JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-08-02
Maanedskrift, Nov. 1803. Jndsendt.) See, Zions Vægter plukker Gæs, og skriger sig fast ganske hæs: Pluk, Bonde, Gæs; dem levend pluk hør Dyrets vaandefulde Suk, men tænkt mod Dyr ei Pligt du har see kun, din fromme Sognefar, han plukker selv og Penge faaer. Om Dyret, som i Solen gaaer, der steges heelt foruden Spid og martres dødt af Jnsectbid, ham rører ei; han plukker væk." Og du - du følge smukt hans Præk.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-08-02
(Jndsendt.) Dedicationen af Jsland i det attende Aarhundrede, kalder Hr. Justiceraad Stephensen Jsland, et her endnu ikkun lidet kiendt Land. Det kand neppe være en saa lærd Forfatters Alvor. Det danske Publicum og heele Europa kiænder Jsland, og kiender det vel af Eggert Olavsens og BarnePaulsens Reise i Island, udgivet af det Kongelige Videnskabers Selskab. Olav Olavii Reise med Conferenceraad Erichsens mesterlige Jndledning. Mohrs Jslandske Naturhistorie; Troils Reise Jsland, Kerguelen Tremareks Reise &c. Paul Widalins Skrivt kaldet Deo Regi Patriæ, &c. Desuden kiænder Vor Regiering Landet fuldkommen, især hvad Handel og nyttige Anlæg angaaer, ved de i Aarene 1770 og 1783 til 1786 nedsatte Commissioner, hvis Forretninger endnu ikke ere forældede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-08-02
Spørgsmaal til Hr. Justiceraad Stephensen. Hvad er det Selskab, som i Hans Bog kaldes det Jslandske Oplysnings=Selskab, er det andet end Subscribentere paa Hans Forlags Bøger, Subscribentere paa en Bog kunde dog vel neppe kaldes Oplysnings=Selskab.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-08-02
J Hensigt til Hr. Justiceraadens Udtryk, pag. 254. At den i Jsland brugelige Kirke-PalmeBog, eller Graduale, er høistforargeligt, saa haabes at han ved ikke at slide et enkelt Udtryk ud af sin rette Sammenhæng vil finde, at det ommældte Sted pag. 255 har sin fuldkomne Rigtighed. Det citerte Sted er taget ud af det Nye Testamente. Apostelen befalede de Christne Menigheder at bede forden Romerske og enhver Øvrighed, om de endog af denne Øvrighed maatte vorde fornrettede. Den rette Oversættelse er følgende. For Øvrigheden bør vi alle bede Gud, maatte vi end af den lide Byrder og Uret, at Gud unde dem Miskundhed for Jesum Christum vor Herre, nu og til ævig Tid. Lige Fordreielse har fundet Sted p. 419. For Resten er det vist, at ikke Bigotterie, Overtroe eller Religions Mørke har hindret Hr. Justiceraadens Nye Psalme-Bogs Afsats, men dens uhyre Fortale, og dens uhyre Priis 6 Mk. En saadan Bog er at ansee som en Skat eller Paalæg paa Almuen. Derfor er høist moderate Priser sat paa alle de Religions=Bøger, som bruges i Danske og Norske Menigheder. Mon det ikke skulle befindes tienligt i Jsland, Forfatteren af Kjøbenhavns Skilderie, skylder sig selv at erklære, at Anmeldelsen angaaende Hr. Schandorffs Jndsigelser mod de Pihlske oeconomiske Planer i de Norske Jntelligencesedler (Side 1329) ikke er af ham. Hverken dens Form eller Jndhold stemmer overeens med hans Følelser. Alle de skrivtlige Arbeider, han hidtil har seet fra Prof. Pihls Haand bære Præg af modne Jndsigter og rosværdig Gavnelyst. Men
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-08-02
som en afsagt Fiende af alt litterairt Jnqvisitions og Beklippelsesvæsen og i den faste Overbeviisning, at Litteraturen har Baand nok til at endog Journalisterne paa deres Side skulde søge at forøge deres Vægt, har han optaget denne Anmeldelse ligesom hidtil saa meget andet, der ikke altid var efter hans individnelle Overbeviisning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-08-02
