Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-06-05
Dampmaskinen, som udgjør saa at sige Sielen i Dampskibet, bestaar af en Maskine, der sættes i Bevægelse ved kogende Vand. Den bevægende Kraft er egentligen Luftens Tryk paa det lufttomme Rum, der fremkommer ved Dampenes pludselige Afkjøling. Den første Jdee dertil skal Marquis af Worcester have givet i et af ham 1677. kundgjort Skrift, hvoraf Thomas Savary, der i Almindelighed betragtes som Opfinderen, skal have laant samme. Ham tilkommer imidlertid Æren at have udført Jdeen, og han har ogsaa beskrevet Udførelsen i et eget Skrift 1699. Paa samme Tid sysselsatte Papin i Marburg sig med lignende Forsøg. Allerede hos Leupold finder manden ældre Jndretning af Dampmaskinen afbildet og beskreven. En Engellænder, Potter, anlagde en saadan Maskine, formodentlig imellem 1722. og 1723, i Kønigsberg i Ungern, med store Forbedringer, for at befordre Vandet af Gruberne; den er bekiendt under Navn af Jldmaskinen. Omtrent paa samme Tid anlagdes i London en Dampmaskine, der hævede Vandet af Themsen, og førte det ind i Staden. J 24 Timer hævede den 14,400 Spande Vand, og Luftstøttens Tryk udgjorde 9,599 Pund. Efterhaanden foretoges med denne Maskine mange Forbedringer, især søgte James Watt, i Glasgow i Skotland, 1764 at forøge Dampens Kraft og indføre en Besparelse i Brændselsmaterialet. Med 100 Pd. gode Steenkul vidste han at hæve 20 til 24,000 Cubikfod Vand 24 Fod høit. Fra 1774 af traadte han i Fælledskab med Boulton i Birmingham, og begge have siden bragt adskillige Maskiner af dette Slags istand i Engelland. Den største deriblandt findes ved Conventry i Havkesbury i en Kulmine, og har en Cylinder af 68 Tommers Gjennemsnit, der bearbeider en Pompe af 14 Tommers Gjennemsnit 66 Favne høit, og regelmæssigen gjør 12 Træk af 8 Fods Høide i en Minut. Boulton og han forfærdigede 1780 for Staden Paris en Maskine, der hæver Vandet af Saine og fordeeler det i Stadens Qvarterer. De have begge leveret de fuldkomneste Dampmaskiner, som i Storbritannien, bleve almindelige, ikke allene i Bjergværkerne, men ogsaa ved Spindemaskinerne og i de store Bryggerier. Man har beregnet, at det brittiske Folk dagligen sparer ved Dampmaskinerne 76,000 Pd. Sterl., ei at tale om, at de, ved at indføres i andre Lande, forøge Afsætningen af de engelske Steenkul. En vis Miller, fra Dumfries i Skotland, faldt for adskillige Aar siden paa den heldige Jdee, at sætte Skibe i Bevægelse ved Hielp af Dampmaskiner. Jdeen lykkedes saa vel, at Dampskibet nu, som bekjendt, er indført overalt i Engelland, men især i de forenede Stater. Den vigtigste Fordeel derved er, at Dampskibene kunne gaae imod Strømmen. For Farten imellem Kjøbenhavn og Kiel vil Dampskibet især være af Nytte, da det er noksom bekjendt, hvor længe de almindelige Fartøier ofte formedelst Modvind pleie at være underveis paa denne Seilads. Man paastaaer, uden at der dog kan indestaaes for Paastandens Rigtighed, at 6000 Partier sidste Flyttedag ere flyttede, og at endnu 140 store og smaa Leiligheder staae ledige. Saa meget er vist, at de ældste Folk ikke mindes en saadan Flytning, som den sidste, og at der, saalænge Kjøbenhavn har staaet, neppe har været saa mange Værelser ledige efter Flyttedagen som nu.