JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-05-14
Den bekjendte excentriske Banquier James Wood i Gloucester er død og har efterladt sig en Formue af 1,800,000 Pd. St. Han havde hverken Kone eller Børn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-05-14
J Luxembourg rendte en Snedker nylig i beruset Tilstand til en Officeer paa Gaden, hvorover Denne gav ham et Kontrastød; men da Snedkeren nu overøste ham med Grovheder, trak Officeren blank og gav ham to Stik, det ene i Underlivet, hvoraf han døde næste Morgen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-05-14
J Neapel er Prindsen af Capuas Flugt endnu Dagens Emne. Hans Appanage er tilbageholdt, og som man vil vide, agter Regjeringen at erklære ham sin Rang uværdig som en Prinds af kongeligt Blod.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-05-14
J Bayern finder en Skuepenge med den hellige Jomfrues Billede rivende Afsætning, da den beskrives som mirakelgjørende, naar den bæres af fromme Troende, hvorpaa de Franskes Konge anføres som et talende Exempel, da Dronningen havde givet ham en slig Medaille at bære paa sig den Morgen, da han i forrige Sommer saa vidunderlig undgik det moder ske Attentat paa sin Person.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-05-14
Fra Bern fortælles følgende: For 22 Aar siden blev en Pige der i Byen dømt fra Livet for Barne mord, men det lykkedes hende at undfly, og man hørte aldrig noget til hende siden. Nylig blev der hos Øvrigheden i Bern gjort Forespørgsel om Slægtningerne til en i Paris afdød Jnstitutbestyrerinde, som formedelst hendes sjeldne Aandsgaver samt dydige og fromme Vandel havde nydt en ualmindelig Agtelse. Og det opdagedes nu, at den afdøde fortræffelige Børne opdragerinde i Paris var - den bortflygtede Barnemorderske.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-05-14
Chur-Prindsregenten af Hessen har som bekjendt ophøiet sine Børn med sin venstre Haands-Gemalinde i Grevestanden, men da Hs. K. H. forleden ogsaa vilde have bemeldte sin Gemalindes Børn af hendes første Ægteskab (hun var gift med en Capt. Lehmann) optagne i Adelstanden, da satte Ridderskabet sig derimod af alle Kræfter, saa Regenten for dennegang maatte tage sin Proposition tilbage.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-05-14
J Berlin har man i disse Dage oplevet et frappant Exempel paa qvindeligt Bedragerie. J et Aarstid levede der i de fornemste Circler en ung, smuk og aandrig Dame, som udgav sig for en portugisisk Grevinde og forlovet med den bekjendte Grev Villa flor. Hun førte et overordentlig brillant Huus og nu sidder hun paa Raadstuen i Berlin. Det er opdaget, at hun er en udlært Bedragerinde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-05-14
J samme Stad havde nylig 33 fornemme Herrer gjort et Bal som skal have kostet 18000 Rdr. pr. C. Allene de kolde Stege og hvad dertil hørte havde kostet 2000 Rdr.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-05-14
Storhertugen af Mecklenburg-Schwerin har en Tidlang været meget syg; men man haaber endnu at beholde ham noget."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-05-14
Den regierende Fyrste af Lichtenstein er ved Døden afgaaet, og har testamenteret hver af sine 11 Børn en Kapital af halvandethundredtusinde Gylden foruden en aarlig Appanage af 4000 Gl.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-05-14
Den kongl. svenske Hofret har kjendt den 27de April: at der var ingen Grund til at forandre den over Handelsbogholder Lidbak afsagte Dom (to Timers Gabestok og 5 Aars Fæstningsstraf. Solformørkelsen i Morgen (Søndag) Eftermiddag begynder Kl. 2, 55 Minuter, og er forbi Kl. 5. J.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-05-14
