JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1841-01-13
Stændervalg. Af "O. Th. Av." sees, at Propriet. Boesgaard med 402 St. er valgt til Deputeret for 14de Valgdistrict (i Fyen og Langeland) af de mindre Landeiendomme, og Møller Fabricius til Suppleant med 189 St. Ved et i Fredags i Randers afholdt Prøvevalg paa Stænderdeputerede, faldt de fleste Stemmer paa Apotheker Køfter, Oberst v. Brock og Procurator Jensen.
Viborger Samler, 1841-01-13
Borgerrepræsentantvalg. I Helsingør, Kjøbmand Thune, Brygger Vilhelmsen, Kjøbmand Kornerup, Garver Rohde, Blikkenslager Robberson og Mægler Meyer. J Odense: Bager Østerbye, Kjøbmand P. Rasmussen og Gjæstgiver Strøm (alle gjenvalgte). J Horsens, Viinhandler Kjeldsen (gjen valgt) og Kjøbmand A. Therkelsen. J Aarhuus: Kjøbmand P. Sabroe og Dreier J. Lisberg. J Aalborg; Overkrigscommissair Qvist til Formand og Kjøbmand Pagh til Vieeformand (begge gjenvalgte). J Randers: Kjøbmand J. Klem og Skomagermester Lauritzen (Sidste gjenvalgt).
Viborger Samler, 1841-01-13
Udnævnelser. Hs. Majestæt har allernaadigst udnævnt Exam. juris og Prøveprocurator L. C. Gad til virkelig Procurator, ved Retterne paa de danske vestindiske Øer, samt forundt den constituerede Jnspecteur og Kasserer ved Tugt=Rasp- og Forbedringshuset i Kjøbenhavn, C. N. Keller, Bestalling i bemeldte Embede. – Glashandler C. F. Fritsche i Kjøbenhavn er allern forundt Prædicat af Hof=Glashandler.
Viborger Samler, 1841-01-13
Copulerede i Aalborg, den 12te December: Guldsmed J. C. Smith og Jfr. Ludovica Holst, den 18de: Garver Bjørn og Jfr. Caroline Wesenberg. – J Fausing Kirke, den 5te Januar: Forvalter ved Hovedgaarden Gammel-Estrup Peter Johannes Poulsen og Jfr. Ane Fred. Brandt.
Viborger Samler, 1841-01-13
Døde. Kjøbenhavn: Oberstlieutenant og Muurmester Jens Dahl, R. af D., 67 Aar; Anne Cathrine Carøe, f. Windfeld; Enkefrue Christiane Frederikke Christensen, 56 Aar; Anne Sophie Schjødte, 51 Aar; Lauriz Jensen Ham merom; Susanne Henriette Emilie Eckersberg, f. Juel, 47 Aar; Ane Line Madsen 15 Aar; Enke efter Skipper og Skibsinventarie=Handler C. H. Tøndering, 57 Aar; Høker, Ole Larsen, 46 Aar; Skrædermester O. P. Simonsen, 80 Aar; Sadelmagersvend Christian Tønnes Møller. – Ringsted: Alitte Engborg, f. Jacobsen Feber, 71 Aar. - Odense: Urtemand Peder Hendriksen, 85 Aar. - Aarhuus: Jacobine Malling, f. Schmidt, 27 Aar. - Aalborg: Elisabeth Birgitte Sødring, 34 Aar; Bødker og Sæbekogemester Søren Jørgensen, 79 Aar. - Glückstadt. Justitsraad Fabricius.
Viborger Samler, 1841-01-13
AVERTISSEMENTS. En Eenspænderkane med Tøi, Bjælder, Klokker, som dog kan faaes særskilt, om ønskes.
Viborger Samler, 1841-01-13
Store gamle Bielægger=Kakkelovne, en Grube=Kjedel paa 1 Tøndes Rum, er at faae tilkjøbs hos Skive, den 4de Januar 1841. J. Lazarus.
Viborger Samler, 1841-01-13
Mandagen den 4de Januar, i det strenge Sneefog, er fra Østerteilgaard bortløbet en sort og hvidbroget Soe. Finderen erholder en passende Douceur af Enkemadame Thistedt paa Østerteilgaard.