Trykfeil i Brevet fra Sorøe. No. 79. S. 1249 i Noten, dog kaldes læs: jeg kalder. No. 82. S. 1294 i Noten, sin lille Bogsamling læs, sin hele Bogsamling. S. 1799. L. 17. 18, udslukt læs: udtørret. S. S. L. 22. denne læst den.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-08-06
Bekjendtgjørelse. Fra Capitain-Lieutenant Schønheyder, der commanderer en Division af Roeflotillen, har det Kongelige Admiralitets- og Commissariats=Colleg um modtaget følgende Rapport, dateret Nakskov den 3die d. M.: "Den 2den om Formiddagen lettede en hos Orlogskibene ved Knudshoved liggende Brig og gik Syd efter med Bramseils Kuling; mod Aftenen løiede Kulingen af, da den ankrede mellem Omøe og Langeland. Samme Dags Eftermiddag lettede det ene af Orlogskibene, løb ned til Aggers de, hvor det ankrede Kl. 5 1/2. - Da det mod Aftenen vedblev at være løit, besluttede Capitain-Lieutenant Suenson, Lieutenant Wulff og jeg at angribe Briggen med vore Divisioner. Ved at passere i Sigte af Orlogskibet Edgar paa 74 Canoner, signalerede dette vores Nærmelse til Briggen, hvilket dog ikke af denne, som siden erfaredes, blev forstaaet. Kl. 10 vare vi Briggen paa Skud nær og begyndte Attaquen; den overgav sig Kl. 10 3/4. Den blev opbragt til Nakskov Fjord, hvilken vi ved Buxering hele Natten imod Vinden naaede Kl. 11 Formiddag. Ved Opbuxeringen gjorde Orlog skibet og dets Fartøier endeel Signaler med Raquetter og Blinkfyr, men nærmede sig ikke til AngrebBriggens Navn er the Ligress, den commanderedes af Capitain Greensword, er armeret med 10 Stkr. 18pundige Caronader og 2de 68pundige Morterer, og havde en Besætning af 45 Mand. A. denne bemanding undveeg en Midshipman og 8 Mand, der vare forud med Chaloupperne at buxe re, da Briggen overgav sig, Mørket hindrede os fra at bemærke og forekomme det. - Paa ingen af Canon Chaloupperne ere Døde eller Saarede. Brig gen har 2 Døde og 6 Saarede, blandt de sidste er en, der neppe lever. - Briggens Skrog har lidt betydeligt. Stormasten har faaet en Kugle, der for Fremtiden gjør den uduelig, Fokkeraaen er overskudt. – Briggen var bestemt til AdmiralSaumarez med Depescher, der efter Chefens givne Æresord ikke mere ved Overgivelsen vare i Briggen men vare kastede over Bord. Den har endeel Toug værk og andet Varegods inde for Skibene i Østersøen. At uagtet det fuldkomne Mørke, Angrebet skete med Orden og Jlden blev saa vel rettet, bør jeg til Officerernes Ære ikke undlade at bemærke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-08-06
Mandskabets usvækkede Anstrængelse ved 16 Timers uafbrudte Roening fortjener høilig at anbefales. Schønheyder." Underdanigst Efter indkommen Rapport fra Premier-Lieutenant v. Glud ved Løkken, har Fienden, efterat en af de sidstommeldte Kornskibe var afseilet til Norge, Natten til den 29de f. M. atter angrebet de der endnu liggende 3 Proviantskibe. En Fregat og en Svensk Caper beskjød Batterierne fra Midnat af uafladelig i 2 Timer, men uden at gjøre videre Skade, end at en Jæger blev blesseret paa en Finger. En anden Jæger fik en Kugle gjennem Hatten. Under Canonaden udsatte Fienden Barcasser, som hver entrede et af Skibene, men ved Batteriernes og Jægernes Jld bleve de hurtigen tilbagedrevne, saa at de efterlod en Matros, 5 Sabler og 3 Øxer. - Kornskibene bleve meget beskadigede og fik alle Grundskud saavel af vort eget Skyts som maaskee ogsaa af Fiendens. - Den fangne Matros, som foregiver at være en Amerikaner, har udsagt: at den fiendtlige Fregat-Capitain har foresat sig, da han ikke kan borttage Skibene, at ødelægge dem og afbrænde Byen, samt at Fiendens Styrke der i Farvandet var 6 bevæbnede Skibe - Det formodes, at Fienden har lidt betydeligt, og mistet en Barcasse. – Lieutenanten melder i øvrigt, at hele Commandoen har holdt sig brav og at Sø-Artillerie-Lieutenanterne Fisker og Christensen, som vare i Løkken paa deres Reise til Norge, have taget berømmelig Deel baade i denne og den foregaaende Affaire.