JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1808-12-08
J Lærde Efterretninger har Hr. Professor Müller - i en Bedømmelse af Kandidat Grundtvigs Afhandling: Theologisk Maanedsskrivt om Religion og Liturgie, leveret et interessant Udtog af denne aandrige Afhandling, som udentvivl er den første i vort Sprog, hvori den allernyeste tydske Religionsfilososie udtaler sig. Forfatterens Jdergang er i muligste Korthed følgende: "Vi leve i en Dal, begrændset af et uoverskueligt, bølgende Hav og abner hin Side Havet et Land med skjønnere Væxter og renere Luft - vort oprindelige Hjem. Da Havets Bølge efterhaanden opsluge os, kunne vi ei være tilfredse med den ubestemte Ahnen, men forlange Vished. Hertil have vi tvende Sendebud: Poesien, som svinger os ud over Havet og taber sig mellem Skyerne, og Philosophien, som først gjennemsøger Dalen og siden vover sig ud paa Dybet; men da den neppe kommer et Steenkast fra Landet, for den standses af de skyehøie rullende Bølger, maae den enten hæve sig og blive Poesie, eller ankre udsat for de stormende Vinde eller vende tilbage og betragte Dalen som sit Hjøn. Nu kommer Religionen til Hielp, som kaldes det Endeliges Samfund med det Evige, ligesom Jesu Religion kaldes det Endeliges Forsyning med det Evige. Forfatteren ivrer nu imod dem, der ville reducere Jesu Religion til Filosofie, især mod dem, der antage Mennesket endnu udtrykte sit Begreb heelt, og at Moralloverhørte til hans oprindelige Væsen, saavelsom mod de moraliserende Præster. Anmelderen bemærker til Slutning herved, hvilken mærkelig Reaction det sidste Decennium i Filosofien som i saa meget andet har frembragt J den kantiske Filosofie grundedes Overbeviisningen om det Hellige fornemmeligen paa den moralske Sand, hed; i den nyeste Filososte grundes den paa en intellertuel Anskuelse og Moralens Værd sættes tilside. Kunde hiin hos Enkelte svække de religiøse Følelsers Kraft, da bevirker denne ved at gribe Alt, hvad der formaaer at virke paa Følelsen, at Alskens Oventroe kan vorde stadfæstet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1808-12-08
Det overordentlige stormende Veir sidst i Octbr. har indjaget 3 Svenske, 1 Engelsk og 1 Russisk Skib til UlesundMandal, Risøer og Hitterøe, hvor de ere blevne anholdte med deres Ladninger af Brændeviin, Sukker, Olie, Kaffe, Hør, Hamp og Fisk.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1808-12-08
Avertissements. J Kraft af den mig forundte Kongelige allernaadigste Bevilling, læst ved den Kongelige Lands=Over-Ret samt Hof= og Stads=Ret i Kjøbenhavn den 14 November 1808, og inden Odense Herreds Ret den 1 December f. A. saaledes lydende Vi Frederik den Sjette, af Guds Naade Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug udi Slesvig, holsten, Stormarn, Dytmarsken og Oldenborg Gjøre Vitterligt: At Vi, efter Os elskelige Kristiane Amalig Stampe, Enke efter Konsistorialraad v. Vesten af Brændekilde Bye i Odense Amt, hendes herom allerunderdanigst gjorte Ansøgning og Begjering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at hun, ved Proklama sub poena præclusi et perpetui silentii med Aar og Dags Varsel, i de Kjøbenhavnske Berlingske Aviser, den Altonaiske Mercur samt Fyens Stifts Aviser, 3de Gange efter hinanden maae indkalde alle dem som formene sig at have noget at fordre efter fornævnte hendes afgangne Mand, med deres Paastand at fremkomme og saadant deres havende Krav, inden foreskrevne Tids Forløb for hende at anmelde og beviisliggjøre, og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være lige saa gyldig som om den var skeet ved Proklama efter Loven; dog skal denne Vor allernaadigste Bevilling læses for vedkommende Værneting, samt den Overret hvorunder samme henhører. Hvorefter de Vedkommende sig hallerunderdanigst have at rette, og for Skade at tage vare. Givet i vor Kongelige Residents Stad Kjøbenhavn den 29 October 1808. Under Vort Kongelige Segl. (L. S.) Efter Hans Kongelige Majestæts allernaadigste Befaling. Kaas. Cold. Bülov. Monrad. Berner. Lassen. Dræebye.