JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-08-13
Colding, den 9de August. Den 29de Julii sidstleden slaa Lynild ned i en Smeds Huus i Sønder=Stendrup, hvilket tilligemed al Jndboe blev opbrændt. Samme Dag afbrændte ligeleds formedelst Lonild en sto Gaard Sønden for Hadersleb, Steensgaard kaldet og Beboeren fik intet redder. Den 30te Julii reyste hans. Excellence Hr. Geheimeraad Guldberg herigiennem til Schlesvig. I Gaar passerede Hr. Generalmajor Gæhler herigiennem fra Schlesvig til Randers. Der siges at Kronprindsen, med sin Gemalhlinde og Følge komme hertil den 26de i d. M. og forblive Natten over paa Slottet, og om Morgenen derpaa fortsætte Reisen. til Kiøbenhavn. - Hr. Oberstlieutenant von der Osten ved det her Garnisonerende RytterRegiment skal være bleven gratificeret med Oberstes Character og Hr. Generalmajor von Dyring, have faaet Riderordenen Dannebroge.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-08-13
Af en Skrivelse fra Slesvig, den 2. August. J Løverdags Aftes Kl. 7 blev i Slotskirken, paa Gottorf vor Kronprindses Vielse Høitidelig fuldbyrdet med Prindsesse Marie, af Consistorialraad Schwolmann. Begge de Høist For mæledes Anstand derved var rørende, Andægtig og ledsaget af megen Værdighed. Visselig har ingen bivaanet denne Handling uden de bedste og varmeste ønsker for dette høi Par.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-08-13
Efter Vielsen var en hellig Stilhed ved Hoffet, som overordentlig behagede mig. Der var intet Spil, ingen Larmende Fornøielser. Herskaberne bleve hos hinanden, og henimod Kl. 10 blev spist ved 3 Taffer. Allerede Kl. 11. var alting forbi. Jaaar Morges var Kirkegang, hvorved Toget var skiøn og anseelig. Samme Dag var Cour og Apartement. J Aften bliver Ball. J Morgen Commoedie; Overmorgen nok en Høitid, og paa Torsdog gaae Herskaberne til Louisenlund, hvor de nok forblive til henved Afreisen til Kiøbenhavn.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-08-13
Fridericia, den 12de August. Paa Hs Kongelige Høyheds Formælings Dag blev Kammerherre og Hof Marschal von Bylov udnævnt til Geheime=Raad General Major von Koppern til Ridder af Dannebrogordenen; Major von Koppern til Obrist=Lieutenant, og Kammerherre Grev Lynar, Grev Bandsin og Obrist=Lieutnant Destinon til Oberster. Ligeledes er begge deres Durchlauchtigheder Prinsen af Augustenborg, Eemil og Christian begge allernaadigst udnævnt til General Majører
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-08-13
Kammerjunker og Jæger Mester von Wargensted, til Kammerherre.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-08-13
Slutningen af Rigsraadens Grev Herman sons Tanker om Sverrigs Tilstand ved den opkomne ulykkelige Krig med Rusland.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-08-13
(See forrige Aviser, Nr. 32. Denne Orden maatte vel i en saa vigtig Sag være den naturligste; men at udlade sig videre og Ting, som endnu skulle skee, vilde være overilende og imod saadanne Under handlingers Natur. Naar kun Hs. Majestet. og Rigstænderne blive enigge saavel om det ene som det andet, saa torde alt det, som nu synes uovervindelig vanskeligt, blive giørligt, og deres fælleds Hensigt omsider naae et forønsket Udfald. Sandheden skulde da skinne frem, Løgnen fortrænges og den enfoldige Hob blive bedre underrettet, end den nu er. Men sæt end- og, at den ikke kunde styrte sig selv og Riget, og at Lovene og Sandheden tilsidst vandt deres Ret rilbage, saa paaligger det dog Rigstænderne, at sætte Lovene i deres Kraft igien, paa det at Landet og Folket ikke meere skal vederfares det, som allerede er overgaaet samme.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-08-13
