JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1783-01-17
J Forgaars ankom en overordentlig Coureer hertil fra Madrit, som bragte Hoffet den Efterretning, at Græven af Estning er den 13de i denne Maaned lykkeligen ankommen til Cadix, hvor han med store Glædesbeviisninger er bleven imodtaget som den forenede Flodes Chef. Denne virksom me og erfarne General begav sig strax efter sin Ankomst om Bord paa de Franske Linieskibe, hvor han foretog sig adskillige Forandringer, som i Særdeleshed angik Reenligheder, paa Skibene. Tillige arbeyder man siden hans Ankomst med fordobblet Fliid paa den foreenede Flodes Udrustning. Nogle Franske Officerer som i Staden havde Stridigheder med nogle Borgere, have maattet begive sig om Bord paa deres Skibe.
Berlingske Tidende, 1783-01-17
Af en anden Skrivelse fra Paris, den 30te Dec. Den Efterretning, at Don Soland, eller, som andre paastaae Hr. von Vandreuil, havde borttaget den Engelske Convoy med Garnisonen og Loyalisterne fra Charlestown, er endnu ikke bleven bekræftet, og synes at være aldeles ugrundet. Ligesaa lidet har man endnu til Dato erfaret noget vist af de Depecher, som den fra Lissabon ankomne Coureer har medbragt, og som skulle melde noget om visse Fordeele, som Hr. von Busse til Lands, og Hr. von Suffrein til Søes have erholdet i Ostindien. - Det synes at være tilforladeligt at Greven af Rochambeau har ved Boston indskibet sig med sin Tropper paa Hr. von Vandreuils Escadre. - Fredsunderhandlingerne vedvare endnu, og underholde vort Haab om en hastig Fred. Jmidlertid ville Personer af Jndsigt forsikre at samme maaskee endnu ikke turde komme i Stand i denne Vinter.
Berlingske Tidende, 1783-01-17
London, den 27de December. Man kan endnu intet sikkert og tilforladeligt melde om Freden. Det er ganske vist, at Fredens Underhandlinger fortsættes, men at man, naar der uddrages Slutninger af de paa nærværende Tiid foranstaltede Udrustninger, snarere maa vente Krigens Fortsættelse endnu længere end Freden.
Berlingske Tidende, 1783-01-17
Den Efterretning i vore offentlige Blade, at der er en separat Tractat med Spanien i Verk, er ugrundet, og har reys sig deraf, at den Spanske Ambassade=Secretair, Hr. von Heredia, er ankommen hertil fra Paris. Der siges, at Spanien vil under visse Betingelser afstaae fra sin Paastand paa Gibraltar; men disse Betingelser skulle være af den Beskaffenhed, at vort Hof ikke kan bevilge dem. Om den Efterretning, som staaer i vore Tidender, nemlig, at en høy Person havde i en Skrivelse til Hs. Storbrittanniske Majestæt blant andet udladt sig med, at samme gjerne saae det, ifald Gibraltar forblev under Engelændernes Magt, er grundet eller ikke, kan man ikke med nogen Vished bestemme, da man saadanne Sager saameget lidet eller slet intet kan forlade sig paa vore offentlige Blades Anthenticitet. Det selvsamme gielder ogsaa om det Rygte, at en Landkrig skal have Sted, og at denne, dersom Krigen til Søes skulde vedvare, vilde blive af megen Nytte for Engeland.
