JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1799-01-04
Efter Hans Kongelige Majestæts allernaadigste Be Schov. Colbiørnsen. Reiersen, Bevilling for Kammerherrende Charlotte Lilienschiold af Horsens, at maae i Aviserne indkalde Jhændehaveren af ten af Anders og Jens Thygesønner til Anditeur Wisloff under 4 Juni 1789 udstædt, men bortkommen Pante=Obligation, stor 1000 Rdlr. med 2den Prioritet i Gaarden No. 1, i Kongsted m.v. Altsaa, og i allerunderdanigst Medfor heraf, indstevnes med Aar og Dags Varsel herved, den eller de, som maatte have omrørte Obligation i Hænde, dermed at fremkomme, og lovlig Adkomst til samme at beviisliggiøre, for Eldboe=Brusch og Holmanns Herreders Ret i Fridericia, Aaret 1800, den første HerredsTingsdag i April Maaned, da Obligationen ellers efter foreskrevne Tids Forløb, ifølge nærmere nede læggende Paastand, ved Døm vorder i Mortificeret, og der neste Pante=Bogen til inde gjort. Jil Stadsæstelse under Rettens Segl. Fridericia den 29 Decbr. 1798. Sa haande C. ) o.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1799-01-08
London, den 17 Decbr. Længe har man herfra intet hørt; og det nyeste herfra er, at den i forrige Maaned ersbrede franske Fregat Coquille paa 44 Kanoner, er ved et uheldigt Tilfælde sprangt i Luften, hvorved 15 Matroser og 1. Fruentimmer satte Liver til Ei at forglemme, at vore Avisskriveres vigtigste Gienstand, endnu er Admiral Nelson og hans Seire, samt at denne Helt er givet 1000 Pd. Sterl. aarlig Pension til Erstatning for sit mistede Øie og Arm- Lidt nok for saa kostbare Ting.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1799-01-08
Paris, den 22de Decbr. Endelig har Redacteuren igien givet og Efterretning om Buonapartes Tilstand i Egypten, dat. Caire 19de Octbr., efter hvilken Alting der var i beste Tilstand. General Desaix havde bemægtiget sig den største Deel af Overegynten, og jaget Murat i en Udørken, hvor det ikke vil være ham muelig at holde sig længe. Jbrahim Bes var med sine Flygtninge i elendigste Tilstand flygtet til Gazza og derfra til Damasco. Tallien drev ved Nilens Bredder sit forrige Haandværk som Journalist. Kort, Bupnaparte har truffet alle muelige Anstalter til at sikkre sig Egypten for fiendtlig Anfald baade til Lands og Vands.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1799-01-08
Endnu leverer den i Egypten udgivende nye franske Avis, Coureer de Egypte, følgende Skrivelse, dat, Alerandrien; 14 Septbr.: "Den 3die om Aftenen, viiste sig 22 engelske Skalupper for Indgangen til Kanalen ved Abukir, og tru de med Landgang. Generaladjutanten marscherte med et stærkt Detaschemmen, derhen, og lod Soldaterne legge sig plat paa Jorden, bag Forskandsningerne, for at observere Englændernes Føretagender. Medens disse nu lage saaledes og lurede paa deres Giæsters Nærmelse, og aftalte indbyrdes, at naar 8 til 900 Englænder vilde lande, vilde blot 2 til 300 Mand angribe dem, afgik til Uheld en 12pundig Kanon, og nu retterrte Skalupperne, blot 2 blev skudt i Synk. - Saa denne hele Plan blev ved et eneste Kanonskud tilintetgjort, Forhenværende Scherif, Sidi Coraim, som efter at have svoret den franske Republik Troskab, havde age ret Spion for Mamelukerne, blev den 10de henvettet i Cairo, og hans Hoved baaret om i alle Gader, med Paaskrivt: saaledes straffes alle Forrædere og Meeneedere
Ribe Stifts Adresseaviser, 1799-01-08
