JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-02-15
Efterforsker man Grunden, hvorfor Tydskere nedsatte sig her, og ikke Landets egne Børn gjorde og kunde gjøre det samme, finder man fikkert Aarsagen tildeels deri; at Danmarks øvrige Provindser vare, for 70 Aar tilbage i Tiden, endnu langtfra saa opdyrkede og befolkede, som nu, altsaa fandt enhver ved sin Hjemstavn Leilighed nok til der at nedsætte sig, opdrive og forbedre Jorder, hvortil Forordn. af 23de April 1781, 20de Juni 1788, Pl. af 2den August 1786 og 26de November 1800 samt Forord. af 25de Juni 1810 som bekjendt ikke har bidraget lidet; og endskjøndt vist ingen vil nægte, at Agerdyrkningen i Danmark, selv i de meest cultiverede Provindser af Landet, langt fra har naaet nogen egentlig Fuldkommenhed, vilde det dog sikkert være tjenligere for det Almindelige, om Kræfterne bleve mere fordeelte, og nogle af dem anvendte paa den Strækning af Landet, som endnu ligger ganske udyrket, At dette ikke virkeligt er skeet i de sildigere Aar frivilligen efter den Opmuntring, som findes i ovennævnte Forordn. af 30te Novbr. 1751, har maaskee igjen sin Grund: I. Deels i Mangel af det Forskud, som nødvendig udfordres, for først at rindrette Vaaning samt anskaffe alle fornødne Kreaturer, Avlingsredskaber m.m., ligesom ogsaa nogen Understøttelse til Næringsmidler indtil den udyrkede Jordbund kunde give den fornødne Afgrøde til Beboerne. Deri at Forordn., som er 69 Aar gammel, kun er faa af den nulevende Generation bekjendt. 3. Og endelig i den, den Danske Almuesmand, egne Kjærlighed til den Plet, hvorpaa han er født og opdragen. (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-02-15
Blomster og Frugter, den græske Lystspildigter Aristophanes. (See forr. No.) Jeg af Hukommelser har to for een: den bedste, hvor jeg Penge har at kræve; den usleste, hvor jeg skal ud med Penge. Skyerne. Held Manden, der, skjøndt Aarene ham bøle, dog higer op mod Kundskab, aldrig trættet i Flugten, som med Kraft mod Viisdom styres! Skyerne. Sokrates: Hvis nogen Tanke vorder ureedt for Dig, lad den da ligge hen for Øieblikke! Men saa træng ind derpaa med udhviilt Styrke, til atter, som det bør, den er i Orden! Skyerne. Er Manden end heelt svag i Aand, desmeer er og han stærk i Tro, Jndbildningskraft og Ufornuftighed. Skyens. Opdragelsen var af en anden Art i mine unge Dage. Man holdt Maade, iagttog Høviskhed og var beskeden; thi hovede man ogsaa Folk. Gik der en Dreng af i Gaden, mærkedes han ikke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-02-15
J Stilhed vandrede de kjære Børn til Skolerne. Selvsamme Orden var igang ved Spisebordet. Jngen greb til Fadet først og tog for Næsen af Forældrene, den Mad, ham syntes lækker. Det var og den Opdragelse, der gav os Heltene ved Marathon. Hør, Yngling: væn Du Dig til at rødme ved det Lumpne, staae op for Ældre, ingentid bedrøve Dem, der Dig gave Livet, ei begaae Hvad Din Samvittighed fordømmer, men iføre Dig Blufærdighedens Klædning! Fly løse Qvinders Dør, thi den forspilder Dit gode Navn og Rygte, Brug ei und imod Din Fader, Haan ei med en Mine den Mand, der baer Dig, medens Durvar liden; selv ei om han af Alder gik i Barndom Der da, hvor fyrrig Ungdoms Kraft behøves, er Duden Ypperste, om end det møder, at Jngen kjender Dig, hvor i wor Tid de unge Herrer drive op og ned ad Torvet, for at snakke med om Alt, selv Det, oc ei begribe, Du