JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1826-12-28
Dødsfald. Søekapit. G. C. C. Eberlin, Toldinspekteur ved Øresund; Enke=Kammerraadinde C. M. Gude fød Wahlbøm, 68 Aar; begge i Kjøbenhavn. Kamh., Amt mand og R. af D., v. Schack-Staffeldt i Schlesvig, Frue Justitsraadinde S. S. H. Callisen fød Wincklern i Glückstadt, 78 Aar; Hovedpastor Nikolaus Outzen, R. af Db. i Brecklum, 75 Aar; Frue A. S. Carstens fød Hagedørn i Oldesloe, 78 Aar; F. N. M. Michaelis i Sønderborg, 152 Aar; Jvar Kjerulff paa Gunderupgaard, 67 Aar; Pastor G. Nielsen i Thiersted Præstegaard, 62 Aar; Frue Kancellieraadinde Neckelmann fød Hincheldey i Randers; J. J. Bergh i Aalborg; P. Schytte til Elstrupgaard, 63 Aar. Bergh i Aalborg; P. Schytte til Elstrupgaard, 63 Aar.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1826-12-28
Kjøbenhavns Havnepriser den 23 Decbr. 1826. Lollandsk Hvede 6 Rbd. 2 Mk. - s. a 6 Rbd. 4 Mk. - s. Dansk Rug... . . 6 Rbd. 5 Mk. - s. - 7 Rbd. - Mk. - s. Byg. . . . . . . . 5 Rbd. 5 Mk. - s. - 6 Rbd. - Mk. - s. Havre . . . . . . 5 Rbd. - Mk. - s. - 5 Rbd. 1 Mk. - s. Sjellandsk Smør 48 Rbd. - Mk. - s. - 60 Rbd. - Mk. - s. Fyensk dito . . . 52 Rbd. - Mk. - s. - 64 Rbd. - Mk. - s. Alt pr. Tønde i Rigsbankpenge Sedler og Tegn. I Kirkeaaret 1826 ere i Fyens Stift, Kopulerede: 1230 Par af Mandkjøn 2236. af Qvindekjøn 2151. Fødte: i hertil Uægt. 575 af Mandkjøn 1696.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1826-12-28
Døde: 1 af Qvindekjøn 1690. Altsaa 1579 flere Fødte end Døde.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1826-12-28
Jblandt de Fødte ere 39 Par Tvillinger; et Misfoster født og lever; et Barn født meget vanskabt og levede kun 6 Dage.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1826-12-28
Jblandt de Døde ere 195 dødfødte, og 142 ere bortdøde Børn i en Alder under 10 Aar. usædvanlig høi Alder have opnaaet: 428 en Alder fra 70 til 80 Aar. 289 en Alder fra 80 til 90 Aar. 49 en Alder fra 90 til 100 Aar. i en Alder over 100 Aar.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1826-12-28
Pludselige Dødsfald: 3 Mennesker ere døde pludselig ; en Mand funden død paa Marken og 1 funden opkastet fra Havet. Ved ulykkelige Hændelser omkomne: 25 Mennesker ere druknede deels paa Søen, deels i Aaer, Vandsteder, Tørve= og Leer=Grave; 1 druknet ved at falde i en Brønd og i ved at falde i en Gaardpuus; en Mand død ved at falde af en Vogn, og 1 død ved at falde af en Hest, en Mand dræbt ved med Krudt at sprængeret Træe i Skoven; 1 dræbt ved et Vaadeskud; 2 omkomne ved Jldebrand; 1 knunst ved et Træes Fald i Skoven; en Mand stanget ihiel af en Tyr; et Barn, knuust af en Møllesteen, som faldt om paa det; en Dreng ihielslaget af en Hest, og en Mand dræbt ved løbske Heste. Dræbte: 3 Mennesker have hængt sig selv, i qvalt sig selv, og 2 druknet sig selv, af hvilke dog den ene i Vildelse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1826-12-28
Odense Kjøbstad. Kopulerede: 64 Par af Mandkjøn 113. af Qvindekjøn 101. Fødte: i hertil Uægte 54 af Mandkjøn 104 Døde: i af Qvindekjøn 104. Altsaa 60 flere Fødte end Døde.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1826-12-28
