JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1822-05-04
En fornem engelsk Dame, som forleden besøgte det britiske Museum, spurgte om man der havde en Hovedskal af den bekjendte Oliver Crommel, og udraabte, da dette besvaredes benægtende: "Hilledød, det er dog underligt, for man har jo dog een i Oxford: En Lieutenant ved den franske Garde, Marquis de Chevigny, har i Paris giftet sig med Lady Fanny Seymour, Datter af den engel se Lord Yarmouth. Hendes Formue var 700,000 Pund Sterling, som omtrent kan udgjøre otte Millioner Rigsbankdaler i danske Sedler.
Jyske Efterretninger, 1822-05-04
Udenlandske Blade yttre nu den Formening, at De tes Høiheder Prinds Christian af Danmar, og Gemalinde, som nu opholder sig i Paris, ville reise hjem directe derfra til Danmark uden denne Gang at besøge London, som Ordet gik forleden. - Hendes Høyhed Prindsesse Juliane af Danmark, med Durchlauchtige Gemal Prinds Frederik Vilhelm Carl Ludvig af Hessen Philipsthal ere den 8de April afreiste fra Rom, og man sagde, at Høisamme agtede at indtræffe i Kjøbenhavn midt i Maj.
Jyske Efterretninger, 1822-05-04
Dansk Hofraad Gerson (af Handelshuset Hambro & Søn) er over Calais-Sundet reist over til England.
Jyske Efterretninger, 1822-05-04
J Neapel finde stærke Sørustninger Sted, som man mener have til Hensigt at klare Rigets østlige Kyster, for de talrige Sørøvere, som mylre udi det adsiatiske Hav. - Saavel i Neapel som i Sicilien vedbliver man at forfølge og afstraffe Kulsvierne.
Jyske Efterretninger, 1822-05-04
J Palermo har man opdaget, at de Sammensvorne, hvis Formand Meccio er paagreben, havde den diævelske Plan at ombringe hele Garnisonen ved at forgifte dens Brød og Viin. En af hans Dommere, i Krigsretten blev selv fængslet som Kulspier.
Jyske Efterretninger, 1822-05-04
En gammel rig jødisk Pebersvend Perez i St. Petersborg, som forhen har været Generalforpagter af offentlige Udskjenksteder i Staden, gik forleden over til Lutherdommen og fik sig samme Dag en ung Hustru. Spanske Skibe, skulle herefter i svenske Havne nyde de samme Forrettigheder, som de de meest begunstigede Nationers Skibe.
Jyske Efterretninger, 1822-05-04
J England er Prisen, som Conditorne betale for et Pund Jis 5 Pence, det er 2 Mark Dansk for en halv Pot frosset Vand. En Kjøbmand i London, som ifjor havde indsamlet en god Deel Jis, er budet 1000 Pund Sterling for hans Beholdning. Jndigo Høsten i Bengalen har været overordentlig slet, og man regner at der iaar ikke kan udføres mere end 10,000 Kister til England og 2000 til Portugal, Frankrig og Jtalien.
Jyske Efterretninger, 1822-05-04
J Marseille har nylig en Vært, ved Jndvielsen af sit Locale, ageret Wilhelm Tell og til de Tilstedeværendes store Fornøielse med en Pistol skudt en Appelsin af Hovedet paa en af sine Opvarterdrenge.
