JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nye Tidender, 1698-07-01
Frankfurt. Endelig er der ankommen Kongl. Ordre fra Frankrige til at entvige Philipsborg, Freyberg og Keiler-Skandse, som Commendanten af Philips borg skulde notificere Generalen von Thungen, at hand nu kand betræde dem, naar ham lyster Dette er og virkelig efter Freds Tractaternes Jndhold den 14. Julii fuldkommet, da de Allierede annamede ovenmælte stæder, hvis Fæstninger og Huse i de Franskis Tiid meget ere fordervede. Med Brisak kommer det ej til Ende med Jndrømningen, før den ene Part af Broen over Rhinen vorder afbrudt.
Nye Tidender, 1698-07-01
Nederlandene. Haag. Mand tviler meget paa at Kongen af Spanien skulde kome til forrige Helbred, igien, hvorvel Kuurfyrsten af Bayern haver Breve, at det bedrer sig med samme Konge. Jmidlertid giøre Frantzoserne Anstalt for det Campement, som skal staa ved Comptegne, og alle Officierer ansagt, at holde sig færdige. Kongen af Engeland ventis her dagligen, og meenis at gaa til Skibs fra Marigat i Engeland førstkommende den 29 i denne Maaned Nu paa Timen kommer Tidender, at hand er landet.
Nye Tidender, 1698-07-01
Amsterdam. J Engelland giøris nu ligesaa gode Manufacturer, som i Frankrige, de Flygtige sælge og deres Vare lættere Priis, end de Franske kand udføre dem for. Dette foraarsager en større Handel paa Engelland. end Frankrige; det samme practiceris og nu i Holland, Frankrig, til stor skade. Kongen af Portugal laver sig paa at have i Nøds fald 40000 Mand færdige der¬
Nye Tidender, 1698-07-01
med at haandthæve den Østerrigiske Ræt til Spanien, og meenis, at andre Potentater ere med i dette Verk, hand tillaver og tive Krigs-Skibe. J Frankrige arbejdes meget paa at sætte de Vest-Jndiske Sager i god Stand, hvorpaa Holland haver et vaaget Øje, formedelst sin der havende Handel. Major von Stamme er med Artilleriet, gaaen til Muskovien, at have alting bereed til Feldtog, naar Caaren ankommer; ham til leggis og Jnvention af nye Machiner, som skal brugis til Constantinopels Beleyring, Czaaren meenis at forehave.
Nye Tidender, 1698-07-01
Frankrige. Paris. Foruden den Frihed udi den Lutherske Religions Øvelse, saa og Commerciens synderlig Fortsættelse, anholde endnu Borgerne i Strassborg, at H. Majest. vilde bygge særdelis Huse til Soldatesqvet, paa det de ei skal ved deris Jndqvartering forhindris at drive Handel i deris egne Huse. Endnu fornemmis fra adskillige Stæder, særlig fra Rochelle, at de Reformerede blive hart ved deris Lærdom, hvor de end for følgis hvilket haver opmuntret Papisterne at bede for dem, andragende, de ikke uden de Reformeredis Hielp kand blive bestandige i Næringen, men maa nødis og at fly fra Huus og Hiem. Denne Religions Stridighed meenis at have givet Aarsag til de 5. Regimenters March til Rochelle. De Tropper som skal samle sig ved Campiegne den 1 Sept. skal ny udmunderis, saavel til Hest, som til Foeds.
Nye Tidender, 1698-07-01
Spanien. Der skal være temmelig god Enighed imellem Frankrige og Spanien, saasom det er den Franske Ambassadeur tilbudet, at forsikkre Frankrige om Frihed, at indløbe i de Spaniske Havne, og nyde der ald fornøden Hielp. Kongen af Spanien sigis at have gjort sit Testament, færdigt, hvorledis med Successionen forholdis skal efter hans Død, derhos forbødet, ingen efter denne Dag maa føre noget paa Bane, Successionen anrørende. Jmidlertid haver den
Nye Tidender, 1698-07-01
Franske Ambassadeur Monsr. de Harcourt sær hemmelig Conferenz med de Geheime Ministrer i dette Hof, saasom mange af de Store skal være tilbøielige til det Franske Parti, foregivende, at en Franske Printz bedre skulde kunde handthæve den Spanske Autoritet, end et andet videre fraliggendes Høj-Fyrstelig Huus, som Adelen, Borger, og Bonden, som altid er Frantzosens Fiende, kunde ynske sig til Regentere.
