JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-11-01
Et i Udlandet meddeelt Pas kan have sin Gyldighed, naar ingen Modbefalinger indløbe; men dette er Tilfældet med Dem, thi jeg har faaet Meddelelser fra Petersborg Dem angaaende. – "Mig angaaende? Det er besynderligt. – "Jeg har faaet formelig Ordre at forhindre Deres Jndtrædelse i det russiske Rige. Tør jeg vide Grunden dertil?" – En Grund! Troer De, man vil give Dem den Deres Spørgsmaal viser allerede, at De i Rusland ikke vil befinde Dem i Deres Element. Men vil De endelig vide det saa tænk lidt efter Har De aldrig, som Skribent, tilladt Dem fjendtlige bemærkninger over absolut Regjeringer? Har De aldrig angrebet vore Doctriner, Har De aldrig laant Oppositionen Deres Pen? Det er kun mine egne, private Formodninger, thi den Ordre, jeg har modtaget, angiver ingen Grund. Der er nu intet Andet tilbage for Dem, end at tage Afsked fra Deres Kone og at tiltræde Tilbagereisen." - "Tage Afsked!" raabte Mlle Plessy bestyrtet: "Troer De maaskee, jeg vil forlade min Mand, Maa han ikke komme ind i Rusland, saa vil jeg, ved Gud, heller ikke derind. Jeg vender paa Øieblikket tilbage..... Undskyld, Madame, De har engang betraadt russisk Grund; De kan ikke vende tilbage. - Hvad siger De? Maaskee De vil holde mig tilbage med Magt? - Naturligviis, Madame! Vi have Ret dertil, og paa Midler fattes det os heller ikke; De har underskrevet et Engagement, og det maa De holde. De tilhører Rusland for ti Aar – saaledes lyder Deres Contract." - Forgiæves vare den unge Skuespillerindes Taarer, Bønner, Trusler. Hun, som saa tidt havde bragt Parterret til at henflyde i Graad, formaaede Jntet over den kolde Russer, som, sin Pligt tro, maatte rette sig efter de modtagne Befalinger. Ude af sig selv af Vrede og Smerte blev hun, bon gre mal gre, pakket i en Reisevogn, som rullede afsted til Petersborg, medens man, under Eskorte, førte den lykkelige Ægtemand længere bort fra Grændsen, med den venskabelige Advarsel, ikke meere at sætte sin Fod paa russisk Gebeet, hvis han ikke med det samme vilde gjøre en længere Reise, til de siberiske Stepper. Det atlantiske Hav er nys for første Gang blevet befaret af en Skrueseilsbaad, hvis Hurtighed er ligesaa stor, som det stærkeste Dampskibs. Den er bygget i Boston, og seilede derfra til New-York. Skruerne benyttes blot naar Vinden ikke kan fylde Seilene. Hvad der i høieste Grad overrasker, er, at Seilene og og hele Takkelagen ved Skruemaskineriet kan opheises, udspændes og stilles, saa at slet intet Matrosarbeide behøves. J 25 Minuter er hele dette møisommelige Arbeide gjort. Fire Redningsbaade hænge ved Skibet. Samtlige Borde, Stole og Bænke ere, ligesom Redningsbaadene, af Jernblik, med lufttætte Rum, saa Alt kan holde sig paa Havets Overflade.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-11-01
En Gadefeier i London, Edvard Rilen, fik for kort siden Efterretning om, at der i Madras var død en Generalmajor Riley, der havde testamenteret ham sin hele Formue af Beløb 50,000 Pd. St. Paa staaende Fod tog Riley en Fiaker og kjørte til en Skræder, som han førte ind i en Gaard, hvor alle Gadefeierne havde forsamlet sig. Skræderen maatte tage Maal af alle de fattige Mennester til nye Klæder. Derpaa lod Riley hente en Skomager, der fik Bestilling paa et Par Støvler til Enhver af dem, og en Slagter, der skulde levere Hver en Bedekølle. Riley har leiet et Huus i det aristokratiske Qvarteer Arpylesquare og vil, for at høitideligholde sit Jndtog her, give alle Gadefeiere i London en stor Diner.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-11-01
Næst Napoleon's Moder har vel sjelden nogen Moder kunnet glæde sig ved at eie saa mange berømte Sønner, som den gamle Fru Arago i Paris, der nys er død i en Alder af 92 Aar. Hendes Sønner ere den store Astronom, den (nu blinde) Reisende, Skribenten, Jngenieuren, og General Arago. Wheastone, Opfinder af den electriske Telegraph, har forfærdiget et Apparat af denne Art, for, Havet til Trods, at sætte Frankrig i Forbindelse med England. Jnden to Maaneders Forløb skal dette Apparat være opstillet, saa det kan begynde at spille. Saa vil der ikke være nogen Afgrund eller nogen Afstand, mere Paris og London ville berøre hinanden!
