JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-07-31
Aalborg, d. 26 Juli. J Løverdags Eftermiddag den 24de Juli, passerede Borgerbevæbningen under Hr. Stadshauptm. Kruuses Commando, og det borgerlige Jægerkorps under Hr. Capitain N. Wigelsens Commando, Revue, for Hs. Excellence Hr. Geheimeconferentsraad og Stiftbefalingsmand v. Moltke. Hver for sig udførte sine Manøvre med Nøiagtighed og Hurtighed, hvorved de erhværvede sig Hs. Excellences opmuntrende bifald.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-07-31
Aarhuus, d. 24 Juli. Natten imellem den 15de og 16de d. M. blev i Skovbye gjort et Mordbrænder-Forsøg, som dog, takket være Guds styrende Haand, mislykkedes. - Kl. 12, blev Smedens Kone, som tilfældigviis laae vaagen, vaer et Lysskiær paa Vinduet, som vendte ud mod Haugen. Hun og Manden foer ud i Haugen og saae en Lue paa Taget over deres Ovn. De vare hældige nok til i det stille Veir at faae Jlden slukket ved Vand, som de havde ved Haanden og sloge paa det lave Tag. - De troede først at Jlden mueligen var kommet fra Ovnen, da de Dagen forud havde bagt, men snart opdagede de en Træskoe med Gløder, som var sat paa en Lægte under Tagskiæget, hvorfra Jlden var opkommet. - Byens Beboere takke Gud for hans Beskiærmelse over den, og haabe og vente at den aarvaagne Øvrighed vil ved skarpe og alvorlige Forhør, see, om mueligt, at udfinde Gierningsmanden til denne onde og skrækkelige Daad, der ikke allene truede manges Eiendomme, men fleres Liv, der laae trygge i Søvnens Arme, under Taget af det afbrændte Huus, og som upaatvivleligt vare indebrændte, ifald Ondskaben havde naaet sin Hensigt. (Aarhuus Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-07-31
Ribe, d. 27 Juli. En saakaldet Musikdirecteur Køhler gav den 24de dennes paa Raadhuset i Ribe efter foregaaende Jndbydelse en Concert for Valdhorn og Violin, som formedelst sin yderst slette Beskaffenhed fortjener offentlig at berøres. Anmelderen vil forbigaae Personens yderst slette Ajustiment i Paaklædning, der, skjøndt stridende imod Velanstændigheden, der skyldes et indbuden Kjøbstædpublikum, ikke vedrører det egentlige Talent, men kun indskrænke sig til at omtale dette, som saa maadeligt, at en slig Person ingensteds burde tillades at opføre Concert og reent ud bedrage Tilhørerne for Entree Pengene, ei at tale om den Tortur ethvert musikalsk Øre maatte lide under Opførelsen. - Paa Valdhornet, der udgaves for Hovedinstrumentet, udførte han en af Fraentzels Qvartetter meget slet omsat og forandret, og hvori ingen af de accompagnerende Jnstrumenter havde mindre obligate Partier end Solospilleren. En Violin Concert blev udført saa maadelig baade i Henseende til Færdighed, Reengribning og Smag, at Spilleren neppe qvalificerede sig til at spille paa en Dandsebod. - Hans idelige Spytten efter en Tobaksskraae, den han beholdt i Munden endog under en saakaldet Bravour Aries Afsyngen, forøgede det Væmmelige i hele Foredraget. - Et ret vakkert Accompagnement, hvorved forskjellige af Byens Liebhavere og Musici assisterede ham, lod Tilhørerne taale dette usleSolospil noget længere end man ellers ville have kunne udholde; men Øret trættedes omsider og Taalmodigheden forgik næsten alle Tilhørerne, saa at den sidste Deel af Concerten saa at sige opførtes for tomme Vægge. - Det var at ønske at slige Personer hellere bleve hjemme end foretoge dem Reiser, der mere ligne Tiggerie end Frembydelse af den skjønneste sandselige Nydelse. - En behageligere Moeroe nød et talrigere Publikum Dagen efter ved at høre den unge Mademoiselle Ferrari ved en Concert traktere Harpen med Færdighed og Smag, hvorved saavel som ved hendes Beskedenhed hun udgjorde en aldeles Contrast imod hiin Eventyre. (Ribe Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-07-31
