JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1818-05-25
Jfølge den Oversigt, som er forelagt Parlamentet, bleve i Aaret 1816 tre Mennesker anklagede ved Retterne for at have forfærdiger falske Banknoter paa 5 Pd. og derover ; i Aaret 1817 tolv, og indtil April i Aar sytten. - Jgaar blev der i Underhuset gjort en Motion til at bede Prindsregenten nedsætte en Commission, der skulde udfinde Midlerne til at forebygge Banknoters Forfalskning. Jgaar blev Nelsons af Flaxmann forfærdigede Mindemærke færdigt, og viist offentlig i St. Paulskirken paa dets Plads. Det forestiller denne Søhelt, iført den Pelts, han havde faaet forært, af Storherren, og støttende sig paa et Anker. Paa den høire Side af ham forestilles Britannien, som henviser to unge Sømænd til Helten, for at tage ham til Mynster. Paa den anden Side bevogter den Britiske Løve Monumentet. Paa Fodstykket staae Navnene paa hans vigtigste Seiervindinger, og derved ligge adskillige Figuerer, som forestille Flod= og Hav=Guder.
Berlingske Tidende, 1818-05-25
J forgaars ankom Tidender fra Sierra Leona indtil 21de Februar, Vice-Admiralitets=Retten har condemmeret flere Slaveskibe. Jørrigt tiltager denne Colonies Handel med hvert Aar. Jfølge Opgiørelsen af den Told, som er hævet fra 10de November 1816 til 22de November 1817, udgjorde Værdien af de i dette Aar i Fri stadens Havn indførte Ladninger 72,516 Pd. Sterl., og i Aare 1817 er der fra denne Havn udført omtrent 3000 Tdr. af Landets Producter.
Berlingske Tidende, 1818-05-25
Varis, den 19de Mai. En Kongel. Forordning af 6te dennes bestemmer Oprettelsen af et Corps til Generalstabens Tieneste. Det skal bestaae af 515 Officere, men kan forøges til et Antal af 640. Ved samme Forordning bestemmes, blandt andet, ogsaa Oprettelsen af en Læreanstalt for Stabsofficere ved Krigsdepotet i Paris. Lærlingene tages dertil at Militair=Skolen.
Berlingske Tidende, 1818-05-25
Retten i Douai har under 6te dennes dømt den bekiendte Manbreuil til femaarig Fængsel, 5000 Fr. Mulet og tiaarig Politie Opsigt.
Berlingske Tidende, 1818-05-25
Den 15de Mai. J forgaars Kl. 8 om Morgenen døde Prinds Louis Joseph af Bourbon-Conds, Grand maitre de France, født i Paris den 9de August 1786, og eeneste Søn af Hertugen af Bourbon og Prindsesse Caroline af Hessen-Rheinfelds. Prindsen forlod Frankrig den 17de Juli 1789 og vendte tilbage dertil 1814. Det er bekiendt hvad Deel han tog i Feldtogene fra 1792 til 1796. Han var, som bekiendt, Forfatter til den i Aaret 1806 udkomne: "Essai sur la vie du grand Conde par L. J. de Beurbon &c.: - Jgaar er Prindsens Lig indbalsammeret, og i Morgen skal det ligge paa Parade. Den Afdødes Efterfølger, nuværende Prinds af Conds, forhen Hertug af Bourbon, bliver i Dag ventet til Paris.
Berlingske Tidende, 1818-05-25
Puerto=Cabello, den 21de Marts. Morillo vedbliver at seire imod Jnsurgenterne. Disse have paa deres Flugt fra Cabrera, Maracay og Villa de Cura tabt meere end 500 Mand og 700 Stykker Qvæg af alle Slags. Desuden lode de deres Cancellie og hele Bolivars Eqvinage i Stikken; ja Bolivar selv skal saaret være falden i de Kongeliges Hænder. i Parapara.
