JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1796-10-31
Paris, den 16de October. I Gaar holdte 500des Raadet en geheim Commission, hvori den Deputorte Pastoret aflagde Beretning, i den nedsatte Commissions Navn, om den med Neapel sluttede Fredstractat, og denne Tractat derpaa blev ratificeret. De fornemste Artitier ere følgende: 1) Kongen af Neapel forbinder. sig til at forlade den Deel af Kirkestatens Gebet, som hans Tropper have besat; 2) at kun have et vist Antal Krigskibe i Activitet; 3) at tilstaae os Handelsfordele; 4) at lukke sine havne for Engelænderne indtil Freden og 5) at give Erstatning for de Fornærmelser, som 1792 bleve tilføiede den franske Gesandt. - Under 3de October har General Buonaparte, fra Mayland tilskrevet Directoriet følgende: "Den 29de September Kl. 10 om Morgenen kom 150 Mand af Garnisonen i Mantua fra denne Fæstning, og gik ved Borgosorte over Po, for at inddrive Fourage. Jmidlertid gjorde vi samt me Dag Blokaden af Mantua fuldstændig, ved at bemægtig ge os Pradella- og Cereserportene, hvilket jeg allerede har havden Ære at melde Dem. Da nu hint Detachement blev herved skilt fra Mantua, søgte det at retirere til Florenz. Da det ankom til Reggio, ilede Jndbyggerne til Vaaben, forhindrede de Keiserlige Soldater Passagen, og tvang dem derved til at trække tilbage til Slottet Montechierogod i Hertugen, af Parmals Stater. De brave Jndbyggere i Reggie forfulgt te dem, indsluttede og gjorde dem ved Capitulation til Fangen Nationalaarden fra Regio mistede ved denne Leilighed 2 Dede. Disse ere de første, som have udgydet deres Blod for deres Lands Frihed.
Berlingske Tidende, 1796-10-31
General Moreau har lykkelig endt sit Tilbagetog fra Schwaben. Directoriet sendte i Forgaars følgende mærke værdige Budskab desangaaende til 500des Raadet. "Borger=Lovgiverre! Directoriet tiler at melde dem Resultatet af den militairiske Operation paa de østlige Grændser. Det var det meest afgiørende i dette Feldttog, og allene dets lykkelige Udfald kunde befæste vore Armeers talrige Seiervindinger ved Rhinen, og bestemt afgiøre, paa hvis Side Fordelen og Frugterne af saa mange Anstrængelser, til Slutning skulde blive. Rhin og Moselarmeen, som ved Jourdans Tilbagetog, da den allerede stod for Portene af Munchen, saae sin venstre Fløi gandske blottet, og sig strax derefter indsluttet fra alle Sider, er i største Orden komme, tilbage til Rhinens Strandbredde. Den har ei allene ikke ledet sig svække, men endog ved enhver Leilighed gjort Fiend Afbræk, overalt slaget sig igiennem, og endelig efter en glinrende Seier (ved Schussenried), i hvilken den har gjort 5000 til Fanger, og erobret 20 Kanoner, i 2 Colonner skaffet sig Luftil Hutningen og Freyburg. Efterat den saaledes et heelt Feltog igiennem har levet paa Fiendens Bekostning; efterat den næsten har skilt alle Rigsfyrster fra Colitionen, og ved en kraftig Diversion begunstiget Jndfaldet i Jtalien, bliver det Mester af Breisgau, af alle Rhinbroer, Veie og Passer, som gaae til det fiendtlige Land. Efterverdenen vil regne dette mærkværdige Tilbagetog blandt de herligste Operationer, som nogensinde er bleven udført. Det giør Rhin= og Moselameen og dens beskedne General den største Ære. Fienden befinder sig paa sin Side, efter hans vovede Bevægelser, ien saadan Adspredelse, at vi torde love os endnu nye og meget vi tige Fordeele."