Jyske Efterretninger, 1822-05-04
En Kone, som ofte blev slemt mishandlet af sin Mand, løb en Dag paa Politiekammeret og klagede sin Nød. Politiemmesteren lod Manden kalde og bebreidede ham sin ukjerlige Behandling. Blandt andet sagde han: Naar J slet ikke elsker jer Kone, hvorfor har J da giftet Jer med hende: "Akle svarede Manden "da jeg giftede mig med hende elskede jeg hende saa desperat, at jeg gjerne kunde have ædt hende reent op, og det fortryder mig nu haardt at jeg ikke dengang fulgte min Tilbøielighed." Marquise deel Carpio, en spansk Grande, præsenterede en Dame Vievandet, som hun greb efter med en sand Ørneekloe, hvorpaa der dog glimrede en kostbar Brillant Sagte, men dog højt nok for at blive børt, sagde Marquisen: "Jeg ønskede mig hellere Ringen, end Haanden Uden længe at betænke sig svarede Dammen, idet hun greb efter den gyld ne Ordens Kjæde, han bar om Halsen: "Og jeg hellere Strikken, end EsletiPaa Markedet i en lille tysk Bye indfandt sig Taskenspiller og Mekanicus Bosco og handlede med en Bønde om en Kurvfuld Æg. Handelen var næsten sluttet, da Kjøberen endnu betingede sig det forud, først at maatte prøve et halvt Dusin om de var re friske. Han aabnede eet, og en blank Gulden faldt ud; han aabner det andet, tredie, fjerde: altid samme forunderlige Tilfælde. Da Bonden seer det, til binder han hurtig sin Kurv og erklærer at han nu er vil sælge et eneste af sine Æg. Kort efter finder en i Nærheden boende Gjæstgiver ham i sin Hestestald, hvor han brummende og bandende sønderslaaer alle sine Æg. Verten spørger, og Bonden fortæller hvad der er vederfaret ham. "Den forbandede Karlleslutter han tilsidst ganske troskyldig han har forstaaer at søge sig dem ud, der var Penge i Fædrelandet.
Jyske Efterretninger, 1822-05-04
Kjøbenhavn, den 29de April. Herr Fitzgerald, kongelig storbritannisk overordentlig Gesandt ved det svenske Hof, er afreist over Hamborg til England, efter et kort Ophold her i Staden.
Jyske Efterretninger, 1822-05-04
Hans Majestæt Kongen har, paa Cancelliets derom allerunderdanigst gjorte Forestilling, under 12te April d. A. allernaadigst behaget at resolvere: besat med Stene eller Perler, samt Pretension og Laas, ligeledes med Stene og Perler. - J Sølv 1) en Terrine, 2) en Kaffemastine, 3) et Par Armstager, 4) et Par Lysestager med Drivning eller Gravering, 5) en Platmenage med Drivning eller Gravering, 6) en Kaffekande eller Theepotte, corpaudarbeidet af eet Stykke med dreven eller graveret, Bordt; - Og at Svendestykket skal bestaae af i i Guld, enten et Signet, en Uhrnøgle, en Kapsel eller en Flacon, og i Sølv: enten en Sukkerskaal, Kalotskee, Kageskee eller og en Fiskeskee, alt forfærdiget efter Tidens Smag og Brug.
Jyske Efterretninger, 1822-05-04
J sidste Avis er begaaet den Feiltagelse, som og oversaaes i Correcturen, at et Stykke, som stod i Kjøbenhavns Skilderie saaledes fortsat, at den Spalte som skulde have staaet forrest, som sidst, en her paa den Maade indført, at der istedetfor sammes Slutning kommer Slutningen af et andet Stykke, som aldeles ikke staaer i nogen Forbindelse med samme. Efter Ordene: "Texten frembyder 2den Sides, 2den Spalte, 11te Linie, er nemlig udeladt følgende: Texten frembyder, og opfylder de meest forskillige Fordringer. Det er uden Tvivl, at Musikken har Steder, der kunne electrisere Enhver, og i Forening med scenisk Apparat ikke undlade at frembringe en rystende Virkning. Dette er Tilfælde med Slutningsmusikken. i anden Act, hvor den fremstiller Helveds Jagtens Støi, og i alle de Momenter, hvor den sorte Jæger, truende med Fordærvelse, gaaer over Stenen. De hule, afrevne Paukeslag, der ligesom kastes ind i Strengenes Zittren, er af stor Virkning. Saaledes har ogsaa Componisten med stor Sands gientaget adskillige andre Motiver, f. Ex. Bøndernes Frisen i Scenen, hvor Max træder nærmere hen til den Ondes Tryllekreds. Ved Musikkens saa aandige Svaren, til Handlingen, lader det sig forklare, hvorfor man mindre savner egentlige Ensemblestykker, der ellers ere store Operaer væsentlige; - thi det eneste fleer stemmige Musikstykke er den skjønne Terzet i anden Act. Denne saavelsom Agathes foregaaende Scene, Mars høist dramatiske Arie i første og Annas Arie med Obligatviolinen i tredie Act anseer Anmelde for de meest udarbeidede Musikstykker i denne Opera. Ved Siden af disse ere Chorerne, især Jagtchoret og Brudevisen, ved deres folkelige Characteer ualmindelige behagelige. Derimod er Slutningstykket af tredie Act og dermed heele Overgen, noget maarere imod det øvrige, og det Sønderstykkede der skader det Heles Virkning meget; men her træffer ogsaa Digteren en Bebreidelse. Jeg har hørt mange laste, at han forandrede Udfaldet af den Apelske Novel, efter hvilken har har bearbeidet denne Opera; men jeg finder denne Dadel i det mindste deri ugrundet, at Opergens Natur ikke tillader dette Udfald; med hvad det her valgte Udfald angaaer, saa er dette trods den lange, næsten møisommelige Oplysning som naturligviis maa binde Componisten, dog saa uklart og uforstaaelig, at jeg og flere, efter at have seet Stykket tre Gange opføre, uden Jernførelse med Bogen, endnu i Dag ikke veed, hvorledes det, det til Slutningen foregaaer for Alles Øine, er at forklare.
