JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1784-11-26
Procurator Tødsleuf af Christiania, som anordnet til at udføre en Sag angaaende Christen og Mette Cathrine Dahls Mødrene Arv, Bevilling, at maae med 12 Ugers Varsel indkalde Vedkommende i Aviserne. Produceret i Commissionen angaaende Dahls Børns Arve=Midler den 21de Octobr. 1784. L. C. Steen. E. Falsen. Ved Fiskevæhret Suulen paa Hillern i Fosens Fogderie under Trunhiems Amt i Norge, omtrent en halv Miil fra Landet, er et tremastet Skib fundet nedsiunken paa 21 Favner dybt Vand nær ved 2 Fald eller Skiær, ingen af Mandskabet er funden, men Skibs=Baaden i mange Stykker; af endeel biergede beder. vede Papirer, kan ikke rettere sees, end at Skibet har haft hiemme i Holland, er sidst kommet fra Archangel, og ført af Skipper Jørgen Cornelis, til Skibets Biergning er føyet alvorlig Anstalt, men skulle samme ikke blive mueligt, og Omstændighederne befindes saaledes, at Vraget ikke kan henligge uden Fare for at sønderknuses ved paakommende Storm, maae det i Medhold af Anordningerne stilles til Auction; imidlertid bliver saadant herved bekiendtgjort, paa det at de, som maatte formene sig at være Eyere af bemeldte Vrag herom i Tide kan faae Kundskab. Kiøbenhavn, den 4de November 1784. Koren, Stiftamtmand og Amtmand. over Trunhiems Amt. NB. Bondon John Gunlechsen Lohner er paa Gaarden Lohner udi Hierdahls Præstegield i Øvre Tellemarkens Sorenskriverie og Bradtzberg Amt i dette Aar ved Døden afgangen, hvis Stervboe strax er taget under lovlig Skiftebehandling, da Boet er befunden med betydelig Gield beheftet, af hvilke Creditorer endeel skal opholde sig uden for Districtet; thi bliver bemelte Dødsfald og Skiftebehandling 3de gange de Kiøbenhavnske Berlingske Tidender bekiendtgjort, med Anmodning, at de, som have noget at fordre, der ey udi Skifte=Retten allerede er anmeldet, ville behage med deres Fordringer og sammes Beviisligheder at melde sig hos mig paa Gaarden Flom i Hvidesøe Præstegield pr. Scheen, da enhver skal vederfares Ret efter Stervboets Tilstand. Flom pr. Scheen, den 16de October 1784. Wamberg, Cancellieraad og Sorenskriver udi Øvre Tellemarken.
Berlingske Tidende, 1784-11-26
Matrosen Gottfried Christiansen fra Drammen, sidst farende med Capit. Christian Dicher fra Altona, og falden overBord in Octobr. 1783, har efterladt sig nogle reede Penge, et Sølv=Uhr med videre, hvilke nu hos mig ere staaende, og udgiør i alt 56 Rdlr. Af den Efterretning jeg har, havde den Afdøde hverken Fader eller Moder, men en Broder og Søster, Drammen, skulle nogen anden en dem, jeg haver ved Brager næs Sogne-Præstes og Øvrigheds Attester faaet beviist, formeene sig at være de rette Arvinger, ville de behage at melde sig hos mig, som har faaet den originale Beretning om Dødsfalde, og Arven fra Altona. Strømsøe, den 4de Novbr. 1784. Ole Rising.
Berlingske Tidende, 1784-11-26
Foruden andet Proclama i Stervboet efter afg. Kiøbmand og Stads=Capitaine i Stavanger Lauritz Smith, lader SkifteForvalteren end videre i de Kiøbenhavnske Berlingske Tidender 3de gange efter hinanden indkalde samtlige dette Stervboes Creditorer, at møde enten selv eller ved Fuldmægtiger ved SkifteRetten, som holdes hver Torsdag paa Stavanger Raadstue, for deres Fordringer, inden Aar og Dag fra denne Bekiendtgiørelses Dato at angive, og med saadanne Beviser at legitimere som Loven efter død Mand befaler. Stavanger, den 16de Octobr. 1784. J. H. Guldberg.
