JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1781-02-26
NB. Ved Proclama, læst i Hof= og Stads=Retten den 5te Febr., og ved Siellands Landsting den 7de Ejusd. 1781., ere ditorerne i Stervboen efter Capitain-Lieutenant og Ober Styrmand Hans Nicolaus Hvid, som har fahret i det Asiatiske Compagnies Tieneste og paa Skibet Juliane Marie kaldet, ved Døden afgangen, indkaldet med 12 Ugers Varsel, at melde sig i Kiøbenhavns Hof= og Stads=Rets Skifte=Commission deres Fordringer at anmelde og beviisliggiøre, da dem skal vederfares Ret efter Loven; hvilket ligeledes herved bekiendtgiøres.
Berlingske Tidende, 1781-02-26
NB. Ved Proclama, læst i Hof= og Stads=Retten den 5te Febr., og ved Siellands Landsting den 7de Ejusd. 1781., ere Arvingerne i Stervboen efter afg. Matros af 2den Div. 10de Comp. No. 70. Hans Peter Horsing, indkaldet med Aar og Dags Varsel, at melde sig i Kiøbenhavns Hof= og Stads=Rets SkifteCommission, deres Arve=Ret at legitimere, da dem skal vederfares Ret efter Loven; hvilket ligeledes herved bekiendtgiøres. NB. De som maatte have noget at fordre i Stervboen efter Matros Michel Michelsen, som har fahret i det Asiatiske Compagmes Tieneste, og paa Skibet Prints Frederich kaldet ved Døden afgangen, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at melde sig i Kiøbenhavns Hof= og Stads=Rets Skifte=Commission, deres Fordringer at anmelde og beviisliggjøre, saa indkaldes og Arvingerne med lovlig Varsel, for at legitimere deres Arve=Ret, da enhver skal vederfares Ret efter Loven. Endskiønt det ey formodes, at afg. Cecilia Harding, sal. Professor Theologi og Stifts=Provst Hr. Søren Blochs EnkeFrue har efterladt sig nogen Gield; Saa lader hendes Arvinger dog herved 3de gange efter hinanden indkalde alle og enhver, som formeene sig at have noget hos hende at fordre, at de inden 6 Uger fra Dato ville behage at indfinde sig hos Sr. Peter Rasmussen, Fuldmægtig hos Hr. Justitz=Raad Uldall, logerende i Gaarden No. 24 i Vimmelskaftet, da de hos ham skal nyde Betaling, 1 Fald deres Fordring ellers er lovgyldig, men efter den Tid bliver ingen Fordring udbetalt. Den 19de Februarii 1781. J November 1780 er tabt et aabent Creditiv til mig Christian 1 Holst, udstædt af Kiøbmand Peter Wielsgaard i Frederich, stad, dateret i September 1780, stor 300 Rdlr., og at hvem samme Creditiv maatte blive foreviist, ikke samme maatte acceptere, tilligemed en 10 Rdlr. og 1 Rdlr. Banco=Sedler og andre Documenter udi en rød Tegnebog med grønne Kanter om. Ja Hr. Anchersen har frasagt sig Collectionen ved de Kongelige " allernaadigst privilegerede Classe=Lotterier; Saa ville de hos ham i Lotteriet Jnteresserende behage, at fornye deres Lodsedler til 2den Classe hos Hr. Olaus Baadh, boende i Dronningens Bredgade i hans nye opbygte Gaard, hvor der findes en Lokke rie=Plan paa Porten; dog udbetaler Hr. Anchersen selv de udi 1ste Classe faldene Gevinster. Kiøbenhavn, den 26de Febr. 1781. J. F. Baumgarten. Ja de udi Første Classe af det 28de Kongel. allernaadigst privilegerede Kiøbenhavnske Classe=Lotterie værende 1000 Gevinster og 4 Premier ere blevne udtrokne, saa bliver Gevinsterne her i Staden udbetalte den 5te Mart. af vedkommende Collecteurer efter de sædvanlige 12 pro Cent Rabat, samt Gevinst=Sedler, nes Extradering; og bliver de udi Provinterne faldne Gevinster, af ethvert Steds Collecteur udbetalt til saadan Tid, at GevinstDesignationerne og Remisserne til dem kan være indløbne. Fornyelsens=Tiden til 2den Classe begynder overalt naar Gevinsterne udbetales, da de, hvis Sedler ey ere udkomne i 1ste Classes Trækning, betale 2 Rdlr. pr. Lod; men de som have vundet, og ville have et andet Nummer til 2den Classe, betale derfor 3 Rdlr., i Følge Lotterie=Conditionernes 2den Post. Kiøbenhavn, den 26de Februar. 1781. J. F. Baumgarten,
Berlingske Tidende, 1781-02-26
Kongel. Lotterie=Jnspecteur.
