JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1831-02-05
Jfølge Forlig og Udlæg vorder den Kjøbmand Brix tilhørende og paa denne Kjøbstads Torv under Nr. 49 beliggende Gaard, med sammes Hauge, Gaardsrum og Grundsted, stillet til offentlig Auction, Løverdagen den 19de Februar, 5te og 19de Marts førstkommende om Eftermiddagen Kl. 2. De 2de første Auctioner afholdes paa Raadstuen, men den 3die, hvorved Eiendommen absolut agtes bortsolgt, afholdes i den sælgende Gaard. Bygningerne, der ere assuerede for 7760 Rbd. Sølv, bestaaer af :a) Forhuset med Siden til Torvet, 16 Fag; b) et Fløihuus, 5 Fag, ibygt Litra a: c) et Huus paa 15 Fag med Siden til Kirkegyden; d) et Dito 15 Fag, 2 Etager, ibygt Litrae; e) et Dito, 9 Fag; f) et Dito, 23 Fag; og g) et Pakhuus mod Havnen, 13 Fag. Conditionerne, hvorefter denne Gaard, der saavel formedelst sin Indretning, som sin fordeelagtige Beliggenhed er særseles vel skikket, saavel til Boutik som Tømmer= og Kornhanpaa Undertegnedes Contoir. Nyekjøbing paa Morsøe, den 22de Januar 1831. Rummelhoff.
Aalborg Stiftstidende, 1831-02-05
Forpagtning. Aagaard Hovedgaards Avling og Meierie, i VesterhanHerred, Thisted Amt, den Kongelige Kasse tilhørende, agter ved offentlig Auction opraabt til Bortforpagtning, i 11 hinanden paafølgende Aar, regnet fra anstundende 1ste Mai Gaardens Ager=Areal er inddeelt i 11 Vange, hvoraf hver indeholder 60 Tdr. Land geometrisk Maal, og ordentligviis modtager en Udsæd af 80 Tdr. Rug, 84 Tdr. 2rader Byg og 90 Tdr. Havre; desforuden haves et Ager-Areal af 20 Tdr. Sædeland som har været benyttet til Vexeldrivt. Vangene ere beliggende i en sammenhængende Strækning, tæt omgivende Gaarden paa 3de Siver, og have en gunstig Situation for Dyrkning og Vandaffald. Endeel af Arealet er opbrudt Hedejord, der i Almindelighed har gode Bestanddele, ligesom i det Hele Aagaards Tilliggendes Hovedcharakteer, er en god Blanding af Muld og Sand, som derhos er mærglet i sidste, paa een Vang nær, tilendebragte Omgang. Vinterudsæden for indeværende Aar, har været 77 Tdr. provsti og 23 Tdr. dansk Rug, der ei udgjør den fuldstændige Vintersæd for 2de Vange, da oversvømmende Væde i afvigte Sommer og Efteraar, forhindrede en Deel. Desuden haves en Udsæd af 3 Tdr. Vinterhvede. Den anførte Vintersæd, har er meget løvende Udvortes. Gaardens betydelige Engstrækninger afgiver, i Forening med Agerne, et aarligt Avl af omtrent 400 Læs Høe. At Vaarsæden, der tildeels vil forøges for dette Aar, paa Grund af den ufuldstændige Vintersæd, vil forinden Forpagtningens Tiltrædelse, Havren med Kløver, forsaavidt den dertil faldne Vang angaaer, af Eieren vorde foranstaltet nedlagt, hvorimod Byggen vil, ved Tiltrædelsen, vorde Forpagteren overleveret for af ham selv at udsaaes. De 4 sidstudlagte Havre vange have været forsynede med Kløversæd. Til Gaardens Drivt afbenyttes for Tiden 19 hele Gaardes Hoverie, der dog, formedelst den ved