Berlingske Tidende, 1796-10-31
Den nyeste officielle Depeche fra General Moreau sel gaaer kun indtil den 3de, og er dateret fra Stokach. Han melder i samme om Seiervindingen ved Schussenried med for gende Ord: "Den 2den lod jeg angribe Fienden i hans hel Linie. Min venstre Fløi under General Desair marcher mod Biberach, og Centrummet under General St. Cor at greb Fienden ved Steinhausen. Seieren var fuldstændiOmtrent 5000 Fanger, hvoriblant 65 Officerer, 20 Kan ner og 2 Faner ere Frugterne af denne Seiervinding. Fieden blev forfulgt til langt ud pan Natten ; hans Uorden var almindelig. Jeg skal giøre mit Beste til ærefuld at anføre Armeen. Naar jeg kan give dem omstændeligere Beretning, skal jeg nævne Dem de Corpser og endeelte Krigere, som i Besynderlighed have udmærket sig. Alle have meget vel gjort de res Pligt. General Forino har ligeledes i Rawensburg tilfægtet sig herlige Fordeele.
Berlingske Tidende, 1796-10-31
Moreau.
Berlingske Tidende, 1796-10-31
Hvor lidet Haab Directoriet har om de med Engeland begyndende Underhandlingers gode Udfald, giver et Budskab tilkiende, som det i Forgaars sendte til 500des Raadet, der var af følgende væsentlige Jndhold: "Det brittiske Kabinet, bar, for at bevæge Parlementet til at bevilge det de fornødne Fonds til det næste Feldttog, grebet til følgende 2de Forholdsregler: 1) at begynde med den franske Republiden umiddelba og directe Underhandling. 2) Araabne igien Hollandsk Venelcours paa London, og tilladt Udførselen af engelske Vare til de forenede Provindsers Havne, og til det Lands Havne, som det anmasser sig at kalde endnu østerrigsk Flandern. - Det sidste har den bataviske Regiering vidst at begegne efter Fortieneste, og ved en kraftig Proclamation forbudet Jndførselen. af alle engelske Vare. Directoriet indbyder derfore 500de Raadet til at følge dette Exempel, og at give en lige Lov, i Henseende til Ostende, Newport 19. - En Commission fik derpaa Ordre inden 3 Dage afgive Beretning herom. Directoriet har ogsaa givet 500des Raadet tilkiende, at man maatte sætte sig i Stand til at fortsætte Krigen med forøgede Kræfter.
Berlingske Tidende, 1796-10-31
Tyrol, den 16de October. J Tyrol er hidtil intet af Betydenhed forefaldet. De Franske holde endnu de sydlige Pladser af Landet besat. - De Tropper, som nu befinde sig med Feltmarskal Wurmser i Mantua holdes for 25000 Mand. Mangel paa Levnetsmidler skal til tage i Fæstningen. Den omliggende Egn er udtæret. De Franske mangle svært Beleiringsskyds. General Alvinzi, som nylig ankom fra Triest til Klagenfurt, opbyder alt, forat samle en respectabel Armee, og komme Mantua til Hielp Fra Erkehertug Carls Hovedqvarteer i Mahlberg, den 17de October.
Berlingske Tidende, 1796-10-31
Hans Kongelige Høiheds Hovedqvarteer ankom i Gaar fra Offenburg hertil, hvor vi staae henimod Grændserne af Breisgau. General Latours Tropper have i Dag forenet sig med Erkehertugens Corps. Det er nu at forvente, at H. K. 9 i Spidsen af denne Armee skal angribe General Moreau, og bringe ham til et hastigt Tildagetog over Rhinen. J Forgaars forefaldt en heftig Forpostsegtning ved Kentingen, hvorved de Franske bleve nødte til at trække sig tilbage. Manhelm, den 18de October.
Berlingske Tidende, 1796-10-31
To Divisioner af den franske Sambre= og Maasarmee ere nu i Anmarch mod Lautern, for, som det heder, at giøre en Diversion, at deele de Keiserliges Styrke, og oprette Communicationen imellem den franske Sambre= og Maasarmee, Ryin og Moselarmeen. Et anseeligt Corps Keiserlige Tropper under Generalerne Montfrant og Schellenberg ere nu paa Marchen til Lautern, og skal allerede i Morgen indtreffse sammestesteds. Ved de mange Tropper, som de Franske sende til Hundsrücken, synes de ogsaa at ville standse GeneralHoses Division, og den Maynziske Garnisons Foretagender.