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-08-06
Fremdeles har Oberst von Kardorff indberettet følgende: En fiendtlig Chalouppe, som den 2den dennes nærmede sig Ressnæs, for at forsøge paa at lande, og skjød nogle Skud gjennem Skambeks Mølle, blev tilbagedrevet af vore Tropper, og begav sig tilbage til Krigskibet, som laae med en Transportslaade omtrent en Miil fra Asnæs Pynt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-08-06
- Den 1ste d. M. havde 4 Danske Capere vovet sig imellem den fiendtlige Coffardieslaade, men maatte, for at undgaae de udsatte fiendtlige Barcasser, søge Beskyttelse under Asnæs Land, hvorfra de Natten derpaa, da Fienden atter søgte at bemægtige sig dem, seilede ind under Lerkenborgs Batterie ved Callundborg, hvorhen de af Fienden paa en vis Afstand bleve forfulgte. Efter dette mislykkede Forsøg skjød Fienden nogle og tyve Kugler i Land paa Asnæs, samt nogle Drueskud, som dog ikke gjorde mindste Skade, endskjøndt Kuglerne faldt imellem Soldaterne. Hovedqvarteer Kjøbenhavn, d. 6te August 1808. F. Bülow, Gen. Adj. og Chef for Gen. Adj. Staben.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-08-06
Jnden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-08-06
Udenlandske Efterretninger. Efter allerhøieste befaling af 30 Julii d. A. er fastsat: at den militaire Gouverneur paa Bornholm, saalænge Krigsurolighederne vedvare, skal være bemyndiget til, som første og høieste Embedsmand paa Landet, tillige at foreskrive og befale interimistiske Foranstaltninger i alle civile Anliggender af det Slags, som staae i nogen Forbindelse med Forsvarsvæsenet, og skulle samtlige civile Embedsmænd paa Bornholm, uden Undtagelse være forpligtede at efterkomme og opfylde de Requisitioner og befalinger, han maatte udfærdige i ovennævnte og flere civile Anliggender, dog at Retspleien og alt hvad der angaaer de blot indicielle Forretninger derfra aldeles undtages.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-08-06
Skrivelse fra det Holsteenske, af 2 Augusti 1808 Man har allerede her i Landet begyndt med Rughøsten for omtrent 8 Dage siden, og altsaa henved tre Uger tidligere end i andre Aaringer. J det Hele vil Høsten udfalde fortreffeligt baade i Marskdistricterne og i Landets øvrige Egne. Jkkun Rapsæden, som man allerede har begyndt at tærske, haves i Aar ikke i saastor Overflødighed som ellers, og det samme er Tilfældet med Ærter og Bønner. Med Undtagelse af Æbler, hvoraf der paa de fleste Steder kun haves faa, findes de øvrige Træfrugter, som Pærer, Blommer, Kirsebær, Nødder a. i Mængde. Priserne paa Korn og Fedevare ere meget lave, og blive det formodentlig endnu mere; det modsatte er derimod Tilfældet med Colonialvare, som daglig stige.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-08-06
Prindsen af Ponte-Corvo befinder sig i dette Øieblik i Travemunde, hvor H. D. nogen Tid agter at bruge Soebodet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-08-06
