JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-12-19
Udlandet. Spanien. Efterretningerne fra Catalonien ere ikke ganske klare, men saameget er vist, at Barcelona har overgivet sig og, som det synes, paa Naade og Unaade, efterat have udstaaet et Bombardement fra den 3 ds. om Middagen til den 5de, om Eftermiddagen. Tabet, som Bombardementet har anrettet, skal være uhyre, alene indtil Midnat den 3 ds. var der kastet 800 Bomber og Kugler ind i Staden. Disse Bomber havde paa flere Punkter antændt Jld, og det Meste af Forstæderne var ødelagt. Den forhadte og grusomme durbanevar den Første, der rykkede ind i Staden, senere kom van Halen, men Regenten har endnu ikke holdt sit Jndtog, ifølge nogle Breve skal han øieblikkelig efter Stadens Overgivelse være vendt tilbage til Madrid, hvor forresten Alt skal være roligt). Pariserbladene ere opfyldte med bittre Angreb imod Espartero saavelsom imod Engellænderne, hvilke Sidste skulle have vægret sig ved at optage de flygtende Jnsurgenter paa de brittiske Skibe, ja, der paastaaes endog, at Engellænderne fra deres Krigsskibe have landsat deres Artillerie og at dette er blevet anvendt imod den ulykkelige Stad. Van Halen har indtil videre erklæret Barcelona i Beleiringsstand, forlangt alle Vaaben udleverede under Dødsstraf og opløst Nationalgarden; Man siger ogsaa, at han har paalagt Staden, en Contribution af 2 Millioner Piastre. Da Hovedmændene for Opstanden greflygtede, har Man arresteret 200 Soldater eller Nationalgardister, hvoraf Flere ere blevne skudte. Jfølge Toulouserblade skulle 50,000 Mand fra Omegnen være rykkede Staden til Hjelp, men senere være vendte tilbage til deres Hjem. Under sit Ophold i Haragoza har Regenten forsikkret, at Opstanden var et Værk af Udlændinger og at han havde Beviser herfor i sin Portefruille. Paa Børserne i Paris og Brüssel havde disse Efterretninger vakt stor Sensation og Man frygtede stærkt for Spaniens politiske Fremtid.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-12-19
Storbrittannien. Den brittiske Hærs mangeaarige Overbefalingsmand, Lord Hill, er død, efter fornyligt at have overdraget Lord Wellington sin Kommando. Preussen. Jfølge et kgl. Reskript maae Jøder for Fremtiden ikke være Anscultanter, Referendarer eller Advocater ved den rhinske Appellationsret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-12-19
Hannover. Jfølge Ministeriets Ordre ere tre hannoverske Magistratsmedlemmer (hvoriblandt den bekjendte Stume) blevne udpantede, fordi de have vægret sig ved at betale Skatter.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-12-19
Fædrelandet. Offentlige Foranstaltninger. Collegialtidenden, meddeler følgende kgl. Reskript til Cancelliepræsident og Commissarius ved den Slesvigske Provindsial stænderforsamling, Grev Reventlow-Criminil, Storkors af Dannebroge og Dannebrogsmand, i Slesvig: Christian den Ottende, af Guds Naade Konge til Danmark, &c. &c. Vi have modtaget Din Jndberetning med Hensyn til den af den Deputerede for Staden Sønderborg, P. H. Lorenzen, til Os umiddelbart indgivne Besværtning over den vilkaarlige Behandling, der efter hans Angivende er vederfaret ham i Provindsialstænder forsamlingen for Vort Hertugdømme Slesvig, paa Grund af, at han har benyttet sig af det danske Sprog, og finde Vi Os allernaadigst bevægede til at tilkjendegive Dig Følgende. Med Hensyn til de i Forordningen af 15 Mai 1834 for Hertugdømmet Slesvig, angaaende den nærmere Regulering af de stænderske Forhold, indeholdte Forskrifter og navnligen Bestemmelserne §§ 50 og 61 om, at Ledelsen