JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1770-10-29
Mandagen førstkommende den 29de Octobris, Klokken 12 Slæt, bliver udi det forrige Sukker=Huus ved offentlig Auction bortsolgt, adskillige Løsøre-Effecter, saasom: Borde, Stole, Sengklæder a. endeel Kaabber, Blye og Jern, adskillige Sorter Ege-Baljer og Kar, læsked og ulæsked Kalk med mere, samt Heste, Karioler, Karmeslæder og Sæletøi, med og uden Bielder. Samme Dags Eftermiddag, Klokken 5 Slæt, bliver i Herberget Altona opraabt og bortsolgt Sukker-Husets Vaaninger med underliggende Grund, Have og Lyst=Huus samt Grundelcier, renderende til 37 Rdlr, saavelsom Sukkerhuus Engen, et Partie Søeboder ved Sukkerhuus Bryggen, med tilhørende Vippe og Jern-Kiæde, den nye opbygte Heste-Mølle her i Byen, med underliggende Grund og tilhørende Jnventario, saavelsom endeel Actier i det Blichfeltske Kaabberverk, og ligeledes endeel Actier i det saa kaldede Enigheds Kaabberverk, alt Sr. Ole Thuesens Opbuds Boe tilhørende. Thi maatte det behage de Lysthavende til bemeldte Tider og Steder sig at indfinde, hvor Conditionerne nærmere vorde bekiendtgjorte. Sr. Rolf Thodes beboende Huus med Grund, beliggende ved Torvet, næst ved Hr. Ober-Auditeur Holtzrods Huus, saavelsom Sr. Reinert Ludes forhen tilhørende privilegerede Bager-Gaard, i Knøse-Smuget beliggende, ere begge under Haanden at faae tilkiøbs. Hvorom Liebhaberne behager at addressere sig til Hr. Niels Graa.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1770-10-29
Onsdagen den 31te Oct. bliver udi Herberget Altona auctioneret et afg. sal. Mad. Gar mans Familie tilhørende indmuret hvælvet Begravelses Sted, beliggende paa høire Side af Alteret i Bergens Domkirke, og den Høistbydende tilslagen. Herfra giøres Anviisning til den, som har en god ny Rokelor at sælge.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1770-10-29
Fra Skostrædet til Nøstet er nestleden Torsdag tabt en Sølv-Daase, hvorpaa A. C. K., for hvilken loves en passelig Findeløn, naar den her leveres.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1770-10-29
For en tabt Lotterie-Seddel, af No. 16208, med Device A. H. S., en tynd Bitte Sukker, lover Eieren en passelig Findeløn.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1770-10-29
Viede: J Korskirke-Sogn 1 Par, (nemlig Hr. Brand-Directeur Andreas Schram med Madame Jacobina Henrica Gestrup, afg. Kramers Efterleverske, cop. den 25de Oct.) Døbte: J Domkirken Drenge 1, Piger 3, Korskirken Drenge 3, Pige 1, i Nyekirken Dreng 1, Pige 1: J alt 11. Begravne: J Domkirke-Sogn Mandfolk 2, Qvindfolk 2, i Korskirke-Sogn Mandfolk 2, Qvindfolk 3, (hvoriblant Jomfrue Anna Maria Schiøts, en Datter af Stads-Capitaine Hr. Sigvard Mathiesen Schiøts, gammel 33 Aar;) i Nyekirke-Sogn Qvindfolk 1, J alt 10.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1770-10-29
Jndkomne: Apoteker-Svend Christian Risch fra Amsterdam.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1770-10-29
Fra Capellet til Kirken, = 26 Kirken udvendig er 18 en halv . Vaabenhuset = Kirkens hele Længde uden til er 103 en halv Alen Om Stavanger ikke kand fremvise saa store og herlige Stiftelser og Donationer, som endeel andre Byer, hvor Handel og Fabriker ere de Kilder, af hvilke endeel Godgiørende har faaet Ævne til at stifte noget godt, saa har dog denne Bye ikke savnet godgiørende Mennesker. Det er troligt, at denne skiønne Kirke er ikke uden formuende Mennesker bleven bragt i Stand, eller til denne Tid vedligeholdt: At jeg ikke skal melde om Biskop Mag. Thomas Weigner, eller