JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-05-28
J en af disse sad Kongen og Dronningen af Hannover. J Keiserindens Sulte befinder sig Hofdamen, Fru Krudener, der henrykker Alt ved sin udmærkede Skjønhed. Om Middagen havde der været Taffel paa 400 Couverts. Ankomstaftenen var Deres russiske Majestæter blevne opvartede med en Tappenstreg, udført af 1200 Tambourer og Hoboister, under Anførsel af Generalmusikdirecteur Wiprecht. Derefter blev spillet en russisk Marsch, componeret af Keiseren selv som Kronprinds. Da Keiserinden havde løftet sine yngste Børn op, og fra Slotsbalkonen viist dem ud til Folket, havde dette udbrudt i næsten uophørlige Fryderaab. Berlinerne befinde sig for Øieblikket som i en Glædesruus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-05-28
Fædrelandet. Khvn. den 26de Mai. Under 22de de har Hs. Maj. Kongen allernaadigst udnævnt Commandeuren. for det Fyenske Jnfanterie=Regiment Hs. Kongl. Høihed Generalmajor Prinds Frederik Carl Christian af Danmark til Chef for bemeldte Regimen, og til Kommandant i Fæstningen Fredericia, hvilken Fæstning er underlagt Generalkommanden i Fyen og Langeland. Til kommanderende General i det øvrige Nørrejylland er allernaadigst udnævnt Hs. Kongl. Høihed Prinds Frederik Ferdinand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-05-28
Til Dronning Victorias Kronning afgaaer herfra Prinds Christian af Glücksborg sikke, som tydske Blade have berettet, Prinds Christian af Danmark, ledsaget af Grev Blücher-Altona af Husarerne og af den danske General-Consul i Hamborg Bille (ikke af Grev Bille Brahe af Garden, som ligeledes har været berettet.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-05-28
Hs. M. Kongen har under 14de ds. udnævnt Capitain og Compagniechef i det Fyenske Jnf. Regiment, Thomas v. Schøller, Ridder af Dannebrogen, til Dannebrogsmand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-05-28
Den 14de de havde Major Mossin, ved det borgerlige Infanterie, tilbagelagt 50 Tjenesteaar ved den hvnske Borgervæbning. J Anledning deraf havde Korpsets Officerer overrakt ham en Sølvpokal med passende Emblemer og Inskriptioner. Mossin er nu den ældste tjenstgjørende Officeer ved Khvns Borgervæbning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-05-28
Jgaar Morges afreiste herfra med Dampskibet Frederik den Sjette: Hs. H. D. Landgreve Friedrich, til Hessen, Hs. D. Ludvig Prinds af BentheimSteinfurth, kgl. Gesandt ved Forbundsdagen i Frankfurt Khr. Baron v. Pechlin, Khr. Amtmand Grev Reventlow Criminil, o. Fl.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-05-28
Den kongl. danske Minister i Stockholm, Grev Moltke, er ankommen hertil. Den for sin overordentlige Hukommelse bekjendte Rabbiner Hirsch Dannemarck er kommen hertil med Dampskibet fra Stettin.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-05-28
Jgaar gik "Jødinden førstegang. Det er næsten blevet en Sædvane hos os at ansee den første Opførelse, af en Opera som en Generalprøve; men dennegang var det anderledes; thi der er neppe i Mandsminde bleven givet en Opera paa vort Theater med den Grad af Fuldkommenhed og den Præcision, hvormed "Jødinden" opførtes denne Aften. Der var et saadant Liv, Sammenspil og Bravour saavel i Udførelsen af Chorene som i de enkelte Hovedpartier, at Stykket vist vil gjøre Epoke i vort Theaters Historie, thi det er at haabe, at de Kræfter, der her ere viiste, ogsaa fremdeles og i andre Stykker ville gjøre sig gjeldende. Men hvad der især var mærkeligt ved denne Forestilling var Jfr. Lichtensteins Fremtrædelse i Titelrollen. Theatret og især Publikum kan glæde sig til i hende at have erhvervet, hvad