JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Kiøbenhavns Postrytter, 1794-11-10
Fra Pressen er udkommet: Forsog til Femte Christians Historie, som en Jndledning til Fierde Frederichs ved Etatsraad Høyer, af N. D. Riegels. Dette Forsøg faaes tilkiøbs hos de Herrer Boghandlere Agent Gyldendal, Buch, Poulsen og i det Høyffnerske Contoir, samt hos enhver af bemeldtes Commissionairer, for 1 Rdlr. 4 Mk. paa Trykpapiir og 2 Rdlr. 1 Mk. paa Skrivpapiir. Vielens aandelige Lyst=Hauge, udi hvilken en Gudelskende Siel dagligen kan hente sig Trost og Vederqvægelse ved andægtige Hierte-Suk, baade Morgen og Aften, i sit eget saavelsom GudsHuus; desligeste naar den agter at gaae til Skrifte og Alters, saa og over de 7 Kong Davids Poeniteentze=Psalmer, prydet med 8 Kobberstykker, som forestille hvad Gud haver skabt hver Dag i sær. Guld elskende og andægtige Siele vil i denne aandelige Lyst=Hauge finde kostelige Urter, og plukke hvad som kan være tienlig til deres aandelige Røgelse, sælges i det kongel. Bogtrykkerie, for 1 Mk. Der ypperlige Taler, snart uden Lige, om Evigheden og om den Vigtighed og de Fordeele, der ere i og ved stedse at see hen til det Evige, skrevet paa engelsk af Job Orton, og nu, efter den tredie engelske Udgave oversat paa Dansk, sælges i det kongel. Bogtrykkerie for 10 Skilling. 1 Jesus som den ene igien fundne kostelige Perle, betragtet i en Prædiken paa Første Søndag efter Hellig 3 Kongers Dag 1739, i Slotskirken til Bærum, af Sal. Hr. Adam Ludvig Giese, er i det Danske oversat, og sælges i det Kongel. Bogtrykkerie for 6 s.
Kiøbenhavns Postrytter, 1794-11-10
Den af sal. Hr. Biskop Hersleb skrevne ypperlige Bog: Livets Ordi Dødens Stund eller de Syv Christi Ord paa Korset, udi Syv Prædikener forklarede, og en Prædiken over det Første Christi Ord efter Opstandelsen, er tilkiøbs at bekomme i det Kongelige Bogtrykkerie, for 2 Mk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1794-11-14
Kiøbenhavns No. Aar. Pumnien. stian. Post-Tidender. re. huus, Fredagen, den 14 November. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved P. M. Hopfiner.
Kiøbenhavns Postrytter, 1794-11-14
Genua, den 22 October. J Mandags begav den nye franske Gesandt, Borgeren Villard, sig med sit følge til Dogens Pallads, og aflagde et ceremonielt Besøg hos Republikens Staatssecretair. Hans herfra bortreyste Formand, Gesandten Tilly, blev, saasnart han ankom til Vado, bragt til den franske Commandant sammesteds, som under en Escorte lader ham over Loano og Nizza bringe til Paris, for der at aflægge Regnskab. Franskmændene forskandse sig meget stærkt i Vado. J Ormea og Col di Tende staae de 10 Batailloner stærke under Træe Barakker, for at holde det nogenledes ud imod Kulden. Den Keyserlige General Argenteau staaer med 6000 Mand forskandset paa de nærliggende Høie, hvorfra Fæstningen Ceda kan bestryges; og Generalerne Collis og Colloredos Corps dække hans Flanker. Jkke langt fra Ancona skal der være opdaget en Guldmine, til hvis Forpagtning allerede adskillige have anmeldet sig hos det apostoliske Kammer i Rom.
Kiøbenhavns Postrytter, 1794-11-14
Stockholm, den 28 October. Da den Armfeldtske Sag og alle de i samme indvikklede Medskyldiges ere paadømte, saa har Regieringen til Slutning i Søndags fra alle Prædikestole ladet oplæse en Bekiendtgiørelse og Forestilling til samtlige troe Undersaatter i Sverrig og Finland, i Anledning af denne lykkeligviis opdagede og derved tilintetgjorte forræderske Plan imod Kongen og Fædrenelandet. Den for Armfeldts Paagribelse udsatte Præmie blev herved atter bragt i Erindring. Ligesom Undersaatterne ogsaa bleve formanede til at takke den Allerhøyeste for den afvendte Fare, med Tillæg, at ingen Landsforræder herefter kan vente nogen Formildelse i Dødsstraffen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1794-11-14
Efter Forlydende er saavel Søe, som Land-Tolden i Sverrig fra næstkommende Aars Begyndelse bortforpagtet paa visse Aar.