Berlingske Tidende, 1783-01-17
Den 9de i tilkommende Maaned skal en Convoy seyle fra Dynerne til Portsmouth, en anden Convon skal 3 Dage efter den førstes Ankomst gaae under Seyl fra Spithead til Vestindien. Af Tropperne ere kun 1000 Mand bestemte til Jamaika. - Hr. Grenville vil om nogle Dage atter afgaae til Paris, hvorhen Hr. Penn allerede er reyst i Løverdags, for endnu at overbringe nogle Oplysninger, som angaae Amerika. De imellem Storbritanien og Amerika fastsatte præliminære Artikler skulle, hvad deres væsentlige Jndhold angaaer, være følgende: Fra Storbrittanniens Side: At Storbrittanien fuldkommen og bestandigen erkiender de 13 forenede Amerikanske Provindsers eller Staters Uafhængighed. - At de overalt skulle nyde Fordeelene af en uindskrænkeHandel og Fiskerie. At deres nordøstlige Grændse skal være en Flod, som gaaer mod Østen fra Penobscot, saa at Penobscot skal høre til Staten Massachusets. - Den sydlige Grændse er Missisipp. - Fra Americas Side: At alle Loyalister kunne komme tilbage til deres Provindser, dog kun paa en vis bestemt Tiid, for at bevise, hvorfor de ikke fortiene nogen Straf, og maa have Tilladelse til at blive. - At America ikke holder sig tvungen til, atter at udlevere nogen Eiendom i nogen Maade. At America garanterer Storbrittannien Ret til Fiskeriet ved Terreneure &c. - At alle Ting=Steder skulle være aabne for de Brittiske Kiøbmænd, for at indcassere deres til gode havende.
Berlingske Tidende, 1783-01-17
Man skal i Philladelphia ivrig ønske Freden. Et der værende Handelshuus har allerede givet Commission til at sende Gods derhen for 200000 Pund Sterling, dersom Freden skulde komme i Stand. - Der er blevet sendt Efterretning til Ostende, at de Brittiske Havne staae aabne til Jndførsel af Korn fra fremmede Stæder, paa det at de neutrale Fartøyer kunne betiene sig af denne Friehed. - J Følge de seeneste Breves Jndhold fra Gibraltar, har Skibet, St. Mikkel, været i Beredskab at afseyle derfra til Engeland. Disse Breve, melde og tillige, at Communicationen imellem Gibraltar og de Barbariske Havne paa nye er aaben, og at man har Overflødighed af friske Levnetsmidler.
Berlingske Tidende, 1783-01-17
Af en anden Skrivelse fra Lendon, den 27de Decbr. Fra Capitain Jnglefield, som commanderede Linieskibet. Centaur, ere i Gaar indløbne til Admiralitætet Efterretninger, hvori han melder at han ulykkeligviis har forliist sit Skib ved de Azoriske Øer. Den største Deel af Mandskabet var om Bord, da det gik til Grunde, og intet Skib var i Nærværelsen. Der vare endnu 3 Skibsbaade tilbage, i hvilke, saamange, som kunde, kastede sig. Men datoe af samme bleve overladte, gik de ligeledes til Grunde. Capitainen, som med 12 Mand og en Dreng havde begivet sig i den tredie, kom med største Nød til Havnen Faval, efterat han i 16 Dage, fra den Tiid af, at Skibet sank, var bleven drevet omkring paa Havet. Da han forlod Skibet, kunde Folkene ikke tage mere Vand med sig, end som ellers havde været tilstrækkeligt for 3 Dage; men de inddeelte det saaledes, at de levede deraf i 9 Dage. Efter den Tiid vare de nødte til at drikke deres egen Urin, eftersom de, der forsøgte Søevandet bekom stor Smerte derefter. - Efter den forskrækkelige Orcan, som i afvigte September adspredte og saameget beskadigede vor Jamaika Fløde, havde Skibet Ville de Paris taget Centaur, Assens; men da det forhen havde mistet Seyl og Maser, At det faae Dage derefter af en stormende Søe revet løst fra mildte Skib, og overladt fra den Tiid af i tre Uger til VinEneg Bølgerne, da det endeligen gik til Grunde. CentaurForpage bestod tilsammen af 600 Mand. Et Par Officierer, samme havde begivet sig om Bord paa Ville de Paris, med Hvilket de formodentlig have sat Livet til. - Fra General Elliot tre der ligeledes i Gaar ankomne Depecher. Da samme folk, var Alting der roeligt. Fire Regimenter Jnfanterie, hvoriblandt det 81de, som bestaaer af 11 Compagnier, og hvit Compagnie af 100 Mand, ere afmarcherede til Portsmeth, for at afsendes til vore Troppers Forstærkning i Vestindien. - Ridder d'Heredig og d'Angna ere her endnu som Fredsunderhandlere fra det Spanske Hof. Det heder, at Spanien aldeles ikke vil vide af nogen Freed, med mindre vi afstaae Gibraltar. J Breve fra Jamaika berømmes meget Admiral Rovlens Aarvaagenhed paa sin der havende Station. En Mængde Priser ere dertil indbragte, og har holder et særdeles vaagent Øye med Spaniernes Bevægelser, deromkring, saasom bemeldte Des Erobring, om det er mueligt, ligger dem meget paa Hiertet.
