JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-01-20
Hr. H. C. Andersens nye Digtesamling: "Phantasier og Skizzer" er dediceret til Hr. Etatsraad, Prof. Ørsted. Yndere af denne unge Digters Musaa vill med Fornøielse bemærke den dybere Grundtone og den større Omhu for Formen, som udmærker denne Samling fremfor samme Forfatters foregaaende. Med særdeles Held har han behandlet tvende danske Folkesagn, Bruden i Rørvig Kirke," og "Havfruen ved Samsøe. Barok og morende er hans Capriccio: "Den skjønne Grammatika, eller Badens latinske Grammatik, skizze ret som en rørende claurensk Novelle. Flere vakre Poesier skylde Forfatterens Sommerreise til Jylland deres Oprindelse. J en poetisk Note til sit Erindringsblad fra Hovedstaden, har han seet ind til dem som toge ham det bekjendte Plat saa ilde op, hvori Jeg havde løst skigeret et enkelt Compagnie; Den ædle sande Qvinde gaaer Skuddet jo forbi. Og siger og sine strænge Dommere: Vel kan jeg ikke nægte, da Sagen er bekjendt, At til den ægte "Pattene de har et stort Talent; Skjøndt de er lidt borneerte og uforskammet her, At troe naar Fem man dadler, saa gjælder det Enhver Landmaaler Aschlund er saa langt fra at være ved Maanedskriftet for Litteratur bleven omvendt fra sit antiskopernikanske System, at han meget mere truer Recenseenterne med: at "Historien vil dømme dem paa deres Ære."J Skanderborg Amtsqvis læses under, Kjøbenhavn"Det er bekjendt, at den russiske Keiser har opfordret Europas Læger til, imod en Belønning af 25000 Rubler, at give en fuldstændig Beskrivelse over denne Sygdoms Natur, samt angive de Lægemidler, der maatte befindes meest passende til at hæve dens frygtelige Virkninger. End veed man ei, at nogen af de opfordrede lærde Læger har dristet sig til at løse Opgaven. Forunderlig er det derfor, at see hvorledes Forfatteren til en i disse Dage udkommen Pjece, betitlet: "Noticer over Cholera morbus, ved C. F. Simonsen," vil paa fem med stor Stiil trykte og med tykke Linier udskudte, smaae Octavsider, beskrive denne mærkelige Sygdom, og angive Midler mod den; men harmes maa man, naar man læser denne usle Visk, der tydeligen røber, at Forfatteren kjender aldeles ikke meere til Sygdommen, end hvad han har sammensmurt af Avisberetninger om samme. Ogsaa er Sproget der saa feilfuldt, at en Skolepog burde skamme sig derved, og det er vanskeligt at sige, om Arrogance, Dumhed eller Styverfængeri er Aarsag til dette Mis fosters Frembringelse."¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-01-20
J Khvns Politiven er gjort Forslag til en almindelig Kreditkasse for Landet og Kjøbstæderne, hvortil Trangen synes langt større end til de saakaldte Sparekasser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-01-20
J samme Blad klager en Hr. Andresen over slet Behandling af Barbeer Jngemann i store Kongensgade. Da han var bleven indsæbet, saa, fortæller han, var Barberen selv gaaet hen til ham, havde givet ham et Slag i Ansigtet, og under grove Skjældsord sparket ham ud af Døren. Jmod at arbeide nogle Timer dagligen med Pennen, samt at yde et Laan af 5000 Rbd., hvilke anvendes til et særdeles indbringende Foretagende, og tilbagebetales.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-01-20
om 5 Aar, kan en Mand, som skriver det danske Sprog godt, og forstaaer Tydsk, Engelsk og Fransk, erholde en fast, aarlig Jndtægt af 1000 Rbd. i en af Europas største og behageligste Stæder. Adressecontoiret i Khvn. giver nærmere Anviisning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-01-20
J Hertugdømmet Slesvig er i afvigte Kirkeaar ægteviet 2391 Par, fødte 8204, døde 2004, dødfødte 312; i Herred, Holsteen er i samme Tidsløb ægteviet 2964 Par, fødte 11,742, døde 8819, dødfødte 552. J begge Hertugdømmer ere saaledes 4125 flere fødte end døde. Blandt de Fødte vare 1238 udenfor Ægteskab, 4 Trillings- og 269 Tvillings=Fødsler; blandt de Døde en Mand paa 110 Aar, en Kone paa 100 1/2 Aar, Begge i Slesvig; 163 ere forulykkede, 4 myrdede, og 91 Selvmordere.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-01-20
Nytaarsnat holdt Studenterne i Kiel, som sædvanligt, et Fakkeltog, hvorved der paa Torvet udbragtes flere Hochs, blandt andre ogsaa et for det gamle Aar, der ellers pleiede regelmæssigt at faae sit Pereat. Derefter begav Toget sig til den nuværende Rectors, Prof. Twestens, samt Professorerne Falcks og Hegewisches Vaaninger, udenfor hvilke der udbragtes Hochs!