Berlingske Tidende, 1781-03-01
Den 1ste Julii 1778 har Hs Majestæt allernaadigst be) beskikket den hidtil værende Copiist i det Kongel. Tydske Cancellie, Johan Kühl til Actuarius i Landskadet Nordre=Ditmarsken.
Berlingske Tidende, 1781-03-01
Den 4de October 1780 er Johan Andreas Lesser allern, beskikket til Cancellie=Raad.
Berlingske Tidende, 1781-03-01
Den 10de Januarii 1781 er Raadmand Bendt Mogensen Bendtsen beskikket at være Postmester i Scheen. Procusator Christian Carstensen ligesaa at være adjungeret og succederende Postmester i Christiansand. Geheimeraad og Amt mand Hr. Carl Adolph Raben ligesaa at være Ober=Hofmester hed Sorøe Academie.
Berlingske Tidende, 1781-03-01
Den 15de Jan. er Copiisten i Rente=Kammeret Jacob Lokenz Christopher Arriens allern. udnævnt til Sognefoged i Wewelsfleth i Amtet Steinburg.
Berlingske Tidende, 1781-03-01
Den 17de Jan. er Nicolay Severin Wedel beskikket at væ ste Byeskriver i Nibe og Herredsskriver udi Hornum og Fleskum Herreder.
Berlingske Tidende, 1781-03-01
Den 22 Jan. er Registrator Nicolaus Breding allerne beskikket til Landskriver paa Pelworm. Hs. Majestæt har allernaadigst beskikket den forhen værende Glücksborgske Hof Maad Henrich Clausen til Herreds og Huusfoged i det Angelske District og tillige udnævnt ham til Kammerraad.
Berlingske Tidende, 1781-03-01
Den 31te Jan. er Tugthuus=Præst Hr. Ludvig Hemmer Bagger beskikket at være Sognepræst for Alling og Thulstrup Meenigheder i Aarhuus Stift.
Berlingske Tidende, 1781-03-01
Den 4de Februarii har Hs. Majestæt efter derom skeete allerunderdanigst Ansøgning i Naade behaget at forunde Conserence=Raad og Amtmand Esaias Fleischer sin Dimission fra Oberforst=Jnspecteur=Tienesten over Sorøe Skove.
Berlingske Tidende, 1781-03-01
Den 5te Febr. har det allern behaget Hs. Kongel. Majest. at beskikke Landskriveren paa Pelworm og de derhen hørende Øer, Nicolaus Breding, til tillige at være Toldforvalter sammesteds.
Berlingske Tidende, 1781-03-01
Den 7de Febr. er Byeskriver Hans Christian Haar beskikket at være tilligemed Byefoged i Præstøe. Niels Schiøtt Hasselbach ligesaa at være Herredsfoged udi Kiær Hvetboe Herreder i Aalborg Stift.
Berlingske Tidende, 1781-03-01
Den 10de Febr. er Georg August von Gossel af Stubbe beskikket til Landraad.