Frue Shew, Enke efter afg. Factor Schow, har kjøbt det paa Ordrupsveien beliggende Lyststed Ryegaard for 30,000 Rdlr. Stedet tilhørte Hr. Baron v. Eggers, Deputeret i det Kongl. Slesvig=Holsteenske Cancellie, som i disse Dage er kommet tilbage hertil fra sine Godser i Holsteen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-08-06
Aalborg de 2 August. Den 27 Julii blev hertil indbragt som Krigsfanger 4 Svenske Fiskere, som skal være tagne tæt uden for Fladstrand. - Den 29 Julii blev ligeledes her indbragt den for sin nedrige Adfærd mod de stakkels Beboere paa Nexeløen bekiendte Svenske Caper-Capitain Oluf Norrin, tilligemed 2 Styrmænd og 17 Matroser, som udenfor Fladstrand ere tagne af den Kjøbenhavnske Caper-Capitain Duus. Samme Dag blev ligeledes indbragt i Engelsk Matros, som efter Attaqven ved Løkken, er funden paa et af de der liggende Kornskibe.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-08-06
Postefterretninger. Embargen har havt slemme Virkninger i America. Dyrheden i Mobilo og Pensicola er saa stor, at Kornet gjelder 4 Dollars hver Bushel, Skinke 50 Cents Pd., en Høne 3 Dollars, at Tallet af Bankerotter i Ny-York var siden Embargen til 10 April 91, og beløb sig til 6 Mill. 51,500 Dollars. - Den Svenske Flaade under Contreadmiral Cederstrøm, der afseilede d. 12te f. M. fra Carlscrone er ankommen til Hauge og krydser der i Egnen. - Admiral Hood krydser med en Engelsk Division, for at bespeide de sydlige Russiske og andre Østersøeske Havne. – J Lord Cantslerens Tale i Parlamentet d. 4 Julii hedder det blandt andet: at Kongen af Engelland vil fremdeles understøtte den Svenske Konge i den heftige Kamp, hvori han er indviklet. – Den Engelske Viceadmiral Pellew har i Point Punka, paa den østlige Ende af Java, ladet brænde tre Hollandske Orlogsskibe (2 paa 70 og 1 paa 60 Canoner), hvilket sidste Hollænderne imidlertid selv allerede havde forvandlet til et Vrag. Samme miral har efter Breve af 16 April indtaget Tranquebar. - Expeditionen under A. Wellesley var den 25 Junii endnu ikke afseilet fra Cork. - J Ca tham rustes endnu flere Transportskibe. - Det hedder, at Algier har erklæret America Krig. Eierne af den frimodige Engelske Tidende independent Whig ere for nogle alt for fri Udtryk blevne dømte til 3 Aars Fængsel og have maattet stille 500 Pd. St. Borgen for deres gode Opførsel i Fremtiden. - Den til Østersøen bestemte Convoy - hedder det fra London – er ved Nore bleven tilbageholdt, for først at faae Canonbaade til Convoy, da de Danske Canonbaade ere blevne os saa skadelige. - Det hedder, at Engelland har sluttet en Handels-Tractat med Sverrig. – Admiral Gaardner krydser nu for Texel og Gambier for Brest. – J Vestindien har en Engelsk Fregat paa 36 Canoner sat til. – J Plymouth er ankommen en China-Flaade, der medbragte en tagen Dansk Ostindiefarer, som i Engelske Blade kaldes Arregamment. - Den Expedition, der skulde afgaae fra Cork, bestaaer af 7840 Mand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-08-06
Efter et i Bayonne udstædt Keiserligt Decret skulle alle de siden d. 1 Nov. f. A. indløbne Americanske Skibes Ladninger erklæres for gode Priser, og de førend den Tid ankomne og seqvesterede Ladninger sælges offentligen og Beløbet deponeres i den synkende Fonds Casse indtil de fornødne Beviser angaaende Eiendommen ere tilveiebragte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-08-06