om Borgermæster Søren Pedersen, der begge ved Gaver og Reparation til Kirken har fortient et priseligt Æreminde. J samme Tid har Justiceraad Gabriel Hillemann foræret en Fløiels Messe Hagel og fiin Messe-Skiorte til Stavangers Kirke. S. Lauriz Smith og Kiereste har 1742 foræret et Sølv-Daabsbækken, som veier 187 Lod. Frue Justiceraadinde de Fine har i omtrænt 1747 foræret Kirken tvende Sølv Lysestager, vægtig 219 Lod. Om dem, der ikke længe siden har, da Kirken var under Reparation, givet anseelige Penge-Gaver, kand jeg intet melde, da de ikke har villet lade deres Navn bekiendtgiøre. Udi Aaret 1752 er Orgelverker repareret; Til at bestride de Bekostninger, som var over 200de Rigsdaler, har Stavangers Jndbyggere godvillig givet, hver efter sin Formue.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1770-10-29
(Fortsættelsen følger.) Heraf udkommer hver Mandag et Blad fra det Bergenske Addresse-Contoir hos Ole Brose.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1770-11-05
Aar 1770. Siette Aar Gang. No. 4.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1770-11-05
sterretninger. fra hver FoCorretter. i Bergen i Norge. Mandagen, den 5te Novembris.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1770-11-05
Fortsættelse af de her i Byen tagne, October. Aal. 3 - 10 et halv i 11et halv 1 10 et halv i 4 9 to 3 D. K. 12. 9 et halv 8 et halv i 7 - 8 et halv K 10 8 s. 7 et halv K9* 8 et halv 2 9de 9 R. 10, 10 9 et halv **** 11. 6 et halv 8 et halv 6 - 13, 6 et halv 8 en 3 D. 4 et halv i 14 4 to 3 D. et halv 14 tre 4 D. K. 5 et halv i 6 et halv i 11 et halve 11.2 7 et halv : 11 et halv 1 Aarometriske Observationer for 1770. Stille og klar hele Dagen. Morgen stille og klar, Efterm. lidt W. S., tyk Luft, lidt Regn. S., overskyet. S., overskyet, siden st. Blæst af S., og Aft. Tord Næsten stille, Regn Formidd. og Eftermiddag S., overskyet, Efterm. cont. R., Aft. N. W. N., med Regn imellem Lidt S., overskyet. Stille og Musk, N. og cont. R., Aft. stille, R. S., tyk Luft og R., Efterm. W. S., med stærke Regn-Jlinger, Aft, stærk Tord S. og Regn-Jlinger, Aft. W. og stærk R. Stille, Natten stærk Snee paa Olrichs=Fieldet, Eftermidd. og Aft. S. og R. Stille, næsten klar hele Dagen. Ligesaa. Stille, noget taaget. Stille, taget, D., tyk Luft, og siden stærk R. S., tyk Luft, siden Ø. og næsten klar, Øl, skyet og lidt R., Aften klar, Øl, noget skyet, Aften lidt R. O.; med Drive-Skyer 2/3 Oct. D., næsten klar, Aft. 24 5 et halv 1. 8 et halv 1 Stille, klar, Efterm. 3 et halv 7 et halv i Stille, klar, Aft, lidt, 5 et halv 1 8 et halv 1 6 et halv i S. Ø., skyet, lidt R. Stille og noget mislig 28 - 6 et halv i 9 Stille, skyet og lidt R. Stille og klar hele Dag. Ligesaa. 6 et halv 1 4 et halv 1 2. Ligesaa, Aften lidt skye J Dag den 5te Novembris, Klokken 5 Slæt udi Altona, bliver til Auction opbuden Skomager Johan Hinrich Harditz Huus uden Grund, paa Veien til Vaskerelven beroende. Ligeledes Præste-Enken Mad. Sunboes Huus og Grund, bag ved Stiftamtmandens Hauge, beroende. Gives herved tilkiende, at Løverdagen den 10de November førstkommende, om Formiddagen Klokken 9 Slæt, bliver en offentlig Auction foretaget paa Møllendahl i Schiolds Skibrede, og Nordhordlehns Fogderie efter der ved Døden afgangne Mand, Hans Monsen, over hans efterladte Løsøre-Effecter, bestaaende af Sølv, Tin, Kaabber, Messing, Jernvare: Træ-Boeskab, Steen- og Glas-Tøi, Linned, SengeKlæder og Creature, med videre, samt den saa kaldede store Tydske-Mølle, ved Møllendahls Elv beliggende, med tilhørende Mølle-Redskab og Jnventario. Thi ville Liebhaberne behage sig samme Tid og Sted at indfinde, da Conditionerne paa Auctions-Stedet nærmere skal vorde bekiendtgjort. Alvestrømmen den 22de Octobr. 1770.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1770-11-05