Berlingske Tidende, 1781-03-01
Under 12te Februarii har det allernaadigst behaget Hans Kongel. Majestæt at besale, at de tydske Sager og Regnskaber under General-Toldkammeret for Fremtiden skulle være deelte imellem 2de særskilte Renteskriver-Contoirer, hvoraf det ene skal have Navn af det Slesvigske, og det andet af det Holsteenske Contoir. End videre er allernaadigst befalet, at det hidtil værende gamle tydske Told-Contoir skal blive det Slesvigske, og det i forrige Aar oprettede tydske Revisions Contoir det Holsteenske Renteskriver Told=Contoir, hvorudi Revisoren Johan Matthias Has er bleven beskikket til Renteskriver, og den der værende Copiist Carl Frederich Reimers til Fuldmægtig. Ligeledes har det under samme Dato behaget Hs. Kongel. Majestæt, allernaadigst at beskikke Fuldmægtigen Carl Frederich Henningsen, som har været de Norske Consumtions=Sager anbetroet, til at være Renteskriver for det Norske Consumtions=Contoir, og derudi at ansætte som Fuldmægtig Copiisten Ludvig Ferdinand Rømer. Under samme Dato er til Copiister ved det Vestindisk Guineiske Rente og General-Toldkammer allern, udnævnt Adam Gottlod Anthon i det Norske Revisions-Contoir, Johan Christian Fogh i det Jydske og Fyenske Told-Contoir, Andreas Schmidt i det Kiøbenhavnske og Siellandske Told=Contoir, og Georg Johann Christian Wismar i det Holsteenske Told Contoir. Contoir. Ligesaa har Hs. Majestæt allernaadigst beskikket Christian Hoesøe til Hof=Guld= og Sølv=Taffel Arbeyder.
Berlingske Tidende, 1781-03-01
Den 14de Febr. er Provst og Sognepræst Dr. Theol. Hr. Stephan Middelboe beskikket at være Stifts=Provst i Riber og Sognepræst til Frue Kirke i Ribe.
Berlingske Tidende, 1781-03-01
Den 17de Febr. har Hs. Majestæt allern, behaget at udmævne til Kammerherre Hr. Etats=Raad von Hendorff, før 1ste Deputeret udi Finance-Collegio i Hertugens af Oldenborg, Tieneste.
Berlingske Tidende, 1781-03-01
Den 19de Febr. har Hs. Majestæt allernaadigst udnævnt Conferenceraad Steman, forhen Amtsforvalter i Segeberg. til at være Directeur over Toldvæsenet ved den nye Canal, General Told=Directeur over samtlige Toldstæder i Hertug, dommet Schlesvig, ligesom og over Tolstæderne i Rendsborg, og Kiel.
Berlingske Tidende, 1781-03-01
Den 21de Febr. er Christian Poul Freese beskikket at være vice Raadmand i Kiøbenhavn.
Berlingske Tidende, 1781-03-01
Den 24de Febr. er Cancellie=Raad og Regierings=Secretair Nicolaus Christian Michelsen og Regierings- og Ober rets=Advocat Johan Frederich Røttger allern, udnævnt til Justits=Raader.
Berlingske Tidende, 1781-03-01
Den 26de Februarii er Kapitain Johan Theophillus Furs mann efter allerunderdanigste Ansøgning i Naade demitteret fra det Falmouthske Consulat, og samme igien allernaadigst consereret til Consul Peter Anker i London, for at forestaae det tilligemed det Londonske.
