JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-06-23
Det er imidlertid langtfra at vi nære mindste Uvillie imod eller misunde Hr. Meding, der skal være et i enhver Henseende godt og agtværdigt Menneske, og langtfra dadle vi ham fordi han ikke trak sig tilbage, om han endog ved sig selv vedkjendte sig sin Mangel paa netop de væsentligste Gaver for Opnaaelsen af Embedet; thi der hørte meere end almindelig Beskedenhed og Resignation til at vige Pladsen for en Anden, naar han kunde beholde den, og med sikkre Jndkomster og i Rolighed forblive paa et Sted, hvor han har været saamange Aar, at han maa være sammenvoxet dermed, og vi tilstaae gjerne, at det vilde været haardt for Vedkommende at have foretrukket en afde andre Ansøgende for Hr. M.; men Jntet bør ved slige Leiligheder komme i Betragtning, uden hvad der er efter det rene Bogstav og stemmer med strængeste Retfærdighed. Jmidlertid ville vi nu sluttelig trøste Stubbekjøbings Menighed med Ordsproget: "hvem Herren giver Embede, giver han ogsaa Gaver til at udføre det, og disse, forenet med en god Villie, ønske vi af vort ganske Hjerte Hr. Meding maa bekomme.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-06-23
Den 18de Junii.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-06-23
Gudstjeneste. Paa Søndag bliver der Altergang i Nykjøbing Kirke, Skriftemaalet begynder Kl. 9 1/2. Hr. Pastor Nielsen prædiker.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-06-23
Avertissements. Paa Undertegnedes Forlag er udkommen og faaes i Nykjøbing hos M. C. Mackeprang: Det menneskelige Legemes Pleie, en almindelig Diætetik Dr. Alex. Göschen. Oversat med enkelte Tilsætninger og bemærkninger efter den tydske Original af Aug. Thornam. 272 Sider i Octav, Priis: 1 Rbd. 12 s. Bogen er inddeelt i 12 Capitler, som afhandle, 1. De Farer, der true Barnet for Fødselen, og Midlerne til at forebygge dem. 2. Kjønslivet. 3. Om Næringsmidlerne. 4. Om Søvn og Vaagen. 5. Om Klædedragten. 6. Om Boliger. 7. Om Luften og Lyset. 8. Om Legemsbevægelser. 9. Om Hudens Pleie. 10. Sandserne. 11. De aandelige Beskjæftigelser. 12. Om Borns Pleie i deres første Leveaar. P. G. Philipsen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-06-23
At Regnskabet for Nykjøbing Borgerskoles Jndtægter og Udgivter i Aaret 1846 med Bilage, fra den 24de Juni 1847 er henlagt til Eftersyn i 3 Uger paa Raadstuen, bekjendtgjøres af Skolecommissionen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-06-23
Gode fede Spegesild og AnchioNykjøbing. vis ere nylig hjemkomne, og sælges Stine Møller. i Ottinger og Stykketal hos Da Herlufsholms Skole er bestemt til at blive en saakaldet udvidet Skole, hvortil den efter sidste Hovedexamen i September 1846 har begyndt at gjøre Overgangen, og da den saaledes deels allerede har iværksat, deels herefter successive vil iværksætte den af den kongelige Direction for Universitetet og de lærde Skoler under 25de Juli 1845 udstedte provisoriske Plan for den udvidede Underviisning, har den iblandt de øvrige Forandringer, som følge af nysnævnte Plans Jndførelse, ogsaa foretaget saadanne, som de, der i Aar eller herefter agte at indsætte Sønner eller Myndlinger i denne Skole og Opdragelsesanstalt, behøve særskilt Underretning om. Undertegnede finder sig saaledes foranlediget til at bekjendtgjøre: 1) at det nye Skoleaar ikke meere begynder med October, men med September Maaned, hvorfor de, der til førstkommende Efteraar ønskes optagne i Herlufsholms Stiftelse, maae indfinde sig her den 31te August om Morgenen Kl. 8, for at underkaste sig Adgangsproven og, efterat