Dersom en Plan til Gieldens Afbetaling er muelig, saa opkommer naturligviis Spørsmaalet om Visheden i at kunne udføre samme; thi uden denne vilde Riget blive endnu meere fordybet i Gield. Endnu er intet gjort til Rigets Gavn, men det, som er skeet, geraader meget mere til almindelig Skade. En Tid af 3 Maaneder vilde neppe være tilstrækkelig. Jngen kan tvivle om, at jo Rigstænderne ønskede en endnu kortere Tid, dersom Forretningerne tillode det. Rigets Fald eller Ophielp vil denne Gang meget beroe paa Udfaldet af nærværende Rigsdag. En saadan Tilstand, som den nærværende, er imod alle Love, og efter vore samtlige Ønsker maatte den aldrig have havt Sted. Efter Tingenes Natur bliver den ikke destomindre, endog hos de indsigtsuldeste Mænd, roest af nogle og dadlet af andre. Den eller de, som ere Aarsag i Ulykken, ville visselig, hvad enten de vove at forblive i Landet eller begive sig bort, søge, at skyde Skylden fra sig og paa andre, ja det torde endog gaae saa vidt, at de vovede at give deres Konge, deres Velgiører, Skylden, og tilsidst, i Mangel af anden Udslugt, Rigstænderne, der ere sammenkaldte, for om muligt, endnu at skaffe Hielp. Aldrig mangler det paa Tilhængere, som, naar det behøves, i det mindste kunne tiene som Redskaber til at skiule vor grove Uvidenhed og Skam. Men saa lidet som dette kan virke hos nogen oplyst og veltænkende Borger, saa meget mindre maae det have Jndflydelse paa Rigstænderne, naar de uden Hyklerie, men med Fortroelighed og Tilsidesættelse af det forbigangne nærme sig Thronen, for at bevidne deres Kummer over deres betrængte Fædreneland og Beredvillighed til at anvende alt hvad der staaer i deres Formue til sammes Redning, og desto trøsteligere kunde de sætte sig bort over al Frygt og Hindringer. Lad der altsaa skee, hvad den vil, saa have dog Rigstænderne en god Samvittighed og fortiene hos Efterverdenen den Roes, at de i Troeskab mod deres Konge og Kiærlighed, til Fædrenelandet lignede deres Forfædre, omendskiønt nærværende Tidspunkt ikke var dem gunstig.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-08-13
Copulerede. Colding den 29de Julii. Kiøbmand Sr. Bonnelykke og Jomfrue Blivher.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-08-13
Prædikanterne paa 11te Sønd, efter Trinitatio. Høimesse. Aftensang. Trinit. K. Hr. Provst Clausen. Hr. Bek. Michael. K. Hr. Provst Hasse. (tydsk) Hr. Fenger.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-08-13
Bekiendtgiørelser. Med Proclama, læst inden vedkommende Retter, er forrige Forstander for det, forde mindst Formuede meest fordeelagtige Fyenske Socjetets Casse, Poul Sigvardsen Møllers Credi og Debitorer indkaldte med 6 og 12 Ugers Varsel, for ihenhold til den Kongel. Placat af 26de Martii 1790, at indfinde dennem forden civile Skifteret her i Odense, hvor hans Boe, ifølge ergangne allernaadigste Høiesterets Dom og høie Øvrigheds paafulgte Foranstaltning og Ordre, er taget under Registering til videre paa følgende lovlig Behandling; Creditorerne for at legitimere deres giørende Paastand men Debitorerne at betale hvis de befindes skyldige, da derom skal gaaes som Lov og Ret medfører; hvilken Jndkaldelse herved end ydermere igientages ved Bekiendtgiørelse udi de Kiøbenhavnsk Berlingske, de Odense og og Fridericia Tidender. Odense den 29de Julii 1790.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-08-13