skal med en Ven, i Sædelighed Mage til Dig, besøge Underviisningerne, siden Udhvile Eder under Olsetræet. og frydes ved, at Poplen grønnes atter. Skyerne. Hvor det er rart, at vorde aarle kjendt med vor Tids store Viismændsenye Paafund og ringeagte sine Gamles Love. Skyerne. Søn. Slog ikke Duurmig, dengang jeg var Barn, Fader. Af bare Kjærlighed, af Omhu for Dig! Søn.: Nul siden altsaa Kjærlighed og Omhu bestaae med Ave, skulde jeg da ikke bevise Dig dem ligeledes, Mon Dit Skind har mindste Fortrin fremformit? Er Du en frifødt Borger, jeg er ogsaa Har jeg, som Barn, bekommet mine Prygl, hvi skulde Du, som Fader, undgaae Dine? Fader. Jeg et, som Fader, Søn. Kjære, mener Du at det er kun til Børn, der hører Prygl, er jeg velenig med Dig, men betænk: at gammel Mand er tvende Gange Barn, Bedaget Nar bør have dobbelt Prygl thi hans Naragtigheder lade dog sig slet ikke billige. Fader: Men, nævn mig Landet, hvor Loven hjemler Børn Ret til at slaae Forældrene! Søn. Snak, Hvem gav hine Love, Et Menneske som vil J sin Tid fik han Andre til at hylde sine Love. Nu jeg har samme Ret, han havde dengang, og giver nye Love, Børnene til Fordeel. Det skal være dem tilladt herefter, at betale deres Fædre, modtagne Hug tilbage, J bør takke os til, om Huggene, vi have faaet, ført Loven træder i sin Kraft, forglemmes, tog altsaa vi har taget dem for Jntet. Betragt blot Hanekyllinger! De gjøre sig ogsaa udtilbeens mod gamle Hane. Hvad anden Forskiel er der mellem os og dem end den, de give ingen Love, Skyerne. (Fortsættes.) Erasmus Montianus, af Holberg, 5te Act, 2den Scene.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-02-15
(Jndsendt.) Hvorledes faae Kjøbenhavnere, Eiere af Obligationer af det sidste Kongelige i Hamborg aabnede Laan, Renterne, som nu forfalde til 1ste Marts, paa den mindst bekostelige Maade hævede? Et godt Raad eller Tilbud udbedes, og sikkert vilde en heel Deel Kjøbenhavnere være vel tjente dermed, og være saare taknemmelige for det.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-02-15
Jndenlandske Efterretninger. Det af Thorvaldsen udarbeidede Basrelief, der skal sættes over Døbefonden i Metropolitankirken, er omtrent af 3 Fods Høide og 6 Fods Brede. J Midten sees Hovedgruppen, Døberen staaer paa Flodbredden, holdende Agnusdestaven, med Korset i den venstre Arm, og Skaalen i høire Haand, i Begreb med at udgyde Skaalen over Frelserens Hoved. Frelseren, som er kommen fra den anden Flodbred, staaer alt med venstre Fod i Jordan, med den anden paa den endnu kun noget høiere Flodbred. Bag Døberen sees to svævende Engle, den Enes Arm lagt om Nakken paa den Andens Skulder, den anden Arm tvertover Englens eget Bryst paa den indere Skulder af hiin. Denne udstrækker sin venstre Arm mod dem, der skulle døbes. Foran dem staae to Englebørn, der holde Overgevandtet, Frelseren havde aflagt inden han traadte ud i Vandet. Bag Frelseren, paa Høire, en stor Gruppe. Yderst en Olding, og tæt ved ham en ung Qvinde med et lidet Barn paa den høire Arm og holdende sin lille Søn med den venstre ærefrygtsfuldt tilbage. Hos hende staaer hendes unge Mand i en høist ærbødig Stilling.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-02-15