Berlingske Tidende, 1784-11-26
Da Skipper Peder Pedersen Haaland her i Byen ved Døden er afgaaen, og Stervboet efter ham ikke formaaer noget op dentlig Proclama at bekoste, saa indkaldes herved 3de gange de Kiøbenhavnske Berlingske Tidender samtlige hans Creditore med Aar og Dags Varsel, for deres Fordringer for mig, som Skifte=Forvalter, at angive og paa lovlig Maade at beviisliggiøre, da enhver, efter dette ringe Stervboes Vilkaar, skal ved derfares Ret efter Kongel. allernaadigste Lov og Forordninger Stavanger, den 16de Octobr. 1784. J. H. Guldberg. Ligesom forhen ved lovlig Proclama skeet er, saa indkalde ogsaa herved i de offentlige Tidender, samtlige Credi= og Debitorer i afgangne Cancellieraad og Toldcontrolleur Peter ChristiaBucks Stervboe, at anmelde sig hos os som Skifteforvaltere inden den Tid Loven foreskriver, da enhver skal vederfares hvad Ret er. Christiansand, den 6te October 1784. O. Nideros. R. Sørensen.
Berlingske Tidende, 1784-11-26
De som have noget at fordre efter følgende Musqveterer af Hs. Kongel. Høyhed Kronprindsens Regiment, som have være udcommanderede med det i Følge Kongl. allernaadigst Resolution som forulykket declareret Orlogskib Jndføds=Retten, nemlig: Johan Gotlieb Meisel fra Torgau i Saxen. Adam Rørrich fra Coblenz ved Rhein. Heinrich Speltner fra Hackinbruk ved Cøln af Rhein. Peder Thomesen Bonæs af Hørbyegaards Gods i Sielland. Thomas Pitti fra Frankerig. Jndkaldes herved at møde i Hof= og Stads=Rettens Skifte=Commission, saavelsom de Afdødes Arvinger og Heinrich Speltners Hustrue, som med et hendes Pigebarn i Aaret 1782 skal være reyst til hendes Hiem i Bayern, inden den Tid Loven foreskriver Creditorerne for at anmelde deres Fordringer, og Arvingerne for at lagttage deres Ret under Skiftet, da enhver kan vente at vederfares hvad Ret er. Haver nogen noget at fordre efter Lorenz Sørensen, Matros af Tronhiems Bye, som paa en Reyse med Fregatskibet Judikkaldet ved Døden er afgangen, indkaldes de herved inden 12 Ugers Forløb, at møde i Hof= og Stads=Rettens Skifte=Commission, for at anmelde deres Fordringer; saa indkaldes og den Dødes Arvinger at melde sig inden den i Loven foreskrevne Tid, for at lagttage deres Arveret under Skiftet.
Berlingske Tidende, 1784-11-29
Af disse Tidender udgives ugentlig 2de Stykker, ved Brødre Constantinopel, den 26de October.
Berlingske Tidende, 1784-11-29
Porten har imodtaget det Franske Hoffes Mediation i at Alendebringe Underhandlingen imellem det Wienske Hof og Storherren, ihenseende til Grændsernes Bestemmelse; men ar tillige ladet sig merke med, at den haabede, at Cabinet At i Versailles skulde bringe Sagerne dertil, at Storherren ske skulde blive nødt at fyldestgiøre alle Keiserens Fordriner, som syntes Hs. Høihed alt for store.
Berlingske Tidende, 1784-11-29
Livorno, den 6te November. Efterretningerne fra Tunis have ikke meddeelt os meget, se kan fornøie Publikums Nysgierrighed ihenseende til Udfaldet paa den Venetianske Flodes Operationer. Alt hvad der er bleven udspredt, er uden Grund. Man for rer, at denne Flode har angrebet Susa, og sammesteds rettet en stærk Jld; at samme derpaa er afseilet til Bizerta- og har ødelagt denne Havn; men alt skal kun være et blot Digt. Vore Politikers Tanker om Udfaldet paa de Vene ganske Operationer ere disse: At de have intet at bestille med Barbariets Anliggender, men ere stillede paa en Magt, som ke længe skal tøve med at møde paa Krigs-Theatret.