Borgemester og Raad. sammesteds.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-08-13
Med Proclama læst inden vedkommende Ret 2 ter, ere Arvinger saavelsom Credi= og Debitorer efter fordum Regiments=Qvarteermester Sal. Hr. Jørgen Seckmann, som ved Døden er afgaaen udi Sukker=Raffinaderiets Gaar i Odense, uden at efterlade sig Enke eller LivsArvinger, indkaldte med lovlig 6 og 12 Ugers Varsel, da ingen Stervboens Vedkommende formodes at være Udenlands, til behagelig at indfinde dennem for den civile Skifteret udi Odense, de respective sig anmeldte Arvinger, saavelsom og flere maatte finde sig besøiet til Arvesøgning efter den Sal. Mand, med saa lovgyldige Beviser, som udkræves til at legitimere, at de ere sande og eneste Arvinger efter hannem, Creditorerne for at godtgiøre deres Fordringer, men Debitorerne at erlegge til Stervboens Casserer hvis de befindes at have laant eller i andre Maader ere skyldige til denne Stervboe, da herom skal gaaes som Lov og Ret med fører; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres udi de Kiøbenhavnske Berlingske og de Odenselske Tidender, samt Fridericia AdresseContoirs Efterretninger. Odense, den 26de Julii 1790.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-08-13
Borgemester og Raad sammesteds. Emmannel Balle Justitsraad og Borgemester, i Ribe, Laurid; Grundahl Stifts=Provst og Sognepræst til Domkirken sammesteds, giøre vitterligt: at da vi ved Kongelig befaling af 2den i d. M. ere allernaadigst beskikkede til, som Skifte=Commissarier at fremme og fuldføre Skiftet efter afgangne Doctor Medicinæ Ancher Anchersen og Hustrue, Jngeborg Kirstine Fridsch, saa blive i Følge allerhøistbemeldte befaling samt følgende allernaadigste Bevilling: i Christian den Syvende, af Guds Naade, Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmarsken og Oldenborg; giøre alle vitterligt: at Vi, efter herom gjorte allerunderdanigst Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at vedkommende Skifteforvaltere i Stervboet efter forrige Doctor Medicinæ afgangne Ancher Anchersen. og hans ligeledes afdøde Hustrue Frue Jngeborg Kirstine Fridsch, af Vor Kiøbsted Ribe udi Vort Land Nørre Jylland, maa udi de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser, Ribe Stifts Avis og den Altonaiske. Merkur, 3de Gange efter hinanden med Aar og Dags Varsel indkalde bemeldte afgangne Doctor Anchersens og Hustrues Arvinger, saa og med samme Tids Varsel sub pæna præclusi & perpetui silentii indkalde alle dem, som formeene sig at have noget at fordre udi dette Stervboe, hvoraf et saadant Krav maatte reise sig, inden forskrevne Tids Forløb at anmelde og beviisliggjøre, de første deres Arverettighed og de sidste deres havende Krav; og skal saadan Jndkaldeldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne vores allernaadigste Bevilling. læses for vedkommende Værneting, samt den Oberret hvorunder samme henhører; hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette, og for Skade at tage Vare. Givet paa Vort Slot Christiansborg udi Vores Kongelige Residence=Stad, Kiøbenhavn, den 21 Maii 1790. Under Vort Signet. (L. S. Efter Hs. Kongl. Maj. allernaadigste Befaling. P. Aagaard. Schow. Colbiørnsen. Med Aar og Dags Varsel samtlige Arvinger, efter bemeldte Docter og Doctorinde Anchersen, og med samme Tids Varsel, samt lubpæna præclusi & perpetui silentii alle de som maatte have