Berlingske Tidende, 1783-01-17
Amsterdam, den 4de Januarii. Her ardendes nu alvorligere end tilforn paa adskillige Skibes Udrustning. Nogle Particulairpersoner endog ville lade bygge Krigskibe, paa deres Bekostning. J Foraaret gaaer en Escadre af Krigskibe til Ostindien, hvorpaa man siden det Ostindiske Compagnie blev til, ikke har havt ExempelWarskan, den 28de Dec.
Berlingske Tidende, 1783-01-17
Fra Moldau meldes, at der fortfares endnu med at giøre store Krigsanstatter i de Tyrkiske Stater, uagtet Tvistighederne imellem det Russisk Keiserlige Hof og Porten ere blevne bielagte i Mindelighed; og endskiønt nogle foregiver, at saadant kun skeer i den Hensigt, at stille Folket tilfreeds, som raaber om Krig, saa ville dog andre paastaae, at Porten har gandske andre Hensigter dermed.
Berlingske Tidende, 1783-01-17
Wien, den 30te Decbr. Krigs=Cancelliet har for kort Tiid siden antaget en Mængde Bagersvende til at bage Kommisbrød, og Laasesmede= og Sverdfeyersvende til at arbeyde i Arsenalet. Der arbeydes og stærkt paa Mondurer, hvortil 160 Skrædere ere sendte herfra til Stockerau. - Artillerie= og Munitions=Transporterne til Ungarn vedvare endnu. Croaterne, Selavonierne, Siebenburgerne og de der værende Fæstninger skulle og, som der forsikres, blive forsynede med alt nødvendigt. Den paa Grændserne trukne Troppe-Cordon skal allerede være over 40000 Mand stærk. Man taler endog om, at Monarken vil giøre en Reyse til Pest.
Berlingske Tidende, 1783-01-17
Helsingøer, den 17de Januarii. Den 13de hujus ankom i Sundet af og fra Kiøbenhavn det K. Asiatiske Compagniets Skib, Kronprindsen, ført af Capit. Christen Schifter, destineret til Canton i China, og Skibe at og fra Kiøbenhavn til St. Croix, St. Thomas og St. Jan. Den 15de hujus var Vinden god for disse Skibe at gaae herfra, men Stormen var saa stærk, at ingen kunde lette sine Ankere; dog kom, Gud være lovet ingen af Skibene til Skade, som lage her. Den 16de ankom fra Kiøbenhavn 1 af og til Norge. Samme Dag gik 21 Skibe til Seyls til Nordsøen, deraf ovenmeldte 9 Skibe, saa og de 12 Skibe, som sidste Post blev meldt, laae her for contrair Vind. Sundet er nu aldeles frie for Skibe, iligemaade Havnen for Fahrtøyer med nogen Slags Proviant, Paa Torvet kommer gandske lidet af Kornvahre formedelst de slette Veye.