Vedgaaer paa Hr. Sorenskriver Garmanns Vegne, som edtagen Fuldmægtig, H. Lessøe.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1770-11-05
Mandagen den 19de Novembr. førstkommende og efterfølgende Dage, Klokken 1 Slæt, bliver afgangne Hr. Diderich Jansen Fasmers efterladte Meubler, bestaaende af Diamanter, Guld, Sølv, Linnen- og Sengeklæder, Porcelain, Tin, Kaabber og Messing, med videre, udi Stervboe Huset ved offentlig Auction op D., næsten klar, Aft. lidt Musk. Stille, klar, Efterm. skyet. Stille, klar, Aft, lidt skyet. S. D., skyet, lidt R. imellem. Stille og noget mistig hele Dagen. Stille, skyet og lidt R. imellem Stille og klar hele Dagen. Ligesaa. Ligesaa, Aften lidt skyet. raabt, og til de Høistbydende bortsolgte; Ligeledes bliver og bortsolgt endeel Pantegods af diverse Sorter, heller hvad af samme ikke forinden Auctionen bliver indløst.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1770-11-05
En god Ride-Hest, med eller uden Stald, kand faaes tilkiøbs af Haanden. Liebhaberne dertil vilde behage at addressere sig til Sr. Jochim Dischingthun, for med ham om Kiøbet at accordere.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1770-11-05
Herfra giøres Anviisning til den, som har at sælge en Jægt paa 30 Læster, med tilhørende Jnventario.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1770-11-05
Herfra giøres Anviisning til den, som har at sælge et Par smukke Nymodens Speile.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1770-11-05
Her paa Addresse-Contoiret er tilkiøbs: Fragmenter, efterladte af den potriotiske Tilskuer, samt moralske Sindbilleder ved Hans Brenneke.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1770-11-05
Skulle nogen behøve Drenge, enten i Lære eller Tieneste, da ville de behage at addressere, sig til Sr. Adolph Tank, der giver Anviisning paa dem af Domkirkens Fattig-Skole, hvor de udi nogle Aar har lært baade at læse og skrive Forrige Løverdags Aften er fra Toldboden til Marken tabt en Sølv Knæspænde, hvorfor loves en skikkelig Findeløn. Bergen: Til Oldermand for Snedker=Lauget er beskikked Sr. Salomon Nielsen, og til Oldermand for Rebslager-Lauget Sr. Abraham Marcussen. Af de 3de (see No. 43, den 16de i forrige Maaned udbrudte Arrestanter er den 27de i samme tilbagebragt Tyven Torbiørn Halvorsen, og Natten til den 28de ejusd. Norderen Anders Larsen Sælland, alt ved Bønder fra Nordhordlehn.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1770-11-05
Viede: J Domkirke-Sogn 2 Par i Korskirke-Sogn 2 Par: J alt 4 Par. Døbte, Domkirken Dreng 1, Piger 3, i Korskirken Dreng 1, Piger 2, J alt 8. Begravne, Domkirke-Sogn Mandfolk 4, Qvindfolk 1; i Korskirke-Sogn Mandfolk 2, Qvindfolk 1: J alt 8.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1770-11-05
Jndpasserede, Kiøbmands Karle Christen Wenneberg, Jens Wenneberg, Johann Diderich Schlommer, samt Sr. Jacob de Wilde.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1770-11-05
Jndkomne Skippere: J Nævermand af Bergen fra Kiøbenhavn med Sirup, Sukker; H. C. Maartmand af Bergen fra Kønigsberg med Rug; D. Pust af Gripswalde fra Straal sund med Malt.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1770-11-05