af Forretningsgangen tilkommer Præsidenten alene, og at ethvert Medlem maa underkaste sig Præsidentens Afgjørelser i denne Henseende, kunne Vi ikke billige det Forhold, som den Deputerede Lorenzen, der har ladet disse Bestemmelser være upaaagtede, har udviist, og finde derfor ingen Anledning til at gaae ind paa hans Besværring, forsaavidt den angaaer ham personlig. Men naar denne Begivenhed har ført Forsamlingen til den Anskuelse, at det i ethvert forekommende enkelt Tilfælde skulde være at gjøre afhængigt af Forsamlingens Samtykke, om det skal tillades en Deputeret at benytte sig af det danske Sprog, saa kunne Vi ikke give en saadan Beslutning, som vilde krænke de dansktalende Deputeredes naturlige Rettigheder, Vort allerhøieste Medhold. Vi have nu vel af Stænderforsamlingens Forhandlinger seet, at Præsidenten vil være betænkt paa Midler, ved hvilke der kan sikkres de dansktalende Medlemmer en virksom Deeltagelse i Forhandlingerne; da der imidlertid i denne Henseende mangler en udtrykkelig Lovbestemmelse, hvorved Saadant kunde opnaaes paa en Maade, der tillige passede til Forsamlingens Forretningsgang, og navnligen under Bibeholdelse af Protocolforingen i Forsamlingens hidtilværende, tydske, Forretningssprog, saa overdrage Vi Dig herved at bringe Jndholdet af dette allerhøieste Rescript til Vor troe Provindsialstænderforsamlings Kundskab, og at opfordre samme til at afgive en allerunderdanigst Betænkning, angaaende hvorledes der kan sikkres de dansktalende Medlemmer af Forsamlingen en virksom Deeltagelse derved, at deres Foredrag i en tro Oversættelse optages i Forsamlingens Protocol. Hvorefter Du vil have Dig at rette, og blive Vi Dig iøvrigt i Kongelig Naade bevaagen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-12-19
Stænderforsamlingen i Viborg. Udfaldet af Afstemningen over Stændercommitteesagen blev følgende. Det første Spørgsmaal, om Stændercommitteernes forudgaaende Virksomhed, deres Behandling af provisoriske Love og deres mæglende Virksomhed skulde fraraades, besvaredes bekræftende med 45 Stemmer mod 5. Med 49 Stemmer mod 2 billigede Forsamlingen, at Stændercommitteerne skulde optræde for at udjevne Meningsuligheder i Sager angaaende den hele Stat, som havde været behandlede af Kongerigets og Hertugdømmernes Stænderforsamling. Dernæst antoges med 50 Stemmer mod 1, at Stændercommitteernes Virksomhed skulde indskrænkes til provisorisk at behandle de saakaldte Livspørgsmaal, samt at overveie Budgettet. Godseier Nyholms Amendement, at Forsamlingen skulde udtale, at den i Stændercommitteerne seer det Mellemled angivet, hvorigjennem Udviklingen til en fri constitutionel Forfatning skal skee, antoges med 27 Stemmer mod 24. Den Organisation af Committeerne, som i Committeebetænkningen var foreslaaet, tilraadedes med 49 Stemmer mod 2 og med 45 Stemmer mod 6 antoges Sognefoged Jacobsens Amendement, at Valget til Delegerede alt maa foregaae 1844, samtidig med det forventede Lovudkasts Forelæggelse, eller og en extraordinair Forsamling sammenkaldes 1843 til at afgive Betænkning over dette Lovndkast. Ritmester Friis's Amendement: "At der som Jndledning til Committeens Jndstilling tilføies: Med fuld Tillid til Deres Majestæts Omhu forStænderinstitutionens fremskridende Udvikling og i taknemmelig Erkjendelse af den allernaadigst paatænkte Udvidelse af Stændernes Virkekreds, har Forsamlingen besluttet allerunderdanigst at indstille o. s. v., blev, efterat Præsidenten havde henstillet, om det ikke i Henhold til hvad Referenten havde yttret, maatte ansees overflødigt at sætte dette Amendement under Afstemning, men der af et Medlem blev forlangt Afstemning, forkastet med 26 Stemmer mod 25.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-12-19
