JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-01-30
Forleden meldtes, at den bekjendte Kunstner Hr. Bochsa havde i Petersborg gjort sig usynlig med sin Reisefælles, Sangerinden Mr. Bishops Juveler og Kostbarheder. Aalborg Avis melder nu, ifølge et Privatbrev til Khvn., at Hr. Bochsa er bleven paagreden i Warschau og transporteret til St. Petersborg, hvor han nu venter sin Straf.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-01-30
Under Sagens endelige Behandling talte atter Jngerslev, Borberg, Aagaard, Skov, Kirk, Nyholm, Brink=Seidelin, Formann, Fielstrup, With, Holm, Føns, Birk, ja endogsaa Procurator Borch talte, skjøndt han just heller ikke gjerne taler, hvilket jeg slutter deraf, at han først oplod sin Mund i det toogtyvende Møde, hvor han havde Noget at sige angaaende Tolden paa Kobberplader, og at han i fireogtresindstyve Møder kun hørtes tale sex Gange - altsaa, endogsaa Procurator Borch talte, men Synet tang. Forsamlingen saae saaledes paa Synet, og Synet saae paa Forsamlingen, en Dag efter en anden een Aften efter en anden, i samfulde otte Uger. Da begav det sig en smuk Morgen - det var den 14de Decbr. at Synet forsvandt, uden at efterlade sig det allermindste SporT. S. Samme Dag anmeldte Præsidenten, at den fjerde Deputerede for Sædegaardseierne i Aarhuus Stift, Kammerherre Arenstorff, havde, paa Grund af nødvendige Forhindringer, forladt Forsamlingen. Til Bondestanden i Nørre-Jylland.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-01-30
Det er nu 6 Aar siden vi valgte de Mænd, som i dette Sexennium have havt mange af vore vigtigste Ønsker under Behandling for at nedlægge dem for Thronen. Da var det os ikke saa klart som nu, hvor vigtigt dette Valg kunde være os. Endnu værre var det, at de Mænd vi valgte, heller ikke alle kjendte det paatagne Hverv sande Betydning. Det kunde derfor ikke undgaaes, at Valget ikke altid var heldigt, og at de mindre heldigere Valgte paatoge sig et Hverv de ikke vare voxne. Da det er en Sandhed, at en Sag hellere slet ikke maa forsvares end forsvares slet, saa ere saadanne Deputerede ikke alene til ingen Nytte for os, men til ubodelig Skade.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-01-30
De to andre Stænder - Godseierne og Borgerne finde letteligen duelige Repræsentantere, der nøiagtigen og med Snildhed varetage deres Fordeel; men efter Stænderlovenes Indretning er det yderst vanskeligt, ja hartad umuligt for os. Vi bør da idet mindste ved det forsigtigste Valg gjøre hvad vi kunne, at ikke vore Rettigheder skulle vindes af Andre og taabes for os.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-01-30
Blandt de erfarne Mænd vare endeel Godseiere, der vel vidste, at Bondestanden ikke har besteget eller i lang Tid vil bestige det Culturtrin, som behøves for at forsvare en Plads i et Folkeraad, hvortil de andre Stænder kunde samle snilde og videnskabelig dannede Mænd. Vel gives i Danmark Gaardeiere med Kundskaber; men dem har det ikke været vanskeligt, formedelst Hartkornets uri meligen ulige Fordeling, at forskaffe sig store og fortræffelige Eiendomme, uden derfor at have betydeligt Hartkorn. Naar nu de Valgbares Antal indskrænkedes til Besiddere af høit Hartkorn, altsaa til Faa, bleve de fleste kyndige Landmænd udelukkede. Havde Bondens lavere Culturtrin været taget i Betragtning, saaledes at enhver Valgberettiget var tillige valgbar, da vilde Bondestanden i de fleste Tilfælde kundet vælge Deputerede i sin egen Midte, og dette