nogen formeentlig Fordring paa dette Stervboe, dets tilhørende Bøndergods eller andre Eiendeele, herved indkaldte at møde for os i Commissionen, for at anmelde og beviisliggiøre, de første deres Arveret, og de sidste deres Fordringer. Ribe, den 12te Julii Emm. Balle. L. Grundahl. Læst paa Ribe Byeting den 20de Julii 1790. J. J. Lund. Og samme Tid indført i Ribe ByeringsProtocol. Fol. 566. testerer K. Simmonsen. Læst for Ribe Raadstue=Ret den 22de Julii Emm. Balle. Og samme Tid indført i Raadstue Protocollen Fol. 104. test. Knud Simonsen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-08-13
Colding, den 13de Septbr. Hs. K. H. Kronprindsen med Gemahlinde ankom hertil i Løverdags Formiddag Kl. 11 3/4, tog bort om Eftermiddagen Kl. 3, og blev geleidet til Snoghøy af det herværende ridende Corps. Saavel ved Ankomsten som Afreisen, blev saluteret med 27 Kanon=Skud. Paa Slottet blev holdet aaben Taffel, som bestod af 32 Couverts. Ved Ankomsten paraderede Borgerskadet paa Torvet, og ved Afreisen paa Stald gaarden. J Morgen bliver her Ball paa Slottet, og om Aftenen Byen illumineret.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-08-13
Fridericia, den 14de Septbr. I den inderste Stue hos Klokkeren ved den Tydske Kirke var opført som en liden ÆrePort, hvor der under Buen forestiltes Deres Kongel. Høiheders, Kronprindsens og høie Gemahlindes Navne in Ciffre med Krone over og forgyldte, indfattede udi en Blomster=Krands som tilsammen bedækkedes af en Baldachin. Neden for dette stode 2de Urtepotter, hvori vare fatte Æble=Qviste med Frugt paa, samt andre smaa Prydelser paa Bordet hvor de stode. Ovenmeldte Æreport var ellers ziret med Egeløv, Blomster, Baand a. for det øvrige vare alle Vinduerne med Lys illuminerede og Bueviis ved Siderne med Egeløv prydede.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-08-13
Prædikanterne paa 16de Sønd efter Trinitatis. Høimesse. Trinit. K. Hr. Provst Clausen. Aftensang. Hr. Bek. Michael. K. Hr. Provst Hasse. (dansk) Hr. Fenger.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-08-13
Bekiendtgiørelser. Det bekiendtgiøres herved, at Oberstinde von Zülov Mandagen den 27de September førstkommende, agter i hendes hidtil eiede Gaard i Middelfart Byes Adelgade beliggende ved offentlig Auction at bortsælge en Deel moderne Sølvtøi, et smukt Spanskrør med Guldknap, Tin, Kobber og Messingtøi, Blik og Jernfang, Porcelain, Facance og Glas, Dækketøi og Lagener, Sængeklæder og Træetøi, smukke Meubler med mere efter Jndholden af de trykte Cataløger, som paa Auctions=Stedet kan bekommes. N.B. Apolone afdøde Grenadeer ved det Norske Liv=Regiment Johan Schomberts Enke, ville afhente 2de her til hende ankomne Breve, det ene fra Generalitetet, og det andet fra det Norske Liv=Regiment.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-08-13
Fridericia Post=Contoir, den 17de Septbr. Lorenzen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-08-20
Wien, den 4de August. mellem Østerrig og Preussen er Enigheden, igjen lykkelig oprettet. J Forgaars kom Hofraad Spielmann med de undertegnede Præliminarier tilbage fra Reichenbach hertil, og al Frygt for en nye Krig er forsvunden. Saavidt man har erfaret, bestaae de fornemmelig af 4 Artikler. Østerrig 1) bekommer der Tyrkiske Croatien, 2) beholder Choczim og 3) Orsova, men 4) giver tilbage til Porten de andre erobrede, Lande imod endeel Millioner. Man siger, at Porten skal i 12 Aar betale aarligen til Østerrig 4 Millioner. I Henseende til Rusland og og Polen er intet bestemt afhandlet i Reichenbach, men disse Anliggender blive først foretagne paa Congressen i Bucharest.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-08-20