Nye Tidender, 1698-07-01
Engelland. Londen. Jnestkommende Maaned skal en Biskop af Engelland stillis for Rætten for Hof= og Ærke-Biskopen af Canterburg, fordi hand haver drevet Kiøbmandskab med Geistlige Bestillinger. Tyve og Stratenrøvere, øve endnu deris Uskikkelighed i i denne Stad. Ved Honsloweath ere 4 Vogne berøvede Heste og Bagage fra, hvorfore et Compagnie Ryttere er udsendt at patroullere langs af Veiene Græven af Jersey haver faaetinstrux at reise af Frankrige for en Ambassadeur. Mand haver her at bestille med det ny Ost Jndiske Compagnies Jurdættelse, saa at den 24 og 25 Julii adskillige have sig tegnet der udi at sætte en Million og 500000 Pund Sterling. Det gamle Ost Jndiske Compagnie haver dertil forstrakt Kongen 315000 Pund, og haver bekommet Kongl. Declaration at afhente deres Vare fra Ost Jndien inden 3 Aars Forløb. Franske Commissarier ere hidsendte angaaende Commerciens Fortsættelse.
Nye Tidender, 1698-07-01
Polen. Warschau. J denne Maanet, dog ikke før Herr Jawar sinskens Ankomst, havde Hans Majest. sluttet at give sig til Felds, for at beleire Caminier, og paadrive derved Freden med Tørken. Dette er Aarsag, hvorfore Hr. Gomolinsky er forudreist til Vien at fornemme, om Tørken vil overgive Caminier, og afstaa Wallachien og Moldauen, men det teigner sig slet til Fred, saasom Tørken det ej vil giøre, ei heller afstaa Belgrad, uden hvilken Kæjseren ei kand giøre Fred, tilmed haver Czaaren tilbødet Kæjseren 100000 Mand at ængste Tartarne med, derforuden og belovet med Skib og Folk at angribe Constantinopel, ogsaa med Guds Hielp udsage Tørken af Europa. J disse Dage er H. Durchl. Biskopen af Raab kommen fra Saxsen med en stor deel Guld, og ventis efter nogle 100000 udi Sølv-Mynt, alt til Armeens Udredning og Afbetaling. Endeligen er det kommet saa viidt, at den Littauiske Stridighed er bilagt imellem Saphia og Oginsky.
Nye Tidender, 1698-07-01
Adskillige Hændelser. Udi Bon haver en Qvinde faaet 4 Børn, som strax efter Fødselen, tillige med Moderen døde.
Nye Tidender, 1698-07-01
Ved Schaffhuusen ere faldne Hagelsteene saa store som Æg, hvilke have giort stor skade paa Viingaardenne og Frugten paa Marken.
Nye Tidender, 1698-07-01
Den 21 Junii kom 2 Børn, tilhørende en Borger i Zürich i en Baad, og drev ud paa Søen, deris ældre Broder vilde svømme ud og rædde dem, blev saa hængende fast indvikled i Rørene, der Faderen det fornam, begav hand sig ud at rædde Sønen, og saa omkom de begge: Natten der efter kom Baaden halv fuld med Vand flydende til Land, og Børnene fant mand sovende i Baaden.
Nye Tidender, 1698-07-01
Fra Dublin af den 9 Julii fornem mis om en selsom Fisk, som skal være fangen ved Krigsend, samme Fisk flugede i sta en Spansk Hund, som dog uden Skade kom ud igien af Fiskens Svælg; Fisken er ellers soldt for 3 Pund Sterling, for at vorde beseet af Folk, den haver ingen Tunge eller Tænder, men en Mund saa stor, at en Mand kand krybe ind der udi. Ægteskabet imellem Hertugens Datter af Orleans og Hertugen af Lothringen, er aldelis beslutted, og giøris Anstalt til et prægtigt Bil
Nye Tidender, 1698-08-01
Danmark.
