JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-02-21
Fra Wien skrives: At Haabet og Fred er forsvunden med Hollands Jndtagelse, da man troer, at Freden ikke nu vil faaes uden Opofrelse af alle de Erobringer som Franskmændene have gjort. Man tænker der for nu alvorlig paa det tilkommende Feldtog Plan. Man taler og Hertugen af Sachsen-Teschens og GrevClairfaits Tilbagekaldelse, og giver den ene Fyrsten af Hohenlohe og den anden General Mack til Efterfølger. Det Londoner Hof skal i Særdeleshed have udbedet sig General Mack. Efter et andet Rygte, skal det Spørgsmaal være opgivet, om ikke den tappre Feldtmarschal Grev Suwarow, var for dette Feldttog at udbede sig hos den Russiske Keiserinde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-02-21
Efter Warschauer Privatbreve, er de Polske Hovedstatsfangers Skiæbne forskiellig. Grev Potocky, Hr. Mostavsky og Niemcewitz kommer paa Livstid til Siberien. Koscinsko paa Livstid i taalelig Festningsarrest, med Tilladelse at modtage Besøg, Zakrzewsky og Fyrst Sangusko forviiste til deres Godser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-02-21
Til Helgoland er en engelsk Paketbaad ankommen fra Harwich som havde ingen Breve, men nogle faae Passagerer, der havde seet den Arvestatholderske Familie i Colchester.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-02-21
En anden engelsk Paketbaad er ankommen til Cuxhaven med 2 Courerer, hvoraf den ene gik til Vien og den anden var bestemt til den engelske Armee, og har blot bragt en Brevpaket til en af Ministerne i Hamborg. Der er Haab om, at vi snart faaer Efterretning fra Engeland. De fra Hamborg til Engeland bestemte Breve, blev den 15 Febr. med et Amsterdammer Bud bragt til Ritzebattel, hvor der føies Anstalter til hastigste Befordring.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-02-21
Fra Gibraltar har 21 Franske Fanger reddet sig ved svømmen, og bemægtiget sig et der paa Rheden liggende engelsk Skib, hvormed de er ankommen til Portlouis, hvor Prisen blev solgt for 419000 Livres.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-02-21
J Egnen af Basel hersker stor Mangel paa Levnetsmidler, og man er der i stor Bekymring for en Hungersnød.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-02-21
Mange franske Emigrantere ere blevne indhentede i Nordholland og bragt til Amsterdam, hvoraf 2de bleve skudte uden for den Utrechter Port, de øvrige bleve transpoterede til Herzogenbusch.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-02-21
Bekiendtgiørelser. Da der i denne Tid kommer en heel Deel tydske Muur, svende hertil, som gjerne ville tage i Arbeide her, og som vi og gierne ville antage, naar vi vare visse paa at faae Arbeide til dem til Sommeren, men derimod ville blive os for kostbare at føde i Vinter over, naar intet Arbeide til Sommeren indtræffer, saa er i denne Anledning vores venlige Begiering til det ærede Publicum, saavel paa Landet som her i Byen, der til Sommeren enten agter at lade bygge eller har betydelige Reparationer fore at de behagelig ville tilmelde os noget derom i denne Tid paa det vi nu da Svenne kan faaes, kunne forsyne os; siden det om Sommeren sielden er mueligt at faae nogen. Vi ville derved blive sadt ud af den Forlegenhed, i Tilfælde af præsterende Arbeide, at mangle Folk, og enhver som havde Arbeide til os vare ligeledes tient med at saae det hastig expederet. Aarhuus den 21 Februarii 1795. Colwitz. Schandorf. Preis. Lauriz Kieldsen der har tient mig som Brændeviinskarl, er siden sidste Søndag ei længere i Tieneste hos for Kirstine Sal. N. K. Bechs. J. Bech.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-02-21
