JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-08-11
S. Bl. meddeler nogle bemærkninger til Franskmanden Adr. Balbis "geographiske Haandbog, hvilken ihenseende til Danmark ikke er fri for Urigtigheder og berømmende men den danske Beskedenhed saarende, Overdrivelser," og det uagtet den er gjennemseet i Haandskrifter og forøget med Tilsætninger, af Hr. Ob. Lieut. v. Abrahamson. Endog i Henseende til denne ogsaa udenfor Danmark noksom bekiendte Hædersmand selv er indløben de 2de Vildelser, at han kaldes "Oberst, og Kongens første Kammerherre", m.M. som maa være undgaaet Hr. Ob. Lieutenantens Opmærksomhed.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-08-11
Den kielet Korrespondent vil af "Velunderrettede vide: at den kal. Landdags Kommissær vil i Begyndelsen af Stændernes Møde forelægge et Oversyn af Statens Finantser, og en Budget. Og tvivler selv saameget mindre paa dette Udsagn, som der allerede ifølge Forordningen af 5te Jan. 1813 en Budget skulde aarlig udkastes og ved Trykken kundgjøres. Jmidlertid, tilføjer Korr. vil Regjeringen ved dette Skridt hylde Bevægelsesystemmet, og Den tør være forud forvisset om, at den desmere vinder den offentlige Stemme for sig, jo aabnere den fremlægger de samtlige Statsforhold for Folkets Afsendinger."¬
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-08-11
Hr. Pastor F. C. Rosen i Vaalse har i Maribo Avis taget til Gjenmæle imod det for omtalte Angreb paa ham, fordi han skulde have viist et Barn, der skulde døbes, ud af Kirken osv. "Omtrent midt under Prædiken" - oplyser han - "begyndte et Barn en meget heftig, næsten konvulsivisk vedholdende Graad, hvilken jeg tænkte kunde være foraarlaget ved et fra Paaklædningen hidrørende Tryk eller Stik, hvilket ikke med Sømmelighed kunde eftersees i Kirken selv. Jeg gjorde derfor paa et passende Sted i Prædiken en kort Pause, og i god Hensigt sagde (ikke udraabte) jeg bogstavelig disse Ord: "Dersom det grædende og maaskee lidende Barn ikke kan beroliges herinde, saa ville Man have den Godhed at forsøge paa at berolige det ude i Vaabenhuset; thi jeg bør sørge for at holde haade Tilhørernes og min egen Andagt vedlige!" Hr. Pastoren oplyser fremdeles, at tvende Fruentimmer bare da Barnet i al Velanstændighed ud i Vaabenhuset ikke "Vaabenskuret"), hvor der er ligesaalidet Træk som i selve Kirken, hvor Prædiken ogsaa kan høres m. M. Endelig bemærker han, at skjøndt Ritualet og danske Lov ikke befale Præsten, fra Prædikestolen at korrigere et eller andet Uvæsen, som maatte finde Sted, i Kirken, eller at give Vink til uden Forargelse at afhielpe saadan Andagtsforstyrrelse, som uskyldigviis maatte afstedkommes, tør han vel drage Menigheden og sig selv til Fordeel, at de ikke forbyde ham, at lagttage Øieblikkets Tarv osv. (Hemp. Av.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-08-11
En gammel Matros, der i 36 Aar havde tjent paa den engelske Flaade, vendte omsider tilbage til sin Fædrenes, hvor han sagde til sin Søsterdatter: Vil Du føde mig til mit Livs Ende, skal Du efter min Død finde Det, hvorfor Du kan kjøbe den største Bondegaard." Søsterdatteren, Enke og Moder til en talrig Børneflok, pleiede ham paa det bedste; og da han aldrig gav hende Penge, men dog engang imellem lod en Souveraind'or vexle, troede hun, at han spillede i Lotteriet. Efter halvandet Aars Forløb døde han og blev anstændig begravet. En lille brun Kasse, der altid havde staaet tillaaset under hans Seng, blev nu trukken frem og undersøgt; men da den ikke indeholdt Andet, end stemplede Papirer i et fremmet Sprog, troede Enken, at det maatte være alle de gamle