Amtsprovst P. H. Mønster, Ridder, og Divisionsadjutant Abrahamson, Ridder af Dannebroge og den franske Æreslegions Orden, agte i Forening at udgive et Værk under Titel: "den indbyrdes Undervisnings Væsen og Værd hvoraf Jndtægten ene skal anvendes til Fordeel for den indbyrdes Underviisnings Fremme paa de Steder, hvor de nødvendige Midler dertil ellers maatte savnes. Subskriptionen modtages paa alle Byens Boglader. Hs. Maj. Kongen har behaget Selv at ville være den første Subskribent og har allernaadigst egenhændigen tegnet sig for 50 Exempl. Ligesaa har Hs. M. Dronningen og hele den øvrige Kongelige Familie subskriberet paa Værket.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-02-15
Hr. Secretair T. Mørch har med dette Aar begyndt et nyt Blad, under Titel: Den Nord-Sjællandske Tilskuer. Ugentligen udkommer deraf et Numer af blandet æsthetisk Jndhold. Ogsaa optages deri Beskrivelser over smukke Steder og Naturegne. Saaledes er der allerede begyndt deri en topographisk Beskrivelse over Frederiksborg By og Slot.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-02-15
Mariboe, d. 8 Febr. Efter Jndberetning til Øvrigheden vare Priserne paa Korn og Fedevare, samt Kreature, i afvigte Januarii Maaned, følgende: En Tønde Hvede 6 Rbd. 1 Mk. En Tde. Rug 4 a 5 Rbd. En Tde. Byg 3 Rbd. 3 Mk. En Tde. Havre 2 Rbd. 3 Mk. En Tde. graae Ærter 5 Rbd. En Tde, hvide Ærter 5 Rbd. En Tde. Bønner 5 Rbd. En Tde. Vikker 4 Rbd. En Tde. Kartofler 1 Rbd. 3 Mk. Et Pund røget Flesk 1 Mk. 12 s. Et Pd. fersk Flesk 1 Mk. 4 s. Et Pd. Kjød 8 a 9 s. Et Pd. Smør 2 Mk. 4 s. a 2 Mk. 8 s. Et Pd. Ost 12 s. Et Pd. Talg 2 Mk. Et Slagternød 28 a 30 Rbd. Et Sviin 20 Rbd. Et Faar 2 Rbd. 3 Mk. Alt i Rigsbankpenge N. V.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-02-15
Capitelstaxten paa Afgrøden her i Stiftet for 1819. er saaledes: 1.) Aalholms og Mariboe Amt: Hvede 4 Rbd. 5 Mk. 3 1/2 s. Rug 3 Rbd. 3 Mk. 12 1/2 s. Byg 2 Rbd. 4 Mk. 5 s. Havre. 1 Rbd. 4 Mk. 11 1/2 s. Hvide Ærter 3 Rbd. 3 Mk. 11 s., og graae Ærter 3 Rbd. 3 Mk. 12 s. 2.) Halsted Amt. Hvede 4 Rbd. 4 Mk. 8 1/2 tz. Rug 3 Rbd. 5 Mk. 8 3/4 s. Byg 2 Rbd. 4 Mk. 2 1/2 s. Havre 1 Rbd. 4 Mk. 8 1/2 s. Hvide Ærter 3 Rbd. 4 Mk. 1 1/2 s., og graae Ærter, 3 Rbd. 3 Mk. 2 1/2 s. 3) Nyekjøbing Amt, Hvede 4 Rbd. 3 Mk. 1 1/2 s. Rug 3 Rbd. 2 Mk. 14 3/4 s. Byg 2 Rbd. 3 Mk. 9 1/2 s. Havre 1 Rbd. 4 Mk. 9 s. Hvide Ærter 3 Rbd. 2 Mk. II s., og graae Ærter 3 Rbd. 1 Mk. 8 s. Alt i Sølv. - Folketallet i sidste Kirkeaar var 63418 Sjæle.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-02-15
Blandede Efterretninger. (Fortsættelse af J. Bramsens Efterretning om Jerusalem &c. see No. 112.) For adskillige Aar siden havde en Christen faaet et Firman af Storherren til at tage det Jndre af Moscheen i Øiesyn. Ved hans Ankomst til Jerusalem overgav han Beyen Skrivelsen. Denne sagde, at det var ligefrem thans Pligt at rette sig efter Sultanens Firma, og at han havde fri Adgang til Tempellet. Efterat den Fremmede i nogle Timer havde opholdt sig i det Jndere og fuldkommen tilfredsstillet sin Nysgierrighed, vilde han forlade Templet. Men han fandt Døren lukket og man sagdet ham, at hans Firma vel tilstedte ham Adgangen, men ikke Udgangen. Beyen lod ham derpaa blive indspærret indtil Natten faldt paa, og siden halshugge og begrave inden for Jerusalems Mure. - Jaffa=Porte, ligger paa samme Grund, hvor Davids gamle Tempel har staaet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-02-15