Formedelst Forandring af Boepæl, agter jeg undertegnede ved offentlig Auction den 19de Martii, at bortsælge de tvende mig tilhørende Gaarde her i Aarhuus, beliggende ved Mindeport tilligemed de derved liggende Jorder, enten samlet eller separat. Conditionerne hvorefter samme blive bortsolgte kan faaes til Eftersyn ligesom og Kortet over Jorderne. Skulde imod Formodning intet antageligt Bud skee, bliver bemeldte Jorder samme Dag opraabt til Forpagtning paa et Aar. C. Rosenkrantz.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-02-21
Alle Slags paalidelig frisk og godt tydsk Haugefrøe, er nu og fremdeles heele Foraaret igiennem, for billigste Priser at bekomme hos Organist Petersen i Randers.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-02-21
Skulle nogen have Lyst at kjøbe et paa Graven beliggende Huus, imellem Sr. Willads Bruun og Sr. Buxe lunds Boder paa den søndre Side, tilligemed en Kakelovn, kunde de behageligst melde dem hos Hr. Jacob Kieldrup i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-02-21
Endskiønt det ikke formodes at anden Gield eller Udgift hefter paa Stervboet efter afdøde Madame Mønsted, født Engelbreth i Greenaae, end som allerede under Skiftet er anmeldet; saa bliver dog Creditorerne indkaldede, om fleere skulle være, at angive og beviisliggiøre deres Krav for undertegnede Skifteforvalter, inden 12 Ugers Forløb fra denne Publications Bekiendtgiørelse, og ligeledes Debitorerne til bemeldte Stervboe, som ikke allerede ere anførte, om nogen af disse findes, at betale deres Gield. Greenaae den 14de Februarii 1795. N. C. Behr. Kammerraad og Byefoged. Skovfogden Chistian Clausen, der beboede Ebbehuuset.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-02-21
under Stamhuuset Constantinsborg, er den 1ste Decbr. sidstleden ved Døden afgangen og Skiftet efter ham taget under lovlig Behandling. Dette har man anseet fornøden, da den Afdøde har staaet i Connection med adskillige, herved 3de Sinde i den Aarhuus Adresse Avis at kundgjøre, tilligemed at Skifte Samling i Stervboen er berammet at foretages den 17de Martii og 7de April næstkommende, til hvilken Tid Stervboens Credi= og Debitorer, om fleere end de allerede meldte skulle findes, ville indfinde sig. Constantinsborg den 12te Febr. 1795. F. Poulsen. Fuldmægtig. Creditorer, og alle i Almindelighed, som maatte have noget at fordre eller anmelde i Stervboet efter forrige Forvalter ved Constantinsborg, Hans Høyer, som døde paa Draxgaard den 2den November f. A. vilde behage at indfinde dem paa Draxgaard, 12 Uger a dato, den 6te Mai førstkommende, ved een da berammet Skiftesamling for at anmelde og beviisliggiøre deres Krav eller Prætentioner. Paa samme Tiid og Sted maatte det og behage de som ere noget skyldige til Boet, at indfinde dem med Betaling. Siegsgaard den 11te Februarii 1795. C. Nissen, Herredsfoged og Skifteforvalter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-02-21
Da sidste Søndag den 15de Febr. om Eftermiddagen imellem Kl. 4 og 7, er indbræket en Tyv i mine Værelser, medens jeg var i Byen og borttaget et Tombaks Lommeuhr, som har til Kiendetegn: 1) At det har været ægte forgyldt men nu afslit uden ved Randen, 2) Var Røret til Minutviseren beskadiget, 3) En gammel Staalkiæde med diverse Leder og en Tombaks Carbinhage ved. Ombedes tienstlig om nogen skulde træffe derfor, de da vilde lade mig det vide, da jeg derfor betaler en passende Douceur og om forlanges Navnet fortiet, til den den opdager Tyven. Aarhuus den 18de Febr. 1795. Cicilia Jensdatter. Sl. Siigs Enke.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-02-21
Til behagelig Efterretning for de Handlende, bekiendtgiøres: at der nu igjen er anskaffet og fremdeles holdes saa stor et Antal Sække ved Aarhuus Veierhuus, at len hver som behøver Sække til Ind- og Udskibning af Korn derfra kan blive udlaant saa mange som forlanges, imod sædvanlig Godtgiørelse for sammes Brug. Aarhuus den 18de Februarii 1795. Jngerslew. Raadmand og Veiermester.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-02-21
Mandagen den 23de Februarii førstkommende, lader Jens Agerups Enke ved Auction opraabe, og om antagelig Bud skeer, uden flere Auctioners Holdelse, bortsælge sin iboende Gaard beliggende ved den søndre Side af Mindet her i Aarhuus, den bestaar af: a) Til Gaden 9 Fag 2 Loft høi Huus, hvori er Jndkiørsel til Gaarden igiennem 2 Fag, er ellers indrettet til Stuer, Kamre og Kornlofter, og er derudi Kolskorsteen og Kølle, under 7 Fag er Kielder. b) Sidehuuset 5 Fag 2 Lofthøi, i underste Etage er Kiøken og Brøggers, og i øverste Bønderkammere, og e) Baghuuset 10 Fag, 2 Lofthøi indrettet til Søeboed, Kornlofter og et Giestkammer. Conditionerne bekiendtgiøres paa Auctionsstedet. Af Niim Herreds geistlige Jurisdictions Umyndiges Midler, er til forestaaende Termin, imod anbefalet Sikkerhed, til Laans at faae 1985 Rdr. 44 en fierdedeel sk. enten samlet eller i mindre Summer, hos Herreds Provsten. Horsens den 12te Februarii 1795. Chr. Bronsted. 200 Rdlr. af Galten Herreds Casse, kan i førstkommende Snapsting, imod lovlig Forsikring og Rente faaes til Laans hos Herreds Provsten. A. Bredsdorff. Hallund den 9de Februarii 1791. 466 Rdlr. 4 Mk. Børne Penge er at bekomme til Snapstings Termin imod lovlig Pant og gangbar Rente. Anviisningen skeer fra Adresse=Contoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-02-21
Formedelst Meierie=Forpagtningen ophører ved Holbech gaard til førstkommende 1ste Mai, agter Eieren at opstille til offentlig Auction paa bemeldte Holbechgaard, den 11te Martii næstkommende, 108 gode Hollænderie=Køer, som kan blive overforrede til den 1ste Mai.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-02-21
Skulle nogen Liebhabere ville under Haanden afhandle Eieren, enten alle, eller et Partie af disse Køer, kan det og skee; dog helst inden den 1ste Martii, for i saa Tilfælde at kunde tilbagekalde Auctionen i disse Aviser. Holbechgaard den 9de Februarii 1795. Ammittbøll.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-02-21
Hos Snedkermester Jørgen Smith paa Middelgade, er til næstkommende Flyttetid til Leie at bekomme, 2 Stuer, 1 Sovekammer med Brændekielder, samt et Overkammer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-02-21
Siden jeg har nedsadt mig i Randers som HandelsGærtner, saa bekiendtgiøres, at hos mig kan faaes alle brugelige Sorter nyelig hiemkommen Haugefrøe; billig og redelig Behandling kan enhver vist vente, af I. C. Bursche.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-02-21
Den bekjendte gode Hovedgaard Estvadgaard ved Schive vorder til Forpagtning paa 12 Aar fra 1ste Maii 1795 til 1ste Mai 1807 opraabt paa Holstebroe Raadstue, første Gang Mandagen den 23 Martii, 2 Gang Tirsdagen 24 Martii og 3 Gang Fredagen den 27 Martii næstkommende, om Formiddagen Kl. 11 slet: Conditionerne ere til Eftersyn paa Estvadgaard og Willestrup Skriverstuer og det ansees overflødig, vidtløftigere for Liebhabere at beskrive Markernes og Engenes Ypperlighed, eller Tiendernes udmærkede Godhed, Willestrup pr. Hobroe. J. Rosenkrantz,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-02-21
