JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1834-11-12
Under Vort Kongelige Seigl. Laden 12 fra (L. S.) Efter Hans Kongelige Majestæts allernaadigste Befaling. Stemann. nien, Ørsted. Lassen. Lange. Hansen. Bentsen. me. Wilse. Bevilling for Silke-, Ulden- og Lærredskræmmer Heiman Manheimer og Amsel Jacob Meyer, der har Tilladelse til at fore Navnet Alfred Jacob Meyer af Kiøbenhavn til, ved Proclama i Aviserne, at indkalde deres Creditorer. indkaldes herved, sub poena præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel alle og enhver, som maatte formene sig hos os, der under mit Man heimers Navn har drevet en nu ophævet Fælledshandel, at have noget at fordre til saadant deres havende Krav for Cancellieraad og Procurator Del banko, boende i Kronprindsessegaden No. 391, at anmelde og beviisliggiøre hvorhos jeg Meyer bekiendtgiør, at det ved allernaadigst Bevilling af 7de f. at er bleven mig tilladt at føre Navnet Alfred Jacob Meyer istedet for Amsel Jacob Meyer. Kiøbenhavn, den 6te November 1834. A. J. Meyer. H. Manheimer.
Berlingske Tidende, 1834-11-12
Ved Proclama, der Dags Dato er læst i den Kongelige Landsoverret samt Hof- og Stadsret, er med tolv Ugers Varsel indkaldte Alle og Enhver, der formene sig at have noget at fordre efter min afdøde Fader Andreas Hartvig Køhler, Høker og Kornhandler her i Staden, dermed at fremkomme og deres formeentlige Krav at anmelde og beviisliggjøre for min beskikkede Cura ter, Commissionair Lauriz Jensen Bohnum, boende her i Krystalgaden No. 55, inden den foreskrevne Tids Forløb, da efter den Tid ingen Fordringer antages, som herved endvidere bekiendtgiøres. Kiøbenhavn, den 10de November 1834. Som Curator Fredericha Jacobine Elisabeth Kohler. J. Bohnum.
Berlingske Tidende, 1834-11-12
Ved Proclama, der læses inden vedkommende Retter, ere Creditoreene i Boghandler Niels Andersen Mollerups til Skifteretten heri Byen opgivne Boe, indkaldte med 12 Ugers Varsel og under Tab af deres Fordringer, tilat anmelde og bevise samme for Skifteretten heri Byen; hvilket herved bekiendtgiøres Helsingøer i Skifteretten, den 8de Novbr. 1834. Stenfeldt. Orik.
Berlingske Tidende, 1834-11-12
ed Proclama, som er læst ved Underretten og som vil blive læst ved Overretten, ere Creditorerne i Stervboet efter afgangne Forpagter Andreas Borgen af Frederiksværk, med 12 Ugers Varsel indkaldte, til for undertegnede Skifteforvalter i Boet at anmelde og beviisliggjøre deres havende Krav; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. S. C. F. Hjort. Frederiksværk, den 29de October 1834.
Berlingske Tidende, 1834-11-12
Ved Proclama af Dags Dato, som snarest mueligt vil blive læst inden ved ommende Over- og Underret, ere Creditorernerne i Boet efter den her i Slagen afdøde Fisker og Skipper Jens Simonsen og efterlevende Huustro Maren Sophie Jensdattter, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til at anmelde gitimere deres Fordringer for undertegnede Skifteforvalter. Hvilket herved Yderligere bekiendtgiøres. Skagens Byefogedcontoir, den 28de October 1834. v. Bergen.
Berlingske Tidende, 1834-11-12
Ved Proclama af Dags Dato ere Alle og Enhver, som formene at have Noget at fordre i Stervboet efter Pigen Anne Kirstine Pedersdatter af bissing, indkaldte med 12 Ugers Varsel, for at anmelde og beviisliggjøre deres havende Krav inden bemeldte Tids Forløb. Ligeledes ere den Afdødes Arvinger indkaldte med Aar og Dags Varsel, for at legitimere deres Arveret og iagttage det Fornødne under Skiftebehandlingen. – Dette bliver herved end dere bekiendtgjort, med Tilføiende, at Samlinger afholdes her paa Contoiret : 3de December d. A. og 23de Januar n. A., hver Dags Formiddag Kl. 10 Nørhald, Støvring og Galthen Herreders Contoir paa Dronningborg Møn ved Randers, den 31te October 1834. Wesenberg.