Jyske Efterretninger, 1822-05-04
Opmuntret af Tydskernes Seiervinding i en lig Kamp erklærer Kjøbenhavns Skilderie Damerne, Hatte og Kapper formelig Krig, fordi de betage Mandfolkene Udsigten i Skuespilhuset, og kun tillade dem at titte igjennem et heelt Blomsterqvarteer eller Fjedermagazin, ikke at tale om at de sidste under et altfor beskedent Navn ere Skalkekapper for den største Ødselhed, saa at en eneste af dem ofte opsluger en heel Uges Jndkomst for den stakkels Æg temand, og at de desuden til ere en Vanzir isteden for en Prydelse for et smukt Fruentimmeransigt.
Jyske Efterretninger, 1822-05-04
J Politivennen læstes nylig en Anke over, at Forstanderen for det kongelige Skolelærerseminarium paa Joenstrup havde brudt et Løfte, som han under fire Øine skulde have givet Exam. Juris P.N. Hadsteen om at antages der paa Seminariet. Grunden dertil oplyser nu bemeldte Forstander, i samme Blad at have været Herr Hadsteensudviste Adfærd, der var saa langt fra det, som med Føie bør fordres hos den vordende Ungdomslærer, at han endog forargede alle Siminarister. &c.
Jyske Efterretninger, 1822-05-04
En Tømmermand i Nykjøbing er, for lovstridigt Forhold under en Fogedforretning samt ærefornærmende Udeladelser mod constituerede Byfoged, Procurator Nissen m.v., ved Høiesteret dømt til at Øvrigheden at hensættes i Forvaring. Jørgen, Suhre og Johan Nielsen Suhre, som vare: tiltalte for at have skjældet og voldsomt overfaldet Toldvæsenets Betiente, samt indsmuglet Varer, m. v., ere dømte til at hensættes, den Første til Arbeide i Nyborg Fæstning i et Aar og den Sidste i Fængsel paa Vand og Brød i 4 Gange 5 Dage.
Jyske Efterretninger, 1822-05-04
Ved Langelands Herredstings Extraxet vare de begge frikiendte, og ved Lands Overretten idømte Fæstningsarbeide, den Første i 2, den Sidste i 1 Aar.
Jyske Efterretninger, 1822-05-04
Frederiksværk, den 25de April. J Tirsdags Eftermiddags bleve Beboerne af Frederik værk og Omegnen satte i en ikke liden Skræk ved en stærk Explosion. Det var en af Krudtmøllerne, som sprang i Luften. Lykkeligviis har ikke flere end tvende Mennesker tilsat Livet derved; den ene, en Krudtarbeider, der var meget agtet og efterlader sig en ung Kone og 5 smaae Børn, beklasiges især meget. Tvende bleve stærkt forbrændte, og i man tvivler endnu om den enes Liv. - Det var en stor Lykke, at Vinden bar fra, ligesom ogsaa den hurtig tillende Hielp, saavel af Værkets Beboere, af som af det derværende Artilleriedetaschement og Ra en qvetcorpset, forhindrede al videre Udbredelse af Jlde den. - Det er mærkeligt; at det ikke er mindre ri end sjette Gang denne Mølle er sprunget siden Krudt værkets Anlæg, hvilken Omstændighed naturligviis giver den blandt Menigmand herskende Overtro frit et Spillerum.