Videnskabelighed. Med en Pragt og Elegance i Udstyrelse, hvortil Man hidtil hos os neppe har seet Ligge, er der paa Bing & Søns Forlag udkommet en smuk lille Samling: "Nye Romancer, hvortil vore Digtere Oehlenschlager, Jngemann, Hauch, Aarestrup, Winther og Holst have leveret Bidrag, og hvis Udgivelse Holst har forestaaet. Hver af de 6 Romancer, hvoraf Samlingen bestaaer, (Juveelhandleren, De gjen komne Ord, Drømmen, Paa Klinten, Sangeren Simonides og Dronningens Flugt) er ledsaget med Randtegninger, hvori Hr. Westphal, der har componeret dem, smukt har udtrykt Digtets Jdee, og som særdeles smagfuldt ere udførte i Bing & Ferslevs lithographiske Jnstitut. Det Berlingske Bogtrykkerie har endelig ved en sjelden Skjønhed og Reenhed, hvad det Typographiske angaaer, fuldkommengjort den hele udre Udstyrelse. (B. T.) Tildragelser. Om det paa Jægeren Hendrik Hendriksen begaaede Mord meddeler Berl. Tid., at han i Mandags Middag gik, da der hørtes et Skud i Skoven Bøndernes Hegn kaldet, tæt ved Kulhuus, ud i Skoven, med en ladt dobbeltløbet Bøsse, for at søge efter Krybskytten. Efterat have forgiæves gjennemkrydset Skoven i et Par Timer, gik han ind i den tilstødende Frederiksdals Skov og spurgte nogle Arbeidere, der vare beskjæftigede med Skovning, om de ikke havde hørt et Skud i Middagsstunden, hvilket de yttrede, de ikke havde, da de havde været hjemme for at spise til Middag. Jægeren, som havde sin Bøsse hængende i Remmen over den venstre Skulder, yttrede da, at han dog vilde gjennemkrydse Bøndernes Hegn endnu engang inden han gik hjem, og begav sig ind i Hegnet. Et Qvarteerstid derefter hørtes et meget stærkt Skud falde inde i Bøndernes Hegn; men de fornævnte Arbeidere gjorde sig ingen videre Tanke derved.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-12-19
Da Jægeren endnu næste Morgen ikke var kommen hjem, til Kulhuus, blev der sendt 3 Personer ud for at lede efter ham, og de fandt ham da ihielskudt i titnævnte Hegn, tæt ved en Granbusk, liggende paa høire Side, den venstre Arm loftet noget i Veiret og med dens Haand og især Pegesingeren holdende paa Midten af Løbet af Bøssen, der hvilede op imod Granstubben. Begge Hanerne paa Bessen vare i Ro og begge Knaldhætterne paa. Omtrent 30 store Hagel vare i en Omkreds af 4 Tommer trængte ind lige i Brysthulingen og havde søndersplittet Lungen, hvorved en øieblikkelig Død er indtraadt. J Nærheden, af det Sted, hvor Mordet var forøvet, fandtes et dødt Daadyr liggende skjult under en Busk.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-12-19
Blandinger. Borgermester Schouw i Apenrade, der er Justitiarius for Godserne Seegaarden, Abretoft, Schobukkgaarde og Grungrift i Hertugdømmet Slesvig, har indberettet til det kgl. slesvig-holsteen-lauenborgske Cancellie, at han, til Opfyldelse af Bestemmelserne i Re skrivtet af 14 Mai 1840, har bestræbt sig for at erhverve sig Kundskab i det danske Sprog, og at han nu vil see sig istand til fra 1 Januar 1843 af at betjene sig af samme som Retssprog paa de fornævnte Godser, paa hvilke Kirke- og Skolesproget er Dansk.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-12-19