det saalænge har savnet, en udmærket Sangerinde og Skuespillerinde, forenet i een Person; og af hvilken Virkning det er, at en Sangerinde og saa forstaaer fra Spillets Side at udføre sit Partie, viste den Enthusiasme, hvormed Publikum fulgte Debutantinden gjennem hele Stykket. Og i Sandhed! hun udførte sit Partie fortrinligt, og naar man vil tage Hensyn til de Vanskeligheder, der maa være forbundne med at træde over fra et tydsk til et dansk Theater i Hovedstaden selv, og den korte Tid hun har havt til at forberede sig, var hendes Udførelse et sandt Vidunder. Man maa kun beklage, at Saisonen saa snart er forbi, og at man altsaa kun i saa kort Tid kan glæde Øine og Øren ved hendes Spi- og Sang.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-05-28
- Paa Formælingsdags Aftenen blev der, som meldt, ringet med Hovedstadens Klokker, Kanonskud affyredes paa Volden, og siden gik Tappenstregen med tyrkisk Musik. J Anledning af, at ingen almindelig Jllumination fandt Sted, men kun adskillige Steder vare illuminerede – siger den Frifindede: "Den langvarige strænge Aarstid, der har forknyttet Mangfoldige, hvortil vel ogsaa kom, at man troede Festen vilde gaae af i Stilhed, saa at det maaskee kunde være upassende at tænde Glædesblus, maa tilskrives at Folkets Deeltagelses-Yttringer blot kunde betragtes som et Impromtu. Vi tillade os at indslutte vore Følelser i de to simple men hjertelige Linier som have været anbragte under Kongens Buste: Enhver, som har en Datter kjær, Veed bedst hvor stor hans Glæde er.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-05-28
- Mod Redacteuren af Bladet Søndagsgjæsten er der bleven anlagt Sag, i Anledning af et Stykke med Overskrivt: "Barbari paa Kronborg Amt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-05-28
Efter Forlydende har ligeledes Red. af Nestved Ugeblad paadraget sig en Action. (Frid.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-05-28
Her i Staden har etableret sig en ny Skræder, Hr. N. Petersen, som ved Correspondence med et af de brillanteste Skræderhuse i Paris nu og stedse vil kunne levere de nyeste Parisermoder saavelsom de paa sidste Longehamps opgivne Moder."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-05-28
Helsingøer. For nogle Dage siden, fortælles i Bladet Søndagsgjæsten, der redigeres af Hr. Schaldemose – hændte det sig, at et Liig, der skulde begraves, nær var bleven - tabt paa Gaden. Kisten var saa uforsvarlig gjort, at Bunden gik itu underveis, til stor Hæder og Ære for den Snedker, der havde forfærdiget den, en Arm af den Afdøde hang ud, og man maatte bære ham til Kirkegaarden paa en Bærebør. Fra Bornholm. Det vil formeentlig være i Læserens Erindring, at der tidligere her i Blader er bleven meddeelt en fuldstændig Relation af den bekjendte bornholmske Mordsag, under hvilken Albert Dick var bleven myrdet, samt, at det af Jnqvirenten i denne Sag, Auditeur Uldahl, er bleven søgt godtgjort, at en Person ved Navn Jørgen Christian, der senere dræbte sig i Arresten, var Morderen. Denne tilstod vel, efter et piinligt Forhør, under hvilket man t. Ex. havde examineret ham i næsten fulde 24 Timer, (for hvilken Adfærd Inqvirenten, Auditeur Uldahl, i Høiesteret blev idømt en Mulkt af 50 Rbd. Sølv), at han havde dræbt Albert Dick, men fragik siden i flere Skrivelser, som bleve fundne, efterat han havde dræbt sig i Arresten, paa det bestemteste sin Tilstaaelse, idet han bevidnede, at han alene for at spare sit Liv og sin Hilsen havde tilstaaet en Gjerning, som han aldrig havde tænkt paa, end sige begaaet. Med hans Død var alt Forsvar forbi, og han laae som Morder i sin Grav. Men nu, 3 Aar