Berlingske Tidende, 1834-11-12
Ved Proclama, som bliver læst for vedkommende Under- og Overret, at Creditorerne i Stervboet efter Laurs Sørensen Jeppe, Gaardmand Essig, Feldballe Sogn, Sønder Herred, Randers Amt, indkaldte med 12 Uger Varsel, til for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres havende Fordringer. Hvilket herved endvidere tilkiendegives. Sønder og Mols Herreders Contoir i Ebeltoft, den 2den November 1834, Stephensen.
Berlingske Tidende, 1834-11-12
Ved Proclama, som Dags Dato er læst i den Kongelige Lands Overret sam Hof= og Stadsret, ere Alle og Enhver, som maatte have Noget at forde i Boet efter afgangne Geheime-Conferentsraadinde Christiane Malling, for Beck, og tidligere afdøde Mand Geheime-Statsminister Ove Malling, indtage med 12 Ugers Varsel til for en af Undertegnede at anmelde og beviisliggig deres formeentlige Krav inden fornævnte Tids Forløb; hvilket herved endviden bekiendtgiøres. Kiøbenhavn, den 3die November 1834. P. Malling, C. Malling, Professor, Justitsraad, Nørregade No. 31. Ny Vestergade No. 215. aa Grund af allernaadigst Bevilling af 10de dennes, der vil blive læst vi Horsens Byeting og ved den Kongelige Landsoverret i Wiborg, indkalde herved med Aar og Dags Varsel, sub poena præclusi & perpetui silent, alle og enhver, der maatte have noget at fordre i Boet efter den her i Bre afdøde Frue Kammerherinde Sophie Charlotte von Lillienskjold, forHeltzen, og hendes tidligere afgangne Ægtefælle Kammerherre og hvid Ridde Hans Gustav von Lillienskjold til for undertegnede Skifteret at anmelde af beviisliggjøre deres formeentlige Krav. Skifteretten i Horsens, den 27de October 1834. Ræder.
Berlingske Tidende, 1834-11-12
Tredie og sidste Bekiendtgiørelse. Da Matros Andreas Hansen Pedersen af Ærøeskiøbing den 2den Aad. A. i London og hans Enke, Handelskonen Anna Maria Pedersen i Ageskiøbing den 18de dennes her i Byen ved Døden er afgaaet, og Boets Regulering giør et Proclams Udstedelse fornøden, saa indkaldes alle, som formen sig at have Fordringer og Tiltale til bemeldte afdøde Ægtefolk Andreas Hansen Pedersen og Anna Maria Pedersen og deres Boe, eller som besid haandfaaet Pant, deres Boe tilhørende, ved Straf af Udelukkelse og Pante dobbelte Værdie, forinden 12 Uger, fra den sidste Bekiendtgiørelse at regne, ve Professionsprotocollen i Actnariatet i Ærøeskiøbing at anmelde deres Fordring og Panter, at fremlægge de ihænde har ende Documenter, at indlevere bekræftede Gienvarter deraf og at beskikke den fornødne Procuratur til Acterne. Ærøeskjøbing under Stads- og Landrettens allerhøist forordnede Segl, den 23de October 1834. (L. S.) Carstens, Da Kiøbmand Salomon Simonsen af Sæbye under 17de dennes har er givet sit Boe til Skifterettens Behandling, saa ere Creditorerne i det Opbudsboe, ved Proclama af Dags Dato, der bliver læst i vedkommende Retter, indkaldte med 12 Ugers Varsel til, under Fortabelse af deres Fordring, for mig, som Skifteforvalter, at anmelde og beviisliggjøre samme; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Bye- og Herredsfogedcontoiret i Sæbye, den 22de October 1834. Heiberg.