Kjøbenhavn viser den sig ringformig, men paa de Steder i Jylland, der ligger nordligere end Horsens, vil den derimod kun blive partiel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-05-14
Stænderforsamlingen i Viborg. (Fortsat fra No. 78.)¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-05-14
Til Slutning nogle Ord om de jydske Provindsialstænders Takadresse. Den er, synes mig, en værdig Tale af et saadant Folk til en saadan Konge. I et simpelt men ædelt og hjerteligt Sprog takkes Landsfaderen, for Stændersinstitutioner, dette nye Led i en lang Række af Velgjerninger, der kastes et taknemmeligt Blik tilbage paa Jubelkongens lange, Folkets Nutids- og Fremtidslykke helligede Regjeringsaar, der gjöres opmærksom paa den for Regenten og Folket lige hæderlige Kjendsgjerning, at de Danske, under alle stedfundne Rystelser, ikke have ladet sig rokke i deres Hengivenhed til Konge og Landsforfatning, men staaet faste i den Overbeviisning, at Kongen Selv i Sin Viisdom vilde til rette Tid udfinde de rette Midler til at fremme et kraftigere og selv stændigere Borgerliv. Derpaa beröres Stændersinstitutionen, ophøiede Hiemed. Adressen slutter med hellige Løfter og mertelige Taknemmelighedsyttringer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-05-14
Der tales og skrives i denne Tid om Geistlighedens Stilling og Vilkaar, og det er ret at man taler og skrivet derom, om end ikke Alt, hvad man taler og skriver derom er ret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-05-14
Jeg vil for dennegang indskrænke mig til at fremsætte et fromt Ønske, dette nemlig, at Geistligheden maa vorde for skaanet for altfor kunstige Jndberetningsschemata.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-05-14
Saaledes have vi til Nytaar 1836 faaet et Schema til Tabeller over Ægtevielser, Fødte og Døde. De som ikke ere bekjendte dermed, ville korse sig, naar vi sige dem, at dette Schema indeholder omtrent halvandet Hundrede Rubriker. At indberette, hvor mange der i et Pastorat Aaret igjen nem ere viede, fødte og døde, er det simpleste Arbeid af Veden, men naar dette Arbeid skal udstykkes og fordeles i 150 Rubra, kan det blive vanskeligt og kunstigt nok. Erfaringen har viist det. To af mine Embedsbrødre, særdeles duelige Mænd, have forsikret mig, at de have gjort si det ret suurt med at askopiere dette Schema, men at de dog have maattet kassere mange mislykkede Forsøg, inden de bragte noget Taaleligt istand. Og nu Udfyldingen af de 150 Rubriker, Hvilket piinligt, for et at sige umuligt Arbeide, Mig gik det dermed saaledes: J bemeldte Schema findes tre Tabeller over de Døde, nemlig: en over de Døde i hver Maaned, en over de Døde efter Alderen, og en over de Døde efter ægteskabelig Stilling. Disse tre Tabeller have tilsammen 88, skriver otte og fiirsindstyve Rubriker. Det er paa Schemaet udtrykkeligt bemærket, at Summen af de Døde paa alle 3 Tabeller skal stemme overeens Nu havde jeg paa den første Tabel 35 Døde, 4 Dødfødte iberegnede. J Tabellen over de Døde efter Alderen fik jeg ogsaa meget rigtigt 35 Døde, thi skjøndt jeg ikke veed, hvad Alder et dødfødt Barn kan siges at have, saa staaer der udtrykkeligt i Tabellen, at Dødfødte skulle anføres i Aldersrubriken: under et Aar, og derefter rettede jeg mig. Men i den tredie Tabel kunde jeg ikke faae Summen til at stemme længer; der fik jeg, hvorledes jeg saa vendte og dreiede det, kun 31 Døde. Naturligt, Thi jeg kunde slet ikke beqvemme mig til, at