Røraas, den 14de Januar. Snee have vi ikke mere, end nødvendig, men Kulden har stundom været slem. J afvigte Nat steg den til 38, siger otte og tredive Grader; det paa et Fad udsatte Qviksølv frøs saa fast, at det lod sig løfte; men i Midten af Klumpen viste det sig dog en Smule flydende, og ved Kuldens øieblikkelige Fald 1/2 Grad opløste det sig ganske, hvilket beviser de nyere Chemisters Paastand, at Qviksølv ikke fryser uden i en Kulde af 38 Grader. De Gamle troede, at 32 vare nok.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-02-15
H. M. Kong Georg den Fierde af Engelland, er bleven meget upasselig af Smerte over hans Broders uventede og hans Kongel. Faders strax derefter paafulgte Død. Upasseligheden antog en alvorlig Characteer, og i Anledning deraf maatte det efter Tronbestigelsen ellers sædvanlige Concilium til Liturgiens Forandring og andre didhen hørende Anliggender udsættes. Academie francise havde udsat Priisbelønninger for de bedste Digte om Jurys og den indbyrdes Undervisnings Fordele, men da intet af de hidtil indkomne Digte fandtes en Belønning værdigt, saa er Prisen paa ny bleven udsat.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-02-15
Da Søen ved Abukir og Marentis ikke staae mere i Forbindelse med Havet, og efterhaanden udtørres ved Uddunstning, saa har Paschaen i Ægypten med stor Bekostning ladet gjøre der Diger. Ved denne Leilighed opdagedes, ved Stanenes Opsøgelse til dette Brug, Ruinerne af den berømte Stad Canopus. Denne Stad laae ved Havet, omtrent 120 Stadier fra Alexandrien, og de Gamle skildre os den enstemmigen som vellystig og farlig for Sæderne. Naar Juvenal vil male os de romerske Fruentimmers Udartelse, saa siger han: Canopus selv maatte laste dem. Et mores urbis damante Canopg. Og paa et andet Sted: Sed luxuris, quantum ipse notaui barbara famoso non cedit turba Canopo. Adrianus havde ladet denne Stad afbilde paa sin Villa, der var berømt for en Mængde ægyptiske Sieldenheder, som Pave Benedict d. 14de lod opgrave og opstille i Capitolet i Rom. Under Canopus's Rul ner fandtes nyligen en Guldplade, 6 1/2 Tommer lang og 2 1/2 Tommer bred, med en af 4 Linier bestaaende Jndskrift. Da den engelske General-Consul i Ægypten, Henry Salt, gjorde Paschaen sin Opvartning i Alexandrien, sagde denne: O, jeg er ogsaa bleven en Samler, jeg har opdaget en Jndskrift paa en Guldplade, men den er ikke forDem, jeg har lovet min Ven Sir Sidney Smith samme. - Denne Pascha ansees nu for een af Orientens største Mænd. Nyligen har han begyndt at sætte den gamle Canal imellem Alexandrien og Nilen istand igjen, for at tilvejebringe derved en Forbindelse med Jndlandet, uden at maa behøver at seile over de farlige Banker ved Rosetta, hvilke altid have været Handelens og Skibsfartens Velfærd i Veien. J Febr. og Marts 1818 vare ved dette Arbeide 250,000 Mennesker sysselsatte med Opgravning. Dette Tal kunde maaskee ansees overdrevet, men det grunder sig paa officielle Beretninger. Maaskee et saadant Fattigvæsen selv i Europa vilde være gavnligere end det sædvanlige Slags; thi bedre er det dog altid, at et stort Antal Mennesker frembringe et for den nærværende og tilkommende Slægt gavnligt Værk, end at de underholdes uden at gjøre noget Gavn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-02-15