Berlingske Tidende, 1783-01-17
Kiøbenhavn, den 17de Januarii. Den 5te Junii har Hs. Majestæt allernaadigst beskikke Candidatus Theologi Georg Henningsen til Diaconus i Grundhof i Amtet Flensborg; den 25de Septbr. Cantor Ge borg Ederhard Elbingen i Slesvig til Compastor ved gammel Kirken paa Pelworm; den 2den Oct. Candidatus Theologie, Nicolaus Boden til Rector ved Skolen i Neumünster; den 27de Novbr. Candidatus Theologi Matthias Røver til Pastor i Simonsberg i Amtet Husum; den 11te Decbr. Candidatus Theologi Lorenz Andreas Brodersen til Pastor ved Menigheden i Wilsted i Amtet Hadersleb. Samme Dag er den til Diaconus ved Stadskirken i Apenrade valgte Diaconus, Peter Povelsen i Drelsdorf, allernaadigst bleven confirmeret.
Berlingske Tidende, 1783-01-17
Fra det Danske Asiatiske Compagnies Skib Ganges, Capitain Adam Haaber, er indløben Efterretning: at han den 3die hujus er afseylet fra Revesand pr. Ahrendal, (hvor han formedelst contrair Vind har maattet indløbe og ligge nogen Tild) for at fortsætte sin destinerede Reyse til Ostindien; iøvrigt berettes alting at være vel om Borde.
Berlingske Tidende, 1783-01-17
J næstafvigte Kirke=Aar 1782 ere udi Tronhiems Stift copulerede 1355 Par, fødte af Mandkiøn 2711, af Qvindekiøn 2599, deriblant 395 Uægte, tilsammen 5310. Døde af Mandkiøn, Fra 2 til 10 Aar 624, fra 10 til 20 Aar 114, fra 20 til 30 Aar 189, fra 30 til 40 Aar 159, fra 40 til 50 Aar 154, fra 50 til 60 Aar 177, fra 60 til 70 Aar 185, fra 70 til 80 Aar 163, fra 80 til 90 Aar 85, fra 90 til 100 Aar 11, fra 100 Aar og derover 1, tilsammen 1862. Af Qvindekiøn: Fra o til 10 Aar 528, fra 10 til 20 Aar 94, fra 20 til 30 Aar 116, fra 30 til 40 Aar 151, fra 40 til 50 Aar 131, fra 50 til 60 Aar 164, fra 60 til 70 Aar 198, fra 70 til 80 Aar 200, fra 80 til 90 Aar 125, fra 90 til 100 Aar 35, fra 100 Aar og derover ingen, tilsammen 1752. Ere altsaa 1696 flere fødte end døde.
Berlingske Tidende, 1783-01-17
Foruden de mange sær i Romsdahls og Nordlandenes Amt ved Søeskade paa Fiskerie omkomne ere følgende anmeldt som merkværdigt blandt de Døde: Et ungt Menneske af Suren dahls Præstegield qvalt af Damp i en Badstue, som han endog maadelig havde opvarmet, og lagt sig ned for siden at skyde Ræv for Glug om Natten. Enken efter afg. Arent Harder til Stangvigen paa Nordmøer, Anna Margretha Meldahl har overlevet 90 Aar, hun døde den 10de Januarii h. a. 91 et halv Aar gammel, var fød paa Grue Præstegaard den 28de Junii 1690, blev 1722 gift med bemeldte Hr. Harder, og levede med ham uden Livs Arving 24 Aar til hans død 1746, og har siden siddet Enke, hun beholdte gode Sinds Kræfter til stryderste. J Qværnæff Præstegield Enken Agatha Jensdatter Søllenæs anmeldt for 95 Aar gammel, beholdte ligeledes alle Sandsers og Forstandens Brug, til sin Dødsdag den 17de Mai, hendes Fader oplevede 8. en Maderen og Aar, hendes eeneste overlevende Datter har i Gange fød Hvillinger, hver Gang Søn og Datter. Bag a. Andersen Hundstadlie af Bødne Menighed i Nordlandene. saa at danne Kamilie har opninger en Alder af 116 Aar, men som hans Alder er usædvanlig saa har ogsaa hans Levnete Farelse at hans Folkeslag været det, da man ved nøyeste Efterversel har erfaret, at han stedse har ført et stille og udrue ig Pennet, i Jubne Stift ere udi Aaret 1ste copulerede 1136 Par fødte af begge Kiøn 556, døde 4de: ere altsaa 106. flere fødte end døde.