Jyske Efterretninger, 1822-05-04
Mariboe, den 23de April. Tordenen afvigte Tirsdag rystede Herreborge og Vaaninger saa stærkt, at adskillige store Vinduesruder paa Søholt og endeel mindre paa Ourebygaard gik i Løbet. - J Søndags havde vi atter i her ved Mariboe en temmelig stærk Torden og Lyntild. Den ene Sikfak fulgte uopholdelig paa den anden. - J Dag Kl. 2 1/2 viste Termometret 18 Graders Varme i Skygge. - Sommerens Forløber, Størken, har allerede for nogen Tid siden indfundet sig. Viborg, den 29de April.
Jyske Efterretninger, 1822-05-04
J Torsdags Eftermiddag havde man her og i Omegnen et stærkt Tordenveir - Det slog ned i Veirum Bye 1 1/2 Miil øster herfra hos Christen Smed, Lynet slog ned i Skorstenen og ramte Konen, der dog levede, men skal være forbrændt i den ene Side. Efter Tordenveiret er Luften atter meget varm, med Soelstin. Vegatationen fremmes saare kiendelig. Det tegner til megen Frugt. Svalerne ere dog ikke komne, skjønt de hvide Sommerfugle alt flyve Nogle Storkefamilier ere blevne borte i Aar; ventelig have de tilsat Livet i Orkanen.
Jyske Efterretninger, 1822-05-04
Kjøbenhavns Børs, den 30te April. Cours. Hamb. 2 M. 250, a vista 253. Spec. 1254. - Specier solgtes til 15 Rbmk. 3 1/2 s. a 15 Rbmk. 14 s. Oblig. (med Renter fra 11 Decbr. 1821) 74 1/2 a 175. Nationalbank-Obligationer (af Laanet den 2 Febr. 1820) 96 1/2 a 97 Rbd. r. S. (uden Renter) eller 122. Rbd. Sedler pr. 100 Rbdlr. rede Sølv. - Norske Rigsbanksedler 12 3/2. - Svenske Sedler 62 s. - Disconto 6 PC.
Jyske Efterretninger, 1822-05-04
Ved Tallotteriets 1189 Trækning i Kjøbenhavn udkom følgende Nummere: 25, 90, 15, 86, 16.
Jyske Efterretninger, 1822-05-04
Til Ynglingen Th. Erslev Jeg seer med Glæde min lille Fyr, som saa nylig er krøbet ud af Skallen, at De allerede er bleven saa talentfuld at De kan være Æsthetikkens Helt. Hvilke store - Forhaabninger tør jeg ikke gjøre mig om Dem, naar De først faaer en Smule Erfaring og Nødenhed. Da det vist vil belære Dem at høre de Digte, De saa meget længes efter at læse, at blive Dem fordeclamerede: saa inviteres De herved naar Deres Leilighed tillader det at komme til mig, da jeg skal gjøre mig Umage for at instruere Dem; men maae De endelig ei medtage en Ziegenhainer Stok eller Viener Briller, for hvilke imponerende Væsener, jeg har stor Respect. At de søgte Deres Lye under Mercurii Vinger kunne jeg formode, da De alt i Deres Skoletid dyrkede hans Kunster. Aalborg, den 29de April 1822. Lars Bøggild.
Jyske Efterretninger, 1822-05-04
Da nogle Trykfeil i Avisen No. 52, ere indløben i ovenstaaende Stykke, saa indrykkes det herved paa nye, overeensstemmende med Herr Bøggilds Manuscript.
Jyske Efterretninger, 1822-05-04
Udgiveren.
Jyske Efterretninger, 1822-05-04
Prædikanterne: Paa 4de Søndag efter Paaske til Høimesse i Budolphi Kirke Herr Pastor Thisted. Aftensang Herr Pastor Henneberg. Til Høimesse i Frue Kirke Her Stiftsprovst Schierup. Aftensang Herr Pastor Fuhr.