Berlingske Tidende, 1818-05-25
Portran=Prince, den 1ste April. Jgaar er den afdøde Præsident, Petion, høitidelig bleven begravet. Liget havde i 2 Dage staaet paa Parade. Toget gik først til Kirken, og derfra til Begravelsen, en Hvælving under det Frihedstræ, som staaer ligefor Præsidentens Pallads. Paa Siderne af Liigvognen læste man den Jndskrift: "Alexander Petion, Haytils Præsident. Lader os efterligne hans Dyder; han har ikke været Aarsag til nogen Taare." Hans Efterfølger er Boyer. Den er truffen de fornødne Anstalter, for at sikkre Roligheden, og for kraftig at modstaae de Hensigter, som Christoph muelig kunde have Jena, den 6te Mai.
Berlingske Tidende, 1818-05-25
Den Kongelige Sachsiske Ret i Leipzig har nu dømt i Sagen mod Dr. L. F. A. Wieland, L. Ocken og Dr. H. Luden, hvilken Sag var gaaet til denne Ret fra Criminalretten i Weimar. Dr. Wieland er derved dømt til Fængsel paa 4 Maaneder, eller til at betale en Mulct af 80 Rd.; Luden og Ocken til 3 Maaneders Fængsel, eller til at bøde hver 60 Rd.
Berlingske Tidende, 1818-05-25
Frankfurt, den 17de Mai. Hs. Kongel. Høihed, Hertugen af Cambringe, er afreist herfra med sin Gemalinde over Coblenz, Colln, Aachen og Brussel til Calais, for derfra at gaae over til England.
Berlingske Tidende, 1818-05-25
Hertugen af Kent, som formæler sig med Enkefyrstinden af Leiningen, bliver med det første ventet hertil. til Opdigtelserne hører det Rygte, at der mellem Porten og Per sten bliver underhandlet et muhamedansk Forbund, for at modstaae de Angreb, som det christne hellige Forbund kunde have i Sinde at giøre paa Muhamedanerne.
Berlingske Tidende, 1818-05-25
Hamborg, den 15de Mai. Idag havde vi den Fornøielse, at fre Hs. Keiserlige Høihed, Storfyrst Michael, ankomme hertil paa sin Reise til England.
Berlingske Tidende, 1818-05-25
Den 18de Mai. J Middags indskibede Hs. Keiserlige Høihed, Storfyrst Michael, sig til Harburg, efterat han siden den 15de dennes havde beæret vor Stad med sin Nærværelse. Siden 1713, da Peter den store var her, har Hamborg ikke for nu havt en Russisk Prinds indenfor sine Mure. Desto større var den Glæde vi maatte føle, ved at see en Broder til den ophøiede Fyrste, hvem vi skylde vor Befrielse.
Berlingske Tidende, 1818-05-25
Skiønt Hs. Keiserlige Høihed havde frabedet sig al offentlig Udmærkelse, behagede han dog at modtage en Deputation fra Senatet, som var afsendt for at complimentere ham. Storfyrsten lod ved sin Afreise overrække Plads=Adjutant Dani nenberg, som fra Senatet var givet Hs. Keiserlige Høihed til Ordonants-Officeer, en Gulddaase, som Beviis paa sin allerhøieste Tilfredshed.
Berlingske Tidende, 1818-05-25
Christiania, den 16de Mai. Da det til Hs. Majestæts forestaaende Kronninggader fornødent, at der blev anskaffet de dertil nødvendige Regalier, saa har der ved Storthinget været beraadslaaet om disses Anskaffelse. Det har imidlertid behaget Hs. Majestæt Kongen, at underrette Stænderne. om, at Allerhøistsamme selv vil bekoste disse Regaliers Anskaffelse, og dernæst skienke dem til Kongeriget Norge.
Berlingske Tidende, 1818-05-25
Savannah, den 6te Marts. Med det igaar ankomne Skib, Enterprise, er hertil bragt den Efterretning, at Aury med sine Folk i Mandags har forladt Amelia. Han befandt sig ombord paa Skibet Mexican=Congress, der, som det syntes, seilede til Charleston.
Berlingske Tidende, 1818-05-25
Underhandlingerne mellem vor Regiering og den Spanske Minister, Chev. Onis, ere for det Første, afbrudte. Den Engelske Mi i nister har underrettet ham om, at Præsidenten for de Forenede Stater har afslaaet Englands Mægling i Uenighederne.
