JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1837-03-30
De norske Journalister have ikke undladt at gjøre deres bemærkninger ved Kongens Svar paa Stortingets Adresse. Man maa beklaget, sige de blandt Andet, at Stortinget, i 1815 intet foreslog med Hensyn til det af det forenede Statsraad bestemte Unionsflag, som dog neppe var foreslaaet af nogen norsk Mand. Adressens Hensigt var ingenlunde at negte, at de røde og hvide Farver virkeligen, ere norske, men kun at gjøre Erindring imod Maaden, hvorpaa disse Farver anvendtes i Unionsflaget. Jkkun ved norske Anliggender har Stortinget fordret Norges Navn, først nævnt, saaledes som Tilfældet er i Rigsacten. Ved Tractater erhverves vel Stater, men Kielertractaten, den Normændene iøvrigt ikke have anerkjendt, bestemmer dog, at Norge skal udgjøre et med Sverrig forenet Kongerige. Rigtignok lærer Historien, at Norge 1536 kaldtes en danske Provinds; men ligesom dette bør være den nærværende Generation en kraftig Advarsel til at hævde saaledes dens Friheder og Rettigheder, at slig Vold ingensinde meere skal tilføies Norge, saaledes vise Forhandlingerne ved Enevoldmagtens Overdragelse, 1660 at Norge ikke da betragtedes som en Provinds. Kongens Statsraad synes ei tydelig at have indseet, at Norge ei engang efter den kongelige Resolution af 1835 har samme, Garanti som Sverrig, ved diplomatiske Sagers Behandling, idet ingen constitutionel Ansvarlighed kan paalægges det Medlem af det norske Statsraad, som kaldes til at overvære slige Forhandlinger, der udgaae fra svensk Side. Norgel, overtager en forholdsmæssig Ande af de diplommatiske Omkostninger, saasnart det erholder gyldige diplomatiske Garantier, er en Pligt, som ingen Nordmand vil unddrage sig. Iøvrigt beklage de norske Blade, at Adressen indeholder Adskilligt, hvis Øiemed de ei formaaede at indsee.
Aalborg Stiftstidende, 1837-03-30
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1837-03-30
Blandede Efterretninger. Jfølge Cancelliskrivelse af 7de Ds. skal i Kjøbstæderne Brand redskabernes Befordring i Jldebrandstilfælde paa Landet betales af Kæmnerkassen, uden at det kan paaligge Vognmandslauget, være sig et frivilligt eller et tvunget, at bebyrdes med Befordring uden Vederlag. Dog have Vognmændene, paa den anden Side, ingen udelukkende Ret til at forrette slige Kjør seler, men det bør være Kjøbstaden uformeent at træffe Accord med enkelte Vognmænd eller Andre om at besørge det omhandlede Befordringer.
Aalborg Stiftstidende, 1837-03-30
Vor Gesandt ved det russiske Hof, Grev v. Blome, er den 14de Ds. indtruffen paa sit Gods Heiligenstedten, hvor, han, efter Forlydende, i længere Tid agter at forblive.
Aalborg Stiftstidende, 1837-03-30
Jfølge kongl. Rescript til Generalcommissariatscollegiet af 6te Dennes tillades det de af Officererne af Artilleriet, Jnfanteriregimenterne og Jægercorpserne, der maatte ønske det for Fremtiden at anlægge og bære Tombakskaarder, naar de i Et og Alt ere fuldkommen svarende til en til bemeldte Collegium indsendt Prøve, der efter preussisk Model) er forfærdiget paa Frederiksværk, og befales det, at de Cadetter, der herefter afgaae som Officerer til Armeen, skulle anskaffe sig saadanne Kaarder, hvorfor det er paalagt Collegiet at lade det fornødne Antal forfærdige og aflevere til Arsenalet. Den saare passende Forandring, at ogsaa den mere dannede Jntelligents paa den senere Tid har begyndt at regne Alsig det til Ære, at optages blandt Byens deputerede Borgere, hedder det fra Kiel, har allerede baaret sine første Frugter. Efter en levende Discussion, hvori man fra flere Sider oplyste Skadeligheden af den Skik, at Magistraten her remplacerer sig selv, besluttede de Toogtredives Collegium en Adresse til det slesv. Holst. Cancelli. J Samme føres først Klag lover, at der endnu ingen Resolution er fulgt paa een, for et halvt Aar siden til Collegiet indgiven Forestilling om AfsætEftelsen af et Magistratsmedlem, paa Grund af skeet Underslæb.