Berlingske Tidende, 1796-10-31
Wien, den 19de October. J 4 Uger har man med Utaalmodighed ventet paa at erfare Feldtmarskal Wurmsers Skjebne, som siden den 8de September havde mistet al directe Communication med Tropperne under Generalerne Qupsdannowich og Dawidowich. Endelig have Breve fra Mantua af 2den og 6te October ikke allene betraftet de Fordeele, som Feldtmarskal Wurmser den 11te, 13de og 17de September har erholdt over de Franske; men melde endog, at han den 23de har i Spidsen af 15000 Mand angrebet de Franske, og nødt dem til at trække sig med Forliis tilbage fra de Poster, som de havde besat i Nærheden af Fæstningen. Hans Corps forragerte derpaa den hele Dag igiennem, og vendte tilbage til Mantua med mange Vogne af Levnetsmidler, som han havde frataget Fienden. Den 29de September havde Feldtmarskallen givet en Afdeling af 3000 Mand Ordre at forsøge en Coupde main paa Governolo, hvor der befandt sig omtrent ligesaa mange Franske; men hans Tropper bleve slagne tilbage, og vendte med Forliis af nogle 100 Mand tilbage til Mantua. Den 3die October gjorde Feldt marskallen et nyt Udfald; men Fienden drev ham med Eftertryk tilbage, og nødte ham til at vende med Forvirrelse tilbagetil Fæstningen. Denne Ulykke gjorde Besætningen meere forbittret, end modløs. Den 6te skede derfor et nyt Udfald, ved hvilket Wurmser slog de Franske. En Colonne af samme blev forfulgt af det østerrigske Cavallerie indtil Verona. De Franskes Forliis maae ved denne Leilighed have været betydeligt, da det østerrigske Cavallerie paaa Veien fra Mantua til Verona nedsablede alle. Den franske Afdeling trak sig til sidstnævnte Stad i største Uorden, og udbredte Allarm iblandt den der værende lille Garnison. - General Buonaparte er tilforladelig Feldtmarskal v. Wurmser meget overlegen; men, da han er nødt til at holde med omtrent 10,000 Mand GeneralDawidowich i Respect, og at lade 3000 Mand blive i det Vicentinske, for at modsætte sig General Quosdannowichs Bevægelser, saa kan han ikke saa gandske forhindre Wurmsers Angreb og Udfald. - Dette er Sagernes nærværende Forfatning i Jtalien, og enhver er nysgierrig efter at see den Udvikling, som den der værende saa besynderlige som interessante Scene vil tage. General Alvinzy, som tillige dirigerer Generalerne Qusdannowich og Dawidowichs Operationer, skulde allerede den 15de begynde sine Foretagender til Beste for Mantua, og man faaer nu at see, om han har været i Stand dertil eller ikke.
Berlingske Tidende, 1796-10-31
Frankfurt am Mayn, den 22de October. Fra Egnen af Kehl har man den 17de hørt det stærkt kanonere. - Her er indløbet den ubehagelige Efterretning, at den franske General Moreau har paa sit Tilbagetog igiennem den saakaldte Hollenthal til Freyburg angrebet den Keiserl. GeneralPetrasch, som fulgte efter ham, slaget ham med et Forliis af 1500 til 2000 Mand, og frataget ham det meste af hans Artillerie og Bagge. - Benævnte General Moreau, som allerede virkelig var ankommen til Freyburg, er, ved mange Franske Troppers Tilbagekomst, som allerede vare gaaede over Rhinen ved Hüningen, anseeligt bleven forstærket. - Erkehertug Carl er, efter de nyeste Beretninger i Offenburg. Man troer ikke, at han skal angribe Moreau. De Franske rykke stærkt mod Hundsrykken og Egnen af Lautern, for at fordrive General Hoves streifende Corps. - Der tales bestandig mere lydeligt om en hastig Vaabenstilstand ved Rhinen mellem General Werneck og Beurnonville.
