Berlingske Tidende, 1833-04-16
Da Ægypternes Fremskridt paa denne Side af Taurus formedelst den fuldkomne Mangel paa Forsvarsmidler bleve høist farlige for Rigets Existents, erindrede Divanet sig, at det Keiserl. Russiske Hof engang for, under en langt mindre truende Fare, havde gjort Porten venskabelige Tilbud. Disse Tilbud bestode i den Russiske Regjerings Beredvillighed til at sende nogle Krigsstibe fra Havnen ved Sebastopel, hvis Bestemmelse skulde være, at beskytte Hovedstaden ved at tage en Stilling i Nærheden. Divanet modtog vel dette Tilbud med Tak, men gjorde ikke Brug deraf, før Faren blev mere overhængende. Nu sendtes Reqvisition til den Russiske Gesandt, ei blot om den lovede Eskadre, men tillige forlangtes en, ikke tilbudt, Armeedivision af 15,000 til 30,000 Mand, som skulde drage til Constantinopel, Den Russiske Gesandt kunde naturligviis blot opfylde den første Deel af denne Anmodning; han sendte Courerer til Sebastopel, og til Petersborg. Midt i denne Nød ankom Efterretning om, at Jbrahim havde standset sin Fremmarsch ved Kiutahia, og kort Tid derefter erholdt man, ved den Russiske General Murapiews Tilbagekomst og ved Beretninger fra den Østerrigske Generalconsul i Alexandrien, Nøglen til denne heldige Begivenhed. - Nu antog Divanet, at fremmed Hielp vilde være undbærlig. Den Russiske Gesandt sendte, efter Portens Forlangende, Contraordre til Sebastopel; men Eskadren var allerede bortseilet og ankrede den 20de Februar ved Buyukdere. Den 17de ankom den ny Franske Ambassadeur, Admiral Roussin til Constantinobel. Allerede ved Begyndelsen af det Ægyptiske Foretagende havde den Franske Chargs d'Affaires, Hr. Varennes, blandet sig meget i Forholdet mellem Porten og Mehemed Ali. Han tilbød gjentagne Gange Frankriges Jntervention, men stedse under Betingelser, som vare saa aldeles til Fordeel for Vicekongen, at Negociationen ikke gik et Skridt fremad. Den Russiske Eskadres Ankomst gav Sagen flux en anden Vending. AdmiraRoussin forandrede Betingelserne og overlod til Divaner, at vælge mellem følgende Alternativer: "Det Franske Gesandtskabs Afreise, eller Antagelsen af Frankriges Garantie for, at Mehemed Ali vilde nøies med de af Porten gjorte Tilbud; tillige fordredes, at Sultanen kun maatte betjene sig af Frankriges Hjelp Denne gjensidige Forpligtelse bekræftedes den 21de Februar hed en, af den Franske Ambassadeur og Reis Effendt udfærdiget diplomatisk Act. - Det første Spørgsmaal er nu bil Mehemed Alt finde sig i Admiral Roussins dictatoriske Bestemmelser, Det andet er: hvilke Midler staae til Frankriges Disposition, i det Tilfælde, at Vicekongen ikke skulde falde til Føje, for at tvinge ham til at antage betingelserne, og paa samme Tid hindre enhver anden Europæisk Magts Jntervention i dette complicerede Anliggende? Disse Spørgsmaal berøre materielle betingelser, og ere følgelig af en anden Natur end den moralske Afgjørelse af den Maade, hvorpaa den Russiske Monarch vil optage sin Udelukkelse fra Deeltagelse i Tingenes Gang i en Naboestat, ifølge en fra Skuepladsen fjern Magts Fordringer. Dette sidste Spørgsmaal volder hverken Divanet og det herværende Publicum nogen Bekymring; thi man er forvisset, om, at Ruslands høimodige Keiser ei vil lade den haardtbetrængte Sultan undgielde hvad der ikke kan skrives paa dennes Regning, men netop er en følge af Rigets Fare; derimod synes os det første Spørgsmaal saameget vigtigere og vanskeligere, da Mehemed Ali har meer end eet Middel til at maskere sin Underfundighed. Han kan, om han saa vil, skyde Skylden paa de andre Paschaers Opstand, endskjøndt han er den eneste directe Aarsag, men Beviserne derfor kunne ikke regnes ham til Brøde, naar han beholder Masken. J dette Tilfælde, eller i hiint, dersom Vicekongen ikke vil ratificere den Convention, der er sluttet af en Mægler, som han ikke har befuldmægtiget, hvilke Midler staae da til den Franske Regjerings Raadighed, for at tvinge ham til at nøies med Besiddelsen af de fire smaae Paschalliker, (Acre, Naplus, Jerusalem og Tripoli, til at gjenoprette Roligheden i Natolien og overhovedet udenfor Grændserne af hine fire Distrikter, Har Admiral Roussin, idet han underskrev sin diplomatiske Act, betænkt disse Mueligheder, og forud beregnet meer end de Russiske Skibes øjeblikkelige Bortselling?