JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1780-11-06
Hvalbarder.
Berlingske Tidende, 1780-11-06
Reens-Horn. Partiet af hver Slags kan forinden erfares paa Handelens Bogholder-Comptoir, og Vahrerne besees i Hendelens Pakhuus, hos Pakhuusskriver Wulff. Den 3die og sidste Deel af afg. Conference=Raad Friderich, Christian Sevels Bibliotheqve, indeholdende Manuscripter saavel paa Pergamment som Papiir, en stor Samling Liig=Prækener, Akademiske Programmata, Kobberstykker, med mere, bliver ved offentlig Auction bortsolgt den 22de Januar. 1781. og følgende Dage i Boghandler Hr. Junges Gaard No. 37. i Store Færgestrædet i Kiøbenhavn; Catalogi kan 4 Uger forinden Auctioner bekommes hos Procurator Bendz, i Skindergaden No. 76., til hvem Betalingen erlægges. NB. Haver nogen noget at fordre i Stervboen efter af Tieneste=Pige Maren Lund indkaldes de herved med 12 Uger, Varsel, at melde sig i Kiøbenhavns Hof= og Stads=Rets SkifteCommission, deres Fordringer at anmelde og beviisliggiøre, de dem skal vederfares Ret efter Loven.
Berlingske Tidende, 1780-11-06
NB. De som maatte have noget at fordre i Stervboen efter afg. Anna, forhen afdøde Arbeyds=Karl Anders Olsens Enkindkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at melde sig i Kiøbe havns Hof= og Stads=Rets Skifte=Commission, deres Fordring. at anmelde og beviisliggjøre, saa indkaldes og Arvingerne me lovlig Varsel, for at legitimere deres Arve=Ret, da enhver ske vederfares Ret efter Loven. NB. De som haver noget at fordre i Stervboen efter af Peruqvemager Johan Joseph Ludvig Simon, indkaldes herv med 12 Ugers Varsel, at melde sig i Kiøbenhavns Hof= og Stad, Rets Skifte=Commission, deres Fordringer at anmelde og beviliggjøre, da dem efter Kravets Natur og Stervboens Tilstaskal vederfares Ret efter Loven. NB. De som maatte have noget at fordre i Stervboen er afg. Anna Kirstine, forhen afdøde Skibs=Tømmermand Han Hansen Sveistrups Enke, indkaldes herved med 12 Ugers Va sel, at melde sig i Kiøbenhavns Hof= og Stads=Rets Skifte=Con mission, deres Fordringer at anmelde og beviisliggiøre, da den skal vederfares Ret efter Loven. NB. De som maatte have noget at fordre i Stervboen efneiske Handels Tieneste, og paa Fregatten Fredensborg kaldet Matros Abraham Johansen, som har fahret i det Kongel. Gu ved Døden afgangen, indkaldes herved med 12 Ugers Varseat melde sig i Kiøbenhavns Hof= og Stads=Rets Skifte=Con mission, deres Fordringer at anmelde og beviisliggiøre, saa indkaldes og Arvingerne med lovlig Varsel, for at legitimere deres Arve=Ret, da enhver skal vederfares Ret efter Loven.
Berlingske Tidende, 1780-11-10
Leyden, den 4de November. Man seer allerede iblant Publikum Udtog af de Hollandske, og Westfrieslandske Staters Resolution under Dato 20de og 25de October, hvilke, som det synes, ere trykte efter høyer, Ordre. Man seer deraf, at Arve Statholderen har den 20de October overleveret Deres Høymægtigheder 5 Skrifter, som han har faaet fra den Engelske Gesandt, Ridder Yorck, og som ere forefundne iblant den fangne Kongres=Præsident Laurens's Papierer. Deres Høymægtigheder have takket ArveStatholderen for hans Omsorg for Statens Vel, og oversendt disse Skrifter til Borgemesterne i Staden Amsterdam, samt forlangt deres Erklæring paa samme, eftersom de beraabe sig paa en Particulair=Correspondence og hemmelig Negociation, som har havt Sted imellem en Commissair fra Congressen i Nord=Amerika og en Negociant i Staden Amsterdam, efter en Minister i bemeldte Stad, hans befaling og Anviisning, i den Hensigt, at slutte en Commerce=Tractalimellem Republiken og de Nord=Amerikanske Colonier. Borgemesterne og Raadet i Amsterdam have den 24de Octbr. svare følgende herpaa: De havde virkelig befuldmægtiget deres æld1ste Pensionair, og forommeldte Negociant til denne hemmelige Negociation; men dog kun eventualiter i det Tilfælde at Storbrittannien erkiendte Amerikas Uafhængighed; man havde gjort det derfore, at man, naar denne Tidspunkt en gang kom, ikke skulde være udelukket fra Handelen med Amerika. De havde i denne Sag ikke gjort videre, end hvad desom Lemmer af Regieringen, havde kunnet og maattet giøre for Landets Handels almindelige Vel; de forventede altsaa, at Deres Høymægtigheder, saasnart som mueligt, offentlig er klærede, at de ere fuldkommen fornøyede med denne Erklæring: de forlangede dette saa meget meere, som der allerede ere komne dem adskillige Rygter angaaende denne Sag for Ørne, for hvilke et Lem af en Stat ikke maae sætte sig blot, og hvis skal delige Jndflydelse de ufeylbarligen maatte modstaae paa det kraftigste, ved alle tilladelige Midler og Veye.
