JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-02-14
For en rask, velvoxen Dreng, af honnette Forældre, der maatte ønske sig anbragt ved Handelen, anviser Aviserpeditionen en god Plads i en af Siællands bedste Kiøbstæder.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-02-14
En velopdraget, confirmeret Dreng, som regner og skriver godt, og har Lyst til at lære Handelen, kan blive antaget Lære hos Kjøbmand J. S. Lund i Slagelse til førstkommende Paaske.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-02-14
Hos Undertegnede er 200 Rbd. Sedler Umyndiges Midler, at erholde til Laans naar man derom strax melder sig, og kan anbyde anordningsmæssig Sikkerhed. Skielskiør den 31te Januar 1835. Foss. Hos Gartner Petersen paa Dyrehovedgaard ved Korsøer kan strax bekommes 11 Pd. Vinterpurre, 7 Pd. Rødlag og 5 Pd. bothfeldske Roer; tillige kan bekommes alle andre Slags Urte frøe, samt et Partie Blomsterfrøe til de billigste Priser. Ved Wandsbecks 1251te Trækning udkom:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-02-17
21de Aarg. No. 14. la eller: Ja maaFlagelse Ugeblad. Redigeret af Pastor, Ridder Bastholm. Trykt og forlagt af Peter Magnus. Tirsdagen den 17 Februar 1835. Med Kongelig allernaadigst Tilladelse, at forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdommene.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-02-17
Udtog af en meteorologisk Dagbog. Januar 1835. Vinteren beholdt i denne Maaned sin Karakteer, (paa en mærkværdig Undtagelse nær,) det vil sige: Veiret vedblev at være roeligt, tørt og mildt. Dette sidste især i en ganske overordentlig Grad; i en saadan Grad, at man aldeles glemte, at det var Vinter, og kunde næsten ikke troe andet, end at man levede i en ganske anden Aarstid; hvad enten dette kom af en overordentlig Udvikling af Jordens indvortes Varme, eller af en stærk Udgydelse af det Solen omgivende Lysstof, som Solpletternes Størrelse syntes at bebude, eller af de sydlige og vestlige Vindes Overmagt (thi Vestenvinden regierede i 25, Søndenvinden i 21, Nordenvinden derimod kun i 16 og Østenvinden kun i 8, og af disse 8 formaaede den kun at holde sig hele Tiden igiennem i de 4 Dage. Det er vel sandt, at det stormede i Dage den 10de, 16de, 17de og 21de, især var det et skrækkeligt Veir om Natten imellem den 16de og 27de med en Sydveststorm og vilde Hagelbyger; men i de 20 af Maanedens Dage var Vinden dog kun meget svag, i 19 af dem var det endog et fuldkomment Vindstille, især hver Dag uafbrudt fra den 1ste til den 7de. Der faldt vel noget Vaadt i 18 Dage; men dette bestod for det meeste i en fiin Ruskregn, som ikke blødte noget, og som i Almindelighed er et Forbud paa, at der ikke vil falde megen Regn, eller den bestod i enkelte vilde Bygger, som foere ud over Landet. Kun i 5 Dage regnede det stærkt, vistnok med Sydvestvind, men som dog ikke nær frembragte saamegen Væde, som i Fior. Det haglede et Par Gange, men der faldt kun 3 Gange Snee, den 10de, 17de og 18de, og det kun meget ubetydeligt, saa Jorden blev knap bedækket og Kanefarten kom ikke i Gang. - Luften var ofte bedækket; man havde kun 3 klare Soldage; men af og til lod Solen sig see i 18 Dage og frembragte en usædvanlig varmende Følelse for en Vintermaaned.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-02-17
