JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1794-06-06
Jaa Aars Gods i Vensyssel i Hiøring Amt, i WraaJ. Sogn og Bye, er Huusfæstersken afgangne Jens Tolstrups Enke Maren Laursdatter død; og som nogle hendes Arvinger ere fraværende, nemlig: en Søn Christian Jensen, en Datter Karen Margrethe, en dito Abigael, og en dito Maren Jensdatter; Saa indkaldes de herved med 6 og 12 Ugers Varsel til den 14de Julii og 26de August, eller i seeneste inden Aar og Dag, at tage Møde her paa Aaes, de Umyndige med Formyndere, for at paasee deres Ret. Aaes, den 28de Maj. J. Søebye. I gaaer til Jylland, skal formedelst Wiberg Omslags At den agende Post, der ellers ikkun hver 14de Dag Termin imellem den 13de og 24de Junii, følgende Postdage efter hinanden, nemlig den 7de, 14de og 21de Jn nii førstkommende, gaae herfra Kiøbenhavn til Jylland, og lige til Wiborg; medtage Penge, Bankosedler, Pakker og Reisende: som og, at den agende Post i samme Henseende afgaaer fra Aalborg og ligeledes over Wiborg den 3die, 10de, 17de og 24de Junii. Det bliver til alle Vedkommendes Efterretning bekiendtgivet.
Jyske Efterretninger, 1794-06-06
General=Postamtet, den 17de Mai 1794. Hoflaksabrikør Treschows i Kiøbenhavn, er at be(Fodt Lak, rødt og sort, til forskellige Priser af Hr. komme hos Procurator Ravnkilde paa Søndergade i Aalborg; foruden at Priserne ere billige, bekomme og de som tage noget anseeligt Partie, eller nogle Pd. af Gangen, 8 p. c. Rabat i Betalingen, som straxen erlægges. Enkelte Stænger kan faaes, men disse blive dyrere, end naar som tager hele eller halve Pund.
Jyske Efterretninger, 1794-06-06
Bidrag til Bellettristiken eller de skiønne Videnskaber, et Maanedsskrivt, Aargangen 9 Mk. Moralske Betragtninger over Mennesket, 5 Mk.
Jyske Efterretninger, 1794-06-06
En kort Afhandling om de poetiske Guder og Helte, oversat af H. Gottschalch, 18 sk. Fabel om Lykke og Dyd, 6 s., heftet 8 s. P. F. Wandal.
Jyske Efterretninger, 1794-06-09
Om Jerne og Saal=ArbeiDersom noget bidrager til Formerelsen af et Lands Jndkomster og Jndbyggernes Antal, disses Formue og U videlse af den udenlandske Handel, er det unægtelig den storst muelige Forbedring af de i de Landet frembringende Produkter, Opdragelse og en Slags Ambition have altid afholdt Personer med Talenter fra at opofre sig til et saa lidet glimrende Merier, imedens at i Engelland en Tompion, Pinsbak, Varkham, Hadley, Greham, Ellicot og Bolton, i Sverrige Polhems og Bekmann og fiere have beriget deres æd eneland med nye og nyttige Opfindelser i Metalarbeider, forskaffet tusinde af deres Landsmænd Fortieneste og Næring, og tilveiebragt Landet Jndkomster og Millioner rede Penge. Men ei allene urigtige Begrever, men ogsaa Mingel paa Kundskaber ere Aarsagerne, hvorfor Arbeiderne ikke drives med den Lethed og gordeel, som de mueligt kunne. De fleste lade sig nøie med, ved deres Armes Styrke at tilberede en grov og raae Materie, som de siden med mere Arbeide end Kunst forarbeide med Filen og Anspændelse af Kræfterne. Minge have ikke Lyst til at efterade eller benytte sig af andres Opfindelser, og andre have den fornedrende Tanke om sig selv og deres Landsmænd, at de indenlandske Arbeider der umuelig kunne naae den Grad af Fuldkommenhed som de fremmede. Men mangle vi da Excempler paa, at nogle af vore Landsmænd have bragt det lige saavidt i Kunsten om ikke videre end Udlænderen.
