Berlingske Tidende, 1777-08-25
London, den 12te Aug. At de, hvis Ønske det er, at undertvinge America, ikke ret kiende Landet, saadant er allerede ved adskillige Leyligheder blevet dem bebreddet, og derpaa har man et nyt Beviiudi de af vore Anti=Americanske Blade, som forkynde den Tidende fra Qvebee, at de Howiske Tropper havde erobret Staden Philladelphia. Dersom vor Armee i Jersens eller i Pensylvanien havde sidst i Junii eller først i Julii Maaned udrettet noget fordeelagtigt, saa skulle vist Efterretning derom med et eller andet Skib være kommet lige til Engeland eller Jrland, omendskiønt Paqvetbaaden fra Nyeyork, eller 2 af disse Baade vare blevne optagne af Kapere. Saadant skulle desto vissere være skeet, da man veed, at Brødrene Hover have Ordre, ved lykkelige Tildragelser at afsende Efterretning derom med meere end et bevædnet Fartøi. Nu da man siden den omtvivlte Efterretning, at General How og Lord Cornwallis med alle deres Tropper havde reent forladt Jersens den 24de Junii, intet vist har kundet erfare om, hvor de ere, og endnu mindre om deres Operationer, fornøyer man sig med Gisninger, ja endog de allerlatterligste, hvorhen hører, at Armeen og Floden var afgaaet, for at erobre St. Domingo, Martinique &c. En, endskiønt ikke vis, dog nogenledes rimelig Formodning synes den at være, at General Howe kan have vendt sig til Nye=Engeland. J denne Formodning troes og, at Sir Erskine er sendt forud, for at giøre Landgang paa saadant et Sted, hvor han giennem Albany kan aabne Communicationen med den fra Canada fremrykkende General Bourgovne, og man antager saa meget heller denne Operations=Plan for vis, da derved kan haabes at man kan at skiære Bosion, og de Nye=Engeland, ske Provinzer Communicationen med den Washingtonske Armee, og alle øvrige Colonier, og saa igien erobre Boston, hvis Vigtighed, siden den Tiid den blev forliist, stedse meere indsees. Jmidlertid veed man af adskillige Efterretninger, at i Boston ligger en Besætning af næsten 12000 Mand og at Staden nu saavel paa Land som Søe=Siden er saastærk befæstet, at man kan ansee den for den fasteste Stad i heele America. Da man udi saadanne mørke og usikre Omstændigheder med største Ulaalmodighed venter paa, hvorledes det i Aar vil løbe af med Krigen i America, merker man her, at Krigs=Udrustningerne siden 8 Dage blive bestandig stærkere. Ved nogle 100 Matroser, som man har faaer fra de Ost= og Vestindiske hiemkomne Skibe, skal de i Commission staaende Krigskibe nu næsten gandske være blevne bemannede; og man begynder igjen at tale om en nye Flodes Udsendelse. Fra Cadix har man her tilforladelig Efterretning, at først i Julii Maaned ere 2 Skibe med Americansk Flag, og anseelige Ladninger af Jndigo, Riis a., ankomne der fra Syd=Carolina, og med aabne Arme blevne med tagne. - J Morning Chronie for i Dag berettes fra Peladelphia under 5te Julii, Den 25de Junii er den store Engelske Flode ankommen i Bayen af Delavare. Strax derpaa har man i Philladelphia beredt sig til Forsvar, og Wehington har sendt 3000 Mand til at forstærke Besætningen, Den 26de har en Deel af Fløden begyndt at stille Kanonerne mod 2 smaae Forter i Staden paa begge Sider af Fleden. Denne Kanonade har været hidsig, og vedholdt i 3 Timer, og Tid efter anden have Engelænderne ladet nogle Raketter stige i Veyret, formodentlig for at give Cornmallis Efterretning om, at Floden var der. Tvende Dage derefter et og indløbet Efterretning, at Cornmallis Tropper havde varet i Bevægelse; men at denne General var igien den 28de Junii decamperet, og at han paa Tilbagemarchen havde ladet de over Rariton Freden kastede Pontons optage, og sleiffsine Retranschementer. Den 30te havde og Floden rette ret sig, efter at have allene beskadiget et af Forterne &c. Om denne Nyhed er tilforladelig, vil Tiden lære. Det siges ellers, at Admiral Montagne er faldet i Americanernes Hænder.