have bestaaet i denne Prove, at indlemmes iblandt Stiftelsens Elever fra 1ste September, da det nye Underviisningscursus tager sin Begyndelse; 2) at, medens Skolen indtil sidstafvigte October Maaned kun havde 4 Classer, der vare toaarige, og medens den regelmæssige Tid til nye Disciples Jndtrædelse og til ældre Disciples Opflyttelse i høiere Classer hidindtil kun indtraf hvert andet Aar, nemlig i de Aar, hvis Tal ere lige, hvorfor de, der meldte sig til Jndtrædelse i de ulige Aar, maatte, foruden de Pensa, som i de lige Aar udfordredes til Optagelse i den Classe, de aspirerede til, desuden have gjennemgaaet det samme Cursus, som denne Classe havde tilbagelagt siden den sidste Opflyttelse, saa har Skolen herefter, fra førstkommende September Maaneds Begyndelse at regne, 6 Classer, der, paa den øverste nær, alle ere eenaarige, saa at nye Disciple kunne optages og ældre Disciple opflyttes regelmæssigen i hvert Aar, og at Underviisningens Cursus i alle Classer (dog for det første med Undtagelse af øverste Classe) begynder forfra med hvert Aars 1ste September.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-06-23
De Forældre eller Værger, som i Aar agte at indsætte Drengebørn i Herlufsholms Stiftelse, ville behage at anmelde dette for mig inden den 18de Juli, forsaavidt denne Anmeldelse ikke allerede er skeet. Den Underretning, de behøve, angaaende Seng og Klædningstykker med mere, som skal medbringes ved Jndtrædelsen i Stiftelsen, saavelsom de Oplysninger, de maatte ønske, enten om de Forkundskaber, der fordres af de nye Elever, naar disse aspirere til en bestemt Classe, eller om andre Gjenstande, ville blive meddeelte af Undertegnede. Jkkun og Elevernes Vilkaar i det Hele bekjendtgjøres rettest allerede her, at de, foruden den Underviisning og moralske Dannelse, som en Stiftelse, der baade er en lærd Skole og en Opdragelsesanstalt, meddeler, endvidere nyde Kost, Logis, Varme, Vask, Pleie og Læge i Sygdomstilfælde for en aarlig Betaling af 130 Rbd. Herlufsholm pr. Nestved, den 15de Juni 1847. Dichman, Rector, Den 28de, 29de og 30te d. M., fra Formiddag Kl. 8 til Eftermiddag Kl. 6, er jeg hver Dag tilstede paa min Bopæl, for at imodtage og expedere Aarsangivelser, fra de Medlemmer af det Lollands-Falsterske Brandforsikkringsselskab, som boe i Lollands Nørreherred, Holmegaard, den 20de Juni 1847. Jacobsen. Hos Undertegnede syes og udhugges Jordtøi. A. Meisner.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-06-23
MESSINAAPELSINER ere igjen arriverede, samt Pæle-Mæslinger i Glas erholdes i Lion Levisons Urtekramhandel.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-06-23
Til imorgen (Torsdag) Aften modtages Fragtgods til Kjøbenhavn. A. W. Schrøder.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-06-23
Silketørklæder. Gode, sorte Silketørklæder fra 2 til 4 Rbd. Opr. Stk. faaes hos J. Olsen, Solide og gode Dørbeslag faaes bil do o lige hos J. Olsen, Revne Oliefarver
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-06-23
fra de forenede Malermestres Dampmölle i Kjøbenhavn, samt Olie- og Lakfernisser erholdes Lion Levisons Urtekramhandel.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-06-23
Da jeg af Flere fra Landet har bragt i Erfaring, at det Rygte er bleven udbredt, at jeg skulde have forhøiet mine Farvepriser, maa jeg paa det Bestemteste erklære dette Rygte for Usandhed. Tvertimod har jeg fundet mig foranlediget til at nedsætte Prisen paa adskillige Harder. Ting.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-06-23
Farver i Nykjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-06-23