Jyske Efterretninger, 1794-06-09
Algier den 12 April. Den Hollandske Vice=Admiral Melville har nu paa Republikens Vegne sluttet Fred med Algier, som har kostet Holland 123000 Zequinet.
Jyske Efterretninger, 1794-06-09
Bryssel, den 29de Maj. J det Luxemborgske ere Omstændighederne nu igien kritiske. Fienden er trængt frim til Arlon og gjort stor Ødelæggelse. General Beaulien er formedelst Fiendens Overmagt bleven nødt til at trække tilbage igien; Egnen der omkring er i største Bekymring. J det Lüttiske og Limborgske har man føiet de eftertrykkeligste Foranstaltninger. J Lüttich har alle Sverdsægere og andre Borgere maattet aflevere deres Geværer, Pistoler og Sabler; og Kiøbmændene deres Krud paa Raadhuuset.
Jyske Efterretninger, 1794-06-09
Prindsen af Oranien skal modig have angrebet de Franske men er og 5 Gangt slaget tilbage, paa begge Sider er der blevne mange Mennesker og ved Siden af Prindsen bleve tvende af hans Ordonanzer skudte. Efter Slaget den 24de rykkede de Franske igien frem mod Sambre men tre den 26 og 27 paa nye drevne tilbage. De foruroldgende Efterretninger om de allierte Armeers Uheld og lidte Tab følge nu meget hastig paa hverandre, og giøre de Franskes Fremaang deste meere frygtelig, da Pichegru daglig faaer sin Armee formeret. Der siges at i Littich skal være en Orstand udbrudt og at fyrst Biskoppen under en Hollandsk Escorte er kommen til Masteret. J Gent er man meget uroelig. Jmidlertid er det lidet troeværdigt, hvad der hist og her fra meldes snart og Erobringer og Seier, snart om Tab og Forliis saavel til Lands som til Vands; men dette er overalt vist at der ugydes meget Menneskeblod og det forskrækkeligste at tænke paa, er, at man ei kan see Enden paa denne blodige Krig, der synes at blive jolængere jor strængere.
Jyske Efterretninger, 1794-06-09
Warschau, den 14de Maji. Efter Kongens Ønske er nu Slottet forsynet med Borgervagt og 14 Borgere ere udnævnte til Adjutanter, hos Hs. Majestæt. Tvende skal indfinde sig paa Slottet og stedse følge Kongen. Saa ofte en saadan Adjutant forsømmer noget af sin Skyldighed, skal han strax betale i Straf 100 Pohlske Gylden. Under haard Fængsels Straf er det forbudet, at ingen paa 4 Miiles Omkreds ved Warschan maae opkiøbe Qvæg eller andre Levnets Midler. Den 18 blev Græv Unrch, Postdirecteur Sortorius, Advocat Wulf og Provst Bohomolee, fra Prag arresterede.
Jyske Efterretninger, 1794-06-09
Den Russiske General von Numsen er med et Corps Tropper indtruffen i Egnen ved Bauske i Curland, for at forhindre og dæmpe Uroeligheden i Lithauen.
Jyske Efterretninger, 1794-06-09
Den Polske Opstand har nu faaet en nye Lighed med den Franske Revolution ved en befaling fra det provisoriske Conseil, efter samme skal alle ved de Targowitzer Confoderation og den grodnoer Rigsdag forundte Gratificationer, Pensioner, Lønninger og Embeder ophøre og til den 1 Junii igien afleveres i den almindelige Stats=Kasse.
Jyske Efterretninger, 1794-06-09
Florent, den 17 Mai. Den Engelske Fregat Løvestof har den 7 opbragt et Dansk Kiøbmandsskib Nordstierne, som var ladet med Kaffe og andre Vahre fra Bordeaur og bestemt til Genug. Uagtet de Engelske Krigskibe lade sig endnu see og fortsætter Blokaden, saa er dog i en Tid af 8 Dage over 60 Kiøbmandskibe ankomne til Genua med Proviant og andre Vahrer. J Livorno er Skibsfarten. verordentlig levende, man har i 8 Dage seet over 80, Skibe der ankomne. Menul, den 20de Maj.
