JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-02-28
De som maatte ønske Vadmel stampet i Bjerres Molle, ville behage at afgive det hos Feldbereder Otto Michaelsen, boende ved Sønderport i Horsens.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-02-28
En smuk tapetseret Stue paa 3 Fag, med Sovekammer, samt om ønskes flere Beqvemmeligheder, kan erholdes tilleie. Adressekontoiret anviser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-02-28
En Plads for en Dreng, der ønskes anbragt ved Handelen, anvises af Kjøbmand Bursche i Aarhuus. Paquetten "Maren Catriner, Skipper N. Falslev, ligger under Ladning til Kjøbenhavn, og medtager Fragtgods og Passagerer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-02-28
Løverdagen den 22de dennes blev paa Veien fra Aarhuus til Vibye tabt en blaae og hviidternet Hørlærreds Pose, hvori var pakket 10 1/2 Pd. Uldgarn i forskjellige Couleurer, 7 1/2 Pd. blaat Lindgarn og 2 3/4 Pd. blaa Tvist. Finderen, eller hvem derom kan give Oplysning, loves en Douceur af 4 Rbdr., naar derom skeer Anmeldelse til Sognefoged Albrecht Jensen i Vibye eller til Undertegnede. Jens Hansen, i Hørning pr. Skanderborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-02-28
J No. 20 af Horsens Avis har Hr. Catechet Rasmussen erklæret sig enig med Hr. Justitsraad Ræder, for saavidt Denne, i sit Forredrag paa Valgdagen den 4de Januar har berørt den følelige Trang til en Realskole i Horsens og Communalbestyrelsens Bestræbelser for at afhjelpe denne Trang ved at sætte Hr. Rosings private Jnstitut, der fortjener al Anbefaling, istand til Oprettelsen af en Realklasse. Derimod har Hr. R. fundet sig utilfreds med vort Referat af Hr. Justitsraadens Foredrag, og deri opdaget den tredobbelte Paastand, at Borgerskoler kun staae paa lige Trin med Bønderskoler, at Communalbestyrelsen har sat Hr. Rosing istand til at forøge sin Skole med en Realklasse, for at afhielpe en Trang, der i Horsens slet ikke existerer, og endelig: at Horsens Borgerskole er at sætte i Klasse med en Bonde skole. Vore Læsere ville sikkert vide os Tak, at vi ikke, ifølge Hr. Rasmussens Opfordring, indrykke hans vidtløftige bemærkninger mod vort Referat af et Foredrag, hvori han selv erklærer sig enig, men indskrænke os til den Forsikkring, om hvis Sandhed vore Læsere let kunne overbevise sig, at bemeldte Referat er saa tro, at den eneste Uovereensstemmelse, der lader sig paavise, bestaaer deri, at medens vi have sagt: "Borgerbørn behøve en gandske anden Underviisning og Opdragelse end Bønderbørn, med hvilke de hidtil, i de almindelige saakaldte Borgerskoler, have være satte i Klasse, lyde Hr. Justitsraad Ræder's Ord, hvilke Hr. Catecheten fuldkommen billiger, saaledes: "Det torde ikke blot være Skole bygningerne, men ogsaa selve Skolevæsenet i Horsens, som behøvede Forbedring. Borgerborn behøve en gandske anden Underviisning og Opdragelse end Bønderbørn, med hvilke de hidtil omtrent have været satte i Klasse, og det Ønske har derfor været fremsat, at en Realskole for Drengebørn her i Byen kunde oprettes."(See Horsens Avis No. 14.) Redact.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-02-29
No 35. den 29de Februar. Løverdagen. med Brevposterne. Den til Forsendelse Kongelig allernaadigst allene privilegerede Aarhuus Stifteisende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-02-29
Redigeres og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmanist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-02-29