Nye Tidender, 1698-08-01
Kiøbenhavn. DEn 4 Augusti haver hans Excellentz Hr. GeheimeRaad von Lenthe, tilforn Kongl. Majest. Envoye hos de Herrer Staterne af de forenede Provincier, og siden Ambassadeur Extraordinaire ved de Ryssvikske Tractater, paa Kongens allernaadigste Behag sig her indfundet, saasom hand af Hans Kongl. Majest. var udnævnt til Over Hofmester her udi det Kongl. Ridder-Academie.
Nye Tidender, 1698-08-01
Den 9. begav sig H. Kongl. Maj. med gandske Kongl. Hoff fra Jægersborg til Frederiksborg.
Nye Tidender, 1698-08-01
Den 10 blev H. Excell. Hr. Geheime-Raad von Lenthe af hans Høigrævelige Excell. Reventlau udi nogle af de andre Kongl. Geheime-Raad deres Overværelse med sædvanlige Ceremonier fremstillet og indsat at være OverHofmester her i det Kongl. Ridder-Academie.
Nye Tidender, 1698-08-01
Samme Dag, som var St. Laurentii Dag, var det Dannebroge Riddernes Forsamlings Dag, saasom Kong Valdemar den anden paa den Dag udi Striden mod de Hedenske Liflænder Aar 1219. skrivis at være af Himmelen tilsendt den tvundene Kaars-Fane, som kaldes Dannebroge. Under hvilken Hoved-Bannere den Hø loflig Konge tilfegtede sig Marken, og efter stort Mandfald tvingede Lifland til Daab og Christendom, og opbygte Danepilt, Revel og andre Stæder. Saa haver det og allernaadigst behaget H. Kongl. Majest. at kelse. og kaare nogle H. Majest. Raad. og troe Mænd til Riddere af Dannebroge, med hvilken højpriselig Orden de bleve benaadede paa Frederiksborg den 14 i denne Maaned.
Nye Tidender, 1698-08-01
Den 15 ankom Fyrstinden af Beveren med hendes tvende Printzer og en Princesse (ere af det Brunsvig-Lyneborgske Fyrstelige Huus, fra Sverrige til Frideriksborg, derfra toge de Afskeed igien den 21.
Nye Tidender, 1698-08-01
Den 17 indkom her for Kiøbenhavn det Octroyerede Guineiske Skib, kaldet Kiøbenhavns Mynt, er for Hr. CommerceRaad Niclas Janson Arffs Reigning meget vel lad, havende med sig en god Kiste Guld, og i sær andre det Lands Vare, som førstkommende den 12 Septembris
Nye Tidender, 1698-08-01
ved offentlig Opbud tillige med andet Gods skal til de høistbydende sælges.
Nye Tidender, 1698-08-01
Den 24, som var Bartholomæt Dag, forlystede sig H. Kongl. Majestæt med særdelis Fornøielse paa Jagten.
Nye Tidender, 1698-08-01
Den 28 blev deres Kongel. og Printzl. Høyheder Princesse Louvise og Princesse Sophia Hedevig deres Fødselsdag paa Frederiksborg højtideligen holdet, saasom de begge paa den Dag have lyksaliggjort Verden med deris høje Fødsel.
Nye Tidender, 1698-08-01
Den 30 behagede det H. Kongl. Majest. at fryde og glæde sine Undersaatter med sin allernaadigste Nærværelse udi Kiøbenhavn, fra Frederiksborg hidkommen, didhen H. Majest. igien sig paa Reisen begav den 31 ditto Jmidlertid afseilede det her for det Octroyerede Vest-Indiske og Guineiske Compagnie equipperede Skib af Christiansborg udi Guinea, som Hr. CommerceRaad Arff til Compagniets Handel den sidste Martii i dette Aar haver igien ladet overlevere.
Nye Tidender, 1698-08-01
Sverrig. Stokholm. Saasom mand fornemmer, staar det fast med Hertugen af Holsten Gottorp og Høy elskelige Gemahl deres Bortreise herfra den 16 berammet. Hans Høyfyrstl. Durchleuchtighed vil holde Hoff paa Kiler Slot i denne tilstundende Vinter. Tractaterne imellem den Romerske Kæyser og voris Konge ere alt fornyede. Den Kongelig Danske Extraordinaire Envoye Hr. Bolle Luxdorph giør sig reisefærdig hiem til Danmark, udi hvis Stæd skal være beskikked Hr. KammerJunker Christian Sehested, midlertid forbliver Hans Excell. Hr. Geheime Raad Baron Juel her nogen stund endnu, og holder ofte sær Samtale og Raad med de Kongl. høje Betiente, angaaende et Forbund paa Tapetet skal være.