Viborg, d. 26 Juli. Baade i Torsdags og Fredags hørtes her stærke Tordenveir. Den første Dag slog Lynilden ned i Jngstrup Hede og tænd te, saa at man maatte ud for at slukke, at Jnden ikke skulle gribe om sig. Samme Dag skal og, efter Sigende, en Gaard være afbrændt ved Lynild i Hærup. J Fredags slog Lynet ned i Ha Skov og afbrændte Skovfogdens Udhuus. Baade i Lordags og Søndags har det og tordnet temmelig stærkt. - Paa enkelte Steder heromkring har man begyndt at høste Rug.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-07-31
Blandede Efterretninger. Stockholm, den 15 Juli. Atter iforgaarvare denne Hovedstads Jndbyggere Vidner til en Morder=Scene af en gyselig Natur. J et af de meest befolkede Qvarterer af Staden gik en Snedkersvend ind paa en Kroe, som holdtes af en Enke, og, da denne negtede ham Credit forden Fortæring, som han der vilde gjøre, slog han hende med en Øxe, saa at hun døde paa Stedet. Derpaa gik han ind i det næste Værelse, hvor hendes Fosterdatter opholdt sig, og slog hende paa samme Maade med Øxen, indtil han troede hende død, og havde formodentlig villet sætte sig i Besiddelse af hvad han kunde have taget med sig, da i det Samme den Allarm, som blev gjort af Andre, der boede i Huset, tvang ham til at springe ud gjennem Vinduet, hvorved han ogsaa undkom. Men lykkeligviis var, da Folket samlede sig omkring Huset, Fosterdatteren endnu ikke død, og kunde navnligen angive Gierningsmanden til denne Udaad, som hun personligen kjendte Politiet sattes derved istand til efterspore han og, som Mordet var begaaet om Aftenen Kl. 11, var han følgende Morgen Kl. 6. greben og sat, Arrest. Den nyligen i Berlin arresterede D. Friedrig Ludvig Jahn er en Søn af en Præst i Lan ved Lenzen. Allerede som Dreng holdt han helst til to gamle Folk i Landsbyen, der fortalte ham om Syvaarskrigen og Sølivet, og lærte han nogle Legemsfærdigheder. Han besøgte Skolen, Salzwedel, Halle og paa andre Universiteter, gjennemvandrede herpaa næsten hele Tydskland. Aaret 1809 blev han Lærer ved Gymnasiet i Berlin. Hans Bog: "Deutsches Volksthum", udkom og gjorde Opsigt. Han benyttede sig først af smaa Spadseregange til at vise tre, fire af sine Elever, der fulgte med ham, alle Slags Legemsfærdigheder til Øvelse. De søgte at efterligne ham, og allerede i Aaret 1810 steg Tallet af dem, der deeltoge i disse Vandringer, til 21, og man valgte nu især de meest afliggende Egne af Hasenheide, hvor man regelmæssigen forsamlede sig hver Onsdag og Løverdag Eftermiddag. Med Begyndelsen, af Sommeren 181, bleve Øvelserne offentlige. De fornødne Øvelsesedskaber og Maskiner bleve anskaffede og opstillede. Deeltagerne klædte sig eens, i korte Jakker og lange nedentil aabne Beenklæder af graat Lærred. Allerede i Sommeren, samme Aar var Elevernes Tal steget til 300 af alle Stænder, lige fra Weisenhuusdrengen indtil Fyrstesønnen. Hver Deeltager betalte aarligen 14 Grosken til at anskaffe hvad Anstalten behøvede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-07-31