Lotterisedler, for hvilke hendes Onle havde bortspillet sine Penge og saaledes narret hende for Arven. Arrig i Hu slængte hun det hele Kramhen i en Krog. Da de formeentlige Lotterisedler vare forsynede med smukke Stempler, fandt Børnene Fornøielse i at klippe disse ud og lægge nogle af dem i deres Skolebøger. Skolemesteren kjendte dem heller ikke; men en Jøde, som tilfældigviis kom ind til Enken og saae et saadant udskaaret Stempel, erkjendte strax, at det havde hørt til en engelsk 2 Punds Note. Paa hans Spørgsmaal, om hun ikke havde nogle af disse "Lotterisedler, endnu hele tilbage, svarede hun: "Ne, de Kinner heb den ganzen Kasten vull verschnitteen; hebet abets noch woll en Paar in de Fiebel liggen." (Nei, Børnene have klippet Kassens hele Jndhold itu; men de have maaskee endnu et Par liggende i deres Abe) Jøden fandt virkelig deri ud ppede Stempler af engelske Bank noter paa 50 og 100 Pd. Sterl.; men Noterne selv vare tilintetgjorte. Saavidt gik Uvidenheden endnu i Aaret 1834; thi det var ifjor at Jøden gjorde denne Opdagelse. (Husumer Ugbl.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-08-11
Den 10 f. M. afbrændte Rekker Mølle, i Hanning Sogn, ved Ringkjøbing, tilhørende Præsteenken, Mad. Wandborg, der med Søn og Spigerdatter beboede samme. Jlden, hvis Aarsag ikke vides, udbrøde pludselig og lagde det Hele i Aske. Af Jndboet, som ikke var assureret, blev Meget et Rov for Luerne: alle Kjøkken- og Bryggerredskaber, Folkesenge, en Deel Linned og Gangklæder, Korn, 3 Ungkreature m.m. Jdet ogsaa Mølleværket brændte, ere Familien i længere Tid aldeles sat ud af Næringsdrift. (Hemp. A.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-08-11
Befordringer og Afgang. Den 22de Juli er Sognepræst for Søllerød Menighed i Siælland, C. J. Boie, beskikket til Sognepræst ved Olai Kirke i Helsingøer; ordineret Catechet og første Lærer ved Borgerskolen i Nykiøbing paa Falster, H. P. C. Kock, til Sognepræst for Udboe Menighed i Sjælland; Cand. Theol. J. R. Damkiær til Sognepræst for Kiettrup og Giøttrup Menighed i Aalborg Stift: Sognepræst for Marie Magdalene og Koed Menigheder i Aarhuus Stift, C. U. Boesen, til Sogneprætfor Knedel og Roelse Menigheder i samme Stift; Cand. Theol. og Overlærer ved Sø-Etatens Drengeskoler, F. C. Jurgensen, til Sognepræst for Sønder= og Nørre-Ondsild Menigheder i AarhuuStift; personel Capellan for Jeberg og Lyby Menigheder i Viborg, Stift, E. A. Tolstrup, til Sognepræst for Brørup og Lindknud Menigheder i Ribe Stift; den 29de, Sognepræst for Vilslev og Hunderup Menigheder samt Provst for Giørding, Andst, Malt i Slangs Herreder under Ribe Amt, M. T. Næblerød, efter Ansøning i Naade entlediget som Provst; Sognepræst for Skamstru- og Frydendahl Menigheder i Siælland, J. C. Formann, til Sognepræst for Kundbye Menighed sammesteds; den 31te, perioneCapellan for Strøebye og Varpeløv Menigheder i Sjælland, F. L. T. Gottlieb, til personel Capellan for Storeheddinge og Hov rup Menigheder, Sognepræst for Østerbrønderslev og Hallund, Menigheder i Aalborg Stift, J. M. Vedsted, til Sognepræst for Serritslev Menighed i samme Stift; Sognepræst for Hvornum og Snæbum Menigheder i Aarhuus Stift, F. S. Brønsted, til Sognepræst for Vraae og Emb Menigheder i Aalborg Stift; Sognepræst for Thorsted og Houer Menigheder i Ribe Stift, A. J. Bendtsen, til Sognepræst for Aasted og Skierum Menigheder, i Aalborg Stift; Cand. Theol. og Adjunct ved Frederiksborgslærde Skole, C. A. Balsløv, til Sognepræst for Liørsløv og Ør ding Menigheder i Aalborg Stift; practiserende Læge i Ballerup, F. Dorph, til Districtschir. for Jægerspriis Gods og i Horns H.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-08-11
