JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-10-25
Paa Dykmose i Jernved Sogn bortsælges ved offentlig Auction d. 10de November 10000 fortrinlig heelbrændte Muursteen, saaog 20000 halvbrændte Ditto. Vederhæftige Kjøbere gives ethalv eller heelt Aars Henstand, med Betalingen. Lindberg. Dykmose d. 21de Octbr. 1831. alle og Enhver som maatte have noget at fordre i Dødsboet efter Huusmand Hans Nielsen og Hustrue Anne Mouritsdatter af Halslod Malt Herred, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel overeensstemmende med Placaten 26de Octbr. 1792 til for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Gjording Malt Herreders Contoir Endrupholm d. 20de Münster. Octbr. 1831.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-10-25
Mandagen den 31te førstk. Formiddag Kl. 11 bliver paa Warde Byes Raadstue en nye Auction forsøgt over Jagtrettigheden paa Billum, Jandrup, Nebel, Lydum, Lunde og Qvong Sognes Jorder, samt paa de Jorder der tilhøre Warde Kjøbstæd, Orten, gammel Tegllade, Stolberghuus og Jisberg Mølle, hvilket i Henhold til den i disse Tidenders No. 75 forhen skeete Bekjendtgjørelse herved meddeles til Lysthavendes Efterretning. Warde den 21de October 1831. Vedel Heinen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-10-25
Fredagen den 11te November førstkommende, Eftermiddag Kl. 3, bliver Skiftet efter afdøde Peder Gjedsted Westrup til Laulund foretaget, paa mit Contoir paa Herningsholm, hvor det da vil komme under Ventilation, hvad der kunde være at iagttage for at faae Boets Gaard meest fordeelagtigt bestyret, saalænge, den maa forblive under Boets Behandling, og om curator bonorum ikke hensigtsmæssigen kunde være at ansætte; ligesom det Fornødne da og vil blive bestemt, betræffende Revisionen af Boets Papirer, udestaaende Fordringers Jnddrivelse, med mere.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-10-25
Det anmærkes, at iblandt Flere, den Afdødes 3de Sødskende, tilligemed Silke, og Klædekræmmer Volsi Kjøbenhavn, ere indsatte som Arvinger. Dette bekjendtgjøres herved overeensstemmende med Placaten af 21de April 1824. Hammerum Herred, den 20de October 1831. Landt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-10-25
Da det paa Visbye Mølle ved Auctionen den 14de dennes gjorte høieste Bud ikke blev antaget, er en fjerdAuction begjært og berammet at foretages i Mølle Fredagen den 28de dennes om Formiddagen Kl. "Hvilket til Lysthavendes Efterretning herved bekjendtgjøres. Brasen. Harris den 17de Octbr. 1831.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-10-25
Ved Proclama, der er læst ved Ribe Byetingsret som og ved den kongelige Landsoverret i Viborg ere Creditorerne i Boet efter afdøde Procurator og Stiftsfuldt mægtig Frederich Siegsted Melbye heraf Byen, indkaldte med 12 Ugers Varsel til at anmælde og formig som Skifteforvalter at bevisliggjøre deres fordringer, ligesom de der maatte skylde noget til Boet ere opfordrede til inden berørte Tids Forløb at indbetale deres Skyld. Hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Tranberg. Ribe den 15de October 1831.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-10-25
Creditorerne i efternævnte Boer: efter den heri Byen afdøde Toldbetjent Peder Rasmussen og efter ligeledes her bortdøde Ungkarl Simon Adsersen Beyer, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til at anmelde og for mig som Skifteforvalter at documentere deres paa berørte Boer havende Krav, ligesom de der maatte staae i Gjæld til fornævnte Stervboer ville inden berørte Tids Forløb til mig indbetale deres Skyld. Tranberg. Ribe den 15de October 1831.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-10-25