Fra Øvelsespladsen var banlyst alt Slikkerie, Tobak og Brændeviin, for den Hungrige stod Brød og Salt i Beredskab; for den Tørstige reent Kildevand. J Aaret 1812 steeg Turnernes Tal til 500. Turnpladsen var nu udvidet og forsynet med nye Redskaber. De allerede Øvede bleve Begyndernes Lærere. Den ene vaagede over den anden, Jahn over Alle. Til Fægte- og Voltiger, øvelserne leiedes en Sahl i Byen. En Svømme skole dannede sig selv. Med Begyndelsen af Aaret 1813 gik Jahn til Breslau; han var den første Frivillige, endnu førend det almindelige Opraal skeete Ynglingerne fulgte den elskede Lærer. Jahn, er saaledes Stifteren af det i Tydskland nu saa yndede Turnvæsen, der i Grunden ikke er andet end den hos os allerede i en Snees Aar bekjendte Gumnastik. Men Forskjellen imellem denne her til Lands og i det Jahnske Turnvæsen, bestaaer deri, at den i Danmark er indskrænket til enkelte Kredse og enkelte Underviisningsanstalter, men i Tydskland derimod, efter Jahns Plan, bragtes i levende Forbindelse med Patriotismen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-07-31
Som det nu synes har Turnvæsenet været en Formumming, hvorunder en hemmelig Republicanisme skjulte sig. Tiden vil oplyse det Hele.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-07-31
Der paastaaes, at Jahn har anskaffet de hos ham fundne Dolke til følgende Øiemed, den ene bar han 1813, da han med sin modige Skare drog i Krig - den anden har han aabenbart ved Siden af sit Sværd, da han 1815 maatte gjøre en Embedsreise til Paris. Sand lever endnu, og Lægerne troe, at han, endskiønt han har en synlig Tæring, endnu kan leve 3 Maaneder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-07-31
Rhinske Blade berette, at der i Bonn er ankommen adskillige Officierer, en Politieagent og adskillige Genod armer fra Berlin og have arresteret to af Universitetets Professorer, Hr. Arndt og begge Brødrene Welker, og bemægtiget sig deres Papirer. J Elberfeld skal det samme have fundet Sted mod en Forfatter og i Køln mod en Justitsembedsmand. Man taler om adskillige Arrestationer, der endnu skulle finde Sted paa andre Steder. J det Nassauske skulle ogsaa Adskillige hæftes. O'Meare om St. Helena. (Fortsat; see forr. No.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-07-31
For de sidst omtalte 41 Personer leveres dagligen for den engelske Regjerings Regning, Kjød (af forskjelligt Slags) 77 Pd., Høns 5 Stykker, 66 Pd. Brød, 5 Pd. Smør, 2 Pd. Flesk, 2 Pægle Provenceolie, 4 Pd. Sukkercandis, 2 Pd. Caffe, 1/2 Pd. grøn Thee, 1/2 Pd. Bohe, 8 Pd. Voxlys, 1 1/2 Snese Æg, 5 Pd. Sukker, 1 Pd. Ost, 1 Qvart Viinædike, 5 Pd. Meel, 6 Pd. salt Kjød, 3 Centner Brændeved, 3 Bouteiller engelsk stærkt Øl, Haugerærter for 1 Pd. St. (10 Rbd.), Frugt for 10 Sh. (5 Rbd.), Confect for 2 1/2 S. (15 Mk.) Fremdeles leveres hver fjortende Dag 8 Ænder, 2 Kalkuner, 2 Gjæs, to Topper Sukker, af den bedste Riis en halv Sæk, 2 Stykker Skinke (hvert paa 14 Pd.), 45 Skjæpper Steenkul, Fisk tilsammen, efter Torveprisen, for 80 Sh. (40 Rbd.) Melk og Fløde for 98 Sh., Bordsmør, Salt, Sennep, Peber, Lampeolie, tilsammen i Gjennemsnit dagligen for 5 Rbd. Af Viin, for Herskabsbordet dagligen 1 Flaske Champagner, 6 Flasker Medde, 1 Flaske Graves, 1 Flaske Madera, 1 Flaske Capsviin; det ringere europæiske Tyende faaer dagligen hver en Flaske Teneriffa eller simpel Capsviin. Hvor rigelig der endefter forestaaende Opgivelse, synes at være sørget for Underholdet, saa var det dog, efter den Levemaade, som føres af de Franske, hvilke vel lade sig nøie med eet Maaltid dagligen, men hvis Gaffelfrokost ligeledes kan gielde for et complet Maaltid, umueligt at kunne komme ud dermed. Huushovmesteren