JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-01-25
Jfølge Efterretninger fra Bukowina er hele den russiske Sydarmee siden 23de Decbr. i fuld Marsch mod Floden Pruth. Den 26de passerede tre nye Divisioner over Onieperen, og marscherede ved Nattetid, for at gjøre de Efterfølgende Plads. Tropperne maatte, før deres Opbrud, forsyne sig paa fjorten Dage med Tvebak. J alle russiske Grændsestæder er det forbuden Jndvaanerne, at berette noget til Udlandet om disse Troppemarscher. Langs med heele Pruth skal der, være saadan Mængde Russer, at man ansaae det for umuligt, at de længere kunde blive i denne Stilling, Fra den anden Side skrives, at Tyrkerne virkelig gjøre, Anstalt til at rømme Moldau. Disse Efterretninger vakte megen Opsigt, og Nogle ventede endogsaa, at Russerne inden otte Dage vare passerede over Pruth Rygtet fortalte, at Russerne skulde besætte Fyrstendømmerne, ifølge en Convention som Porten havde, undertegnet; men da der endnu den 27de Decbr. kon nye Forstærkningstropper til Jassy, saa falder hiint lidt usandsynligt. - En anden Beretning fra Moldaugrændsen melder, at de russiske Tropper mellem Pruth og Diester have maattet tilbagesende alle Officeers- og Soldaterkonner, da Armeen nu har faaet Ordre, at rykke fremad uden Ophold. Meget Attillerie og en stor Deel Brandraketter er passeret igjennem Chotym. Grev Wittgenstein selv er brudt og med sit Hovedqvarteer. Alt synes at tyde Fjendtlighedernes snare Udbrud. Paa selvsamme Tid, som Privatefterretninger: fra Wien melde, at Porten har afbrudt alle Underhandlinger, da man uægtede ham de 30 Dages Frist, bringer Posten fra Odessa Efterretninger fra Constantinopel af 24 Decbr., som førsikkre, at Porten, nu endelig har indvilliget alle Ruslands Fordringer, selv endogsaa den forlangte Garantie. Men dette stemmer aldeles ikke overeens med hvad man hører fra Moldau og Wallakiet. Personer af Salig-Paskas nærmeste Omgivne, holde Krigens Udbrud for meget nær, og vilde endog vide, at Sultanen selv vil anføre. sin Armee og at han daglig ventedes i Adrianopel. Tyrkernes Antal lings med Pruth og Donaubredderne skal være uhyre stort, og vorder daglig større.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-01-25
Det keiserlige Firman, som byder dem at trække sig tilbage til Fæstningerne Jbrail, Silistria, Rustichuk, &c., skal have sin Grund deri, at Landet ikke kan levere det Fornødne til deres Underholdning, endnu mindre skaffe Magasiner, og at Hovedhæren staaer bag bine Fæstninger. Man frygter for at Tyrkerne, naar de forlade Jasse, ville stikke den i Brand, og samme Skjebne har vistnok hele Landet at forvente, thi ifølge deres Plan skal det jo forvandles til en Ørken, som et Bolværk mellem Tyrkerne og Christenhæren. De tyrkiske Tropper frembyde et besynderligt Syn og see ligere en Maskerade end en Armee. Den Ene Dragt er blaae, den Andens rød, den Tredies hvid o. s. v. En bærer en uhyre lang Flindt; hans Sidemand er væbnet ad en Karabin og den næste med Pistoler. Andre bære Sabler, atter Andre Knive Den Ene er tilfods; den Anden ridende; den En rider paa een Hest, den Anden paa et Muulder o. s. v.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-01-25
Fra Grækenland høres Jntet undtagen det, at Demetrius Ypsilanti er bleven kaaret til Overhøvding for det hele Hellas, under Titel af Archent, og at 25 Senatorer fra de vigtigste Stæder ere stillede ved hans Side i Regieringen, der nu har sit Sæde i Tripolizza.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-01-25
