JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-09-08
Aalborg, den 30 August. Paa en Tid, da Træers Plantning og Opelskning synes at fortjene en særdeles Opmærksomhed, er det saare kjert, at kunne meddele følgende Efterretning om de af forhenværende Fæstebonde og nu siden 1807 Selveier Peder Poulsen i Vadsholt, Uldsted Sogn, i Vensyssel, ved egen patriotisk Drift, foretagne Træplantninger. - Ved en Synsforretning holdet i Sommeren 1809, befandtes i 3de af ham anlagte Haver 36 Pæretræer, 74 Æbletræer, 50 Blommetræer og 40 Kirsebærtræer, i alt 200 Frugttræer fra 8 til 16 Aar gamle, og alle i god Vext. Desuden fandtes i hans Frøe= og Planteskole over 200 Stkr. af sammeslags Frugttræer fra 1 til 7 Aar gamle, samt endnu et Viintræ.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-09-08
Foruden 770 Stkr. vilde Træer, som i Aaret 1799 befandtes i hans Træhaver, bestaaende af almindelig, Sei- og Poppelpiil, Hesseler, Esper, Elmer, Ahorn, Acasie, Linde, Bøge, Rønner, og Castanietræer samt Hvidtorn, har han fra 1800 af plantet 2,450 italienske Poppelpiler. Af Povpelpilerne har han overladt til andre over 1200 Stkr., af Elmer 44, af Rønner 100, af Esker 84, af Frugttræer 34 Stkr., og tillige selv plantet nogle deraf hos Naboerne. - Af de vilde Træer har han Tid efter anden udplantet nogle til en liden af ham paa hans Eiendom opelsket Skov. - Foruden dette Træplantnings Arbeide har han allerede som Fæster, ryddet af sin Mark 98 Læs store og 30 Læs smaae Steen, opført 132 Alen enkelte Steendiger, 2 3/4 Al. høie og 2 1/2 Al. brede, samt gravet i sin Mark 1144 Al. Vandgrøfter. - J øvrigt bør tilføies, at det kongel. Landhuusholdningsselskab har allerede tvende Gange med Præmier belønnet denne Bondemand for sin udviiste sieldne patriotiske Flid. Viborg, d. 3 Septbr. Mølleren J. Rasmussen i Bogense har opfundet en Maade hvorpaa man kan anvende al Slags Steen til Grube steen og ganske undvære de Engelske. - Det er moersomt, at see i Khus. Adresseaviser godt jydsk Smør averteret for 28 Rdlr. Fr. da det her neppe er at faae under 40 Rdlr.; ja mange forlange 50 Rdlr., ligeledes jydsk Ost 16 s. Pdt. og her i Jylland koster den 20 s. i det ringeste. En Pot Fløde, som i Kjøbenhavn faldbydes for 16 s. koster i Viborg 32 s.; Lysene ere ligesaa dyre her som i Khn. og Tællen forlanges her 10 Rdlr. for Lpd. For en Væder til Slagtning 16 Rdlr. o.s. f. J Odensee koster 3 a 4 Læs Gulvsand nu 14 Rdlr. Høsten gaaer frem med raske Skridt. Havren er ikke endnu moden. Rugen er meget tør. Viborg Torvepriser d. 1ste Sept. Gammel Rug Tdn. 12 Rdlr., ny Rug 10 Rdlr. Smør 3 Mk. 8 s. Pd. Oxekjød, 28 s. Fersk Flesk 36 s. Æg Snesen 24 s. - Den 1ste September kom den commanderende General S. T. Hr. Generalmajor og Commandeur af Dannebrog von Tellequist til Viborg fra sin Jnspectionsreise i Jyllands nordre og vestre Egne. Han saae den 2den Sept. om Morgenen det herværende 2det jydske Regiments Depots og Borgerskabets Manøvrer og reiste i Dag tilbage til Randers.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-09-08
Ribe, d. 4 Sept. J Hr. Hempels Fyenske Avis No. 122 anføres under Artikel, Jndenlandske Efterretninger: "Pastor Boisen i gammel Hadersleb, er den eneste her i Dannemark bekiendte Mand, som ikke allene har prøvet, men endog dyrket Runkelroer, og af det ved Udblødning udtrukne Sukker, kogt en Sirup, som i Huusholdning fortrinlig kan bruges." J Anledning heraf meldes, at ogsaa Hr. Kammerherre Rosenørn Teilmann til Nørholm ved Warde, har dyrket Runkelroer og deraf uddraget Sivup.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-09-08
