JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1842-12-23
Indenlands. Det kongelige Rescript i Anledning af den Deputerede Lorenzen i den slesvigske Stænderforsamling, lyder saaledes: "Til Cancellipræsident og Commissarius ved den slesvigske Provindsialstænderforsamling, Grev Reventlow Criminil, St. af D. og Domd., i Slesvig. Christian den Ottende, af Guds Naade Konge til Danmark a. a. Vi have modtaget Din Jndberetning med Hensyn til den af den Deputerede for Staden Sønderborg, P. H. Lorenzen, til Os umiddelbart indgivne Besværing over den vilkaarlige Behandling, der efter hans Angivende er vederfaret ham i Provindsialstænderforsamlingen for Vorte Hertugdømme Slesvig, paa Grund af, at han har benyttet, sig af det danske Sprog, og finde Vi Os allernaadigste bevægede til at tilkjendegive Dig Følgende: Med Hensyn til de i Forordningen af 15de Mai 1834 for Hertugdømmet Slesvig, angaaende nærmere Regulering af de stænderske Forhold, indeholdte Forskrifter, og navnligen Bestemmelsene i 8850 og 61 om, at Lødelsen af Forretningsgangen tilkommer Præsidenten, alene, og at ethvert Medlem maa underkaste sig Præsidentens Afgjørelser i denne Henseende, kunne Vi ikke billige det Forhold, som den Deputerede Lorenzen, der har ladet disse Bestemmelser være upaaagtede, har udviist, og finde derfor ingen Anledning til at gaae ind paa hans Besværing, forsaavidt den angaaer ham personlig. Wen naar denne Begivenhed har ført Forsamlingen til den Anskuelse, at det i ethvert forekommende enkelt Tilfælde skulde være at gjøre afhængigt af Forsamlingens Samtykke, om det skal tillades en Deputeret at benytte sig af det danske Sprog, saa kunne Vi ikke give en saadan Beslutning, som ville krænke de dansktalende Deputeredes naturlige Rettigheder, Vort allerhøieste Medhold. Vi have nu vel af Stænderforsamlingens Forhandlinger seet, at Præsidenten vil være betænkt paa Midler, ved hvilke der kan sikkres de danskalende Medlemmer en virksom Deeltagelse i Forhandlingerne da der imidlertid i denne henseende mangler en udtrykkelig Lovbestemmelse, hvorved Saadant kunde opnaaes paa en Maade, der tillige passede til Forsamlingens Forretningsgang, og navnligen under Bibeholdelse af Protocolføringen i Forsamlingens hidtilværende tydske Forretningsprog, saa overdrage Vi Dig herved at bringe Jndholdet af dette allerhøieste Rescript til Vor tro Provindsialstænder forsamlings Kundskab, og at opfordre Samme til at afgive en allerunderdanigst Betænkning angaaende hvorledes der kan sikkres de danskalende Medlemmer af Forsamlingen en virksom Deeltagelse derved, at deres Foredrag i en tro Oversættelse optages i Forsamlingens Protocol. Hvorefter Du vil have Dig at rette, og blive Vi Dig iøvrigt i kgl. Naade bevaagen. Givet i Vor kgl. Residentsstad Kjøbenhavn, den 2den December 1842.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1842-12-23
Da Oliemøller Schytte nylig havde spurgt den kgl. Commissarius om, hvad den danske Regjering indbefatter under Danmark og hvor dettes Sydgrændse er" hvorpaa Commissarius havde svaret: "Det egentige Kongerige Danmark ender sig ved Hertugdømmet Slesvig, tog Godseier Tang Ordet og sagde: "Jngen af os kan være i Tvivl om, hvor Danmark sydlige Grændse gaaer, og hvor Tydskland hører op; det kan sees paa ethvert Landkort, ligesom ogsaa over een af Rendsborgs Porte, hvor der staaer: "Her ender det rommerske Rige.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1842-12-23
