Aalborg Stiftstidende, 1839-03-15
De saakaldte gudelige Forsamlinger paa Mors tiltage atter i en saadan Grad, at der i Løbet af 8 Dage har væ tet afholdt 5, der formodentlig vilde være blevne fortsatte, dersom Herredsfogden ikke havde indfundet sig ved den i Søndags Aftes (den 10de afholdte Forsamling, og hævet denne. - Disse Forsamlinger begynde om Eftermiddagen Kl. 6 vedvare til Kl. imellem 10 og 111, og bestaae ialmindelighed af flere Hundrede Mennesker, meest Fruentimmer. Mange Huusfædre beklage sig over, at det ikke skal være dem muligt at afholde deres Tjenestefolk fra disse Forsamlinger, der give dem en mere beqvem Leilighed til Stevnemøder, end nogen Legestue, og hvorfra de først ved eller efter Midnat vende hjem. - Forsamlingerne ledes af forhenværende Seminarielærer Algreen, der nu er Huuslærer, hos Districtsprovsten, og ved denne sin Stilling imponerer Almuen, som antager, at Forsamlinger, der ledes af en Person, som staaer i en saadan Forbindelse med Øens første geistlige Embedsmand, maae have Medhold i Lovene. (Th. Av.)J "Bidrag til Nutidens Historie – Følgeblad til Thisted Avis – læses under "Jndsendt fra Thy" en Forsvars Artikel for Agger-Canal eller Mod-Artikel mod det i "Jyllandsposten" indeholdte velskrevne skjøndt maaskee noget ultra-aalborgske Jnserat om "Vesterhavets Jndbrud i Liimfjorden". Jndsenderen i Thisted Bladet paastaaer, at Forfatteren af Jnseratet i Jyllandsposten skriver uden locale og hydrauliske Kundskaber, naar han troer, at Canalen efter Gjennembrudet 1825 havde kunne lukkes, da Havet ikke blot aabnede en Bresche der hvor Canalen nu har sit Jndløb i Fjorden, men hele Barrieren lige fra Agger til Grændserne af Harboøre i en Strækning af et Par Mile blev aldeles sløifet og tilligemed alle paa Jordtungen liggende Klit bakker indført i Liimfjorden. Kammen af Jordtungen eller dens høieste Ryg hævede sig fra den Tid intetsteds over 1 a 2 Fod over Havets daglige Vande, hvoraf fulgte, at det Nr. under almindelige vestlige Storme, gik over Landtungen, ind i Liimfjorden. Det af Amtet for nogle Aar siden anstillede kostbare og anstrængende Forsøg, ved at overplant, Jordtungen i en viid Strækning, strandede ved en total Bortskylding, saaledes at der ikke findes Spor tilbage af flere tusinde Menneskers Anstrængelser. Hvad Sildefiskeriet angaaer, da anseer Jnseratets Forfatter det ikke alene for tvivlsomt, men endog usandsynligt, at virkelig Havets Jndbrud i Liimfjorden over Landtungen har bevirket Sildens Udeblivelse; thi selv kyndige Mænd her og i Norge (hvor Forfatteren har været tilstede ved de svære Sildefiskerier ved Skudesnæs og ved Kielstrømmen) bevidne, at Sildens Komme er temporair, og at den ligesom ved Skudesnæs, hvorden var borte, i 20 Aar, vil i betydelig Mængde komme tilbage i Liimfjorden, da det er beviist, at den lægger sin Rogn baade i salt og i brak Vand, og at den udklækker sin Yngel i begge Deele. Desuden fandt det første Jndbrud Fiorden Sted i 1825, og i 1826, 27, 28 og 29 havde man det rigeste Udbytte af Sildefiskeriet her i Fjorden. Selv i denne Vinter er ved Sallingsund og Vilsund fanget en Mængde saavel store, som smaa Sild, og især en heel Deel af de saakaldte Brislingers eller Anchiosers Størrelse, hvilket synes at bevise, at Silden ikke skyer Fjorden; men opklækkes indtil en vis Alder. (Sluttes i næste Nr.)