Af alle hertil indløbne Efterretninger og Piemonts Erobring, sees at dette var for Frantsoserne blot 3 Dages Arbeide, uden at en Draabe Blod er udøst; i Turin allene, fandt de 1800 Kanoner, 100000 Geværer og et betydeligt Munitionsforrand, Directoriet har bekiendtgjort: at vore Tropper herden 6te og 9de tilfægtet sig betydelige Fordeele over Neapolitanerne i den Romerske Republik, ved at omringe en heel Kolonne, og gjort 5000 Fanger, samt erobret 5000 Geværer, 15 Faner og 3 Kanoner. Derimod klager General Championer over, at Nrapolitanerne have mishandlet nogle i deres Fangeskab, faldne Frantsoser, ved ubarmhiertig at skyde dem ihiel
Ribe Stifts Adresseaviser, 1799-01-08
Blandede Efterretninger. Førnden det som oven for er meldt fra Egnpten under, Pariser Rubriqve, stadfæstes endnu følgende fra Haag, dat. Cairo den 19 Ottbr.: Frantsoserne ere her i beste Forfatning. Ved Nilens Fest indfandt Budnaparte sig tillige med sin hele Generalstab, hvor han kastede Penge ud til Folket, og paa Elbekirs Plads sang. Folket Lovsange til Propheren for den franske Armee, Ja, sang Folket, de ere komne paa den barmhiertige Guds befaling for at befrie os, thi de have Seieren, og den skiønneste Nyl, som man ikke før har seet i 100 Aar nærmere.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1799-01-08
I det Keiserlige har Kulden i Enden af f. M. været overordentlig streng. Kornudførselen er i Bøhmen og Østerrig aldeles forbudet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1799-01-08
Kongen af Neapels hastige Jndtrængen i den Romerske Republik, siges at være ganske uden Kr. serenSamtykke, hvorfor heller ikke den Keiserlige Jtal, enske Armee endnu har sat sig i Bevægelse. Med de belgiske Jnsurgentere faae Frantsosern, nu Magten, og de Stakler blive forsagede fra et Sted, til et andet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1799-01-08
Ellers have de tydske Aviser heller ikke denne gang noget mærkeligt Nyt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1799-01-08
Jndenlandske Efterretninger Ved Høiesteretsdom af 31 Octbr. s. A., hvilken i det Væsentlige stadfæste den foregaaende Birketings dom, er Deelingqvinten Magnus Andersen, for, med Forgift at have villet ombringe sin Hustrue Johanne Ettersdatter, tilfunden at have forbrudt sit Liv samt at betale de af Actionen lovligt flydende Omkostninger, skadesløs m.v. Delinqventen har deels været Huusmand i Aggeboe Skovhuse, deels siden i 3 Aar tjent Gaardmand Peder Jacobsen i Voldbye, under Kronborg Amt, som Dagleier og Tærsker; i hvilken Tid han dog, saa til hans Leilighed tillod det, kom hiem til sin Hustrue. Delinqventen har forklaret, at hun de fleste Tider, naar han saaledes kom hiem, var ond og arrig mod ham, og at deels hendes onde Forhold mod ham, deels hendes Adfærd i at ødelægge alt, hvad han kunde fortiene, havde foraarsaget Uenighed mellem dem og af dette opbragt til at hiembringe forgiftet Mad 3 forskjellige Gange, i Hensigt for at træbe hende, hvil tet han gav hende til at spise, men som hun dog ei har nydt noget af. Det som hende sidste Gang blev tilbudt, bragte hun til Amtmanden, som besørgede det synet af tvende Kirurger, der erklærede, at paa samme varestrøet Rottekrudt, hvilket Delinqvinten har vedgaaet. Efterat denne Sag, tilligemed Høiest rets Jndberetning om samme, omstændeligen har været Hs. Majestæt for redragen, har Høistsamme formildet ovenanførte Høiesterets=Dom saaledes: at fornævnte Magnus Andersen benaades paa Livet, imod at hensættes til TugthuusArbeide paa Livstid. Desuden er Ægteskabet mellem disse Folk ved samme Hs. Majestæts Resolution ophævot, og Konen meddeelt Bevilling til at indtræde i nyt Ægteskab.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1799-01-08
