JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1772-10-02
En Hauge uden for Kattesunds Port beliggende, med tvende dertil hørende Leyehuuse, samt tvende derudi staaende Kakkelovne, hver paa et Skippund. Dernæst bliver Stervboens Meubler og Effecter bortsolgte, hvilket nærmere kan erfares af de derover trykte Catalogi, der paa Auctionsstedet, og forinden ere at bekomme. S. Torsdagen den 15. Octobr. Kl. 9 Formiddag og følgende Dage . bliver udi afg. sal. Hr. Clementins forhen iboede Gaard ved offentlig Auction bortsolgt den sal. Mands efterladte Bøger; De trykte Catalogi ere til adskillige Steder bortsendte, og kan samme desuden paa Auctionsstedet bekommes, da Liebhabere der vilde behage at indfinde sig. Som der for nogen Tid siden her paa Odden Gods ved Døden er afgaaen Snedker eller Tømmermand Jens Christensen forhen boende i Mygdahl Sogn udi det saa kaldede Høetved Huus, og der efter ham ingen Rigtighed for det formenentlige i Egnen tilgode havende findes; saa finder Skifteforvalteren sig beføyet udi disse Jydske Efterretninger 3 Gange at lade indkalde Credi= og Debitorer, enhver i Følge Loven til dens anbefalede Tider sig behagelig at indfinde fra Dato af, da enhver skal vederfares, hvad Ret er, imidlertid formodes Vedkommende, at de, som enten have noget at fordre eller gielde, indfinde sig i Stervboehuuset den 10. Novbr. førstkommende, da det ansees ufornødent længere Skiftet at udsætte. Odden den 29. Septembr. 1772. C. Boerup.
Jyske Efterretninger, 1772-10-02
Hs. Kongel. Majests Geheimeraad, Kammerherre og Amtmand over Schivehuus Amt. Til Efterretning for dem, som maatte have noget at fordre eller gielde udi Stervboen efter afgangne Peder Andersen Møller, der forhen boede i Aadersgaards Mølle, men nu tilsidst opholdt sig og døde hos Fæstebonden Anders Nielsen i Andrup paa Hiermeslefgaards Gods under Birchelse Stamhuus i Wensyssel, bekiendtgjøres herved, at Skiftet til endelig Slutning efter bemældte Afdøde er berammet at foretages udi Stervboen førstkommende 3 Novbr. Hiermeslefgaard d. 29. Sept. 1772. Paa (S. T.) Hr. Cammerherre og Amtmand. Scheels Vegne. Pors Mun H.
Jyske Efterretninger, 1772-10-09
7No. 4. ydske, Efterretninge. Tredagen den 2 Ectobr. 1772. Ci spatium vise, si multos, redderet, annos, OUsqve suis pietas rultoribus atqve magistris, Fro broducto meruisses vivere, 6 UDAt Kl. Nain Tu, vera loqvor, nulli pietate secundus, Te nemo melius docuit non temmere Numen. Sed meltora piis redduntur præmia, viisEternæ vitæ spes & solatia, functis Mortali vita melioris commoda vitæ. His qvoqve dum frueris, satis heie vixisse videris, Et merito, neqve enim sapiens numeraverit annos, Qvales vixisti, fed ponderat, atqve fattetur Annerum numerum numero cessisse tuarum Laudum, qvas præsens & postera suspicit ætas. Beatis Manihus Viriolin Nobilisini, summe Venerabilie & Clarissimi HANRI PII GME.
Jyske Efterretninger, 1772-10-09
Versiculos hos ovalescundre, amoris tamen officii indices, consecravit: Jo. Gorrschauch, Lulos. Negister, & Conskester haberg.
