Aalborg Stiftstidende, 1834-01-25
Det Spørgsmaal, hvorledes de øvrige Generalcaptainer ville betragte Llanders Skridt, og hvilke Forholdsregler de is denne Anledning ville tage er endnu uafgjort, og de forskjellige Partier besvare det derfor overeensstemmende med deres Ønsker. Om Quesada, Gouverneur i Gammel-Castilien hedder det, at han har indsendt en Petition omtrent ligelydende med Llanders, men dette er dog endnu ikke fuldkommen sikkert, og i de franske Blade desputeres for og imod Rimeligheden af dette Skridt. Quesada var i Aaret 1825 en ivrig Fiende af det constitutionelle Partii, og een af Troeshærens nidkjæreste Kjemper, hvilken Nidkjærhed han ogsaa skylder sin nærværende høie Post, men der paastaaes og, at han under Ferdinands Regjering har forandret fine politiske Meninger, hvilket han især lagde for Dagen ved de Raad, i han strax efter Kongens Død gav Regentinden, og som havde hans interimistiske Forviisning til Følge ; ligeledes hedder det, at han skal høre til det geistlige Parties meest erklærede Modstandere. De øvrige Generalcaptainer caracteriseres af National saaledes: Espleta, Gen. Capt. i Arragonien er en vel frygtsom, men brav Mand, som aldrig har yndet Despotismen; desuden kunde maaskee det tilgrændsende Cataloniens Exempel opfordre ham til større Kraftudvikling. Valencias Bestyrelse befinder sig i General San Martins Hænder. Han er en oprigtig Liberal, der, medens han i Cortes=Perioden var Kese politico i Madrid, gav Beviser paa en fast og agtværdig Caracteer. Morillo, Gene Capt. i Gallizien, har, som bekjendt, indlagt sig nogen Roes i sin Kamp mod Bolivar, og vil opbyde Alt for at bringe den lidet hæderlige Capitulation i Forglemmelse, som han i Aaret 1823 bekvemmede sig til at afslutte. Iøvrigt har han i lang Tid handlet i nøie Forening med Quesada. Valdes, nuværende Gouverneur i de baskiske Provindser, har oftere erklæret, at han anseer liberale Jnstitutioner nødvendige for Spaniens Held. Rodil, Chef for Armeen paa den portugisiske Grændse og tillige Gouverneur i Estremadura, deler sin Ven Valdes Anskuelser, der tillige var hans Vaabenbroder, i den americanske Krig. De dristige Svar, som han gav Jnfanten Don Carlos og Dennes Forfølgelse bud over det spanske Gebeet, sætte ham blandt de Venner af den constitutionelle Sag, for hvilke et Tilbageskridt ikke er muligt. General-Captainerne i begge de sydlige Provindser Granada og Sevilla ere Prindsen af Anglona, som under Ferdinands Regjering maatte leve 10 Aar i Forviisning, fordi han havde tjent den constitutionelle Sag, og Marquis lide las Amarillas, Zeas afgjorte Modstander i Regentskabspraadet. Naar man betænker disse General=Captainers store Myndighed, at de have 2/3 af Regentskabsraadet, og hvad der endnu er vigtigere, næsten hele Hæren, samt Jndvaanerne i de større Stæder for sig, saa er det let at begribe, hvorledes Resultaterne af den alt begyndte Kamp ville blive. Man seer, at National forestiller sig Sagen efter Ønske, og Sandsynligviis med nogen Overdrivelse, imidlertid kan man altid være lidt nysgierrig efter at vide hvorledes Hr. Zea vil bære sig af med at knække denne Nod. Endnu erfares intet Vist og Regjeringens Beslutning i Anledning af dens cataloniske Promemoria, og hvad derom fortælles, maa udense Tvivl henregnes blandt Rygter. Saaledes hedder det, at Dronningen foreløbig har givet et undvigende Svar, men tillige befaling til at arrestere Lander, hvilket dog vil faldet vanskeligt, da han har belavet sig paa Sligt. Fremdeles hedder det og (i National), at Medlemmerne af corps diplomatique i Madrid ufortøvet ere blevne sammenkaldte, og at Hr. v. Ravnevalds Raad gik ud paa ikke at tilstaaes nogen Concession, men behandle Addressens Ophavsmænd, som Rebeller; man var nærmere end nogensinde for ved at forlange Frankrigs Hielp, da Exaltationen i Madrid over dette første Slag paa Revolutionens Stormklokke var overordentlig, imidlertid havde Regentskabsraadet protesteret mod dette Skridt. Senere, efter en Coureers Ankomst, udbredtes sig det Rygte i Paris, at Zeas Fald syntes uundgaaeligt, og at det allerede var overdraget Marquis af Amarillas at organisere et nyt Ministerium. J de franske Kamre er den vigtige Begivenhed hidtil ikke bleven omtalt.