JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-11-15
saasnart den listige Minister igjen modtog Statsroret af Addingtons slappe Haand, var Canning atter een af de første, der traadte frem. Med Pitts Død forsvandt ogsaa hans Jndflydelse og Poster, Fors Partie traadte seirende frem i Ministeriet; men da det snart strandede paa Billen angaaende de Romersk Catholske Jrlændere, gjorde det Plads igjen for Pitts Discipler, og Sir Georg Canning *), Oberste for Sommerserhouses Frivillige, fremtraadte som Statssecretair for de udenlandske Anliggender i hans store Mesters Sted. Under hans academiske Studeringer gjorde han Bekjendtskab med unge Mennesker af de første Brittiske Huse, og dette gjorde ham siden bekjendt og bragte ham i Veiret. 1793 traadte han i Underhuset første Gang frem som Parlamentslem, for Flekken Newton paa Øen Wight, her blev han i kort Tid den Fremstikkende. Hans Kone er en Datter af General Skort, og hun medbragte ham hans Formue; thi hans egne occonomiske Omstændigheder vare ikke glimrende. Han nedstammer fra en anseelig Familie i Jrland. J Aaret 1770 blev han født. *) Georg Canning Begge hinanden værdige Navne. Allerede ved dette Uhyres Fødsel maa man have forudseet, at Georg vilde trænge til en Canning og en Canning til Georg. Hvortil ellers denne Afsociation? Charade, ved Hedegaard, Justitsraad. Min første har hver Mand i Kjøbenhavn, Og til Fornøielse og Gavn, Jeg hannem er, men og fra mig kan komme De Ting, der ham kun lidet turde fromme. Min anden Deel, hvorhen Du end Dig vender, Hvert ubehøvlet Folk ei hylder, kjender, Skjønt ofte Det vil vise sig, Som kjendte Det heel nøje mig. Du for mit Hele stundom vogte Dig: Ved det Du kan saa let geraade J Fristelse, Dig Selv til liden Baade.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-11-15
Opløsningen af Charaden i forrige Numer er Skevand, som efter Badens orthografiske Ordbog, Pag. 196, skrives Skevand, og Skedevand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-11-19
Nyeste de af enhavn. Kjø Skilder. a Rov saars og Sjette Aargang. No. 12. ved Udgivet og forlagt af J. Werfel, trykt i Kjøbenhavn, hos P. H. Höeckes Enke. i grad. Løverdagen den 19 November, 1808.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-11-19
Under saa ublide Conjuncturer, som dem, jeg her har anført, er det saare tilgiveligt, at Skribenterne stundom følge Storkens Exempel, og drage bort fra et raat Clima, for under en taknemmeligere og blidere Himmel at finde Næring og Ophold. Ogsaa Fædrenelandet har Pligter af opfylde mod enhver af dets Sønner, og forsømmer det hine, ja glemmer det endog ganske at lønne og hædre litteraire Fortjenester, saa kan det heller ikke gjøre Fordringer paa store Opoffrelser. – Ny kunde man spørge, opfylder da vort Fædreneland, virkeligen ikke sine Pligter mod vore Skribenter, Ringeaares vort Sprog virkeligen af Nationen selv. Det er to Spørgsmaale, som jeg ikke ligefrem kan besvare. Jeg maa her appellere til enhvers egen Erfaring.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-11-19
Jngensteds klager man mere over den Danske Litteraturs Fattigdom og Ubetydelighed end i Dannemark selv. Folk, som hele Aaret ikke kjøbe en eneste Dansk Bog, medens de med umættelig Graadighed opsluge enhver fremmed, nok saa ubetydelig litterair Frembringelse, ere lydeligst i deres Klage over, at der skrives intet synderligt hos os. Denne Anke er især siden den sidste Trykke anordnings Bekjendtgjørelse bleven saa almindelig, at om der end udkom nok saa mange og nok saa ypperlige Værker, vilde det dog bestandigen hedde der skrives intet, som er værd at læse. Dette forekommer mig som om man vilde lægge nogen en Knævel i Munden, og spørge: Din Skabhals hvorfor snakker Du ikke Mere end den offentlige Liberalitet og Skjønsomhed fortjener er der i de senere Aar skrevet hos os, og man maa næsten undres over, hvorledes der under saa liden Opmuntring og ved saa liden Afsætning, endda kan skrives saa meget. Man nævne mig et Fag, som endog en Forfatter af Talenter, der ønsker at virke paa det store Publicum, kan vælge, uden aabenbar