Berlingske Tidende, 1783-01-17
Copulerede. i Kiøbenligen den 7de Januarii Hr. Justitsraad Hartvig Marene Frisen, og Jfi Dorothea Tutein, St. JønnePerentsen, Styrmand, og Jfr. Maren Catharina Bugge, Den inde sig Jens Christian Runcheel, Fuldmagtig vedMalerværtets Consumtiona-Contoir, og Mad. Kirstine, Hammel. St. Jochum Christian Stuman, og Madame Dorothea Kirstine Lind Døde. Truultiem den 24de Decbr. 1784 Mad. Anne Maria Fester, 40 Aar og 6 Maaneder; Hr. Ole Eskeldsen Berg, Kiøbmand 5 Aar, den 3de eiedem Mad. Petronelle Sophie Herneman Rosenringe, 18 Aar. J Christiansand den ande Decbr. a p. St. Lars Simpusen Skipper li Jylland, at Aar. J Kiøbenhavn den 10 Januari d. A. er saavel Andreas Rotvig, Skibscapitun, 50 Aar, den 16de St. Nype Bogild, Heiekræmmer, 34 Aar.
Berlingske Tidende, 1783-01-17
Posten fra Hamborg er ikke ankommen Kl. 10 i Aften. Fra Pressen er udkommet: Christendommen Dyden sær i at Peder Hansen, Protester Theologi og Sognepræst ved Ringsted og Beculeie Nienigheder. Første Deel. Trykt og sortaar ved Hofbogtrykker Meller boende i Friderichsberggaden Naag. De serer Sandsetidenter vilde sammesteds enten li eller ved Commissionair behagelig afhente deres Eiemplarer, der endog overlades dem ningere end conhierintions Planen til holder nemlig paa fint Papir for 1 Rdlr. Mit og Trykpapiir 1 Rdlr. Ligesom og de der nu kiøbe denne første Deel aufteser Subleribenter til den den og derter overlades Vertet for samme Priis, men naar begge Dele ere færdige bliver Prisen, for hver Deels at høiere.
Berlingske Tidende, 1783-01-17
Et betydens Tillæg til Pret Høitebows Svar paa Regensionen de lærde Aviser kan afhentes af dem som have Svaret hos Boghandler hele paa Børsen og hos Bogtrykker Hørrebom Adelgaden No. 30 En liden comist Heie, gare von Karsen eller den JrdskUlestte kaldet, er bestunget i 3 Begger af en ikke gandske ubekiendt Digter, Heliens fornemste Bedrifter ere udarbeideden nette TverKiaure, med hvilke Digtet bekommes for 24 Skill paa Tryk de lettil paa Skrivpapiir. Ligeledes er udkommet: Vrene i Anledning at anekampen imellem Græven af Stolberg og den finderende Skaandt i Kiel, oversatte at det endne for i Skil paa saal og bestill paa Skrivpapiir.nden er ogsaa nogle Clemplarer af Reisen til Heligen ved ere leppelen for af at bekomme hos Pogtrykker Thiele, boende paa Amager Torn No. 3 tredie Alderling i Gaarden.