Berlingske Tidende, 1784-11-29
Fra Ungern, den 8de November. Alting er nu stille igien hos Tyrkerne, og de nyelige Bevæheelser havde ingen anden Hensigt, end deels at forsyne de miste Stæder i Bosnien, Dalmatien og Servien med Muni sion og Levnetsmidler, deels at giøre Besætningerne, som ligeledes havde lidt meget ved Pesten, fuldtallige. – Efter an anseelig Musselmands Forsikring har Pestsygen anrettet for Ødelæggelse, særdeles i Bosnien, saa at et meget stort Antal af de der værende Jndbyggere ere blevne bortrevne af samme.
Berlingske Tidende, 1784-11-29
Det sidste Jordskjælv, som vi havde her for nyelig, tog in Gang fra Sønden til Norden. Den underjordiske LydUerved lignede Radselen af en hastig farende tung Vogn, saa til de fleste Jndbyggere i Gammel-Gradiske holdte det i Begyndelsen ikke for andet, førend de af Bygningernes Rokken bleve bedre underrettede. J det Tyrkiske Gebet var det vel stænkere, men da deres Huse for det meste ere af Træe, saa gik det og der af uden videre Skade.
Berlingske Tidende, 1784-11-29
Paris, den 15de November. Det har ikke været længere muligt at holde Anstalterne hemmelige, som giøres paa Grændserne, og det saa ofte udbredte Rygte og tvende Leire i Elsas og Flandern, er nu en Sandhed. Den første skal bestaae af 40000 og den sidste af 60000 Mand, og, som det heder, skal Kongen selv personlig commandere den Flanderske Leier. For 8 Dage siden er der givet Ordre til at kiøbe Proviant, og Ridder Gower, Chef for Artilleriet i Flandern, som i 5 Dage har været her, men kunved Nattetider gik ud for at conferere med Krigsministeren, har i Dag offentlig ladet sig see. Det Brev, som Kongen har skrevet til Keiseren, er kraftigt, uagtet at Hs. Majestæt i samme ikke har betient sig af andre Udtryk, end en Broders, Bundsforvanters og Vens Det Keiserlige Svar, siger man, tør først den 28de hujus være her.
Berlingske Tidende, 1784-11-29
London, den 16de November. Den Krig, hvortil Republiken Holland af al Magt ruste sig, foraarsager, at der bliver meget anseeligt bestilt i Engeland, og en hertil ankommen Agent fra Amsterdam har den Commission, at kiøbe betydelige Qvantiteter af Krigs-Munition og Feldttøi af alle Sorter. Farens Nærhed bevæget og mange Hollandske Huse til paa nye at sætte anseelige Summer i vore Fonds. Efter vor Løverdags Hoftidende ere adskillige Personer druknede, ved det at Hollænderne have sat Landet under Vand ved Lillo. - Den nye Hollandske Gesandt Baron von Lynden har allerede haft den samme Skiæbne, som alle Fremmede, der hos os ikke tage sig ret vare. Man har i Pantheon berøvet ham et Gulduhr, og hans Børse med Hollandske Ducater og 12 Guineer. Den uædle Opførsel, hvilken Nordamerikanerne som Borgere af een Republik udøve imod hverandre, bekræftes. Jmellem Jndbyggerne af Pensylvanien og Connecticut har der Omendskiøndt det udgives for tilforladeligt, at Hs. Ma været en heftig Træfning angaaende Grændsestridighederne hvorved Connecticutterne bekom 2 Døde og 20 haardt Saarede; men Pensylvanierne tilskrev sig Seieren, og behandlede de 16 Fanger, de havde gjort, som Mordere, og lod dem formere saadan Proces. Connecticutterne ere derpaa dragne ud et endnu større Antal imod Pensylvanierne, for at hævne deres Medborgere. Overhovedet er det nu ulykkeligviis de Amerikanske Provindsers herskende Politik at ville udvide deres Grændser. Massachusets giør Fordringer paa den nordlige og sydlige Deel af Provindsen Nyeyork. Provindsen Nye Jersey fordrer Staten Jsland, har erklæret Havnen Ambor- og Berlingthon for frie Havne, og tager af Vahrene, som maae betale Jndførsels-Told i Nyeyork og Philladelphia, ingen Afgift.