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-01-20
J Odense blev forrige Onsdag Aftes, efter Opførelsen af den Forældreløse, der blev givet som Benefice for Madame Rosenbusch, denne værdige Kunstnerinde fremkaldt og applanderet. Til Benefice for Hr. Hanstein skulde der som i Gaar opføres blandt Andet: De to Tiggere. En Vaudeville af Hanstein selv; Musiken af Hr. Hausen. Præsident Klagenberg, Ridder af Vasa-Ordenen, forhenværende Justitsraad samt Borgemester i Corsøer og Byfoged i Sorøe, er død i Bergen, hvorhan i to Aar havde nydt Hvile fra sine mange forhen havte Embedsforretninger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-01-20
Werligh & Müllers Skuespillerselskab har den 19de Januar atter begyndt et nyt Abonnement i Aalborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-01-20
Paa Skagens Forstrand er inddrevet nogle Vrag stykker af en total forliist Slup, Antonette, ført af Skpr. Becken, paa Hjemreisen fra Aalborg til Laurvig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-01-20
Den 5te Januar jordedes i Aalborg den ved en ulykkelig Skøitetour paa Liimfjorden druknede Søn af Toldbetjent Fischer. Skipperne havde frivillig tilbudt at bære ham, alle hans Meddisciple sluttede sig til Liigfølget, og afsang, under deres Syngelærers Veiledning, to Psalmer ved Graven. Hr. Pastor Krarup holdt uopfordret en Tale. Vragstykkerne af det store tremastede Skib som er forliist paa Lild Strand ved Thisted, skulle have tilhørt Skibet Providentin, Capt. Plesner, bestemt fra Falmouth til Hjemstedet Skien i Norge. De paa Strandbredden, opkastede Liig ere af Øvrigheden besørgede christelig begravede ved nærmeste Kirker.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-01-20
Manden af det Par som nylig holdt Guldbryllup i Fredericia, døde 14 Dage efter Høitideligheden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-01-20
J Aalborg er en Gartnerdreng, en Smededreng og en Bødkerdreng blevne tilkjendte 8 Dages Fængsel paa Vand og Brød for at have foraarsaget Tumult og Opløb paa Gaden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-01-20
En Hestehandler Thomas Harm har i denne Tid paa en egen Maade behaget at holde det Jydske Publikum for Nar, idet han nemlig ved at forkynde paa hvilke Dage han agter at indtraffe i Skanderborg, Hovedkro &c. for at kjøbe Heste, stifter et Slags selv gjorte Markeder, hvorved Opkjøbere sættes i Bevægelse og endeel Omsætning kommer til at finde Sted, men da det lakker henimod den Tid, da hans Stevnemøder skulle finde Sted, fortæller han i Aviserne, at han har faaet Forfald og kan ikke indfinde sig. - Det skulde dog vel ikke være af Pengemangel at han seer sig nødt til at afholde sig fra at give Møde? (Aalb. Av.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-01-20
Hs. Majestæt Kongen har ladet Redacteuren af Skaanderborg Amts-Avis, Hr. Julin=Fabricius, bevidne Sit allernaadigste Velbehag og Sin Tilfredshed for Dennes velvillige og patriotiske Sindelag i det af ham forfattede og i flere Blade indrykkede Nytaarsdigt 1831, der var saalydende: Hvad er et Aar vel mere, end en Draabe, Der synker ned i Evighedens Hav, Hvor den forener sig med Tidens Bølge, Som uden Standsning fremad ruller, Foruden Skranke, uden Maal og Grændse. Saalunde sank igaar en Draabe ned i Bølgen, Med den et Aar af vort og vore Brødres Liv. Bel os, om vi med Sjæls og Sindsro kunne skue Tilbage paa den svundne