JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-05-28
Justitsraad Fielstrup har efter erholdt Overbeviisning frafaldt sin Mening; Landvæsenskommissair Dalgas har i adskillige Aar, angrebet Fuldblodshesten, som han sletrikke kjendte, ja ikke engang havde seet eller den Tid villet see; han har antaget den for en Veirmølle. Som en sandt Proteus har han vidst at fremstille sin Yttring tilsidst eens med deres, med hvilke han har været neens; endelig tydelig udvikler, at alle hans Jndvendinger, Modsigelser og Angreb, slet ikke gjeldte Fuldblodshestens Race, men nu indskrænkede sig blot til 2 Fuldblodsheste allene, – som dog den Tid ikke vare tilstede. Derved ansaaes nu Striden at have Ende men paa samme Tid maa han have fortrydt sin viste Føielighed, og har med Majoren fabrikeret og indsendt Andragendet. Uden at carakterisere Fremgangsmaaden kan man vel spørge: Hvad har Andragendets Forfattere villet, Vide De det selv. Alle udkomne Beskrivelser over Jyllands Amter og andre offentlige Meddelelser indeholde den Sandhed, at den jydske Hesteavler i Forfald. Stutteriebesigtelsen har vedvaret i 40 Aar, altsaa gjennem flere Heste Generationers, men Nytte deraf er dog, som det sees, ikke sporet, siden Avlen meer og mere var forfaldet. Nu ville jo Forfatterne, at Kongen skal bedes om, at han alligevel vil lade Stutteribesigtelser og Præmier vedblive, uagtet Erfaring gjennem saamange Aar har viist, at den med sine Bekostninger og Byrder har været uden Nytte. Kan man finde i sligt Andragende sund Menneskefornand?
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-05-28
Landvæsenskommissair Dalgas har selv i sin Amts beskrivelse antaget Hesteavlen i Forfald, samt yttret, at han ansaae de store Halvblodsheste som gavnlige til Avlens Forbedring. Hvorfor vil han da paastaae, at de langt bedre og konstante Fuldblodsheste ødelægge og fordærve den jydske Hesteavl, da de dog ere Fædre til de Bastarder, han anfaae forat kunne gavne den, og hvilke Bastarder dog stundom ikke vare nær saa yngelsomme som Karlen, der passede dem Og hvad ville Andragendets Forfattere end videre, Ville de have den - eller de – gamle jydske Hesteracer oplivede, Ville de da ved Sønner af den bekjendte Tamerlan opvække Afkom af den jydske Stamme, Ved Fader og Sønner, der ikke ere fødte i Jylland og med Hensyn til Form høre til en langt anden Stamme, Og hvad de ikke selv kunne, ville de da have at Stutterikommissionen skal udrette Hvorvidt den jydske Hestestamme er at opdage og benytte kan tydelig erkiendes af følgende Historie. Efter det Viborgske Væddekjørselsselskabs Testamente, skulde en Hingst af ægte jydske Race indkjøbes til at forbedre den jydske Hesteavl. Dette var nu vel ikke til nogen væsentlig Nytte at kjøbe den etstedsfra og et andet til. Jmidlertid har man ei kunne finde en Brugbar i hele Jylland, En skal nu ifølge Testamentet være kjøbt udenfor Jylland og dertil være af noget Blod, som det hedder. Og er den ikke kjøbt af en af Fuldblodsracens ivrigste Modstandere, Eller skal den dumpe ned etsteds i Jylland uden Navn og Fødested? Hvorfor og hvorom har nu de mægtige Potentater ført Krigen, Men lad os antage, at disse jydske Stammer i al deres Reenhed endnu vare til, hvorledes har da disse Stammers Velynder, Lector With, beskrevet dem, Er det vel disse Heste, Hr. Overkammerherre Hauch i sin Jndbydelse til Væddekjørsel har kaldt forædlede, Har en Eneste af dem viist sig- og som saadan prøvet Væddeløbene eller erholdt Præmie ved Committeens Besigtelse? Er det Heste med de af Lector With anførte Egenskaber eller blot med en af disse, Remontekommissionen offentlig vedkjender sig