kunde vel været Hensigten. Om dette nogensinde vil skee er ikke at forudsee, for Tiden er det ikke saaledes, og Bonden har blot Skin af Valgbarhed; men at dette i Tiden, hvis det ikke forandres, kan blive til stor Skade baade for Kongen og Landet, er ikke vanskeligt at indsee. Een sand Bonderepræsentant havde de Jydske at fremvise i Ole Kirk, et Beviis for, at Bonden kan tænke; men ogsaa et Beviis for, hvor fattig, efter de tagne Bestemmelser, Bondestanden er paa duelige Subjecter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-01-30
J de fleste Valgdistricter maa vi altsaa udenfor Bondestanden udsøge de Mænd vi skulle betroe vor og vore Efterkommeres Vee og Vel. Vel har vore Stænder møder viist os, at vor Stand endnu saaledes kunde finde enkelte djærve Forsvarere; men de blive dog almindelig viis ikke saaledes som om vi kunne forsvare os selv, og det er at befrygte, at med Tiden bliver vor Stand, hvis den saaledes skal vedblive at søge Forsvarere blandt de andre Stænder, tilsidesat og nedtrykt, ligesom da vore Folkethinge, hvori det meest kom an paa Bondestanden som den talrigste, forsvandt for Herredagene, og den frie Bonde blev Træl. Vi maatte da hellere ønske, at den Stænderinstitution, som kunde gjøre os saa lykkelige, aldrig var paatænkt. Da Sagen nu staaer saaledes, er det desto vigtigere for os, at være paa vor Post, og det er derom jeg endnu vil tale et Par Ord. Hvorhen skulde vi da vende Øiet, naar vi ville udsøge en Deputeret, Til Embedstanden. Flere brave Mænd have vi af denne Classe fundet i Stændersalen, som der med Varme have talt vor Sag; men det kunde vel hænde, at stundom et Par Ord burde tales om denne Stand, og vi havde da selv indsendt vore Modstandere. Et Embedsaristokratie kunde vel ogsaa være at befrygte. Desuden har et senere Kongebud gjort det tvivlsomt, om disse i ethvert Tilfælde kunde bruges. Kjøbstædmanden er Bondens naturlige Ven. Den Sundttænkende erkjender, at Banden opbygger Staden, lige som Kjøbmanden holder Bonden Plov i Gang. Disse to Stænders Jnteresser ere saa sammenkjædede, at den Enes Velstand skaber den Andens. Men Kjøbstædmanden, forstaaer sig almindeligviis slet ikke paa Bondens Kaar og dens Aarsager, og er derfor ikke brugbar. Proprietairen er og har fra Acrildstid været Bondestandens Arvefjende. Den Mening, at man bør bære Landets Byrder i samme Forhold som man nyder dets Goder, har han aldrig hyldet. Han har stedse bestræbt sig for, at lægge alle de Byrder paa Bonden, han selv burde bære, og derimod at tilvende sig Rettigheder, som Bonden burde deele med ham. Selv i Stændermøderne har den samme Arvesynd yttret sig, og derfor har den brave Ole Kirk havt mangen haard Kamp at bestaae. Han blev overmandet, og vore Ønsker uopfyldte, vistnok ved de Proprietairer Bondestanden havde indsendt til sit Forsvar. Disse Ord ønskes at være sagt i rette Tid af En virkelig Bonde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-01-30
Til Forfatteren af Alvorsordene i sidste No. for 1840 af Hempel's Avis. Det gamle Aar er svundet, Men ei Din hæse Røst, Har mindste Gjenklang fundet J gamle Danmarks Bryst. Din Færd er ikke aaben, Og lys er ei Din Vei, Og ædelt ei Dit Vaaben. Og dansk Din Stemme ei. Det Gode tør Du laste, Og haane Pligtens Bud, Og Tvedragts Fakkel kaste Paa Danmark Sletter ud Du aabner Skrækkens Porte Og byder Sandhed Trods; At Danmarks Fred er borte, Det tør Du sige os Mon Danmark var Din Vugge, Saa sagde Du ei let: Her Tro og Troskab sukke J sidste Aandedræt. Hvor er de Slangebugter, J Nordens Paradiis, Hvo har og gyldne Frugter Talt her paa Slangens Viis Du hader Livets Kilde Og seer Dig vred derpaa; Fordi Du selv staaer stille, Skal Alting stille staae. Siig, kan Du byde Polen, At flytte sig et Fang, Og kan Du byde Solen. At standse i sin Gang: Men fastere end Polen, Er Tro i Dangvang, Og lysere end Solen. Er Menneskaandens Gang, Frisk Grønt Du saae vel pryde Just nu det danske Hegn, Hvis Du forstod at tyde Din Tids de store Tegn. Vort Hjerte er vor Borgen, Vort Kald er Aandens Kald; Vi see vor Friheds Morgen, Du seer vort Syndefald. Velan, saa lad os drage Hver til sin Længsels Hjem; Gak i Din Nat tilbage, Vi gaae mod Dagen frem Claudi. Til Hr. Cimbrer, (See Bladet "Dannevirke No. 55.) Motto: Dein einfaltiger Gedanke, solange Du ihn. Sprich ihn aus – und Du bistein Gebewarst, ist ein Gefangner Dirfangner ihm! God Morgen, Hr. Cimbrer, Med Glæde har jeg i Dannevirke No. 55 og Jyllandsposten No. 7 læst Deres grundige Gjendrivelse af Hr. Walthers Artikel om Grundeiendommenes nuværende og tilkommende Værdi Ja, De har fuldkommen Ret: Jylland er en Ørken, en af Naturen forbandet Halve, given til Priis for rædsomme Elementer; hvor, for at bruge Deres smukke Ord, Vesten= og Nordvestvinde (som de ukyndige Tydskere tildeels holde for et Opiat til at meddele atmosphærist Frugtbarhed) forkrøble og forstyrre al Vegetation; hvor Sommeren kun fire Uger giver Varme, og hvor forresten Kulde og Blæst herske hele Aaret; hvor intet Korn tilbørligen kan modnes; hvor Hestehandelen, som De saa klart beviser, snart gandske vil ophøre, og hvor Vesterhavets giftige Taage paa Landets vestlige Deel forgifter enhver Plante &c.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-01-30
Det er en Skam, at Hr. Walther, som er en Tydsker, vil gjøre os blind med seende Øine og indbilde os at Jylland er et af Gud velsignet Kornland, der mægtigt hæver sig ved Agerdyrkningens Cultur, og hvor alle Eiendomme, ogsaa de, som nogle gale Mennesker have kjøbt i denne Tid, endnu ville stige til høiere Priser. De bemærker meget rigtigt, at den høieste Ukyndighed og Svaghed har ledet de Handeler, der i de sidste syv Aar ere sluttede her. De siger endvidere i saa skjønne og klare Ord: "Vandet ligger høit i de jydske Jorder, og disse ere altsaa kolde og vandede." Denne fra dybe Tanker udsprungne Beviisgrund ville Tydskerne ikke kunne overvinde ved deres Spade og Nivelleringskunst; og dog har det gasconnadiske Folk endnu ikke tabt Modet til at komme til os og ruinere vor Agerdyrkning. Hr. Walther taler ogsaa om vor tiltagende Population; men for Pokker, hvo er vel Skyld i, at vore Forfædres Grundsætninger til en maadeholden Population nu ere blevne forandrede, Det er de tydske V. . - og ingen Andre. Vi kunne nok selv populere os paa en fornuftig Maade; men de Satans Tydskere er det just, der ikke alene i deres egne Familier opklække saameget unyttigt Børnetøi, i vort Fædreland, men ere desværre ogsaa desuden saa slemme efter vore smukke Piger o. s. v. Jkke sandt Jeg talte netop igaar Hr. Walther i Randers og spurgte ham, om han ikke vilde give den Cimbrer Svar, men, tænk engang, Manden begyndte at ler høit op og sagde endeligen: "Nei, den Cimbrer er en for udmærket Schops til at jeg tør bruge Pennen imod ham. Nu, nu, tænkte jeg, Hr. Walther høiagter Dem dog og er endda høslig imod Dem; thi det Ord Schops eller Schoppebetyder i Tydskland et høit anseet Dommerembede. Jeg troer snart, at Hr. Walther