Berlingske Tidende, 1784-11-29
Regensborg, den 17de November. De for nogle Dage siden udspredte fredelige Rygter forsvinde igien. Troppernes March til Nederlandene er allerede begyndt, og Hr. Grev von Trautmannsdorf er for 8 Dage siden afreist herfra til Nürenberg, for at føie de fornødne Anstalter i den Frankiske Kreds.
Berlingske Tidende, 1784-11-29
Wien, den 17de November. Efter en privat Skrivelse fra Jnnspruck, er det Keiserlige Kongelige Regiment Migazzi virkelig bleven beordret at brække og derfra den 19de i denne Maaned, og i 4 Colonner at tage Marchen igiennem Oberschvaben til Nederlandene. Strax derefter skal Jnfanterie-Regimentet Latterman fra Steyer marck, og derpaa tvende Batallioner Croater tage samme Vei. - De tvende Benderske Feldtbatallioner have Ordre at marchere den 20de. Trehundrede Skarpskyttere anhverves i de Østerrigske Lande.
Berlingske Tidende, 1784-11-29
Porten søger endnu stedse at forstikke sig bag nye Udflugter ihenseende til Grændseberigtigelsen med det Romersk Keiserlige Hof, da den troer, ved Opsættelser i Sagen at kunne bringe sig til Nytte den nærværende Giæring i de Europæiske Cabinetter. Men kort og alvorlig var Ruslands sidste Erindring, nemlig: at man i Følge dens givne Løfte gjorde sig Regning paa denne Sags hastige Afgiørelse; i Mangel hera vilde man vise, at man besad Standhaftighed nok til at sætte sig over for alle Udflugter. - Det udgives for en Sandhed, at en Fransk Coureer skal være ankommen hertil over Semlin, som fra Tyrkisk Side har medbragt den saa længe omtvistede Grændseberigtigelse, og er bleven rigelig belønnet af Monarken.
Berlingske Tidende, 1784-11-29
Af en anden Skrivelse fra Wien, den 17de November. Siden den Hollandske Gesandtes Afreise herfra virkelig paafulgte, udføres Krigsrustningerne med al muelig Jver, og de her garnisonerende Regimenter have endnu stedse den gamle Ordre at brække op den 23 eller 24de i denne Maaned deres March skal til den Tiid være bleven opsadt, fordi det Bøhmiske Artillerie=Train, som de maae convoyere, ikke førend til den Tiid kan komme til Linz.
Berlingske Tidende, 1784-11-29
Hs. Majestæt befinder sig endnu her, og har i Dag behaget at forlyste sig med en Parsorcelagt paa Stammerstorfstæt vil reise til Nederlandene, saa er dog Dagen til Ha Afreise endnu ubestemt, men man formoder kun, at samt vil først paafølge ved Slutningen af denne Maaned. Jmilertid har Allerhøistsamme i Dag ladet sine Rideheste og nog Personer af sin Suite afgaae derhen.
Berlingske Tidende, 1784-11-29
Leiden, den 20de November. Endskiønt Sagerne imellem Gouvernementet for de Østerigske Nederlande og vor Republik ere komne saa vidt, at de kun er lidet Haab til et Forlig, saa kunne vi dog med Fo nøielse melde, at hidindtil er endnu intet forefaldet, som kunde ansees for en virkelig Fiendtlighed. Alt, hvad hidindtil har tildraget sig, er intet andet end Præcaution for begge Sider. - Jkke destomindre skrives følgende fra R. sendaal i Baroniet Breda den 15de November: ForriUge havde vi ikke den mindste Efterretning hverken for Lillo eller andre ved Schelde liggende Forter. Aarsagen herer denne: En Barke, som havde Brevene inde, blev de 11te om Aftenen Klokken 8 af en heftig Sydost Vind imeller Fortet Fredrich Hendrich og Sandliet kastet imod Dæmnigen og istykkerslaget af Bølgerne. Fire Mand af Eqvipager, ræddede sig; men 2 andre bleve af de Keiserlige i Sandvliearresterte, og efterat Brevene vare tagne fra dem, bortført fængslede til Brüssel.