Jyske Efterretninger, 1794-06-09
Vores Skibsfart har siden sidst været temmelig levende; her er til Datuin ankommen 325 Skibe, hvoraf de fleste som sædveenlig have været Engelske og have indtaget Fyrre-Bielker. Prisen paa denne Artikel begynder ogsaa formedelst den stærkt Søgning at stige no att, og man betaler nu 1/2 a 1/4 St. Holl. mere pr. Fod. Naar man undtager denne Handelsgreen er det for vorige meget stille i vor Handel, hvortil de alt meer og mer tiltagende Uroligheder i Pohlen ikke lidet bidrage. Polakkerne respectere imidlertid de preusiske Grændser, og yttre ingen gientligheder imod os; deres Mod synes kunat være henvendt paa Russerne, hvilke de bestandigen meget nu ligt afskiære al Communication, og søge at opsnappe Courerer og Poster, de have nu optaget en fra Rusland kommende Post, og søgt at bringe Postsæk og Postillon til det inderste af Landet. Det her værende Postamt befordrer alle dertil bestemte Poster og Coureerer i bevæbnede Baade til Vands, hvilket ogsaa de Reisende maa giøre. Udførselen af Korn og andre Levnetsmidler er ogsaa paa det strængeste forbuden, og de hertil bestemte Transporter blive anholdte paa de polske Grændser.
Jyske Efterretninger, 1794-06-09
Berlin, den 31te Maj. En hertil ankommen Courier har medbragt den Efterretning at Hr. General Feldtmarschall v. Møllendorff skal den 23de have tilsegtet sig en vigtig Seir og ver de Franske. Et preusisk Husar Regiment har bemægtiget sig over 200 af Fiendernes Heste.
Jyske Efterretninger, 1794-06-09
Aalborg, den 9de Junii. Ved Tallotteriets 571 Trækning i Altona den 3 Junii udkom Nr. 39, 2, 7, 81, 45, Til den forestaaende 572 Trækning i Altona, kan faaes Sædler til den 16 Junii.
Jyske Efterretninger, 1794-06-09
Død. Den 7de Junii her i Byen, afgangen Mester Skoemager, Peder Nielset Kiærs Hustrue, Anne Sørensdatter 48 Aar gammel.
Jyske Efterretninger, 1794-06-09
Avertissements. haa Grund af Hans Kongelige Majestæts mig allernaadigst meddeelte Bevilling af 19 April sidst til at ernære mig her i Aalborg som Frieslagter, tilkiendegives herved det respective Publicum, at jeg begynder med Slagterier og Udsælgning af færsk Oxe Kalve, og Lammekiød, samt Flæsk Tiirsdagen den 7 Junii førstkommende, hvilken Dag, saavelsom siden hver Tirsdag, Torsdag og Løverdag, enhver kan blive forsynet med forbemeldte Slags færsk Kied lant Flæsk, udi Hr. Hans Weiles Bod ved Østeraae, og skal det være min Bestræbelse at forsyne enhver med gode Vahre for billige Priser, for derved at tiene det Almindelige, og selv erhverve nødtørftig Udkomme, mine Velyndtre til Fornøielse, og mine Efterstræbere til Græmmelse. Aalborg, den 10 Junii Niels Kold.
Jyske Efterretninger, 1794-06-09
J Følge Hiøring Kirkes Ober Directeurers Ordre af 30 Mai d. A., bliver paa Hiøring Tingstue foretaget offentlig Licitation nestkommende 2325 og 26 Junii ved Middags Tid over Hiørina Kirkes Reparation og Jstandsættelse, som forrige Aar Natten til den 19 Mai ved ulykt lig Jldsvaade blev ruineret. Alt efter og paa de Conditioner som paa Lictationsstædet bliver fremlagt og bekiendtgjort, der herved til Liebhaberes behagelige Efterretning og Jnvittion 3de Gange i de Jndske Efterretninger bekiendtgiøres. Hiøring den 4de Janii 1794. Niels Andersen Riis. sticitation. J Følge Aalborg Hospitals Høie Herrer Directeurers Resolution vorder Tirsdagen den 1ste Julii næstkommende om Formiddagen Kl. 10 holdet offentlig Licitation udi Conventhuuset her i Klosteret, overen betydelig Reparation, som i dette Sommer skal gives Dall Kirke i Fleskum Herred hvis Taarn paa yndre og tildeels paa vestre og østre Side skal nedtages og af nye opmuures, Kirkens Muure udvendig udspækkes og indvendig kalkes, Taget deels omlægges, deels repareres m.v., alt efter de Conditioner som paa Licitations stædet vorder bekiendtgjorte, og tillige med Overslaget, forinden ere at bekomme til Eftersyn paa Skriverstuen, her i Klosteret. Aalborg, den 6te Junii 1794. Trap.