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1808-12-08
Kancellist.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1808-12-08
Bevilling for Kristiane Amalia Stampe, Enke efter Konsistorialraad v. Vesten, til ved Proklama i Aviserne at indkalde hendes afgangne Mands Kreditorer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1808-12-08
Jndkaldes herved alle og Enhver som formene at have nogen Fordring til bemeldte min afdøde Mand Konsistorialraad Kristian Ulrik v. Vesten, hvad enten samme hidrører fra Pengelaan, Evendoms Salg Værgemaal, Formynderskab eller andre Forbindelser af hvad Navn nævnes kan, dermed inden foreskrevne Tids Forløb at fremkomme og beviisliggjøre formig og antagne Laugværge Sognepræsten Hr. Jens Balstør i Verninge da intet Krav efter den Tid vorder antaget. Brændekilde og Verninge den 6 December 1808. C. A. Sl. von Vestens. Som Langværge Balsløn. Sognepræst til Verninge.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1808-12-08
Auction. holdes Onsdagen den 21 December Kl. 10 Formiddag i Faaborg efter det Kongl. Foldtkommissariats Ordre, over en Deel Riis og Fransk Brændeviin i smaae Partier paa de Vilkeasom samme Tid bekjendtgjøres her paa Raadhuset. Faaborg den 6 Decbr. 1808. Tolstrup. En blakrygget Koe, 12 til 14 Aar gammel, og mærket et Stykke for af hver Øre, er for en 14 Dage siden bortkommen fra Undertegnede - Hvo som kan bringe den tilbage, eller give Oplysning om den, loves, foruden Omkostningernes Erstatning, en Douceur. Weilbye Skov pr. Middelfart den 5 December 1808. Anders Bertelsen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1808-12-08
For en Student, som kan fremvise gode Vidnesbyrd om sin Duelighed og gode Opførsel, anviser Adressekomtoiret en Kondition paa Landet her i Fyen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1808-12-08
For en gift og arbeidsom Gartner, der kan paatage sig at besørge 2 a 3 smaae Haugers Vedligeholdelse, anvises en Tjeneste til 1 Mai af Hauge=Jnspecteur Müller i Odense. Ligeledes for 2de ugifte Gartnere. Paa min Grund er optagen, og nu indsat paa Stald en gammel sort Hoppe, med 2 Forskoe, og nogle faae hvide Haar imellem Næseborerne, den som er Eier af bemeldte Hoppe, kan imod dette Avertissements og Foderløns Bekostning afhente samme hos Qværndrup den 2 Decbr. 1808. Hans Høy Udflytter fra Qværndup Bye, Ege schou Gods.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1808-12-08
At Skiftet efter ved Døden afgangne Ladefoged Juni Christensen Juul, er berammet at foretages paa Flenstofte førstkommende 30 Decbr. om Formiddagen Kl. 10 Slet og om mueligt samme Dag sluttet bliver herved til alle Vedkommendes Efterretning bekjendtgjort. Frederichsgave pr. Assens, den 28 Novbr. Kjær.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1808-12-08
Paa Christiansdahl ved Odense bliver Tirsdagen den 15 Decbr. næstkommende, ved offentlig Auction bortsolgt endeel meget gode Fedesviin, hvilket herved tjener til Lysthavendes Efterretning. Auctionen begynder Kl. 10 om Formiddagen. Odense Herreds=Kontoir d. 5 Decb. 1808. C. A. Falbe.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1808-12-08