kjender Dem. Aldrig kan jeg glemme Deres Dybsindighed, naar De siger: "Vandet ligger høit i de jydske Jorder, og disse ere altsaa vandede." Farvel Hr. Schøns, Peder Lassen, Til dem, som kunne og ville hjælpe. O du, som sidder i den lune Stue. og varmer dig ved Ovnens milde Lue, o tænk paa Armods Søn i usle Vraa See ham, hans Viv, hans Børn af Kulde gyse, mens Jsens Blomster staae paa Ruden lyse, og Frosten binder Kilde, Bæk og Aa Ræk ham din Haand i Nøden. - Hjælp den Arme som kunges haardt af Vinterkuldens Harme, og tænk, at naar dit Livslys slukkes ud, skal hver Taknemmeligheds Taare stige med dig som Engel op til Lysets Rige, og knæle ned med Bøn for dig til Gud, Fr. Sneedorff Birch.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-01-30
Bekjendtgjørelser. At det behagede den Alvise, den 25de dennes, at bortkalde fra dette til det evige Liv vor fromme, vor inderligt elskede Fader, Christian Frederik Ingerslev, Consistorialraad og forhen Præst til Gylling Menighed, i hans Alders 77de Aar, bekjendtgjöres herved sörgeligst for fraværende Slægt og Venner.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-01-30
Enhver der kjendte hans blide gudhengivne Sind, hans i hver Henseende herlige Caracteer, vil vurdere vor Sorg, vort Tab, Kjærlighed og Velsignelse er hans Minde af Aarhuus, hans d. 27 Jan. 1841. efterladte Børn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-01-30
At vores ældste Søn, den eiegode Knud, blev os, i sit Alders 19de Aar, efter 3 Dages Sygeleie, af Skarlagensfeber berøvet, bekjendtgjøres herved for Familie og Venner af hans dybtsørgende Forældre. Fredrichsdal, den 23de Januar 1841. J. T. Høyer. Charlotte Høyer, fød Reininghans.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-01-30
Da det i Lovene fastsatte Antal Herrer atter har ladet sig proponere til Optagelse i Læseforeningen, afholdes en extraordinair Gene ralforsamling Tirsdagen den 2den Februar 1841, om Aftenen Kl. 7. Aarhuus, den 22de Januar 1841. Directionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-01-30
Aftenunderholdning. Med vedkommende Øvrigheds Tilladelse har Undertegnede den Ære, Mandagen den 1ste Februar, med godhedsfuld Understøttelse af Dilettanter, paa herværende Theater, at give en Aftenunderholdning, hvis Jndhold nærmere skal blive bekjendtgjort ved Placaterne. billetter a 2 Mk. (Børn under 12 Aar det Halve) ere fra Løverdagen den 30te dennes at erholde i Undertegnedes Logis hos Madame Steenberg paa Fiskergade. Aarhuus, den 28de Januar 1841. Frederik Prinzlau.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-01-30
Jfølge Forordningen af 15de Mai 1834 bekjendtgjøres herved, at ved Valgforhandlingerne for Aarhuus og Skanderborg Kjøbstæder, der bleve sluttede paa Aarhuus Raadstue den 25de dennes, ere følgende Mænd valgte for Nørre-Jyllands Kjøbstæders 2det Valgdistrict, Justitsraad Borgemester Fleischer, Ridder af Dantil Deputerede: nebrog; Cancelliraad Raadmand Funder; 1) Politiassistent Procurator Nielsen; til Suppleanter: og 2) Kjøbmand og Borgerrepræsentant Bang; Alle af Aarhuus. Aarhuus Stiftamthuus, den 27de Januar 1841. Rosenørn,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-01-30
Valgdirecteur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-01-30