Kiøbenhavns Postrytter, 1794-11-14
Breda, den 31 October. J Dag hidkom den her i Egnen commanderende franske Generals, la Maires, Søn og Adjutant med en Trompeter, blev ført til Commandanten, og efter en Times Forløb igien bragt ud af Staden. Hans Ærinde er ubekiendt. – J Eftermiddags ankom ogsaa Garnisonen fra Sas van Gent og Ysendyk, 36 Mand og 2 Officerer stærk, men uden Geværer. De havde capituleret med Franskmændene; men Garnisonerne fra Hulst og Axel, som havde givet nogle Skud paa Fienden, blive som Krigsfanger transporterte til Frankrige.
Kiøbenhavns Postrytter, 1794-11-14
Arnheim, den 1 November. Det engelske Hovedqvarteer er endnu her, og alting er, uagtet den stærke Jndqvartering, temmelig roeligt. Vi haabe, at holde Franskmændene herfra i denne Vinter, da Nymwegen er i den bedste Forsvarstand, og Sagerne formodentligen snart tage en gunstig Vending.
Kiøbenhavns Postrytter, 1794-11-14
J Bommel og Thielt var det endnu i Gaar gandske roeligt. Nogle Haubitzer, som Franskmændene havde ind kastet i Thielt, have gjort ubetydelig Skade.
Kiøbenhavns Postrytter, 1794-11-14
Wien, den 1 November. Den saavel for Nedre og Øvre-Østerrige som Mahren og Bøhmen udskrevne Recrutering beløber sig til 40000 Mand. Saa er der ogsaa atter afgaaet et Artillerie, og Bombardeer Compagnie med 6 svære Pengevogne. Keyseren har ikke modtaget Baron von Thuguts Resignation, men meget mere forhøiet hans Taffelpenge til 36000 Gylden aarlig. Krigs- og Freds-Rygterne krydse hinanden saaledes, at man ey længer veed, hvormeget deraf man skal troe. Fredens Venner paastaae, at vi allerede i Januar Maaned have Fred, og at Vilkaarene maae blive hvorledes de ville, saa skulde dog den største Deel af den Keyserlige Armee mod bemeldte Tid trække sig tilbage til Bøhmen, hvor der fornemmeligen i Eger, skal anlægges betydelige Magaziner. Saa hedder det ogsaa, at den sidste Ordre til igien at gaae over Rhinen, er taget tilbage. Siden den Keyserlige Armee gik tilbage over Rhinen, have de franske Generaler viist sig meget høfligere og tienstagtigere end forhen. Den franske Commandant i Cøln har sendt Greve Clairfait en stærk Provision af Chocolade, Caffe, og Sukker, da han havde hørt, at Greven trængede dertil. Efter Koskiuskos Nederlag have vore Tropper begyndt at udbrede sig igien i Lublin og Chelm, og at behandle Polakkerne fiendtligen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1794-11-14
Haag, den 4 November. Beretningerne og Nymwegen og Mastricht ere hinanden modsigende. Nogle paastaae, at disse Pladser ey ville kunde holde sig meget længer. Andre derimod, at sæt Nymwegen vil blive en haard Nødd at knække. Til Affairen den 27de October ved Nymwegen var baade Arvestatholderen og Hertugen af York Øyenvidner. J den anden Affaire den 29de kom Franskmændene tæt til Sluusen ved Staden, men bleve af et engelskt Regiment fordrevne. - Grave er blot bloqueret af Franskmændene. Fra Heusden meldes, at Franskmændene ikke langt fra Hedikhusen opkaste Batterier, paa hvilke man fra vor Side har skudt, endskiøndt de ere alt for langt borte, tilat giøre nogen Skade paa vore Verker. - Den forrige Garnison i Venloo ankom i Løverdags til Boxel, i det Herzogenbuschske Meyerie, og skal nu gaae til Breda At Franskmændene havde bemægtiget sig den saa kaldte Schenkenskandse, var et falske Rygte. – Ved Nymwegen blive alle under Fæstningens Kanoner staaende Bygninger nedbrudte eller afbrændte.