Berlingske Tidende, 1834-11-12
Ved Proclama, som bliver læst i den Kongelige Landsoven, 651 – 1834 & 35. ret samt Hof- og Stadsret, ere alle De, som maatte have Noget at fordre i afg. Muursvend Ditlew Arenz og forhen afdøde Hustru Johanne Margrethe Ahrenz, fød Rønne, deres fælleds Boe, indkaldte med 12 Ugers Varsel til her i Skifte=Commissionen at anmelde og beviisliggiøre saa dant Krav. Ved samme Proclama ere begge de Afdødes Arvinger med lovlig Varsel indkaldte til at legitimere deres Arveret og iagttage deres Tarv under Boets Behandling; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Den Kongelige Landsoverrets- samt Hof- og Stadsrets Skifte-Commission i Kiøbenhavn, den 1ste November 1834. Mourier. V. Jacobsen. ed 12 Ugers Varsel indkaldes samtlige Creditorer i Boet efter her i Bye) afdøde Handelsbetient Rasmus Rasmussen Ørting til, inden fornævnt Tid, at fremkomne med og legitimere deres Krav for undertegnede Skiftere, i Overeensstemmelse med Placaten 20de October 1792. Samlinger afholdes i Boet: Mandagen den 24de November og 22de December førstkommende, hver Dags Formiddag Kl. 10, paa Randers Raadstue, Randers Skifteret, den 3die November 1834. S. Poulsen. A. L. Reiersen.
Berlingske Tidende, 1834-11-12
Creditorerne i Boet efter den, under 20de f. M., ved Døden afgangne Fæstegaardmand Lars Andersen og efterlevende Hustrue Karen Christens datter i Jyderup Sogn, under Aggersvolds Skiftejurisdiction, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til for mig, som Skifteforvalter, at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer. Aggersvold pr. Holbek, den 1ste November 1834. Paulsen. Alle og Enhver, som i navnlige Maader maatte have Noget at fordre i af døde Christiane Friderikke Nielsen, født Høyer, af Bastlandsgaarden, Ørum Sogn, Randers Amt, under Stamhuset Benzon, og hendes efterlevende Mand, Gaardfæster Søren Nielsen, deres fælleds Boe, indkaldes herved, over eensstemmende med Placaten af 26de October 1792, med 12 Ugers Varsel, i at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer for undertegnede committeredSkifteforvalter i Boet. Samling i dette Boe afholdes paa Stamhuset Benzons Skriverstue i Voldby pr. Grenaa, den 17de November d. A., Formiddag Kl. 10. Voldyb, den 14de October 1834. Laurberg.
Berlingske Tidende, 1834-11-12
Ved Proclama, som læses i den Kongelige Landsoverret i Wiborg og vi2 Andst og Slaugs Herreders=Ret, ere Creditorerne i Stervboet efter Pede Sørensen i Store-Andst indkaldte med 12 Ugers Varsel til at anmelde og i viisliggjøre deres Fordringer for undertegnede Skifteforvalter. Hvilket herved en videre bekiendtgiøres. Herredscontoiret i Colding, den 28de October 1834. Oxenbøll.
Berlingske Tidende, 1834-11-12
Alle og Enhver, som maatte have noget at fordre i Stervboet efter afded Fæstegaardmand Hans Hansen Kamper og Hustrue Zidsel Jensdatter af Grønnegade, samt efter Dorthe Nielsdatter, Enke efter forud afgang Fæstegaardmand Jens Jensen af Herritzler, under Bremersvold Gods, blive herved indkaldte med 12 Ugers Varsel, til for undertegnede committerede Skift forvalter at anmelde og legitimere deres havende Fordringer. Bremersvold, den 24de October 1834. A. Gravesen.
Berlingske Tidende, 1834-11-13
No. 271. Aar 1834. var den 13de November. Torsdagen. med de Kongelige Den til Forsendelse. privilegerede Brevposter.
Berlingske Tidende, 1834-11-13
Avertissements-Tidende. Berlingske poliske og Udgivet, trykt og forlagt ved Brødrene Berling; redigeret af Archiater Schönberg.
