Berlingske Tidende, 1806-08-11
Fuldstændig authentisk Udtog af Conføderations=Tractaten, undertegnet i Paris, den 1/2 Julii 1806: Efterat Erfaring har lært, at den tydske Constitution ikke formaaer, at skaffe nogen Sikkerhed fordet sydlige Tysklands ind- og udvortes Fred, have de contraherende Perter, nemlig Frankerig paa den ene Side, og Bayern, Würtemberg, Baden, Cleve og Berg, Hessen Darmstant, Nassau Weilburg og Usingen, Hohenzollern Hechingen og Siamaringen, Salm=Salm og Salm Kyrburg, Jsenburg, Aremberg, Lichtenstein og Greven af Leyen paa den anden Side, forenet sig om før gende Artikler : Act. 1) Ovennævnte tydske Stænder ad skill sig for evig Tid fra det ty ske Risforbund og danne en Forening, kaldet ten rhinske Føderation. Art 2) Alle Rigslove ere fra nu af magtesløse og ugyldige for dem. Art. 3) De fraside sig alle Rigsværdigheder og Til ter. De erkiære deres Adskillelse fra Riget ved Rigsforsamlingen i Regensburg den 1ste August. Art. 4) Churerkekantsleren taaer den ny Titel Først=Primas og Durchlauchtigste Eminence. Art. 5) Churførsten af Baden, Hertugen af Berg og Landgreven af Darmstadt faae den Titel: Storhertug og Kgl. Høihed, overhovedet honores regios. Art 6) Frankfurt am Mayn er Conføderationens Sæde. Medlemmerne danne to Collegier, det kongelige og det førstelige. Art. 7) Medlemmerne skulle være uafhængige fra ethvert Forhold med fremmede Marter og ikke staae i nogen Tieneste. Hvo der ikke vil frasige sig slige Tienester, skal afstaae sine Stater til en af sine Børn. Art 3) Jngen kan overlade sin Souverainitet til andre, end til Confølererede. Att. 9) Conføderations-Forsamlingen i Frankfurt dømmer i deres Stridigheder. Art. 10, Først=Primas præsiderer derved. Dersom begge Collegie dele sig, er han Præsident for det kongelige og Hertugen af Nassau for det førstelige. Art. 11) Fire Uger efter Erklæringen i Regensburg foreslaaer Først=Primas Confødera, tionen et constitutionelt Statut, der bestemmer Jndkaldelsens Tid og Maade, Deliberations=Gienstande, Form og Ex cution. Art 12) Keiser Napoleon skal proclammeres til Conføderationens Protector ; i denne Egenskab udnævner han Først Primas, saa ofte en døer. Art. 13 til 23) bestemme de Conrødereredes gienstlige Afstaaelser og Acquisitioner. Saaledes afstaaer Nassau Staden Deutz og dens Gbet til Berg. Bayern acquirerer Rigstaden Nürnberg med dens Gebret, Darmstadt Slottet Friedberg- og Først Primas Ribstaden Frankfurt. Art. 24, Medlemmerne af Conføderationen underkaste alle Førster, Grever og Herrer i Conføderations=Landenes District deres Souverainitet. (Nu følger den detaillerede Fordeling, hvorved nogle Førstendømmer komme under 2, 3 og flere nye Souverainer, som de hohenlohiske Lande under Bayern og Würtemberg, de taxiske under 3 og de frstenbergske under 4 forskjellige Souperainer). Art. 25) Ligeledes skulle alle rigsridderskabelige Besiddelser underkastes de Confødererede. Ligger et Gods midt imellem to conødereres, Stater, saa skal det, hvad Souverainiteten angaaer, deles i to lige Deele. Art. 26) Souverainitets=Rettighederne indbefatte Lovgivningen den høie Jurisdiction, Lands=Politiet, Militair=Conscriptionen og Afgivterne. Art. 27) De underkastede Førster og Grever beholde deres Domainer, gods herlige Rettigheder a. Art. 28) De beholde i Criminalsager Austregal-Jnstantsen for deres Person. Art. 29) Kredsgielden fordeles forholdsmæssig iblandt de Confødererede. Att. 30) Den ny Souverain paatager sig en vis Deel af de underkastede Førsters og Grevers personlige Gield. Att. 31) Hine skulle residere i Conføderations=Landenes District. Art. 32) Deres Embedsmænd faae Pension, dersom den ny Bouverain ikke beholdes dem. Art. 33) Medlemmer af militaire og geistlige Ordener, som miste deres Besiddelser, faae en forholdsmæssig Pension paa Livstid. Art. 34) De Confødererede frasige sig alle Fordringer paa deres Medforbundnes Besiddelst, med Undtagelse af den eventuelle Duccessionsrettighed. Art. 35) Jmellem den franske Keiser og de Confødererede, som Conføderation og som enkelt, er der en Alliance, i Kraft af hvilken enhver Continental=Krig, hvori en af begge Parter kommer, bliver almindelig. Art. 36) Dersom en fremmed eller en Naboemagt udruster sig, skulle ogsaa de contraherende Parter udruste sig. Jndbydelsen dertil skeet af Keiser Napoleon. De Allieredes Contingent deles i 4 Deele. Conføderations Forsamlingen bestemmer, hvor mange Fierdedele der skulle udrustes. Art. 3 7) Bayern, forpligter sig til at befæste Stæderne Augsburg og Lindau og at holde Artillerie=, Vaaben= og Munitions Depots samt Feldthagerier i begge. Att. 38) Contingenterne ere saaledes bestemte: Frankerig leverer 200000 Mand, Bayern, 30000, Würtemberg 12000, Baden 8000, Berg 5000, Darmstadt 4000, Nassau, Hoher zallern og de øvrige 4000. Art. 39) De contraherrende Parter tilstede. andre tydske Førster og Stænder, at tiltræde Conlitionen, dersom det findes overeensstemmende med den fælleds Jnteresse. Art. 40) Ratificationerne af denne Tractat skulle udvexles i München den 25de.