J Begyndelsen og Enden af Maaneden var Luften især mild, selv naar det blæste af Nordvest var der ingen skarp Følelse i Luften, og ikke den mindste Nattefrost. En Mand, som kiørte om Natten Kl. 2 den 5te Januar, forsikkrede, at det var saa mildt, at han neppe behøvede at betiene sig af sin KavalNaturen havde et Foraars Udseende; Markerne grønnedes og Rugen stod saa lysegrøn og saa livfuld, at Synet af dens Skiønhed var ligesaa ængstelig med Hensyn til Fremtiden, som den var frydefuld for Øiet. Vinteren synes at være draget hen til det sydvestlige Europa, hvor Sneen lagde sig paa Toppen af Hymettus og af de øvrige Bierge, som omgive den nye Kongestad Athen, eller paa Appeninernes Toppe i den sydlige Deel af den italienske Halvøe; ogsaa skal Vinteren være streng i de forenede nordamerikanske Stater. - Dog ogsaa her i Landet fandt en Undtagelse Sted. Efter nogle svage Forbud paa Vinterens Komme i Midten af Maaneden, indtraf pludselig den 21de og 22de Januar en meget haard Kulde med Nordostvind og den klareste Luft, som i en Hast belagte Beltet med Jis, men allerede den 23de gik Vinden om til Sydvest, og medbragte det mildeste Veir, som varede ved til Maanedens Udgang. - Veirglasset svarede i denne Maaned til Veirets Afvexlinger. Den 15de og 14de, to Dage for den omtalte Storm, saaes en Ring om Maanen i den klare Luft og i en temmelig Afstand, fra den, et sieldent, men temmeligt sikkert Forbud paa uroeligt Veir. - Januar Maaned 1854 var vel ogsaa meget mild, men langt meere mørk og regnfuld. Et mærkværdigt Naturphonomen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-02-17
Det indtraf den 16de December 1834 om Natten i Staden Marsalg paa Sicilien. Dagen tilforn havde Dunstkredsen været roelig og Luften klar. Natten kom, og den var ogsaa roelig; Maane og Stierner skinnede paa den skyefrie Himmel, og Jndvaanerne sov roeligt. J denne Nat indtraf en Maaneformørkelse; ud paa Natten opkom en sort Plet ved Horizonten mod Norden, som udbredte sig i kort Tid, og gik over til det stærkeste Uveir. Vindens Tuden, Tordenens Brag og Regnens og Hagelens Skyllen, ledsagede af uafladelige Lyn, vækkede Jndvaanerne op af deres Søvn. Husene rystede af de frygtelige Vindstød, og Regnen, blandet med Hagel, styrtede saa voldsomt ned, at Tage og Vinduer truedes med Undergang. J en heel Time vare Jndvaanerne i den største Angest; Stormen lod til at ville 3 Gange lægge sig, men den reiste sig ligesaa ofte igien. Da Dagen frembrød opdagede man først den Fare for hvilken Staden havde været udsat; thi Gader og Tage vare ikke blot belagte med Hagel, men ogsaa med utallige Aerolither (Meteor stene, og altsaa en complet Steenregn), saa store som en Nød; de vare af en kugleformig Skikkelse eller af en Figur, som dog nærmede sig dertil, at guulagtig Farve og overmaade haarde og faste. Man kan begribe at Tage og Vinduer have lidt meget, Havet kom i et frygteligt Oprør og truede alle Skibe med Undergang. Træerne vare brækkede: mange døde Fugle fandtes paa Marken og meget Qvæg blev dræbt. Dagen derpaa blev Luftens Temperatur aldeles forandret, der indtraf en overvættes Kulde; ogsaa i Palermo, Hovedstaden i Sicilien, var Kulden overordentlig. Den 28de December faldt Thermometret en Grad under Frysepunktet og Gaderne vare bedækkede med Snee.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-02-17
China. Fra Canton berettes under 21de August f. A. at den 14de Juli ankom Lord Napier, som siden det chinesiske Kompagnies Friegivelse, havde erholdet Overbestyrelsen af det, paa Skibet Andromacha til Makar. Den 17de foretog han der flere Udnævnelser, og deriblandt den lærde Orientalist Doctor Morrison, men som siden er død til Factoriets Tolk og Sekretair. Jmidlertid var en chinesisk Deputation, bestaaende af Dhrr. Hanqva og Monqva bleven afsendt fra Canton til Makao, for at bede Lorden om, at blive der indtil nærmere Ordrer ankom fra Peking; men den ankom for sildigt. Vicekongen du afsendte derpaa en anden Deputation, bestaaende af Kang-Choe-Fu og Kwang=Hiv, for at standse Lorden paa Floden; men de traf ikke Kutteren. -