Jyske Efterretninger, 1794-06-09
J Følge den mig under 20 Junii 1788 allernaadigst meddeelte Bevilling at hensidde i udskilt Boe, og i sin Tid at skifte med Samfrænder, agtes nu, vil Gud, her i Vester Tørslev Præstegaard den 23 Julii førstkommende Formiddag Kl. 10, som 6te Ugersdagen fra undertegnede Dato, foretaget Samtrænde Skifte for at skif et og deele mellem mig og mine med min sal. afdøde Hustrue Karen Magrethe Ferslev fælleds sammenavlede Børn. Vedkommende respective Venner og Paarørende bliver herved ærbødigst anmodede at tage Møde til dette Skitets Fremme og Befordring. Credi= og Debitorer og alle andre Vedkommende ville ligeledes behage bemeldte Tid og Sted at iagttage det fornødne. Dette bekiendtgiøres 3 Gange i Rad i de Aalborgske Jydske Efterretninger. Vester Tørslev Præstegaard, den 11. Juni 1794. J. Frilberg.
Jyske Efterretninger, 1794-06-09
Paa en Herregaard i Vensyssel kan en ledig eller git" Person, der forstaaer at passe en liden Frugt og Kiøkenhaug samt jage og skyde Vildt, vorde amaget i Tieneste. Om Conditionerne kan Kiøbmand Hillerup i Aalborg give Underretning.
Jyske Efterretninger, 1794-06-09
20 Stykker gode Sviin ere at faae tilkiøbs paa Restrup.
Jyske Efterretninger, 1794-06-09
Den paa Midsaste Søndag til Froeprædiken i Budolphi Kirke holdte Prædiken paa den anordnede Andagts og Beoedag, i Anledning af den ulykkelige Jldsvaade, som fortærede det Kongelige Resident=Slot Christiansborg i Kiøbenhavn den 26de Februarii 1794, er endnu at faae tilkiøbs paa Bogtrykkeriet indheftet for 10 sk.
Jyske Efterretninger, 1794-06-09
Paa Bogtrykkeriet kan nu igien bekommes: danske, 4 tydske og engelske Conossementer; Bogviis 4 Mk., Arkviis 4 s. P. F. Wandall. Stamhuuset Rosenholms Hovedgaardmarker og Enge med underliggende Tiender, beliggende i een af Jyllands frugtbareste Egne, udi Calø=Amt, Øster Liisberg Herred, bliver Tirsdagen den 1ste Julii næstkommende om Formiddagen Klokken 10 Slet, stillet til bifentlig Auction til Bortforpagtning paa 12 Aar fra ste Mai 1798 til 1ste Mai 1825 og kan formidden Conditionerne faaes til Eftersyn hos Deres Excellence Hr. Geheimeraad Rosenkrantz i Kiøbenhavn, Hr. Postmester, Holm i Aarhuus (hos hvem Auctionen foretages bemelte Tid, og paa Rosenholms Skriverstue.
Jyske Efterretninger, 1794-06-09
Efter afdøde Peder Christensen i Trudslev i Ingstrup, Sogn, Hvetboe Herred, bliver Skiftesamling ud Stervboen den 21 Junii førstkommende Formiddag Kl. 11 Slet isteden 30te Dags Forretning, som ellers var falden til den 13de næst tilforn, der ved andet giøres Hinering og foraarsager denne Udsættelse. Nørre Sundtedn 4 Junii 1794. N. St. Hassivalch. 3 di Snapstingstiden; er et Kammer og en Stue hos i mig at faae til Leie. Hans Wille, Bogbinder. boendes paa Graven Nr. 104 i Aalborg.
