JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-03-30
Midt blandt de nyere Vulcaner paa Auvergne Bjergene hæve sig i Vesten for Clermont paa det store Granitplateau sex Bjerge, som næsten har Form af en afstumpet Kegle eller meget mere af en omstyrtet Klokke; disse ere Puy de Dome, der strækker sig til en Høide af 740 Toiser over Havet eller 250 over Plateauet, Cliarzou, Petit-Suchet, Grand-Sarconi, Chopine, og les Gromaneaux, der ikke ere høiere over Havet end omtrent 400 til 500 Toiser. Alle bestaae af en vulkanisk Bjergart, som man af Puy de Dome har kaldet Domit, og som er aldeles forskjellig fra de nyere Lavaarter og Basalter i dens Nærhed, og derimod ved dens Feldspat's Beskaffenhed frembyder en stor Analogie med Mont-Dores Trachyter. Jsær er det mærkværdigt, at Domit stedse indeholder Brudstykker af de gamle Basalter og Porphyrer, og heraf, saavelsom ogsaa af Domiteens Tilstand og Textur overhovedet bliver i et nyere statistisk Værk over Auvergne (Annales scientifiques, industrielles et statistiques de Anvergne par C. Lecoq. Cermont Ferrand, 1828. 8.) bevist, at Domiten engang har været i pulveriseret Tilstand, at den opstod paa samme Tid som Mont-Dores's trachytiske Cruptioner og nedlagt paa Granitplateauet Vesten for Clermont. Da Auvergnes nyere Vulkaner senere aabnede sig, blev dette Domitlag deels ødelagt ved samme, deels - paa hiint Punkt, hvor Domiten var for stærk til, at Laven havde kunnet gjennembryde den - hævet af samme i Form af Kegler flere 100 Toiser, højt i Veiret. Kosciusko. Som sædvanlig trængte Kosakkerne plyndrende ind i den franske LandsbyCugny, ved Berville. De kom til et Huus, hvor en Olding traadte dem imøde. Soldater, sagde han, idet han blottede sit arrede Bryst, agt en Soldats Bolig. Og hvo er Du, giensvarede Hordens Anfører, da Du kjender vort Sprog og vover at tale saaledes med os, "Jeg er Kosciusko. Ved disse Ord styrtede de vilde Krigere ned for Heltens Fødder og baade om Tilgivelse. Aarhundredets Civilisation. Det brittiske Skib Harmonie, er ankommet til VanDiemens Land med 200 forbryderske Fruentimmer fra England. De opførte sig exemplarisk paa Overfarten og bleve modtagne med Jubel af den hele mandlige Befolkning, der i dem saae Midler til at udbrede denne Colonies ædle Stamme. (Berl. Conv. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-03-30
Kjøbenhavns Børs, d. 30 Marts 1838. Hamburg 2 M. - a vista 209. Species 209 1/2 Specier solgtes til 12 Rbmk. 9 s. Bank-Disconto 4 pCt. Norske Speciessedler 1821 184 Rbd. Sal. pr. 100 Specier Svenske Sedler pr. Rdlr. Rigsgjeld. 50 Rbs. Tegn. M. Rbd. Sedl. 4 pCt. Kgl. Oblig. (u. R.) i Banco. Dito Dito. . . . 92 3/4 Nationalbank-Obligationer. (af Laanet 4 Febr. 1820) 103 Rbd. r. S. i Sedler. Dito Dito. . . 108 4 pCt. uopsigel. Rigsbkobl. Renter pr. 6 Januar 102 – r. S. 6 pCt. norsk Laan, ved Hambro & Søn - i Banco. 4 pCt. nye norske Obligat. ved 100 100 1/2 r. S. Dito lydende paa r. S. i Banco. 3 pCt. Dito Dito. . .... 4 Rd. Banco. 4 pC. uopsig, norske Statsobligat. 73 1/2 73 3/2 L. Sterl. 3 pCt. nye danske Obligationer Asiatiske Compagnies Actier . . 87 1 - i Sedler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-03-31