Viborger Samler, 1841-01-13
Extra fiint og godt Hvedemeel. er nu og fremdeles at erholde paa Skive Mølle. Carl Ring. Gubitz, Volks=Kalender 1841 med 120 Træsnit, faaes for 60 s. hos P. C. Kabell.
Viborger Samler, 1841-01-13
Litteraire Anmeldelser. Tegner, nogle Smaadigte. 2det forandrede Oplag. 1 Rbd. Yoricks sentimentale Reise gjennem Frankrig og Jtalien. 1 Rbd.
Viborger Samler, 1841-01-13
Peter Schlemilis forunderlige Historie, af Adelbert v. Chamisso, overs. af Schaldemose. 64 s. Donna Clara, en Natscene af A. Munch. 30 sk. Gulddevisen, original Novelle af G. Hansen. 48 s. Julius, Eventyr og Fortællinger for Børn, indb. 64 s. Rung, Canzonette Jtaliane 1. 1 Rbd. 48 s. Hugo, Napoleons Historie. 2 & 3 H. 64 s. Napoleons Felttog i Jtalien. 3 H. 32 s. Guerike, Haandbog i Kirkehist., overs, af Sverdrup. 1 og 2 H. a 64 s. Boethe, exeg. Biblth. 8 H. 48 s. Hjort, tvende Taler. 48 s. Frænkels Haand-Ordbog over Fruentimmersygdomme, overs. af Trier. 1 H. 1 Rbd. 24 s. Coopers Chirurgie, 8 H. 48 s. Halds Tidsskrift for Landoeconomie. Ny Række. 2 B. 3 Faaes hos P. C. Kabell. H. 64 s.
Viborger Samler, 1841-01-13
Til anstundende Foraar kan Naaletræfrø af nedenanforte Sorter erholdes overladt imod Erstatning af Anskaffelsesprisen til et kongeligt Godses Jordebogskasse, samt mod at Liebhaverne inden 14de Febr. førstkommende, enten for Kammerjunker Overførster Jessen paa Ulstrup pr. Randers, eller for Forstandidat Klüver i Skanderborg, skriftlig opgive saavel hvormeget de ønske af hver Frosortsom ogsaa Stedet hvor Udleveringen til sin Tid ønskes og hvorved der kan vælges mellem Statsgjeldskassens Hovedgaarde og de kongelige Skovbetjentes Boliger i Jylland, samt, naar tillige en Commissionair paa Stedet opgives, endvidere mellem Kjøbstæderne Horsens, Skanderborg, Aarhuus, Randers, Hobro og Aalborg. For Rødgranfre erstattes 24 s., for Hvidaranfre 16 s. og for Lærkefro 48 s. pr. 2. Fro af almindelig Fyr forventes ligeledes tilveiebragt, men Prisen kan ikke nu angives.
Viborger Samler, 1841-01-13
Damp Chocolade, udarbeidet til den fuldkomneste Fiinhed i den Deichmannske Handels Chocolade-Fabrik ved Kjøbenhavn, erholdes til Fabrikpriserne, 2 Mk. 4 s.a 8 Mk., pr. 8, hos Hr. S. Buchwaldt i Viborg. L. A. Dangaard i Skive. P. F. Dige P. F. Nyeboe i Ringkjøbing. A. Andrup i Lemvig. F. C. Bruun i Holstebroe. F. Schade i Nykjøbing paa Mors.
Viborger Samler, 1841-01-13
Ligesom Fabricatet med fuld Føie kan anbefales, som fortrinligt, saaledes er der ogsaa sørget for smagfuldUdstyring.
Viborger Samler, 1841-01-13
Efter Begjæring af Forstanderen for Randers Hospital, bliver det samme Hospital tilkommende Vederlag for Kongens Anpart Tiende pro 1840 af Thorning Sogn, nemlig: 48 Tdr. 3 Skpr. 1 1/2 Fdkr. Rug; 26 Tdr. 7 Skpr. 2 Fdkr. Byg og 43 Tdr. 7 Skpr. 212 Fdkr. Havre, stillet til Bortsalg ved Auction, der afholdes paa Herredernes Tingsted i Horup Bye, Fredagen den 2de d. M. om Formiddagen Kl. 11. Lysgaard og Hids Herreders Contoir. Dalsgaard, den H. H. Holm. Kl. 7. 8de Januar 1811.
