JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1777-06-30
NB. Paa Anmældelse, at Skipper Hans Christian Saabye, førende Skibet Frue Sophia herfra Byen, var paa Overreysen til Norge sidst in Aprilis h. a strandet 6 a 7 Miile norden Marstrand, og tillige havde tilsat Livet, ere hans her efterladte ubetydelige Effecter strax ved Forsegling tagne under Skifte=Rettens Behandling, og da man venter, at den Afdødes Tegne=Bog og Kuffert som efter de biergede og hiemkomne Matrosers Beretning, skal være bierget, og af en af de saa kaldede Dykkeries Herrer, navnlig Knudsen, taget i Forvaring, dog skal komme tilbage til Stervboet, og samme derved sat i Stand til at betale den Afdødes beviislig Gield; saa indkaldes herved 3de gange med 6 og 12 Ugers Varsel, alle bemelte Skipper Saabyes Creditorer, deres havende Krav og Prætentioner at anmælde og legitimere, da man vil bestræbe at betale enhver efter Muelighed; ligeledes anmodes saa vel alle de der til Stervboet ere noget skyldige, som de, der kan give Oplysning om den Afdødes Tilgodehavende, særdeles i Norge, sligt for os at anmælde, paa det saa vel Stervboet som alle andre kan vederfares Ret. Skifte=Retten paa Aarhuus Raadstue, den 10de Juni, 1777. F. C. Gleerup. C. Thrane. Paa Horsens Hospitals Gods i Schanderborg Amt, in ding Sogn og Bye, er Gaardmand Marcus Jbsen, for kort siden ved Døden afgaaen uden Livs Arvinger; hans fattige Stervboe er strax efter Dødsfaldet taget under lovlig Skifte=Behandling til Skifte og Deeling imellem hans efterladte Enke og Arvinger, hvilke sidste blev anmelt at være en Heelbroder navnlig David Jbsen, af Profession Skoemager Svend, som for nogle Aar siden har opholdt sig, deels her i Landet og deels i Holsteen, men hvor han nu er, vides ey, thi bliver bemelte Skoemager Svend David Jsen, om han endnu er til indkaldet herved 3de gange udi de Kiøbenhavn, ske Tidender, at møde med lovlig Legitimation udi Stervboen Winding 12te Ugers Dagen fra Dato af, saa er den 29de August. førstkommende, da Skiftet bliver foretaget og sluttet; til samme Tid indkaldes og Stervboens Credi= og Debitorer, de første at bevise deres Krav, og de sidste at betale hvad de er skyldig til Boer da enhver skal vederfares hvad Lov og Ret medfor. Horsens, de 6te Junii 1777. Jacob Bering. Paa Ballegaards Gods udi Dronningborg Amt, Gier Herred, Windblæs Sogn, Lystrup Bye, er Jndsidder afgang Jens Jensen Kræmers Enke Maren Christens Datter den 5te Mi indeværende Aar ved Døden afgangen; hendes ringe Efterladskab strax taget under lovlig Behandling; men da tvende af hende Sønner ere fraværende, navnlig Christen Jensen, som haver til Brøgger Hiulbye i Kiøbenhavn og endnu efter Beretning skal tien ibid, men hos hvem vides ikke, og Christen Jensen Degn, M. tros, til hvem ey er spurgt en 16ten a 17ten Aars Tid; og Boens Fattigdom ey kan bekoste anden Proclama, saa lader Sko te=Forvalteren Niels Hvass til Ballegaard pr. Randers dette 3. gange publicere, for ey allene at indkalde bemelte 2de Arvingemen endog Credi= og Debitorer, at de inden 12 Uger fra Dato, hørig mælder og legitimerer sig, da de skal vederfares Ret efter li ven og Boens fattige Omstændigheder. Ballegaard, den 31 Mai 1777. N. Hvass.