J den Hempelske Avis læses følgende: Hvilken ulykkelig Jndflydelse Pengekursen kan have paa en selv meget kyndig og virksom Landmand, viser Landsdommer Hoffs nylig udkomne korte men høist interessante Fremstilling af sin Virkekred; i Dannemark. J en Tid af 15 Aar har Landsdommeren eiet 7 Godser, men ikke igjen afhændet noget Gods, uden under sin Besiddelse at have gjort betydelige Forbedringer paa samme. Den Skygge, hvori det af Provst Zartmann og Konrektor Tetens til Landsdommer Hoff solgte og af den Første under Hoffs Opbud igjen tilbagekjøbte. Asmildkloster er indhyllet i, kunde ønskes noget opklaret. Man seer ellers af denne til Deeltagelse vækkende Fremstilling, at i Jylland ogsaa Præster og Skolemænd afgive sig med at prange, som da vel og betaler sig bedre end videnskabelige Sysler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-09-08
Stege, den 20de August. J afvigte Nat er en Fange undvegen fra Møens Tugthuus.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-09-08
Mariboe, den 24de August. Det daglige Regnveir, som har fundet Sted, siden Hundedage nes Begyndelse, er nu, ved deres Slutning afløst med et meget smukt og klart Veir og temmelig Varme, hvilket opliver Landmandens Haab om en lykkelig Høst, der allerede er i fuld Gang. – Jgaar bleve nogle Barcasser udsendte fra det mellem Møen og Stevns krydsende fiendtlige Skib, for at tage en Caper, som seilede tæt under Møens Klint, men da Barcassernes Mandskab saae de fra Landet tililende Militaire, vendte de igjen tilbage til deres Pleiemoder. - Den 26de Aug. Man har i Gaar og Forgaars hørt en meget levende Canonade. Lyden syntes at komme fra Sydvest.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-09-08
Endnu er her det skjønneste Høstveir med megen Varme. - J Fredags Nat søgte, nogle engelske Barcasser at bortstjæle nogle Baade og Jagter i Kramnitze Havn, men da de bleve imodtagne med Musketskud, dreiede de af med en lang Næse. Siden have de forsøgt paa det samme, men fandt igjen vore kjække Krigere vaagne paa deres Post.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-09-08
J Nyested hersker i denne Tid en Art af Forraadnelsesfeber, hvoraf mange ligge syge, dog skal den ikke være farlig. J et Huus har allene 7 lagt deraf. - Jgaar hørtes paa ovenmeldte Sted en stærk Canonade. - Den 24de blev dertil indbragt en Prise af Caperfører Hansen, lastet med pommerske Bielker, 2de andre Capere maatte forene sig med ham, da et fiendtlig Skib ilede til for at forsvare Prisen. J Nyested Havn ligge nu 7 Priser. - En Bonde i Sørup, ved Navn Jørgen Madsen, har i afvigte Aar efter 3 1/2 Tdr. Udsæd af Hvede, høstet 70 Tdr. Hvede. - Saadant et Land er Lolland. – Natten imellem den 27de og 28de dennes, rasede her en stærk Torden. Den slog ned paa forskjellige Steder, men skal ingen Skade have gjort. J Krønge slog den ned 3 Steder, men uden Virkning. - Jmellem Kl. 4 og 5 om Morgenen slog den ned i Mariboe Søndre Søe. - Paa Falster slog Lynilden ogsaa ned paa Volsøe Byes Mark og dræbte for 1 Mand 4 Køer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-09-08
Den til Stokholm bestemte Franske Gesandt Hr. Alquier er paa Reisen derhen ankommet hertil Staden. Ligeledes er den hidtilværende Kgl. Gesandt i Holland, Kammerherre Grev Moltke, i disse Dage indtruffet her.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-09-08
Viinprisernes Dyrhed er Aarsag i, at vore Viinhandlere lave i Aar en langt større Mængde Kirsebærviin end i de forrige Aaringer. En Følge heraf, er, at man betaler 24 til 25 Mk. for en Fjerding Kirsebær. En eneste Viinhandler skal have kjøbt for 3300 Rdlr. Kirsebær.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-09-08
J denne Tid opholder sig her i Kjøbenhavn en ung Mand ved Navn Joseph Bittner fra Bøhmen, der besidder en udmærket Færdighed i at slibe Glas. Han sliber de skjønneste Figurer og Allegorier, ligesom de forlanges, og lader sig nøie med en meget billig Betaling.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-09-08
Hr. Litteraius. J. Werfel agter, efter den kyndige Landbruger, Oberste Falkenskjolds Opfordring, at levere en Dansk Oversættelse af Schwerz's fortræffelige Skrift: "Anleitung zur Kennt nis der Belgischen Landwirthschaft," som Hr. Obersten har paataget sig at gjennemsee. Prisen bliver for Subskribenterne 3 Rdlr. paa Tryk= og 5 Rdlr. paa Skrivpapir. Subskriptionen modtages paa alle Byens Boglader.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-09-08
Odense, d. 4 Sept. Fyen har i denne Tid mistet en sand Ædling af sine Godseiere - den som Christen og Menneskeven lige agtværdige Hr. Generalmajor Schøller til Margaard. Jkke er det hverdags Smiger, men Sandheds fortjente Offer, der bringes hans Minde, naar man her nævner nogle faa Træk i den Afdødes ædle Carakteer. Gustav Schøller elskede Religion og Oplysning. Huusandagt og offentlig Gudsdyrkelse (og det fortjener dobbelt at bemærkes i vore Tider!) vare Navne for ham af megen Betydenhed. Han afholdt sig ikke fra Kirken, saalænge han kunde fløtte sin Fod, og førtes endnu den sidste Søndag han levede, næsten livløs fra Uggersløv Kirke. Men som Religionen var hans Hiertes vigtigste Anliggende, var det og hans Glæde, at gjøre den gieldende for sine Medchristne, og overhovedet at fremme Oplysning hos Unge og Gamle, ved Gudshuses Forskjønnelse, Skolers Opbyggelse, nye Pfalmebøgers Uddeling til Uformuende &c. Hans Huus var ægteskabelig Lyksaligheds og stille Glædes Bolig. Som Godseier elskede Gustav Schøller sit Gods. Stedse betragtede han det, med alt hvad han eiede, som et Laan, som noget Betroet, hvorfor han engang skulde aflægge Regnskab. Jkke ansaae han det som en riig Jndtægtsstilde; han vilde ikke vorde riig ved fine Bønders Sveed; meget mere satte han sin Glæde i at fremme deres Glæde, deres Velstand. Jkke forhøiede han Land gilder efter Tiderne; det var tilforn ubetydeligt, efter nærværende Tids Omstændigheder hartad intet. Ja han har endog gjort det til ubrydelig Lov, at hverken han selv eller hans Arvinger eller nogen tilkommende Margaards Eier maae forhøie det. Frydelig var derfor og det Forhold, der fandt Sted imellem ham og Bønderne. De elskede ham, som han elskede dem. Som Grund for nysnævnte Bestemmelse anfører han selv den Lyst, den Beredvillighed, den Troskab, med hvilken hans Bønder altid havde efterkommet hans Villie. Endnu i sit Livs sidste Dage arbeidede han paa en Plan til at grundfæste deres Fremtids Held. Derfor var ogsaa Budskabet om hans Død et Tordenslag for Godsets samtlige Mænd. Kuns den Tanke trøster dem, at den forstandige og dydige Ægtefælle, som er tilbage, og hvem Mandens Ord og Ønske er høieste Lov, skal end med flere Blade smykke Gustav Schøllers ligesaa fortjente som uvisnelige J disse Dage har det været en Egekrands. - qvælende Hede; dog er Morgen- og Aften Luften temmelig kold. Brevposten fra Kjøbenhavn, som først indtraf hertil i Gaar Middag, skal have havt en vanskelig Overfart.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-09-08
