JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Kiøbenhavns Postrytter, 1788-12-08
Den Russiske Monarkinde har ladet Admiral GreighsEnke tilstille en Præsent af 5000 Imperialer eller 50000 Rubler.
Kiøbenhavns Postrytter, 1788-12-08
Kønigsberg, den 21 November. Her synes Krigsudrustningerne at faae et gandske alvorligt Udseende. Efter en den 13de hujus her ankommen Stafette til Greve von Henkel og det her værende Kammer, blev der strax udfærdiget Ordres til alle Permitteertes Jndkaldelse; Artilleriehestene bleve besigtede og tagne paa Stald, for paa første Vink at være færdige til Afmarch. – At Marchen gaaer til Pohlen er vist nok, men paa hvad Kant og i hvilken Hensigt, er endnu ubekiendt. Det med 930 Tønder saltet Flæsk befragtede Skib op Hoop van gode Negotie, som Kiøbmændene Wachsen, & Compagnie i Memel havde fragtet for egen Regning, blev for nogen Tid siden taget af et Russisk Skib og opbragt til Reval. Paa bemeldte Kiøbmænds desangaaende til Berlin indløbne Klage har den Kongel. Gesandt i Petersburg, Baron von Keller, faaet Ordre at paastaae Skibscapitainen eftertrykkelig og alvorligen afstraffet for den det Preussiske Flag tilføyede Fornærmelse, samt tilstrækkelig Godtgiørelse for Ophold og Omkostninger, saa- og den fra Riga paa det Preussiske Skib ombord værende Svenske Consuls Frigivelse, da han ikke hører til Soldaterstanden; alt efter Neutralitets-Systemets Grundsætninger.
Kiøbenhavns Postrytter, 1788-12-08
Stockholm, den 21 November. Vor forhen værende Gesandt ved det Russisk Keyserlige Hof, Hr. Kammerherre von Nolken, har, siden han ved Krigens Udbrud forlod Petersburg, reyst igiennem Pohlen, Schlesien, Berlin og Pommern, og er i forrige Maaned ankommet til Hs. Majestæt Kongen i Gothenburg. Om nogle Dage forventes Hs. Majestæt her til Residencen. – Fra Finnland har man Efterretning, at den Russiske Flaade nu gandske har forladt Kysterne ved Svea borg og Hangen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1788-12-08
Wien, den 22 November. Allerede i Forgaars gjorde man sig sikker Regning paa Keyserens Ankomst. Det skal være vist, at Feldmarechalerne Lasey, Landon og Pellegrini komme her med Monarken, og at de tilligemed Haddick og Fyrste Carl von Lichtenstein skulle udgiøre et Krigsraad. Ugierne har man maattet erfare, at den brave General, Greve von Sauer, som, medens Prindsen af Coburg var syg, havde Commandoen over hans Corps, gandske forlader Armeen, og slaaer sig til Rolighed. Saavel her, som i Mähren og Bøhmen, giøres Anstalter for de ankommende Tropper. Desuden bliver der i Mähren, Schlesien og Bøhmen sørget for, at Regimenterne ved stærk Recrutering kunne completteres. J det ringeste synes der for næstkommende Aar ikke at være nogen synderlig Udsigt til Fred, hvormange Rygter der end udspredes om de vidt bragte Fredsunderhandlinger, og endskiønt man bliver ved at paastaae, at Vice-Hofcanzleren, Greve von Cobenzl, i Selskab med den forrige Jnternuntius, Baron von Herbert, skal som extraordinaire Ambassadeur gaae til Constantinopel, hvorhen Ridder Keith, saasnart han er kommet tilbage til Engelland, ogsaa skal sendes i det Engelske Hofs Navn.
Kiøbenhavns Postrytter, 1788-12-08
To Russiske Courerer, af hvilke den ene ankom i Mandags og den anden i Forgaars, og som begge troede at antræffe Munarken i Wien, ere med deres Depecher, som skulde aabnes af Hs. Keyserl. Majestæt Selv, strax afgaaet videre til Ofen. Endog ved de her i Residencen giørende Foranstaltninger bliver Freden mere og meere usandsynlig. Recruteringen drives med saadan Jver, at der, som man siger, skal her udtages hver 30te Mand, og i Provindserne hver 60de Mand til Soldat. Geværfabriket her skal allene levere 70000 Musketter.
