JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1821-10-29
En Festdag bebudes i Norden I Cimbriens elskede Land; Høit lyde Kanonernes Torden, Og Flagene vare ved Strand; De Mænd de forsamles i KlyngeDe Qvinder i pyntede Lag; Og Alle de samtlige synge: Velkommen Du elskede Dag! Hvi er da den Festdag i Norden Hvi glædes saa Cimbrias Land? Hvi lyde Kanonernes Torden? Hvi vaie de Flage ved Strand, Hvi samles de Mænd udi Klynge? De Qvinder i pyntede Lag Og hvi mon de samtlige synge: Velkommen Du elskede Dag. Blandt bunkte men venlige Skove Der ligger en Stad paa en Øe, Omringet af Skibe paa Vove, Af frugtbare Marke og Søe, Der troner vor Konge den GjavOg Kongens livsalige Viv, Thi derfor vor Jubel vi hæve - Paa Dagen, Marie fik Liv. - Og derfor er Festen i Norden: Marie i Dag er os fød, Men dobbelt den Festdag er vorden Da Morgenen Straale frembrød, Thi ogsaa vort Lands Carolin. I Dag blev og skjænket af Gud, Og derfor den glædrige Mine, Og derfor de festlige Skud. Hist seer jeg et Altar i Fjerne Omringet af knælende Smaae, De skue saa muntre, saa gjerne Mod Himmelens hvælvede Blaae, De sige i Jubel saa sagte, Og række de Hænder mod Skye Vi takke dig Dronning som bragte hos Klæder saa pæne og nye." og Unge og Gamle de dandse, Og Dagen forkynder kun Lyst, Af Evig grønt binde de Krandse. Og smykke dermed deres Bryst; Og naar da den Festdag har Ende Og Solen i Vesten gaaer ned, De sige: Marte, Gud sende Kun Glæde paa hvert Dine Fjed. - udenlandsk.
Jyske Efterretninger, 1821-10-29
Græsk tyrkiske Anliggender. Den preussiske Statstidende indeholder en mærkværdig Artikel, hvoraf følgende meddeles: Nogle uforskammede Usandheder, som en Avis skrivers Ondskab har opfundet og Andres Uvidenhed gjentaget, behøver en Berigtigelse, og vi paatage os dette Arbeide desto kjerere, da det giver os Leilighed, til at tegne den nye europeiske Politik fra den skjønne Side, fra hvilken den vil vise sig for den upartiske Efterverden. Alle Efterretninger sige: at Keiseren af Rusland har frabedet sig sine Alliertes Mægling, og erklæret, at den samme fri Haand han havde ladet Østerrigerne i Jtalien, vilde han beholde mod Tyrkerne. Ethvert af disse Ord indeholder en Ufandhed. For at blive staaende ved den sidste Sag, da er det bekiendt, at, hvis endog Østerrig ved egne Armeer har tilveiebragt Roligheden i Jtalien, dens Foretagender og alle deres ledsagende Skridt, dog skedte i den nøieste Overeenskomst med Rusland og de øvrige Allierte. Da derefter Hs. Majestæt Keiseren af Rusland i Laibach, erholdt den første Efterretning om den ubesindige Opstand af Moldau erne og Wallakkerne, følte hans gjennemtrængende Forstand strax en Sandhed, der uimodsigelig er beviist, den nemlig, at Opstanden i Tyrkiet, at alle Handlinger af den mod al Orden og Roe opsætsige Faction, antog Religionens Maske for end mere at kunne vedføie Begivenheder der maatte vække Alles politiske Jnteresse til Hjelp. Men Monarkerne kjendte Haanden der havde forberedt Ulykken, og Baandet sluttede sig fastere. Fra nu af herskede angaaende dette Anliggende, den allerstørste Aabenhed og Overeenskomst mellem Cabinetterne. Jntet Skridt skedte fra det russiske Hofs Side, uden at være aftalt med dets Allierede og af dem billiget, og alle Forretagender af det russiske Cabinet, ere af de andre Magters Gefandte paa det kraftigste understøttet i Constantinopel. Gesandtenes Anstrængelser havde aldeles ei nogen Form af Mægling; Mægleren søger at nedsætte de overdrevne Fordringer, af tvende med ham i Venskabsforbindelse staaende fjendtlige Magter, og ved giensidig Eftergivenhed at bevirke Forsyning. Dette kunde ikke være Tilfældet i Constantinopel. Det er der lykkedes at bortfjerne den Forvirring med hvilken Divanet en Tid lang handlede; tilforladelige Efterretninger fra Constantinopel melde, at Porten, endnu før Ankomsten af den for nyelig afsendte russiske Uttimatum, stykviis havde tilstaaet alle deri gjorte Fordringer; saa at man kunne sige, Sagen var fuldkommen bielagt naar den ei var afhændig af nogle ubetydelige Bicomstændigheder, over hvilke man endnu ei havde indhentet Ruslands og de øvrige Hoffers Overeensstemmelser. Hvorledes skulde altsaa Keiser Alerander have forkastet en Mægling der aldrig var ham tilbuden, &c.