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-11-01
J Circus i Paris gjør for Tiden en Beriderske, med athletiske Former, sort Haar, bruun Teint og Jld blik, den største Opsigt, navnlig ogsaa formedelst hendes mørke, alvorlige Mine. Aldrig har man seet et Smiil paa hendes Læber; aldrig tilkaster hun Publicum noget kolet Blik. J lang Tid have Pariserne brudt deres Hoveder med denne hemmelighedsfulde Kunstberiderskes Historie, der endelig fortælles af "Sylphiden: For noget over et Aar siden - hedder det i samme – ankom til Wien en fornem Fremmed, hvis Kone udmærkede sig ved en sjelden Skjønhed og kraftig Legemsbygning. Hun vakte Opmærksomhed; Nogle fandt hende beundringsværdig; Andre plump og hæslig. En af disse Beundrere behagede den fremmede Dame, der skjænkede ham sin Gunst, men snart fik Anledning til at beklage sig over hans Utroskab; thi efter faa Ugers Forløb forlod han hende for en Kunstberiderskes Skyld. Hvad Grund har denne Tøs vel til at hæve sig over mig? – spurgte den hævn tørstende Fremmede: Hun dandser paa en Hest; det kan jeg vel ogsaa lære." – Strax tog hun Underviisning i den høiere Ridekunst, og efter 2 Maaneders Forløb fik hun af Directeuren for Circus Tilladelse til at optræde offentlig. Publikum tilklappede hende stormende Bifald; men den utro Elster, hvis Hjere hun havde haabet at gjenvinde, forblev kold og ligegyldig, og da Forestillingen var forbi, saae hun ham gaae bort ved hendes Medbeilerindes Arm. Da sprang hun frem, ude af sig selv af Raseri, og stødte sin Medbeilerske en Dolk i Hjertet. Hun flygtede, og i lang Tid vidste man ikke, hvor hun var bleven af, indtil man endelig har gjenkiendt hende i den ovennævnte Kunstberiderske, der for Øieblikket optræder i Paris.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-11-01
De i Riga og Omegn forekomne Choleratilfælde tilskriver man den store Nød, som hersker i de lavere Folkeclasser, der ofte ikke have det, hvormed de kunne stille deres Sult. Man frygter meget, at Cholerasygdommen snart vil overskride den preussiske Grændse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-11-01
Paa en Klage fra den isralitiske Menighed i Brunsvig har Regjeringen afsat den derværende Rabbiner Herzfeld, fordi han, ved Rabbinerconferentsen i Frankfurt, havde tilladt sig nogle polemiske Yttringer mod de mosaiske Skrifter. Gall. Mess, forsikkrer, at Jenny Lind, fra 1ste Novbr. af, er engageret i Berlin paa tre Aar. Hun skal have en aarlig Gage af 25,000 preuss. Daler, to Maaneders Permission aarligt, osv.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-11-01
Et sandt Curiosum maa man vel kalde følgende Bekjendtgjørelse, der gjentagne Gange findes indrykket i Augsburger Tagesblatt: "Advarsel, Undertegnede beder herved Enhver uden Undtagelse, aldrig og under intetsomhelst Paaskud at laane ham Noget. Skulde dette desuagtet skee, saa erklærer han herved, at han Jntet betaler.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-11-01
J Hamborg hændte det sig forleden, at man glemte at lukke Rørene, som lede Gasset ind i et Huus. Som Følge heraf gjennemstrømte Gasluften hele Huset, og den mindste Flamme, som kom i Berørelse med denne Luft, vilde have antændt den, hvorved altsaa hele Huset var kommet i Brand. Der blev desaarsag opstillet en egen Vogter, som skulde passe paa, at Jngen kom ind i Huset med Lys, Cigarreeller desl., for al Gasluften var udstrømmet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-11-01
