JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1833-12-12
Spanien. Angaaende Anledningen til Forandringen i Krigsministeriet give Breve fra Madrid af 16de Novbr. nærmere Oplysning. De tale om et Complot, der den 15de skulde bryde ud i Hovedstaden. Som man erfarer, havde Carlisterne vundet det første Garderegiment, især dets Officierer, og ved den anstillede Undersøgelse fandt man mange Penge hos enkelte Soldater. J Følge heraf traf Gardegeneralen, Grev Espeleta, de strængeste Forholdsregler. Det blev alle Soldater forbudt, at staae i Forbindelse med mistænkelige Personer. Greven af Florida-Blanca indgav en Forestilling til Regjeringsconseilet, der ogsaa circulerede blandt Publicum. Den er fuld af Bebreidelser mod Hr. Zea Bermudet, hvem han giver Skyld for Forkastelsen af Sir Strafford Cannings Forslag med Hensyn til de portugisiske Anliggender. Greven klager fremdeles over, at Ministeriet roligt har seet paa Borgerkrigens Udbredelse i de tre nordlige Provindser, foranlediget Hærens Dislocation og forsømt at væbne Militserne, hvilket alene vilde have været tilstrækkeligt til Oprørernes Undertrykkelse. Han paastaaer, at Generalcapitainerne paa eget Ansvar have afvæbnet de kongelige Frivillige, der af Ministrene ere blevne skildrede som Thronens Støtter. Han giver at forstaae, at Nationen ikke bor sætte Lid til en Mand, hvis tidligere Liv ingenlunde er pletfrit, og gjør opmærksom paa, at hans (Grevens egen Formue bestaaer i Grundeiendomme og ikke i fremmede Fonds. Dette Klageskrivt vakte naturligviis stor Opsigt, og foranledigede et overordentligt Mode af Regjeringsconseilet, ifølge hvilket Krigsministeren efter en heftig Ordvexel mellem Hr. Zea og Marquis de las Amarillas, blev den 16de Novbr. Kl. 6 om Aftenen afsat fra sit Embede. Jfølge samme Breve troede man dengang, at Hr. Zeg ikke vilde kunne holde sig i 38 Timer, da Folket rottede sig sammen paa flere Puncter, og forlangte hans Hoved. Marquis de las Amarillas gjorde Dronningen i denne Anledning de alvorligste Forestillinger.
Viborger Samler, 1833-12-12
Portugal. Det Formaal, som det Parti, der omgiver Don Pedro, har sat sig, at undergrave Geistlighedens Jndflydelse som Corporation overhovedet, og især at svække Munkeordenens Magt, træder stedse mere for Dagen, og er fremherskende i de forskjellige Regjerings forordninger, der bekjendtgjøres i Chronice. Vel gaaer Regjeringen derved for Øieblikket tilværk med en vis Skaansel, og i Lissabon ere hidtil kun tvende Kløstre ophævede, hvoraf det Ene, et Nonnekloster, under Paaskud af dets Jndtægters Utilstrækkelighed til dets Beboerinders Underholdning, det Andet, et rigt Munkekloster, fordi det kun talte 2 nærværende Ordensbrødre. Regjeringens egentlige Hensigter hermed ere i Øvrigt indlysende af en anden Forordning, som ophæver et andet Munkekloster af den Grund, at dets Beboere havde forladt det, og trukket sig tilbage med Don Miguels Tropper, en Grundsætning, der eengang antagen, ikke vil undlade, i Fremtiden at give Paaskud til Ophævelsen af en stor Mængde Klostre. Ogsaa antyder Regjeringen selv en saadan fremtidig Formindskelse af Klostrene, da der blandt Motiverne, der i Jndledningen til et i Chronica publiceret Deeret angaaende fremtidig Jndskrænkning af Majoraterne anføres for en saadan Jndskrænkning, særskilt findes bemærket, hvorledes ved den forestaaende Formindskelse af Klostrene de yngre Børn vilde berøves dette Middel til Udkomme, og det derfor var billigt, at forskaffe dem en Skadesløsholdelse i den ligere Fordeling af det dem tilfaldende Efterladenskab. Regjeringen