Kiøbenhavns Postrytter, 1794-11-14
Amsterdam, den 4 November. Man paastaaer nu, at vor Garnison skal forstærkes til 10000 Mand, og at man endda vil bevæbne saavel Jndvaanerne i Forstaden Cattenburg som vore Jøder, for ret at holde de Misfornøiede i Ave. Angaaende Pensionairen Fischer og de andre Arrestanter paa Raadhuuset ere Rygterne meget uliige. Nogle meene, at de alle endnu i Dag faae deres Friehed, og at hele Sagen saaledes skal undertrykkes. Andre forsikkre, at de med første skulle transporteres andenstedshen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1794-11-14
Frankfurt, den 4 November. J Forgaars Eftermiddags marcherede Landgreven af Hessen Cassel, med Generalerne von Biesenrode og Ben ning, samt en stor Suite af Officerer og en Deel af hans Tropper, med klingende Spil forbi denne Stad. Tilløbet af Jndvaanerne var ubeskriveligt, og alle tilraabte de vor patriotiske Rigsfyrste og hans kiekke Tropper deres Vivat! – Man anslaaer det Corps, som Landgreven anfører til sine Grændsers Beskyttelse, til 20000 Mand, hvoriblandt 2000 Forstbetiente Den Hessiske Fæstning Rheinfels, hvori General Resius commanderer, skal forsvares til det yderste. Franskmændene have den 26de og 27de gaaet den temmelig nær, men bleve fra den Neustadter og Weseler Port drevne tilbage. Den 30te og 31te har Fienden fra det saa kaldte Spackberg beskudt Staden St. Gaar, men blev af Kanonerne fra 3 Skandser bragt til at tie. Den til Coblenz ankomne Jourdan skal have Ordre til for Alvor at angribe Rheinfels, J Coblenz have Franskmændene den 25de opreyst et Friehedstræe, beholdt den gamle Magistrat, og tilsagt Jndvaanerne fuld Sikkerhed for deres Personer og Eiendomme. De skal have taget Blyet af Residencen. Schønbornslust er derimod ikke afbrændt. – Man taler i Coblen om Vinterqvarteerer, Fred, og Vaabenstilstand; og Franskmændene raade til de Keiserlige paa hiin Side: Lader os hvile ud, Kammerater, – J Kreusnach samle Franskmændene alle Stadens Piger sammen paa Torvet, og gotte sig med dem ved Dands og smuk Musik.
Kiøbenhavns Postrytter, 1794-11-14
Den Clairsaitske Armee trækker sig stedse længer ind i det Nassauiske. J Hadamar ere Gymnaste Bygningerne indrømmede det Keiserlige Militaire.
Kiøbenhavns Postrytter, 1794-11-14
Dagens Rigspositidende melder fra Wien, at Baron von Thugut vel har nedlagt sin Charge, og at Greve von Metternich er foreslaaet til hans Eftermand, men at derom dog ey endnu er noget fuldkommen afgjort.
Kiøbenhavns Postrytter, 1794-11-14
J Gaar Aftes skal Landgreven af Hessen-Cassel med sin Garde være ankommet til Hanau.
Kiøbenhavns Postrytter, 1794-11-14
Wesel, den 5 November. Østerrigerne ere ved Pandern, egentligen paa det Sted, hvor Rhinen og Waalen skilles ad, gaaet over Rhinen. Deres Bevægelser synes at have Rymwegens Undsætning til Øyemed. Skulde Franskmændene ikke ville afstaae fra deres Plan, at erobre denne Plads, da vil den koste dem meget Folk. Det Batteries Ødelæggelse, som Franskmændene vilde anlægge paa det saakaldte Huhuerberg, for at nedskyde Broen over Waalen, giør Besætningen megen Ære. Dette skede ved et Udfald Natten til den 29de October, da man faldt Fienden i Ryggen, og hvorved 600 Franskmænd druknede i Waalen. Just, som man troede, at den Keyserlige General Wer neel skulde med 25000 Mand støde til Engelskmændene ved Nymwegen, hører man nu, at en stor Deel af dette Corps er marcheret tilbage, og at de, som ved Pandern vare gaaet over Rhinen, ligeledes vende tilbage. Kanonaden ved Nymwegen vedvarer uafbrudt, og man skal have opdaget en Complot til at overgive Staden i Fiendens Hænder.