Under 22de Decbr. s. A., har Cancelliet anmodes samtlige Stiftamtmænd og biskopper i begge Riger, at meddeele nøiagtige og specielle Underretninger, angaaende hvilke Anstalter der i ethvert Stift ere gjorte, og hvilke der burde og kunde giøres, til afsindige Menneskers Bevogtning og Pleie.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1799-01-08
Cancelliet har under 11te Septbr. f. A. anmodet Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret om, ved et Forhøat undersøge, hvo eller hvilke der vare Forfattere af tvende ved Trykken udkomne Pieter, den ene under Titel: En Sang om Kancellieraad Holm i Fængselet, og hans Undertrykkere; og den anden; til Konferentsraad og General=Prokurør Colbiørnsen, om hvad der et skeet, og kunde skee i Danmark. Jfølge deraf er Kancellieraad Helms ældste Søn, Jacob Holm, saavel af hans Broder Friderich Christian Holm, som af Bogtrykker Seest udlagt som Forfatter til disse tvende Piccer. Cancelliet har i denne Anlegning under 29 Decbr. f. A. tilskrevet Kiøbenhavns Hof= og Stadsret, at udnævne en Aktor imod den Paagiældende, for at tiltale ham for bemældte trykte Piccer.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1799-01-08
J Aarhuus Stift er i afvigte Kirke=Aar (Samsøe, Herred undtagen) copulerede 1325 Par, fødte af Mandkiøn 2210 og af Qvindekiøn 2058. Tilsammen 4268. Hvoriblant 147 Uægte. Døde: Af Mk. 1703, af Qvdk. 1556, tilsammen af begge Kiøn, 3259. Altsaa 1009 flere Fødte end Døde. Merk værdigheder vedde Fødte. Deraf er anmeldt 195 Dødfødte, og 49 Par Tvillinger, en Kone, i Steendrup Sogn fød 3de Børn, hvoraf det ene var dødfød og de andre 2de døde Dagen derefter; ligeledes en Kone i Lyngbye Sogn fød 3de Børn, hvoraf de 2de dødfødte; i Windersler Sogn har en Kone fød 4 Børn paa en Dag, nemlig 2 Drenge og 2 Piger, og en Kon fød et Pigerbarn uden Læber som døde 2 Dage efter Fødselen; i Todberg Sogn fod et Pigebarn, som i Munden havde Hareskiør, og paa Næsen lignede me ger en Hare, paa hver Haand havde hun 6 Fingere, og paa den ene Fod 6 Tæer, men døde faae Dage efter Fødselen; i Rosmus Sogn, en Kone som 4 Aar efter hinanden har bragt dødfødte Born til Verden (paa hvis Gienkaldelse til Livet Jordemoderen forgieves har anvendt al Flid, atter saaet et Pigebørn, som ved Fødselen syntes død, men ved samme Jordemoders Bestræbelse, med Gaidning, Brøsten o. s. v. blev bragt til Live og lever endnu. Mærkværdigheder.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1799-01-08
ved de Døde. I Winderslev Sogn, 4 Sødskende begraven paa een Dag og i een Grav. Af høi Alder. J Lysgaard Sogn en Kone over 1000 Aar; Horsens Hospital en Mand 104 Aar. Fundne, Døde. I Kastberg Sogn en gammel Mend død i Uveir paa Marken; i Alrøe Sogn fundet en druknet Mandsperson; i Siørslev Sogn en Mand fundet død i sil Gaardflod; i Dalbyeneder Sogn en Mand, i Trandberg Sogn en Mand; i Schiø strup Sogn en Mand og i Skadder Sogn en Person fundne død paa Marken; i Essenbech Sogn en Qvinde funden død uden for Huset hvori hun var Huusholderske. Druknede. J Ødum et Barn 3 Aar gammel i en Leergrav; i Fruering Sogn et Barn i en Tørvemose; i Skanderborg og annexterede Sogne en Dreng paa 2 Aar i en Ballie Vand; i Ebbeltoft en Matros i Wigen; i Helgnes Sogn en Mand paa Havet da Baaden kantrede med ham; i Mellerup Sogn en Matros falden over Bord; i Hvilsted Sogn en Karl i Schanderborg, Søe; i Skadder Segn en Mand, i Koed Sogn een, i Laurberg Sogn een, i Hvilsager Sogn een, i Aldt Sogn een og i Horsens 2de druknede; i Randers en Prammand falden over Bord og en Skole=Discipel ved at løbe paa Skotter drukne. I hielslagne. J Giern Sogn en Mandsperson af løbske Heste; i Haurum Sogn en Karl qvalt i en Sandgrav; i Aarie Sogn et Barn kunst under et Stykke Træe, i Hiortzhøi Sogn