Berlingske Tidende, 1781-03-01
Under Dato Christiansborg Slot den 26de Febr. har Hs. Majestæt allernaadigst udgivet en Placat, af følgende Jndhold: Da Hs. Majestæt af sit General=Land=Oeconomie og Commerce=Collegio allerunderdanigst er bleven foredraget, hvorledes mange af Hs. Majestæts kjære og troe Undersaatters Skibe maae af Mangel paa Algierske Passe frasige sig tilbudne fordeelagtige Fragter til den Middellandske Søe fordi Skibsrederne, ved Skibenes Udsendelse til Engelske eller Franske Havne, uden foregaaende vis Forsikring om nogen Fragt paa den Middellandske Søe, vægre sig for at tage noget Algiersk Pas, formedelst Omkostningernes Skyld; saa har Hs. Majestæt, for at tilvende sine Undersaatter alle muelige Lettelser i Handelen og Skibs=Farten, allernaadigst funden for got at anordne og fastsætte, at alle og enhver af Hs. Majestæts Undersaatter, som i Hs. Majestæts Riger og Lande ere boesatte, og som under Jagttagelse af alle forhen foreskrevne betingelser og Formaliteter, indgive Begiering, paa behørig stemplet Papiir, om Algierske Søe=Passer til den Middellandske Søe, maae erholde samme, imod den fastsatte Betaling af Tøe og Halvtredsindstinge Rigsdaler for et hvert Pas; men at de Skibsreedere, som siden ey finde nogen Leylighed til det erholdte Passes Brug, maa igien tilbagelevere Passet, og faae af Hs. Majestæts General Land=Oeconomis og Commerce=Collegio Erstatning for Halvtrensindstinge Rigsdaler, som er Passets egentlige Værdie.
Berlingske Tidende, 1781-03-01
Udi saadan Henseende vil Hs. Majest. allernaadigst, at Cap Finisterræ bliver den bestemte Høyde, fra hvilken de Algierske Passers Brug skulde regnes; saa at for de Skibe, som med behørige Documenter kan bevise, at de allene ere indløbne: Havnene paa denne Side Cap Finisterræ, uden at have segle til nogen Havn paa hin Side af bemeldte Cap, skal blive got gjort ved Passernes Tilbagelevering Halvtredsindstinge Rigsdaler for ethvert saadan tilbageleveret ubrugt Pas. Paa hin Side af dette Forbierg, skal et Pas, naar et dermed forsynet Skib sinder Leylighed til Cabotage i fremmede Havne, være gyldig udi 2de Aar, og maae først efter sammes Forlømod Halvtredsindstinge Rigsdalers Erlæggelse vorde fornye af Consulen paa det Sted, hvor Skipperen paa den Tiid befinder sig. Efter Tilbagekomsten af et med saadan Pas forsynet Skib i Hs. Majests. Riger og Lande, skal det have sig Forblivende ved Anordningen af 1ste Mai 1747, saaledes at Passet i de første 8 Dage efter Skibets Ankomst vorder til Stedets Øvrighed afleveret til videre Forsendelse til Hs. Majests. General=Land=Oeconomie og Commerce=Collegium, Den 28de Febr. er Capitain Jacob Christopher von Hirsch, af det 1ste Oplandske Regiment benaadet med Caracter som Major af Jnfanteriet, og den ved Skieløber=Corpset staaende Capitain-Lieutenant Christian Wilhelm von Klaver forundt Caracter som Capitain af Jnfanteriet.
Berlingske Tidende, 1781-03-01
Den 5te Martii er Kammerraad og Bergforvaldter i Gieschenhagen, Frederich Carl Jansen, beskikket at være tillig Amtsforvalter i Travendahl.