Berlingske Tidende, 1780-11-10
Madrit, den 17de October. Her Cumberland er endnu bestandig her, og har siden hans Tilbagekomst fra St. Jldefonse, leyet et Huus her, eftersom man lod ham forstaae, at det ey skikkede sig, at han fulgte med Hoffet. Commissairen fra den Amerikanske Congres, Hr. Jay, befinder sig ligeledes endnu i denne Stad, og et meget agtet. Men hans Gesandtskabs=Secretaire, Hr. Carmichael, lader sig meget ofte see ved Hoffet, hvor han meget vel bliver modtaget. - Algiererne have, efter deres Sædvane, igien vovet er Foretagende imod Oran, om hvilket Hoftidenden har bekiendtgjort en Beretning. Den 14de Augusti ere de om Morgenen med stor Forvovenhed rykkede lige til Udværkerne for Fæstningen, hvor de have begyndt deres sædvanlige Skrigen, og skudt med Haand=Geværer, saa at nogle Kugler ere faldne i Slottet og Forterne. Man har formedelst en god Karteske= og Musket-Jld drevet dem tilbage med et anseeligt Forliis af Mennesker og Heste. Paa vores Side er kun bleven en Mogatag, (en Afrikaner der paa Stedet), samt 1 Soldat haart, og 4 andre let saarede. Capitainen for Mogataz=Kompagniet og Leutenanten af det Affrikanske Jnfanterie-Regiment, Hr. Francisco de Casas, ere læt qvæstede. Beyen holdte sig i denne Tid uden for vore Kanoner, for at give Agt paa alle Ting, og hans Tyrker og Faner vare hos ham. Jmellem Kl. 9 og 10 forsvandt alle Ting. Den 15de om Morgenen lode nogle Partier sig see igien; men de kom ey saa nær, at vores Kanoner kunde naar dem. Beyen har ogsaa gjort nogle Bevægelser med en stor Colonne Cavallerie; men efter nogle Kanonskud kom han os igien af Syne. - Af en Spansk Emissair fik man den 16de at vide, at Beyen samme Dag, om Morgenen Kl. imellem 3 og 4, var kommen tilbage til Mascara, ganske misfornøyet derover, at vores Besætning ikke vilde komme udaf sine Værker, for at slaaes med Mohrerne paa frie Mark. Eftersom han antog denne kloge Handling for en Foragt, saa har han udsat en Belønning af 50 Zechiner for hver Christen eller Mogataz, som man kan bringe ham levende, og ligesaameget for hvert Hoved man bringer ham. Efter denne Emissairs videre Beretning bestod Tyrkernes og Mohrernes heele Magt af 5000 Mand, hvoriblant vare 2000 Ryttere; de have forgiæves søgt at opdage de Kilder, fra hvilke Fæstningen Oran og de omliggende Egne faae Vand; og i Actionen have de havt 20 Døde, 14 farlig og en Mængde let saarede; samt 4 døde og nogle saarede Hester; men det er rimeligt, at de have mistet meget meere formedelst den store Uorden, ved hvilken de desto meere udsatte sig for vores Jld. - Den 23de har General-Commandanten, da han erholdte Efterretning, at Fienderne i Nærheden af Fæstningen, under en svag Vagt, græssede en Mængde Fæe, udsendt et Detachement af 70 Mogatazar til Hest og til Foeds, for at borttage samme, hvilket faldt saa lykkelig ud, at dette Detachement endnu samme Morgen kom tilbage med 1300 Faar og Gieder, udenat have løsnet et eneste Skud, eftersom Vagten og Hyrderne løbe strax bort, saasnart de blev Mogatagerne vaer.