Berlingske Tidende, 1784-11-29
I Dag ere nogle Personer ankomne hertil fra Lillo, de have berettet, at Fortet var den 11te om Aftenen bleve bragt i Allarm ved en Efterretning om, at nogle Keiserlig Detachementer nærmede sig; og at Veiret paa den Tiid var saa forskrækkelig stormende, og saa mørkt, at man hverken kunde høre eller see hverandre, saasom Stormen havde udslukket Lysene, Signal=Jlden og Beegkrandserne i Fortet Man kastede derfore nogle Lyskugler, hvorpaa de Keiserlige som ved samme bleve opdagede, trak sig tilbage i al Stilhed.
Berlingske Tidende, 1784-11-29
Besætningen har ved denne Leilighed, endskiøndt den var igiennemblødt af Regn, viist største Mod.
Berlingske Tidende, 1784-11-29
Efter Beretninger fra Fortet Kruschantz vare de Keiserlig beskjæftigede med at opkaste et Batterie imod dette Fort. Den Dæmning, som de havde opført, for at afværge Oversvømmelsen, er om Natten til den 11te saaledes igiennembrudt, at det hele Polder staaer under Vand. Overhovedet strækket Oversvømmelsen sig meget vidt, og man er bange for sto Elendighed i Brabant denne Vinter. Den heftige StormeSkyldi, at vore Forter mangle fersk Vand og Kiøkkenurter, men saasnart et bedre Veier tillader Skibsfarten, haaber man at forsyne Forterne med bemelte Artikler.
Berlingske Tidende, 1784-11-29
Haag, den 20de November. Hs. Durchlauchtighed Prinds Frederich af Hessen-Cassel, General af Cavalleriet, og Chef for et af Republikens Dragen Regimenter, er forrige Mandag kommen hertil. -
Berlingske Tidende, 1784-11-29
Staterne af Holland have beordret de befuldmægtigede Raader, til ufortøvet at undersøge Grændserne, paa det man kunde sætte dem i Sikkerhed enten ved nye Fæstninger, eller ved tilstrækkelig Krigsmunition, eller og, om det var nødvendig, ved at foranstalte nye Oversvømmelser, hvorom man indnu maatte handle med de deri interesserte Stæder og Dæm nings=Jnspecteurer, saavelsom ogsaa med Provindsen Uet recht. Jkke allene Staterne af Holland og Utrecht have fattet den Beslutning, at bevæbne deres Jndbyggere til Tieneste for Fædrenelandet, men endog Oldermændene for Laugene og Raadet i moll have fattet samme Beslutning. Man har og sammestæds gjort Udkast, til at beskytte Landet ved Befæstninger og Oversvømmelser.
Berlingske Tidende, 1784-11-29
Staterne af Holland have ved en Resolution af 12te hujus reparteret det besluttede Laan af 8 Millioner, nemlig 1/12 Dele, for det Nordre= og 1/12 Deel for det Søndre Qvarteer. - Forlige Torsdag er og den foreslagne Formerelse af Statens Tropper, nemlig 1014 Mand Cavallerie og 10828 Mand Jnfanterie, foruden et Corps lette Tropper, saavelsom at tage i Tieneste en Batallion Waldekske Tropper, bleven bevilget. Samme Bevilling er og ankommen fra Utrecht, Denne Provinds har og i Generalstaternes Forsamling foreslaaet en General-Pardon for alle tilbagekommende Desersteurer.
Berlingske Tidende, 1784-11-29
Efter en Liste, som man udgiver for tilforladelig, skulle de Keiserlige Tropper, som komme, tilligemed dem, som allerede ere i Nederlandene, beløbe sig til 76996 Mand.
Berlingske Tidende, 1784-11-29
J Francken, Würtzburg, Bayern og Pfalz ere ankomne Commissarier til at regulere Marchen. J de tvende første Districter var man ikke tilbøielige til at levere Fourage. Man holder her for, at Frankrige vil understøtte Republiken med en bevæbnet Mægling, og man smigrer sig med, at dette har udvirket saa meget hos det Wienske Hof, at man med den første Coureer kan vente gode Tidender fra Paris. Der forsikres og, at man fra denne Side er paa det Franske hoffes igientagne Bestræbelser meget omhyggelig for igien at begynde Underhandlingerne.
