JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-11-11
Jngen kan nogenlunde fordomsfrie have agtet paa Tingenes Gang og tænkt sig hvad Handelsfærdet er og har været for Folkelivets Udvikling og derved seet dettes Bevægelse i de sildigere Tider, uden at dvæle med al Tankens hed Værdien; 1199 læs: Bekostningen i dets Frembringelse ist., Bekostningen. Frembringelse; - s. S. men beroer for maa beroe; - 1201. Papiret, Træk paa Banken som udstæder ist. Papiret. - Trækpaa Banken som udstæder. - Anmk. læs, er Udtrykket ist. i Udtrykket; – fremdeles mangler Ordene i flere Henseender; 1202 læs, byggede for begynde. Opmærksomhed ved disse Pengevæsenets Virken og Forbindelser. - Penge, hvori al Handel vel sluttes, er dog kun for at lette samme, og er kun et Middel for det indirecte Bytte, forForskjellens Bestemmelse og Afligning i al Om færd, medens al Handel egentlig beroer paa Tuskning af Vare imod Vare, og Guldet og Sølvet selv, efter de særdeles Egenskaber, er en Vare af høi Værdie, – kun et Representativ for al Værdie, for Erhverv og Formue; hertil maae man endnu have erfaret, at jo mere levende Omsætningerne og Omfærdet var hos Folkene selv, jo mere udbredt, jo fuldkomnere og friere al Samqvem og Forbindelse var imellem Folkene paa Jorden, destomindre blev Midlet i sig selv fornødent og vigtigt, og det er saaledes som Middel absolut uundværligt. Det blev det endnu mindre, jo virksommere Tiltroens og Creditforholdets Indflydelse i Bankindretninger og Vexelvæsenet var. Saaledes saae man endelig som nødvendig Følge i Udviklingen Papiret i Credit-Forholdet ved Tuskhandlen at optræde tilligemed de ædle Metaller, ei som Vare selv, men som blot Middel, som Penge, som Representativ - ei for Sølv og Guld, – men for Erhverv og Formue. Men Menneskenes Begjærlighed og Sands, bunden til Guld og Sølv, stemplede ikke destomindre Papiirpengene nærmest som Middel til at skaffe sig hine; derfor Papirpengene i de mangfoldigste Rænkespil blot fremstilledes som Repræsentativer for Sølv og Guld. Og dog har nu, gjennem Tidernes Følge, Papirpengesystemmet, foragtet, hadet og jo vistnok til Manges Ulykke og Nød ofte mislykket og misbrugt, unægteligen godtgjort sig som det fuldkomnere, det uindskrænkede, ei blot til Enkeltes Besiddelse oprindelig bundne, ei blot subsidiairt, et andet representerende, men selvstændig Middel, som kunde endog giøre Sølv og Guld aldeles overflødigt i Handel og Omfærd.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-11-11
Trods det imod Samme opløftede Fordømmelses=Skrig og den saare almindelige Tanke, at her er ingen Velfærd at vente førend her er ingen Seddelpenge, har det dog for Enhver, der tænkende fulgte dets Gang, allerede viist sig som skikket til paa en overordentlig Maade at kunne suplere Pengemidlet i de indre Omsætninger, og til ved Guldets og Sølvets Omsætninger i de ydre Forhold, at tjene alle Nationers Jnteresse, og indbyrdes udviklede Forbindelser, medens det fremkaldte og udvidede Flid og Vindskibelighed og Handels Omfærd, og skabte Formue og Velstand i saadant Maal og selv der, hvorhen Guldet og Sølvet, som Middel dertil, aldrig vilde have naaet. Saaledes har det allerede for Nationerne godtgjort sig som Middel for Enhver især, til i eiendommelige selvstændige Charakterer, at fremskynde og med sin Bistand at kunne følge Flid, Vindskibelighed, Handel og Livsnydelse i den gavnlige Udviklings hele umaadelige Omfang. Her er da for Tanken endelig den store sværeste Hindring for Nationernes frie Sam færd ryddet tilside, den saalænge