Saavel af Fædrelandet som af Flensborg Avis erfarer man, at man i Slesvig har fornærmet den Deputerede P. H. Lorenzen ved Gadeoptøier. J sidstnævnte Blad, af 12te d. M. meldes Følgende. Da Fakkeltoget til Ære for Statholderen vendte tilbage fra Slottet Got torv, og var kommet forbi den nævnte Deputeredes Bolig, peeb og skjeldte den bagefter følgende Pøbel hob. Men derved blev det ikke. Der mod samlede sig henimod Kl. 12 en anden Pøbelhob udenfor P. H. Lorenzens Bolig og bombarderede under Raabene: Landsforræder, Propagandigst!" – et Udtryk, som henviser paa Pøbel af en vis Classe - Vinduerne med Flasker og Stene. Lykkeligviis udholdt de stærke Vinduesskadder dette Bombardement en halv Times Tid, hvorpaa Flokken opløste sig. Man maa haabe, at Deeltagerne i denne skammelige Uorden ville blive paagrebne og dragne til Ansvar, saa at den Sikkerhed, der tilkommer enhver Borger, ved denne Leilighed tilbørligen haandhæves.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1842-12-23
Jfølge Kbhposten har i Kjøbenhavn er dansk Mand ved Navn Alstrup, af Profession Uhrfouteralmager, med Hensyn til Dagerrestypien, den Begyndelsen af denne Sommer, uden anden Berledning end de, tildeels lidet oplysende Skrifter, der hidtil ere udkomne herom, studeret sig ind i Kunsten, og ved anstrængt Arbeide og Opoffrelse af Tid og Penge, bragt det saa vidt, at han nu kan optage DagerrestypPortraiter, ligesaa gode som de der hidtil ere bleven her bekjendte, og i ligesaa kort Tid som Andre optage dem; og han har derhos udfundet den Forbedring, i Kunsten, at han kan ælse Portraiterne ned i Sølv pladerne; hvilket ikke alene gjør dem smukkere, men tillige saa solide, at de kunne vaskes med Sæbevand, og Børste, uden at tabe det Mindste, og at de altsaa ere varigere end andre Billeder, hvorpaa dette Mid(Hemp. Av.) del ikke er anvendt.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1842-12-23
Assurance-Compagniet for Vare og Effecter i Kjøbenhavn afholdt en Generalforsamling i Løverdags; af den fremlagte Oversigt erfares, at Compagniets Risico eller de til den afvigte 30te Juni forsikkrede Summer var Rbd. 19,030,380. Compagniets Formue udgjorde Rbd. 1,195,007, og Gevinsten efter Fradrag, af Udgifter (og en Branderstatning af 1133) Rbd. 94,432. - Udbyttet for det forløbne Assurance-Aar bestemtes til 78 Rbd. pr. Actie. Saavel Høiesteret, som Viborg Landsoverret og Gjørding-Malt Herredsting have dømt en ung jydsk 19aarig Landsbypige til at miste sin Hals for Barnefødsel i Dølgsmaal osv. Men Høiesteret har af flere Grunde indstillet til Cancelliet, at Arrestantinden, der i saa ung en Alder af en ældre Mand er forledet til det Feiltrin, som har ført den af hende begaaede Forbeydelse med sig, maatte fritages for at lide efter Dommen, imod at hensættes til offentligt Arbeide paa Hs. M. Naade, hvorhos den yttrede, at det var ønskeligt, om der kunde tages Forholdsregler, hvorved det kunde forebygges, at hun, der er i en meget ung Alder, og hvis Forhold, naar undtages det, hvorfor hun er dømt, tilforn stedse har været meget godt, skulde, ved slet Selskab i Straffeanstalten, blive fordærvet. Da Cancelliet aldeles tiltraadte de af Høiesteret saaledes udtalte Anskuelser, nedlagde det i Overeensst. hermed en allerund. Forestilling, at Arrestantinden, istedetfor at lide efter Dommen, maa hensættes i Viborg Tugt- og Forbedringshuus paa (Aarh. Av.) Kongens Naade. Flensborgerne og deres hidtilværende Præst, Hr. Pastor Vald, have taget en rørende Afsked fra hinanden. Da han forleden Søndag holdt sin Afskedsprædiken, kunde Kirken neppe rumme den Mængde, der endnu engang forsamlede sig om ham i Guds Huus. Han tog Afsked fra Menigheden St. Johannis med Apostelens Ord: "Guld og Sølv haver jeg ikke, men det