Jfølge Ringkjøbing Amtmandskabs Ordre er al Passage over Skjernaae fra dens Udløb og til Ahlergaard her i Jurisdictionen spærret med Undtagelse af Overgangene ved Skjernbroe Bortiskrog og Lønborggaard, og enhver, der Syd fra vil passere disse Overgangsteder, maae være forsynet med tilstrækkelig Sundhedsattest, saavel for dem selv, som for deres medførende Gods og Vahrer, da de i manglende Fald vilde, efter Omstændighederne, enten blive tilbageviist, eller lagt i Quarantaine. Bølling og Nørre Herreders Contoir paa Petersminde, Hertz. i Skjern den 14de October 1831. Fra Undertegnede er for 14 Dage siden bortgaaet eller bortredet to Heste; den ene er blankbrun stiagelhaaret med en bred Blis, to hvide Baabeen og er omtrent 7 Aar; den anden en mørkebruun Hest, 5 Aar gammal med en hvid Bagfod indtil Fellingen. Hvo, som kan give mig enten skriftlig eller mundtlig Underretning om disse Hestes Opholdsted, erholder en passende Douceur. Jedsted ved Ribe, d. 18de Octbr. 1831. Wulst.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-10-28
aller Kongelig. privilegerede. naadige. Stifts Adel. Avis, Adresse med Brevposten. som forsendes. og Hertugdømmene. overalt i Danmark. Fredagen den. No. 86. 28de October. ved N. S. Hyphoff i Ribe. Redigeres, trykkes og udgives.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-10-28
Udenlandske Efterretninger. Polen. Den russiske Keiser har under 2den October udstædt et Manifest, hvori han tilkjendegiver sin allerhøieste Villie, at de Officerer, som have hørt, til det romarinoske Corps og tilligemed dette have begivet sig over paa østerrigsk Territorium, ikke meere maae vende tilbage, hverken til det russiske Keiserrige, eller til Kongeriget Polen. Dog forbeholder hans Keiserlige Majestæt sig at gjøre saadanne Undtagelser, som særegne Omstændigheder kunne tilraade. Overhovedet seer det ud, som om alle de, der ikke benyttede den ved Warschaus Capitulation bevilgede Amnesti, men fortsatte Fjendtlighederne, skulle indtil videre være udelukkede fra Amnestien, ja endog have strænge Straffe, saasom deres Godsers Confiskation m. m., at befrygte. J saa Fald turde det være Noget i det Rygte, at Fyrst Czartoryskis meget betydelige Godser, skulle være skienkede til Fyrst Paskewitsch, som med sine hidtil værende Jndtægter, ikke er i Stand, til at vise sig med den Glands, som en Fyrste egner og anstaaer. - Det seer endnu heelt forvirret ud i Polen, og det vil vel vare en Tidlang, inden Gemytterne komme i Rolighed, og borgerlig Orden, Handel og fredelige Næringsveie komme i Gang. Præsidenten for den provisoriske Regjering, Geheimeraad Engel, har derfor ogsaa seet sig nødt til at udgive en temmelig skarp Forordning om dem, som ikke ville leve stille og rolig, men drive om og gjøre unyttige Ting. - Adskillige fornemme Polakker, og deriblandt Niemojowski, ere d. 18de komne igjennem Aachen paa Reisen til Paris. - Det hedder at Fæstningen Zamozk nu endelig ogsaa har overgivet sig.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-10-28
Belgisk hollandske Anliggender. Kongen af Holland har d. 16de Octbr. aabnet Stændernes Møde med en Tale, hvori han priser Nationen for dens udviste Tapperhed og Anstrængelse, og erklærer tillige, at Jntet bliver forsømt, forat forberede sig til Krig, dersom Haabet om en hurtig og passende Udsoning ikke snart bliver opfyldt. Talen ender med de Ord: Vor Fremtid er endnu indhyllet i Mørke; men vi kunne med Tillid forvente Afgjørelsen af vor Skjebne af den Allerhøiestes vise og gode Regjering; thi vor Sag er retfærdig, og alle Borgere blive med et fromt Sindelag fast ved den Beslutning, at ville opoffre Gods, Liv og Blod for det elskede Fædreneland. - Efterat Londonner Conferentsen i den senere Tid har holdt næsten daglige Møder, ere de hollandske og belgiske Befuldmægtigede nu afreiste, forat overbringe deres respective Regjeringer de endelige Forslag til en Fredstractat. Som det hedder, er Hollands Udstrækning i Aaret 1790 lagt til Grund for denne Tractat.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-10-28