Blandinger. Man vil vide hist og her, at Verden skal forgaae i indeværende Aar. Det samme havde man spaaet 1740. Tyrkerne staae i den Tro, at med Aaret 1840 skal det være forbi med deres Herredømme i Europa. Den ældste Jordbeboer er udentvivl en Mand i Hildgangen i Schlesien. Han hedder Hans Herz og er 142 Aar gl. J 27 Aar har han ikke været paa Gaden; dog pleier han hver Dag at gjøre sig en lille Tour i sin Stue, og naar Veiret er smukt, staaer han i Vinduet og smøger sin Pibe. For sex Aar siden mistede han Mælet; men for sine Børnebørn og Børnebørnsbørn - hans Børn ere forlængst døde – kan han gjøre sig forstaaelig ved Tegn. Hans Herz har altsaa levet i tre Aarhundreder. Hvilken er den mindste Stad i Verden, Zaschiwersk, i det nordostlige Siberien, 200 Mile fra ethvert civiliseret Sted. Den bestaaer kun af 7 Huse, hvori boe ligesaamange Mennesker: to Poper, en Postmester, en Officeer, en Kjøbmand, en Dommen og en Enke. Kan dette Sted da kaldes en Stad, Ja, det er endogsaa Sædet for et Regjeringsdistrict, der har nogle hundrede Miles Omkreds, men hvor man ikke ofte seer Spor af noget menneskeligt Væsen. Hvoraf lever da denne Jisørk, denne store Stads Befolkning? Af Fiske, Harer, Ulve, Bjørne, Ræve, Rensdyr, Elsdyr. Et Græsstraae er i viid Omkreds ikke at opdage, og Høet til de to Køer som holdes her, maa hidskaffes fra fjerne Egne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-02-29
J Frankrig har man i Nærheden af Calais opdaget en underjordisk Stad. J forrige Maaned havde man nemlig i Landsbyen Tiermes i Anledning af den nedstyrtede Regn, et stort Jordskred, hvorved Jorden aabnede sig og dannede et 45 Alen dybt Hul. Man bandt Stiger sammen og steg ned i dette, og opdagede der smukke Gader med Celler og Værelser paa Siderne. Hine vare saa brede, at en Vogn kunde kjøre i dem, og disse af forskjellig Høide, meer eller mindre elegante, tildeels belagte med Fliser, og vare, ifølge nogle dristige unge Menneskers Beretninger, som gik ned i Aabningen, mellem 12 og 1500 i Tallet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-02-29
I Salzburg opholdt sig for kort siden en gammel Engellænder, hvem det, i hans 34te Aar, var spaaet af en gammel Kjærling, at han skulde døe, naar han opholdt sig fire Uger paa eet Sted. Samme Dag begav han sig paa Reiser, for at undgaae denne Skjebne. Det var, som han selv fortæller, den 16de Octbr. 1786, han forlod sin Fødeby Liverpool. Fra denne Dag af har han rastløs trukket omkring i Verden, uden at opholde sig længer end 14 Dage paa noget Sted, og det har han nu altsaa drevet over 53 Aar. Der er, i hele den civiliserede Verden, ikke noget Gjæstgiversted, hvor han jo har logeret nogle Dage. Han seer ud som en Mand paa halvtreds.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-02-29
I Paris er man meget spændt paa Udfaldet afden grevelig Argesonske Proces. En Søn af denne gammeladelige Familie vil nemlig ægte en Jomfru Rosalie Dessardins, der af det klagende Parti afmales som et slet Fruentimmer, der har bildt den unge Greve ind, at hun ved ham har født et Barn, som han ogsaa har vedkjendt sig. Hans Familie vil nu paatage sig at bevise, at Jomfru Desardins aldrig har været i Barselseng, men at hun har laant et Barn af en Sypige, for, ved Hielp deraf, at bevæge Greven til at ægte hende. Dommerne skulle befinde sig i stor Forlegenhed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-02-29