Det er blevet tilladt, at de Engelske Vare, som af Franske Toldbetiente sendes fra Hamborg til Frankrige, maa passere frit igjennem Vestphalen. Russiske i Finland opsnappede Depecher (fortsat, see forrige No.). No. 4. Min Herre! Jeg har rigtig modtaget de Depecher, som De har sendt mig saavel ved Posten som med Feldtjægeren Rattinsky, og senest med Kherre Grev v. Pahlen. Jeg lader, m. H. Deres store Virksomhed, Deres Nidkierhed for Tjenesten vederfares al Ret, og med sand Fornøielse har jeg bestræbt mig for at gjøre Dem gieldende hos Keiseren. Vedlagte Rescript og den hellige Wlademirs Ordens Tegn, som Hs. Maj. har behaget at forunde Dem, ville overbevise Dem om, hvor meget Keiseren er fornøiet med den Maade, De tjener ham paa. Af oprigtig Hengivenhed for Dem tilkjendegiver jeg Dem i Fortrolighed, at saa glimrende ogsaa det Tegn paa Velvillie er, Keiseren nu beærer Dem med, er Hans Gavmildhed dog endnu ikke indskrænket hertil. Hs. Majestæts Hensigt er det, ogsaa at sørge for Deres Lykke, og jeg har Grund til at troe, at De strax efter Deres Tilbagekomst vil faae Jndtægterne af et Landgods (Arrende). - Keiseren har været meget fornøiet med den sendte Fortegnelse over den Svenske Flaade, og venter med desstørre Længsel den lovede Oplysning om Landmagten og det indre Land.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-08-06
J nærværende Øieblik ere bestemte Efterretninger af den Natur os nødvendigere end nogensinde før, og De vil, min Herre, vel selv indsee, hvilke vigtige Tjenester De beviser Hs. Keis. Maj. ved sammes mueligst nøiagtige Meddelelse. Skulde det mangle Dem paa sikkre Leiligheder, at tilstille os dem, saa behold dem, for i Tiden, naar De forlader Sverrig, selv at medbringe dem. - Efter alle Omstændigheder synes det vanskeligt, at undgaae et fuldkommet Brud med denne Magt. Saalænge dette ikke finder Sted, bliver de paa Deres Post, og i alle 1) Uden Tvivl havde man den Plan, at revolutionere Sverrig ligesom man har gjort i Finland. Kan en Souverain glemme sig selv saa meget At indlade sig i Bestikkelsens og Forræderiets foragtelige Veie, at opoffre den Agtelse, som den retmæssige Souveram allevegne skylder de hellige Baand mellem Undersaattere og Regjeringer. Saadanne Exempler giver man i et Rige, som bestaaer af to forskjellige hinanden hadende Nationer. Henseender ved at handle som hidtil. Hvad der angaaer den fornødne Forsigtighed med Deres Chiffter- og Gesandtskabsarchivet, troer jeg at kunne forlade mig paa Deres Klogskab. Men det vil være godt, at De, uden at affectere tilsyneladende Forberedelse, stedse holder Dem beredt til Afreise, saasnart Omstændighederne skulde gjøre den fornøden. - Baron v. Stedingk overleverer jeg den Declaration, jeg sender Dem først nogle Dage efter Courerens Afreise herfra, og da jeg i mine forevisende Depecher paalægger Dem at meddele det Svenske Ministerium denne Declaration, saa finder jeg det fornødent at underrette Dem, m. H., ikke at gjøre dette, førend Coureren til Hr. Lisakawitsch med den under Deres Adresse her vedlagte Pakke er affærdiget, og jeg troer, at det endog vil være tjenligt, at vente indtil denne Coureer er kommen over Grændserne af Sverrig.") Da kunde De overlevere Baron v. Chrenheim Declarationen, og hos denne Minister paastaae et bestemt Svar fra Kongens Side, for at oversende os det med den Coureer, der er sendt til Dem, og om hvis Tilbagekomst jeg beder Den snarest at befordre. Den henrundne Tids Erfaring er mig Borgen for, at De ved denne vigtige Commission ikke vil spare nogen Møie, forat svare til den Tillid, som Hs. Keis. Maj. med saa megen Ret sætter til Dem. - Jeg har den Ære &c. St. Petersborg, Febr. 1808. (Undertegnet Romanzoff og addresseret til Alopæus.) 2) At troe d. 17 Febr. i St. Petersborg, da Fiendtlighederne skulde begynde paa Grændserne d. 21de, at den Coureer, der gik til Stockholm, endnu beholder Tid tilovers, er taabeligt. Men man maa undskylde Grev v. Romanoff. Man seer her tydelig, at han var saa fordybet i sit Cabinet, at det, der under andres Styrelse foregik i Krigsdepartementet, var ham aldeles ubekjendt. (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-08-06