har hidtil ved disse Forholdsregler mod Klostrene, saavidt muligt søgt at iagttage de ydre legale Former, og er gaaet frem ved en af selve Geistlige sammensat Commission. Desuagtet kan man vel antage, at de geistlige Ordener ikke lade sig skuffe i Henseende til den dem truende Fare, og at de ville opbyde Alt, for paa den Deel af Befolkningen, som de have Jndflydelse paa, at fremvirke den Overbeviisning, at det nu herskende Parti hemmeligen stræber, i deres Corporation at undergrave Religionen selv. Don Pedro selv synes at forudsee og ingenlunde at ringeagte Virkningen af slige Jnsinuationer, og den religieuse Scene, han nylig spillede ved sin Moders Grav i en Kirke i Nærheden, af Cintra, og om hvilken Chronica vel ikke uden Hensigt giver en vidtløftig Beskrivelse, havde vel mindre sin Grund i hans Ærefrygt for den afdøde Joaquima Carlota, end i Motiver af ovennævnte Slags. Ogsaa maa man sandsynligviis tilskrive lignende Hensyn de høitidelige Besøg, som Donna Maria med sin Stedmoder aflagde i Patriarchalkirken, medens Patriarchen forrettede Høimessen, og hvorom Chronica heller ikke undlader at meddele en udførlig Anmeldelse.
Viborger Samler, 1833-12-12
Frankrig.
Viborger Samler, 1833-12-12
Le Journal du Havre indeholder en Correspondence mellem den franske Gouverneur paa Martiniqve, Admiral Dupottet og Gouverneuren i Carthagena, Oberst Jose Maria Vesga, angaaende de mod den franske Conful Barrot udøvede Mishandlinger, for hvilke der fordres Erstatning. Fremdeles findes en Skrivelse fra befalingsmanden paa en fra Carthagena ankommen fransk Flotille, Hr. de Grandais, i hvilken Skrivelse der erklæredes, at han inden 17de Septbr. maatte have fuldkommen Fyldestgiørelse, da han i modsat Fald agtede at blokere Carthagena.
Viborger Samler, 1833-12-12
Englænderne havde fra Jamaica sendt Krigskibet Serpent til Carthagena, for i Tilfælde af Fjendtligheder at beskytte deres Landsmænds Eiendomme. Fra Brest afgaaer en Flotille under Contreadmiral Mackau til samme Bestemmelse. Da Napoleon vilde drage til Belgien, lod han en duelig Staalarbeider komme til sig og bestilte en Pantserskjorte af ham, der kunde sikre mod Hug og Skud. Da Mesteren bragte den bød N. ham at drage den paa, og greb to Pistoler, med de Ord: "Vi vil nu prøve, om Dit Arbeide er, hvad Du har lovet." Han skjød, og Kuglen prællede tilbage fra Mandens Bryst. "Omkring!" commandeerte N., og faa Øieblikke efter faldt den anden mat tilbage fra Kunstnerens Ryg. Den skjælvende Mand haabede nu at blive fri for flere Prøver; men Napoleon gjorde endnu to Forsøg, hvis Udfald var som de førstes. "Det Arbeide er godt udbrød han nu - hvormeget forlanger Du derfor – "18000 Franker var Svaret; (dette var den accorderede Sum) – "Ne min Ven svarede N., jeg giver Dig 36,000 for Dito Mesterstykke, og gav ham en Anviisning paa denne Sum paa det keiserlige Skatkammer.
Viborger Samler, 1833-12-12
Baron James Rothschild er, som meldt, nylig udnævnt til Commandeur af Æreslegionen. (Denne Efterretning er senere tilbagekaldt, som en Mystification.)
Viborger Samler, 1833-12-12
Den ironiske Messager bemærker i denne Anledning, at hans Æren Mark er Børsen, og spørger, om denne nye Gunstbeviisning skal være Belønning for et ældre, eller Haandpenge paa et nyt Laan, Nogle frøgte for, at denne halve Alen Baand vil indbringe Regjeringen flere Millioner, som Skatteyderne igjen maae betale med Renter. Jøvrigt blev Karonen strax samme Dag modtaget paa Børsen med en Cours-Forhøielse af 30 Cent., hvilket maaskere skulde være et Galanterie af den nydecoreerte Finantsmand.
Viborger Samler, 1833-12-12
Det store engelske Handelshuus Baring & Comp.
Viborger Samler, 1833-12-12
udruster i denne Tid et Handelskib til China, der skal bemandes med Matroser, som have underkastet sig den Betingelse, at de paa hele Reisen ville afholde sig fra spirituse Drikkevarer; derimod skulle de faae Caffe og alle øvrige Fornødenheder i Overflødighed. At al Verden til Feide har udrustet sig, maa vel sandes, naar Man seer den Bitterhed, hvormed der nu ogsaa føres en botanisk Krig imellem Dr. Lehmann, Director ved den botaniske Have i Hamborg, og Handelsgartner James Both ved den Flottbecker Bomskole. Stridsæblet er en yndig Rose, som den Sidste har kaldet "Dronningen af Danmark, medens den Første paastaaer, at det er en under Navnet "belle Courtisanne" længst bekjendt Rose, og erklærer den af Modparten udgivne Pamphlet for et Smædeskrift.
Viborger Samler, 1833-12-12
Indenlandske Efterretninger. Værdien af Udførselen af Korn, Qvæg, Smør, Ost og andre saadanne Producter, der i Aaret 1832 ere udførte fra Kongeriget Danmark og Hertugdømmerne Slesvig og Holsteen, er anslaaet til 11,039,313 Rbd. Sølv. J Børsenhalle af 3die ds. meldes, at Hr. Prof. Siboni har erholdt Tilladelse til at gjøre en Reise til England med to af sine Elever, Dlle Jda Fon sera og De Østergaard, og at han, ved sin Gjennemreise, agter i Hamborg at foranstalte en Concert, der sikkert i alle Henseender vil levere et meget udmærket Resultat."
Viborger Samler, 1833-12-12
Ved en fra Landfogden i Husum udstædt Bekjendtgjørelse erfarer man, at om Aftenen den 30te Novbr. Kl. 6 i Mørket, blev en fra Viol kommende, til Hest reisende, Qvæghandler, paa Landeveien mellem Jmmingstedt og Feddersburg stratenrøversk overfalden af flere Karle, reven af Hesten, mishandlet og berøvet sin Hest, Sadel og Vadsæk. Efter en specificeret Angivelse indeholdt den Sidste 762 Mk. Cour. i Contanter.
Viborger Samler, 1833-12-12
Fra Amthuset i Rendsburg udloves en Belønning af 25 Rbd. r. S. for Opdagelsen af et paa Bondegaarden Hammeddel Natten mellem d. 22de og 23de Novbr. begaaet Tyverie, hvorved blev bortstiaalet en femaars mørkebruun Vallach, en treaars Fuchs hoppe, en grøn Kurvevogn med rødmalet Undervogn og noget Seletøi. Man formoder at Tyvene have taget Veien over Neumünster til Lübeck.
Viborger Samler, 1833-12-12
Flere Aviser have fortalt, at Tugt- og Arbeidshuset i Glückstadt er istand til at bestaae ved dets Lemmers Arbeider; men dette er, som ved ingen lignende Anstalt, ikke saa. Kun fuldkommen sunde og flittige Arbeidere kunne der, som andensteds, fortjene deres Kost og Klæder. Ogsaa det i Glückstadt er et Beviis, paa hvor uhensigtsmæssige vore Tugthuse ere, og hvor lidet man frygter dem. For 30 Aar siden vare, fra begge Hertugdømmerne, kun 255 Tugthuusfanger: nu - efter Afdrag af 30 fra Lauenburg - 820, blandt hvilke 236, der anden og trediegang have samme Logis.
Viborger Samler, 1833-12-12
J Adresseavisen læses følgende Apostrophe til Alciden Alons Teodorowich: "Styrken alene opvækker vor Beundring; er den tillige, som hos Tedorowich, forenet med Jdealet af mandlig Skjønhed, henrives man til Beggeistring." Hr. Teodorowich vil, som man erfarer, ikke give Forestillinger heri Staden længere end til denne Maaneds Udgang. Ved sin til imorgen berammede Forestilling vil han, efter fleres Ønske, atter udføre det Kunststykke at bøie en Specie over Ryggen af en Stoel, og synger til Slutningen i fuld Uniform, en polsk Nationalsang.