besværede sig over, at Kjødet var af det sletteste Slags, og at han til en Consomme (Kraftsuppe, behøvede ikke mindre end 30 Pd. Kjød (!) o. s. v. Da nu den engelske Gouverneur erklærede, at den eengang fastsatte Naturallevering for Taflet ikke kunde forhøies, saa befalede Bonaparte, at hans Sølvkar skulde sælges som gammelt Sølv og at for de rede Penge, der kom ind derfor, det for Taflet endnu Fornødne skulde kjøbes. Extraprovisionen var nu af Huushovmesteren, fra Mai 1817 reguleret paa følgende Maade, og der blev dagligen endnu kjøbt: I Dusin Æg (6 Sh.) . . . 2 Rbd. 3 Mk. - s. 8 Pd. Smør...... 18 – 2 2 Pd. Voxlys 3 – 2 – 3 Stkr. Høns . . . . . 10 – . - 4 Pd. Candis Sukker. . . 6 - 2 - Topsukker. 2 1 - Ost ....... Haugeværter....... 2 Pd. Svine, og salt Kjød, Flesk 1 Pægel Provenceolie. 1 Pd. Riis og 1 Pd. MeelLumpensukker.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-07-31
1 Pægel Viinædike Trækpapir og Seglgarn. 4 Brød. ......... 3 Desuden ugentligen: 2 Kalkuner. - 1 Skinke. . . . . . 30 1 Stegegriis. 5 - 1 Flaske i Salt og Æddike, syltede Frugter til Sallat 5 3 Flasker saltede Oliver 11 – 4 136 Rbd. 2 Mk. 2 s. Desuden kjøbtes endnu, foruden det leverede Kjød ugentligen extra 3 til 6 Faar og fra 14 til 14 Dage, en Fedekalv.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-07-31
Uagtet Bonaparte sjeldent sidder længer end en halv Time til Bords, saa maa dog Taflet, saavel ved Frokosten som ved Middagspisningen, stedse være besat og betjent overeenstemmende med hans fordums Rang, og ligeledes maa alt det øvrige, som angaaer ham og hans nærmere Omgivelser, være indrettet. Ved Forbrugen af Voxlys maa ikke forglemmes, at paa St. Helena hele Aaret igjennem Solen allerede gaaer ned om Aftenen Kl. 6. Da det Vand, der bruges til Drik, hentes i Tønder fra Staden Jamestown, der ligger 1 Miil langt fra Bonapartes Bolig i Longwood, saa lader han bringe det til hans Bord nødverdige Vand ved en egen Opvarter i Flaskekurve, fra Staden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-07-31
Til det europæiske Tyende og for Bonapartes og hans Følges personlige Fornødenhed er maanedligen anviist, for Bonapartes, Grev Bertrands og Gener. Montholons, samt deres Gemalinders Klædning og andre Fornødenheder, ialt for 5 Personer og 7 Børn, 5000 Fr. (2167. Rbdlr); til Lønnen for det europæiske Tyende 2750 Fr. (1250 Rbdlr.); Tillæg til Taffelfornødenheder 338 Fr. (1417 Rbdlr.); til tilfældige Udgivter 650 Fr. (367 Rbdlr.). Enkelt regnes heraf, til Napoleons Toilette maanedligen 1000 Fr. (459 Rbdlr.); for Grev Bertrands Familie, bestaaende af Forældrene, 4 Børn og 7 Tjenestefolk, til Klæder, Vask &c. og smaae Udgivter 2000 Fr. (917 Rbdlr.), Tyendeløn 300 Pd. St. (3000 Rbdlr.). For General Montholons Huusholdning: Mand og Kone med 3 Børn og 6 Tjenestefolk, til Klæder og Vask maanedligen 2000 Fr. (917 Rbdlr.) og Tvendeløn 300 Pd. St. (3000 Rbdlr.). Enkelte faae Tjenestefolkene følgende Løn, den franske Tjener, som den østerrigske Gesandt Grev Sturmer ved sin Afreise overled Grev Bertrand, faaer, foruden fri Station, aarligen 80 Pd. St. (800 Rbdlr.) og hans Kone 50 Pd. St. (500 Rbdlr.) Da denne Kone ikke kunde give Die, maatte Fru Bertrand tage en engelsk Soldats Kone til Amme for hende, og tilstaae hende en Løn af 5 1/2 Pd. St. (55 Rbdlr.) maanedligen, foruden en Flaske engelsk stærkt Øl og en Flaske Viin dagligen. Af Grev Bertrands Tienestepiger faaer den ene aarligen 30 Pd. St. (300 Rbdlr.) og Kokkepigen 36 Pd. St. (3600 