Berlingske Tidende, 1780-11-10
Tyrkiske Grændser, den 24de October. Kiøbmænd, som komme fra Belgrad, kunne ikke noksom beskrive de Uroeligheder og Misfornøyelser, som herske iblant de Tyrkiske Tropper, og især iblant Janitskarerne i Servien Alle ere opbragte imod Bassen af Belgrad, der er overmaade gierrig. J Almindelighed pleyer Janitskarernes Sold at komme fra Constantinopel henimod Bayrams Festen, og paa den Tid at uddeeles; men den er nu allerede forbie, og endnu ere ingen Penge ankomne, hvilket altsammen tilskrives Bassens Gierrighed. Den 8de huj. vilde et stærkt Antal Janitskarer fra Belgrad trænge ind i Fæstningen; men da Portene vare got tillukkede, saa udøvede de deres Vrede med meere end 1000 skarpe Flinteskud paa Vinduerne i Bassens Residence.
Berlingske Tidende, 1780-11-10
J Begyndelsen af denne Maaned rasede Pesten paa det allerforskrækkeligste ikke allene i Constantinopel, men endog i Adrianopel anrettede den saadanne Ødeleggelser, at der undertiden bleve henrevne 200 Mennesker en Dag.
Berlingske Tidende, 1780-11-10
Paris, den 24de October. Man kan allerede see af det Svar, som Græven af Rochambeau har givet de Deputerte fra Rhode Island, at den endnu kommer en stor Fransk Armee til Nord=Amerika; mer intet Menneske havde troet, at den skulde blive 30000 Mand stærk, som det i disse Dage virkelig skal være bleven besluttet ved Hoffet. Man føyer til, at denne frygtelige Magt skal i det seeneste til Nyeaar være paa det den bestemte Sted, og at dette Udkast skal iværksættes, i hvordan Veyrliget endog bliver. Med en saa anseelig Hielp vil de gode Amerikanere vist komme til at faae frie Luft, og endelig ufeylbarlig opnaae deres Øyemeed. Der skal være et særdeles Venskab imellem General Washington og Rochambeau; i hvilken Henseende den første har ved Parolen den 22de Julii befalet alle sine Officerer at bære hvide og sorte Kokarder, til et Tegn paa de forenede Franske og Amerikanske Armeer. - Græv d'Estning har paa St. Jldesonse udrettet utroelige Ting: han har paa nye opvakt den Spanske Monarks Jver, vundet hans Ministre, og tilintetgjort Engellænderen CumberlandsAnslag. Nu heder det, at han med 25 Linieskibe og 8 Fregatter skal gaae til Øerne under Vinden, for at være der i Græv Guichens Sted, og holde Admiral Rodney i Tømme.
Berlingske Tidende, 1780-11-10
J Følge 2 Deserteurers Udsigende fra Gibraltar, som ere komne til Bayonne, kan denne Fæstning kun holde sig i 2 Maaneder; og hvis der inden den Tid ingen Tilførsel kommer, saa maae Jndvaanerne forlade Byen.
Berlingske Tidende, 1780-11-10
Paris, den 27de October. Gazette de France for i Dag indeholder et Udtog af Pensylvania=Tidenden under 6te September, datert Baltimore, den 29de Augustii, i hvilken Beretninger om det den 16de Augusti imellem Cornmallis og Gates forefaldne Slag saaledes indbefattes: General Gates var 3000 Mand stærk, hvoriblant kun vare 900 Regulaire; Græv Cornmallis var derimod 4200 Mand stærk, hvoraf 1800 vare Regulaire. Træfningen var overmaade hidsig, og Fordeelen i Begyndelsen paa Amerikanernes Side, hvilke allerede havde bragt Engellænderne til at vige, og frataget dem nogle Kanoner, uformoedentlig begyndte nogle Korps af Milicen at flye, og Engellænderne bleve Seyerherrer, hvorved Amerikanerne mistede 4 til 500 Mand Døde og Saarede af de regulaire Tropper, deriblant adskillige Officerer af Anseelse; men Fiendernes Forliis har været meget anseeligere. General Gates har efter dette Nederlag taget sit Hovedqvarteer ved Hilsborough, i Nord=Carolina, trækker en stærkere Arme sammen, end den forrige, og vil igien vove en Træfning.