anføre de 4 dødfødte Børn efter deres ægteskabelige Stilling. Gifte kunde jeg dog ikke kalde dem ugifte kunde jeg ikke heller med fornuftig Grund kalde de Smaa væsner, som aldrig havde seet Verdens Lys; Enkemæn- og Enker ikke heller. Da jeg desuden allerede havde opgivet Summen af alle de Døde paa to Tabeller, tænkte jeg Vedkommende vilde let indsee, hvorfor der paa den Tredifandtes 4 Døde færre end paa hine, og saa skrev jeg da trøsligt: 31. Men allerede Dagen efter kom det hele møisom melige Værk med Protest tilbage fra Provsten, som forlangte, at det samlede Beløb paa alle 3 Tabeller skulde stemme. Manden havde unægtelig Ret; thi paa Schemaet er dette, som sagt, udtrykkeligt bemærket til Jagttagelse for alle Præster. Men jeg havde dog ogsaa Ret; thi om ufuldbaarne, dødfødte Børns Stilling i det borgerlige Liv, navnligen i Henseende til Ægteskab, forekommer det mig meget betænkeligt, at anføre Noget, og Man maa, efter min Mening, være en ikke ringe Vrøvler, for at kunne sige: "Jgaar kom et Barn til Verden et Par Maaneder for den sædvanlige Tid, det kom dødt til Verden; det var ikke gift." Desaarsag bad jeg Provsten undskylde mig, at jeg ikke kunde skrive Noget, som løb saa stik imod Fornuften. Han tog ogsaa mod denne Raison. Men for en anden Gangs Skyld maa jeg dog ønske, at Geistligheden for Fremtiden maa vorde forskaanet for Schemata. der ere saa kunstige, at de gaae ud over Fornuftens Grændse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-05-14
En Landsbypræst.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-05-14
Følgende to i Viborg Samler indrykkede Landsoverrets Domme ere af Vedk. forlangte optagne her i Avisen; Ved en inden den Kongelige Landsover- samt Hof- og Stadsret den 22de Februar d. A. afsagt Dom i en Sag, anlagt af Major v. Holstein Rathlou til Rathlousdahl. imod Candidatus theol. Begtrup, angaaende skrivtlige Jnjurier (hvilken Sag staaer i nøie Forbindelse med en ved den Kongl. Landsoverret i Viborg den 7de Decbr. f. A. imellem de samme Parter paakiendt Sag angaaende mundtlige Jnjurier.) er saaledes kjendt for Ret: "Den paaklagede af Jndstevnte Cand. theol. Begtrup om og imod Citanten, Major v. Holstein Rathlou til Rathlousdahl, gjorte Beskyldning, at han skulde have brudt sit Æresord, bør død og magtesløs at være og ikke komme Citanten til Skade paa Ære, gode Navn og Rygte i nogen Maade, og bør Jndstævnte for sit i saa Henseende udviste lovstridige Forhold bøde 30 Rbd. Sølv til Kjøbenhavns Fattigvæsens Hovedkasse. Processens Omkostninger betaler Jndstevnte til Citanten med 3 Rbd. Sølv. Den Candidat Begtrup ved Landsoverrettens Dom af 7de Decbr. paalagte Eed, angaaende Nægtelsen af Brugen af de mundtlige Jnjurier, har han ei aflagt. J Sagen: Gaardmand Thomas Frandsen Bonde i Grundfør, contra Sognefoged Søren Møller og Gaardmand Eberhardt Lange ibidem, angaaende fornærmelige Udladelser, som de Sidstnævnte have sigtet Gaardmand Th. Frandsen Bonde for at have brugt om og mod dem, var ved Hasle &c. Herreders Politieret, af Justitsraad Dr. Seidelin, dømt saaledes: "De af Sognefoged Søren Møller og Gaardmand, Eberhardt Lange, Begge af Grundfør, under nærværende Sag paaankede fornærmelige Udladelser, for saavidt de af Gaardmand Thomas Frandsen Bonde virkelig ere blevne brugte, bør døde og magtesløse at være, og bør han derfor til Jurisdictionens Politikasse bøde 3 Rbd. Sølv samt 3 Lod Sølv, hvorimod han, naar han for Retten med sin corporlige Eed bekræfter, at han ikke ved Begravelsesgildet den 17de Mai f. A. efter Søren Dahls Enke i Grundfør har brugt den under denne Sag paaankede Udladelse, som Hovedcitanterne vilde til Helvede," o. s. v., bør for Tiltale i denne Sag fri at være; men trøster han sig ei til saadan Eed at aflægge, bør han endvidere til fornævnte Politikasse bøde 5 Rbd. Sølv. Hovedcitanterne bør for Contracitantens Tiltale i denne Sag frie at være, og bør Sidstnævnte for dem betale Sagens Omkostninger med 12 Rbd. Sølv."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-05-14