Jyske Efterretninger, 1794-06-09
Godt Lak, rødt og sort, til forskjellige Priser af Hr. ) Hoflakfabrikør Treschows i Kiøbenhavn, er at bekomme hos Procurator Ravnkilde paa Søndergade i Aalborg; foruden at Priserne ere billige, bekomme og de som tage noget anseeligt Partie, eller nogle Pd. af Gangen, 8 p. c. Rabat i Betalingen, som straxen erlægges. Enkelte Stænger kan faaes, men disse blive dyrere, end naar man tager hele eller halve Pund.
Jyske Efterretninger, 1794-06-09
J Biersted Bye paa Biørnkiær Gods i Vensyssel er T ved Døden afgaaet Fæstebonden Peder Sørensens, Hustrue Maren Rasmusdatter, uden at efterlade sig Livsarvinger; ved Registerings og Vurderings Forretningen i Dag i Stervboen, som var 30te Dagen efter bemeldte Afdøde, anmeldte Enkemanden, at foruden en i Egnen nærværende Broder til bemeldte hans afdøde Kone navnlig Peter Rasmusen boende i Rafhede i Aabye Sogn og som i Dag under Forretningens Holdelse har været tilskyde, skulle endnu efter hende være følgende Sødskende: en Broder Niels Rasmusen, forden boesadt Mand paa Schal i Aarbye Sogn paa Birchelse Gods, men tilligemed sin Kone er derfra for 4 a 5 Aar siden bortreist, og vides nu ei hvor opholdes sig En Søster, Anne Rasmusdatter, en dito Berthe Rasmusdatter og en navnlig Leene Rasmusdatter hvilke alle trende skal værre givte i Sønderborg, men hvad deres Mænd heder, eller hvormed de ernære sig, vidste hverken Enkemanden eller den herværende Broder, ikke hiller om de ere levende eller døde; desaarsaage blev Skiftet udsadt i 6 og 12 Uger fra Dito nemlig til den 8 Juli og 19 Augustii førstkomnend, til hvilke Tide det hver Dags Formiddag Kl. 3 Slet i Stærvboegaarden foretages, hvilket herved ofjentlig bekiendtgiøres, til indbemeldte Arvingers Efterretning, for om de finder fornødent under Skiftet at mode eller møde lade, men i syne vil i blive noget for den lem at arve. Til førstmeldte Tid den 3de Julii indkaldes og, Credi og Debitorer i denne Stervboe, at indfinde sig; enhver kan dere ter forvisse sig og lovlig Behandling. Biørntier den 27de Mii 1791 J Bragaard. Jarvinger og Varger til Stervboen efter Anders Han al sen Hvorup, der døde paa sidste Opholdstæd Boel skifte i Alstrup Sogn, men ellers meest bekiendt fra forrige Beboelse i Tømmerbye, disse har anmodet og befuldmægtiget underskrevne Herredsfoged Hasselhalch til at bestyre samme Stervboes Affaire i Henseende Viborg, Omslags Termin dette Aar 179, udi Aalborg; derfore saadant herved bekiendtgiøres med tienstlig Anmodning til Vidkommende at de ville henvende dem til mig den 14 eller 16 Junii hos Kiøbmand Velædle Hr. Oluf Christensen ved Vesteraae i Aalborg, helst om Formiddagen, da jeg modtager og giør muelig Rigtighed foralt hvad der til samme Termin er at behandle til den Stervboe. Nørre Sundbye den 31te Mai 1794. N. Sk. Hasselbalch. jo Herved bekiendtgiøres at Mandagen den 7 Julii førstkommende om Formiddagen Kl. 10, bliver paa Thisted Raadstue foretaget offentlig Licitation over en tydelig Reparation, som i denne Sommer skal foretages paa Thisted Kirkes Spiir, hvis Beklædning og Blye af nyt skal omlægges, en nye Bielke indsættes, samt det øvrig Tømmer understives og med Jern Ankere forsynes m.v.; Thi ville de Lysthavende bemeldte Tid og Sted, infinde sig, da Conditionerne nærmere skal vorde bekiendtgjort af. Lemvigh. Thisted, den 27de Maj 1791, Fortegnelse paa Bøgger, som faaes paa Bogtrykkeriet for vedsatte Priser: Dame=Bibliothek, en Samling af lærerige maralske Fortællinger, ved et Selskab, 1ste, 2det og 3die Bind, 2 Rdlr. (Paa Fortsettelsen modtages Subskription.)