at ville kjøbe, Er det af dem Hestehandlerne gjøre Jndkjøb, Eller er det ikke rettere, saadanne Heste, der have et eller andet Særkjende af de nævnte – hvilket Kjøberne gjerne gav Slip paa -men flere Kiendetegn af een eller anden foregaaende forædlet Stamme, der nu ikke meere er til Tilsidst maa man vel spørge om det ikke er raadeligt at Andragendets Forfattere for det første lade den brave Ole Kirk og Stænderforsamlingen i Ro Dernæst, siden Ole Kirk har yttret, at Hestens Exteriør ikke kan være Regel for Stutteribesigtelserne, om der da er udarbeidet nogen anden Veiledning for de attraaede følgende Stutteribesigtigelser,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-05-28
Endelig vil man indstille til Andragendets Forfattere, om det ikke var gavnligt, at Hr. Majorens practiske og Hr. Landvæsenskommissair Dalgas's theoretiske Hestekyndighed lagdes sammen for at opreise Afkom af den ægte jydske Race, efter Hr. Lector With's Maleri, til hvilket at opnaae man bør foreslaae, at de lade de forhaanden værende Hingste af den jydske Race varre sig med jydske Køer og Oxerne med Hopperne, ved hvilken Krydsning det ønskede Resultat rimeligt vil vise sig? Peder Ditlevsen Nørkilde, Selveier. C. S. Om almindelig Værnepligt skal min Afhandling snart blive trykt. Til Hr. Weinschenck.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-05-28
Naar De i Deres Jndsendte i No. 80 i denne Avis, siger: at Forsvarerne af Fuldblodet ikke have søgt at belære med virkelige Erfaringer, kan De forsaavidt have Ret, at disse ikke have dette ved Erfaringer, hentede i Jylland; thi dertil ere Forsøgene her endnu for unge; men hvormange Erfaringer fra Udlandet ere ikke fremsatte i de flere hippologiske Trykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkerie. Skrifter og andre Blade, og hvilken Erfaring afgiver ikke inden Landets egne Grændser, Als At de hidtil i Jylland tillagte Heste bedst passe sig til de hidtil søgte Leverancer kan være, men om ikke Priserne, til hvilke de jydske Heste hidindtil have kundet være kjøbte, have havt ligesaa megen Jndflydelse paa Søgningen som Hestenes virkelige Værd, samt om det er og i Tiden fremdeles vil blive fordeelagtigt for Hesteopdrætterne at basere Hesteavlen paa disse Leverancer og de Priser der sædvanlig gives ved samme, tør vel være et Spørgsmaal. At det imidlertid, saalænge Fuldblodet vedbliver at staae i de Priser, det i flere Aarhundreder har staaet i Engelland og endnu staaer der som paa Continenten, ikke vil i Jylland mangle paa Heste til Deres Leverancer, troer jeg at kunne trøste Dem og flere med. Hvad T. Moses angaaer, da kjøbte Jnteressentskabet ham i Foraaret 1834, Aaret forud, 1833, var han da, 4 Aar gammel, af H. H. D. Hertugen fremviist tilligemed Sonambüle ved Dyrskuet i Juni Maaned i Slesvig, og man læste da ogsaa paa Prent: "Disses udviklede Skjønhed opvakte almindelig Beundring, saa forskjellige kunne Domme være; senere løb han, samme Aar, 2de Løb, et paa 6000 og et paa 5000 Alen, sidste, i hvor slet stillede end hans Been monne være, i kortere Tid end 4 Minuter. Vil De lade een af Deres Leverance-Heste prøve et saadant Løb og da præsentere denne? Først da kan Sammenligning af meer eller mindre sletstillede Been blive lig for Begge og rigtig. At Heste der kunne præstere saadant skulle være ubrugelige til Cavallerie kan jeg ei antage; men troer endog at turde parere paa, at vore Cavallerie-Officerer ikke vilde blive utilfredse om Omstændighederne tillod at Regimenterne kunde remonteres med saadanne En Actiehaver i Y. Moses.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-05-30
