JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1812-12-08
Nylig døde en Mad. Marie Magdalene Aube, Enke af Hericher, 100 Aar og 6 Dage gammel, og var endnu 2 Dage før sin Død saa lystig, at hun opmuntrede et heelt Selskab.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1812-12-08
Constantinopel den 10de October. Man angiver efter en sandsynlig Beregning, Antallet af de i Constantinopel og Omegne af Pesten, henrevne Mennesker til 70,000.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1812-12-08
Jndenlandsk.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1812-12-08
Mariboe den 7de December.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1812-12-08
(Af Udgiveren.) Priserne paa Korn og Fedevarer ere i afvigte November Maaned blevne saaledes indberettede til Ovrigheden her: 1 Tde. Hvede 60 Rd. 1 Tde. Rug, 55 Rd. 1 Tde. Byg 30 Rd. 1 Tde. Havre 20 Rd. 1 Tde. graae Ærter 50 Rd. 1 Tde hvide dito 50 Rd. 1 Tde. Kartofler 8 Rd. 1 Pd. røget Flesk 1 Rd. 1 Mk. 1 Pd. fersk dito 5 Mk. 1 Pd. Kjød 2 Mk. 4 s. 1 Pd. Smør 1 Rd. 3 Mk. 1 Pd. 3 Mk. 1 Pd. Talg 1 Rd. 3 Mk. 1 Slagtenød 100 til 150 Rd. 1 Faar 15 Rd. 1 Sviin 100 til 140 Paa adskillige Steder her i Lolland er Vintersæden, endnu ikke kommet op.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1812-12-08
J 3de samfulde Dage har Vinteren taget fat for Alvor med klar og reen Luft. Gaabense den 4de December. Det var ikke 2de Færgekarle, som druknede den 21de f. M. paa Overfatten imellem Gaabense og Vordingborg, men egentlig tvende Feldtpostmatroser, som fører Feldtpostbaadin og som lønnes af Hs. Majestæt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1812-12-08
Ved Avisens Slutning var Posten endnu ikke ankommen. Ædel Daad.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1812-12-08
(Jndsendt.) En Godseier her i Stiftet har i en Række af Aar gavnet en nærliggende Kjøbstæds Borgere, kjendte og ukiendte, især de mindre formuende blandt disse, ved med lige stor Beredvillighed, Fordringsløshed og Ugennyttighed at overlade dem fornødent Brændsel, næsten altid, eller dog ofte, til Priser, som ere 1/4 eller 1/4 Deel lavere end de ellers gængse. Upaatvivlelig har han saaledes opofret flere Tusinde Rdlr. uden anden Løn end den - vist nok for ædle Gemytter rigelig belønnende – Bevidsthed, at have forhjulpet forlegne Medborgere til Erholdelsen af en saa vigtig Nødvendigheds Artikel. Han takkes og velsignes derfor af mange og roses af alle(Af Dagen.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1812-12-08
Viborg. J Søndags gik man her paa Søen; men Frosten ophørte atter i Mandags, og den samme Regn, som nu hele Sommer og Efteraar har hersket, traadte i dens Sted. Dette usædvanlige vaade Aar vil blive en Mærkværdighed for Efterkommerne, ligesom det har været det for de Samtidige. Vintersædens Lægning og Kornets og Jldebrændselets Hjemførelse har det især forhindret. Somet Bidrag til Mærkværdighed og Jldebrændsel fortjener at anføres, at i lille Katmose her paa Viborg, Mark er i Aar af 2 Tørvegravere opgravet 6 gode Læs Gran- og Fyrretræe, som, uagtet deres lange Begravelsestid dog brænder som Lys.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1812-12-08
Aalborg den 23de November. Raar Nøden er størst, er Hjelpen nærmest siger Ordsproget – og at dette mangengang er Tilfældet, bleve denne Byes Jndvaanere i Gaar overtydede om, da Sagnet udbredte sig, at vores inderlig elskede Stiftamtmand, Hr. Geheime-Conferentsraad v. Penz, Storkors af Dannebrog, havde ligesom Randers Amtmand, Hr. Kammerherre v. Føns, føiet Anstalt til, at Byens Jndvaanere kunne, i Forhold til deres Familiers Størrelse, blive fra det kongelige Magazin her i Staden forsynede med Rug, der overlodes for 5 tre fierdedeel Rd. Skpn. J Dag erfarede man til almindelig Glæde, at dette ikke var et utidigt Rygte, gen Sandhed, og at Rugen som meldt, kunne erholdes til den bestemte Priis. – J forrige Uge blev af en Bonde forlangt 83 Rd. for en Tønde Rug af en af Byens Jndvaanere, hvilket han og maatte give, da han var i Forlegenhed. Rimeligviis vil denne, for det Hele saa velgjørende Foranstaltning, at Borgeren kan fra Magazinet blive forsynet, giøre samme Virkning som i Randers, og Held og Velsignelse følge den Øvrighed, der saaledes søger at lindre sine Medborgeres tunge Kaar!