Berlingske Tidende, 1781-03-01
Fra General=Post-Amtet er den 5te Martii 1781 udkommen en Placat af følgende Jndhold: At Hs. Majestæt til desto nøyere Efterlevelse af Forordningen under 22de Martii 1780, angaaende et taaleligt Paalæg for dem som med Skibs=Leilighed reyse imellem Kiøbenhavn og Lübeck, allernaadigst haver for got befunden, ved allerhøyeste Resolution under 14de i forrige Maaned nærmere at bestemme og befale At som det er bemerket, at den af Hs. Kongel. Majestæt til Beqvemmelighed for Handelen og de Reisende allernaadigst foranstaltede Overfart imellem Kiøbenhavn og Kiel ikke kunne opnaae sin fulde Hensigt, fordi endeel af de imellem Kiøbenhavn og Lübeck farende Skippere søge paa alle muelige Maader, tvertimod Forordningen under 22de Martii 1780, at fordølge hvem og hvad de medføre, og med det for Indgaaende erlæggende Paalæg sielden indfinde sig, førend de igien ere færdige til at afgaae herfra; Saa, for end videre til Fordeefor Hs. Majestæts egne Undersaatter at hemme Overfarten, imellem Kiøbenhavn og Lübeck, som den eeneste Aarsag, hvor fore de anordnede Paalæg er gjort, skulle de imellem Kiøbenhavn og Lybek farende Skippere være forpligtede til ved Ankomsten til Kiøbenhavn at aflevere 2de eenslydende Angivelser, hvorpaa nøyagtigen maatte være anført alle de Reysendes Navne, Stand og hvad enhver af dem medbringer, som og indehavende Heste og Vogne, hvad enten Eierne selv medfølge, eller ikke, og ved Haandværks=Svenne, hvilke, naar de ikkun kun medbringe en Vadsæk, allene ere frietagne for Paa læget, udtrykkeligen tilføres, at de ere Haandværks=Svenne. Hvilke Angivelser, hvorpaa Skibets Navn og Drægtighed maatte være anført, Skipperen bør attestere, at være saa rigtige, at han, naar det maatte forlanges vilde redeligen bekræfte dem. Og skulle af disse Angivelser den ene afleveres Toldbovagten til Land=Officeren, der maatte eftersee de Reisendes Passer, om de i Henseende til Navne og Stand, i sær hvad Haandværks=Svenne angaaer, ere overeensstemmende med Angivelsen, og den anden paa Bommens Vagt til Søe=Officeren, som, førend Skipperen faaer Tilladelse at lægge inden for Bommen, maatte aske denne hans Angivelse, og fra Bommens Vagt lade den aflevere til Chesen paa Vagtskibet, som derefter, naar Skipperen igien ville afgaae, kunne iagttage, om han og har rigtig erlagt det anordnede Paalæg, som for Indgaaende bør være betalt i det seeneste 8 Dage efter Ankomsten hertil, og naar det ikke skeer til den Tid, da at betale 4 Rdlr. i Straf til Politie=Kassen, hvor Afgivten, efter skeete Anmeldelse fra det Lollandske og Helsing førske Post-Kontor, skulle inddrives. Ligeledes, om det kunne opdages, at enten Skipperens Angivelse for Jndgaaende ikke er rigtig, eller og, at en Skipper ved Udgaaende havde enten Reisende, eller Heste og Vogne inde, hvoraf det anordnede Paalæg ikke er betalt, da skal saadan Skipper straxen erlægge samme, og end videre ligesaameget i Straf, som det fordulgte Paalæg beløber sig til, hvilke Strafbøder eene skal tilfalde Angiveren, og, om de skulle inddrives ved Politie=Retten, skal Skipperen desuden betale 4 Rdlr. til PolitieKassen.
Berlingske Tidende, 1781-03-01
Den 7de Martii er Underrets=Advocat Berndt Dederich Wilens i Pinneberg og Peter Nicolaus Wittrock i Preetz beskikket til Regierings= og Oberrets=Advocater i Hertugdommene.
Berlingske Tidende, 1781-03-01
Den 12te Martii er Capitain Raphael Henrich Tønder allern, confereret det i 4de Division vacante 9de Compagnie Søefolk.
Berlingske Tidende, 1781-03-01
Fra Stadens Raadstue er den 19de Martii udkommet en Placat, hvorved bekiendtgiøres: at Magistraten ved Skrivelse af 7de i denne Maaned, fra det Kongelige Vestindiske Guineiske Rente= og General-Toldkammer er tilmeldet, at det paa bemeldte Kammers allerunderdanigste Forestilling, allernaadigst har behaget Hs. Majestæt Kongen den 26de f.M., at ophæve den ved Told=Rullen af 26de Nov. 1768. ansadte Told 2 Skilling for 100 Stykker af tørre Flyndre, som føres til mellemrigske Stæder.
