Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-11-16
J April 1826 har Capitain Parry forelagt Admiralitetet i London en Plan, om at foretage, fra Spitzbergen af, en Reise til Nordpolen med Baade, forsynede med Slæder, saaledes at de, hvor intet aabent Vand gives, og man altsaa ikke kan roe, kunde bruges paa Js-Sletterne. Dette Forslag blev saameget mere bifaldt, da, ifølge Udsigende fra erfarne Hvalfiskfarere, men især fra Capitainerne Phipps og Scoresby, fra deres Reiser til Polar-Egnen, vare, paa hin Side de syv Eylande, hen forbi Spitzbergen, meget vidt udstrakte, fra betydelige Sprækker og Jsbjerge frie Is sletter, paa hvilke man uden stor Vanskelighed *) Derom er udkommet: Narrative of an attempt to reach the Northpole in boats, litted for the pupose, and attached to his Majesty's Ship Heclain the year 1877, under the Command of Capitain Will. Edvard Parry. Illustrated byPlattes and Charts. Published by authority of his Royal Highness the Lord Hig Admiral. London 1828. XXI og 229 S. O. Recens. i Gött. gel. Anz. Oct. 1830. 167 St., hvorfra ovenstaaende er oversat. kunde ved slige Slædebaades Brug nærme sig, ja vel endog naae Nordpolen. Derefter blev i Woolwich to saadanne Baade byggede og udrustede, efter Hr. Peake's Model, lignende de saakaldte troopboats, hvis Indretning og Construction i Forerindringen til Parry's Reisebeskrivelse er forklaret. De maatte kunne indtage ikke allene de til Reisen paa Issletterne fornødne Victualier, astronomiske, physikalske og andre Redskaber, Klædningsstykker, Ammunition o. s. v. i hensigtsmessige Afdelinger, men ogsaa i Mandskabets Hviletid kunne yde dem et tørt Opholdsted, under et i Form af et Tag udspændt vandtæt Seildug, og derhos være byggede saa lette som mueligt, faste, og elastiske imod de Jsstød, der paa saadan Reise kunne befrygtes. Man havde forud nøie undersøgt Vægten af saadanne Slædebaade med alle de Fornødenheder, man maatte have, for fra Spitzbergen, at komme til Polen, og derfra igjen tilbage, for at kunne bestemme hvor mange Mand enhver Baad til sammes Fremslæbelse paa Jsen behøvede, og man fandt at fjorten Mand maatte være nok, da enhver Baads Vægt med sin Last ikkun beløb sig til 3793 Pund. Bemeldte Forerindring indeholder tillige de Jnstructioner, som Admiralitetet havde givet Capt. Parry, som denne Expeditions Chef, i Henseende til de physikalske og andre Iagttagelser der vare at foretage. Da nu alle Forberedelserne vare gjorte, udgik denne Expedition d. 4 Apr. 1827 med den kongelige Schaloup Hekla fra England til Spitzbergen, efterat at man først havde iblandt andet ladet Skibet dreies rundt om Compasset, for at udfinde Magnetnaalens Misviisning formedelst Indvirkningen af de paa Skibet værende Jernmasser, og at bestemme den ved Anmeldelse af en Barlowsk Jernplade, paa den bekiendte Maade. Veir og Vind vare saa gunstige, at man allerede den 17de April havde naaet Hammerfest i Finmarken, under d. 70de Grad. Her beskjeftigede man sig med nogle maanetiske og andre Jagttagelser, og fortsatte derefter, imod Enden af April, Reisen til Spitzbergen, hvor man, efterat have bestaaet mangehaande Kampe med den sig stedse paa de høieste Breder mere og mere samlende Js, ankom i Midten af Junii. Nu skulde Skibet, ifølge Jnstructionen gjøres fast paa et sikkert Sted, det fornødne Material til den Reise med Slædebaadene, som nu forestod, udlosses, og anbringes paa Baadene, der tillige skulde medgives nogle mindre Slæder til beqvemmere Transport af en eller anden Ting. Medens Parry, og de han behøvede med sig, nu skulle paa Jsen trænge videre frem mod Nord, skulde Hr. Foster, Lieutenant paa Skibet, med det Mandskab han beholdt tilbage, foretage en geometrisk Optagelse af Spitzbergens nordlige og østlige Kyster, saavidt det lod sig gjøre, tillige anstille Iagttagelser over Veirliget, Magnetnaalens Misviisninger og Svingninger, over den terrestriske Magnetismes Jntensitet, og flere andre physikalske Gjenstande, ligesom og optegne bemærkninger over Hvalfiskenes Freqvenz i disse Egne. Efterat man havde for Skibet fundet en beqvem og mod Jsstød sikker Ankerplads, i Treurenburger Bugten paa Spitzbergen, tiltraadte Hr. Parry d. 21 Juni med Dhrr. Beverly, Lieut. Rotts og Bird og iøvrigt Baadsmandskabet, Reisen over de for ham liggende Jsmarker. Man havde forsynet sig med Provision paa nogle og 70 Dage, og tænkte at skulle mod Enden af August være tilbage igjen