Aalborg Stiftstidende, 1837-03-30
Foruden Gientagelse af denne Begjæring, indeholder Adressen, " Bøn og Afsættelse af et andet Magistratsmedlem, formedelst Magelighed og Forsømmelse; og endelig bliver der, med Henelviisning til, at et Magistratsmedlem, for 2 Aar siden maatte føres til Straffeanstalten i Glückstadt, indstændig paatalt Nødkivendigheden af Selvremplaceringens Afskaffelse.
Aalborg Stiftstidende, 1837-03-30
Bekjendtgjörelser. Den 24de Marts d. A. døde min inderlige elskede Hustru, Ane Marie Abel, født Lund, 7 Dage efter at have bragt en velskabt Søn til Verden. - Kun i 232 Aar vandrede hun her paa Jorden; kun i 3 Aar varede vor ægteskabelige Forbindelse, hvori hun viste sig stedse som den blideste Kone og ømmeste Hustru, der forskjønnede Livets Glæder for mig og kjærligt trøstede mig i dets Sor siger og Gjenvordigheder. En tvaarig Datter og den spæde Søn vide ei, hvad de have tabt; men tungt hviler Sorgen, ogsaa for dem, paa mig. - Gud give mig Kraft til at bære mit Kors, at jeg maa findes værdig til atter at forenes med den elskede Hedenfarne: Sæby, den 25de Marts 1837. Chr. Abel. Ballanske Svingplove, forfærdigede efter Prover, som ere mig tilstillede fra det kongelige Landhuusholdningsselskab, kunne faaes paa Jernstøberiet for 16 Rbd. Stykket. H. Smith.
Aalborg Stiftstidende, 1837-03-30
Ledigt Kirkesanger og Skolelærer-Embede i Valsgaard under Vive Pastorat. Løn, efter approberet Plan: 5 Tdr. Rug, 16 Tdr. Byg, hvoraf 8 Tdr. betales efter Capitelstaxten. Offer og Accidentser, circa 38 Rbd. Den befalede Jord, Foder og Brændsel. - Enkepension bliver at udrede. Ansøgninger indgives, snarest muligt, til Skoledirectionen for Hellum og Hindsted Herreder.
Aalborg Stiftstidende, 1837-03-30
Chocolade, udarbeidet til den fuldkomneste Fiinhed i P. Chr. Deichmanus, Bamp Chocolade=Fabrik, EliJsabetsminde ved Kjöbenhavn, erholdes til Fabrikpriser hos Th. v. Spreckelsen i Aalborg. Hr. H. S. Karup i Frederikshavn og Hr. S. C. Höeke i Hjørring. Det bemærkes, at Chocoladen fabrikeres i Nobbelt tillukkede Maskiner, som opvarmes ved Damp og drives ved roterende Hjul. Ligesom det derhos paa det Omhyggeligste paasees, at Ingredientserne ere af bedste Sort og staae i et passende Forhold til hverandre, saaledes er der ogsaa i enhver IIenseende sörget for Fabrikatets smagfulde Udstyrring.
Aalborg Stiftstidende, 1837-03-30
Udmærket godt, rödt & hvidt Klöverfrö, af seneste Afgröde, faaes hos J. B. Kaarsberg.
Aalborg Stiftstidende, 1837-03-30
Nylig hjemkomne Messina=Appelsiner og Citroner sælges billige hos Ulrik F. Torm.
Aalborg Stiftstidende, 1837-03-30
Undertegnede anbefaler sit, udenfor Byens Vesterport beliggende, vel assorterede Udsalg af færdigstaaende Sandsteens=Monumenter, dobbelte og enkelte Ligstene, Steenrammer til Gravhøie, Gravkors af Marmor og Sandsteen, Trappestene, Afvisere, Fortogstene, Sennopsqværne, m. m.,m., Alt til nedsatte særdeles billige Priser. Bestillinger paa anførste Sorter, saavelsom paa Bygningsarbeide, forsaavidt saadant er henhørende til mit Fag. erpederes paa det Prompteste, ligesom ogsaa, om forlanges, Varerne transporteres og Monumenter opsættes, ligeledes for en meget moderat Betaling.