Berlingske Tidende, 1777-06-30
Da Skovfogden Peder Bech, af Søebyegaards Gods, Regen Sogn, Lychehuset kaldet, udi Schanderborg Amt, Giern herred, for kort siden ved Døden er afgaaen, uden at efterlade sig Liv Arvinger, og hans Boe efter Loven er tagen under Skifte=Behanling, hvorunder det af Enken er angiven, at bemelte Afdøde, sk. have en Halvbroder, men uvidende om, baade hans Navn og Oholdsted; saa, i hvor vel intet kan ventes at arve, bliver dog det Dødsfald herved i de Kiøbenhavnske Berlingske Tidender 3de gang efter hinanden tilkiendegivet bemelte Arving, i Fald han, en selv eller ved Fuldmægtig skulle finde fornøden at lade møden Skiftet, som sluttes i Stervboen den 29de August. næstkommentil samme Tid og Sted indkaldes saa vel Stervboens Credi som Debitorer, da enhver skal vederfares hvad Ret er. SøebyegaarC. Wostrup, den 22de Mai 1777. Fuldmægtig ved Godset.
Berlingske Tidende, 1777-06-30
Den geistlige Skifte=Ret i Sønderlyng Herred i Wiborg Sti lader 3de gange i de til Forsendelse med Posten allene privilegereKiøbenhavnske Tidender bekiendtgiøre, at saasom Mad. Elisaber Sophie Hasselager, Velærværdige Hr. Henrich Kop i Worn hans Kiæreste, er uden at efterlade sig Livs=Arvinger ved Døden af gangen Natten imellem den 9de og 10de Mai sidstleden, saa Stervboet strax taget under lovlig Behandling; thi indkaldes beved den sal. Afdødes Arvinger, de Myndige selv eller ved Fuldmagt, de Umyndige med Værger, saa vel som og Credi= og De torer, at møde i Worning Præstegaard til de i Loven fastsatte: der, da enhver skal vederfares Ret. Da Skovrideren ved Baroniet Willestrup, Niels Christi Broch af Draphuset, er død, og hans Stervboe tagen under love Behandling, samt Skiftets Slutning udsat til den 4de Auguførstkommende; saa indkaldes herved 3de gange Stervboens A. vinger, samt Credi= og Debitorer til bemelte Tid paa StervboStedet sig at indfinde, thi andet Proclama formaaer Boen ey at bekoste. Willestrup, den 4de Junii 1777. Henrich Friisenberg, Forvalter ved Baroniet. C. N. Fredagen den 18de Julii førstkommende, bliver ved Randers Raadstue holdt Auction over Støvringgaards Hove Gaards Avling, og derunder brugende Harridslef og Albech Soners Kirke=Korn- og Qvæg-Tiende, samt Støvring Kirke=Kor Tiende til Forpagtning udi 9 Aar fra 1ste Mai 1778.; og tiende Lysthavende til behagelig Efterretning, at der til Gaarden aarl. kan faaes 52 a 56 Tdr. Rug, 53 a 56 Tdr. Byg, 42 a 44 Tdr. Havre, og avles en Mængde got Høe; Ligesaa er Gaarden belis gende ten særdeles god Egn en Miil nær Randers.
Berlingske Tidende, 1777-07-01
Den 26de Julii 1775 har Hs. Majest. allernaadigst ) udnævnt Capitain Carl Fried. von Ahlefeldt til Kammerherre.
Berlingske Tidende, 1777-07-01
Den 10de Mart 1777 er hidtil værende Capitain i Hollandsk Tieneste Charles Louis Bose de la Calmette allernaadigst beskikket til at være Kammerherre.
Berlingske Tidende, 1777-07-01
Den 14de May a. c. er Proprietair Axel Rosenkranz Lis son allern. beskikket til Etats=Raad.
Berlingske Tidende, 1777-07-01
Den 4de Junii er Studiosus Christian Frederich Wiinholconfirmeret at være Sognepræst for Skallerup og Wenneberg Meenigheder i Aalborg Stift. Samme Dag er Second Ma for Michael von Wiide bestilt til Premier Major og Capitain Jens von Seierstedt til Second Major, begge ved det Nordenfieldske Dragon Regiment.
