Aalborg Stiftstidende, 1843-01-14
Fædrelandet. Aalborg, den 14de Januar. "Folkebladet indeholder i en Artikel endeel strøde bemærkninger om den jydske Vestside og Vensyssel, hvoraf vi her hensætte hvad der betræffer Kyststrækningen af Vensyssel fra Skagen til Han veile og Bulbjerg. Den jydske Stænderforsamling liger Forf. - petitionerede om Anlæggelsen af en Havn i Tannisbugt ved Hirtshals. Vandet er her lige under Kysten dybt nok for de største Orlogsskibe, og en Havn vilde her være til uberegnelig Fordeel for Skibsfarten. Regjeringen gik ogsaa strax velvilligen ind paa Sagen, og lod Forholdene paa Stedet undersøge af indsigtsfulde Mænd, men det viste sig ved denne Undersøgelse, at Havnen vilde være udsat for saa middelbare og heftige Angreb af Vesterhavet, der her netop ved Odden bryder sig med en frygtelig Voldsomhed, at Anlæget neppe vilde holde sig længe. Derimod ville vi haabe, at disse Undersøgelser have paaviist Ønskeligheden af et Fyrs Anlæg paa Hirtshals Odde. Der er endnu for lang Afstand imellem Fyret paa Hanstholmen og Skagens Fyr. Da et Par Havne, om og kun mindre, vilde være til stor Fordeel for det i saa mange Henseender temmelig forsømte Vensyssel, især ved de nu indtraadte Forhold i England, saa ville vi paavise de Steder, hvor det ved nærmere Undersøgelse maaskee kunde vise sig, at Havne for mindre Fartøier vare iværksættelige. Allerede Brink-Seidelin har, hvis jeg ikke feiler, i sin Beskrivelse af Hjørring, Amt paaviist Mundingen af den temmelig store UggerbyAa som et passende Sted for et mindre Havneanlæg. Aaens betydelige Vandmasse vilde meget forhindre Tilsandingen, og ved at anlægge Havnen et lille Stykke inde i Aaen vilde den unddrages Havets umiddelbare Paavirkning. Det synes virkelig, som om Naturen her byder Kunsten en venlig Haand. Paa samme Tid, som Havnen anlagdes, maatte den ved en god Landevei forbindes med Hjørring. Maaskee kunde et lignende Anlæg med samme eller lidt høiere Omkostninger foretages i Aaen ved Fureby tæt ved Handelspladsen Løkken. Herfra drives allerede en betydelig Handel paa Norge, og enkelte Ladninger gaae til Hamborg og England. Men den hele Handel maa føres med smaa fladbundede Fartøier, de saakaldte Sandskuder, og er underkastet store Vanskeligheder. Naar der f. Ex. under Ladningen hæver sig en Paalands storm, maae Skuderne søge rum Sø, ofte i flere Dage. Naar Farten om Efteraaret har ophørt, slæbes disse Smaa fartøier heelt op paa Landet i Sikkerhed. Ogsaa denne Ladeplads burde, hvad enten en Havn kunde anlægges eller ikke, ved en god Landevei sættes i Forbindelse med Hjørring. Svære Chausseer behøvedes hverken her eller til den anden Side at bygges, da Færdselen endog i de gunstigste Tilfælde ikke vilde blive meget betydelig. Et tredie Sted, der synes at egne sig til et mindre Havneanlæg, er Aamundingen ved Sletten i Vesterhan Herred, Hjortdal Sogn. Dersom paa disse tre Steder, eller og kun paa eet af dem, en Havn for 7 til 8 Fod dybtgaaende Skibe kunde anlægges, saa var derved den store Fordeel vunden, at en regelmæssig Paketfart paa Skotland og England kunde iværksættes. Efter derpaa at omtale den store Vildmose og den betydelige Tørveproduction, som deraf menes at kunne fremkomme, naar en lavere Vandstand frembringes, kommer Talen paa Aaerne i Vensyssel, hvorom det hedder: "J Vensyssels østlige Deel løber Lindholmsaa, der uden store Bekostninger kunde oprømmes og gjøres seilbar for Pramme optil Hovedgaarden Vrag; men den burde renses og udvides lige fra Ørum Mose. Jgiennem den vestlige og nordlige Deel flyder den temmelig store Nyaa, Vensyssels største Vandløb. Der er allerede gjort flere Forslag til at oprense denne Aal. Det er