Jfølge samme beholder Hollænderne hele Territoriet paa den venstre Side af Schelden; Skibsfarten paa denne Flod reguleres efter Wienertractatens Grundsætninger; Belgien erholder mere end det Halve af Luxemburg, men aftræder til Erstatning en Deel af Limburg; Kongen af Holland Beholder Resten af Luxemburg, som Storhertug og Medlem af det tydske Forbund; Maastricht bliver ganske hollandsk, Antverpens Citadel overgives Strax efter Ratificationen til Belgierne, og Venloo til Hollænderne; omtrent Trediedelen af Statsgjælden paalægges Belgien. J Brüssel yttter man megen Jndignation over saadanne Forslag, og anseer det for afgjort, at Vaabenstilstanden udløber, uden at Stridighederne blive jevnede, og fortæller Meget om, hvorledes Rustningerne med største Jver fortsættes; hvorledes de Franske staae færdige til paa første Opfordring, igjen at rykke ind i Belgien, og hvorledes den belgiske Hær, som nu er 50,000 Md. stærk og i den bedste Orden, brænder af Begjærlighed efter at see Fiendtlighederne fornyede, for at gjenvinde sin tabte Hæder. Dette sidste har den preusiske Statstidende slet ingen Tro til.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-10-28
Frankerig. J Paris synes man ikke at troe Freden: d. 14de afreiste Marschal Gerard pludselig til Nordarmeen, ifølge en telegraphisk Efterretning fra Strasburg om store Troppebevægelser i Rhinprovindserne, og Dagen efter afgik Courerer til Wien og Berlin, for af begge Hoffer at forlange Erklæringer, om deres Troppers Bevægelser. Jfølge Breve, fra Strasburg vente Elsasserne ikke noget Godt, fra Rhinpreussen, og man forsikkret, at Regjeringen, vil organisere et Nationalgade-Artilleri i Lautetberg, Weissenburg, Hagenau og flere Stæder. Det gjør og megen Opsigt, at de franske Gesandter i Petersburg, Berlin, Haag og Madrid for nærværende Tid alle ere i Paris, og at Marschal Maison er i Vente fra Wien. Der fortælles ogsaa, at nye Planer til Paris's befæstning ere forelagte Krigsministeren, og at disse strax ville blive bragte i Udførelse. - De indvortes Uroligheder vedbliver bestandig. Alle Breve fra Vendte ere af det sørgeligste Jndhold: man hører Jntet uden Voldsomheder, Mord og Trusler imod Patrioterne, som nu forlange Tilladelse til at organisere sig, for selv at forsvare deres Liv og Eiendom. Det synes, som om en almindelig Opstand i de vestlige Departementer snart forestaaer. Ogsaa i Syden er Gjæringen almindelig: J Toulouse raaber man: Republiken level i Nimes: Napoleon d. 2den leve! i Lyon gjøre Silkevæverne Opstand; i Avtancheriver man Møllerne ned, og i Dauphine snakker man om, at man ingen Skatter vil betale. Under alt dette debatteret Kamrene om flere Gienstande, men især om Pairssagen. Det hedder, at de østerrigske, preussiske og russiske Hoffer have erklæret, at de nødig ville see, at Pairsværdighedens Arvelighed afskaffes, og man forklarer nu heraf den overordentlige Jnteresse, som Ministrene viste for at vedligeholde Arveretten. Man lover sig endnu bestandig Meget af Pairskammerets kraftige Modstand, og haaber, at de Deputerede ved et andet Lovudkast, hvori Arveligheden da skulde optages, vil for den indre Freds Skyld, befinde sig og tage en anden Beslutning. - J den sidste Tid har der i Conseilet været Forhandlinger om Algier, hvilket Engelland skal have villet afkjøbe den franske Regjæring, uden at denne dog har villet indlade sig paa en saadan Handel. Marschal Clauzel skal nu udnævnes til Algiers Gouverneur; at faae en saa vigtig Oppositionsmand bort, anseer man for en Hovedgrund til denne Udnævnelse.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-10-28