Ved Landsoverretten i Viborg er afsagt følgende Dom: Apellanten, Gaardmand Th. Frandsen Bonde, og de Jndstævnte, Sognefoged Møller og Gaardm. Eberhardt Lange, bør for hinandens Tiltale i denne Sag frie at være. Processens Omkostninger for begge Retter ophæves."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-05-14
Bekjendtgjørelser. Da Havnelodserne her i Byen have vægret sig for at paatage dem at være Dragere, efter den af Generalpost-Directionen foreslaaede Taxt, saa bliver de af Byens øvrige Jndvaanere som maatte attraae at indtræde i Dragerlauget, under de i Reglementet forskrevne Betingelser, herved opfordret til at møde for Magistraten paa Aarhuus Raadstue førstkommende Mandag den 16de dennes, Formiddag Kl. 10, for at Bestemmelse da kunde tages. Aarhuus, den 13de Mai 1836. Magistraten.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-05-14
Væddelöbene ved Odense. ere i Aar bestemte at afholdes noget tidligere end sædvanligt, nemlig i Ugen fra 21de til 28de August, hvilket herved foreløbig bekjendtgjøres, idet man tillige tilføier Begjæringen om, at de antegnede Subskriptions-Bidrag, saavel resterende fra de foregaaende Aar, som og de for indeværende Aar, maatte paa sædvanlig Maade portofrit blive indbetalt inden Udgang Juni Maaned d. A., for at Committeen, da indeværende Aar er det 5te og sidste af denne Subskriptions Forening, derefter kan foretage det nødvendige Overslemed Hensyn paa de medgaaende Omkostninger, og dernæst fastsætte Størrelsen af de Præmier, som i Aar blive at udsætte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-05-14
Committeen for Væddeløbene i Fyens Stift, Odense, den 10de Mai 1836. Jfølge vedtagen Bestemmelse i Boet efter Toldbetjent N. P. Lindhards afgangne Hustrue, foretages Auction over det bemeldte Boe tilhørende Sted No. 161. bag Bispgaard (Rosensgade) her i Byen: 1ste Gang Tirsdagen den 17de Mai d. A. 2den Gang Onsdagen den 25de - - 3die Gang Tirsdagen den 31te - - hver Dags Formiddag Kl. 10. Første og anden Auction afholdes paa Aarhuus Raadstue, men 3die Auction i Stedet, der er bestaaende af 8 Fag 1 Etage Huus til Gaden, med 3 Fag dobbelt Qvist og Port 3 Fag Sidehuus, indrettet til Havestue m.m., med Kielder under; et Fjæleskuur; Gaardsplads, en smuk Have hvori er anlagt Keglebane, samt fælleds Brønd. Conditionerne kunne forinden Auctionen erfares hos Skifteretten. Hvilket herved bekjendtgjøres. Aarhuus, den 6te Mai 1836.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-05-14
Auctionsretten. Tirsdagen den 31te Mai næst bliver udi Hvirring Præstegaard, i Boet efter afdøde Pastor Wittendorff, afholdt Auction over Ind=, Udboe og Besætning, saasom 4 Kakkelovne, Speile, Sophaer, Stole,, Borde, Skabe, Chatoller, Dækketøi, Linned, Sengesteder, Sengeklæder, Kobber, Messing og Jerntøi, en Kobber Grubekjedel paa 4 Td. Rum, endeel gode Bøger, fornemmelig theologiske, over hvilke trykte Cataloger kunne erholdes hos Bogtrykker Fogh i Horsens for 8 s. pr. Exemplar; fremdeles 4 Heste, 20 Fæehøvder, 14 Faar, 5 Vogne, Plove, Harver, noget Korn, m. m. hvilket Alt sælges mod Credit til 1ste October dette Aar. Auctionen begynder Kl. 9 Formiddag. Woer og Rim Herreders Contoir i Horsens, den 11te Mai 1836. Bernth.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-05-14