Om "Baptisternes seneste Bevægelser siger Kbdposten: "Baptisterne, der en Tidlang have nydt en factisk Tolerance, ere nu igjen pludselig blevne Gjenstand, for Autoriteternes Opmærksomhed, formodentlig paa Grund af stedfundne Angivelser om deres gudstjenstlige Handlinger. Som Følge heraf er den ældste af Brødrene Mynster den 5 de igjen bleven belagt med Arrest. Ligeledes er en Mand ved Navn Svaneveldt, der ikke bar villet lade sit Barn døbe, nylig bleven multeret og Mulkten inddreven ved Udpantning. Det fortjener at bemærkes, at denne Mands beskikkede Sognepræst er Dr. Rothe, der med Hensyn til Baptisterne skal være en af de meest ivrige af vore Geistlige. Jmidlertid voxer den lille Baptistmenighed uagtet al Usikkerhed og Jntolerance og skal allerede tælle over halvandet hundrede Medlemmer. Hvor der ønsker deres bestandig større Forøgelse i Antal, behøver kun at anbefale ny og yderligere Strænghed mod dem fra Autoriteternes Side, hvilket Middel til alle Tider har viist sig som det hensigtsmæssigste i saa Henseende. Men hvem der ikke vil det, vil derimod vel med os inderlig ønske, at Regjeringen endelig engang vilde gjøre Ende paa den Uvishedstilstand, hvori de befinde sig, og som maa gjøre dem til Martyrer for deres Tro, ved at indrømme dem den forlangte Samvittighedsfrihed. Forresten er det ligesaa beklageligt som charakteristisk, at ingen af vore Stænderforsamlinger har faaet Tid eller Leilighed til at behandle dette Spørgsmaal. Vel er der til den jydske Forsamling indkommet et Andragende om Religionsfrihed, for Baptisterne fra nogle Præster i Ribe Stift, indleveret ved Biskop Tage=Müller, men hverken har Producenten, videre anbefalet det eller Forsamlingen taget nogen Rotits deraf.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-12-19
Jndvaanerne i Hobro have foræret deres bortreisende Byfoged, Cancellieraad Jansen, en Sølvtheepotte, som et Erkjendtlighedsbeviis for hans Humanitet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-12-19
Kjøbenhavns Bors-Cours den 16 Decbr. 1812. Hamb. 2 M. - k. S. 202. 4 pCt. uopsigelige RigsbankOblig. - a - Rbd. r. S. Spec. .... 200. Bank-Disconto .... 4 pCt. 4 pCt. norsk Laan ved Hambro og Søn af 1828. - 2 - r. S. Norske Spec. Sedl. pr. 100. Sp. - a - Rbd. Sedl. 4 pCt. nye norske Oblig. af 4 pCt. Kongel. Obligationer. 1834. - a - 1 r. S. (u. Rente) 102 1/2 a 102 R. Sdl. 4 pCt. dito - a - i Bco. Nationb. Obl. (af Laan Febr. 3 pCt. eng. Laan 82 1/2 – L. S. 1820) - . - Rbd. - S. Bank-Actier 110 1/2 a 111r. S.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-12-19
Kjøbenhavns Torvepriser den 17 Decbr. 1812. Hvede. 5 Rd. 61s. a Rd. 1s. Ærter..... 3 R. 88 sk. a 1 R. 326. Rug 5 Rd. 183. 6 Rd. 166, Flesk, røg. R. 80. -2 R. - s. Byg, 2rad. 3 Rd. 8s. 3 Rd. 32 s. Dito, grøns 1 R. 108. - R. 68. Byg, Grad. 2 Rd. 80. - Rd. 125. Smør, Pd. 1 Mk. 2 s. - 1 Mk. 1s. Havre..... 2 Rd. 18 s. 3 Rd. - s. Æg, Snei. 2 Mk. 1s. - Mk. 6 s. Sjællandsk Smør, Kjerding 13 Rd. 3 Mk. - s. a 15 Rd. - Mk. - s.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-12-19
(Jndsendt.) Om Begravelser. At Begravelser i vort Land skee paa en Maade, der trænger til flere Forandringer, synes aabenbart. Det er saaledes forunderligt, at Mange sætte en daarlig Forfængelighed i at faae et talrigt Følge samlet, hvad enten de Jndbudne have staaet i nøiere Forbindelse med den Afdøde eller ikke og hvad enten de Efterladte have i deres Bolig og Stilling en Anledning til at samle Mange eller Faa ved en saadan Leilighed. Det vilde jo dog være meget bedre at have kun de Nærmeste, de virkelig Deeltagende tilstede i en saa alvorlig Time, istedetfor en Mængde, der ikke har Tanke paa den Afdøde eller paa den vigtige Afsked, der forestaaer os Alle fra denne Verden, men ved deres Snak og hele Forhold noksom røve deres