Berlingske Tidende, 1783-01-17
Paa mit Skrift: Kirkeforfatringen i de Kongel. dans Stater, hvis Plan findes i disse Efterretninger og og 1 kan subscriberes hos Bogl andlerne Rathe, Mum, Pelt, PienGyldendal, Steinmann og Bull i Kiøbenhavn, bog i anter He sel i Helsingøer, Pastor Platon i Filderichsborg, Cantor vising i Roeskilde, Rector Stand i Mordingborg, Hr. Gursting, Slagelse, Candid Sith i Sorge, Hr. Gundersen i Corsøer, Procurator Meergaard i Callundborg, Kammerraad Lun i ville, Draren i Kiøge, Procurator Rosted i Prunge, Pid Brast i Storehedinge, Borsyned Hansen i Slie skiøn, Byefoged Mul i Nestved, ligeledes hos Hr. Kammerherre von Mimmoden i Nyctioning og Puster ingeman i Torkildstrup, paa Falster, han Boghandler iversen i dense og alle hans Commissionairer i de nuhnske Kiøbstæder, hos Amtsforvalter Smi i Stene paa Pigen, hos Byetoged Gierlev i Nestved, en de Per er Amtsforvaltere Klinge i Mariebor og Dantel i Naskov i Lon land, hos inspecteur Røse i Andkiøbing paa Langeland, hos Pastor lissing i Ribe, for Kiølhalt i Marde, Postmester Gren i Holstebibe, vi Vienlund i Thisted, Raadmand Baggesen, Colding, Anditeni Malle i Porsen, Coureetor Berg i Randers.
Berlingske Tidende, 1783-01-17
Major von Friller i Aliborg, Pastor Mandal i Aalborg og Hu Raadmand Copibid, og eftnd Kochvitti Aarhung, videre be Provst Actamer og Herredsfoged Manderup i Vadersleb, bo Provst gammel og i den Cortenske Boghandling i Flensborg, begensineraliand Petersen og Postmester Lang i Tønderne og Consistorialrand Vargum i Apenrade, saavelsom hos alle Biskoppe, nes Famuli samt hos hver Præst i Norger som fra Arbødigst bede, tillige at tegne de Herrer Civnisters Navne, som vil subscribere, paa Planen, naar den kommer til dem, idet samme kan sige Pann mark for dem, som ikke har andensteds Leylighed at udibere, da Planen gaaer omkring blandt hele incistligheden Endelig kan subscriberes hos alle andre mine Velundere og Ren ner som har Planen i Hænde, saavelsom i Ringsted hos nu selvnisning.
Berlingske Tidende, 1783-01-17
Subscriptiona anTheoder Christopher Lillienthals ente Sale der gottligen og I senbarung agter jeg, om und forunder sin og Kralt at over sætte i det danske Sprog, i denne Oversættelse vil findes nogle Fradragelser og Tilsætninger saavidt lund giver Naade og Cyn til at tænke selv og til at hente de nyttige Forandringer at nyere en grundige kientet. En Bogsaa almindelig nyttig atundig. riet og overbevisende meener sen at fortiene at læses af enhver der ønsker sig overbeviisning i Religionen, at eyen af den d. beqvemgiøre sig til at være Religionen Lærere og Formarere in da den vil blive lettere end i det Sprog den er fortalet formoden endeel Befordrere at udgaden, hvilke betale den første Tomme ved Annammelig da det bliver lettere at bestemme de optilte Kom Pius. Den første ome, der alt er færdig kan snart tilde for sylet, hvorfore Fiskerne at dette Værk henvises til Boghandler Bull, boende paa Nørregade Noglage i Kiøbenhavn, . 1 Stilte Preust Monrad i Aarhuus og Boghandler oversen Oden ser fornden andre, ved hvilke denne Conhieristion Plan frem sendes og forevileg saa ogsaa til mig selve det skal at med det heele, saa meget nans ud og et vidtløttigt Embede tillader, der som jeg finder mig skadesløs ved Udgaden. Bregning Præstegaard paa Nibe den 5te November 1. Friderich Carl Monrad. Sognepræst for Bregninge og Søebye Menigheder paa Kirke.