Berlingske Tidende, 1780-11-10
En Skipper=Efterretning melder, at 12 Linieskibe af Græv Guichens Flode ere løbne ind til Delaware, have sat 4000 Mand i Land ved Philladelphia, og ville foreene sig med Ridder Ternay, for at blokere de Engelske Admiraler Graves og Arbuthnot.
Berlingske Tidende, 1780-11-10
Paris, den 28de October. Et fra St. Domingo til Nantes ankommen Skib beretter at Græv Guichen kommer kun tilbage til Europa med 6 Linie, skibe, de andre 17 har han sendt til Rhode=Jsland med Tropper. Hvis dette virkelig forholder sig saaledes, saa er Nye York uden Tvil nu beleyret af de foreenede Armeer, under Generalerne Washington og Rochambeau; og heraf kunne Amerikanerne see, at Græv Rochambeau sagde dem Sandheden ved sin første Kompliment, som han gjorde dem, de han erklærede: at de Tropper, han bragte med sig, vare kun Avantgarden af en stor Hielpe-Armee. - Græv d'Estning har i Leyren ved St. Roch betragtet alle Ting med den største Opmærksomhed, og udruster sig nu med al den Jver, som en ham egen, til sin forehavende Expedition. Man siger, at han igien skal tage sit Flag fra Terrible og hisse det paa RoygLouis. Jmidlertid vil Gibraltars Beleyring rimeligviis endnu komme til at vaere længe. Fornuftige Folk paastaae, at den ey kan udhungres, eftersom smaae Proviant=Barke snige sig ind saa tæt under Kysterne, at store Skibe, der er tør komme Landet saa nær, ikke kunde forhindre det; derforuden kan Blokaden til Søes ikke fortsættes heele Vinteren, igiennem, formedelst den stærke Strøm. Hvad et Bombardement angaaer, da paastaaer man, at det kan ikke være til nogen Nytte, efter som det ey kan bringe de Engelske Batterier, der ere hugne i Klipper, til at tie - Fra en anden Kan forsikkres, at Græv d'Estning skal føre en Deel af den combinerte Flode til Brest, bringe Græven af Guichen tilbage med lin Convoy, og derpaa ledsage Hr. de la Touche Trevillies Flode; men dette gaaer nok først for sig i December Maaned, Eftersom Officererne have faaet Friehed paa en Maaned.
Berlingske Tidende, 1780-11-10
London, den 24de October. En til Skotland fra Nye=Nork ankommen Paketbaad har bragt Regieringen den Efterretning, at General Clinton har sendt Græv Cornmallis en anseelig Forstærkning til Nord Carolina, og at han, General Clinton selv, endnu har 15000 Mand regulaire Tropper, Milice og Kongel. indede under sin Commando, med hvilke han kan giøre Amerikanerne og Franzoserne Modstand. Franzoserne paa Rhode=Jsland have nu at bestille dermed, at trække Fregatter ane op af Vandet, som vi nedsynkede der, da Græv d'Estaing laae med sin Flode for Newport, og man siger, at de allerede have faaet Fregatten Flora paa 32 Kanoner op. - Fra Vestindien venter man nu saa meget meere vigtige Efterretninger som vi vide, at Admiral Digby, som den 28de Augusti løb ud fra Plymonth med 10 Linieskibe, og hvis Bestemmelse den Gang var en Hemmelighed, har begivet sig derhen, og maae nu allerede være ankommen dertil. Herover have vi nu faaet en betydelig Overvægt i denne Deel af Verden; og der maae vist blive udført noget Vigtigt. - Man siger, at Regieringen vil ufortøvet sende 2 Linieskibe, 3 Fregatter og nogle Munitionsskibe ud paa en hemmelig Expedition, rimeligviis til een af de opdagede Øer, hvis Beliggenhed sætter og i Stand til, at foruroelige de Spanske Flotilliers Skibsfart: men denne Øes Brede holdes viselig meget hemmelig. - J Nye=Pork hverves nu et Korps frievillige Provincialier, som skulde sendes til Jamaika, og med General Dalling angribe de Spanske Eiendomme. Dette Korps har stort Tilløb, eftersom de gode Amerikanere ey allene gierne tage Deel i det Spanske Bytte, men ville endog gierne tiene Kongen, kun er i Nord=Amerika, eftersom de, i det ulykkelige Tilfælde at blive fangne, frygte alt for meget for Kongressens Tyrannie. Den Jesuit, som blev funden i Lænker paa den erobrede Spanske Paketbaad, er ankommen hertil, og er allerede nogle Gange bleven forhørt af Stats Secretairerne. J Spanien forestod ham en smertelig Død; thi han var en af i Hovedmændene for Oprøret i Ariquipa. J Gaar var denne Jesuit igien hos Græv Hilsborouh, og herover giøres adskillige særdeles Anmærkninger.