J Qvandts Reise nach Jtalien, Leipz. 1819, hedder det: Albert Thorvaldsen har den udødelige Fortjeneste, at have tilbageført den plastiske Konst, paa Naturens Vei, til Antiken, efterat Billedhuggerkonsten ved den Berninske Skole og alle dem, der vilde lære at kjende Naturen af Antikerne, ikke opsøgte Antikerne i Naturen, var bleven fordærvet. Kun en Mand af saadanne Anlæg, af denne Characteer-Gedigen hed, formaaede at hæve en sjunken, ja undergangen Konst til denne Reenhed i Stiil. Thorvaldsens Mars og Jason ere udødelige Værker fordi Menneskeheden, hvis rene Typus er aftrykket deri, er uforgjængelig. Alligevel er Mars og Jason ganske individuelle; hver af dem forener i sin Tilværelse det almindelige Menneskelige med det Særlige i den Classe, den hører til. Der har aldrig været, og vil aldrig gives en Tid, da disse Gestalter kunde betragtes som fremmede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-02-15
Den af Shakespear ved sit mesterlige Sørgespil forevigede to ulykkelige Elskende: Romeos og Julies Gravmæle, findes endnu ved Verona; men for Jtalienerne har det intet Værd, da de deels ikke kjende Brittens skjønne Digtning, deels betragte Selvmord som den afskyeligste Forbrydelse, da den, der er kjed af Livet, maa, efter deres Begreber, gaae i Kloster. Gravmælet findes ved et forladt Dominicanerklosters Hauge i Forstaden. Ved Udgangen af et Lysthuus staaer en Steenkiste. Denne skal fordum have staaet i Begravelserne i Kirken, og Laaget deraf, som man paastaaer, være solgt til en Konstsamling i Wien. Kisten selv er saa stor, at den kan indbefatte en anden af Bly eller Metal. Paa den ene Side er en liden Aabning, der skal have tjent til at skaffe de Slumrende Luft. Qvandt fortæller, at han paa sin Reise til Jtalien, paa Veien til Fane, mødte i Aaret 1813 lange Toge af Mennesker, der vare kobblede sammen som Heste, og hvis Hænder, ved Tvertræ stykker, parviis vare bundne paa Ryggen; i Midten fandtes en lang Kjæde, der forbandt hine Stykker. En fransk Gensdarmes holdt i Enden af Kjæden og drev disse Ulykkelige saaledes til de Regimenter, der skulde bryde op til Rusland.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-02-15
Kjøbenhavns Børs d. 15 Februari. Cours. Hamb. 2 M. 262, a vista 265. Amsterd. 2 M. - . London 2 M. - . Spec. 262. Specier solgtes til 15 Rbmk. 9 s. indtil 15 Rbmk. 12 s. Oblig. 71. Norske Rigsbanksedler - . Svenske Sedler 58 s. - Disconto 6 PC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-02-15
Rettelse. S. 204, L. 26, istedetfor det Fynd, der er ham eget læs: den Fynd, der er ham egen Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-02-19
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Syttende Aargang. No. 15. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 19 Februari 1820. Et Forslag til de jydske Heders Opdyrkning. (Slutning; see forr. No.)At især den første af disse her opstillede Modgrunde er vanskelig at overvinde, især under DanMark nuværende Forfatning, da enhver Statsborger ofte har ondt ved at udrede det Nødvendige, indseer jeg fuldelig; men heller bør man neppe lade sig afskrække ved de første mødende Vanskeligheder for en god Plans Udførelse, Skulde det ikke være muligt paa en eller anden Maade at sammenspare en Kapital til et for det Almindelige saa velgjørende Øiemeed? Jeg troer ikke vi have nødigt at søge meget længe, for i vores nyere Lovgivning at finde et Exempel, hvor der, paa en meget sindrig Maade, er gjort Udvei foren ikke ubetydelig Kapital, til et for Staten og enhver Christen helligt Øiemeed (see Pl. af 20de Octobr. 1819, 1ste Post).