Udgangne: J. Jamie af og til Skotland med Trælast; P. Adrianson af Amsterdam til Strædet med Fisk. Den sande Storhed. Jntet, siger Longinus, kand være stort, hvis Foragt er stor. At eie Rigdom og Vælde, gir en Mand ei Rettighed til at kaldes stor, men det ansees for Beviis paa et stort Sind, at foragte disse Lykkens Gaver, og lade haant om at begiere dem. Jeg tænker derfore, at der ere større Mænd, der ligge skiulte blant Menneskene, end disse, som komme frem, og drage andres Øine, Forundring og Høiagtelse efter sig. Der som vi formode, at der ere Aander eller Engle, som give Agt paa Menneskenes Rige, hvilket vi baade efter Fornuften og Skriften har Aarsag at troe, hvor ulige maa da de Begreb være, som de giøre sig om os, og vi giøre os om hverandre. Dersom vi skulle læse deres Fortegnelse over de Hælte og store Mænd, som nu lever, hvor lidt skulle det komme overeens med de Fortegnelser, som vi selv forfatte.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1770-11-05
Vi blive forblindede ved prægtige Titler, ved Lærdoms skrydende Pralerie, og ved Seiervindingers udbasunede Rygte; De, tvert imod, see Philosophen i hans Hytte, som besidder sin Siel i Taalmodighed og Taknemmelighed, endskiønt han trykkes af det, som smaa Sind kalde Fattigdom og Kummer. De søge ti efter store Mænd i Spidsen af Krigshærer, eller blant et Hoffes Pragt; men de finde dem ofte i Skygger og eenlige Steder, paa Livets forborgne Veie og afsides Fodstier. En viis Mands Spadsergang om Aftenen er meere herlig i deres Øine, end en Generals Merite for Spitsen af 100000de Mænd. At beskue og betragte Gulds Gierninger; at giøre en frivillig Retfærdigheds Gierning med egen Skade; at have en ædelmodig Omsorg for det menneskelig Kiøns Beste; at fælde stiltiende Taarer over andres Elændighed; at dæmpe og undertvinge en hemmelig Begierlighed eller Fortrydelse; kort sagt, en usminket Øvelse i Ydmyghed eller anden Dyd: Disse ere de Gierninger, som i de rene Aanders Øine ere berømmelige, og give en Mand Titul af stor og priisværdig. De Navnkundigste blant os betragtes ofte af dem med Medynk, med Foragt eller med Fortørnelse, da derimod disse, som ere de mest Ubekiendte blant deres Med Creature, ansees af dem med Kierlighed, med bifald og med Høiagtelse. Lærdommen af denne Betragtning blir denne, at vi ei lader os forlede af Menneskenes Domme og Berømmelser, men eftertænke, hvad Figur enhver Person vil giøre paa den Tid, naar Viisdom skal retfærdiggiøres af hendes Børn, og da intet skal gielde som stort eller herligt, uden hvad der er en Prydelse og Fuldkommenhed for den menneskelig Natur. Min Gud, som eene er den, jeg vil helst behage, Du, som mit Hiertes Maal og Ønsker ene veed, Lad mig i nøisom Roe fuldende mine Dage, Ei bange for at døe, og ei af Livet kied. Lad mig saa troligen det Ærende udrette, Hvorfor du haver mig i denne Ver en sendt, At du mit ringe Navn i Livets Bog kand sætte, Endskiønt mit Liv er skiult og Verden ubekiendt. Ja, skulle Rigdom end og Høihed mig forføre, Saa at jeg ønske selv den Storhed at opnaae, Da beder jeg, og Gud, du vil mig ei bønhøre, en giør mig stor i det, som du selv agter saa. Den fromme General.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1770-11-05