Et Fruentimmer, som kan paatage sig en Stuepigeplad, paa en Herregaard, kan anvises en meget god Condition naar hun derom melder sig paa Adresse=Contoiret; men de nytter ikke, naar hun ei kan fremvise paalidelige og gode Skudsmaale om sin Duelighed og Paapasselighed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-02-21
J Følge allernaadigst Bevilling af 23 Januarii d. A. indkaldes herved 3de Gange efter hinanden alle de i NørreJylland, som formeener sig fra d. 2den Augusti 1782 a have noget tilgode hos Proprietair Hans Hansen til Winderslevgaard, enten i Henseende til hans Øxenhandel, Kiøb og Salg med hans Gods, Skifte=Jurisdiction, og Overformynderiet under bemeldte Gods, eller i hvad andre Tilfælde det end maatte være, at møde hos har inden Aar og Dag, for at anmelde og beviisliggjøre der havende Krav, under Fortabelse af deres formeendtlig Fordringer, da ingen efter denne Tiid antages.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-02-25
Indenlandsk. Kiøbenhavn. Fra det Kongelige General=Post amt er den 31te Januarii d. A. udkommet en Placat, hvorefter Vognmændene i Hobroe, nu for Haanden og indtil nærmere Anordning i Henseende til Veiene i Jylland udgaaer, " maa lade sig betale for 4 tre fierdedes Miil fra Hobroe til Wiborg og for 6 en halv fra Hobroe til Aalborg. Denne Bestemmelse maa og være gieldende for Vognmændene i Aalborg og Wiborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-02-25
Prædikanterne paa Fredag. Domkirken 3: Hr. Stiftspr. Jansen. Frue=Kirke - - Hr. Selmer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-02-25
Prædikanterne paa 2den Søndag i Faste. Froprædiken i Domkirken Hr. Müller. Høimesse. Aftensang. Domkirken-Hr. Stiftspr. Jansen. Hr. Bechmann. Frue=Kirke Hr. Provst Bruun. Hospitalskirken Hr. Jahnsen. Hr. Jahnsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-02-25
Næstkommende Mandag skeer Jndlevering til agende Post a Aalborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-02-25
Udenlandsk. Krigen. Fra den 18de til 24de Febr. brækkede den Preusiske Armee op fra Egnen af Frankfurt til Nederrhinen. Arveprindsen af Hohenlohe bliver med et Corps af ungefær 20,000 Mand ved Rigsarmeen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-02-25
Den Keiserlige Armee ved Nederrhin skal forstærkes til 100,000 Mand, og Hertugen af Sachsen-Teschens erholder Forstærkning. Et Korps af 4 til 5000 Brunsvigere, for hvis Giennemmarsch var bestilt Qvarteer i Bielefeldt og var bestemt til Egnen ved Paderborn, har pludselig faaet en anden Marschhroute og skal forstærke den allierede Armee, som skal dække Veser, og som man haaber, virksommere end hidtil, Sambre, Schelde, Maas, Waal, Lecz, Rhin og Yssel. J det Hessiske har baade Borgere og Bønder bevæbnet og monde ret sig, for i Nødsfald hastigst at kunde marschere imod Fienden. Enhver som giver sig til det lette Ryttere og selv skaffer Hest, erholder aarlig 40 Daler i Foeder penge, enten det kommer til Marsch eller ei.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-02-25