Jyske Efterretninger, 1821-10-29
Over den tyrkiske Søemagt i Archipilagus, hedder det fra Wien: "Den 1ste Juli udløb den tyrkiske Admiral fra Dardanellerne, med en Flaade af 19 Krigsskibe (deels Linieskibe, deels Fregatter og Brigger) tilligemed en Transport, som man sagde, bestaaende af 10,000 Mand Landningstropper. Da Flaaden med en særdeles heftig Modvind seilte gjennem Archipels, løb nogle af Transportskibene ved Sammes, paa Grund; Tropperne reddede sig paa Øen, og Grækerne lykkedes det at opbrænde disse Transportskibe, da den ottomaniske Flaade fortsatte sin Vei, hvilket har foranlediget den heel usandsynlige, vidt udbredte Efterretning: at den tyrkiske Krigsflaade skulle ved græske Corsarskibe være slaget, og tildeels opbrændt."
Jyske Efterretninger, 1821-10-29
Franske Blade meddeele Efterretningen, at den tyrkiske Besætning i Festningen Monembasia, havde af Mangel paa Levnetsmidler, før Overgivelsen, været nødt til at spise Menneskekjød, og at Grækerne, for ved Skræk at tvinge Musselmændene til Capitulation, ved de gyseligste Pinsler, havde mattret flere Tyrker til Døde. Adskillige Steder, skulle derimod af Tyrkerne være stukne i Brand.
Jyske Efterretninger, 1821-10-29
Blandede Ryheder. England. J Manchesters Bibel-Selskabs Forsamling, overrakte Missionæren Herr Grimshaven Bog, hvilken indeholdt det nye Testamente i det chinesiske Sprog.
Jyske Efterretninger, 1821-10-29
En vis Hr. Thomas Bond i Durham, gjør Hs. Majestæt Georg den Fjerde, de af Mad. Sara Bond efterladte 100,000 Pd. St., stridig.
Jyske Efterretninger, 1821-10-29
Den bekjendte Saarlæger OMeara har i Bladet Morning Chronicle anmærket, at det af ham udgivne niende Bind af historiske Memoirer om Napoleon ikke befinder sig under de af Greverne Bertrand og Monthelon erklærede uægte, de ere meget mere dicterede af Ex-Keiseren, hvorom Enhver hos ham selv kan underrette sig.
Jyske Efterretninger, 1821-10-29
Newyork. Lord Cochrane har tilbageholdt 13 engelske Skibe formedelst mislig Jagttagelse at Blocaden. General St. Martin befandt sig med 10,000 Mand, 13 Mile fra Lima, og vilde angribe Staden, saasnart Regntiden var forbie.
Jyske Efterretninger, 1821-10-29
Staden Wien. Paa denne de østerrigske Keiseres prægtige Residentzes i Forskjønnelse er i nogle Aar uophørlig arbeidet. Nye Porte, nye Broer, nye Anlæg fremstaae overalt; besynderlig overraskende er Forandringen i Nærheden af Slottet. -
Jyske Efterretninger, 1821-10-29
Den Keiserlige Have er allerede fuldendt og paa den for Publicum bestemte, arbeides. I Havens Midte bliver bygget et Thesens Tempel efter det i Athen. Den store Paradeplads omgrændset af de tvende Haver og de nye Porte, vil frembyde et imposant og majestætisk Syn.