En Forfatterinde, hvis Skjæbne slutter meget Beklagelsesværdigt i sig, har i denne Tid igjen taget Bopæl i Nærheden af Hamborg. Det er Amalia Schoppe. Een af hendes Sønner sidder i Tugthuset i Hamborg, inddømt paa tretten Aar. Ved sin Ankomst søgte den ulykkelige Moder at see og tale med sit Barn. Da hun i den Anledning meldte sig hos Tugthuusinspecteuren, blev hun anmodet om, at komme igien om en Time. Denne Frist benyttede man til at give Sønnen en anstændig Paaklædning og at forberede ham paa en Sammenkomst med sin Moder, for at Jndtrykket kunde vorde mindre smerteligt for hende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-11-01
Forleden Søndag vendte Pastor Harms i Kiel sig til den forsamlede Menighed med følgende Ord: "Mine Elskede. Guds Rige er i Fare lader os bede, at det maa vorde frelst deraf Hos Schuberth & Comp. i Hamborg er udkommen: "Auf Volck, ste auf! Sing Schleswig=Holsteins Lieder, das evig ungetheilt sie megen sein!" Baade, Text og Melodi skal være af en høitstaaende holsteensk Embedsmand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-11-01
J afvigte Uge tildrog der sig i Flensborg en rædsom Ulykke. En Tømmermand Schlotts Kone blev nemlig i sit Hjem funden liggende paa Skorstenen, skrækkeligt forbrændt af Jlden, som hun sandsynligviis i et Krampeanfald maa være styrtet hen over. Hendes af Jlden aldeles ødelagte Ansigt afgav et rædsomt Skue. Først efter 24 Timers Forløb blev hun ved Døden befriet fra sine mageløse Lidelser. Jgaar Formiddags skrives der fra Ribe den 27de Oct. – kom her igjennem N. fra 21 skibbrudne Søfolk, der vare fra det paa Bovbjerg strandede Skib, Algonquin", som var ganske nyt, gjorde sin første Reise, og havde kostet 30 a 40,000 Rdr. Det var af det Flensborger Handelshuus P. Schmidt nylig blevet kjøbt i England, og bestemt til Sydhavsfarer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-11-01
Aarhuus, den 1ste Novbr. – Vi kunne af paalidelig Kilde meddele den for Handelstanden behagelige Efterretning, at det herværende Bankcontoir fra idag af disconterer igjen som forhen. Som man kunde vente, havde Hr. Pallesens Beneficeforestilling igaar Aftes fuldt Huus. Beneficianten havde, som bekjendt, valgt dertil sit eget Original arbeide: "Kampen i Hertugdommerne", hvis Handling foregaaer i Glückstadt 1813, og hvori han selv udførte Hovedrollen. Da Forestillingen var endt, blev Hr. Pallesen fremkaldt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-11-01
Aarhuus Skibs=Liste. Jndkomne. Skpr. Abrahamsen og Halvorsen fra Christiansand, Sonne f. Tønsberg, Aas f. Frederiksstad, Holm f. Norge, Larsen f. Christiansand, Hansen f. Tonsberg, Alle med Trælast, Jversen og J. Sørgensen f. Kiel med Stykgods; Nielsen f. England m. Tvist; Jungblott, f. Pappenburg, samt Dichmann og Meier f. Altona med Baglast; Jørgensen og Ariens fra Flensborg med dito; Ranke f. Rendsborg m. dito. Udgaaede. Skpr. Gottlob til Stettin med Raps; Jørgensen til Holland med Byg, Jungblott til dito med Korn; Meier til dito med dito; Petersen til Holland m. Byg, Gjesen t. England m. Havre; Meeren, Strangebye, og Hansen t. Norge m. Kornvarer; Jeffsen t. Khvn. m. Stykgods; Sørensen t. Kiel m. Smør; J. K. Hansen til Khvn, med Stykgods.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-11-01
Bekjendtgjørelser. Onsdagen den 5te November 1845, om Aftenen Kl. 6, afholdes i Selskabet Polyhymnia" en ordinair Generalforsamling, der önskes talrig besøgt, da en Sag af Vigtighed vil blive Selskabet forelagt. Aarhus, den 28de October 1845. Directionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-11-01