jeg haver, giver jeg dig. Bevægelsen i Kirken var stor og almindelig. Blandt de Foræringer, som Kjærligheden skjænkede ham, var især betydningsfuld en nydelig Pragt Bibel med følgende Jndskrift: "Deres værdige Lærer i Christendommen, Hr. Deaconus Wald til St. Johannis Menighed i Flersborg, helliges denne Bibel som et Minde om inderlig Kjerlighed og Agtelse af hans Elever, der i Aarene 1841 og 1842 have nydt Confirmationsunderviisning hos ham. Pastor Wald havde i en høi Grad erhvervet sig Alles Kjærlighed og Agtelse; som Taler og Menneske var han almindelig elsket, da Ord og Vandel stemmede overens hos ham, Hvor det gjaldt noget Godt, dervar han altid med. Ved ham kaldtes Asylskolerne ilive, og ved ham stiftedes, en Fruentimmerforening til nødlidende Barselqvinder Understøttelse" der tæller 300 (Aarh. Av.) Deeltagerinder. Af pløner Ugeblad seer man, at Vandstanden i de derværende Søer fortiden er saa ualmindelig lav, at selv Møllerne lide derved og at man i mangfoldige Aar ikke kan mindes at have seet Mage.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1842-12-23
Under 13de Decbr. er af Cancelliet ad mandatum udfærdiget en allerhøieste Bevilling for Handelsmand, J. C. Bang Klitgaard til at være Strandingscommissionair i Hjørring Amt.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1842-12-23
Handels- og Skibsefterretnig. Under 14de d. M. har Hs. Maist. Kongen resolveret: 1) At Kyststrækningen fra Sneum Aa til Nymindegab, med Varde og Hierting, samt Øen Fans, oprettes til et samlet Tolddistrict under en Jnspecteur, i Hjerting. 2) At der med Hensyn til Toldclareringer paa Fans fremdeles forholdes efter de gjældende Bestemmelser, og at Toldvæsenet sammesteds vorder underlagt Jnspecteuren i Hjerting, paa samme Maade, som hidtil Jnspecteuren i Ribe. 3) At Varde tillægges fuldstændig Toldstedret for alle dertil landværts indførende Varer, og for alle saadanne søværts ind- og udgaaede Varer, som, uden at omlosses, kunne i de samme Fartøier, hvori de indkomme til Varde elder indlades til Udførsel, directe føres op af Varde Aa for at udlosses ved Varde, eller derfra directe afgaae til Bestemmelsestedet; men at i alle andre Tilfælde saavel Vareundersøgelserne som Klareringer af Skibe, bør foregaae i Hjerting, om ogsaa de ankommende Skibes fulde Ladninger ere bestemte til Varde; dog at Varerne, efterat være undersøgte i Hjerting, kunne, under behørig Expedition, afgaae til Varde og der berigtiges, enten ved Fortoldning eller ved at tages paa Oplast. 4) At de ommeldte Foranstaltninger træde i Kraft fra 1ste Marts 1843.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1842-12-23
Den paa Amrum strandede Galease, som antoges for at være norsk, er den svenske Skonnert Johanne Frederikke, Ct. Liunggreen, af Calmar, fra Girgenti bestemt til Hamborg med Mandler og Svovl. Mandskabet blev reddet ved Baade fra Amrum. Af Jnventariet er endeel bjærget, og af Ladningen 88 Baller, Mandler og lidt Svovl i beskadiget Tilstand. Det er uvist, om Mere vil kunne bjærges; Skibet er Vrag.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1842-12-23
(Hamborg Cours var den 16de December paa London 13 Mk. 9 1/4 s. pr. L. Sterl. og paa Kjøbenhavn for 100 Mk. Banco 200 Rbd. Hamb. Cour. 24 1/4 pro C. dansk grov Cour. 25 og Schillinge 26 a 26 1/4 pro Cent slettere end Banco. Ls. - . Fr. d. 13 Mk. 112 s.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1842-12-23