Af dette Blad udkomme ugentlig to Numere det tilbringes Subskribenterne og betales quartaliter med 6 Mk. Subskriptionen modtages hos Bogtrykker Höeckes Enke, boende i store Helliggeiststrædet No. 144.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-08-09
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. as Fas RedskaFemte Aargang. No. 87. Udgivet og forlagt af J. Werfel, trykt i Kjøbenhavn, hos P. H. Höeckes Enke. Tirsdagen den 9 Augusti, 1808.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-08-09
Et Brev fra Sorøe, til Hr. Etatsraad og Professor G. H. Olsen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-08-09
J den sørgelige Periode efter Christopher II. Død, da de Holsteenske Herrer spillede Mester i Siælland, som i hele Riget, og Danmark stod paa Randen af sin Undergang, havde de ogsaa besat den stærke Pedersborg, ligesom enhver anden fast Plads paa Øen. Hvitfeld mælder, at han ikke veed, hvorledes den var kommen fra Sorøe Kloster. Jeg mener det er at formode, at Holstenerne have fundet denne stærke Fæstning midt i Landet saare beleilig, og derfor taget den i Besiddelse, uden at agte paa, hvis Eiendom den var. Waldemar III.,der med lige Mod og Snildhed fordrev hine Danmarks Blodigler og Undertrykkere fra den ene Provinds, den ene Fæstning efter den anden, indtog ogsaa Pedersborg i A. 1346, *) og det ikke uden Møie, da Holstenerne formodentlig havde forstærket den betydelig. Siden er Borgen nedreven og ødelagt; men af de ydre Fæstningsverker sees endnu den Dag i Dag en Vold, som har gaaet trindt omkring Borgen. Den begynder ved Sorøe Sø og gaaer næsten i heel Cirkel rundt om Kirkebakken, midt igiennem den ene Ende af Pedersborg By. Kun mod Søen er en Aabning, og da herfor nogle Aar siden blev fundet Grundvolden af en stærk Muur af hugne Kampesteen, der strakte sig i to Fløie, saa formoder jeg, at her har været et Slags Bolverk imod Søen, som fordum gik meget høiere op og var nærmere forenet med Tuless. Volden, har endnu, efter henved 500 Aars Forløb, en betydelig Høide, og er temmelig heel og holden, hvilet viser hvor stærk den i sin Tid har været. JmelJ S. Danske Riimkrønske. Fol. P. 3. - Hvitsels. F. L. P. 492. lem Præstegaarden og Degneboligen er den giennem skaaren, og her er nu en bred Vei. Mærkeligt er det, at imod Landeveien, hvor denne løber imellem Søerne, er Volden langt høiere og stærkere, end paa noget Sted af dens øvrige Strækning, saa at den her udgiør en temmelig Banke, der med Besværlighed dyrkes og besaaes med Korn. Ved sin Beliggenhed har Fæstningen vist nok kunnet beherske Landeveien til Callundborg, og derfor været ligesaa vigtig, som vanskelig at indtage. Paa hiin Banke, hvor fordum, til Skræk for Omegnen, den stærke Borg kneisede, der staaer nu Pedersborg Kirke. Om noget af dens Mure end nu er en Levning af Borgens Bygninger, kan ikke vides. Meget rimeligt er det ikke; men Hofmann, har et Uret naar han siger, at denne Kirke har nogen Liighed med et gammelt Slot. Foruden en katholsk Altertavle med to Døre til at lukke sammen, og med temmelig gammelt Billedhuggerarbeide. som ei hører til det sletteste, har Kirken ingen sønderlig Mærkværdighed. Under Grundstenene i Præstegaardens Stuelængde blev 1761 fundet et Crucier af Messing, som blev foræret til det kongel. danske Selskab.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-08-09