Kjøbenhavns Børs-Cours, d. 7de August. Species 205 enh. solgtes til 12 Mk. 5 enfjerdedeel s. Bank Disconto 4 pCt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-08-11
Norske Speciesedler 182 a 182 enh.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-08-11
Ribe. Udsigterne til en god Host ere desværre nu, idet Mindste herpaa Egnen, tilintetgjorte, idet den orkan agtige Storm, som reiste sig i Torsdags og vedvarede til i Søndags, saaledes har pidsket Kornet af Axene, at paa mange Steder kun det blotte Straae er tilbage. Bog hveden er ganske sort, saa at Lidet eller Jntet vil blive avlet af denne Korn-Art.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-08-11
Efter Forlydende er paa Fialtring Strand, Ringkjøbing Tolddistrict, under Stormen indstrandet trende Skibe, af hvilke det ene skal være ladet med BomuldVESSMN.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-08-11
Efter flere Maaneders tunge Lidelser bortkaldte Herren til det Bedre den 7de d. M. min inderlig elskede Mand Martin Thomas Næbleröd, Provst for Gjörding med flere Herreder og Sognepræst for Vilslef og Hunderup Menigheder i hans Alders 3de Aar. Jeg med mine 6 uforsörgede, Börn föler dybt og smerteligt Savnet af den bedste Agtefælle og Kjærligste Fader. Vi holde os uden skriftlig Bevidnelse forvissede om vore Venners Deeltagelse i vor billige Sorg. Vilslef Præstegaard den 16de August 1835. Christine Iledevig Næbleröd, södt Bilsted. Lodsedler til det 88 Classe Lotteriets 4 Classe fornyes inden den 26de d. H. sal. Dessauer.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-08-11
At jeg atter har overtaget mit Embedes samtlige Forretninger, bekjendtgjøres for de ærede Beboere i det mig anbetroede Districtschirurgicat. Varde den 7de August 1835. Murtfeldt, Districtschirurg. og Krigsraad.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-08-11
Tirsdagen den 1ste September d. A. bliver i Fohl Præstegaard om Morgenen Kl. 9 afholdt et Møde i det hørbrorske Boe, og vil Boet ved dette Møde upaatvivlelig vorde opgjort. Saavel de Myndige som For mynderne for de umyndige Arvinger ville behage at møde der til den bestemte Tid og medtage de dem leverede Gjeldsbeviser og Obligationer, for at disse kunne vorde realicerede. De Arvinger, som ikke møde, maa være tilfredse med hvad jeg og de Mødende bestemme. Fohl Præstegaard d. 9 Aug. 1835. C. F. Krøver.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-08-11
Ved Proclama som er læst inden Fredericia Stads tingsret og som snarest mueligt vil blive læst i den Kongelige Landsoverret i Viborg, ere alle og enhver som formene sig at have noget Krav i Stervboet efter afdøde Levin Hartvig Ree og Hustrue Eva Ree født Berntz, heraf Byen, indkaldte med 12 Ugers Varsel til, ovenmeldte Tids Forløb, at anmelde og beviisliggjøre deres formeentlige Fordringer for undertegnede Skifteforvaltere, hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Fredericia Skifteret den 5te August 1835. J Hr. Cancellieraad Borgemester og Byefoged Rahbeks Sygdom efter Dræbye.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-08-11
Constitution. Galling.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-08-11