Jyske Efterretninger, 1772-10-09
Alexandria den 17. Julii. Da Cheik Daher erfarede, at de 2de Basser, som Porten havde afsendt til at indtage Seide igien, havde trækket en Armee af 30000 Druser til sig, og beleiret bemældte Plads, forlod han strax Acre, for i Spidsen af hans Tropper at anfalde dem. Han havde bragt Mutualerne, et Folk, som har sin Oprindelse af Persianerne, og beboer Markerne imellem Acre og Seide, paa sin Side, og førte dem med sig. Omendskiønt denne gamle tappre Krigsmand nu ikke var sterkere end 10000 Mand, saa satte han dog i Fiendens Paasyn over Floden Borgul ved Seide, faldt det over hans Forvovenhed forhausede Besser, an nedsablede deres Tropper, som i Begyndelsen gjorde Modværge, og jagede Druserne tilbage til deres Bierg. Man siger, at begge Basserne ere blevne i Trefningen. Paa den anden Side hverver Aly Bey sterk i Syrien, og bringer saa mange Tropper sammen, som mueligt er. Hans Anhængere udstrøe, at han snart vil indtrænge i Egypten igien med en talrig Armee, og at Russerne understøtte ham. Saa meget er det i det ringeste vist, at Cheik Aman, Fyrste af Seide eller Over Egypten, efterdi han frygter, at Mehemed Abudaab vil berøve ham en Deel af hans Stater, har gredet til Vaaben, og at han er i Stand til at gjøre en mægtig Diversion til Aly Beys Fordeel. Mallaga den 24. Augusti.
Jyske Efterretninger, 1772-10-09
Det Spanske Hof har udgivet nye Befalinger til at forsyne vore Pladse i Africa, besynderlig Ceuta, med Munition og Levnetsmidler. Men da endnu ofte Maroccanske Skibe ankomme hertil, saa lader det ikke til, at man har nødig at frygte for en Krig med denne Magt.
Jyske Efterretninger, 1772-10-09
Genua den 9 Septembr. Breve fra Cadix af 18 Augusti mælde, at 4 Halvgalerer, hver paa 150 Mand Eqvipage, vare sammesteds ankomne fra Salee, og vel modtagne af den Spanske Regiering. Man slutter deraf, at Stridighederne imellem Spanien og Marocco vel ikke torde komme til at bryde ud.
Jyske Efterretninger, 1772-10-09
Marseille den 11. Septembr. Efter indløbne Breve fra Egypten af 19. Julii har Aly Bey sammesteds endnu et sterk Anhang, som med Utaalmodighed venter paa hans Tilbagekomst. Saa har og den nu værende Regent Mehemed Abudaab faaet en mægtig Modstander i Cheik Aman, Fyrsten i Salde eller Over=Egypten. Da han er bleven underrettet om, at Abudaab søger at borttage en Deel af hans Lande, saa har han bragt en anseelig Armee paa Benene, hvormed han paa samme Tid, naar Aly Bey rykker frem af Syrien, vil marschere imod Cairo. Fra Pour Preussen. n den 15. Septembr. allerede opsat i heele Landet. Om Morgenen Kl. 8 ankom Hr. vores heele Provinz i Besiddelse, og den sorte Ørn staaer nu J Forgaars har Hs. Majestæt Kongen af Preussen ladet tage Gouverneur v. Stutterheim tilligemed Ministeren Hr. v. Rohde, Kl. halvgaaen 9 blev Staden opfordret, og da Garnisonen ikke saa og Kammerpræsident v. Domhardt, i Forstaden af Elbing. med det Gode vilde rømme Staden, saa blev Kl. 9 Marieporten, bestormed, og et Qvarters Tid fyret af smaa Gevær og Kang ner, saa at endelig den Polske Garnison, da de faae sig overlegne, Gouverneuren forføyede sig strax paa Raadhuuset, hvor Magi afmarscherede; Herpaa rykkede Preusserne ind i Staden. Hr. ne nedtagne, og de Preussiske igien opsatte, ligeledes skeede det og straten var forsamled, strax derpaa bleve de Polske Ørne allevegPosten, og det blev befalet, fra nu af at forvalte alle Ting for Preussisk Regning.
Jyske Efterretninger, 1772-10-09
Krakan den 17 Septembr. nia, saa og Slottet Wisnitz, rømmede af de hidtil der staaen Den 14, hujus bleve begge Saltstæderne Wielika og Boch de Russer. De Kongel. Polske Saltryttere have og maattet forlade Wieliczka, og, som der siges, skal med det første Hyldings reent ud sagt til alle dem, som have med ham at bestille, at de Eeden aflægges. Saa meget er vist, at General d'Alton har og ansee Hs. Majestæt Keiserens Villie, som deres eneste Lov. kun maae forglemme deres indbildte Frihed og NieposwatamGesandt, Baron v. Rewiky, gaaen herfra til Warschau, og denDen 10, er den til det Polske Hof bestemte Keiserl. Kongel.