Berlingske Tidende, 1781-03-01
Den 26de Martii har Hs. Majestæt allernaadigst beskikket Copiisten i det tydske Kammer=Cancellie, Goder Jensen, til Fuldmægtig sammesteds, og Copiisten, Claus Peter i det 1ste Schlesvigske Contoir til Copiist i hans Sted, samt Ditlef Frederich Kedenhoff til Copiist i det 1ste Schlesvigske Contoir.
Berlingske Tidende, 1781-03-01
Fra den 24de Februarii til den 31te Martii ere her i Staden copulerede 70 Par, fødte: Drenge 123, Piger, 130, tilsammen 253, døde: Mænd 104, Qvinder 78, Drenge 81, Piger 84, tilsammen 347 ; ere altsaa 94 flere døde end fødte. De Døde ere bortrykkede af følgende Svagheder: Alderdom 29, Barselseng 5, Beenbrud 1, Blodgang 1, Brystsyge 34, Colica 2, Druknet 6, Falden til Døde 5, Feber 7, Flækseber 1, ForraadnelsesFeber 4, Frisler 2, Gicht 3, Hidsig Feber 10, Hoste 2, Hævelse 3, Jnflamation 9, Jndvortes Svaghed 2, Kiøhoste 2, Kopper 11, Krampe 2, Mavekrampe 2, Modersyge 2, Meslinger 41, Pleuris 1, Raserie 1, Saar 1, Skarlagens Feber 1, Skiørbug 3, Slag 78, Sting 1, Svindsot 9, Trøske 1, Tærende Syge 32, Uangivne Svagheder 26, Vattersoet 8. Udi Frederichs Hospital ere fra den 4de til den 31te Martii. h. a. af Patienter indkomne 145, udgaaet 155, døde 17, af Barselqvinder indkomne 53, udgaaet 51; af Børn fødte 52.
Berlingske Tidende, 1781-03-01
J Aaret 1779 vovede den af sin muntre Tænkemaade saa bekiendte Prinds af Nassau et Forsøg med en Legion, som han selv havde hvervet, men kunde ey komme til at giøre nogen Landgang, og gik strax igien tilbage med uforrettet Sag Han aftakkede sine Soldater, og tænkte ey meere paa Jersen.
Berlingske Tidende, 1781-03-01
Anføreren for Legionen Nassau, Baron von Roullecourt, blev tilligemed den største Deel af den aftakkede Legion, taget i Tieneste af Ridderen af Luxemburg. Ridderen, som var en Yndling af Kongen, og havde Exspectance paa at blive Capitaine ved Livvagten, lod sig af Baron Roullecourt overtale til en nye Expedition imod Jersey, til hvilken man i Stilhed gjorde de største Udrustninger. Roullecourt, en dristig Mand, hvilken i Frankrig, hvor man vel kiendte ham, som en tapper Officier, men dog ingen synderlig Høy agtelse viiste for ham, ikke havde kunnet finde sin Lykke, og var derfor gaaet i Tieneste hos Barer Confoederationen i Polen, hvor han havde udmærket sig, kom efter den Polske Conforderations=Ødeleggelse igien tilbage til Frankrig, og blev af Prindsen af Nassau, der elskede hos ham hans modige Temperament, indsat som Oberstlieutenant ved hans forommeldte Legion, altsaa kunde han desto lettere faae Jndpas hos Ridderen af Luxemburg, efterdi han, som Anfører ved det første forulykte Forsøg paa Jersey, maatte have den beste Kundskab om dette Sted. Han lovede Ridderen at indtage Jersey; denne gjorde hertil Anstalter i et heelt Aar, og kostede derpaa henimod 100000 Livres: endelig havde han hvervet en Legion af næsten 1400 Mand, og forsynet samme med alt hvad den behøvede. I December Maaned forrige Aar skulde dette Foretagende udføres. Det føyede sig just saa, at det Londonske Hofs Krigs=Erklæring imod Holland var gunstig hertil; thi alle de Jerseyske Kapere og bevæbnede Skibe vare ude paa Fangst mod de Hollandske Skibe. Jmidlertid havde Roullecourt selv, forklædt som en Snighandler, recognocert hele Øen, og gjort sig bekiendt med Leylighederne sammesteds. J Havnen ved St. Malo anskaffede man de fornødne flade Fartøyer, til Overreysen, og i Granville forsamlede hele Korpset sig Ridderen af Luxemborg kom i Stilhed til St. Malo og Granville, mynstrede sine Tropper, og gik igien tilbage til Versailles, eftersom Kongens Tieneste ey tillod, at han var nærværende ved denne Expedition. Man udspredte under Haanden hos Soldaterne, at han maatte holde Sengen formedelst en Skade, som han havde faaet i Beenet af et Fald, og kunde derfor ey være tilstæde.