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1812-12-08
Helsingøer den 29de November. Jdag har man paa Torvet betalt en Tønde Rug med 76 Rd., Byg med 44 Rd. og gule Ætter med 72 Rd. Skulle Priserne endnu vedblive at stige, vil den fattige Almue og den ringe lønnede Embedsmand med Familie være at beklage. Dog ved vor gode Regjerings vise Foranstaltninger kan man smigre sig med Haabet, om en stor Forandring til Forbedring. Naar Røden er størst, er ofte Hjelpen nærmest, og den som hjelper i Nøden, hielper to Gange.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1812-12-08
Seneste Havnepriser i Kjøbenhavn. Hvede holsteensk Tor 100 Rd. Hvede lollandsk Td. 108 Rd. Rug dansk Tdn. 100 Rd. Byg Tdn. 50 Høiesterets Dom, Stiftet vedkommende.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1812-12-08
Bekjendtgjørelser. Formedelst Upasselighed seer jeg mig nødsaget til nogen Tid at holde mig inde: jeg maae derfor anmode enhver, som til mig skal betale Penge, at tilstille mig samme inden førstkommende 11te denne Maaned, ligesom de med hvem jeg i forestaaende Termin har Penge-Affaires at afgjøre, ombedes desangaaende at indfinde sig hos mig. Halsted den 4de December 1812. Dons.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1812-12-08
Da Feltpostestafet Baaden, som Løverdag Aften den 21de dennes gik fra Gaabense, er kantret, og Gaardmændens Henrich Jensen fra Døllefjelde, under Grevskabet Christiansholm, og Niels Jørgensen, fra Kartofte, under Stamhuset Krænkerup, som begge afgik med bemeldte Baad, ere, iblandt de, som ved dette ulykkelige Tilfælde druknede; saa anmodes herved alle og enhver som maatte finde berørte Mænds Liig, at antage sig disse, og derom snarest muelig at meddele mig Efterretnig. Af de Druknede var den første iklædt en hvid Kofte, en dito Trøie, en blaae dito, en grøn Brystdug, en Skjorte, hvorpaa med blaae Traad var syet l. L., et par korte Lærredsbuxer med hvide Metalknappe ved Knæerne, over dem et par lange aabne dito, et sort Silketørklæde om Halsen, samt hvide Uldstrømper og Støvler paa Benene, og den sidste: en lang hvid Kofte, en blaae Trøie, en grøn Brystdug med 2 Rader hvide Metalknapper, en dito med en dito, et par korte Dyreskinds Buxer, og derover et par lange Lærredsbuxer, en Skjorte, hvide Uldstrømper og Støvler paa Benene, samt et blaatærnet Lærreds Tørklæde om Halsen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1812-12-08
Foruden de med Ligenes Bevaring og Efterretningens Meddelelse forbundne Bekostninger, loves en passende Douceur for Opdagelsen. Saxkjøbing den 30te November 1812. Hartmann.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1812-12-08
Da jeg i disse Dage skal udrede betydelige PengeSummer, saa ombedes de høistærede Herrer, som jeg haver tilsendt Regninger for Aviser, Avertissementer. Trykning o. s. v., at afgjøre samme snarest mueligt. C. C. Schulz.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1812-12-08
De som endnu ikke have indfriet deres Regninger for Bogauctionen i Mariboe den 6te Julii d. A, anmodes at afgjøre samme jo før jo hellere, da ingen Henstand længere kan gives. C. F. Schulz.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1812-12-08