Jfølge vedtagen Bestemmelse i Boet efter Muursvend, Rasmus Sørensens Enke Mette Jensdatter, foretages 5te Auction over det bemeldte Boe tilhørende Sted No. 433 paa Fiskergade, bestaaende af 3 Fag Huus med tilhørende Gaardsrum, Hauge og fælleds Brønd, Torsdagen den 11te Februar førstkommende, om Formiddagen Kl. 11 i Stedet. Hvilket herved bekjendtgjøres. Fleischer. Aarhuus, den 15de Januar 1841.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-01-30
Torsdagen den 4de Februar førstkommende, om Eftermiddagen Kl. 2, bliver, efter Begjæring af Auctionsholder Hertz, afholdt Auction i Gaarden No. 928 paa det store Torv heri Byen, over Meubler og Effecter, bestaaende af: Borde, Stole, hvoriblandt 12 Mahogni, Sengesteder, Sengeklæder, Gangklæder, Kobber=, Messing, Jern- og Træfang, endeel forarbeidet Sølv, m. m. m. Hvilket herved til Liebhaveres Efterretning bekjendtgjøres. Aarhuus, den 29de Januar 1841. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-01-30
Trykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkerie. Tirsdagen den 9de Februar d. A., om Formiddagen Kl. 10, bliver i Moesgaard Skov afholdt Auction over endeel Bøge, Elle og Eske, staaende paa Roden, tjenlige til Gavningstræ og Jldebrændsel, samt over noget Ud luftning. Mødestedet er ved Gaarden. Ved samme Leilighed bortsælges efter OmstændigheLysthavende indbydes. derne et betydeligt Parti tørt og stortkløvet Bøgebrænde. Hads & Ning Herredscontoir, den 29de Jan. 1841. Nyholm, const.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-01-30
Torsdagen den 4de Februar holdes offentlig Auction ved Pakhuset ved Udbyhøi, ved Udløbet af Randers Fjord, over 27 Tdr. saltet Oxekjød, 7 Tdr. og 2 Foustager saltet Flæsk, og 9 Kister Talglys, der ere bjergede fra den i Udbyhøi Havn strandede Slup Familien." Herredsfogedcontoiret i Mariager, den 26de Jan. 1841. Claudi. Som en Art Garantie for længere Boende indrykkes her nedenstaaende Anbefaling. J. F. Asmussen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-01-30
Tandlægen i Aarhuus,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-01-30
Hr. Garnisonschirurg Asmussen, har nu været bosat heri 1 Aar, og da vi i den Tid med Fornøielse have seet flere større og mindre Arbeider udførte af ham, kunne vi, efter vores Overbeviisning, med Sandhed bevidne, at ei engang de bedste Tandarbeider som vi have seet fra Hovedstaden, have overgaaet disse. Aarhuus, den 27de Januar 1841. Willemoes, Weis, Dr. med. Justitsr. og Stiftsphysicus. Districtschirurg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-01-30
En Hovedgaard i Aalborg Amt, staaende for Hartkorn ufri Hovedgaardstaxt Ager og Eng 13 Tdr. 3 Skpr. 2 Alb., og Skovskyld 1 Skp. 1 Alb. med et Areal af circa 446 Tdr. Land geometrisk Maal Ager og Eng, Kjær og Hede, en Deel Skov indeholdende 26 Tdr. Land, og Bøndergods bestaaende af 2de Afbyggere, 9 Gaarde og 20 Huusmænd, som forrette Hoverie og svare desuden i Landgilde 220 Rbd., kan underhaanden erholdes tilkjøbs enten med eller uden Besætning. Som saadan kan holdes 20 Fækreaturer, 150 Faar og 8 Heste. Bygningerne, der ere assurerede for 15,000 Rbd. ere vel vedligeholdte, og Hovedbygningen, der er omgiven af en temmelig stor Have, afgiver Bopæl endog for en herskabelig Familie.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-01-30
En liden Vandmølle, som bruges til Kornmaling og drives af Kjærneværk, ligger tæt ved Gaarden. En Deel af Kjøbesummen kan blive indestaaende i Eiendommen, der, om saadant ønskes, kan tiltrædes 1ste April 1841. Nøiagtigere Beskrivelse over denne Eiendom kan erholdes, naar man behageligen henvender sig personlig til Procurator Anchersen i Veile og Mægler Christian Hennings i Randers, eller med frankerede Breve til Proprietair Alsen til Borgaard pr. Aalborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-01-30