Aalborg Stiftstidende, 1837-03-30
Gamle Ligstene omhugges og Marmorplader kjøbes. Aalborg, den 22de Marts 1837. Thomas Kjergaard.
Aalborg Stiftstidende, 1837-03-30
Landeiendom. Formedelst anden Bestemmelse agter Undertegnede at bortsælge sin eiende Gaard, beliggende i Hallund Sogn, Dronninglund Herred, Hjørring Amt, 3 Mile norden Sundby. Gaarden staaer for 2 Tdr. 7 Skpr. 1 Fdkr. Alb. Hartkorn og har et Areal af næsten 100 Tdr. Land, beregnet efter 12,000 fl. Alen. Af Ho avles aarlig 22 a 24 Læs, og Udsæden er 5 a 6 Tdr. Rug, 4 a 5 Tdr. Byg, 9 a 10 Tdr. Havre, 8 a 9 Tdr. Kartofler, foruden Vikkehavre, Kommen og Sennop. Paa Gaarden kan holdes 14 a 16 Fæhøveder, 4 Heste og 10 a 12 Faar. Sidste Aar. er bygget en ny Raaling, som afgiver en beqvem Beboelse. Kjøbesummen er billig og de halve Penge kunne blive indestaaende flere Aar uopsagte i Eiendommen. Desuden kan Gaarden tiltrædes strax. Om Kjøbesummen accorderes med Eieren, som boer paa Gaarden. C. J. Sparrevohn.
Aalborg Stiftstidende, 1837-03-30
Oplag af Handsker.
Aalborg Stiftstidende, 1837-03-30
Undertegnedes vel cssorterede Lage af alle Sorter smukke og billige Hand skeer anbefales Dhrr. Handlende, som imod contant Betaling, erholde en passende Rabal. Kallundborg, den 2de Marts 1837. J. S. Philipson.
Aalborg Stiftstidende, 1837-03-30
Skuespil i Aalborg. Fredagen den 31te Marts 1837 opføres: Congressen, i Sjælland, Lystspil med Sang i 3 Acter af P. R. Jørgensen, Musiken arrangeret af Hr. Musikdirecteur Valerius. - Forestillingen begynder præcise Kl. 7. Titchen & Kjørgaard.
Aalborg Stiftstidende, 1837-03-30
Skifte=Jndkaldelse. Løverdagen den 15de April dette Aar, Eftermiddag Kl. 3, afholdes paa Kjær og Hvetbo Herreders Contoir i Norre=Sundby, ved Hvetbo Herreds Skifteret, en Skiftesamling i Boet efter den i forrige Maaned i Store Pande, rup, i Jetsmark Sogn, i Hvetbo Herred, afdøde Charlotte Rasmusdatter og hendes forhen afdøde Mand, Degn Anders Rasmussen af Jetsmark, betræffende Boets Behandling i Almindelighed og Eiendelenes Realisation i Særdeleshed, hvortil samtlige Arvinger og Boets øvrige Vedkommende herved indkaldes at møde. Hvetbo Herreds Skifteret i Nørre-Sundby, den 21de Marts 1837. Lange.
Aalborg Stiftstidende, 1837-03-30
Under Skiftet efter Gaardmand Christen Laursen af Sønderkongerslev er det vedtaget, at hans Gaard sammesteds med Hartkorn 5 Tdr. 1 Skpe. 3/4 Alb., sælges. ved Auction. Denne afholdes paa selve Stedet Mandagen den 17de April næstkommende, Formiddag Kl. 10, og hvis der for denne særdeles gode Eiendom, der strax kan tiltrædes, erholdes en antagelig Kjøbesum, bliver samme Dag bortsolgt Besætning, Ind- og Udbo. Nørgaard, den 25de Marts 1837. Hvass.
