JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-12-01
Jndenlandske Efterretninger. det Foredrag, Professor Forchhammer holdt i Skandinavisk Selskab, viste han, at ogsaa Naturen havde sine Bantastene og sine Runer: det var de nogne Urbjerge, med deres Ridser, der see ud som Runer og rage frem af Jorden. Det var deraf mankunde læse om dens Ælde og Omvæltninger. Der var hengaaet rum Tid, inden der kom levende Skabninger paa Jorden, og de første deraf vare en Slags Muslinger, hvorom man ikke kunde afgjøre, om de hørte til Plante= eller Dyreriget, og derefter havde Krebsene hersket i en lang Periode. Derefter vare Fiskene de vigtigste levende Dyr paa Jorden, og siden var der fremkommen en Art Amphibler, der først levede blot i Vandet, men til Slutningen stege oppaa Landet og levede der, og disse vare frygtelige Rovdyr, som Jcktynsaurus o. fl. og derefter var Jorden bleven beboet af Landdyr. - Den skandinaviske Halv var mærkelig derved, at den ikke havde undergaaet saa mange Formationer som den øvrige Landjord. Den var i en senere Periode skudt op af Havets Skjød, dreven frem af den underjordiske Jld, hvis Damp havde trængt sig frem og derved sprængt Klippegrunden under Havet. Derfor var der langs med Norges Vestkyst Vulkaner under Havet. Paa Toppen af Dovrefjeld saaes der ogsaa tydelige Spor af Bølgeslag. Langt tilbage i Tiden var den botniske Bugt en Bugt, der skar sig ind fra Jishavet, og stod tillige i Forbindelse med Nordsøen, hvortil den havde sit udløb gjennem Sverrig, hvoraf Søerne endnu vare Spor. Da Landet hævede sig bestandig meere, blev dette Udløb saaledes stoppet, og ligeledes tabtes Forbindelsen med Jishavet, da Finland her hævede sig. Mange Floder have deres Udløb i den bottniske Bugt og Vandet maatte derfor bane sig en Udgang, og det brød igjennem til Østersøen der, hvor det endnu har sin Udgang, næmlig ved Aalandsøerne. Da den indsluttede Vandmasse nu brød voldsomt frem, stødte den mod de tydske Kyster ved Østersøen, hvorden gjorde voldsomme Jndgreb i den sandige og løse Jordbund, hvilket Kystens Dannelse ogsaa frembyder Spor af. Bølgen maatte derpaa dreie sin Retning og slog nu mod Kysterne af den danske Halve, hvis Kyster ogsaa frembyde en Mængde dybt indskaarne Fjorde, alle i samme Retning, der udvise, at en saadan voldsom Jndstrømmen af Havet har dannet dem.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-12-01
Den nordligste af disse Fjorde er Aarhuus Fjorden, der ved sin noget forandrede Retning viser, at Bølgen bestandig har dreiet sig i den naturlige Orden. Vandmassen maatte bane sig en Vei ud af Østersøen, og denne skaffede den sig ved at gjennembore de med Sverrig sammenhængende danske Sletter, idet den dannede Øresund og Belterne. Denne Omvæltning maa være skeet i en senere Periode, og man har vel ikke historiske Efterretninger; men Mythen fortæller, hvorledes Kong Gylfe gav til Gifeon saameget Land, som hun kunde indpløie i et Spand, og at Gifeon da reiste til Finland og der avlede fire Sønner med en Jette, hvilke hun da spændte i Jetteham og udpløiede med dem Sjælland fra Sverrig. Det er muligt, at Mythen vil sige, at de Kræfter (Vandmassen, der reve Sjælland ud fra Sverrig, kom fra Finland, hvor Vandet jo ogsaa kom fra (Duvk.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-12-01
Fædrelandet meddeler en ret interessant Artikel om Forholdene mellem Dansk og Nabosprogene", Forf. undersøger først, hvorvidt den Paastand er rigtig, som man saa tidt har seet fremført ikke alene af slesvig-holsteenske Enthusiaster, men ogsaa af tydske Lærde, at Dansk og Svensk høre til den germaniske (tydske) Sprogstamme, og navnlig Dansk egenlig ikke er andet end et Slags Plattydsk, der ligesom Hollandsk, har uddannet sig til et eget Skrivtsprog. Han paaviser den Grundforskjel, der er Konstruktionen mellem det tydske og danske Sprog (og vi ville tilføie i Artiklens Anvendelse, der tilfulde vidner om en forskjellig Oprindelse, men han mener dog, at Hovedkjendemærket for, at to Jdiomer (Mundarter) ere afledte fra et fælles Stammesprog, bør være, at to Jndivider i Samtale bør kunne betjene sig hver af sit Jdomsom Meddelelsesmiddel, og dog gjensidigen forstaae hinanden. Da nu dette ikke er Tilfældet med Tydsk og Dansk, men derimod med Svensk og Dansk, fremgaaer deraf, at de to første vel kunne være beslægtede Sprog, men ikke afledte af hinanden, hvorimod Svensk og Dansk maae betragtes som to Dialekter af eet Stammesprog. Forfatteren er iøvrigt af den Mening, hvilken vi ganske give Medhold, at der ingen Udsigt er til, som nogle Enthusiaster haabe, at Dansk og Svensk nogensinde skulle sammensmelte til eet Skrivtsprog. Dertil ere begge Dialetter altfor skarpt og selvstændigt uddannede. (Duvk.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-12-01
Fra Slesvig skrives under 24. Novbr. Regjeringen har i disse Dage underrettet samtlige Amtmænd og andre Overembedsmænd om, at Hr. Landinspektør Tiedemann er suspenderet fra sit Embede. Til samme Tid er Hr. Tiedemann sat under Fiskalens Tiltale, og Oversagfører Justitsraad Hanke udnævnt til at føre Processen imod ham og er alt forsynet med de fornødne Akter. (Duvk.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-12-01
Eckernförder Wochenblatt" beretter videre om Forsamlingen i Eckerførde den 17. Novbr., at der strax efterat Hr. Tiedemann havde sluttet sit Foredrag over Landbanken, var blevet fremlagt to Lister til Subskription for dette Jnstitut, og at man havde erholdt over 100 Underskrifter. Ligeledes var der strax sammentraadt en Komitee for Byen Eckernførde, som efter Udfærdigelse af et Skatteregister vilde opfordre alle Huuseiere til at tegne sig som Jnteressenter. Nogle tilstedeværende adelige Godsbesiddere erklærede sig rede til at foretage lignende Skridt med Hensyn til Godserne, ligesom Medlemmerne af Festkomiteen vilde blive i Virksomhed med Hensyn til det 15de Valgdistrikts mindre Landeiendomsbesiddere.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-12-01
Fra Tønder skrives under 20 Novbr.: Hr. Kjøbmand Johannes Chr. Todsen, hersteds har i sin Jver for Oprettelsen af den nye Stat Schleswigholstein, spændt Buen for høit. Hans Opførsel i den senere Tid har virkelig ogsaa været saa extravagant og generende, at rolige og fornuftige Borgerfolk heri Byen næppe have kunne udholde at være i Laug med ham. Som Følge heraf har man, skjøndt ugierne, maattet lade ham udtræde af den herværende "Liedertafel, (Sangforening), der under dens korte Bestaaen ved Flid og Udholdenhed allerede har bragt Sangen til ret tilfredsstillende Resultater. Selv adskillige af Hr. Todsens egne Venner synes at vende ham Ryggen, navnlig siden han sidstleden udbragte en de Danske betræffende Skaal og hvori der forekom Udtryk som: "Gesindel, "Lumpenpack osv. Dette blev for flere Dannede i Selskabet dog for drøit, og Misstemningen har siden vedvaret. (Dv.)Hr. Toldcontrolleur Thaning i Aalborg (Forfatter, af flere nette Digte og andre joviale Poester) feirede i Mandags sit Sølvbryllup, paa hvilken det borgerlige Jægercorpses Musik bragte Sølvbrudeparret en smuk Morgenmusik, og de derværende Toldbetjente overrakte deres yndede og humanne Foresatte en Sølv-Sukkerskaal til Erindring. (Aalb. A.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-12-01
Fra Aalborg skrives. Den 15. Novbr. feirede Sognepræsten for Børglum, Veiby og Furreby Menigheder, Hr. Albrechtsen, sit 50 Aars Embedsjubilæum. Hs. H. Provst Lund, nogle af Omegnens Præster og flere af Menighedens Beboere vare i denne festlige Anledning tilstede. Hs. H. skildrede i en hjertelig Tale Dagens Betydning, og ved Stedets Sognefoged overraktes Jubeloldingen, i Menighedens Navn, en smagfuld Sølvpocal med Jnscription: "Til Jubellæreren Johan Christian Albrechtsen, Sognepræst for Børglum, Veiby og FurrebyMenigheder i næsten 48 Aar. Fra erkjendtlige Beboere i Pastoratet." (Aalb. A.)¬
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-12-01
J Ringkjøbing Avis læses Følgende: "Paa Bov berg er i dette Efteraar bleven opført en anseelig og smagfuld Granitstøtte, hvori tvende Marmorplader, med passende Jnskriptioner ere anbragte. Dette Værk skyldes fornemmelig Amtets forhenværende Øvrighed, Kammerherre Neergaard, som ikke blot gav den første Impuls til at den sammesteds anbragte Støtte af Træ ombyttedes med dette varige Monument, men ogsaa ydede et meget betydeligt Bidrag, til de velvillige Sammenskud, der i dette Øiemed tilveiebragtes udelukkende i Lemvig og i Skodborg og Vandfuld Herreder. Støtten er et værdigt Minde om høisalig Kong Frederik den Sjettes for Egnen saa velgjørende Besøg paa Bovberg i Aarene 1826 og 1830, og den er derfor bleven opreist der, hvor den tænksomme Jagttager henrykkes ved at beskue den underfulde Omgivelse, og hvor enhver taknemmelig Undersaat med Glæde vil mindes en elsket Fyrste, hvis Erindring lever for Efterverdenen, naar det Sted, hvor et skjønt Monument nu findes, forlængst vil være nedsjunket i Havet."
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-12-01
Ribe. Om den tidligere her i Bladet omtalte ulykkelige Stranding ved Blaavand kunne vi nu meddeele følgende udførligere Underretning fra en fuldkommen paalidelig Kilde. Læserne ville see, at hverken denne Beretning eller nedenstaaende Opfordring til at komme de Forulykkedes Efterladte til Hjælp, indeholder det Ringeste, som kan kaste mindste Skygge paa Kystboerne for deres Færd ved denne Stranding, hvorfor det her cirkulerende Rygte maa ansees for aldeles falskt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-12-01
Natten mellem sidste Torsdag og Fredag ramtes Byerne Oxbye, Blaavand og Vandflod i Orbye Sogn af en stor og meer end almindelig Ulykke, idet ikke mindre end 23 Mænd og unge Mennesker af bemeldte Byer tilsatte Livet paa Havet i det Uveir, som rasede samme Nat. J den Hensigt at komme et Skib til Hjælp, som om Eftermiddagen faaes uden Master et Par Miils Vei fra Kysten, var saa godt som alt Mandskabet af ovennævnte 3 Byer i Magsveir stukket i Søen; men snart reiste sig en Storm, som nødte dem til at vende tilbage fra Skibet, og medens nogle af Baaden lykkelig kom igjennem Brændingerne, forliste 3 totalt med 20 Mennesker, 1 Mand kastedes af en Søe ud af en anden Baad, og 2, som tilligemed nogle flere var bleven tilbage i Skibet, omkom i samme. Af disse 23 Døde vare 18 Familiefædre, og foruden flere ældre, bleve 39 uforsørgede Børn saaledes paa een Gang faderløse. Jammeren og Sorgen er stor, og flere af de Enker, som sidde med de fleste uforsørgede Børn, befinde sig i yderst trange Kaar. For at bevæge medlidende Medborgere, til at række de Nødlidende en hjælpsom Haand have Undertegnede bragt dette til offentlig Kundskab og paataget sig at modtage, hvad der goddædig maatte ydes, for i Forening med een eller to Mænd af de Skadelidtes Midte efter bedste Skjønnende at uddeele det, hvorfor i sin Tid offentligt Regnskab skal blive aflagt. J Ribe vil Hr. Adjunct Adler modtage, hvad Nogen vil bidrage til at afhjælpe Nøden, og tilstille Undertegnede Samme. Dhrr. Avisredacteurer anmodes om, at optage disse Linier i deres Blade, og at tilsende Medundertegnede, Qvistgaard, hvad de maatte modtage af goddædige Gaver. Det tilføies, at Mandskabet af det forulykkede Skib, som havde hjemme i Newfoundland og var bestemt til Hamborg, om Morgenen efter Ulykken blev bjerget, paa Capitainen nær, som var død om Natten ombord paa Skibet. Varde, Blaavand og Hoe, d. 27. Novbr. 1843. Chr. Grooss. T. Qvistgaard, Overauditeur, Byfoged i Varde Kammerraad, Sandflugts- og Herredsfoged i Øster- og commissair og Strand toldcontrolleur.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-12-01
Vester-Herreder. G. Jensen, Sognepræst for Hoe og Oxbye. Johanne Christiane Müller. Stille, mildt og venligt hendes Liv henflød, stille, mild og venlig gik hun til sin Død; stille slukked Genien sin Fakkel ud, mildt og stille fulgte hun ham til sin Gud. Fromt hun stedse lyttede til Sandheds Røst, naar sig hæved fra den fromme Faders Bryst Christi milde, stærke, rige Trøstens Ord om den sande Fred, som kun i Himlen boer. Derfor hun i Døden saae en trofast Ven, derfor hun saa mildt og roligt slumred hen. ak, men da det ømme Hjerte brast for steds, see, da brast en Streng i stille huuslig Kreds. Seer Du Herrens Tjener med det hvide Haar, seer Du, hvor den Stærke dybt nedbøiet staaer, ved hans Side Moderen med blegen Kind og de fromme Døttre, sønderkuuust i Sind! Fader, Moder, Sødskende, og græd kun frit - flød ei Taarens Kilde, bristed Hjertet tit Over hendes Støv lad Taaren bryde frem; hendes Aand J følge til dens rette Hjem. -- Sov da sødt, Forklarede, i Dødens Ro sku til Dine Kjære ned fra Himlens BoVed den Elsktes tavse Grav Cypressen staaer, ved de Frommes Side Troens Engel gaaer. – Ledigt Kirkesanger- og Skolelærerembede.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-12-01
Til 1ste Januar 1844 vil Kirkesanger- og Skolelærerembedet i Sneiberg Sogn i Hammerum Herred blive vacant. Embedets Jndtægter ere: 6 Tdr. Rug og 4 Tdr. Byg in natura, 6 Tdr. Byg efter Capitelstaxt, Offer og Accidentser, omtr. 30 Rbd.; 400 Snese Hedetørv og 96 Snese Mosetørv; 128 Lpd. Ho og 192 Lpd. Halm, fri Bolig og Skolelod, til Græsning for 2 Køer og 4 Faar. Læreren underviser omVinteren to og om Sommeren fire Dage ugentlig i Sognets 2de Biskoler og paa disse Dage nyder han Kosten hos de nærmeste Beboere, eller 9 Rbs. daglig i Kostpenge. Pension til en entlediget Formand udredes af Embedet med en Ottendedeel af Jndtægten.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-12-01
Ansøgninger om dette Embede kunne indleveres til Biskoppen indtil dette Aars Udgang, og maae helst sendes med vedkommende Provsts Paategning.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-12-01
Bekjendtgjørelser. Hvedemeel, udmærket fiint og ordinairt Dito, til billig Priis, Nicolay Hansen i Ribe. faaes hos Maskingarn.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-12-01
Fra Spinderiet i Kjøbenhavn er jeg igjen forsynet med alle Sorter Hør= og Blaargarn, som sælges imod contant Betaling til Fabrikens Priser. Chr. Giørt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-12-01
Ved Proclama af 13de dennes, som er læst ved Underretten og snarest vil blive læst ved vedkommende Overret, ere Alle og Enhver, som maatte have noget at fordre i Boerne efter: Trykt i Ribe hos Chr. sal. Hyphoff. 1) Dagleier Jsach Jsachsen Døllereth, heraf og 2) Enkemadm. Ottoine Hartmann født) Staden, Onsberg, indkaldte til med 12 Ugers Varsel for undertegnede Skifteret at anmelde og beviisliggjøre deres Krav, hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Fredericia Skifteret, den 17de November 1843. Rahbek.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-12-01
Jfølge tagen Bestemmelse ved Skiftesamlingen i Fallitboet efter afdøde Fuldmægtig Jacob Marzetta og efterlevende Hustrue, bliver den Boet tilhørende, paa Tønning Mark i Thyrsting Herred beliggende Gaard, Sorgenfrie kaldet, opbuden til Bortsalg ved 3 Auctioner, i Henhold til Pl. 22. April 1817, – der afholdes efterfølgende Dage, de 2 første Auctioner her paa Contoiret, og den 3die paa Gaarden selv; Torsdagen den 4de Januar 1844.) hver Dags den 18de Januar - ) Formiddag den 1ste Februar 1844. ) Kl. 10. Det bemærkes at Gaarden, der for Tiden er ansat for Ager og Engs Hartkorn 1 Td. trefjerded. Alb., ikkun efter den nye Matrikul erholder 1 Skp. 1 Fkr. enh. Alb., hvoraf følger at der af samme kuns bliver at svare ubetydelige Skatter og Afgivter. Aarsagen til denne Nedsættelse i Hartkorn er, at Jorderne endnu ikke vare opdyrkede da Tarationen til den nye Matrikul fandt Sted. Arealet er circa 50 Tdr. Land gode Jorder, der for størstedelen ere cultiverede med Mærgel, hvoraf der haves det fornødne. Bygningerne til Gaarden, der ligger i en behagelig Egn, omtrent 2 enhalv Miil fra Kjøbstaden Horsens og 3 Miil fra Skanderborg, er for omtrent 6 Aar siden opførte af Nyt, (Stuehuset er Grundmuur og teglhængt) og afgiver en fortrinlig Bopæl for en Familie udenfor Bondestanden. Saasnart Gaarden ved sidste Auction er bortsolgt, bliver afholdt Auction over sammes Besætning, Jnd- og Udboe, bestaaende af 2 Heste, 5 Køer, nagle Faar, Vogne, Plove, Harver, Sengesteder og Sengeklæder, et Schatol, Borde, Stole, Speile, Commoder, endeel Kjøkkentøi af alle Slags. en Sopha, endeel Dækketøi og endeel forarbeidet Sølv, med meget mere; hvilket herved bekjendtgjøres. Thyrsting=Vrads Herreders Contoir, den 21 Novbr. 1843. Wittusen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-12-01
Efter Begjering af Skifteretten i Stervboet efter afdøde Jens Madsen Møller af Jedsted Spangholm, bliver den Boet tilhørende Gaard i Vilslef Bye og Sogn, med Tilliggende af Hartkorn 2 Tdr. 2 Skpr. 3 Fdkr. 1 enh. Alb. og Anpart i Vilslef Sogns Konge- og Kirke-, Korn- og Qvægtiende, stillet til Bortsalg ved 3de Auctioner, som afholdes: Fredagene den 22de December næstkommende og 12te Januar 1844 samt Onsdagen den 31te Januar 1844, hver Dags Formiddag Kl. 11. De to første Auctioner afholdes paa Tingstedet i Nørveirup, og tredie Auction paa selve Gaarden i Vilslef. - Lysthavende indbydes. Denne Bekjendtgjørelse skeer tillige til Efterretning for Creditorerne i Henhold til Pl. 22de April 1817. Gjording Malt Herreders Contoir, Endrupholm den 23de Novbr. 1843. Münster.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-12-01
Jfølge Skifterettens Foranstaltning bliver den Kjøbmand Jacob Westergaard Fallitboe tilhørende Gaard. Matr. No. 3 paa Bredgaden her i Byen stillet til 3de offentlige Auctioner, som afholdes: Løverdagen den 30te December 1843, Løverdagen den 13de Januarii 1844; Mandagen den 29de f. M.; hver Gang om Formiddagen Klokken 10, de tvende første Auctioner paa Raadstuen her i Byen og den sidste, hvorved tillige bortsælges Boets Løsøre og Varebeholdning, i selve Gaarden. Dette bekjendtgjøres saaledes i Henhold til Plac. 22. April 1817 til alle Vedkommendes Efterretning. Ringkjøbing Byfogedcontoir, den 24de Novbr. 1843. John Finsen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-12-04
Nibe Stifts-Avis og Avertissements-Tidende. Udgivet af Chr. sal. Hyphoff, redigeret af E. Hyphoff. No. 143. Mandagen den 4. December.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-12-04
Indenlandske Efterretninger. Den Forening, som i Anledning af Qvækerinden Mr. Frys Nærværelse i Kbhvn, for et Aar siden, traadte sammen for at virke til Forbryderes Forbedring, har nu constitueret sig som et Fængselselskab, og vil gjøre det til et af sine Hovedformaal, at sørge for Fangers Anbringelse efter Løsladelserne. Det er et saa smukt Øiemed, at man maa ønske det al mulig Fremgang, men vaersom maa Selskabet være, hvis det ikke i de allerfleste Tilfælde vil see sig skuffet af hyklerske Omvendelser. Endnu en anden Hindring, har Selskabet at overvinde og det er den Fordom, der næres imod de Ulykkelige, der have været i en Straffeanstalt. De betragtes som Fredløse, som Udskud af Menneskeslægten, Jngen vil arbeide med dem, Jngen vil have dem i sin Tjeneste. Kunde det lykkes Selskabet at overvinde denne Fordom, vil det have udrettet en stor Gierning; thi det er indlysende, at den, som er forladt og skyet af Alle, ingen anden Udvei har, end at gribe til nye Forbrydelser for at leve. (Loll. Falst. A.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-12-04
Det skandinaviske Selskab i Upsalg er da nu traadt i Virksomhed, dog, som man erfarer, ikke uden Vanskeligheder fra Consistoriets Side, eftersom Fleertallet vare Studenter, over hvem Consistoriet har en Deel at sige. Men de svenske Mænd lode imidlertid Consistoriet vide, at de ikke vilde indkomme med den foreslaaede Ansøgning om at turde danne noget Selskab thi det havde hverken Magt til at stadfæste eller opløse et saadant. De vare desuden frie svenske Borgere, hvis Forening ikke kunde opløses, saalænge den ei havde gjort sig skyldig i nogen Brøde. Vilde Consistoriet opløse deres Selskab, saa maatte det møde med Lovene i Hænderne. (Duvk.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-12-04
Studenterforeningens og den academiske Læseforenings Sammensmeltning til eet Selskab, der i længere Tid har været paatænkt, er nu, ifølge Generalforsamlinger i begge Foreninger, bleven besluttet at skulle indtræde med næste Aar. (B. T.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-12-04
I Tirsdags Aftes udbrød Jldløs hos Præsten Høegh i Gjentofte. Hele Præstegaarden er nedbrændt. (B. T.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-12-04
En ung Mand af en agtet Familie i Kbhvn, har taget sig af Dage med et Pistolskud. Han havde affyret en dobbeltløbet Pistol i Munden, men da begge Kugler gik ud af Kinderne, døde han først nogle Timer efter. (Ah. A.)Hr. Muth Rasmussen har i St. Knuds Kirke Odense givet en Koncert, der var besøgt af henved 300 Personer; det Hele blev langt smukkere udført, end man havde ventet det efter den korte Tid, derhavde været til Jndsinderingen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-12-04
Ved den d. 22. Novbr. afholdte Licitation over Leverancen af c. 20,000 Pd. Rugbrød til Svendborg, Byes Fattigvæsen og Arbeidsanstalt for Aaret fra 1. Decbr. 1843 til 1. Decbr. 1844, approberedes Budet. at levere samme 1/2 Rbs. pr. Pund under den for hvert Qvartal anordnede Taxt. (Svendb. A.)¬