Jyske Efterretninger, 1772-10-09
Wien den 17. Septembr. v. Kobenzel til Polen, og som man meener, til Lemberg. Efter 12. den Keiserl. Kongel. Statsminister, Grev v. Pergen, og Grev retninger fra Ungarn mælde, at de Keiserl. Kongel. Tropper, sammesteds rykke nærmere imod de Tyrkiske Grændser.
Jyske Efterretninger, 1772-10-09
Kongen af Preussen har taget heele Polsk Preussen og ProvinzerI Gaar og i Forgaars ere Efterretninger her indløbne, at Warschau den 19 Septembr. ne, som ligge bag ved Fløden Retze, i Besiddelse, og den 13. ladet opsætte den Preussiske Orn. Det falder os saa meget foleligere, da vores Konge herved atter mister en stor Deel af hans endnu overblevne Jndkomster. - Det er fuldkommen vist, at Fredscongressen er gaaen overstyre. Hr. Brev Orlow var alle des rede kommen tilbage igien til Jasse, og maae nu ogsaa allerede være afgaaen til Petersborg. Generalfeldmarskallen trækker alle Regimenterne sammen, og man troer, at Fiendtlighederne skal begyndes med at beleire Octakow.
Jyske Efterretninger, 1772-10-09
De Tyrkiske Fuldmægtige vare vel ikke endnu afreiste, men de have gjort alting færdigt til Afreisen.
Jyske Efterretninger, 1772-10-09
Danzig den 19. Septembr. Næsten heele Polsk Preussen staaer nu under Kongel. Preussisk Herredømme, hvilket strækker sig indtil Portene for vores Stad, hvor og allerede et Kongeligt Preussisk Postamt er anlagt; Saa staae og de Preussiste Tropper tæt ved Staden Thorn. Der tales og om, at Kongen af Preussen selv vil komme til Polsk Preussen, hvorfore man og allerede forbedrer Veiene. Kammerpræsident v. Domhardt gjør Indretningen i heele Nye=Preussen, og der blive mange nye Betiente bestilte af de Preussiske Stater, Fra Polen den 20. Septembr.
Jyske Efterretninger, 1772-10-09
Til Braunau i Bayern skal, efter en vis Magts Jndbydelse, adskillige Polske Herrer nu forsamle sig. Grev Paa skal allerede være ankommen, for at aabne Sammenkomsten.
Jyske Efterretninger, 1772-10-09
Fra Egnen ved Danzig den 20. Septembr. Den 15, hujus gik Hr. Generallieutenant v. Stutterheim og Hr. Kammerpræsident v. Domhardt incognito igiennem Danzig til Langenforth, hvor allerede, ligesom i Abbediet Oliva og Skottlandet, Preussiske Ørne ere opsatte. Den følgende Nat har man plantet en Ørn og en Husar ved Farevandet, hvor Weichselen falder i Søen, lige over for Weichselmynde. Den saa kaldede Platte, en liden Øe for Fæstningen, er ogsaa besat. Her taler man om, at Kongen vil forlange Mynden og Soetolden.
Jyske Efterretninger, 1772-10-09
Fra det Brandenborgske den 22. Septembr. Ordet gaaer, at Kongen vil forsterke Armeen med 15 nye Regimenter, og at 5 af dem skal oprettes af de Overcomplette ved de gamle Regimenter.
Jyske Efterretninger, 1772-10-09
J Polsk Preussen skal, som der siges, 10000 Mand komme til at ligge i Besætning.
Jyske Efterretninger, 1772-10-09
Leipzig den 26. Septembr. Hr. v. Simolin, som var Russisk Keiserl. Minister ved Congressen til Forzani, ankom hertil den 21. og reiste den følgende Dag videre til hans Post i Regensborg, hvorfra han siden vil begive sig til Kiøbenhavn.
Jyske Efterretninger, 1772-10-09
Blandede Efterretninger. Jalousie er en Lidenskab, som allerede har anrettet Ulykke nok i Verden, og som i Særdeleshed er meget sædvanlig i Jtalien, hvorpaa følgende Begivenheder, som nyelig have tildraget sig i det Neapolitanske, ere Beviser.