Avertissements. At min kjære forglemmelige Tante, Jomfrue Marianne Winding, efter 11 Ugers Sygeleie forlod det Jordiske den 15 dennes i en Alder af næsten 80 Aar, maa jeg herved, som hendes Broderdatter, sørgeligst tilkjendegive for fraværende Slægt og Venner. Hendes sjeldne, gode og retskafne Vandel der stedse gjorde hende agtet og elsket af Enhver, som kjendte hende, gjør Tabet af hende dobbelt tungt for mig, der næsten i 5 Aar var i Huset hos hende. Fred med hendes Støv Middelfart den 21 Decbr. 1826. Mariane Winding. Digter=Krands, en Samling af udkaarede ældre og nyere.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1826-12-28
Selskabssange, 2det Hefte. er nu udkommet paa mit Forlag og faaes saavel her paa Adresfekontoiret som de øvrige Boglader (35 Ark stor) for 14 Rbmk. paa smukt Trykpapir og 17 Rbmk. paa fransk Velinpapiir, i figureret Omslag og Foutteral.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1826-12-28
Prisen for begge Hefter, hvori haves over 700 af vore udsøgteste Selskabsviser samlede under følgende syv Afdelinger, 1) Bord= og Drikkeviiser; 2) for Venskab og Glæde; 3) Elskov og Kjærlighed; 4) Velgjørenhedssange; 5) Fædrelandssange; 6) Blandede Sange og 7) et Anhang af Rundsange, tydske, svenske og latinske Sange, er, paa samme Maade konditioneret, 4 Rbd. 2 Mk. Trykp. og 5 Rbd. 2 Mk. Velinpapir.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1826-12-28
Baade ved Jndhold og den udvortes Form anbefaler Digter, krandsen sig ogsaa til en passende Jule- og Nytaarsgave. S. Hempel. Su.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1826-12-28
J Aaret 1821 udgav jeg et Bidrag til Huusandagt i en Samling af Prædikener; og atter 1825 i en lignende Samling et nyt Bidrag til Huusandagt med et lidet Tillæg af Morgen og Atten Bønner i bunden Stiil. Afsætningen og den vedvarende Efterspørgsel i Bogladen om disse tvende Samlinger af Prædikener opmuntre til et nyt Oplag af begge. Men da Forlæggeren, Hr. Forligelseskommissair, Bogtrykker Hempel, findee det raadeligt under Boghandelens Gang i disse Tider først at erfare, om et tilstrækkeligt Antal af Kjøbere lader haabe Dækningen af Trykkeomkostningerne, tillader jeg mig herved at indbyde til Subskription paa bemeldte Oplag. Prisen bliver ligesom hidtil for Subskribenterne 8 Skilling Repræsentativer for Arket, og for andre Kjøbere 10 Skilling; men skulde et saadant Antal af Subskribentere melde sig, at Prisen kan nedsættes en Fjerdedeel, vil dette skee. J begge Tilfælde koster Expl. paa Postpapir 1/2 Deel mere. Jndhold, Tryk, Papiir, og Format blive som i første Oplag, Disse tvende Bidrag til Huusandagt ville fremdeles forblive adskilte, saa at ethvert af dem kan erholdes for sig, da Flere af Værkets Yndere, som allerede eie, det ene Bidrag, formodes tillige at kunne ønske sig det andet; og Andre maaskee kun attraae eet af Bidragene, enten det ældre af 18 Arks Størrelse foruden Fortalen, eller det yngre, som udgjør med Tillæg af Bønnerne 27 Ark. Ved Antegnelsen i Planens særskilte Rubrikker vil Man finde Leilighed til at tilkjendegive sit Ønske i saa Henseende; og vilde De, som bestemme sig til at anskaffe begge Bidragene til Opbyggelse i eensomme Timer, eller til Andagts Befordring i huuslig Kreds, behageligst tegne sig i dem begge, Planerne udbedes tilbagesendte snarest muligt efter fuldendt Cirkulation til Forlæggeren eller til Undertegnede, paa det at Trykningen ufortøvet kan begynde, saasnart Man ved Subskriptionens Udfald finder sig betrygget for Omkostningerne ved dette Foretagende. Odense den 7 Novbr. 1826. J. Paludan Müller, Stiftsprovst og Sognepræst, R. af D. Østes danske Literatur-Lexicon.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1826-12-28