Den Preusiske Oberst von Lusi er afreist herfra til Bucharest som kongelig Preusisk Gesandt ved Congressen, der strax aabnes. Fra Porten indfinde sig derved de i Husch værende Befuldmægtigede, fra Rusland Hr. von Bulgakow, og fra vort Hof Baronerne Thugut og Herbert. Man venter ogsaa der Gesandte fra Storbritannien, Holland, Polen og og Sverrig. Vore paa Tyrkisk Bund staaende Tropper, have allerede faaet befaling at indeholde med alle Fiendtligheder indtil videre Ordre.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-08-20
Den 2den i d. M. er en Coureer herfra afgaaet til Neapolis med begge Erkehertugernes Frantz og Ferdinands Portraiter rigt besatte med Brillanter. Man tvivler nu ikke paa, at jo Kongen og Dronningen af Neapolis komme hertil og geleide deres Prindsesser. Deres Majestæter vil lagttage her et strengt Jncognito, og beboe det Fyrstelige Lobkowitziske Palais.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-08-20
Herve, den 5te August. Hertugdommet Limburg er nu atter i Østerrigske Hænder. Den 3die om Morgenen tidlig rykkede Capitain Aspre med 24 Husarer, 12 lette Ryttere og 60 Jnfanterister imod Belgjernes Leir ved Olne 1 1/2 Miil herfra. Bel gjerne 500 i Tallet, toge Flugten, efterlode Leir, Bagage, Munition og 3 Canoner, og havde et Forliis af 80 Døde. Deres Anfører Schieplaecken er flygtet til Lüttich. Om Eftermiddagen rykkede Østerrigerne ind her og i Eu pen under det almindelige Udraab; Leopold, leve, hvorpaa et høitideligt Te Deum blev afsynget.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-08-20
Amsterdam, den 7de August. Idag er indløben den tilforladelige Efterretning fra Madrit, at Præliminair=Artiklerne til et Forliig imellem Storbrittannien og Spanien ere sammesteds undertegnede den 24de Julii af den Storbrittanniske Gesandt Hr. Fitzherbert og hans Catholske Majestæts Ministre.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-08-20
J disse Artikler bliver den forlangte Erstatning og Skadesløsholdelse for de i Nootta=Sundet tagne Engelske Skibe tilstaaet. Det er ikke at tvivle paa, at jo denne Convention vil lette meget Stridighedernes Biileggelse imellem begge, Magter.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-08-20
Berlin, den 10de August. Man har her erholdet Efterretning, at et forløbende Forlig er sluttet imellem Storbritannien og Spanien.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-08-20
Den regierende Hertug af Sachsen Weimar er død i Schlesien ved den kongelige Preussiske Armee.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-08-20
Fridericia den 20de August. Den 3die Julii ankom Hendes Kongelige Høihed Printsesse Lovise Auguste og Hs. Durchlauchtighed Hendes Gemahl i Carlsbad, og havde taget Reisen over Kiel, Lübeck, Zelle, Brunsvig, Halberstad, Qvedlinborg, Ballensted, Leipzig, Meissen, Hubertsborg og Dresden.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-08-20
De opholdte sig nogle Dage i Brunsvig hos Hertuginden, og i Ballensted hos Fyrsten af Anhalt=Bernburg, Arveprindsens af Augustenborg Onkel, saavelsom og i Leipzig og i Dresden, paa hvilket sidste Sted de i strengeste Jncognito forbleve i 8te Dage, og tage denne Residenzes Merkværdigheder i Øiesyn. Den 27de forlode de Carløbad, og agtede den 2den August at være i Pyrmont, hvortil Reisen var bestemt over Gotha, Weimar og Gottingen. H. D. have paa H. K. H. Kronprindsens Forlovelsesdag givet de i Carlsbaadet nærværende Fremmede en Fete med Bal, Soupee og Jllumination, hvor de høie Forlovedes Navne vare anbragte. J September haaber man at see Høistsamme igien i Kiøbenhavn.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-08-20