Tirsdagen den 24de d. M., om Formiddagen Klokken 10, bliver i Hornslet Degnebolig afholdt Licitation over Nedbrydelsen af endeel af Hornslet Skoles Bygninger og Opførelsen af 6 Fag nyt Huus til Skolestue, og Vaaningshuus, efter Conditioner, Overslag og Tegning, som ligge til Eftersyn paa Rosenholms Skriverstue. Rougs &c. Herredscontoir i Randers, d. 7. Mai 1836. A. L. Reiersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-05-14
Jfølge Forliig bliver den, Enken efter afdøde Gaardmand Søren Clemmensen, Jnger Kirstine Rasmusdatter tilhørende Gaard i Ulstrup By, Feldballe Sogn, Sønder Herred, Randers Amt, af Hartkorn Ager og Eng 4 Tønder, 7 Skjepper, 3 Fdkr. 1 Alb., og Skovskyld 1 Fdkr. 2 Alb., stillet til Auction, som holdes paa Gaarden Fredagen den 27de Mai førstkommende, Kl. 10 Formiddag. J Kjøbet følger, foruden Gaardens Bygninger, den i dens Jorder nedlagde Sæd. Conditionerne bekjendtgjøres ved Auctionen, og ere forinden til Eftersyn her paa Contoiret. Lysthavende indbydes. Sønder=Mols Herreders Contoir i Ebeltoft, den 9de Mai 1836. Stephensen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-05-14
Efter Ordre fra den Kongelige Direction for Statsgielden og den synkende Fond bliver Fredagen den 27de Mai førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, foretaget offentlig Auction til Bortsalg af Hovedgaarden Willestrup med Underliggende, hvilke Eiendomme ere beliggende i Aalborg Amt, og bestaae af: 1) Willestrup Hovedgaard, med Hartkorn fri Hovedgaardstaxt Ager og Eng 14 Tdr. 4 Skpr. 2 Fdkr. 2) Godset, med Hartkorn fri Hovedgaardstaxt, Ager og Eng 7 Tdr. 4 Skpr., Skovskyld 36 Tdr. 1 Skp. 3 Fdkr., og Mølleskyld 8 Tdr. 4 Skpr., samt Contribuabelt Ager og Eng 281 Tdr. 7. Skpr. 2 Fdkr. 1 1/2 Alb. og Skovskyld 1 Tde. 7. Skpr. 3 Fdkr. 1 Albm. 3) De Eiendommen tilliggende Skove, ansatte for privilegeret Skovskyldshartkorn 10 Tdr. 6 Skpr. 3 Fdkr. 1 Alb. 4) Astrup Sogns Kirke-Korn- og Qvægtiende og samme Sogns Konge-Korn- og Qvægtiende af 173 Tdr. 7 Skpr. 3 Fdkr. 2 Albur, tiendeydende Hartkorn. 5) Rostrup Sogns Kirke- Korn- og Qvægtiende og samme Sogns Konge-Korntiende af 137 Tdr. 4 Skpr. 2 Fdkr. 1 Alb. tiendeydende Hartkorn. 6) Walsgaard Sogns Konge=Korntiende af tiendeydende Hartkorn 128 Tdr. 1 Skp. 3 Fdkr. 1 Alb. J Kjøbet følger med Hovedgaarden endeel Besætning og Jnventarium, og anføres tillige om denne, at i dens Jorder kan aarligen nedlægges 30 a 40 Tdr. Rug, 20 Tdr. Byg og 30 a 40 Tdr. Havre, foruden nogle Kartofler og noget Bælgsæd, ligesom og at Besætningen, der kan holdes, er 60 a 80 Fæhøveder og henved 100 Faar. Gaardens egentlige Marker drives ved complet Hoverie, og haves foruden 720 Arbeidsdage af Huusmænd, under Godset. Tienderne, der paa omtrent 150 Tdr. enkelt tiendeydende Hartkorn nær, ere bortaccorderede for bestandigen, kan antages aarligen at afgive circa 200 Tdr. Rug, 200 Tdr. Byg og 350 Tdr. Havre. Auctionen afholdes paa selve Hovedgaarden, og ved samme forbeholdes Ret for Statsgjeldsdirectionen til Antagelse eller Forkastelse af de Bud, som falde efter at Underretning om Auctionens Udfald er Directionen, meddeelt. Conditionerne ligge, fra den 12te Mai, til Eftersyn i det jydske lollandske Landvæsenscontoir under Rentekammeret, hos Godsinspecteuren Justitsraad Bindesbøll paa Edelsborg ved Skanderborg, Gjæstgiver Strøm i Odense, Gjæstgiver Petersen i Haderslev, Avisredactionen i Altona, og hos Godsforvalter Wegener paa Willestrup, der tillige foreviser Eiendommene og Jordebogen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-05-14