Kiøbenhavns Postrytter, 1788-12-08
Rygtet gaaer, at Storhertugen af Toscana vil til næste Feldttog levere Keiseren 12000, og Hertugen af Modena 6000 Mand.
Kiøbenhavns Postrytter, 1788-12-08
Leipzig, den 26 November. Et privat Brev fra Wien melder, at Fyrste Kaunitz, efter en Preussisk Coureers Ankomst og en fra den Preussiske Gesandt, Greve von Pode wils, ham indhændiget Ministerial=Note, har strax affærdiget en Coureer til Semlin, og at de Mähriske og Bøhmiske Regimenter i Pest og Ofen have strax derpaa faaet Ordre at marchere ufortøvet tilbage Man har ogsaa med det samme anviist bemeldte Regimenter adskillige tusinde Recruter, der ellers vare bestemte for Hovedarmeen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1788-12-08
Altona, den 1 December. Kort før Postens Afgang indløb følgende Beretninger fra de Keiserlige Armeer om to vigtige Expeditioner, som tilstrækkeligen modsige Rygtet om en Vaabenstilstand; Jmellem de Keiserlige Tropper, under Prindsen af Coburgs Commando, og et Corps Tyrker af henved 40000 Mand, under Fyrste Matrojen, er der ved Roman forefaldet en meget hidsig Træfning, som har varet fra om Morgenen tidlig til henimod Middag. Tyrkerne have fægtet som Løver, og igientaget Angrebet adskillige Gange, men kunde ikke modstaae de Keiserlige Troppers Tapperhed, og bleve tilsidst totaliter slagne. Neppe den tredie Deel af Fienden fik Tid til at flygte over Vandet; Resten blev deels fanget, deels nedsablet. Mere end 30 Kanoner og andre Seierstegn, saaog de fiendtlige Magaziner, gjordes til Bytte. Prindsen af Coburg har nu frie Haand i hele Wallachiet, og kan rykke frem lige til Widdin." – Denne temmelig omstændelige Beretning mangler Datum, og altsaa nærmere Bekræftelse. Mere bestemt og sikkrere er følgende: "Den 11te November landede 10 store tyrkiske Tschalker og 5 andre store Skibe, under en vedvarende Kanonade fra Fæstningen Belgrad, ved Sauspidsen. Nogle tusinde Tyrker stege ubehindret i Land, de svage Keiserlige Vedetter og Piquetter trak sig tilbage, og Tyrkerne udbredede sig over det hele Terrain og over hele Dæmningen ved Beschania, hvor alle Redouter og CommunicationsBroer i Forveien vare borttagne, Tyrkerne angrebe derpaa det Keiserlige Cavallerie med saadant Raserie, at mange af dem bleve nedsablede. J Førstningen retirede det ogsaa virkelig henimod det Beschanier Observatorium, men vendte sig pludseligen i Retiraden, og var saa lykkelig med eet at jage Tyrkerne paa Flugten. De Keyser liges Forliis beregnes til 120 Døde og Saarede. En anden Beretning siger 16 Officerer og 200 Gemene, og den Pestske Krigscoureer beregner Forliiset til 400. Jmidlertid kan det ikke feyle, at Tyrkerne jo maae have mistet langt flere Folk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1788-12-08