En Pige paa tolv Aar i en fransk Landsby gik tidlig ud i Skoven, for at hente Løv, og steg op i en gammel Ask. Men neppe havde hun sat Foden paa en Green, førend denne knækkede og Pigen styrtede ned – i Træets hule Stamme. Hun skreg af alle Kræfter, men da hun var langt borte fra enhver Bolig, saa hørte Jngen hendes Angstraab. Alligevel vedblev hun at skrige indtil Kræfterne forlod hende og Smerten overvældede hende; hun var saa fast indeklemt, at hun ikkekunde røre sig. Det blev Middag; Pigens Forældre bleve bange, søgte efter og kaldte paa hende; men sloge sig dog igjen til Ro fordi de troede, hun sov paa et eller andet Sted. Jmidlertid forløb den ene Time efter den anden, Pigen kom ikke igjen, og Forældrene begyndte atter deres ængstelige Eftersøgelser. Moderen løb fortvivlet omkring i Skoven. Hun kom til den gamle Ask og troede at høre en Tone. "Min Moder!" raabte en klagende Stemme ved Siden af hende. Øieblikkelig overbeviste hun sig om, hvor hendes Datter befandt sig, og ilede bort, for at bringe Hjelp. Men hvorledes skulde man faae Barnet ud af den hul Stamme, Man forsøgte at trække det ud, men derved saarede man dets Lemmer. Skulde man omhugge Træet, Rystelsen ved Faldet kunde blive farligt for Barnets Liv. Man kunde ikke gjøre andet end hugge Træet i Stykker paa det Sted, hvor Barnet var indeklemt. Dette skeete, men da man snart var kommen igjennem, skreg Barnet høit, et Øxehug havde truffet det. Blodet løb ud. Jmidlertid var Skrækken kun kort. Fængslet aabnede sig nu, og Pigen kom saaret, kradset, med næsten forvredne Lemmer, efter 7 Timers Forløb, igjen frem for Dagens Lys. Saaret af Øxen var kun ubetydeligt. Hemmeligheden, at tæmme de vildeste Dyr, hvorved van Amburgh og Carter udføre saa fabelagtige Ting, troer man nu at have opdaget. Man mener nemlig, at ved en chirurgisk Operation i Dyrenes Rygrad, en Operation, der endogsaa strækker sig til Rygmarven, vorde Dyrene lidt efter lidt saa svækkede, at deres Gab og Kløer kun beholde et Skin, af truende Magt og Styrke. Dette være nu som det vil, paafaldende er det altid, at Martin's, van Amburghs og Carters vilde Dyr gjerne lægge sig, og, naar de forhindres deri, søge at støtte sig op til noget. Den omtalte Operation foretages i Dyrenes tidligste Ungdom, og har til Følge, at de aldrig vorde ret gamle. Dette er en navnkundig fransk Læges Mening.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-02-29
Hver af Dronningen af Englands Brudepiger, erholdt en, efter Hs. Majestæts udtrykkelige Angivelse forfærdiget Broche, der forestillede en Fugl. Kroppen bestod gandske af Turkiser, Øinene af Rubiner, Næbet dannedes af en Diamant, Kløerne vare af det fineste Guld, og Resten bestod af Perler. Prinds Albert, Dronningen af Englands Gemal, er blond, hans Hudfarve beskrive de engelske Blade som rød og hvid, Udtrykket som blidt og menneskekjerligt, &c. &c.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-02-29
For den lille Greve af Paris opdrættes to smukke Merino Faar af reen Race og fuldkommen Hvidhed. De ere bestemte til at trække en lille Kalesche, hvori den unge Prinds skal kjøre ud til Foraaret. Det samme gjorde man i sin Tid for Kongen af Rom. I Nærheden af Versailles blev i Løbet af Sommeren begaaet en frygtelig Forbrydelse. En Smededreng, som en Søndag havde drukket for megen Viin, træffer to Drenge paa 8 og 4 Aar, som fredelig gik deres Vei langs med Seinen. Uden i mindste Maade at blive ophidset af dem, griber han den yngste af Drengene og kaster ham i Vandet, og da den Ældre derpaa skriger og græder, tager han ogsaa fat paa denne og kaster ham i Floden med de Ord: "Jeg vil dog see om Du kan svømme." Den ældste Dreng reddede sig kun med Møie, det yngste Barn druknede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-02-29
