Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-03-18
J constitutionelle Stater kunne Kongers Død i Almindelighed ikke opvække store Forventninger om Frem- eller Tilbagegang, medens det Modsatte, som vi selv vide af Erfaring, er Tilfældet i de absolute Stater. Om man endog vil antage, at Sverriges politiske Udvikling kunde vinde en Deel, naar Oscar omgiver sig med nye Raadgivere, saa er dog den norske Forfatning saa garanterende, at et Kongeskifte ikke vil kunne enten forskaffe eller berøve Norge væsentlige politiske Goder. Men Carl Johan efterlader saadanne historiske Minder, at hans Eftermæle ikke trænger til at søge Relief hos hans Efterlevende. Om det end vil være vanske sigt at forsone Efterverdenen med Tanken om, at han har Vaaben mod Frankrig, og at han derved blev een af de Virksomste til at nedstyrte sit Fædreland fra dets europæiske Herredømme, saa vil hans Viisdom som Regent over tvende Riger, hvis Forening væsentlig skyldes hans Statsmandsdygtighed og Feldtherretalent, hans Respect for betydende Jndgreb i disse Rigers eiendommelige Selvstændighed, hans faste holdning ligeoverfor Europas gamle Dynastier, der aldrig glemte, at Fødselen ikke havde anviist ham Stade blandt Kongehimlens legitimeFirstjerner, altid være i Stand til at sikkre ham en høi Plads i Skandinaviens Historie og en endnu høiere blandt hans Samtids Regenter. Det var Danmark, der maatte offre til hans Hæder. Maaskee vilde han uden vore Statsmænds politiske Kortsynethed og uden Frederik den Sjettes Mangel paa krigerske Talenter aldrig have indlagt sig den Navnkundighed og betydning, som Tilfældet blev. Jkke uden ydmygende Følelser kunne vi Danske dvæle ved hiin Periode, da vor Politik var uforsynlig nok til ikke blot at vedligeholde Kaper krigen mod England, men ogsaa at udæske hele det allierede Europa mod os og da Frederik den Sjette, med Halvparten af vor Krigstyrke, i de afgjørende Øiedlikke trak sig tilbage til Fyen, hvor der meget krigersk hver Aften blev slaaet Tappenstreg, medens den anden Halvpart af Armeen retirerede gjennem Holsteen. Disse Minder, som uvilkaarlig knytte sig til Carl Johan ere visselig bittre for os Danske. Men de mildnes ved Tanken om, at de Begivenheder, der ligge til Grund for dem, gave Stødet til Europas frieste constitutionelle Forfatning og til et mandigt Folks Selvstændighed. Visselig er det ikke noget forfængelig Haab, at det Dynasti, der nu beklæder den svensk norske Throne, vil i Følelse af, at det i sin Oprindelse er sammenvoxet med de frie Jnstitutioner frede om de Folkegarantier, som ogsaa i Tiden ville inddrage os under deres qvægende Beskyttelse. (Kbhpst.)Et mærkeligt Exempel paa, hvad en Underrets dommer hertillands kan falde paa at forlange af en, om ogsaa censureret, Tidendes Redacteur, afgiver følgende Beretning i Aalb. Av. Ved Underretten i Aalborg er nylig passeret en ganske mærkelig Vidnesag. Hr. Auctionsholder Nissen havde nemlig unævnt ladet indføre et Jnserat i Aalb. Av. No 255 af f. A., hvori han beskriver et voldsom Overfald paa Gartner Beyer, imedens denne befandt sig paa Jagt i Nærheden af Byen. De Hr. N. vedkjendte sig Forfatterskabet til Juseratet, indstævnedes han af Hr. Proprietair Lassen til Veigaard og dennes Broder, der betragtede sig som de Voldsmænd, Jnseratet betegnede, og herfor krævede Forfatteren til Ansvar. Da Dhrr. Lassen imidlertid ikke kunde godtgjøre at være competente Sagvoldere, uden forsaavidt de af andre Grunde maae have antaget, at Jnseratet sigtede til dem, indstævnede de Redacteuren af Aalb. Av." til at aflægge Vidnesbyrd, om ikke Jnseratets Forfatter, da han afleverede Samme til Jndrykkelse havde nævnt Citanterne som de Voldsmænd, til hvem Juseratet skulde sigte. Redacteuren exciperede naturligviis imod at aflægge et Vidnesbyrd af denne Natur, der af ham betragtedes som et inqvisitorisk Jndgreb i private Meddelelsers Ret, forsaavidt at saadanne havde fundet Sted. Jkke destomindre fældede Dommeren den Kiendelse at – Vidnet skulde fremmes. Kjendelsen har Excipienten ny forlangt bestreven for at indanke Samme for Overretten og er selve Sagen saalænge standset. (Kbhpst.)