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-02-17
Nyeste Post-Efterretninger. Man har nye Efterretninger fra London af 10de Februar, men som indeholder intet Nyt, uden Giendrivelsen af to falske Rygter, det om Dronningens Frugtsommelighed, og om Lord Broughams Ankomst. Ogsaa skal det være urigtigt at Lord Rowley er afseilet med den engelske Flaade fra Smyrna til Malta; derimod er det vist, at den russiske Ambassadeur, Greve Pozzo di Borgo er ankommen til London, hvor han allerede har havt en Samtale med Hertugen af Wellington. Den østerrigske Ambassadeur Fyrste Esterhazzy, er passeret igiennem Paris til London, og den franske Ambassadeur Greve Sebastiani, som er kommen tilbage fra Neapel til Paris, vil den 10de eller 11te afreise til sin Post i London.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-02-17
Den franske Moniteur af 6te Februar beretter: at en telegraphisk Depesche fra Bayonne af 1ste melder, at Elisondo var Dagen tilforn bleven undsat af en Reserve-Brigade, og at Carlisterne have taget Flugten. Lander er den 26de afreist fra Madrid for at overtage sin gamle Commando. Espeleta har erholdet Kommandoen i Madrid, og i hans Sted General Alvares i Arragonien. Da Espeletaforlod denne Provins, meddeelte han en kort Skildring af sine Foretagender; man seer deraf, at han har bevæbnet 11000 Mand i Stæderne, foruden 1200 Partiegiængere og Banderne ere reducerede til 100. Fra San Sebastian berettes under 30te Januar: at en spansk Krigsbrig med nogle Kanoneerschalupper vare ankomne dertil, for at krydse ved de baskiske Kyster, og som have bemægtiget sig et i England udrustet Dampskib, som havde 4000 Gevære, en anseelig Pengesum og 12 spanske Officere ombord, nye Efterretninger fra England bekræfte Rigtigheden, deraf). Denne Erobring er saameget vigtigere, som at Zumala Carregui trængte til disse Vaaben, forat bevæbne sine Rekruter. – Usikkert er derimod det Rygte, at Mina (som forresten skal begynde at komme sig) er rykket ud af Pamplona, og har slaget Zumala Carregui. – Man har i Paris faaet Efterretninger fra Madrid af 20de Januar. Hovedstaden var roelig, men Garnisonen blev forstærket. De Proceres Kammer havde voreret en Addresse for at bevidne Hs. Majestæt deres Kummer over Begivenhederne den 18de. De Prokuradores Kammer havde længe betænkt sig, om det vilde følge dette Exempel. Først den 28de blev en saadan Addresse oplæst, som i Forveien var underskreven af 80 Medlemmer. Hr. Alcala Galiani erklærede, at uagtet han ikke hørte til dem, som havde underskrevet Addressen, saa vilde han dog underskrive den, da den indeholder Yttring af en Troeskab og Følelse for den offentlige Orden, hvoraf han selv er besiælet, dog vilde han ikke dermed billige Ministernes Fremgansmaade. 125 Deputerede vare tilstæde, og de antoge eensstemmigen Addressen. Mina skal have skrevet fra Pamplona under 21de Januar, at han har inddeelt sin Armee i 5 Corps, under Kommando af Brigaderene Oraa og Lopez, og Obersterne Seogne, Gorrea og Ocana. Conseils Præsidenten Martinez de la Rosa, er næsten altid svagelig.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-02-17