PengeOpoffrelse? Videnskabsbøger. Disse kjøbes ikke, med mindre Forfatteren kan læse over dem ved Universitetet eller skaffe dem indført i Skoler. Æsthetiske Værker, Af dem faaer man jo hele Skibsladninger fra Tydskland, og skrives de paa Dansk kjøbes de i det høieste kun til Leiebibliotheker. Periodiske Skrifter, Hvo vil vel voye sig ud paa den Bane, naar han veed, at Minerva, det Skandinaviske Selskabs Skrifter &c. ere færdige at gaae ind af Mangel paa Læsere og Understøttere, Ordsproget, en Propher gielder ingensteds mindre end i sit eget Fædreneland, er bogstavelig anvendeligt paa vore fleste Forfattere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-11-19
Man sige ikke virkelig gode Værker finde ogsaa i Dannemark Læsere og Afsætning, thi deels bevise mangfoldige Exempler, at dette ikke er Tilfældet, deels er det ligesaa umueligt for en Litteratur som for enhver Forfatter altid at frembringe gode Værker. Det Taalelige leder ofte til det Ypperlige, og selv det første maa opmuntres naar det sidste skal trives.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-11-19
Under Litteraturens nærværende udlide Kaar og høist ubetydelige Opmuntring i Dannemark, maa man ikke dømme for strængt om den Forfatter, der hellere skriver i et Sprog, der forstaaes af 30 Millioner, end i et Modersmaal, som, selv i sin indskrænkede Virkekreds, vel betragtes af Landets egne Sønner som nødvendigt i den daglige Omgang, men høist undværligt i Skriftriget. Dertil kommer endnu, at naar et Værk ingen Lykke gjør i den ene Provinds af Tydskland, saa kan det vente en bedre Modtagelse i en anden. Reg ter den ene Theaterdirection at opføre et Stykke, saa kan det blive antaget af en anden eller tredie. Er det ene critiske Blad partisk og ubilligt, saa kan man vente større Retfærdighed i et andet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-11-19
J Dannemark derimod staaer og falder Alting med enkelte dømmende og stemmende Menneskers Dom. Hvad en Theaterdirection, et Parterre, et critisk Blad eengang af kloge eller enfoldige Grunde har fældet, kan sjelden reise sig mere. Vi forlange, at Udlændingene skulle agt vort Sprog og vor Litteratur. Hvorfor agte vi dem ikke selv, Troer man da, at andre Nationer skulle føle Lyst til at læse og beundre, hvad vi som oftest selv ikke værdige nogen Opmærksomhed, Jnden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-11-19
Jndenlandske Efterretninger. J disse Dage er udkommet tvende Hefter i Folio af det Gyllenbourgske LandbrugsBogholderi. Det koster for Prænumerantere 5 Rd., og i Forskud paa de følgende Hefter 6 Rd. Af ei Prænumererende betales 1 Rdlr. mere. Det hele Værk vil komme paa 16 Rdlr. for Prænumerantere, og paa 18 Rdlr. for dem, som ei have Fa prænumereret. Anmelderen har i Landvæsens Anliggender ingen Stemme, men han refererer sig til det Kongl. Landhuusholdnings=Selskabs meget hædrende Dom, hvis Betænkning om dette Arbeide er følgende: "Det er et Værk, hvis Gjenstand, baade for det theoretiske og practiske Landvæsen er af ubeskrivelig megen Vigtighed, og hvis Udførelse røber Forfatterens grundige Bekjendtskab med alle Landbrugets Dele, et overskuende Blik, Observationsgave til de mindste Details, Skarpsindighed i at ordne, og Utrættelighed i at udføre sine Jdeer. Skal Landbruget hæves til nogen betydelig Grad af Fuldkommenhed, skal Landmanden bringe sine Grundsætninger i et rigtigt System, og udføre dem efter en fast Plan, da vil dette Bogholderi paa engang være en vigtig Drivefær og en nyttig Ledetraad dertil. Det vil sikkre den ærlige Regnskabsfører for Mistanke, og sætte Proprietairen i Stand, til at opdage Uordener hos den Uredelige; det vil være en usvigelig Maalestok for Jordeiendommenes Værdie, og lige meget sikkre Kjøber og Sælger for Tab." Kjøbmanden og Fabrikeieren fører et planmæssigt Bogholderi; det samme har man længe indseet at Landmanden burde føre, og her gives ham, i en Række af Tabeller med oplysende Text, god Veiledning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-11-19