Paa Corfu har man opdaget en Complot, hvis Formaal var, paa ten Nat at myrde alle de engelske Soldater som befinde sig paa de syv joniske det. Over Venedig har man en vigtig Efterretning men da den kun er grundet paa en Skipperrelation, saa er den vel ei synderligt at lide paa, for man faaes nærmere Stadfæstelse derom. En venetiansk Skibskapitain ved Navn Bugiardo, som havde forladt Constantinopels Rhed den 20de Decbr. og, ved at have Stormen agter ind, kom i utrolig Hurtighed til Venedig, fortæller følgende: Den 17 Decbr. om Aftenen kom et Jilbud til Serallet med det Budskab, at Grækerne den sidste Nat havde bemægtiget sig Dardanellerslottet paa den asiatiske Kyst, men at der største Deel af Garnisonen havde reddet sig ved Flugten. Man meente, det var udført ved Forræderie. Denne Efterretning udbredte en almindelig Forfærdelse i Hovedstaden, da nu den græske Flaades Jnd seiling ikke mere var at hindre. Og næste Dags Middag lod den sig virkeligen see for fulde Seil. Mod Aften kastede den Anker paa Arsenalets Side, og sendte en Baad iland med en Parlementair, som strax blev fænglet og bragt for Divanet, der var forsamlet hel Natten. Næste Morgen, da endnu Sendebudet udeblev, nærmede Skibene sig Havnen og begyndte med at kaske kongreviske Raketter imod Arsenalet. De tændte, og den hele Række af Magasiner kom i Brand Men da en Afdeling af den græske Flaade nærmede sig Seralet, for ligeledes at beskyde det, da led Divane, Parlementairen sende tilbage, ledsaget af en tyrkisk Tolk. Siden den Tid underhandles der. Hvorlede, man under alt dette tede sig i Constantinopel, kunde Skipperen ikke sige, da han ikke oppebiede Katastrophen, men gik ombord Morgenen den 18de, og lettede Anker den 20de, uden i mindste Maade at blive hindret af den græske Flaade, som han angiver til 80 Seilere. Ved hans Seilads gjennem Dardanellerne, hørte han Kanonskud fra den græske Fæstning, og en kjendte, at det kun var Glædeskud. (Hvorvidt nu denne Beretning kan stadfæstes, vil næste Postdag vise.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-01-25
Et nyt Fyrstestævner vil, efter velunderrettede Personer Sigende, bestem finde Sted i Florents til næste Foraar. Keiserne af Østerrig og Rusland og Kongen af Preussen ville her afgiøre adskillige vigtige Statsgienstande.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-01-25
Spanien. Den antikonstitutionelle, saakaldte Troeshær, har formelig begyndt sine Krigsoperationer i Morea. Den giennemfarer Landet, omstyrter Konstitutionsstenene, og indsætter nye Øvrigheder. Ved Lonzevo har det nedfablet 400 Mand af Toledoregimentet, som Genetal Bannes havde sendt imod den. Villanueva, Troeshærens Høvding, har udstædt følgende Proklamation.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-01-25
Nu er det Tid, at alle Gode forene sig, forat frelse Religion og Fædreland af den truende Fare, hvori de svæve. J, som toge saamegen Deel i den Seier, Spanien tilkæmpede sig over Napoleon den Store, kunne J være rolige Tilskuere ved den Kamp vi maae begynde mod vor Troes, vore Rettigheders, vore Uafhængigheds Fjender, der have tilrevet sig Regieringstømmen og give Religionen og Thronen Naadestødet, Nei, J Tappre! Alt seer jeg Eder ile hen under Troens og Frihedens Banner. Til Vaaben, til Vaaben, Leve Religionen og Kongen, Døe Konstitutionen!" Givet i Hovedqvarteret Puenta la Reina, den 18de December 1821.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-01-25
Ved den franske Grændse forefalde idelige Fægtninger. Flygtende Spanioler have forsøgt at giennembryde den franske Kordon, der har maattet fore skarpt. paa dem og forlange Forstærkning fra Bajonne. Den 31te Decbr. har Staden Barcellona proklammeret Cataloniens Uafhængighed samt udnævnt en provisorisk Regierings junta.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-01-25
Frankrige. betragter Naboriget med skarp Aarvaagenhed. Det vrimler af Tropper der paa Grændsen, og GeneralRogniac er kommen did, for at føre Overkommanboen, og har taget sit Hovedqvarteer i St. Jean de Luz, der ligger tæt ved Spaniens Grændse, 4 Mile, fra Bajonne. - Chateaubriand er bleven Gesandt ved det engelske, og de Serre ved det neapolitanske Hof. Hertug Decazes, der var Minister i London, har selv forlangt sin Afsked. - J en Landsbye ved Befort har man fundet 2 trefarvede Faner, 1000 Kokardet og en heel Mængde Patroner. Et andetsteds fandtes Kokarder, Vaaben og Patroner spredte omkring paa Landeveien.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-01-25
Uroligheder i Tydskland. J Ny-Breisach have Borgerne gjort Oprør og bemægtiget sig Krudttaarnet og Vaabenmagasinet, Garnisonen har faaet Ordre at afvæbne dem igien. (Ogsaa i Metz var der paa samme Tid en Folkeopstand, hvorved Stadens Kommandant var bleven dræbt.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-01-25
Fyrstelige Dødsfald. Hertuginden af Bourbon blev den 10de Jan. paa en Andagtsvandring til Genevevekirken pludselig syg, og døde inden Lægernes Ankomst. Hun var Moder til den 1804 ih elskudte Hertug af Enghien. Prinds C. mens af Sachsen fød 1798) er paa sin italienske Reise pludselig død i Pisa af en Hierne betændelse. Rustand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-01-25
Den 23de Decbr. fyldte Keiser Alexander sit 43de Aar. Hans Fødselsdag blev i Hovedstaden tildørlig feiret; i Kirkerne sang man Tedeum og om Aftenen var hele Staden illumineret. I de 17 Aar, denne Monark har været udrustet med despotisk Vælde, har han ved landsfaderlig Mildhed og Naade bygget sig Throner i fine Undersaatters Hierter. - Storfyrst Michael er bleven forlovet med den würtembergske Prindsesse Charlotte, Datter af Kongens Broder, Prinds Paul.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-01-25
Naturbegivenheder. En stor Jldkugle sprang den 14de Januar ligeover Staden Hannover, med et Skral som et tidobbelt Kanonskud, dog uden at giøre Skade. - Udenfor Genua er i Julestormen forgaaede 60 Skibe, Vandes overvættes Stigen tilskrives et Jordskjælv i Havet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-01-25
Fædrelandet. Khvn. Natten imellem Mandag og Tirsdag opkom Jldebrand i et Huus i Knabrostrædet. Jlden blev snart dæmpet, efterat øverste Sal og Loftet var brændt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-01-25
Redacteuren af Kiøbenhavns Adresseavis, Hr. Jetsmark, er, for at have indrykket et Avertissement, hvori Menneskevenner anmodes om milde Gaa ver til en stakkets Brandlidt, endskiøndt Planen, for Fattigvæsenet i Korn., som han derved skulde have overtraadt, er ældre end den sidste Trykkefriheds Forordning, hvori intet er fastsat i denne Henseende, og uagtet Censøren havde ved sin Paategning tilladt Bladets Trykning, ligesom for bemeldte Avertissements Jndrykkelse heller Jntet var blevet fordret betalt, ved Politieretten dømt til at bøde 2 Rbd. Sølv til Kiøbenhavns Fattigvæsens Hovedkasse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-01-25
Om Farligheden af at leie Masker har man i Khvn. et strækkeligt Exempel, idet en uskyldig ung Pige efter Brugen af en saadan, skal være bleven smittet af en frygtelig, af Alle afskyet Sygdom. Redeligheden, Capt. Andersen, bestemt fra Lissabon til Genua, er total forlist ved sidst nævnte Stad den 20de f. M. - Til Lands er den da strandet for lang Tid siden Avertissementer af Kvns Aviser: Fæstemand Jørgensen anviser en Pige, som baade kan koge og tale Tydsk - En Enke kan faae Condition som Huusholderske, naar hun i det mindste er over 40 Aar. - En Enke eller anden honet Cavaleer kan faae et Værelse i Trompetergangen 143.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-01-25
En sig fra Mandfolk afholdende Pige, helst fra Jylland, kan faae Condition hos to eenlige Folk. -
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-01-25
En fremmed ung Dame, som har finde at opholde sig her Vinteren over, ønsker daglig en Times Jnformation paa Guitar. En Billet bedes aflagt paa Adressekontoiret med Navn, Stand og Bopæl. -
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-01-25
En tienstdygtig men utienstpligtig Karl, som vil lade sig leie, kan melde sig paa Nørregaden 230. - En stor Hankekurv med kogte Blodpølser i, er indleveret paa Politiekammeret. - En Mand ved Navn Niels Kruckow kalder sig i Adresseavisen, Jnspecteur ved Kiøbenhavns Magistrat."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-01-25
Ved at arbeide paa den nye hollandske Mølles Opførelse i Nørremark ved Mariboe, indtraf forleden den ulykkelige Hændelse, at Stilladset, hvorpaa 3 af de Arbeidende stode, gik i Stykker, hvorved den ene brækkede Kravedenet og de 2 andre bleve meget forslaaede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-01-25
Da en 11 Aars Pige sidstafvigte 2den Juledag teed fra Kirke i Stokkemarke paa Lolland, blev hun saa voldsomt forslaaet af Hesten i Hovedet, at endeel af Hiernen sprudlede ud.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-01-25
Aalborg. Den attende Januar, Hs. Excellence, Geheimeraad Moltkes Fødselsdag, var i Aar som sædvanligt, en Festdag her for Byen. Jndvaanerne kappedes om, paa denne Dag at vise Ham deres Høiagtelse. Paa Theatret gaves en seenisk Fest med Prolog og Sange af Pastor Tetens; derefter var der Bal saavel i det dramatiske Selskab som i Klub den Foreningen. Tre af Byens meget agtede Mænd have besluttet, paa Møllebakken herudenfor at optiske en liden Skov, og til Værkets Begyndelse plantedes det første Træ paa Moltkes Fødselsdag.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-01-25
Dødsfald. Capitain og Grosserer P. L. Nørregaard; Frue D. Langeland; Justitsraad Hvidberg; Jfr. M. Petersen, J. W. C. Berg, Skomagermester, Lobeder; Uhrmager Lütz, Alle i Kovn. A. Hoffmann. Sognepræst i Carise; Jfr. Borring i Noborg, 78 Aar. gammel; Oberstlieutnant L. J. v. Heinen i Ribe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-01-25
Norske Dødsfald. N. Engelhardt, Overkrigskommissair. Ridder af Dannebrog; Apotheker Peckel, Begge i Christiania. - Cancelliesecretair Jul, Foged i Salten. - Frue Erichsen fød Lahn i Christiansand. Ved den 1004 Trækning i Wandsbeck ere følgende Nummere udkomne: 50. 11. 41. 22. 6.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-01-25
Khvns. Kours, den 22de Jan. - 252 - Specier 15 Rbmk. 11 s. a 15 Rbmk. 2 s. Obligationer 73 1/2 a 74. Norske Sedler 12 3/8.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-01-25
Paa Søndag prædiker i Domkirken til Høimesse : Hs. Hr. Stiltsprovst Studsgaard; til Aftensang Hr. Pa for Brysmann. J Fruekirke til Høimesse : Hr. Pastor Brygmann, til Attensang Hr. Pastor Jahnsen; i Hospitalskirken Hr. Paade Jahnsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-01-25
Bekiendtgiørelser I Dagmorges maatte jeg an engang friste den haarde Skjebne, ved Døden at miste en elsket, kjærlig Mand; Muurmester Anton Georg Monrad, i hans Alders 45de Aar, efter 12 Aars lykkeligt Ægteskab. Med 4 umyndige Børn begræder jeg hans Bortgang fra os thi dybe føle vi Savnet af den bedste Mand og Fadet Sørgeligst bekjendtgjøres dette for fraværende Slæge og Venner. Aarhuus den 23de Januar 1822. Maren sig Monrad.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-01-25
At det har behaget Forsynet, efter 2 Maaneders Sygdom at bortkalde min Halvdroder Jens Hof gaard, bekjendt jøres fraværende Slægt og Venner, Aarhuus den 23de J nuar 1822. J A. Kryssing.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-01-25
J Anledning af Hs. Majestæt Kongens høie Fødselsdag, bliver, foruden anden Høitidelighed, tillig Spiisning og Bal i Selskabet Polphemnia, Mandag, Aften den 28de Januar førstkommende. Fremmede, som efter Selskabets Love kunne, og ønske heri at deeltage for samme Betaling som Selskadets faste Medlemmer, ville behageligen forinden afhente Entreebilletter hos en af Undertegnede. Høitideligheden, begynder fornævnte Dags Aften Kl. 7. Aarhuus den 18 Januar 1822. Brendstrup. Hammershør.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-01-25
Paa Hs. Vi jestæts Fødselsdag den 28de d. M. om Aftenen, bliver almindelig Bal paa Horsens Raadhuus. Entreen for Chapeau med een eller to Damer, er 1 Rbd. foruden 4 Mk. pro persona for Spiis, ning, fire Retter Mad. Iøvrigt opvartes med flere Slags Vine, Kaffe, Thee, og hvad som tilhører, for de billigste Priser. De som ønske at tage Deel i dette Bal ville behagelig melde sig hos Undertegnede inden den 26de d. Horsens den 17de Jan. 1822. Joseph Zester, Borger og Balvært.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-01-25
De berammede Auctioner eder Jens Lofts Enke Gaard i Stautrup, vorde herved efter Reqvirentens Forlangende ti bagekaldte, hvilket saaledes bekjendtgjøres, Hads og Ring Herreders Contoir i Aarhuus, den Lanng. 23de Januar 1822.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-01-25
Tirsdagen den 5te Februar førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, bliver efter vedkommende Udlægshaveres Begjæring afholdt offentlig Auction over den Simon Hansen tilhørende Selveiergaard i Rude Bye, Hads Herred, der staaer for Hartkorn Ager og Eng 3 3 Tdr. 6 Skpr. Naar Gaarden er solgt, forauctiores derefter Besætningen, Avlsredskaberne og Ind boen. Lysthavende indbydes at møde fornævnte Tid og Sted, hvor Conditionen blive bekjendtgjorte. Hars og Ning Herredets Contoir 1 Aarhuus, den 23de Januar 1822. Lanag.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-01-25
Efter Forlig og derpaa fulgt Udlæg, bliver den Gaard i Hedensted Sogn og Tye, Hatting Herred, Veile Amt, som Anders Winther tilforn har eiet, men nu ens af Christian Peder Schmidt, efter vedtommende Udlægshaveres Begiæring, stillet til Auction, efterfølgende Tidet og Steder, nemlig: Tirsdagen den 12te Febr. om Formiddagen Kl. 10, paa Herredskontoiret i Hornsyld, Tirsdagen den 26de Febr samme Tid og Sted og Onsdagen den 13de Marts om Formiddagen Kl. 11, i Gaarden selv Gaardens Hartkorn er Ager og Eng 10 Tdr. 4 Skp. 1 Fdk. 1 7/8 Alb., Storskyld 1 Fok, med et Areal af øbiter 200 Tdr. Land. Agerjorden er i Almindelighed sort, muldsandet god Kornjord. Af Enghøe avles, et Aar mod et andet, henved 60 Læs. Paa Gaardens Eiendomme er overflødigt Tørveskiær, samt omtrent 10 Tdr. Land, beveret med Eeg, Bøg og Underskov, der Alt staaer i god Vext. Ved Gaarden kan Sommer og Vinter, græsses og forres herved 40 Qvæghoveder, forudende fornødne Heste og Faar. Kugsæden er afvigte Aar nedlagt med 15 Tdr. Gaardens Bygninger bestaaer af over 70 Fag Huus, hvoraf de 3 Længder ere saagodt som nye. Renge og KirkeLorntienden, samt Kirke=Qvægtienden er indkjøbt til Gaarden; og ligger Gaarden meget fordeelagtig for Ertaturhandel, da Landeveien fra Veile til Horsens, gaaer tæt om ved den. Conditionerne ere forinden Auctionen til Eftersyn hos Forvalter Schmidt paa Barretschou pr Horsens, og hos Anders Winther i Hedensted, der tillige foreviser Eiendommen. De Lysthavende indbydes. Herredscontoiret i Hornsyld, den 21de Januar 1823. Brorson.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-01-25
ferske Randers Lax kan almindelig hver Onsdag og Løverdag Aften faaes hos undertegnede, ligesom jeg ogsaa til enhver anden Tid efter Bestillinger besørger samme naar mulig Leilighed gives. Aarhuus den 24 Januar 1822. Fulling. Et Gaardsaal et underhaanden at faae tilkiøbs, samt noget Høe i Lispundviis hos Bager Lærche, paa Vestergade.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-01-25
Udgives 3de Gange ugentlig af A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-01-26
Aar 1822. No. 15. Løverdagen. den 26de Januari. Den til Forsendelse. med Brevposterne. Kongelig allernaadigst 10 privilegerede. Aarhuus Oliigiedinde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-01-26
Blandinger. Fra Bonn oplyses nu nærmere Sammenhængen, med den bortførte Dame; det var Hertuginden af Anhalt-Bernburg, Churfyrsten af Hessens ældste Søster, 54 Aar gammel, som, siden hun blev skilt fra sin Mand, har deels gjort Reiser i Schwei- og Jtalien, deels opholdt sig paa Slottet Waberne deels i Hanau, men havde efter Tilbagekomsten fra hine Reiser valgt Bonn til Bopæl, hvor hun ved fortrinlige Aands- og Hiertesgaver indlagde sig Alles især Universitetets Medlemmers Agt og Kierlighed. Man har i Fortiden villet paadigte hende Forstands forvirring, men Professor Brera i Pavia har i en udstædt Attest aldeles benægtet saadant, med den impertinente Tilsats: "han ønskede alle fyrstelige Personer vare begavede med en saa lys Aand og sund Forstand som Hertuginden." Det Samme har ogsaa hendes Læge, Dr. Ennemoser vedstaaet. Fyrstinder havde nylig villet besøge sin med Prinds Frederik af Preussen gifte Datter i Düsseldorf, men havde i Cöllitruffen paa hindringer, og var vendt tilbage. Kort for Juul kom den i Hanau kommanderende hessiske General Dalberg til Bonn, og skulde formaae Fyrstinden til, atter at tage sin Residents paa Slottet i Hanau, hvortil hun ikke havde Lyst, og Natten mellem 23de og 24de December skedte hiin voldsomme Bortførelse, i en paa alle Sider lukket Vogn, og under saadanne Omstændigheder, at man maae for udsætte, at alle hendes Omværende vare enige imod hende. Den preussiske Regiering lader nu Sagen nøiagtig undersøge, og har lovet til sin Tid at kundgiøre Resultaterne til denne gaadefulde Begivenheds nærmere Oplysning!