Nye Tidender, 1698-08-01
Polen. Efter at den Moskovitiske Czaar paa sin hastig Reise fra Wien betideligere end H. Kongl. Majest.
Nye Tidender, 1698-08-01
udi Lemberg ankom, er hand endnu 7 Mile Veigs videre ganget. H. Majest. imod, og som H. Maj. da havde faaet Tidender om Czaarens Tilkomst, opbiede Kongen ham til Rawa, hvor at disse Potentater helsede og favnede hver andre meget kierligen. H. Majest. lod Caaren ingen anden Ceremonie giøre, end at hand sende ham en Kongelig Karosse med en Cavallier imod. Ellers have de 3 Dags Tiid udi Særdelighed været til Tafel med hver andre og holdet fortrolig Samtale. General Major Fleming haver og tracteret begge disse Potentater udi Feltleiren, hvor at Czaaren med stoor Fornøyelse besaae Krigsfolket. Ved Afskeden gave de hver andre store Gaver og Skerk. Ringen, som Caaren forærede Kongen, er vurderet for 80000. Daler. Derpaa Caaren skynde ligen tog sin Vej mod Kybd, og Kongen giennem Zolleier at Lemberg til, hvor at H. Majest, lykkeligen er ankommen. Sagnet gaar, at en stor Stæmpling og Oprør mod Caaren i Moskov sig skal have paa ny opreist, udi same sig henved en 400. Bojarer sig befinde, hvorfore at Czaaren saa meget haster hient igien. Kongen vil forblive og hvile sig paa en 8 Dags Tiid udi Lemberg, derfra H. Maj. Reise skal gaa udmod Caminiectil hvis Beleiring synes at være fast slutted. De 8000 Man fra Ungarn komne, ligge til Felts udi Olconier Sambor, og det Folk af Sachsen giennem Krakau med det store Skyt kommet, er ej viidt fra Lembergs Grændser. Kroon Felt-Herren haver opvartet hans Majest. udi Rava, og været meget velkommen. Kroon-Armeen staar endnu ved Monasterzysk og venter med stor Appetit efter de forsæt tede tvende Qvartalers Besolding, Og det synes, hvor gierne Hans Majest i dette Tog udrettede noget højpriseligt for Verden, at dertil findes slette Middel, saasom med hvis som til Krigs-Rustningen hør er slet at komme frem, men end og Levnets Middeler meere end meget fattes, tilmed og det Polske Folk gandske uvillig til at staa under de Tydskes Commando, mand frygter derfor at en Reduction skulde af Nød blive foretaget, og med Resten af Armeen for dette Tog holde Caminiecz blokkered.
Nye Tidender, 1698-08-01
Frankrige. Paris. Den 24 havde og holdte de Hollandske Extraordinaire Ambassadeurer her deres offentlig Jndtog, som udi alle var ypper mere herlig at see paa og bleve deres Excellencer ved Marskalk Tourville ledsagede og indførte. Den Herre af Heemskerck havde 6 Karosser, hver bespendt med 6 Heste, herhos adskillige Herremænd, 4 Pager og 16 Lakkeser, og den Herre af Odyk havde 4 Karosser, hver med 8 Heste, adskillige af Adel, 8 Pager, og 40 Lakkeser, alle meget ypperligen klædde. Efterat da deres Excell. nogen Tiid havde opholdet sig paa det Kongl. Huus Rembouillet, en stierding Miil her fra Staden, der Stæden er, hvor alle Evangeliske Potentater deres Ambassadeurer til Jndtoget fra hentes, did kom højbemælte Margræve af Tourville, og Hr. Saintor, som er Ambassadeurenes Over-Jndfører, havende med sig den Kongel. Karosse, hvilken 14 a 15 andere, som vare Printzernes af Blodet, fuldte hvorpaa da Jndtoget skede udi saadan herlig Orden, saa at ingen kand sige at have seet det ordentliger og herliger. J Gaar den 28 gik Resten af Hertugen af Burgundien hans Tros af Compiegne til Morgen vil Hoffet did hen brekke op. J Dag gik Marskalk Bouffleur med de fornemmeste Generaler foran. Kongen tager 2 Millionermed sig i samme Feltleir. Herskabets Telter, som hertil bruges, skal være saa prægtig store, at hver kunde herberge 300 Mennisker. Compiegne den 23. Tropperne udi Feltleiren her skal staa, komme dagligen udi stor Mængde her til Stæden. Den store Skantze, som paa Sletten for denne Bye an ges, er Morgen eller Overmorgen i det seniste færdig, den skal af Prinz Conty bestormes, af Hertugen af Burgundien undsættes, og af Kongen selv forsvares. Beleyringen skal vare 14 Dage, og Folket imidlertiid saa anføres og øves, som ingensinde tilforne skal være skeet. J Gaar hidkom af det grove Skyt 48 Stykker med 50000 Granater af Papir.