Paa Auctionen i store Kongensgaden d. 6 d. M. vare Priserne saaledes: Ukkerm. Tobak 24 til 27 s. Virginia Tobak 44 1/2 til 50 sk. Brasil. Sukker 6 Mk. 1 s. til 5 Mk. 12 1/2 s., brune dito 5 Mk. 1s. til 4 Mk. 8 1/2 s. Hvide Havanna 6 Mk. 3 1/2 s. til 6 Mk. 6 1/2 s., brune dito 5 Mk. 12 s. til 6 Mk. 1s. Sort Peber 5 Mk. 12 s. til 5 Mk. 13 s. Geor. Bomuld 8 Mk. 1s. til 8 Mk. 3 s. Alt. Æddike 36 Rdlr. Oxh. Schy 13. Rdlr. til 13 Rdlr. 20 s., Haysan 14 Rdlr. 4 s. Chicorie 28 Rdlr. 2 Mk. pr. 100 Pd.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-09-08
Kjøbenhavns Vexelcours d. 7de Septbr. Tre Maaneder. J Begyndelsen 462, siden 458 til 459. - Spec. 480, som udgjør for 1 Rdlr. i Spec. 4 Rdlr. 77 s. D. C. - Hamb. Cours 480. to Maaneder. An Estaffettefterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-09-08
En i Morges ankommen Estaffette har medbragt følgende Nyheder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-09-08
Fra Frankfurt skrives under d. 30 Aug., at det Franske Hovedqvarteer samme Dags Morgen virkelig er opbrudt til Hannover, men at Divisions-Gener. Grev-Compans endnu bliver der 5 til 6 Dage, for at ordne Overgivelsen af de forskjellige Lande til Bayern, og Würzburg. Divisionen Friant er paa Marchen. Prindsen af Ponte Corvoventes med det første til Frankfurt. - Kong Louis's Sundhedstilstand i Toplitz har forværret sig saa meget, at han maa holde Sengen. - Capudan Pascha har ladet en Sclavonier, der stod under Fransk Beskyttelse, afskjære Ørene, fordi han ikke vilde gjøre visse Forklaringer. Paa den Franske Ambassades Forestillinger, forføiede Portens Marineminister sig strax til den Franske Charge d'Affaires, med høitidelige Undskyldninger for - Journal de l'Empire forsikkrer, denne Handling.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-09-08
at Londons Bank har udstedt en uhyre Mængde Papirpenge, og at en Guinee, som kun gielder 21 Shill., betales nu med 23 Shil. Engelland vil synke under Ruinerne af sine Papirpenge, naar den Franske Regjerings Forholdsregler efterkommes, og dens Agenter i fremmede Havne indsee, at de med Colonialvarer ankommende Skibe ikke ere fra America, men fra London, og at deres Papirer ere falske Man forfærdiger dem i Engelland og sælger dem of J Wien tales om en ny Bancoseddelfentlig. Skat. Enhver Gylden Bancoseddel skal betale 6 Kr. og da forsynes med en Stempel. F. Ex. En Bancoseddel paa 100 Fl. betaler 10 Fl. -
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-09-08
Ved Reductionen, af den Østerrigske Armee vindes 10 Mill. Gl.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-09-08
Udenlandske Efterretninger. Den Svenske Regjering havde d. 24 Aug. endnu ikke ladet bekjendtgjøre i Stockholm Prindsen af Ponte Corvos Udvælgelse til Sverrigs Kronprinds.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-09-08
Stockholm d. 24 Aug. Kongen har strax efter Prindsen af Ponte Corvos Udvælgelse til Tronfølger, udnævnt Admiral Grev Wachtmeister til Gouverneur paa Øen Gothland. - Den Pommerske Committee har efter Kongens Befaling begivet sig til Ørebro. - Efter en Reisendes Beretning fra Finland sløife Russerne Sveaborg, og holde inde med Cadethusets Bygning i Aabo.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-09-08
I Paris havde man nylig det utrolige Rygte, at Toget til Sicilien var aldeles opsat.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-09-08