Berlingske Tidende, 1777-07-01
Den 11te Dito er Capellan Hr. Johannes Borchsenius confirmeret at være Sognepræst for Holebye og Bursøe Meenigheder i Lolland. Sognepræst Hr. Peder Borchgrevinch beskikket at være Sognepræst for Gundslew Meenighed paa Falster. Samme Dag er Maje Einer von Einersen beskikket til Commandant paa Munkholm Fæstning; og de ved Ingenieur Corpset staaende Premier=Lieutenanter Henrich Christopher von Eckleff og Christian Sørensen von Lemvig benaadede med Caracter som Capitainer af Jnfanteriet.
Berlingske Tidende, 1777-07-01
Den 18de Dito er Studiosus Johan Frederich Fibiger Ulliz beskikket at være residerende Capellan til Nannestads Præstegield. Samme Dag er Capitain Lieutenant Johan von Nerenst bestilt til Capitain og Chef over et Compagnie i det 2det Oplandske Jnfanterie Regiment, Under Dato Fredensborg den 19de Junii har Hs. Majest allen. udgivet i det tydske Sprg en almindelig Anordning, hvorved bekientgiøres: Da Hs. Mst. vil, at alle de Vahre, som i Hertugdommene, Schleswig og Holsteen, Herskabet Pinneberg og Grædskabet Rantzau, skal efter en vis i Told=Forordningen og Toldrullen nærmere bestemt Vægt forholdes og forlicenteres, skal, for at erholde bedre Olden og Rigtighed i Toldvæsenet, først behørig vedet; saa har Hs. Mst. fundet for got, i den Henseende, at lade udgaae en almindelig Anordning for bemeldte Provinzer, hvilken fra dens offentlige Forkyndelses Tiid i alle Pøster nøye skal iagttages og efterleves.
Berlingske Tidende, 1777-07-01
Endskjøndt Told= og Licent=Afgifterne af de Vahre, som gaae til andre Toldstæder, indtil videre skal til Deels svares ved de Toldstæder, hvor de først passere, saa skal dog Vahre, ne, saalænge denne Forfatning vedbliver, alene veyes paa det Sted, hvorhen de ere bestemte, og Veierne der paa Stadet i saa Fald attestere Vægtens Rigtighed paa Told=Sædlerne. Fra det Kongel. General Land Oeconomie= og CommerceColegio er den 21 Junii i det danske og tydske Sprog udgivet en Placat, som igientager, hvad den Kongel. Forordning af 18de Martii 1776 allernaadigst foreskriver om en formelig Transport paa privilegerede Skibes Certificater, Attester eller Beviser ved forefaldende Kiøb og Salg.
Berlingske Tidende, 1777-07-01
Fra General Post Amtet er under 21 Junii udgivet en Placat, af følgende Jndhold: Da Hans Kongelige Majestæt ved allerhøyeste Resolution af 21 April har behaget allernaadigst at befale, at det tilstørre Beqvemhed for Handelen og de Reisende, og i sær for at erholde en bedre Orden i PostVæsenet, skal giøres en ny og overalt lige Indretning med den Agende Post, som med tilstundende Maaned skal tage sin Begyndelse, saa bliver desangaaende herved bekiendtgjort: 1. Den Agende Post afgaaer herefter fra Kiøbenhavn hver Løverdag Formiddag Klokken 9, og fra Altona hver Onsdag Eftermiddag Klokken 1; da Kiøbenhavns=Posten, skal være i Altona Onsdag Aften, og den fra Altona Mandag Eftermiddag i Kiøbenhavn. Saa gaaer og en Agende Post limellem Hadersleb og Aalborg frem og tilbage een Gang hver 14de Dag, som hidtil.