Berlingske Tidende, 1784-11-29
J Dag eller i Morgen skulle Republikens Gesandtere i Paliis, i Følge deres Breve, faae et bestemt Svar paa den sidste Memoire angaaende den Bistand, som Republiken har forlingt. Man tvivler dog meget paa, at om de endog faae et var, samme skulde blive cathegorisk, saasom Kongen ved kke førend Keiserens Svar indløber kan udtrykkelig erklære sig. De Hollandske Ministre ville vel altsaa ikke faae andet uind et provisorisk Svar. Dog siger man for vist, at Kongen il, for at give sin Mægling Eftertryk, stille 2de Observasions-Armeer i Marken, een af 30000 i Elsas, og en anDen af 40000 Mand i Flandern. Til Beviis paa, at Generalstaterne ingenlunde have i Binde, for det første at rømme Mastricht, have de i For haars ladet udgaae en Placat, hvori Jndbyggerne paa det slade Land af de Hollandske Lande i Over-Maas og Grevskadet Broenhove blive befalede, inden 14 Dage at bringe de ses Korn, Qvæg og andre Levnetsmidler til Mastricht, paa det at samme ikke skal falde i Fiendernes Hænder. Hvad den ske bliver solgt, skal imod Beviis blive deponeret i et Maga En, som Magistraten anviser, og hvorfra de siden kunne efUrhaanden afhente, hvad de behøve til deres og Families derholdning. Et Ulyks=Rygte fra Wien, om hvilket Fredselskere ønske og haabe, at det ikke maatte blive bekræftet, og som formodentlig og er det mest overilende, som i lang Tiid er bleven udspredt, taler om en sammesteds residerende Gesandtes hastig forventende Afreise derfra.
Berlingske Tidende, 1784-11-29
Neder-Elben, den 26de November. Følgende skal være det provisoriske Svar, som det Franske Hof har tilsendt Generalstaterne: Hans Allerchristeligste Majestæt havde allerede og skulde videre anvende alle sine Kræfter paa at bilægge i Mindelighed Stridighederne imellem Keiseren og Republiken; Hs. Allerchristeligste Majestæt havde i Sinde, at bruge til den Ende den meest virksomme Mediation, og ikke at forlade Republiken i denne betrængte Tidspunkt.
Berlingske Tidende, 1784-11-29
Scheen, den 11te November. Fra Winie Præstegield i Øvre-Tellemarken er indløben den meget bedrøvelige Efterretning, at Natten imellem den 31te August og 1ste September sidstleden har der været saa koldt, at det paa sine Steder har frosset en Finger tyk Jis paa Vandet, hvorved Sæden, som endnu stod grøn, er for mange saa aldeles bleven bedærvet, at de have intet enten til Føde eller til at besaae Jorden med i næstkommende Aar. De øvrige have og alle, undtagen Næslands Anner, der kuns omtrent udgjør en Niendedeel af Præstegieldet, taget betydelig Skade, deels i det Frosten ødelagde en stor Deel af deres Agre, deels i det at ikkun saare lidet af Resten kunde komme til Modenhed. Dette Uhæld er saa meget mere beklageligt, som trende paa hverandre følgende dyre Kornaar (i hvilke mange tusinde Tønder Byg, a 5 til 6 Rdlr., Transporten med meregnet, har maattet hentes fra Schien eller Porsgrund) havde i Forveien saaledes svækket og udarmet dette Præstegield, at mange, hvis Omstændigheder vare før temmelig gode, maatte allerede nødes til at gaae med Bettelstaven, og med kummerfulde Hierter søge Brød og Livs Ophold for sig og sine.
Berlingske Tidende, 1784-11-29
Helsingøer, den 29de November. Den 23de hujus var Vinden V. S. V., og ankom herpaa Rehden 17 Skibe. Den 24de hujus var Vinden Østen og meget stille Veir. Den 25de hujus var Vinden S. V., og ankom 24 Skibe, hvoriblandt Vestindiefareren Venskabelighed, som føres af Capitain Duus. Den 26de, 27de og 28de hujus var Vinden S. V., meget stille Veir, tyk Luft, og Regn, og ankom i disse tre Dage 41 Skibe. J Dag ved Postens Afgang var Vinden S. V., tyk Luft og stille Veir, og 3 Skibe ere ankomne. - Ved Rørvig blev den 28de hujus 18 Søefolk begravne, som vare komne drivende i Land.
Berlingske Tidende, 1784-11-29
Kiøbenhavn, den 29de November. Den 5te November d. A. er Underrets-Advocat Jürgen Otto Arboe allernaadigst beskikket til Assessor og Actuarius ved Stads= og Landretten paa Ærrøe.