Berlingske Tidende, 1834-11-13
Udenlandske Efterretninger. England.
Berlingske Tidende, 1834-11-13
London, den 4de November. Uden nogen videre Jndledning meddeler Courier, følgende Artikkel: Hr. Littleton (StatsSecretair for Jrland) bliver for Øjeblikket æret i en høj Grad. O'Connel og Marquis Londonderry gjøre ham nemlig til Gjenstand for deres Angreb. Dette beviser i det mindste, at han ikke holder med nogen af de tvende Agitatorer, og vi kunne ikke udgrunde nogen bedre Anbefaling for ham til alle Jrlands fredelskende Jndbyggere, end netop den, at han bliver forfulgt af hine tvende. Han vil sikkerlig ikke slutte sig til Orangisterne, for at undertrykke Catholikerne, og ligesaalidet til Catholikerne, for at undertrykke den protestantiske Kirke; men i Ministeriets Aand, hvis Medlem han er, vil han stræbe at holde begge Partier indenfor Maadeholdenhedens Grændser.
Berlingske Tidende, 1834-11-13
Jfølge the Portsmouth Heralds- Beretning, skal Admiralitetet have den Plan for, at anvende en ny Methode, til at sætte Dampskibene i Bevægelse paa, nemlig med Qvægsølv, istedetfor den hidindtil anvendte Maade.
Berlingske Tidende, 1834-11-13
(Over Hamborg, den 7de Novbr.) – De engelske Blade, indeholde kun ubetydelige indenlandske Efterretninger, og de fleste af disse angaae Festiviteter og Gilder. En senere Beretning om Gildet i Glasgow tilføjer, at Gjæsterne først gik fra hinanden Kl. 1 om Morgenen. Grev Durham holdt blandt andre Taler ogsaa en til Bedste for den frie Handel, man kunde ikke rigtig forstaae ham meer, især da Gjæsterne begyndte at blive meget muntre. Dette Maaltid ansees for saare betydningsfuldt, da Grev Durham derved paa en vis Maade har stillet sig i Spidsen for de maadeholdne Radicale. Et ham tilbudt Maaltid i Belfort har han ikke modtaget, men vilde derimod bivaane et andet, der den 10de f. M. skulde finde Sted i Newcastle-upon-Tyne. Ligeledes have de Conservative i Aberdeen givet Grevskabets Parlamentslem der, Capitain Gordon, en stor Diner, som 700 Personer bivaanede, og hvor ivrige Taler bleve holdte i Toriernes Aand. Dronningens Skaal, blev drukket med overordentlig Enthusiasme, saavelsom GrevAberdeens. – J Hillsborough i Grevskabet Downshire, have de irske Protestanter holdt en Forsamling; de Tilstedeværendes Antal angives forskjelligt, snart til 30,000, snart til 80,000. En stor Deel af den prangistiske Adel var tilstede. Grev Roden allene havde ført 15,000 Landmænd med sig Der blev holdt heftige Taler mod Ministrene. Geheimeraadet i London holdt den 1ste November atter et Møde, for at undersøge Parlamentsbranden. Hr. Cooper skal have faaet et nyt og betænkeligt Trudselsbrev, og en Jndvaaner i Dudley, Hr. Johns, har udsagt, at han ligeledes havde hørt Branden omtales hiin Aften. Lord Melbourne lægger iøvrigt ikke stor Vægt paa Trudselsbrevene, da Regjeringen er vant til, jevnligen at faae slige. Ruinerne blive nu ganske nedrevne; men det kongelige Gallerie og Lordernes Bibliotheks Værelse blive udbedrede. Paa Adolphs-Theatret har man alt forestilt Parlamentets Brand.