Berlingske Tidende, 1781-03-01
J det Haab derved at opnaae sit Øyemeed, affærdige Priis=Courant. Korn. Dansk Vaar-Sild Td. 3 Rdlr. 2 Mk.
Berlingske Tidende, 1781-03-01
Pommersk Bøg Rd. Mk.
Berlingske Tidende, 1781-03-01
Rug Holsteensk Td. 2 Rd. 5 Mk. s. Høst=Sild Td. 6 Rd. 3 Mk. a 7 Rd. Holsteensk Bøg 5 Rd. a 5 Rd. 3 Mk. Dansk Td. 2 Rd. 3 Mk. a 2 Rd. 5 Mk. Norsk Vaar=Sild Td. 3 Rd. a 3 Rd. 2 Mk. Jydskenkelt 5 Rd. a 5 Rd. 3 Mk. 3 Rd. 5 Mk. Tran Tønden 15 a 17 Rdlr. Fyensk 5 Rd. 3 a 4 Mk.
Berlingske Tidende, 1781-03-01
Holsteensk Hvede Td. - Rd. - Mk.
Berlingske Tidende, 1781-03-01
Lollandsk Td. 3 Rd. 2 a 3 Mk. s. Salt. Siellandsk T. Rd. Mk. Norsk Tønden 3 Rd. a 3 Rd. 2 Mk. Birk- Rd. - Mk. Byg Td. 2 Rd. 1 Mk. a 2 Rd. 1 Mk. 6 s. Lyneborger Td. 6 Rd. a 6 Rd. 3 Mk. Gryn Td. 4 Rd. 4 Mk. 3 Rd. a 3 Rd. 2 Mk.
Berlingske Tidende, 1781-03-01
Kiøbenhavns Spansk Td. Malt Tønden. 2 Rd. 3 Mk. Engelsk 3 Rd. a 3 Rd. 2 Mk. Torve=Kiøb for Jndvaanerne. Havre Td. 8 Mk. a 8 Mk. 8 s. Fransk Gryn Td. 6 Rd. 4 Mk. Brænde.
Berlingske Tidende, 1781-03-01
Viine.
Berlingske Tidende, 1781-03-01
Boghvede Gryn Td. 6 Rd. Mk. En Ahme Rhinsk Viin. 55 a 600 Rdlr. Et Bonde=Læs 1 Rd. a 1 Rd. 4 Mk. s.
Berlingske Tidende, 1781-03-01
Erter Td. 3 Rd. Mk. uden Rigs 38 a 48 Rdlr. Et Læs Tørv. 1 Rd. a 1 Rd. 5 Mk. s. Et Oxehov. rød Viin. 55 a 70 Rdlr. Kul Tønden, 2 Mk. s.