Berlingske Tidende, 1780-11-10
Nye=Uork, den 2den September. Her ankomme dagligen ulykkelige Folk fra Jersey, hvilke en meere kunne udholde de enkelte Detachementer af Washingtons Armee, deres Undertrykkelser og Udsvævelser, men søge her Beskyttelse, Sikkerhed og Livets Underholdning: hvilket og gives dem. Vi ville kun anføre et Exempel paa Amerikanernes slette Krigs=Disciplin. Afvigte 20de Augusti som var en Søndag, da Jndvaanerne i Bergen just vilde gaae i Kirke, faldt 60 lette Ryttere ind i denne liden Bye, mishandlede og udplyndrede Folk paa Gaderne, gave dem i Steden for gode Hatte deres slette, toge Skoespænderne fra dem, ja endog Klæderne fra nogle, og udøvede for Resten saadanne Handlinger, som kun ere begangne af faa Soldater.
Berlingske Tidende, 1780-11-10
Lissabon, den 31te September. Den 14de hujus lod Dronningen de Spanske, Franske og Engelske Ambassadeurer bekiendtgiøre: At hun herefter ikke vilde tilstæde, at noget af de krigende Magters K. maatte have nogen vaerende Station i Hendes Majestæts Havne eller løbe ind i samme, uden i Nødsfald, saaledes som det i den 17de Artikel af den Westmünsterske Tractat af 1654 er fastsat. - De Skibe, som Dronningen nu lader udruste, ere følgende: N. D. de la Conception paa 80, N. D. duPillier paa 74, N. D. du Bon Succes, den hellige Joseph, den hellige Antonius paa 66, St. Sebastian, N. D. duSecours, N. D. de la Mere de Dien, N. D. des Plaifirs paa 64, N. D. de Belem paa 54, 1 Fregatte paa 42. 1 paa 40, 1 paa 38, og 2 paa 34 Kanoner, i alt 10 Linieskibe og 5 Fregatter. Man giør den Regning, at 5 til 6 Linieskibe og 2 Fregatter skulde være seylfærdige sidst i tilkommende Maaned.
Berlingske Tidende, 1780-11-10
Østerrig, den 26de October. Fra Wien fornemmer man, at Hs. Majest. Keiseren vil med første reyse til Nederlandene.
Berlingske Tidende, 1780-11-10
Wien, den 25de October. J Løverdags den 22de hujus, om Middagen, ankom Hs. Majestæt Keiseren igien hertil i allerhøyeste Velgaaende fra Sin Reyse til Bøhmen.
Berlingske Tidende, 1780-11-10
Frankfurt, den 31te October. Beretninger fra Siebenbürgen melde, at de Tyrkiske Tropper, især i Egnen af Bender, have i nogen Tid øvet sig i Vaaben. J Henseende til Tyrkerne er dette altid en usædvanlig Sag, og man kan ey begribe, hvorledes Muselmænnerne have beqvemmet sig dertil.
Berlingske Tidende, 1780-11-10
Corsøer, den 9de November. Udgaaet: Den 3die huj. Frue Hedegaard hiem til Odense; den 5te huj. Kongel. agende Post med 1 Læs; den 6te huj. Major Weinigel med en Lieutenant og en Commando Soldater til Holsteen, Kiøbmand Ritter til Altona, alle fra Kiøbenhavn. Jndkomne: Den 4de huj. Kiøbmand Wogner fra Hamborg; den 5te huj. Kongel. agende Post med 8 Læs, Laandmaaler Schanche fra Holsteen til Kiøbenhavn; den 7de huj. Kammer=Junker, Benzon fra Odense til Rauvnstrup, Hofraad Eggert med Frue, og Kiøbmand Wulf fra Holsteen; den 8de huj. Hs. Excell. Grænvon Osten fra Aalborg til Kiøbenhavn.
