Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-10-27
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Hos Masse Niende Aargang. No. 87. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin. Tirsdagen den 27 October 1812. Aggers og Oms. Disse to Øer, som ligge i det store Belt, en halv Miles Vei fra Skielskør, og omhandles i Danske Atlas III. 42. VI. 275, have i senere Tider erholdt en Navnkundighed, som de tilforn manglede. Deres frugtbare Jordbund, indbringende Fiskeri, og overflødige Fuglevildt, vare allerede længe bekiendte. Saaledes læser man i Edvarsens Skjelskørs Beskrivelse S. 302, at Kongens Jægermester ofte drog derhen paa Jagt, ventelig efter Vildgjæs, Vildænder, og Bekkasiner, som der er Mængde af. Man seer ogsaa i samme Skrift S. 303, at her blev i det 17de Aarhundrede af Lehnsmanden paa Korsør aarlig saaet en god Deel Hør, hvilken Avl. geraadede til en Byrde for Skielskør, eftersom Byen maatte skydse Lehnsmandens Folk frem og tilbage, saa tidt som Hørren skulde luges, ruskes, rødes, og videre tilberedes. Øernes Tilstand langt tilbage i Tiden og i Hedenold har man ingen videre Underretning om, end hvad man kan slutte, at, da fordum næsten alle Skandinaver flakkede om paa Havet, har disse Eylande tjent til Opholdsted for Datidens Søhaner. Man finder ogsaa i de mange der værende Gravhøje og Tingsteder Spor nok til en tidlig Beboelse og ikke ringe Befolkning. Der er i senere Tid bleven anstillet Undersøgelser og Eftergravning i nogle af disse Høie, og har man da fundet Urner, Offerknive, Tordenkiler, o. s. v., som man gemeenlig forefinder i deslige saakaldte Kjæmpebegravelser. Ogsaa en Bantasten, 3 Alen høi, der staaer ved Helholms Mølle, er et Oldtidsmonument, som fortjener at lægges Mærke tilTil Øernes occonomiske Rigdomme hører, som foran blev erindret, et overflødigt Fiskeri, som den forrige Eier ikke stort ændsede, men som den nu værende begynder at føre i en rask Drift. De Fisk, som især falde i Mængde, ere Aal, Sild, og Torsk, der aarligaars vil kunne udbringes til adskillige tusinde Rigsdalers Værdi, for ikke at tale om Fiskedamme og Hyttefade med Karper, Karudser, og anden fersk Vands Fisk. Øernes Jordsmon er efter Jordebogen taxeret til 165 Tønder Hartkorn. Paa Aggers, som er 1 Mil lang og en halv Mil bred, er der, foruden Aggersgaard, 22 Fæstebønder og 17 Huusmænd, paa Om 20 Gaardmænd og 10 Huse. Ved Helholmsgaarden haves en Veirmølle. Egholmsgaarden er den Gaard, som er sat høiest i Skyld; den staaer for 9 Tdr. 1 Skjeppe, og har en god Skov af Eg, Bøg, Elm og Ask. Disse her saa løselig beskrevne Eiendomme, bleve i Januar 1812 solgte til nu værende Eier for den Summa 100,000 Rdlr. Det var saa at sige i Vennevold at de overlodes til den Pris. Skulde de igjen blive solgte, vil deres egentlige Værd, ifølge ovenstaaende Data, formodentlig blive anslaaet betydelig høiere. Der vil da naturligvis tages Hensyn ikke blot til Jordegodsers daglig stigende Priis, men ogsaa dertil, at et forbedret Agerbrug med Fabrikanlæg og en forøget Vindskibelighed vil aabne ny Jndtægtskilder for Beboerne, og fremvirke en meget større Grad af Velstand og Formue. Hvor meget Land eller Areal bør en Skolelærer eller Kirkesanger have paa Landet, Af T. M. B. Galskiet, Sognepræst til Hyllested, Vændsløb og Holsteinborg. At en Skolelærer bør have Areal eller Jord, anseer jeg ufornødent at bevise, deels da Regjeringen, har kjendt det nødvendigt, at Landboere bør have Jord, og derfor har søgt at forskaffe Huusmænd den til deres Huse og gjøre den adskillelig fra Husene, deels da Erfaring viser, hvor yderst ilde faren Enhver, især den lidt over Bonden ophøiede, er, som boer paa Landet uden Jord. At boe paa Landet uden Jord, er en Modsigelse. Han maa ligesaa gjerne flytte fra Landet, med mindre han skulde være stillet der saaledes, for at straffes eller døie Ubehageligheder.