Hos Kjøbmand Hans Kasper Brandt i Svendborg er at faae, bedste Hollandske Skrivpapirer, nemlig: fiin beskaaren, Post, og Velin ditto diverse Biekube Propatria, og diverse Koncept. Meget fiin Stivelse bedste Sago, fiin Lyneborg, Salt grovere dito til Kjød og Flæsk Nedsaltning, ægte Hollandsk Tobak, alt til billigste Priser i smaae og større Partier, Da alle raae Materialier ere stergaaet priserne, saa har Kommissionen for Fattigvæsenet i Odense fundet fornøden, omme at forhøie Priserne paa de under bemeldte Fattigvæsen, og for dets Regning forarbeidede Vare, og saaledes er paalagt paa hvert Dousin Karter 1 Rd. paa hvert Pd. Hørgarn, 8 s. og paa hvert Pd. Blaargarn og Lysegarn 4 s. mere end de forhen i Aviserne bekjendtgjorte Priser, hvilket herved til enhvers Efterretning bekiendtgjøres. Odense den 12 Novbr. 1808.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1808-12-08
Da Hans Maist. under 26 Juli d. A. allernaadigst har forundt mig Bevilling, der er læst ved Lands Overretten i Kbhv. den 19de September og ved Svendborg Byetings Ret den 3 October 1808, at indkalde fra Lands=Overretten i Kiøbenhavn, Svendborg Byetings Ret; i de Berlingske Aviser, den Altonaer Mercur, og begge Fyens Aviser, sub poena prælusi 6 perpetui silentii, at inkalde alle, som maatte formene sig at have noget hos mig at fordre. - Saa bliver, i Følge denne mig allernaadigst forundte Bevilling herved, med Aar og Dags Varsel, indkaldet alle og Enhver som maatte have noget hos mig at fordre, inden forbenævnte Tiid, hos mig, eller om jeg, forinden ved Døden skulle afgaae for min Daatters Mand Apothequer Laccopidan i Svendborg, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer, da Enhver, i saa Fald skal nyde Deres Betaling. Svendborg den 17de November 1808. Toftgaard.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1808-12-08
et tjener herved til mine ærede Velynderes Efterretning et jeg nu er flyttet til Bager Mads Pedersens Gaard i Over gode, hvor jeg anbefaler mig til Enhver, som behøver min Tjeneste. Marcet Sacht, Oprikus.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1808-12-08
Da afdøde Pottemager Rasmus Jsen og hans ligeledes bortdøde Enke Maadalene Hansdatter Lerche her af Odense ingen Livsarvinger haver efterladt sig, og man hidtil ikke med Vighed haver lugnet faae Efterretning om hvem begge bemeldte Afdødes andre Arvinger ere, saa indkaldes disse herved med 6 og 12 Ugers Varsel til at melde dem hos undertegnede Skifteforvalter med behørige lovmæssige Beviser for deres Arveret. ligesaa indkaldes med samme Varsel, enhver som maatte have noget tilgode, eller skylde noget til dette Stervboe, de Første for at legitimere deres Krav og de Sidste for at betale hvad de maatte være skyldige. Odense den 28 Novbr. 1808. Magistraten.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1808-12-08
Jnteressenterne i Laane og Livrente=Selskabet, for alle Stænder, som opholde sig i Odense og Omegnen, bedes at melde sig hos Kjøbmand Hr. C. Faaborg for der at modtage deres Qvitteringer og Navnelister samt erlægge deres Kontingent til 31 Decbr. 1808. Følgende Personer som ei har været at opsværge anmodes ligeledes om at melde sig nemlig: Police No. 314 i 2den Klasse Hartvig Hansen. Peter Hansen. 363. - Grethe Andersdatter. 703 - - Rasmus Andersen. 704 - - Lars Andersen. Anders Jensen. Kiøbenhavn den 26 Novbr. 