Blandede Efterretninger. - Om de Mirakellignende Phoenomener, til hvis Bekjendtskab man ved de nyere optiske Undersøgelser er kommen, anfører Herschel i sine "Discourses on Natural Philosoph, iblandt andet følgende: Ethvert Punkt i et Medium, hvorigjennem en Lysstraale gaaer, afficeres af en Række af periodiske Bevægelser, som i regelmessige Mellemrum gjentages ikke mindre end omtrent 500 Millioners Millioner Gange i en Sekund; det er disse Bevægelser, meddeelte vore Øjennerver, ved hvilke vi see, ja hvad mere er, det er Forskjelligheden i disse Bevægelsers Gienkomst, der gjør os Farvens Forskjellighed følelig, saa at f.Ex. naar vi have Fornemmelsen af Rødt, da er vort Øie i en Sekund bleven afficeret 482 Millioners Millioner Gange, af Gult 542 M. M. Gange; Violet 70, M. M. Gange, Klingrer dette ikke snarere som en Forrykts vildt omsvævende Jdeer end som fornuftige Menneskers ædruelige Slutninger. Og dog er det kun Slutninger, som enhver kommer til, der vil paatage sig den Møje at undersøge den Kiede af Tankesæt ninger, ved hvilke de ere uddragne. (Froriep 39.) Den første Forsøgsreise for at tilveiebringe Dampskibsfart, eller egentlig en Dampskibspost imellem England og Ostindien, over det røde Hav, er høist mærkelig. Det dertil byggede Dampskib (The hugh Lindsey) er paa 411 Tons Drægtighed, har to Dampmaskiner, hver til 80 Hestes Kraft. Men man havde begaaet den Uforsigtighed, ikke at give Plads til Steenkul for mere end sex Dage. Havde man indrettet Alt tilbørligt, da skulde Depecher fra Bombay have naaet Alexandrien i 23 Dage. Fra Alexandrien til Maltha udfordres 4 Dage; derfra til Marseille 4 Dage, og siden til England 5 Dage; altsaa kunde under gunstige Omstændigheder Breve fra Bombay komme til England paa 36 Dage. Nu derimod maatte 12 Dage spildes ved Ophold for at indtage Brændsel. Den 20 Marts 1830.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-03-31
gik Skibet fra Bombay, den 22 Apr. ankom det: til Suez. Afstanden er 3103 engelske Mile. Udførligere herom i Handelst. Nr. 37.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-03-31
- Jblandt Skrifter, hvori læses om Polen er Briese uber Polen, Desterreich etc. von C. T. v. Uklanski, Königl. Preuss. Regjeringsrathe, 1808, men Polakkerne skildres ikke deri fordeelagtigt. En liden Historie derfra optages her: Under Kong Stanislaus Poniatowskis Regjering vilde en fattig Adelsmand ikke afstaae Greve Thiesen haus sit lille Landgods. Greven indbød ham til Middagsmaaltid, og medens Adelsmanden, fuld af Stolthed over den uventede Ære, lod sig Vinen smaae ret godt, afsendte Thiesenhaus nogle hundrede Bønder, med Vogne, Øxer og Plove, lod den, af nogle hundrede Huse bestaaende, Landsby tage fra hinanden, Materialierne kjøre bort, og den hele Flade pløie til. Henimod Aften vil Adelsmanden hjem, og finder hverken Vei Huus eller Landsby. Han og hans Karl vide ikke, om de drømme eller ere blendede. Medens hele Hoffet loe af dette Indfald, trillede der hede Taare ned over Kinderne paa den arme Mand. Saaledes var det Lands Skik og Brug. Forlangte den Stærkere den Svageres Landsby, saa var det raadeligst for den sidste, at modtage en Skadeserstatning med det Gode, ellers stod han Fare for, at blive fordreven med Magt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-03-31