Berlingske Tidende, 1784-11-29
Høieste Rets paadømte Sager i forrige Uge: No. 135. Kammerraad Ziegler, contra Poul Tiøstelsen Harildstad. No. 124. Buchard Georg, Greve af Holck, contra GeneralAuditeur Kield Nicolai Bornemann. No. 94. Schive Byes elegerede Mænd, contra Grev Trampe og Procurator Peder Lund.
Berlingske Tidende, 1784-11-29
Ved Tal=Lotteriets 285 Trækning i Wandsbeck udkom: No. 4, 27. 89, 37, 12.
Berlingske Tidende, 1784-11-29
Paa Løverdag den 4de December afgaaer den Kongelige Danske agende Post tillige til Jylland; Jndleveringen dertil skeer Fredag Eftermiddag imellem 12 og 5 Slet.
Berlingske Tidende, 1784-11-29
Den 27de hujus kom Capitain Nahmen Knudsen af Altona fra Bordeaux med Viin, Brændeviin og Stykgods.
Berlingske Tidende, 1784-11-29
Døde. Kiøbenhavn den 24de huj. Hr. Johan Bærent Rønnou, Mahler=Mester, 46 Aar; den 27de hujus Jfr. Johanne Christine Ruback, 19 Aar.
Berlingske Tidende, 1784-11-29
AVERTISSEMENTS. Jvar paa Alethophili Tanker og Præsteklubben faaes hos Bogtrykker Schultz, i store Færgestræde No. 75, for 4 Skilling.
Berlingske Tidende, 1784-11-29
Tanker om den Danske Bondes Pligt at pleie Fødestavn 2 fremsatte med Hensigt paa den Mening, at Pligten har Grund i Jorddrotternes lovlige Rettigheder; et Anhang til Bogen om vort Landvæsens System, som det var 1783. Ved Tyge Rothe, andet Stykke, faaes hos Agent Gydendal, i Silkegaden Nr. 66, for 12 s. paa Trykp. og 16 sk. Skrivp., indheftet koster det 4 s. mere. Det første Stykke kan endnu faaes for 32 s. paa Trykp. og ligeledes Bogen selv om vort Landvæsens System, for 80 sk.
Berlingske Tidende, 1784-11-29
Fra Pressen er nu udkommet: Det Niende Bind af Skuespil J til Brug for den Danske Skueplads. Det indeholder; Den værdige Fader eller Familien; Deserteuren af sonlig Kierlighed; Den Nysgierrige; Den Tienstfærdige; Den butte Velgiører. Dette Bind sælges, ligesom hvert af de foregaaende, for 72 s. paa Trykp. og 1 Rdlr. 8 s. paa Postpapiir, hos Agent Gyldendal, i Silkegaden Nr. 66. Undelige Taler over de aarlige Aftensangs-Texter, at Peder Paludan, Sognepræst i Tømmerup, i tvende Dele, ere nu færdige fra Pressen, og bekommes paa de Steder, hvor Subscribenterne have tegnet sig, for den dem belovede Priis, Rdlr. paa Trykp. og 16 Mk. paa Skrivp.; ellers faaes de bestandig i Kiøbenhavn hos Agent Gyldendal, i Silkegaden No. 66, for 14 Mk. paa Trykp. og 18 Mk. paa Skrivp. Dambachs Saliggjørelsens Orden, eller Bibelske Spørsmaale af det gamle og nye Testamentes Kirke=Historie, fra Verdens Begyndelse, indtil efter Lutheri Reformation, sammenskrevne for de Børn, som ikke have ret lang Tiid til at gaae i Skole, og dog bør vide den Bibelske Historie i sit Sammenhæng, sælges i Mummes Boglade paa Børsen Nr. 5 for 6 s. og indbunden 12 s. Hvem som tager 25 Exempl. paa eengang, faaer dem uindbunden for 8 Mk.
Berlingske Tidende, 1784-11-29
Alle Sorter brugelige Bøger, især i det danske Sprog, indhundne og uindbundne, bekommes hos mig Undertegnede, samt imodtages Bøger i Commission til Forhandling paa sædvanlige Vilkaar.