1808. M. Sibbern. Da Gaardfæster Peder Rasmus Albretsen paa Øen Strynkeunder Stamhuset Ahlefeldt er ved Døden afgangen, saa vorder herved samtlige, som til hans og efterlevende Enkes fær lods Boe maatte have nogen Fordring, i Stiftets offentlig Tidender og de Kjøbenhavnste Berlingske Aviser, 3 Gang, indkaldede inden 12te Ugers Dagen fra Dato, paa lovlig Maade at legitimere deres havende Krav for undertegnede kommitterede Skifteforvalter. - Ligeledes anmodes Boets Debitorer, inden ovenmeldte Tids Forløb, at klarere deres Skyld. Tranekjær paa Langeland, den 2 Novbr. 1808. S. J. Voigt J Overeensstemmelse med efterskrevne Kongelige allernaatigste Bevilling, saa lydende: Vi Frederik den Sjette, af Guds Naade, Konge til Danmark og Norge de Venders og Gothers, Hertug udi Schlesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmersken og Oldenborg. Gjøre vitterligt: At Vi, efter Os elskelige Enkefrue Baronesse Sophia Amalia Rantzau Lehn af Hvidtilde, i Svendborg Amt Fyen, i Hendes herom allerunderdanigst gjorte Ansøgning og Begjæring, allernaadigst have bevilget og tilladt saa og hermed bevilge og tillade, at Hun ved Proklama sub pæna præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dage Varsel, i de Kjøbenhavnske Berlingske Aviser den Altonaiske Merkur, samt Fyens Stifts Aviser, 3 Gange efter hinanden maae indkalde alle dem, som formene sig at have noget at fordre efter Hendes afdøde Mand General=Adjutant Baren Hans Rantzau=Lehn, til Baroviet Lehn, af hvad Navn nævnes kan, med Deres Paastand at fremkomme og saadant Deres havende Krav, inden foreskrevne Tids Forløb, enten for Hende selv paa Hovedgaarden Hvidkilde pr. Svendborg, eller Hendes antagne Laugværge Os elskelige Justitsraad Hans Jørgen Hansen til Bramstrup pr. Odense at anmelde og beviisliggjøre, og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees at være lige saa gyldig, som om det var skeet ved Protlama efter Loven; Dog skal denne Vor allernaadigste Bevilling læses for vedkommende Værneting, samt den Overret hvorunder samme henhører; Hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Givet i Vor Kongelige Residentsstad Kjøbenhavn, den 25 Octbr. 1808. under Vort Kongelige Segl. L. S. Efter Hans Kongelige Majestæts allernaadigste Befaling. Kaas. Cold. Bülow. Monrad. Berner Lassen. Dræbye,
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1808-12-08
Kancellist. Bevilling for Enkefrue Baronesse Rantzau=Lehn til, ved Proklama i Aviserne, at indkalde Hendes afdøde Mands Kreditorer. Allerunderdanigst læst inden Baroniet Lehns Birkeret Fredagen den 28 Octbr. 1808, testerer. Toftgaard. Bager. Ogligeledes allerunderdanigst protocolleret af Bager. Allerunderdanigst læst i den Kongelige Lands=Overret samt Hof= og Stadsret i Kjøbenhavn, og protokolleret Mandagen den 7 Novbr. 1808. Feilberg, konst. Brev river. Jndkaldes herved sub pæna præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, alle de Panter Kreditorer undtagen, som maatte forment at have nogen Pretention eller Krav til min afdøde Mand General=Adjutant Baron af RantzauLæhn dermed at fremkomme, og saadant at beviisliggjøre enten for mig eller min Laugværge, Justitsraad Hansen paa Bramstrup. Hvidtilde den 11 Novbr. 1808. Sophia Amalia Baronesse af Rantzau=Lehn.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1808-12-08
Nyelig hjemkommen Norsk Salt er at faae tilkjøbs i Tønder, og Skjeppeviis hos Kiøbmand Ole Christiansen i Svind borg naar Liebhaverne derom med første melder sig sammesteds.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1808-12-09
Krigs-Efterretninger. Af de tvende nyeste Bullettins fra den Franske Armee i Spanien erfares, at der til den 20 f. M. ikke er forefaldet nogen betydelig Fægtning med Jnsurgenterne; at dis se vedblive at drage sig tilbage, og at de Franske, ved at forfølge dem, stedse rykke videre frem i Landet og gjøre et anseeligt Bytte.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1808-12-09
Den slagne Galliziske Armee skal have bestaaet af 45,000 Mand. Daglig tage de Franske enkelte af dens adsplittede Korps til Fanger. Oberst Tascher lod hele Gen. Acebedos Eskorte nedsable, fordi den gjorde Modstand og Gen. Bonnet stødte paa 2000 andre Flygtninge, hvoraf en Deeblev fangen. Det Franske Kavallerie streifer paa venstre Side lige til Soria og Madrid, paa høire indtil Leon og Zamora.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1808-12-09
Den 16de rykkede Hertugen af Dalmatien (Soult) ind i St. Ander, hvor han forefandt en betydelig Mængde Ammunition (iblandt andet 9000 Engelske Flinte) Proviant og Kolonial=Vahrer, og tillige nær havde bemægtiget sig en Engelsk Transport=Flaade, der uden at kjende de seneste Tildragelser vilde løbe ind i denne Havn. Bispen St. Ander, hedder det, der dreves mere af Diævelens, end af Evangeliets Aand, og marscheerte bestandig med en Sabel ved sin Side, har maattet redde sig ud paa de Engelske Krigskibe. Provindserne La Montana, Bilbao og den Deel af Biscaya, der fulgte Oprørs=Fahnen, samt Valladelid og Palencia ere alt afvæbnede. Jndvaanerne forhande Ophavsmændene til denne Krig, og ønske at tilkjøbe sig Fred og No. lighed for enhver Priis. Den Mængde Uld, der er borttaget i Barges, St. Ander og flere Steder, skal efter Keiserl. Befaling sælges i Bayomne den 1 Januar og en Kommission sammesteds nedsættes, til hvilken alle de Franzoser og Jtaliener have at henvende sig om Skadesløsholdelse, hvis Eiendomme i Spanien ere blevne dem berøvede.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1808-12-09
Til denne Skadesløsholdelse skulle og alle Godser i Frankerig, Jtalien og Neapel der tilhøre Spanske Jnsurgenter, anvendes. J Zamora bleve flere Officerer af de fra Norden undveegne Regimenter Zamora og Princessa tagne til Fanger. Paa Forespørgsel, hvorfor de havde brudt deres Eed og begaaet hiint skjændige Bedragerie, svare. de de: vi adlød vores Generne. Man forestilte den, at Folkeretten, som de selv havde overtraadt, ikke længere kunde beskylte dem, at de fortjente at nedsables. Dog, tilføiede man, Keiseren tilgiver Eder anden Gang. Saavidt den 6te og 7de Bullettin, der ogsaa denne Gang levere Udtog at opsnappede Breve, mestendeels skrevne fra Officerer ved Armeen til deres Forældre. En vis Joseph Loves skriver til Marqvis de la Romana under 13 Novbr., altsaa 3 Dage efter Slaget ved Espinosa: "J Gaar Morges landede de Tropper jeg kommanderer, i Egnen af Santona, og Klokken halv eet om Middagen modtog jeg Deres Exellences Ordre, at lade Tropperne blive paa den Fregat, der førte os hid og bringe dem, hvorhenjeg bedste kunde. Den Engelske Kommandeur svarede mig, at han havde Ordre at gaae hjem og at det ikke stod i hans Magt igjen at tage de engang landede Tropper ombord.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1808-12-09
