieste Bifalds og Tilfredsheds Tegn. Jeg tilstaaer, skriver hun at jeg var ikke lidet bestyrtset, da jeg saae Verdens forhenværende Behersker bag min Stoel. Den 2den Januar spiste jeg ved hans Taffel. Ved Hoffet i Longod hersker den største Eikette: hans Hoffolk behand ham med den dybeste Agtelse, naar de gaae i Hauge med ham, saa gaaer de med Hatten i Haanden, han fører allene Ordet ved Taffelet og veed at imponere dem og holde dem i Brefrygt, derfor sattes alle i Forundring at jeg saa ligeftem passiarede med Hs. Majestæt. Hans Sølv Taffelservice er over al Forestilling kostbart, det er en Foræring som Staden, Paris engang giorde ham. Ogsaa havde jeg den Ære at spille Triktrac med ham. Selv præsenterede han mig Bagværk. Grev Las Cases sagde mig sidenefter, at Dronninger fordum aldrig have erholdt en saadan Gunstbeviisning af ham, og at undertiden syv Konger, ret for at faae Auc- og Fyrster have vente i Ant. dients, uden at erholde samme. Las Casas - siger Damen til Slutningen er et af de kundskabsrigeste Mennesker af vor Tidsalder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-04-12
Napoleon skal hos Admiral Cockhurn have anholdt om Tilladelse til nogle smaa Lysttoure til Søes langs med Kysterne, som naturligviis blev ham nægtet. Ogsaa skal han en Dag have sat en engelsk Soldat paa Prøve, hvor strengt han vilde opfylde sin Pligt. Bonaparte hedder det - var gaaet over det ham anviste District, og Skildvagten, som bemærkede det, havde strax fyret paa ham, da han vægrede sig for at gaae tilbage.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-04-12
Portugal - Brasilien. At see en katholsk Fyrste selv at hæve sin Stemme imod det gienvaagnede lede Jesuiterie, maae fryde hvert tænkende Menneske. Prindsregenten har nemlig ladet Hs. Hellighed Paven tilkiendegive sin Mishag dermed, samt indskjerpet alle Love mod denne farlige Orden. - At det portugisiske Hof vil forblive i Brasilien er nu afgjort, det har besluttet, som der siges, at fratage den nye Republik Buenes Ayres alle Landene indtil Platafloden; en Belønning er udsat for de Soldater som, for de afgaae til Brasilier, gifte sig og bringe deres Koner med sig, for at drage, saamange Europæere som mueligt over til hiin Verdensdeel. Jmidlertid opblomstret Portugal selv; en almindelig Tolerance udbreder sig over hele Landet; uagtet Geistlighedens Modstand bygges en protestantisk Kirke i Lissabon, Handelen er i fuld Flor, 400 Skibe med europæiske Produkter afgik i forrige Aar til Sydamerika og bragte 15 Millioner Piastre indi Landet; ugentlig afgaaet en Paketbaad til Rio Janeiro, men vanskeligt vil Baandet mellem to saa langt fraliggende Riger længe holde sammen, Engelland.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-04-12
Prindsen af Sachsen-Coburgs Naturalisations=Biler i Parlamentet eenstemmig gaaet igiennem. Deri er ogsaa den Rang bleven fastsat som Prindsen for Fremtiden skal beklæde som Engellænder. Han følger nemlig strax efter det kgl. Huses Prindser og erholder Titelen : Hertug af Kendal, der er en gammel kongnig Titel som Georg den Førstes Dronning førte. Teslovelsen, er bestemt til den 16de April og fuldbyrdes ved ErkeBispen af Canterburg. - Londons Borgerskab har nu og indgivet et Bønskrift til Parlamentet om en bedre Oeconomies Jndførelse og Armeens Formindskelse. Allene til Middagspiisning for de Gardeofficierer som kommandere Vagten ved Pallaiet St. James har der hidtil været bestemt 10,000 Pd., hvorfor ogsaa offentlige Blade nu spørge, om slig en Udgift endnu er nødvendig. Saaledes er ogsaa blandt f. Aars diplomatiske Udgifter anført 15 310 Pd. Sterling for Tobaksdaaser, som