Viborger Samler, 1833-12-12
Odense, 5te Decbr. Vort Byesbarn, Digteren Andersen, er ankommen til Rom d. 18de Octbr. og venter at blive der til Slutningen af Februar, da han agter at drage videre til Neapel, maaskee til Sicilien. Han havde forladt det byg gelige Familicophold i Locle d. 14de Septbr., passerede igjennem Wallis, og tog Veien over Simplon d. 19de, og besaae, efterat have betraadt Jtaliens Jordbund, den bekjendte "skjønne Ø," Loge meggiøre, og tog derfra til Mailand, hvor han opholdt sig til d. 27de Septbr., da han med en Betturin, og i Selskab med Kammerjunker, Neergaard, og Lieutn. Dinesen, afgik til Ge nun, hvor han indtraf d. 29de, opholdt sig i 3 Dogn, og tog af Kystveien langs Middelhavet til Livorno, og derfra d. 8de Octbr. til Florents, hvor han hovede Alt saa godt, at han foresatte sig: at komme der igien, – hvilket kan skee paa Hjemveien. Fra 13de til 18de Octbr. tilbagelagdes Veien fra Floents til Rom over Appeninerne, igjennem Perunia, og Terni; underveies beseilede Han Trasimenersøen. Efter 14 Dages Ophold i et Privatlogis fik Han Værelser i Sestiner Gaden, hvor Thor valsen boer, ligeoverfor strada Felice." –At Han nytter sit Ophold i Verdens gamle Hovedstad og gjennemnyder dens Underværker, tør man være forvisset om; men hvorledes, derfor vil han sikkerlig med Tiden gjøre Fædrelandet, og sine Venner langt bedre Rede, end dette korte Oversyn tillader, "Meget har jeg seet, siger Han, men dog ligger endnu enhalv Verden tilbage i selve Rom!" Hr. Andersen indtraf netop betids i Rom, til at see Rafaels anden Begravelseshøitid, efterat Dennes Liig havde, som bekjendt, været optaget, og derved beviist, at den Hovedskal, der i tre Aarhundreder holdtes for hans, ikke var den udødelige Mesters Thorvaldsen udarbeider et Basrelief over Rafael, som han for sin egen Fornøielse beskæftiger sig med, forestillende Kunstnerførsten, hvem Amor rækker en Valmue. – Hr. Andersen har ogsaa gjort adskillige Udflugter i Roms fra Oldtiden navnkundige Omegne: Albano, Sabinerbiergene, osv.
Viborger Samler, 1833-12-12
D. 12te Novbr. havde han i Rom en lille Prøve af Sirocco vindens dosiggjørende Virkninger.
Viborger Samler, 1833-12-12
Den 14de Novbr. kunde Hr. Andersen endnu ikke vide, at hans Moder imidlertid er hensovet her i Odense, nogle kjerlige Linier stillede til Hende bevidne hans sønlige Følelser, men naaede ikke deres Bestemmelse! (Jv. Av.)
Viborger Samler, 1833-12-12
Skagen, den 3die Decbr. Jaftes indstrandede norden for Skagen, ved det saakaldte Batteri, Huskertgaleasen "Pommeranca", af Stettin, Capt. C.H. Frederich, fra Hamborg med Hvede m. m. bestemt til Jersey. Brændingerne paa Reylerne foraarsagede, at Skibet noget efter Jndstrandingen kantrede, med Masterne liggende i Vandet. Den Livsfare, hvori Mandskabet saaledes befandt sig, erfaredes ved disses idelige Raab, om Hielp fra Landet. Uagtet Nattens Mørke, den høie So og de svære Brændinger, lykkedes det dog, med megen Anstrængelse og Fare, Fisker A. L. Kruuse med 5 Mand i en Baad at arbeide sig gjennem Brændingerne udtil Skibsvraget, hvorfra de lykkelig ilandbragte Skibsmandskabet, ialt 7 Mand, Kl. 11 1/2 om Natten. saa Beniendtgjørelser.