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-02-19
At Boniteten af den jydske Hedejord i Almindelighed ei er ufrugtbar, eller vilde, som Mængden, maaskee troer, aldeles modsætte sig al anvendt Fliid, er noksom bevist ved de allerede forud omtalte Colonier; desuden vil vist ingen, som kjender tilhedernes Beskaffenhed i Almindelighed, tvivle derpaa; man finder store Byer, Gaarde og Huse indsluttede af Hede paa alle Sider, altsaa opdyrkede af samme Jordart, som endnu ligger overgroet med Lyng; desuden seer man ved enhver By aarlig Hedejord opbrækket og efter faa Aars Forløb afgive ligesaa god Afgrøde, som den alt for længst opdyrkede Jord, selv midt inde i de betydelige udyrkede Hedestrækninger, finder man endnu gandske tydelige Spor af Agrenes Løb fra aldgamle Dage, altsaa et Beviis for at de have været dyrkede, dog uden at den nuværende Slægt kan mindes det. Muligheden af denne Plans Udførelse troet jeg at have viist, maatte Mænd, som i Staten, ere i saadanne Stillinger at de kunne virke hertil, modtage dette velmeente Vink med Skaansel og værdige det nøiere i Overveielse, da har jeg den glade Overbeviisning, at min gode Villie ei er miskjendt; og er jeg villig til, om der skulde blive agtet herpaa, meere udførlig at gjennemgaae dette, og vise hvorledes jeg, efter min Formening, troer det kunde udføres i sin hele Udstrækning, da jeg fuldelig indseer de mange Vanskeligheder der, især i Førstningen, ville møde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-02-19
Blomster og Frugter, den græske Lystspildigter Aristophanes. (See forr. No.) Det gaaer vor Stat, saaledes tykkes mig, med gode og med slette Borgere, som med de gamle og de nye Penge. De gamle Penge, - skjøndt af Guld, foruden Tilsætning og Forfalskning, prøvede, befundne ægte, rigtige i Klang, saavel blandt Grækere som blandt Barbarer, i Omløb - bruges ikke. Derimod de nye Penge, Kobber, usselt Gods, de bruges. Ligerviis med Borgerne. De Ægte af dem, de beskedne, de, der udholdt Prøve som retskafne Mænd, og Ædlinger med et godmodigt Hjerte, de, Underviisning aarle dannede, de oversees, ringeagtes ganske. Men Kobberkarlene, Vantrivlinger af fremmed Blod, en Niddingyngel kun og nys ankommen - de forslaae til Alt. J. Uforstandige, omvender Eder! Benytter Mændene, de dygtige, Det giver ei blot Held, men Ære af sig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-02-19
Frøerne. Slaveglæde. Naar man saa lumske kan slippe til at bande sin Herre, det gjør godt om Hjertet, det! Men, vanker der saa Pidsk, og Ryggen hovner, og, knurrende saa smaat, Du maa paa Døren, Hvad da? Endnu jeg fryder mig af Hjertet, Dog, lykkes Dig et Mytteri, et Oprør, det qvæger! Jkke sandt? Meer, end alt Andet: Kan man belure Herrerne, naar de fortroligt tales ved, Hvad mener Du vel? Jeg svimler, bare ved at tænke paa det: Og siden bringe Alting ud i Byen, Det kryber gjennem hele Kroppen paa mig! Kom lad mig kysse Dig, min søde Broder! Frøerne. Naar er det vel, vi Digteren beundre? Da, naar, opdragen ved hans Læres Viisdom, der fremstaaer bedre Borgeræt i Staten, Frøerne. Hvad lumpent er, det skiuler Digteren, at ei det øines skal og gribe om sig. Det, Lærerens paa Varsel rige Røst er Drengen, det er Digterens for Manden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-02-19
Frøerne. Ham, der er seen, hvor Fædreland skal gavnes, men rask, hvor det skal skades; Ham, der veed ti Raad mod egen Nød, ei eet mod Statens, ham hader, ham foragter jeg, den Borger!