En Spotter af Religionen, Derhos en mægtig Prints, (thi slige Spottere, Som lade haant om Gud og al hans Dyrkelse, Har Verden ofte seet paa Tronen, Holdt i sin Tieneste en tapper gammel Mand, Religionens Ven, og nidkier for Guds Ære; Med denne Gamle talte han Engang om Troen og dens Lære, Med saadan spottelig Foragt, Som frætte Spottere der pleie om at tale, Hvis Overmod ei vil erkiende anden Magt, En anden Lov og Pligt, end den de selv befale. O Prints, var Generalens Svar, Hvorfor vil du min Troe med saadan Taloplage, Og mig, mig arme Mand, i Liv og Død betage Al Trøst? Hvad har jeg gjort, som dig fortørnet har, Slet intet, sagde hin, du er en tapper Mand, Min allerbeste Underdan, Din fromme Overtroe jeg kun ei lide kand Giv denne over. Net jeg den ei overgiver. Ei heller om jeg dig befaler det, Oni Det er imod din Pligt; Gud ene er og bliver En Herre af min Siel, al Verdens Fyrster ei Men om jeg af dit Liv nu skulle Herre være Det er du og, var Generalens Svar, Jeg det i mange Slag for dig jo vovet har; Nu vover jeg det for Guds Ære. D. Daare raabtehin, om ingen Gud var til Om jeg, at ingen er, dig nu bevise vil, Jeg da ei efter Dyd, men Laster ville tragte, Og var der ingen Guld, ei nogen Konge agte; Ja, du forsikret være maa, At mange Tusinde, som tænke ligesaa, Udi din Krigshær skulle være: Sce, Prints, det flyder af din Lære. Den Lamme og Blinde. En Lam engang en Blind mon finde Paa Veien ene siddende: Med Glæde haabede den Blinde, At finde her en Ledere. Jeg, sagde han, dig skulle lede: Jeg Stakkel neppe selv kand gaae, Men dine Skuldre synes brede; At de en Byrde bære maa. Dersom du mig nu frem vil bære, Jeg dig da Veien sige vil, Din stærke Fod mit Been skal være, Mit Øie dig skal høre til. Han nu paa Ryggen af den Blinde Sig hænger fast, den Blinde gaaer; Ved fælles Hielp de giørligt finde, Hvad ei enhver for sig formaaer. En anden fattes, hvad du haver, Og hvad han har, det fattes dig, Paa disse ufuldkomne Gaver Vort fælles Samqvem grunder sig. Om det, som mig Naturen skienkte, En anden ikke nægtet var, Han da paa sig allene tænkte, Og ei for mig Bekymring bar. Du derfor ei med Himlen kive, Den Gave, som du trænger til, Og andre har, kand fælles blive, Naar vi kun Samfund holde vil. Heraf udkommer hver Mandag et Blad fra det Bergenske Addresse-Contoir hos Ole Brøse¬
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1770-11-19
No. 47. Siette Aar Gang Aar 17 Efterretninger fra Trorter. Nordrede i Bergen i Norge. Mandagen, den 19de Novembris.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1770-11-19
Jndsendt. Til Lykke, ædle Ven ja, nok engang til Lykke! For du traf Fuglen saa, at der faldt ned det Stykke, Hvorpaa den største Priis var til Belønning sat; Saa Fugle=Konge Navn er derfor dig tilladt. At bære dette Navn du sandelig er værdig, Da det er vitterligt, du skyder flink og færdig: Derover dette var ei noget Slumpe-Skud, Men for et Konge-Skud det ret kand raabes ud. Med Rette er du den, som dette Navn maa bære. Ei Een misunder dig den Lykke og den Ære; Thi inst saa færdig, som din Haand og Øie er, Saa færdigt Hiertet er at vise Tienester. Dit Selskab, ædle Ven! man og kand gratulere: Med dig det gandske vist vil høistfornøiet være; Thi der ei tvivles paa, at jo dit Regiment, Som varer kun et Aar, bliv priseligen endt. Dog maaskee ikke endt; Du kand saa hældig blive, At man maa nok engang dig Konge-Prisen give. Sligter vel hændet før, Lad see du staaer dig kjæk: og hele Klatten væk! Skyd Hals og Vingerne, Bryst, Krov og Rumpen væk, Bergen den 6te Octobr. 1770. Paa Publici Vegne, A. H. M. Jnscription paa Præmien. (Arnold: Vedler fik. Som Konge=Præmium mig. A. H. Af Skikkelsen man seer, at jeg er gjort til Drik; Til hvem min Eier mig fuldskiænket da leveret, (ham Af dem jeg tømmes bør, han ellers (mig vanærer. Udskriften var: Til den værdige Fugle=Konge Skyde-Selskabet 1770 i Bergen.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1770-11-19