Viborger Samler, 1841-01-13
Gaarsposten mangler ved Avisens Slutning, Aften
Viborger Samler, 1841-01-14
No. 8.
Viborger Samler, 1841-01-14
Kongelig allerne privilegeret. 69 Aarg. borg Stifts-Tidende. Forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdømmerne. Ca Torsdagen den 14de Januar 1841. Denne Tidende redigeres af Adjunct Reiss og H. Wissing, og udgives 4 Gange ugentlig fra Sidstnævntes Officin.
Viborger Samler, 1841-01-14
Udenlandske Efterretninger. Orienten. Nyeste Efterretninger mangle. The Globe meddeler Følgende af et Brev fra en engelsk Tourist i Orienten: "Nicæa, den 12te Decbr. Araberne, der meget ynde krigerske Characterer, ansee Commodore Napier for en anden Richard Løvehjerte. Han er bleven en Gjenstand for Folkeovertroen, man antager at hverken Staal eller Bly kan bide paa ham. Naar et Slag er forbi, aabner han sin Frakke, og fremryster, et Dusin Kugler, der vel have truffet, men ikke saaret ham. Rider han i Spidsen for sine Marinere, saa spidder han nogle Fiender, og fører dem paa sin Landse som en Fane over Valpladsen."J England fegte i denne Tid Toryjournalerne for Stopford, der selv hører til Torypartiet, og de liberale Blade for Napier, der er Whig og endnu noget mere.
Viborger Samler, 1841-01-14
Storbritannien og Jrland. Af Augsb. Allg Zeit. meddeles et Udtog af en Correspondentartikel fra London af 28de Decbr. "Den 26de Januar aabnes Parlementet, og det under nye Forhold for Whipartiet; for første Gang, fra den Tid af at dette er ved Roret, danner den udenlandske Politik den vigtigste Gjenstand for Discussionerne, ved Siden af hvilke alle indenlandske Spørgsmaal maae træde i Baggrunden. J Tidens Løb var Forskjellen imellem Whigs og Tories megeformindsket; – den Forskjel og Adskillelse, der endnu blev tilbage, var fornemmelig den udenlandske Politik, den en ropæiske Fred og den franske Alliance. Denne sidste Forskiel er nu bortfalden; flere Jndivider, hvis Stemme have megen Vægt, f. Ex. Dr. Bowring, have forlad Cabinettets Anskuelser, og kun ved Toriernes bestemt Medvirkning kan Whigministeriet haabe at overvinde de Frafaldne. Efter Dr. Bowrings Anskuelse i en af han skreven, og i Westminster-Review indrykket Artikel om Englands udenrigske Politik har Porten ikke Kraft eller Duelighed til at regiere Syrien; de tre Skytsmagter - England, Østerrig og Rusland – ville være nødsagede til at tage denne Byrde paa deres Skuldre; men de tvende første Magter ville tilsidst blive kjede af det dem paa hvilende Aag, og overlade det syriske Anliggende til Rusland alene. Dette er Bowrings Hovedargument. Fremdeles hentyder afdøde Lord Hollands Organ - the Examiner, der ogsaa synes at være falden fra Whigministeriet, paa den Omstændighed, at der tales stærkt om en Tilnærmelse og en Udsyning imellem Rusland og Frankerig, hvilken Tilnærmelse skulde have til Formaal, at udelukke Storbritannien fra al Jndflydelse i den vestlige Deel af Asien, og tilfredsstille Østerrig samt Preussen, med den Forsikkring, at Frankerig vilde afholde sig fra al Continentalpolitik, og kun henvende sin Opmærksomhed paa Syrien, Ægypten og Middelhavet. Hvorvidt en saadan Politik fra Frankerigs Side enten er sandsynlig, eller kan udføres, hører ikke herhed; her er det nok at forsikkre, at denne Anskuelse er fælles for et nyt Parti, der er faldet fra Whigs, og der alene kan danne en nye Opposition i Parlementet, saafremt en saadan skulde fremstaae af Levningerne af det gamle Whigsparti.