Aalborg Stiftstidende, 1837-03-30
Det Stervboet efter Skipper Jacob Nielsen og Hustru af Løkken tilhørende nye og teglhængte Vaaningshuus med Grund sammesteds, opbydes til Salg ved en ene 1ste Auction, som holdes i Huset Mandagen den 10de April førstkommende, om Formiddagen Kl. 9, hvorved tillige bortsælges Boets Løsøre, bestaaende, blandt andet, af 1 ny Birketræes Skatol, Borde, Stole, 2 nye Foldbænke, nogle Sengeklæder, gode Mands- og Fruentimmer=Gangklæder, 1 Kakkelovn, 1 stor Jerngryde i Grube og andre Kjøkken og Bryggersredskaber, nogle Tylter Fjæl, 4 Birketræes Planker, nogle Læs Knoptorv, m. m. Borglum Herredscontoir i Hjørring, den 25de Marts 1837. Sparck.
Aalborg Stiftstidende, 1837-03-30
Ved den i Consul Viinroes Gaard ved Stranden fortsatte Auction vil der Fredagen den 31., Eftermiddag, vorde bortsolgt en Deel Meubler og Effecter, saasom Stole, Speile, Commoder, Sengeklæder, en Deel Messing og Kobber töi, 2de Lysekroner, med meget mere, som ved Auctionen vil blive foreviist.
Aalborg Stiftstidende, 1837-03-30
Efter Begjæring af Stiftsøvrigheden over Aalborg, Stift, og paa Grund af Forliig og Udlæg, stilles Karup Kirke med Tiender, matriculeret for 8 Tdr. 6 Skpr., til Bortsalg ved offentlig Auction, som afholdes her paa Contoiret.
Aalborg Stiftstidende, 1837-03-30
Fredagen den 14de April, Fredagen den 28de April og Fredagen den 12te Mai førstkommende, hver Dags Formiddag Klokken 10. Kjøbesummen betales næste 11te December. Conditionerne ere til Eftersyn hos Cancellieraad Jensen i Aalborg og paa mit Contoir. Hvilket herved til Efterretning for Liebhabere, og tillige for Pant= eller andre Retshavere, i Henhold til Placat af 22de April 1817, bekjendtgjøres. By- og Herredsfogedcontoiret i Sæby, den 18de Marts 1837. Heiberg.
Aalborg Stiftstidende, 1837-03-30
Da den kongelige Direction for Statsgjælden og den synkende Fond ikke har fundet sig foranlediget til at lapprobere det paa Hovedgaarden Kokkedahl, med Underliggende, i Hiørring Amt, den 22de Februar sidstleden, ved Auction gjorte Bud, og da der senere er indkommen Overbud paa denne Eiendom, saa bliver derover afholdt en ny Auction, som, ifølge Bestemmelse af vedkommende Aucctionsdirecteur, er berammet til at foretages paa Hovedgaarden. - Kl. 11. Dette bekjendtgjøres saaledes herved, saavelsom at selv, Fredagen den 28de April næstkommende, om Formiddagen Conditionerne blive væsentligen de samme som ved forrige Auction, dog bemærkes, at den betingede Udbetaling af af Kjøbesummen maa henstaae til 11te December dette 3 Aar, og at det i et af Statsgjældsdirectionen til Godslinspecteuren Justitsraad Bindesboll udfærdiget Brev, som først aabnes efter at det høieste Bud er skeet, vil blive tilkjendegivet strax ved Auctionen, om Budet er antaget eller ikke. Kokkedahl, den 22de Marts 1832. Efter Ordre. v. Stocken. Godsforvalter. Dette Blad, som udkommer eengang maanedlig, betales med 24 Rbsk. qvartaliter. Vertel Chorvaldsens Levnet. Af Professor J. M. Thiele. (Sluttet.
Aalborg Stiftstidende, 1837-03-30
Da Thordaldsen var kommen i Ny for sin store Kunstnerdygtighed, varede det ikke længe, førend har af andre, rige Personer, mest Reisende, som i Rom havde lært ham at kjende, opfordredes til andre Arbeider, som de lode ham udføre med stor Bekostning. Men i Danmark ventede man imidlertid Aar forAar, at han nu vilde vende tilbage, og dette maa vel antages at have været Grunden til, at hans først i Aaret 1807 ogsaa modtog en Bestilling fra sit Fædreneland.