Jyske Efterretninger, 1822-05-04
Bekjendtgjørelser. Natten imellem den 24de og 25de i denne Maaned er Sæbye atter bleven hjemsøgt af Jldsvaade, hvorved forrige Politiebetjent Jens Andersens Huus opbrændte. For medelst Jldens pludselige Opkomst, indebrændte, 4 Køer, 8 Faar og 5 Lam, og maatte Beboeren med Hustrue flygte næsten nøgen, uden at kunne redde noget; men skjøndt Straaetaget var i lys Lue da Sprøtten ilede til, blev dog ved nogle uforsagte Mænd reddet endeel af det betydeligste Jndboe i Stuen. Tabet for denne dristige Mand er do betydeligt, da den ubetydelige Assurancesum af 160 Rbd. Sølv, ikke vil kunne række til at bygge igjen. Sæbye, den 26de April 1822. Boeck.
Jyske Efterretninger, 1822-05-04
En skikkelig og ordentlig Dreng, som er confirmeret, helst fra Landet, og som er nogenlunde stærk af Legemsbygning, kan strax antages i Lære hos Kobbersmedmester Hans B. Winther
Jyske Efterretninger, 1822-05-04
Hvor der formedelst indtrufne Omstændigheder strax er en Condition ledig til en halveren Pige, for at passe et Barn, anviser Stiftsbogtrykkeriet.
Jyske Efterretninger, 1822-05-04
I Klubben Enigheden er Generalforsamling, Løverdagen den 11te Mai næstkommende, Kl. 6 Aften; hvilket herved bekjendtgjøres. Directionen.
Jyske Efterretninger, 1822-05-04
Jgaar til Høimesse er min Hat, som jeg havde lagt paa Blokken i Budolphi Kirke, blevet ombyttet, og istedetfor var lagt en gammel Dito; hvem redeligsindet som har bekommet min Hat, bedes at levere mig den imod at erholde den gamle, som var lagt istedetfor min. Aalborg, den 4de Mai 1822. Lars Sørensen, i Lære hos Snedkermester. P. Hendriksen.
Jyske Efterretninger, 1822-05-04
De som i Aar have Lærred at ville have bleget hos mig, som jeg skal koge, behager at indlevere det saasnart muligt; Ugeledes Advares Alle og Enhver, ikke at komme paa Bleg pladsen, fra en Time efter Solens Nedgang og til dens Opgang, da Hundene i den Tid gaaer løse; ligesom og Enhver advares, er at gaae ned over Engen for at bade sig, da Græsset derved vorder nedtraadt. Aalborg, den 3die Mai 1822. Christen Hansen, Bleegmand. Øster= og Vesterkjærs Engene, Aalborg Hospital tilhørende, er for indeværende Aar at faae til Leie. Liebhaverne ville behageligst henvende sig til Undertegnede, for at accordere paa Hospitals-Directionens nærmere Approbation. Aalborg, den 6te Mai 1822. Schou.
Jyske Efterretninger, 1822-05-04
Formedelst den bedrøvelige Skjebne for mig og Børn, ved min sal. Mands Forliis, har jeg paa Grund af liden Næringsvei, forsynet mig med en Krusemaskine til de nu brugelige Krøser; hvormed jeg paa det ærbødigste beder mig anbefalet. Aalborg, den 29de April 1822. 3de Smidt sal. Theisens, boende i Kattevad.
Jyske Efterretninger, 1822-05-04
Nye røgede og flækkede Sild faaes igjen hos Br. Møller.
Jyske Efterretninger, 1822-05-04
Undertegnede er fløttet fra Nytorv og boer nu paa Vestergade ligeoverfor S. T. Frue=Statsraadinde Qvist. Ho mig faaes : Papansigter, Signeter af alle Slags, Bøger af forskjellige Sorter og indbindes til meget billige Priser. Aalborg, den 18de April 1822. Roedstedt, Boghandler og Bogbinder.
Jyske Efterretninger, 1822-05-04
Auctioner. Selveiergaardmand Jørgen Christensens Opbudsboes Gaard i Jonstrup, med tilliggende Eiendomme, af Hartkorn : 4 Tdr. 7 Skpr. 1/2 Alb., tilligemed den i Eiendommene nedlagde Sæd, stilles til 3de Auctioner, nemlig: 1ste Auction den 3die Juni, 2den Auction den 7de Dito - og 3die Auction den 10de Dito førstkommende, hver Gang om Formiddagen Kl. 10. De tvende første Auctioner holdes paa mit Contoir, men den sidste i Jonstrup. Saasnart Gaard og Eiendomme ere bortsolgte, sælges Gaardens Besætning saavelsom Jndboe; hvilket herved til Lysthavendes Efterretning bekjendtgjøres. Nørre-Sundbye, den 27de April 1822. Spies.