Theatret i Aarhuus. Søndagen d. 2den Novbr. (næstsidste Forestilling). Clermont eller Kunstnerens Kone, Skuespil i 2 Acter af Scribe og Wanderbusch; derefter: Efter Solens Nedgang, Lystspil i 1 Act, efter det Franske; til Slutning: Emilies Hjertebanken, VaudevilleMonolog af Prof. Heiberg. J. Müller. Præmie for den bedste Veiledning for Bønder til deres Producters Forædling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-11-01
Randers Amtshuusholdningsselskab har i Mødet den 22de dennes besluttet Udsættelsen af en Præmie for en kort og populair Fremstilling af den hensigtsmæssigste og bedste Behandlingsmaade af Kornvarer, Frøesorter, Smør, Skind o. s. v. til Veiledning for Bønder, derfor afpasset efter de locale Forhold hos disse, og sigtende til deres "Producters Forædling som Handelsvarer." Veiledningen, som inden 1ste Octbr. 1846 maatte tilstilles Selskabets Secretair under forseglet Devise, vil, naar den af en dertil nedsat Committee gives Fortrinet, af Selskabet blive honoreret med 75 ; dog saaledes, at den bliver Forfatterens Eiendom, og af ham foranstaltes udgiven i Trykken. Dalbyeneder Præstegaard pr. Randers, 28 Oct. 1845.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-11-01
Paa Amtshuusholdningsselskabets Vegne Carlsen, Selskabets Redacteur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-11-01
Communalforeningen i den østlige Deel af Randers Amt, afholdt den 19de Septbr. sidstleden et Møde paa Grenaae Raadstue, hvor da: a) mundtligt forslag blev fremsat for, fra Foreningens Side at gjøre Jndstilling til det kongl. Rentekammer om, med Hensyn til Principet i Frikjørselsanordningen, at Amtsreiserne herefter udredes af de Kjørselspligtige mod Betaling af Amtsrepartitionsfonden. Efterat Sagen fleersidigen var discutteret blev det, da der fremsattes bestemte Yttringer mod Forslaget, ved Afstemning afgjort, at Forslaget skulde indgives, som derefter blev 2de af Foreningens Medlemmer overdraget. b) Det berammede Dyrskue blev afholdt, hvorved fremstilledes omtrent 50 Stkr. Kreaturer, af hvilke 5 Stkr. Køer og Qvier bleve indbrændte som præmie tagende og 12 Stkr. som præmieværdige, hvorimod de udsatte 3 Præmier for Tyre gik ind, da, af de fremstillede 4 Stkr. Tyre, ingen kjendtes præmieværdige. Disse Præmier bleve derpaa forloddede blandt den landoeconomiske Afdelings Medlemmer, c) Sidstnævnte Afdeling besluttede at tage 5 Lodder i den landoeconomiske Bazar i Randers. Næste Møde afholdes paa Grenaae Raadstue Fredagen den 14de Novbr., Formiddag Kl. 10, hvorved nye Medlemmer kunne optages. Hvad der af anmeldte Sager foretages i dette Møde, derom kunne erholdes Kundskab, 8te Dage forinden, ved at eftersee Foreningens Porteffenille paa Gjæstgivergaarden i Grenaae; isærdeleshed bliver Valg af Foreningens Bestillingsmændefor næste Aar foretaget. Jngvorstrup, den 29de October 1835. N. Jørgensen, p. t. Formand. P. S. Efter Fleres Ønske vil, efter Mødets Slutning, Discussion indledes om den for Landmænd paatænkte Creditforenings Væsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-11-01
Efter Reqvisition af det Kongelige Rentekammer foretages Licitation paa Aarhuus Raadstue Tirsdagen den 11te Novbr. fortk., om Formiddagen Kl. 10, over Leverance af et Parti Fourage for det her garnisonerende 3die Dragon-Regiment, bestaaende af 6016 Tdr. Havre, 46,535 L. Hs. og 52,931 En Halm; hvilket herved, til Liebhaveres Efterretning, bekjendtgjøres. Aarhuus Byfogedcontoir, den 31te October 1845. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-11-01