Opdyrkningen foranledigede Tilvært i Arealet, ikkun er tilstrækkeligt til omtrent det halve Arbeides Afgivelse. Endvidere eier Gaarden gode Kjær og Hedestrækninger, til Qvægopdræt. Kreaturholdet udgjor om Sommeren 150 Stkr. Køer, 75 Stkr. Stude og Nød i Opdræt, 17 Heste og 130 Stkr. Faar, af hvilken Besætning dog alene det havende Antal af Køer, nemlig 132 Stkr., saavelsom Arbeidsdyrene, tilligemed det til Agerbruget og Meieriet anskaffede Redskab, vil blive Forpagteren, om han attraaer saadant, overleveret. Formedelst den betydeligen forøgede Avling, kan stedse i det mindste 50 Stkr. Fæhøveder, mere end den anførte Sommerbesætning, vinterfødes paa Gaarden, og hvortil fornøden Udvidelse, at Staldleilighed, vil vorde Forpagteren tilsagt. Den uaccorderede Deel af de til Gaarden oppebærende Tiender vil, imod særlig Afgivt, medfølge Forpagtningen. Auctionen er af Auctionsretten berammet at afholdes herpaa Gaarden, Fredagen den 4de Marts førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, og Conditionerne ville forinden, henimod Auctionstiden, være til Eftersyn paa Bjørnsholm hos Undertegnede, og paa Aagaard hos Avlingsforvalter Ammitsbøll, der paaviser Eiendommen. Aagaard, den 20de Januar 1831. Wulfs, Forvalter ved Bjørnsholm og Aagaard.
Aalborg Stiftstidende, 1831-02-05
Jndtægt Kassens Tilstand den 31te December 1829. a) Blandt Stiftets offentlige Midler udestaaer, 1) J Aalborg Bispe-Embede 1000 Rbd. S. 2) Hos Torslev Skoledistrict 1200 Rbd. b) Hos Pastor, Ridder Meden til Kippinge paa Falster. 1300 Rbd. c) Hos Commissionen for Aalborg Fattigvæsen.... 240 Rbd. d) J Sparekassen. 597 Rbd. e) Contant Beholdning....... 4 Rbd. Jndkomne Renter: a) Af 1000 Rbd. Sølv i Bispe Embedet, for 1 Aar, fra 11te Juni 1829 til samme Termin, 1830, 40 Rbd. Sølv, indbetalt med............... 41 R. b) Af 1300 Rbd. Sedler hos Pastor, Ridder Meden, for 1 Aar, fra 11te Juni 1829 til samme Termin 1830........ 52. c) Af 240 Rbd. Sedler hos Commissionen for Fattigvæsenet, for 1 Aar, fra 11te Juni 1829. til samme Termin 1830. Af den i Sparekassen staaende. Sum, fra 11te Juni 1829 til 11te December 1830..... Summa JndtægAnm. Af de hos Torslev Skoledistrict udestaaende, 1200 Rbd. resterer Renterne fra Juni Termin 1819 til Dato.
Aalborg Stiftstidende, 1831-02-05
Aalborg i Directionen for Søndag, udgivt: ternes Løn: Tegnelærer Lund for Underviisning i 1 1ste Septbr. 1829 til 31te August 1830. Sølv, betalt med......... 25 Rbd.
Aalborg Stiftstidende, 1831-02-05
Skrive- og Regnelærer Petersen for Underviisning i 1 Aar, fra 1ste Septbr. 1829 til 31te August 1830, 25 Rbd. Sølv, udbetalt med................ 25 Rbd. lige Udgivter: til Lys, Brændsel og Blæk Skrive- og Regneskolen. 9 Rbd. Løn til Skolernes Bud, Ravn, For Bekjendtgjørelsen af forrige Aars Regnskab i Avisen. sens Tilstand den 31te 2.
Aalborg Stiftstidende, 1831-02-05
Blandt Skiftets offentlige er udestaaende 1000 Rbd. S.