Gravskrift. over den i Livet Velædle og Velbyrdige Hr. Capitaine-Lieutenant Barclai de Tolly, som efter et foregaaende ulykkeligt Fald endte sine Dage i Bergen, den 12te Nov. 1770. For Verdens Sted og Fald man ofte har at grue, Men glædes, naar man kand Opreisning for sig skue Af alle Syndefald; man da omfalder ei, Men sikker kandgaae frem paa Verdens Slibrig Vei. Den gode Den, hvis Krop er skiult i disse Fiele, Kand billig regnes blant de Gudhengivne Siele: Han faldt, stod op igien, nod Frelse af fin Gud, Og, frie for flere Fald, gik vel af Verden ud Taalmodighed, sand Trøst, godt Haab om bedre Dage. Fordrev al Dødens Skræk og Smerters haarde Plage; At Han i sidste Strid en Siervinder blev, Det haaber vist hans Præst og Wen, som dette skrev.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1770-11-19
Da Stervboet efter Sal. Herr Andreas Heggelund Scehuus, residerende Capellan til Lindaas Præstegield i Nordhordlehn under Bergens Stift, ei taaler andet Proclama, saa bliver samme Stervboes Creditorer og Debitorer ved denne Jndvarsling saavel i de Berlingske Aviser som i de bergenske Adresse=Efterretninger kaldte til at møde for den geistlige Skifte Ret paa Arbetomten Abelbakken ved Lindaas Præstegaard inden den i Loven foreskrevne Tid, for enhver da at iagttage hvad vedbør, til videre paafølgende lovlig Skifte=Behandling. Bergen i Norge den 13de Novemb. 1770. Afgangne Anders Danckers og Hustrues Stervboes Vaanhuus med tilhørende Pakboder. tilligemed en anseelig Deel udestaaende Bonde og Nordfarer-Gield, kand endnu (i en føie Tid, forinden samme til ny Handling forsynes) faaes tilkiøbs af Haanden; Thi vilde det behage de Lysthavende sig til Stervboets Tilsynsmand, Sr. Jochim Dischingthun, at addressere.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1770-11-19
Hos Sr. Johann Friderich Kropelin, som beskikket Tilsynsmand udi Mad. sal. Ludolph. Krammers Fallit-Boe, kand under Haanden, med meget fordeelagtige Conditioner for Kiøberen, faaes tilkiøbs Boeds tilhørende Vaanhuus, Pakboder, og udestaaende Nordfarer- og Bonde, Gield. Thievilde de, som dertil maatte være Liebhabere, behage at adressere sig til ham.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1770-11-19
Hos Madame Johanna Foss, boende ved Nøstet, er at bekomme allerbeste Sort Kruse mynte=Vand for 12 Skilling Potten.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1770-11-19
For det kongelige octroierede norske Compagnie har Hr. Hans Nagel i Cothmission endeel Kurver tilskaaren Vindues Ruder af adskillig Størrelse, som hos ham kand tages i Øiesyn, og der for billigste Priser er at faae tilkjöbs.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1770-11-19
Fredagen den 23de Novemb. ved 5 Slæt, bliver i Herberget Altona ved 3die og sidste Auction opraabt afgangne Jacob Torgersens Huus og Grund i Punder-Smuget.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1770-11-19
Løverdagen den 24de Novembr., Eftermiddagen Klokken 1 Slæt, bliver Sallig Diderich Jansen Fasmers efterladte Bøger udi Herberget Altona ved offentlig Auction bortsolgt. Herfra giøres Anviisning til den, som har et Stue-Uhr at sælge.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1770-11-19
Herfra giøres Anviisning til den, som har at sælge en god og ny Rokeler.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1770-11-19
En Sølv Knæspende, funden af en Soldat, kand Eieren mod en billig Findeløn af Todal. hænte hos mig.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1770-11-19