Paris d. 26 Aug. J de til de forenede Stater, udstedte Franske Licenzer, tillades det i Frankrige at indføre: de Franske og Hollandske Coloniers og Asiens og Africas Fastlands Frembringelser, under den Betingelse: igjen at udføre for Værdien af de indbragte Ladninger (Jndførselstolden uberegnet), Franske Frembringelser og Fabricater, fra hvilke dog undtages Tobak. Skibene maa være forsynede med et Brev fra den Franske Consul, hvori findes en Linie af Chifre og en Avis af Afseilingens Dato. Man er meget nysgjerrig efter at vide, om Engellænderne ville tillade Skibe, der ere forsynede med saadanne Licenzer, at løbe ind. - Licenzer af nærmere Bestemmelse ere hidtil endnu ikke blevne uddeelte; det synes, at paa Indigo og Cochenille nær, ingen andre Artikler ville blive tilladte end de, der ved de forrige Licenzer vare bestemte. - Efter en i Moniteuren leveret Liste over de Franske Krigere, der i Slagene ved Thann, Emuhl, Eslingen og Wagram ere blevne qvæstede paa Arme og Been, beløber deres Tal sig til 1769.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-09-08
Efter en anstillet Undersøgelse er det blevet befundet, at Byen Barths Jndvaanere ikke have gjort sig skyldig i nogen forbuden Handel, men at Stedets Kjøbmænd endog have undslaaet sig for at indlade sig i at kjøbe de dem tilbudne Skibe og Ladninger, som de ved Dars krydsende Engellændere have taget og prisdømt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-09-08
J August Hefte af politisches Journal læses en Efterretning om de Engelske Krigsfanger i Frankrige, hvoraf erfares, at disses Tal beløber sig til 12000. Uagtet den Engelske Regjering allerede længe ikke har sendt dem nogen Pengehielp, understøtter den Franske dem dog paa det ædelmodigste, og denne Understøttelser har man især Privatfolk at takke for. En Kone med fine Børn, som lever hos sin Mand eller sin Familie og som den Franske Regjering ikke regner blandt Fangernes Tal, faaer 4 Søls dagligen; ligesaa meget faae Honoratiores, blandt hvilke regnes de Jkke=Stridende, Passagererne, Skibs-Masters, Undermasters paa Skibe af 8 Tons. Alle Folk over 55 Aar og derover. saavelsom Qvæstede, der have mistet et Been eller ere udygtige til videre Tjeneste, faae daglig 3 Sols, og enhver Fange, der behøver denne Understøttelse, 2 Sols. – J de forskjellige Depoter har man desuden oprettet Skoler, hvori Ungdommen undervises. De Syge, som ikke trænge til at komme i Hospitaler, faae de fornødne Lægemidler. Undermastere af et Skib under 80 Tons, Jkke Stridende, Soldater, Søfolk, Søsoldater a. faae daglig 1 Pd. Brød, 1 Pd. Kjød og 1 1/2 Sols i Penge. Fremdeles to Gange maanedlig Brænde, eengang Salt, tørt Grønt og om Sommeren Viin Hver 18de Maaned faaer Fangerne nye æddike. Klæder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-09-08
Ved at meddele en Skrivelse fra det Engelske Hovedqvarteer i Portugal, hvori det hedder, at man for første Gang har havt fortræffelige Efterretninger fra en fornem Officier ved den Franske Armee, anmærker Moniteuren blandt andet, at dersom Engellænderne havde havt saa fortræffelige Efterretninger, hvorfor lode de da Craufurds Division næsten tage til Fanger, i det mindste sprænge? Naar de Franske desertere saa let, hvorfor lader sig da ikke en eneste af de 20 til 30,000 Franske, som sukke i Engelsk Fangenskab, af Gulddynger overtale til at gaae over til Engellænderne, Blandt den Engelske Armees Hjelpetropper seer man faa Franske, blandt de Franskes Hielpetropper mange Engelske. De Franske Regimenter tælle nu 3000 Engellændere og Skotter, der ere blevne hvervede i Fangedepoterne; deriblandt regnes ikke engang de Jrlandske Fanger, der have taget Fransk Tieneste. Engellænderne kunne ikke opvise et saa stort Antal Franske, der føre Vaaben mod deres Fødeland.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-09-08