Jyske Efterretninger, 1772-10-09
En Moder, der ikke kunde lide hendes Sønne Kone, som var et ungt Fruentimmer, og havde ungefær været gift et Aars Tid med sin Mand, havde sat Sønnen i Hovedet, at det Barn, som hans Kone gik svanger med, kunde maaskee vel en vis ung Mandsperson, som hun var bekiendt med, være Fader til. Manden som loed denne Mistanke tage Overhaand hos sig, passede det unge Menneske op en Aften paa Gaden, og skiød ham en Kugle i Hiertet. Herpaa gik han hiem, førte sin Kone ud i Marken, og stak hende ihiel med en Dolk, hvorefter han tog Flugten. Efter 12 Timers Forløb fandt man den døde Kone, da man skar hende det endda levende Barn ud af Livet, men som dog døde 2 Timer derefter. Morderen bliver nu eftersat.
Jyske Efterretninger, 1772-10-09
En anden Mand, der havde en Kone og 2 Døttre, var ligeledes mistænkelig over sin Kone; Denne Mand loed sig giøre Hovednøgler til alle Dørene i sit Huus, og foregav, at han vilde gjøre en Reise til et Sted ikke langt derfra, men kunde ikke vente sig hjem den Nat, man maatte altsaa lukke Dørene vel til om Aftenen, førend man gik til Sengs. Dette skeede, og Konen, som for Heede ikke kunde sove, loed begge Døttrene lægge sig i hendes Seng, og lagde sig saa i Døttrenes Seng igien. Om Natten sneeg sig den mistænkelige Mand ind i Huuset i Mørke, og ind Kammeret, hvor han og hans Kone pleiede at ligge. Han følte 2 Hoveder i Sengen, troede altsaa at have fundet sin Kone i Utroskab med en anden, drog en Dolk ud, og myrdede begge sine uskyldige Døttre i Søvne, derpaa gaaer han igien ud af Huuset, for at høre, hvad man om Morgenen derpaa vilde fortælle om dette. Men da han erfarede sin ulyksalige Vildfarelse, hastede han med at gjøre en Ende paa sit Liv, men man veed endnu ikke, om han har druknet eller hængt sig. Konen gik over denne forstrækkelige Tildragelse fra Forstanden, og er ikke kommet sig igien.
Jyske Efterretninger, 1772-10-09
Fra London mældes, at en Barbeer=Dreng blev anklaget for at have røvet fra et Fruentimmer og hendes Pige paa Landeveien. De klagende Fruentimre aflagde deres Eed paa, at han var Røveren, og frembragte endda adskillige troeværdige Beviser imod ham. Da Drengen nu skulde til at forsvare sig, sagde han: Dommerne vilde behage at kaste op i Justits=Protocollen, saa skulle de finde, at han samme Aften Kl. 10 havde staaet her for Retten, og var bleven beskyldt for et Røverie, men blev befunden, uskyldig, og just ved samme Tid skulde han dog have røvet fra disse Fruentimre. Man fandt det og virkeligt saaledes i Protocollen, som han sagde, og Barbeer Drengen blev frikiendt. Paa denne Maade har den forrige Klage, som uskyldigviis blev ført over ham No. denne Gang reddet ham fra Døden. Man slutter, at han maae være Fruentimmer=Røveren meget liig.