Gaardsalg. Niels Jensen Skjælde agter, formedelst Alderdom og Svaghed, underhaanden at sælge sin i Gamst Bye, Andst-Sogn pr. Colding eiende Gaard. Saavel Bygningerne som Jorderne ere gode og skylder af Hartkorn 4 Tdr. 6 Skp. 1 enh. Alb. Der kan saaes aarligen 16 a 20 Tdr. Rug, 5 a 6 Tdr. Byg, 15 a 16 Tdr. Havre, 6 a 7 Tdr. Boghvede og Høeavlen er 80 til 90 Læs Høe, og har Gaarden Rørskjær til en 20 a 30 Traver Rør. - Foruden er der indkjøbt til Gaarden fra næstliggende Bye en Fredskovskobbel der har Hartkorn, 1 Alb. - Der kan holdes paa Gaarden 4 a 5 Heste, 10 a 12 Køer og 20 Unghøveder deels i Tøire og deels Løsgang i en Skovkobbel; 15 a 16 Faar. Gaarden kan faaes paa billige Vilkaar med eller uden Besætning. Lysthaverne ville behage at henvende sig til Eieren paa Gaarden. 1835. Tillæg til Ribe Stifts Adresse-Avis No. 64.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-08-11
Udenlandske Efterretninger. Forrige Nummer af Fædrelandet" indeholder en interessant Artikel, hvori Forfatteren fremsætter de, efter hans Formening, vigtigste af de almindelige Gienstande, for Provindsialstændernes Virksomhed. Som den første og vigtigste betegnes, at Stænderne, efterat være, som man vel tør formode, at Regjeringen sat i Kundskab om Landets hele bekonomiske og financielle Tilstand, dets Stats gjeld, dets Jndtægter og Udgifter, skulle andrage paa de Jndskrænkninger i Statshuusholdningen, der maatte kunne lade sig udføre, hvorved det maatte undersøges, om deikke var muligt, at lette Afgiftsbyrden paa det Hele, ved at lægge en Deel af Byrden over paa de Mange, der leve af deres Renter af Statspapirer, og om ikke det saakaldte privilegerede Hartkorn burde ansættes til lige saa stor Landskat som det saakaldte uprivilegerede. Jblandt de øvrige Gienstande forekomme: at bestemme Statsgielden til en ufravigelig Størrelse, med en fast Plan til dens Forringelse; Rentefodens Nedsættelse; Afværgelse af, at saa mange Midler fra Provindserne indflyde i Kongens Kasse; silialbankers Oprettelse; Forebyggelse af Kasse. mangler; Reform i det lærde Skolevæsen og Realskolers Oprettelse; større Næringsfrihed; Retsforholdet imellem Godseiere og Fæstebønderne; de offentlige Frireiser; Ophævelse af offentligt Veiarbeide; Tallotteriets Ophævelse; almindelig Værnepligt; Kommunallov for Kjøbstæderne og Stænderforhandlingernes fuldkomne Offentlighed.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-08-11
Ved at fremsætte Ønsket og Tallotteriets Ophævelse, bemærker Prof. David, som tidligere har leveret det danske Tallotteries Historie fra 1773 til 1825, at han har viller fortsætte den til vore Dage; men at han netop nu ma beklage, at hans Ønske om at erholde de bidhen hørende Materialier meddeelte, et bleven afviist med den bemærkning: "et saadant nu ikke kan tilstaaes."
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-08-11
Hr. Apotheker Dahlerup i Thisted har i Randers Avis - fordi han har fundet Vanskeligheder ved at faae sine bemærkninger indrykkede i Thisted Avis erklæret, at han havde haabet, at Fattigkommissionen i Thisted vilde have draget ham til Ansvar for de af ham gjorte beskyldninger; i dets Sted har den erhvervet sig et Vidnesbyrd af Amtet, der giver dens Handlemaade et vist Anstrøg af Rigtighed og - som han siger - stempler ham som Bagvasker. Han har derfor besluttet " at formaae Kommissionen til enten at fralægge sig de gjorte beskyldninger eller ændre det Paaankede," hvorfor han beder Enhver, som denne Sag maatte interessere, at tilbageholde sin Dom, indtil et af disse Resultater er tilveiebragt. Redact. af Thisted Av., Hr. Consul Lund, har senere erklæret, at Hr. Apotheker Dahlerups til Randers Avis indsendte Stykke ikke har været nægtet Optagelse i Thisted Avis.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-08-11