Den anmeldte Haandbog til Kundskab om de nyeste Frembringelser i den danske Literatur (bestemt til 8 Ark) udkommer ikke, fordi den vilde komme i Kollision med et Værk af en anden Forf., hvilket, om end ikke aldeles lignende, dog for en Deel maatte sammenstøde med nævnte Bog, og begge gjensidigen skader hinanden. Vi have altfor meget af literarisk Nid og Skadelyst, til at Undertegnede vitterligen vil bidrage til Forøgelsen, eller trodsende lide derunder. I dets Sted vil han benytte sin allerede anvendte Tid og Flid, i et større Foretagende, til hvis Formaal hiint mindre skulde have været en Begyndelse; ifølge heraf udgiver han, under Titel: Literatur=Lexicon, en udførligere Fortsættelse at det Nyerup Krafiske, som i det væsentligste skal blive efter Sammes, i Fortalen dertil, kundgjorte Plan. Størrelsen af dette Værk kan umuligen nu bestemmes; sandsynligen vil det blive 3 a 4 Gange større end den omtalte Haandbogs, og lader sig neppe udføres i kortere Tid end 9 a 12 Maaneder. Bogen skal, til Prøvning, Forøgelse og Beqvemmelighed, udkomme i smaae Hefter (a 2 Art), trykte med Petit, i 2 Kolumner, med 98 Linier paa hver Side, for en Deel abbrevierede til Vinding af Plads, og for at levere de ærede Subskribenter saa meget som muligt for deres Penge. Prisen bliver for hvert Hefte 32 sk. Trkp. og 40 sk. Skrop. indh. Ingen er forpligtet at vedblive sin Subskription, hvis han bliver anderledes tilsinds. Subskribenterne paa Haandbogen ere naturligviis ikke pligtige at modtage det her ommeldte større Værk, ville de beære Forf. med deres Understøttelse dertil, ved en ny Subskription, saa paaskjønnes det; men Forf. erklærer tillige: at Enhver, som inden Octbr. Maaneds Udgang hos ham har subskriberet, paa Haandbogen, og maatte for dens bestemte Priis forlange det her anmeldte Lexicon, skal erholde samme, naar det er aldeles færdigt fra Pressen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1826-12-28
Dhrr. Boghandlere i og udenfor Riget, der ville understøtte Værkets Fremme, erholde den sædvanlige Rabat. Enhver, der har viist og fremdeles viser Forf. deres velvillige Understøttelse, bliver det hans Skyldighed at erkjende i den Fortale og Subskribentliste, der til sin Tid skulle ledsage Værket.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1826-12-28
Med denne Indbydelse til Subskription følger tillige Kundgjørelsen om det 1ste Heftes Udgivelse til Eftersyn og til Prøve; det koster for Subskribenter 2 Mk., uden Subskription 40 s. Skrivpapirsexemplarer 8 s. mere.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1826-12-28
Subskription paa Fortsættelsen modtages i det Kongel privil. Adressekontoir, paa alle Bogladerne; og hos Forfatteren N. Chr. Øst, hver Eftermiddag Kl. 4-6. Sikkegaden Nr. 95.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1826-12-28
Archiv. for. Psychologie, Historie, Literatur og Kunst, for 1827. Udgiverens Hensigt med dette Archiv var og er at det skal være: I. et Gjemmested for et, eller andet, mærkeligt Attstykkeisær til dansk Historie henhørende, hvilket henligger ukjendt eller ved Uheld kunde tabes: H. Afhandlinger, Bemærkninger, Oplysninger, overeensstemmende med Titelen III. Curiøske Skikke, eller Meninger, hos egne og fremmede Folkefærd: IV. Psychologiske Træk af udmærkede, eller besynderlige, Mennesker: V. Enkelte literariske og artistiske Misceller, Anmeldelser o. s. v., ligesom i lignende Journaler i andre Sprog. J ethvert Hefte leveres originale Afhandlinger, eller Aftstykker.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1826-12-28