en Mand af Vingerne paa en Veirmølle; i Rasmus Sogn en Mand af løbske Heste; i Randers en Dragon overredet og dræbt; i Aarhuus en Karl dræbe ved et Baghuus der faldt over ham. Pludselige død: J Nebsagger Sogn en Dreng paa 18 Aar; i Khorning Sogn en Pige; i Ørsted Sogn en Pige som gik frisk til Senge om Aftenen og døde om Morernen tidlig; i Them Sønn en Mand oftesplaget af Besvimmelse, faldt og paa sin Vandring og døde; 3 Personer død af Kørelse, nemlig en i Gierlev Sogn, en i Udbyeneder Sogn og en i Sodring Sogn. Undlivet sig selv. J Randers en Underofficter skudt, sig i Vildelse; i Østbirk Sogn en Karl skudt sig selv af Vaade; i Lyngbye Sogn en Enke i Vildelse hængt sig: i Malling Sogn en Mand, og i Horslev Sogn en Dreng hængt sig.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1799-01-08
I Hamborg tvistes meget om det forestaaende nye Aarhundrede skal regnes at begynde fra 1ste Januarii 1800, eller fra 1ste Januarii 1801.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1799-01-08
Forleden skal følgende Historie have tildraget sig i Kbhvn: En Reise=Kareth som havde blagt Fremmede til Kbhvn, holder uden for Gjæstgivergaarden, Prinsen, paa Vestergade, i Mørket og Aftenen sildig, medens Postillionen forrer de fraspendte Heste. Da Veiret nu begynder at blive noget onde, søger Vegteren Skiul i Kareten og falder i tryg Søvn. Snart derefter spænder Kudsken sine 4 Heste for og kiører afsted med den hensovende Vægter lige til Roeskilde. Den først vognode denne, og fortumlet af Ruusen og den trygge Søvn, raaber ud af Vinduet at Klokken er 4. Byens Vægtere, for hvilken denne nye ankomne Collega var lige saa paafaldende, som en fremmed Hane i en Hønsegaard, annammede ham da, og han blev da, ikke nær saa hæderligen, ført tilbage igien til Kbhvn, hvor han skal være bleven dømt paa 4 Uger i Forbedringshuset.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1799-01-08
Forleden hendte det sig hos en Spækhøker i Kbhvn. at som han stod og optalte Penge, for at vexle et Fruentimmer en Banco=Seddel, kom en Soldat ned i hans Boed, greb der en Side Flesk og løb bort dermed. Spekhøkeren ilede efter ham, men forgiæves, og glemt te imidlertid paa Disken sine Penge, som ogsaa var borte da han kom tilbage.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1799-01-08
Doctor Theol, og Sognepræst til Vandsøe i Christiansands Stift, P. O. Bugge, er allernaadigst beskikket til Sognepræst for Trinitatis Menighed Fridericia og Anneret Veilby.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1799-01-08
Spørgsmaal. Hvorfor kan en Borger af den jødiske Nation, ikke ligesaavel vælges til Taxerborger her i Staden, saavel som andre Stæder, Kan en Fisker, Skræder, Skoemager a. Bedre skiønne paa deres Medborgeres sande Kaaer, og bedre bestemme private Mænds aarlige Jndkomster enddisse, Dette ønskes besvaret af en upartisk og kyndig Mand. Er det ret handlet af en Vægter, som paa sin Post om Natten, forleder en Hendværk dreng, som vilde gaae hiem til sin Mester, at gaae med sig i Vertshuse, og de forleder dette unge Menneske til uordentlig Levnet, ved Spil og Drik, og endvidere til Soldater Tienesten, Avertissements Uindløste Breve paa Fridericia Postkontoier for afvigte Aars sidste Qvartal.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1799-01-08