I Halvaaret fra 1 Januar til 30 Juni d. A. ere 3963 Skibe passerede Øresund, hvilket er 243 færre ind ifjor. Preusserne ere den Nation, som iaar have havt fleest Skibe i Sundet. Engellændernes Antal er aftaget fra 1176 til 838, Nordmændenes fra 631 til 538. Svenskernes fra 825 til 335 osv. Eckernjorder Ugeblad", der trykkes i Slesvig, vil her efter udgaae, paa Udgiverens eget An- og Tilsvar, uden Censur, som overhovedet ingen Udgiver eller Bogtrykker i Hertugdømmet Slesvig er pligtig at underkaste sig; thi istedetfor at sende Politimesteren det første Aftryk til Gjennemlæsning, kan han, om han vil, strax lade hele Oplaget trykke, og behøver først da at tilstille Politimesteren et Exemplar deraf, uden dog at oppebie hans Samtykke til Uddeelingen. No. 29 a bemeldte Blad havde vedkommende Politimester lagt under Beslag, men den kgl. slesvig holsteenske Overret under 24de Juli erklæret Samme for ophævet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-08-11
Formodentlig ville nu de øvrige slesvigske Ugeblade følge Eckernførderens Exempel og i Fremtiden ligeledes lade trykke uden Censur. (Kiel. Cort.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-08-11
AVERIISSEMENTS. De, som have anmeldt sig og endnu maatte ønske at faae Kreature paa Eftergræsning indeværende Aar i Ribe Kiær, vilde møde med Samme næstkommende Løverdag den 15de dennes om Morgenen Kl. 7 hos Mosevogte, ren Søren Laussens Enke. For et voxent Hoved betales 38 s. og for en Kalv eller ungt Hoved 26 s. Ribe den 7de August 1835. Guldberg.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-08-11
Græsning til 3 Kreatuter paa Holmene kan faaes til Leie hos v. Stocken.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-08-11
En i Skottbura Sogn, Vester Amtet Hadersleben, beliggende Gaard, bestaaende i Ager, Eng, Slov og Mose at 118 Tdr. a 320 1 Roder, med gode Huusbygninger, er underhaanden til Salg. Der avles til samme aarlig 6070 Læs Høe og kan derpaa fodres og græsses circa 40 Kreaturer, 4 Heste og 20 Faar. Den aarlige Udsæd for Tiden er 12 Tønder Rug, 12 Tønder Havre, 7 Tdr. Byg og 7 Tdr. Boghvede, men som ved Mergel, som haves, betydelig og mere end det Dobbelte kan udvides. Lysthavende ville behage at henvende sig til det Kongl. Ridefogderie i Skottburg i portofrie Breve, hvor det Nærmere erfares. Skottburg. d. 29de Juli 1832. H. D. Kroab.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-08-11
Auction. Efter Forlig og Execution, bliver det Søren Erichsens Enke Maren Jensdatter tilhørende og paa Jernvedlund Mark, Jernved Sogn, Gjording Herred beliggende Sted, bestaaende af 2 Parceller, den ene af Hrtk. 1 Skp. 1 Fkr. 2 enh. Alb. og den anden af 1 Skp. 1 Fkr. 1 totredied. Alb. tilsammen 2 Skp. 3 Fk. 1 enslettedeel Alb. Ortk., med derpaa opførte 3 Fag Huus, stillet til 3de offentlige Auctioner, som afholdes: 1ste Auction Fredagen d. 22de d. ) hver Dags 2den 11te Sept. næst) Formiddag 3die - Løverdagen d. 26de Kl. 11. De tvende første Auctioner afholdes paa Gjording Malt Herreders Tingsted i Weirup, hvorimod sidste Auction i Huset selv; Hvilket herved bekjendtgiøres til Lysthavendes og tillige, efter Placaten af 22de April 1817 til Panthavernes Efterretning. Conditionerne erfares paa Auctionsstedet. Gjørding Malt Herreders Contoir Endrupholm d. 1ste August 1835. Muble, const. havers Reqvisition, bliver Gaarden Slumstrup, beliggende i Sedding Sogn, Bølling Herred, dens Bygninger, der ere indrettede til Beboelse for en Familie, udenfor Bondestanden, med Jorder til Hartkorn ufrie Hovedgaards, taxt 11 Tdr. 3 Skp. 1 Alb. med Avl og Afgrøde, den hjembjergede Jldebrændsel og den ved Gaarden værende Gjødning, stillet til trende offentlige Auctioner, der afholdes:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-08-11
Løverdagen den 29de August. den 12te September og den 26de ditto, førstkommende, hver Dags Formiddag Kl. 10. De 2de første Auctioner afholdes her paa Contoiret og 3die Auction paa selve Gaarden. Skeer antageligt Bud ved 3die Auction, bliver ved samme tillige bortsolgt endeel Creaturer, samt Gaards- og Avls=Redskaber, Ind- og Udboe, Conditionerne ere til Eftersyn hos Søekrigscommissair, Procurator Bagge i Ringkjøbing. - Denne Bekjendtgjørelse tjener tillige Panthaverne til Efterretning, ifølge Placaten af 22de April 1817. Bølling Nørre Herreders Contoir paa Petersminde i Skjern, den 3die August 1835. H. Forslev Lybecker, p. t. const. John Finsen, Kongelig Majestæts Cancelliesecretair Byefoged i Ringkjøbing. og Herredsfoged for Uliborg, Hind Herredet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-08-11
Gjør vitterlig: at efter Begjæring af Søekrigscommissair Procurator Bagge, som befalet Sagfører for Mouritz Pedersen Agerfeldt i Noromme, og ifølge erhvervet beneficium paupertatis, bliver herved, i Kraft af dertil under 3die Octbr. 1834 forundt allernaadigst Bevilling, den eller de som maatte være i Besiddelse af en af Jesper Nielsen som daværende Eier af Gaarden Skrupstrup i bemeldte Noromme Sogn Ringkjøbing Amt, under 19de August 1799 til Lars Nielsen Kølle og Jeppe Frandsen Findtiet udstædte og den 20de Rovember f. A. tinglæste Obligation stor 65 Rd. dansk Courant med Pant i ovenmældte Gaard Skrupstrup af Hartkorn 4 Tdr. 3 Skp., næstefter 200 Rd., hvilken Obligation skal være indfriet men er bortkommen uden at være udslettet af Pantebogen, indstævnet til, dermed at fremkomme og deres lovlige Adkomst dertil at beviisliggjøre for Uliborg Hind Herreders Ret som nedsættes paa Ringkjøbing Raadhuus den sidste Onsdag, eller ordinaire Tingdag, i November Maaned 1836 sædvanlig Tingtid, da saafremt Jngen dermed melder sig, Bagge vil paastaae og forvente overeensstemmende med den paaberaabte Bevilling, Obligationen ved Dom mortificeret. Foret læggelse og Lavdag afskaffede Forordning 3 Juni 1796. Til Bekræftelse under min Haand og Embedssegl. Ringkjøbing d. 4de August 1835. John Finsen. (L. S.)¬
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-08-11
J Følge Reqvisition fra vedkommende Forlig og Udlægshaver, bliver det Peder Jørgensen tilhørende Huus i Bramdrup Bye og Sogn, Brusch Herred, Weile Amt med 2 Hauger og 3 Tørveskifter, stillet til Bortsalg ved trende Auctioner: Torsdagen den 3die Septbr. næstk.) hver Dags den 17de Formiddag. og Fredagen den 2den Octbr. - Kl. 10. De tvende første Auctioner holdes her paa Contoiret, men tredie Auction i selve Stedet. Hvilket herved bekjendtgjøres, overeensstemmende med Placaten 22de April 1817, til alle Vedkommendes Efterretning. Herredscontoiret i Kolding den 1ste August 1835. Herr Overanditeur Herredsfoged Oxenbølls Fraværelse. Kralund. const.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-08-14
allernaadigst Kongelig legeret. priviRid Avis Adress overalt i de danske Stater. som forsendes med Brevposten, Fredagen den No. 65. 14de August. Hyphoffs Enke i Ribe. Udgives af N. S.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-08-14