Franske Journaler og private Efterretninger indeholdt endnu følgende Spanien betreffende: Det var ikke ved muligt andet, end at Lykken maatte erklære sig for den Franske Armee, der foruden Reserven bestaaer af 9 Korps, og hvert Korps af 30,000 Mand som bevæge sig i den nøieste indbyrdes Forbindelse. En stærk Kolonne under Hert. af Elchingen marscherer til Somosterra, der ligger ikkuns 20 Lieues borte fra Madrid, og formodentlig er Hertugen i dette Øieblik under denne Hovedstads Mure(De nyeste Beretninger fra Spanien melde endog, at Keiseren er i Madrid). Man siger, at den provisoriske Regiering sammesteds belaver sig til Flugten, men veed ikke hvorden den skal tye, for at undgaae de Franske. J Egnen af Burgos havde en Levning af den slagne Estremadura=Armee, samlet sig i en Skov. Keiseren lod denne omringe, og næsten alle Jnsurgenter bleve nedhuggede. Paa deres Flugt ødelægge disse alle de Landsbyer, de passere, og en Reisende, der reiste fra St. Sebastian til Bilbao, er kommen over flere Valpladse, der vare fyldte med Spanske Liig, og igjennem flere Landsbyer, der vare afbrændte. Ogsaa den Fransk-Jtalienske Armee under Gen. St. Cyr skal have sat sig i Bevægelse for at beleire Rosas, en Grændsefæstning i Catalonien, og allerede vundet betydelige Fordele over Jnsurgenterne, der, saasnart de saae deres Fjende, kastede Geværerne fra sig, og styrtede sig selv i Havet, forat flygte til de Engelske Skibe. Men disse, hedder det, opførte sig som ved Qviberon. - forede paa deres Venner, og vilde ikke modtage dem.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1808-12-09
Fra London beretter man, at Kongen sender de Spanske Jnsurgenter, efter disses Forlangende, 12,000 Sadler, som da vel i det mindste kunne ankomme betids nok til at befordre en hurtigere Flugt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1808-12-09
Den Wiener Tidende har udregnet, at der i Slutningen af Octbr. var 110,000 Engellændere i Portugal og Spanien, hvilket Tal udentvivl maae nedsættes til det Halve, hvorfor og en Journal bemænken kan holde dens udenlandske Efterretninger for officielle. Den fortæller videre, at General=Gouvernøren paa Teneriffa er af en Krigsret dømt til Døde, fordi han ikke vilde tage Partie med de Spanske Jnsurgenter, og virkelig ophængt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1808-12-09
J Tyrkiet har Storviziren ladet en Deel Asiatiske Tropper gaae hjem igjen, efterat deres Anførere havde svoret, at afstaae fra alle Privatfeider, og paa første Vink atter at indfinde sig for at beskytte Muselmændenes Troe og Rige.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1808-12-09
Storviziren beskjæftiger sig ellers meget alvorligen med at exerceere de saakaldte Seymen paa Europæisk Fod, og bringe deres Antal til 160,000 Mand. Han har til den Ende ganske ophævet den hidtil saa strængt iagttagne Religionsforskjel, og tillader Tyrker og Græker at tjene islandt hinanden ved disse nye Tropper, der endog have faaet et eget Skatkammer. Ogsaa har han af Storherren faaet uindstrænket Fuldmagt til at forøge Land- og Søemagten, og vedbliver bestandig at tilsidesætte Janitskar Korpset. 2 af disses fornemste Officerer lod han nyelig henrette, og da den ene anraabte Janitskarerne om Hjelp, befalede han, strax at hugge ham ned, og derefter at tage Hovedet af ham. Man vil og paastaae, at Storviziren har formaaet Sultan Mahmud til den Beslutning, salv at drage i Feldten, og efter sine Forfædres Exempel at stille, sig i Spidsen for sin Hær. Kort, Alting synes at bebude, at denne Minister besidder de Talenter og den Energie, der maaskee endnu kunde vække det slave Osmanniske Rige afsin lange Dvale, og mueligt noget opholde dets Fald.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1808-12-09