senere, har man opdaget, eller er i det mindste meget nær ved at opdage, at en anden Person, Hans Christensen, der ligeledes var tiltalt under samme Sag og paa hvem hele Mistanken for Mordet hvilede, indtil den kastede sig over den ulykkelige Jørgen Christian, er den egentlige Morder, der endog skal være kjøbt dertil for en Tønde Rug, og de Penge, som den Myrdede havde hos sig. Jndicierne mod Hans Christensen ere allerede saastærke, at man ikke tvivler paa, at man vil kunne faae ham til at bekjende og saaledes supplere den moralske Overbeviisning med den juridiske. J et saadant Factum ligger der en stor Lærdom for alleJnqvirenter, som vi haabe ikke vil være tabt. Vi skulle ikke tilføie et Ord, der kunde end mere forbittre den Mands Smerte, der i redelig Hensigt, men af for stor Tillid til sin egen Mening, har ladet sig forlede til Skridt, der i denne Sags høist forviklede Beskaffenhed vistnok kunde finde nogen Undskyldning; men vi kunne dog ikke undlade at henvise dertil, som til en alvorlig Advarsel mod en eensidig Tjenstivers Overilelser. (Kbhvnsp.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-05-28
Fra Fyen. Søndagen den 20de de var for Hesselager Sogn en særdeles festlig Dag. Den alderstegne Degn, Hr. Studiosus Hans Holck, holdt paa denne sit 50 Aars Embedsjubilæum der paa Stedet, og har i denne lange Række af Aar udmærket sig ikke blot som en dygtig Lærer, men ogsaa ved Vindskibelighed og fortrinligt Jordbrug samlet sig Formue, hvoraf han har gjort et særdeles værdigt Brug ved at erigere et Enkesæde for Præste=Enkerne, med en god Have, et Enkesæde for Degne Enkerne, med et smukt Vænge til, og derhos ved at indemnisere Amtsskolekassen forsikkret sine Eftermænd det samme gode Kald, som han selv har nydt. Han har saaledes, som Faa i hans Stilling, virket til Velsignelse for det Sted, hvorpaa han har levet. Om denne værdige Lærer var fra vedkommende Autoriteter skeet Jndberetning, saavelsom om flere hæderlige Lærere, saaledes navnligen Hr. Kirkesanger og Skolelærer Jørgen Mortensen i Vesteraabye. Begge disse to hæderlige Mænd modtoge Søndagen den 20de de, i Hesselager Kirke, hvor den alderstegne Jubelolding Holck selv forrettede Kirketjenesten, Dannebrogsmændenes Hæderstegn af Stiftets høiærværdige Biskops, Dr. Fabers Haand. Trende Taler bleve ved denne Leilighed holdte af dHrr. Pastor Munk, Biskop Faber og Provst Selmer. (Fyenske Aviser.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-05-28
Slesvig, den 2de Mai. Stænderforsamlingen blev idag aabnet her med sædvanlig Høitidelighed. Efter at den kgl. Commissarius havde holdt en Tale, og Alderspræsidenten Ghkfr. Ahlefeldt ligeledes, blev Etatsraad Professor Falck valgt til Præsident, Justitiarius Jaspersen til Vicepræsident, Kammerherre Warnstedt og Etatsraad Hensen, til Stænderbladets Redacteurer, Advocat Storm og Pastor Lorentzen til Secretairer. Til almindelig Glæde havde Hs. D. Hertugen af Augustenborg dog indfundet sig ved Stændermødet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-05-28
Oberst Brock tog til Gjenmæle mod en af de foregaaende Talere, der havde yttret sig som om der hos enkelte Publicister skulde findes et Hang til at dadle alle Regjeringens Foretagender, og troede aldeles at burde benægte, at et saadant Hang finder Sted, og han maatte formene, at om end enkelte Publicister offentlig skulde have udtalt nogen Misnøie med en eller anden Foranstaltning af Regjeringen og gjort Forslag til hvad de troede der kunde ændres eller forbedres i Statens Styrelse, saa havde dog Jngen sveget den Kjærlighed, hvorpaa vor nærværende Konge i sine 54 Regjeringsaar havde erhvervet saa stort Krav af sit Folk, og om det end skulde forundes Allerhøistsamme at leve og regjere nok saa længe endnu, skulde uden Tvivl denne Kjærlighed følge ham til hans sidste Dage.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-05-28