Døde. Kjøbenhavn: Forstander for Borgerdydsskolen paa Christianshavn, Dr. phill. Niels Bygum Krarup; Christine Elissabeth Hoppe, f. Ritzger; Elise Dorthea Pihlgreen; Sophie Magdalene Ewert, f. Østerbye; Soldandser Weyles Enke, Johanne Christine Weyle, f. Aagaard; Jfr. Ane Rathan; Fyrbøder Lykkedahls Enke, Charlotte Maria Lykkedahl, f. Ludvigsen; Carl Heirich Alinius Rauch; Marie Fielsted, f. Mauritzen; Sophie Magdalene Petersen, f. Sørensen; Petroline Holmer f. Larsen; Værthuusholder Hans Olsen; Marie Lovise Jacobsen; - Løitgaard paa Amager: Knud Christensen; - Høietostrup Præstegaard: Jacobine Cathrine Møller, f. Klingenberg; - SorøDirectoe ved Sorøe Academi, Georg Holger Waage; Nykjøbing paa Falster: Fru Justitsraadinde Gjerulff, f. Bøggild; Lovise Regine Harder; - Haderslev. Jfr. Sara Wilnholt; Petersborg: Seil, Flag og Compasmagermester Johan Philip Weilbach fra Kbhvn. - Curhavn: Seilmager Jean Peter August Nielsen; Skibsklareringer ved Thisted Toldsted, Jndk. Den 16de Decbr. P. Nørklit fra Aalborg, den 17de, A. Nielsen fra Kjøbenhavn, begge til Thisted med Stykgods, B. C. Pedersen fra Christiansand til Wixøe med Trælast, L. Schielsgaard fra Altona, den 20de, J. Fisker fra Kjøbenhavn, P. K. Svendsen, fra Flensborg til Thisted med Stykgods, den 21de, C. Jacobsen fra Hartlepool til Thisted med Steenkul, Udg. Den 17de, P. Nørklit fra Thisted til Aalborg ballastet. 20000000000000000de,
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1842-12-23
AVERTISSEMENTS. Det behagede det alvise Forsyn ved en blid og rolig Død, at bortkalde min kjære Mand, Fuldmægtig Chr. O. Steentoft den 18de dennes i hans Alders 50 1/2 Aar; hvilket herved sørgeligst bekjendtgjøres for fraværende Slægt og Venner. Thisted den 20de Decbr. 1842. Laura Steentoft. fød Høyer.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1842-12-23
Dampskibsfarten paa Liimfjorden. De, som allerede have tegnet sig eller agte at tegne sig som Actie. Deeltagere i ovennævnte Dampskibs-Entreprise, bedes at give Møde, ved en Generalforsamling paa Thisted, Raadhuus Onsdagen den 4de lanuar förstkommende, hvor da Prospectus og Calcule vil blive fremlagt og Beslutning om Bestilling eller Indkjöb af et Dampskib blive at tage. Forsamlingen önskes saa talrig som muligt og ville de udeblivende Actionairer være bundne til de ved Mödet tagende Beslutninger. Thisted, paa den øvrige provisoriske Committees Vegne, den 17de Decbr. 1842. H. DLützhøft. F. C. Bendixsen.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1842-12-23
Undertegnede, der nylig er hjemkommen fra Kjøbenhavn, hvor jeg har lært al Slags Dame=Skræddersyening, anbefaler sig herved det ærede Publikum ved Syening af Damekjoler og Kaaber efter nyeste Mode; ligesom jeg ogsaa har den Ære at anbefale mig med Broderie efter nyeste Mynstere. Min Bopæl er ved Siden af Snedker Hansen paa Gryde torvet. Thisted den 18de Decbr. 1842. Mariane Schou.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1842-12-23
Udmærket godt Tvistlærred sælges til 8, 10 a 12 s. pr. Alen hos Brinkmann.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1842-12-23
Undertegnedes Boutik er i disse Dage bleven forsynet med en Deel smukke Piberør, complette Pibetøier, en Deel Nettiteter af Rav, Skildpadde og Elphenbeen, Porcellains Pibehoveder, ægte Kjærnespidser m.m. m., som udsælges saa billigt, som mueligt hos Hansen, Kunstdreier. Stemplede Spille-Kort a 2 Mk. 12 og 3 Pk. 8 s., samt mange forskjellige Slags Børne-Billed og Læsebøger til Jule- og Nytaarsgave, faaes i Kreibergs Bog- og Papiirhandel i Thisted.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1842-12-24