Aalborg Stiftstidende, 1831-02-05
Hos Hr. Pastor, Ridder Meden ............. os Commissiofor Fattigvæat i Aalborg............ varekassen .......... ant Beholdderterrettererereresserererrettet. Ballance Som Velynder af Skolerne har Hr. Jnstiturbestyrer Stephansen viist den Godhed, atter i Aar at forsyne Tegneskolen, der holdes i hans Jnstituts Locale, med Varme uden, Betaling. mber 1830.
Aalborg Stiftstidende, 1831-02-07
Polen. Chlopickis Fratrædelse fra den høieste Magt gjorde i Førstningen et dydt Jndtryk paa alle Polakker, da han almeent erkjendtes som en udmærket brav og udmærket dygtig Mand. Men han var en tænksom Mand af maadeholdende Grundsætninger, og vidste, at det Jntet duer til at ville med Hovedet igjennem Væggen, og at Spurven ej skal indlade sig i Tranedands, thi dertil har den for stakkede Bene. Han vilde derfor ikke huse ind paa Russerne, men, skjønt han satte Landet i en frygtelig Forsvarsstand, søgte han dog ved Underhandlinger at afvende de Ulykker som svæve over Polen. Chlopickis Færd var Lykkeridderne for langsom og de vilde have ham styrtet. Den Leievelske Sammensværgelse imod ham mislykkedes vel, men Dictatoren var siden stedse mismodig og græd endog ofte i Enrum. Da han nedlagde sin Post, kom den høieste Magt i saadanne Herrers Hænder, som tale før de tænke og slaae til før de tale, og Først Radzivills Udnævnelse til Generalissimus gav Løsnet til det almindelige Udraab: "Afsted, Kammerater, til Litthauens Land!" At Leievel og hans Medsammensvorne nu ere satte paa fri Fod og deres Angivere holdes fængslede, er ligesaa meget efter Tingenes Orden, som at Chlopicki vil vorde sat under Justitsens Tiltale for sin Embedsførelse og beskyldes for at have spillet under Dække med Rusland. Vigtig er især den Efterretning, at Rigsdagen den 5de Januar eenstemmigen har erklæret Polens Throne ledig og følgelig Kongen (Keiser Nikolaus) for at være afsat. Dette Skridt vil uundgaaeligen lukke Dø ten for al mindelig Bilæggelse og fremskynde Blodbadet. Endnu have de egentlige Fiendtligheder imellem de Russiske og de Polske Tropper vel ikke egentlig taget deres Begyndelse, dog har en berømt Polsk Partigænger Oberst Kuschel ved jævnligen at gaae over Grændsefloden Bug vidst at holde Russernes Forposter til Aarvaagenhed, hvilket da saameget lettere lader sig gjøre, saasom Floden ved en Kulde af 16 Grader er ligesom alle andre Aaer og Vande der i Egnen belagt med tyk Js. De polske Tropper staae echolonviis imellem Praga og Briese. Diebitsch er rykket frem med store Forstærkninger fra Grodno til Sokolk. Han udsteder Proclamationer til Polakkerne, men saa lange, at de næppe blive læste. J Litthauen og Russisk Polen har han ladet anstille skarpe Ransagninger i alle Huse efter alleslags Vaaben. - Polakkerne have nu omskiftet den hvide Kokarde, med en trefarvet, der nu skal være det nationale Særkjende.
Aalborg Stiftstidende, 1831-02-07
J Krakau, som hidtil udgjorde en egen fri og uafhængig Stat for sig selv under de tre Nabomagters Beskyttelse, er udbrudt en Revolution, hvorved Øvrigheden er afsat og Staden har ganske sluttet sig til den Polske Jnsurrection, hvilket imidlertid synes at være et saare voveligt Spil, hvorved Meget kan tabes, men vel ikke lettelig Noget vindes.