No. 89. Mandagen. den 30. Mai. Den til Forsendelse. med Brevposterne Kongelig allernaadigst allene privilegerede Tarhuus Vits-Tidende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-05-30
Nyheder fra Udlandet. Spanien. Hele det spanske Ministerium har forlangt sin Afsked fordi Regentinden havde vægret sig ved at afsætte de i Madrid kommanderende Generaler Quesada, Espeleta og San Romana. Dronningen har strax opfyldt samtlige Ministres Ønske, og overdraget Hr. Jsturiz (som forleden duellerede med Hr. Mendizabal) det Hverv at foreslaae et nyt Ministerium. Regentinden havde imidlertid begivet sig til Pardo, Hovedstaden befandt sig i en dump, mørk Stemning, og alle Tropperne vare beordrede til at holde sig parat i deres Kasserner. Garnisonen, hed det, er besielet af den bedste Aand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-05-30
Jtalien. I Nærheden af Rom har man i denne Tid oplevet en Begivenhed som har vakt almindelig Uvillie, især da den er begaaet af en Person som indtager en høi Rang i Samfundet. To Sønner af Lucian Buonaparte, Fyrsten af Canino, opholdt sig paa deres Faders Godser og førte der et Liv som der ofte hørtes Klage over. En Dag først i Mai havde de i Skoven ihielskudt en Forstembedsmand, og derefter offentlig roest sig deraf. Regjeringen beordrede en Militairkommando at arrestere dem. Officeren som havde dette Hverv, traf, ledsaget af en Vagtmester, den ene af Prindserne paa et Caffehuus i Byen Ca ning, og forkyndte ham Arrest. Men istedetfor Svar trak Prindsen en Dolk eller Jagtkniv, strakte Officeren død til Jorden, og saarede derpaa Vagtmesteren, saaledes, at han ligeledes kortefter opgav Aanden. Derpaa skjød han paa det hidtilte Mandskab, men blev overmandet og transporteret ind til Rom, hvor han nu sidder fængslet. Broderen er flygtet. Hele Rom er spændt paa Udfaldet. Man venter, at der vil blive statueret et strængt Exempel, og hvis man tør troe Rygterne, da vil denne Proces bringe en saadan Række Forbrydelser for Dagens Lys, at den menneskelige Følelse vil oprøres derved. – Fra Modena haves den paafaldende Efterretning, at D. Miguel har friet til en af Storhertugens overordentlig smukke Døttre, men skal have faaet en Kurv.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-05-30
Tydskland. De franske Prindser ere nu afreiste fra Berlin til Wien. Kongen af Preussen skal have viist dem sand faderlig Velvillie, og Hoffet saavelsom hele Publikum al mulig Opmærksomhed. J Anledning af at de, hvor de viste sig paa Gaderne, altid bleve hilste, endog af den simplere Klasse, fortælles at en Haandværker havde sagt: "Pariserne hilse rigtignok ikke meere deres Prindser, men vi maa dog vise vor Konges Gjæster hvad der sømmer sig." Blandt de mange kostbare Præsenter de have givet i Berlin nævnes især en som Hertugen af Orleans har gjort Prinds Carl, som et Bidrag til hans rige historiske Vaabenkammer, nemlig Ex=Deyen af Algiers Stads sabel af Guld, rigt besat med Ædelstene. - J Wien træffes ogsaa store Anstalter til Kong Otto af Bayern og den russiske Storfyrst Michaels Modtagelse. Engelland. Den brittiske Regjering har nu givet Chefen for sin Flaade i Middelhavet Ordre til at iagttage samme Fremgangsmaade ved Kysterne af Valencia og Catalonien som Lord Hay har fulgt ved den biscayiske Kyst. Et brittisk Krigskib har desaarsag lagt sig i Mundingen af Ebrofloden, og tilbudt Christinerne sin Assistence. To irske Regimenter ere blevne indskibede fra Cork, og formodes bestemt til Garnison for nogle nordspanske Fæstninger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-05-30
