Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1776-06-07
Christiansborg Slot, den 13 Mai 1776. Vi Christian den Syvende a. Giøre alle vitterligt: 1) Naar ikkun een Lodseier udi en Bye, hvad enten han eier lidet eller meget af Hartkornet i Byen, forlanger Byens Mark fraskildt og indhegnet, skal de øvrige i Byen, og de paagrændsende Byer og Lodseiere ei allene samtykke derudi og tage Deel udi de paa Afdeelingen gaaende Omkostninger, men endog være forbundne til, ved hver sammenstødende Byes Markeskiel, at tage Andeel i Hegnet pr. advenant af det Hartkorn, hver Bye eller paagrændsende eenlige Gaarder og Steder haver i Brug, da det er ligesaa naturligt, som billigt, og desuden de fleestes Ønske, at hver Bye og Sted hegner, ligesom det haver Hartkorn til i Marken, følgelig, naar hver Bye saaledes har faaet sin Andeel Hegn anviist, skal det lignes paa samtlige Beboere i Byen efter hvers Hartkorn, som samme aarlig vedligeholder; Skulde ellers med Hegnets Jnddeeling efter Hartkorn forefalde en eller anden særskildt Omstændighed, at en stor Bye maatte være omgiven af smaae Byer, og dens Marker være lange og smale, i det mindste en 3diedeel større i Længden end i Breden, da hvor saadant møder, og Hartkornet til den første ei er under 150 Tønder, og til hver af de smaae Byer ei over 30 Tønder, skal, paa Forlangende af den store Bye, den heele Omkreds opmaales, og befindes da, at Hegnet efter Hartkorn falder den store Bye, til for stor Besværing, have Amtmanden og Landvæsens Commissarierne at afgive deres Eragtning, hvorvidt enhver af Byerne, efter de locale Omstændigheder, i Hegnet kan tage Deel; I øvrigt, hvor Hartkornet til Byerne, og Markernes Dannelse ikke forholder sig saaledes, skeer Hegnets Derling, som oven anført, efter Hartkorn. 2. Naar en Bye saaledes først haver faaet sine Marker og Jorder ved Markeskiel tildeelt og indhegnet for sig selv, og en Lodseier der i Byen da finder det for tienligt at faae sin heele Andeel af Byens Marker og Enge inddeelt for sig paa 1, 2 a 3 Steder efter Vedkommendes Eragtning og efter Omstændighederne, alt efter Byens Størrelse og Beliggende, da bør de øvrige Lodseiere ikke være derimod, men enhver, uagtet han maatte være findet at lade sine Bønders Jorder ligge i Fællig med hinanden, skal være pligtig, til at befordre dette saa nyttige Værk, ei allene at lade sig tildeele sin Jord for sig, men endog at tage Deel udi de paagaaende Omkostninger ved Opmaalingen af en anthoriseret Landmaaler, ved Taxationen af uvillige Mænd, og ved Udskiftningen af en anthoriseret Land=Jnspecteur. 3. Skulde ved slig Deeling af Byens Jorder imellem Lodseierne møde nogen lovlig Jndsigelse om Adkomst til Jord, som Vedkommende er i Besiddelse af, da bør den, som herom giør Paastand, skriftlig tilkiendegive og fremvise sine formeenende Rettigheder paa Aastedet til Amtmanden og Landvæsens=Commissarierne, som derefter afgive deres Eragtning, om Deelingen bør gaae for sig, eller omQvæstionen til Lands Lov og Ret skal afvises, da det (forat spare Omkostningerne og Arbeidet ved Inddeelingen) saa længe dermed beroer, indtil Qvæstionen endelig bliver decideret, om Sagen er af den Beskaffenhed, at den, i Henseende til Eiendoms Retten, ikke kan afgiøres, uden at henvises til Rettergang. 