En Wienervogn, tilhørende Hr. Pastor Rosenkilde, er at faae tilkjøbs naar man derom henvender sig til Undertegnede. Slosse Skole, den 17de Juni 1847. Andersen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-06-23
Eiendomssalg. Underhaanden kan kjøbes Hovedgaarden Kjeldgaard med Tilliggende af Tiender og en Deel Gods, hvoriblandt en Veirmølle, i Viborg Amt, Salling Herred. Denne solide og smukke Eiendom forener med Fortrinet af særdeles gode Muldjorder, største deels med Leer-Underlag, herskabelige, gode og rummelig Bygninger, en smuk Beliggenhed ved Liimfjorden, omgiven af en stor og deilig Have, en fast Jordebogsindtægt af 450 Tdr. Korn af alt Slags og nogle Penge. Arca let udgjør circa 500 Land g. M. Markerne ere i go Kraft, da der ikke er dyrket Raps, ikke er taget mere en 3 Sædearter efter en ordentlig Gjødning i de sidste 10 Aar og Besætningen altid er holdt i god Stand. En sto Deel af Marken er merglet, og Mergel for Resten allevegne nem at faae. Af Engene, som udgjøre circa 33 Tdr. Land g. M., overrisles en stor Deel ved Kunstanlæg. Liebhavere ville henvende dem directe til undertegnede Eier. Kjeldgaard, den 9de Juni 1847. C. C. v. Cossel.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-06-23
Creditorerne i Stervboet efter Bogbinder Hersoms Enke Ane Kirstine Hersom, født Carstensen i Nysted, indkaldes med 12 Uders Varsel til for undertegnede Skifteret at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Nysted Kjøbstads Skifteret, den 19de Juni 1847. J. Schwensen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-06-23
Tirsdagen den 29de d. M., Eftermiddag Kl. 2 slet, bliver det gamle Fattighuus i Sønder Kirkeby med tilhørende Grund, stillet til Bortsalg ved een eneste Auction, som holdes paa Stedet. Huset sælges adskilt i 2 Parceller. Conditionerne ligge til Eftersyn paa Gjæstgivergaarden i Nykjøbing og hos Sognefoged Hans Boesen i Sønder Kirkeby. Nykjøbing, den 19de Juni 1847. Pontoppidan.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-06-23
Fredagen den 2den Juli d. A., om Formiddagen Kl. 11, bliver i Huset Matricul a 36 med Hartkorn 3 Skpr. Alb., udflyttet fra Nørre Vedby By, som Hans Jensens En sidst har beboet, afholdt offentlig Auction til Arvefæste-Overdragelse af bemeldte Huus og Jordlod tilligemed den i samme nedlagte Sæd, der staaer i frodig Væxt, og som samlet bortsælges ved een eneste Auction, efter de ved Auctionen bekjendtgjørens Conditioner, hvilke desuden ligge til Eftersyn paa Godsadministrations Contoiret i Egeløv. Hvilket herved bekjendtgjøres. Falsters Birk, Nykjøbing, den 21de Juni 1847. Pontoppidan.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-06-23
Adressecontoirets Commissionairer ere: Dhrr. Boghandler Thierry i Nalskop, Boghandler Giegen gaa i Mariebo, Boghandler Ravn i Stubbekjold, imeller v. Hictielde i Nyhed og bergebetager Krulle i Garniostmester Tidemand. er Grundtvig i Saxkiøbi. Trykt i W. F. Laubs Enkes Bogtrykkeri.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-06-24
sollands-Falsters Stiftstidende. Udgivet i Nykjøbing af W. F. Laubs Enke. Redigeret af Chr. Jørgensen. Torsdagen den 24de Juni. No 101.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-06-24