Jyske Efterretninger, 1821-10-29
Wittenberg. Tidlig den 14de October indtraf Luthers Billedstøtte ubeskadiget hertil paa Vogne, fra Berlin. Det vil endnu før den 31te Octobr. vorde opsat; men bliver indtil da dækket. - Man smigrer sig med at Kongen og den Kongl. Familie vil overvære Høitideligheden.
Jyske Efterretninger, 1821-10-29
Sverrig og Norge. Et Brev fra Finland, melder: "J Frederichsham, udbrød den 12te August en Jldebrand, der inden 6 Timer forvandlede Staden, til en Askehob. 2 Kirker, 110 Huse, Raadhuset og flere offentlige Bygninger bleve et Rov for Flammerne. Blot 10 Huse ere blevne reddede. De Ulykkelige have kun unddraget Livet fra det rasende Element.
Jyske Efterretninger, 1821-10-29
Fra Stokholm er i August Maaned udskibet 45,000 Skippund Stangjern og andre Jernvahre, og udført over 1300 Skippund Kobber.
Jyske Efterretninger, 1821-10-29
Over Høitideligheden med Carl XIII Statue, der endnu ikke her har fundet Sted, er allerede i Paris blevet slaaet en Medaille, der paa den ene Side fremstiller vor nuværende Konge, og paa den anden Side Kong Carl Klll.
Jyske Efterretninger, 1821-10-29
Efter indløbne Efterretninger til Christiania, er Krigsbriggen Frederichsværn, som til Sikkerhed for Handelen var udrustet til det middellandske Hav, lykkelig den 24de Septbr. indløbet i Canalen.
Jyske Efterretninger, 1821-10-29
Indenlandsk. Skrivelse fra det Holsteenske af 20de October 1821. Saavel her som overalt i Hertugdømmene imødesee vi med Glæde vor elskede Landemoders Fødselsdag, for paa en passende Maade at høitideligholde samme - Handelen standser, og heldige Speculationer ere nu langt sjeldnere end forhen. Kornpriserne ere rigtignok stegne noget, men ikke saa me ger, som Landmanden ønsker det, da Kornhandelen stedse bringer rede Penge ind i Landet. Handelen. paa Østersøen er ikke meere saa levende som fordum. Dette har blandt andet havt til følge, at saavel Handelen som Folkemængden i Lübeck har aftaget meget. - J Begyndelsen af forrige Sommer havde man Udsigt til at faae en stor Overflødighed af Frugt; thi Træerne vare sneevide af Blomster. Men da Nattefrosten og Mangel paa Varme tilintetgjorde paa de fleste Steder denne Udsigt, ere i nogle Egne derfor kun faa Træefrugter; derimod haves paa nogle Steder en desto større Overflødighed, især af Æbler, som i Aar ere af usædvanlig Størrelse.
Jyske Efterretninger, 1821-10-29
Ved Reskript af 17de d. M. er paabudet, at Tiden, hvori Borgerne i Kjøbstæderne paa Bornholm bør vedblive Byens Bestillinger eller Om bud, skal herefter være 6 Aar, og at Overformyndere, samt Medlemmer af Fattig-Commissionerne, naar de fremdeles vedblive deres Bestillinger, kunne vente efter 15 Aars vel udførte Tjeneste at afgaae med Forbehold af Frihed for militær Tjeneste og alle borgerlige personelle Onera.
Jyske Efterretninger, 1821-10-29
Jfølge Cancellie-Skrivelse af 22de f. M. kan der Jntet være imod, at Pantedibitorer opsiges de skyldige Capitaler til Kirker eller Fattigvæsenet, naar de ikke inden en passende Frist tilveiebringe de lovbefalede Taxationsforretninger over Panterne, eller der, i Tilfælde af at disse komme i en anden Mands Værge, ikke udstædes nye Obligationer. "Den nu saakaldte Blancogade i Kjøbenhavn - fortæller Professor Rhabek i sin Hesperus - var i gamle Dage en saa lidet besøgt Gyde, at da befalingen kom, at Navne skulde sættes paa Gadehjørnerne, vidste Man intet Navn til denne. Dens tvende Huuskiere, hvoraf min Fader var den ene, forespurgte dem, hvad de skulde gjøre, og fik til Svar: Navnet skulde være in Vianco; hans Naboe tog det efter Bogstaverne, og lød paa sit Hjørne male Blancogaden; lidt efter lidt kom dette Navn, hvoraf i Begyndelsen blev meget leet, i Brug, og er nu almindelig vedtaget.