Holland. Admiral Ziervogels Eskadre er afseilet til Østersøen. Haager-Journalen gjendriver paa en original Maade Krigsrygterne i Anledning af disse Søerustninger, idet den forsikkrer, at der hersker den bedste Forstaaelse imellem Kabinetterne i St. Petersborg og London, endog i den Grad, at ogsaa en engelsk Flaade er bestemt til Østersøen "for der at foretage Evolutioner i Forening med den russiske Eskadre."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-05-30
Norge. Til Christiania var den 13de Mai kommet Ordre fra Stockholm om 8 Kanonschaluppers snarestmulige Udrustning, for at krydse langsmed de norske Kyster ved Christianstad, Frederiksværn og Frederiksstad.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-05-30
Blandinger. Dampskibet Rador, som gaaer imellem Pesth og Presburg, er underveis bleven opbrændt. Ved Capitainens Conduite var det brændende Skib saa heldig at naae Landkysten saanær, at alle Passagererne, et betydelig Antal, frelste deres Liv ved at springe ud i Søen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-05-30
Keiseren af Rusland har belønnet to Bønderkoner med Sølvmedailler til at bære i St. Annaordensbaandet, fordi de af patriotisk Pligtfølelse, havde selv til Øvrigheden, overleveret deres Sønner som vare deserterede fra Armeen og havde søgt deres Tilflugt i Hjemmet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-05-30
Den Dame, hvis Navn nylig paa en ubehagelig Maade blev omtalt tilligemed den engelske Premierminister Lord Melbournes, er en Mrs. Norton, udmærket ved Aand og Skjønhed, og bekjendt som Forfatterinde af flere Romaner, blandt hvilke den sidste er betitet: "Dydens Seier. – Ny tet siger, at Ministeren skal have affundet sig med Vedk. moen Udbetaling af 15000 Pd. St.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-05-30
En forhenv. Foureer af den franske Keisergarde er nyli indtruffen til Bouchain fra Siberien, hvor han har tilbragt 25 Aar. Han er 50 Aar gl., og begge hans Fødder ere frosne af ham. Han troer, at der befinder sig endnu flere tusinde Franskmænd i Siberien.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-05-30
J en Kulgrube ved den franske Stad Mons trængte nye lig Vandet saa stærkt og pludseligt ind, at henved 40 Mennesker druknede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-05-30
Ved Paris er en Postvogn gaaet op i Flammer tilligemed hele Bagagen. Jlden var opkommet ved en Cigarre. Skomagermester Christmann i Frankfurt har arvet 4 Millioner Gylden efter en i Holland afdød Slægtning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-05-30
Paa det grønne Forbjergs Øer have Negerne gjort Forsøg paa at befrie sig, men det mislykkedes, og alle de Skyldige bleve pidskede ihiel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-05-30
Fædrelandet. Rhvn. den 28de Mai. Hs. Maj. Kongen har benaadet Professor Klausen, anden Lærer ved Gymnasiet i Altona, Ridder af Dannebrogen, i Anledninaf hans halvthundredaarige Jubilæum som Lærer ved bemeldte Anstalt, med Dannebrogsmændenes Hæderstegn. (B. T.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-05-30
Da Overauditeur C. C. Birch under 16de Marts d. A. er removeret fra sit Embede som Underbogholder i Statsgields-Contoiret, har Hs. Maj. Kongen kasseret den bemeldte Birch under 19 April 1828 forundte Bestalling som Overauditeur. (C. T.) Jdet Linieskibet "Skjold, og Cadet-Corvetten "Najaden vare under Seil den 24de ds. paa Helsingøers Rhed og det sidstnævnte Skib lod sine Underseil falde, indtraf det Uheld, at en af de ynste Cadetter, Schmidt, faldt overbord. Hr. Lieutenant Prose lius, som flere Dage havde været upasselig, sprang strax ud, uagtet Corvetten paa samme Tid løb 6 Miles