Agent Nielsen yttrede, at Kongens sjeldne Utrættelighed og Omhu for Folkets Vel fortjente dets varmeste Erkjendelse; og da Hans Majestæt selv der, hvor han ikke havde kunnet opfylde Folkets Ønsker, havde aabenhiertig givet Grunde herfor, formeente han, at Forsamlingen burde i en Adresse yttre sin Taknemmelighed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-05-28
Auditeur Koulund, Justitsraad Bruun og Ritmester Friis stemte for en Committees Nedsættelse. Stiftamtmand Kogensen bemærkede, hvorlunde det forekom ham, at en Takadresse, skjøndt den vistnok da Jnstitutionen første Gang traadte i Virksomhed var høist passende, ikke ved denne og de senere Forsamlinger var nødvendig eller tilraadelig, og naar der denne Gang ind gaves en saadan, vilde det, som ham syntes, næsten kunne ansees afgjort, at dette ogsaa i Fremtiden maatte finde Sted. Til en saadan Jnstitution som de raadgivende Stænder henhører slige Adressers Jndgivelse efter hans Formening ikke, og de kunne aldeles ikke have den Betydning som i en constitutionel Stat; hvortil kommer, at saalænge der er en saa stor Deel Embedsmænd, som ere valgte til Deputerede, er en Adresse, som han troede, en mindre passende. Skulde slige Adresser nemlig blot bestaae i at udtale Taknemmelighed for de emanerede Anordninger, vilde de dog i Tiden væsentligen blive Gjentagelser af hvad der forhen var udtalt ved flere Leiligheder og ved foregaaende Forsamlinger; og skulde de indeholde en Kritik af de Grunde, som havde bevæget Hans Majestæt til ikke at tage Hensyn til et eller andet Andragende eller Jndstilling fra Stænderne, da syntes det ikke passende, at Embedsmænd deeltoge heri; thi uagtet Taleren fuldkommen erkjendte, at deres Embedsforhold saalænge de handle som Stænderdeputerede, ikke bør have nogen Jndflydelse paa den frie Menings Yttring, saa forekom det ham, at didhenhørende Yttringer burde fremsættes under Discussionen og ved Benyttelse af Petitionsretten, men neppe i Form af Adresse, hvori de af Hans Majestæt endelig afgjorte Sager og tagne Beslutninger skulle omhandles. Han maatte derfor stemme for, at der aldeles ingen Takadresse indgaves, hverken nu eller ved Forhandlingernes Slutning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-05-28
Assessor With yttrede i Anledning af hvad den sidste Taler havde anført, at fordi man var Embedsmand, havde man ikke ophørt at være Statsborger, og som saadan var man i Stænderforsamlingen ubetinget forpligtet til samvittighedsfuld og uforbeholdent at tale efter sin Overbeviisning; andre Hensyn kunde her i Forsamlingen ikke komme i Betragtning. Kongen vilde det selv saaledes; derom havde han tydelig udtalt sin Mening ved at tillade Embedsmænd at deeltage i Forsamlingen; og Kongens Personlighed borgede Embedsmanden for, at han ikke udenfor Forsamlingen vilde møde nogen villie fra Regjeringens Side, om han end i Forsamlingen havde yttret sig i en Retning, som muligen kunde have mishaget. Stiftamtmand Kogensen bemærkede hertil, at han fuldkommen erkjendte, at en Embedsmand ikke bør formedelst denne sin Stilling lade sig holde tilbage fra uforbeholdent at udtale sin Overbeviisning, ligesom og, at han med den fuldkomneste Tillid og uden al Frygt her kan gjøre det, og han troede for sin Person i saa Henseende at have handlet aldeles efter dette Princip. Men han kunde ikke fravige den Mening, at dette burde skee ved Discussion og ved Afbenyttelse af Petitionsretten