Kongel. Majests, privilegered Bogtrykker, Hinrich Dedechen, har herved den Ære, eftersom adskillige høigunstige Liebhabere allerede har mældet sig, saavel at prænumerere som at subscribere paa Velædle og Velærdige Hr. Whittes. Samling af i adskillige Begivenheder udfærdigede Vers, hvorom før er meldt, at invitere de respective Liebhabere, som endnu kunde være tilbage, og som maaskee vilde eie bemeldte Skrift, det de vilde behage at melde sig enten hos Hr. Autor selv eller hos mig, paa det deres Navne kunde blive annoterede, og Oplaget efter Antallet indrettet, da, saa snart samme er indløbet, skal strax føies Anstalter til dens skyndigste Forfærdigelse. Hos mig er og at bekomme tilkiøbs Doct. Ludemanns saa kaldede Verdens Speil, eller Hemmelige Advarseler, for 6 sk. Stykket.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1770-11-19
Den 14de Septembris sidstafvigte haver Hr. Magister Hans Mossin, Sogne-Præst til Korskirken i Bergen, faaet Kongelig Tilladelse, foruden hine egne Skrifter, at lade trykke i at Bogtrykkerie for andre, hvad som af hannem forlanges.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1770-11-19
Trondhiem den 26de October. Af et Høikongeligt Rescript til Hr. Stiftbefalingsmand Grambow, daterede 13de Sept. 1770, og indført i No. 42 af vore Adresse-Efterretninger, seer man, at der er paaligned Kiøbstæderne i Trondhiems Stift at tage aarlig af det valløeske Salt 700 Tønder, nemlig Trondhiem. 560 Tønder, Christianssund 112 Tønder, og Molde 28 Tønder. Bergen: Efter at for Magistraten fra Vedkommende var bleven andraget, at der befandtes en heel Deel udestaaende Restancer af Manufactur Husets tilkommende Grundeleier, uagtet det Tab enhver selv, efter sit Grundebrevs Formeld, kunde komme at foraarsage sig, naar de i trende efter hinanden følgende Aar forsømte at erlegge Grunde leie, lod Magistraten den 10de hujus ved offentlig Trommeslag bekiendtgiøre følgende: Præsident, Borgermæstere og Raad udi Bergen, giøre vitterligt: At Forstanderen, for Manufactur=Huset, Sr. Johann Friderich Kropelin, for os haver andraget, at Vedkommende, som til bemeldte Huus resterer Grundeleier, meget langsom dermed indkommer, ja, de fleste aldeles udebliver, til Restancernes Forøgelse Aar efter Aar. Thi bliver de Skyldige herved alvorlig advaret, at saafremt de inden November-Maaneds Udgang, mod bemeldte Kropelins Qvittering, ikke betaer deres resterende Grundeleier, som modtages hver Sognedags Formiddag i hans iboende Huus, maa de vente sig for samme at blive exeqveret; Og paa det ingen med Uvidenhed om denne Erindring sig skulle undskylde, vorder denne Plakat paa alle Byens publiqve Steder ved offentlig Trommeslag bekiendtgjort.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1770-11-19
Bergens Raadstue den 8de Nov. 1770. Under Stadens Seigl. (L. S.)
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1770-11-19
Ved Auctionen, som holdtes den 12tii denne Maaned, blev (paa nærmere Hør kongelig Approbation) Consumtionen, Folke-Skatten og Copulations-Pengens i Bergen for 1771, 72 og 1773, tilslagen Hr. General-Krigs-Commissaire von Geelmuyden, som Høistbydende, for 22120 Rdlr. Den 13de i denne Maaned blev paa Bergens Raadstue en nye Bager-Taxt udi given, hvorefter Vægten paa Brødet blev fastsat saaledes: Hvede Brød for 1 Skilling skal veie 7 Lod; Skonroggen Brød for Skilling 8 Lod, 2 Qvintin; Simler eller Løse Brød for 1 Skilling 8 Lod; Kavringer for 1 Skilling, 5 Lod, 2 QvitinSamfængen Brød for 2 Skilling 29 Lod Klie-Brød for 2 Skilling 18 Lod.