4. J Henseende til Hegnet imellem Lodseierne, eller Mand og Mand i Byerne, da, til at forekomme den hidtil mødte Vanskelighed og ulige Meeninger om Hegns=Tagelse, om det kommer dem til Nytte udi det de ellers havde at hegne; Saa, naar hver Lodseier har faaet sin Andeel paa et eller fleere samlede Steder anviist, skal alle de til Byen henhørende Gierder og Grøvter opmaales, og af samme, saavidt ved den nye Inddeeling behøves, tildeeles enhver Lodseier, ligesom og de ved Separationen videre behøvende nye Gierder og Grøvter, ved Veie eller andensteds at opmaales og tildeeles enhver pr. advenant efter sit Hartkorn, hvorved nøie bliver at lagttage ei allene, at enhver Lodseier, saavidt mueligt, faaer sin Andeel af Hegnet ved sine egne Jorder, men endog, i Fald han skulde ved den nye Jnddeeling miste sine hidtil havte Steengierder, da at nyde billig Vederlag, efter Amtmandens og Landvæsens=Commissariernes Sigende, af den Lodseier, som samme ved den nye Inddeeling maatte tilfalde. 5. J Henseende til de endnu ikke imellem Lodseierne inddeelte og indhegnede Overdreve, da, naar enten en Bye, eller en Lods=Eier i en Bye forlanger at faae sin Andeel af Overdrevet, skal saadant skee, og deeles efter Høveders lovlige Paaslag, eller, i Mangel deraf, efter Hartkornet, da, i Henseende til Bekostningen og Hegns=Tagelse, forholdes efter hvis foran findes anført, dog saaledes, at naar de ikke kan vorde enige at tage Hegn efter Hartkornet, da efter hver Byes Høveders lovlige Paaslag efter Matriculen. 6. Naar en Huusbonde eller Proprietair af Byen saaledes haver faaet sine Bønders Jorder paa eet eller fleere samlede Steder udmaalt, skal det være ham herefter, ligesom hidtil ved Reeb er skeet, paa Grund af Lovens 5te Bogs 10 Cap. 15 Art. samt Slutningen af Forordningen dateret den 8 Martii 1760 dens 4 Art. tilladt, at lade sine Bønder tildeele lige meget Jord efter Repartition af hans i Byens Marker og Overdreve havende Hartkorn og Høveders lovlige Paaslag, hvorefter Hartkornet, Landgilde og Hovning igien paa Beboerne bliver at inddeele. 7. Med almindelige Veie og Vandsteder ved den nye Indretning forholdes efter Forordningen af 29 Dec. 1758, dens 2den Artikel, da i øvrigt ingen andre Veie eller Fodstier bliver at erkiende for lovlige, undtagen samme af Amtmanden og Landvæsens=Commissarierne i Amtet ere befundne at være nødvendige. 8. J Henseende til Betalingen for Opmaalingerne samt derover forfattende Kort og Beregninger, som udvise Størrelsen af hver Mands i Fællig liggende Grunde af Ager, Eng, Skov med videre, da overlades det til Vedkommende selv, sig derom med de anthoriserede Landmaalere at forene, dog maae saadan Betaling ei overstige for hver 14000 Qvadrat=Alen af Overdreve, Søer og Moser, 5 Skilling, af Ager og Eng paa jevnt Land, 10 Skilling, og for vanskelig Situation af Ager og Eng imellem Skov og Busk beliggende, 14 Skilling. Angaaende Uddeeling til Separationen, da nyder den, som haver forrettet Opmaalingen, og dertil forlanges, for hver 14000 Qvadrat Alen af 1ste Sorte, 2 Skilling, nar han allene deeler samme imellem Byer, eller der udfinder Hovedskiellene, men for at udskifte Overdreves, Skovs og Heede=Parter imellem enkelte Mænd efter Hartkorn eller Høveders Græsning, betales ham for hver 14000 Qvadrat Alen, 6 Skilling, ligeledes nyder han for Ager og Engs Udskiftning, 6 Skilling pr. 14000 Qvadrat Alen, hvor han deeler efter sin egen Opmaaling, Kort og Beregning; Skulde derimod en anden Land=Jnspecteur, end den der har opmaalt Jorderne, forlanges til at forrette Deelingen, da betales ham for Overdreves, Skovs og Heeders Udskiftning imellem Byer, eller for Hovedskiellene at sette, 4 Skilling pr. 14000 Qvadrat Alen, men for sammes Uddeeling imellem enkelte Lodseiere, saavelsom og for Udskiftning af Ager og Eng, 8 Skilling for hver 14000 Qvadrat Alen. 9. Foruden de 2de hidindtil gagerede Land=Jnspecteurer, have Vi endnu beskikket 5 Land=Jnspecteurer, saaledes at een opholder sig i Sielland, een i Fyen, een at boe i Lok land, for tillige at assistere i Falster og Møen, og af de 4 øvrige een at boe i hver Stift i Jylland, som skal gaae Vedkommende, der forlange deres Tieneste, til Haande ved Opmaalingernes Bedømmelse, Jordernes Taxation og Deeling, og skal sidstommeldte Land=Jndspecteurer, foruden dem tillagte Gage, derfor nyde følgende Betaling; Naar Land Jndspecteuren deeler efter sine egne Opmaalinger, da gives for Hovedskiellene i Overdrev og Heede 1 Skilling, a 14000 Qvadrat Alen, men for sammes specielle Deeling imellem enkelte Mænd, 3 Skilling; For Ager og Engs Udskiftning erholder han ligeledes 3 Skilling, a 14000 Qvadrat Alen; Men deeler han efter andres Opmaalinger, da betales Hovedskiellene i Overdrev og Heeder med 2 Skilling, og sammes specielle Inddeeling med 4 Skilling, hvilken Betaling han og nyder for Ager og Engs Udskiftning. 10. Skulde nogen Landmaaler eller Land=Jndspecteur, hvad enten han af Vores Cassa nyder Gage eller ikke, begaae nogen Forseelse eller Misregning ved Opmaalingen, Uddeelingen eller udstedende Regning for Arbeidet, da bør han, foruden vilkaarlig Mulct, efter Vores Rente=Kammers Resolution, erstatte de deraf for vedkommende Lodseiere flydende Bekostninger, til af andre Land=Jndspecteurer. at lade den skeete Opmaaling og Jnddeeling undersøge og bedømme med videre, og skal ingen Land=Jnspecteur som nogen Deeling forretter, maae forlade samme, eller give Lodseierne Friehed at begynde nogen Fragrøvtning, førende de samtlige have givet deres skriftlige Tilstaaelse, at de med Deelingen, saaledes som den paa Marken er afsat, ere fornøiede. 11. Til videre Opmuntring og Hielp for dem, som ville have deres Jorder ud af Fælledskabet, men finde Hindring derved, at Byerne ere saa store og Markerne saa vidtløftige og langt fraliggende, at det ikke lader sig giøre, uden at een eller fleere Gaarder maae udflyttes, ville Vi, aarlig af Vores Cassa lade udbetale 1000 Rdlr. til Hielp til slige Udflytninger, saaledes, at, naar Vores ReuteKammer, efter indhentede Efterretninger, befinder, at Fælledskabet i en Bye ikke kan ophæves, uden at udflytte een eller fleere Gaarder, skal Vedkommende, det maatte være Selveiere, Proprietairers eller andre Lodscieres Bønder, tilstaaes en Bygnings=Hielp af 50 til 100 Rdlr., naar de flytte Gaarden ud fra Byen hen paa sammes Udmarker, og derved ikke allene selv erhverve deres tilliggende Jorder, samlede omkring deres Gaarder, men endog giøre Fælledskabets Ophævelse lettere for de øvrige Beboere, som efter dem blive tilbage i Byerne, og naar saadant er efterkommet, eller behørig Caution stillet, at det skal skee til en vis Tid, skal Bygnings=Hielpen, saa vidt forbemeldte Summa det Aar kan tilstrække, dem paa nærmeste Amtstue til Betaling vorde anviist.