Kiøbenhavns Postrytter, 1794-11-14
Berlin, den 8 November. J Gaar bragte Lieutenant Kurowsky den Efterretning, at et af Hertugen af Holstein Beck commanderet Corps preussiske Tropper har paa denne Side Narew, i Egnen ved Ostrolenka, slaaet Polakkerne, gjort 2000 Mand til Fanger, og 19 Kanoner til Bytte.
Kiøbenhavns Postrytter, 1794-11-14
I Dag vil man vide, at General Suwarow har med Storm erobret den Warschauer Forstad Prag, gjort 4000 Mand til Fanger, og erobret mange Kanoner. Allerede den 26de October skal han tæt udenfor Prag have slaaet et Corps af 4800 Jnsurgenter, og erobret 9 Kanoner.
Kiøbenhavns Postrytter, 1794-11-14
Det er nu gandske tilforladeligt, at den regierende Hertug af Brunsvig ikke gaaer til Holland.
Kiøbenhavns Postrytter, 1794-11-14
Hannover, den 8 November. Efter en under 25de October udgaaet Forordning skal det samtlige til de 10 Landregimenter hørende Mandskab, for at sætte Landet i fuldkommen Sikkerhed for al videre uventet fiendtligt Jndbrud, støde til de i Landet staaende Jnfanterieregimenter, for at forstærke disse. De faae de samme Haandpenge, som i forrige Aar bleve tilstaaede de Nyehværvede, og efter Krigen deres Afsked uden Betalning; ligesom de ogsaa ved Meyeriernes Besættelse skulle fornemmeligen komme i Betragtning.
Kiøbenhavns Postrytter, 1794-11-14
Altona, den 10 November. Med den nyeste Riigspost indløb i Gaar den Efterretning, at den Hessiske Fæstning Rheinfels ved St. Go at er Natten til den 2den hujus, efter et haftigt Angreb, gaaet over til Franskmændene ved Capitulation.
Kiøbenhavns Postrytter, 1794-11-14
Det fra Dusseldorf til Ossnabrück henflyttede Billedgallerie skal ved den hovedkuldse Jndpakning have lidt meget.
Kiøbenhavns Postrytter, 1794-11-14
Kiøbenhavn, den 14 November. Den 1 October haver Hendes Majestæt Dronningen, allernaadigst beskikket Johan Bærensen til at være Forvalter ved Allerhøistbemeldtes Palais her i Staden.
Kiøbenhavns Postrytter, 1794-11-14
J Tallotteriets 531 Trækning i Wandsbeck, den 11te November, udkom følgende Nummere.
Kiøbenhavns Postrytter, 1794-11-14
Den Kongelige Hof= og Stats-Calender for Aaret 1794 kan nu tilkiøbs bekommes i det Kongelige Bogtrykkerie, uindbunden for 4 Mk. 4 s., og hæftet 4 Mk. 8 s.; ligeledes kan og bekommes den aarlige Samling af de i Aaret 1793 udkomne Kongelige Forordninger, Placater &c., hvorudi findes saavel de her, som de i Slesvig=Holsteen trykte, Exemplaret for 5 Mk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1794-11-14
Fra Pressen er udkommet: Forsøg til Femte Christians Historie, som en Jndledning til Fierde Frederichs ved Etatsraad Høyer, af N. D. Riegels. Dette Forsøg faaes tilkjøbs hos de Herrer Boghandlere Agent Gyldendal, Buch, Poulsen og i det Hopffnerske Contoir, samt hos enhver af bemeldtes Commissionairer, for 1 Rdlr. 4 Mk. paa Trykpapiir og 2 Rdlr. 1 Mk. paa Skrivpapiir.