Viborger Samler, 1833-12-12
Efter Forlangende af Landsoverrets Prokurator Nyboe, grundet paa Dom og Udlæg for Gield, bliver hos Kardefabriqveur J. C. PhLipsen, paa dennes Boepæl i St. Mogensgade her i Byen, Tirsdagen den 17de December næstkommende, Kl. 9 Formiddag, holdt Auction. over 150 Par nye Karder, at sælges i mindre Partier, imod contant Betaling ved Hammerslaget. Thi indbydes Liebhaverne at mode berammede Sted og Tid. Viborg den 10de December 1833. F. D. Vett. Redigeret af E. Nerenot, trykt og forlagt af A. P. Dons.
Viborger Samler, 1833-12-14
61de Aargang. Co. 149. andling: Løverdagen. den 14de December 1833. amon. Paul, Den til Forsendelse. med Brevposterne Kongelig privilegerede. Viborger Samler. braschassausaarsgangsaa saaretssassavarragesensgaarnoraasnaraa - MERTISSEMESSEMER
Viborger Samler, 1833-12-14
Udenlandske Efterretninger.
Viborger Samler, 1833-12-14
Spanien. Le Moniteur meddeler Breve fra Madrid af 24de Novbr., ifølge hvilke General Sarsfields Fremskridt i de baskiske Provindser og Jndtagelsen af Vittoria vare bekjendte i Hovedstaden. Siden Efterretningen om dette store Resultat lagde mand ingen Vægt mere paa de smaae Opstande, der vare udbredte paa flere andre Puncter af Kongeriget. Regentinden vedblev at decretere Reformsforholdsregler og kaldte de udmærkede Jndivider af det constitutionelle Parti til de offentlige Embeder. Le Journal des Debats meddeler en Privatskrivelse fra Madrid af 24de f. M.,der er indløben af den ordentlige Vel, da den directe Communication nu er gjenoprettet. Hovedstaden var paa hiin Dag fuldkommen rolig, og der var ingen Udsigt til, at den offentlige Orden skulde forstyrres. Før Krigsministeren Crus's Dimission var der foreslaaet en Amnestie for de i October Maaned hæftede kongelige Frivillige. Det didhørende Decret var allerede undertegnet, men blev taget tilbage paa Overpolitiintendantens Forestilling, at han, i Tilfælde af at det fuldbyrdedes, ikke kunde indestaae for Hovedstadens Rolighed, og Kronfiscalen erholdt derimod Befaling til at forfølge Sagen mod de kongelige Frivillige og Deserteurerne af den kongelige Garde. Dumpe Rygter om en Opstand i Staden Valencia circulerede i Madrid, men man ansaae ikke denne for at bære af Betydenhed. Til Generalcapitain af Granada, istedetfor General Abadia, er Fyrsten af Anglonaudnævnt, en ivrig Tilhænger af Revolutionen i 1820; han blev forviist i Aaret 1823, og endskjøndt han benaadedes i 1831, blev han dog aldrig ansat, fordi graasesaararbansgaararasparas – Ferdinand 7 II vedblev at nære Mistro til ham. Der foresloges, at oprette et Slags Borgermilits i Gammelcastilien. Regjeringsconseilet og Ministeriet skulle leve viinsket Forstaaelse; men Dronningen vedblev endnu at opretholde det Sidste. General Ta con er udnævnt til Generalcapitain i Andalusien, og Brigadeer Balanzat, der er udnævnt til nærisoul de campo, er bleven Næstcommanderen, de under ham. Den constitutionelfindede General D. Geronimo Valde; ventedes den 22de til Burgos, for at afløse General Sarssield i Befalingen over Hæren. Le Tenips lægger stor Vægt paa disse nye Udnævnelser, og unægteligt er det ogsaa paafaldende, at Hertuginden af Benevents Søn, Fyrsten af Anglona, der har givet flere Beviser paa sin politiske og militaire Dygtighed, just er sendt til den Provinds, der har de meest constitutionelle Anskuelser.