Aalborg Stiftstidende, 1831-02-07
Belgien. Endnu vedvare Fiendtligheder paa Grændsen, da Belgierne, som nok næppe kjende det Mindste til Krigstugt, ideligen overskride Grændserne og skjende og brænde i Hollændernes Grændsebyer i Nord=Brabant og Flandern. Scheldens Aabning har i Grunden, Jntet at betyde, thi vel have Hollænderne indrømmet, at samme indtil Videre, efter de store Magters Forlangende, skal finde Sted, men kuns indtil Belgierne paa ny bryde den aftalte Vaabenstilstand, og da dette ved nye Fiendtligheder og Overgang over Grændsen saa at sige finder Sted hver evige Dag, saa kunne Hollænderne hvilken Dag, det falder dem ind, lukke en dem selv tilhørende Flodmunding uden i den Anledning at spørge fremmede Magter og Forlov. Hollænderne samle stedse flere Tropper og sende dem mod Belgien. - J Henseende til Belgiens Kongevalg, da trækkes Alt i Langdrag. Et stort Parti vil stemme for de Franskes Konge, men han erklærer for Tiden, at han ikke vil have med Belgien at skaffe. Flere ville stemme for Kongens Søn, Hertugen af Nemours, men dette finder især Modstand fra Frankrigs Side, da det jo dog kunde være Frankrigs fremtidige Fordringer. hinderligt, at en Fransk Kongesøn sad paa Belgiens Kongestol, men hvad der maaske kan være Frankrig mest behageligt er Valget af Hertugen af Leuchtenberg, Søn af Keiser Napoleons Stiftøn Vicekongen af Jtalien. Ham erklærer Frankrig ved sin Udenlandsminister Sebastiani, at det under ingen Omstændigheder anerkjender, men Belgierne ere kjephøje nok til at fortælle, at en Nation, der er tyk eller giør sig tyk af Jkke-Jndblandings-Principet, skal heller ikke indblande sig i deres Kongevalg, og Mange ville nu til Trods, og for at vise en slet beregnet Selvstændigheds-Aand, just vælge denne samme Første. Krigen er i saa Fald aldeles uundgaaelig, da Frankrig jo vil kuldkaste et saadant Kongevalg, og da behøves ikke langt borte fra at hentes Grunde for Overskriden overGrændsen.
Aalborg Stiftstidende, 1831-02-07
En af Frankrigs Udenrigsminister Grev Sebastians til en Belgisk Sendemand Hr. de Celles udfærdiget Besvarelsesskrivelse af 23de Januar skal man just ikke lære synderligen meget store Ting af. Den lyder saaledes: "Undertegnede har erholdt den fra Hr. de Celles meddeelte Skrivelse. Da denne Meddelelse angaaes Valget af Belgiens Regent, dets Landstræknings Udvidelse, dets Handelsforbindelser og dets Alliancers Natur er den saa vigtig og angaaer Sager af saadan Jnteresse, at Undertegnede derpaa intet Svar skulle kunne give, der indeholdt Opløsningen paa alle de Spørgsmaal, som ligge i Kongressens Beslutning. - Regentens Valg er en Sag, som Belgiernes Fremtids skjebne vil være afhængig af, man kan altsaa ikke offre det formegen Opmærksomhed, Tid og Overlæg. Omendskiønt dette Valg er ganske frit, saa maa Congressen dog ikke glemme, at Belgien, i det Øjeblik, da det er blevet en uafhængig Stat og indtager en saa vigtig Plads iblandt Europas Magter, maa vise, at det forstaaer at forbinde Udøvelsen af sine Rettigheder med de Hensyn og Skaansler, som en klog Politik byder mod andre Magter. - Den Tid, som Congressen har bestemt, synes mig at være meget for kort til at kunne grundfæste Belgiernes fremtidige Lykke og bortfjerne Alt, som bærer Udseendet af Overilelse, for ganske at give sin Beslutning Klogskabens og