Berlingske Tidende, 1796-10-31
Haag, den 22de October. J Forgaars er bleven oplæst i vor Nationalconvent en Depeche fra General Beurnonville, hvori han melder: at hans Armee nu var i Stand igien til at rykke frem, og gaae angrebsviis til Værk, hvortil han føier, at han var i Begreb med at giøre dette, for derved at komme General MoreaulsArmee til Hielp, og tvinge en Deel af den Keiserlige Armee, til at vende sig mod Sambre= og Maasarmeen.
Berlingske Tidende, 1796-10-31
Reikevig, den 30te August. Island har i Aar havt ypperligt Fisterie, men - strængt, tørt og koldt Foraar, og deraf flydende saare ringe Græsvært, og fra Julii Maaneds Udgang vedholdende Regnveir, giør at Høe Avlingen bliver yderlig slet og Landmandens Haab forsvinder. - Blandt adskillige mærkværdige Dødsfald, som i Jsland ere dette Aar indtrufne, regner man især Stiftsprovst Hr. Jon Magnussens til Stadestad den 20de Januar, Sysselmandens i Jsefiords Syssel, Jon Arnorsens, den 27de April, Frue Bisp Enke Teitsens den 3die Junii, Præst Hr. Jon Sigurdsens til Holt i Ønundarfjord den 9de Junii, som druknede med en Hest i bemeldte Fjord, den 13de hujus døde Præsten til Gilsbacke i Myre Syssel, Hr. Jon Jonsen: men intet Dødsfald kunde dog meere smerte hele Jsland, end Biskoppens i Skalholt Stift, Hr. Dr. Hans Finsens, som den 4de hujus indfaldt. Aldrig har Jsland frembragt en Mand, som i Henseende til udbredt og grundig Lærdom i saamange Slags Videnskaber, utrettelig Arbeidsomhed, Gavnelyst, forenet med Dyd og Duelighed og saa mange samlede fortrinlig gode Egenskaber, kunde giøre Fordring paa større Høiagtelse og Kiærlighed af sit Fæderneland, end han. Ligesom han i Livet var almindelig elsket og æret, er han nu og almindelig begrædt. Hr. Laugmand Magnus Stephensen har sat ham følgende Minde: H. S. E. Landatissimus Islandus. Jon ANNES Flads. S. S. Theologix. Doctor. Episcopus. Direceseos, Skalholtensis. Natus die, vin Maji. Anne understk. Denatus. Dic. v. Augusti. Anto. udet 3238. Summus. Theologus.
Berlingske Tidende, 1796-10-31
Polvhistor. Celeberrumus. Scientiarum. In. Patria Instaurator Eclesix. Columen. Procester. Dettertimus. Vir. Probat. Pictatis. Spectatillima. Fidei. Manivetudinis. Singularis. Industrix. Admirabilie. Patria. Omamentum. Lugens. Islandia. Parem. Tanto. Nomini. Die. Qværet. Ebeul. Dintius Desiderabit. Tale Præceptori, Afsini & Amico, nunqvam obliviscendemonimentum moestissimus posut Magnus Srernarius. Salig Dr. Finsen tiente 19 Aar som Biskop, var Præses. eller Forstander for Jslands Sønderlandske Bogsamlings og Læse=Selskab, i hvis Sted samme nu har valgt Hr. Laugmand Magnus Stephensen til Forstander. Dr. Finsen var og een af de første Medstiftere af det nu saa udbredte og agtværdige Jslandske Land Oplysnings=Selskab, som til 1ste Julii d. A. bestod af 1012 Medlemmer, har i 1 Aar til Menigmands Oplysning og Fornøielse udgivet 4 smukke Bøger, og fortsætter uafbrudt med Held samme Slags Bestræbelser til Medborgeres Nytte. Gid det fremdeles maatte nyde fornøden Opmuntring til ufortrøden Kamp mod Vankundighed, gamle Fordomme og Feil hos Almuen, og avindsyge MorthedsVenner!
Berlingske Tidende, 1796-10-31
Helsingøer, den 31te October Fra den 28de til i Dag ere 108 Skibe passerede Sundet : Den 29de afseilede de sidstanmeldte engelske Skibe til Nordsøen.
Berlingske Tidende, 1796-10-31
Kiøbenhavn, den 31te October. I Dag kom en russisk Fregat her paa Reden fra Nordsøen.