fastholdte Nationernes indbyrdes fælleds Trang til det ene indbyrdes fælleds Middel, som ej kan oprindelig være i Enhvers Besiddelse. Her er i Nationernes Retsind og retvise Færd det fuldgyldige, alle Fordringer tilfredsstillende, Representativ for ustandset stigende Erhverv og Formue. Forudsat, at Nationerne hver især ville, hvad de dog i Jndividerne skal føle at de maa, hvad de dog endelig med Guld og Sølvpenge ogsaa maatte, ville ikke nyde fra Andre mere end de kunne yde til Andre, enhver efter den i Livs Vilkaaret beskikkede Deel, da har Enhver især i sit eget Papirpengevæsen nu Midlet til uberegnelig Fremskridt i Flid, Vindskibelighed, glad Livsnydelse og sand Velfærd; De skulle nu ikke skaffe sig Midlet dertil i Sølv og Guld fra Andre; de skulle ikke holde fast ved disse som eneste Representativ for stigende Erhverv og Formue, og behøve derfor ikke, til Trods for egen Attraae, i livlige Omfærd med Andre, ved Monopoler, Handels-Tvang, høi Told og Forbud, at arbeide imod Strømmen, og skabe Hæld tilintetgjørende Forviklinger, alt større og større, istedetfor, til friere og friere Udvikling for det selskabelige Menneske Livs højeste Maal, at lade Landenes indre Omfærd og Handel udvikle sig i egen naturlig eiendommelig Kraft og at lade de udvortes Handels Forbindelser med Kraften fremstaae og voxe. Saaledes Handel, Flid og Vindskibelighed og Pengevæsen virkende i Eet – ingen Tvang i indre eller ydre Forhold – Midlet er tilstrækkeligt til Alle. - Handelen kan ej drage det fra Agerbruget, ei dette fra hiint, ei den ene Virksomhed fra den anden. Unægtelig er det vel, at de ædle Metallers og Myntmassens Løb beroer paa Forholdet i Handelens Omsætninger, men Credit- og Seddelvæsenet har igjen faaet denne saa afgjørende Indflydelse paa Handels- og Formue-Forholdene at deri ere frem staaede ganske nye Vilkaar. (Fortsættes)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-11-11
Jndenlandske Efterretninger. J Jnstitutet for Metalarbeidere, er som bekjendt hvert andet Aar Udstilling af Elevernes Arbeider, dog dermed forenet andre, meest danske, gode og skjønne Metalarbeider. Denne Udstilling forefalder i Aar, og blev begyndt sidste Torsdag den 9de. Den vedvarer til Torsdagen den 23de, om Middagen fra 12 til 2. De, som ville see denne Udstilling, og ikke have Adgangskort, betale ved Indgangen 16 s. til Jnstitutets Fond. Hr. Forligelsescommissair Bogtrykker Hempel, hvis høie, indre Sands for Sandheden og Evigheden synes at skærpes desto mere, jo nærmere han er sit virksomme Livs Ende, har i den lahnske Stiftelse den 10de Decbr. f. A., holdt en ligesaa kraftig som skjøn og for Tidernes Tarv passende Tale, hvoraf et Brudslykke, som Prøve, vist ikke vil være dette Blads Læsere uvelkommen: Vende Vi vort Blik til en anden Tidsalderens langt farligere Brøst, efterdi den forplanter sig som en Smitsot mellem Sjælene, da bliver det endnu mere vor Pligt, at opsøge Midlerne til at hemme dens Udbredelse. - Jkke havde Man, for to Decennier, abnet Uhyrets saa hastige Gienkomst i en ny og - som det synes rædsommere Skikkelse. - Smerteligt er det tilvisse at skue, hvorledes Uforstand og blind Jver foregive sig, af Algodheds Fader kaldet til at stifte Splid imellem hans Børn, og ved Sofisterier eller vilkaarlige Fordreielser at vanskabe Jesu klare himmelske Lære, hvorledes en blussende Indbildning anspændes, for at ombytte Religion med Spidsfindigheder og daarlige Fabler, og ophøie Bogstaven over Aanden, og skabe Strid imellem Guds Sprog i Fornuften og i Skriften. - Opstyltede