Jyske Efterretninger, 1821-10-29
J Politievennen amiseres Publikum i denne Tid med en lang drabelig Feide mellem en Corporal N. Mørck og en Ubekjendt, som ikke vilde tage Hatten af for ham paa hans Post udenfor Exerceerpladsen, hvor hiin vilde ind.
Jyske Efterretninger, 1821-10-29
Sammesteds klages over den høist uartige Skik at kjøre fredelige Fodgjængere, ja Rytterie, i Grøften ved Lysttourerne til Charlottenlund, hvorfor der ønskes skiærvede Straffe, f. Ex. at en slig Fredsforstyrrer skulde frakiendes sin Ret til oftere, at føre Tømmen.
Jyske Efterretninger, 1821-10-29
Striden mellem Urtekræmmer Hjaltelin og Liigtornlægen Meyer kunde let have været afgjort ved at foreholde denne den 111te Artikel af Medicinaltaxten for Hertugdommene, hvorefter den tilkommer 26 Rbd. Sølv for at afskjære Godtfolks beskadige Negle.
Jyske Efterretninger, 1821-10-29
En tam Sælhund, der endog har lært at apportere, forevises daglig ved Langebroe i Khavn.
Jyske Efterretninger, 1821-10-29
J Mariboe staaer et Æbeltræe i denne Tid anden Gang i fulde Blomster. Ogsaa Jordbær blomstre hist og her paa nye.
Jyske Efterretninger, 1821-10-29
Herr Grosserer Baur i Altona har skjænket Fattigvæsenet den faare betydelige Gave af 2353 Mk. Courant, som er indkommet ved at forunde Fremmede Adgang til hans bekjendte delige Hauge ved Blankenese.
Jyske Efterretninger, 1821-10-29
General=Krigscommissair Øst og Kammerjunker, Fr. Scholten tumle sig endnu lystig i flere offentlige Blade, angaaende nogle partikulære Stridigheder om en Auctionsregning m. v.
Jyske Efterretninger, 1821-10-29
Odense. Om vor fyenske Øes Beskaffenhed i en endda ikke fjern Old, kan Man gjøre sig et Begreb, naar Manveed, at den sandsynlig har været Opholdstedet for Elsdyret (ceruus alter,) der ikkun vælger tykke, mørke, modradsige og lave Skove til Bolig. For et Par Aar siden opgrov nemlig en Bonde i Gierslev Sogn et Elsdyrgevier, som tilligemed flere Been af Dyret fandtes 2 a 3 Alen dybt i en Tørvemose. halvende om dets Værd som Naturmærkværdighed, blev det henkastet paa et Steengjerde, hvor det siden har lagt, indtil Herr Cancellieraad Lindegaard til Lykkesholm af en Hændelse fik det at see, og reddede det som en mærkelig Sjeldenhed fra aldeles Undergang. Geviret, som nu er i Herr Cancellieraadens Værge, har mistet dets største Green, saa at ikkun Kronen, Stammen og den mindre Green er tilbage; desuagtet, og skjøndt det har henlagt et Par Aar i den frie Luft, hvorved det er bleven ganske porøst og udtørret, veier det Overblevne dog over 11 Pd. Antager Man nu (hvilket ikke er overdrevent) at Gevirets største Green har veiet 7 Pd. og at det Hele har tabt ved Tiden og Udtørringen 3 af dets oprindelige Vægt, saa har Geviret i sund Tilstand, og medens Dyret endnu bar det, i det mindste veiet 300 Pd. Man kan heraf bedst slutte sig til det Dyrs Størrelse og Kraft, som har baaret det.