Fra Lissabon har man intet andet Nyt (under 26de Januar) end at den forrige Regentinde Donna Jsabella Maria, har skrevet til Dronningen, at hun som den præsumptive Thronarving ikke kunde indfinde ved Hs. Majestæts Vielses-Ceremonie, dersom ikke den næste Plads bliver indrømmet hende ved Dronningens Side, som efter Programmet skal indrømmes Hertuginden Braganza. Man troer, at Forhandlingerne om Handelsforholdene imellem den engelske Gesandt Lord Howard de Walden, og Hr. SilvaCarvalho, tilligemed Greven af Villareal, ville faae et meget gunstigt Udfald, med Hensyn til Storbrittannien.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-02-17
Man har det Haab i Paris, at Forhandlingerne i de franske Deputeredes Kammer om de amerikanske Anliggender ville faae et gunstigt Udfald efter Ministeriets Ønske, thi alle de Medlemmer som Kammeret har valgt for sine Bureaus ere af det ministerielle Partie, og alle Ministeriets Modstandere ere faldne igiennem. Meningerne ere forresten meget deelte i Kammeret, og heftige Debatter kunne forventes om denne Gienstand. – En Tyv, ved Navn Duhem, blev ved den Kongelige Ret dømt til Fængselstraf paa 3 Aar, neppe havde han erfaret sin Straf førend han bukkede sig, tog sine Træeskoe i Haanden, og slog dem efter Hovedet paa Rettens Præsident og General=Advocaten; men tra dem til Lykke ikke, dog blev et Vindue slaget i Stykker; han ledsagede denne voldsomme Handling med de haardeste Skieldsord, og truede at ville dræbe Dommerne og selv Ludvig Philip, naar han kunde faa fat paa dem. Han blev nu dømt til en forlænget Fængselstraf paa 5 Aar, og derpaa at sættes under Politiets Opsyn, og i 5 Aar at forvises fra Paris og dens Omegn.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-02-17
Den østerrigske Regiering har ved sin Gesandt Paris, Greve Appony, ladet den franske meddele Oplysninger om de tydske Staters Forhold til Schweitz, og derved forklaret at Østerrige betragter Bern som Directorium og Canton, og ikke kan opgive sin Ret til at forlange en Satisfaction af Regieringen i Bern, som en Cantonal=Auctoritet; Hr. v. Rigny blefaldt det østerrigske Cabinets Beskuelse og forsikkrede Greve Appony, at den franske Gesandt H. v. Rumigny skulde blive underrettet derom og overdrages at erklære Regieringen i Bern, at naar den vil fortsætte som Directorium den dadelsværdige Bane, som den har vandret paa som Canton, saa vilde Frankerige ophøre med at tage nogen Andeei dens Anliggender og Skjebne. Tillige spurgte Hr. v. Rigny Greven om en fuldstændig Tiltrædelse af det nye Directorium til Landdagens Erklæring af 22de Juli 1834 kunde synes ham tilstrækkelig til at ende Striden med Bern og retablere de diplomatiske Forbindelser med den. Det Keiserlige Cabinet lod derpaa ved en Depesche af 8de Januar erklære, at en Udsoning med Bern var kun muelig, naar dennes Regiering vilde afhielpe de mod den opløftede Besværinger; men ikke paa en let Maade slippe fra den Satisfaction, som den var skyldig, ved blot at tiltræde den omtalte Landdags Erklæring: thi dette vilde være at sammenblande to ganske forskiellige Ting med hinanden, Krænkelsen af det savoyiske Territorium, som var bleven bielagt ved Landdagens Beslutning af 22de Juli 1834, og de skammelige Steinholzli-Begivenheder. Cantons Regieringen maatte derfor anvende Landdagens, under 22de Juli fremsatte Grundsætninger paa disse Begivenheder, lydelig fordømme dem og lade de Skyldige afstraffe og give vedkommende Regieringer den Forsikkring, at der skal blive vaaget over at saadanne Forbrydelser skulle herefter ikke blive begaaede. J en Skrivelse fra Wien klages over Radicalismens Seier i Schweitz, som aabenbarer sig i Sammensætningen af den nærværende Directorial