Berlingske Tidende, 1818-05-25
Washington, den 1ste April. Den 27de f. M. har Præsidenten tilsendt begge Congressens Huse, e følgende Budskab: Til de Forenede Staters Senat og Representanternes Huus J forrige Sommer blev der mledet en Underhandling med Nederlandenes Regiering, i den Hensigt, at revidere den imellem begge Staterne værende Handelstractat, og forandre den efter nuværende Tidsomstændigheder.
Berlingske Tidende, 1818-05-25
Statssecretairens Beretning, som jeg forelægger Congressen, vilvise de hindringer, som opstode under Løbet af Underhandlingerne mellem begge Staters Befuldmægtigede, og som havde til Følge, at disse kom overeens om, at overlade Sagen til begge Regieringer. nes giensidige Overveielse. Da Vanskelighederne ere af den Art, at de maaske for Øieblikket lettere kunne hæves ved giensidige i fredelig og venskabelig Aand udgivne særskildte Forordninger, end ved fælleds Tractater, saa vil Kongressen maaske holde det for hensigtsmæssig, at lade den nuværende Tractat blive i sin nærværende Tilstand, og i Overeensstemmelse med den Fritagelse, som i Nederlanden er tilstaaet de der indløbende Nordameritanske Skibe, fra at betale de særdeles Lastepenge, ligeledes fritage de Nederlandske Skibe, som enten allerede ere indløbne i nogen af de Forenede Staters Havne, eller i Fremtiden indløbe i samme, fra denne Afgift; hvilken Fritagelse da skulde giælde fra det Tidspunct, da denne Fritagelse er tilstædet vore Skibe. Ligeledes anbefaler jeg det til Congressens Overveielse, om det ei vilde være Hensigtsmæssig, at udvide denne Lettelse fra den Tid at regne, da Loven gaaer igiennem, til de Preusiske, Hamborg, skee og Bremiske Skibe, og i Fremtiden at gjøre den til en almindelig Bestemmelse for alle Nationer, i hvis Havne de Forenede Staters Skibe blive behandlede paa samme Maade som deres egne.
Berlingske Tidende, 1818-05-25
J vore Blade anføres nu udførlig Brevvexlingen mellem Statssecretairen Joseph Adams og den Spanske Gesandt. Hovedpune, terne af den førstnævntes Fordringer ere: 1) At Spanien frasiger sig alle Fordringer paa Gebetet vestlifor Missisippi. 2) Colorado skal fra dens Munding til dens Udspring og derfra til den nordlige Grendse af Louisiana udgjøre den vestlige Grendse eller ogsaa skal denne Grendse bestemmes ved en senere Underhandling. 3) Fordringer paa Skadeserstatninger for Plyndringer, der ere skeete enten ved Spaniere eller Franskmænd fra det Spanske Gebet, og for Skaden ved Depotet i Ny-Orleans skulle gives paa den Maade, som foreskrives ved den uratificerede Tractat af 1802. 4) Landene fra Østflorida til Perdido skulle saaledes tiene til Erstatning for de Fordringer, der anerkiendes af Commissarierne, at det overlades til de Forenede Staters Valg, at besætte Landene, og betale Gielden eller at sælge dem til Gieldens Afbetaling, det de uddele det derfor erholdte Udbytte forholdsmæssig mellem Reclamanterne. De Cessioner af Lande, som ere skeete efter den 11te August 1802, skulle ikke være gyldige.
Berlingske Tidende, 1818-05-25
Spanien skal ikke have nødig at betale Gielden eller nogen Deel af samme. Disse Forslag, siger Hr. Adams, ere ikke væsentlig forskjellige fra dem, som den 12te Mai 1805 bleve gjorte Don Pedro Cavalles. Præsidenten har hverken i nogen af de senere Begivenheder eller i selve Forslagene fundet Noget, som kunde bevæge til, at giøre nogen Forandring i dem. De Begivenheder, som nylig have fundet Sted i en Deel af det Gebet Kongen af Spanien, - ifølge hvad de har meldt mig - er tilsinds at aftræde til de Forenede Stater, giøre det nodvendigt, at denne deres Regierings Beslutning ufortøvet bliver bragt i Opfyldelse. Herpaa svarede den Spanske Gesandt, at de tre Forslag med Hensyn til Skadeserstatningen vare aldeles uantagelige, fordi man kuns har omtalt de Tab som Amerikanerne have lidt; men aldeles forbigaaet de lignende Fordringer, som Spanien har, ja endogsaa desuden forlanger, at Spanien strax skal aftræde begge Floridaerne til de Forenede; Stater.