Jyske Efterretninger, 1772-10-09
Wiborg den 5. Octobr. Paa førstkommende Onsdag skal her holdes Landemode, da Provsten i Nørre=Herred Hr. Ole Westergaard skal præke. Samme Dag vorder den nye opbygte Latinske Skole høytidelig indviet af (S. T.) Hr. Biskop Rottbøll, som ventes i disse Dage hjem fra sin Visitatz, hvorpaa han udreyste sidstafvigte 23 Septembr. Han begyndte den i Vammen, og besluttede den i Astrup sidstafvigte 4 hujus. - Dette Stifts høye Øvrighed har for kort siden forfattet og til Cancelliet indgivet et, til den Latinske Skoles Beste sigtende og vel indrettet, Reglement. Samme bestaaer i alt af 11 Artikler, og skal saaledes Ord til andet allernaadigst være bleven confirmeret. Rummet tillader deraf ikke noget Udtog, dette kan derfor allene mældes, at i Stedet for 15 heele Koster, som ligesaamange Disciple i Wiborg Skole hidtil have nydt in Natura hos en dertil antagen Spisemester, skal nu herefter 20 Disciple af de Konge-Tienrs=Korn, som dertil har været henlagt, og tilforn af Spisemesteren, oppebaaret; disse nyde Kostpenge, enhver Kostgænger af Mester=Lexie faaer ugentlig 4 Mk., men af de andre Lectier ikkun 3 Mk. Og i Fald noget af forbemældte Kost=Korns Beløb i Penge for Disciplerne kan spares, som meget vil ankomme paa Tiden og Korn=Priiserne, saa skal samme efter den allernaadigste Forordning af 23. Julii 1756. den 8. Art. Gjemmes og oplegges for hver Diseel til Hielp ved Academiet, paa den Maade, som det allernaadigste Rescript af 27. Decbr. a. p. nærmere fastsætter og forklarer. Til at nyde disse Kostpenge maae ingen antages for Villie eller Venskab, eller for de 1 a 2 Aar have freqventeret Skolen med god Fremgang, og skal der nøye agtes paa Fattigdom, Flittighed og Skikkelighed. - Naar Vacance skeer med nogen af de kosthavende Disciple, og inden Pladsen, igjen bliver besat, skal de Kostpenge, som falde i Vacancen, indeholdes af Rector, og beregnes een eller fleere af dem, som i samme Aar dimitteres, til Oplag efter Rector og Biskoppens Sigende. Ligeledes skal det og forholdes, naar nogen Discipel bortreyser uden sin Lærers Tilladelse, eller udebliver over Tilladelsens Tid, eller han ved Kirkens Forsømmelse og i andre deslige Maader forseer sig. - Det Oplag, der allerede kan være gjort for en eller anden Discipel, som siden findes ubeqvem til Studeringer, eller anden Aarsag maae forlade Skolen, eller og ved Døden afgaaer, skal komme de opvakteste Hoveder til Gode, og tillægges deres ovrige Oplag, at de derved kan sættes : i destobedre Stand siden at opholde sig ved Universitetet m.v. Aalborg den 8 Octobr.
Jyske Efterretninger, 1772-10-09
Den Kongelig Commerce=Deputation i Kiøbenhavn haver under 22. Septembr. sidst ladet følgende Circular afgaae til samtlige Herrer Stiftsbefalingsmand: Fra Keiseren af Marocco er udgaaet en Befaling, hvorved alle Enropæiske Skibe forbydes at modtage eller fore fra et til andet Sted nogen af hans Undersaatter. Da det nu er vanskeligt, ja fast umuligt, at kiende de Maroccanske Undersaatter fra andre Mohrer, saa vil det være nødigt, at Skippere, for at undgaae enten Skibs eller Godses Anholdelse, Fangenskab for dem selv og Equipage, Tab for Reydere og Betragtere, samt Fare for Navigationen paa Marocco i Almindelighed, aldeles ingen Mohrer indtage om Bord, saa længe dette Forbud varer; hvorfore de Handlende og Søefarende maatte vide at holde sig forberørte Forbud eller befaling efterretlig. Det, efter Hans Kongelig Majestæts Befaling og det Danne Suur mers Fr. foranstaltning, for Betaling udskrevne Høe, skal efter en seenere Skrivelse fra høybemældte Cammer af 26. Septembr. sidst transporteres til de Stæder, som for Kornskattens Paabudde ere forordnede, og af hvert Gods ufeilbarligen der leveres til den Tiid, som vedkommende Amtsforvalter lader tilsige, alt paa den forhen foreskrevne Maade, at forsvarligt, got og foderbart Høe, samt behørig spundet og bundet udi 12 Punds Bundter. Ligeledes ere Amtsforvalterne bemældte 26. Septembr. blevne besaalede, at fragte de fornødne Skibe, samt at indrette Tilførselen til Livrancen efter den Tiid, da Hoet strax kan vorde udskibet, for at undgaae de af Oplæggelsen paa Stedet, flydende Uleiligheder. ter Forlydende er Hr. Kammerraad og Byesoved Behr beskikket at være tillige Postmester i Greenaae. Byeskriver Bosserup ligeledes at være Postmester i Ebeltoft, og Johan Værum at være Postmester i Hobroe.