Der siges, at afg. Etatsraad Teilmand har i sit Testammente tillagt sin Søster=Datter Kammerherreinde Rosenørn begge sine Gaarde Nørholm og Lunderup, og at hans andre Arvinger, faae den aarlige Rente af visse bestemte Capitaler. Historisk.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-08-20
Da den mægtige Carthaginensiske Stat var sin største Velstand, udsendte de 2den Flaader, een under Hannons Anførsel som skulle gaae sønder paa lang med den Africanske Kyst, den anden under Himilco imod Norden og følge den vestlige Kant af Europa omkring de Britiske, Øer. Hannons Reise er tildeels endnu i behold, men Himilcos er forkommen. Jmidlertid vide vi, at Phoenicerne ligesaavel som Karthaginenserne have drevet Handel paa vore Nordiske Lande, og har en gammel Autor ved Navn Antonins Diogenes, som levede ved Alexanders Tid, skrevet et vidtløftigt Verk og de nordiske Merkværdigheder under Navn af Thule, som skal være taget af Tyriske Monumenter. Men da den Karthaginensiske Handel faldt med Karthago selv, kom disse nordiske Lande i Forglemmelse; thi Romerne bekymrede sig meere om at undertvinge Lande, end at opdage langt fraliggende Folk. Man finder derfor hos Romerske Skribentere ingen Oplysning om vore Nordiske Lande førend Tacitus blev Statholder i Batavien, han erkyndigede sig om de Nordiske Lande, Vel havde Romerne tilforn af de overvundne Cimbrer faaet en løs Kundskab om Danmark og især Jylland, hvorfra de vare udgangne, men det var i de uroelige Republikens Tider Romerne lidet om saadan Oplysning at giøre. Man maae forundre sig over, at vi fra Jisland har maattet hente de sikkerste og paalideligste Underretninger og vore Nordiske Lande. Hr. Mallet i sin Jndledelse til den Danske Historie giør Jndvending imod de Jis landske Historiers Rigtighed. Ere deres Underretning, siger han upaalidelig om de Nordiske Lande, meget meere maae de være det om de langt bortliggende, men Mallet eftertænker ikke, at Jisland blev befolket af de fornemste Slægter i Norge, som ikke ville høie sig under Horald Haarfagers Aag, og har saaledes taget med sig de paalideligste Historier og Landets gamle Tilstand. Jislænderne vare og i de ældste Tider Skalder ved Kongernes Hoffer, altsaa bedre istand til at beskrive Tidernes Historier, end indfødte Undersaatter. Beviis har vi i Snorre Sturloson, hvis Histories Rigtighed, endog om Danmark fortiener større Troeværdighed end Saro som end indfød og lærd Dansk Mand. Mallet maae og selv tilstaae, at de fra Fremmede Hoffer tilbagekomne Skalder kunde give Underretning om mange Ting.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-08-20
Blandede Efterretninger. At Uvidenhed og Overtroe findes endnu i en høi Grad paa adskillige Steder i Europa, derom vidne følgende tvende Exempler. I DonauPentele, en temmelig stor Stad i Ungarn ikke langt fra Stuhlweissenburg, bleve alle Koner, veiede sidstafvigte 29de Junii, i Overværelse, af Dommeren, de Erdsvorne og Stadens Notarius samt mange Tilskuere, for at opdage en Veirhex (der er een, som havde forhexet Veiret, og ved sit Hexerie foraarsaget den langvarige Tørke og Mangel paa Regn) der skulde være iblandt disse Qvinder, og veie 700 Pund. - J München bleve 3 nye Klokker høitideligen døbte den 2den Julii i den derværende Hof=Collegiats- og Sogne=Kirke af biskopen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-08-20