Engelland. Om politiske Forhandlinger og Parlamentsdebatter hører man endnu en Deel, men dog Jntet om nye Uroligheder. Majoriteten i Overhuset er, forat undgaae Udnævnelsen af nye Pairs, beTredt til stor Eftergivenhed, og man haaber derfor, at de nye Bil, der i det Væsentlige skal hvile paa samme Grundvold, som Lord Russels, vil finde lettere Indgang. Hertugen af Cumberland og LordWarneliffe havde allerede havt lange Samtaler desangaaende med Hertugerne af Susser og Rich mond og med Marquis Lansdowne. Frygten, for flere Uroligheder har vel og en Andeel deri. At Bisperne vare Reformen imod forklarer man sig deraf, at de vare bange for at Parlamentsreformen skulde drage Kirkens Reform efter sig, og at man derfor vilde qvæle det Onde i Fødselen. Naar man nu til samme Tid hører, at Erkebiskoppen af Canterburrys Jndkomster beløbe sig til 70,000 L. St. aarlig, og at den hele engelske Kirkes aarlige Jndkomst udgjør 8 a 9 Mill. L. St., hvilket skal være mere, end alle andre christlige Kirker i den hele Verden tilsammen have, saa begriber man nok, at disse Herrer kunne have nogen Grund til i deres Litani at indbefatte Reformer blandt de onde Ting, for hvilke de bede Himlen at bevare dem
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-10-28
Portugal. Efter Ankomsten af 2 engelske Skibe for Oporto, lod den brittiske Consul de derværende Engellændere vide, at disse Skibe skulde i Nødsfald tjene dem til Tilflugtsted; men at de ikkun maatte vente Regjeringens Beskyttelse paa det Vilkaar, at de afholdt sig fra al Jndblanding i Portugals politiske Anliggender. En stor Deel af de Linietropper, som udgjøre Besætningerne i Combra, Figueira, Arganil, Lagos og Tavira har oprørt sig mod Don Miguels Herredømme og erklæret sig for D. Pedro, om hvem det nu hedder, at han ikke paa Donna Marias, men paa egne Vegne, vil foretage Toget mod Portugal.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-10-28
Cholera. J et tydsk Blad anprises nu Steenkulsdampe, som et Beskyttelsesmiddel imod Cholera.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-10-28
Det er en afgjort Sag hedder det, at Steenkulsdamper et fortræffeligt Middel til at forbedre den fordærvede Luft i store Stæder og moradsige Egne. Som Beviis herpaa anføres iblandt andet, at en ondattet Feber, som fordum ofte grasserede i London, ganske har ophørt, siden man begyndte at brænde Steenkul; at smitsomme Sygdomme overhovedet er yderst sjeldne i denne Stad, og at der gives Folk, som naae en Aldet af 107 til 110 Aar; at Saltsyderne i Halle opnaae i den idelige Steenkulsdamp en sund og høi Alder; at Jndvaanerne i Otes den hvor der bruges Steenkul, ere sunde og blive gamle, at SteenkuisBjergfolkene i Skotland naae en utrolig hei Alder o. s. v. - Jfølge de sidste Efterretninger fra Hamburg vare indtil 24de October 403 Mennesker angrebne af Cholera, 189 døde og 34 helbredede.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-10-28
J Altona vare til samme Tid 13 angrebne og 7 døde. Sygdommen har ogsaa viist sig i Wansbeck, hvor d. 22de en Jndvaaner blev angreben om Morgenen og døde om Aftenen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-10-28