Jyske Efterretninger, 1772-10-09
J Onsdags Eftermiddag Kl. 5 ankom her til Byen i den smukkeste Orden, under Paukers og Trompeters Lyd, det Indske Rytterie Regiment, anført af dets Oberst, (S. T.) Hr. Kammerherre von Numsen; Regimentet blev uden for Byen modtaget med fuld Musik af Paukere og andre Jnstrumenter, samt ved Jndmarschen saluteret med 27 Canonskud fra Byen, hvilke bleve besvarede med ligesaa mance Skud af de paa Fjorden liggende Fartøyer. Disse 5 Escadroner bleve derpaa, efter gjorte Foranstaltning, her i Byen indqvarterede.
Jyske Efterretninger, 1772-10-09
Sidstafvigte Søndag blev her i Byens Sognekirker holdt Confirmation, hvortil bleve antagne af Budolphi Sogn 10 Drenge og 6 Piger, og af Frue Sogn 5 Drenge og 8 Piger, tilsammen 29. Til den Almindelige Hielpe=Casse er i denne Uge indkommen. Rdl. Mk. s.
Jyske Efterretninger, 1772-10-09
Den 7 befandtes ved Cassens Aabning i Papiir 2 Nok i Papiir. Desuden i løse Penge.
Jyske Efterretninger, 1772-10-09
For hvilke Kiærligheds Gaver paa de Fattiges Vegne takkes allerskyldigst.
Jyske Efterretninger, 1772-10-09
Copulerede. Den 7 huus her i Byen Mester Bager Sr. Mads Smidt og J. Margarethe Thagaard.
Jyske Efterretninger, 1772-10-09
Dødsfald. Den 2 hujus i Aarhuus af n. Rector i Ribe, Hr. Sinnelius Langes Enke, Mad. Anne Kirstine Krarup, gl. 42 Aar. Den 4 her i Byen, Christen Nielsen Karups Hustrue gl. 29 Aar.
Jyske Efterretninger, 1772-10-09
Bekiendtgiørelse. di (S. T.) Hr. Geheimeraad von Gabels Gaard i Aalborg. NB. S. er at faa il Kiøbs en Deel Stads Blegger Kakkelovn, samt et Partie store og smaa Vinduer, og en Deel Døre og Loftslæmmer, som tiener Liebhaberne til Efterrætning. Aalborg den 9. Octobr. Horte Betragtninger over Aarsagerne til Korn-Mangelen og de høye Korn=Priser i Danmark, samt om de beste Hielpemidler til at forekomme samme: Et Priis=Skrift, forfattet af Byefoged Joh. Lud. Lybecker, og bedømt af det Kongel. Danske Landhuusholdnings Sælskab, bekommes hos Boghandler Sr. C. Wille i Aalborg, paa stort Trykpapiir for 16 s. og paa stort eller fiint Holl. Papiir for 20 sk.; Sammestæds er og endnu nogle faa Exemplarier tilbage af bemældte Forfatters Juridiske Applications=Udtog, som hidtil med meget bifald blandt Publicum er blevet optaget.
Jyske Efterretninger, 1772-10-09
Da ingen Liebhaber ved første Auctionsholdelse. indfandt sig i Tisdags, saa bliver derfor foretaget og holdet Ave. Det Alt Tære førstkommende Tis dag Formiddag den 13 hujus Kl. 10 Slet over afgi, sal Hr. Clementing forhen boede Gaard sønden for Budolphi Kirke, da den med tilhørende Leyevaaninger, saafremt der ellers skeer antageligt Bud, uden fleere Auctioners Holdelse absolut vorde bortsolgt. Ja jeg er kommen i Erfaring, at min Tieneste=Pige Anna Marie NielsDatter uden min Vidende og Villie i mit Navn deels har laant reede Penge, og deels har borget Brændeviin, Sukker, Caffee=Bønner, og Snustobak med videre, hvorover jeg var nødsaget strax at skille mi af med hende, og jeg endnu maae befrygte, at saadant paa fleere og ubevidste Stæder kan være skeet; Saa bliver herved alle saadanne Creditorer, som bemældte Anna Marie Niels=Dotter noget paa mit Navn kan have betroet, indkaldede at møde hos mig udi Mad. Engelbrethsens Huus i Skomagergaden inden October Maaneds Udgang for at legitimere saadanne Fordringer, da jeg for den Tieneste, de have villet giøre mig, skal udbetale enhvers Fordring af det, hun paa sin Løn til Nytaar kan komme tilgode, for saavidt samme kan tilstrække. For Resten og jeg have enhver herved erindret, at (om nogen efterdags maatte betroe hende eller andre noget paa mit Navn) saadant da bliver for deres egen Regning, og mig aldeles uvedkommende, som ingen saadan Credit forlanger. Aalborg den 5. Octobr. 1772. A. Kiær, Ober= og Under=Rets Procurator.