Efterat nogle Palmer i Forveien vare afsiungne, blev Salt indviet, og blandet med Vievand, hvormed Hr. Biskopen bestænkte hver Klokke især, saavel inden som uden til, derefter bleve Klokkerne ganske overøste hermed af 2de Præster. Saasnart Klokkerne igien vare tørrede, bleve de udvendig salvede med hellig Olie i Form af et stort Kors, siden i den ganske Runding udvendig i Form af syv mindre Kors, men indvendig paa fire Sider. Da Salvelsen var forbi, og de Helgenes Navne, hvis billeder staae paa Klokkerne, vare nævnte med høi Røst, bleve de røgede med Virak, og denne Høitidelighed sluttet med at afsynge et Evangelin. Paa Klokkerne staae foruden ovenmeldte Helgenes billeder, hvorefter Klokkerne ere nævnede, ogsaa billeder, som skal forestille Trenigheden, Forløieren og Jomfrue Maria med Barnet. Der findes og latinske Jnskriptioner tildeels tagne af Bibelen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-08-20
Da Rousseau engang kom til Strasburg lod Commandanten sammesteds denne besynderlige Menneskeven beværte paa sin Bekostning i det Vertshuus, hvor han var draget ind, og een af Commandantens egne Tienere maatte opvarte ham, uden at Rousseau maatte vide det ringeste om, hvorfra denne Godhed kom. Rousseau sad ved Bordet, spiste fornøiet, og seer, i det Maden smagde ham ret godt, en Tiener, bag ved sin Stoel, som vil tage Tallerkenet fra ham, og sette et reent i Stedet. Er du et Menneske, siger Rousseau til ham, Oui, Monsieur, sans doute Oui, Saa træk dit Liberie af, og sæt dig hos mig, Monsieur i Monfieur, sagde Tieneren, i det han bukkede dybt, Monsieur, Vous baadinez Monsieur, Nei, nei, sagde Rousseau med en ganske Philosophisk Alvorlighed, som forskrækkede den arme Tiener, er du et Menneske, saa er du hvad jeg er, og du maa sidde hos mig, og vi maa tiene hinanden. Kort, Tieneren maatte sætte sig hos Rousseau, og den ene tog Tallerkenet fra den anden og den ene satte for den anden et reent i Stedet. Tieneren, der ikke var Philosoph, saae ofte til Rousseaus Hoved, greb imellemstunder til sit eget, om han maaskee drømte, og var glad, da Maaltidet var forbi. Den Gang fornøiede man sig i Paris og i hele Frankerig, hvor man hørte denne Anekdote, over denne Spas, men denne Spas er 1790 bleven Alvor.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-08-20
J Nationalforsamlingen forsikkrede=Ex=AbbeMaury nyelig, at Frankerigs National=Gield beløb sig til 7650 Millioner Livres. Paa Anfordring, hvorfra han vidste dette, svarede han af Præsidenten i Finants=Committeen Ex=Baron Batz. Da denne blev tilspurgt, om det og virkelig forholdt sig saaledes, sagde han, at Frankerigs National=Gield var efter de hidtil gjorte sikre Beregninger i det mindste henved 6000 Millioner Livres. Men endnu er ikke alt beregnet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-08-20
Døbte: Den 15de August lod Spindemester Carl Gustav Lorentei en Søn døde, som blev kaldet Caspar Henningsen; Fadderne vare: Jomfrue Lund; Jomfrue Schafrat; Hr. Hvalsøe; Hr. Kock; Hr. Martini.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-08-20
Prædikanterne paa 12te Sønd. efter Trinitatio. Høimesse. Aftensang. Trinit. K. Cand. Theol. Hr. Clausen. Hr. Bek. Michael. K. Hr. Provst Hasse. (dansk) Hr. Fenger.