Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-06-07
Frankerig. Af alle Mærker at slutte, er Ondt kun gjort værre ved den sidste Minister=Kalfatring. Man vil alt spore en indbyrdes Disharmonie imellem Grev v. Pepronnet og Baron, Capelle, da den Første skal være fortrydelig over, at flere vigtige Forretninger ved det nye Ministeriums Oprettelse ere skilte fra hans Departement. Han har desuden havt den Ubehagelighed, af flere Skrivelser fra Præfekterne til hans Formand Hr. Montheel, som ere faldne i hans Hænder, at see, hvor angest Man var for hans Gjenindtrædelse i Ministeriet. Selv den strænge Gagette er nærved at omsadle og træde over til Oppositionen for sin Helt Hr. v. Villeles Uddelukkelse af Kabinettet, hvori den seer gen Vilkaarlighed og Tragten efter at regjere imod Repræsen, tativ=Forfatningen, istedetfor at regjere monarkisk, vist. nok en heel ny Bekjendelse i dens Mund. Oppositionsbladenne kommer dette tilpas. National finder Ministerforandringen heel upolitisk, thi enten er den efter de Maade holdnes Sind, og altsaa en Gjenkaldelse af 8 August, som ikke lader sig vente af det Polignaske Ministerium; eller den er i Absolutisternes Aand, og maa da endnu mere forbittre Vælgerne. "Alligevel - vedbliver den - har er Forandring fundet Sted, og det den utroligste af alle. Man har valgt det forhadteste og udelukt det dueligste Medlem af det beklagelsesværdige Ministerium; idet Man fortvivler og Muligheden af at vinde den offentlige Mening vil Man byde denne Trods. Det er udenfor al Tvivl, at Dhrr. Chabrol og Courvoisier frivillig have trukket sig tilbage, som de forud havde erklæret at ville gjøre, naar de opdagede voldsomme Planer. Hvad skal Man tænke om et Ministerium, som først bryder med Hr. v. Labourdonnaye, siden med saa samvittighedsfulde Mænd som Chabrol- og Courvoister, og tilsidst med den klogeste og dueligst Mand af dets Partie, Hr. v. Villele? Det samme, som hele Verden tænker, at Man maa være belavet paa de alvorligste Begivenheder." J samme Aand udbryder Journal des Debats: "Frankerig skjælver, naar det seer Polignac og Pepronnet sysselsatte med dets Vel. Et underligt Skuespil, at Frankerig efter 40 Aars Forløb atter maa kjempe imod en fordomsfuld og vilkaarlig Faktion. Krigen bryder atter løs, thi Friheden trues atter af Absolutismen, og i denne Kamp vil Man inddrage Kongedømmet med, som kunde det tilbagetage hvad det har givet og tilintetgjøre hvad det har stiftet. Absolutismens skjønne Dage stemme ikke meere med Tidsaanden, og hiin Faktion maa døe, da af 1000 Franske ikke To stemme for den og selv Fleerheden af Hofmændene er besjælet af den konstitutionelle Aand. Handelsjournalen seer kun ogsaa i det nye Ministerium for de offentlige Arbeider en Støtte meere for Absolutismen, og siger, at efter den 8 Juli vil Man skille Bukkene fra Faarene, Hr. Peyronnet vil faae det Hverv at straffe de første og afsætte Præfekter, Mairer, Vælgere &c., Hr. Capelle vil uddele Belønninger til de Sidste, ved at tilstaae dem alle Fortjenester paa Landeveie, Broer, Kanaler og Bygninger. Der anstilles Undersøgelse, for at udfinde Ophavsmærdenne til nogle falske Cirkulairskrivelser om Udnævnelsen af Præsidenter i Valgkollegierne. Ogsaa har Politiet i Egnen af Lyon anholdt en Vogn, hvorpaa forefandtes en Mængde treefarvede Kokarder. De frygtelige Jldspaasættelser synes at udbrede sig over hele Frankerig. I Drome=Departementet udbrød næsten paa samme Tid fem Jldebrande. Monitøren gjendriver Rygtet og urolige Optrin i Normandiet og Mordbrænderes Løsladelse. Konstitutionel havde endog ladet Folket rive dem den væbnede Magt af Hænderne og myrde. Garderegimentets Opbrud til Normandiet udgives dog for en Sikkerhedsregel. Mærkeligt er det, at Man kun hører og Konstitutionelsindede, som hiin Ulykke ramme. Ved Jldebrandene i Manche=Departementet har Hr. Angot, en af de 221 for Adressen Stemmende, allene liidt Skade for 100,000 Fr.