De Herrer Forfattere, hvilke beære Archivet med Bidrag, beholde deres egen Retskrivning, og kunne selv erholde Korrekturerne til Eftersyn, hvis de ønske det; ligeledes erholde de Fri exemplarer af deres Bidrag, efter foregaaende Forlangende. Prisen for hvert Hefte bliver som hidtil 3 Mark Tegn paa Trykpapir og 4 Mark Tegn paa Postpapir. Subskription paa denne Archiv, som gielder for eet Bind eller sex Hefter ( 1/2 Aargang), altsaa 3 Rbdlr. i Sedler, modtages paa Bogladerne og hos Udgiveren. Subskribenternes Navne blive anførte foran hvert Bind. Subskribentsamlere tilstaaes de sædvanlige Fordeele. De udkomne 3de Aargange faaes samlede eller enkelte, hvert Hefte a 3 Mk., hvert Bind a 3 Rbdlr., samtlige 40 Hefter ikkun 12 Rbdlr. N. C. Øst, Silkegaden No. 95. Saavel paa Literatur=Lexiconet som Archivet modtages, i Overensstemmelse med forestaaende Planer, Subskription herpaa Adressekontoiret. S. Hempel. Saavel paa Adressekontoiret som hos Hr. Boghandler Mile paa Vestergade faaes Pastor D. S. Birchs Læsebog: Naturen, Mennesket og Borgeren. 3die Udg. til nedsat Priis 1 Rbd. pr. Expl. i M. og 7 Mk. 4 s. S. og T. indb.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1826-12-28
Undertegnede har adskillige Kapitaler, Umyndiges Midler, at udlaane, de fleste i rede Sølv. Friestedt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1826-12-28
Ægte forgyldte Livbaandspænder bekommes hos Gjørtler Lorenzen No. 234, paa Vestergade.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1826-12-28
Major Vardensleth i Odense ønsker til næste Sommer Græsning til Leie til Dragonheste.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1826-12-28
Da vi ere forvissede om, at det ikke blot vil være Flere af Odenses Jndvaanere og dens Omegns Beboere glædeligt at erfare, at der existerer et Dansk Missionsselskab, hvis Tendents det er at bidrage til Kristendommens Udbredel, se, deels i Grønland, deels i øvrige Danske Establissementer i fjerne Lande, men at endog Nogle gjerne ville deeltage i dette kristelige Selskabs veldædige Bestræbelser; saa føle vi os opfordrede til at bekjendtgjøre: at Direktionen for det Danske Missions-Selskab har anmodet os om at modtage til videre Besørgelse de milde Gaver, som Nogen maatte ønske at yde, og at samme Direktion har tilstillet os de yderligere Oplysninger, i denne Sag, hvilke med Fornøielse ville blive meddeelte Enhver, som maatte ønske nærmere herom at underrettes. Odense den 6 Decbr. 1826. J. Milo, H. Nannestad, ordin. Catechet. Boghandler.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1826-12-28
Hos Bogbinder Hansen paa Vestergade er at bekomme alle Sorter smukke Nytaarsønsker, saavel enkelte som hele Ark. Et ligge saa godt som nyt Brændeviinstøi paa 4 Tdr. og Mæskekar paa 16 Tdr., med Tilbehør, er strax at faae tilkjøbs hos Brændeviinsbrænder Jeppe Pedersen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1826-12-28
Formedelst anden Bestemmelse agter jeg Undertegnede underhaanden at sælge min iboende Gaard No. 331, beliggende inden Odense Vesterport, eller i Mangel af Salg at bortleie samme. Man henvender sig desangaaende til Cordts Enke.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1826-12-28