Holland. Nu har og Staterne af Friesland besluttet sig til en Capitulation med Franskmændene, og dertil afsendt som Commissairer de Herrer Burmannia Rengers, van Hacken, van Kempener og Auditeur Meersma, som Secretair, til de franske Folkerepræsentantere. Saasnart Borgerne i Leuwaarden fik dette at vide, sendte de strax Efterretning derom til de 1787. herfra udvandrede Patrioter i Campen, paa det de kunde lade den der værende commanderende General det vide. Dette havde den følge, at den franske General Jourdan ikke modtog dem meget venskabelig, og førend de kunde frembringe deres Andragende, sagde: "Vi veed Jeres Ærende alt, og blot derved anmærkede, at de havde gjort bedre om de først havde capituleret med deres Borgere som de havde forviist og fængslet. Med denne korte Beskeed, vendte Commissairerne igien tilbage, og har fulgt hans Raad. Om en kort Tid vil efter Sandsynlighed Arvestatholderen blive fremkaldet, for at aflægge Regnskab for sine Embeders Førelse, man kan let i Forveien indsee Hensigten af dette Skridt. Efter fransk Beretning, er i Holland, i de sidste 4 Uger faldet i Franskmændenes Hænder 3 til 4000 Kanoner. I Delft fandt de et betydeligt Arsenal med et uhyre Forraad af Artillerie og Munition samt et Proviantmagazin. J Dortrecht, 650 Kanoner, Mørsere og Haubitzer, over 40,000 Flinter, med Munition og Proviantsyrraad for 30,000 Mand. J Nyeterdam, Admiralitetets fyldte Magaziner, det skiønne Verfter og adskillige i Bygning staaende Skibe. J Haag, et blandt de beste Kanonstøberier og i Havnen henimod 150 rigladte Skibe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-02-25
Alle Kirkekostbarheder, som man fra Dømeapitler, Kostere og Abbedier i Belgien er bortflygtede med til Holland, hvor man troede at være i Sikkerhed, falder nu og i Franskmændenes Hænder. de franske Gener raler lader derfor i alle hollandske Steder skee nøie Eftersøgelse, og have alt i Amsterdam, Rotterdam og Dort recht ladet borttage deels betydelige Pengesummer, deels Kirkesølv, af Kalke, Røgelsekar, Reledpier &c. ovenmeldte Stiftelser tilhørende. Af et Brev fra Amsterdam til et udenlandsk Handelshuus, hedder det: At da de Franske har erklæret Holland som fri og uafhængig, samt lovet dem Sikkerhed paa Person og Formue, haaber de ved Foraarets Jndtrædelse at Handels forretningerne skal komme i deres forrrige Gang, da deres nye Øvrighed anvender alle muelige Midler derpaa.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-02-25
Engeland. Efter Passagerers Udsagn som ere komne fra Engeland var det Kongelig Pallads Hampton Court bestemt for den Arvestatholderske Famile. Hertugen af Yorch kom til Harwich, og ledsagede derfra den Arvestatholderske Familie over Colchester til London, hvor de kiærligst bleve imodtagen af det Kongelige Huus og spiste følgende Dag hos Dronningen. Den Engelske Flode under Lord Howe 36 Linieskibe stærk og den Brester Flode 35 Linnieskibe skal være i Søen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-02-25
J begge Parlamenthusene har Oppositionspartierne foredraget, at Ministerio skulle erklære sig, om det ville træde i Underhandling med den Franske Regiering, men dette blev ved overlegen Stemmeflerhed forkastet. Ministeren Pitt har derpaa foruden de allerede bevilgede 100,000 Matroser, endnu foreslaaet 20,000 til Tienesten. Der skal herske saa stor en Kornmangel, at man med første venter betydelige Jndførselspræmier, ansat.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-02-25