Berlingske Tidende, 1818-05-25
Til Havannah er der i Aar i Januar Maaned ankommen 11 Skibe, foruden de dertil indløbne Krigskibe. Heriblandt vare 62 Amerikanske, 35 Spanske og 14 Engelske. J samme Tid en derfra afgaaet 64 Kiøbmandskibe, hvoraf de 37 vare Amerikanske, 18 Spanske og 5 Engelste. De derværende Kiøbmænd udruste nu adskillige store Skibe, for at beskytte deres Handel mod Sørøverne, hvis Antal daglig tiltager.
Berlingske Tidende, 1818-05-25
Den forhenværende Commodore, Aury, er den 18de Marts bleven fængslet i Charleston paa den Spanske Consuls Forlangende Petersborg, den 28de Marts.
Berlingske Tidende, 1818-05-25
(Slutningen af Grev Mostowskis Tale ved Rigsdagen i Warsthan.)
Berlingske Tidende, 1818-05-25
Agerdyrkningens, Handelens, Jndustriens og Befolkningens Fremme er ogsaa saa meget som muelig, og hidtil meere end i andre Lande, taget i Betragtning ved Lovbestemmelserne angaaende Armeens Recrutering; thi denne Lovgivning sætter Ægteskab som den fortrinligste Grund til at fritage det unge Mandskab, som ei endnu er indskreven til Militair=Tienesten, for samme; ligeledes fritages alle de, som opofre sig til Opdragelses=Væsenet, til Videnskaberne, til de skiønne Kunster og til Manufacturer, saavel som enhver Families ældste Søn. 14159 Mand er siden Aaret 1814 vendte tilbage. fra Armeen til deres Arnesteder, for nu der at gavne deres Land, efter at have ophørt at stride for samme.
Berlingske Tidende, 1818-05-25
Den nu brugelige Maade med at sørge for Armeens NaturalForslegning og Fourage medfører baade Fordeel og betydelig Besparelse for Tienesten, og den har tillige gjort det mueligt, til Fordeel for de Pdende at forandre Natural=Præstationerne, som J. vare bestemte ved den sidste Rigsdag for Hertugdømmet Warschen, til Ydelser i Penge. Denne Forandring har paa een Gang skaffes det Offentlige Jndtægter, uden hvilke de vigtigste Grene af dets Bestyrelse havde manglet, og har tillige betydelig lettet de Ydende ved den Skaansomhed, man har viist dem, i at fastsætte Prisen for i de pligtige Natural-Ydelser under Torveprisen, endogsaa paa de Steder, hvor denne var lavest, og i at give Opsættelse med Afdetalingen af de tilbagestaaende Ydelser. Denne Forandring er ogsaa en Velgierning for Yderne derved, at den svarer dem for de Bryderier og Fornærmelser, som de for maatte taale, og som al ta overordnede Embedsmænds Paapasselighed ei var i Stand til alde les at forekomme, med Hensyn til Maalet, Vægten og Beskaffenheden af Natural-Ydelserne. Denne Forandring fritager ogsaa Yderne fra Tidspilde og Vognstid ved Transporterne til Oplags stederne for Natural-Ydelserne, og derfra igien til de Steder, hvor disse bleve fortærede; hvilket er saa meget vigtigere, som disse Reiser ofte maatte giøres i de daarligste Veie, eller paa de Tider, da Agerdyrkningen fordrer alt Arbeide."