paa de Mænds Skuldre, hvis Pønsen og Virken var ofvet det guddommelige Kald: at knuse Fordommenes Hydra, adsprede Vankundighedens Mørke og fremkalde Lys og Held for Slægten, spotte de selvkloge Drømmere grumt deres Aske, og udskrige hver, der vover mindste Modsigelse fra deres Synsmaade, for Daarer og Gudsfornægtere. - Jdet de erklære Andre for seende Blinde, prale de, med al paatagen Ydmyghed, af eget skarpe Syn, og tilstæde ved deres eensidige Anskuelse ingen rolig Undersøgelse, tvertimod Skriften, som byder "at prøve Alt, og selv forklare de Troen ved en fast Overbeviisning om det Usynlige, det "Overjordiske, der følgelig ene kan grundes paa vor Fatte- og dømmekraft, Guddommens ypperste Gave, hvorved den paatrykte Os sit Billede. Ja, de vilde, hvis det stod til dem, formørke Solen, at Natten med dens skumle Gjenfærd atter maatte ruge over Jorden, at vi atter maatte vorde Trældommens Børn, og Troen, Haabet og Kjærligheden forjages af Verden. (R. A. 132.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-11-11
Viborg, den 4 November. J Grensteen, By, en Milsvei fra Randers, indtraf d. 24de f.M. den Ulykke, at et vanvittigt Menneske havde faaet fat paa et tilladet Jagtgevær, som han afskjød i sit Hjemsted paa Husets Folk i det de sadde tilbords, og hvorved en Dreng blev dræbt og en Karl let saaret.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-11-11
Anecdoter. (7 Jnvalidechefen i den bekiendte galante Frues Krigsetat.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-11-11
Den yngere Grislev, som udgav Beskrivelser over de europæiske Armeer, spurgtes i en Selskab, hvori en gammel Oberst fandt for godt at ville giøre sig lystig over ham, om han er snart vilde beskrive Frue Venus, "hun er allerede ført i Pennen, svarede den unge Lærde, men det har hidtil allene manglet mig paa en fortjent og udtjent Invalidechef ved hendes Armee. Obersten aned sig i Panden og spurgte ikke videre, da han følte sig truffen, og alle i Selskabet saae leende paa ham. Man spurgte Diogen, hvor han vilde begraves efter Døden, "midt paa Marken, svarede han, "Hvad, vil du tjene Dyr og Rovfugle til Føde?" hed det da. "Man maae lægge min Stav hos mig, til at forjage dem med sagde han nu. - Men saa har Du jo ingen Følelse længere. – "ja saa kan det jo og være det samme blev da Svaret.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-11-11
Kjøbenhavns Børs, den 10 November 1826. Hamburg 2 M.a vista 224 Species 22 Specier solgtes til 18 Rbmk. 12 s. Bank-Disconto 5 pCt. Norske Speciessedler. pr. 100 Specier 1552156 Rbd. Sedl.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-11-11
Svenske Sedler pr. Rdlr. Rigsgjeld. Rbs. Tegn. 4 pC. Kgl. Oblig. (u. R.) 79 180 Rbd. Sedl. i Banco. Dito Dito. . . . . . . . Nationalbank Obligationer. (af Laanet 4 Febr. 1820) 100 100 1/2 Rbd. r. S. Dito Dito. 114 1/4 115 Sedler 4 pC. uopsigel. Rigsbkobl. Renter pr. 6 Januar 90, 90 Rbd. r. S. 6 pC. norsk Laan, 1032) – i Banco ved Hambro & Søn, 92 – i Banco 4 pC. Dito nye..... i Sedler. Asiatiske Actier ..... 57 1/2 68 L. Sterl. 3 pC. nye danske Oblig. Trykt i L. J. Jacobsens Bogtrykkerie, Kjøbenhavn. Forlagt af S. Soldin. Østergade No. 60.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-11-14