paa Spitzbergen. For en større Forsigtigheds Skyld havde man udskikket til en Afstand af nogle Stationer fra Spitzbergen, saa vidt man kunde komme med en til Hekla hørende Kutter i aabent Vande imellem Js, nogle Depots af Provisioner, hvilket ved Lieutenant Crozier besørgedes, hvorved Hensigten var, at om der ved Tilbagekomsten kunde mueligen være Mangel paa Næringsmidler, samme da der kunde haves. J Begyndelsen var Veiret gunstigt; man kunde gjennem den løse Js styre frem med Baadene, og paa denne Maade naaede man, uden at behøve at lande paa Ismarkerne, indtil 81 12, 51 Bredegrad. Fra 24de Juni begyndte man at bruge Baade paa Ismarkerne: hvilke mangehaande Vanskeligheder man nu fik imod en hurtig Fremfart, snart Ishøie, over hvilke man maatte bringe Slæderne, snart igjen snebedækkede Sletter, der af og til endog stode under Vand, som man maatte sætte over, ikke sjelden Taage, saa tyk, at man ofte ikke kunde see nogle Skridt fra sig, atter igjen frygtelig Regnskyl, store Stykker af Js, bedækkede med anden Js, hvilke bestode af lutter tæt paa hinanden staaende vertikale Jsnaale, ofte af en Fods Længde, hvilke tillige efter en Regn havde kun et løst Sammenhold, og saare meget besværliggjorte Baadenes Gjennembringelse og Fortgang, saa at man, efter flere Omveje, ofte paa en Dag kunde kun rykke lidet frem i geographisk Brede, dette og meere andet, som de Reisende med store Anstrængelser havde at bekæmpe, er for vidtløftigt her at uddrage. Man maae beundre det Mod og den Standhaftighed, som det hele Baadsmandskab ved dette farefulde Foretagende udviiste. Omsider var man den 22 Juli rykket frem til 82 45 Brede; men nu begyndte Vinden at blive saa stærk nordlig, at Jsen, hvorpaa man befandt sig, syntes at drive mere imod Syd end man paa samme kunde gjennemarbeide sig imod Nord; endog ikke til at kunne naae den 83 Sr. Ogsaa var allerede Provianten fortæret indtil over Halvparten, og den til Reisen gunstige Aarstid allerede saa vidt fremrykket, at man maatte tænke paa Tilbagevenden til Spitzbergen, istedetfor at man, ifølge ovenanførte Efterretninger, havde troet at skulle, i det ringeste ud fordi de syv Eilande, ikkun have faaet en jevn uafbrudt Jsmark, paa hvilken man i lige saa lang Tid skulde have naaet Nordpolen. At dette ikke var Tilfældet, men at man meget mere fandt Jsmasserne hyppigen opskruede over hinanden, og afbrudte ved aabent Vand, der gjorde særdeles Ophold i Reisen, dertil maae vel Aarsagen have ligget i den meget milde Vinter, og det ualmindeligen vaade Vejrligt, som, førend denne Reise foretoges, havde hersket i hine Egne, da det desuden er bekjendt, hvor hurtigt Jsen især ved Regn strømme opløser sig. Paa den yderste Parallel, som man havde naaet, havde man ikke større Afstand fra det Punkt paa Spitzbergen, hvorfra man var udgaaet, end omtrent 172 Mile. (Vel Sø mile, 60 paa Grad?) Derimod var den hele Omvei, som man havde været nødsaget til at gjøre, ansat efter en kun ringe Regning, til at være i det ringeste 530 Mile, hvilket havde været mere end tilstrækkelig til at naae af den korteste Vei, om den havde ladet sig følge, Polen. Den 26de Juli tiltraadte man da Tilbagereisen. Under 820 40 23 geographisk Brede, og 1 Østligt for Greenwich fandt man Magnetnaalens Nærmelse 820 21 6 og Afvigning 182 10 vestlig. Ogsaa bleve her nogle Iagttagelser over den magnetiske Jntensitet anstillede. J aabent Vand fandt man paa 500 Fathoms Dybde ingen Grund. Vand opbragt fra saadan Dybde havde ved 37 F. en specifik Vægt af 1,34. J en Dybde af 6 Fathoms havde samme 1,0225. J Skyggen, var Luftens Temperatur 31, i Solskin 379. Tilbagerejsen var forbundet med ikke mindre Besværligheder, og endeligen kom man den 21 Aug. igjen tilbage til Spitzbergen, efter at have været 61 Dage borte, for det meste paa Jsen. Man havde paa denne Vei med Omvej tilbagelagt 971 Mile. Jmod Enden af September var man tilbage i England. (Den 29 September fremstillede Parry sig for Admiralitetet i London, netop samme Dag, da Franklin, ogsaa hjemkommen fra sin nordlige Reise, der mødte.) Blandt Reisebeskrivelsens eller Dagregistrets mange Bilager en 300. logisk Fortegnelse og en anden over Planterne, iblandt hvilke især omtales de smaa vegetabilske Productioner, som paa de udstrakte Snemarker, man stødte paa, saa hyppigen forekomme, og som give Sneen en rødlig Farve; man har som bekjendt fundet lignende i Schweiz paa Alpesneen og i andre Egne.