Berlingske Tidende, 1796-10-31
Fra den 26de hujus til i Dag ere indkomne og udgaaede, Capit. H. Cappel fra St. Croix med Sukker; Capit. N. Marstrand fra Cette med Viin; Capit. Mathisen fra Jvica med Salt; Capit. J. Hansen og C. Bundesen fra Jsland med Fisk, Tran og Uldengods; Capit. A. J. Broagger til Ostinden med Cargaison for particulair Regning; Capit. N. Rasmussen, C. J. Testrup og S. P. Koford til St. Croix med Cargaison og Provisioner; Capit. N. Mortensen fra ibidem med Sukker; Capit. H. Biørnsen og C. Nielsen til Vestinden med Cargaison og Provisioner.
Berlingske Tidende, 1796-10-31
J Classelotteriets 5te Trækning ere end videre udkomne følgende høie Gevinster: No. 26274, 200 Rd. hos Hr. vor Halle, Nr. 14866. 50 Rd. hos Hr. Drellestad; No. 951. 100 Rd. hos Hr. Lotteriefuldmægtig Brøgh; No. 25056 300 Rd. hos Hr. Furst i Arendal; No. 15893, 1000 Rd. her Hr. Hofbogtrykker Møller; No. 7201, 50 Rd. hos Hr. Pind i Laurvig No. 18362, 50 Rd. hos Hr. Secreta Heiberg i Horsens; No. 27889, 100 Rd. hos Hr. Borup Aalborg; No. 1558, 50 Rd. hos Hr. Bendixen i Slesvig No. 9595, 100 Rd. hos Hr. Rosenberg; No. 23452, 20 Rd. hos Hr. Sorterup; No. 10078, 50 Rd. hos Hr. Me bye i Altona. (Fortsættelsen følger). Baron. Ther. Vinden. 24 October. 23. o. 5. 6 1/2 Varme. V. J N. N. V. S. V. Uvis. 1s. J. a. 3 ½ - -S. O. 128. a. 4. 33. - - S. O.
Berlingske Tidende, 1796-10-31
Species=Coursen for i Dag. Cours af Danske Banksedler imod Species 25 1/2 pr. Cento.
Berlingske Tidende, 1796-10-31
Vexelcours, den 21de October. London 2 Maaneders Sigt - 5 Rd. 12 s. pr. Livr. Sterl. 14 Dages Sigt 5 - 16 Amsterdam i Bco. 2 M. Dato 101. avista . . 104 1/2 pr. Cent. Hamborg - 2 Maan. Dato 12. avista = = 122
Berlingske Tidende, 1796-10-31
Avnsk S. Tontinuations=Liste over Medlemmerne af Selskabet for druknede Menneskers Redning: 94) Abrahamson, Capitain, 95) Bang, Capitain, 96) Classen, Lieutenant 97) Feldmann, Chirurg; 98) Sal. Fengers Enke; 99. Fenger, Præst; 100) Fløyer, Kræmmer; 101) Kölpin, Justitsraad og Professor, 102) Laub, Krigsraad; 103, Mahling; Etatsraad, 104) Möller, Raadstue=Betient 105) Neve, Amts-Chirurg; 106) Schönheider, Kammeradvocat; 107) Welsely, Mægler. - Selskabets Jndbydelses=Plan er nu trykt, og kan behageligen afhentes hos Divisions Chirurg Herholdt i Myntergaden No. 57. Ara den 24de til 29de October 1796 have Asseurance=Premierne for al Fare paa neutrale Skibe og Ladninger ved det Kongelige octroyerede Søe=Asseurance-Compagnie Kiøbenhavn, været saaledes som følger, naar ellers særdeles Omstændigheder ikke have foraarsaget andre Bestemmelser : Paa Paa Casque. Ladning. Procent. Procent. Fra Kiøbenhavn til Westervig. - dito til Petersborg =- Kiøbenhavn, Aalborg til Øster paa Norge. - Kiøbenhavn til Fahrsund .- dito til Bergen . .- dito til Tronhiem. .- dito til Amsterdam, Dordrecht - dito til St. Croix - dito til Madera og St. Thomas - Narva til Kiøbenhavn - Øster paa Norge til dito - Amsterdam til dito .- Mallaga til dito - Marseille til Alicante og Kiøbenhavn - Helsingøer til Carlshavn - Flensborg til Scheen - Sandefiord til Pillau - Bergen til Amsterdam dito til Bilbao og Barcellona - dito til Marseille, Cette - Rochelle til den engelske Canal - Gothenborg til Riga .- Amsterdam til Aalborg og Randers = 4 1/2 - Liverpool til Ostende .- Lübet til St. Petersborg. .- dito til Barcellona .- Middelburg til dito .- Amsterdam til Genua .