Aalborg Stiftstidende, 1837-03-30
Grevinde Schimmelmann vilde nemlig paa denne Tid forære Brahe=Trolleborg Kirke i Fyen er Døbesont, og, da Thorvaldsen var velbekjendt at hendes Paarørende i Jtalien, blev det ham overdraget at udføre en saadan af hvidt Marmor. Adskillige Aar efter ankom den til sit Bestemmelses=Sted, hvor den ogsaa nu er opstillet; men da dette Arbeid yndedes i høi Grad af Alle, som saae det, faldt den ham senere ind, at udhugge en anden efter samme Mønster, og paa denne indhuggede han en Jndskrifi det latinske Sprog, hvoraf man seer, at det er hans Villie, at den skal fores til en Kirke paa Jsland, hvorfra han paa Fædrenes Side nedstammer, Det varede nu ikke længe, førend han fra den danske Regjering opfordredes til flere og større Arbeider, og blandt disse var de fire runde Basrelieffer, som smykke Forsiden af Christiansborgslot. Men dertil voxede ogsaa jevnligen hans Beskjæftigelser for udenlandske Fyrster og Grever, og hans Berømmelse steg nu, Tid efter anden, saaledes, at der næsten aarligen, indtil den Dag idag, sendtes ham Ordener, Ærestegn og Titler fra forskjellige Regenter og Academier, saa at han, ogsaa ihenseende til slig Udmærkelse, er uden Lige iblandt Kunstnere. Det kunde maaske tykkes den mindre Jndsigtsfulde, at dette var dog vel meget Væsen at gjøre af en Mand, fordi han udmærkede sig ved at danne smukke Billeder; men da maa man vel erindre sig, ellat Kunsten, ligesom Videnskaben, med Rette tillægges den Fortjeneste, at Jntet mere end disse har bidraget til at danne og forædle Menneskeheden. Desforuden maatte det vel vække stor Beundring for denne Kunstner hos Alle dem, som kjende, hvad Kunsten siden Arildstid har frembragt, her at see en Mand af vor Tidsalder udføre det, som i flere Hundrede Aar hartad syntes umuligt, nemlig at gjøre sine Værker saa skjønne, som hidtil ikkun de gamle Grækere havde formaaet. Og vel maatte man da prise de herlige Gaver, som Gud har nedlagt i denne Mand, da man saae, at hvad mange Kunstnere i Aarhundreder havde forgiæves bestræbt sig for med al Flid og Klogt, det opnaaede og udrettede han i sit Hiertes Uskyldighed. Eftersom det vilde bortdrage Opmærksomheden formeget fra vor Kunstners Levnet, her i denne korte, Beskrivelse at nævne og forklare de Kunstværker, Thorvaldsen hvert Aar udførte, saa har den, som ennedskriver dette, troet det gavnligere i Slutningen af denne Bog at opregne efter Tidsfølge alle hans Arbeider, hvorved det da ogsaa tydeligere sees, hvormeliget han har virket. Aarene gik, som sagt, hen under et altid voxende Antal af Bestillinger, saa at det omsider syntes umuligt, at han nogensinde vilde kunne finde Leilighed, til at vende tilbage til Hjemmet. Jmidlertid følte han dog bestandig Længsel efter Danmark og ønskede al Fald, blot engang at kunne gjøre sine Landsmænd et Besøg, var det endog kun for en kort Tid.
Aalborg Stiftstidende, 1837-03-30
Hos hans Landsmænd blev det Ønske, igjen at see ham, især levende, da der i Aaret 1811 opdagedes et hvidt Marmorbrud i Norge; thi nu tyktes det Alle at være skjønt, om han foretrak det norske Marmor for det italienske og græske. Hans Kongelige Høihed, Prinds Christian, skrev til ham, desangaaende, og af de Udtryk, hvori han besvarede denne naadige Skrivelse, viiste det sig grant, hvor stor hans egen Længsel var. Men for en Deel var Thorvaldsen hindret derved, at han ved Contracter havde forpligtet sig til at udføre Arbeider, der endnu ikke vare færdige, deels var han paa samme Tid Professor ved den romerske Kunstskole St. Lucas. Dog syntes det omsider at ville lykkes ham, at gjøre et Besøg, men da indtraf der en Begivenhed, som atter lagde Hindringer iveien, hvilke ikke destomindre bleve høist glædelige for hans Fædreland som for alle Kunstens Venner overhovedet.