Bestandighedens Kiendepræg. - Den nye Stats Landstræknings-Uvidelse kan ikke bestemmes uden de vedkommende Magters Bitræde. Frankrig vil aldrig tabe af Sigte, at denne Udvidelse maa være af den Art, at den sikkrer Belgien naturlige Grændser, der let lade sig forsvare, og at den omhyggeligen varetager dets hele Agerdyrknings: Jndustrie og Handels-Jnteresse. -Man maa i denne Henseende ikke tvivle paa Frankrigs kraftige Understøttelse, da det allerede har givet saamange Beviser paa en velvillig Omhu for et Folk, som saa længe tilhørte det og som det i sin Kjærlighed stedse betragter som et Medlem af den store Franske Familie, og for hvilket det har bevirket Alt, hvad der for Øjeblikket var muligt, nemlig Skilsmissen fra Holland og dets fuldkomne Uafhængighed. - Handels spørgsmaalene ere saa forvikklede, at jeg umuligen i dette Øjeblik kan deciffere dem. Men Begien maa være overtydet om, at Frankrig vil tilsikkre det alle de Fordele, som lade sig forene med dets egen Jndustries og dets egen Handels Jnteresse. - En ny og uafhængig Stat maa ikke i Hastværk slutte Alliancer. Hvad Alliancen med Frankrig anbelanger, da er denne jo stedse Belgien sikkret. Belgierne vide hvor nyttig denne Alliance allerede har været dem, og de maae ikke tvivle paa Fortsættelsen af Kongens Regerings ivrige Omhu.
Aalborg Stiftstidende, 1831-02-07
(Ved Kongens Regering i Frankrig forstaaer man i Belgien for Øjeblikket det samme som Kongens Ministre" og Leuchtenbergs Venner trøste sig med, at et Ministerskifte snart vil frembringe en ny Regering.)
Aalborg Stiftstidende, 1831-02-07
Tyrkiet. Porten ruster sig med overordentlig Jver, saavel tillands, som tilvands. Alle Orlogskibene sættes i Stand til hastigst muligt at kunne stikke i Søen. Nye Troppe-Udskrivninger have fundet Sted og der exerceres Dag ind og Dag ud. Formaalet for disse Forberedelser skal efter Nogles Mening være et Tog til Candia, eller som Andre ville paastaae, til Patra, men Mange formode dog, at en Første med Storherrens omskuende Blik ikke vil være nogen aldeles ligegyldig Tilskuer ved det politiske Drama, der vil blive opført paa Vexelens Bredder.
Aalborg Stiftstidende, 1831-02-07
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1831-02-07
Jernstøberiet ved Horsens blev af dets Eier Hr. Weiss aabnet paa Hs. M. Kongens Fødselsdag sidstleden. Værket har, efter Horsens Avis, tildraget sig stor Opmærksomhed, og skal Arbeidet herfra udmærke sig ved Elegants og billige Priser, og i det hele taget ikke staae tilbage for udenlandske Fabrikata.
Aalborg Stiftstidende, 1831-02-07
Anmeldelsen af Hr. M. Winthers Maanedsskrift Jis er i Kjøbenhavnsposten ledsaget med følgende Slutnings-Parenthes, "Efter Forlydende har Hr. M. Vinther et Skrift under trykken, der skal mod et Par høie militaire Embedsmænd hvis fiendt, lige Sindelag imod ham (hvorpaa de citerede Yttringer i Planen rimeligviis hentyde), det er bestemt til at documentere.
Aalborg Stiftstidende, 1831-02-07
Hs. M. Kongen har tilkjendt Collegieraad og Ridder v. Struve, Director ved Observateriet i Dorpat, Dannebrogsordenens Ridderkors, paa Grund af Dennes udmærkede Fortjenester af Dobbeltstjernernes Undersøgelse, og formedelst hans Arbeider ved den russiske Gradmaaling, samt givet Hr. Etatsraad Schumacher, det Hverv at tilsende ham bemeldte Udmærkelsestegn.