Kiøbenhavns Postrytter, 1794-11-14
Vibel og Kirke istorie, fra Verdens Begyndelse, D. indtil det 18de Seculum efter Christi Fødsel, hvorudi Guds Kirkes og Lærdoms Tilstand, berømmelige og lærde Mænd, og Skribentere, dens Fiender, Forfølgere og Kiættere, samt andre til henhørende mærkværdige Ting, tydelig og paa korteste Maade bliver forklaret, samt med mueligste Accuratesse udgivet af Owe Thorning, Sognepræst ved Toftlund Meenighed i Riber Stift. Da der nu i dette roesværdige, smukke og velforfattede Skrift, som bestaaer i 2 Tomer i Qvarto, kan læses iblant andet det, hvad som ellers i mange Bøger var at hente og samle, og paa adskillige Maader fremsat, og da det er det første i sit Slags, der paa den Naade i det Danske Sprog har seet Lyset, vil man haabe med saadant et betydelig Skrifts Oplæggelse at have gjort Fædernelandet en Tieneste; det er til Kiøbs at bekomme i det kongel. Bogtrykkerie for 8 Mk. Exemplaret, eller begge Tomer. Fielens aandelige Lyst=Hange, udi hvilken en slidelskende Siel dagligen kan hente sig Trost og Vederqvægelse ved andægtige Hierte Suk, baade Morgen og Aften, i sit eget saavelsom GudsHuus; desligeste naar den agter at gaae til Skrifte og Alters, saa- og over de 7 Kong Davids Portenze=Psalmer, prydet med 8 Kobberstykker, som forestille hvad Glid haver skabt hver Dag i sær. Glid elskende og andægtige Siele vil i denne gandelige Lyst=Hauge finde kostelige Urter, og plukke hvad som kan være tienlig til deres aandelige Røgelse, sælges i det kongel. Bogtrykkerie, for 1 Mk. er ypperlige Taler, snart uden Lige, om Evigheden og om den Vigtighed og de Fordeele, der ere i og ved stedse at see hen til det Evige, skrevet paa engelsk af Job Octon, og nu, efter den tredie engelske Udgave oversat paa Dansk, sælges i det kongel. Bogtrykkerie for 10 Skilling.
Kiøbenhavns Postrytter, 1794-11-14
J Jesus som den ene igien fundne kostelige Perle, betragtet i en Prædiken paa Første Søndag efter Hellig 3 Kongers Dag 1739, i Slotskirken til Bærum, af Sal. Hr. Adam Ludvig Giese, er i det Danske oversat, og sælges i det Kongel. Bogtrykkerie for 6 s.
Kiøbenhavns Postrytter, 1794-11-14
en af sal. Hr. Biskop Hersleb skrevne ypperlige Bog: Livets Ord i Dødens Stund eller de Syv Christi Ord paa Korset, udi Syv Prædikener forklærede, og en Prædiken over det Første Christi Ord efter opstandelsen, er tilkjøbs at bekomme i det Kongelige Bogtrykkerie for 2 Mk. Kyst-Mad, eller Forældre og Børne=Confect, det er en opbyggelig Discours imellem nogle gode Venner over det Spørsmaal: Hvad heller det kan agtes for større Lyksalighed at have aldeeles ingen, eller og at have mange Børn, sælges i det Kongel. Bogtrykkerie for 10 sk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1794-11-17
Kiøbenhavns Aar. No. mur. huun, nant. Post-Tidende L. som Mau. til Mandagen, den 17 November. deraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved at opstier.