ere forærte til fremmede Ministre. Oppositionspartiet gaaer nu saaledes med største Heftighed i løs mod alle Ministrenes Foretagender. Da Folkegunsten er vigtig for dem, saa har de selv, for ogsaa at lette Landmanden, da Jndkomstskatten for det meste kun angaaer Borgerklassen, foreslaaet at ogsaa Krigsmaltskatten bør gaae af, imidlertid har dog selv dette i Forslag ikke bidraget synderligt til at hæve Ministrenes Popularitet, og det koster dem Møie for at blive paa deres Post. Da Lord Castlereagh nyligen i Anledning af hine Skatters Afskaffelse, erklærede et nyt Laan for nødvendigt, nedregnede atter Sarkasmer over Ministrenes Ødselhed, nu da Alt var lettere end tilforn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-04-12
Oppositionstaleren Brougham gik endog ved denne Leilighed saa vidt, at raade dem som have med Hoffet at bestille, at lade Stuarternes Skjebne tiene sig til Advarsel, som bleve sindte fra Tronen, fordi de traadte Folkets Rettigheder under Fødder. Over disse og flere derve Yttringer kom det til den heftigste Ordstrid, og derfra til en Allarm der var mageløs.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-04-12
Frankrige. Den 20de Marts, den Dag hvorpaa Napoleon i Fjor kom tilbage til Paris, faldt ved den stærke Blæst som den Dag rasede, det hvide Flag ned fra Thuil Priendes Taarnspidse. Sletsindede udspredte mange haande slaae Rygter om denne tilfældige Begivenhed, som dog strax ved Fanens Gienopreisning giendreve sig selv. - Greven af Blacas er udnævnt til overordentlig Ambassadeur ved det Romerske Hof, for at afslutte et nyt Konkordat med Paven. - Prindsessen, som Kongens Brodersøn, Hertugen af Berry skal formæles med, er atten Aar gl. og Datter af Neapels Kronprinds, der selv ledsager Bruden til Paris. Processen mellem Marskal Lannes Koner er nu paadømt til Fordeel for Nr. 2. - Fra det sydlige Frankrige udvandre en stor Mængde Protestantere til Amerika. - Man siger, at alle de Embedsmænd, som have underskrevet Bonapartes Additionelakt mod Bourbønnerne, skal landsforvises.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-04-12
Fædrelandet. Sidste Søndag brændte et Skib paa Khvns Rhed; det var Frue Maria, Kapitain Eggers, destineret til Amsterdam og ladet med Kalt; Mandskabet biergede sig i Baade.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-04-12
Den hannoveranske Geheime Krigsraad, Baron v. Hammerstein, Storkors af Guelpheordenen, er nu afreist fra Khvn., men forventes igien tilbage.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-04-12
Den kgl. danske Gesandt hos den nederlandske Konge, Grev Carl v. Moltke, tiltraabte den 6te dennes med sin Familie Reisen til Haag.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-04-12
Som almindelig Regel har Hs. Majestæt under 15de Marts behaget allernaadigst at befale: "at de Tiendeydere, som vælge at erlægge det dem paaliggende Tiende i Vederlag med Korn, skulle være pligtige, at føre saadant Korn for Tiendetageren, til den Sognet nærmest liggende Kiøbstæd, eller det nærmeste Ladested.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-04-12
Digteren Dhlenschlæger har atter beriget vor skiønne Litteratur med et dramatisk Eventyr Fiskeren kalKun Skade at de Flestes Evner staae i Misforhold til den høie Priis, thi det koster mellem og 8 Rbdlr.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-04-12