Udenlandske Efterretninger. Kbhvn. Søndagen d. 23de Octbr. anlagdes Hofsorg, for den afdøde Prindsesse Louise af Sachsen Gotha og Altenburg, som bæres paa sædvanlig Maade i 6 Dage.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-10-28
Onsdagen d. 19 d. indviede Hs. H. H. Biskoppen, over Siellands Stift i Vor Frue Kirke følgende Mænd til Præster: Hs. H. Hr. Dr. og Professor Theol. ord. Forgtmann, kaldet til Biskop over Ribe Stift samt Dhrr. Kand. Theol Tetens, kaldet til Sognepræst for Spiellerup og Smerum Menigheder i Sielland, Müller kaldet til Sognepræst for Petersborg og Kindertofte Menigheder i Sielland, og Heiberg, kaldet til ordineret Kathechet i Fredericia. J Søndags skulde ligeledes Deres Høierværdigheder Biskopperne Dr. R. Møller og Dr. Fogtmann indvies til deres Embeder.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-10-28
J det Kgl. nordiske Oldskrivt-Selskabs Møde den 5te August optoges iblandt flere eenstemmigen til Medlemmer Dhrr. Stiftsphysikus Randrup i Ribe Stift og Hr. Regimentschirurg Müller i Horsens.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-10-28
J Anveste Morgenpog" findes et Stykke med Overskrivt: "Sand historisk Meddelelse", hvori der fortælles: at der i en Stad, der laa midt i Landet, som Centrumet i Cirkelens Peripheri (f. Ex. som Odense i Danmark), af og til hos en Boghandler forsvandt Bøger, som han jevnligt kunde gjenfinde paa Auctionerne. Da saaledes engang en heel Samling havde absenteret sig af Bogladen, gik Boghandleren, der dog syntes, at det blev ham for grovt, til Auktionsholderen og fandt rigtig her den hele Samling indsat til Auktion, og af Hvem - af en Huuspen, der daglig gik ud og ind i Bogladen, som et Medlem af Familien. Boghandleren tog da Mossig Huuspen for sig og foreholdt ham det upassende af saadanne Tyvestreger, hvilket Huusvennen ogsaa selv fandt, og bad bønligt om Tilgivelse. "Spørge vi nu, bedder det: "Hvem denne Bogtyv var, saa skulde vi ikke formode at gjensinde ham som en Revser af menneskelige Svagheder, Laster og Daarligheder; som en nedrig ondskabsfuld Smører - der gjerne vilde sætte alle Mennesker i Gabestok - som en væmmelig Spyslue, der ud goder sin Gift over Mængden for at saare Enkelte, der maaskee have nægtet Smøreren en Ret Mad eller et Glas Viin.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-10-28
J samme Blad læses under Meddeelt nedenstaaende tvende, hinanden modsigende Nekrologer: J Magister Lindbergs theologiske Maanedsskrift 2 B. 3 H. findes følgende Artikel: Ribe Bispe Stol.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-10-28
J Slutningen af Julii Maaned døde Dr. Theol. D. Kofod, Biskop i Ribe Stift. Kirken forvinder vel hans Tab, og vil, saa haabe vil, ikke tabe ved hans Bortgang; Staten har sikkert i ham tabt en ordentlig Reauskabsfører over Fødte og Døde og hvad mere Regnskab, der ligger en Biskop paa i vore Dage. Kort før sin Død, havde han faaet Præsten F. Ørbech tiltalt for formentlig ulovligt Forhold med at antage Confirmanter udenfor hans eget Sogn, og har derved fremkaldt en Række af Beskyldninger mod sit eget Liv og Forhold, som formodentligen engang ville see Lyset og blive et nyt Bidrag, til at vurdere Statskirkens bedrøvelige Stilling i vore Jac. Chr. Lindberg. Dage. Men noget efter at Maanedsskriftet var udkommet, fandtes i Dagen No. 245 Nekrolog over den afdøde Biskop, som synes at være næsten en Modsætning til ovenanførte. J den sidste siges blandt andet, Pat han, som Præst i Vissenberg forbedrede og organiserede Skolevæsenet der i Sognet, indsendte en Afhandling