Kiøbenhavns Postrytter, 1794-11-17
Paris, den 26 October. Siden den 23de, da Prieur de la Marne præsiderede, har Conventet, imod alles Forventning, ophævet den af Robespierre stiftede Krigsskole af 3000 Elever. Som bekiendt, bebreidede man dette Jnstitut, at Robespierre den 28de Julii vilde brugt det til at giøre Ende paa Conventet. Efter Robespierres Fald blev denne Skole luttret, for saavidt dens Foresatte angik, den er siden blevet offentligen roeset, ja brugtes ved Seiersfesten den 21de d. M.; og to Dage derefter giver Guiton uformodentligen i Velfærdscommissionens Navn følgende Rapport om den: Dens Øyemed, sagde han, havde været, at giøre et nyt Forsøg paa en militair moralskephysisk Opdragelse, og at bibringe Eleverne nye Begreber om Krigskunsten. Jmidlertid decreterede dog Conventet, at Leyren paa den Sablonske Slette strax skulde hæves; Eleverne, i samme Orden som de vare ankomne, gaae tilbage til deres Hiem, tage deres Klæder og Sabler med sig, men efterlade Flinte, Heste, og andre Munderingssager, og det saaledes, at Martispladsen efterhaanden kunde blive gjort gandske ryddelig for disse Elever, i det ringeste inden den 6te November. De brugbare blant Eleverne og Lærerne skulle ansættes ved Armeerne; Resten i Haandværksskolerne, som blive oprettede for fattige Borgerbørn. Merlin fra Douay afgav den 22de atter sin Rapport over Armeerne. Nordarmeen vedbliver, sagde han, at forfølge Fienden til Holland; Sambre og Maas Armeen have erobret Fortet Stephanswerth paa hiin Side Rüremonde, og Mosel- og Rhiin Armeen have bemægtiget sig Posteringen ved Trarbach, og hidsendt Nøgelen til Kreusnach, hvorved den havde faaet en meget fordeelagtig Stilling imellem Coblenz og Maynz; ligesom og Bierg strækningen ved Lautern, Gehlheim, og Grunstadt var vel besat.
Kiøbenhavns Postrytter, 1794-11-17
Conventets Session bemeldte 22de var ellers den uroeligste, vi i lang Tid have havt, og dertil vare de 61 Conventlemmer, som for deres Protestation imod Revolutionen af 31te Mai 1793 bleve arresterte, den egentlige Aarsag. Commissionerne havde nemlig tilbageholdt den dem paalagte Rapport over disse 61 Arrestante, ja ey engang ladet Protestationen trykke. Bannieres foreslog altsaa, at man skulde sætte dem alle paa frie Fod, og saa inden 4 Dage indkomme med Rapporten. Der vilde sikkerligen, blev han ved, meget saa af Conventets Lemmer blevet frie, dersom alle de, der tænkte ligesom disse 61, vare blevne arresterte. Merlin fra Diedenhofen og Thuriot satte sig hæftig derimod, og Thuriot lagde til, at enhver, som kunde fordre en saa overilet Beslutning, havde vist ikke givet sin Stemme til Kongens Død. Ved disse Ord sprang en Deel af Forsamlingen op, og raabte: Vi have givet vort Stemme. Tummelen blev større og større, de Deputerte truede hinanden ved Gebærder, og spottede hinanden, indtil endelig det gamle Løsen: Republiken leve, skaffede Rolighed igien.
Kiøbenhavns Postrytter, 1794-11-17
J denne Debatte forefaldt adskillige mærkværdige Yttrelser, der angik de forrige Revolutions-Tildragelser. Tallien, Robert Lindet, og flere, paastode, at den 31te May var en nødvendig Dag; man maatte derfor ey overile Commissionerne med Rapporten, men heller vente dem roeligen. Uden Rapport kunde man nu, da Conventet ey længer var nogen Faction, ligesaalidet løslade disse 61 Arrestante, som man paa en falsk Rapport oftere kunde bringe nogen af de Deputerte paa Skafottet. Cambon sagde: Rænker og Forbrydelser vare forhen stedse Begyndelsen til enhver Revolution, som Folket siden sanctionerede. Man maatte derfor ved en nye Revolution aldrig see sig tilbage, hvis man ey vilde sætte sin Agtelse paa Spil, og bringe den offentlige Sag i Fare. Robespierre, Danton, og Pache havde, som bekiendt nok, sammensmeddet Revolutionen af 31te Mai i Charenton; og man havde den 18de Julii næstefter opdaget Planen til at sætte den unge Capet paa Tronen. Efter den 10de August 1792 havde Philip Orleans villet spille Hovedrollen. For at sætte alt dette igiennem, og bringe den da værende Nationalforsamling til at skiælve, blev Mordscenen den 2den September foranstaltet. Maaskee vilde Conventet viide, hvem der 2 Dage i Forveien har forudsagt dette Optrin, (Nævn ham, raabtes der fra alle Kanter). Det var Tallien. Det var ham, som med Pethion og Municipalitetet den 31te August mødte for Nationalforsamlingens Skranke, og sagde, vi have ladet de oprørske Præster arrestere, og om faa Dage skal der ikke findes nogen af dem paa Friehedens Grund. – Tallien retfærdiggjorde sig. Cambon, sagde han, har forestillet Sagen fra den urette Side. Jeg har ikke forudsagt Mord scenen den 2den September, jeg har tvertimod gjort alt, hvad der stod i min Magt, for at forebygge den. – Del mas forsikkrede, at den arresterte Pache var Formanden for alle de paa hinanden fulgte Factioner. - Endeligen decreterede Conventet, at man endnu skulle oppebie Commissionernes Rapport over de 61 Deputerte. Dog tillod man, at 6 af dem, som vare syge, maatte bringes hiem til deres Boepæle, for der desbedre at pleies. Dubois Crance blev fuldkommen frikiendt for de imod ham gjorte Beskyldninger, angaaende hans Forhold i Lion.