Aalborg Stiftstidende, 1831-02-07
Paa Bygholm er atter berammet Auction (den 15de Marts) med Tilføining, at denne Gang alle Hindringer ere hævede, saa at Auctionen i ethvert Tilfælde vil vorde afholdt. Der vil da bortsælges en betydelig Deel Løsøre bestaaende af alle Slags fine Mahognie og Birketræes Meubler, Malerier, Speile, Taffeluhre, Sengeklæder, Linned, circa 100 Sæt Dækketøi, omtrent 700 Lod forarbeidet Sølv, pletterede Sager, en betydelig Deel Bøger i forskjellige Sprog og Videnskaber, Kakkelovne, Kobbertøi, Porcellain, Glas, Kjøkkentøi og Huusgeraad, endeel Udboe, Vogne, Hestetøi, Gaards- og Avlsredskaber m.m.m. Cataloger ville vorde henlagte til Eftersyn hos Gjestgiverne Lassen i Odense, Petersen i Haderslev, Schucany i Aarhuus og Kieldsen i Horsens.
Aalborg Stiftstidende, 1831-02-07
Toldinspecteuren i Svendborg, Fædrenelands, Digteren P. H. Haste er ved Døden afgaaet den 28de Januar, ved et apoplectisk Tilfælde. Den Afdøde var født 1765 i Faxø i Sielland hvor hans Fader var Præst. Han deponerede privat 1782. Han levede i Kbhvn. for det meste af at oversætte og læse Correctur. 1798 blev han Told-Jnsp. i Middelfart, 1804 i Assens og 1809 i Svendborg; 1813 Justitsraad.
Aalborg Stiftstidende, 1831-02-07
J Viborg Samler læses Følgende, under Jndsendt Det gamle Ordsprog siger: at der gaaer aldrig Røg af en Brand, uden der har været Jld i den;" altsaa forekommer det Jndsenderen heraf, at Apotheker Lund, vilde allerbedst kunne haandhæve den Strid, man erfarer der føres om Skive Apothek, ved at levere Publicum gode og solide Medicamenter til nogenlunde moderate Priser, saavel i Haandkjøb som efter Recepter. - Skive har i mange Aar været en Fredens og Enigheds Bye, hvorfor skal der nu imellem dens Jndvaanere opstaae Strid og Uenighed. - vee derfor Saadanne, der give Anledning dertil.
Aalborg Stiftstidende, 1831-02-07
Under 29de Januar d. A. har Hs. M. Kongen alternaadigst forsat Secondlieutenant John v. Gillespifra det 1ste Liv Regiment til det 3die Jydske Jnfanterie-Regiment med sin havende Anciennitet af 21de Decbr. 1826. Secondlieutenanterne v. Gulstad og v. Færch ere allernaadigst blevne tillagte ældst Secondlieutenants Gage fra 1ste Januar d. A. af.
Aalborg Stiftstidende, 1831-02-07
J Ribe Stift ere i Aaret 1830 ægteviede 1374 Par, fødte af Mandkjønnet 2748 og af Qvindekjønnet 2359, alt 5107. Af Mandkjønnet ere døde 2012 og af Qvindekjønnet 2020, tilsammen 4032; altsaa 1075 flere Fødte end Døde. Jblandt de Fødte: 28 Par Tvillinger, 1 Barn med sex Fingre paa hver Haand, 259 adenfor Ægteskab og 207 Dødfødte.