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-01-26
Den preussiske Statskantsler, Fyrst Hardenberg, er bleven rørt af et Slag.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-01-26
J Vienne kom et velklædt Menneske til Sognepræsten og bad ham fra sin Herre, hemmelig om Natten at lade dennes Kok begrave, som havde hængt sig, og betalte derhos Begravelsesomkostningerne. Da Liig folkene nu kom for at afhente Liget, vilde man vise dem bort, da Kokken nylig var frisk og sund gaaet ind i sit Kammer, og man altsaa troede, de løb med Liimstangen; men hine vilde have Syn for Sagen, og da fandtes det, at Kokken, som selv havde bestilt sin Jordefærd, ogsaa gandske rigtig havde hængt sig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-01-26
Da en fornem Engellænder, som havde sat fine tre Døttre i en Pensionsanstalt i Paris, medens han selv reiste hiem til sit Fædreland, ved sin Tilbagekomst nylig fandt, at de alle vare forførte til at antage den katholske Religion og den Ene endog til at gaae i Kloster, hvilken sidste han ikke engang maatte faae i Tale, vilde han have bortført hende, medens hun gjorde en Spadseretour paa Boulevarder. ne; men Vagten kom til paa de andre Nonners Skrig, og Politiekommissaiten vilde heller ikke udlevere hende, da hun er myndig, hvorover Faderen nu har indgivet en Forestilling til de Deputeredes Kammer. Napoleons Sølvservice, som Hudson Lowe har afsendt fra St. Helena, er kommet til London, hvor det nu skal smeltes. Det veier 4-5000 Unzer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-01-26
Mosaiten Hirsch Arenstein, Slagter i den polske Stad Mozczonow, er bleven arresteret for at have anvendt Omskiærelsen paa en fem Aars Christen dreng.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-01-26
Man har sagt, den tyrkiske Sultan havde ingen gyldig Grund til, at lade den 104 aarige Fyrst Callimachi myrde; men man feiler. Han var en svær Forbryder, der burde have mistet 15 Hoveder, om han havde havt dem; thi han besad en Formue af 15 Millioner Piastre. Sømandssang. Den 28de Januar 1822. mel. Skaal for hver Glut, hvis bulde Smil Den brave Sømand ofte maa Paa Havet Modgang døie, Ham Stormen knækker Mast og Raa Men Jntet ham kan bøie; Ei frygter han for Dybets Baand, Han tænder Aandens Kerte, Med Flaget i sin høire Haand, Og Kongen i sit Hjerte. Og hyler Døden rundtomkring, Det Pokker ei ham bryder, Han giør et dristigt Kattespring. Saa Skummet om ham syder; Han sprænger Dybets lumske Baand, Høit blusser Aandens Kerte, Sit Flag han har i høire Haand, Og Kongen i sit Hjerte, og naar han kommer hjem - ja tys Da favner ham hans Pige, Hun giver ham et saligt Kys, Et Kys foruden Lige! Hos hende flammer høit hans Aand, Han leer af hver en Smerte; Sit Flag han holdt i høire Haand, Og Kongen i sit Hjerte! Thi synger jeg med Sømands Røst Mit Flags og Kongens Hæder, Med dem og Pigen ved mit BrystJeg savner ingen Glæder; Dankongen leve høit i Skyl Og Flaget og min Pige! Og hver en Møi denne By, I hele Kongens Rige, Sylvester Hertz.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-01-26
Bekiendtgiørelser. J Anledning af Hs. Majestæt Kongens høie Fødselsdag, bliver, foruden anden Høitidelighed, tillige Spiisning og Bal i Selskabet Polyhymnia, Mandag Aften den 28de Januar førstkommende. Fremmede, som efter Selskabets Love kunne, og ønske heri at deeltage for samme Betaling som Selskabets faste Medlemmer, ville behageligen forinden afhmte Entrebilletter hos en af Undertegnede. Høitideligheden, begynder fornævnte Dags Aften Kl. 7. Aarhuus den 18 Januar 1822. Brendstrup. Hammershøy At der til Mandagen den 4de Februar første Kl. 10 Formiddag, er berammet en Skiftesamling i Hr. H.L. Reininghaus's Opbudsboe at holdes paa Raadhuset her i Byen, bliver herved bekiendtgiøre. Aarhuus den 19de Januar 1832. Paa Skiftecommissionens Vegne i benævnte Boe. Seidelin.