Tirsdagen den 25 Januar førstkommende bliver der afholdt første Auction over afdøde Kjøbmand Gumme Christian, Bondos Stervboe tilhørende Gaard, beliggende i denne Byes Gjerritsgade, bestaaende af 28 Fag Forhuus, tvende Etager, hvoraf de 6 Fag er indrettet til Brændeviinsbrænderie. 13 Fag Baghuus, tvende Etager; 5 Fag Sidehuus; 7 Fag Halvtag. Med Gaarden følger Jord i Byens Marker efter 14 Rigsdalers Grundtaxt, samt den ved Gaarden beliggende Have. Ligeledes bliver holdt Auction over tvende Stervboet tilhørende Vænger, beliggende her ved Byen. Ved sidste Auction bortsælges den i Gaarden værende Brændeviinskjedel af 7 1/2 Tøndes Størrelse, med alt til Brændeviinsbrænderiet henhørende. Anden Auction over bemeldte Eiendom afholdes den 30 Jan., tredie Auction den 6 Febr. De tvende første Auctioner holdes her paa Byens Raadstue, men tredie Auction holdes i Gaarden, hver Dags Formiddag Kl. 10. Svendborg den 12 Decbr. 1826. Nellemann.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1826-12-28
Ved Proklama af 10 f. M., læst ved Faaborg Byetingsres. D., og i den Kongel. Landsover= samt Hof= og Statsret den 20de næstefter, indkaldes med 12 Ugers Varsel Arvingerne efter den her i Faaborg ved Døden afg. Træedreier og Pumpemager Hendrik Abraham, for at anmelde og beviisliggjøre deres Arveret efter den Afdøde for undertegnede Skifteforvalter. Med samme Varsel indkaldes ligeledes Kredi= og Debitorer, ne i bemeldte Boe, de Første for at anmelde og beviisliggjøderes Fordringer, og de Sidste for at betale hvad de til Boe maatte være skyldige. Faaborg Byefogedkontoir den 5 Decbr. 1826. Schmidten, konst.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1826-12-28
Anden Bekjendtgjørelse. Efter at Enken og Børnene efter afdøde Parcellist Pede, i Johansen til Knasterbjerg i Gudsgaves Mark have erklæret, at de ei kunde modtage hans Efterladenskab og tilsvare den derpaa hæftende Gjeld, er over hans Boe Konkurs paakjendt, dog under Forbeholdenhed af Kreditorernes Jndvendinger. Alle og Enhver (med Undtagelse af de protokollerede Kreditorer, f der blot behøve at anmelde de resterende Renter), som formen sig at have hvilkesomhelst Fordringer til afgangne Parcellis Peder Johansens Boe til Nordre=Knasterbjerg i Guds gaves Mark, fremdeles de, som maatte være ham noget sky i dig, eller have Pantegods af ham ihænde, indkaldes derfor ved Straf af Præclusion, stedsevarende Taushed, dobbelt Betaling og Fortabelse af deres Panteret, forinden 6 Uger, frie den sidste Bekjendtgjørelse heraf at regne, efter at de Fremmede have beskikket en Prokurator ad acia, at melde sig her i ActuaJ riatet, og dernæst at forvente videre lovlig Behandling. Der. r efter de Paagieldende sig have at rette. Dets til Bekræftelse under Rettens Segl. Det Ærøeiske Landfogderie den 12 Decbr. 1826. Carstens. (L. S. In siden copiseClaudius.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1826-12-29
15 Aargang. No. 190. Fyens Faar. Stifts. Kongelig allene privilegerede. Adresse-Avis og Avertissementstidende. Forsendes med Brevposten, overalt i de Danske Stater. Redigeres, trykkes og forlægges af Udgiveren Søren Hempel i Odense. Fredagen den December 1826. Judhold. Storbritanien (Troppe Forsendelser til Portugal. Vedvarende god Forstaaelse med Frankerig, Port gal (Rebellernes sandsynlige Tab og Standsning. Den spanske Ambassadeurs Afreise. Officiel Bekræftelse af Don Miguels Eed og Forlovelse. Frankerig (Krigsministerens Tale i Pairskammeret. Udkastet til Takadressen tilbageviist. Blandinger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1826-12-29