Aftenrøde - Da ville vi, med Fred i Barmen, Med Glædens Tindren i vort Aasyn, Jmødesee den klare Morgensol, Der stander op idag, den første Dag i Aaret, Og hilser os med venligt Flammeskiær, det den gjennembryder Fremtids Taageslør, Mod Himlen lad os løfte vore Hænder, Og takke Ham, der skjermed os i det henvundne Aar, At vi i Fred og Ro henleve vore Dage, At Borgertvedragts Dolk ei blinker J Fredens stille Dal, at Oprørsluen, Som vildt fortære vore Nabolande, Ei blusser og fra Danas blide Sletter, At vi regjeres af en Drot, hvis Hjerte Slaaer varmt og ømt for Rigets Vel, om Hvem, Naar Skjæbnens Slag hans Trone skulde ramme, Hans Folk sig klynger som en Børneflok, Og - gjelder det en Dyst med Rigets Fiende - For Kongen og for Fødelandet kæmper Af Troskab, Kjærlighed og af Begeistring fuld. Thi lader os da Ham vor første Hilsen bringe, Lykønske Ham paa denne Høitidsmorgen: Gid dette Aar, hvis Fødsel er betegnet. Med skjebnesvangre Chiffre, maa henglide For Ham, den Eiegode, uden Smertens Torne, Men gid det maatte flette Glædens Purpurroser. Omkring hans lillierene Sølverlokker, O Verdens Fader, o bønhør vor Røst, En trofast Gienklang fra vort Hjertes Stemme: Velsign vor Drot, vor Fredrik, og hans Dronning, Og tag dem i din milde Varetægt. Velsign vort Danmark, hver dets Borger, Hvis Hjerte slaaer for Danmarks Fremtidsheld!" Aarhuus. J Søndags Aftes ere her atter to Arrestanter brudte ud af deres Arrester; den Ene er Peder Dick, Kylling-Sørens Staldbroder; den Anden sad arresteret for Qvægtyverie. Her skal for Tiden sidde henved 40 Arrestanter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-01-20
Bekjendtgjørelser. Under den stille huuslige Lykke, der i 27 Aar gjorde mit ægteskabelige Liv saa glæderigt, maatte jeg og mine Børn friste den tunge Sorg, efter nogle Timers sagte Lidelser, igaar ved Døden at berøves min trofaste Mand, mine Børns ømme Fader, Overkrigscommissair Marcus Anchersen Secher til Sødringholm. Stort og uopretteligt er mit og mine Børns Tab; men dog er det en beroligende Trøst for vore forgfulde Hjerter, at den algode Fader har hjemkaldt vor elskede Afdøde til salig Fred, og at hans kjærlige Omsorg for os, hans for lidende Medmennesker altid aabne og redelige Hjerte, har gjort ham værdig til et kjærligt Minde! J det jeg opfylder den sørgelige Pligt, herved at bringe Familie og Venner dette Sorgens Budskab, tør jeg og mine Børn, uden Bevidnelse, være forvissede om den ømmeste Deeltagelse. Sødringholm, den 16de Januar 1831. M. S. Secher.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-01-20
Hs. Majestæt Kongens forestaaende høie Fødselsdag Fredagen den 28de Jan. høitideligholdes paa Raad¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-01-21
tonnerende russiske Troppers Stemning. Saavidt manveed, er denne overalt i Polen meget enthusiastisk, og Ønsket om Uafhængighed almindelig, men derimod skal der i den russiske Hær ei heller findes mindste Spor af Deeltagelse for den polske Sag, saa at der neppe er Tvivl om, at Jnsurrectionen dog tilsidst vil faae et slet Udfald, thi der fattes Jnsurgenterne de første Krigsfornødenheder (især skulle de have meget lidt Artillerie), og saa stor deres Anførers Talent og Nationens krigerske Mod ender, ville de rimeligviis dog tilsidst komme til at bukke under for Overmagten. Ethvert brugeligt Forsvarspunct, vil upaatvivleligen blive benyttet paa det bedste, og Fortvivielsen anspore