Endeel halvslidte Jomfruer, som endnu ere tienlige til Skibsbrug, anmeldes tilkjøbs paa Hiørnet af Kompagniestrædet og Hyskenstrædet i Khvn. Den Aalborgske Theaterfest til Knudsens Minde, fremsætter konske Blade som et følgeværdigt Exempel for de øvrige Provindsialtheatre. Anden Paaskedag giver Nyborg dramatiske Selskab en saadan Forestilling. Dannersangerens Enke har offentligen bevidnet Aalborgs Jndvaanere sin Taksigelse for den hende tilstillede Sum 750 Rbdlr. som var ovennævnte Jndtægt til Fordeel for hende og hendes Børn, Prologen sammesteds blev fremsagt af Frue Kammerherrinde Moltke.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-04-12
Kiøbenhavn d. 9de April. - Den varme Foraarsseel har lokket Hovedstadens Damer til at giøre Spadseretoure, dog vove de dem kun paa Volden, al Toldboden eller i det høieste ud til Frederiksberg Derimod vrimler Østergaden i Middagsstunden af Damer; Kavalerer sees følgelig ogsaa i Mængde. Det forønskede Haab, at hine snart ville kaste deres alamodiske Vinterkaaber, kan man af flere Aarsagers Skyld vel ikke saasnart vente at gaae i Opfyldelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-04-12
Efter Forlydende vil den Administration, der bestyrer i de offentlige Forlystelser, til Sommer hver fiortende Dag give Vauxhaller i Kongens Hauge. - Den treffende, af Livet tagne Karakteerskildring: "Vor Haandtering venter man endnu i denne Theatersaison opført paa den danske Skueplads. - Kours den 9de April -683. - Specier 41 3/4 Rbmk.; Committees. 87 1/2 pr. 100; Oblig. 75 1/2. Norske Sed. ler 47.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-04-12
Ved den 951 Trækning i Altona er udkommen følgende Nummere: 60. 77. 90. 72. 75.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-04-12
Prædikanterne i Domkirken paa 1ste Paaskedag, Froprædiken Kl. 7, Hr. Pastor Brygmann. Høimesse H. H. br. Amtsprovst Secher. Til Aftensang Hr. Cantor Kabell; 2den Paaskedag til Høimesse Hr. Pastor Brygmann, til Aftensang Hr. Cand. Thisted. - J Fruekirke paa 1ste Paaskedag til Høimesse Hr. Studsgaard, til Aftensang. Hr. Jahnsen i Hospitalskirken Hr. Jahnsen. 2den Paaskedag til Høimesse Hr. Studsgaard, til Aftensang Hr. Jahnsen, i Hospitalskirken Hr. Jahnsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-04-12
Døde. Ritmester Thrane i Grenaae, Bye- og Herredsskriver Esbach i Hiørring, Eierinde af Tiørnelund i Sielland, Jomfrue Fogh, Pastor Thoming i Sønderborg, misfabrikant Schwedler og Cancellieraad Warg, begge i Altona; Frue Contreadmiralinde Ursin, Frue Hernemann fød Gianelli, Student C. C. Mønster, Materialforvalter. Langeland, Frue Christiane Hammerich fød Sacco, alle i Khvn.; Petersen, Tegnemester ved Sorøe Academie.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-04-12
Befordringer og Afgang. Pakhuusforvalter ved Khvns Toldbod, J. Nørregaard, udnævnt til Justitsraad; Cand. jur. Lilien skjold, forundt Plads som Aascultant i Rentekammeret; Justitiarius i Khvn. Søeret, Justitsraad Aavesen, beskikket til Assessor i Høiesteret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-04-12
Ledige Embeder. Byefoged-Embedet i Faaborg, samt Herredsfoged Embedet i Salling Herred, Første Lærer-Embeds ved Borgerskolen i Skanderborg; Byeskriver, Embeder. i Nexøe og Herredsskriver-Embedet i Bornholm Sønder-Herred, Artild Sognekald i Ribe Stift; Feldballe og Nødager Sognekald i Aarhuus Stift.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-04-12
Bekiendtgiørelser. Mandagen den 15de April Kl. 6 opføres paa Pelyhymnias Theater: Stregen i Regningen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-04-12
Comedie i 4 After af J. F. Junger. Generalprøve billetter faaes Løverdagen den 13de for 24 Rbsk. N.V. hos den administretende Directeur Capt. Storm. Indgangen aabnes begge After Kl. 5. Directionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-04-12