Til Kundskab om Jndustriens Fremgang i dannemark fortjener at bemærkes, at ved det bekjendte Marked, som holdes i Viborg i Snapstings tiden, i Junii Maaned, indfandt sig i Aar en betydelig Mængde Skomagerarbeide fra Christiansfeldt. Man angav Afsætningen paa Fruentimmersko til over 1000 Par. Det var Fidtlæderssko med tykke Randsoller. Prisen var 10 Mk. for et Par Fruentimmersko. J samme Snapsting var til Forhandling Steentøi fra den ny Fasance= eller Steentøisfabrik paa Gudumlund, tilhørende Hs. Exellence Grev Schimmelmann, Steentøiet blev med stor Begjerlighed søgt, da det i Priis og Godhed kunde sættes ved Siden af det Engelske. Det udmærket sig ved sin Lethed og gode Form. Dusinet af Tallerkenerne solgtes for 72 s. Ved Fabrikken er ansat blot danske Folk, hvoraf de fleste ere tillærte Bønderkarle fra Godset. Til Hæder for den Danske Lovgivning bør man ei fortie, at den forrige Portugisiske Regjering satte megen Priis paa vore Anordninger; de bleve oversatte, og vare i Ministrenes Bevaring til Afbetjening. Det var ikke af Mangel paa Love, thi dermed er Landet rigelig forsynet, hvortil gives en gyldig Grund, da Lovconcipisten fik, for enhver ny Forordning at skrive 800 Crusader men for den philosophiske Aand, der hersker i samme, og de ansees som Mønstre paa gode Love. Af samme Aarsag søges der meget de tvende Latinske Oversættelser vi have af Christian den Femtes Lovbog.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-11-19
Af Fabrikker haves i Aalborg følgende: a) et Sukker=Raffinaderie, tilhørende et Jnteressentskab, er i meget god Drivt. Det forarbeider raa Sukkere for over 42,000 Rdlr. aarlig, b) et Sæbesyderie, med Oliemolle, tilhørende Agent Qvist, det tilvirker af grøn Sæbe omtrent 1600 Tønder, og af Olie 3000 Potter; et dito Sæbesyderie, tilhørende Kjøbmand O. Christensen, fabrikerer 1000 Tønder grøn Sæbe aarligen; c) en Tobaksfabrik, tilhørende Kjøbmand O. Christensen, og en dito tilhørende et Jnteressentskab, den første forarbeider 124,000 Pund Tobak, og den sidste 200,000 Pund aarligen; d) en Papiirfabrik, Godthaab kaldet, anlagt 1799 af et Jnteressentskab, den er inddeelt i 168 Actier, hver til 125 Rdlr.; e) Tvende Stivelse Fabriker; f) en Kardefabrik; 2) en Senneps og Chocoladefabrik b) en Pibefabrik; i) et Teglbrænderie; b) tvende Trykkerier, et af Kattun og et lidet Ulden og Linned Trykkerie; 1) en ypperlig Strømpefabrik, anlagt 1806 af J. M. Galster, er i jævn tiltagende Drivt, og formedelst Fabricaternes Godhed er der om samme stærk Efterspørgsel, saa at der kunde afsættes mere, end der forarbeides, men Fabrikeieren har ei tilstrækkelig Fond til et mere udvidet Anlæg. Endnu mangler Byen Uldmanufakturer og Garverier, hvortil her var den skjønneste Leilighed, da baade Uld, Huder og Skind udføres raa og uforarbeidet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-11-19
Blandt de lærde Skoler i Dannemark synes for nærværende Tid Aarhuus Skole næst Kjøbenhavns at komme meest i Betragtning i Henseende til Tallet af Disciple. Aarhuus Latinske Skole tæller i Aar 60 Disciple, som alle ere Sønner af Embedsmænd eller Proprietairer, thi da den studerende Ungdom i Almindelighed ei længere nyder fri Underviisning i de lærde Skoler, og endnu mindre erholder Stipendier, som tilforn, har den mindre Formuende ei Evne til at lade sine Sønner studere, som er meget vel, da Tallet af Studerende er alt for stort til at blive befordret. Thi
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-11-19
man seer daglig mange værdige Candidater, med god Caracteer, som maa søge i mange Aar, forinden de erholde et lidet Embede. Det er ikke godt, da de derved blive modløse og mindre virksomme Embedsmænd, og en stor Deel af dem, uden bestemte Forretninger i deres Sollicitantaar, vænnes til et skadeligt Driverie, som siden har en ufordeelagtig Jndflydelse paa deres Embedsbane.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-11-19