Berlingske Tidende, 1796-10-31
Natten imellem den 25de og 26de October henfor veden let og rolig Død min elskede Mand, Geheimeraad og Kammerherre Friderich Michael Krabbe, Ridder at Dannebrog, i sin Alders 72de Aar. - Hans Retskaffenhed, Sindighed, Oprigtighed og øvrige gode Egenskaber foröge min Sorg, da jeg herved bekiendtgjør mit store Tab for Slegt og Venner: Alle Condolensbreve frabedes. Enke af Krabbe föd Schested.
Berlingske Tidende, 1796-10-31
Doctor Tissots fuldstændige Underretning for Landbeboere, angaaende Sundheden og hvorledes de kunne helbrede sig selv for de farligste Sygdomme, som Forraadnelsesseber, Galdefeber, Gikt, Colik, Kopper, Liigtorne, Miltryge, Meslinger, Omgangssagdomme, Raserie, Svindsot, Skarlagensfeber, om Recepiskrivningens rigtigste Maade, Trangbrystighed, Vattersot, Vorter, Drevine. Udgiven af Døet Bang. Prisen er 5 Mk. 4 s., indheftet i nitid Marmor eng. Bind 2 Mk. mere. Pelts Enke, Børsen Nr. 22. 23 og 24. Prof. Jacobis Hvad skal jeg troe og tænke til min Stæts Bereligelse, hvad skal jeg domme om de Lærdes forskellige Meninger, hvad skal jeg tænke om mine Medmennesker, Besvaret af en Olding ved Gravens Bred. 2 Dele, indb. 2 Mk. 4 s. Pelts Enke, Børsen Nr. 22, 23 og 24. bilodant fuldstændige Veiviisning for enhver, til at kunde gaae selv i Rette efter Loven og Forordninger, samt Praxis i alle Tilfælder, dens Jndhold er følgende: Om Maaden at procedere paa, om Beskikkelser og hvad der bør foregaae en Proces. Og Stevning, Kald og Varsel, Forkyndelsen, Afhiemling, Exceptioner derimod. Om Beviis i Sagen, Bekiendelser, Documenter, Vidner og Eed. Om Afskeder, Opsættelse, om Sagens Forestillelse for Retten, Jndlæg, Svar og Paastand. Om Appellationer, Dom, Excecution og Jndførsel. Om Arrest Beslag og Forbud. Om Dommeres Forhold inden og uden for Retten, Dommer Forhold ved Vidner, samt fuldstændige Formularer og Exempler. Den sælges for 2 Mk. 4 s. indheftet. Pelts Enke, Børsen Nr. 22, 23 og 24.
Berlingske Tidende, 1796-10-31
Det galante Saxen, eller moersomme Anecdot Tildragelsen, og Elskovshandlinger under Kongen af Pohlens Regieringstid, samt en nøie Underretning om det Hofs Jntriguer og Cabaler, tilligemed Ministernes og Damernes Navne. Den faaes for 3 Mk. 4 s. indheftet hos Pelts Enke, paa Børsen Nr. 22, 23 og 24.
Berlingske Tidende, 1796-10-31
Anecdoter og lystige Jndfald om Friderich den Store, Konge af Al Preussen, som indeholder alle hans merkværdige Krige imod Franskmændene og de Tydske, samt hans Seire over dem og over Russerne og de Svenske. Kongens Efterretning om de Franske store Krigstalenter, og hans Roes over adskillige af de franske Generaler, saasom La Favette, Luckner er, med en Beskrivelse over alle hans berømte Batailler, hver især, og de Heltegierninger som bleve udøvede, samt de paafulgte Belønninger; tilligemed hans Levemaade og Activitet i hans hele Regiering, 4 Dele indheftet 1 Rdlr. 4 Mk. Pelts Enke.