Rbdlr.). Hvor anseelig denne Løn end synes at være, saa koster det dog endnu Konst, at overtale Folk, selv for denne Priis at tage Tieneste i Longood. Deres første og vigtigste Jndvending er: "For den Priis skal jeg lade mig levende begrave." Dernæst giver den engelske Regjering og det ostindiske Compagnie (hvilket Øen egentligen tilhører) sine der ansatte Betjenter en overdreven høi Løn, f.Ex. Gouverneurens General-Adjutant Capitain Thom. Read, der tillige er Politiedirecteur, faaer, foruden fri Station i Gouverneurens Huus, en aarlig Løn af 1800 Pd. St. (18,000 Rbdlr.) den første Garnisons Lage Baxter, Oberstlieuten. Lyster og Wyngard, begge ved Gouverneurens Generalstab, 1000 Pd. St. (10,000 Rbdlr.) hver. Efter denne Maalestok at dømme er det vel troligt, naar O'Meara anslaaer den Sum, som den forholdsmæssige stærke Gruton, dens stærkt lønnede Stab, Stationeringen af et Linieskib paa 74 Canoner og en Deel smaa Krigsfartøier, Skibenes Underholdning, Levnetsmidlernes regelmæssige Tilførsel, Bon partes Hof= og Huusholdning tilsammen aarligen koster mere end en halv Million Pd. Sterl. (5 Mill. Rbdlr). Alligevel holder denne kostbare Udgivt Øens Beboere ingen lunde skadesløse for det Tab, de lide ved den siden Bonapartes Ankomst aldeles standsede Samfærsel med andre Skibe, thi ellers forbrugte den her gjennemreisende Fremmede sine Penge, der gik fra Haand til Haand og tilsidst blev her, istedet for at nu de ansatte Embedsmænd faae deres Fornødenheder fra det ostindiske Compagnies Magaziner, og af deres store Lønning oplægge Capitaler, som de ved deres Afreise medtage.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-07-31
Da Admiral Cockburn, som bragte Bonaparte til St. Helen, førte der Overcommandoen, var Bonaparte temmelig tilfreds. Han gjorde hver Dag en Spadseretour enten til Hest eller Vogn, og havde næsten dagligen een eller et Par engelske Officierer ved sit Bord. Men den nuværende Gouverneur, Sir Hudson Lowe, har ved de indskrænkede Forholdsregler, som han, forat blive fri for alt Ansvar, ansaae fornødne at fastsætte for Bonaparte og alle dem, der omgive ham, afbrudt hiin gode Stemning og aldeles forstyrret den. Da f. Ex. de overalt udsatte Skildvagter ofte have standset Officierer, der høre til Bonapartes Følge, paa deres Spadsereridt, og tvunget dem til at holde, indtil de havde hentet Corporalen, der saae paa de Franske examinerede dem, og derpaa først tillod dem at fortsætte deres Vei, saa frygtede Bonaparte for, at der kunde møde ham noget Lignende, som, stridende mod hans Værdighed, ikke kunde taales; derfor og formedelst mangehaande andre Jndskrænkninger og Forskrifter, f. Ex., at den i Longwood indqvarterede engelske Officier, der fører Specialopsigten over Bonaparte, to Gange dagligen skal see ham, og, naar han er syg, ogsaa tør træde ind i Værelset; at Bonapartes engelske Livlæge ogsaa skal give Gouverneuren Rapport om Alt, hvad han hører tale og seer gaae for sig i Longwood – er Bonaparte bleven sat i ondt Lune, og i 18 Maaneder hverken redet eller kjørt ud, og vil ikke lade nogen Fremmed komme for sig, uagtet Gouverneuren selv i saadanne Tilfælde skeer en Tjeneste, naar en anseet Fremmed paa Gjennemreisen ønsker at lære Bonaparte personligen at kjende og beder Gouverneuren at være ham behielpelig. For i saadanne Tilfælde at tilkjendegive Gouverneuren sin Ømfindtlighed og være ham imod, har han paa Spørgsmaalet, om han vilde tillade, at den eller hein Fremmede forestilledes ham, adskillige