Polen. Kongen, som nok kommer til at ende sine Dage med en Pensions Nydelse, har i et af sine sidste Breve til Keiserinden af Rusland, bedet om et Tilflugtssted i hendes Stater, for der i Rolighed at kunne ende sit uroelighedsfulde Liv. Jblant andet heder det i hans Skrivelse: Det Polske Rige existerer ikke meere, der er ingen Polsk Armee, ingen frie Regiering, intet mere for Haanden som characteriserer en selvstændig Staat. Den polske Armee er gaaet over til de 3de Magter eller blevet fangen; blot fra den russiske Lei blev 15000 Polakker bortførte til det inderste af Rusland. Seierherrerne hersker uindskrænket i det erobrede Land, Litthauen er en rusisk Provinds og Sydpreussen indtil Weixelen er under Preusisk Regering. Allesteder hvor Russerne staae, bliver de Fraværendes Godser seqvestrerede. Lad mig derfor frievillig nedlægge en Krone, som overvælder mig med saa mange Viderværdigheder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-02-25
Tyrkiet. Efterretning om Polens Nederlag og Warschaus Jndtagelse har gjort et stort Jndtryk paa vort Ministerio. Der blev i den Anledning holdt adskillige Raadsforsamlinger som Storherren selv bevaanede. Den russiske Ambassadeur havde adskillige Conferencer med Reis Effendi, hvori han henvendte Talen paa Polen, og gav at forstaae, at Keiserinden af Rusland smigrede sig med at Porten vilde vedblive Neutraliteten. Reis Effendi svarede: at Storherren ønskede inderlig at blive neutral, men han haabede og, at man igjen gav Polen dens Frihed og politiske Forfatning, og at den russiske Ambassadeur maatte give sit Hof dette tilkiende, som og Dagen derpaa affærdigede en Courier til Petersborg. Ligeledes blev og af den preussiske Minister efter en Conference, afsendt en Courier til Berlin.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-02-25
Adskilligt. Følgende Anecdote giver de Pariser Selskaber Stof til Samtaler. J den sidste stærke Frosvilde en herværende Urtekræmmer kiøbe en Favn Træe. Bonden ansatte det til 200 Livres (forhen kostede det kun 50 til 60 Livres) Urtekræmmeren besværede sig over den høie Priis, men Bonden vilde ikke give efter. Endelig kom de overeens og han gav 200 Livres. Da Bonden kom hiem med Brændet forlangte han et Glas Brændevin, og noget efter endnu et, som og blev givet ham. Da det kom til Betaling, gav Urtekræmmeren ham, isteden for 200 Livres kun 250, Bonden fordrede de 50 Livres, men Urtekræmmeren svarede ham, at disse gik af for Brændevinet, da hver Glas kostede 25 Livres. Denne klagede meget over BrendevinetsDyrhed, Jeg har ligesaa vel Ret, sagde Urtekræmmeren til at sætte mit Brendevin i en forholdsmæssig dyr Priis som du dit Brænde." De gik begge til en Fredsdommer for at faae Striden afgjort, men denne gav Urtekræmmeren Ret og Bonden maatte betale ham 25 Livres for hver Glas Brændeviin. Prindsen af Salm=Salm og von Hohenlohe tilligemed en af Grev Clairfaits Adjutanter ere sendte som Fanger til Paris. De skal have budet en dansk og en amerikansk Skipper betydelige Summer for at oversætte dem til Engeland, men skal begge have svaret, at da deres Stater ikke vare i Krig med Frankrig, saa kunne de ikke handle imod Frankrigs Jntresse. Folkerepræsentanterne ved Nord= og Sambrearmeerne, vil skrive til de Danske og americanske Gesantere og tilmelde dem den Franske Republiks Taknemmelighed derfor.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-02-25
Den Preusiske Generalmajor von Goltz, er efter en meget kort Sygdom, død i Basel, og er der begravet med alle militaire Honeurs. Der skal i Berlin paa Efterretningen om hans Sygdom, være truffen saadanne Forholdsregler, at der i Fredsunderhandlingerne, i Tilfælde af hans Dødsfald, ikke kunde skee nogen Standsning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-02-25