For nogen Tid siden kom en Gjest ind i et Pariser Kaffehuus, fordybede sig i nogle Journaler og syntes at befinde sig ret vel. Pludseligt udstøder han et Suk og bliver siddende i en eftertænksom Stilling. J Begyndelsen betragte Alle ham opmærksomt, men da han bliver ubevægelig i sin Stilling, troer man, at han sover, og beskjæftiger sig ikke meere med ham. Først da Kaffehuset skulde lukkes bemærkede Opvarteren, at han var død.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-02-29
Nylig døde i Paris et fortjenstfuldt Medlem af Kunstnerfamilien Schunke, Dronningens Pianist. I et Anfald af Vildelse styrtede Kunstneren, som allerede længe havde været lidende, sig ud af Vinduet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-02-29
J en romersk Landsby henrettedes forleden et Menneske, som, for ti Aar siden, havde myrdet en Slægtning og derfor blev dømt til Galeierne paa til Aar. Han havde svoret, at naar han igjen kom paa fri Fod, vilde han ombringe Et af Vidnerne, og virkeligen ihielslog han ham ogsaa to Dage efterat have gjenerholdt sin Frihed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-02-29
J Pesth foreviser Bertolotto i denne Tid sine dandsende, musicerende, fægtende og krigførende Lopper med deres Huse, Postvogne, Krigskibe, Lokomotiver osv. Et Tidsskrift kalder Bertolotto "Loppernes van Amburgh. Omegnen ved Thernovdy, i Bulgarien, har været Skuepladsen for en afskyelig Forbrydelse. Rajahen Tedraka, bekjendt ved sine Forbindelser med Røverne i Balkanbjergene, elskede lidenskabeligt Datteren af en riig Mand, ved Navn Krevadji. For at forhindre en saadan Forbindelse, skyndte denne sig at gifte hende med Hadii, en Mand i Landsbyen Soroka. Efter Bryllupet gav Brudgommen, som Skik og Brug er i Landet, sin unge Kones Familie en stor Fest. Men om Natten, midt under Forlystelserne, trængte Røverne pludselig ind i Landsbyen; der opstod en blodig Kamp, hvori femten Mænd mistede Livet; Landsbyen blev et Rov for Luerne. Alle Qvinderne bortførtes, og først efter 6 Dages forgiæves Forfølgelse saae man dem vende tilbage til Soroka, efter at have været underkastet grusomme Mishandlinger. Men blandt disse var ikke den unge Kone, som ikke senere er kommen tilbage; den ulykkelige Hadii, som blev saaret i Striden, er død af Fortvivlelse. Øvrigheden paa Stedet har sendt Tropper ud for at opspore Røverne; men hidtil have alle Eftersøgelser været uden Nytte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-02-29
Det maillandske Blad Scho indeholder følgende hyperkurieuse Notits: "Dandserinden Adele Borghetti, som, sidst i forrige Aar, dandsede i Perugia, løftede, i en Pirouette, sit høire Been saa høit iveiret, at der indtraadte en Stivkrampe i Hoften, saa hun er forbleven i denne Stilling indtil den Dag idag. Man siger, at denne Situation er meget ubeqvem for hende og Andre. Man har raadet hende, at bruge Baden i Pisa, og der bygges en egen Vogn til at skaffe den arme Dandserinde derhen i denne Tilstand."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-02-29
Til den sidste Jndustrindstilling i Paris indleverede en Englænder, ved Navn Bolton, en sædvanlig Synaal, som man kun paa hans indstændige Bønner modtog. Enhver gik forbi den uanseelige Naal, uden at bekymre sig om den. Da endelig Udstillingen var til Ende, førte Bolton Priisdommeren hen til sin Naal. Først lod han den undersøge igjennem Mikroskopet, og det var ikke muligt at opdage den mindste Ujævnhed paa dens Overflade. Derpaa tog Forfærdigeren den og skruede den fra hinanden, og en anden af ligesaa udmærket Arbeide kom tilsyne; saaledes traadte et halvt Dusin skjønne Naale, den ene efter den anden, frem for den forhausede Dommers Øine. J Sandhed, et beundringsværdigt Kunstværk, En engelsk og en fransk Godseier have, i deres Haveanlæg, som grændse til Strædet ved Calais, ladet bygge to store Damptrompeter, og more sig nu, i klart og stille Veir med at blæse Duetter, som fylde hele Omegnen med Forfærdelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-02-29