Viborger Samler, 1833-12-14
Le Moniteur beretter efter en Skrivelse fra Bilbao af 26de Novbr., at den største Deel af Befolkningen havde, allerede for Sarsfields Ankomst sammesteds, eftertrykkeligen erklæret sig til Fordeel for Dronningen. (Strax efter hans Jndmarsch tilbøde 1500 Mand, hvoriblandt 300 til Hest, sig at træde sammen til en Borgergade.) Man troede, at Jnsurgenterne, der i største Til havde grebet Flugten, vilde gjøre et Forsøg paa at samle sig i Tolosa men de forsprængte Corps synes meest at trække sig til Navarra. General Sarssield skulde den 27de Novbr. være brudt op for at forfølge dem, og have efterladt en Besætning i Bilbao. General Castannon skriver fra S. Sebastian under 27de, at han vilde kaste sig mellem Jnsurgenterne og Navarra, for at afskjære dem Tilbagetoget. El Pastor var i samme Hensigt afgaaet til Guettaria med 500 Mand. Jnsurgenterne synes ikke at være indbyrdes enige. General Castannon melder, at efter Træfningen ved Briviesta havde nogle carlistiske Hovdinger villet overtale deres Bander til at kaste sig ind i Provindsen Alava, men at disse havde vægret sig med Forsikkring om, ikke at ville kjæmpe for Baskernes Privilegier. Jfølge, Le National hidførtes Reactionen i Biscaia af selve Carlisternes Anførere, der ved Hjælp af den franske Consul og Chefen for den i Havnen liggende franske Brig, Svalen underhandlede med Sarsfield. De lovede de politiske Fanger Frihed, hvorimod den franske Consul sikkrede dem Liv og Eiendom. Derpaa sendte de Fangerne til Guernica, hvor de frigaves. Men nu mærkede deres Tilhængere Uraad; Batizfængledes; men Valdespine, Novia og Flere undkom. Omtrent 100 Personer have forladt Bilbao, for om muligt at indskibe sig paa Kysten, ikke af Frygt for Regjeringstropperne, men for deres egne Tilhængere. Saaledes er det carlistiske Oprør beseiret, men ingenlunde tilintetgjort. Jfølge troværdige Efterretninger skal Merino kun være flygtet for Sars field, for at indvikle ham blandt de baskiske Bjerge, medens han selv i Ryggen paa ham atter havde sammendraget sine Tilhængere mellem Vittoria og Burgos, og kun ventede sin Medbroder Cuevillas fra Asturien, for derpaa med 10,000 Mand at gjøre et Forsøg mod Burgos, hvor General Pastor var efterladt med neppe 2000 Md. Ogsaa havde Brigadeer Zavalla kastet sig ind i de samme Bjerge med nogle Batailloner baskiske Frivillige, hvor han allerede een Gang for har holdt sig i to Aar mod de Constitutionelle. – Fra Pyrenæergrændsen, meldes, at carlistiske Flygtninger strømme ind paa fransk Grund, medens derimod Dronningens Tilhængere, der ved Jnsurrectionens Udbrud vare flygtede til Frankrig, nu i stort Antal vende tilbage til deres Fædreland. –Man vilde i Paris have Breve fra Madrid af 25de, der meldte, at Grev Raineval vilde blive kaldt tilbage, fordi han, trængt af Omstændighederne, havde erklæret sig imod at beholde Hr. Zed Bermudez, hvem man i Tuilerierne har besluttet, hvad det end koster, at opretholde. Fankrig.