Jyske Efterretninger, 1794-06-09
Samlinger til Kundskabs og Dyds Befordring, Unge dommen helliget; 1ste Aargang, 9 Mk.; og paa Skrivpapiir 2 Rdlr. Dito, 2den Aargangs 1ste Bind, heftet 2 Mk. 4 sk. og paa Skrivpapiir, 3 Mk. Andagtsbog for tænkende Christne; 14 s. Prædiken over Esale 43 Cap. 13 V. til Høimest for de Kongelige Herskaber i Holmens Kirke paa Aukdagts- og Bededagen af Dr. Nicolai Edinger Balle Bitz, skop i Siellands Stift, hefter 6 s. Raad mod de almindeligste Sygdomme hos de vigtigste Huusdyr, til Brug for Bondealinnen; efter det Kor gelige danske Cancellies Befaling forfattet af P. C. Abildgaard, indbunden 10 sk. Oversættelse af de Spørgsmaale der ere anordnede fremsættes for de, under nærværende Krig, til Engel land opbragte nentrale Skippere, foruden det i si Tilfælde ellers sædvanlige Forhør, hefter 6 sk.
Jyske Efterretninger, 1794-06-09
Duellen eller den første April, Komoedie i en Al heftet i Mk. 2 s. P. F. Wandall.
Jyske Efterretninger, 1794-06-13
Den grusomste Tortur, som nogensinde h. af Hvad kan et Menneske dog holde ud(Algemeine Reisen zu Wasser und Lande.) Grusom var den Execution, hvorved Kongemordeen Damien blev henrettet. Men den er lintet imod den Tortur og Piinsel, som blev paalagt en Chineser, der havde sat Jld paa et Engelsk Faktori i Jndien. Formedelst hans uhørte Haardnakkenhed i et at vilde bekiende noget, da man dog vidste, at han var den fornemste Forbryder, lod Admiral Scot ham martre paa følgende Maade: Først blev hvasse alvende Jern stukken ind under Neglene paa Fingre og Tæer, derefter Neglene afrevne. Han holdt det ud. Derved faldt Engellænderne paa de Tanker, at hans Hænder og Fødder vare blevne ufolsomme i Lænkerne. Derfor brændte de ham paa Hænderne, Armene, Halsen og Skulderen. Det var ham cens. Herpaa brændte de ham aldeles gjennem Hænderne, og rev Kiødet og Senerne op paa ham med Jernfiler. Men han holdt det ud. Nu blive Skindebenene sønderslagne paa ham med gloende Brækkejern. Derpaa drev man kolde Jernskrusiner ind i Knoglerne, hvilke pludseligen bleve revne udiBitzien. Fremdeles lod man med Tænger brække alle hans Fingre og Tæer. Ved alt dette fældede han ingen Taare, vendte kun ter ovedet noget til Siden, og krympede hverken HaandLiller Fod. Naar man tilspurgte ham, tog han Tungen mellem Tænderne, og satte Hagen paa Knæet, for at bide chen af. Da al Grusomhed, man kunde opfinde var omsonst, lod Faktoren ham smedde i Jern igien. Nu marde Myrerne ham, som ere her i stor Mængde, og mylrede i hans Saar, endnu langt verre end han var fiint forhen, som man kunde mærke af hans Adfærd. Endelig bragte Faktorens Folk ham ud paa Marken, bandt ham til en Pæl og skiød efter ham. Den første Kugle tog et Stykke af Armen bort med Kiød og Been. Det følgende gik ham gjemmem Brystet oven ud ved Skulderen. Derpaa holdt han Hovedet ned af, og saae til Saaret. Det tredie Skud skeete med en Kugle, som var deelt i tre Dele, og kom ham paa Brystet som en Trekant, saa at han sank saa dybt ned som Pælen var. Derpaa skode Engellænderne og Flanningerne ham reent i Stykker, inden de forlode ham.Er det mueligt, at man kan omgaaes saaledes med et Menneske, og at et Menneske kan udholde det? Oden menneskelige Elendighed.