Fart, og svømmede efter det unge Menneske, som var et langt Stykke agter ud fra Skibet, og allerede to Gange havde været under Vandet, før Lieutenanten kunde naae ham. Denne var saa heldig at faae ham fat under Armene, saaledes at han med megen Møie kunde holde den Forulykkedes Hoved over Vandet, indtil Sluppen, som imidlertid var sat ud, kom roende og tog dem ind. Den Manoeuvre, der, i det Øieblik da Cadetten faldt ud, skete med Corvetten, viste en Kundskab og Aandsnærværelse hos den Commanderende, som det maatte være enhver kyndig Søemand, behageligt at være Vidne til. (Dagen)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-05-30
Man siger, at Familien Price har forladt Rusland og ventes i Dag med Dampskibet hertil, Den vil i Sommer selv give Forestillinger paa Moerskabstheatret og saaledes atter skjænke Kjøbenhavnerne Rydelsen af en Yndlingsforlystelse. (Dagen.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-05-30
Rygtet har i disse Dage fortalt, at der, i Slutningen af forrige Uge, ved Gravning formedelst Vandrenders Lægning i Frederiksberggaden, hvor St. Clemens Kirkegaard fordum var, skal være fundet et Liig, som laae imellem flade Stene, uden Kiste, og med Hovedet i en dertil udhugget Steen. Desuden (S. Bl.) opkastedes flere Menneskebeen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-05-30
Helsingøer, 7de Mai. Belidampskibet Mercurius gjæstede i Forgaars vor Havn og medbragte som Passagerer S. Postdirectionens Medlemmer, der selv vilde overvære Skibets Prøvetour efter den fuldendte Reparation. Veien fra Khvn. hertil blev tilbagelagt, i c. 2 Timer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-05-30
(Helsing, Avis.) Fra Lolland. En den 16de ds, i et Fæstehuus paa det kgl. baadesgaardske Gods opkommen Jld antændte under den stærke Blæst den 200 Skridt fraliggende kgl. Forvaltergaard. Jlden greb saa voldsomt om sig, at Beboerne, der laae i den dybeste Søvn, næsten ikke reddede Andet end Livet. Skjøndt en Deel af Godsarchivet brændte formodes dog Kassebeholdningen at være reddet tilligemed Overformynderie-Dokumenterne, da de, saavidt vides, vare nedlagte i en Jernkasse, der droges glødende ud af Jlden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-05-30
Khvns Børscours den 27de Mai 1836. Hamb. 2 M. a vista 202 3/4. Species 201 3/4. Befordringer og Afgang. Oberstlieutenant B. v. Paulsen, Hoschef hos Hs. K. H. Enkehertuginde Louise Augusta af Sl. Holst. Augustenborg, tillagt Rang 2 Kl. No. 4.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-05-30
Exam. juris P. Davidsen beskikket til Procurator ved Retterne i Aalborg Amt. Sognepræst for N. Næraae &c. i Fyen, T. Arctander, til Sognepræst for Klinte og Grundløse M. sammesteds. Catechet i Bogense, C. Meldal, til Sognepræst for Guldbjerg og N. Sandager M. i Fyen. Cand. theol. O. Smith til Sognepræst for Egense M. sammesteds, Postmester i Stege, Capt. og Toldkasserer Dahl, efter Ansøgning i Naade entlediget fra bemeldte Postmester-Embede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-05-30
Ledige Embeder. Postmester-Embedet i Stege paa Møen. - Brøns Sognekald i Ribe Stift. – Ølstykke Sognekald i Sjælland.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-05-30
Dødsfald. Krigscancelliesecretair Schou, kgl. Figurant Friis, Enkefrue Auditeurinde Lange, Jacobine Biel mann, Frøken Amalia Dreyer, Johanna Engersleff, Tømmermester Meyer, Snedkermester Macheus, Skrædermester Holst, Alle i Khvn. Kammerherre Grev Holstein til Holsteinborg (af Nervefeber). Frederik Klaumann i Sorøe Handelsmand Jacob Jacobsen i Slagelse. Enkemadame Prom f. Olivarius paa Hindsholm. Physicus Dr. Prehn i Pinneberg. Geheimekonferentsraad Ditlev v. Buchwald til Neudorff. Enkefrue Stiftsprovstinde Schjerup i Sæbye. Forpagter Møller paa Birkelse. Madame Harder og Pastorinde Hald f. Hjorth i Skive, Peder Nørschou Leth i Viborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-05-30