Af Aviserne erfares, at Frue Brigadeerinde Halling agter at sælge Pettersholm ved Veile. Det er en mærkelig Eiendom, formedelst sit store Areal og mange Herligheder til et saare lidet Hartkorn, ei mere end 6 Tønder. For en Mand eller Kone af Formue, der vil henleve sin Alderdom paa Landet, er det et yndigt Sted. Man har en ny og smuk Bopæl, overmaade skjønt situeret, et net Avlsbrug, en god Skov, Jagt og Fiskerie, og Leilighed til Selskab. Gaarden har i den senere Tid tilhørt adskillige distinqverede Personer; Frue Brigadeerinde Halling kjøbte den af Capitain v. Scheel, en Søn af Statsministeren Geheimeraad Scheel, og denne af Hs. Høifyrstelige Durchlauchtighed Prinds Christian August, commanderende General i Norge. Tilforn var den Kronens Eiendom, men blev solgt den Gang Kongens Godser i Coldinghuus Amt bleve solgte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-11-19
Den store Americanet, som nu er priisdømt, var assureret for 40,000 Rdlr. i Hamborg og 100,000 Rdlr. i Engelland. Derfor gjorde man sig fra Hamborg al muelig Flid for at redde den.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-11-19
Ved Oldesloe ligger den bekiendte Saline, Travensalze kaldet, hvis Saltkilder ligge i Nærheden af Floden Trave. Den dybeste Brønd er 86 Fod. Der er 8 Graadeerhuse af Torn, 40 Fod høie. Naar Vandet ved flere Gange at passere, eller neddryppe af Tornvæggene, har erholdt den til Kogning fornødne Styrke, indledes Sohlen. i store Jernpander. J 24 Timer kan hver Pande levere 15 til 16 Tønder Salt, Tønden til 250 Pund. Ved Værket bruges Tørv, 5 til 600 store Læs om Aaret, hvorpaa Prisen kan ansættes til 1 Rdlr. 24 s. Dansk. Det hele Værk drives ved 3 Vind og 2 Vandmøller. Er der Mangel paa Vind og Vand, kan Værket drives ved Hestekraft. Om Vinteren foretages de større Reparationer, og enhver Tang eftersees. Ved Salinen finder bestandig 30 Mennesker Arbeide om Sommeren,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-11-19
foruden de Personer, som leve af at bortkjøre Saltet, skjære Tørv, og hidbringe Tornene. Paa Salt haves altid et stort Forraad, og der kunde virkes mere, dersom der gaves Afsætning; endog i denne Sommer har Prisen kun været 5 Rdlr. S. H. for Tønden til 10 Skjepper. En Borger i Oldesloe forsikkrede Referenten, at man havde Formodning om, at der gaves Steenkulsfløger i Egnen, hvoraf han sagde at have seet Prøver. (Uddraget af en Holsteners Reisejournal.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-11-19
Ved det almindelige Sommer-, Sage og Skatteting for Als Præstegield er nyligen en Capellan bleven dømt til at betale en Mulct af 300 Rdlr. samt Processens Omkostninger, fordi han i Vidners Overværelse havde erklæret, "at Rygtet siger, at hans Tjenestepige Karen Tostensdatter havde avlet et Barn med en vis Ole Sandepladsen." J Dommen, som findes indført i Christiania Avis, betydes Manden, at man ikke maa sige hvad Rygtet siger, naar man ikke kan beviisliggjøre dets Sandhed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-11-19
Regjeringscommissionen i Norge har i Anledning af de overdrevne Priser, hvormed de Handlende lade sig betale Salt, befalet, at der, under en Mulct af 100 Rdlr., ikke maa tages mere end 6 Rdlr. 32 s. for en Tønde Norsk Salt og 11 Rdlr. for en Tønde Spansk Salt. – Man maa formode heraf, at Norge maa have større Forraad af Spansk Salt end Kjøbenhavn, hvor Tønden i denne Tid koster 17 Rdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-11-19
J Moss er udsat en Belønning af 300 Rdlr. for den, der opdager, hvo der har sat Jld paa Momme Pedersens Gaard.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-11-19
Aalborg den 11 November. Ved den sidste indbragte Engelske Prise indtraf den Omstændighed, at da Caperen entrede, sprang Besætningen i Jollen paa den anden Side og medtoge Papirer og alle Oplysninger. Man veed altsaa ikke, enten hvad Skibet hedder eller hvorfra det kom &c. Det er fuldt ladet. Ovenpaa ligger Bielker; man faaer nu ved Udløsningen at see, hvad det videre kunde indeholde. Ogsaa Preusseren er kommen op. Den er 250 Commercelæster, altsaa forme dentlig blandt de største, der nogensinde gyngede sig i Liimfjordens Vande. – Man frygter meget for, at een af de jydske Capere skulde være falden Fienderne i Hænde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-11-19