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. no,0000 Treogtyvende Aargang. No. 91. udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevpsterne. Tirsdagen den 14 November 1826. Om Pengevæsen. (Fortsættelse; see forr. No.)J Tuskhandelens første Periode, selv med de ædle Metaller i Byttet, har Handelen imelsom Folkestagerne bevæget sig som en tung ubeqvem Maskine, indtil den rullede lettere hen over de myntede Penge. - Men med befæstet Tiltroe og Vexelvæsenets Virkninger fik Legemet Liv og Vinger, og svang sig over Land og Hav al Jordkloden rundt. - Glimrende var Fuglen at søe til med sine brogede Fjedre, og Guldstøvet faldt fra dens Vinger, hvorhen den villigen kom. Devilde alle plukke dens gyldne Fjedre; hvad en ten der sørgedes for dens Næring og Lye eller ikke. Hvor den ei blev, der skulde den dog atter fanges og sættes i Buur. Mange bleve ogsaa Burene, men alle for smaae og for svage; og de unyttige, uædle dog dyrekjøbte Fjedre fløy for Veiret, da Fuglen var borte. Fangedes den ogsaa i Buur, hvor Flid og Vindskibelighed lokkede og man formaaede at gjøre Buret stærkt nok og stort, saa at Fuglen deri kunde trives (thi voxe vil den, det er dens Natur, trives den ej, da svinder den hen og smukter da bort ud af Burer for man agter det) og voxte den ogsaa vel til i Buret, da bliver den netop Buret for stor, maa enten at ter hensmægte eller sættes i Frihed. Kun i det Fri bliver den fuldvoxen, og hvor den da finder Troe og Love, som Næring i Haanden, som Stempel paa Omfærdets Middel, der vil den, ej længere i Mistillid og Bedrag betynget med u luttrede Guldvægter, snart skifte den ægte guld gyldne Fjedreham til Livets Prydelse, og svinge sig som Aand hen over Alt. Langt frem paa denne Udviklings Vei har man her Erfaringen for sig. Gjennem mangehaande Forviklingers Følger lever man nu maaske efter en unaturlig fremskyndet Udvidelse i en Tidspunkt af ligesaa unaturlige Jndskrænkninger. Som i det Enkelte saa i det Almindelige. Man har seet velfunderede Etablissementer, som ved en ubetimelig fremskyndet Udvidelse med Tiderne ere geraadede i Forlegenheds Forhold, at ville reise sig ved en ligesaa unaturlig Jndskrænkning, at ville ved Besparelse i en liden Birke kreds, gjenvinde hvad i en større er tabt. Saaledes leder den ene Vildfarelse til den anden, og man gjorde netop derved det relative Tab til positivt uopretteligt; Saaledes fast i at Pengevæsenets Færd og Anliggender over hele Europa. – Man kunde følge disse Forhold i Erfaringens Vilkaar paa mangfoldige Maader.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-11-14
Jndenlandske Efterretninger. Ved Kongel. Resolution af 15 Aug. 1763. paalagdes Rentekammeret, ei allene at afhænde de Kongel. Domæner i Danmark, Godser, Kirker og Tiender m.v., Kjøbenhavns, Frederiks borgs og Kronborgs Amters Jndhold undtagen, men og de Kongel. Godser m.v. i Hertugdommene; dog hvor uheldig Afhændelsen her i Landet var, eller især i det vordingborgske Rytter distrikt, er uforglemmeligt. Det er in confessaat vedkommende Kjøbere have bekommet Godser saaledes, at hvert Træ i de medfulgte Skove kostede omtrent 1 s. og alt det øvrige lillig, med erholdtes gratis. J nærværende Sekel derimod, da det ulykkelige Danmark har været givet til Priis for Rov og Plyndringer, maa Kongen nu for Restancer af Skatter og Afgivter modtage svært behæftede Godser i de danske Provindser, som ere Staten til aarlig Tilsættelse. Og stakkels Danmark. Fra 1765 til 1787 incl. afhændedes i Hertugdømmene Slesvig og Holsten 60
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-11-14