Jyske Efterretninger, 1821-10-29
Aalborg, den 29de October. Danamoderens, Dronning Marie Sophie Frederikkes høie Fødselsdag, blev her høitideligholdt med den Festlighed og det glade Frosind, hvormed trofaste Borgere stedse hylde deres elskede Kongehuus. Paa Kongefamiliens Fødselsdage var Cimbriens første Stad stedse beredvillig til at bevidne deres hjertelige Hengivenhed. Kl. imellem 11 og 12 var stor Militair=Parade. J Aftenskumringen tonede Janitschar-Musik i alle Gader og et glimrende Bal, der fortsatte til den lyse Morgen paa Kjøbmændenes Compagniehuus, endte Festen J Sandhed, selv de mindre af Jyllands Byer, hav vist med Inderlighed høitideligholdt Maries Fødselsdag, hende, hvis Roes, hvis milde Moder Godhed gjenlyder fra alle Danmarks Sletter. Men ingen af Danmark Borgere kunde inderligere bede Himlen om Lykke for deres Dronning end som vi Længe leve hun ved Frederik den Fredegodes Side og udsprede det Held, der har gjort hende saa yndet og elsket. Vaarblomster kunne ikke smykke Danafesten, thi det gule Blad hvisler alt i Skoven og alle Blomster ere flygtede; - men varigere end disse, have vi dog tvende, nemlig: Troskab og Kjerligheden. De blomstre evige i Norden, og slynge sig herligen i Høitidsdagens Krands.
Jyske Efterretninger, 1821-10-29
Aalborgs Torvepriser, den 27de October: Rug 19 a 20 Mk. Tønden; Byg 12 Mk. Dito; Havre, 8 Mk. Dito; Oxekjød fra Landet 3 a 4 Mk. Lispundet, fersk Flesk 8 Mk. Dito; røget Dito 10 Mk. Dito; Smør 20 a 24 s. Pundet; Ost 6 a 7 s. Dito; Kartofler 7 a 8 Mk. Tønden; Ærter 14 Mk. Dito.
Jyske Efterretninger, 1821-10-29
Bekjendtgjørelser. Undertegnede, agter den 3die November, at afseile herfra til Østersøen, og medtager Fragtgods og Passagerer til Kjøbenhavn. Aalborg, den 29de October 1821. Friderik Chr. Kallsen.
Jyske Efterretninger, 1821-10-29
Et overordentlig godt og nyt Fortopiano er at faae tilkjøbs her i Aalborg. Avertissements=Contoiret paaviser Sælgeren.
Jyske Efterretninger, 1821-10-29
Rughalm kan kjøbes i Lispundsviis hos Lars Bøggild.
Jyske Efterretninger, 1821-10-29
Gammelt Tin ønskes tilkjøbs. Bogtrykker Mandal, anviser Kjøberen.
Jyske Efterretninger, 1821-10-29
Proclama. De, som maatte have Noget at fordre efter her i Byen afgangne Vertshuusholder Rasmus Tvenstrup, indkaldes herved med 6 Ugers Varsel, for i Følge Placaten er 26de October 1792, at anmelde og legitimere deres tilgode havende Fordringer for undertegnede Skifteforvaltere. Aalborg, den 27de October 1821. Schmidt. Hornsye.
Jyske Efterretninger, 1821-11-01
dall.
Jyske Efterretninger, 1821-11-01
Nyeste Postefterretninger Græsk-tyrkiske Anliggender.