Auctoritet, og som strider ligesaa meget mod Frankeriges som mod Østerriges og de øvrige Staters Jnteresse, og som allene i Canton St. Gallen har fundet Modstand (af det katholske Partie); Forbindelsen med Schweitz maatte vedligeholdes paa de i 1815 antagne Principer og den østerrigske Regiering ønsker at vide hvorledes den franske vilde forholde sig, dersom de radicale Cantoner vilde skille sig fra de Cantoner, hvori disse Grundsætninger endnu ikke ere trængte ind, og oprette et nyt Forbund under Ægiden af en nye Folkeret, hvis beklagelsesværdige Følger have to Gange aabenbaret sig i Aaret 1834. Saaledes skulle Sagerne staae. Den bernske Regiering har tilstillet den østerrigske Gesandt et Svar paa hans Forestillinger, hvorpaa ingen Replik er givet eller publiceret; men Regieringen vaager over, at de tydske og franske Flygtninge, som opholde sig i Cantonen forholde sig roelige. – Den 2den Februar forefaldt i Bockenheim, ved Frankfurt, et blodigt Slagsmaal imellem Jndvaanerne og den preussiske Garnison, hvorved 16 Personer bleve saarede; og deraf 5 haardt, dog ere ingen døde. Sagen er nu en Gienstand for offenlig Undersøgelse.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-02-17
Den nye tyrkiske Gesandt i London Nuri Bei, er med et talrigt følge passeret igiennem Belgrad den 27de Januar. Man har hørt fra denne Stad, at Kyrste Milosch vil den 1ste Februar proclamerede Rettigheder, som han vil bevilge det serviske Folk. Den Efterretning, som man havde fra Wien om, at Opstanden var bleven qvalt med væbnet Haand, skal være ugrundet. Primatern have ikke ladet sig intimiddere, Fyrstens Broder Jan, standsede paa sin Marsch imod dem, og ivrige Underhandlinger imellem dem og Fyrsten ere siden den Tid blevne fortsatte.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-02-17
Indenlandske Efterretninger. Kiøbenhavn den 12te Februar. I Gaar Formiddag Kl. 10 modtog Hs. Majestæt Kongen i en Audients den fra Spanien her accrediterede Chargd'Affaires, Ridder de Bouligny, der overrakte Allerhøistsamme sit Creditiv.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-02-17
J den af Generalfiskalen, Etatsraad Treschow, efter Regieringens Ordre, imod Redacteuren af Bladet Fædrelandet, Professor David, anlagte Sag mødte Generalfiskalen Mandagen den 9de dennes i den Kongelige Lands-Over- samt Hof= og Stadsret, ved Fuldmægtig Candidatus juris Kraft, og fremlagde Jndlæg, i Henhold til hvilket han indlod Sagen. - Tiltaltes Defensor, Procurator Haagen, mødte ved Procurator Klein, og begierede 14 Dages Anstand, hvilken Retten bevilgede. (Kbhvnsp.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-02-17
Fredagen den 6te blev i Høiesteret paakiendt en Sag imellem den noksom bekiendte Værtshuusholder Nagel og Exam juris Giørling. Sagen, hvis Gienstand var en Fordring, stor 200 Rbd., som Giørling paastod sig tilkiendt hos Nagel, gik denne sidste imod, som desuden, for utilbørlige Udladelser, mod Giørling i sit Jndlæg for Høiesteret, hvor Sagen blev procederet skriftligt af Parterne selv, blev idømt en Mulct af 20 Rbd. Sølv til vor Frelsers Kirke og ligesaameget til Justits=Kassen (S. Bl.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-02-17