Ligesom Ødelæggelsens Vederstyggelighed afskyeligst viser sig i den væmmelige Forgyldnings og Forsølvnings, saavelsom al anden skjændig Forødelses Pragt, hvorved Landets Handels ballance undermineres, saaledes forvolder og almindeligt Hang til udenlandske Fødemidler, men især til Liqveurer og Vine, som meget vel kunne undværes, naar Forædling af indenlandske og ja naturaliserede Frugter anvendes behørig man kan til yderste Lighed og hvorved Kiendere, skuffes, producere de meest afholdte - den fordærvelige Underbalance.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-11-14
Men vi have desværre for mange Exempler paa, at det er kun Røsten i Ørkenen, som opponerer sig derimod, hvilken Ulykke den indenlandske Sølvcours tillige giver Haandrækning. Næsten skulle man troe, at Uvidenhed og Fordomme, hvis Gudinde med tyk Taage omhyller og med søvndyssende Septer behersker de usle Dødelige, havde den forhadte sløvgjørende Enevoldsmagt her. J et Land, hvor Oplysning befordres, og hvor ingen Poper, ingen Munke udbrede Sløret, hvor en viis og god Konge for meer end Aarhundred siden ved fortræffelige Skole bygninger og Lærdoms Befordring overalt, søgte Vankundighed forjaget – skjøndt ikke til hvert Sogn, som man har seet debitteret, gratis er uddeelt Exemplarer af fora denica - hvor privar Nidkjærhed og Velvillighed har gjort Vidunder, existerer alligevel ingen Higen til reelle Kundskabers Erhvervelse i Almindelighed. Man behøver kun at indfinde sig ved Bogauctioner, for at overbevises og Rigtigheden af denne Beskyldning; thi man vil altid erfare: at den usleste Lecture, Romaner, Røverhistorier og sligt, betales der stundom langt over Jndkjøbs eller Boglade Priis, men videnskabelige Værker gielde næsten slet intet. Literaturens Solskin udbredes forgiæves over saadan elendig Smag og havde end den velsignede Sanderumgaards Eier, den nuværende danske Mæcen, Millioner at udøse til Videnskabernes Flor! Denne Hydra modstaaer alt og haaner i alle Stænder den ædle Videlyst. Armod i de fortrinlige og nyttige Kundskaber vedklæder da, saa at og til Omtænkning og Almeenaands Fremmelse - hvorved Selvstændighed, Nøisomhed, Patriotiskhed og alle borgerlige Dyder lyksaliggjør Folket – ingen formaaer at gjøre gieldende Stemmen: "Carthage et delendal,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-11-14
Blandede Efterretninger. Ved en betydelig Fabrik "LysholmsMinde kaldet, beliggende 1/4 Miil fra Tronhjem, er mange forskjellige Værksteder, som gjør den til et chemisk Laboratorium en got. Her haves, med Undtagelse af Smelteovn til Metal lernes Smeltning, alle nødvendige Apparater for at kunne i det Store forædle alle Slags Produkter der ere eller i Fremtiden maatte vorde opdagede. De Fabrikater, som i de sidste Aar fornemmeligen ere ved denne Fabrik leverede, ere: I. Alle Sorter grøn og hvid Sæbe.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-11-14
Grønsæbe-Værkets Sæbekielder rummer 100 Tønder, og de til denne Vares Produktion udfordrende Indretninger staae i Forhold dertil. 2. Forskjellige Sorter Farver, hvoriblandt den saa kaldte Tronhjems Carmosinfarve, der af Egenskab og Bonitet er lig Engelændernes Per sis. Det nærværende Anlæg producerer aarlig heraf omtrent 3000 Pund; men Driften kan letteligen udvides til mere end det Dobbelte. 3. Calcineret Potaske. Af denne Vare tillade de havende Indretninger en aarlig Produktion af flere 1000,000 Pund naar kun den raa Potaske i saadan Mængde maatte kunne erholdes. 4. Rafineret Bordsalt i Topper. Ogsaa de til denne Produktion fornødne Indretningers Størrelse tillade en aarlig Produktion af i det mindste 10,000 Tønder. Over denne Fabrik enten i det Hele eller de forskellige Værksteder, bliver en Auction d. 15. Jan. 1827. (See mere i Norske Rigstid d. A. No. 37.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-11-14