Om Udfaldet af Valgene til den nørrejydske Stænderforsamling bemærker samme Blad efter en lignende Udsigt over disse: "Af de Deputeredes hele Tal (48) er altsaa over en Trediedeel (18) nye, og at Suppleanterne omtrent de tre Fjerdedele. Det er efter dette Udfald endnu vanskeligere end ved Østifternes Forsamling at yttre noget Bestemt om det Standpunct, den jydske Forsamling vil indtage, og det Skue, den vil frembyde, da Uvisheden om de Nyes Anskuelser og Dygtighed her er end større, fordi det offentlige Liv i Provindsen er mindre udviklet end her, og det almindelige Kjendskab til Personerne følgelig ogsaa mindre. Saameget tør man maaske dog nok sige, at Forsamlingens almindelige Charakteer vil være frisindet, navnlig constitutionel, idet ikke blot Kjøbstædernes og de mindre Landeiendomsbesidderes Repræsentanter, paa et Par enkelte Undtagelser nær i hver Classe, maae ansees for hyldende saadanne Anskuelser, men dette endog turde gjælde om næsten Halvdelen, af Godseiernes, saa at de 7 kongelige Deputeredes endnu ikke skete Udnævnelse langt fra ikke vil kunne komme til at indvirke saameget paa Forsamlingens Stilling, som Muligheden ligger aaben for i Østifterens Forsamling. Spørges der, om Forsamlingen har vundet Tilvæxt i Kræfter ved det nye Valg, da er dette ligesaa vanskeligt at svare bestemt paa, men det forekommer os sandsynligt, at det i Tiden vil besvare sig selv bekræftende, idet ikke blot Forsamlingens bedste Kræfter, med Undtagelse af den fortidlig bortrevne Fleischer, ere bevarede, men der er tilkommet deels Enkelte, hvis Dygtighed har bestaaet sin Prøve baade der (saasom Schouw) og andensteds (saasom B. Christensen, deels et Par nye, om hvilke der vistnok med Rette næres meget gode Forhaabninger (som f. Ex. den Godseierdeputerede Dahl)."
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-06-24
Den slesvigske Comitee – dHrr. Prof. H. N. Clausen, Kammerraad J. C. Drewsen, Bankdirecteur H. P. Hansen, Etatsraad L. N. Hvidt, Prof. J. E. Larsen, Raadmand J. N. Meinert og Prof. J. F. Schouw – har i disse Dage udgivet fjerde Beretning om danske Borgeres Medvirken til Danskhedens Bevarelse og Opreisning i Hertugdommet Slesvig for Aaret 1846. Til dansk Underviisnings Fremme har Jndtægten været 11,908 Rbd. (deraf c. 8,800 Rbd. Kassebeholdning, 380 Rbd. Renter, Resten aarlige Bidrag), Udgiften 5,140 Rbd., saa at Beholdningen for indeværende Aar er 6,768 Rbd. De største Udgiftsposter ere Gager til Lærerne ved Rødding Høiskole, 1,600 Rbd., og et extraordinairt Tilskud til samme Skoles fuldstændige Jndretning, 30000 Rbd. Hjælpeforeningens Jndtægt, har været 1882 Rbd., Udgiften 1,855, saa at Beholdningen kun er ringe. Heraf ere 300 Rbd. givne til Foreningen for dansk Læsnings Fremme i Slesvig og af samme anvendte for de efterhaanden stiftede 48 danske Sognebibliotheker, c. 780 Rbd. ere anvendte til Understøttelse af Flensburger Zeitung" og "Aabenraa Ugeblad, af hvilke det første hidtil ikke har kunnet opnaae Avertissementsprivilegium og det sidste ikke Tilladelse til at trykkes med egen Presse, og som begge, saalænge de maae undvære disse Begunstigelser, ikke kunne bestaae uden Hjælp. Om Rødding Høiskoles Virksomhed er der vedføiet Beretninger fra dens Bestyrere, Prof. Flor og Pastor Helweg.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-06-24
Jfølge disse bestod Elevernes Antal i Sommeren 1846 af 21 Elever, hvoraf dog 6 forlode den i Juli Maaned for hjemme at deeltage i Markarbeidet, og af Lærerne maatte Dr. Poulsen, formedelst Ansættelse andensteds, forlade den i Juni Maaned. J Mai Maaned foregik desuden den Forandring med Skolen, at Avlingen bortforpagtedes til Oekonomen, hvorved Forstanderen blev fri for en besværlig Byrde, men ogsaa den Ubeqvemmelighed opstod, at Gaardens Drift ikke kunde anvendes som practisk Landbrugsskole. J November f. A. tiltraadte Pastor Helweg som Forstander, men Directionens Formand, Prof. Flor, forblev hele