Berlingske Tidende, 1781-03-01
Jslands salted kamme 1 a - Rd. uden Rigs 45 a 50 Rdlr. Foering. Flesk røget Lispd. 1 Rd. 1 Mk. 4 s. Et Oxehov. Fransk Viin 40 a 44 Rdlr. Høe et stort Læs. 3 Rd. 4 Mk.
Berlingske Tidende, 1781-03-01
Oste Fyenske Skpd. Rd. uden Rigs 20 a 24 Rdlr. Dito mindre 2 Rd. 1 Mk. Holsteenske Skpd. 12 a 13 Rd. 2 Mk. Et Oxehoved Fransk Brændeviin. Halm et Læs. 1 Rd. 2 a 5 Mk.
Berlingske Tidende, 1781-03-01
Smør Fyensk Td. 28 a 34 Rd. 30 a 84 Rdlr. Siellandsk Td. uden Rigs 40 a 44 Rdlr. Høns og Fiederværk.
Berlingske Tidende, 1781-03-01
Holsteensk Td. 36 a 38 Rd. Tælle Lispd. 2 Rd. 1 Mk. Humle. Kalkonske gamle Parret 2 Rd. 4 Mk. Grøn Sæbe Otting. 2 Rd. 1 Mk. 8 s.
Berlingske Tidende, 1781-03-01
Brunsviger) Skpd. 70 Rdlr. - unge Parret, 1 Rd. 4 Mk. Fisk. Garleber. 58 a 60 Rdlr. Capuner fæde et Par 1 Rd. 3 Mk.
Berlingske Tidende, 1781-03-01
Bergens Fisk Skpd. Norsk Jern Skpd. 13 Rdlr. a 13 Rd. 2 Mk. mavre et Par Mk. - s. Graasey salted Td. Tiære Tønden 6 a 6 Rd. 3 Mk. Høns gamle Parret. 3 Mk. 8 s. Hør Skpd. 30 a 42 Rd.) efter dens - unge Parret 2 Mk. 12 s. tør Skpd. Mk. s.
Berlingske Tidende, 1781-03-01
Klipfisk Skpd. Rd. Reen Hamp Skpd. 25 a 30 Rd.) Bonitet, Kyllinger et Par Norsk Torsk salted Td. 2 Rd. Ænder et Par 4 a 5 Mk. s. Brænde. Favnen.
Berlingske Tidende, 1781-03-01
Jslandsk Td. 8 a 10 Rd. 3 Mk. Duer et Par 1 Mk. 8 s. Rd. Mk. Æg en Snees Islandsk tør Fisk Skpd. 24 a 30 Rd. Pommersk Fyr Roullecourt en Coureer til Granville til Græven af Harcourt, som commanderede i Normandie, og forlangte Hielp af ham hvilken han og kunde haabe, i Følge det ham givne Løfte, at man, naar Landgangen var iværksat vilde understøtte ham med 2 Regimenter og videre; men Græven af Harcourt, som ingen Ordre eller Jnstruction havde dertil fra Hoffet, vilde ey giøre det paa sin egen Regning, og sendte Coureren, til Versallies. Man forsikrer, at der strax blev sendt Ordre, til at indskibe 2 Regimenter; men de bleve ey afsendte, efter som Lykken vendte sig saa hastig paa Jersey. J Versailles og Paris var man fuld af Glæde over den ne uformodentlige Efterretning. Man troede allerede fuldkommen at besidde Jersey, og rosede Baron von Roullecourt, som den tapperste Officeer. Det hedte, at Ridderen Luxemborg skulde faae Titel af en Prinds af Jersey, at Kongen allerede virkelig havde givet ham den, at Roullecourt skulde være Gouverneur, o. s. v. (Slutningen følger.,
Berlingske Tidende, 1781-03-01
AVERTISSEMENTS. dall, er til Kiøbs hos Brødrene Berling i Pilestræde for Jtedmoderen, en original Comoedie i 5 Acter af P. T. Wan 1 Mk.