unægteligt, at mange hundrede Læs Engho derved vilde vindes foruden alle andre Fordele. Op til Hammelmosegaard kunde den let gjøres seilbar for store Pramme; længere øst paa behøvede den blot at oprømmes saameget, som det var nødvendigt for at skaffe Mosen tilstrækkeligt Afløb for det overflødige Vand. Længere Vest paa er Tranumaa af Vigtighed. Hvad der her kan udrettes til Egnens Forbedring ved Vandafledning, har afdøde Generalkrigscommissair Lange viist, og det var høiligen at ønske, at Staten efter en større Maalestok vilde fortsætte, hvad Privatmand begyndte. Det fjerde Vandløb, som er af mindst Vigtighed, er den Aa, der flyder forbi Hovedgaarden Aagaard og, efterat have gjennemløbet en Række Søer og Sumpe, har sit Hovedudløb vesten for Aggersborg. Dersom man i en Række af Aar blot vilde anvende 10 til 12,000 Rbd. aarlig af den Sum, der anvises til uforudseelige Udgifter, paa de af os antydede Steder, saa vilde Staten snart indirecte faae gode Renter deraf." –"Maaskee - siges der slutteligen - burde Nørre-Sundby have Kjøbstadrettigheder, for at nogle Kjøbmænd her kunde modtage de nordfra kommende Producter. Det er til stor Skade for Egnen, at Forbindelsen med Aalborg nu tidt afbrydes i længere Tid netop om Vinteren, naar de fleste Producter føres tiltorv." det vi hensætte disse Strøbemærkninger, vil det lettelig indsees, at de ere fremkomne uden nøiagtig Vurdering af Localiteterne. At en Havn paa Nord vestsiden kan være nyttig, skulle vi ingenlunde modsige, dog er Nødvendigheden af en saadan Vestkysthavn bleven mindre paatrængende siden Dybet ved Aggercanal er blevet bedre og regelmæssigere og denne Jndseiling, foruden den regelmæssige Fart, saaledes ogsaa allerede har været benyttet som Nødhavn i flere Tilfælde. Heller ikke skjønne vi, at det kan være i velforstaaet almeen Jnteresse, at skabe Havne og Stæder paa hver en Pynt, hvorfra en Udførsel af Producter lader sig iværksætte. At splitte Handelen til en Mængde Smaastæder, kan lige saa lidet være statsklogt som selv til Landmandens Fordeel. For Producenten er det ikke saa vigtigt at have en, ofte meget precair, Afsætningskilde lige tæt ved Haanden, som ad lette og hurtige Veie rask at kunne tilføres det større og sikkrere Marked, hvor Handelen altid ved sit Omfang kan vinde sikkrere Consistents og en større Concurrents vil befordre Afsætningen. En besynderlig Tanke er det ogsaa, at en regelmæssig Paketfart fra Hjørringkanten paa England eller Skotland skal kunne lade sig udføre. En saadan Forbindelse behøver større Næring for at trives end den, en enkelt frugtbar Egn kan give. Skal en Paketfart imellem England (thi i Skotland behøver man ikke vort Qvæg) og Jylland, der nødvendigviis maatte være en Dampfart, kunne fornuftigt realiseres, da maatte det være (som ogsaa allerede fra engelsk Side er paatænkt, paa Liimfjorden igjennem Aggercanal, hvorfra der kun er en 48 Timers Dampseillads til Hull, eller, hvis Canalens Dybde ikke er tilstrækkelig, da omad Skagen an løbende Frederikshavn til Aalborg. At en saadan Dampskibs linie, som hvis Endepuncter vi tænke os Hull og Kjøbenhavn, ogsaa og faa Aar vil komme istand, ansee vi temmelig utvivlsomt. At give Nørre-Sundby Kjøbstadprivilegier, vilde være til lige saa ubillig Præjudice for Aalborg som det vel for Afsætning af den vendsysselske Landmands Producter, heller ingenlunde er nødvendigt, naar først en Dampfærgindrettes imellem Sundby og Aalborg, der uafbrudt kunde befare dette Vand og næsten ganske erstatte Savnet af en Broforbindelse. At indrette en saadan Dampfærge, vilde vistnok være i Færgelaugets egen Jnteresse, da en anden Forenings eller Privatmands Etablering af Dampfærge neppe kunde formenes.