Kiøbenhavn, den 8 December. Søndagen den 7de December om Aftenen Kl. 9 1/4 Slet, ankom Hs. Kongel. Høyhed vor naadigste Kronprinds, tilligemed Deres Durchl. Prindserne af Hessen med Suite i ønskeligste Velgaaende her til Staden. - Efterat Hs. Kongel. Høyhed med høye Følge Kl. 5 Slet Eftermiddag var steeget i Land fra Orlogskibet Oldenborg i Helsingøer, blev Høyst- og Høysamme imodtaget af Hs. Excell. Hr. Geheimeraad og Staldmester Bülow, som med de fornødne Kaner og Stald betiente med Fakler vare tilstæde, for at befordre Høyst- og høybemeldte Herskaber med Suite til Kiøbenhavn. Officererne og Underofficererne af Borgerskabet havde forsamlet sig paa Nørre Broe, hvor Vinduerne overalt var illumineret, for at modtage Hs. Kongel. Høyhed; men Høystsamme behagede at kjøre igiennem Østerport, og blev i Bredgaden under tusinde Fryderaab og Hurra modtaget af denne talrige Stads Jndvaanere, som saa strax spændte Hestene fra Hs. Kongel. Høyheds Kane, og har Høystsamme under bestandige Fryderaab over Kongens Nyetorv, Canalen, over Slotspladsen, og ind i Kirke=Løngangsporten, hvor Hs. K. Høyhed blev imodtaget af Hs. K. H. Arveprindsen, Hs. K. H. Kronprindsesse Louisa Augusta med høye Gemaal, Statsministrene, alle Hofcheferne og Departementcheferne, hvorefter bemeldte Ministre og Herrer spiiste ved det Kongel. Bundteradstaffel, som blev holdt i Spisegemakket, og bestod af 41 Couverts foruden Rose. – Saasnart Hs. K. Høyhed ankom her i Staden, blev strax heele Byen paa det smukkeste illumineret, og fra Stadens Volde løsned 3 Gange 27 Kanonskud, hvorfor Hs. Majestæt Kongen, tilligemed Hs. K. H. Kronprindsen og Deres K. H. Arveprindsen, Arveprindsessen og Kronprindsessen, samt Deres Durchl. Prindserne af Augustenborg, og af Hessen, efter Aftentaffelet Kl. 11 3/4 Slet behagede at kiøre i Kareth omkring i Stadens Gader for at besee Jlluminationen, men den Vogn, hvorudi Hs. Majestæt Kongen, Hs. K. H. Kronprindsen, og begge Deres K. H. Prindsesserne befandt Dem, var ikke kommen længer end til Kongens Nyetorv, førend Hestene anden Gang strax bleve fraspændte, og Vognen trukket paa nye langs Canalen, forbi Stranden, igjennem Færgestræde, store Kiøbmagergade, Landemærket, Gottersgade, store Kongensgade til Amalienborg, hvor de under bestandig Fryderaab gik rundt om den der værende Statue, og derefter igiennem Bredgaden, over Kongens Nyetorv, Canalen, over Slotspladsen til Kirke=Løngangs porten, hvorfra Publicum trak den ledige Vogn til den Kongelige Stald.
Kiøbenhavns Postrytter, 1788-12-08
Førstkommende Tirsdag den 9de December bliver Apartement ved Hoffet som begyndes Kl. 6 1/2 Slet. – Onsdagen den 10de hujus bliver Ball pare en Domino i Ridder Sahlen for alle 9 Classer, som begynder Kl. 6 1/4 Slet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1788-12-08
Den 5te December har Hs. Kongel. Majestæt udnævnt Sin Charge d'Affaires ved det Kongel. Preussiske Hof, Hr. Capitain Andreas Christoph von Rüdinger, til Sin Geheime-Legations-Raad, og forundt ham Rang med Etatsraader.
Kiøbenhavns Postrytter, 1788-12-08
Til behagelig Efterretning for de høie og gode Herrer Interessentere i det Asiatiske Compagnie bekiendtgiøres herved, at en General-Forsamling skal holdes paa Compagniet Torsdagen den 18de December förstkommende; Thi anmodes de Herrer Interessentere, som ikke allerede have qualificeret sig til Stemme Rettighed, og ønske at bivaane General-Forsamlingen, behageligst forinden at indfinde sig paa Compagniets Huus hos Juflits-Directeuren hver Onsdag og Fredag Formiddag fra 10 til 12 Slet, for at aflægge den af Interessentskabet vedtagne Eed.