forHandlingen ligegyldige Stemning. (Det er fremdeles forunderligt, at man saa sjeldent foretager Begravelsesceremonierne i Husene eller i Kirken, men som oftest paa Kirkegaarden. Der er dog kun lidet høitideligt i, at en broget Skare vandrer efter Liigvognen, ofte forstyrret i sin Orden af Smuds eller andre mødende Hindringer, og der er kun lidet fornuftigt i, at man udsætter sin Sundhed for Fare ved i vort ustadige Klima at gaae en lang Vei og derpaa til under Regn og Blæst paa en fugtig Jord at opholde sig et Qvarteer paa Kirkegaarden. Naar Omstændighederne ei tillade, at den religiøse Høitidelig bed kan finde Sted i Sørgehuset, hvor ogsaa svage Mænd, Qvinder og Børn kunde finde Trøst og Opbyggelse deraf, saa er det jo bedst, at Guds Ord og Psalmesang lyde paa de dertil indviede mod Klimaets Foranderlighed beskyttede Steder og at Følget tager Afsked ved Kirken med den Afdødes Nærmeste. som derpaa kjøre efter Liigvognen til Kirkegaarden. Saaledes synes den sidste Ære paa den rigtigste Maade at kunne vises vore kjære Forudgangne, naar vi overgive deres Støv til Gravens Fred. Og hvorfor skulde vi ei kunne blive enige om disse og lignende Forandringer, naar vi ere blevne det om flere andre f. Ex., om at undlade i Kjøbstæderne Jllumination ved private Anledninger, Maaskee Mange endog vilde gaae videre og finde det meere passende, at der ved Begravelser kun bydes Kaffe og Chocolade baade til følget og Liigbærerne, naar der nemlig skal bydes Noget. Vist er det i det mindste, at den flittige Ombyden af Spirituosa i Stæderne og de lange Maaltider paa Landet have noget Stødende for den ædlere Følelse og undertiden fremkalder det, som burde være langt borte fra et Samqvem af Christne ved en Sørgehøitid.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-12-19
Om et Musæum i Odense.¬
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-12-19
Det er ofte beklaget, at vi Nordboere endnu staae langt tilbage i Kunstsands og i den hele Erkjendelse af Kunstens Betydning for Livet. Literaturens Værd og Vigtighed er kjendes almindelig og vor Provindses Hovedstad har ikke mindre end sex meer eller mindre offentlige Bogsamlinger, foruden mange private, men hvor er dens Kunstsamlinger? Hvor er der fri Adgang for Publikum til at beskue blot nogle af Maler- og Billedhuggerkunstens herlige Frembringelser, blot nogle fortrinlige Kobberstik og Steentryk, og hvor mange Private besidde Noget af Betydenhed i disse Fag, Hvor er der en offentlig Samling af Alstebninger og andre Efterligninger af Thorvaldsens Mesterværker, der dog burde være saa bekjendte i Danmark som muligt, Lidet eller Jntet finde vi, udenfor Tegneunderviisning og Musikkens Dyrkelse, foretaget iblandt os, for at Kunsten kan komme ret til at forskjønne og forædle Livet. Lader os da ikke opsætte længere at gjøre Noget for at udbrede Kunstsands i alle Stænder og derved fordrive Raahed og Smagløshed. Lader os i dette Øiemeed see at fremkalde en Kunstforening for Fyens Stift og søge at faae oprettet et Museum for Kunstens forskjellige Frembringelser i Odense. J et saadant Musæum ville vi da samle, hvad vi efterhaanden kunne erhverve a) ved Gaver af Kunstjager. Mange vilde maaskee gjerne ved Gave eller Testament unde Samtid og Eftertid et godt Kunstværk, naar der var et bestemt Sted, hvor et saadant kunde opbevares og komme til Nytte for Almeenheden, b) ved Pengebidrag, smaae eller store, eengang for alle eller aarlig, til Jndkjøb af Kunstsager og Samlingens Vedligeholdelse. Et passende Lokale maatte udfindes i en offentlig eller privar Bygning, og den Kunstsamling, man der opstillede, aabnes for Publikum paa bestemte Dage. Foruden hvad man erhvervede ved Kjøb eller Gave, vilde man vist ogsaa ved velvilligt Laan paa kortere eller længere Tid kunne fremstille interessante Gjenstande til Beskuelse, især naar man satte sig i Forbindelse med Kunstforeningen i Kjøbenhavn, der ogsaa ønsker at udbrede sin skjønne Virksomhed ved Udstillinger i de Provindstæder, hvor der viser sig tilstrækkelig Deeltagelse for denne vigtige Sag.