Fra næste 1ste Juni af kan paa Gaarden Frederikkesminde erholdes til Leie en god og rummelig Bopæl for en Familie, hvorhos kan følge foruden adskillige andre Agremangs, en stor Have af fortrinlig Jordsmon, der er i god Drift, og hvori findes udmærkede Asparges, og Jordbær, samt mange unge Frugttræer, der begynde at bære. De herpaa Reflecterende ville enten personligen eller i portofrie Breve behage at henvende dem til Undertegnede for at accordere. Schjersøe pr. Ebeltoft, den 8de Januar 1841. la-Cour.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-01-30
1185 Rbd. 22 s. af en Umyndigs Midler ere imod anordnet Sikkerhed strax at erholde til Laan her. Ebeltoft Overformynderi, den 29de Jan. 1841. N. Sinding. S. Møller.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-01-30
Den Huusleilighed som for nærværende Tid beboes af Hr. Commandeur Ridder Paludan i forrige Sigumfeldts Gaard paa Vestergade, kan erholdes til Leie til Paaske=Flyttetid d. A. Man behager i denne Anledning at henvende sig til een af undertegnede Medinteressentere og Bestyrere. Aarhuus, den 11te Januar 1841. S. Søegaard. Marcus G. Bech.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-01-30
Gaarden No. 207 paa Studsgade, som beboes af Ritmester v. Jacobsen og Vagtmester Skabelund, og som er beliggende ligeover for Hr. Raadmand Søegaards, kan faaes til Leie fra næste April Flyttetid, naar man derom underhandler med Politiassistent Procurator Nielsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-02-01
Mandagen den 1ste Februar. Den til Forsendelse med Brevposterne Kongelig allernaadigst alene privilegerede. AarhunStifts-Tidende. Redigeres og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair J. F. Elmquist. Uyheder fra Udlandet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-02-01
Det er lykkedes Jbrahim Pascha paany at undertvinge de oprørske Stammer, der havde havt i Sinde at vilde afskjære ham Tilbagetoget og tilintetgjøre ham. Han har paa Grund deraf besluttet, ikke at forlade Syrien, men atter sætte sig fast i dette Land for det Tilfælde, at hans Fader kun skulde beholde Ægypten for sin Livstid. Et engelsk tyrkisk Korps var rykket ud imod Damascus, for at angribe Jbrahim, som stod der med sin Armee, velforsynet med to Maaneders Proviant.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-02-01
Mehemed Ali skal nylig have yttret, at nu skulle først Begivenhederne i Orienten ret egentlig begynde. Man begynder at tvivle om, at det er Mehemeds ramme Alvor med at udlevere den tyrkiske Flaade. Hertil gjør vel ogsaa endeel, at Porten først vil meddele ham sin Beslutning angaaende hans Skjebne, naar han har udleveret Flaaden. Mehemmed har i den senere Tid havt mange lange Samtaler med en Marabut (mahomedansk Hellig) fra Rosette, der i hele Landet er bekjendt som en berømt Stjernetyder. Siden hans Ankomst vil man have bemærket, at Mehemed Alis Mod er bleven styrket paany.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-02-01
Paa Londons Børs var, som Følge af de nyesle Efterretninger fra Orienten, de offentlige Fonds trykkede noget. Man frygtede for, at de strænge Betingelser man har paalagt Mehemed Ali, ville drage Tingene endnu i Langdrag. Der synes at være vigtige Ting at forhandle, thi Udenrigskonseilet havde i de senere Dage været flere Gange forsamlet. (Hds. M. Dronningen befinder sig nu igjen saa vel – hedder det fra London den 22de Jan. – at hun i Forgaars har dandset Qvadriller og Gallopader med sine Gjæster i Windsor.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-02-01