Jyske Efterretninger, 1794-06-13
Blandede Anmærkninger. Fra St. Croix, den vigtigste af de 3 danske Øer, i Amerika, som har 345 Plantager og deraf 150 med Sukker, er i 12 Aar, nemlig fra 1780 indtil 1792, begge indbegrebne, udført, deels til de danske Lande i Europa, deels til de Amerikanske Lande 136,008,009 Pund Sukker, hvis Værdie er regnet til 9,555,917 Rdlr. 51 s., alt efter de blotte Toldbøgers Udviisning. Dette beviser denne lille Øes store Vigtighed for Danmark. Folkemængden er omtrent 2500 Hvide, og 25000 Negere. Hvor ønskeligt var det, hvor meget meere sikkert og gavnligt var det, om man kunde giøre en ligesaa fordeelagtig Beregning over Producten af vore Jslandske, Finmarkske Grønlandske og danske Fiskerie, ja, vigtigt var det for vor Handels Ballance, vor Financer vor Marine; men ach, hvor langt ere ei her tilbage? Jnden og uden for Frankrigs Grændser vedvare endnu de skrækkelige Franske Blod= og Mordscener. Conventet er intet meer, end en Machine af OverherskrenRobespierre, og hans Conseil, det saa kaldede Velfærdts Udskud. Det gielder ingen Krig med et sædelige Folk, med ordentlige disciplinerede Krigshære, mon en Krig med frisende, aldrig formindrede Pøbelsværme, som vrimle ud fra en talrig, overalt til Krig rustet, og alt til Krigs=Resoureer skabende Nation, ja med Sværm, der ikke blot komper og Erobringer, men om Plyndringer, og fornemmelig om den ganske Omstyrtelse af den borgerlige Forfatning i andre Stater, ved Jld og Sværd, og Giften af Frankrigs Mode. Philosophers fordømmelige Lære!
Jyske Efterretninger, 1794-06-13
Fra Tid til Tid giøres i Conventet blodtørstige Forslag, men mødes med fortient Foragt. - Rousseaus Aske bevises den Ære at den skal forflyttes til Pantheen; der høiler ogsaa Marat. Den første skreve den bedste Revolution var for der kjøbt, naar den kostede et Menneskes Liv. Den anden skreve der maatte endnu 300,000 Hoveder falde, om Revolutionen skulde staa fast. Det er godt, at det kun er deres Støv, som samled. Borde deres Skygge under et Tag, saa vilde Jean Jacques vist udvandre. – J China er den engelske Gesandt, Mylord Maccartni ankommen og meget høitidelig imodtaget af tvende af de første Mandoriner, der gratulerede hans Ankomst og ledsagede ham til Peking, hvor Keiseren med stor Agtelse modtog de meget prægtige medbragte Foræringer. - J Rom er nyelig opdaget en Sammenrottelse imod Regieringen, fire unge mistænkelige Personer ere blevne arresterede, det hele Complot skal bestaae af 700 Mand. Man har sængslet en ubekiendt Person, der var klædt som en Maltheser Rid de, man har fundet Gift og Dolke hos ham, hvorved han har søgt at ville ombringe Paven. Den Polske bevæbnede Magt angives for at bestaa af 171,000 Mand. Jblandt disse Tropper regner man fra Litthauen allene 50,000, Warschau 40,000 og fra likraine 18,000 Mand.
Jyske Efterretninger, 1794-06-13
Kiøbenhavn, den 6te Junii. Den 4de Junii hidsede Vice-Admiral Kriger sit Flag paa Skibet Neptunus, som Chef for Esquadren, som i Gaar og i Dag er lagt ud i Renden.
Jyske Efterretninger, 1794-06-13
Under 23de Maj er den hidtil værende første Copiist i Søe-Etatent 4de Departements=Comtoir, Christian Ludvig Rosted allernaadigst beskikket til Fuldmægtig i den afdøde Fuldmægtig Høegs Sted; og Volontair Gustav Kohl i denne Anledning udnævnt til Copiist i bemeldte Comtoir.
Jyske Efterretninger, 1794-06-13
Aalborg, den 13de Julii. Hans Kongel. Majestæt haver under 6te Juli d. A., allernaadigst udnævnt Thomas von Müller til Fændrich a la Svite ved det 3die Jydske Jnfanterie Regiment.