Copulerede. J Horsens den 27de Mai. Hr. Kjøbmand Stegmann og Jomfru Marie Monberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-05-30
Reisende. Fra Kalundborg med Dampskibet Dania, i Gaar Eftermiddags Kl. 4 1/2.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-05-30
Kammerherre v. Moltke, Oberst v. Steinmann med Tienere, Ritmester du Plat og 2 Corporaler, kgl. Kammer foureer Hansen med Tjener, kgl. Berider Hansen, kgl. KoLund, Frøken Willemoes, Greve af Trampe, Overkrigscommissair Gyldendal, Secretair Deichmann, Kjøbmand Benoit, Particulier Philipsen, Handelsfuldmægtig Friedlænder, Grosserer Petersen med 2 Døttre, Fru Langhoff, Berider Petersen, Adjunct Dorph, Rector Flemmer, Gaardbruger, R. Pedersen, Tjener Thestrup, Forvalter Dreyer, BarbeeFrederiksen, Guldsmed Wendelboe, Reebslager Guldager Madame Ditmer, Hestehandler Freisleben, Qvæghandler Olsen, Pedersen og Peerstrup, Qvægdrivere Jensen og Madsen, Til Kallundborg med Dampskibet Dania: Kammerjunker Amtmand Graah, Kammerjunker v. Mylius med Eqvipage, Kjøbmand Calberg, Hofuhrmager Jurgensen, Directeur og Bogtrykker Schulz med Søn, Renteskriver Sørensen, Underofficeer Thomsen, Secretair Theil, Pastor Vallentin med Søn, Mad. R. Harder, Landsover- samt Hof= og Stadsrets=Prokurator Ring, C. Jpsen, Discipel Brink Seidelin, Proprietair Bay, Strømpehandler Fjetrad, Garver Harre, M. Bidsted, Guldsmed Svendsen, Jfr. Nyholm.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-05-30
Forlangt Jndrykkelse. Tanker. Lovise Cathrine Bjergets Grav. Nu Du hviler trygt efter at have endt Din korte martrende Bane, men hvor tungt et Tab for enhver som kjendt Din blide, fromme, gode Siæl, dog især for en stakkel Moder som langt iforveien saae Dødens Komme. - Vi ville bede Gud om at lade denne Tanke være styrkende for enhver som saa dybt føler den Frommes Savn. Haab paa en Gjenforening, og at hun nu hviler fri for Sorg og Sygdom,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-05-30
Bekjendtgjørelser. Natten mellem den 25de og 26de dennes behagede det den alvise Gud, efter 4 Aars tiltagende Svagelighed, at bortkalde til et bedre Liv, min ældste og elskede Sön, hans Börbroe, i hans Alders 20de Aar, hvilket herved bekjendtgjöres for fraværende Familie og Venner, i den Forviisning at Enhver, som kjendte den Hedengangne, der paa den studerende Bane stedse var Gjenstand for mine gladeste Forhaabninger, vil dele min dybe Kummer. Ribe, den 27de Mai 1836. K. C. M. sal. Hørbroe, lidt Arnten.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-05-30
At min Svigerfader, Apotheker Anker Christian Laurberg, der boede i Pillemark Bye her paa Øen, afgik ved Døden Onsdagen den 3die i indeværende Maaned, i en Alder af 52 Aar, det skulle jeg herved sørgeligst kundgjøre for Familie og Venner. Enhver der kjendte den Afdødes jevne, stille og ordentlige Levnet vil sikkerligen med mig beklage hans Død og ønske hans efterladte Enke og Børn Styrke til, med Hengivenhed i Forsynets Villie, at bære deres tunge Tab. Haarmark paa Samsøe, den 25de Mai 1836. Bay.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-05-30