til de tapreste Bedrivter, thi enhver Polak, som har taget virksom Deel i Jnsurrectionen, seer sig dreven til det Yderste, og har ei engang Udvei aaben til Flugt. Foruden det regelmæssige Militair, der er vel udrustet, have Polakkerne, af Mangel paa Armatur, megen Møie med at bringe nogen anseelig bevæbnet Militse paa Benene, thi de have forgiæves forsøgt at gjøre Opkjøb af Vaaben i Østerrig og Preussen; begge disse Magters Regjeringer vaage strængelig over de bestaaende Forbud mod Vaabenudførsel. Om faa Dage - saaledes ender Beretningen - vil det Svar som faaes i Petersborg, gjøre Udslaget: enten Rusland vil give noget efter, eller der skal begyndes en uundgaaelig, frygtelig Kamp, hvis Følger kunne blive uberegnelige for hele Europas politiske System. Der gives to Hovedpartier i Polen: det ene forlanger enten fuldkommen Uafhængighed, eller under det nærværende Dynastie og i evigt Forbund med Rusland, oprigtig Fuldbyrdelse af Forfatningen og en Gjenforening med de polske Provindser, Rusland ha anmasset sig; til det andet Partie, der fordrer aldeles Løsrivelse fra Rusland, hører Landbud Kamrene, Hæren, Landadelen, Ungdommen og mange talentfulde Mænd. Til et Partie som ønsker de omstyrtede Forhold tilbage, er der ikke noget Spor til." - Over Breslau forsikres, at det sidste keiserl. russiske Manifest havde endnu mere opflammet Polakkernes Jver for at prøve en Kamp paa Liv og Død med Ruslands mægtige Keiserørn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-01-21
Nye Uroligheder i Schweiz. Den 7de Januar om Aftenen rykkede flere tusinde Landboer frem mod Staden Basel, hvis Porte vare spærrede, Broerne afkastede, og Forstæderne barikaderede. Ved Trommeslag blev der bekjendtgjort, at man skulde brække Brostenene op og bære dem op i Husene, for, naar Jnsurgenterne trængte ind, at kunne ødelægge dem dermed. En Parlamentair som blev sendt ud til Bønderne, havde disse beholdt som Fange. Landboerne forlange, at det store Raad i Basel skal give dem en ny Landsforfatning, og det inden 24 Timer, men det vil Raadet ikke, og nu skal Magt fordrive Magt. En Proclamation fra Stadens Raad siger blandt Andet: "Stor er den Ulykke, som truer os Skrækkeligt er det, naar Borgeren væbner sig mod Borgeren. Ugjerne gribe vi til Vaaben, men vor Sikkerhed trues af en forblindet Hob, der vil forskaffe sig en Overvægt, over Staden, og denne ville vi ikke indrømme den, thi vi ville ikke overlade os til disse Folks Naade." - Bonbehæren kamperer udenfor Staden, og paa dens Volde ere Borgerne under Vaaben, og Alt belavet til et kraftigt Forsvar. Man ventede, at Bønderne vilde forsøge en Storm paa Staden. De vare blevne forstærkede ved en heel Deel af de fra Frankrig afskedigede Schweitzersoldater, ogsaa vare de saakaldte sorte Drenge fra Soluthurn stødte til dem. Overalt paa Landet er der plantet Frihedstræer, i Prunduet (det forhenv. Fyrstendømme) er Overamtmanden bleven jaget bort, og en provisorisk Regjering bleven indsat, med en Advocat Gutzwiller i Spidsen. Hele Landet er i Oprør.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-01-21
Jtalien. J Fyrstendømmer Monco er den 29de Decbr. udbrudt et Oprør og den trefarvede Fane opplantet, men piemontesiske Tropper have bragt Roligheden igjen tilveie, og plantet den sardiniske Fane istedetfor.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-01-21