Vinteren ved Skolen, navnlig for at gjøre Forsøg med offentlige Foredrag for Tilhørere af enhver Alder. J afvigte Vinter har Skolen været besøgt af 23 Elever, af hvilke 2 i Vinterens Løb forlod den; heraf vare 3 fra Nørrejylland, de øvrige fra Slesvig. Der har været underviist afvexlende 7–8 Timer om Dagen af 3 faste Lærere og desuden af Prof. Flor (i Mathematik) og Organist Ohrt (i Sang). Der er af Forstanderen foredraget de 3 nordiske Rigers Historie, Verdenshistorie, Kirkehistorie, nordisk Mythologi, samt underviist i dansk Sprog og Literatur og anstillet Skrivøvelser, endelig 3 Timer Tydsk om Ugen. Den naturvidenskabelige Underviisning, der besørges af Cand. Jensen, har optaget 6 Timer, deraf 3 til Chemi og 3 til Physik, begge Fag oplyste ved Experimenter. Samme Lærer har tillige besørget den geographiske Underviisning. J Landoeconomisaavelsom i Bogholderi og Landmaaling er der underviist af Hr. Thomsen. Udenfor Skoletiden har man søgt at gjøre Eleverne meere bekjendte med den danske Literatur, navnlig med Holberg og Oehlenschläger, hvis nordiske Digte især have tiltalt dem, ligesom de ogsaa have viist en overordentlig Jnteresse for nordisk Mythologi. Endelig er der hver Løverdag, naar det har været Maaneskin om Aftenen, fra November til Marts Maaned holdt offentlige Foredrag paa Skolen for Alle og Enhver over følgende Gjenstande: Reformationens Jndførelse i Norden og dets Deeltagelse i Trediveaarskrigen, om nyere Agerdyrkningsredskaber og om Agerdyrkningssystemer, Torvemosernes Historie, Regn og Jis, Varmelæren, endelig den nordiske Gudelære. Besøget ved disse Forelæsninger har især førMarkarbeidernes Begyndelse været meget talrigt, saa at der endog et Par Gange var over 80 Personer tilstede foruden Eleverne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-06-24
Den mod Hr. Ploug og Fædrelandets forrige Redacteur Hr. Reitzel anlagte Sag for den af den Første holdte og i Fædrelandet optagne Tale ved Skamlingsfesten er af det kgl. danske Cancelli for begge Tiltaltes Vedkommende indanket til Høiesteret.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-06-24
Ligesom "Flyvepostens" Redacteur, Hr. C. Meyer, tidligere Redacteur af det senere ophørte Blad Friskytten", for fremførste Jnjurier mod Cand. Goldschmidt ved en af Hof= og Statsretten under 25de Novbr. 1844 afsagt Dom blev anseet med 1000 Rbd. Mulct og 1 Aars Censur, saaledes er han i Mandags af samme Ret, for gjentagende i "Flyveposten, at have injurieret Sidstnævnte, paa ny bleven idømt 1000 Rbd. Mulct og 5 Aars Censur, samt tilpligtet at betale Citanten Processens Omkostninger med 20 Rbd. Foruden disse tvende henstaaer der ved den nævnte Ret endnu en tredie afgjort Jnjuriesag mellem samme Parter, i hvilken der, ligesom i begge hine var Tilfældet, er nedlagt Tremarkspaastand over Jndstævnte. (Fædrl.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-06-24
Til det af Skolelærerne for Institutbestyrer Kraiberg, i Aarhuus bestemte Agtelses- og Erkjendtlighedsbeviis er allerede indkommet saa Meget, at der ved hans Afreise til Hamborg, hvor han agter at opholde sig nogle Maaneder, overraktes ham i omtrent 250 Skolelæreres Navn -et Guld-Cylinderuhr tilligemed en smuk Guldkjæde, Den Beredvillighed, hvormed, paa faa Undtagelser nær alle de Skolelærere, som hidtil blev givet Leilighed dertil have bidraget til ovennævnte Øiemeds Opnaaelse, bærer Vidnesbyrd om, hvormeget Skolelærerne i Almindelighesympathisere med Hr. Kraiberg i de af ham udtalte Anskuelser i Skolesagen; ligesom ogsaa, at de erkjende og agte den Dygtighed og Frimodighed, hvormed han i flere Aar har virket for at bringe Skolen og Skolelærerstanden, en heldigere og værdigere Stilling i Samfundet. (Aarh. Av.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-06-24