Onsdagen d. 11te dennes blev af Grosserer. Societetet afholdt en talrig Generalforsamling. Committeens og Understøttelses=Fondets Regnskaber, forsynede med Revisorernes Paategninger, bleve fremlagte. Bemeldte Understøttelses=Fond, oprettet i Aaret 1851 og hvis Capitals Renter anvendes til Understøttelse for trængende Grosserer-Familier og Contorister, der have tjent Grosserere, har nu en Capital af 6,000 Rbd. r. S. i en Prioritets=Obligation, en Kgl. norsk Obligation paa 200 Sp. og en Creditkasse-Obligation paa 500 Rbd. Sedler, med hvilken sidste Fondet er forøget siden forrige Aar. Til Understøttelser er anvendt en Sum af 670 Rbd., hvortil Grosserer-Committeen har bidraget 200 Rbd. (S. B.) Den 11te Februar omtrent Kl. 2 1/2, udbrød der Jld i en Skorsteen i Hr. Fuldmægtig N. J. Berthelsens Gaard i Kronprinsessegaden No. 395. Efter en Times Forløb var Jlden slukket.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-02-17
Under 1ste dennes har Hs. Majestæt Kongen benaadet den ved 1ste jydske Jnfanterie-Regiment staaende Sergeant Peder Pedersen Assentoft, der er ansat som Jnspections-Sergeant ved det herværende Garnisons Hospital, med Dannebrogsmændenes Hæderstegn. - Hans Majestæt Kongen har under 3die denne Maaned benaadet Beltpostfører ved det store Belte, Jørgen Thorøe Dyrehauge med Dannebrogsmændenes Hæderstegn.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-02-17
Til Cadix ankom i forrige Aar tre danske Skibe, hvoraf de to med Ladning fra fremmede Steder. – Til Livorno ankom i forrige Aar ni danske Skibe, samtlige med Ladning, nemlig to fra danske Havne med Kornvarer, fire fra St. Petersborg, to fra Norge og eet fra Hamborg, Fredag Aften, den 6te Februar, udbrød pludselig en voldsom Jldebrand i Nykiøbing i Sielland, der, formedelst Vindens Heftighed greb om sig med en saadan Magt, at tvende Gaarde og to Huse, tildeels straaetækte, faa Øieblikke efter sank sammen i Ruiner. Sex Familier, hvoriblandt een med en talrig Børneflok, kunde, under disse Omstændigheder, kun tænke paa, at redde Livet, og mistede derfor Alt, hvad de eiede. Formedelst Vindens heldige Retning og Brandfolkenes nidkiære Bestræbeser, udbredte Jlden sig lykkeligviis ikke videre, end netop til de Bygninger, som strax stode i Flammer, og saaledes holdt Forsynet sin beskiærmende Haand over den øvrige Bye.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-02-17
En jydsk Smed Chr. Pedersen i Miels, har opfundet en Maskine, hvorved en Dreng paa tolv til fjorten Aar i en Time kan skiære fire Tønder Kartofler til Kreaturers Røgtning.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-02-17
Paa Island har i afvigte Sommer grasseret en epidemisk Feber, der brød ud i Reikavig, og udbredte sig ved Reisende over hele Landet, hvorved ikke faa, endog unge og raske Mennesker, efter nogle Dages Forløb maatte bukke under. Mærkeligt var det, at alle Danske bleve aldeles frie for Sygdommen. Paa mange Steder døde 4 af 100 Jndvaanere.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-02-17
Kiøbenhavns Torvepriser den 13de Februar. Rug, Td. . . . 3 Rbd. 4 Mk. 8 s. a 4 Rbd. - Mk. - s. Hvede, Td. . . 4 Rbd. 2 Mk. 8 s. a 4 Rbd. 4 Mk. - s. Byg, 221., Td. 2 Rbd. 5 Mk. - s. a 3 Rbd. - Mk. 8 s. Byg, br., Td. 2 Rbd. 4 Mk. 8 s. a 3 Rbd. - Mk. - s. Havre, Td. . . 2 Rbd. 4 Mk. 8 s. a 2 Rbd. 5 Mk. 4 sk. Ærter, Td. . . 4 Rbd. 4 Mk. - s. a 5 Rbd. 4 Mk. - Flesk, røget, Lp. 1 Rbd. 2 Mk. - s. a 1 Rbd. 3 Mk. - Flesk, grøns., Lp. 1 Rbd. - Mk. 12 s. a 1 Rbd. 1 Mk. 8 s. Smør, Pd. . . - Rbd. 1 Mk. 2 s. a - Rbd. 1 Mk. 4 sk. Æg, Snesen. - Rbd. 1 Mk. 4 s. a - Rbd. 1 Mk. 5 sk. Giær, Pd. . . . - Rbd. - Mk. 8 s. a - Rbd. - Mk. 10 s. Siell. Smør, Td. - Rbd. - Mk. - s. 4 - Rbd. - Mk. - s.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-02-17
AVERTISSEMENTS. Hr. Boghandler Ditlewsen har tilsendt mig følgende Subscriptions=Plan. Herren kommer. Jo mere Tidens Tegn opfordrer Enhver, hvem Sielens Sallighed ligger paa Hierte, til nøie at undersøge Disse i den Hellige Skrifts Lys og til derpaa grundet Aarvaagenhed, desto mere velkommen ville saadanne aandelige Varsels Røster være, der, idet de have alle Guds Salliggjørelses=Anstalter som et Heelt for Øie, bestræbe sig for at udforske det Nærværende af det Forbigangne og med gudeligt Alvor henlede det paa det Tilkommende. J denne Overbeviisning har Forfatteren hidtil forkyndt Guds Ord, og ønsker nu under ovenstaaende Titer at give Læsere, som bekymres for Sielens Frelse en fuldstændig Kirke- og Huuspostil til alle Søn- og Festdage over valgte Texter af det gamle og nye Testamente i Hænde, for saaledes ogsaa at tiene i en videre Kreds med de Gaver, Herren har skiænket ham. Han dølger ikke for sig, hvor vanskelig Opgaven er; thi her handles ikke om noget Læseværdigt i Opbyggelses=Skrifternes Fag, hvoraf man har Overflødighed, men Noget, der i Sandhed griber ind i Jesu Kors-Riges nærværende Skikkelse.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-02-17
J denne Postille vil, saameget mueligt, alle christelige Troes=Lærdomme og Levnetspligter blive afhandlede, de sidste dog i deres adskillelige Sammenhæng med Troens Rod. Det er fundet nødvendigt til Øiemedets Opnaaelse, at alle mindre bekiendte Skriftsteder, i Særdeleshed de af det gamle Testamente, nøie anføres efter Capitel og Vers Dr. Andreas Gottlob Rudelbach, Superintendent, Consistorialraad, Pastor primi Glauchau i Kongeriget Sachsen. Forlaget af dette Skrift har Undertegnede allerede for længe siden paataget sig, og i den Anledning ladet Subscriptions Jndbydelse udgaae. Dengang bestemtes Skriftet til at trykkes i smaat svo Format, men da man fandt, at det vilde være langt hensigtsmæssigere og gavnligere for Kjøberne at lade det udgaae i stor 4to, er Trykningen nu begyndt efter denne forandrede Plan. For at lette Anskaffelsen af denne Postil, udkommer den i Hefter paa 6 a 7 Ark, og Prisen for Subscribenterne vil blive 6 Rigsbankskilling, hvorimod Bogladeprisen bliver bestemt til 8 Rigsbankskilling for Arket. Hele Værket vil kunne udkomme i 10 a 12 Hefter.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-02-17
Da Forlæggeren tillige seer sig istand til at levere et veludført Portrait af Forfatteren, og forudsætter, at en Deel af dem, som ynde hans Prædikener og have lært at sætte Priis paa hans tidligere Skrifter i den danske Literatur, kunne ønske at eie dette, tilbyder han at levere Subscribenterne paa Postillen Forfatterens Portrait med sidste Hefter for 24 Skilling. Subscribenterne anmodes om at antegne, om de ønske Exemplar med eller uden dette. Subscribentsamlere erholde paa 10 Exemplarer det 11te frit. Pantegnede Planer bedes tilbagesendte inden Januar Maaneds Udgang 1836 til Forlæggeren, Boghandler N. C. Ditlewsen, i Kiøbenhavn, stor Kiøbmagergade No. 50. Da jeg gaaer meget lidet ud, og forresten ikke paatager mig Commissioner, saa kan jeg ikke paatage mig at gaae omkring og samle Subskribenter paa Værket; men jeg modtager med Fornøielse Subscriptioner paa et gudeligt Værk og af en saa lærd Forfatter, naar nogen skriftligt eller mundtligt vil lade sig tegne derfor hos mig, og som jeg da skal tilstille Hr. Ditlewsen; dog alt dette med den Forbeholdenhed, at han lader Exemplarerne uddele, og Betalingen indcassere ved en anden Person, som da erholder derfor den tilbudte Fordeel, især da jeg aldrig paatager mig nogen Penge-Commission, eller attraaer at erhverve mig nogen Fordeel derved. Slagelse den 17de Februar 1835. H. Bastholm.