Jyske Efterretninger, 1821-11-01
Efterretninger fra Constantinopel af 21de Septbr. melde : at Sultanens Hattischeris til en almindelig Bevæbning for Musselmændene, den 20de var bekjendtgjort i alle Gader. Lord Strangford anvendte forgjeves al sin Jndflydelse for at forhindre denne krigerske Forholdsrege. - alt hvad han udrettede var, at denne nogle Dage sildigere blev forkyndet. Fra den italienske Grændse hedder det vide tre, at man tilvisse veed at Porten, angaaende Ruslands Fordringer, befinder sig i stor Forlegenhed; at Reis-Effendi skulle have erholdt Depescher, fra Petersborg der foranledigede en Minister-Samling og nye Beraadslutning med den engelske Gesandt, samt at Rusland meer end som een Gang, havde fordret ubetinget Antagelse af de forskjellige Puncter, uden at vilde afslaae det ringeste. Dertil kommer endnu at den østerrigske Jnternuntius i Constantinopel skal ikke meer ville blande sig i denne Sag. Alle disse Omstændigheder, og flere andre, have overbeviist Frankerne i Pera, at det maaskee endnu kunne komme til Krig imellem Rusland og Porten. De tage derefter deres Forholdsregler, og lade sig ei mere forblinde af de udbredte fredelige Rygter. Den græske Regjering i Mohon, lader daglig udstæde Bulletins over Hellenernes Fordeele, hvis Stil og Tone er saa særegen, at en Prøve vel ei kan være uvelkommen: To og Tredivete Frihedsblad. Ære være Gud den Almægtige og den hellige Kirke i Orienten. Ære Hellenernes Rige, Archi-Strategos, Demetrius Ypsilanti og alle Hellener res Anførere. Fred med de i Frihedskampen faldende Ædle! J Dag (den 28de August) indtraf Efterretninger fra de i Leiren ved Avarin forsamlede Hellenere Sandhedens Ord lyder kortelig saaledes: Tyrannen Jussuff Pascha, Anfører for Barbarerne, Helv des Børn; som troe paa Diævelens Gesandt Mahomed, har angrebet de seirvante Hellener der staae for Festningen Avarin under Theodor Spartakis Befaling. Gud har ydmygget hans Stolthed, straffet hans blinde Forvovenhed. Barbarerne bleve tilbageslagne. Fienden tabte 600 Mand, Grækerne derimod, aabenbar beskyttede af Gud, kun 36. - Ved den fra Calamata erholdne Hielp af 600 Mand og 2 Kanoner, vil Seierherrerne være i Stand til at foretage en Storm mod Festningen, og sandsynlig bliver den næste Efterretning et Lykkes= og Æresbudskab. Gud og Hellenerne!"
Jyske Efterretninger, 1821-11-01
Om Tilstanden i Drienten leverer Postdagen forresten kun heel sparsomme Nyeheder. Øen Cyppens Rolighed, var nu ogsaa forstyrret. Tyrkerne have overalt begyndt at myrde Grækerne. Biskoppen af Nicosia, Øen Primas, tre andre Biskopper, og forskjellige græske Geistlige, ere blevne Offere for Tyrke=Raseriet. De europæiske Consuler, sende deres Familier. til Jtalien. Hvo som kan, søger at redde sig med Flugten. Fra Zante meldes, at paa den tyrkiske Flaade befinde sig mange Jøder, der i Constantinopel ere optagne i Marine-Tjenesten. Paa Cephalonien og andre Øer er en Proclamation udbredt, der opfordrer Jndvaanerne til Hielp for Grækerne, og hvori det blandt andet, hedder: "Caphalonier! Det længe ventede Øieblik er kommet. Herlig straaler Solen for Hellenernes Frihed. Korsets ubeseirede Armee har atter gjenvundet sin gamle Glands. Op da tappre Cephalonier til Grækernes Leir, Der venter os Seirens evige Krone, og som den udødelige Homer har besjunget de beundringsværdige Daads gierninger af Cephalonierne under Trojas Mure, saaledes vil Digtkunst og Historie overlevere vore Navne til Udødeligheden.
Jyske Efterretninger, 1821-11-01
Efterretningerne fra Triest er kun lidet gunstige for Grækerne. Et Antal unge Mænd der vilde derfra lade sig indskibe til Grækenland, erholdt befaling øienbliklig at vende tilbage til München, hvorfra de vare komne. Her i Triest - hedder det videre - giver en nærmere Bekjendtskab med den græske Nation, heel andre og som det synes vigtigere Anskuelser af deres Sag, end der er Tilfældet i det mitterste og nordlige Tydskland. Adskillige for Grækernes Sag enthusiatiske unge Mænd, skal ved de derværende Udsigter være blevne ganske omstemte, og vende nu heel rolige tilbage til Hjemmet." J Grækenland selv, veed man imidlertid at skatte og vedligeholde Friheds-Enthusiasmen. De kommende Enropæere blive godt modtagne og ansatte paa deres rette Steder. Fra Actolien sendes europæiske Artillerie Officere til Morca, hvor man haardt behøver dem. En stor Mængde Krigsfornødenheder er landet der, og alle Vaabensmede og Tømmerfolk sendes did. En betydelig Fordeel for Grækerne er Overgivelsen af Festningen Navarino. De andre Festninger paa Morea, der endnu ere i Tyrkernes Hænder, ville snart vorde angrebne, formedelst at nu saamegen Artillerie er ankommet. - Den gode Understøttelse hos Marseillianerne for Grækerne, vil ikke stadfæste sig.