Nye Tidender, 1698-08-01
Tydskland. Vien. Herholdes ofte Raad over Freds-Tractater, med den Ottomanniske Port skal foretages: Ligesaa er og den Ængelske Secreterer herfra derom tilbage sendt ad Belgrad. Men uagted, at Haabet til Freden dagligen forøges, saa er mand dog her i fuld Arbejd at bringe store Summer Penge tilveje til vores Armees Underhold at fremsende, paa det, imedens dette Felt-Tog varer, noget til vores Fremtarv mod Arve-Fienden maatte foretages, og u-anseet at den Kæjserl. Armee befinder sig i god Tilstand, end og fremdeles Levnets Middelerne tilføres og udi Leiren for en skiellig Priis kiøbes Vores Armees Felt-Lejer haver været, efter sidste Breves For mælding, udi Jlloks Eign, og var til sinds, efter at den nogle Dage havde hvilet sig, at fremsætte sin Gang af Petervaradein til, hvor at Feltleiren stadig menes at forblive. Fra samme Sted haver mand Kundskab, at Tørkerne skulde være i Arbeid med at bygge en Broe over Sauen, og at Janitskarenes Aga allerede der med en deel af Armeen var ankommen; dog stoed dengang den Store Vezier med Tartar Han endnu ved Nissa, hvor at de ventede de 4600.
Nye Tidender, 1698-08-01
Tartarer, som alt ere ved Widin Donauen passerede. Saa vil da, efter at Folket er samlet, den Store Vezier herfra rykke frem med denne Deel af Armeen op til Belgrad, saa at hans Ankomst der den 15 i denne Maaned vist formodes. Den Kæiserl. Hoved-Armee haver og Kundskab, at den Store Sultan dette Felttog over forbliver udi Adrianopel, og at den Ængelske Gesandt Hr. Paget og den Hollandske Hr. Collier, som di ve paa Freden mellem Kæjseren og Tørken, skulde følges med den Store Vezier dette Felt-tog, forat fremme ydermeere Freds-Tractaterne. Commendanten udi Temesvar har udsendt et stærkt Parti ikke alleeniste for Skibsfarten. af Sibenborg henud mod Segedin at hindre, men end og at have et vaaged Øie paa det Rabutinske Parti, som fra Hermanstad er ugaaet. Mand skriver, at den Moskovitiske General Schein med sin Armee skal have dempet den Oprør udi Moskov, og førdt de, som vare Ophaf dertil, fangne.
Nye Tidender, 1698-08-01
Frankfurt ved Mæynen. Tvende fornemme Juvelerer have bekomet Kæiserlige Pas herfra, at maa komme til det Kæjserlige Hof det snareste mueligt, med adskillige kostbare Sager og Edelstene, hvorfore mand gandske erudi de Tanker, at Egteskabet mellen den Romerske Konge og Printzessen af Hannover er aldeles slutted, saasom Hendes Majest. Kæjserinden haver forsættet sig derpaa at erklære til St. Jakobs Dag. Mand troer at Fransken inden kort Tiid skal overlevere Breysat, saasom der skrives, at Broen over Rhinen skal være afbrudt.