Aalborg Stiftstidende, 1837-03-30
Keiser Napoleon var dengang Herre over Jtalien, J Rom vilde han have sig et prægtigt Slot, og dertil valgte han et Sommerpalads, som havde til hørt Paven. Thorvaldsen, som stadigt tænkte paa at reise til Danmark, og som desuden havde andre Grunde for sig, gjorde ikke noget Skridt for at blive deelagtig i de mange Bestillinger paa Kunstværker, som nu skulde udføres til dette Slot, og som det almindeligen gaaer i Verden, at den, der nyder megen Udmærkelse, ogsaa har mange Misundre, saa blev han ikke heller spurgt desangaaende. Men, da der ikke var mere end tre Maaneder tilbage, inden det Hele skulde være færdigt, mærkede Bygmesteren nok, at han ikke kunde undvære vor Kunstners Bistand, og foreslog derfor Thorvaldsen, at overtage Udførelsen af en saakaldt Frise, det vil sige, et langt billede i halvt ophøiet Arbeide, hvilket skulde smykke alle fire Vægge i et af Gemak kerne. Uagtet Tiden, som sagt, næsten var forløben, modtog Thorvaldsen dog denne Opfordring og valgte at fremstille, hvorlunde Alexander den, Store holdt sit Triumphindtog i Babylon, hvilket Værk efter det opgivne Maal vilde indtages, en Strækning af omtrent 29 Alen.
Aalborg Stiftstidende, 1837-03-30
At Thorvaldsen turde paatage sig et saa stort Arbeide i saa kort en Tid, forhausede Alle, som kjendte Vanskeligheden, og det er da ikke at undres, over, at hans Meddelere allerede lurede paa, at han enten ikke skulde kunne holde sit Ord, eller og saa saaledes forhaste sig, at deres egne Arbeider, hvilke de havde udført i Mag, dennegang skulde fordunkle hans. Men ogsaa ved denne Leilighed maatte de ydmyg bøie sig for hans Overlegenhed; thi da Tiden kom triumpherede hans Alexander i et Værk, som ikke har sin Lige iblandt alle dem, der siden Grækernes Tid, ere blevne til.
Aalborg Stiftstidende, 1837-03-30
Rygtet om dette Arbeide gjennemfoer hele Europa, og da det ogsaa naaede til Danmarks Moderhjerte vakte det en ualmindelig Begeistring. Det forekom nemlig alle Kunstens Venner i Danmark, at det var de let fædrenelandsk Anliggende at sørge for, at dette, den meest berømte danske Kunstners berømmeligste Værk, maatte blive udført i Marmor til et Smykke for Danmarks Kongeborg, og man begyndte allerede at indsamle Penge til dette Forehavende, da Regjeringen selv gjorde Kunstneren en Bestilling herpaa. Dette skjønne Værk er hidkommet, skjøndt ikke ganske færdigt, efterdi Thorvaldsen ønsker at lægge den sidste Haand derpaa, naar han engang selv kommer hertil. Aaret efterat han havde udført det nævnte Arbeide til det keiserlige Slot i Rom, var han, blandt flere, ogsaa beskjæftiget med et Par Arbeider, som vel oprindeligen havde en anden Bestemmelse, men som dog ved Tingenes Omskiftelse omsider - i Ordets simpleste Betydning - blev Støtter ved Danmarks Trone paa Christiansborg.
Aalborg Stiftstidende, 1837-03-30
Den polske Regjering havde nemlig anmodet ham som at udføre i Marmor tvende Statuer af Quinder, som skulde bære en Ertstavle, hvori skulde indgraves det fortrostningsfulde Svar, hvilket Keiser, Napoleon havde givet de polske Udsendinge, da de bade ham om, at gjenoprette Polen til et selvstændigt Rige. Men, da Thorvaldsen i 1813 var færdig dermed, var der ikke længer Grund for Polakkerne til i saadan Henseende at opreise et Mindemærke, og de skjønne Statuer henstod derfor i Værkstedet, indtil de i 1818 bleve kjøbte af vor Regjering og benyttede, som nævnt er, til at bære Himlen over vor Konges Trone.