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-12-19
Da Fyens Stift vel ikke er stort eller rigt nok til at have flere Musæer, maatte man ogsaa med Tak modtage, hvad der maatte til offentligt Bedste blive skjænket, eller ved Leilighed billig kunde anskaffes af mærkelige Naturalier og Oldsager.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-12-19
AVERTISSEMENTS. Fraværende Familie og Venner maae vi herved sørgeligst underrette om, at vor inderlig elskede Mand og Fader, Sognepræst for Hesselager Menighed, Johan Arenth Adolph, næsten 61 Aar gammel, i Formiddags Kl. 9, ved en stille og blid Død indgik til den evige Hvile, som han efter 4 Ugers Sygeleie saa inderlig længtes efter. Hesselager Præstegaard den 11 Decbr. 18442. R. sal Adolph. H. A. Adolph. ford Therkelsen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-12-19
De trykte Extracter af Odense Commune=Regnskaher for Aaret 1841 kunne af Skatteyderne heri Byen, afhentes uden Betaling hos Kasserer Haugsted i 14 Dage fra Dato.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-12-19
Odense Raadstue den 19 Decbr. 181.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-12-19
Communalbestyrelsen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-12-19
Bal paa Odense Raadhuussal. anden Juledag den 26 December 1842.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-12-19
Da Communalbestyrelsen har overladt Borgerbataillonen Raadhuussalen til derpaa at afholde et Bal ovennævnte Dags Aften Kl. 7, saa indbydes herved Byens agtbare Borgere og Jndvaanere med Familier, som og Udenbyesboende samt Enhver til de her i Byen værende Borger-Corpser at deeltage. Billetter a 3 Mk. pr. Stk. kunne 2 Dage forud erholdes hos Hr. Kjøbmand Wecke paa Nørregade, som og ved Jndgangen som aabnes Kl. 6. Bestyrelsen. Ni
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-12-19
Theatret i Odense. Onsdagen den 21 Decbr. opføres (til Benefice for Hr. Printzlau, efter Opfordring: Herren seer Dine Veie, Comedie med Sang i 3 Acter, omarbeidet efter la grace de Dien, af d'Ennery og Gustav Lemvine, ved Th. Overskou.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-12-19
Mandagen den 26de Maskeraden, Comedie i 3 Acter af Holberg, med tilhørende Intermerzo, hvori Maskeballet præsenteres; derefter: Et Eventyr i Rosenborg Have, Vaudeville i 1 Act af J. L. Hei J. Müller. berg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-12-19
De ædle Menneskevenner her i Assens, som under mit haarde og langvarige Sygeleie saa velvilligen have rækket mig en hjelpende Haand til min og Families Underholdning i Nødens Tid, aflægger jeg herved min oprigtigste og hjerteligste Tak for enhver saavel mindre som større Gave. Nedbedende Himlens Velsignelse over enhver af disse mine Velgiørere. forbliver jeg deres stedse taknemmelig forbundne Jens Anthon, Assens den 16 Decbr. 1812. Baadfører. Fremtidig antages ingen Udenbyes af
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-12-19