Nye Tidender, 1698-08-01
Ungarn. Petervaradein. For 3 Dage siden er den Store Vezier og Tartar Cham ved Semendrig ankommen, med hos sig havende Armee, hvor den da er beordret at lere sig og forblive, indtil mand faar at vide om det kand komme til Freds Fordrag, eller ei. J Gaar den 14. er den Store Vezier med en Fregat ankommen til Belgrad, hvor hand under Stykkernes Løsning er undfanget, men strax derefter igien faret bort.
Nye Tidender, 1698-08-01
Jtalien. Venedig. Fra Ottranto have vi Breve, at vores Flode er i de Stratiske Vande, og at de Tørkiske Skibe som de have Øie paa, er ere komne ud af deres Havn. Og for at lokke Fienden frem af Dardanellerne, brændes der her og der en Deel Øer af. Hvorfor og Cavallier Dolfino, som commanderer vores Skibs-Armada, haver ladet en Deel af sit Folk gaa i Land paa den Øe Limno (som ligger 40 Ug Søes fra Dardanellerne, og at brænde Byerne af som de paa vare. Capitain Cornaro ligger med Resten af Skibs-Armaden under den Fæstning Stanchio, for i Agt at tage, hvorlunde det med Freds Tractaterne vil udfalde. Til Fochis ere 7 Barbariske Skibe indsluttede, at de ej ud kunde kome, forat føje sig til den Tørkiske Flode.
Nye Tidender, 1698-08-01
Jmidlertiid have vores opfanget tvende Fartøy, et som Krud og Lod, et andet som en Contribution paa 100000 Realer inde havde, hvormed det sidste af Constantinopel skulde gaae.
Nye Tidender, 1698-08-01
Rom. Den Sag, angaaende det Farnesiske Hertugdoms Lehn, imellem den Pavelige Stoel og Kæjseren er paa Tapetet, seer meget vitløftig ud, efterdi sidste Bud, fra Vien her ankom, førde Ordre med sig til den Kæiserlige Græve af Martinitz, at H. Kæjserl. Maj. udi kraftigste Maader paa stoede, at haandhæve sin Lehns-Ret, derimod Paven sin Enevolds-Ret udi Kirkens Stat og Stand iligemaade ej vilde lade forsvinde og falde. Og efterdi Frankrige allerede haver tilsagt Paven Bistand i denne Handel, saa synes det vel, at samme Krone derved skulde tage sin Fremtarv i Agt, om det skulde komme til nogen Vitløftighed. Tilmed saa haver Cardinal Bovillon tilbudet Paven Kongen af Frankrige hans Tieniste med de 20 Franske Galeer, som udi Pavens Havn ved Civitavecchia ere indløbne, hvilke Paven og har befalet at gives nogen Forfriskning
Nye Tidender, 1698-08-01
Nederlandene. Graven-Hag. Alligevel fra Madrit skrives, at Kongen af Spanien, formedelst de hannem satte Fonteneller, skulde nu være ved god Helbred og Sundhed,
Nye Tidender, 1698-08-01
Saa føre dog Pariser Breve med sig, at med sidste Post den 5 Sept. ny Stiil Tidende fra den Franske Margræve af Harcourt ere indkomne, det Kongen af Spanien atter var falden i saadan Svaghed, at mand meente, hand ei kunde meere friste Livet, dog havde det korteligen derefter bedret sig igien. Og skal de Kongelige Medici have udfundet Lægedom, formedelst hvilket Haab skulde være aldeles at helbrede Kongen. Den Ængelske Konges Reise til Zeller endnue vist berammed. Den Franske Gesandt Monst. de Bonrepos haver her havt et meget prægtig Jndtog. Ængelland.
Nye Tidender, 1698-08-01
Londen. Herfra skal udgaa med det allerførste 27 Krigs-Skibe ad Strædet til, 10 til Ost-Indien og 5 til Madagaskar. Den Sqvadron ad Strædet er inden 8 Dage færdig, alt for lagt tage den Franske Flodes Gang i den Midlændske Søe. Ligesaa equipperis og stærk udi Holland, udi samme Henseende. Tørkiet. Smirna. Stoor Føje haver mand her til at tale om FredsFordragen mellem de Christelige Potentater og den Store Sultan, saasom derpaa med al Magt drives, end og at en hver skulde beholde det hand nu besidder, men Temesvars Fæstning nedbrydes, og den Store Sultan ej tilladt være andre ny Fæstninger der udi Eignen eller paa Grændserne af Ungarn og Sibenborg at bygge. Dog Kæyseren Magt at have ved den Flood Sau en ny Fæstning at anlegge.