Storbrittannien. J Portsmouth hersker slig en Virksomhed, at Linieskibene, Melville, Gloucester og Wellesley inden 48 Timer vare fuldkommen udrustede, til den 16 og 1 Decbr. at kunne indtage Tropper, for ufortøvet at afseile til Lissabon. Overanføreren, Generallieutenant Clinton, forlod London den 18de og vilde næste Dag gaae ombord paa Spartiate. De tilbudne Transportskibe blive, som det hed. der, langtfra ikke alle brugte, da Regjeringen foretrækker de større Krigskibe og Dampfartøierne til Troppernes Overfart. Nogle flade Baade medfølge, for i Nødsfald at dække Landgangen med Congreviske Raketter. Til Skibenes Bemanding har meldt sig saa stort et Antal frivillige Matroser, at kun de yngste og raskeste antages. Foruden det 10de Husarregiment indskibes 6 Kompagnier Garde-Dragoner, 3 andre Dragon-Regimenter, 30 Kompagnier Linie-Jnfanterie, 2 Jnfanterie-Regimente fra Jrland, 3 Artilleriebrigader og 2 Kompagnier Sappenrer og Mineurer. Oberst Wyndham skal anføre Kavalleriet. En stor Deel af Tropperne indtages i Jrland, og Man regner, at der for det første afsendes 10,000 Md., hvoraf 2000 Md. Marine=Soldater blive ombord, for i Nødsfald at operere paa Kysten. Flaaden paa Tajo skal under Lord Beauclerks Kommando forstærkes til 11 Linieskibe, a. Valget af Tropper og Alt, hvad der angaaer Portugals. Toget, staaer under Hertugen af Wellingtons umiddelbare Styrelse, som og den 25 d. selv var i Woolwich, for at age det til Afsendelse bestemte Artillerie m.v. i Øiesyn. De to forud med forseglede Depescher afseilede Skibe maatte for Modvind atter indløbe til Yarmouth, hvorfra de først igjen afgik den 16de. Denne Forsinkelse kan hav slemme Følger; dog formodes der at være sendt Duplikater, over Frankerig. J Paris gjetter Man med saa meget Andet, at deres Ordre skulde angaae et Angreb paa Cubal! Ogsaa i Gibraltar hverves for en portugisisk eller saakaldet Fremmed Legion. Derimod troer Man, at hverken Engelland eller Portugal vil gjøre Brug af de spanske og italienske Flygtlinge, der vilde være det samme som at kaste Brandfakkelen til en ny blodig Meningskamp ind i Spanien, hvorimod Bathurst i Over- og Canning i Underhuset saa bestemt have erklæret sig. Ministerialbladene kunne derfor ikke heller troe det Rygte, at Understøttelses Kommitteen skulde befatte sig med at give dem Haandvenge. Jøvrigt kan den engelske Regjering ikke formene dem at afreise, og er da ikke længer ansvarlig for hvad de gjøre, men i saa Fald bliver det et Spørgsmaal, om den portugisiske Regjering vil tillade dem at komme iland.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1826-12-29
Det træffer i et heel uheldigt Øieblik, at 4 af Ministrene, Lord=Kantsleren, Premierministeren, Udenrigsministeren og Skatkammerkantsleren, ere upasselige. Den Sidste, i som har havt den Sorg at miste sit eneste Barn, skal endog ønske at træde ud af Ministeriet. Den Nürnberger Korrespondent omtaler en Cirkulair=Note til de andre Magter og Engellands Deeltagelse i Portugals Skjebne, som ene sigtende til at beskytte dets legitime og af alle Europas Magter (med Undtagelse af een) erkjendte Regjering for et uden fra understøttet Angreeb, ligesom det haaber, at de ville gjøre deres Bedste til at forebygge Krigens Udbrud. Bladet Times forsikrer ogsaa (som nedenfor findes bekræftet): at Kongens Budskab og Udrustningen til Portugal har fundet den bedste Modtagelse i Paris, hvor Regjeringen er ganske eenig med den engelske angaaende Tildragelserne paa Halvøen, hvorover de offentlige Fonds atter ere steegne i London. Paa