Kjøbenhavns Børscours den 22de Junii. - Hamborger Banco a vista 198 pCt. Bank=Disconto 4 pCt. Dito paa Vexler paa Hamborg 5 pCt. Norske Speciessedler pr. 100 norske Sp. 196 a 196 1/2 Rbd. Svenske Sedler pr. Rdl. Rigsgjæld 48 a - Rbs. 4 pCt. kongelige Obligationer 103 1/4 a 103. Rbd. 3 pCt. engelsk danske dito 84 a 84 1/2 Pd. St. a 14 Bmk. Nationalbank-Actier 174 1/2 a 174 1/2 Rbd. Kjøbenhavn-Roeskilde Jernbane-Actier 52 1/2 a 53 Species.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-06-24
Udenlandske Efterretninger. Den foreslaaede Overeenskomst mellem Dronningen af Portugal og Jnsurgenterne er bleven antagen og undertegnet. Dronningen skal derfor under 10de ds, have udstædt en fuldstændig Amnesti Udførligere Efterretninger herom mangle.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-06-24
Den bekjendte Jngenieur Mandleys Dampmaskine Fabrik i London er den 4de Juni aldeles bleven ødelagt af en Jldebrand. Den udbrød Kl. 10 om Aftenen, og Kl. 3 om Morgenen var Fabriken en Ruin. - Ligeledes er Jeffroys & Comps. Dampmaskine=Fabrik i Paris i disse Dage bleven næsten aldeles ødelagt ved Jldebrand.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-06-24
Det, maaskee ikke i de reeneste Hensigter, udspredte Rygte om, at der i Omegnen af Hamborg iaar igjen skulde have viist sig Spør til Kartoffelsygdom, modsiges nu derfra som aldeles usandfærdigt, da Kartoflerne, saavidt de endnu ere komne, tvertimod give de bedste Forhaabninger om en riig og god Høst.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-06-24
J Schweitzercantonerne Wallis og Freiburg, som høre til det af Jesuiterne stiftede Sønderforbund, er den krigerske Aand ogsaa faret i det smukke Kjøn. Under geistlig Styrelse er der dannet fuldkommen militairisk organiserede qvindelige Compagnier til Forsvar og Understøttelse for de værdige Fædres Hensigter. Damecompagniet i Grolley har endog, efter hvad der berettes i en Skrivelse til dets wallisiske Søstre, allerede bestaaet en formelig Fægtning. Den 7de Januar - skriver Skarens Anførerinde, Anna Ruffieur – da deres Fædre, Mænd og Brødre laae i Feldten, var en Horde Oprørere, hvilke Radicalismen havde forført, kommen til deres Landsby, havde gjort sig tilgode i Kroen og raabt: "Ned med Jesuiterne, Ned med Præsterne! Ned med Aristokraterne!" Da havde den qvindelige Landstorm samlet sig, jaget Banden ud af Byen og tvunget den til at adsprede sig i Moradserne i Nærheden. Naar paa denne skjønne Dag, hedder det i den krigerske Dames Skrivelse, hvor naturlige Tilbageholdenhed har maattet vige for et saadant Mod imod vor Cantons Vandaler, saa skete det, fordi vi længtes efter at plukke nogle Blomster af den Laurbærkrands, som vore Fædre, Mænd og Brødre bragte tilbage fra Freiburg (hvor, som bekjendt, nylig en Opstand i radical Retning er bleven undertryklet), vi vilde nedlægge dem ved Foden af Korset og den hellige Jomfrues Billede, der smykke vore beskedne Familieværelser. Dette Crusifix, dette billede og disse Blomster, herlige Erindringstegn paa Rettens Seir over Vold, ville vi med from Stolthed efterlade vore Børn."Man skriver fra St. Marqueritte i Flandern: J Omegnen og overalt i det seelandske Flandern er der udbrudt en besynderlig Sygdom, hvis Symptomer hidtil have været vore Læger ubekjendte, og som de have givet Navn af Kartoffelsygdom". Ligesom denne Knoldevæxts Blade, bedækkes de for Luften udsatte Deele af Huden med i Begyndelsen gule, senere brune, tilsidst med sorte Pletter, og en næsten utaalelig Smerte, der berøver den SygeSovnen, ledsager Phænomenet. Hidtil er endnu Jngen død deraf, Sygdommen synes at fordrives ved at paalægge frisk, ofte fornyet Græs.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-06-24