Berlingske Tidende, 1834-11-13
Tydskland. Den schwabische Mercur skriver fra Storhertugdømmet Hessen under 27de October. Den i Forgaars skeete Opløsning af Landstænderne i Storhertugdømmet, hvor Efterretningen herom udbredte sig med Lynets Hastighed, har gjort et meget ubehageligt Jndtryk. Altsaa atter en unyttig Landdag, der har kostet de Skattepligtige i det mindste 60,000 Gylden. Men som man seer af Sagens hele Gang, kan Skylden paa ingen Maade tilregnes Regjeringen; thi i det Kammeret, med 20 Stemmer mod 14 besluttede, ikke at kalde den Tilforordnede Hr. Ga gern til Orden, tilegnede den sig selv hans Udtryk. Opløsningsacten forkyndte rigtignok, at der ufortøvet skulde skrides til nye Valg; men Forarbeiderne til samme medtage altid flere Maaneder; man kan derfor ogsaa forudsee, at Begyndelsen neppe kan skee førend mod Slutningen af førstkommende Januar. Giessen, den 28de October. - Forbittrelsen over den uværdige Maade, hvorpaa en Deel af Landstænderne, med Hr. v. Gagern i Spidsen, fremkaldte Landdagens Opløsning, er her almindelig og udtaler sig højt paa alle offentlige Steder. Fleertallet af de herværende Jndvaanere erklærede aabenhiertigt, at det ikke vilde trænge paa et tredie Valg for denne Finantsperiode, hvori Stænderne have kostet Landet næsten 200,000 Gylden (ethvert Valg koster allene 10,000 Gylden), uden at de paa nogensomhelst Maade havde fremmet Folkets Jnteresser. De plumpe og ugrundede Udfald, som hørtes i Kammeret mod det herværende Universitet, uden at en eneste Stemme havde modsagt dem, og hvilke kunne betydeligt skade Høiskolens Frequents og saaledes vor Stads Jnteresser, have desuden her frembragt et særdeles ugunstigt Jndtryk. De her allerede Dagen efter Kammerets Opløsning circulerende Breve, der vilde tilskrive Opløsningen ganske andre Aarsager end de sande og bekjendte, ere, som man af det foregaaende kan slutte sig til, optagne med Foragt.
Berlingske Tidende, 1834-11-13
Polen. Warschau, den 31te October. J Staden Jsbiza i Krasnostamer-District, udbrød om Natten fra den 12te til den 13de dennes paa to forskjellige Steder Jld. Kun den hurtige Hjelp, der ved Øvrighedspersonen Hr. Rowatsch's ivrige Bestræbelser, saa hastigt ydedes, kan man takke for, at hele Byen ikke forvandledes til en Askehob, hvad der meget var at befrygte ved Jldens hurtige Fremskridt og Stadens Bygningsmaade; ti Huse bleve imidlertid et Rov for Flammerne.
Berlingske Tidende, 1834-11-13
Nordamerica. (Slutningen af Septbr.) Partie-Aanden her er for Øjeblikket heftigere, end nogensinde før. Banken og General Jaction tjene Partierne til Feldraab, og Fjendelighederne antage en saadan Characteer, at man snarere maa betragte dem som en personlig Kamp., end som Forsvaret for et Princip. – Det lader til at være Bankens Hensigt, strax ved Congressens næste Møde, at forlange sit Privilegium fornyet. – J Boston er en anseet Kjøbmand William Thur ton, blevet fængslet, som mistænkt for at have deeltaget i Ursuliner-Klosterets Ødelæggelse. – Den 16de September forefaldt en Begivenhed i Richmond, i Virginien, der vel fortjente at efterlignes paa flere Steder: 3 – 400 unge Menneskeer brøde, nemlig med Nattevagten ind i Stadens Spillehuse, og sloge Bordene o. s. v. sønder. De af denne vanærende TidsfordrivsRedskaber, der ei bleve sønderslagne, lod Stadens Mayor slæbes sammen i een Hob og opbrændes. The Compler, bemærker; Siden den republicanske Flaades glimrende Sejre i sidste Krig, har ingen Begivenhed opvakt en saa almindelig og begeistret Glæde i Richmand, som denne Yttring af en Folkeaand, der hader det virkeligt Slette. Mehemed Ali.