- Den berømte Malerinde Angelica Kaufmann var en Datter af en Maler i Bregenz, men født i Chur, i Graubundten, fordi hendes Fader førte et omflyttende Liv. Hun blev dannet i Rom, og opholdt sig længe i England, hvor hun malede den kongelige Familie (fordi Portraitet var hendes Hovedstyrke) og fortjente saa mange Penge, at hun kunde nedlægge 8000 Pund Sterling i den Londoner Banke. En Engelsk Maler beilede til hendes Haand, men fik Afslag, og, af Hevn, spillede han hende et ubehageligt Puds. Han opsporede en meget vakker Karl af den laveste Almueklasse, lod ham klæde godt, gav ham Penge, og satte ham i Stand tilat spille en Kjøbmands Rolle. Denne maatte nu frie til Angelica, forespeile Rigdomme, og love Guldbjerge; hun gik i Fælden, og den maskerte Kjøbmand erholdt Prima Rosa. Strax efter Brylluppet aabenbarede hin Bedrageriet selv. Angelica blev rasende, og lod sig skille fra ham, men maatte alligevel udbetale sin Mand en aarlig Pension. Siden ægtede hun en vis Zuchider var en Venetianer. Hun blev begraven med en stor Pragt; Baaren, hvorpaa Paradesengen stod, blev baaren af idel Professorer i Kunsterne og Videnskaberne, hvoriblandt ogsaa Canova (som siden arbeidede paa hendes Monument. To af hendes berømteste Malerier, Samariterinderne, og Nathan og David, bleve baarne foran som Trophæer. (Af Uklanskes ovennævnte Skrift.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-03-31
En ny agende Post i Sverrige, imellem Stokholm, Skaane og Ystad vil uopholdeligen blive sat i Gang. Den skal afgaae fra Stokholm hver Løverdag Morgen Kl. 6, og ankomne til Ystad hver Torsdag Aften Kl. 5.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-03-31
Anekdore. Et underligt Svar af Maleren, Van Dyck. Den engelske Konge Carl 1stes Dronning lod sig male af ham; hun havde overmaade delige Hænder. Da Van Dyck opholdt sig længe ved dem, blev Dronningen opmærksom derpaa, og spurgte ham, hvorfor han gjorde sig mere Flid med at male hendes Hænder, end hendes Hoved? Det er, Madame - svarede han fordi af disse delige Hænder venter jeg, at faae en Belønning, værdig den, som eier dem.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-03-31
J det jeg, som fra 1 Marts 1825 nu i 6 Aar har redigeret dette Tidsskrift, maa fratræde, formedelst andre Forretninger, der ikke levne mig tilstrækkelig Tid til at anvende herpaa, takker jeg de ærede Velyndere og Venner, der have givet Bidrag til Tidsskriftet. Forskjellige Videnskabsmænd have saaledes til det overgivet Stykker af varigere Værd, end der ellers kan tillægges største Parten af Bladet efter dets Natur, og efter et af dets Formaale, som er at give Efterretninger om Tidens Tildragelser i deres Nyhed og efter momentan Interesse. Med mange Stykker har naturligvis blot den Hensigt været for Øjet, at underholde. Blandt mine Udarbeidelser ere nogle af statistiske Jndhold, nogle af historiskt, og jeg tør haabe, at mange af dem, f. Ex. Bidragene til Fædrenelandets Kunsthistorie, adskilligt Kjøbenhavns Topographie og Historie vedkommende, m. M., erkiendes at have Deel i det Bifald, ved hvilket Tidsskriftet har bestaaet under vanskelige Conjuncturer og Mængden af Tidsskrifter. F. Thaarup.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-03-31
Formedelst indtrufne Omstændigheder standses, indtil videre, med Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Naar dette Tidsskrift igjen skal begynde vil nærmere blive bekjendtgjort. S. Soldin.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-04-03