J Polybymnigs dramatiske Sections Locale gives Torsdagen den 18de April med Selskabets Tilladelse til Fordeel for en trængende Familie: De onde Luner.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-04-12
Skuespil i 4 Acter af Kobebu. Generalprøven er Onsdagen den 17de April. Billetterne dertil a 4 Rbmk. Stykket, kan samme Dag afhentes hos Undertegnede, logerende hos Boffemager Petersen. Billetter til Forestillings=Aftenen a 9 Rbmk. Stykket, afhentes sammesteds den 18de April. Begge Aftener aabnes Indgangen Kl. 5. Aarhuus den 11te April 1816. J. Pechlin, Pr. Lieutnant.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-04-12
Mandagen den 15de April verder Ball i Polyhymnia der begyndes Kl. 8 1/2. Fremmede som efter Selskabets Love kunne og attraae deri at deeltage, behage forinden at afhente Entree=Billet hos en af Undertegnede. Aarhuus den 9de April 1816. Raae. Hald. Schou.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-04-12
Søndagen den 7de April overgik til et bedre Liv min elskede Mand, Apotheker Jacob Helms i en Alder af 78 Aar. Han var mig i 35 Aar en trofast Ægtefælle, en kjertig Fader for 6 Børn, en redelig Ven, derfor er hans Minde uforglemmelig for Familie og Venner. Kondolence frabedes. Horsens den 10de April 1816. Helene Christine Helm, fød Saabye.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-04-12
Onsdagen den 24de April næstkommende, og følgende Dage om Formiddagen Kl. 10 slet, lader PræsteEnken Mad. Hviid i Aarslev, formedelst Bortflyttelse og Forandring af Boepæl, ved offentlig Auction, som holdes i Præstegaarden, bortsælge endeel Jndboe og Løsøre, bestaaende af Borde, Stole, Kanopeer, Speile, Skatol, Dragkister, Kieler, Skabe, Sengesteder med og uden Omhænge, Kakkelovne, Glas, Steentøi, Kaaber, Messing, Jern og Tiæfang, Linned, Gardiner, Dækketøi og en heel Deel gode Sengeklæder ; et Klaveer, en Rulle; samt Besætning af Heste, Kiør, Faar, Sviin, Vogne, deriblaldt en holsteensk Vogn, Kane, Slæde, Plouge, Harver; Hestetøi og andre Gaardsredskaber; og Fredagen den 26de April bortsælges endelig hendes sal. Mands gode Bogsamling, alt paa billige Conditioner som paa Auctionsstedet nærmere skal blive bekiendtgjort. Randers, den 12te April 1816. Stadfeldt, Auctionsdirecteur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-04-12
J Slutningen af December 1815 strandede herved Norsminde en stor Baad med Mast og Seil samt Anker og Toug tilligemed dens Mandskab, Jens Andersen Skierbek og Ove Nicolaisen, kommende fra Fridericia. Efter entrent 14 Dages Ophold her, reiste bemeldte tvende Rænd, og bleve mig, deels for Fortæring, og deels vid contant Forstrækning, endeel Penge skyldig, som de lovede at betale inden dette Foraar under Foregivende imidlertid at besørge Baaden repareret, som de lod tilbage her under mit Opsyn og gav mig dens Tilbehør under Bevaring og som Sikkerhed for mit Tilgodehavende; Men da disse Folk endnu ikke have indfunden sig, saa indkaldes det herved med 4 Ugers Varsel at indfinde dem og modtage deres Gods samt betale mig mit Tilgodehavende, thi i anden Fald lader jeg alt sælge ved offentlig Auction. Norsminde den 8de April 1816. R. Asch.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-04-12
Enhver som skulle have noget at afgiøre med mig bedes at melde sig i Tide, da jeg forlader Jylland til førstkommende Mai. Horsens den 1ste April 1818. L. B. H. Cichmann, Hofskriver.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-04-12