Berlingske Tidende, 1783-01-17
ved dette No. udgaaer ingen Kiøbenhavnske nye Efterretninger om lærde Sager. Vi Christian den Syvende, af Guds Naade Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertue, udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmersken og Ordenborg, giøre alle vitterligt: at Vi, efter de elskelige Thomas Cichel Bartholin, Vores Justits Raad, VireLandsdommer udi Nøre Lande sielland og Møen, samt Byefoged i Vor Kiøbstæd Nyekiøbing i bemelte Sielland,
Berlingske Tidende, 1783-01-17
som Stifte Forvalter udi Kiøbmand Andreas Kiers Concurahavde i bemelte Nyekiøbing, hans herom allerunderdanigst gjorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at han udi de Kiøbenhavnske Berlingske Tidender, Adresse Contoirets Efterretninger og den Altonaiske Mereur ide gange efter hinanden maae indkalde alle dem som formeene sig at have ne eget at fordre udi bemelte Kiøbmand Andreas Kiers Concure. boe, at indfinde sig inden den i Loven fastsatte Tid hos fornævnte Justits=Raad Bartholin, for at anmelde og beviisliggjøre deres havende Krav, og at saadan Jndkaldelse Aviserne maae ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vore allernaadigste Bevilling læses for vedkommende Værneting, samt den Ober=Ret, hvorunder samme henhører, hvorefter de Medkommende sig allerunderdanigst have at rette og forlade at tage vare. Givet paa Vort Slot Christiansborudi Vores Kongel. Residente-Stad Kiøbenhavn, den 6te Decbr. 1783. Under Vort Signet, L. S.
Berlingske Tidende, 1783-01-17
Efter Hans Kongel. Majests, allernaadigste Belaung, Lurdorpl. P. Aagaard.
Berlingske Tidende, 1783-01-17
Justits=Raad og Vice=Landsdommer Thomas Eichel Barthe lin, som Stifte Forvalter i Kiøbmand Andreas Kiers Concursboe i Nyekiøbing, Bevilling, at maae i Aviserne indkalde bemelte Andreas Kiers Creditorer. J allerunderdanigst Følge ovenmelte allernaadigste Bevilling indkaldes herved alle og enhver, som formeene sig at have nogen Fordring udi bemelte Kiøbmand Andreas Kiers Concursboe, at anmelde og beviisliggjøre deres Krav for mig, som Skifte Forvalter inden den i Loven fastsatte Tid. Nyekiøbing i Ands Herred, den 14de Decbr. 83. Thomas Eider Bartholin.
Berlingske Tidende, 1783-01-17
Allerunderdamast læst inden Nyekiøbing Byetia den yde Decbr. 18. Bartholin. Daion. Allerunderdanigst læst i Siellands Landsting Onsdagen den 18de Decbil 12. Brabrand. Neergaard. Galichiet. Saa og protocolleret ved Medderkind.
Berlingske Tidende, 1783-01-17
Fra anlagamle starn Kanerum til Skiftets Slutning efter alt Borger og Skipper Niels Hansen Mogensen her i Staden, bliver alle og enhver, der i denne Stervboe og garne kunne gelsen har ne en Fordring eller Tiltale, saa og skylder dertil veremidric indkaldet og betalet, omtragtermenu af det Uger, at angige lamme for Professions Protocollen, som holdes af Hrtillester Gottløb, Vedkommende have resp. at forsyne sig med fornøden Frocurator ad Acta, og over de Justificerede Angivelsen videre Rettens Behandling at vente, hvorimod deres Forsømmelsen et eller andet straffes sæng juris anslig mæglum & senpetur tilemein, hvorefter Vedkommende sig have at rette og for Skade at tage vare. Ætrocoliebing, den 6te Januar. 1783. Jld J. H. Prehn.