Berlingske Tidende, 1818-05-25
Da Greven dernæst i sin Tale ogsaa havde omtalt Polens nuvær e vende Tilstand med Hensyn til dens Finantser der ogsaa ere betydelig forbedrede, gaaer han over til at berøre Lovudkastet, og giver t dernæst en Udsigt over det Haab man kan nære om Statens til kommende Tilstand, hvilken han slutter med at henvende sig til Keiseren i følgende Udtryk Deres Majestæt vil ikke modtage den levende Ytring af den almindelige Taknemlighed; og for at undgaae Overdrivelse maae ved nægte os at takke Dem ved Lovtaler. Efterverdenen maa da opfylde og udføre vore Hierters Ønske, den maa sætte Deres Majestæt mellem de Fyrster, som have været Menneskeslægtens Velgiørere. Den vil sige, at Himlen, ved at bestemme vor Fremtids Held, har ved Deres Majestæts faderlige Regiering forundt c at have Exempel paa Tajans Dyd og Augustes Held: Sis melioTrajano, felcior Augustol
Berlingske Tidende, 1818-05-25
Blandede Efterretninger. Der angives nu følgende Aarsag til det græsselige Mord paa Fualdes: Jausion og Bastide, indbyrdes Svogre og begge i Familie med Fualdes, vare ivrige Ultraroyalister. Da Bonaparte fra Elbe landede i Frankrig, erholdte de fra Paris hemmelig Ordre, at redde saa meget som mueligt at de offentlige Kasser og Eiendomme, i deres Egn, for at dette ikke skulde falde Bonapartisterne i Hænderne. Dette blev ogsaa lykkelig udført af dem, og det var den saa meget lettere at bringe betydelige Summer tilside, da de bleve underflyttede af de kongelige sindede Embedsmænd; men de beholdte Pengene for dem selv, benyttede den Jorden i Forvaltningen, som var en nødvendig Følge af Tidsomstændighederne, til at skiule Underslæbet, og bleve i rolig Besiddelse af Rovet i lang Tid; ja Sagen var maaskee aldrig bleven omtalt, dersom ikke Moapartiets Nisundelse havde givet Anledning dertil. Det antiroyalistiske Parti anklagede Bastide og Jausion saa høit, for at have begaaet Underslæb med offentlige Penge, at man endelig gav Ordre til Fualdes, som da var Kongel. Procurator i Rhodez, at undersøge Sagen. Han havde vel de tilstrækkeligste Beviser i Hænde mod Bastide og Jausion; men da de vare hans Venner og Bekiendtere, drog han Sagen saa længe i Langdrag som muelig. Da han endelig fik strængere Ordre, udvirkede de Anklagede ved deres mægtige Venner, at han blev afsat, og hans Post besat af en anden, som ikke kiendte Omstændighederne. De søgte nu tillige at faae Fualdes til at udlevere de Papire, han havde i Hænde mod dem, ved hvilke deres Bedragerie allene kunde opdages. Da han paa ingen Maade var at formaae dertil, besluttede de at myrde ham, og derved baade rydde et farligt Vidne af Veien, og faae Leilighed til at bemægtige dem de for dem saa vigtige Documenter. Alle de, som ere dømte skyldige i Fualdes's Mord, have, paa Missoniere nær appeleret til Cassations=Retten. Een af de Dømte, Colard, vedblev efter Dommens Afsigelse at forsikre sin Sag, fører og sin Uskyldighed. "Jeg er ikke skyldig, sagde han, og har endnu een Bøn at giøre dem: ansøg for mig hos Præsidenten, at jeg maa blive henrettet efter Bach. J det Øieblik, da han gaae Døden imøde, vil han maaskee gaae i sig selv, og beslutte sig til, at lade min Uskyldighed vederfares Ret." Da Bastide spurgte en Hr. Romignieres, som besøgte ham, om hans egen og Jausions Kone havde faaet Dommen at vide, samt hvorledes de havde fundet dem deri, og denne svarede, at de vare utrøstelige - sagde Bastide: "De maae slaae sig til Roe. De vide, at vi døe uskyldige, og denne Tanke maa give dem Kraft, til at bære alt med Taalmodighed.
Berlingske Tidende, 1818-05-25
Indenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1818-05-25
Kiøbenhavn, den 25de Mai. Fra det Kongelige danske Cancellie er, under 21de d. M., udfærdiget følgende Bekiendtgiørelse angaaende Subskription paa Indskud i den nationale Bank.