Engelland. Rekrutteringen drives her for nærværende Tid med særdeles Jver, og de i den Anledning udfærdigede Jnstruxer have det Særegne ved sig, at de ikke blot dennegang indskrænke sig til Rekrutens Maal, Alder og Helbred, men der skal ogsaa sees paa hans moralske Caracteer, der ellers vel for det meste har pleiet at ligge udenfor Hververnes Synspunct. Ogsaa vil hele Kongerigets Milits snart vorde kaldt til Vaaben. Begivenhederne i Jrland, som med hver Dag blive meer og mere foruroligende, fortrænge aldeles enhver anden Opmærksomhedsgjenstand, og sysselsætte det hele Publikum.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-01-21
Nederlandene. Fiendtlighederne ere begyndte igjen paa alle Kanter. General Daine har faaet Ordre til at bemægtige sig Mastricht, hvad det end maatte koste, og i modsat Fald skyde den i Brand. Et Udfald den 7de Januar mislykkedes gandske. Den 4de Jan. var der kommet Ordre til Antwerpen, at alle disponible belgiske Tropper skulde uopholdeligen bryde op af Mastrichtkanten, og allerede Dagen efter afmarscherede 3000 Md. derfra. Naar kun nu ikke den gamle Kommandant i Citadellet skulde gjøre sig urolig imidlertid?
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-01-21
Contrarevolution i Brüssel. Ved Postens Afgang fra Brüssel, den 9de Januar om Aftenen, var der en stor Folkebevægelse i denne Stad, og der taltes almindeligt om er Udbrud som skulde finde Sted bemeldte Nat, for at styrte Kongressen og det provisoriske Gouvernement. Der gik tillige det Rygte, at Prindsen af Sachsen Weymar var i Anmarsch med de hollandske Tropper. J Gent talte man om en Opstand som der skulde finde Sted den 10de Januar af Prindsen af Oraniens Tilhængere.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-01-21
Hannover. Göttingen (saaledes meldes derfra under 13 Jan.) fremstiller i dette Øieblik et mærkværdigt Skuespil. Borgere og Studenter, Alle ile til Vaaben; af Hine ere allerede 3000, af disse 800 bevæbnede. De kgl. Tropper patrouillere ligge til Portene, som ere lukkede og barrikaderede med Vogne og desl. Det her garnisonerende Militair er afmarscheret, den af Regjeringen hidsendte Landdrost Nieper holdes arresteret. Alle offentlige Forretninger ere ophørte. Borgere og Studenter bære trefarvede Kokarder, rød, blaa og grøn, samt trefarvede Skjærf og et hvidt Klæde og den høire Arm. Hvis Tropperne angribe, da skal der ringes med Storm klokkerne fra alle Kirketaarne, og man gyser for den Blodsudgydelse som da vil følge paa. Gemytterne ere frygteligt opbragte. Mange rolige Borgere pakke ind og bringe deres kostbareste Sager i Sikkerhed. - Generalgouverneuren i Kongeriget Hannover, Hertug Adolph Frederik af Cambringe (Kongen af Engellands Broder), har udstædt en heel Deel Proklamationer, blandt hvilke en til Fyrstendømmerne Göttingens, Grubenhagens og Cichfelds Jndvaanere, en anden til Göttingens Borgere, og en tredie til Studenterne. J den til Borgerne siger han blandt Andet: "Hør endnu engang min Opfordring og Advarsel, Lad ikke den Eder givne Frist gaae over, men iler med at underkaste Eder og at lade Eders Konges Tropper rykke ind i Staden. Naar dette er skeet, vil jeg selv komme hen til Eder, for at høre Eders Ønsker og bringe dem for Kongens Throne. Men adlyde J ikke min Opfordring og Advarsel, da have Tropperne Ordre til med Vaabenmagt at aabne Stadens Porte, som J troløst have lukket for dem. Med blødende Hjerte har jeg befalet dem det, men min Pligt har tvunget mig dertil. Borgere