Jyske Efterretninger, 1821-11-01
De derværende græske Handelshuse gjøre - efter en tydsk Officeers Skrivelse - næsten intet for deres Landsmænd. Saaledes krydse gunstige og ugunstige Efterretninger for Grækernes Sag endnu stedse imellem hinanden. Den endelige Afgjørelse vil dog vel en Gang komme.
Jyske Efterretninger, 1821-11-01
Portugal. Fra Lissabon meldes Følgende: "Den brittiske Charge de Affairs, Herr Ward, er afreist herfra, og som det hedder, uden Passe. Som Aarsag til denne pludselige Afreise angiver man Cortes Bestemmelser, hvorefter den 25de Artikel i Tractaten fra 1810, igjen skulde være sat i Kraft, saavelsom Reformen af vor Told-Tarif. Jfølge denne Reform skulle 60 Proc. Told være lagt paa engelske Vare i vore Havne. Ved Reformeringen af vor Told-Tarif, har vi netop gjort det samme som Englænderne og andre Handels=Nationer for længe siden. Vi ere ikke forpligtede at rette os efter gamle Tariffer, der ere ditterede af engelske Consuler og engelske Kjøbmænd. - Vi kunne nu allerede gaae uden Ledebaand." Videre hedder det fra London: "Den portugusiske Revolution, siger Ministerial-Bladet Coureren, kan ikke blive Englænderne synderlig fordeelagtig. De Cortes synes ei allene at have sat al Troe og Love til Side, men endog at have forglemt alle i sin Tid mellem England og Portugal sluttede Tractater, og tillige at følge deres System paa en Maade, der maae gjøre det tydelig for Enhver, at den engelske Jndflydelse paa Kongen og Nationen ganske er tabt. Marschal Beresfords Afsked var det første Skridt, og Paalægget paa engelske Manufactur=Vare, det andet. Den brittiske Gesandt, har indgivet en Forestilling mod disse nye Paalæg, og selv havt en Conferents med Ministeriummet - men med hans Jndflydelse var det til Ende, og Portugiserne synes besluttede at følge Svaniens Exempel, i at forbyde enhver Handels=Artikel.
Jyske Efterretninger, 1821-11-01
Frankrig. Aardagen af vor ulykkelige Dronning Marie Antoinettes Dødsdag, er her bleven høitideligholdt paa sædvanlig Maade. Kongen bievaanede formedelst Upasselighed en Siælemesse paa sig Værelse. Hertuginden af Angouleme var i en Loge i Kirken St. Denis overværende ved Sørge=Høitideligheden, uden at bemærkes. Børsen og Skuespilhusene vare tillukkede. I Kirkerne blev overalt forelæst den bekjendte sidste Skrivelse fra Dronningen til Prindsesse Elisabeth.
Jyske Efterretninger, 1821-11-01
Postvognen fra Brest er overfalden af 4 bevæbnede Røvere, og frataget 1500 Franker.
Jyske Efterretninger, 1821-11-01
Man taler om Oprettelsen af en Telegraf Post imellem Paris og vore fornemste Søehavne, ved hvilken man saavel ved Dag som Nat, paa det Hurtigste kunde correspondere. Man vilde i 5 Minutter kunne sende Efterretninger til Bordeaux &c.
Jyske Efterretninger, 1821-11-01
Guulfeberen, foraarsager endnu stedse den skrækkeligste Ødelæggelse og Elendighed. Man bemærker, at 12aarige Børn undgaae Sygen, men berøvet deres Fædre vanke de grædende omkring, og imødeseer den gyseligste Fremtid. De daglige Offere ere lige saa talrige som forhen. Selv Lægerne døe, og den menneskekjerlige Biskop i Tortosa har maattet vandre samme Vei. De overblevne Ulykkelige storme i tusende Tal til Kirkerne og anraabe Forsynet om Beskjærmelse. Da imidlertid denne Sammenpresning af Mennesker udbreder Smitten mere, saa har man været nødsaget til at andre den. Luften i disse Ulyks=Steder skal desuden være ganske utaalelig heed. Himlen skjænke snart Kulde!