Jyske Efterretninger, 1822-05-04
Efter Begjering af Prøveprocurator Rascou i Nibe, som dertil beordret for den almindelige Enkekasse=Direction, bliver, grundet paa passeret Forliig og Udlæg, den Gaard i Langdahl, i Blære Sogn, som Kjøbmand Hans Clausen sidst haver beboet, stillet til offentlig Auction i Lang dahl, Torsdagen den 23de Mai førstkommende, Kl. 11 slet Formiddag, for, om antagelig Bud skeer, at bortsælges til Eiendom for den Høistbydende. Gaarden, som staaer for Hartkorn 6 Tdr. 3 Skpr. 3 Fdkr. 1/5 Alb., kan tiltrædes strax, og af Kjøbesummen kan de Totrediedele indtil 646 Rbd. Sølv deri blive indestaaende. Løgstøer, den 25de April 1822. J. Scharling.
Jyske Efterretninger, 1822-05-06
Efterretninger fra Udlandet.
Jyske Efterretninger, 1822-05-06
Sydamerika. Den nye Fristat i Sydamerika, som har antaget Navnet Columbien har sendt Herr Zea, som overordentlig Sendemand og befuldmægtiget Minister til Hofferne i Europa, og han har til disse udfærdiget en Note, som er dateret Paris, 8de April 1822, hvori han først godtgiør Columbiens virkelige Uafhængighed af Spanien og dettes Uformuenhed, til igjen at sætte sig i Besiddelse deraf. Han fremsætter derpaa sin Regerings Hensigter og Bestemmelser med Hensyn paa fremmede Magter i følgende Poster:
Jyske Efterretninger, 1822-05-06
1) At Columbiens Regering anerkjender alle nu bestaaende Regeringer, hvilket Udspring og hvilken Form de end monne have. 2) At den slet Jntet vil have med de Regeringer at bestille, som ikke fra deres Side anerkjende Coslumbiens Regering. 3) At ethvert Slags Handel, Adgang, Ophold i Columbiens Havne og paa dets Landeiendele skal være aaben og sikkret med fuldkommen Frihed, Tryghed, Beskjærmelse og Gjensidighed for alle de Nationer, hvis Regeringer anerkjende Columbiens Regering. 4) At disse Havne og Lande skulle være og forblinye lukkede for Undersaatterne af de Stater, som ik ske anerkjende den Columbiske. 5) At Tilladelsen til at komme i Columbiens Havne og Lande skal vorde udsat i Overeensstemmelse med den Tid, der bliver nølet med den foreslagne, Anerkjendelse. 6) At Columbiens Regering vil træffe Forholdsregler til at forbyde alle Varer, som stamme fra Lande, hvis Regeringer vægre sig ved eller nøle med at sanerkjende den.
Jyske Efterretninger, 1822-05-06
Herr Zea agtede sig fra Frankrig over til England og siden til de andre Stater i Europa, og det er ganske usandsynligt, at den forlangte Anerkjendelse t længe vil udeblive, især da Columbiens Naboer Portugiserne i denne Henseende have brudt Jsen, ved at anerkjende enhver Regering i det forrige spanske Sydamerika, naar samme blot er organiseret. Nordamerikas Præsident, James Monroe, har og allerede sendt et Budskab til Senatet og Repræsentatiohuset med Forslag at anerkjende denne nye Fristat, hvilket Forslag blev antaget. - (De Lande som udgjøre Fristaten Columbien ere beliggende i det hede Jordstrøg, fra Æqvator indtil 12 Grader Nordbrede, Luften tempereres dog paa visse Steder noget ved de høie Fielde Andesbjergene, som strække sig igjennem en Deel af disse Lande. Ogsaa ere Columbien rigt paa mægtige Strømme. Mange Strækninger af Landet, især i det Jndre, ere over baands frugtbare og frembringe Korn, Sukker, Tobak af fortrinlig Godhed, Cacao, Bomuld, Jndigo a. Ligeledes haves Guld, Sølv og Platina. Paa Kysterne er Perlefistning. Landet ligger særdeles beqvemt for Transithandel og mange Varer fra Peru udføres denne Vei til Europa. Der er Overflødighed paa gode Havne. Man seer heraf at forbindelser med Columbien vil blive af saare stor Vigtighed for Europas handlende Nationer og for Nordamerikanerne).