Helsingøer d. 18 Nov. J Dag passere. de en Coffardislaade paa mere end 200 Seil, convoieret af I Linieskib, 3 Fregatter og 2 eller flere Brigger, Sundet med staaende Vind. En af Fregatterne kastede en Bombe, som faldt paa Dronningens Batterie paa Fæstningen, og sprang i Faldet, dog uden at gjøre Skade.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-11-19
J Christiania er udkommen en Piece paa 3 Ark, under Titel, kritiske bemærkninger i Anledning af den værende Hungersnød i Norge og Dagens skrivende Patrioter, ved Procurator Deves.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-11-19
Et dansk Fartøi, som havde endeel Qvæg ombord, er uheldigviis faldet i Engellændernes Hænder i Nærheden af Kallundborg. Et Par andre Skibe fra Sønderborg og Flensborg, som vare bestemte til Kjøbenhavn med en Ladning Tag= og Muursteen, bleve ogsaa anholdte af dem underveis; men da de havde randsaget dem og fundet at Ladningerne vare af den Beskaffenhed, at de ikke kunde være dem til umiddelbar Nytte, lod de Skibene fortsætte deres Reise. Geh. Conferencer. Wedel Jarlsberg, hvis Tilgodehavende for leveret Hø til den Norske Armee var ialt 6096 Rdlr., har yttret det patriotiske Ønske, at faae en Kgl. Obligation for denne Sum, uden at Renter deraf svares saalænge Krigen varer. Denne er bleven ham meddelt under den 4 Oct. og H. M. har ved Financecollegiet ladet ham tilkjendegive Sin Høieste Velbehag. Ogsaa Raadstuepræsidenten i Christiania, A. Hammer, har indbetalt 1000 Rdlr. i den Kgl. Casse paa samme Vilkaar.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-11-19
Aalborg, d. 13de November. Af den til Dannemark forventende store Convoyslaade er afvigte Nat 50 Coffardiskibe ankomne til de jydske Kyster.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-11-19
Commandeurerne Herbst., Berger og v. Thun ere i denne Tid komne tilbage fra Rusland.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-11-19
Den 13de November styrede 7 Jagter og 5 store Baade ud fra Han over til Langeland, Strax lettede 2 af de for Nyborg liggende Krigs brigger og satte efter Fartøierne. Da Briggerne vare komne den bageste Jagt paa 5 a 600 Skridt, nær og skjød efter den, maatte den lægge Bak Den ene Brig satte sine Slupper ud og vilde tage Jagten i Besiddelse; men da Canonerne fra Omøe begyndte at spille, blev Briggerne nødt til at vende og staae ud fra Landet og Jagten søgte langs Landet ind i Aggersøe Sund. Nogle Canonskud, Briggen gjorde imod Landet, bleve raskt besvarede, og saaledes har nu Fienden to Gange, den 29de October og 13de November d. A., med uforrettet Sag maattet vende tilbage. Carl. & Jean Alexander BerthurHamborg har d. 7de d. M. erklæret sig insolvent med 600000 Mk. BancoPestefterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-11-19
Den 13 Octbr. ankom Keiser Alexander til Lieban, hvor han blev modtagen med største Enthuhasme.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-11-19
Den Engelske Regjering leverer Spanien og saa 12,000 Sadler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-11-19
Hr. Adair er d. 10 Oct. ankommen til Dardanellerne, og derpaa foreslaaet Underhandlinger til en hastig Fred mellem Engelland og Porten. Man har allerede længe mærket, at de i Arkipelagus krydsende Engelske Skibe lade de Tyrkiske Fartøier, passere uforhindrede og ikke ere Handelen i Veien.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-11-19
De Tyrkiske Tropper have nærmet sig adskillige Steder af Donau, men at der er udbrudt Krig mellem Porten og Rusland er ugrundet. Foruden den Lands-Jnsurrection, som de Ungerske Rigsstænder have bevilget den Østerrigske Keiser, have de endvidere uopfordrede tilstaaet ham 20,000 Recruter, i Tilfælde, at han fiendtligen skulde blive angreben.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-11-19
J Egnen af Bender skal der staae en Russisk Armee paa 8000 Mand. 2000 Mand ere bestemte til at arbeide paa Fæstningen Stralsunds Demolering.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-11-19