Berlingske Tidende, 1796-10-31
paa Børsen Nr. 22. 23 og 24. For at befordrede gamle Actier Breves Indlevering og Ombyning med de nye, blev det allerede ved disses Udfærdigede Aaret 1794 bekiendtgjort, at Udbyttet ikke forend Ombytte gen var skeet, blev foranstaltet ubetalt, ikke destomindste befindes det, at 10 nye Actie-Breve, nemlig : 6 lydende paa Phuip de Balson under No. 4170 a 75. . . . Ferdinant Jean de Coninck Nr. 4776 a 78. . . Lars us Wul Wallick . Nr. 4780. Ednu ere uafhentatte le og uombyttede, i hvilken Anledning forestaaende Foranstaltning ved Leylighed af det i sidste GeneralForsamling den 19de Septbr. bestemte Udbytte, som til 11te Decbr. dette Aar udbetales, atter bringes fornævnte Herrer Interessenteres Commissionairer i Erindring. Directionen for det Kongel. ot overede Danske Asiatiske Compagnie paa Christians haun, den 30te Septbr. 1796.
Berlingske Tidende, 1796-10-31
J Følge Hans Kongel. Majests allernaadigste Bevilling under 16de hujus, indkaldes herved sub pæna præclusi & perpetusilentii, med Aar og Dags Varsel, alle og enhver, som formene sig at have nogen Slags Fordring, saavel efter afg. RitmestePeder Havenbech von Pultz, som hans forhen afdøde Brødre Jægermester Hans Friderich von Pultz og Capitain Flemmen Holck. von Pultz, hvorfra samme end maatte dirivere, intet i nogen Maade undtagen, dermed at melde sig inden fornævnte TidForløb hos os undertegnede, som Executores Testamenti i Boet. og deres Fordringer beviisliggjøre. Schanderborg og Grenaae, den 19de Septbr. 17996. Hans Hoff. Christian Fischer Ritmester. Ober Krigs=Commissair.
Berlingske Tidende, 1796-10-31
J Følge Hans Majestæts allernaadigste Bevilling af 30te Septbr. sidst indkaldes herved sub pæna præclusi & perpetui sig lentii, med Aar og Dags Varsel, alle dem, som formene sig at have noget at fordre i Kiøbmand Christen Sandegaards Opbudsboe her i Horsens, dermed for os som Opbudsboets Forvaltere at fremkomme, og saadant deres havende Krav, hvoraf samme end maatte hidrøre, inden fornævnte Tids Forløb at anmelde og beviisliggiøre. Horsens Raadstue, den 11te October 1796. Borgmester og Raad.
Berlingske Tidende, 1796-10-31
J Følge Kongelig allernaadigst Bevilling af 1ste Julii d. A. der er læst ved Fyenboe Landsting og Odense Byeting, blive det saa kaldede: For de mindst Formuende meest fordeelagtige Fyenske Societets samtlige Jnteressentere og Pensionister herved ful pæna præclusi & perpetui silentii, med 6 og 12 Ugers Varsel udi de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser, Odense Aviser, Aalborg. Jydske Efterretninger, Aarhuus Stifts Avis, den ViborgeSamler, Riber Stifts Avis, og den Altonaiske Mercur, 3de i Gange efter hinanden indkaldede for os underskrevne, som allernaadigst befalede Commissarier, inden forbemelte Tids Forløb, at møde, eller med behørig Fuldmagt møde lade, Pensionisterne at anmelde og modtage deres tilgodehavende Pensioner, og tillige med de øvrige Jnteressenter og os, at overlægge en Plan til bemelte Societets Beholdnings Udsættelse, Anvendelse og Bestyrelse paa Hs. Majestæts nærmere allernaadigste Approdi tion. Commissionen bliver til den Ende foretaget og holdet paa Odense Raadhuus Løverdagen den 26de Novbr. førstkommende, om Formiddagen Kl. 9 Slet, og derefter hver 8de Dag indtil Proclama ser udløben. Aalykkegaard og Odense, den 10de October 1796. F. J. Leth. Trojel.