Aalborg Stiftstidende, 1837-03-30
Thorvaldsen udførte i disse Aar mange andre berømmelige Værker, og vel maatte man ved at give Agt derpaa, mene, at her havde han naaet det høieste han kunde komme, og at han nu, da han var kommen til sin feireste Manddoms-Alder, vel lidt efter blidt vilde gaae tilbage i sin Kunst. Men det er nu henved tyve Aar siden, og i alle dem er han endnu ikke gaaet et Skridt tilbage, men tvertimod steget høiere og høiere, uden nogensinde at forraade nogen Svækkelse, hverken i Aand eller i Haand. Men til Danmark stod altid hans Hu, og ligesom man for nærværende Tid, Aar for Aar, siger hinanden, at han nu vil komme, fordi han ofte har skreqvet det, saaledes var det ogsaa i Aarene 1817 til 1819, og da kom han dog tilsidst Fra Schweiz havde man nemlig i sidstnævnte Aar overdraget ham at udføre et Mindemærke over de Schweitzere, som under den franske Revolution, i Aaret 1792, vare faldne, idet de forsvarede den franske Konges Slot, Tuillerierne. Hertil valgte Thorvaldsen at fremstille en Løve, som døer af sine Saar, og da han havde det færdigt, og det var afsendt, besluttede han at reise til Danmark og paa Veien at see det Sted, hvor dette Mindemærke skulde have sin Plads. Han forlod da omsider Rom, den 14de Juli 1819. og hvor han kom, baade i de italienske og i de tyske Byer, blev han af Høie og Lave modtaget med saadanne Æresbeviisninger, som maaske aldrig tilforn, er bleven en Kunstner til Deel. Da han kom til Stuttgart i Kongeriget Würtemberg, hvor han vilde besøge Dannecker, en meget bekjendt tysk Billedhugger, hændte det sig ved det sidste Skiftested, at en ung Mand, træt og mødig af en lang Vandring, kom til Vognen og bad Kudsken, om han maatte sidde hos indtil Byen. Da Thorvaldsen saae, den unge Mand, bød han ham at sætte sig ved hans Side i Vognen, og nu fortalte han vor Kunstner, hvad der havde foranlediget hans Vandring. Han fortalte nemlig som en stor Nyhed, at den berømte Billedhugger, Thorvaldsen, ventedes til Stuttgart, og at han blot ønskede at see ham. Man kan da let forestille sig, at det vakte megen Skjemt, da Thorvaldsen omsider gav sig tilkjende. Henimod Udgangen af September Maaned naaede, Thorvaldsen Danmarks Grændser, og efterat hans i Altona og i Flensborg festligen var modtaget, udhvilede han sig i nogle Dage i Fyen, deels paa Brahetrolleborg, deels paa Sanderumgaard.
Aalborg Stiftstidende, 1837-03-30
Det var en Søndag Eftermiddag, den 3die October, at han, efter 23 Aars Fraværelse atter saae sin Fødeby. Meget var her forandret siden sidst, men Mere var der forandret i hans egne Kaar og Omstændigheder. Kun i et var han den samme, nemlig i det kjærlige Hjertelag mod sine Venner og Landsmænd; thi han vendte tilbage uanfægtet af al den verdslige Ære og Ophøielse, der var bleven ham til Deel i Udlandet. Der var paa Kunstacademiet, i Charlottenborgslot, sørget for en Bolig til ham, og da han her steg udaf Vognen, var hans Hjerte inderligt bevæget ved, Synet af det Huus, hvor han havde nydt den første Underviisning i Kunsten. Den gamle Portner var den første af Huusfolket, som han kjendte igjen, og som kjendte ham fra gamle Dage. Ved at see ham, glemte han Stand og Forhold, kastede sig i hans Arme og kyssede ham. Nogle af de gamle Venner indfandt sig, men han savnede blandt dem adskillige, som han ikke skulde see mere. Derimod fik han nye Venner, thi selv Folk, som aldrig tilforn havde seet; ham, besøgte og omgikkes ham i Et og Alt som gamle Bekjendte, efterdi de allerede længe havde havt ham kjær, fordi han havde gjort Danmark saa megen Ære. I Kjøbenhavn foranstaltedes der adskillige Festligheder til hans Modtagelse baade i Kunstacademiet: og i andre Foreninger; i Særdeleshed feiredes han paa Skydebanen i et talrigt Gilde baade med Sang, og Talle.