Berlingske Tidende, 1777-07-01
2. J Kiøbenhavn skeer Jndleveringen Fredag Eftermiddag imellem Klokken 3 og 8 ; i Altona paa samme Tid Tirsdag Eftermiddag, saavelsom Onsdag Formiddag indtil Klokken 9. Paa de øvrige Post=Kontorer skeer Jndleveringen 2de Timer for Posten kan ventes, naar Ankomsten kan være imellem Klokken 10 om Formiddagen og Klokken 10 om Aftenen, undtagen i Hadersleb, hvor Jndleveringen maae skee 4 Timer før Posten kan ventes; men hvor Posten kan ventes før om Dagen, eller og kommer om Natten, maae Jndleveringenskee Aftenen tilforn inden Klokken 8. Om noget indleveres efter den bestemte Tid, maa Vedkommende være fornøyet med, at det enten ikke modtages, eller og bliver liggende til næste Post. 3. Alt hvad med Posten forsendes maae være vel forseet og indpakket, samt forsynet med Addresse, Mærke og enkelt Fragt Brev, saa og dermed følge en af Afsenderen underskreven Anmeldelse, hvorpaa enhver Pakke i sær, dens Addresse, Jndhold, Værdie og Mærke maae findes anført, da, efter Mødtagelsen, Posten dertil bliver ansvarlig i 3de Maaneder fra Jndleverings-Dagen, om noget ved Postbetienternes Forsømmelse, imod Formodning, skulle bortkomme. Derimod, om de efter Værdien taxerende Pakker og Sager skulle befindes at være for ringe angivne, skal af den fortiede Værdie betales en 10de Deel i Straf. 4. De Reisende betale Fragten ved Jndskrivningen; men for Penge og Pakker med videre, kan, efter Behag, Fragten betales enten ved Jndleveringen, eller i Postkontoret paa det Sted, det et addresseret til, da alt, hvad der skal til et Sted uden for den bestemte Post Tur, maae addresseres til en bekiendt Mand paa Stedet, hvor det nærmestliggende PostKontor er. 5. En Reisende tilstaaes fri Befordring for sit Reise=Tøy til 50 Punds Vægt i en Kuffert, som dog ikke maae være over halv anden Alen lang, eller i en Vadsæk, og med hvilket han selv maae have Tilson undervene. For hvad det veier over 50 Pund, eller om der imellem befindes enten Vare eller og Pakter, andre tilhørende, betales deraf Fragt efter Taxten. Og om nogen befindes paa en eller anden utilladelig Maade at forsende eller medføre Breve, bliver dermed forholdet efter Forordningen af 16de Aug. 1775. 6. Da Posten skal afgaae sin bestemte Tid, uden at opholde sig efter nogen, være sig hvem det ville, saa kan de Reisende, som komme saa seent til Post=Kontoret, at Posten enten er borte, eller og ganske færdig til Afgang, ikke paastaae at faae den betalte Fragt tilbage. Saa maatte og de Reisende stige paa og af ved Post=Kontoret.
Berlingske Tidende, 1777-07-01
Under Dato Fredensborg den 26de Junii har Hs. Majestæt allern. udgivet i det tydske Sprog en Placat, hvorved bekientgiøres, at da Hs. Mst har besluttet til desto lettere Opagtelse af Toldvæsenet, at lade anlegge et ordentligt Toldstæd i Langelieldt udi Herskabet Pinneberg ved den Landeven, som løber frem til Stellinger Skov, og saavel der, som og i Urtersen og Ottesen, samt paa Elbstranden at lade oppebære de Kongelige Told= og Arcise=Afgifter af de der ind og udgaaende Vahre, samt Qvæg og Heste, og i den Henseende paa behørige Stæder at lade giøre de fornødne Foranstaltninger; saa er det Hs. Majests. Villie, at den Passage Told, som i visse Tilfælde af det over Broen illetersen, i Wedel, Blanchenese, og over Harcksheden udførte Qvag og Heste hidindtier bleven svaret til den Kongelige Amtstue i Pinneberg, skal med den 1ste Sept. h. a. ophøre og reent falde bort, men derimod forommeldte Tolds Erleggelse fra samme Tiid tager sin Begyndelse, og paa efterstaaende Maade bestandig fortsættes.