Viborger Samler, 1841-01-14
Frankerig. Paris, den 1ste Jan. General Bugeauds Udnævnelse til Gouverneur i Algier giver National Stof til et heftigt Angreb imod det franske Cabinet. At kalde Bugeaud til at bestyre Algerien, siger Nat., er at give alle Erobringer siden Aaret 1837 til Priis. Man vil nu rømme alle Stæder i det Jndre, f.Ex. Constantine, Setif, Medeah, Miliana, og indskrænke sig til Occcupationen af nogle faa Kystpuncter."
Viborger Samler, 1841-01-14
Ved at sammenholde Udgifts=Budgetterne siden Aaret 1837 seer man disses uhyre Tilvæxt. Budgettet for Aaret 1837 udgjorde 1027 Mill. Fres.; for Aaret 1838 1039 Mill., for Aaret 1840 1100 Mill., for Aaret 1841 1115 Mill. Fres, og for Aaret 1842 1316 Mill. Francs.
Viborger Samler, 1841-01-14
En Hovedgjenstand for de politiske Samtaler danner endnu den meget omtalte russiske Depesche, hvori der skal findes en Sætning om Ruslands Beredvillighed til at uddrage Frankerig af den isolerede Stilling, hvori sidst nævnte Rige endnu befinder sig. Det er egentlig denne Phrase, som Guizot og nogle Journaler støtte sig paa, og i hvilken de fra Ruslands Side ville see et Tilbud eller i det mindste en Tilnærmelse til en Alliance.
Viborger Samler, 1841-01-14
Fra Strassburg meddeler Augsb. Allg. Zeit. tvende Correspondentartikler, af hvilke Rummet kun tillader at meddele følgende Udtog: Strasburg, den 31te Decbr. Endnu spores ikke til nogen Forholdsregel, der tyder hen paa en Formindskelse af Hærens nuværende Styrke, og man maa derfor antage, at de deels fra Paris og Dusseldorf udspredte Rygter om det franske Cabinets Beslutning, at standse med Udrustningerne, ere usandfærdige. Militairet besjæles endnu af det Haab, at Krigen vil udbryde til Foraaret, og Folket, skjøndt ingenlunde saa bevæget som for 2 Maaneder siden, er aldeles ikke beroliget med Hensyn til den nærmeste Fremtid. Nationalgardens Mobilisering skrider ikke alene rask frem i Rhin departementerne, men endog i hele Frankerig. Franche Comte leverer omtrent 30,000 Md. og den numeraire Styrke udgjør for hele Frankerig 1,500,000 Combattanter, hvilket Antal endnu kan forøges med en Trediedeel, Kjendsgierninger tale høit, og naar man havde ifinde at reducere Stridskræfterne, vilde lignende Demonstrationedrives med mindre Jver fra Præfecternes Side. 2 nye Jnfanteriregimenter ere organiserede her og i Besancon Derimod er Jndholdet af en Skrivelse fra Strassburg af 2den Jan. (nyere Datum) langt mere fredeligt: "Vi have venlig hilset det nye Aar, og troe, trode de frygtelige Forviklinger, hvori Diplomatien endnu befinder sig, at den kommende Tid vil vorde fredeligere, end man endnu for kort Tid siden formeente. Vel mangle endnu mange Garantier for Fredens Opretholdelse, dog ere nogle gunstige Auspicier tilstede. Vilde Frankerie have Krig, var ikke Aldersclassen for 1833 bleven afskediget, og endskjøndt det fratrædende Antal erstattes ved Recruter, saa vilde Regjeringen desuagtet ikke have besluttet sig til at sende 80,000 Md. øvede Tropper til deres Hjemstavn."
Viborger Samler, 1841-01-14
Østerrig. Wien, den 2den Jan. 4 Regimenter Jnfanterie og 15 Batterier Artillerie bestemte til at afmarschere til Foraaret, have erholdt befaling til at sætte sig i effectiv Stand, og holde sig færdige til Alt. - Contracterne om Fornødenhederne for den østerrigske Hær ere, som sædvanligt, kun afsluttede for et Qvartal, – et Beviis paa, at man ikke nærer nogen Bekymring for den nærmeste Fremtid. Hærens Lister gjøres imidlertid fuldtallige. Kongeriget Ungarn har stillet de paa den sidst Landdag bevilgede 38000 Recruter; ligeledes finder den sædvanlige aarlige Recrutering Sted i Monarkiets tydske Provindser. Det sædvanlige Antal af Recruter - 40,000 Md. skal, saa troer man, dennegang forøges med en Trediedeel, Würtemberg. Stuttgart, den 3die Jan. Man taler her om en Sammenkaldelse af en kort overordentlig Landdag, der skal votere Udgiftsposterne i Anledning af de stedfundne overordentlige Rustninger... Jøvrigt udtaler sig den almindelige Stemning her bestemt for Fredens Opretholdelse.