Fra Kirkebakken har man en af de skiønneste og mest livfulde Udsigter, som man kan tænke sig. Et smilende Landskab, vandet af to, eller om man vil tre betydelige, skovomkrandsede Søer, bestrøet med en Mængde Kirker, Landsbyer, eenlige Gaard og Huse, udbreder sig lysteligt for Øiet og begrændses kun imod Nord af høiere Banker. Vender man sig mod Syd, da glider Øiet til Høire hen over Pedersborg og Sorøe-Sø, som adskilles ved en Bro, 2) hvorover Kongeveien gaaer til Korsøer; til Venstre hen over Tulesø, hvis ene Side er hægnet af en stor Skov, og den modsatte Bred forskiønnet ved adskillige Bondegaarde, der have en malerisk Beliggenhed; man seer da Biernede, Gyrstinge, Bringstrup, Fienneslev, Sigersted og flere Landsbyer, og det flerne Ringsted i Horizonten. Man overskuer her næsten den hele store Midtlands, dannet af de to kredsløbende Søer, et ligesaa yndefuldt, som i Beliggenhed sieldent Landskab. Og i Midten af denne skiønne Ø ligger det gamle Sorøe i fredeligt Ly, skiult imellem Haver og Smaaskove. De mørkerøde Tage med de hvide Skorstene, som indfattes af Træernes grønne Kroner, give Synet en blid, indbydende Lyst. Den beskedne, taarnløse Kirke hæver sig i Baggrunden over Trætoppene, og synes langt fra meer at ligne et gammelt Ridderslot. Gierne og med længe fornyet Lyst dvæler Øiet paa en Jordplet, som Naturens fredelige Aand skienkede enhver af dens meest indtagende Ynder. *) Den hedder nu Kongebro, og har tilforn været kaldet Rødebro. Denne Bro, tilligemed Dammen, som adskiller Sorøe=Søfra det Stykke af samme, der nu kaldes Pedersborg Sø, er et sildigere Anlæg. Tilforn var der kun to Tilgange til Sorøe Klosters - Bolbro ved Krebshuset og Heglebro eller Heglingebro ved Heglinge eller Pedersborg. Herom skriver Morten Pedersen; De er der icke mere ret Fersel til Sore Closter for samme Søers Skyld, end af de tvende gjorde Damme oc Broer, den østre kaldis Bolbroe, den nordeste kaldis Heglebroe, oc nu Petersburgs Dam. Venligt, Sorøe, dit Aasyn leer, blufærdig du titter Giennem den blomstrende Skov, Hinden bag Buskene Liig: Speiler det røde Tag i det risede Vand, som af Himlen, Laaner sit dunkle Blaa, blandet med sivgrønne Skiær.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-08-09
Pedersborg Kirke har en fortræffelig Beliggenhed og tager sig meget smukt ud, fra hvad Side man seer den; men skiønnest naar man betragter den fra en meget høi Banke paa Præstegaardens Marker, Barnebanken kaldet. Her er Udsigten endnu langt videre, og Totalindtrykket større. Fortsættes.)*) Phlenschlæger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-08-09
Jnden- og udenlandske Efterretninger. Jndenlandske Efterretninger. Hs. Maj. har tilkjendegivet Landcadet-Corpset. sit allerhøieste bifald paa følgende Maade: Hovedqvarteret Kjøbenhavn, d. 5 Aug. 1808.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-08-09
Vi have med Velbehag ved Revuen i Dag seet Vort Danske Landcadet Corps, som udførte alt med største Orden og Raskhed, hvorfor Vi herved som velfortjent tilkjendegiver Commandeuren saavelsom Corpset Vor særdeles Tilfredshed og Tak for velanvendt Flid.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-08-09
Ligeledes har Hs. Maj. tilkjendegivet Livjæger Corpset sit allerhøieste bifald i følgende Udtryk Hovedqvarteret Kjøbenhavn, d. 30 Julii 1808.