Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-10-21
J Moniteuren findes en Levnedsbeskrivelse over den berømte Naturforsker, Michal Adanson, der ikke kan læses uden den inderligste Deeltagelse. Han var født 1727 og vandt allerede som Skolediscipel de første Præmier i den Latinske og Græske Digtekonst. Sit hele Liv helligede han Naturvidenskaberne, og han var neppe 13 Aar gammel, da han forfattede vigtige Anmærkninger over Plinius og Aristoteles. Naturforskerne indskrænkede den Gang Arterne til 14 a 15,000; men uagtet Adanson allerede havde samlet 33,000, troede han dog, at der endnu var Huller at udfylde, og følte derfor Nødvendigheden af at reise meget og samle alle Reisendes Jagttagelser. Han foresatte sig at gjennemreise Mellem Afrika, og tiltraadte 1748 sin Reise; i Senegal opholdt han sig i 5 Aar og gjorde mange og vigtige Opdagelser langs med Nigeren. Han forfattede et nøiagtig Kort over en Strækning af 7 Mile. Han opdagede to Slags Arabisk Gummi, og en ypperlig blaa Farve af Senegalsk Jndigo. 1733 kom han tilbage til Paris, og medbragte 30,000 ubekjendte naturhistoriske Gjenstande, fra den Tidspunct af kjendte han 80,000 Arter. Han blev sat over den botaniske Hauge i Triannon og fik Titel af Kongelig Naturhistoriker. 1760 overdrog Keiseren ham, at stifte et Universitet Løven, og paa samme Tid blev han Medlem af det Upsalske Academie. Da Engellænderne 1761 erobrede Senegal gjorde de store Tilbud, for at faae de detaillerede Kort, han havde forfattet over Landets Producter a., men han afslog det. Efter Ministeren Cholseul's Begjering forfattede han en heel Foliant med Anmærkninger angaaende nye Coloniers Anlæg i Guinea og Cajene, uden at faae nogen Belønning derfor, Catharing den Anden indbød ham forgjeves at komme til Petersborg, for at blive ansat som Professor. Ogsaa Spaniens Tilbud var frugtesløst. 1767. var man saa uretfærdig at negte ham den Plads, som efter Buffons Død tilkom ham, og at afspise ham med en Pension paa 2000 Fr. 1775 oplæste han i Academiet Planen til hans almindelige naturhistoriske Encyclopædie, 120 skrevne Bind, med 75,000 Figurer. 1779 bereiste han de høieste Bjerge i Europa, og samlede over 20,000 Stykker forskjellige Mineralier, og Tegninger af Bjergene i en Strækning af 12,000 Franske Mile. Han eiede nu det største Cabinet i Verden, der indbefattede 75,000 Gjenstande af alle 3 Natur riger, ordnede efter den nyere Philosophies Methode. Men i Begyndelsen af Revolutionen mistede han sin Hauge, som blev ødelagt af Røvere. Han havde dyrket der 2 Arter eller Racer Morbærtræer. Al hans Bestræbelse gik bestandig ud paa at samle og publicere i et eneste Værk Frugterne af sine Grandskninger og Jagttagelser; men dette Haab blev tilintetgjort, i Revolutionens Rædselstid blev han endog saa forarmet, at han ikke kunde arbeide i de lange Vinternætter af Mangel paa Lys og Brændeved. Hos Ministeren Francois de Neuf chateau fandt han imidlertid saa megen Understøttelse, som det efter Tidsomstændighederne var mueligt. Siden sit Ophold i Senegal kunde han ikke taale Kulde og Fugtighed, og plagedes af Lemme vrid; han boede lige ved Jorden i et Huus paa en Etage uden Kielder, i en af de usleste Gader i Paris; her havde han en liden Hauge for de Planter, han endnu kunde opelske Under Haugearbeidet var han adskillige Gange faldet ned af en Stige, og nu krøb han hele Dage med Benene over Kors omkring paa Jorden, for at observere Planterne i Nærheden, og samle forskjellige Slags Frøer, for at lagttage deres Jnstinct; hver af dem gav han et eget Navn. Om Natten arbeidede han i sit Cabinet, og hans Huusholderske maatte ordentlig skjende paa ham, fordi han i adskillige Nætter havde glemt at lægge sig. J de Gjenvordigheder, han i 25 Aar kjæmpede mod, var dette Fruentimmer hans eneste Trøst. J Revolutionens ulykkeligste Dage forskaffede hun ham Livets første Fornødenheder. Napoleon, som endelig blev gjort opmærksom herpaa, sendte den gamle, syge og ulykkelige Adanson 3000 Fr.