Berlingske Tidende, 1777-07-01
Ligesom det i øvrigt paaligger de Kongelige Told Betientere, alvorlig at holde over denne Forordnings nøye Efterlevelse, og at have flittig Agt paa Side Veyene og Elbstranden, paa det at samme ikke blive misbrugte til at fornærme de Kongelige Told= og Accise=Jntrader, saa befaler Hs. Mst. og sine andre Betiente der, og i sær Fogderne paa ethvert Sted i fornøden Fald altid strax uvægerlig at gaae bemeldte Kongelige Told=Betientere til Haande, naar de det forlange.
Berlingske Tidende, 1777-07-01
Den 26de Junii er Jernverks Forvalter Jens Grambeskikket til Assessor i Ober=Bergamtet Søndensields.
Berlingske Tidende, 1777-07-01
Den 3die Julii har Hs. Majest. allernaadigst udnævnt den supernumeraire Secretair ved den Holsteenske Lands=Regiering, Christian Mathias Jacob Johansen til anden Secretair ved den Schlesvig Holsteenske Land=Commission. Den 17de Dito er Eyeren af det Adelige Gods Brunsholm og Medlem af den Schleswig=Holsteenske Land=Commission M. G. Drøhse allern, udnævnt til virkelig KammerRaad.
Berlingske Tidende, 1777-07-01
Fra den 28de Junii til den 26de Julii ere her i Staden copulerede 80 Par, Fødde 116 Drenge, 99 Piger, tilsammen 215, døde 51 Mænd, 47 Qvinder, 45 Drenge, 49 Piger, tilsammen 182; ere altsaa 33 fleere fødde end døde. De Døde ere bortrykkede af følgende Svaahedder: Alderdom 14, Barselseng 2, Blodgang 1, Brystsyge 14, Druknet 2, Durkløb 1, Dødfødde 2, Falden, til Døde 2, Feber 11, Flekjeber 1, Forraadnelses Feber 2, ForForsterpelse 1, Frisker i Hidsig Feber 13, Jndrettes Svaghed 1, Jnflammations Feber 2, Kopper 1, Krompe1, Lungesøge 1, Ormeieber 1, Pleuris 3. Raserie 1 Slag 56, Steen 1, Stikflod 1, Spindsoet 4, Tærende Søge 12, unangivne Svagheder 22, Udslet 1, Vattersoet, 5, Værkt.
Berlingske Tidende, 1777-07-01
Udi Friderichs Hospital ere fra den 29 Junii til 26de Julii af Patienter indkomne 106 udgaaet 109 dødt 7, af Barselqvinder indkomne 37, udgaaet 40, Død 1, af Børn fødte 37. Sesse, S. Lands Forbedringer i Pommern og Neumark, under Hs. Majestæt Kong Friderich den 2dens Regiering. Saasnart Kongen Ar. 1740 havde tiltraadt Regieringen, søgte han strax, at formeere Menneskenes Tal i sine Lande. Pommern fik strax Deel udi denne Kongelige Forforg. Udi Amterne bleve anlagte anseelige nye Colonier, og til sammes Fornødenhed nogle Lystgaarde nedbrudte. Udi Stæder, ne bleve oprettede Uldspinderier og andre Handmerker. Den sidste Schlesische Krig standsede disse Anstalter, men de bleve strax efter Freden igien begyndte og vedvare endnu. Fra Ad. 1740 til 1756 ere boesatte. Udi de paa de Kongelige Amer til Familier, Siæle. brugbart Land gjorte Egne, udenlandske 831 eller 6881 Udi de Kongel. Amter og Stæder af Uldspinder Udi Stæderne paa de til Agerland, optagne Pladser.