Hofskriver. Til G. r. S. W. J Anledning af hans nye Angred Du qvækker end, o hjerneløse Frør Udi Din Hippokrenes tykke Grøde: Forleden Aar Gunnerus monne døe. I Dig han er opstanden fra de Døde. Du kjempet har i haarligt Raserie Jmod Dit Fødelands berømte Skalde, Derfor Du er forbendet af de Ni Hvis Yndling nyl Dig Hans Claus mon kalde. Du troede at have sat en Laas For mine Læber, klade Potaster, Aar hjem og læg Dig, lille, sluk Din Praas, Og sæt for egen Rund et beget Plaster. Adgives 3de Gange ugentlig af A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-04-12
Hos C. B. Frausing kan bekommes Linolie, alle t Slags Mahlervahre, Erichsens Rape i Flasker, hegler Hør i Pundeviis m. m. Hos undertegnede paa Fiskergaden Nr. 261 er en Hos undertegnede paa Fiskergaden Nr. 261 er en nye Lysthuusseng tilkjøbs. Carl Jensen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-04-12
Middags Spiening uden Huset kan daglig bekommes i Hummelsererggaden for enhver der vil lade der afhente, og Brom i forveien behagelig lade det tilkiendegive.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-04-12
Undertegnede har igien begyndt sin Jnformation i Linnedsyning, Navn, Mynsterstrikning, Skræddersyn ning efter Maal, og hvid Brodering. De ærede Forældre og Foresatte, som vil anbetroe mig deres Børn, kan være overbeviist om en blid og god Omgang, Sammesteds modtages Limed= og Skrædersyning. Jeg boer i Havgyden. Christine Ranerth.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-04-12
Middags Spiening uden Huset kan daglig bekommes i Hummelsererggaden for enhver der vil lade der afhente, og Brom i forveien behagelig lade det tilkiendegive. Den ungerske Sadel, som bortspiltes i Talletteriets 95. Trækning i Altona d. 9de April er vunder og Hr. Munk paa Broberg paa Nr. 60. Terkelsen, Sadelmagersvend. Til Gunnerus Vosenose i KhønJ Anledning et Angreo i Oppestionsravet Adrastra.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-04-12
J i Oppositionsbladet Adrastæd. Du truer mig med stærken Asathor Ned Midgardsslangen og med Nastronds Luer, Med Fenrisulven i det gamle Nord Jeg frygter ei, jeg smiller naar Du truer. Hvem vil Du unge frække Pøbelskal, Til Aske brænde udi Nastrands Flammer, Og hvem har givet Dig det høje Kald, At byde Thor mig knuse med sin Hammer, Du er vanvittig - jeg ej tvivler meer, Da Du tør byde over Valhals Guder. Farvel da, gale Mand, jeg af Dig leer, Selv naar af mig Du qvækker, piber, tuder. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-04-13
No. 47. Aar 1816. Aarhuus Stifts. privilegerede. Kongelig allene Tidende. Adresse=Contoirs med Brevposterne. som forsendes : den 13de April. Løverdagen -
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-04-13
Blandinger. Som et nyt Exempel paa Smagens Forskjellighed, fortiener det her at anføres efter et tydsk Blad, at der i Nærheden af Staden Carlisle i Engelland døde en Kone, som i adskillige Aar levede i nøieste Samqvem med et - Sviin, stedse havde samme tilsengs med sig og nærede en saa hiertelig Hengivenhed for denne fiirbenede Sovekammerat, at hun ikke engang, saa fattig hun end var, ville skille sig ved den for 9 Guineer, og kun Dødens grusomme Lee formaaede at skille dem adJsandhed: Smagen er forskjellig! og Hver sin Lyst siger man. Og da nu de fleste Exempler paa Særheder har hiemme paa Bretlands Øe, fortælles ogsaa derfra omen firsindstyveaarig Jomfrue ved Navn Hanna Mur ton, som udmærkede sig ved en i vore fordærvede Tider, ganske mageløs Kydshed, thi hun havde engang edelig gjort det Løfte, at aldrig nogen Mandsperson skulde faae Lov til at røre ved hende, hverken i hendes levende Live eller efter hendes Død. Mens hun levede kunde hun sagtens passe paa at holde det og for ligeledes at vorde det tro efter Døden, havde hun for en halv Snees Aar siden da hun