Fra Malta meldes, at England vedbliver med at forøge sin Krigsmagt i Middelhavet. Nylig var en Dampfregat afsendt derfra til Levanten med Bomber og Kugler, ligeledes to store Tredækkere med den nye Admiral og alle Slags Krigsfornødenheder. Alt dette tyder paa, at der er noget iværk, og at Sagen endnu ikke er endt. Der bestyrkes man fremdeles ved den Ordre, at Flaaden skal forblive Vinteren over i Levanten, og at der paa Skibsværfterne endnu hersker den største Virksomhed med at udbedre alle derværende Krigskibe, for at de saa hurtigt som muligt kunne sendes afsted til Syrien.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-02-01
J Calabrien har der Natten til den 4de ds. været et stærkt Jordskjælv, som har anrettet store Ødelæggelser. Hovedstaden Regio har især lidt meget; mange Bygninger, blandt hvilke nævnes Jntendant palaiet, Tribunalet, Casernen, Fængslet, Gouverneurens Palais, a. ere styrtede sammen. Mange Mennesker ere komne til Skade, dog havde lykkeligviis kun saa mistet Livet. Samtlige Jndvaanere vare flygtede ud paa Marken, hvor de havde bygget sig Hytter, thJordskjælvene varede endnu ved. Ogsaa i Messina og fl. a. St. har det gjort megen Skade. Aarsagen dertil formenes at være en længe truende Eruption af Vesuv, som pludselig var traadt tilbage.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-02-01
J Belgien har man fængslet 14 af Deeltagerne i den saameget omtalte fornemme Bedrager bande, hvis Hovedsæde var i London, men hvis Forgreninger udbredte sig i mange af Europas Lande. Selskabet reiste med et talrigt Tjenerskab og steeg allevegne af i de fornemste Hoteller. Ved falske Creditbreve fra store Londonner Handelshuse var dets Hovedplan at hæve Pengesummer hos mange Banquiers i næsten alle de store Stæder paa Fastlandet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-02-01
Blandt de Fængslede befinde sig adskillige fornemme Personer, navnlig: Marqvis Bourbel, Baron de Argesson, Hr. Graham (en Skotlænder, i flere Aar Compagnon af det anseete Bankørhuus Vogle, KerrideJ Comp. i Florenz), Grev Praindry (en Spanier, Grevinde de Vandry. Ogsaa en Kobberstikker Perry i London er bleven arresteret for at have forfærdiget 60 falske Creditbreve, lydende hvert paa 20 a 30,000 Pd. St.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-02-01
Begivenhederne i Schweiz (Canton Aargau, udvikle sig med saamegen Hurtighed, at de gaae forud det ene Parties dristigste Forventninger og det andets ængsteligste Bekymringer. Alle catholske Districter, ere nu undertvungne og Jnsurgenterne adspredte; protestantiske Batailloner have taget Landet i Besiddelse, og Munkene ere drevne paa Flugten. Og hvad der endnu er det allervigtigste: det store Raad har næsten eenstemmigen taget den høist betænkelige og dristige Beslutning: strax at ophæve alle Klostrene, hvilket naturligviis vil gjøre et stærkt Jndtryk paa det catholske Schweiz, saasom Klostrenes Existents er garanteret ved Forbundets Love.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-02-01
Fra Tydskland haves vedvarende sørgelige Efterretninger og Jisgang og Oversvømmelse. Bremen er især haardt medtaget og Ulykken tager til Dag for Dag. Alle Landsbyer i over en Miils Omkreds lige til Stadens Porte staae under Vand, paa mange Steder op over Tagene. