Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-02-20
Agerdyrkning, Fiskerierne iberegnede). L. 218,917,624. L. 194, 946, 203. Manufacturer. (Miner og Mineralier iberegnede). 123230000. 76,837,600. Handel, inden og udenlandsk 88,373,748. 26,542,122. L. 430,521,372. L. 297,325,925. Mærkeligst er Engellands Overlegenhed over Frankrig i Henseende til Værdien af dets Agerdyrknings Frembringelser, hvis Overskud udgjør 24 Mill. Rer. tilstaaer vel, at dette maa tilskrives Papirpengenes Tilstand i det brittiske Rige, men mener dog at dette er ikke den eneste eller vigtigste Aarsag til hiint Fortrin. Engelland indbefatter et Areal af omtrent 64 1/2 Mill. engelske Acres; Frankrig 130 Mill., altsaa dobbelt saa meget, den udyrkede Deel udgjør i Frankrig 2 Deel af det Hele. Den udyrkede Deel af Engelland er meget større, regnes Jrland med, maaskee 1/8 Deel, og det dyrkede Land i Engelland, forholder sig mod det i Frankrig som 3 til 7. Men uagtet det franske Climat er blidere, og Høsten af større Værdie, saa forholder Værdien af Frankrigs Frembringelse, sammenlignet med den engelske, sig som 19 til 21. Dette maa tildeels tilskrives Jndustriens Forbedring og de fødesparende Maskiner. Heller ikke er Agerdyrknings videnskaben dreven saavidt i Frankrig, som i Engelland. Den eneste Green af Jorddyrkningen, hvori Frankrig overgaaer det øvrige Europa, er Viinavien. - Landeveiene i Frankrig erklærer Rec. for høist usle. J Engelland udgjør Tverveiene (Cross ways) 100,000 Mile; i Frankrig derimod kun 30,270. Forholdet af Mile, som kunne reises i Engelland, og dem, som kunne reises i Frankrig, er som 40 til 1. En Engelskmand kan reise 60 Mile i sit eget Land, naar en Franskmand kun kan reise 1. En sørgelig følge af denne Mangel paa let Samfærsel mellem de forskjellige Dele af Frankrige, er en uhyre Forskiel i Priserne paa Levnetsmidler i de forskjellige Provindser. Det er ikke usædvanligt, at Hveden er 50 til 100 pC. dyrere i det ene Departement end i det andet. De Manufacturer, der beroe paa Mekaniken, og hvori Frankrig skal have gjort meest Fremskridt, ere spunden Uld, Kattun, Hamp og Hør, Silke- og Strømpevæverier; Uhre, optiske, mathematiske og astronomiske Jnstrumenter. Talrigere ere de, der beroe paa Chemien, som Krudt, Blege, Viin og spirituøse Drikke, Viin æddike, Læder, Gallertes Forvandling til en Substance, der ligner Skildpadde, Beensupper, Bevaringen af Substancer af Dyre= og Planteriget i tillukte Kar; Svovl, Salpeter, Saltsyre &c.,men fremfor Alt Jern og Staal, Porcellain og simpelt Leergods, Flintglas, Lithographie &c. Men i Henseende til Nytten have de engelske Manufacturer Fortrinet for de franske, som fordet meste kun søge at tilfredsstille Luxus. Det nægtes hverken at de Franske have i de sidste 20 Aar gjort store Fremskridt, eller at en Franskmand ikke ligesaa godt som en Engelskmand kan lære at fabrikere et ligesaa fortræffeligt Stykke Klæde eller Metalarbeide, men man paastaaer kun, at den franske Nation hverken fordrer at disse Artikler skulle forfærdiges i samme Mængde eller af samme Godhed. J Alt hvad der hører til de nyttige og videnskabelige Grene af Jndustrien har Engelland Overlegenhed. Hvad de af Chaptal opregnede franske Opfindelser angaaer, da er Luft ballonen den, der meest caracteriserer en fransk Opfindelse: brammende, dristig, udholdende, foren flygtig Jndbildningskraft, et Haab om Gavnlighed, hvis Daarlighed Philosophien let kunde bevise, og som, uagtet den tjente som et Vagttaarn og en Signalpost i Slaget ved Fleurus, og Maubeuges Rømning, nu er overgivet til Vauxhalls og Ranelaghs, Tivolis og Dagens Folie, Bequjours. Den eneste fornuftige Jdee, der er kommet ud af det Hele, er, at drage Fordeel af de forskjellige Luftstrømme i de øvre og lavere Regioner, men ikke at kunne modstaae dem. Telegraphen nægter Rec. at være en fransk Opfindelse, da den er meget gammel. Dr. Hook har allerede 1684 foreslaaet at telegraphere med Master og Skjærme. Edgeworth's Telegraph var allerede færdig 1762, 26 Aar førend Chappees. Konsten at trykke med Steretyper er ligesaalidt en fransk Opfindelse. Chineserne have betjent sig af Blok-Trykning for 1500 Aar siden. Over for 100 Aar siden trykte Hollænderne med ubevægelige Typer, der ganske lignede de Didorske, naar man fraregner de nyere Forbedringer i den almindelige Typographie. Originalformerne til en Bibel i 4to, hvoraf mange 1000 Exemplarer bleve trykte, findes endnu i Amsterdam. Et græsk, et engelsk Testament og en syrisk Ordbog blev i samme Tidsrum trykt med Steretyper. J Engelland foreslog William Gad, i Aaret 1725, at gjenindføre Blok=Trykning, og en Sallust blev saaledes fuldført 1738. Rec. klager over, at de Franske gaae alt for vidt i at ville tilegne sig andre Nationers Opfindelser. Jkke en Maaned efterat man havde erholdt det første Kalendosconfra London, og da Sværmertet for dette sindrige videnskabelige Legetøi var paa sit Høieste, bleve de, der forfærdigedes i Paris ganske efter engelsk Model, udstillede til Salg, under Navn af Kaleidoscopes og Lunettes frangaises. De mekaniske Konster, der paastaaes at være blevne saa meget forbedrede i de sidste 30 Aar, ere i Almindelighed indførte fra Engelland. Dette er Tilfældet med Spindemaskinerne og Uhrmagerkonsten. Berquet lader Rec. vederfares al Ret, som den, der i vor Tidsalder har havt de fleste og heldigste Jdeer i den Konst, han dyrker, og hvis Opfindelser ere ligesaa utallige som glimrende. Men til hans egen og Videnskabens største Skade, er hans Virken indskrænket til alt for ubetydeligt et Torv, hvor hans Synsmaaders Dybde og Rigtighed ikke paaskjønnes. Berguet, en født Schweizer, ikke Franskmand, er iøvrigt i Frankrig den eneste Konstner, der kan sættes ved Siden af Engellands Arnolds, Earnshaws, Harolps &c., foruden de utallige Andre, som forfærdige TidmaalerJnstrumenter. – J de Konster, der berøre Chemien, paastaaer Chaptal, at de Franske ere uden Medbeilere. Men dette kan Rec. ikke underskrive; uagtet det ikke kan nægtes, at mange store Forbedringer i en Tid af 20 Aar ere blevne gjorte i begge Lande. Hvad Krudtet angaaer, da var det franske i Begyndelsen af Revolutionskrigen, stærkere end det engelske, men alle de Prøver, der ere gjorte i de senere Aar, have viist, at det er mindre stærkt end det engelske. De engelske Canoner ere de bedst borede paa Fastlandet. Shrapnell-Scholt og congrewske Raquetter ere begge brittiske Opfindelser. (Fortsættes.) Den af Konsterne og Videnskaberne saa høit fortjente russiske og polske Senator, Fyrst AdamCartorryski, har kjøbt den afdøde lærde Greve Cacks berømte Bibliothek for 15000 Ducater.