Fra Korsøer til Jens Christensen i Kiøbmagergade Porto 6 s. Fra Odense til Friderica. 5 Ls. Fra Ringsted til Lars Søeben i Bræstrup - 6 s. Fra Weile til Peder Michelsen Landsoldat - 3 Ls de Herrer Jntresentere af det Kiøbenhavnske Classe=Lotterie, vilde hage at ombytte deres Lodsedler inden den 18de d. M.. hos A. M. sal. Matzen. Hans Buhl, Deres Kongelige Majestæts Raadmand og Byefoged i Fridericia, og Herredsfoged i Elboe, Brusch og Holmanns Herreder, giør vitterlig, at Høivelbaarne Frue Charlotte Lillienschiold, Enke efter afdøde Kammerherre Han Gustav Lillienschiold i Horsens, ved Ober=Auditeur Dinesen i Fridericia for mig, haver andraget, af een af Brødderne Anders og Jens Thygesønner, at Kongsted, til forrige Auditeur Wisløv i Horsens under 4 Junii 1789, udsted, og den 8 Julii næstefter ved Eldboes Brusche og Holmanns Herreders Ret, Tinglyst Pante=Obligation, stor 1000 Rdlr. med 2den Prioritet i Gaarden No. 1 i Kongsted med mere, hvilken Gaard Hr. Kammerherren haver tilkjøbt sig, endnu ikke skal være udslettet i Pante=Protokollen, og at Høibemeldte Frue Lillienschiold i denne Henseende er meddeelt følgende Kongelig allernaadigst Bevilling: Christian den Syvende, af Guds Naade, Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug i Slesvig, Holsteen, Stormarn, Ditmersken og Oldenborg, giøre vitterligt: at eftersom Os elskelige Frue Charlotte Lillienschiold, Enke efter afgangne Kammerherre Hans Gustav Lillienschiold, af Vor Kiøbsted, Horsens, udi Vort Land Nørre Jylland, for Os allerunderdanigst haver andraget, at der i PanteBogen, skal forefindes een af Anders og Jens Thygesønner til Auditeur Wisloff under 4 Junii. 1789 udstædt Pante=Obligation, stor 1000 Rdlr. med 2den Prioritet i Gaarden No. 1, i Kongsted. hvilken Gaard Supplicantinden afdøde Man skal have tilkjøbt sig, som endnu ikke skal var udslettet m.v., saa have Vi, efter bemeldte Kammerherrende Lillienschtolds derhos allerunderdanigst gjorde Ansøgning og Begjæring, allernaadigst bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade at hun ved Stevning til Elboe=Brusche og Ho manns Herreders Ret, som 3de Gange skal indføres i de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser, Ribe Stifts Avis og den Altonaiske Merkur, maa med Aar og Dags Varsel, sub poena præclusi et perpetui silentii, indkalde den eller dem, fra maat have den af Anders og Jens Thygesønner til Auditeur Wisloff under 4 Junii 1789, udstædte Pante Obligation, stor 1000 Rdlr. med 2den Priritet i Gaarden No. 1 i Kongsted, n.v., i Hænde dermed at fremkomme, og saadan deres havende Ret, inden foreskrevne Tids Forløb at anmelde og beviisliggiøre. Men om ingen inden bemeldte Ti skulde melde sig, maae der paa bemeldte Pante Obligation erhvervet Mortifications Dom, og den derefter af Pante=Bogen udflettes. Hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Givet i Vor Kongelige Residents Stad Kiøbenhavn, den 4 Decbr. 1798. Under Vort Signet. (L. S.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1799-01-08
Efter Hans Kongelige Majestæts allernaadigste Befaling. Schor. Colbiørnsen. Reiersen. Bevilling for Kammerherrinde Charlotte Lilienschiold af Horsens, at maae i Aviserne indkalde Jhændehaveren af een af Anders og JensThygesønner til Auditeur Wisloff under 4 Junii 1789 udstædt, men bortkommen Pante=Obligation, stor 1000 Rdlr. med 2den Prioritet i Gaarden No. 1, i Kongsted m.v. Altsaa, og i allerunderdanigst Medfør heraf, indstevnes med Aar og Dags Varsel herved, den eller de, som maatte have omrørt Obligation i Hænde, dermed at fremkomme, og løvlig Adkomst til samme at beviisliggiøre, for Eldboe=Brusch og Holmanns Herreders Ret i Fridericia, Aaret 1800, den første HerredsTingsdag i April Maaned, da Obligationen ellers efter foreskrevne Tids Forløb, ifølge nærmere nedlæggende Paastand, ved Dom vorder Mortificeret, og dernesti Panre=Bogen til intetgjort, Jil Stadsæstelse under Rettens Segl. Fridericia den 29 Decbr. 1798. (L. S.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1799-01-11