Viborger Samler, 1841-01-14
Preussen. Berlin, den 2den Jan. Prindsen af Preussen holdt igaar paa Paraden til det forsamlede Officeercorps en Tale, hvori han iblandt Andet, opfordrede dette til Mod og Tapperhed - saafremt Forholdene skulde gjøre det nødvendigt at rykke i Felten. Jsærdeleshed skulle disse Ord have gjort et dybt Jndtryk paa de yngre Officierer, der vel gjerne ville lægge deres Tapperhed for Dagen.
Viborger Samler, 1841-01-14
Malta-Times of 10de Decbr. melder fra Arabien, at den britiske Resident i Aden, Capit. Haines, har erholdt Fuldmagtil at underhandle med Emirerne i de til Aden stødende Landskaber. Han har allerede knyttet Underhandlinger og Erhvervelsen af flere Eilande, hvis Besiddelse er af stor Vigtighed den nuværende Crisis. Kun griber man vel sildigt til en Forholdsregel, som man allerede burde have udført for længere Tid siden, og som har til Formaal at sikkre Englænderne Veien til Jndien igjennem det røde Hav. Et Blik paa Kortet viser, at Strædet ved Babel-Mandel er et andet Stræde ved Gibraltar for Herrerne af Jndien; Bab el-Mandeb maa ligesaalidt beherskes af nogen anden Nation, som England kan tillade, at en anden europæisk Magt bliver Herre over Ægypten eller Landtungen ved Suez. Angaaende Vinteren for hundrede Aar siden læser man Følgende i en slesisk Kronike: "Der har aldrig været en strængere Vinter paa Jorden, end den afvigte (fra 1740 til 1741). Jntet Værelse kunde man hos os faae varmt; medens Kakkelovnen glødede, fros enhver flydende Ting tæt ved Vinduet til Jis. Gik man kun et tusinde Skridt, imod den skærende Vind, saa blev man stiv og lam i alle Lemmer, fik Blærer i Ansigtet, der kun gik bort, naar man længe gned dem med Snee. Vand, der kastedes ned fra tredie Etage, faldt som klingende Jistappe paa Jorden; endog Spyttet, som man i fri Luft kastede fra sig, frøss, førend det naaede Jorden. Graverne maatte først antænde en stor Jld over den Plads, hvor de vilde kaste en Grav; Jorden var over 3 Alen dyb frossen til Steen. Vandrør, der ikke laae synderlig dybt, sprang af Frosten, ligesom alle andre Kar med Flydende i. J Bøhmen og Mähren bundfrøs alle Damme, og væk vare alle de stakkels Fisk. Qvæget frøs ihiel i Staldene, Vildtet i Skovene, Fuglene i Luften. Sverrig fros 3000 Personer ihiel; i Ungarn over 80,000 Oxer. Fastelavnsløierne bleve næsten overalt forvandlede til Skræk og Sorg."¬
Viborger Samler, 1841-01-14
J Stockholm er indtruffet den mærkelige Hændelse, at en Adelsmand har søgt om at maatte indtræde i borgerlig Stand. En Herredshøfding Drakenberg – af en Slægt, der ogsaa har været i Danmark og Norge, og fra hvilken den bekjendte Olding i Aarhuus Domkirke nedstammer - blev udvalgt til Raadmand i Arboga; men da Drakenberg, var Adelsmand, blev der protesteret imod Valget. Denne Jndvending har ikke kunne løses paa nogen anden Maade, end ved at Vedkommende søgte at blive fritaget for sit Adelskab; om dette bliver bevilget, er igjen et andet Spørgsmaal, endskjøndt det vel vilde være ubilligt andet, saafremt dette Akkald ikke skal strække sig til Børnene; thi deres Rettigheder kan vel neppe nogen Fader bortgive.
