Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1799-02-23
Aar 1799. Num. 8. dem og Tredivte Aargang. Sider. nenze. fra JoreCodsedler gen i Norge. Løverdagen den 23de Februarii. Kangndaagede, 555, Jøster, altHerinder, Stemme. det efterladte. Hr. JOHAN: GARMAN. fød paa Udsteen Kloster den 6te April 1755. gift 2de Gange, første Gang med sin Fætterske, Jomfr. WENNICH GARMANN: som efterlod Ham 2de Børn, begge gamle nole, nu, til at föle sig saavel Fader som Moderlöse, anden Gang med Jomfr. MASDAIENa MARGAREHa HEIBERG: Hans efterlevende Enke, som sörger Hans Död, med en alt for retferdig borg. Hans Børn, dette sidste Ægteskab, vare 3de, hvoraf 2de leve; Haabet lover det fierde forud hvervet til Klage, Han var: Mand, med sand Troeskab og Ømhed, Fader, med sin heele Siæl, en Nathangel uden Svig Havde han Sorger, saa laae de begravede i Hans ædelmodige Barm, men Venne-Sælhed og Godhed straalede blid fra Hans troeskyldige Øie, derfor var Han, uden Talentes, Wrens Glimmer, et kiært Møde for hvert skiønsomt Øie derfor blev Han redeligen og bitterligen savnet, da Han, paa det kiære Udsteen, omskiftede Tiden med Evigheden, den 5te Februarii 1799. i sin Alders 44de Aar. Hvor skal vi söge Godt, hvor skal vi finde det? Oplys os, Herre, med dit Ord, skiønt Farer true, Skiønt Dödens Nat staaer om os da vi skue, At al din Førelse er Miskundhed og Ret, Vi det i Troen see, du i Beskuelsen, Hil Dig Udfriede, lyksaliggjorte Ven! Under 2den d. M. er Magistraten fra Stiftet tilsendt følgende det Kongelige General Land-Oeconomie og Commerce-Collegii Skrivelse af 19de f. M., saa lydende: Hans Kongelige Majestæt har allernaadigst besluttet, at, i Forbindelse med Con veien, fra Middelhavet de 2de Kongelige Brigger, Lougen og Sarpen, ved Slutningen af April Maaned skulde anløbe Lissabon, for derfra ved Maanedens Udgang at tage under deres Convoy de danske Skibe, som der til den Tid maatte være samlede, for at vende tilbage og geleide dem igiennem Canalen til Weser, Elben, Kattegattet og Østersøen, og i Særdeleshed til Havnene i Hans Majestæts Stater, saa langt som Handels skibenes forskiellige Bestemmelser tillade dem at blive under Convoyens Beskyttelse; og at paa Høiden af Elben skal den ene af de Kongelige Brigger detachere sig, for at see de til denne Flods Havne bestemte Skibe i Sikkerhed. Men ligesom Hans Majestæt ved disse Convoyer vil lade sørge for sine handlende Undersaatteres Beskyttelse; saa vil Hs. Majestæt og, at de samme Grundsætninger, som Han fra Krigens Begyndelse har antaget, paa det ingen Mistanke om Uregelmæssighed Fremgangsmaaden skal hvile paa dem, som denne Kongelige Beskyttelse tilstaaes. Brasen af Tysklanges Høistsamme at foreskrive følgende Regler og Bestemmelser, som Rehdere og Skippere have at iagttage, for at Cheffen for Convoyen kunde tage deres Skibe under Beskyttelse: 1) Maae Skipperen have alle de Passe og Skibs-Documenter, som de Kongelige Anordninger befale, i den fuldkomneste Orden. 2) Haar Skipperen at aflegge og aflevere til Cheffen for Convoyen en eedelig skriftlig Forsikring, efter den trykte Form, som Cheffen vil tilstille ham, at ingen Artikel, som efter Tractaterne og seenere Conventioner kan ansees for Krigs-Contrebande, findes ombord, med Bestemmelse til nogen af de krigførende Magters Havne. 3) Ligesaa har Skipperen at bevise, at Ladningen er Hans Majestæts Undersaatters Eiendom, eller andre neutralle Staters Undersaatter tilhørende. De Beviis, som Skipperen i den Henseende har at føre, maae være Attester og Erklæringer i rigtig. og paalidelig Form fra Hans Majestæts Consul, naar Skibet har indtaget sin Ladning i en Havn, hvor en dansk Consul residerer; og dersom Skipperen har ladet sit Skib i en Havn, hvor ingen Kongelig Consul er, maae han medbringe saadanne authentiske Beviser om Ladningens virkelige neutrale Eiendom, at de i ingen Maade ere tvivlagtige. 4) Endelig maae Skibene være forsynede med de i Vor Skrivelse af 11te Augustii f. A. foreskrevne. 2 Under Leeseil, 2 Boven Leeseil, 1 Boven Bramseil, 1 Bram Leeseil, 2 danske Coffardie-Flagge, og 4 gode Lanterner, og noget meere Skibs Proviant end sædvanlig Hvad Convoy-Penge Skipperne har at erlægge, som Biedrag til Omkostningerne ved Convoyeringen, skulle Vi i sin Tid communicere Hr. Kammerherren, naar Hans Majestæts Bestemmelse i denne Henseende erholdes. Hvilket, til de Handlendes og Søefarendes Underretning, bekiendtgiøres fra Bergens Raadstue. Under 14de d. M. har Stiftet tilstillet, Magistraten følgende: