Viborger Samler, 1843-03-02
Udenlandske Efterretninger. Frankerig. Paris, den 20de Febr. Alt hentyder paa et nærtforestaaende Udbrud af en vældig Storm i de Deputeredes Kammer. J de sidste tre Dage sysselsætte de politiske Journaler sig med Formodninger angaaende Udfaldet af Discussionen om de hemmelige Fonds. Dristig udfordrer den ministerielle Presse Oppositionen; den radicale Presse, der ikke øiner nogen Frelse i et simpelt Amendement, som kun har en ubetydelig Reduction til Formaal, søger at bevæge Oppositionen til at optræde med Bestemthed og ganske at afskære Cabinettet Midlerne til den hemmelige Bestikkelse; den constitutionelle Opposition angriber i Lamartines Aand Regjeringssystemet: Ministeriets Fald er dens Løsen. J en længere Artikel giver Journalen Commerce et tildeels sandt Afrids af det sørgelige System, Frankerig har fulgt i de sidste 12 Aar. J Aaret 1830 et Budget af 900 Mill. Fres.; i Aaret 1843 et Budget af 1400 Mill. Fres. J Aaret 1830 Liighed imellem Jndtægt og Udgift; i Aaret 1843 Tilvæxt i Jndtægter ved Hielp af forhøiede Afgifter. J Aaret 1830 Popularitet og Forhaabninger; i Aaret 1843 Upopularitet og Modløshed. J Aaret 1830 alle Landes Sympathie for Frankerig; England begierligt efter at tilbyde os sin Forbindelse, næsten udbedende sig den; i Aaret 1843 Europas Stater enten ligegyldige imod os eller forbittrede paa os; England foragtende os; vort Fædreland, isoleret fra alle Regjeringer som fra alle Nationer i Verden; Frankerigs Venner, straffede for deres Venskab imod Frankerig; Vicekongen i Ægypten ydmyget; Syrien bragt under Tyrkernes Aag; Frankerig uden Anseelse i Constantinopel; Gjennemsøgningsretten, vore Tab i Spanien, vor Politiks Svaghed i Algerien, An conas Rømning, Tafnatractaten, vor jammerlige Stilling ved La Platafloden og i Sydamerica; og idet Jndre forat udfylde denne Skibe: Septemberlovene, den moralske Complicitet, den ærlige og frie Jury, den parlamentariske Corruption og Valgbestikkelserne, en Hær paa 400,000 Md. for at opretholde Freden for stedse og til enhver Priis, og endelig Hovedstadens befæstning, Vist er det: vedvarer dette System endnu i nogle Aar, da er det ude med vor Agtelse, vor Magt, ja da er det maaskee forbi med vort Fædrelands Jntegritet, Corruption avler Corruption; man fordrer ikke længere nogle faa Millioner; Hundreder, af Millioner opsluges af Systemet. – Et alvorligt og fuldstændigt Angreb paa Systemet, en skarp Undersøgelse af dets Færd i det Jndre saavelsom med Hensyn til Udlandet, og derefter et Votum, som tvinger Cabinettets eventuelle Efterfølger til at betræde en anden Bane, see det er Oppositionens store Hovedformaal! – "Troer man udbryder Journ. d. Deb., at det er Oppositionens Hensigt ganske at afslaae Ministeriet de hemmelige Fonds, Jngenlunde, See, hvor ivrig le Constitutionnel bestræber sig for at godtgjøre, at de hemmelige Fonds maae bevilges; kun skulle de bevilges et andet Ministerium; i det nuværende Ministeriums Hænder due de ikke. Men et Jntriequeministerium ville de komme ypperligt tilpas Jkke saa, Man vil altsaa indskrænke sig til den mindste mulige Reduction; man vil afskære nogle 1000 Fres. kun saa meget at Jntriguen kan udraabe: "J have ikke længere Landets Tillid. – Man vil opføre en lige latterlig og uværlig Commedie. - Hvilken er vel den Politik, som Cabinettets Modstandere følge, Gives der vel noget mere Umoralskt, noget mere Stridende imod Constitutionen end denne stumme Opposition, der ikke contraherer nogen Ansvarlighed, fordi den betjener sig af fremmede Munde, medens den hemmelig ordner og leder Angrebet, Et Ministerium skal styrtes: hvorfor – et andet skal indsættes: hvorfor, Man bliver Svaret skyldig. Man finder Behag i dette Spil med Porteseniller, ret som om dette Spil ikke koster Landet Noget. Jngen Ansvarlighed for de Talende, fordi de staae for langt fra Magten; ingen Ansvarlighed for de Jndivider, der staae i Magtens Nærhed; thi de ere stumme og intriguere i Mørket. Saaledes er den Repræsentativmagt, der beredes os af Jntrignanterne!" - Og hvem er da den af Regjeringsjournalen saa tydeligen Udpegede? – Thiers Den stenographiske Pariser-Correspondents beretter, at alle Privatbreve fra Tydskland ere enige i at antage, at Hertugen af Bordeaux smeder et Complot, en Plan imod den franske Negjering. Man fortæller, at der er indtraadt et spændt Forhold imellem Hertuginden af Angouleme og Hertugen, fordi Sidstnævnte, trods sin Families Ønske, strax vil skride til Udførelsen af sin Plan, og ikke først oppebie Kong Ludvig Philips Død. Det lille exilerede Hof holder sig hver Time færdigt til at tiltræde Reisen, og Henrik af Frankerig skal tiltræde sin Reise til Jtalien for i Venedig at raadslaae om de Midler, ved hvis Anvendelse han og hans Familie kunne see sig istand til ved den første passende Leilighed at optræde i Frankerig og styrte den bestaaende Regjering. Storbritannien og Jrland. Det bør ikke forbigaaes, at da Hertugen af Wellington i Overhuset foreslog Takadressen til Lord Ellenborough, fandt denne en varm Forsvarer i Erlordeantsler Brougham, der endog søgte at retfærdiggjøre Generalgouverneurens, af Venner og Fjender dadlede, Proclamation. Biskopperne af Salisbury og Chichester protesterede paa det Heftigste imod Lord Broughams stærkt rosende Udtryk. Nu melder Morn, Post at Lord Brougham endog har aflagt Sir Robert Peel et Besøg, og udraaber: "Hvad er der paafærde, (What's in the wind?)