Dhrr. Abonnentere, som lader Lollands Stiftsavis afhente paa Addresse-Contoire i Mariboe, ombedes at indsende for afvigte Halvaar 1 Rd. 3 Mk. Vedkommende anmodes herved ærbødigst, at indfrie snarest mueligt de dem tilstillede Regninger for bekomne Lægemidler fra Mariboe Apothek. Egerved.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1812-12-08
Skifter.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1812-12-08
Skiftet efter afdøde Arvefæstegaardmand Hans Uldrichsen af Vester-Skiørringe Bye, under Grevskabet Christianssæde, bliver foretagen og sluttet her paa Skriverstuen, Onsdagen den 30te December førstkommende om Formiddagen; til hvilken Tid Stervboets Credi- og Debitorer ville møde, de første med lovgyldige Beviser for deres Fordringer, og de sidste for at betale, hvad de til Boet ere skyldige. Christianssæde den 25de November 1812. C. C. Kiergaard.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1812-12-08
Arvingerne saavelsom Credi- og Debitorer, efter den i Schodsebølle Bye under Grevskabet Christianssæde, afdøde Ungkarl Hans Steffensen, vilde til den 29de December dette Aar, indkomme mod hvad de skylde til den Afdødes Boe, som og med de lovlige Fordringer de maatte have paa samme, da Skiftet bemeldte Dags Formiddag her paa Skriverstuen bliver foretaget og sluttet. Christianssæde den 25de Novbr. 1812. C. C. Kiergaard.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1812-12-08
At Skiftet efter afdøde Anne Marie Nielsdatter, Gaardmand Jens Rasmussens Hustrue i Tiennemarke, og ligeledes efter afdøde Gaardmand Rasmus Larsen Smed ibidem, bliver foretaget til endelig Slutning Mandagen den 28de December førstkommende paa Søllestedgaards Skriverstue, om Formiddagen Kl. 10, det bliver herved for alle Vedkommende bekjendtgjort. Søllestedgaard den 30te November 1819. Priergaard.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1812-12-08
Tilkjøbs.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1812-12-08
Formedelst agtende Forandring af Boepæl, inder jeg underhaanden bortsælge min her i Byen iboende Gaard i Tillegade, der bestaaer af 16 Fag til Gaden, Muur- og Bindingsværk, med Gaards- og Haugeplads, samt fælleds Brønd og ypperlig Vand, samme Eiendom er sidste Sommer ud- og indvendig godt istandsat: herom ville de Lysthavende behageliB. Lund. gen henvende dem til Glarmester. Nakskov den 1ste December 1812. Hr. Dr. J. H. Larsens Anviisning til at inddeele og dyrke en udskiftet Bondegaards Lod paa sandede og lerede Jorder, kan nu af Subscribenterne afhentes paa Addresse-Contoiret i Mariboe for 3 Rd. 1 Expl.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1812-12-08
Bortkommen. Natten imellem den 23de og 24de NoVovember er fra sin Eier bortløben i Rak skov en ung Han=Hønsehund, meget mager, fiin af Lemmer, hvid med brune Pletter og kort afstumpet Hale, begge dens Ører ere saarede og kjendelig da derpaa har været lagt Plaster. Ved sin Bortgang havde Hunden en Læder=Rem og en beget Snor om Halsen. - Hvor som maatte have denne Hund i sin Værge bedes ved en Leilighed at lade samme besørge, f. Ex. med en Foermand, til Nyested; da alle paagaaende Omkostninger skal vorde erstattede af O. T. Schjøtz, Skovrider. Christiansholm den 28de November 1812.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1812-12-11
6te Aargang. Lollands Falsters Stifts No. 97. Kongelig privilegerede. Addresse=Contoirs Fange Efterretninger, som forsendes. med Ride-Posten, Fredagen. den 11de December 1812. Redigeret, trykt og forlagt af C. E. Schultz, restd. Kapellan i Mariboe og privilegeret Bogtrykker.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1812-12-11