Kiøbenhavns Postrytter, 1788-12-08
Anmeldelse om en dansk Oversættelse af den preussiske Konges Frederich den Andens efterladte Værker, som udgives paa Universitets=Boghandler Christian Gottlob Profts Forlag. Denne store og uforglemmelige Konges Værker ere nyelig udkomne i Berlin i 15 Bind paa Fransk, tilligemed en tydsk Oversættelse deraf. Man finder heri 1) Min Tids Mærkværdigheder. De indeholde Historien om Stats, og Krigsbegivenhederne fra Aaret 1740 indtil den Dresdenske Fred. 2) Historien om den Syvaars Krig. 3) Historien om Begivenhederne efter den hubertsborgske Fred 1763 indtil Pohlens Deeling 1775 i tre Afdeelinger, om dette Tidsrums Politik, Finanzer og Militairvæsen; fremdeles Efterretninger om de vigtigste Tildragelser fra Aaret 1774 til 78. Mærkværdigheder ved Krigen 1778, og endelig den i Anledning af denne Krig førte Brevvexling imellem Keyseren, Keyserinden og Kongen. 4) Et Forsøg om Regieringsformerne og Regenternes Pligter. 5) Undersøgelse om Systemme de la Nature.
Kiøbenhavns Postrytter, 1788-12-08
6) Anmærkninger over samme Skrift. 7) Om det uskadelige i Forstandens Vildfarelser. 8) Tre Samtaler i de Dødes Rige, imellem Prinds Eugen, Mylord Marlborough og Fyrsten af Lichtenstein; imellem Hertugen af Chøiseul, Grev Struense og Sokrates, og imellem Marcus Aurelius og en Barfod-Munk. 9) Tre Bind Poster. 10) Forberetning til Henriaden.
Kiøbenhavns Postrytter, 1788-12-08
11) Betragtninger over det europæiske Statssystems nærværende Tilstand. 12) Nogle Hundrede Breve fra Kongen til adskillige berømte Skribentere, saasom til Jordan, Voltaire, Fontenelle, Rollin, Marquis d'Argens, d'Albert, Præsident Henault, Algarotti, Condorcet o. s. v., tilligemed deres Svar. Man behøver ikke at anprise Publicum disse Værker. Hvem kan det være ubekiendt, at Friderich den Eneste i sin Person forenede alt hvad der var stort, at han selv var Regent, General, Statsminister, Financier, Philosoph, Historieskriver, Digter og Musicus, Hvo kiendte Hoffernes og Ministrenes Cabaler i hans Tid bedre end han, og hvo kunde skildre dem rigtigere og med mere Vittighed og Lune, end man seer dem skildrede i hans Værker, Man finder her Ting, som ingen uden en Konge torde skrive, Kort sagt: Det er det eneste Værk i sit Slags, som Verden nogensinde har eiet, og den bedste Lærebog for Regentere, Generaler, og unge Krigsmænd. For at kunne levere Publicum den danske Oversættelse af disse Værker for desto bedre Kiøb, har Forlæggeren besluttet at udgive dem i 8 Octavbind, hvert omtrent 30 Ark stort. Arket koster Subskribenterne 3 s. paa Tryk= og 4 s. paa Skrivpapiir, for andre Kiøbere bliver Prisen en Trediedeel høyere. Ved hvert Binds Udlevering tages Prænumeration paa det følgende. Oversættelsen udarbeides af Mænd, hvis Kyndighed i begge Sprogene er bekiendt. Ogsaa for den typographiske Skiønhed skal blive sørget. Forlæggeren anmoder herved alle sine Commissionairer i Provindserne, alle Postmestere og andre, som ville paatage sig at samle Subskribentere, at de i det seeneste inden 2 Maaneder fra Dato ville tilsende ham deres Lister, da der, saasnart som mueligt, skal begyndes med Trykningen. Han udbeder sig ogsaa, at de, saasnart de havde gjort nogen Samling ville, for den berørte Tid, seende ham deres Fortegnelser, for at man nogenledes kan være i Stand til at bestemme Oplagets Størrelse, og for at Trykningens Begyndelse ikke skal forhales. De, som paatage sig denne Umag, faae 10 Procento eller det 11te Exemplar frit. Listerne indsendes Kiøbenhavn, den 21de November 1788. til mig Christian Gottlob Proft.