Ifølge den nyeste Lloyds-Liste er der fra 23de til 25de Jan. d. A. forulykket ved den engelske Kyst over 70 Fartøier. Ogsaa de franske Kyster ere hist og her bedækkede med Skibsvrag, Vare, &c.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-02-29
Directionen for Academie royale har ikke villet give Jfr. Grahn Tilladelse at reise til London, hvorved hun lider et Tab af 20,000 Francs. Hun har nu truet Directionen med at ville forlade Operaen, men da hun, som Følge deraf, har faaet Løvte om Permission i næste Saison, har hun ladet sig bevæge til at blive.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-02-29
Den berømte Claveerspiller List, som i denne Tid har henrykt Wienerne ved sit mageløse Spil, er en meget sær og barok Personlighed. Naar han musicerer hjemme for sig selv, bruger han stedse tre til firePianoforter; han gaaer da fra det ene til det andet, og spiller nogle Takteer paa hvert. I Paris havde han faaet sin Vært til, at tage Loftet bort over hans Værelse, som derved blev dobbelt saa høit. Hvergang List har spillet i en offentlig Concert, falder han i Besvimmelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-02-29
Under et Uveir Aftenen den 21de Januar ankom en reisende Kjøbmand til en Landsby i Nærheden af Frankfurt a. d. Oder, og udbad sig Natteleie hos Præsten, da han ikke ønskede at blive i Kroen, eftersom han førte 9000 Rdr. hos sig i Banknoter. Præsten opfyldte hans Ønske; men efter Aftensmaaltidet bliver den Fremmede syg og døer under skrækkelige Smerter, uden at der tilkaldes nogen Læge. Næste Dag lader Præsten ham jorde og anmelder siden Dødsfaldet for Øvrigheden og for den Afdødes Søn. Denne indfinder sig strax og spørger efter Pengene, og da de ingensteds ere at finde, gjør han Allarm; men endnu før Undersøgelsen indledtes hængte Præsten sig. Nu opgroves Liget, og der viste sig Tegn paa Forgiftelse. Ved en skarp Undersøgelse fandtes omsider Pengene indsyede i Præstekonens Klæder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-02-29
Blandt de sidste Dødsfald i Berlin nævnes ogsaa den nylig afdøde Professor Gans's Moder, som ved sin Tilbagekomst fra det franske Theater, fandt en talrig Folkemængde samlet udenfor sit Huus, og erfoer, at man havde forsøgt at gjøre et voldsomt Jndbrud i hendes Bolig. Gierningsmændene bleve vel overraskede og fængslede, førend de havde anrettet nogen Skade, men da den rige, gamle Kone ved Jndtrædelsen i sit Værelse fandt en af Tyvene, som havde bibragt sig selv to Knivstik i Brystet, ligge i hendes Sopha svømmende i sit Blod, overvældedes hun af en saa voldsom Skræk, at hun faldt i Nervekrampe, og døde faa Timer efter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-02-29
J Hirschberg lever en Dame, som er Doctor medicinæ. Hendes Fader er Medicinalraad, og hun er Amanuensis hos ham. Hun har udført beundringsværdige Kure paa egen Haand, og søges endogsaa fra fjerne Egne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-02-29
For fire Uger siden er Biskop Laurent, der af Paven er bestemt til Vicar for Nordtydskland, med Anviisning til at tage Sæde i Hamborg, gaaet overden belgiske Grændse til Aachen, dog, ikke blot forat reise der igjennem, men snarere for formeligt at opslaae sit Hovedqvarteer der. Politiet anede intet Ondt, da der stod i hans Pas: "Laurent, sans profection." af hvilken Grund ogsaa Toldbetjenten aftoge ham hans Bispehue, da en Privatmand ikke behøvede samme. Men han traadte imidlertid snart frem af sin Ubetydelighed, forrettede geistlige Tjenester i alle Kirker, lod sig assistere derved af to Præster, blev allerede ved Døren modtaget med Røgelseskaalen og Vievandet, og vidste i det Hele taget meget snart at vinde Folket for sig. Alle Geistlige viste ham biskoppelig Ære, og han udøvede en retmæssig Kirke fyrstes Magt over dem. Dette syntes imidlertid den preussiske Regjering ikke videre om, og pludselig indfandt Politiet paa høiere befaling sig hos Hr. Biskoppen og nødte ham til at reise bort, hvilket ogsaa skete med Posten den 3die Februar om Aftenen. Man tænke sig iøvrigt Aachenernes Forhauselse, der havde følt sig saa ærede ved at besidde ham. Hr. Laurent er 36 Aar gammel, Søn af en Postconducteur, født i Aachen, og nyder en fast Gage af 4000 Scudi.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-02-29
I et tydsk Jntelligentsblad læses følgende Døds anmeldelse: "Jgaar haver det behaget Herren, efter fjort en Dages Vattersot, fordi han ikke kunde udholde samme, blidelig at bortkalde min levende, ægte gen bortreven fra min ulykkelige Side, som nu staaer Mand og Fælle, der paa denne Maade er strækkeliene tilbage. Sødt hvile hans Aske under Frabedelse af mulig Condolence. Den efterladte, forulykkede, fordums Enke efter den Afdøde: Birgitte Schunst."Man skriver fra en lille By i Tydskland: J vort Tugthuus befinde sig kun fire Personer: Jnspecteuren, hans Kone og deres tvende Døttre."J den hamborgske Theaterverden har der tildraget sig noget gandske Usædvanligt. Skuespiller Febringer har nemlig for Handelsretten erklæret sig bankeret med 11,000 Mk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-02-29
Vor bekjendte Landsmand Harro Harring, har fra Bordeaux bekjendtgjort, at han, som Tolk i flere Sprog, har indskibet sig derfra til Brasilien, China, osv.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-02-29
Forleden Dag fortælles der fra Khvn. kom to Tydskere hos Kehlet i Klammeri med hinanden, og til Slutning træder den Ene i sin Jvrighed den Anden paa Foden. Wares mit Vorsatz," spørger Denne opbragt. Nein, es war mit Absatz!" lød det rolige Svar, og opvakte en almindelig Latter blandt de Tilstedeværende. Elephanten agter med det første at forlade Kjøbenhavn. Hvorhen Reisen gjelder, er, som sædvanligt ved høie Jndivider, endnu en Hemmelighed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-02-29
Jndsendt. Følgebladet til Jyllandsposten No. 2, for indeværende Aar, leverer et Angreb mod Overauditeur By= og Herredsfoged Lassen i Frederikshavn, hvori blandt andet berettes, "at den saameget cicanerede Procurator Hansen i Frederikshavn ved Landsoverretten vandt den i sin Tid i offentlige Blade antydede Dom, som Enhver kunde stave sig til stod paa svage Fødder. Hvad det egentlig vil sige, at Hansen vandt den i de offentlige Blade antydede Dom, (hvorved efter Følgesætningen maa være meent Underretsdommen) er ikke let fatteligt, og Forfatteren synes ikke her at have kunnet stave til, en rigtig dansk Sætning. Det kan ikke andet end i høieste Grad misbilliges, igjennem et Blad, der vil bære Liberalitetens Maske, at finde saamegen Personlighed, som der i hiin Artikel er lagt for Dagen paa Sandhedens Bekostning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-02-29