Udenlandsk.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1812-12-11
(Af Alt. Merk. og Hamb. Corresp.) Paris den 25de November. Fra de spanske Grændser har man Efterretning om de Franskes Jndrykkelse i Madrid den 2den November.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1812-12-11
Paris den 26de November. Udtog af en Skrivelse fra General Baron Thiebault til Krigsministeren; Virtoria den 5te Novbr.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1812-12-11
Den 29de October blev Durango, under General Nonger Fraværelse, angrebet af 1800 Mand. Bord, som holdt det besat med 900 Mand, forsvarede sig med Eftertryk og drev Fienderne tilbage. Den 30te ankom Mendizabal med 5000 Mand, fornyede Angrebet og omringede Pladsen. Jmidlertid tykkede General Rouget frem, og slog alt hvad han traf paa. Da General Bord ved sine Troppers Jld blev underrettet om General Rougets Ankomst, gjorde han med næsten alt sit Mandskab et Udfald af Du rang, gjennembrød Fienderne, drev dem paa Flugt, dræbte 300 Mand og tog 33 til Fange. Denne for General Rouget og hans Tropper saa hæderfulde Affaire har kun kostet os 10 Saarede, hvoriblandt en Officier.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1812-12-11
Hamburg den 3die Decbr. Jdag har man paa den herværende Børsenhalle oplæst Efterretninger som stadfæste General Sackens Nederlag. Hans Corps flygter i Uorden for General Regnier. Man samler mange Efternølere og Deserteurer, og Fienden efterlader os alle sine Saarede.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1812-12-11
Oberst Baron v. Scheiter stødte for noget siden paa det 4de Regiment fra Ukraine, som trak sig til Pinsk, for at forene sig med Admiral Tschitschagow. Han angreb det med 3 Eskadroner Dragoner og 80 Husarer, og ødelagte det ganske. Et Corps Kosakker faldt ved Nieswitz i GeneralFrimonts Colonne, som bibragte samme et stort Tab, og gjorde 200 Mand til Fange. Begivenhederne paa den venstre Fløi have været ligesaa lykkelige. Marschal Hertugen af Tarent lod den 16de det af Riga udmarscherende russiske Corps, som foruroligede vore Forposter, angribe. Han tog efter dræbte 1500 Mand, uden selv at miste meere er 40.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1812-12-11
Man har længe anstillet Sammenligninger mellem vor og Carl den Stores Periode; men der er den Forskjel, at Carl maatte føre Krig i 32 Aar for at undertvinge Sachserne, som kun beboede en liden af Tydskland, da derimod vor Tidsalders Geer i a store Slag bragt alle Tydsklands Stater til Fred. Jo hurtigere saadanne Storme gaae over, siger man, desmindre ødelæggende ere de. Jøvrigt ligesom Napoleon nu bekriger Russerne, saaledes bekrigede Carl den Store Avarerne (i det nuværende Ungarn) og svækkede dem saaledes, at deres Rige snart tilintetgjordes. Toget mod Moscau har rystet det russiske Monarkie i dets Grundpiller, og et nyt Feldttog truer det endnu mere, hvis det ikke snart gjør Fred. Man behøver altsaa ikke her at frygte for nogen saadan langvarig Kamp som Carls mod Sachserne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1812-12-11
Tydskland. Den russiske General Benningsen, er ifølge de franske Love, som født i det Hannoverske og forhen boesat i Celle, citeret at møde for de vestphalske Domstole inden en Maaneds Frist, og hans Godser og Eiendomme i Landet belagt med Arrest og Seqvester.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1812-12-11