Ao. 1842. No. 150. Thisted, Kongelig allernaadigst privilegerede Amtsavis, og Avertissementstidende, eller Den nordcimbriske Tilskuer. Forsendes med Brevposten overalt i Danmark og Hertugdømmerne. Løverdagen den 24de December. Redigeres, trykkes og udgives i Thisted af Joh. S. Lund.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1842-12-24
Politiske Nyeheder. Spanien. Efterretninger fra Barcelona over Marseille af 9de dennes lyde meget sørgelige, Synet af en tildeels ødelagt Stad og talrige Executioner, er det billede man daglig har for Øie der; og man paastaaer at Bombardementet, maae mere ansees for en Tugtelse for Staden Barcelona, end for en Nødvendighed for dets Underkastelse, thi da Bombardementet begyndte, regjerede kun Pøbelen, alle Anførere for Opstanden, vare flygtede, og Bataillonen af Barceletta var gaaet over, saa at intet hindrede Tropperne fra at kunde have indtaget Staden med Storm. Det er en mærkelig Sag, at man beskylder den franske Consul Lessens i Barcelona for at have opmuntret til Jnsurrection og for at have understyttet Jnsurgenterne, medens man derimod siger at Engelænderne have understyttet Esparteros Tropper under Bombardementet, og gjort alt for at dæmpe Jnsurectionen og at undertrykke den blomstrende Fabrikstad Barcelona. Et spansk Ministeriel Blad "Espactador siger, at Opstanden i denne Stad, var stiftet ved Cabaler fra Udlandet, ved de troløse Cabaler af en Consul, der under en hyklerisk Maske spillede en Rolle blandt Oprørerne, som krænkede Folkeretten; og et andet Blad forsiktrer derimod for vist, at 2 engelske Officerer fra Linieskibet "Rodney ledede hele Bombardementet, fra Fortet Montiuch af Privatbreve fra Barcelona af 9de de, sige, at Antallet af de ved Bombardementet omkomne Jndividuer er endnu ikke nøie bekjendt, men man viste denne Dato, at over 100 Mennesker havde sat Livet til. Foruden Raadhuset og Hospitalet ere endnu 60 Huse ødelagte.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1842-12-24
General Zurbano gaaer uforstyrret omkring i Staden, og har allerede ladet arrestere over 300 Mennesker. Den 2de lod han skyde en Copitain af Linietropperne, der var gaaet over til Jnsurgenterne, hver Dag finde nye Henrettelser Sted.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1842-12-24
Et nyt Dekret bestemmer, at alle Stadens Jndvaanere skulle vende tilbage, ellers bleve de skudte; som en Følge heraf strømme alle de flygtede Jndvaanere tilbage til Staden, og alle Franskmænd som havde indskibet sig paa Krigskibene ere igjen komne i Land. Esparteero var endnu ikke ankommen til Staden. Ved de kongelige Troppers Jndtog i Barcelona, var ellers Tilstanden skrækkelig, thi man fandt Jnsurgenterne under den Deputerede Oberst Prims Anførsel i aabenbar Kamp mod Militserne og Jndvaanerne, hvilke Sidste havde erklæret sig for at ville underhandle. J hele Catalonien hersker i Gemytterne megen Gjæring.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1842-12-24
Jtalien. Fra Sicilien meldes under 28de Novbr. J flere Aar har Bjerget Æina ikke ladet høre noget fra sig, men i de sidste 3 Dage har det begyndt at kaste en skrækkelig Masse Jld ud, hvilket endog er synlig i lang Frastand. Strømme, af Lava udgyde sig med Brusen, og anrette skrækkelige Ødelæggelser i den frugtbare Brendadal. Fra alle Sider strømme Fremmede til, for at betragte dette skrækkelige Skuespil i Nærheden; for øvrigt have vi her i disse sidste Dage det herligste Foraarsveir, der begunstiger Fornøielsen og alle Promenader ere baade Rat og Dag fyldte med Tilskuere,
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1842-12-24