Kiøbenhavns Postrytter, 1794-11-17
London, den 31 October. J Forgaars steg vore Actier igien 3/4 Procent, siden Rygtet og Haabet om Fred bliver hver Dag stærkere paa vor Børs, og man anseer det alt for tungt, at fortsætte Krigen med nogen fordeelagtig Udsigt. Oppositionsbladene, som dog vel maa kunne viide mindst deraf, forsikkre ligefrem, at Parlementet ey bliver længer prorogeret, men at det gandske vist forsamles den 25de November.
Kiøbenhavns Postrytter, 1794-11-17
Det i Gang værende Forhør over Majestæts Forbryderne interesserer nu fornemmeligen vort Publicum, og alle vore Blade ere fulde af juridiske Spørgsmaale Svar i denne Anledning. Man har lagt Mærke til, der paa Gallerlet i Salen, hvor Retten holdes, har ladet sig see meget faa Personer af nogen Distinction.
Kiøbenhavns Postrytter, 1794-11-17
Tirsdags indfandt blot Oppositionslemmerne Lord Lander dale og Herr Sheridan sig der, og af Damer blot Lady Luttrel. Hardy, som i Tirsdags blev allerførst afhørt, fik af Lord Præsidenten Tilladelse til at sætte sig. Blant de 12 Edsvorne, han har antaget, findes 2 Bryggere, 2 Brændeviinsbrændere, 2 Kullhandlere, 1 Confectbager, og 5 saakaldte Gentlemen. Talen, som den Kongel. Generaladvocat Scott holdt, varede i 9 Timer og 40 Minuter, og Hardys Forbrydelse blev ikke anseet for mindre, end at han havde vildet staae Kongen efter Livet, da Hs. Majestæt ved et saa kaldet Brittiske Convents Forsamling var sat i Fare for at miste baade Trone og Liv.
Kiøbenhavns Postrytter, 1794-11-17
De franske Klubber havde desuden lovet de engelske Klubber deres Bistand. Den Norwichske Klub havde endog optaget Barrere, som en af de meest oplyste Frieheds venner, til Æresmedlem. Man havde ogsaa oprettet militairiske Klubber, og samlet Vaaben sammen, ja indført Guillotinen, og ladet sig forstaae med, at Kongens Hoved skulde falde ved den. Efter en i Chalk-Farm holdet hemmelig Sammenkomst havde Tellawll strøget Skummet af et Glas Porter, og derved sagt: "Saaledes gad jeg betiene alle Konger. – Een af disse Klubber skal have erklæret for Franskmændene, at dersom Churfyrsten, af Hannover nogensinde skulde forglemme at han var Konge af Engeland, saa vidste man allerede, hvad man vilde giøre, oven i Kiøbet drukket en Skaal for Friehedens Vaabens Lykke, imod hvem de endog stride, og kronet Verket med at udsprede trykte Oprørs=Sedler i Tusindtal. Generaladvocaten sluttede sin 9 Timers Tale med følgende Ord til de Edsvorne: "Naar De nu blive overbeviiste om alt dette, saa ville De sikkerligen fælde den Dom, De skylder Fædrenelandet og Dem selv. Men skulde Tilfældet blive, at De, efterat jeg har gjort hvad jeg kan og bør, ikke finde Dem overbeviiste, saa vil jeg bede Gud seende de Fangne en sikker Befrielse. Fra Leyren ved Rothenhavnen, den 1 November.