i Aaret 1800 til det theologiske Fakultet i Kiel og erholdt derfor Doctorværdigheden i Theologien, at han som Stiftsprovst og Sognepræst ved Domkirken i Ribe bevirkede Skolevæsenets bedre Jndretning, da Byen for den Tid ikke havde nogen organiseret Skole, hvorhos han henvendte sin Opmærksomhed paa Stiftets geistlige Enkekasse, for hvilken han udarbeidede et Forslag med tilhørende Beregninger, som efter at være underkastede befalet Prøve, vandt kongelig Bekræftelse ved Fundats af 1 Juni 1810, at han i Aarene 1809 til 1811 gik den værdige Olding, Biskop Middelboe efter det kongl. danske Kancellies Tilladelse, tilhaande med Bispe-Embedets Bestyrelse især Visitatser og Præsteordinationer, som han ene forestod, at han under disse Visitatser fik Leilighed til at gjøre Bekjendtskab med Stiftets Geistlige og formaaede nogle af dem til at danne nogle ældre Skolelærere til større Embedsduelighed, hvorved over 100 gamle Lærere undervistes og aflagde umiskjendelige Prøver paa den gode Veiledning, de havde modtaget o. s. v.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-10-28
Anmelderen vil kun gjøre opmærksom paa den tilsyneladende Modsigelse, som findes i disse tvende Nekrologer, uden at ville tillade sig selv at yttre nogen Mening, da han i ingen Henseende har kjendt den Afdøde, og kunde, som kjendte ham, kunne vide, hvad rigtigt er sagt og hvad urigtigt. Behageligst vilde det være, om det kunde skee, at kun det Rigtige bødes Publikum. Afdøde Kammerherre Wedel Jarlsberg var født d. 7de Februar 1757, og er død den 31te August d. A., altsaa 74 eth. Aar gl. Tillige berettes om General=Lieutenant Bassewitz, som døde i f. Maaned, og i en endnu høiere Alder: at han 178890 have gjort Feldttogene mod Tyrkerne med under Suwarow.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-10-28
Ved den Søndagen d. 16 i Horsens Kirke af Hs. H. Hr. Biskop Paludan Müller afholdte Kirke Visitats fremstillede de i de sidste 3 Aar konfirmerede Unge, omtrent 300 i Tallet, uden Forskiel paa Kjøn eller Stand, Embeds og Kjøbmænds Sønner og Døttre ved Siden af den simpleste Haandværkers og Dagarbeiders, sig til Overhøring.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-10-28
De tvende reisende Skuespildirectører Werligh og Müller ville begge udgive deres Digte, Pdramatiske Arbeider og Fortællinger, og indbyde til Subskription derpaa.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-10-28
J Aarhuus Avis læses Følgende fra Herredsfogden for Hjelmslev Gjern Herreder, Hr. Blichfeldt i Skanderborg; Efter et Angivende der er bragt til Sandsynlighed, har et Overfald og en Plyndring fundet Sted i Egnen ved Javngyde i Gjern Herred den 6te d. M. Den Sigtede skal være temmelig høi og stærk af Bygning, have et magert blegguult Ansigt, sorte Haar og Øienbryn, og var, da det Paaklagede foregik, iført en sort pialtet Livkjole, dito Beenklæder, Træskoe og en gammel sort Filtehat, der var uden Skygge i Nakken, men det hvorpaa han iøvrigt bedst skal kunde kiendes, er, at han af den Udplyndrede skal være tilføiet et betydeligt Knivsnit over den høire Haand. Denne Landstryger bedes i Anholdelses Tilfælde transporteret til ovennævnte Herredsfoged.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-10-28
Kjøbenhavns Børs Cours d. 21 Octbr. Species 211 solgtes til 12 Rbmk. 10 enhalv s. BankDisconto 4 pCt. Norske Speciessedler pr. 100 Specier 152 Rbd. Ved Tallotteriets 1354 Trækning i Kjøbenhavn udkom: No. 23. 63. 62. 44. 41. Ribe I Domkirken: 22 Søndag efter Trinitatis, Hs. H. Hr. Stiftsprovst Dr. philos. Frost, Ridder af Dannebrogen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-10-28