Kiøbenhavns Postrytter, 1788-12-12
Kiøbenhavns Aar. huus, Jan. Post-Tidender, Fredagen, den 12 December. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved P. M. Hopffner.
Kiøbenhavns Postrytter, 1788-12-12
Reval, den 13 November. Hs. Keyserlige Majestæt har aflagt den tappre Commandant i Nyeslott, som saa længe forsvarede bemeldte Fæstning imod de Svenske, med et Gods i hviderusland.
Kiøbenhavns Postrytter, 1788-12-12
Paa den Svenske Konges Forlangende om at aabne Stadens Porte skal denne Commandant have svaret saaledes: "Jeg har tient i den forrige Tyrkekrig, og havde det Uheld at miste min ene Arm. Desuagtet kan jeg dog ikke aabne Portene. Vil Hs. Majestæt have dem aabnet, saa faaer Han Selv aabne dem. Men med min anden Arm vil jeg anføre mit skiønt utilstrækkelige dog tappre Mandskab, og forsvare mig til den sidste Blodsdraabe."
Kiøbenhavns Postrytter, 1788-12-12
Fra Syrmien, den 16 November. Det forhen ommeldte tyrkiske Overfald ved Beschania under 11te hujus bekræftes af et nyere Brev fra Semlin med det Tillæg, at Tyrkernes Anslag blev i Tide forraadt, og man havde altsaa belavet sig paa Fiendens Modtagelse. Blodbadet skal ogsaa, i Forhold til Fiendens Styrke have været forskrækkeligt nok.
Kiøbenhavns Postrytter, 1788-12-12
Tyrkisk Grændse, den 16 November. Den saa uformodentlig afsatte Kaimakan eller ViceStorvizir forvaltede gandske allene alle Anliggenderne; ingen klagede over ham, Hovedstaden Constantinope nød i hans Tid fuldkommen Roe og Sikkerhed, Almue var vel fornøyet, og alting syntes at have den bedste Gang. Man forsikkrer endelig ogsaa, at Aarsagen til hans Unaade skal være hans saa inderlige Venskab med Storviziren, hvis hele Campagne Porten er misfornøyemed, og derfor just har udnævnt en af Storvizirens Uvenner til Kaimakan.
Kiøbenhavns Postrytter, 1788-12-12
Stockholm, den 24 November. J Finland have vore Tropper siden den 20de October været i Vinterqvarteer. Hertug Carl har sit Hovedqvarteer i Borgo, og Generallieutenant Siegroth staae med 7 Batailloner langs med Kymenegorodfloden, for at bedække Grændsen. De øvrige 7 Batailloner ligge de tacheerte paa 7 tydske Milles Distance. Nogle Finnsk Regimenter, som til beqvemmeligere Pleye rykke til deres sædvanlige Standqvarterer, ville formodentlig, for deres i denne Krig udviiste Opførsel, ikke blive saa gandsk kiærligt modtagne af deres Medborgere. Navnene paa de Officerer, som have underskrevet Brevet til den Russiske Keyserinde, fandt man for nyelig, to Nætter efter hinanden, med store Bogstaver opslagne paa Galgen Abo, Finnlands Hovedstad.
Kiøbenhavns Postrytter, 1788-12-12
Det er meget at ønske, at det milde Veyrligt maatte vedvare i nogen Tid, paa det Finland endnu til Søes kunde forsynes med Kornvarer og andre Fornødenheder, hvorpaa der sammesteds er Mangel. Her i Stockholm ere Priiserne endnu temmelig lette, da endeel neutrale Skibe ere i den uroelige Tid ankomne hertil med Provisioner.
Kiøbenhavns Postrytter, 1788-12-12
Den 28de November. Kongen har den 20de hujus forladt Gothenburg, og er reyst over Lidksping til Carlstad, 30 Mille derfra. Det er uvist, enten Hs. Majestæt gaaer til Gothenburg igien, eller herhid. Ligesaa uvisse ere Meeningerne, om der skal sammenkaldes en Rigsdag eller ikke. Men det er vist, at man giør adskillige Væddemaale paa, at Freden i denne Vinter kommer i Stand. De i og ved Gothenburg samlede Tropper detacheres til forskiællige Stæder, og nogle, iblant hvilke Stralsunderne, maae i denne haarde Aarstid marchere deres 30 Miile til Carlstad.
Kiøbenhavns Postrytter, 1788-12-12
Ved Afskedscouren i Gothenburg sagde Kongen til de tydske Officerer paa Svensk: "Lever vel mine Herrer, men, førend De komme tilbage til Pommern, see vi igien hverandre maaskee i Skaane eller maaskee andenstæds." Følgende ere Betingelserne i den sidste Vaabenstilstand: 1) Vaabenstilstanden imellem Hs. Majestæt Kongen af Sverrigs og Prindsen af Hessens Land- og Søemagt skal herved forlænges paa sex Maaneder, fra den endnu gieldende Vaabenstilstands Udløb at regne. 2) Saalænge bemeldte nye Vaabenstilstand varer, skal Hs. Danske Majestæts Land- og Søemagt, under Navnet Hielpetropper, ikke udøve ringeste Fiendtlighed imod de Svenske Undersaatte, og der skal i denne Hensigt iagttages en fuldkommen Reciprocitet af Sverrigs Land- og Søemagt imod Kongen af Danmarks Provindser og Undersaatte. 3) Hs. Durchl. Prindsen af Hessen vil udfærdige de fornødne Ordres, at der i Vaabenstilstanden ikke gaaer nogen Dansk Militairperson over de Norske Grændser, med mindre han dertil er berettiget ved et Pas fra den Civil eller Militair-Officeer, som Hr. Svenske Majestæt har betroet Sin Autoritets Udøvelse ved Grændsen. Ligeledes vil Kongen af Sverrig udgive de fornødne Ordres, at ingen Svensk Militairperson, saalænge Vaabenstilstanden varer, begiver sig fra Sverrig til Norge uden saadant Pas.
Kiøbenhavns Postrytter, 1788-12-12
4) Hs. Svenske Majestæt indgaaer, at de Syge, som efter Prindsen af Hessens Udmarch maatte blive tilbage i Sverrig, skulle behandles med al den deres Tilstand skyldige Agtelse, og at der af Prindsen af Hessen udnævnes nogle Officerer, for at have Opsyn med bemeldte Syge, og bestyre deres Tilbagemarch til Norge, saasnart de ere i den Stand, at de kunne transporteres. (Prindsen af Hessens Tillæg) De skulle blive transporteerte paa min Bekostning, ligesom og den Hoveriekjørsel, som til Transporten maatte forlanges, skeer for min Regning. 5) Alle Krigsfanger skulle fra begge Sider, saasnart mueligt, løsgives. (Prindsen af Hessens Tillæg) "Ja, men de maae i denne Krig hverken tiene imod Hds. Russisk Keiserlige Majestæt eller imod Høyst sammes Bundsforvandte." Og da al Fiendtlighed imellem Hs. Svenske Majestæts Tropper og Tropperne under Prindsen af Hessens Command er ophørt, og Roligheden saaledes igien tilveyebragt til Vands og Lands, saa skulle begge Kongerigerne Sverrig og Dannemark, saalænge denne Vaahenstilstand varer, ansees som under den fuldkomneste Fred, og ifald eet af de høye contraherende Partier Fremtiden skulde efter Vaabenstilstandens Forløb ville igien begynde Fiendtlighederne, da skal dette Partie være forbunden til at give Efterretning derom 40 Dage forud. 6) Denne Vaabenstilstand skal i alle sine Puncter garanteres af Hofferne i Berlin og London. - Uddewalla, den 5te November 1788, Kl. 9 Aften.