Engelland. Med inderlig Harme maae vi Dan skee i de offentlige Tidender læse følgende Efterretninger om den brittiske Marine: Den bestaaer af 235 Linieskibe fra 120 til 50 Kanoner, 240 Fregatter fra 48 til 20 Kanoner og 396 mindre Krigskibe fra 18 til 4 Kanoner, i alt 871 Skibe, hvoraf de 663 ere i aktiv Tjeneste. Af denne Styrke ere 156 af forskjellig Størrelse erobrede fra de Franske, Spanierne og Hollænderne, og 31 ere af den ranede danske Flaade! Blandt disse sidste ere 16 Linieskibe, hvoraf 10 ere i aktiv Tjeneste, nemlig: Kristian 7, Danmark, Norge, Fyen, Kronprindsen, Kronprindsessen, Prindsesse Karoline, Prindsesse Sophie, Prinds Frederik og Valdemar. Under Bygning ere 40 Linieskide og 27 mindre Flaaden har 183 Admiraler, 567 Kommanderer, 785 Kapitainer &c.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1812-12-11
Jndenlandsk.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1812-12-11
Mariboe den 10de December.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1812-12-11
(Af Udgiveren.) Fra 1ste Advent 1811 til 1ste Advent 1812 ere her i Mariboe fødte 13 Drengebørn, hvoriblandt 2 uden for Ægteskab, 15 Pigebørn, hvoriblandt i uden for Ægteskab, som er ialt 28. Af Drengebornene døde 1 kort efter Fødselen. Af begge Kjøn ere døde 40, hvoriblandt 30 af Mandkjønnet og 10 af Qvindekjønnet 40; altsaa 12 flere døde end fødte, Af ovenmeldte ere 20 Militaire døde paa Sygehuset paa Ladegaard. 1 Fattiglem opnaaede en Alder af 87 Aar. De Afdøde her i Mariboe ere bortrykkede af følgende Sygdomme: af Nervefeber 7, af Galdefeber 1, af Bugløb 2, af Mavepine 1, af indvortes Slag 2, af Bugløb og Brystvandsot 1, af Vandsot, 5, af Feber 1, af Brystsygdom 3, af Brystvandsot 3. af Forraadnelsesfeber 1, af Springler 4, af Forstoppelse i Jndvoldene 1, af Blodstyrtning 1, af Alderdom 2, af unavngivne Sygdomme, 2. – 8 Par ere ægteviede. (Mariboe Kirkebog)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1812-12-11
J Anneret Hillested ere fødte 22, hvoraf 9 Drengebørn, 13 Pigebørn og 9 uden for Ægteskab. Dødfødte 3. Døde 16, af Mandkjønnet 13 og af Qvadekjønnet 3. Den ældste var 72 Aar. Et ungt Jen neske, 11 3/4 Aar, druknede i et Gadekjær og paa en gammel Mand blev Rygbenet knuset ved at nedbryde et Huus.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1812-12-11
Rideposten ankom først til Mariboe igaar Kl. imellem 4 og 5 om Eftermiddagen. Kjøbenhavns nyeste Skilderie udeblev denne Gang.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1812-12-11
Vinteren vedbliver med megen stærk Frost og reen og klar Luft. Natten imellem den 7de og 8de December blæste det meget stærkt. Dagen derpaa sneede det næsten uophørlig. Vintersæden er i Aar langt ringere end Vaarsæden. Mange Bønder have ingen Hvede at sælge, Rug er næsten ikke at faae for Penge. 1 Tde. er i den senere Tid betalt med 60 Rdlr.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1812-12-11
Til Provindsialbogsamlingen i Mariboe har Hr. Dr. Larsen skjænket den 1ste Deel af sine occonomiske Skrifter. Cours, den 24de November 1812. Kbhavns Banco Noter 15905 pCt. slett end Sp. B. 100 Rd. – – er 7 3/8 Rd. i S. H. Cour. 1 Rd. dito dito 3 1/2 Skill S. H. Cour.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1812-12-11