Jyske Efterretninger, 1772-10-09
Formedelst Forandring af Boepæl agter Adam Soelberg, Guldarbeyder, ved offentlig Auction til Høystbydende at lade bortsælge sin ud Kiøbstæden Sæbye eiende og beboende Gaard med tilliggende Grund Hauge og Toft, der alt ligger paa Nordre Side Algaden, og bestaaer af 14 Fag Vaaningshuus, af ege Bindingsværk, til Gaden i fuldkommen Bygningsstand, foruden Udhuus, som for et Aars Tid siden af nye er opbygt, J Gaarden er en god Brønd og andre Beqvemmeligheder, som Liebhabere behagelig kan tage i Øyesyn inden Auctions=Tiden, som er berammet til den 3. Novbr. næstkommende Formiddag Klok. 10 Slet, da og tillige en Deel Kakkelovne og andet Jndboe vorder bortsolgt. Sa bye den 28. Septembr. 1772. Anhang til No. 41.
Jyske Efterretninger, 1772-10-09
Fredagen d. 9. Octobr. 1772.
Jyske Efterretninger, 1772-10-09
Hos (S. T.) Hr. Conrector Hiersing i Wiborg ere til NB. Kiøbs at bekomme følgende Skrifter, 1. En Evangelisk Lærers Egenskaber og Pligter, forestillede udi en Præken ved Jndvielsen til Præste=Embedet af Hr. Mag. Balle, Exemplaret 10 sk.
Jyske Efterretninger, 1772-10-09
2. Hr. Prof. Balles gudelige Taler, forhen ved adskillige Leyligheder holdte i Aaret 1771. Ti Breve fra en Fader til sin Søn, allerunderdanigst tilskrevne Hans Kongelig Høyhed Arveprindsen den 17. Januar. 1772. Exemplaret Disse samme Skrifter sælges ogsaa for hossatte Priser udi Bogtrykkeriet i Aalborg.
Jyske Efterretninger, 1772-10-09
Paa mit Herskab Høyædle og Velbaarne Hr. Cammer=Junker, von Penz Vegne som Fuldmægtig Peder Müller. Som der for nogen Tid siden her paa Odden Gods ved Døden er afgaaen Snedker eller Tømmermand Jens Christensen forhen boende i Mygdahl Sogn udi det saa kaldede Høetved Huus, og der efter ham ingen Rigtighed for det formenentlige i Egnen tilgode havende findes; saa finder Skifteforvalteren sig beføyet udi disse Jydske Efterretninger 3 Gange at lade indkalde Credi= og Debitorer, enhver i Følge Loven til dens anbefalede Tider sig behagelig at indfinde fra Dato af, da enhver skal vederfares, hvad Ret er, imidlertid formodes Vedkommende, at de, som enten have noget at fordre eller gielde, indfinde sig i Stervboehuuset den 10. Novbr. førstkommende, da det ansees ufornødent længere Skiftet at udsætte. Odden den 29. Septembr. 1772. C. Boerup. Nr.
Jyske Efterretninger, 1772-10-09
Hs. Kongel. Majests Geheimeraad, Kammerherre og Amtmand over Schivehuus Amt. Til Efterretning for dem, som maatte have noget at fordre eller gielde udi Stervboen efter afgangne Peder Andersen Møller, der forhen boede i Aadersgaards Mølle, men nu tilsidst opholdt sig og døde hos Fæstebonden Anders Nielsen i Agdrup paa Hiermeslefgaards Gods under Birchelse Stamhuus i Wensyssel, bekiendtgiøres herved, at Skiftet til endelig Slutning efter bemældte Afdøde er berammet at foretages udi Stervboen førstkommende 3 Novbr. Hiermeslefgaard d. 29. Sept. 1772. Paa (S. T.) Hr. Cammerherre og Amtmand. Scheels Vegne. Pors Muuch.