Gange svaret: "Den, der er saa godt som levende begravet, kunde ikke modtage Besøg." Ved den paa denne Maade frembragte indvortes Harme, der ikke kan giøre sig Luft, er Bonaparte meget forstemt, og ved den selvpaalagte Nægtelse af al sædvanlig Legemsbevægelse, siden September 1817, har han paadraget sig en chronisk Leverbetændelse, der, foranlediget ved Climatet, underholdes af udvortes Omstændigheder og endnu forværres derved. Sygdommen yttrer sig ved en bestemt Smerte i den høire Side, under de korte Ribbeen, ved Mangel paa Madlyst, Forstoppelse og meget urolige Nætter. Efterat jeg i nogle Maaneder havde ordineret Bonaparte (fortæller OMeara) de i saadanne Tilfælde sædvanlige Midler, Søvandsbad og Laxativer, uden synlig Nytte, ennemmede han sig endeligen til at bruge Mercurius, uagtet han hidindtil aldeles intet vilde vide af Mercurialmidler. Den 11 Juni 1817 begyndte jeg hermed, men kunde ikke vedblive længe dermed, fordi der indfandt sig catharraliske Tilfælde, som Bonaparte er meget underkastet, saa meget mere, som der ikke er Kielder under hans Værelser, og de ligge flade paa Jorden, hvorved Attmosphærens Temperatur forandrer sig paa een og samme Dag.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-07-31
Den 10 Juli befandt Bonaparte sig saa ilde, at jeg, for ikke ganske at paadrage mig Ansvaret for hans befindende, udbad mig en anden Læges Hielp, og foreslog Gouverneuren blandt de paa Øen værende Skibs= og Militairlæger Baxter, Stockoe, Livington, Henry og Verling, de to første som de Ældste. (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-07-31
Kjøbenhavns Børs d. 30 Juli. Cours. Hamb. 2 M. 245, a vista 248. Amst. - . London 2 M. 10 1/2 Rbdl. Spec. 245. Specier solgtes til 14 Rbmk. 10 s. a 14 Rbmk. 9 s. Obligat. (foruden Renter) 75 1/2 a 76. Committees. 98. Norske Rigsbanksedler 15 1/2. Svenske Sedler 60 s. - Disconto 6 PC. Sang. fra det kongelige, kjøbenhavnske Skydesælskab og danske Broderskab dets afgaaende Fuglekonge, Herr Apotheker Groth, den 30te Juli, 1819. Melodi: St. Hansdag er Glædens og Midsommers Fest Den hurtigste Fugl under Himmelens Blaae Er Glædens bevingede Time; Den herlige Phønix kun fanges af Faa, Hvor Mange om Glæden end stime: 3: At fængsle den Frie er derfor en Kunst, Som Kronen med Rette vi give. Arabien ene den Phønix ei saae: Den findes i Syden og Norden; Hvert Bryst, som for renere Glæder monn slaae, Den Himmelske drager til Jorden; Men, at kun for ofte en blødende Barm Fra Ædlingen fjerner dens Vinge. Hvor Venskab opliver det nedslagne Sind, Der svæver den Fugl fra det Høie; Fryd luer i Øiet, i Barm og paa Kind, Og glemt er den eensomme Møie: 2 J hierteligt Broderlag lettes den Sorg, En Enkelt ei mægted at bære. Det føler Enhver i vor venlige Kreds, Og derfor vi, jublende, kvæde: Gid Hver paa vor Klode var glad og tilfreds Som her i vor trofaste Kjæde! 3 Da var det en Gammen, at leve paa Jord, Og Glæden var Phønix ei mere. Af Asken vor Phønix her aarligt fremsteeg, Forvandleren Kronen vi give. Fratrædende Høvding, Du aldrig os sveeg, Os kjert skal Dit Minde forblive. . Held Danmark, vor Konge, Hans herlige Viv Held Hver, som vil gavne og glæde! : Blok Tøren.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-07-31
Rettelser. S. 937, L. 5 nedenfra; istedet. 1819 læs: 1810. 950, L. 21, istedetf. Wielandske l. Weikardske Af dette Blad udkomme ugentlig to Numere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-07-31