Nyeste kilderie a benhavn. desangaa angaaenSyvogtyvende Aargang. No. 27. Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, ifølge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Den forhenværende Paulskirke i Rom. Paule, ad quid erectum tenes ensem, non vides quam abominose jaget dirupta Ecclesia tua, et qnam negligenter providetur ei. - Ludov. Monach. Cossinat. Ms. ind. Vat. paagsgade Jalmindelighed blev den for nogle Aar siden afbrændte Paulskirke i Rom (San Paolo fori le mure) anseet som et Mesterværk i Bygningskunsten, og dens Undergang paa det inderligste beklaget af det Skjønnes og Ophøiedes Venner. ikke forfængelig Pragtsyge, sagde en aandfuld Bedømmer, har opreist dette Tempel, simpel og ædel var dens Bygning, de første christelige Tiders Aand udtalede sig i store Haller, alvorlig og betydningsfuld var Udsmykkelsen, enhver Jndtrædende opfyldtes af hellige Følelser. Aldrig kan og vil en lignende Kirke igjen opstaae; det kan ikke engang være vort Ønske, igjen at opføre en anden Paulskirke efter den gamles Mønster, ligesom vi ikke igjen vilde tilegne os hiint Aarhundredes Charakter, af hvilken dette Bygningsværk var den ydre Fremstilling."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-04-03
Gjennem en lille paa Søiler hvilende Forhalle træder man ind i den egentlige Kirke. Det første Syn er ualmindeligt imponerende. Det Jndre bestaaer af et Skib, to Sidefløie og et Chor Det høieste Indtryk, som man kan fordre af Søjlerækker og Piller, er her opnaaet; Basilikformen forstyrrer dog igjen den ædle simple Charakter betydeligen. Ogsaa danne Søilerne snarere saa at sige en Skov, *) end ordnede Colonnader, men Perspektivet er dog vel beregnet. Den forholdsmæssige Mangel paa Sidealtere forstørrer Indtrykket af Simpelhed. Cavallinis Mosaik træffer man igjen i det Jndre. De forhaandenværende Malerier ere af Lanfranco, Ghezzi, Gentileschi og andre, for en Deel temmelig ubetydelige Mestere. Paa Væggene ere halv ødelagte Fresko Malerier af Cavallint. Jnterressantere er en Række pavelige Portraiter, der ere blevne forfærdigede til forskjellige Tider og i forskjellige Former.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-04-03
Denne berømte Bygnings Historie er høist interessant. Dens Opførelse bliver tilskrevet Constantin den Store, sandsynligviis med Urette; dog kan gjerne under hans Regjering et lille Kapel være blevet oprettet paa dette Sted. Den egentlige Stifter synes at være Theodosius den Ældre. Jndskrifter og Tidsangivelser tale for ham. Begyndelsen af det 15de Aarhundrede var Kirken næsten ganske forfalden; Den største Deel af Taget laa indstyrtet, og det Indre var stillet blot for Veirets Indflydelse. Hyrder og Contadini brugte den som Stald. Da ankom i Aaret 1425 pludseligen en Fremmed i Pillegrimsdragt, og hans Bebreidelser over Gudshuusets Ruin - (som er at læse i Spidsen for denne Opsats) - gjorde *) Ficorini tæller 30 Søiler af Porphyr ved Sideglterne; 4 ved Høialteret, 40 af Pavonozzo i Skibet; 40 af parisk Marmor; 8 af rød Granit; 2 af Marmo Soling o. s. v. Vestig, di Rom. L. 5. C. et saadant Jndtryk paa Cardinal Angelotti, der just hørte Messe i en Krog af Kirken, at han sprang op, ilede til Paven, dengang Martin den Femte af Familien Colonna, og forelagde denne sin Sorg over Apostelens Vrede. Strax blev der holdt Consistorium, og ifølge en enstemmig Beslutning skrev Cardinalen af Sieng, siden Eugenius den Fjerde, til Abbeden af Santa Justina paa Monte Casino, denne tilligemed 18 af sine Munke fulgte Pavens Indbydelse og tog formelig i Besiddelse det i Nærheden af Kirken liggende Kloster.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-04-03