og ikke i Form af Adresse, da han ikke ansaae denne Form begrundet i de Anordninger, hvorved Jnstitutionen var stiftet. Præsidenten erklærede sig for en Takadresse. Det forekom ham nemlig for det Første sommeligt, at den kgl. Bekjendtgjørelse erholdt et Svar; dernæst meente han, at dette Budskab, uagtet endeel af Stændernes Ønsker ikke vare blevne opfyldte, opfordrede til skjønsom Erkjendelse især af det for Jnstitutionen gunstige Sindelag, hvoraf det bærer saa umiskjendelige Præg, og endeligen antog han, at Forsamlingen, ved at yttre sin Tak i Anledning af de vigtigste Sager, nu eller ved fremtidige Sessioner kunde faae Leilighed til at yttre Ønsker og Forhaabninger, som ikke passende kunde gjøres til Gjenstand, for en Petition. Som et Exempel anførte han, at man, ved i Takadressen at berøre den nye Communallov for Kjøbstæderne, der overalt har været saa velkommen, og har vakt Liv i de communale Forhold, havde en naturlig Anledning til at yttre sin Forhaabning om, at Landcommunerne snart maatte erholde samme Gode; medens en særskilt Petition herom vilde være mindre passende, da en Communallov for Landet allerede ved forrige Session, var bebudet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-05-28
Den kgl. Commissarius tilkjendegav, at han efter den Gjenstands Natur, hvorom her handledes, helst vilde aldeles afholde sig fra al Deeltagelse i Discussionerne desangaaende, men at han dog, i Anledning af enkelte Yttringer fandt sig opfordret til at gjøre et Par bemærkninger. Saa kjært det end maatte være ham, at Forsamlingen fandt Trang til at udtrykke sine taknemmelige Følelser i Anledning af den kgl. Kundgjørelse, troede han dog ikke, at det vilde blive mistydet enten af Kongen eller af Folket, om Forsamlingen desuagtet besluttede sig til ikke at udtale disse Følelser i den Form, der var kommen under Spørgsmaal; thi hverken Kongen eller Folket vilde have Anledning til at forklare sig dette af Mangel paa Erkjendelse af det, der er virket i Overeensstemmelse med Stændernes Raad og Petitioner, og det saa meget mindre som der kunde være mange andre Grunde, hvorfor Stænderne, med al Varme i disse Følelser, kunde finde denne Maade at udtrykke sig paa mindre passende. At Kongen havde givet Svar paa alle Stændernes Andragender, var iøvrigt Noget, som Allerhøistsamme stedse havde anseet som noget, der hørte til Jnstitutionens Væsen, ligesom det og hjemles i Anordningen 20de Mai 1831 5, og at Jndholdet og Tonen i den kongelige Bekjendtgjørelse havde vakt glade og taknemmelige Følelser hos Hs. M. troe Provindsialstænder, vilde vist være Allerhøistsamme særdeles behageligt, men vilde ogsaa uden nogen Adresse kunne komme til Hs. M. Kundskab. Spørgsmaalet, om en Adresse skulde indgives, blev derefter sat under Afstemning, og med 47 Stemmer mod 3 besvaret bekræftende. Til at affatte Adressen blev derpaa valgt en Committee, bestaaende af tre Medlemmer; Etatsraad Brine-Seidelin, Tobaksfabriqveur Cand. juris Funder og Landsoverretsassessor With.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-05-28
Auctioner. Over Forpagtningen af Dronninggaard, 2 1/2 Miil fra Khvn. - Licitation over Leverancen af 1181. Tdr. Havre til de Khvns Omegn ved Troppesamlingen i næste Maaned indqvarterede Cavallerie-Regimenter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-05-28
Den 5te Juni i Khvn, over en betydelig Deel Manufacvarer af alle mulige Slags, tilhørende Handelshuset Weil & Gersons Opbudsbo.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-05-28
Fallitter, Proclama udstædt den 14de Mai i Gros lerer Anders Nielsens til Skiftebehandling opgivne Bo, med Aar og Dags Varsel. Skiftekommissairer: Cancellieraad Hansteen og Grosserer F. Petersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-05-28