Viborger Samler, 1841-01-14
Jndenlandske Efterretninger.
Viborger Samler, 1841-01-14
Kjøbenhavn. Hs. Kgl. Høihed Kronprindsen er den 9de om Eftermiddagen Kl. 2 1/2 ankommen her til Staden.
Viborger Samler, 1841-01-14
Ved en Mindefest, som paa Aarsdagen efter Frederik den Sjettes Død, den 3die December 1840, fandt Sted i Frue Kirke, ved Opførelsen af Weyses og Hartmanns Cantater, indkom efter Fradrag af Udgifterne i alt 1841 Rbd. Entrepreneurerne for denne Høitidelighed, hvorved oprindeligt ikke var regnet paa, at skaffe denne eller hiin Jndretning nogen Fordeel, troede at komme et almindeligt Ønske imøde, naar de overantvordede Netto-Jndtægten til et sikkert Jnstitut, hvor den kunde accumuleres, og vorde Grundlag til en Fond, ved hvilken kunne reises en Statue af Sjette Frederik. Bemeldte Sum er nu indbetalt i Kjøbenhavns Sparekasse, ved hvilken, ifølge deraf, er truffen den Foranstaltning, at der paa den Conto, som i den Anledning er aabnet, kan modtages de større eller mindre Summer, hvormed Nogen maatte melde sig for at fremme det ovenangivne Øiemed. Fædrenelandet beretter, at Omkostningerne til Frederiksborg Kirkes, Riddersalens og Værelsernes Udsmykning samt Klæde=, Silke= og Fløielsbeklædning, fremdeles de Reparationer, der ere at ansee som umiddelbart foranledigede af Kronningen, have beløbet sig til 31,000 Rbd. Corsaren" beklager meget, at den ikke fik sit Juletræ istand, til hvis Beskuelse dens 939 Abonnenter med deres Koner og Børn skulde have været inviterede. For imidlertid ikke at lade Abonnenterne gaae Glip af denne Glæde, tracteres nu med en Beskrivelse over de anskaffede Foræringer, der skulde have hængt paa Træet. Vi udhæve deraf Følgende: Til Stænderne: en Kost, skikket til at feie Augiæ Stald. Til Finantserne: en Kasse uden Bund og en Bund uden Kasse. Til Rentekammeret: en Hjulbør, tjenlig til at age paa. Til GeneralToldkammeret: en dito, tjenlig til at ride paa. Til Øresunds Told: en Sultekuur i Perspectiv. Til Generalgouverneur v. Scholten: en Mand, der seer igjennem Fingre. Til det liberale Parti, en Sut, tjenlig til at patte paa, indtil vi faae Constitution. Til de liberale Avisskrivere: en Portion destilleret Vand til at spæde Blodet med. Til "Berlingske Tidende", fire Unzer borgerligt Mod. (Der var først foreslaaet 6 Unzer; men man havde taget i Betænkning at anvende saa Meget, da en saa stor Portion uvant Medicin kunde slaae Manden ihield. Til de Conservative: et Par Briller til at see Tiden med. Til Søetaten: Anviisning til paa heldigste Maade at benytte Paaseilinger. – Samme Blad, fortæller ogsaa, at de holsteenske Jøder have ifinde at indgaae med en Takadresse til Stænderforsamlingerne, fordi de ved dem ere blevne reddede fra den Fare at blive optagne i den babyloniske Stat Schleswigholstein."
Viborger Samler, 1841-01-14
Helsingør, den 8de Januar. Ved det idag stedfundne Valg her i Byen blev Hr. Skibsclarerer N. P. Kirck valgt med 105 Stemmer til Stænderdeputeret og Hr. Kammerraad, Toldkasserer Schmidt med 86 Stemmer til Suppleant; begge modtoge Valgene. - Af 237. Vælgere vare 165 mødte. (Hels. Av.)