Fra denne Tid af indtil den franske Revolution ere Benedictinerne uhindrede blevne Herrer af det hellige Sted. Under Pavens Fangenskab deelte San Paolo lige Skjebne med mange Kirker i Rom og sank næsten tilbage til en ligesaa stor Ruin, som den var, hvori Munkene af Santa Justina havde fundet Bygningen for 300 Aar siden. Men ved sin Tilbagekomst viste Pius den Syvende, selv en Benediktiner, ingen ringe Omsorg for den gamle Glands af den berømte Basilica. De Geistlige af hiin Orden bestyrkede ham i hans Hensigter, i allerede vare Forbedringerne skredne langt frem, da et ulykkeligt Tilfælde afbrød samme. Den 24de Juli 1823 brød ved en af Arbeidernes Efterladenhed Jld frem af Taget.) Den korte Dag Under Pave Paschalis den Anden mødte Bygningen samme Uheld, hvilket næsten ganske havde tilintetgjort den. Ved den sidste Brand var et af de uigjenvindelige Tab Ødelæggelsen af Kobber Dørene. Det Metal, af hvilket de vare gjorte, har ophjulpet mange Udsalgsteder i Rom. Kors og smaae Ringe forfærdigede man for de Andægtige eller Nysgjerrige af al den Rest af Ertzet, som man kunde faae fat paa og en lang Tid solgtes saadant til temmelig høi Priis. Paafaldende er det, at under Forvirringen Jntet af Reliquierne blev røvet, thi lignende Tilvendelser ere ellers aldeles ikke sjeldne i Jtalien, og i San Paolo skulde Benene af 10,000 Martyrer ligge. Den hellige Paulus selv skulde efter sin Discipels Thimotheus's Tradition være bleven begraven paa Marken, af en vis Lucina, en fornem Matrone, og den Plads, hvor dette skeete, blev siden tilligemed den nær liggende Kirkegaard indviet af Pave Sylvester i Aaret 824.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-04-03
Mangelen paa Slukkeredskaber, Vandets Frastand, Træværkets Tørhed: Alt bevirkede, at ethvert Redningsforsøg blev forgiæves. Taget brændte ganske og et betydeligt Antal af de skjønne Marmorsøiler bleve lagte i Aske, eller i det mindste saa calcinerede, at de ikke længere vare at bruge. Siden er en Subskription bleven aabnet, og rige Gaver ere indkomne, det er derfor at haabe, at Paven vil benytte denne Leilighed, for at give Efterverdenen Noget, som ikke synes den hellige Petrus's Slægt og den christelige Verdens Hovedstad uværdigt. Bedrøvelig er St. Pauls Tilstand i dette Øjeblik, ikke tre af de herlige Søiler ere blevne tilbage. Branden gjaldt i Rom for et slemt Forvarsel, en Bekymring, som Pavens kort derpaa følgende Død i visse Maader gjorde til Sandhed. Leo den Tolvte udmærkede sig ikke ved synderlig Smag for Kunsterne; men det Lidet som var givet ham i dette Hensyn, bragte ham dog til at antage sig Gjenopreisningen af hiin Kirke. Carrariske Søiler, de tidligere lige i Størrelse og Skjønhed, bleve tilvejebragte, og naar engang hele Subskriptionen er indkommen, torde St. Paul stige frem af sin Aske i forynget Glands; men stedse vil Oldminders Ven og en forsvunden stor Tids Beundrer beklage Forandringen. Det store Billede af forsvundne Aarhundreder er for evigt borte. Maatte den ny Bygning ikke blive et nydeligt Helligdagstempel, af den Slags, at en Amerikaner skulde have nødig at forlade sit Washington eller sit New York, for at beundre det. Jeg gik ud af de mørke, højtideligen tonende Haller, efter at jeg havde omvandret der en lang Tid. Under de to eller tre Timer, som jeg tilbragte der, kunde jeg i det høieste blive tre Beboere af det nærliggende Kloster vaer. Den pestagtige Luft synes at have kastet sig dem paa Hjertet, de skuede mørkt derind; Døden laa i deres Blikke, selv ikke et Haab i deres Smil. De talte med os. De fortalte om deres Brødre, der for længe siden skulde have været komne fra andre Klostre, for at forbinde sig med dem. Stedse kom deres Tale tilbage paa Malerie, og deres hele Liv syntes kun at bestaae i Forsøg paa, at afvende en Fiende, for hvis Overmagt de dog tilsidst maatte bukke under. (Nen Monthly and London Magazine.