Paa denne Byes Mark er heri Staden igaar bleven optaget en graabroget Koe, der maa antages at tilhøre en Udenbyesboende, da den ikke er forsynet med Brænde paa Hornene; hvilket herved bekjendtgjøres, med Tilføiende: at Eieren kan erholde den udleveret mod at melde sig hos mig og legitimere sin Eiendomsret til Koen. Aarhuus Politikammer, den 31te October 1845. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-11-01
At jeg har overdraget Fuldmægtig Lunøe i GrenaaJncassationen af mine udestaaende Fordringer, hidrørende fra min tidligere Stilling som Kjøbmand og Brændeviinsbrænder i Grenaa, bekjendtgjøres herved, og anmodes Enhver der er mig Noget skyldig, om at betale samme inden 4 Uger fra Dato til bemeldte Fuldmægtig Lunøe, til hvem ogsaa de, der mulig maatte have Krav paa mig, kunne henvende sig og modtage deres Tilgodehavende. Lyngbye pr. Grenaa, den 28de October 1845. J. S. Møller.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-11-01
I Henhold til Magistratens Bekjendtgjørelse af 20de April 1841, indført i denne Tidende N 6, 69 og 71 for f. A., advares herved samtlige Tjenestetiende, som enten ankomme hertil eller fraflytte Byen, ligesom og de, der flytte fra een Tjeneste til en anden her i Staden, om strax, og i det seneste inden 4 Dage efter Flytningen, at melde sig hos mig med deres Skudsmaale, for at det Fornødne kan vorde noteret i Fæsteprotocollerne, da de ellers kunne vente at vorde mulcterede, overeensstemmende med den citerede Bekjendtgjørelse og Skudsmaals lovgivningen, og bemærkes det, at vedkommende Huus bønder have at paasee, at saadant iagttages. Aarhuus Fæstecontoir, den 30te October 1835. A. Hansen, const.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-11-01
Jndbydelse. til 2de Jnteressentskaber i det keiserl. kongelig østerrigske Statslaans 12te Serietrækning, den 1ste December 1845.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-11-01
Til tvende saadanne Interessentskaber, der skulle bestaae af: a. Det ene om 12 hele Lodsedler, forskjellige Numere (Beløbet herfor er 280 2 Sølv), hvoraf 1/2 Deel altsaa vilde blive at betale med 10 3 Sølv; og b. det Andet og 60 femtedeel Lodsedler, ogsaa forskjellige Rumere, og som ligeledes koster 280 s; hvortil 1/2 Deel altsaa bliver at betale med 5 3 Sølv, ere allerede anmeldte nogle Deeltagere. Da det imidlertid er forbunden med ikke ubetydelig Risico for mig at paabegynde Udstædelsen af Beviser til disse Jnteressentskaber, forinden jeg saa nogenlunde er sikkret for, at det fornødne Antal Deeltagere (28 til det Første og 56 til det Sidste) kan tilveiebringes, idet jeg i modsat Fald, for egen Regning, selv maatte beholde de afsatte Jnteressentskabs=Andeele, saa tillader jeg mig herved foreløbig at indbyde til Deeltagelse deri, med Anmodning om at De som maatte ønske at være Jnteressenter heri, ville behage at gjøre Anmeldelse til mig desangaaende enten personlig eller i frankerede Breve inden den 15de November førstk., til hvilken Tid det antages at Jnteressentskaberne ville kunne sluttes, som fuldtallige, og vil i saa Fald enhver anmeldte Deeltager, imod Prænumeration af Jnteressentskabsbeløbene, strax blive meddeelt et Beviis for det Beløb han har betalt, og som tillige udviser alle de Rumere hvori han er lodtagen. Aarhuus Commissions=Contoir, den 30te Octbr. 1845. A. Hansen. Barbeer, & Friseur=Stue.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-11-01