Aalborg Stiftstidende, 1831-02-07
Capitelstaxter for Aaret 1830. Viborg Stift: Rug a Tønden 5 Rbd. - Mk. - s. Sølv. Byg a - 2 - 3 - 6 - - Havre a - . - 3 - 10 - Fyens Stift: Rug a Tønden 5 Rbd. 4 Mk. - s. Sølv. Byg a - Havre a - 1 - 5 - 15 - - Ribe Stift: Ribe Amt: Rug a Tønden 5 Rbd. 4 Mk. 5 s. Sølv. Byg a - Havre a - 2 - 1 - 4 - - Boghvede a - 4 - 4 - 8 - - Tør Flæsk a Lispd. 1 - 4 - 9 - - Smør Honning a Potten = 1 - 9 - - Veile Amt: Rug a Tønden 6 Rbd. - Mk. 10 s. Sølv. Byg. Havre a - 1 - 5 - 15 - - Boghvede a - Tør Flæsk a Lispd. 1 - 5 - 10 - - Smør a 2 - 4 - 15 - - Honning a Potten = 1 - 12 - Ringkjøbing Amt: Rug a Tønden 5 Rbd. 1 Mk. 1 s. Sølv. Byg a - 2 - 4 - 12 - - Havre a - 1 - 4 - 12 - - Boghvede a - 3 - 5 Tør Flæsk a Lispd. 1 - 3 - 5 - - Smør a 2 - 3 - 12 - - Honning a Potten = 1 2 - -
Aalborg Stiftstidende, 1831-02-07
Døde. Justitsr. og Told=Jndsp. H. P. Haste, 66 Aar, i Svendborg. W. B. Bøgh, 15 1/2 Aar, i Ribe. Propritair Nyssumtil Kjeldgaard. K. Hildach, f. Nicolaysen, 51 Aar, i Horsens. - H. Nagel, 77 Aar, i Jtzehoe. Komd. P. Abraham, 76 Aar, i Glückstadt.
Aalborg Stiftstidende, 1831-02-07
Ved Tallotteriets 1161de Trækning i Wandsbek udkom: Nr. 80. 49. 46. 78. 88.
Aalborg Stiftstidende, 1831-02-07
Ved Avisens Slutning Kl. 3 manglede den sidste Kjøbenhavns Post.
Aalborg Stiftstidende, 1831-02-07
Bekjendtgjørelser. Det blev min sørgelige Lod den 5te Dennes, Formiddag Kl. 10, ved Døden at berøves min inderlig elskede Mand, Borger og Skrædermester, Niels Brask, efter en langvarig Brystsvaghed i sin Alder 38 Aar 1 Maaned og 5 Dage; vort korte, men lykkelig Ægteskabs 2de Aar, der blev velsigmed en Datter, som med mig begræder Tabet af en retskaffgod Mand, Fader og Forsørger. Aalborg, den 6te Februar 1831. Julie Charlotte Lovise sal. Brast fød Pladt.
Aalborg Stiftstidende, 1831-02-07
J Gaarden Nr. 658, i Peder Barkes Gyde, er en Bebelses Leilighed at faae til Leie til Paaske Fløttetid.
Aalborg Stiftstidende, 1831-02-07
At Fornyelses=Tiden til det 84de Lotterie 1ste Klasse d. A. er udløben den 20de Februar, bringes herved i behagelig Erindring saavel for dem som har Frilodder at ombytte, som og for dem der maatte ønske Sedler i min Collection til bemeldte Trækning. Aalborg, den 6te Februar 1831. Grønnerup.
Aalborg Stiftstidende, 1831-02-07
Af Umyndiges Midler under Rinds-Gislum Herreders Overformynderie, kan mod rescriptmæssig Sikkerhed erholdes i Laans strax, 13 Rbd. 77 s. r. S. og 429 Rbd. 2 Mk. 11 i S. og T., og til førstkommende Juni Termin 419 Rbd. Mk. 8 s. S. og T., og ville De som attraaer disse Laan, derom henvende sig til undertegnede Overformynder. Hobroe, den 3die Februar 1831. Jansen. Paa Hjørnet af Brødregyden, i Hr. B. Møllers Gaard kan bekommes varm Middags= og Aftenspise i og uden Huus alt for billig Priis. 16 a 1700 Rbd. Sølvmynt: Umyndiges Midler anvises tillaans til næstkommende 110 Juni Termin af Juul.