Efter Breve fra Tyrkiet vilde Storherren i Slutningen af Julii Maaned støde med en Armee paa 200,000 Mand til Storviziren, som endnu staaer, ved Schumla.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-09-08
Den Franske Armees Hovedqvarteer blev d. 27 f. M. forflyttet fra Frankfurt til Hannover. Constantinopel d. 26 Julii. J Følge Efterretninger fra Persien forsamles ved den ny udbrudte Krig mod Rusland en Armee af 100,000 Mand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-09-08
Ved Stormen mod Rutschuck d. 4 Augusti skal, i Følge Privatefterretninger, Menneskeforliset have været 10,000 Mand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-09-08
De seneste Efterretninger fra Constantinopel gaae til d. 26 Julii. Russernes gjentagne Angreb mod de faste Stillinger ved Schumla og paa Grændsepladsen Akaltigha i Storarmenien skal være mislykkede; Storviziren har faaet saa stor en Forstærkning, at hans Armee nu udgiør, 80,000 Mand, hvoraf man formoder, at Russerne ville opgive deres videre Forsøg paa Schumla; Krigsrustningerne i Constantinopel fortsættes med Jver. - Capudan Pascha søger i det sorte Hav at dække Kysterne fra Varna til Donaus Udløb og gjøre Tilførslen af Levnetsmidler vanskelig for Russerne. Han har ogsaa gjort en Demonstration mod Halv en Krimm, for at deele Russernes Kræfter. De fra Persiens Side begyndte Fiendtligheder mod Rusland ansees ogsaa for vigtige. - Den Engelske Gesandt Adair har d. 14 Julii forladt Constantinopel, og hans Efterfølger Canning har allerede havt et Velkomstbesøg af Portens Tolk.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-09-08
General Kammenskoy har d. 3de og 4de forsøgt er Storm paa Ruschuck, men er blevet slaaet tilbage af Tyrkerne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-09-08
J den Russiske Hoftidende berettes ogsaa, at Kammenskoy Forsøg mod Schumla er mislykket, men derimod forsikkres, at hans Broder aldeles har slaaet Storvizirens hele Armee, som har angrebet ham ved Schumla. Varna bloqueres, Corsøer, d. 3 Sept. Fra Langelandsbelte, indkom i Gaar en Convoy, bestaaende af 3 Orlogsskibe, 1 Fregat, 1 Brig, 1 Cutter og omtrent 200 Coffardieskibe. Denne Convoy gik ualmindelig adspredt, og blev i Gaar Eftermiddag til ud paa Aftenen heftig beskudt af Roeflottillen, som gjorde 4 Skibe til Priser, hvoraf 3 ere indbragte hertil, ladte med Hvede, Talg, Potaske, Seildug o. s. v. Convoyen laae i Nat til Ankers i Beltet og gik i Morges Nord efter, ikke efterladende noget fiendtligt Skib her i Sprogøebeltet. D. 4de og 5te Sept. Jngen fiendtlige Skibe i Sprogøebeltet eller i Sigte i de øvrige Belter Nord og Syd.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-09-08
Kjøbenhavn, trykt hos P. H. Höeckes Enke
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-09-11
Men her er nu ei taget Hensyn til QvindeKiønnet. Aarsagen, at i mit Forslag ei blev meldt. om Samme, var deels, som meldt, at det ei var saa langt tilbage i Virksomhed, som Mandkjønnet, deels, at, naar Prøve skulde anstilles, saa var det bedst at see hvorledes det løb af med en Deel, forinden man overtog Alt. Men da nu det Første dog saa vel lykkedes, saa fremsættes og mine Tanker om det Andet ). Qvinde-Kiønnet er ikke uvirksomt, men dets Arbeider ere ikke gode nok. Jeg forbigaaer Spindingen, undtagen at Skotrok burde indføres, som neppe skeer uden i Skolerne, fordi man har Uvillie til dem, da de bruges i Forbedringshusene. Herved kunde deels faaes rigtigt Begreb om Spinding, deels Tid vindes til flere Arbeider. - Stopningen er for en stor Deel