Hr. Humes Vink i Underhuset om at ophæve Billen imod at træde i udenlandsk Krigstjeneste (S. 750) yttrede Hr. Canning selv, at da Forbuddet netop blev udstædt efter Spaniens Ønske, vilde det slet ikke være ubilligt, om Man sagde: siden J have gjort det Modsatte, saa gjenkalde Vi ogsaa samme. Af Traktaten fra 1705 anførte han to Artikler, hvorved Storbrittannien og Holland dengang forbandt sig til at erklære Frankerig og Spanien Krigen og sende Portugal 12,000 Md. Hjelpetropper, saa ofte de vilde overfalde det. Vilde Man have gjort Jndvendinger herimod, burde det være skeet paa Kongressen i Wien, hvor de andre Magter erkjendte de gamle Traktater imellem Engelland og Portugal. Ved nu at see et aftalt Angreb paa Portugal langs med hele Grændsen, kan det ikke meere drages i Tvivl, at samme er Spaniens Værk. Af den franske Koureer oplyses Man ogsaa om hvortil Hr. Canning sigtede med de Aftstykker, som han beholdt in mente, da Parlamentet ellers vilde have erklæret Krigen for uundgaaelig (S. 749) at nemlig den engelske Regjering er kommet paa Spoer efter et af de Apostoliske i Paris, Rom og Madrid opspundet Anslag til, i Religionens Navn at insurgere Jrland, hvilket dog ikke er lykkedes disse faareklædte Ulve.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1826-12-29
Portugal. Efterretningerne om Rebellernes Fremskridt synes i det hele denne Gang mere beroligende. Det er kun i Madrid Man seer Alt fra den værste Side, og vil vide, ei allene at Rebellerne have udbredt sig paa den venstre Douro=Bred, men at Staden Setubal (4 Mile fra Lissabon) har erklæret sig for Don Miguels Partie m.v. Dog dette, er vel lige saa sandt, som naar sydfranske Tidender lade Engellænderne allerede være landede i Lissabon, hvorfor Man gjør rigtigst i, allene at holde sig til de faa officielle Beretninger, som endnu haves. Efter disse melder General Azevedo den 1 Decbr. at Oprøret; endnu ikke havde naaet den venstre Douro=Bred, og han opbød Alt, for at forsvare denne Flod. Grev v. Villaflor og Marquis d'Angeja ere udnævnte til Kommandantere i Provindserne Alentejo og Minho. Lissabon var, endnu den 6 Decbr. ganske rolig, og skulde Rebellerne end gjøre større Fremskridt før de engelske Troppers Ankomst. haabede Man dog, at Militserne vilde forsvare Linierne ved Santarem, som Massena ikke kunde betvinge i den franske Krig. Ja, selv i Tilfælde at Jndbyggerne skulde erklære sig for Modpartiet, kunne Engellænderne hvert Øieblik besætte Forterne St. Julien, Buggio og Belem, som beherske Staden. Heller ikke ere Rebellerne endnu i Porto, hvorfra der atter er 50 Miil til Lissabon, hvilken Vei gaaer over Floder, som paa denne Aarstid ere vanskelige at passere. Skibe, som forlode Porto den 7 og 8 Decbr. have bragt den Efterretning til London, at Frygten her havde sat sig noget ved Rygtet om, at Chaves havde liidt et stort Tab. To Dampbaade vare ankomne dertil fra Lissabon med 400 Md. og General Stubbs havde sendt paalidelige Tropper til Amarante, for at forsvare Broen, over Tamega. Staden Braganza har liidt meget ved Brand og Plyndring. Rebellerne stode ved Mirandella. Uagtet de endnu ikke kunde være underrettede om det engelsk Budskab af 12 d. var deres Løsen: Engellænderne: døe, Længe leve Don Miguel! J Nødsfald kunde Claudino og Mello trække sig tilbage til Porto, og forene sig med General Stubbs, som har lovet at forsvare, Staden til det Yderste, og - saafremt hans Folk ikke forlade ham. - at fægte selv i Gaderne.