Udsigterne til en almindelig Fried ere endnu ikke lysere, end tilforn, med mindre man kunde fæste Liid til den Frankfurter Tidende, der beretter, at alle krigførende Magter ville sende Ministre til Brüssel, hvor en almindelig Fredskongres med det første skulde aabnes. Jmidlertid har nu allerede det Preussiske Rige begyndt at nyde den Lykke, som Traktaterne til Paris og Erfurt have foreberedet det.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1808-12-09
Under 30 f. M. lod den Franske Kommandant i Berlin, Gen. St. Hilaire (som et Beviis paa den Deeltagelse, Brandenburgerne i den Tid, Generalen har havt den Ære at befale over dem, ved deres Opførsel havde vidst, at opvække hos ham) offentlig bekjendtgjøre et Brev fra Hertugen af Auerstadt Davoust), hvori Hs. Exellence behager at kalde den sidste Ordre, han udgiver i Berlin, en Tribut af den Høyagtelse, hvormed de Franskes Keiser og hans Armee hylde Frederikden størres Minde. Naar De (Gen. St. Hilaire) den 3 December i Spidsen for de Franske Tropper forlader Berlin, skriver Hertugen, saa overlevere De Hs. Kgl. Høihed Prinds Ferdinand Stadens Nøgler. Det maae være Hs. Maj. Kongen behageligt, igjen at modtage dem af denne Prindses Hænder, som jeg ved denne Leilighed beder at bevidne min dybeste Ærefrygt. Den Berliner National-Garde melde De, at de Franske Anthoriteter vedbliver i deres Fuuctioner til den 5te om Aftenen, og at De ikke veed at give denne Garde noget høiere Beviis paa Agtelse, end dette, at overlade Ordenens Vedligeholdelse ene og allene til Samme. Stændernes Committee og Municipalitet have ved deres Conduite under saa vanskelige Forhold efterladt sig et ærefuldt Minde hos alle Franske.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1808-12-09
Hovedstadens Jndvaanere sige De, Hr. Kommandant, at Keiseren og hans Nation med inderlig Glæde igjen see Freden tilveiebragt, at vore ivrigste Ønsker gaae ud paa, at den maae vare evig. Hvorhen end Skjæbnen har ført vore Vaaben, maae man give os det Vidnesbyrd, at vi aldrig have foretaget Noget, der kunde afvende Undersaatternes Hjerter fra deres Sonverainer. Her, som overalt, gaves overspændte Hoveder og Avanturiers, der ønskede at omstyrte al Orden. De ere holdte i Tømme, og alle selskabelige Indretninger beskyttede imod dem. De Franske forlade dette Land med dyb Følelse af Høiagteste for Monærken og Nationen. undertegnet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1808-12-09
Marskallen, Hertug af Auerstædt, Gen. en Chef ved Rhin Armeen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1808-12-09
Den 2 d. M. afreiste Hertugen tilligemed de fornemste Embedsmænd ved den Franske Administration, og den følgende Dag forlod den Franske Garnison Berlin, og Prinds Ferdinand modtog paa Vilhelmspladsen, i Spidsen for Borger=Garden, Stadens Nøgler, som Gen. St. Hilaire lod ham overrække paa en Silke Pude. De Franske marscherede ud af Potsdammer Porten, geleidede af et Kompagnie af Borger=Garden, og Berlins Jndvaanere fole sig forpligtede til at meddele dem al Roes for deres Opførsel. Forinden Udmarschen havde Kongen af Preussen i Publikandum formanet sine Undersaatter til at lagttage Opførsel, der passede til det fuldkomment venskabelige Forhold, der nu fandt Sted mellem begge Magter. "Jo større de Offere ere, siger Hs. Maj., som vi have bragt for at komme det venskabeligt Forhold med Frankerig, des vigtigere bliver det, at dette Forhold paa ingen Maaade forstyrres, hvorfor Enhver, der foranlediger Misforstaaelser og ypper Strid med det Franske Militair, paa det strængeste skal straffes &c.