Skibs=Efterretninger. Flere svenske Skibsrhedere, have givet deres Capitainer Ordre til, istedetfor Unionsflaget, herefter kun at føre det ældgamle svenske Flag. Endnu den 13de vare de svenske Skjær paa sine Steder saaledes tillagte med Iis, at intet Fartøi kunde komme der gjennem. Fra Kronstadt meldes, at den 6te Mai om Aftenen var Jsen der begyndt at brydes. Paa Nordsiden, laae Jsen endnu fast. Capt. Marcussen fra Porsgrund, er total forlist i Nordsøen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-05-28
Befordringer og Afgang. Cancelliesecretair og Contoirchef i det Sl. H. L. Cancellie, C. Callisen, og Cancelliesecretair og Archivarius i bemeldte Cancellie, H. Schmidt, udnævnte til v. Cancellieraader. Postfører Limschou efter Ansøgn, i Naade og med Vartpenge entlediget, og Postfuldmægtig Worch i hans Sted beskikket til Postfører paa Routen mellem Colding og Aalborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-05-28
Hofjægermester Grev Reventlow efter Ansøgning Naade entlediget fra sit Embede som Amtmand i Eis mar. Medlem af Raadet i Frederiksnagor, Auditeur, Tiemroth, beskikket til 2det Medlem af Gouvernementet i Tranqvebar samt Dommer, Skriver, Politiemester, Foged, Auctions= og Skifteforvalter sammesteds, og Fuldmægtig ved Gouvernementet i Tranqvebar, L. S. Lindhard, til 2det Medlem af Raadet i Frederiksnagor samt til Byfoged, Skifteforvalter og Dommer sammesteds.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-05-28
Kammerherre Grev J. Holck, Capitain og Compagniechef ved Livgarden til Fods, til Brevpostinspecteur ved det danske Postamt i Hamborg. Capitain ved Khvns, borgerlige Infanterie, N. Kjerumgaard, og Secondlieutenant Destinon til Toldbetjente i Khvn. Cancellist i Cancelliet, J. Clemens, udnævnt til Cancelliesecretair.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-05-28
Ledige Embeder. Told- og Consumtions=Casserer, Embedet i Lemvig. (Caution 1000 Rbd. i kgl. Oblig.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-05-28
Brendekilde og Bellinge Sognekald i Fyens Stift.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-05-28
Ledige Skolelærer-Embeder i Aarhuus Stift En Seminarist kan blive ansat som const. første Lærer, ved den Kirketerpske Skole i Randers. Lønnen er: 100 Rbdlr., 3 Tdr. Rug og 6 Tdr. Byg, efter Stiftets Capitelstaxt, 2 Favne Brænde og fri Bopæl. Hvis man bliver tilfreds med ham, kan ventes bedre Vilkaar. Ansøgninger indsendes til Skolekommissionen. Bødsfald. Kgl. Capelmusikus Madsen (32 Aar gl.) Jfr. Jacobine Jæger (Datter af Sognepræst Jæger i Vallensbek), Jonasine Friedenreich, Fru Motzfeldt, Alle Khvn. Pastor J. A. Tryde, forhenv. Sognepræst for Gimlinge M. i Sielland. D. C. Blicher, personel Capellan for Cregome og Vinderød M. B. Schreiber i Helsingøer. Lauriz Winding, practiserende Læge i Roeskilde, Frøken Nancy Cathinka Natalia Bjørnsen (i et Besøg paa Gaunøe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-05-28
Cancellieraad L. Rosenkrantz Theil, Bureauchef ved Generalrigscommissariatet for Danmark, i Odense. Christian Fr. Qvistgaard (23 Aar gl.) paa Nørgaard i Salling. Uhrmager Christian Wittus i Weile. Gjordemoder Madame Kiær i Horsens bekjendtgjør sine 3 Børns Dødsfald mens hun var bortreist i Forretninger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-05-28
Copulerede. J Horsens den 22de Mai. Hr. Pastor Fr. Wilh. Gruner, Sognepræst til Korning og Løsning Menigheder, og Jfr. Jngeborg Skriver. J Odense: Hr. Skomagermester Obel fra Christiania og Jfr. Louise Breineberg. J Aalborg den 25de Mai. Hr. Handelsagent Carl Tausend Vogelsang og Jfr. Anne Louise Schumacher.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-05-28