følte Alderdom og Spaghed nærme sig med stærke Skridt, anskaffet sig en Liigkiste, som hun stedse lagde sig i, naar hun blev daarlig, for at man efter hendes Død ikke skulde have videre at giøre, end blot lægge Laaget paa. Naar hun kom sig igien, maatte Liigkisten tjene til andet Brug, saasom Klædeskab, Madskab &c. - Den gode Pige var allerede til Aarene, da hun gjorde hiint grusomme Løfte, og har maaskee i sine yngre Dage drevet det vel vidt paa den modsatte Side. Yderlighederne skulle berøre hinanden og det vilde da vel ogsaa være formeget fordret af en svag Pige, at hun skulde aflægge et saadant Løfte i Ganteaarene.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-04-13
J Konstantinopel lever en Olding paa hundrede Aar, bekiendt under Navn af Soliman Sublimatspiser. Denne Mand vænnede sig i sin Ungdom paa tyrkisk Viis, til Opium. Dette blev ham snart ikke stærkt nok; han begyndte derfor paa Sublimat, hvoraf han nu i ti Aar dagligen har taget 60 Gran til sig. Adskillige Englændere, som nylig fra Konstantinopel vendte tilbage til deres Fædreland, kiendte denne Mand personligen, og forsikre at have hørt ham sige, at Jntet var ham behageligere end denne Gifts Nydelse. - Siden Mithridates har neppe Nogen have for Skik at nyde saadan en Sustants. Et mærkeligt Exempel paa Vanens Magt i en anden Henseende har nylig den engelske Missionær John Campbell i sine "Reiser i Sydafrika " meddeelt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-04-13
For henimod 30 Aar siden strandede Ostindiefareren Grosvenner paa Kafferkysten, hvilken ved den store Fiskeflod skilles fra Hottentotternes Land, og næsten Alle paa Skibet satte derved Livet til. Jmidlertid erfaredes efter en Tid, at to unge Damer vare blevne reddede og komne ind i Landet. befalingsmanden i Graaf Ragel fik af den engelske Regiering paa Cap det Ærende, at giøre Kaffernes Konge et Besøg og da underrette sig om ikke Nogle af dem, der havde reddet sig ved Grosvenors Stranding, endnu vare i Live. Han opdagede hine to Fruentimmer og lod sig forestille for dem. De gik klædte ligesom Kaffrernes Koner; deres Legemer vare bemalede, efter de Jndfødtes Skik; deres Udseende og Sæder havde ikke det ringeste Europæisk ved sig. Ragtel ønskede sig deres Fortrolighed og tilbød at bringe dem tilbage til Slægt og Venner; de afsloge hans Tilbud. "De vare, fortalte de, faldne de Jndfødte i Hænderne, saasnart de efter Skibbruddet vare stegne op paa Strandbredden. Man havde myrdet deres Reisefæller og tvunget dem selv til at gifte sig. De havde gode Mænd, Børn og Børnebørn; og holdt for meget af disse til at kunne forlade dem. Efter at have gientaget sit Forslag om at de skulde reise med ham, fik han end mere til Svar, at de ved deres Tilbagekomst til England maaskee hverken vilde finde Slægt eller Venner, og at de havde antaget Vaner, som ikke godt lode sig forene med Europas fine Levemaade; kort: de havde slet ingen Lyst til at forlade Kafferlandet. De bleve der. - Vistnok en Tildragelse, værd at antegnes i den moralske Verdens Aarbøger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-04-13
En fransk Digter, som viste ligesaa patriotisk Begeistring i Aaret 1815 som i 1813, vilde for nogen Tid siden giøre sin Opvartning hos en fornem Statsmand, og klædte sig i en broderet Kjole, som han siden Januar 1814 ikke havde havt paa. Efterat have anmodet Hs. Excell. om at maatte overrække ham en Present af sin Muse, som indeholdt Udtryk af sin uforanderlige Følelse." trak han af den ulykkelige Kiøles Lomme en Ode til Kongen af Rom frem, hvori han havde glemt samme fra den Tid, da han sidst blev forestillet Napoleon.