Efter Eierindens, Mad. Schmiths Begjæring, og Auctionsdirecteurens Berammelse, bliver hendes paa Fredensborg eiende og beboende Sted, Prinzen kaldet, stillet til offentlig Salg : 1ste Gang Løverdagen den 23de April 1836, 2den Gang Løverdagen den 30te dito - og 3die Gang Mandagen den 30te Mai hver Dags Formiddag Kl. 11 slet. De to første Auctioner afholdes paa Auctionsdirecteurens, Cancellieraad Meinigs Contoir her i Byen; men den sidste paa selve Stedet, som ifald nogenlunde antageligt Bud skeer, absolut vil blive bortsolgt, saasm Værtskabet, forenet med Jorddyrkning og betydeligt Folkehold, falder Eierinden for byrdefuldt. Med Stedet er forbundet et reelt Privilegium til Tracteur= og Værtshuushold, og til Eiendommen høre 22 Tdr. Land. Bygningerne ere beqvemt og hensigtsmæssigt indrettede, velvedligeholdte, og forsikkrede i Brandkassen for 10000 Rbd. Naar de i Eiendommen indestaaende Prioriteter, noget over 6000 Rbd., i 11te December Termin d. A. vorde udbetalte, kan den øvrige Kjøbesumma blive indestaaende i Eiendommen mod en første Prioritets Panteforskrivning - og, ifald det maatte ønskes, kan en betydelig Deel af Besætning, Gaards- og Avlsredskaber, Meubler, Senge= og Sengeklæder, m.v., henhørende til Gjæstgiveriet og Bryggeriet, følge med Eiendommen, hvoraf de aarlige Skatter og Afgivter beløbe til lidet over 100 Rbd. Conditionerne kunne nærmere erfares saavel hos Eierinden og Undertegnede, som hos Hr. Fuldmægtig Hagen i Kjøbenhavn. Dersom en Lysthaver maatte melde sig, inden 2den Auction afholdes, kan Salg skee underhaanden, og Avertisssementet skal da betimelig vorde gienkaldt. Lysthavende indbydes til at give Møde anførte Tider og Steder. - Nøddeboe, den 8de April 1836.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-05-14
Paa Mad. Schmiths Vegne, som Laugværge Stagsted, Forstsagfører paa Cronborg District, Johannes Gottschalch Claudi, Landsoverrets- samt Hof- og Stadsrets Assessor, Byfoged og Skriver i Mariager, Herredsfoged og Skriver i Gjerlev, Onsild Herreder, Gjør vitterligt: at efter Begjæring af Procurator Brask i Mariager, som befalet Sagfører for Huusmand Mikkel Andersen Bugge i Sødring, og i Kraft af en denne under 12te d. M. allernaadigst forundt Bevilling til Mortificationsdoms Erhvervelse paa en af hans Fader Huusmand Anders Jensen Bugge i bemeldte Sødring By og Sogn, Gjerlev Herred, Randers Amt, til Jens Andersen Bach i Bjerregaarde under 4de Febr. 1812 udstædt og den 12te Mai 1817 tinglæst Obligation for 1000 Rdr. d. C., omskreven til 300 Rbd. Sølv, hvorfor er givet 2den Prioritets Panteret i en Debitor da tilhørende og af Morten Andersens Enke i Sødring kjøbt Jordlod paa 2 Tønder Hartkorn, indstævnes herved med Aars og Dags Varsel, Jhændehaveren af berørte Obligation til at møde inden Gjerlev, Onsild Herreders Ret, som holdes paa Raadstuen i Mariager den første Mandag i August Maaned 1837, om Formiddagen Kl. 10, for der og da, naar denne Sag vorder foretaget, med Obligationen at fremkomme og sin Adkomst dertil at beviisliggjøre, da den i modsat Fald, overeensstemmende med den paaberaabte Bevilling, forventes ved Dom mortificeret efter nærmere Paastande. Ved Forordn. af 3die Juni 1796 hævedes Lavdag. Til Bekræftelse under min Haand og Segl. Mariager, den 25de April 1836. Claudi. (L. S.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-05-14