Kbhvns Børs-Cours den 25de Mai 1838. Hamborg 2 M. a vista 201. Spec. 202 – 12 Mk. 2 s. 4 pC. kgl. Obl. 92 a 92 3. Nat. Bk. Obl. (4 Febr. 1820) 102 1/2 a 103. 4 pC. uopsigelige Rigsb. Obl. 102 1/2 a 103.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-05-28
Nationalbank Actier – Aarhuus Torvepriøer d. 26de Mai. Hvede 6 Rbd. 3 Mk. Rug 5 Rbd. 4 Mk. Byg 3 Rbd. 2 Mk. Havre 2 Rbd. 2 Mk. Kartofler 1 Rbd. 3 Mk. Tdn. Flæsk 9 s. Oxekjød 6 s. Smør 14 s. Pd.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-05-28
Aarhuus Skibs-Liste, i Ugen fra 19de til 26de Mai.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-05-28
Jndkomne Skibe. Skpr. H. Chr. Sørensen fra Christiania m. Trælast; O. Olsen fra Nestved med Rug; Erichsen fra dito med Flasker; Ditleysen fra Sønderborg, med Rug; Steen fra Faaborg m. dito; N. Andersen fra Horsens m. dite; O. Jyde fra Grenaae m. dito.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-05-28
Udgaaede Skibe. Skpr. Elstrøm til Frederikshald, og A. Lund til Tronhiem m. Byg, P. Møller til Strandmøllen med Klude; Johnsen til Grenaae m. Steenkul; Larsen til Porsgrund med Korn og Fedevare; J. Hansen, til Weile m. Steenkul; Erichsen til Horsens m. Flasker; C. Larsen til Halmstad m. Byg, Jacobsen til Skjelskør, m. Træskoe, Ryberg til Halmstad m. Byg, Olsen til Wordingborg m. Klude.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-05-28
Reisende med Dampskibet Dania. Fra Kallundborg til Aarhuus: Hr. van Deurs, Fru Justitsraadinde Bjerg med Datter, Controlleur Winther, Fru Bendz med 4 Børn, Gouvernante og Pige, Frøken Münter, Hr. Moldenhaver, Cand. theol. Mønster, Fru Ibsen m. Datter, Exam. juris Læsøe, Tobakspinder Petersen, Madame Kjørboe, Bødker, Blæhr, Strømpehandler Broberg. Fra Aarhuus til Kallundborg: Kammerjunker Capitain Krieger, Fru W. Høhling med Tjenestepige, Cand. Theol. J. Røgind, Kbm. S. Lassen, Regimentsdyrlæge Faith, Cancelliraad Herredsfoged Landt med Frue, Skibsbygmester L. Bonnesen, Proprietair Thygesen, Avlsforvalter Fenger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-05-28
Bekjendtgjørelser. At det den 20de dennes, om Aftenen Kl. 10 1/4, har behaget den algode Gud, efter langvarige og smertelige Lidelser, at bortkalde fra dette Jordiske min elskede Fader Hans Excellence Generallieutenant v. Castonier, Chef for det Fyenske Jnfanterie=Regiment, commanderende General i Nørre-Jylland, Commandant i Fæstningen Fredericia, Storkors af Dannebrogen og Dannebrogsmand, i en Alder af 77 Aar, 1 Maaned og 4 Dage, bekjendtgjøres herved som eneste nærværende Datter i eget og fraværende Mands, Søstres og Svogres Navn af hans dybtsørgende Datter. Fredericia, den 22de Mai 1838. Regine Bahnson, født v. Castonier.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-05-28
At min inderligen elskede, retskafne, trofaste Hustrue, Johanne Hansine født Sommerfeldt, fine Børns kjærlige, ømme, omhyggelige Moder, efter at være forløst med det 13de Barn, hvoraf een modtager hende i Evigheden, idag i sin Alders 40de Aar, omskiftede Tiden med Evigheden; dette undlader jeg ikke sørgeligst at tilkjendegive for saavel nærværende som fraværende Slægtninge og Venner, frabedende al Condolence, der kuns vil forøge min billige Sorg. Randers, den 18de Mai 1838. Andersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-05-28
De høitærede Herrer, som beviiste min afdøde Mand, Provst Haar i Skjødstrup, den Ære, at ledsage ham til sit sidste Hvilested, modtage herved min hjerteligste Martine Haar.