Jyske Efterretninger, 1822-05-06
Nogle portugisiske Tropper i Brasilien, som vare beordrede tilbage til Europa, gjorde sig opsætsige, de skulde indskibes, og nægtede at gaae ombord. Kuns Kronprindsens Kraft og Aandsnærværelse afvendte ved denne Leilighed et Oprør af dem. H. K. H. gik selv ombord paa en Orlogsfregat i Bugten, lod den gjøre sig slagfærdig, bemandede Kanonbaadenne og lod de brasiliske Soldater rykke frem fra Landsiden. Natten over bleve Portugiserne staaende i Slagorden og Kronprindsen forblev omborde. Næste Morgen overgave Portugiserne sig og bleve indskibede, og Staden Rio Janeiro befriedes fra en overhængende Fare. Strax ved Begyndelsen af Allarmen sendte Kronprindsen sin Familie til Santa Cruz, af hvilken Reises Besværligheder i en aaben Vogn og den store Hede (dette foregik den 9de Februar) Kronprindsens Søn blev dødelig syg. Denne Prinds var kun 11 Maaneder gammel og hed Joar-Carlos-Pedro=Leopoldo-Olegar-da-Jncarnacao-Francez=Taver-da-Paula-Miguel Gabriel Rafael-Gonzaga, Hertug af Beira (Navnet sættes her fuldstændigt fordi samme er udeladt i den danske Hof= og Stats=Kalender).
Jyske Efterretninger, 1822-05-06
Blandede Efterretninger. Kongen af Neapel arbeider i denne Tid meget ofte med sine Ministre, og man taler om adskillige Reformer, som skulle komme til at finde Sted i forskillige Grene af Statsforvaltningen. - Jfølge tidligere kongelige Forordninger betræffende Adskillelsen af Siciliens Forvaltning fra Neapels, har Kongen nu forordnet, at hiin Øes Handels Skibsfart skal afsondres fra Neapels. Vicekongen, i Sicilien skal, efterat have overlagt Tingene med Øens Raad, fremlægge et Lovforslag overeensstemmende med Neapels, og afpasset efter Siciliens Hjelpekilder og Stilling.
Jyske Efterretninger, 1822-05-06
Ved Afvæbningen paa Øen Sicilien havde man til Midten af Marts allerede bragt 77,000 Skyde gevære sammen.
Jyske Efterretninger, 1822-05-06
De nyeste Efterretninger fra det sydlige Frankrig forsikkre, at Viinstokken sammesteds berettiger til de skjønneste Forhaabninger. Ogsaa ere Vinenei samme Egn betydeligen faldne i Prisen.
Jyske Efterretninger, 1822-05-06
Ved Universitetet i Leipzig vare til at høre Professorernes Forelæsninger i afvigte Vinter-Halvaar 1102 Studenter tegnede, af hvilke de 484 lagde sig efter Theologien, 381 studerede Lovkyndighed, 163. Medicin, 56 Filologie og Filosofie, 18 Cammeralvidenskaben. Til disse maae endnu føjes 51 Studenter, som ere indskrevne fra 1ste December 1821 til 20 April 1822, og som ikke vare medtalte i foranførte Antal.
Jyske Efterretninger, 1822-05-06
Ved Stor=Varmouth i England er norden for Jndløbet til Havnen et lidet Fort eller Skandse, som er besat med 2 Sexpundere, men uden Garnison, dog er der altid en Commandant ansat som, uden at opholde sig der, trækker i Løn hvert Aar 400 Pund Sterling, der efter nuværende Cours er det samme som 4636 1/2 Rbdlr. En Generalmajor Brooke er just i denne Tid af Kongen udnævnt til denne Post.