og Jndvaanere, Vender og igjen til Lydighed mod Eders Konge, hvis ikke, da komme over Eder alt det Blod som vil flyde, over Eder komme da Eders nu blomstrende Stads Ruin, og med Retfærdighedens Strænghed ville da Oprørerne vorde straffede." Og til Studenterne hed det: "For Eder, mine unge Venner, er her ikke meere noget blivende Sted. Jeg har befalet, at lukke Universitetet, og opfordret Eder til strax at forlade Staden og begive Eder til Eders Hjem. Jler med at løsrive Eder fra en Sag, som ikke angaaer Eder, og fra strafværdig Deeltagelse i Borgernes Oprør. J som kom fra andre Lande hid, for at uddanne Eders Aand paa vort Georgia Augusta, giengielde i det saalunde med sort Utak, Thi J feile hvis J troe, at Eders Hielp kan vorde Universitetet, Staden og dens Borgere til Gavn. Den kan ikkun føre til deres og Eders Fordærvelse. Underkaster Staden sig ikke frivillig, da skal den tvinges dertil ved Vaabenmagt. Hvad der saa vil møde Eder, have J selv forskyldt; jeg har nu advaret Eder. Tænker paa Eders Hjem, paa den Kummer og Sorg som J, ved et længere Ophold, berede Eders Familier. Hører paa mit faderligt advarende Raad, Forlader Alle tilsomst Staden, og drager bort til Eders Hjem."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-01-21
Hessen-Cassel. Efter at der gandske nylig havde været en saa almindelig Glæde i dette Land over at Churfyrsten havde givet det en ny Grundlov, som han den 8de Januar med stor Høitidelighed havde overleveret Stænderne med de Ord: "Gid den maa sikre mit Folks Lykke!" har der allerede nogle faa Dage efter atter hersket en betydelig Gjæring i Kassel formedelst den bekjendte Grevinde Reichenbachs Ankomst igjen til Wilhelmshøye. Som Følge heraf var Churprindsen allerede reist bort igien, og Churfyrstinden, der efter saa lang en Fraværelse var bleven modtaget med uhyre Jubel, (Borgerne havde bragt hende deres Hylding med Musik og Fakkelskin, hvidklædte Borgerdøttre havde overrakt hende Digte og Blomster, o. s. v.) belavede sig allerede paa at reise bort igjen. Borgerskabet sendte derfor strax en Deputation op til Churfyrsten, for at bede ham bortfjerne Grevinde Reichenbach igjen, samt afsætte den nye Minister Meysenburg. Det sidste skete strax, men det første er endnu ikke bleven opfyldt. Alt var nu det aarsag i en meget spændt Forventning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-01-21
Blandinger. Fra Berlin forsikkres, at tydske Forbundstropper skulle besætte Luxemburg, men at Hannover har vægret sig for at tage Deel i denne Occupation.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-01-21
J Paris gik det Rygte, at den bekjendte General Fab vier havde stillet sig i Spidsen for et Korps Frivillige, og var dermed rykket ind over den belgiske Grændse. Den forhenv. franske General Lallemand ventedes til Warschau.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-01-21
Den polske Dictator har valgt 100 Md. af Universitets garden (Studenter, til sin Livvagt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-01-21
Firehundrede Friskytter (franchs archers) ere marscherede fra Paris, for at begive sig til Polen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-01-21
Ved den luxemborgske Grændse have Preusserne maatte fyre paa Folket, der havde insulteret en Skildvagt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-01-21
J Valenciennes har man faaet Ordre til at gjøre 15 Millioner Patroner.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-01-21
Endeel af de i München arresterede Studenter ere bragte paa Fæstningen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-01-21
Storhertugen af Oldenburg er i Begreb med at give sine Undersaatter en stænderisk Forfatning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-01-21
Fædrelandet. Rhvn, den 17de Januar. Hendes Kongelige Høihed Landgrevinde Louise til Hessen-Cassels Død, der har vakt en saa dyb og af alle Danske med inderlig Deeltagelse følt Sorg hos vort ædle Kongehuus, var blid og rolig, og, uagtet Hs. Kongl. Høiheds i den sildigere Tid tiltagende Aldersvaghed, ahnede endnu selvsamme Dag (i Onsdags, paa hvilken hun om Aftenen (Kl. 11), bortkaldtes, end ikke hendes dybtsørgende Gemal, eller Nogen af hendes nærmeste Omgivelser, den elskede Fyrstindes saa nær forestaaende Hedengang. J Gaar (Søndag) blev, ifølge Hs. Majestæts Befaling, Hofsorg anlagt, som bæres i 6 Maaneder; de 3 første Maaneder i dybeste Sorg. Ligesom Skuespilhuset i den ne Uge er lukket, saaledes ophører ogsaa, efter allerhøieste befaling, al offentlig Musik og Dands indtil næstkommende Løverdag den 2de dennes inclusive. (Khv.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-01-21
Jfølge allerhøieste Befaling er i denne Anledning anlagt Hofsorg (Søndagen den 16de Jan.), som bæres i 6 Maaneder saaledes: For Cavallerer ne: 3 Maaneder sorte Klæder med Klædesknapper og Knaphuller, sort Kaarde og Spænder, bredsømmede Manschetter og Pleureuser, for de 3 første Klasser, Rangen. 2 Maaneder sorte Klæder med Klædesknapper, blaa Kaarde og Spænder og smalsømmede Manschetter, 4 Uger sorte Klæder med Silkeknapper og Knaphuller, blank Kaarde og Spænder, de første 14 Dage Kammerdugs Manschetter med Fryndser, de sidste 14 Dage Kniplings Manschetter. For Damerne: 3 Maaneder dybeste Sorg med Kræpflor og bred Søm. 2 Maaneder Speilflor. De sidste 4 Uger den lettere Sorg, saa ledes at i de første 14 Dage bæres aldeles Sort. (St. T.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-01-21
Den høie Hedengangne, der, som bekjendt, var en Søster af Hs. Majestæt Kongens høisalige Fader, Kong Christian den Syvende, var født den 30te Jan. 1750, og opnaaede saaledes en Alder af næsten fulde 81 Aar. Den 30te August 1766 blev Høisamme formælet med Landgreve Carl af Hessen. Dette Fyrstepar havde saaledes været forenet i henved 64 1/2 Aar.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-01-21
Ved den 1208 Trækning i Altona udkom følgende Nummere: 23. 68. 80. 58. 12.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-01-21
Kjöbenhavns Børs-Cours, 18de Januar. Hamb. 2 M. - a vista 216. 4 pCt. uopsigelige Rigsb. Oblig. 100 r. S. Species 213. Spe. solgt. t. 12 Mk. 1212 6 PC. n. Laan 100 1/2 a 101. Bank=Disc. 4 pCt. 14 pCt. norsk Obl. 98. Dito Dito 97 a 97 1/2 Rdr. B. Norske Sp. S. 154. 4 pC. kgl. Obl. 8634 a 871. 4 pCt. norske Statsobligationer – Rdr. B. Dito i Bco. 80 1/2. Rtulb. Obl. 101 1/2 a 102 r. S. 3 pCt. nye danske ObliDito Dito 108 a 108 2 Sedl., gationer 58 1/2 L. St. Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-01-21
J Landsbyen Terp, en Miilsvei herfra, udbrød deri Morges, under en stærk Storm, en saa voldsom Jldebrand, at den inden faa Timers Forløb, havde afbrændt 5 Gaarde og 2 Huse. J den Gaard som Jlden udbrød i, blev der næsten Jntet reddet; alle Kreaturerne brændte, paa een eneste Hest nær.