Til mine ærede Kunders Underretning undlader jeg ikke herved at bekjendtgjøre, at jeg fra Dato har aabnet min Barbeer- og Friseur=Stue paa Kjødtorvet, ved Siden af Hr. Gjæstgiver St. Pietro, og anbefaler mig fremdeles til Enhver som godhedsfuld vil forunde mig deres Søgning, saavel i, som ude af Huset, med den Forsikkring, at en proper og reel Behandling, samt mine Kunders Veltilfredshed, stedse vil være Formaalet for mine Bestræbelser. Ligeledes anbefaler jeg til Salg udmærkede gode huulslebne Barbeerknive, samt gode friske Blodigler. Knive opsættes for 80 Stk., B. Bygballe, Amtsbarbeer ifølge Examen ved det chirurgiske Amt i Kjøbenhavn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-11-01
Undertegnede anbefaler sit Udsalg af færdigsyet Vintertøi, bestaaende af: Tulupper, Frakker, Mandarinfrakker; endvidere Kjoler i flere Couleurer, Beenklæder, og et stort Parti Veste; Alt efter nyeste Facon og til Nutidens billigste Priser. Tillige haves et Parti sorte Kjoler til Udleie. C. Christensen, Skrædermester, Rosensgade Nr 158. Bødkermester C. Lemming.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-11-01
At jeg er flyttet fra Rosensgade til Stedet No 216 paa Graven, tager jeg mig den Frihed at bekjendtgjøre for mine ærede Kunder, saavel Jndene som Udenbyes, som og dem der i Fremtiden ville forunde mig deres Søgning. Aarhuus, den 1ste November 1845.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-11-01
Ligeledes modtages som forhen Flæsk og Kjød til Røgning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-11-01
Aftenskolen for Handelslærlinger tager sin Begyndelse førstkommende Mandag den 3die Novbr. Undertegnede, der er indfødt Slesviger, tilbyder dem Veiledning, som ønske Underviisning i at tale og skrive det tydske Sprog. Boende i Frederiksgaden a 592. A. C. M. Thomsen, const. Adjunct, Ved Landvæsenet. kan et ungt Menneske blive anbragt som Assistent, og, da det er paa en større Hovedgaard, faae Leilighed til at udvide sine Kundskaber i denne Retning. Den Søgende maa være idetmindste 18 Aar gl. og have været ved Landvæsenet et Aarstid eller to. Man henvender sig personlig eller i frankerede Breve til A. Hansen, const. Fæstemand. Gersdorfslunds Meieri, paa 190 Køer, kan faaes i Forpagtning fra 1ste Mai 1846. Man henvender sig til Godsforvalter Terndrup paa Vesterhaugaard pr. Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-11-01
Paa en Herregaard i Jylland, hvor der til en aarig Søn holdes en tydsk Lærer, ønsker man en Dreng i samme Alder, imod 200 8 aarlig Godtgjørelse. Levende Sprog, og Musik dyrkes især. Aarhuus Avisexpedition anviser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-11-01
2 a 3 gode Kornlofter ønskes tilleie. J. P. B. Jensen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-11-01
Tvende Kirker, med tilhørende Tiender. anvises tilkjøbs underhaanden af Commissionair A. Hansen, i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-11-01
Gode Æbler, kan faaes paa Rosensgade 912.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-11-01
Den 30te Octbr., om Aftenen, er fra Viby til Mallinggaard pr. Skanderborg tabt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-11-01
en Pakke, indbunden i et hvidt Tørklæde, som indeholdt Tøi til 2de Kjoler. Finderen bedes mod en Douceur at aflevere det paa Mallinggaard, eller paa Adressecontoiret i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-11-01
Ankomne Bognyheder. hos Andr. Chr. Wissing. Et sjeldent Ægteskab af A. de Musset, 4 8 Noveller af Julius Chr. Gerson, 5 ; Gorm den Gamle, en Roman, 2den Deel, 9 ; Et Navn, af Onkel Adam, 4 8 ; Shakspares dram. Værker, 4 Bd., 2 s; Bonden og de vilde Dyr, en Histori af P. N. Jørgensen, 1 Biskop Dr. theol. P. G. Brammers Postil, 3 Rbd., faaes hos Andr. Chr. Wissing.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-11-01