Berlingske Tidende, 1834-11-13
Jndenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1834-11-13
Kjøbenhavn, den 13de November. Det Kongelige Theater. J Aften opføres: Sprog læreren, Skuespil; og Jacob v. Thyboe, Comedie. Morgen: Klerkevænget, Syngestykke i tre Acter af C. Planard, med Musik af Herold, oversat af Hr. Skuespiller Overskou Dandsen componeret af Hr. Dandse-Directeur Bournonville.
Berlingske Tidende, 1834-11-13
Kjøbenhavn, den 13de November. Af de med Dagsposten i Morges Kl. 6 ankomne Tidender meddele vi følgende Nyheder:
Berlingske Tidende, 1834-11-13
Fra Altona skrives under 9de dennes: "J Forgaard ankom D. D. Durchlauchtigheder, Hertugen og Hertuginden af Anhalt-Bernburg til Hamborg og stege af i Værtshuuset: den gamle Stad London.
Berlingske Tidende, 1834-11-13
J en Skrivelse i "Times fra Constantinopel af 7de f. M. meldes at Sultanen var vendt tilbage fra Øen Chalkis, hvor han havde taget Flaadens Ovelser i Øiesyn, til Stavroe. Her var det, hvor Sultanen, da han vilde bestige Dampskibet tabe sin Sabel, som man ikke fandt igjen, og hvor da det Optrin fandt Sted, som vi allerede i denne Tidende No. 259 have omtalt.
Berlingske Tidende, 1834-11-13
Neue Zeitung, af 10de November begynder med halv fjerde blanke Spalter, uden at angive Grunden til denne Desicit, og har derpaa en Artikkel fra Franksort af 5te November, hvori meldes, at flere Fængslinger af denne Stads Jndvaanere atter have fundet Sted; blandt Andre nævnes en Læge, Dr. Bunsen, hvis tvende Brødre, formedelst politiske Forhold udvandrede til America; en Slagterenke, ved Navn Rieger- og tvende Borgersønner herfra, der allerede tidligere have været beskyldte for politiske Forseelser. Disse Arrestationer skulle være foranledigede ved Fastholdelsen af en Emissair fra de politiske Flygtninge i Svejz. Jmidlertid har man endnu ikke faaet noget Resultat at vide.
Berlingske Tidende, 1834-11-13
J London har Efterretningen om et Sørøverie, forøvet paa et fra Maranhav til Liverpool ankommet Skib: James og Thomas, gjort stort Jndtryk. Røverskibets frygtelige Udrustning gjør at man almindeligviis befrygter, at det er bestemt til Krydsning mod de med Sølv fra Merico lastede engelske Paketskibe, Capt. Person beretter, at han den 22de forrige Maaned blev beskudt og besat af nævnte Pirat-Skonnert, der var fuld af Skyts og Mandskab (116 Mand), og at den havde røvet ham største Deelen af hans Levnetsmidler. Dette skete i 24 38 N. Br. 500 V. L., og Røveren sagde selv, at han var paa et Krydstog mod Tampico.
Berlingske Tidende, 1834-11-13
J Mødet af de Tilforordnedes Kammer i Lissabon af 13de October tog Marskal Saldanha sit, den 3die gjorte Forslag om Nationalgarden tilbage, og foredrog i dets Sted følgende Proposition: 1) Jeg forlanger, at Regjeringen erholder Fuldmagt til, at tage de nødvendige Forholdsregler, forat Nationalgarden kun kommer til at bestaae af saadanne Borgere, hvis Hengivenhed for Dronningens Sag ikke kan betvivles; 2) At de Borgere, som ikke have en Jndtægt af 100,000 Reis, men som have tjent i de mobile eller Reserve Bataillonerne, kunne optages deri. Tribune er for 104de Gang lagt under Beslag; som man siger for en literair Afhandlings Skyld. Man har troet, at Hr. Maurer, det forrige Regentskabsmedlem i Grækenland, hvis Functioner som bajersk Statstjener kun vare suspendeerte, nu igjen vilde indtage sin Lærestol München for Statsretten; imidlertid fortæller man, at han har i Sinde at søge om sin Afskeed fra det offentlige Professorat.
