Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-12-05
Stænderforsamlingen i Viborg. J det fem og tredivte Møde den 26 Nov. vedtoges, at Man skulde anmode den kgl. Commissarius om at udvirke en Forlængelse indtil den 20 December inclusive. Den kongl. Commissarius lovede snarest muligt allerunderdanigst at foredrage Hans Majestæt det af Forsamlingen saaledes yttrede Ønske. Derefter foretoges Sagen betræffende den kgl. Commissarii Meddelelse angaaende de i den allerhøieste Bekjendtgjørelse af 7 Octbr. d. A. Post III No. 9 ommeldte stænderske Committeer til foreløbig Behandling. Justitsraad Fleischer oplæste som Referent for den i Sagen nedsatte Committee (With, Fleischer, Viste Jngerslev, Jespersen, Schytte, Kirk, Lüttichau, den af denne afgivne Betænkning, der paa ingen Maade ubetinget erklærede sig for den paatænkte Jnstitution. Den Første, der aabent udtalte sig imod de stænderske Committeer, var Apotheker Dahlerup, der sagde: Selv om min Stemme skulde blive den eneste, som her i Salen hævede sig imod de stænderske Committeer, vilde jeg dog føle mig tilfredsstillet; thi jeg havde da frelst min Samvittighed, som vilde føle sig betynget, om jeg stemte for dem, og ikke vil jeg deele Eftermæle med de Mænd, som have raadet vor elskede Konge til et saadant Jndgreb i Folkets helligste Rettighed - Stænderinstitutionens Uforkrænkelighed; og krænket, dybt krænket bliver denne Rettighed, om den, for om kortere eller længere Tid reent at forsvinde, skal udgjøre en Mellem eller Under instants. Den høitagtede kgl. Commissarius har vel sagt, at Stændercommitteerne ikke skulle have nogen svækkende Virkning paa Stænderinstitutionen; men jeg kan ikke indsee andet, end at de ville faae en saadan, og selv om de ikke fik den, hvortil saa en ny, saa lidet tilfredsstillende Jndretning, som strax i sin første Fødsel har tabt det folkelige Præg, idet Valgene af de Delegerede skulle have kongelig Approbation, Foruden de forviklede volitiske Forhold, som skulle stille sig iveien for den saameget ønskede Forening af Stænderforsamlingerne, for den saa inderlig attraaede friere Forfatning, har Man anført Sprogforskjellen. Vil denne blive hævet i de stænderske Committeer, Ville Holstenere, Slesvigere og Danske der bedre forstaae hinanden end i de forenede Stænder, eller hvilket Sprog skal der tales, Skulle maaskee vi Danske lære Tydsk, for at kunne blive forstaaede af de høibaarne Riddere og Prælater, Det er en sørgelig, nedtrykkende Tanke, at der saa faa Aar efter den forevigede Konges Bortgang arbeides paa hans kongelige Gaves Tilintetgjørelse; at Man neppe tre Aar efter hans Hedenfart agter at ombytte den meest glimrende Ædelsteen i hans med saa megen Hæder baarne Krone med en Glasslus. Det vilde smerte mig dybt og inderligt, om jeg var den eneste, som her i Salen udtalte sig imod Jndførelsen af de stænderske Committeer, men jeg har den Fortrestning, at jeg ikke bliver det, og selv om jeg blev det, skal det dog ikke fortryde mig at have gjort det. Hvad jeg her har fremført, er naturligviis sagt uden mindste Hensyn til vor høitelskede Konge; men Han saavelsom Kronprindsen ere menneskelige Skjebner underkastede, og naar den Garanti, vi nu have i disse Personligheder, ikke længere existerer, hvor skulle vi saa søge den, Jeg kan ikke stemme for de stænderske Committeer.