En af de Gjerningssager der give Begreb om de umaadelige Midler England besidder, er følgende, som vi efter Dupin anføre. Enhver er mere eller mindre bekjendt med de ægyptiske Pyramider, hine uhyre Masser, som man har regnet blandt Oldtidens Undere. Den største af dem bedækker mere end elleve engelske Acres, og stiger til en Høide af 700 Fod. Dens Jndhold udgjør 4 Mill. Cubikmetrer, dens Vægt 10,400,000 Tons, hvilke bragte til en Høide af 11 Metres fra Steenbrudets Bund til Jordens Overflade, og 49 Metres til sammes Høide over Basis udgjør saa meget som 624,000,000 Tons hævede til en Metres Høide. De Dampmaskiner, som 1820 vare i Drift i England havde i alt 320,000 Hestes Kraft og kunde hæve 862,000,000 Tons til en Høide af en Metre i 24 Timer. Deraf følger, at Englands bemelte Dampmaskiner kunde i mindre end 18 Timer bringe de Materialier, af hvilke den store Pyramide er bygt, tilden Høide samme har, Efter Herodot arbeidede 100,000 Dagleiere i 20 Aar derpaa. Efter Diodor end flere. Vist er det, at det var Alt hvad en af de mægtigste Monarker i hiin fjerne Oldtid kunde mægte. Følgeligen forholder sig de britiske Dampmaskiners mekaniske Krafts Sum til den ægyptiske Monark Chrovs Kraft, omvendt som den Tid de behøvede, for at bringe et og samme Værk istand, altsaa som 20 Aar til 18 Timer; og Kraften er altsaa 10,000 Gange saa stor.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-11-14
J Aaret 1820 var Dampmaskinernes Kraft, som anført lig 320000 Hestes, eller omtrent 2,240,000 Menneskers Efter de mange nye Anvendelser og Forbedringer tør man anslaae den til 3 Millioner. Br.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-11-14
Kjøbenhavns Børs den 14 November 1826. Hamburg 2 M.a vista 224 Species 229.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-11-14
Specier solgtes til 13 Rbmk. 12 s. Bank-Disconto 5 pCt. Norske Speciessedler. pr. 100 Specier. 1582 156 Rbd. Sedl. Svenske Sedler. pr. Rdlr. Rigsgjeld. 4949 Rbs. Tegn. 4 pC. Kgl. Oblig. (u. R.) Rbd. Sedl. Dito Dito. 71 172 i Banco. Nationalbank Obligationen. (af Laanet 4 Febr. 1820. 10000 Rbd. r. S. Dito Dito. 114 1/2 115 Sedler. 4 pC. uopsigel. Rigsbkobl. Renter pr. 6 Januar 9000 Rbd. r. S. 6 pC. norsk Laan, - i Banco. ved Hambro & Søn. i Banco. 4 pC. Dito nye..... i Sedler. Asiatiske Actier...... 58 1/2 59. L. Sterl. 3 pC. nye danske Oblig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-11-14
Anecdoter. Demonax svarede en Spotter, der spurgte ham: "hvormeget Røg man bekom, naar man Vei Asken, forbrændte 100 Pund Træe, og hvad som mangler i Vægten er Røg, svarede den skarpsindige Demonax.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-11-14
Trykt i L. J. Jacobsens Bogtrykkerie, Kjøbenhavn. Forlagt af S. Soldin. Østergade Nr. 60.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-11-18
Nyeste Skilderie af Kjøbenhaf RooromTreogtyvende Aargang. No. 92. udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 18 November 1826.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-11-18
Det medicinsk-Girurgiske Studium i forskjellige Stater. Oplyst i en Række af Breve. (Fortsættelse; see No. 89) 11. Det Actienlig Kongelige medtairkchirurgiske Josephs-Akademie i Wien. Tildeels uddraget af et Brev fra R. i W.... Kongen fordrer af sine Chirurger, at de ogsaa skulle udøve Medicinen, og behandle indvortes Sygdomme. Bør man da dadle en Mand, fordi han er og vil være det, han skal – fordi han bær Navnet af det, som han forestiller, og af det, som udgjør den største Deel af hans Beskjæftigelse? Heinrich Callisen i hans Forsvardskrift til mine Medborgere, &c. 1785. Pag. 7.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-11-18