Det meddeles herved til Efterretning for fraværende Slægt og Venner, at min inderlig elskede og dyrebare Kone Birgite Kjerstine Thornby fød Jensen, løst fra sine haarde Lidelser, omskiftede Tiden med Evigheden, Tirsdag Morgen Kl. 8 den 10de Mai, vores 14 Aars Bryllupsdag, i hendes Alders 32 1/2 Aar. Hendes Samliv var stille og behagelig, ligesaa var hendes Dødsstund rolig og blid, efterladende sig 4 Børn, den Første, en Søn, 12 1/2 Aar gl., og 3 Døttre, 3 Sønner, ere allerede gaaede forud og modtog nu deres Moder i de Salliges Boeliger. Ukjendt af Verden vandrede den nu salig forklarede Aand sin bunkle Bane, men jeg kjendte hendes Værd som Kone og Moder, dog maatte hun ikke deeltage i en Fremtids blidere Skjebne, som jeg saa inderlig gjerne havde ønsket Hende til Trøst og Fryd, for Hendes havte utallige mange mørke og kunmerfulde Timer. Men stod ikke den Sandhed lyst for min Siel, at denne Skilsmisse er kun nogle Dage eller Aar, og trøstefulde Tanke, der skal vi ligesaa kjærlig forenes som vi her adskiltes. Den Forklaredes Støv hviler nu ved hendes 3 Sønner, under een Gravhøi, hvor min Siel saa gjerne dvæler ved de Tanker om de behagelige hensvundne Timer som vi saa inderlig gjerne talede sammen, om en Evighed, om vores kjære Gud og Frelser, de hellige Engler, de overgangne salige Aander og disses Opholdsteder. Nu har Hendes forklarede Aand Alt i Anskuelsen, men jeg i det Dunke, indtil min Herre og Frelsers Jesu Christi Dag, da Alt skal aabenbares for enhver troende Siel Saa er her i disse Linier en Trøst for min Siel, men ogsaa en salig Tanke for enhver retskaffen Christen som ærligen føler og kjender min Anskuelse, saa være da mit Hjertes ærlige Ønske til Alle – Farvel! Aarhuus, den 23de Mai 1836. Anders Knudsen Thornby, Arrestforvarer og Raadstuetjener. Under Klinten ved Riis Skov paa Strandbredden, er igaar forefundet et gandske nøgent nyfødt Drengebarn, indsvøbt i nogle Pjalter. Rimeligviis er dette Barn, der var aldeles fuldbaaret, født i Dølgsmaal, og derefter af Vedkommende kastet ud i Havet, hvor det i længere Tid, efter Skjønnende, har lagt. De som maatte kunne give nogensomhelst Oplysning angaaende Gierningsmanden til denne Udaad, vilde behage herom snarest muligt at melde dette til Undertegnede. Aarhuus Byfogedcontoir, den 29de Mai 1836. Nielsen, const. Vei meiner bevorsteenden Abreise von hier, meine geehrten Gönner hieselbst, für das mir von dem ersten Augenblick meines Hierseins geschenckte Wohlwollen und Zutrauen, bis auf den letzten meines Scheidens, besom ders meinem innigsten Danck, wie Denen die sich meiner freundschaftlich erinnern, ein herliches Lebewohl wie auch zugleich die ganz ergebenste Bitte an Sie wenn ein mir bis jette nicht mehr bewuster Gegen stand noch vorhanden sein sollte, der nicht berichtigware, sich gefalligst bei mir zu melden. Aarhuus, d. 30ten Mai 1836. Carl Friedr. Schlawitz. 2000 Rbdlr. r. S. kunne til Juni Termin d. A., mod første Prioritet i en eller flere Landeiendomme, i Nærheden af Aarhuus, erholdes tillaans, naar man derom melder sig paa Procurator Jngerslews Contoir.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-05-30
Jern Støbegods.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-05-30
Alle brugelige Gryder, Casseroller, Pander, c., saavel emaillerede, som uden Emaille, endvidere. Rister, Mortere, Theekjedler, Ploug=Redskaber, m. m. m., er nylig hjemkommen, og faaes billigst muelig hos Fr. C. Døcker. Bedste smeddede Ambolte, Spærhager, Skruestikker, Tømmer= og Skovsauge, en betydelig Deel Værktøi forSnedkere, Bødkere og Tømmermænd, saasom: Sauge, Høvle= og Huggejern, File, Raspe, Bred= og Skarører, Tingsler, Baandknive, m. m. m. Et Partie Bord Lomme, & Penneknive, fine Saxe, samt mange andre Varer, som ville være for vidtløftige at specificere, ere arriverede, og faaes saare billige hos Fr. C. Døcker.