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-12-04
J en Skrivelse fra Lift paa Sylt af 14. Novbr. hedder det: "J mere end 5 Uger har en Hvalfisk taget Ophold her i vor Nærhed. Den krydser næsten bestandig i Lister=Dyb, men forlader dette dog undertiden og nærmer sig enten til denne eller til den romøer Kyst. Desværre fattes det her paa Harpunerer, som kunde gjøre Ende paa denne Gjæsts Krydstoge, og for nogle Aar forsyne os med Tran. Nogle Gange er man kommen Dyret saa nær, at man har kunnet ramme det med affyrede Geværkugler; hvilket dog ingen videre Følge har havt, end at det dukkede under i nogle Minuter og derpaa med lige Kraft og Hurtighed fortsatte sin Cours. Det stormfulde og taagede Veir gjorde i forrige Uge nogle romøer Grønlandsfareres Anstrængelser for at bemægtige sig Hvalfisken frugtesløse. Næsten daglig have vi her det ualmindelige Syn at see hvorledes dette Uhyre igjennem sine Næseboer sprøiter Vandstraalerne fra sig til en betydelig Høide. Herved forraader det sig, selv fordet ubevæbnede Øie, allerede i en Qvart Miils Afstand." (Rd. A.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-12-04
Torsdagen d. 16. Novbr., om Aftenen, kjørte en Bondemand, ved Navn Anders Christian Jensen, Bang fra Øeland Mark, fra Thisted til sit Hjem. Da han omtrent Kl. 7 havde naaet NordentoftsBakke kom en Mand gaaende hen til ham, og rev ham, efter at have talt nogle Ord med ham, ned af Vognen, og da han vilde reise sig op stødte han ham for Brystet, kastede sig derpaa oven paa ham og spurgte, om han vilde levere hvad han havde hos sig? men Bonden, der er meget stærk, greb Røveren saa alvorlig fat i Næse og Mund, at han skreg høit og maatte slippe ham; men da han saae en anden Mand komme frem af Grøften, løb han alt hvad han kunde efter sine Heste, som han naaede i Skjoldborg. Fra Politiets Side er gjort Alt for at opdage Voldsmanden; men uagtet Tvende paa Mistanke have været arresterede, har det endnu ikke ledet til noget Resultat. (Thist. A.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-12-04
Fra Aalborg skrives, Øen Hirtsholmen, der rigtignok er et lille Appendix til den danske Stats Udstrækning, er blevet beskyldt for at have ikke mindre ifinde, end at rive sig løs fra Danmark. Et Spadsmagerrygte fortæller saaledes, at en meget vidtomfattende Speculant skulde have kjøbt denne Ø af dens hidtilværende Enebesidder og have ifinde at sælge den til en fremmed Magt, men dog iforveien havt den Opmærksomhed at tilbyde vor egen Regjering Øen først, naturligviis imod en klækkelig Avance, men herpaa have mødt Afslag. Man kan omtrent tænke sig af hvad Slags den hele lystige Avanturier-Historie er; imidlertid har den en saa komisk Side og er under mange Jndklædninger passeret i Publicum, at det altid kan more at høre den fortalt. Om samme Hirtsholm, der som bekjendt, nylig er kommen til at udgjøre en særskilt Menighed, indeholder "Danne." en Beskrivelse, hvoraf vi hensætte Følgende: "Saavel Hirtsholmen, som alle de øvrige hosliggende Holme, der alle, paa den første nær, ere ubeboede, bestaae af en Mængde Rullestene, der ere sammendyngede til koldsale Steenblokke og ikkun ere bedækkede med en saa tynd Jordskorpe, at de ere udyrkelige. Hirtsholm har en god Havn, og ved Kjølven (Kjøl pind?), den sydligste Holm, er for større Skibe en Rhed, hvoraf Tordenskjold ofte betjente sig som Station i Kattegattet." (Aalb. A.)¬