Berlingske Tidende, 1780-11-10
Helsingøer, den 10de November. Den 6te huj. ankom fra Østersøen 3 Engelske Skibe fra Petersborg og Memel, og fra Nordsøen i Svensk fra Mallaga, i dito fra St. Ubes, begge af og til Stockholm. Den 7de huj. ankom fra Østersøen 1 Dansk fra Kiøbenhavn til Norge, og afseylede til Nordsøen i Kongel. Engelsk Convoy=Fregat og 56 dito Koffardie.
Berlingske Tidende, 1780-11-10
skibe. Den 8de huj. ankom fra Nordsøen i Dansk fra Finmarken, af og til Kiøbenhavn med Fisk, 1 af og fra Norge til Kiøbenhavn. Den 9de huj. ankom fra Østersøen i stor Svensk Fregat fra Stockholm til Lissabon, i Hollandsk fra Amsterdam med Stykgods til Kiøbenhavn. Samme Dag ankom 1 Fartøy af og fra Anholt, som beretter, at Skipper D. F. Deckirg af og til Stetin fra London den 5te huj. har forliist sit Skib ved Anholt. Folkene ere alle biergede, men hvad der kan bierges af Ladningen, vidests ikke. J Sundet ligge 10 Skibe, destinerede til Nordsøen, hvoraf de : ere Engelske. Den 6te huj. indkom i Havnen 11 Fartøy af og fra Ebeltoft med Rug og Fedevahre.
Berlingske Tidende, 1780-11-10
Kiøbenhavn, den 10de November. Natten imellem den 7de og 8de hujus er Frue Geheimeraad og Ober=Hofmarskalkinde von Schack lykkelig nedkommen med en Søn.
Berlingske Tidende, 1780-11-10
Den 5te Novbr. ankom en Russisk Fregat her paa Rehdenfra Nordsøen, og igien afseylede til Østersøen den 10de hujus 4 Hukkerter ere komne fra Jsland, 1 dito fra Finmarken med Fisk, Tallig, Tran, Skind og Uldengods. Capit. Willer af Drammen og Capit. Aaselsen af Øster=Riisøer fra Bourdeaux med Kaffebønner, lidet Viin og Stykgods. Skibet St. Peder kaldet, som føres af Capit. Fyen, er kommer fra Archangel med Lys, Tiære og Beeg for den Grønlandske Handel, og Capit. Hans Schade af Sønderborg fra Figueremed Salt. Skibet Magnus kaldet, som føres af Capitain Clausen, er afseylet til Vestindien med Provisioner.
Berlingske Tidende, 1780-11-10
Onsdagen den 8de November blev 5te Classe af det 27de Kongel. allernaadigst privilegerede Classe=Lotterie trokket, og udkom følgende høye Gevinster, nemlig: No. 4064, med 100 Rdlr. udi Hr. Anchersens Collect. her i Staden; No. 15327, 500 Rdlr. udi Hr. Lotterie=Jnspecteur Baumgartens Collect ibid.; No. 14582, 100 Rdlr. udi Hr. Postmester Pinds Collect. i Laurwigen; No. 729, 200 Rdlr. udi Hr. Lotterie Jnspecteur Baumgartens Collect. her i Staden; No. 5993, Frilod og for det sidste Lod 100 Rdlr. udi Hr. Byeskriver Würnfeldts Collection i Thisted; hvormed 5te Classes Trækning endtes.