Berlingske Tidende, 1818-05-25
Hs. Majestæt Kongen har allernaadigst befalet Cancelliet at bekiendtgiøre: At den i det Kongelige aabne Brev af 6te April sidstleden ommeldte Subskription paa Actier i den nationale Bank nu er aabnet, og bliver staaende aaben indtil 2 Maaneder efterat den Octroy, som allernaadigst vil blive givet den nationale Bank, er publiceret; at Subskriptionen modtages i Rigsbanken; at hver Actie bliver 100 Rbdlr. rede Sølv; og endelig at enhver, som inden den ovenfor bestemte Tids Forløb tegner sig for Indskud, tilsiger de Fordele, som ved Octroyen for den nationale Bank nærmere ville blive bestemte.
Berlingske Tidende, 1818-05-25
Ledige Embeder. Paa det som vacant anførte Herredsfoged og Skriver-Embede i V. Løve Herred, hviler en Pension af 40 Rbd. S. V. til Formanden. Rd.
Berlingske Tidende, 1818-05-25
Befordringer og Afgang. Under det danske Cancellie: Den 13de Mai er forhenværende Cancellist i Generalstabens Bureau, Over=Krigscommissair C. Fick, beskikket til Auctionsdirecteur her i Staden; Exam juris H. L. Will jelm til Procurator ved Underretterne i Fyens Stift: Distriktschirurg i Aalborg, Gorgins, med Pension entlediget fra bemeldte hans Embede.
Berlingske Tidende, 1818-05-25
Det Kongelige danske Cancellie har under 12te dennes tilmelde os Hs. Majestæts allerhøieste Resolution af 6te næstforhen saaledes lydende: Vi ville, at der i Fattigskat for Kiøbenhavn maae, til at dække Udgifterne for Aaret 1817, opkræves i indeværende Aar Arealskattens oprindelige Beløb, beregnet til N. V. efter er Cours af 375, to og en sterdedeel Gang, hvorhos dog den ved Vort allerhøieste Rescript af 6te Juli 1816 paabudne Tillægs afgift af en halv Gang Arealskattens oprindelige Beløb maae bortfalde. Hvilket herved bekiendtgiøres til alle Vedkommendes fornødne for Efterretning. Kiøbenhavns Raadstue, den 20de Mai 1818. Under Stadens Segl. (L. S.) Hs. Majestæts Confessionarius, samt Hof= og Slotspræst, Hr. Johan Michael Liebenberg, Ridder af Dannebrogen, havde andraget paa en Bestemmelse for, om følgende Personer skulle henhøre til Hof=Menigheden, nemlig: 1) Enker efter afdøde Medlemmer af Menigheden, saalænge de forblive i Enkestand. 2) De af Menighedens Medlemmer, som afgaae paa Pension eller Vartpenge, saalænge de vedblive at hæve Pension eller Vartpenge. 3 De af Hofmenighedens Medlemmer, som boe paa Vesterbroe, Efterat Cancelliet havde afgivet allerunderdanigst Betænkning over denne Sag, behagede det Hs. Majestæt ved Resolution af 24de f. M. allernaadigst at fastsætte: 1) at Enker efter afdøde Medlemmer af Hofmenigheden skulle henhøre til bemeldte Menighed, saalænge de forblive i Enkestand og ikke forandre deres borgerlige Stilling; 2) at de af Hofmenighedens Medlemmer, som afgaapaa Pension eller Vartpenge, ligeledes skulle, saalænge de oppebære Pusion eller Vartpenge, og opholde sig her i Staden, henhøre til denne Menighed; samt 3) at de af Hofmenighedens Medlemmer de som boe paa Vesterbro uden for Kiøbenhavn, skulle, saalænge nu værende Sognepræst for Frederiksberg og Hvidoure Menigheder ved bliver dette Embede, svare ham de ham tillagte Rettigheder, hvorimod de naar han i sin Tid afgaaer fra Embedet, skulle alene henhøre til Hofmenigheden og svare Rettigheder til Hospræsten.