Fortsættelse af ædel Daad.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1812-12-11
(Jndsendt.) En Præst - ligeledes her i Stiftet - har til sin resignerede Formand, en hæderlig Olding, at svare en aarlig Pengepension. Da Pensionen for omtrent 6 Aar siden bestemtes, syntes den anseelig, og var maaskee trykkende at udrede. Ved Pengenes forandrede Værd er den nu nedsjunken til noget høist Ubetydeligt, og utilstrækkelig til at ernære den, forhen velhavende, nu næsten trængende Olding. Jkke allene aldeles utvungen, men endog aldeles uopfordret og uanmodet, har Præsten, i Betragtning af de forandrede Tidsomstændigheder, forandret Pengeafgivten til en Afgivt i Naturalier, hvorved Oldingens Jndtægt er stegen til det Firedobbelte. En saadan Handling i en Mands Levetid kunde synes tilstrækkelig til at befæste hans Hæder for stedse. Bramløse Velgjørere bør fremdrages af deres Beskedenheds Skjul, at deres Lys kan skinne for Menneskene.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1812-12-11
(Af Statstidenden.) Kjøbenhavns Torvepriser den 4de December. Rug, Tdn. 100 a 104 Rd. Hvede, Tdn. 100 a 105 Rd. Byg. Tdn. 49 a 51 Rd. Havre, Tdn. 36 a 38 Rd. Røget Flesk. Lpd. 18 Rd. 3 Mk. a 20 Rd. Grønsaltet dito, Lpds. 14 Rd. 3 Mk. a 15 Rd. 3 Mk.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1812-12-11
Natten imellem den 18de og 19de November havde Arvefæster Chr. Henrichsen i Bjernede Sogn, nye Sorøe Amt, den ulykkelige Skjebne, at en skrækkelig Jldebrand ødelagte hans Gaard. Reppe frelste han Livet. Hans Jndboe var ikke assureret. 4 af hans bedste Heste, alt Qvæg, 33 Faar, fede Sviin, al Sæd, Høe og Halm, samt alle hans Avlings-Redskaber bleve et Rov for Luerne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1812-12-11
Natten imellem den 22de og 23de Junii blev et Fruentimmer ved Navn Frideriche Maria Fogt udi Jægersborg Dyrehauge overfaldet og mishandlet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1812-12-11
Den 19de November blev af en Tørvemose paa Jagelsøe Mark optaget en druknet Mand.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1812-12-11
J Gjentofte Kroe er bortstiaalen en betydelig Deel Sølv.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1812-12-11
J Hempels Avis læses følgende under forlangt Jndrykkelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1812-12-11
Den saakaldte erfarne Landmand har Uret, naar han i Avisen No. 156 formener, at Konsumtionskornet allene burde været kjøbt af Jkkehandlende, det jeg i al Enfoldighed tør af Erfaring bevise. Havde han endda sagt Jkkehandelsberettigede, men Jkkehandlende: Min Gud, Hvor skulde da have kjøbt det, Eller er denne erfarne Mand da ene fremmed i Jsrael, og ikke veed, at nu handler hele Verden fra den Høieste til den Laveste, og Heisa, det er et Liv uden Lige, maatte det og blive uden Ende, Vel er jeg kan en stakkels Hovbonde, hvis Gaard kun staaer for 7 Tønder Skyld, men skulde jeg opremse de mange baade fornemme og gemene Herrer, der blot i 14 Dage have passeret under min lave Port, for at afhandle min utorskede Sæd, kunde jeg fylde hele Avisen. Først kom Jeppe Aalehovet (en af de fordums Prangere, som gik til Fods; – nu er det anderledes Karle, som kunne ride og kjøre endog med Fire) - har bød mig ligefrem 25 Rd. for en Tde. Rug, og jeg havde min Sæl slaaet til, var