Tydskland. Fra Wien skrives under 11 December, en grov militair Jnsubordination har for nylig tildraget sig i Wels ved Linz, hvor Palatinal-Husarregimentets Stab ligger. Under Exercitienpaa den militaire Ridebane, styrtede to Husarer, og en af dem blev af den tilstædeværende Ritmester Ridder v. L. paa Stedet dicteret 50 Stokkeslag. Efter at Straffen var fuldbyrdet, nærmede den Afstraffede sig, sin Eskadronscommandant, som denne meente, for efter Skik og Brug at takke for Straffen, men han gav ham i Stedet derfor et dygtigt Øresigen, hvorfor han strax af Ritmesteren, der drog blank, blev slaget til Jorden, i dette skrækkelige Øieblik styrtede 4 Mand udaf Geledet og hug Eskadronschefen ned; videre Excesser skeede ikke, men de 4 Husarer bleve strax grebne og sendte til Wien.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1842-12-24
Engeland. Fra London meldes under 16de Decbr., at saa eenstemmig som de franske Blade ere deres hæftige Angreb mod Esparter og Engelænderne, paa Grund af Tildragelserne i Barcelona, saa eensstemmig er den engelske Presse i at tilbagevise disse Angreb, et Beviis for hvor store nationale Jnteresfer begge Stater have ved den cataloniske Opstand. Alle nægte naturligviis, at det er engelske Bomber, som har tildeels ødelagte Spaniens meest industriøse Stad.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1842-12-24
Engelske Blade fortælle en oprørende Forbrydelse, af en Kone, der, efter i flere Aar at have levet i vildt Ægteskab med en Mand, paa denne Uslings Tilskyndelse myrdede hun alle sine for Børn i en Skov ved Wor ester. Forbrydersken blev greben og kastet Fængsel, hvor hun, som et Bytte for den hæftigste Fortvivlelse, omsider ogsaa gjorde Ende paa sit eget LivsvennensvennenAndenlandsk.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1842-12-24
Jfølge det til alle Danskalendes Underretning publicerede allerhøieste Reseript, (see Mandags Nummeret af Randers Av.) kan der altsaa - siger Kjøbenhavnsposten" - blive Udsigt til at de danskalende Deputeredes Foredrag i den slesvigske Stænderforsamling herefter ville blive protocollerede i en tro Oversættelse paa Tydsk, hvilket Sprog Hs. Majestæt, i Overeensstemmelse med Slesvigs tydske Administration, i alle overordnede Henseender erkjender for ogsaa eene at burde være Forretningsproget i Stænderforsamlingen. Samtidig med dette allerhøieste Rescripts Bekjendtgjørelse i Collegial=Tidenden beretter Fædrelandet, at den slesvig-holsteenske Regjering paa Got torv ved et Circulaire har paalagt samtlige Censorer i Hertugdømmerne hos den periodiske Presser at undertrykke alle Yttringer af Fjendtlighed med Hensyn til de Baand, der forfatningsmæssigt knytte Hertug dommerne til hinanden og til Kongeriget, og at derefter det tydske Cancelli har opfordret det danske Cancelli til at tage lignende Forholdsregler med Hensyn til de danske Blade, hvilket har foranlediget sidstnævnte Collegium til at udstæde følgende Circulaire til Bekjendtgjørelse for vedkommende Censorer: "Da den utilbørlige, lidenskabelige og tildeels hadefulde Maade, paa hvilken nogle offentlige Blade have yttret sig over Spørgsmaal, der angaae Hertugdømmenes indre Anliggender, og i Særdeleshed Hertugdømmet Slesvigs politiske Forhold til Kongeriget Danmark, ikkun tjener til at opirre Gemytterne og til at føre en uvenskabelig Aand mellem Beboerne af de af Kongen beherskede Lande, saa skulde Cancelliet herved tienstligst anmode (vedk. Embedsmænd) om, at henvende særdeles Opmærksomhed paa saadanne Artikler, og i Henseende til disse saavelsom i enhver anden Henseende nøie al overholde Hvad angaaende Trykkefrihedens lovlige Grændser er foreskrevet."(Rder. Av.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1842-12-24
Det i Fredags udkomne Nr. af Professor Schouws danske Ugeskrivt, indeholder en ved sin Varme og Mildhed tiltalende Skrivelse fra Etatsraad Estrup til Redacteuren, hvori Forf. udvikler, at Enhver, der indtræder i den slesvigske Stæderforsamling, bør kunne forstaae Hvad der paa dette Sted tales og skrives, være sig i det danske eller i det tydske Sprog, men kun behøve at tale og skrive eet af begge Sprog. Forf. yttrer blandt Andet: "Ære og Agt for det tydske Sprog, ved Siden af det danske, thi det tilhører et stort og agtværdigt Folk, et beslægtet Folk, med hvilket vi befinde os i en stadig Udvexling af Culturens bedste Frugter. Altsaa, lad mellem Kongeaaen og Eideren begge Sprog fredes og lyde forligelig ved Siden af hinanden paa Tinget som Organer for Overlægget af fælles og samme Statsinteresser, Forf. slutter med det Haab, at Slesvigerne ville være Slesvigere og ikke slesvigske Holstenere, at de ville erkjende deres egen eiendommelige Nationalitet. "Dagen" tilføier, at Etatsraad Estrup angiver Sprogforholdene i Slesvig, saaledes, at det danske Syroggebet omfatter 167 Sogne med 120 til 180,000 Mennesker, (hvoraf 117 Sogne med udelukkende danske Kirke= og Skolesprog, hvorimod det tydske Sproggebet indeslutter 79 Sogne med 142 til 150,000 Mennesker, samt at Frisisk er Almuesproget i 31 Sogne med 23,000 Mennesker.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1842-12-24
Af den slesvigske Stændertidende No. 80 sees, at den Deputerede Leesen kalder det danske Sprog et Jdiom, ligesom det frisiske og plattydske, og paastaaer at en Deputeret i den holsteenske Forsankling med lige saa stor Ret kunde forlange at tale det vendiske Sprog, "det endnu skal leve i en Landsby ved Lybek, som en dansk Deputeret at tale Dansk i den slesvigske Forsamling.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1842-12-24
Ved Hof= og Stadsretten er Tømmersvend Adolph. Jessen og Huusmand Henrik Nielsen, der tiltaltes, Førstnævnte for at have skrevet en falsk Lotteriseddel og forsøgt ved Hielp af Samme at tilvende sig Gevinst, samt for at have under, Eeds Tilbud afgivet falsk Forklaring for Retten, og Sidstnævnte for Deelagtighed i det Adolph Jessen imputerede, Falsum, dømt til Forbedringhuusarbeide i Møens Tugthuus, den Første i 1 Aar og den Sidste i 8 Maaneder. J. Henseende til Actionens Omkostninger er Birketings domme i stadfæstet. J Salarium til Irstitsraad Høegh Guldberg for Høiesteret betale de Tiltalte, Een for Begge og Begge for En, 20 Rbd. S. Byfoged Ravnkilde bør for Sagens utilbørlige Ophold bøde 30 Rbd. (Brig. Td.) til Sarkjøbing Fattigkasse.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1842-12-24
J Sagen Justitsraad Liebenberg contra Cand. philos. Carl Ploug (Defensor Justitsraad Høeg-Guldberg), der tiltaltes for ved Meddelelsen af en i Bladet Fædrelandet, No. 773 for 26de Jan. d. A. indeholdt uhjemlet Efterretning at have gjort sig skyldig i Overtrædelse af Trykkefrihedslovgivningen, er den 16de De, afsagt følgende Høiesteretdom: "Cand. philos. Carl Ploug bør for Actors Tiltale i denne Sag fri at være, dog saaledes at han udreder de af Actionen lovligt flydende Omkostninger og derunder i Salarium til Secretair Schønberg 8 Rbd. Sølv og til Justitsraad Liebenberg for Høiesteret 20 Rbd. Sølv. Ved den indankede Lands Over- samt Hof= og Statsretsdom var Candidat Ploug ligeledes frifunden for Actors Tiltale, hvorimod Actionens Omkostninger ved denne Dom vare paalagte det Offentlige. (Berg. Td.) – "Kjøbenhavnsposten" for Mandagen den 12te De, er lagt under foreløbigt Beslag.