Berlingske Tidende, 1818-05-25
Den 23de og 25de Mai 1818 ere indkomne: Capt. J. L. Levis af Portland i Amerika fra Jsle de France med Sukker, Caffe, Peber, Saltvetter, Jngefær, Arrak m. m.; Capt. H. Holm, Capt. M. Rader, Capt. H. H. Dallaun, alle af Khavn, fra Havanna og St. Croix i Vestindien med Sukker, Caffe, Rum, Farvetræe og Pokkenholt; Capt. J. Felt af og fra Salem i Nordamerika med Caffe og Sukker; Capt. T. Brigland af og fra Liverpool med Salt, Capt. S. Steffensen af Khavn, fra Bourdeaux med Viin; Capt. H. Sørensen af Khavn, fra Færøe, Capt. J. J. Grovt af Flensborg, fra Amsterdam, Capt. M. P. Schmidt af Khan fra Kiel, Capt. H. Haabelin af dito fra Lübeck, alle med Styld. Capt. J. Rasriussen af Assens fra Altona med Cacau og N. Capt. A. Dagen af Khavn, fra Hull, Capt. A. P. Lune af Aarhuus fra Leith, begge med Salt; Capt. E. Rasmussen af og fra Hleckefiord med Sild Udgaaede. - Capt. H. Nissen af Khavn til rovisa med Salt, Sild, Ankertouge og Muursteen; Capt. R. Petersen af dito til Kiel med Stykgods.
Berlingske Tidende, 1818-05-25
Torsdagen den 21de Mai foretoges høitideligen det aarlige Rectorskifte ved Kiøbenhavns Universitet, ved hvilken Leilighed den fratrædende Rector Hr. Professor Dr. Theologi C. F. Hornemann, Commandeur af Dannebrogen, ved en latinsk Tale, som var Fortsættelse af hans til sidste Jubelfest holdte og udgivne Reformations tale, vise: "Sandhed forenet med Mod og med de fineste Kunst, for det upartiske Blik umiskiendelig i Luthers første Arbeid til religiøs Oplysnings Udbredelsen. Efter Talens Slutning overleverede han Universitetets Priismedaille i Guld til de academiske Borgere, som for Priis spørgsmaals Opløsning i Fior havde vundet Præmier, nemlig : Peter Georg Bang i Lovkyndigheden, Carl Otto i Medicinen, Joh. Math. Vælschow i Historien og Bjørn Gunlogsen i Mathematiken, Derefter proclammerede i en som Eftermand Hr. Etatsraad Professor juris Friderik Theodor hurtigkarl til Rector for næste academiske Aar. Jndbydelsesprogrammet, forfattet af Professor Ridder B. Thorlacius, indeholdt nogle bemærkninger over de hos Græske og Romerske Digere forekommende Riim
Berlingske Tidende, 1818-05-25
Børs Auctioner. Den 19de Mai blev en 2den Prioritets Panteobligation i Huset. No. 192 i Stormgaden, stor 80 Rbd. S. V., solgt for 9 1/4 Rbd. N. V. pr. 100 Rbd. S. V.; en Panteobligation i Effecter, sto 490 Rbd. S. V.; for 6 Rbd. 3 Mk. N. V. pr. 100 Rbd. S. V. en Brandkasse-Obligation paa 25 Rbd. S. V., for 33 Rbd. N.V.; en dito paa 2 Rbd. S. V., en paa 75 Rbd. S. V. og en paa 175 Rbd. S. V., for 124 Rbd. N. N. pr. 100 Rbd. S. V.; en dito paa 500 Rbd. S. V., for 126 Rbd. N. B. pr. 100 Rbd. S.V.; en Kongel. vestindisk Obligation paa 260 Rbd. S. V., for 91. Rbd. N. V. pr. 100 Rbd. S. V.; en Kongel. Kreditkasse=Obligation. paa 250 Rbd. S. V., for 92 Rbd. N. V. pr. 100 Rbd. S. V., 2de Finants=Collegii Obligationer, hver paa 500 Rbd. S. V., for 95 Rbd. N. V. pr. 100 Rbd. S. V.; 2de dito hver paa 70 Rbd. S. V., for 92 Rbd. N. V. pr. 100 Rbd. S. V.; 2de Depositokasse, dito, hver paa 300 Rbd. S. V., for 95 Rbd. N. V. pr. 100 Rbd.,S. V.