Berlingske Tidende, 1834-11-13
J Bremen ere Cholera-Symptomerne aldeles forsvundne. Denne Evideme har overalt været af en saare mild Natur her, af 50,000 Sjæle have 298 Personer været angrebne, og 148 ere døde.
Berlingske Tidende, 1834-11-13
Courier frangis, yttrer sig paa følgende Maade om den franske ministerielle Crisis: "J Forgaars Morges syntes man, at være blevet enig med Marschal Mortier, Hertugen af Treviso. Marschallen havde nemlig besluttet sig til at overtage Præsidiet i Conseillet, og at lade Herr Decaur bestyre Krigs-Departementet. Men samme Dags Aften indløb en anden Omstændighed, der tilintetgjorde alle hine Underhandlinger. Der var nemlig afsendt en Coureer til Marschal Soult, som opholder sig i Rismes, for at sparge ham, om han vilde overtage Conseillets Præsidium. Et beigende, men dog betinget Svar indtraf. Om disse betingelser nu bestode deri, at de Herrer Thiers og Guizot skulde træde ud, er vist, men vist er det, at disse Herrer have lydeligt erklæret, at de ville træde udaf Cabinettet, saasnart Marschallen atter blev optaget i samme.
Berlingske Tidende, 1834-11-13
Cabinettets Medlemmer have senere holdt mange Forsamlinger, uden at være komne til noget Resultat. Der synes meget mere at være Spørgsmaal om enhver enkelt Ministers Vedbliven eller Udtræden.
Berlingske Tidende, 1834-11-13
Pariser Journalen: Den sunde Menneske-Forstand, skal fra 15de December udkomme daglig og i Folio. Medarbejdere i den ere: de Hr. Cauchois Lemaire, Cormenin, Rødde, Bert, Chambolle o. fl.
Berlingske Tidende, 1834-11-13
Efter Lyoner Courier af 30te f. M. ere den 28de f.M. 38 politiske Fanger, som sadde i Fængslerne Perache og Roanne, satte i Frihed.
Berlingske Tidende, 1834-11-13
"Journal de Paris modsiger Temps Angivende, at der skulde findes hvide Cocarder blandt flere Regimenters Forraad.
Berlingske Tidende, 1834-11-13
De franske Marschallers Senior, Moncey, Hertug af Conegliano, Jnvalidernes Gouverneur, skal være død paa sit Landsæde. De tvende Poster, der ved dette Dødsfald ere blevne vacante, skulle, ifølge Kamrenes Ønske, blive ubesatte for det første. Marschalsposten, fordi Marschallernes Antal lidt efter lidt skal reduceres, og Gouvernementet over Jnvaliderne, fordi det er en Sinecure.
Berlingske Tidende, 1834-11-13
Efterretninger fra Madrid af 26de f. M. tale med tillidsfuldt Haab om, at Mina snart vil gjenoprette Roligheden i Spaniens nordlige Provindser. Man ventede endnu med hvert Øjeblik en Minister-Vexel.
Berlingske Tidende, 1834-11-13
Efter en temmelig nøjagtig Beregning, beløber Totalbeholdningen af den i Aar vundne Champagnerviin sig til 64,500 Stykker, hvert paa 220 Bouteiller; tilsammen altsaa 14,190,000 Bouteiller. Glasfabrikkerne i Frankerig formaae ej at levere dette Antal Flasker, da det med tre Millioner overstiger det Forraad, man har, Mina har under 26de forrige Maaned skrevet fra Cambo, at hans Sundhed var fuldkommen vendt tilbage, og han haabede endnu at bringe sine vildledte Landsmænd tilbage paa den rette Vej, og saaledes at opfylde sit Hverv. Fred og Forsoning. Ogsaa for flere Aar siden – bemærker et fransk Blad – vendte Mina tilbage over den samme Grændse, men som en Flygtning og i Dødsfare. Nu betræder han Navarra, omgiven af en Provindses Deputerede, og aftræder i den samme Vicekonges Palais, som havde sat en Priis paa hans Hoved. Dengang var han en Forræder, nu er han en Befrier. Omkring ham har Alt forandret sig.