J Følge Kgl. allernaadigst Tilladelse, forsendes det med Brevposterne, og kan bestilles paa alle Postcontoirer. Her i Staden modtages Subskriptionen hos Bogtrykker Höecke, i store Helliggeiststrædet No. 144. Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-08-03
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. svocostreSextende Aargang. No. 62. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-08-03
Samtlige Caserneskoler ere paa Hans Majestæts allernaadigste Befaling i denne Tid omdannede, hvor til Basis er lagt den underste Classes Underviisning efter den nye Læremaade (163 Elever). En kort Oversigt over disse Forandringer, og om Jnddelingen af disse Skoler i det Hele, vil om føie Tid vorde meddeelt i dette Blad.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-08-03
Man troer, at den til de nærmere Bestemmelsers og Forslags Udarbeidelse allernaadigst nedsatte Commission angaaende den indbyrdes Underviisning, om 8 til 10 Dage vil kunne aldeles slutte sine Arbeider, og allerunderdanigst kunne forelægge et fuldstændigt heelt over denne vigtige Sag. Søbade i Helsingøer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-08-03
Paa en Tid, da man i adskillige af Danmarks Kjøbstæder, begunstigede ved deres Beliggenhed, har indrettet Søebade, hvis Gavnlighed for Menneskets Sundhed er saa almindeligt erkjendt, er det her i Byen ikke undgaaet enkelte nidkjære og klartseende Mænds Opmærksomhed, at Helsingøer ikke bør savne en saadan nyttig Jndretning, og at dette Sted er et af dem, der, fremfor de fleste andre, i saa mange Henseender er skikket dertil. Ved Actier er her indsamlet en liden Capital, for hvilken der er anskaffet tvende meget vel indrettede Badevogne, saaledes som de haves i Dobberan; den ene er bestemt for Damer, den anden for Mandfolk. Vognen staaer paa fire store Hjul og trækkes hver Morgen ud i Søen og hver Aften ind igjen. Fra en liden Broe, som er opført i Søen, gaaer man ind i et meget pænt Værelse i Vognen, hvorfra en stor Marquise skjuler den Badende, som paa en anbragt lille Trappe gaaer ned i Vandet. Tvende af Byens duelige Læger, have Deel i Bestyrelsen, og Alt er indrettet meget pynteligt og hensigtsmæssigt. Den Mængde af Jndvaanere, der daglig afbenytte disse Bade indretninger, vidne allerede noksom om, at man hidtil har savnet dem. Dette maa imidlertid kun ansees som et Forsøg, der kan føre meget videre.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-08-03
Helsingøer, som ligger ved det Farvand, hvor alle Nationers Skibe passere, omgiven af de skjønneste Egne, i en meget kort Afstand fra et andet Rige en By, hvor mange Fremmedes idelige Ophold bringer Liv og Forandring i den daglige Omgang, er unægteligen en af de interessanteste Puncter, i Europa. Luften er desuden reen og sund. Naar her indrettedes baade varme og kolde Søebade paa de Steder ved Søen, hvor Naturen allerede har gjort saa meget og længselsfuldt venter paa Menneskets forskjønnende Haand, saa kan man vistnok antage, at de snart ville vorde søgte af Mange, baade Jndenlandske og Fremmede. De nydeligste Lysttoure i Omegnen, til Hellebek, Fredensborg, Frederiksborg, til Sverrig, og Spadseretoure i den yndige Marienlyst Hauge, ville, i Forening med Badene, vist nok virke gavnligen paa Helbreden. Gid derfor denne begyndte Jndretning snart maatte udvides til Gavn og Moroe for mange tusinde Mennesker. Af de Mænd, der for Tiden forestaae Bestyrelsen, kan man vist vente, at de ville have det større Maal for Øie, og med Jver arbeide til, at det snart kan opnaaes.