Fra Frankfurt fortælles i "Dusseldorfer Zeitung" Vi høre nu, at Dronning Victoria, som længe har ønsket sig en ægte Mops, omsider har faaet dette Ønske opfyldt. Hds. Majestæts Forlængsel efter at erholde et saadant Dyr havde næsten antaget en politisk Characteer, idet to mægtige Potentater forgiæves søgte at tilfredsstille den, da der i deres Riger og Lande ikke var et eneste ægte Exemplar af denne Dyrspecies at opdrive. J Frankrig fandtes langt om længe en riig Enke, som besad et saadant Exemplar; man bestormede hende med Anmodninger om, at overlade Dronningen det, og tilbød hende hver Priis derfor, som hun vilde forlange; men hun vilde for ingen Priis i Verden skille sig ved det lille Dyr, som var hendes gamle Dages eneste Glæde. Nu har endelig den berømte Operateur, Prof. Dieffenbach i Berlin været saa heldig, under sit Ophold i Kjøbenhavn at opdage en ægte Mops, som han har kjøbt og afleveret paa høieste Sted, hvorfra den, af diplomatisk Vei, er afgaaet til London. Meubler af Papiir er en Opfindelse af Englænderne, og sandsynligviis vil Moden, Luxus og Tilbøieligheden for det Nye og særdeles Elegante i kort Tid gribe ogsaa fat paa denne Sag, og fremkalde talrige Efterligninger overalt. En Fabrik af Papiirmeubler, der indtil Skuffelse copere de kostbareste Træarter, er allerede oprettet i Birmingham, og har vundet saamegen Anerkjendelse, at den beskjæftiger flere end 500 Arbeidere.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-06-24
Jenny Lind berigtiger nu igjennem svensk Afton blad, hvad flere svenske Blade, og udenlandske efter dem igjen, have skrevet om det Honorar, hun skulde have i England. Dette var nemlig feilagtig angivet til 12,000 Pd. Sterling, men rettes nu til 2000 Pd. Lucilie Grahn har efter Times faaet Jnflamation i den venstre Fod.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-06-24
Avertissements. J alle Landets Boglader faaes: Fremstilling af de gjældende Lovbestemmelser, Om Hegn og Fred Skadeligt Vands Afledning. paa Landet. Til Veiledning for Landmænd. Af C. A. Trap, juridisk Candidat. Andet Oplag. 28 sk.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-06-24
Lægebog for dem, der ikke kunne faae betimelig Lægehjælp. AfA. Thornam, Bataillonschirurg ved Garden. 3die Udgave. Godtkjøbsudgave 3 Mk., indb. 3 Mk. 6 s. (Bogen anviser Behandlingen af 88 forskjellige Tilfælde, og indeholder tillige en Anviisning til Brugen af de anførte Lægemidler.) Paquerrestyp Portraiter.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-06-24
De ærede Damer og Herrer, der maatte ønske sig portraiterede af mig, tilkjendegives, at mit Ophold her bliver til førstkommende Mandag. Mit Logis er hos Hr. Gjæstgiver Thomsen, hvor jeg hver Dag portraiterer fra Kl. 6-11 Formiddag. Prisen for enkelte Portraiter er 2 Rbd., 15 Mk. a 3 Rbd., og meget store 6 Rbd. Nykjøbing, den 23de Juni 1847. R. Striegler.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-06-24
J Prøve=Udstillingslocalet i Amtstuegaarden er for Øieblikket fremstillet til Salg fra Ohlenbostell i Nykjøbing: 3 Blomsterborde og en Hjørne-Consol, samt til Anbefaling: Prøvekorter af Tinknappe fra Ohlsted i Kjøbenhavn, og Dør- samt Vinduesbeslag, Som og galvaniske Gigtplader fra Kron paa Christianshavn.