Nye Tidender, 1698-09-01
Danmark.
Nye Tidender, 1698-09-01
Kiøbenhavn. DEn 9. hen ved 7 Slæt mod Aftenen optændtes her en stor Jld udi det Ostindiske Compagnies Skib, Christianus Qvintus nævnt som var under Compagniets Kran at udbedres; Branden varede en 4. Timers Tiid, imidlertid de tvende baggerste Overfordecker, Speilet og Mesan-Masten aldeles afbrændte; Men Anstalten saa god at Branden maatte lade sig tvinge, og Veiret saa stille, at paa næst liggende Skibe ingen Skade skede.
Nye Tidender, 1698-09-01
Udi disse Dage haver en Stykkestøber her indfundet sig, der vil støbe Jern-Stykker af et saare tyndt Løb, som skal giøre den samme Virkning, saasom de af sædvanlige Tykkelse, til hvis Forehavende her ved Giet-Huset er opbygt et Huus, mand ynsker god Prøve deraf, til Kongens det store Skyts merkelig Forlettelse og Beqvemhed. Den 14. ginge de udrustede 10.
Nye Tidender, 1698-09-01
Kongl. Orlogs-Skibe her fra med en god staaendes Vind, under H. Høj-Excell. Hr. Gen. Admiral Lieutenant Gyldenløv hans Befaling til Seyls ned mod Kroneborg, Hans Kongl. Majest. under Aaasyn, hvor de da, efter at de havde vendt deres Seyl op mod Hveen igien, helsede H. Majest. af Skyttet med den Danske Løsen, men formedelst Strømmen dem saa stridig imod var, maattede kaste Anker under Lappen.
Nye Tidender, 1698-09-01
Den 27. er H. Kongl. Majest. og Højelskelig Dronning til samptlige Indbyggernes største Glæde lykkeligen og vel paa Kiøbenhavns Slot fra Kroneborg hidkomne. Hans og Hendes K. Høyheder befinde sig endnu paa Jægers Priis.
Nye Tidender, 1698-09-01
Frederiksborg. Den 11. indfandt sig her ved Hoffet den Kæiserlige Græve af Starenberg, kommende fra Sverrig, for at giøre H. Majest. sin underdanigste Opvartning, og derpaa fortsatte sin Reise af Vien. Estats-Raad Hansen, haver H. K. M. allernaadigstbenaadet med Adelig Hielm og Skiold, og det Stam-Navn Æren-Krone, saa og udnævnt ham at være Envoye til Spanien, der at tage Kongens høje Anliggende i Agt. Ligeledes Naade er Justitz- og Cancellie-Raad Jacob Hinrich Pauli, som nogle Aar har været Resident udi Engeland, vederfared, og skal hand føre det Stam-Navn af Rosen-Skilt.
Nye Tidender, 1698-09-01
Den 12. begav H. Kongl Maj. og det gandske Kongl. Herskab og Hof sig til Kroneborg. Kroneborg. Den 17. haver det allernaadigst behaget H. Majest. at lade kundgiøre følgende tvende Forordninger: (1) Om Fremmede Korn-Vares Jndførsel, og deres ToldsForlettelse. (2) Om Korn-Skatten over all Danmark.
Nye Tidender, 1698-09-01
Den 26. munstrede H. Maj. Besætningen her udi Borgeleje ligger.
Nye Tidender, 1698-09-01
Helsingør. Den 22 er Kongen af Sverrige kommen til Helsingborg, derfra hand ved sit Sendingsbud haver ladet vores Allernaadigste Konge kierligen helse og tilmælde sin Nærværelse, hvorpaa vores Konge den 23 haver ladet Kongen af Sverrige ligeledes kierlige Complimenter giøre.
Nye Tidender, 1698-09-01
Den 25 passerede det Kiøbenhavns Defensions-Skib Prinz Carl, Sundet, kommendes med en Lading Fransk Salt fra St. Martin.