Kiøbenhavns Postrytter, 1788-12-12
Haag, den 29 November. Da der i Generalstaternes Forsamling er blevet foreslaaet at tilstaae Hr. Baron von Rehden, Republikens overordentlige Gesandt ved det Berlinske Hof, en Belønning for hans Staaten viiste troe Tieneste i den uroelige Tid, saa havde allerede nogle Provindser givet deres Stemme til en aarlig Pension af 3000 Gylden, andre derimod til en Gave af 10000 Gylden paa eengang. Og da der siden have været 4 Provindser af den sidste Meening, saa er det rimeligt, at Deres Høymægtigheder ligeledes vedblive samme Beslutning.
Kiøbenhavns Postrytter, 1788-12-12
Efter et Brev fra Paris, skal Statsministeren, Greven af Montmorin, som overordentlig Negotiateur giøre en Reyse til Constantinopel, og Greven af St. Priest imidlertid forestaae Departementet for de udenlandske Anliggender.
Kiøbenhavns Postrytter, 1788-12-12
Livlægen Ridder Zimmermann er fra Hannover ankommen hertil, for at være desnærmere ved Haanden, og strax kunne afsegle til Engeland, ifald den endnu syge Monark skulde forlange hans Hielp.
Kiøbenhavns Postrytter, 1788-12-12
Den navnkundige Hr. Carl For skal allerede fra Jtalien være ankommen til Paris, og er den 21de afgaaet derfra over Calais til London. Fra Mayland, hvor han fik Efterretningen om den Engelske Konges farlige Sygdom, har han gjort Reysen til Paris i sex Dage.
Kiøbenhavns Postrytter, 1788-12-12
Christiania, den 3 December. Den 26de f. M. havde Hr. Etatsraad Anker den Naade at beværte Hs. Kongel. Høyhed Kronprindsen og Deres Durchlauchtigheder Prindserne af Hessen til Middag, og Hr. Cancellieraad Monsen nød samme Naade om Aftenen, hvor der var Bal til den følgende Morgen Kl. 4 Slet. Den 28de viiste Hs. Kongel. Høyhed og øvrige Herskaber Hr. Etatsraad Anker den Naade at bivaane et Bal til Kl. 3 om Morgenen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1788-12-12
Den 29de havde Hr. Generalmajor Hesselberg den Naade at beværte de høye Herskaber til Middag; og den 30te bivaanedes Gudstienesten i vor Frelseres Kirke, hvor Hs. Høyærværdighed Hr. Biskop Schmidt prædikede. Derefter behagede det Høyst- og Høysamme at lade Sig beværte paa Bogstad hos Hr. Generalkrigscommissair Anker til Middag, hvorfra retourneredes Kl. 8 om Aftenen ved Lysning af Fakkler. Den 1ste hujus var Cour hos de høye Herskaber; hvorefter Høyst- og Høysamme forlode vor Stad Kl. 12 Slet, og fortsatte Reysen over Bragnæs og Fredrichswærn til Kiøbenhavn. Ved Afreysen blev fyret fra Fæstningen, og Borgerskabet og det Nordenfieldske Regiment paraderede paa Stadens Torv. Allevegne stode Jndvaanerne for at tilønske Hs. Kongel. Høyhed og Deres Durchlauchtigheder den lykkeligste Reyse. Foran Hs. K. H. Vogn reede det oprettede Corps af Odelsbønder og Stadens guule Corps, som escorterede Høyst- og Høysamme til Lysager, en halv Miil fra Staden, hvor de blev Naadigst aftakkede. Alle Stadens bedste Damer vare forsamlede ved Lysager, for, ved Hs. K. H. Giennemfart, at yde deres varmeste Velsignelsesønsker over Høystsamme; og den sammesteds forsamlede Folkemængde yttrede sin underdanigste Hengivenhed ved igientagne Fryderaab.
Kiøbenhavns Postrytter, 1788-12-12
Kiøbenhavn, den 12 December. Mandagen den 8de December var Hs. Majestæt Kongens Bundteradstaffel til Middag i Spisegemakket paa 45 Couverts, tilligemed en Rose. Om Aftenen var hele Staden overalt paa det smukkeste igien illumineret, ligesom forrige Aften.