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-02-19
Frøerne. Hid og erfarer splinternye Sager. Den overkloge Alder er nu kommen, den, da man lærer os Hvad aldrig hørtes, den, da man prøver Hvad ei for forsøgtes! Fuglene. De Kloge lære, selv af deres Fiender; de lære Vaersomhed. Den frelser ofte. Dog, ei af Ven den læres, men af Fiende, som tvinger os dertil. Det var jo Fiender, ei Venner, der os lærte at omringe med Mure Stæderne og bygge Skibe, til Vold for vore Huse og til Værn om vore Børn og Eiendomme. Fuglene. Staaer det sig bare vel med Mennesket, har ikke han den bedste Sundhed da? At Jngen, som det staaer sig ilde med, befinder sig just alfor vel, det veed Du Fuglene. Af os Smaafugle fik de Dødelige det Vigtigste, de eie. Det er os, der mælde dem, naar Foraar, Sommer, Høst indfinde sig. Hver Aarstids Dont de da vedbørligt røgte; Markerne besaaes, naar Tranen styrer til de varme Lande; den kloge Sømand lader Roret fare og gaaer til Hvile, men en Overkjole, der holder Kulden ude, gives Tyven, at ei i Frosttid han skal stiæle Næstens. Fuglene. Pligt er det, at see Digteren tilgode. Fuglene. John Barthold.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-02-19
Indenlandske Efterretninger. Af Beretningen om Jnstitutet for Metal arbeidere for f. A. sees, at denne Indretning nu har staaet i 13 Aar, og bestandigen gaaer frem til mere Fuldkommenhed. Foruden den frie Underviisning, som der er hver Aften fra 8 til 10, og den Undervisning, som finder Sted for Lysthavende for Betaling fra 6 til 8, benyttes ogsaa Jnstitutets Bogsamling, Tegninger og Modeller om Søndag Formiddag fra 10 til 12, saavel af Jnstitutets Elever, som af andre Professionister.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-02-19
Siden Jnstitutets Oprettelse have 340 Metalarbeidere, 13 Træarbeidere og 31 Lysthavende, ialt 384 Personer, nydt Undervisning i Samme. Jndtægten i aarlige Bidrag har været f. A. 576 Rbd. og Udgivten 486 Rbd. 68 s., altsaa 89 Rbd. 288. mere Jndtægt til de løbende Udgivter, end Udgivt, hvilket Overskud er beregnet Fondet til Indtægt, som nu er 4411 Rbd. 64 1/2 s., hvoræf4400 Rbd. i Kgl. Obligationer og 11 Rbd. 64 1/2 s. i Repræsentativer. Fondets gradvise Tilvæxt fra Jnstitutets Stiftelse har været: Fra 1807 til 1810 55 Rdlr. 84 s. De. - 1811 160 Rdlr. 84 s. - 1812 478 Rd. 44 s. Efter Forandringen med Pengevæsenet 1813 469 Rbd. 72 1/2 s. 1814 816 Rbd. 28 1/2 s. - 1815 1126 Rbd. 54 1/2 s. - 1816 1517 Rbdlr. 70 1/2 s. - 1817 2015 Rbd. 46 1/2 s. - 1818 3807 Rbd. 76 1/2 s. og 1819 4411 Rbd. 64 1/2 s. - Maatte Jnstitutets Direction saaledes fremdeles blive den antagne Grundsætning troe, ikke at foretage meere end de aarlige Bidrag tillade, samt lægge Fondets Renter, tilligemed alle tilfældige og ubestemte Jndtægter, til Fondets Capital, saa vil Indretningen om nogle Aar erholde en Fasthed, som sikrer dens nyttige Tilværelse til Gavn for Efterkommerne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-02-19
Af en Skrivelse fra Bornholm. Her paa Landet, glædede enhver retskaffen Borger sig til Dannerrigets Festdag den 28de Januari. Festen begyndte med Salut fra Rønne Byes Havnebatterie, som besvaredes af et af Byens Borgere anlagt Lystbatterie. Om Aftenen var der Bal i Selskabet Enigheden, hvor et stort Antal troe Undersaatter glædede sig over deres Konges Fødselsdag; i Sahlen brændte Hans Majestæts Navnetræk i Transparent. Over Bordet udbragtes Skaaler for Hans Majestæt Kongen, for Hendes Majestæt Dronningen, for Danmark og for Bornholm; ved hver blev en til samme passende Sang afsjungen og tillige salluteret af Byens Feldtbatterie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-02-19
Udtog af en Skrivelse fra Falster af 9de Febr. Jsen er igaar og sidste Nat saaledes bort dreven, at Færgerne igjen kan gaae, og altsaa Heste og Vogne overferes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-02-19
Nyborg, d. 12 Februar. Hr. Franke, eller den saakaldte Nordiske Herkules, som formedelst hindring af Beltisen ved Overfarten til Sielland, endnu opholder sig her, gav den 10d. en Forestilling paa Raadstuesalen. Alle beundrede Konstnerens Muskelkraft og Behændighed, men følte Savnet af vellydende Musik, da han kun blev assisteret af nogen Bonde-Musik fra Landet. Beklageligt er det baade for Byens Jndvaanere og Fremmede, at Konsten fandt her saa svage Talsmænd, at Musikanter-Embedet er ophørt.