Det paa nye aabnede medicinskehirurgiske Joseph Akademie i Wien."J nogle Aar havde Underviisningen ved det medicinsk-Girurgiske Tosephsellkademie efter allerhøiest Befaling aldeles ophørt, og Akademiets stolte Bygninger stode med alle deres videnskabelige Skatte lukkede. Længe havde man allerede tvivlet om dette Instituts frugtbringende Vedvarenhed, da man i de lange Krigsperioder ikke kunde strengt forlange den idenskabelige Dannelse af Eleverne, hvilket dog er saa saare nødvendigt for den militaire Medico Chirurg. Vanskeligt var det altsaa at bibringe mange af disse, Institutets Fremdannelse anbetroede, lærebegierlige Ynglinge, Begreb om den stille videnskabelige Bestræbelse, der sikkrer den militaire Medico-Chirurg sin egentlige Værd. Vel kommer det i Feldten ikke ene og allene an paa Lærdom; men hvad i vel bedre i afgjørende Øieblikke give Militairlægen Sjælstyrke og den Lidende Hjelp, end Frugterne af de Muser, som han redeligen har dyrket i sin Barndom og Ungdom (adolescentiæ et juventutis almæ nutrices atue omnis humanitatis præceptrict, siger Cicero) Jeg har havt altfor mange Kjendsgjerninger og Erfaringer til ikke at haabe, at en slig Dannelses anstalt vist ikke for bestandig vilde blive ophævet, og at vor inderlig elskede Monark vilde med sin sædvanlige Kjerlighed for alt Godt og Nyttigt, igjen skjænke dette Jnstitut en fornyet virksom Tilværelse, og dette Haab blev opfyldt ved en allerhøist Resolution af 27de October 1822.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-11-18
Det medicinsk chirurgiske Josephs-Akademie fik en Form, der passede til Videnskabernes Fremskridt og den store Stifters menneskekierlige Bestemmelse. Maatte man i Krigsperioden prise sig lykkelig ved for det første at besidde en Læreanstalt, som gav Armeen, om ikke lærde, dog nogenledes praktisk duelige Mænd, thi til Akademiet sluttede sig 3 velindrettede Kliniker : en medicinsk, en chirurgisk og en obstetritisk, saa vil man nu kunde haabe snart at see fremtræde fra denne nye aabnede Skole, Mænd, som kunde tilfredsstille enhver Fordring af Konsten og den lidende Menneskehed. Og da denne nye tilbagegivne Læreanstalt vil blive besjælet af de reeneste Bestræbelser for al videnskabelig Cultur, vil man ogsaa vist med Tiden see en behagelig Væddekamp imellem vort høitagtede Universitet og vor Stiftelse, uden at man i det ringeste har at befrygte Spændinger imellem Mænd af Hoved og Hjerte. Begge Høiskolers Lærere, ville vist være lige strenge i Candidaternes Prøve og ikke, ved en utidig Medlidenhed, blive uretfærdige i deres Censuren uberegnelig Ulykke, thi erfaring lærer, at Candidaterne stedse tye til den mindre strenge Examination.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-11-18
Vor Monark har altsaa landsfaderligt og naaderigst beskyttet Akademiets Grundpiller fra den allerede for længe siden begyndte Rystelse og Sammenstyrtning, og det er vel værd at skrive med gyldne Bogstaver hans Allerhøieste Resolution saaledes lydende: Jeg vil at det medicinskechirurgiske Josephs-Akademie skal fremdeles vedblive som et adskilt selvstændigt Læreinstitut, hvor der nu i Fremtiden. skal gives den fuldstændige Underviisning i Medicin og Chirurgie, ligesom det skeer ved mine andre Universiteter, i mine Stater. Akademietharsaaledes. Ret til at meddele Doctorværdigheden.