Aalborg Stiftstidende, 1831-02-07
Tirsdagen den 11te Februar, er paa Veien mellem Sundbye og Langbrokroe, af en Vogn tabt 2 Sildvodsgarn; for Tilveiebringelsen af Samme loves en passende Douceur af Christen Nyborg i Nørre-Sundbye. Huset med tilliggende Hauge, ved Skovanlægget ved NørreSundbye, som er indrettet til Beboelse for en honet Familie især tjenlig for en Gartner, efter dens gode Beliggenhed, en med Eieren. Nørre-Sundbye, den 7de Februar 1831. Jens Møller. at faae strax, enten til Kjøbs eller Leie, hvorom accorderes Søndagen den 13de Dennes bliver Assemblee og Bal i Klub den Enigheden, som begynder Kl. 7 Aften; Indgangen aabnes Kl. 6 1/2. Aalborg, den 7de Februar 1831. Directionen.
Aalborg Stiftstidende, 1831-02-07
Fredagen den 11te Dennes, om Eftermiddagen Kl. 7, afholdes en Generalforsamling i Selskabet. Aalborg i Directionen for det dramatiske Selskab, den 3die Februar 1831.
Aalborg Stiftstidende, 1831-02-07
Proclama. Creditorerne i Fæstegaardmand Due Olesens og afdøde Hustrue Anne Larsdatters Boe af Grindsted Bye, Kjer Herred, indkaldes herved med tolv Ugers Varsel, til at anmelde og bevise deres havende Krav. J Boet holdes Skiftesamling her paa Contoiret Fredagen den 11te Marts, Eftermiddag Kl. 2. Kjær og Hvetboe Herreders Contoir i Nørre-Sundbye,
Aalborg Stiftstidende, 1831-02-09
Polen. "Declaration fra den Polske Rigsdag. De høitideligste Fordrage ere kuns for saavidt forbindende, som de troligen iagttages af de contraherende Parter. Den Langmodighed, med hvilken vi have kaalt vore langvarige Lidelser, er kundbar for hele Verden. Den saa ofte gientagne Krænkelse af de Ret ligheder, som to Monarkers Eder skulde være os Borgen for, løser for nærværende Tid den Polske Nation fra den Troskabs-Ed, som den har gjort og aflagt til sin Soveræn; og da Keiser Nicolaus udtrykkeligen har serklæret, at det første fra vor Side affyrede Skud skal give Løsnet til Polens Ødelæggelse, saa er alt Haab som at erholde Fyldestgjørelse for saa mange Krænkelser os betaget og der bliver os intet Andet tilovers, lend at laane Øre til en ædel Fortvivlelse. - Den Polske Nation, repræsenteret ved begge Kamrene, er skiærer sig for et uafhængigt Folk, og beklædt med den Ret at bortskjænke den Polske Krone, til hvem den skjønner værdig til den, og som den vil holde for at være ikke istand til at bryde den Ed, som han kommer til at aflægge, og istand til at opretholde Nationalfriheden ubeskaaren." Udstedt i Varskov den 25de Januar og underskrevet af Præsidenten i Senatet Først Adam Cartariiski og Landbudskammerets Marskal Grev V. Ostrovski, samt af Prælater, Senatorer, og Landbud.
Aalborg Stiftstidende, 1831-02-09
Armeen er efter Ordre rykket fra Varskov mod Grændsen, og det vil ikke vare længe før vi kunne vente at høre Tidenden om et alvorligt Møde, hvor der vist nok vil vanke blodige Pander.
Aalborg Stiftstidende, 1831-02-09
Jmod Chlopicki hersker i Varskov den største Forbittrelse og, da man ikke uden Føje anklager ham at have spillet under Dække med Russerne, vil han næppe undgaae offentlig Tiltale.