J Cathrine Kirke f. Dag Hr. Pastor Thurah.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-10-28
Begravede: Paa Cathrine Kirkegaard, den 24de October, Dagleier Søren Peder Holleskou, 48 Aar gl.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-10-28
Den 27 Octbr. Borger og Avlsbruger Simon Simonsen, Cholera morhuus.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-10-28
Hvad nærmer sig hid fra de schetiske Horder, Viig, Rædselsphantom, Du barbariske Morder. Mod Tartarus dal paa Din ravnsorte Vinge, Ei længer Dit Dødningeglavind Du svinge! Ei bleggustne Skygger og Liv med Dig læmpe, Din mægtige Furieharme Du dæmpe; Du giitsvangre Aand udi Dybet nedstige, Ei lumsk mod vor fredrige Øe Du Dig snige. End lurer Dit Mordblik, end harmfuld Du fnyser, Nedbøiet Dit Offer i Dødskampen gyser; Ei ændser Du Taaren som skjælvende rinder, rallende Dødsfut Din Gammen Du finder. Flux blinter Din Lee, mens Du skummel fremsvæver, Ustandset de talrige Skarer Du kræver, Skeletter hist rave og solmle og grue Og stønne mod Himlens fortslørede Bue. Flye skumle Barbar vore smillende Vænge, Dit Kæmpeskridt ei mod vort Eden sig trænge. En Sky i det Fjerne paa Himlen opstiger Hist kredser den graadige Rodfugl og skriger, Men Aanden, som Verdenscolossen regjerer, Han styrte Tyrannen, der fræk triumpherer; Han Taagen adspreder og Mørket bortsvinder, Og atter det venlige Soelalimt oprinder! K. Henning Lassen. AETISSEMET.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-10-28
Paa Gaden er iaften tabt en Pelerine, underfodret med Sort. Finderen bedes at aflevere den paa Adressecontoiret mod en Douceur.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-10-28
Ribe d. 28de Octbr. 1831. 1 Ronnevæder og 4 Faar hvorpaa de høire Øren. ere halv afskaarne og som ere mærkede med nogle ukjendelige sorte Bogstaver paa den høire Side, ere under 19de October tagne i Huus. Eieren til disse ville inden 8 Dage afhente dem hos Kæmner Guldberg Undertegnede paatager sig, som forhen, at rydde Brønunders Møller.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-10-28
Jeg Undertegnede vil paatage mig at sætte nye Brønde, saavelsom at rydde og reparere gamle, til billigste Priis. Enhver som vil unde mig deres Næring, beder jeg at henvende sig til mig Ribe d. 27de Octbr. 1831. Jens Bernhardt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-10-28
Auctions=Placat. Jfølge tagen Bestemmelse paa Skiftet efter afgangne Peder Pedersen Schøn og efterlevende Hustrue, bliver den dem tilhørende Gaard, beliggende i Rugsted Bye, Østed Sogn, Jerlev Herred under Veile Amt, af Hikrn. 3 Tdr. 3 Skpr. 2 Fdkr. 1 ensextendedeel Alb. stillet til 3de Auctioner der afholdes den 25de Novbr. samt 9de og 23de Decbr. førstkommende, hver Dags Formiddag Kl. 10, de 2de første her paa Contoiret og den sidste paa Gaarden selv. Naar denne Eiendom ved 3die Auction er solgt, forauctioneres tillige Boets Løsøre og Besætning, Ind- og Udboe af forskjellig Slags. Hvilket herved i Overeensstemmelse med Placaten af 22de April 1817 bekjendtgjøres til alle Vedkommendes Efterretning. Lysthavende indbydes. Herredscontoiret i Colding den 25de Octbr. 1831. Oxen bøll.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1831-10-28
Proclama. Creditorerne i Boet efter afdøde Gaardmand Peder Pedersen Schøn og efterlevende Hustrue, af Rugsted, Bye Østed Sogn, Jerlev Herred under Veile Amt, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, til for undertegne de Stifteforvalter, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Herredscontoiret i Colding den 25de Octbr. 1831. Oxenbøll.