En Grev Harras fra Wien, som ved Valenciennes faldt i fransk Fangenskab, er for kort siden ankommen dertil. Han har ongesær havt 8 Kreutzer daglig at leve af Kort for hans Fangenskab havde han været anbetroet en Transport franske Krigsfanger, af hvilke han havde faaet et Beviis for fortrinlig god Forflegning, hvilket anbefalende Beviis han nu fik Leilighed til at sende Velfærdsudskuddet, som derfore gav ham sin Friehed og Pas at reise til sit Fædreland paa. Han irrede hielpeløs omkring i 8te Dage i Paris, og traf endelig en Ubekiendt paa et Kaffehuus, som viste sig saa Ædelmodig at forstrække ham 100 Daler, med Betingelse at udbetale dem igien til hans Veninde i Wien. Den taknemmelige Greve vil nu give hende 1000 Gulden for de 100 Daler, men har endnu ei kundet opspørge hende. De fangne Officerer som ikke forstaaer noget Haandarbeide skal leve meget kummerlig, de Gemene derimod, som forstaaer Agerdyrkning, lever meget got.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-02-25
Bekiendtgiørelser. Fra Maren Jensdatter ved Aaen No. 72 er Natten imellem Søndag og Mandag bortstiaalen en KramlærredsPræstepibekrave, som var udhængt i Gaarden til Blegning, hvorved var en breed Ligning og deri 2de Snørehuller i skulle denne Pibekrave blive nogen faldbuden, da bedes de at vise mig den Godhed og anholde den, hvorfore jeg med Fornøielse betaler en billig Douceur, om forlanges. billig Priis at bekomme hos Kiøbmand P. F. Fischer i Randers. Efter det Høi Kongelige Rentekammers Ordre, er mig paalagt: " Ei at fornye nogen Lodseddel til nogen af Klasserne, uden at den gamle Lodseddel tilbageleveres, Hvilket bekiendtgiøres til Vedkommendes Efterretning af Collecteur. Skanderborg den 19de Februari 1795. Kynde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-02-25
Den paa Holbechgaard til den 11te Martii beramme de Auction, over der værende Hollænderie Kiør, er udsadt til næste 4de April. Holbechgaard den 23de Febr. Ammitsbøll.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-02-25
Herved har jeg den Ære at bekiendtgiøre, at Catalogi over de Løsøre og Effecter jeg Capitain Styrup til Søeholt, agter, formedelst Forandring af Boepæl, at bortsælge førstkommende 10 Martii, paa bemeldte Søeholt, findes hos Hr. Postmester Holm i Aarhuus, Hr. Peder Abel i Randers, og Hr. Søren Juul i Greenaae og Hr. Niels Kolding i Ebbeltoft. Søeholt den 21de Febr. 1795. Styrup.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-02-25
Paa Aarhuus Rectorats Gods under Caløe Amt, Agri Bye, er Gaardmand Niels Hogs Hustrue, Maren Hansdater Høeg, sammesteds ved Døden afgangen den 9de Januarii d. A. Paa 30te Dagen, den 7de Februarii blev Stervboen, som tildeels var forseglet, aabnet, registeret og vurderet i eendeel af Arvingernes Nærværelse. Men da ogsaa en Deel Arvinger udebleve, hvis Opholds stæder ikke vides, saa indkaldes disse tilligemed alle Vedkommende herved 3de gange i Rad at møde, selv eller ved Befuldmægtigede, paa Stervboegaarden hos Niels Høe, i Agrie, til 6te Uges Dagen den 21de Martii, eller i seeneste til 12te Uges Dagen den 2den Mai, da dette ringe Skifte, hvor lidet eller intet bliver at Arve, formodes sluttet. Agrie den 13de Febr. 1795. T. N. Mellerup. formaaet Skifteforvalter. Formedelst Forandring af Boepæl, bliver Ans Kroe ved offentlig Auction den 31te Martii førstkommende om Formid Kl. 11 Slet udi Randers, enten i Hr. Kiøbmand Wellings Huus eller det Sted, han dertil anviser, stillet til Forpagtning paa visse Aar, eller til Fæste paa Livstid efter Omstændighederne, at tiltrædes til 1ste Maji næstkommende. Bemeldte Ans Kroe er beliggende paa Landeveien imellem Viborg, Aarhuus og Schanderborg Kiøbsteder.