Jacob Grinebider ikke kommet ham i Hælene og raabt 28, Rd. Nu fik jeg Dinene op, nu vaagnede først min Lykke, Efter ham kom Jens Lux, saa Jsak Rotte fænger, saa Peer Flab, saa Jørgen Plump, saa Jochum Grib, saa Christen Snegl, saa Mads Ravneknog, saa Mikkel Fursvands, saa vor Herres egen Søn og tilsidst vor Herre selv; den ene undte mig bedre end den Anden, og Enhver lagde noget til saalænge, at jeg da lod mig bevæge og afstod vor Herre alt mit Korn for det Dobbelte, hvad der først blev mig budet. Og samme Lykke havde alle mine Byemænd. Jkke heller har min erfarne Landmand Ret i at beskylde alle disse ærlige Mænd for Vindesyge. De see Alle paa Landets Bedste, og det er den rene, skjære Patriotisme, som driver dem. Norges Nød var alles Løsen, og de gjorde mig saa begribeligt, at denne var deres eneste Bevæggrund til at byde og overbyde paa mit Korn, at en Steen maatte bevæges derved, Og haaber jeg, saaledes at have beviist, hvorledes her til Lands ingen Mangel er paa Patrioter, da de mylre op af Jorden, og var det langt kjønnere af ham, min gode Landmand, om han afsonede sin Brøde med at foreslaae fortjent Rang for disse Hædersmænd, om ogsaa den ringeste ikke blev uden ret og slet Kartoffelraad. Gjettebye November 1812. Jeremias Aabenmund, En Familie paa 18 Munde, som ingen Rug meere kan gjøre fal for Penge, søger et Surrogat for Brød. Derimod udsættes en af Christian 4des Sølvkroner, for den af vore Poeter, som værdigst foreviger dette Aars Korn-Opskruere.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1812-12-11
(Af Jversens Avis.) Vor Handelstidende lærer os denne Postdag at koge Karloffler paa følgende Maade: Denne Rods Velsmag og Sundhed beroer for største Delen paa, at den har faaet en jævn og rigtig Kogning. Man skal derfor tage saameget som mueligt Kartofler af samme Størrelse for at koge dem sammen. Naar de ere vaskede rene, maae de kommes i Potten med koldt Vand, noget mindre end at de bedækkes deraf; thi Kartoflerne indeholde saa megen Fugtighed, der uddrives ved Heden, at de da have Vand nok førend det kommer i Kog. Men aldrig maae de sættes paa med kogende Vand. Derimod er det nødvendigt, naar Kartoflerne ere temmelig store, at slaae noget koldt Vand paa dem saasnart de begynder at koge, og dette skulde gjentages et Par Gange, indtil de ere møre heelt igjennem. Dette kan efter deres Størrelse vare fra 1/2 Time indtil 5 Qvarteer. Naar man ikke bruger denne Forsigtighed at helde noget koldt Vand paa dem under Kogningen, kunne de let briste og falde i Stykker medens de i Midten endnu ere i en aldeles raae Tilstand. Man har fundet at Kartoflernes Smag forbedres med en Smule Salt, der kommes paa dem medens de koge, og det er vist at de blive bedst, naar de koges meget langsomt. Vil man have dem tørre og melede, hvilket Nogle foretrække, da behøver man blot at helde Vandet af, naar de ere møre og da at sætte dem en kort Tid igjen over Jlden, (Af Litteraturtidenden.)¬
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1812-12-11
J Leipziger Litt. Zeit. Junii 1812 findes en Recension over Past. Grundtvigs Demispræken hvoraf en tydsk Oversættelse er udkommet i Nürnberg. Rec. bemærker, at om end hist og her noget er sagt for stærkt, eller for almindeligt, findes der dog meget sandt, deraf Prædikanterne fortjente at lægges paa Hjerte i denne en meget aandrig Forfatter røbende Præken.