Paris, den 27 Decbr. Vi have igien bemægtiget og Staden Rom, efter at vore Tropper i adskillige Fægtninger have viist Neapolitanerne deres Tapperhed. De ilede Fienden Møde, som om de skulde have været til et stort, Giæstebud. En Kolonne under General Lemoine var paa de besværlige Marscher blevne Skoeløse, og da Generalen beklagede sig derover, raabte de: Neapolita jerne skal give os Skoe, og deres første Foretagende efterat Slaget var vunden, var at forsyne sig med Skoe, af de paa Pladsen blevne og fangne Neapolitaners. For at afværge videre Blods Udgi delse, vilde General Championet ikke lade sine Tropper rykke ind i Rom, førend alle Nepolitaskindede vare udleverte, og Roligheden ved Borgerskabet. igjen var tilveiebragt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1799-01-11
Den 12te dennes er Friehedstræet plantet i Turin hvorved ei allene franske og Piemontesiske Tropper stode under Gevær, men ogsaa Kongen af Sardiniens egen Garde. Samme Aften var hele Staden illuminert, og Fyerværke afbrændt, men som formedelst den tykke Taage, gav kun liden Effect. Den 9de om Aftenen Kl. 10, skeede den Kongel. Families Afreise derfra, ledsaget af 30 Karether og 2 Tienere ved hver Karet med brændende Fakler, som lignede et Liigfølge.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1799-01-11
Livorno den 14 Decbr. bes. Af de engelske og portugisiske Skibe som satte de Neapolitanske Tropper her i Land, er blot en engelsk Fregat bleven tilbage, de øvrige ere seilede deels til Levante, deels til de gennesiske Kyster, Alle her under fransk Flog værende Kapere, ere afvæbnede, og tør ikke udløbe, som meget sikkrer Koffardiehandelen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1799-01-11
I Genna er Pengemangelen saa stor, at man har maatte ophæve alle Klostre, for at sælge Godserne.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1799-01-11
Blandede Efterretninger. Følg ude fortælles endnu om Reapolitanernes Ankomst til Rom: Den 26de Novbr. kom Commissarier fra Kongen af Neppel, og opfordrede Frantsoserne til at rømme Stade. Samme Dag begav de franske Regierings Commissarier og alle republikanske Embedsmænd sig bort, efter at have nedtaget det franske Vaaben, og General Championet efter at have laver en svag Besætning tilbage i Engelsborg. De rommerske Patrioter som gik bort med, blev af Folker beskiæmmet, som strax var imod Frantsoserne. Endnu samme Aften fandt de Behag i, at hugge Frihedstræet om og ødelagde den franske General Duphots Grav, og endnu vilde vist vigtigere Ting have foregaaet, hvis ikke et fransk Troppekorps havde kommet tilbage og truet med den skrækkeligste Hevn, dersom de et vare roelige. Den 27 om Aftenen rykkede nu et stærk Napolitansk Korps derind, under Klokkernes Klemten og Folkets Fryde saab, og for ret at vise sin Jver, vilde de have sadt Jld paa Jødegaden, men som dog blev afværget. De i Citatellet værende Frantsoser, gjorde nogle Kanonskud da de fornam nogle kom Citadellet nær. Den 29de holdt Kongen af Neapel der sit Jndtog, og nu rykkede Neapolitanerne videre frem; - men alle Efterretninger bekræfte nu at denne Regiering varede kun kort, og at Rom er igien i Frantsosernes Hænder. Man forsikrer at den franske General Championet med Overlæg forlod Rom for ei at blive omringet af Neapolitanerne, og for siden med forstærket Magt igjen at drive dem derfra.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1799-01-11
Breve fra Triest melde, at den franske Garnison, paa Øen Malta, har den 8de Novbr. efter 4 Timers udholdende Bombardement maattet overgive sig.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1799-01-11
De engelske Blade tale om en i England fore agende Rustning af 15000 Mand Infanterie og 10000 Mand Cavallerie, til at overfalde den hataotske Republik med.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1799-01-11
Breve fra Mayland forsikre, at den neapolitanske General Mack, der med et Korps af 30000 Mk. havde trange ind et Viterbo, er af Frantsoserne der afskaaren fra sin Armee og med den hele Generalstab taget fangen. Ogsaa angive samme Breve, at Netpolitonernes Tab i denne endnu kun kort varende Krig, skal beløbe sig til henved 30909 Mand.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1799-01-11
3 en Tisalpinske Republik hersker stor Forvirring og Anarchie. Dreve fra Genua forsikkrer, at Englænderne have besa Porteserrajo og den ved Liverne liggende Øe Elba 3 det Toskanske hverved stærk, og oprettes mange nye Korps.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1799-01-11
Paa Maasen ved Rotterdam, som er nu overalt til Pressen, holder alle sig lystig. Handelen drives det meget stærk, og man seer der en skrækkelig Mængde Tælter, Kramboder og Vogne, hvorovet Øvrigheden har maattet sørge for, af det bliver 30 Fød mellem hver Tælt og Bod, af Frygt for at Jsen skulle synke.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1799-01-11
Den Franske Generaladjutant, som bekiendt i Aaret 1794 forudspagede den strænge Vinter 1795, har forelagt den Franske, Gesandtskabs Secretair, i Haag, en nye Republikansk Calender, hvor han svaaer, at nærværende Frøst vil med det første afbryde, hvorefter Veiret vil blive mild.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1799-01-11
J afvigte Aar 1798, er i Hertugdømmet Slesvig Copuleret 2238 Par. Fødde 7622, Døde 6302, altsaa 1320 flere fødde end døde. Jblandt de Føde er 27 Par Tvillinger, 2 Misfostere, og 381 uden for Ægteskab. Jblandt de Døde har en Mand i Frørup i Hadersleb Provstie, levet 60 Aar i Ægteskab, avlet 15 Børn, og inden han opnaaede sit 85 Aar, saae han 17 Børnebørn. Af Blodgang og Skarlagens feber, ere i Amterne Tøndern og Hutten døde 401 Personer, størstedeelen Børn. Druknede 22. En død af en gal Hunds Biid. 6 ere paa forskillige Maader omkomne, og 3 Mænd og en Kone aflivet sig selv.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1799-01-11
Jndenlandske Efterretninger, Tydske Aviser melde om en dansk Observations=Flaades Udrustning til Foraaret, hvilken de bestemme til 4. Linieskibe og 7 Fregatter. Admiralitetet skal desaarsaa have givet Befaling til at lade 3000 Mand enroul. lede Matroser udskrive.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1799-01-11
Krigskibet Oldenburg, som nyelig er kommen tilbage fra St. Helena, bliver efter samme Aviser udrustet igien, for at konvoyere de danske Ostindiefarere, som ere i Vente.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1799-01-11
Af en Rapport til Admiralitetet fra Chesen for Orlogsbriggen Nidelven sees, at han har været saa udeldig at blive skilt fra alle sine Konvoyskibe, 20 Tallet, hvormed han afgik fra Flekkerøe den 8 Septbr. Aarsagen hertil har været heftige Stormpinde, og at Konvonen, som bestod af meget slette Seilere, ikke har blydt Signalerne. Briiggen laae den 14 Octbr. ved Gibraltar, for om mueligt at samle nogle af de adspredte Skibe, og give disse, saavelsom andre danske og svenske Skibe, der maatte forlange Konvon, Leide til Malaga
Ribe Stifts Adresseaviser, 1799-01-11
Hoved forsikrings=Summen ved Brandkassen for alle Land=Distrikter i Hertugdommene Slesvig og Holsteen, er lidet over 26 og en halv Millioner Rdlr.