Den af Overauditeur Lassen i Sagen imellem Hansen, og Jelstrup afsagte Dom blev kjendt uefterrettelig, alene paa Grund af et Brev, Lassen tidligere havde tilstrevet Ree i Hamborg, hvori han ved at omtale Hansen siger: at det var bedre for Lloyds at have en sindig og med Kysten bekjendt Mand til Agent end en Rabulist, og heri har Overretten forudsat at et fjendtligt Sindelag kunde af Dommeren være næret mod Hansen. Sagens Realitet blev ikke Gjenstand for Overrettens Paa kjendelse, og der kan saaledes fra den faldne Hjemviisningsdom aldeles ikke hentes noget Beviis for, at Underretsdommen var i sig selv urigtig, eller stod paa svage Fødder, hvorimod den af flere kyndige Jurister er bleven billiget. Overretten har ogsaa i Dommen yttret sig, at den, skjøndt ikke billigende nogle Protocollen tilførte Udtryk fra Jndstævntes Side, hvilket kunde have været afværget derved at Dommeren, i den summariske Procesform, kan dirigere Protocol-Tilførselen, ikke, efter Appellantens Paastand, fandt noget i selve Retsbehandlingen der kunde drage Underdommeren til Ansvar.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-02-29
Det har ikke herved været vor Hensigt at optræde som Forsvarer af Lassens Handlinger, hvilket maaskee endog, naar vi see Sagens endelige Udfald, vil vise sig at have været mindre fornødent, ligesom vi og for Øieblikket bør overlade Sagen til sin retlige Gang under Autoriteternes og Domstolenes Ansvarlighed, men vi have kun tilsigtet at fremstille den under Jyllandspostens Flag begravede Sandhed, i det vi høiligen maa beklage, at skulle see Pressen saaledes misbrugt, at Journaltstiken, istedetfor at bidrage til den frie Aands Udvikling, bliver til Spillehold for personlige Angreb, og et Asyl for Sansculotter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-02-29
Det fra Aalborg indsendte Stykke om en der udført Harlequinade kan ikke indrykkes førend Indsenderen opgiver sit Navn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-02-29
Redact.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-02-29
Bekjendtgjørelser. kjære elskelige Datter Marie Sophie Louise, efter 17 Den 21de de, behagede det Forsynet at bortkalde vor Dages Sygeleie, 12 Aar 9 Maaneder gl. Hvilket herved bekjendtgjøres for fraværende Slægt og Venner af hendes dybtsørgende Forældre. Aarhuus, den 28de Febr. 1840. Frederikke Larsen, Niels Larsen, født Winnede, Gjestgiver.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-02-29
Efter allernaadigst meddeelt Bevilling bliver i Selskabet Polyhymnias Locale afholdt offentlig MaskeradeBal, Fastelavns Søndag den 1ste Marts næstkommende, der begynder om Aftenen Kl. 7. - Jngen af Deeltagerne maae komme med Træskoe paa, ligesom ei heller nogen Umaskeret kan tilstedes Adgang forand Kl. 11 om Aftenen. Billetter, a 1 Rbd. pro persona, kunne erholdes hos Hr. Auctionsholder Hertz i Aarhuus fra den 25de Febr. til den 1ste Marts, om Eftermiddagen fra Kl. 2 til 4, samt ved Indgangen. NB. Karetherne kjøre til den lille Dør, nærmest Porten, hvor der stiges af. Directionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-02-29
Efter Begjæring af Directionen for Markvæsenet bliver paa Raadstuen her i Staden Mandagen den 2den Marts førstk., om Formiddagen Kl. 11½, afholdt Licitation til Jstandsættelse og Vedligeholdelse af Aarhuus Kjøbstads Udmarksdiger, pro indeværende Aar. Hvilket herved bekjendtgjøres. Aarhuus Byfoged-Contoir, den 28de Febr. 1840. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-02-29
Jfølge tagen Bestemmelse foretages Auction Tirsdagen den 10de Marts førstkommende, om Eftermiddagen Kl. 2, i Boet efter afgangne Frue Justitsraadinde Hvid over dette Boes Løsøre, bestaaende af Borde, Stole, Comoder, Speile, Sengesteder, en stor Deel gode Sengeklæder, en Deel Linned, Sølvtøi, og Kjøkkentøi bestaaende af Kobber, Messing, Jern= og Træfang, noget Porcellain og Steentøi, med mere. Hvilket herved bekjendtgjøres. Aarhuus, den 22de Februar 1840. Fleischer.