de mosaiske Troesbekiendere til Begravelse paa den herværende mosaiske Kirkegaard, med mindre Vedkommende, forinden Liget fores hertil Staden, afhandle det Fornødne desangaaende med Forstanderen for Kirkegaarden. Faaborg d. 8 Decbr. 1812. J. Abraham, Forstander for Kirkegaarden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-12-19
Fra Amalielund i Steenstrup Sogn er bortløbet en lille sortbroget Søe. Den retsindige Finder vilde behage at tilbagelevere den til sin Eier mod en passende Godtgjørelse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-12-19
Skipper J. C. Anderskou, afseiler fra Kjøbenhavn førstkommende Løverdag, og anbefaler sig for Fragtgods til Odense. Lærer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-12-19
Et ungt Menneske, som har modtaget en dertil passende Dannelse, attraaer en Plads som Huus- eller Hjelpelærer, der kan tiltrædes fra 1 Januar 1843. Gode Anbefalinger kan fremvises, og paa Lønnen sees ikke saameget. De herpaa Reflecterende vilde behage at indlægge en forseglet Billet paa Adressecontoiret, mærket U. S. Tjeneste anvises.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-12-19
For en duelig Karl i Landvæsenet, som kan paatage sig Alt hvad han bør, og kan tilveiebringe paalidelige Attester om Ædruelighed samt god moralsk Opførsel, er en god Condition ledig til 1 Mai Det saaes gjerne, om han havde tjent Kongen som Garde tilhest eller tilfods. Adressecontoiret meddeler Underretning om, hvor Tjenesten erholdes.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-12-19
En duelig Møllersvend, der kan forestaae al Slags Maling paa en Landsbyemølle, kan faae Condition til 1 Mai næste Aar. Uden gode Skudsmaal om Dygtighed og Troskab nytter det ei at melde sig. Adressecontoiret opgiver Lønnen, og den Søgende.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-12-19
Da vi Undertegnede have tilkjøbt os det af Dhrr. Brødrene N. & G. Graae hidindtil drevne Jernstøberie i Nyborg, hvis Drift jeg, Prom, fra idag af har overtaget for fælleds Regning, saa anbefale vi dette vort Establissement til Udførelse af alt muligt Støbegods, saavel af alle Sorter Kakkelovne, Plouge, Tagvinduer, Comfürindretninger, Gravmonumenter, Gryder m. m., som ogsaa efter Bestilling udføres alle til Maskiner, Møller og Skibsbrug henhørende Dele, hvorved loves reel Behandling og hurtig Expedition. Vort Firma er Nyborg den 19 Decbr. 1842. Prom, Allerup& Co.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-12-19
300 Rbd. af Stamhuset Hindsgauls Umyndiges Midler er strax at erholde til Laans, imod lovbefalet Sikkerhed, naar man derom henvender sig til J. P. Heilmann. Hindsgaul den 16 Decbr. 1812.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-12-19
Hos Kukkenbager J. Ottesen, boende i Dandiestrædet i Odense. kan til enhver Tid bekommes forskjellige Sorter store og smaae Kager, Figurer til at hænge i Juletræer, forskjellige Slags store og imaae Brystsukkere, passende til Jule- og Nytaarsgave, med mere.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-12-19
Bedste Caroline Riis No. 1 a 12 Sk. og ditto No. 2 a 10 Sk. pr. Pd. erholdes tilligemed alle Sorter friske og gode Urtekramvarer til Nutidens billigste Priser. Wilhelm Bardram. Odense Vestergade Nr. 192. Se Undertegnede anbefaler, som passende til Jule- og Nytaarsgaver, et meget betydeligt Udvalg af fine og ordinaire.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-12-19
Galanterie= og Paparbeider, sorteret med en Mængde nye Gjenstande, der til meget billige bestemte Priser erholdes hos N. G. Østerbye, Bogbinder og Galanteriearbeider, Klaregaden i Odense. ON PUS LA. Melange-Tobak.