J Wien maa efter en ny Forordning alle Borgercorps, der have Uniform, øve sig i Vaaben.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-11-19
Den Wienske Cours forbedrer sig dagligen og d. 6 Nov. noteredes den til 222. 50.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-11-19
Sex Græske og Jødiske Handelshuse i Triest have ophørt at betale formedelst alt for store Speculationer med Colonialvarer. Den nærværende Crisis synes imidlertid endnu ikke at være tilende, thi Regjeringen har atter udstedt skjærpede befalinger mod Colonialvarers Jndførelse i Fiume, hvor 13 Skibe fra Maltha nyligen ere blevne af viste.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-11-19
Fra Perpignan meldes under d. 27 Oct., at Alting laver sig til at marchere fremad. Den Franske Division under Gen. Soudam, og den Jtalienske under Gen. Pino staae i den første Linie. Man troer, at begge disse Divisioner ere bestemte til at angribe Roses og Girona (to Fæstninger i Catalonien), for siden at forene sig med General Duhasmes Armeecorps. De Jtalienske Tropper have allerede udmærket sig i adskillige Skjermydsler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-11-19
Et Americansk Skib med en rig Ladning og mange Passagerer, fra Philadelphia, er i Nærheden af Bourdeaux bleven tagen af en Engelsk Corvette. Passagererne bade forgjeves om at sættes i Land.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-11-19
Jmellem Toulon og Barcellona krydser en Engelsk Flaade. Gen. Subigny er bleven Hertug af St. Germain.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-11-19
Vesuven har i nogen Tid sprudet tykke Flammer, og man befrygter et forestaaende Udbrud.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-11-19
Siden Capris Jndtagelse ere allerede adskillige anseelige Convoyer Coffardieskibe ankomne til Neapel. Man troer at herfra vil foretages snart en endnu langt vigtigere Expedition. Krigsmagten bestaaer her endnu, uagtet adskillige Regimenter ere marcherede til Spanien, af 60,000 Mand, hvoriblandt 1/2 Franske.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-11-19
Hertugen af Auerstedes Armeecorps, bestaaende af 20,000 Mand og 7000 Heste, foruden et Hospital af 2000 Syge, rykker ind i de Hannoverske Lande.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-11-19
Anecdote. J Gjethuset blev Frederik den Femtes Billedstøtte til Hest af Bronze, støbt af en Fransk Konstner ved Navn Gor, hvis Støbning var meget heldig og skeede i faa Minuter, i mange høie Personers Nærværelse. Een af Ministrene hilsede Gor ved Jndtrædelsen i Gjethuset med disse Ord: Monsieur je vous souhaite bien du bondeur. (Min Herre, jeg ønsker Dem megen Lykke.) Hvorpaa Gor, der ei var nogen fiin Mand, svarede: Cet pour les Seigneurs de la Cour, que le bondeur a son prix. (Det er for Herrerne ved Hoffet, at Lykken har sit Værd.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-11-19
Opløsningen af Charaden i forrige Numer, er en Mundsmag.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-11-19
Af dette Blad udkomme ugentlig to Numere: det tilbringes Subskribenterne og betales quartaliter med 6 Mk. Subskriptionen modtages hos Bogtrykker Höeckes Enke, boende i store Helliggeiststrædet No. 144.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-11-22
Nyeste Skilderie af benhavn. FaH. Ros KasskatSjette Aargang. No. 13. Udgivet og forlagt af J. Werfel, trykt i Kjøbenhavn, hos P. H. Höeckes Enke. Tirsdagen den 22 November, 1808.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-11-22
Underretning om den ved Fr. af 8 April 1808 oprettede Skatkammer-Afdragsfond, og om de nye Sedler eller Skatkammerbeviser paa 20 Rdlr. og paa 2 Rdlr., som nu ere satte i Omløb. Man behøver sandeligen ikke at være nøie underrettet om Beløbet af Statens Jndtægter og Udgifter, for at kunne indsee, at der i de sidste fem tem Maaneder er medgaaet, og endnu i lang Tid vil medgaae, langt flere Penge til at sætte Fædrenelandets Forsvarsvæsen, der paa saa pludselig og skammelig en Maade blev forstyrret, i tilbørlig Stand, end de sædvanlige Skatter og Jndtægtskilder, der indflyde i Statens Kasse, kunne udrede.