Berlingske Tidende, 1836-05-19
J denne Anledning blev af den kongelige Tilforordnede anført, at det ei var paatænkt at ophæve den omhandlede Bestemmelse om Tougværk, men at det, med Hensyn til syede Seil, vel maatte være betænkeligt at antage Committeens Forslag, da derved rimeligviis den største Deel af Jndførselstolden for Seildug og Ravndug, der er calculeret til omtrent 8000 Rbd., vilde bortfalde, idet indenlandske Skibe da vilde lade deres Seil sye færdige her i Landet og udføre dem mod Afskrivning i Creditoplaget, for derefter, saasnart de havde forladt Havnen, at sætte dem i Brug. Den af Committeen omhandlede Tilladelse har ikkun hidtil været bevilget for fremmede, med forbiseilende eller Havari-Skibe. Ved Forslaget om Pakhuusleiens Nedsættelse bemærkede han, efter at have erklæret, at det maatte ansees som en Selvfølge, at der for Fremtiden ingen Pakhuusleie skulde erlægges af Varer, som oplægges under kongelig Laas i private Pakhuse, at den hidtil værende uhensigtsmæssig lave Pakhuusleie, ikke havde holdt den kongelige Kasse skadesløs, endogsaa blot for en ringe Deel af de aarligen medgaaende Omkostninger ved Pakhuusbygningernes Reparation; at den nu foreslaaede ikke af Tariscommissionen var anseet som høi, da den vel neppe var saa stor som den billigste, der kunde beregnes for private Pakhuses Benyttelse, og at den dog sikkert ikke vilde imdemnisere Statskassen for dens Udgifter til Pakhuusvæsenet, om endogsaa de ved Pakhusene ansatte Embedsmænds Lønning ikke derunder indbefattes. At en Forhøielse i den nærværende maatte ansees for nødvendig, fulgte deraf, at den nu gieldende havde overfyldt de kongelige Pakhuuse med Gods, hvis Bestemmelse ingenlunde har været til Transittering. Vicepræsidenten bemærkede, at da den kongelige Tilforordnede har erklæret, at der ei vilde være Noget til Hinder for Opfyldelsen af Committeens Jndstilling i Henseende, til Tougværk, skal han ei opholde Forsamlingen med videre at berøre denne Gjenstand. Derimod har den Tilforordnede fundet Betænkelighed ved, at Regjeringen skulde kunne indrømme, hvad i Henseende til syede Seiler. foreslaaet, og han maa ogsaa selv indrømme, at nogen Opofrelse for den kongelige Kasse vel kan være forbunden dermed. Committeen, har imidlertid havt til Hensigt med dens Jndstilling at forebygge, at de danske Seilmagere ei ganske skulde gaae til Grunde, da Eierne af de store Skibe nu, for at spare Seildugs tolden, enten lade deres Seil forfærdige i Ugers Varsel til her i Skifte-Commissionen at anmelde proclama er føre saadant Krav. Ved samme Proclam ere samme Proclam er endet, eller holde en Seilmager ombord i Skibet, som paa Reisen syer de nye Seil og istandsætter de gamle, ved hvilken sidste Fremsmaade han, selv ved det betydelige at Skibsrederi, han i saa mange Aar har dre har fundet Regning. Da han imidlertid, vi efter det Yttrede, maatte befrygte, at det Foregaaede af finantielle Grunde muligen ikke i us fulde Udstrækning kunde tilstaaes, skulde an, for dog at give fremmede Skippere Anledning til her at lade de Seil forfærdige, hvortil de kunde være trængende, foreslaae, at en saadan Tilladelse indskrænkedes til de Seil, som fremmede Skippere her lade sye, dersom ellers Committeen og dens ærede Referent vilde give sit Samtykke til en saadan Forandring.