usel; Syeningen, som oftest, ei bedre, og strækker sig sielden længere end Dette Følgende er et Forslag, som nyligen er giort Selskabet i Henseende til Pigebørns flere og forbedrede Haandfærdigheder, samt hvorledes samme formenes at kunde udføres. til at sømme, sye Forklæder og Skiørker. - Hver Pige burde sye og skiære sit eget Tøi. - Binding eller Strikning forbigaaes. Men Vævning burde indføres. Paa Odden i Ods Herred her i Sielland har hver Gaard=Kone sin Væv, og væver, fra omtrent Ploven kommer ud og Spindingen ophører, alt det Garn, som hun og Pigen om Vinteren har spundet. - Bagning og Brygning, de 2de væsentlige Nødvendigheder for Menneskets Vedligeholdelse og Sundhed, burde læres noget mere Grundigt om, end det Datter og Pige seer paa Moder, uden at vide, Hvorfor.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-09-11
Jnden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-09-11
Jndenlandske Efterretninger. Placat, angaaende Udskrivningen af Godtgjørelsespenge for de i Aaret 1808 præsterede Militairkjørseler i Hertugdommene Slesvig og Holsteen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-09-11
Hans Majestæt Kongen har under 28de Augusti d. A. resolveret: at de i Aaret 1808 præsterede Militairkjørseler i Hertugdommene Slesvig og Holsteen skulle godtgjøres Kjøbstæderne med 40 Ls. og Landdistricterne med 20 Ls. for hver Miil, som de have kjørt med tvende Heste, og at de i Overeensstemmelse hermed fornødne Godtgjørelsespenge skulle reparteres over samtlige Kjøbstæder og Land districter uden Undtagelse, efter det Plougtal, efter hvilket de under 20 Jan. d. A. udskrevne 4 Rdlr. 24 Ls. pr. Ploug ere blevne reparterede. Dog har Allerhøistsamme tillige befalet, at af Godtgjørelsespengenes hele Beløb for 1808 ikkun 2/3 for nærværende Tid skulle reparteres og godtgjøres; hvorimod de øvrige 3/5 skulle reparteres og godtgjøres ved de tvende næste Udskrivninger af Godtgjørelsespenge for Kjørseler, hvergang med Halvdelen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-09-11
Da nu efter de indsendte Fortegnelser den hele Godtgjørelsessum for de af Kjøbstæderne, saavelsom af Landdistricterne, i Aaret 1808 præsterede Kjørseler, naar det fraregnes, som er blevet i Behold af de under 10 Jan. d. A. udskrevne Kjørselspenge, og derimod tillægges Godtgjørelse for nogle forhen præsterede og hidindtil ikke godtgjorte Kjørselspenge, udgjør circa 300,000 Rdlr., saa bliver af hver Ploug at betale næsten 16 Rdlr., for at tilveiebringe denne Sum. - Efter Hans Majestæts fornævnte befaling skal af disse 16 Rdlr. imidlertid, nu strax ikkun 6 Rdlr. pr. Ploug tilveiebringes og godtgjøres, og hvad der ved denne Udskrivning indkommer mere, end 2/3 af den hele Godtgjørelsessum for præsterede Kjørseler for 1808, skal ved en tilkommende Repartition for Kjørseler fraregnes Summen, der da skal udredes. – Rentekammeret lader herefter forfatte de fornødne Beregninger og Liquidationer, for at bestemme, hvilke Summer Kjøbstæderne, Klosterne, Godserne, Amterne, Landskaberne og Kogene have enten at betale, eller, efter Afdrag af deres Qvota, at modtage, og vil forsyne Oppebørselsbetientene med de fornødne Jndtægts= og Udgivts-Ordrer, hvilket, i Følge Hans Majestæts Befaling, herved bekjendtgjøres, og tilføies tillige, at de Summer, som herefter svares, skulle, under Straf af Execution, betales inden 6 Ugers Forløb efter den Tid, som af vedkommende Oppebørselsbetjente nærmere vil blive bekjendtgjort. Under Rentekammerets store Segl. - Givet i det Kongelige Rentekammer i Kjøbenhavn, den 1ste September 1810.