Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-06-24
Offentlige Foranstaltninger. Af endeel Kancellie=Svar paa senere Forespørgseler fra en Overøvrighed, og enkelte Valgdirektører sees blandt andet: 1) at der ikke kan være noget til Hinder for, at en Sædegaardseier, som har Boepæl inden for et af de for de øvrige Eiendomsbesiddere oprettede Valgdistrikters Grændser, kan fungere som Medhielper i Valgbestyrelsen for dette, uagtet han for sin Person hører til en anden Valgklasse, forudsat naturligviis at han - som og i Forespørgselen er bemærket - ikke derved hindres i at udøve sin egen Valgrettighed i denne sidste Klasse; 2) at et Fæstebrev, der er udstædt uden Tinglæsning af dette Slags Dokumenter blev befalet ved Forordningen 8 Februar 1810 § 6, maa have sin fulde Virkning til at begrunde Valgret og Valgbarhed, uden Hensyn til at det ikke er tinglæst, 3) at paa Fortegnelsen over de Landeiendomme, hvis Besiddere ere valgberettigede, skulle anføres saadanne, der, efter forrige Eiers Død, ere, uden at Skifte er foretaget, forblevne i Enkens og den Afdødes myndige Arvingers fælleds Besiddelse, da Forordningens §2 allene fordrer, at den af Med eierne, til hvem Valgrettigheden overlades, skal have de til dennes Udøvelse fornødne personlige Egenskaber, uden at denne Fordring gjøres til samtlige Medeiere, og i Følge § 4 maa det samme gjelde, naar der spørges om Valgbarheden; 4) Kjøbstædjorder kunne blot ved Combination med en Bygning i samme Kjøbstad tjene til at konstituere Valgrettighed eller Valgbarhed; 5) hvor ingen Udparcellering har fundet Sted, maa Eieren uden Hensyn til Hovedgaardens Hartkorn henføres til Sædegaardseiernes Valgklasse, naar iøvrigt Bøndergodsets Afhændelse, saaledes som Forordningen forudsætter, er skeet i Overeensstemmelse med en Bevilling, hvorved komplette Sædegaardseieres Rettigheder ere blevne forbeholdte; 6) de af Valgdirekteuren tiltagne Mænd bør, forsaavidt Kjøbstæderne angaaer, altid være Mænd, der have hjemme i den vedkommende Kjøbstad selv (efr. §20); men hvor et Landdistrikt udøver sin Valgret gjennem flere Afdelinger, findes der dog ikke noget imod at de samme i Valgdistriktet boesatte Mænd have Sæde i de flere Valgbestyrelser, naar dette paa Grund af Omstændighederne maatte findes hensigtsmæssigt og de Paagieldende ere villige til at paatage sig denne forøgede Byrde; ere dets 7) ved hver Valgafdeling skulle holdes særlige Protokoller, dog kan der, forsaavidt Valgdirektøren selv som Formand forestaaer Valghandlingen i samtlige Afdelinger, intet være imod, at der holdes en fælleds Forhandlings=Protokol fordem alle, 8) det er aldeles overladt Valgdirektørerne, under Jagttagelse af de Forskrifter, Forordningen indeholder, at indrette Vallisterne og Protokollerne i den Form, som de finde beqvemmest. Jøvrigt ansees den bemærkning af en Valg. direkteur hensigtsmæssig, at der i Protokollen over de Valgbare gives 2 Folia under hvert Navn og i Slutningen en stor Deel blanke Folia, for derhen at kunne henvise, da det vilde blive en altfor voluminos Protokol, om der for hver Valgbar skulde indrettes saa mange Folia, at alle eller de fleste Valgberettigedes Navne der kunde anføres, dersom en saadan Overeensstemmelse fandt Sted i de Valgberettigedes Vota; 9) ikkun Eiendomsret eller saadan Arvefæsterettighed, der giver Ret til at sælge og pantsætte, kan med Hensyn til Bygninger give Adgang til Valgret og Valgbarhed. Hvad Fæstere angaaer, er det kun Gaardfæstere, som er givet Deeltagelse i de stændiske Rettigheder, der ellers kun er tillagt Eiendomsmænd. (Der var nemlig forespurgt, om Valgretten for en Fæster af en Mølle allene skulde bestemmes efter Hartkornet, han har i Fæste, eller Arealskatten komme med i Betragtning.)