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-04-03
En Families rædsomme Skjæbne ved Oversvømmelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-04-03
(J Bremer wochentlische Nachrichten læses følgende dybt rystende Avertissement om næsten en heel Families Undergang ved Vandsnød. A. A. 49.) Ei blot Eiendom og Gods røvede mig Ulykkens Magt, men mit sønderknuste Hjerte blev fravristet min elskelige uforglemmelige Hustru (44 Aar gl.), der trolig og i mange Aar har deelt Livets Sorg og Glæde med mig. Jeg mistede 6 vakre Børn, Sophie 22 Aar, Betty 14 Aar, Fritz. 10 Aar, Charlotte 8 Aar, Carl 6 Aar, og Doris 3 Aar gammel, der alle sunde og fro have udgjort min Faderlykke. Ogsaa en tro Huusjomfru, Sophie Schmid, 25 Aar gl., blev de umættelige Bølgers Rov. At redde de Ulykkelige, stod ikke i nogen Dødelig Magt; hvo vilde ikke have opoffret Alt, men hvo vil ogsaa kunde styre den Højestes Haand?) Pludselig omgivet af de meest truende Farer, indsluttet af rasende Bølger, saae jeg for mig og Mine intet sikrere Tilflugtsted end Loftet af min fornylig opbyggede Gaard, men ogsaa der hjemsøgte os de rædsomme Vover. J tvende Timer, da det halve Tag og en Skorsteen alt var nedstyrtet saae vi Døden for Øjet, klyngede os tæt sammen for at døe alle som En, da styrtede ogsaa Tagets anden Halvdeel og den store Skorsteen ned, uden at beskadige nogen. J samme Øjeblik styrtede Gaardens sydlige Side sammen; vi alle styrtede med. Jeg blev hængende med Brystet paa Ruinen, trak de andre, der laae paa fremstaaende Sparrer, den ene efter den anden, op til mig igjen. J denne frygtelige Stilling havde vi endnu i 2 Timer næret Haab om Redning; – men forgiæves, og Husets sidste Ruiner rykkes op, Hustru og Børn rives fra min Side, og - jeg maatte see dette skrækkelige Syn - seer det endnu, hvorledes de kjempe med Bølgerne og - synke i Dy Kun den ene af mine Sønner, August, 16 Aar gl., bliver slængt til et Træ og holder sig, næsten bevidstløs, fast ved dette; jeg selv blev reddet ved en Bielke der modstod Voverne; alligevel svævede vi og i denne Stilling i den meest truende Fare, indtil endelig den længe med Længsel ventede Rednings-Baad kom! Herren har frelset mig og tvende Sønner, hvoraf den nuværende Yngste lykkeligviis var fraværende; dem skal jeg nu offre al min Fader=Omsorg. Det vil jeg, arme martrede Faderhjerte, søg at overvinde den heftige Smerte der nedtrykker Dig, Du har endnu tvende kjere Børn, der trænge til Din Omhyggelighed og for hvilke Du skal leve, virke og døe. – Ja jeg vil bestaae i denne Prøvelse, saa tung den end er; jeg vil virke indtil Gud-Fader ogsaa sender Dødens Bud tilmig, for igjen at forene mig med min Amalia i hiint Rige, hvor ingen stormende Vover mere skal skille os ad, hvor Retfærdighedens Gud vil see i Naade til os for vor tunge Skjæbnes Skyld herpaa Jorden. Hans Villie skee! Hadstedt. Ernst Adolph Block.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-04-03
Indenlandske Efterretninger. Ved det kongelige Akademie for de skjønne Kunster blev Stiftelses Dagen festligholdt d. 31 Marts sidst efter Fundatsen ved en Tale, hvori gaves Beretning om hvad ved Akademiet er foregaaet og virket i det forløbne Aar. Udstillingen naar er rig paa sande Kunst-Arbeider.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-04-03
Efter Fortegnelsen ere 193 Nr. udstillede. Deriblandt 5 Stykker af Akademiets Directeur Professor og Ridder af Dr. Eckersberg, nemlig: Fornuften og Troen paa Evangeliet, sindbilledligt fremstillede under qvindelige Figurer, 2 Søstykker, og das Madchen aus der Fremde efter Schillers Digt; - To Stykker af Profess. R. af Dr. Lund, nemlig: en Altertavle til Slotskapellet i Breitenburg, og Profess. Fahlerantz's Portrait. - Tre Landskabsmalerier af Professor og Ridd. af Dbr. Møller; fem Landskaber af Profess. Dahl; ti Landskabsstykker af Hr. Krigsraad Fabritius de Tengnagel, en Mængde Portraiter og Genre-Stykker; Blomsterstykker, baade af Blomstermalerne de Hr. J. L. Camradt og J. L. Jensen, og af Damerne Jomfrue H. Hellesen, Frøken Løvmand, Jomfru H. Neergaard, en unævnt Dame, og Jomfrue C. Holm. I Kobberstikkerkunsten ere kun to Stykker udstillede, begge af Hr. S. H. Petersen. J Billedhuggerkunsten 14 Stykker, nemlig: Af Thorvaldsen en Døbefont, bestemt til Mykleby Kirke paa Island; af Professor Freund hans Receptionsstykke forestillende en siddende Thor; af Artist Christensen en Buste; af Artist Simonsen et Basrelief tilkjendt Akademiets anden Guldmedaille, og to Buster, af Eleve F. Krohn syv Buster; af Eleve Borup en Figur, modelleret efter Naturen. J Bygningskunsten fem Nr., alle tilkiendte Medailler. J Ornamentsaget to Stykker. Af Haandværks Arbeider 8 Stykker. Af Akademiets Secretairs Professor Thieles ved det festlige Møde givne Beretning, erfares om Thorvaldsen følgende. Thorvaldsen agter paa Tilbagereisen fra München at opholde sig i Carrara, for der at lægge sidste Haand paa den til Metropolitanskolen bestilte Christusstatue i Marmor. De Arbeider der i den sidste Tid ere fremgangne fra hans Haand ere: Et Gravmæle over Øjenlæggen Vacca, hvortil Kunstneren i et Basrelief har fremstillet Tobias, som helbreder Faderens Syn, hvilket Arbeide er bestemt til at opreises paa en Kirkegaard i Pisa. Et andet Gravmonument har han udført, ifølge en Bestilling af en Engelænder ved Navn Thomson, og et tredie over den afdøde danske Gesandt i Dresden Kammerherre v. Irgens Bergh. Paa samme Tid har Thorvaldsen udført en Cyclus af fire Basreliefer, forestillende Amors Magt over Elementerne og fuldendt Busterne af Storhertuginde Helene af Rusland, af Hertugen af Bracciano, og af en Marquis Firenza. Academiets Samling af Gibsafstøbninger over Thorvaldsens Arbeider er i det afvigte Aar bleven beriget med en Afstøbning af hans Døbefont til Myklaby Kirke paa Island, en Omarbeidelse af den alerede tidligere udførte Døbefont til Brahe-Trolleborg Kirke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-04-03
Frimurerne i Danmark. Den første Frimurer-Loge i Kjøbenhavn var St. Martius, Loge, saa kaldet fordi den blev aabnet første Gang St. Martiins Aften. Dernæst blev ved nogle af sammes Lemmer i Aaret 1740 d. 30 Nov. oprettet en Skotsk Loge. Siden efter blev af Andre oprettet Frimur-Logen Zorobabel. J Aaret 1763 blev atter oprettet en nye Loge kaldet Phoenix. (Af Statsjournalen 1769. S. 130.)