Berlingske Tidende, 1780-11-10
Fortsættelsen af det nyttige Selskab i Bergen. (See No. 89.) 9) Niels Olsen Møss af Hosangers Præstegield, for at have indhegnet og ryddet et Stykke, hvorpaa er avlet 9 Læs Høe, opbrudt Ager til 2 Tdr. Avl, sadt 150 Favne Steengierde og gravet 505 Al. Veyter, 5 Rdlr. 10) Knud Magnussen Stammæss, Huusmand af Hougs Præstegield, for i Aaret 1779 opbygde Fæe= og Faarehuus af Steen 16 Al. langt, 10 Al. breedt, et Giødsels=Huus 5 Al. langt, 5 Al. breedt, forsvarlig høye og tykke og optaget 550 Al. Veyter, 15 Rdlr. 11) Ole Jonsen Noreaas af Nordhordlehn, for udi 1779 opsadte Steen=Fæehuus 12 Al. langt, 10 Al. breedt, 4 Al. høyt, et Faarehuus 10 Al. langt, 5 Al. breedt, 4 Al. høyt, en Udlade 6 Al. lang, 10 Al. breed, 6 Al. høy, alt af forsvarlig Tykkelse, samt for at have opryddet til 1 1/2 Td. Udsæd, 10 Rdlr. 12) Brynild Aschildsen Aarhuus for at have opsadt et Fæehuus 14 1/2 Al. langt, 10 Al. breedt, et Giødnings=Huus 4 1/2 Al. langt, 4 1/2 Al. breedt, 4 Al. høyt, alt forsvarlig tykt, en muuret Qværne Dam 29 Al. lang, ryddet 2de Slaatter, hvoraf avles 12 Læs Høe, optaget Ager til 2 1/2 Td. Avl, opsadt et Gierde 103 Al. langt, 5 Rdlr. 13) Lars Christensen Storsætter af Bergens Præstegield paa Søndmøer for at have paa en Gaard, som i 40 Aar har lagt øde, opbrudt 532 Favner i Omkreds til Ager, opbygget et Steen=Fæehuus 15 Al. langt, 9 Al. bredt, 4 Al. høyt, er Sommer=Fæehuus 8 Al. langt, 5 Al. bredt, 3 1/2 Al. høyt, Steenen dertil er taget af den øde Gaard, som anseelig er bleven forbedret, 25 Rdlr. 14) Jon Corneliusen Lie, Huusmand af Loenvigs Præstegield, for at have optaget en Huusmands Plads og der opbrudt Ager til 2 Tdr. Avl, opsadt og Favne forsvarlig Steengierde, opbygget Stuehuus, Loe Lade under et Tag, samt Fæehuus for sig selv, alt med egne Hænder, 15 Rdlr. 15) Niels Larsen Vorland af FindaaPræstegield, for at have dobbelt forbedret sin Gaard, avlet til strækkelig Potatos, udtappet en Myr med at grave 230 Fane Veyter, hvormed han continuerer, 4 Rdlr. 16) Pede Østensen Sygnen af Nordfiord for at have opryddet Agert, 3 Tdr. Havres Avl, optaget 518 Al. Veyter og 150 Al. steersadte, 3 Rdlr. 17) Johannes Halvorsen Seljestøe af Wig Præstegield i Sogn for en Myrs Oprydning, hvorpaa faaes nogle Læs Høe og 1 dito til 3 Mælers Udsæd, optaget tvende Hull-Veyter 4500 Al. lange, 4 Rdlr. 18) Michel Olse Olstad af Jndre Sogn for at have opbrudt og bortkiørt 300 Læs Steen, opryddet Ager til 9 Mælers Udsæd, gjort en Hulle Veyte og flyttet Huuser, 3 Rdlr. 19) Lars Gundesen Watsvigen af Evenvigs Præstegield for at have opryddeAger til 1 Td. Udsæd, udtappet 2de Myrer ved 282 Al. fosvarlige Veyter dækkede med Heller, opsadt 50 Favne Ste gierde, 4 Rdlr. 20) Johannes Tronsen Solbergen af Ne øens Præstegield i Sogn for paa et Field at have ryddet til 1 Td. Agerland og ellers til 4 Mælers Udsæd, har gjort Veyt et Field, som før var ubestigeligt, 4 Rdlr. (Fortsættelsen følger.)
Berlingske Tidende, 1780-11-10
Copulerede. J Tronhiem den 27de Oct. Hr. Lorenz Mauritzen, Kiøbmand, og Jomfrue Marie Matthea Turman.
Berlingske Tidende, 1780-11-10
Døde. Paa Ørkedalen ved Tronhiem Hr. Mads Sørensen. Foged. J Nibe den 29de Oct. Hr. Bye= og HerredsskrivePoul Rich, 57 Aar. J Ærrøeskiøbing den 6te NovboMad. Agate Mørchs, fød Schrøder, 69 Aar. J Sielland, den 27de Oct. Mad. Anne Møller, fød Qvist, Degne=Enki Mehr i Sielland, 74 Aar. J Kiøbenhavn den 7de hu Mad. Anne Catharine Weyle, fød Lund, 60 Aar; Mad. Anne Catharine Lorenzen, fød Falkenberg, 66 Aar; den 8de huj. Sr. Hans Jørgen Sauer, 62 Aar.