Berlingske Tidende, 1777-07-01
Fra Ac. 1762 til 1.
Berlingske Tidende, 1777-07-01
Udi de tunde Agerland optagne Enge 147 = 63. Udi Amterne og Stæderne af Uld spindere
Berlingske Tidende, 1777-07-01
Begravne. Egtevied. Naar man undtager de Aar 67, 68, 72 og 73, i hvilke dødelige Sygdomme have stærk grasseret, i sær udi det Aar 1772, saa har i de øvrige Aar Menneskers naturlige Formeerelse været betydelig. Udi Aaret 1768 havde denne Provinz 1331 Adelige, 660 Kongelige og 204 til Stæder, ne hørende Landsbyer, i de første vare 21438 i de andre 12808, og i de sidste 3068 Huus Eyere, altsaa beløb sig Summen af alle Landedret til 2195 og af alle Eyere udi samme til 37214, under hvilke Sammer Herskaberne Lauenburg og Bülow ikke ere begrebne, til hvilke dog de forommeldte Lands Forbedringer ogsaa have strakt sig.
Berlingske Tidende, 1777-07-01
Med den Provinz Neumark har Kongen og ladet see stor Naade. Den havde i den sidste Krig mistet 57028 Mennesker, 1974 Bygninger, og den største Deel af Heste, Kiø- og Faar. Den manglede 16135 Wispler, 5 Skipper Kornvahre, naar den største Nød indtil Høsten 1762 skulle afrendes. Den Kongelige Lands Fader har raadet Boed paa alle disse Mangler. Der have og saa mange 1000 Colonister nedsat sig i Nettz Egnen, samt i den ved Nettze liggende og til Staden Friedenbergs Kæmmerie hørende Landstrækning, og i Watte Egnen, at i Aaret 1775 have i denne Provinz allerede været 23706 Mennesker meere end 1756, og altsaa er Jndvaanernes Summe siden sidste Krigs Slutning er steget henimod 80734. Alle ødelagte Bygninger paa det flakke Land ere igien opbygte, den afbrændte Stad Castri er igien sat i Stand, Kongen har og paa egen Bekostning ladet opbygge den for nogle Aar siden afbrændte Zantecker, Forstad, ved Landsberg, og den lille Adelige Stad Kallies, men strax efter Krigen ladet uddeele blant Undersaaterne 68866 Faar, 6342 Heste og en Mængde Penge til Plov Orne, saa at intet Spor af Krigens Ødeleggelse meere er at see. De Summer af reede Penge, som Kongen til alle disse Hensigter har skiænket, ere følgende: I Almindelighed til igien at sætte Provinzen i Stand = 768149 Rdlr. Til igien at opbygge den Stad Castrin- - - - Zanecker Forstaden 40771 -- - - - den Stad Kollies 80000 - Af Meel, Gryn, Rug, Byg, Havre, tilsammen 1572157 Rdlr. og Ætter have Jndvaanerne fra Krigens Ende til Slutningen af Aaret 1775 bekommet 15837 Wispler, 13 Skiepper, hvil i det mindste kan anslaaes for 21726 Rdlr. Afsaa har Kongen paa den Provindenrindt i alt udi Penge = 1793883 Rdlr. lii Maan Herunder er ikke indbefattet den uddeelte Summe til at anskaffe Plov=Ørne, men mange Landsbyer have dertil de kommet hver 6 a 700 Rdlr. Sidst i Aaret 1775 havde Neumark 237173 Mennesker. Der ere i Netz Egnen. 69, Colonist Familier, af 3020 Mennesker. i Fridebergs Egnen. 221 Colonist=Familier af 971 Mennesker. i Warte Egnen. 1670 Colonist Familier, af 7438 Mennesker, 2581 Colonist Familier, af 11429 Mennesker. De have bragt med sig ind i Landet 217684 Rdlr. Alt hvad her er sagt om Neumark, er uddraget af Hr. Præsident von Benckendorfs Pommerske og Neumarkiske Stæders Eiere. Dertil kan legges, at Kongen har udi de Aar 1771 og 1776 laant denne Provinz til bestandig Brug, den store Summe af 200000 Rdlr. for 2 pto Cent Renter, og i Mai indeværende Aar vil endnu ligesaa laane dem 200000 Rdlr. for 1 pr. Cent, og at disse Renter ere bestemte til Pensioner for fattige Officeer, og andre Adelig Enker. Altsaa har Kongen siden sidste Krig anvendt paa Neumark omtrænt 2 Millioner og 200000 Rdlr. Hvor ofte maae man her spørge, om Historien kan fremvise saadan er Konge, som Friderich den Anden er. Søes. Fortegnelse paa de Jndkomster og Udgifter, som Kongen af Frankerig havde i Aaret 1763.
Berlingske Tidende, 1777-07-01
De ordentlige Jndkomster beløb sig i det Aar til 265, 400000 Livres. Jndkomster som aarlig udi et bestemt Antal af Aar blive hævede Afhændigede og bestandig bestemte Kongelige Jndkomster Summa paa alle de Jndkomster, som Kongen aarlig havde af Riget, 428, 260000 Livre. Dreuden indbringer det for det Pavelige Hof (udi Annater, aarne omtrant 3600000 Livres) for Biskopper, Hertuger Græder, de Pairs, for General Gouverneurer udi de faste Stæder hvert Aar henimed 52, cocore - 480, 260000 Livres. I hvor forskrekkelig stor endog denne Summet, saa er det dog endnu angt fra ikke saa stor, som den Summe, hvilken Staten; Almindelighed maae skaffe, og som i sær udpresses af Undersaatterne ved Finantz=Forpagterne, Skatte Modtagerne og Finantz Renterne. Foruden bemeldte store Summe, har Riger fra 1756 til Slut Slutningen af Aaret 1762 overordentlig maattet give følgende Summer: Ad. 1756 = = 121,000000 Livres. Summa udi de 7 Krigs Aar 1100, 622552 Livres. Det er ikke blevet ved den først anførte Summe af Paalæg, men siden 1762 ere 90 Millioner nye Skatter blevne paagagte Undersatterne. Statens Gield udgjør den forskrekkelive Summe af 3800 Millioner Livres, hvilke Aarlig udkræve 180 Millioner Renter, og desuden er Staten skyldig, 3 til 400 Millioner Livres Livrenter. Ordentlige Udgifter Ao. 1763, som vare anviste paa de ordentlige Jndkomster: For Hoffet . 29, 600000 Livres.
Berlingske Tidende, 1777-07-01
For Krigs Etaten til Lands og Bands 112, 800000 Livet. Til Pensioner . Til Ministering. .
Berlingske Tidende, 1777-07-01
For Cours fouverainet et royales. Til Betienternes Besoldninger. Til offentlige Verker Adskillige Udgifter . Pension for Kongen af Pohlen,
Berlingske Tidende, 1777-07-01
Hertugen af Lothringen Afgifter og Renter . Til Ministerne ved de Udenlandske Hoffer, Consuler a. = = 2, 400000 - Summa 258, 440000 Livet. Ordentlige Jndkomster 265, 400000 -De ordentligen Jndkomster over gik altsaa Udgifterne 6, 960000 Lives.
Berlingske Tidende, 1777-07-01
Priis=Courant. Dansk Vaar=Sild Td. 3 Rd. Mk. Holsteensk. Rdlr. 2 Mk. Ang Holstensk Td. Korn. 1 Rd. 4 Mk. 86. Høste Sild Td. 6 Rd. Mk. Jydskenkelt 4 Rdlr. 1 a 2 Mk. . Rdlr. - Mk.
Berlingske Tidende, 1777-07-01
Dansk Td. 1 Rd. 3 a 4 Mk. s. Norsk Sild Td. 4 Rd. Mk. Holstensk Hvede Td. 2 Rd. 5 Mk. 83. Tran Tønden 15 a 17 Rdlr. M. Laalandsk Td. 2 Rd. 1 Mk. 8 s. Salt.
Berlingske Tidende, 1777-07-01
Fyhnsk BireRdlr. Mk. 4 Rdlr. A. Siellansk Td. Sog Td. - Rd. - Mk. . 1 Rd. 3 Mk. . . Norsk Tønd.
Berlingske Tidende, 1777-07-01
Lyneborger, Td. 3 Rd. Mk. 5.7 Rd. Mk. benhavns Gryn Td. Malt Tønden 3 Rdlr. - Mk. 1 Rd. 5 Mk. Spansk Tønd.
Berlingske Tidende, 1777-07-01
Engelsk Td. 3 Rd. 3 Mk. s. Rdl. Mk. s. Torve=Kiøb for Jndvaanerne. havre Td. Gryn Td. Boghvede Gryn Tønd. 6 Mk. 4 s. 4 Rd. 2 Mk. 3 Rd. 4 Mk.
Berlingske Tidende, 1777-07-01
Fransk Td. Viin 60 a 75 Rdlr. Et Læs Torv. Brænde. Et Bonde=Læs 5 a 5 Mk. Erter Tønden. 2 Rd. - Mk. En Adme Rhinsk Viin. uden Rigs 35 a 56 Rdlr. Kul Tønden. 5 a 7 Mk. ) Islands saltet Lamme a -Ad. Et Oxsehv. rød Viin. 56 a 76 Rdlr. 36 a 56 Rdlr. Forring. uden Rigs Flest røget Lispd.
Berlingske Tidende, 1777-07-01
Oste Fynske Skpd. 7 Mk. - s. . Rd. - Mk. Et Oxsebr. Fransk Viin. uden Rigs. 40 a 500 Rd. 20 a 30 Rdlr. Høe et stort Læs 2 Rd. 3 Mk. 1 Rd. 4 Mk. dito mindre Holsteenske Skpd. 9 a 10 R.
Berlingske Tidende, 1777-07-01
Smør Fønsk Td. 26 a 28 Rdlr. Et Orsehoved Fransk Brænde=Viin 74 a 78 Rdlr. Halm et Læs 5 Mk. a 1 Rd. 1 Mk. Sællandsk Td. 26 Rdl. Tælle Lise. 1 Fd. 3 a 4 mk. 3. uden Rigs 44 243 Rdlr. Høns og Flederværk. Crøn Sæbe Otting 2 Rdlr. 1 Mk. Humle. Brunsviger) Skpd. 55 Rdlr. Kalkonske gamle Parret 2 Rd. A.
Berlingske Tidende, 1777-07-01
- unge Parret Rd. - Mk. Rdlr : Bergens Fisk Skpd. Sarled. Nors Jern Skpd. 43 Rdlr. Capuner fæde et Pa 11 Rd. 4 Mk. mavre et Par 7 Rd. - Mk Høns gamle Parret. Mk. 2 Mk. 8. Graasen salted Td. Tiær=Tønden, Mk - s. tør Skippd. . 3 Rdlr. Hør Skipd. 32 a 42 Rd. efter dens unge Parret, 1 Mk. 43. Kliøsisk Skippd. . 15 a 16 Rd. Reen Hamp Skpd. 22 a 25 Rdlr.) Boniter, Kyllinger et Par 1 Mk. 1s. Nørsk Torsk salte. 1 Td. 4 Rd. Mk. Jslandsk Td. 5 Rd. 3 Mk. a 6 Rd. Pommersk For Brænde. Favnen. Ænder et Par 3 Rd. 1 Mk. s. Duer et Par 1 Mk. 84. Blands tør gik d. 13 a 21 Rdlr. M. Pommersk Bog 4 Rd. 2 Mk. - s. Æg en Snees