Viborger Samler, 1833-12-14
Etfer Forlydende skal der være afsluttet en Overeenskomst mellem Frankrig og Rusland, ifølge hvilken førstnævnte Stat skal standse med al Understøttelse til de polske Flygtninger, hvorimod Sidstnævnte skal afgive en Deel af Beløbet af de confiskerede Godser til hine Ulykkeliges Underholdning, dog under den Betingelse, at de begive sig til Spanien i) eller Africa. – Ved Festligholdelsen af den polske Revolutions Aarsdag i Dison, hvor 4 a 500 Personer vare tilstede, holdtes Lovtaler over Robespierre, St. Just og Couthon. Man yttrede, at Folket engang vilde blive oplyst nok til at proclamere en Republik; denne vilde da igjen restituere den polske Republik. Alle disse Taler vare krydrede med Forhaanelser mod Kong Ludvig Philip, hvorfor Jndenrigsministeren har besluttet at lade de Polakker, der forbleve tilstede ved slige oprørske Taler, bortfjerne fra Dison, og Anstifterne selv forvise fra Frankrig. – J Skuespilhuset i Aix arresteredes nylig efter en heftig Modstand et Jndivid, ved Navn Jalus, der viste sig midt i Parterret med en rød Hue paa Hovedet, hvilken han ikke vilde aftage. Paa Veien til Fængselet overfaldtes Arrestantens Bedækning af en Bande af 60 Republicanere, der med Stene saarede Politiagenten og tvende Gensdarmer, men bleve adspredte af tvende Officierer med 23 Mand, der ilede til Hjelp. To løsladte Galeislaver: Boyer og Dubourg, saaredes og fængsledes ved denne Leilighed. – Le Tribune erklærer nu, tvertimod de republicanske Blades tidligere Paastand, at Haandværkerassociationerne i Paris, Lyon o. s. v. have en politisk Form, og gaae ud fra Menneskerettighedernes Association. Denne Tidende, der kalder sig: "et Blad, der er helliget de patriotiske Associationer og Arbeiderne," lover, om Søndagen at udgive et eget No. for disse, for at staae dem bi med Raad og Daad. – Marquis en af Bassane gaaer over Marseille til Constantinopel, som det hedder, med høist vigtige Depescher til Admiral Roussin, angaaende de nye Vanskeligheder, der have reist sig mellem Storherren og Paschaen af Ægypten.
Viborger Samler, 1833-12-14
Blandet. The Courier forsikkrer, at den engelske Flaade i det middellandske Hav vil erholde meget anseelige Forstærkninger. Blandt de Linieskibe, der hertil ere bestemte, nævner man The Royal. William, paa 120 Kanoner. "Den nærværende Forbindelse mellem Rusland og Porten – bemærker dette Blad udfordrer den største Aarvaagenhed og Opstillingen af anseelige Stridskræfter i hine Farvande. Det er maaskee høi Tid at træffe Forholdsregler, til at tilintetgjøre Ruslands hver Dag tydeligere fremtrædende Hensigter."J Berlin havde man Breve fra St. Petersburg, der meldte, at Underhandlingerne med den derværende tyrkiske overordentlige Gesandt vedvarede, og at som en Følge heraf flere Courerer vare afsendte til Havnene langs det sorte Hav, med befaling til at udruste større Krigskibe og Transportskibe, fremdeles lavede tvende høie Militairpersoner, hvoraf den Ene skal være bestemt til Ambassadeur, sig ved disse Breves Afgang til, at afreise til Tydskland. – Hvis man tør troe Privatbrev fra Wien, saa skulle Anliggender paa den sydostlige Grændse af Keiserstaten fordre Statscantslerens, Fyrst Metternichs, udeelte Opmærksomhed, hvilket noget torde forhale Begyndelsen af de meget omtalte Conferencer. – J Berlin tales meget om Sammentrækninger af russiske Tropper i Polen.
Viborger Samler, 1833-12-14
J de carlistiske Cirtler i Wien ere Udtog i Omløb af Memoirer, som en berømt fransk Marschal med det Første agter at udgive. De skulle være meget interessante, og især afhandle Perioden under Restaurationen og den ældre bourbonske Families Fald. De skulle indeholde mange hidtil ubekiendte Oplysninger om Jntriguer, der spilledes den faldne kgl. Familie af dens formeentlige Venner og Tilhængere. – Den miquelistiske Admiral uden Flaade, Capt. Elliot, er ankommen til London med Fonds til at kjøbe Krigskibe. Cambringe havde man nylig, uden dertil at være berettiget, bragt Liget af en Fattig til Anatomiskolen. Forbittret herover, opbrod Folket denne, stog Vinduerne ind- og ødelagde nogle Skeletter, Modeller og Præparater. 19 af disse Rolighedsforstyrrere bleve grebne.