D. 5te holdtes i Jnvalidekirken den høitidelige Sørgefest over de Faldne, og derefter holdt Kongen Revnover Nationalgaden. Man havde ventet, at Nationalgarden vilde ved denne Leilighed lægge Uvillie mod Pressen for Dagen; men det slog feil; tværtimod afvexlede Raabene, leve Kongen!" og leve Pressefriheden!" med hinanden. Dagen efter holdtes et Tedeum i Notredamekirken. - Ved de fortsatte Forhører er man kommen til følgende Oplysninger, som Journal de Paris meddeler: Morderens rette Navn er Fieschi, har er en Corficaner og kom, 14 Aar gammel, i neapolitansk Tjeneste, i hvilken han erhvervede sig et Ordenskors. J Aaret 1815 deeltog han i Kong Joachims ulykkelige Expedition til Neapel, 1816 kom han til Frankerig, hvor han for et med graverende Omstændigheder forbundet Tyveri blev dømt til at indspærres i 10 Aar og siden stedse staae under Politiets Tilsyn. Efterat han havde udstaaet, sin Straf i Embrun, blev Lyon ham anviist til hans fremtidige Opholdsted; men efter nogen Tids Forløforlod han Lyon, antog Navnet Gerard og erholdt under dette Navn Arbeide i Lodsve. 1830 kom han til Paris, mældte sig hos den Commission, som var nedsat til Uddeelelse af Nationalbelønninger, producerede falske Attester for, at han i Restaurationstiden var bleven straffet for politiske Forseelser, blev anbefalet til Indenrigsministeren, erholdt af ham Tid efter anden Understøttelse, fik til Patroner og Velyndere flere anseete Mænd, som nu have gjenkjendt ham, og fik ved disses Protection et lille Embede. 1833 opdagede Politiet, at alle hans Papirer vare falske; men han var saa heldig, at han itide fik et Nys derom og slap bort fra Paris. Under hans Ophold i Fængslet i Embrun havde han knyttet nøie Forbindelse med en vis Fru Petit, som for en svigagtig Bankerot var dømt til 5 Aars Tvangsarbeide; denne Forbindelse blev siden fornyet; Fru Petit og hendes Datter, til hvilken han skal have staaet i samme Forhold som til Moderen, vare den 28de i Paris, men flygtede efter Attentatet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-08-14
Politiet har imidlertid nu opsporet Begge og hos dem fundet den meget omtalte Kuffert, af hvis Jndhold man dog ingen videre Oplysninger har faaet. Til denne Beretning føie andre Blade adskillige Tillæg, blandt hvilke det vigtigste er, at Fieschi skal for en betydelig Pengesum have paataget sig denne Udaad, og at en tyk Herre med en graa Hat, som Fieschi kaldte sin Onkel, har udbetalt Leien for Værelset paa Boulevarden i Guld. Fængslingerne vedblive; dog ere omtrent 50 tidligere Fængslede, blandt disse Hr. Armand Cartel, igjen løsladte.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-08-14
Spanien. En i længere Tid i Barcellona herskende Gjæring udbrød d. 25de Juli i frygtelige Optrin. Den nærmeste Anledning var en Tyrefægtning, som vakte Pøbelens Forbittrelse, fordi Tyrene ikke vare stridbare nok. Under vild Larm, Hujen, Skrigen, Kasten med Stene og Træstumper blev den ene Tyr ført ind efter den anden, og da endelig den fjerde viiste ligesaa stor Ulyst til Strid, som sine Forgængere, blev Mængden rasende. Gouvernøren, som strax indfandt sig, formanede forgjeves til Orden; Soldaterne, som kom med ham, trak sig tilbage uden Modstand; den forbittrede Mængde styrtede ind paa Kamppladsen og stillede først sin Harme paa den stakkels fredelige Tyr, som blev dræbt og slæbt i Triumph gjennem Gaderne. Med Et hørtes fra flere Sider det Skrig: "Til Klostrene, Friheden leve! Munkene døe!" Snart stode 6 Klostre i lys Lue og afbrændte med Bibliotheker, Malerier og andre Kostbarheder; af den pragtfulde Augustinerkirke og af Kathrinekirken bleve kun de nogneMure tilbage. Under disse frygtelige Stener viste den talende Mængde en paafaldende Afsky for Tyveri, alle Guld-og Sølv Kar bleve kastede i Flammen; Jngen vovede at skaffe noget til Side, og en Mand, som vilde stikke blot et Silketørklæde til sig, blev pryglet næsten tildøde. Desto forfærdeligere var Mængdens Blodtørst; værgeløse Munke bleve paa det Grusomste myrdede; nogle bleve gjennemborede, andre kastede i Jlden, atter andre stenede eller pryglede ihiel.