En Landeiendom, beliggende i en af Jollands bedste Egne, 2 Mile fra Horsens og 2 1/2 Miil fra Veile, agter Eieren formedelst anden Bestemmelse underhaanden strax at bortsælge. Gaarden staaer for Hartkorn Ager og Eng omtrent 13 Tdr. 5 Skpr., hvoraf 2 Tdr. 6 Skpr. 2 Fdkr. 2 Alb. er Hovedgaardstaxt, har Skovskyld 7 Skpr. 1 Fdkr. 2 3/4 Alb., og 5 Huse med Tilliggende, hvis Beboere svare circa 150 Hoveridage i Høslet og Høst, m.m. Markerne ere indhegnede, meest med levende Hegn, og omtrent de 2/3 af samme nyelig mærglet med Leermærgel. Af Høe avles aarlig circa 70 Læs. J Gaardens Jorder er nedlagt af Vintersæd, Rug 18 Tdr., Hvede 5 Tdr.; af Byg saaes 30 Tdr. og Havre 52 Tdr., foruden Kartofler og Hørfrø. Bygningerne ere udmærket gode. Stuehuset bestaaer af 24 Fag Grundmuur med Tegltag; Værelserne i samme, saavelsom de derunder værende 8 Kjeldere ere alle gipsede; 2de Fløie i Forbindelse med Stuehuset, hver paa 9 Fag, ere ligeledes af Grundmuur. Ladegaarden, der bestaaer af 3 Fløie foruden nogle Udbygninger, er opført af Egebindingsværk med brændte Steen, og holdt i god Stand. Uden for Gaarden ere 2de Huse, det ene indrettet til Smedie og Kølle, det andet til en Gartner. Ved Hovedbygningen er en smuk Lyst- og Frugthave, som tilgrændser Skoven, og uden for Gaarden en god Urtehave, samt i Skoven er Humlehave, hvilke alle ere i den bedste Orden. Besætningen har hidtil været 60 Kreaturer, 26 a 28 Faar med Yngel, samt 12 a 13 Heste, men om 2de Aar vil den meget kunne udvides. Eiendommen er i det Hele samlet og af god Bonitet; Gaarden smuk beligliggende og for sine Jorder særdeles beqvem. En Kirketiende, der er matriculeret for 8 Tdr., hører under Gaarden. Skoven, der er i fortrinlig Grøde, bestaaer af Eeg, Bog, Æsk og Ell, dog meest af Eeg og Bøg, og afgiver mere end til Gaardens Fornødenhed. Vand haves tvende Steder i Gaarden, og pumpes i Kjøkken. og Bryggers.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-05-14
Hvo som maatte attraae denne Eiendom, ville behage at henvende sig enten til Hr. Procurator Borck paa Elisedahl pr. Horsens, eller til Hr. Amtsfuldmægtig Borch i Veile, der giver nærmere Oplysning om samme.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-05-14
Formedelst Alderdom og Svaghed agter Niels Jensen Skjælde underhaanden at sælge sin i Gamst Bye, Andst Sogn pr. Colding eiende Gaard. Saavel Bygningerne som Jorderne ere gode og skylde af Hartkorn 4 Tdr. 6 Skpr. 1 1/2 Alb.; den aarlige Udsæd er 16 a 20 Tdr. Rug, 5 a 6 Tdr. Byg, 15 a 16 Tdr. Havre, 6 a 7 Tdr. Boghvede, og af Høe avles 80 til 90 Læs, samt 20 a 30 Traver Tækkerer. Med Gaarden følger en dertil indkjøbt nærliggende Fredskovskobbel, der har Hartkorn 1 Alb. Paa Gaarden kan holdes 4 a 5 Heste, 10 a 12 Køer, 20 Unghøveder deels i Tøyre deels i Løsgang i en Skovkobbel, og 15 a 16 Faar. Gaarden kan faaes paa billige Vilkaar, med eller uden Besætning. Lysthavende ville behage at henvende sig til Eieren paa Gaarden. N. P. Kamph.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-05-14
Skomagermester af Kjøbenhavn, har etableret sig her i Byen, og anbefaler sig til det ærede Publicum med alle Slags Skomagerarbeid. Durabelt Arbeid til muligste billige Priser og hurtig Expedition forsikres. Min Bopæl er i Mad. Jordans Gaard paa det store Torv.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-05-14
Da jeg i flere Aar har arbeidet i Kjøbenhavn og nu har etableret mig her i Byen som Skomagermester, tager jeg mig den Frihed at anbefale mig til Enhver som vil forunde mig Deres Arbeide saavel Uden som Jndenbyes, med Alt til min Profession henhørende Arbeide; reel Behandling og billig Betaling skal stedse være Formaalet for mine Bestræbelser. Min Boepæl er hos Skrædermester Lunds Enke. Skanderborg, den 10de Mai 1836. J. Riis. Skomagermester.