Rettelse. J Inseratet og Kartoffelsygen, indført i Følgebladet til 2 193, er indløben den Trykfeil: "En Mand her i Byen tog 100 Tdr. Kartofler ved Middagstid, istedetfor ved Mikkelsdagstid, som herved rettes.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-11-03
den 3de Novbr. Mandagen privilegeret. Kongelig Aarhuus Stifts-Tidende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-11-03
Redigeres og udgives i Gange ugentlig af Overkrigscommissair N. F. Elmanis
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-11-03
Nyheder fra Udlandet. De nyeste Efterretninger fra Algier ere af 15de October. Fra General Lamorciere havdes ingen senere end den 4de, hvoraf man sluttede, at han fra Tlemeen er trængt videre frem. Oberst St. Arnand havde den 11te havt en blodig Træfning med Beni-Uracherne, der talte over 3200 Mand; men Resultatet vidste endnu ikke. J Egnen af Mascara havde Oberst Ger indtaget Staden Kahlah, for at straffe Jndvaanerne, fordi de havde understøttet Oprørerne, blev den plyndret og 250 Mandfolk dræbte. Kun Fruentimmer og Børn skaanedes
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-11-03
Til Corfu var ankommet et Skib, hvis Besætning var angreben af den gule Feber. Rygtet gik, at det Samme skal være Tilfældet paa Malta; men ifølge engelske Efterretninger skal det Sidste ikke være sandt. J England tales for Øieblikket kun om Kornloven. Man venter et alvorligt Skridt fra Regjeringens Side, for at afværge den store Mangel i Jrland. Uden at vide, hvilke Forholdsregler Sir N. Peel vil tage paastaaer man allerede, at Jndførselen af Kornvarer vil blive frigiven, og at man i et Tidsløb af 3 Maaneder vil tillade fri Jndførsel deraf. Dog Alt opløser sig kun i Gisninger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-11-03
Paa Børsen i Paris var forleden Dag udspredt det falske Rygte, at Ludvig Philip var pludseligt død, hvorved Statspapirerne for et Øieblik bragtes til at falde, hvilket ophørte igjen saasnart man erfoer, at det ikke var sandt. – Ved en kgl. Forordning er til den algierske Hærs endvidere Forstærkning indkaldt 10,000 endnu disponible unge Soldater af Jndroulleringen, fra 1844.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-11-03
J London, Paris, Frankfurt og Hamborg existerer i dette Øieblik en commerciel Crisis, overalt den samme Forlegenhed, den samme Pengemangel Den engelske Bank har, som alle de øvrige, maattet forhøie Discontoen; Banquiererne indskrænke deres Crediter, Kjøbmændene kunne ikke sælge deres Vexler osv. Det hedder saaledes fra Paris: "Vor Børs er hjemsøgt af en panisk Skræk, alle Valutaer ere blevne til Non=Valutaer; Alle ville sælge, og Jngen vil kjøbe Vi see en Afgrund for os, der vil opsluge Tusinder af Speculanter; men Enhver trøster sig med det Haab: "Jeg trækker mig tilbage i Tide og skal nok undgaae Faren!" Man frygter for, at Crisen vil ved Aaret Slutning have naaet en frygtelig Høide.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-11-03
Fra Ulm, i Baiern, skrives under 22de October: Vore Modeherrer ere slemt i Knibe. Skrædersvendene have hørt op med at arbeide, og truet med ikke at ville gjøre et eneste Sting, førend der tilstaaes dem en høiere Arbeidsløn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-11-03
Fra Hamborg skrives, at der paa de store Pengemarkeder hersker megen Forvirring, paa Grund af Søgningen efter Penge. Discontoen stiger og Jernbaneactierne falde betydeligt. Ogsaa Statspapirerne falde. Det er længe siden, at Consols stode saa lavt som nu. De danske 3 PC. staae i 86.