Viborger Samler, 1841-01-14
Den 31de Decbr. 1840 blev vedtaget de mellem Besidderinden af Grevskabet Hadenberg-Reventlov og Fæstebønderne til Nielstrup, Nørregaard, Rosenlund og Jda lund, 124 i Tallet, oprettede Foreninger om Natural hoveriets Ophævelse. Efter disse Foreninger, der ere bragte istand ved Grevskabets Bestyreres, Grev Reventlows og Høiesteretsadvocat, Auditeur Liebenbergs Bestræbelser, ere Bønderne fra 1ste Mai d. A. fritagne for ethvert Slags Hoveri mod det særdeles billige Vederlag af 5 Tdr. Hvede og 5 Tdr. Byg aarlig af hver Gaard, hvoraf endog 1 Td. Hvede og 1 Td. Byg er eftergiven for hvert af de første 2 Aar. (Loll. Falst. Av.)
Viborger Samler, 1841-01-14
Den 12te November sidstleden gik Skipper Peder Jørgensen af og fra Kjøbenhavn med en Ladning Salt. til Hobro; men siden den Tid har hverken Afladeren, eller hans Familie havt mindste Efterretning enten omham, Mandskab eller Skib; dog er det desværre at formode, at han i Stormen imellem 13de og 14de Novbr. er total forliist og med Mandskab og Ladning bleven et Rov for Bølgerne, hvilket end mere bestyrkes ved de anstillede Undersøgelser, hvorved det er bragt i Erfaring, at Forstavnen af en Jagt, lig Peder Jørgensens, nogle Dage sildigere er inddreven paa Anholt. Konen, Charlotte Amalie Jørgensen, der sidder tilbage i Kjøbenhavn (Hummergade No. 232 i Stuen) med 3 uforsørgede Børn, hvoraf det Ældste ikkun er 5 Aar gl. og derhos døv stumt, anraaber i Adresseavisen ædeltænkende Medmennesker og Bistand i sin uforskyldte Elendighed. Den forliste Jagt var hendes Mands eneste Eiendom, og uheldigviis var den ikke assureret.
Viborger Samler, 1841-01-14
Knud Rohde Fischer takker i Hempels Avis Baadfører Hans Rasmussen Hermann af Landsbyen Stige, fordi han Fredagen den 18de f. M. med egen Livsfare reddede hans (Fischers) Kone og Barn fra at drukne i Canalen, hvor Barnet, en 5 Aars Pige, først var sluppen igjennem, og Moderen, der vilde ile det til Hielp, ligeledes sank igjennem. For 3 Aar siden reddede han næsten paa lignende Maade 2 af Fischers Drengebørn, et paa 8 og et paa 4 Aar, som med en Slæde vare gledne ned i en aaben Jisvaage, og tilforn har han med fa yderste Livsfare frelst andre 3 Mennesker, nemlig 2 Mænd fra Stige, som i Sneeveir vare gaaede i en Jisvaage halvtredie Miil ude paa Fjorden, og hvis Raab Rasmus Hermann hørte i lang Frastand, samt en nu afdød Skipper Erik Larsen, der i Canalen var falden ud af en Sandbaad, men hvem Hermann svømmede ud til og frelste. Da Hans Rasmussen Hermann saaledes med egen Livsfare nu har reddet 7 Menneskers Liv, uden derfor endnu at have faaet nogen Belønning, fortjener han vistnok at fremstilles til Regjeringens Opmærksomhed. Beboerne af Billund, en Landsby 2 Miil fra Haderslev, bleve paa Nytaarsdag satte i stor Skræk. 5 Skytter passerede Byen, men da de kom midt paa Gaden, gave de sig til at fyre paa Husene, ialt 5 Skud. Lykkelig omkom ingen af de fredelige Beboere, og da Tagene vare belagte med Snee, brød heller ingen Jld løs. Blot en gammel Landboelsmands Kjøkkenvinduer skjød man i Grot, saa Glasstumperne fløi den Gamle, der just var i Kjøkkenet, om Ørene. Han havde nær segnet af Skræk omsider vovede han sig, bævende og skjælvende paa alle Lemmer udenfor. Men hvor blev han hæslig udskjældt, da han vovede at begjære Erstatning for sine Vinduer; med samme Uteerlighed bleve andre tililende Naboer overøste, som billigede Mandens Forlangende. Omsider var en af disse Jagtherrer saa galant at betale den gamle Mand 15 s. for det lidte Tab, og hermed maatte han lade sig nøie. (Dok.)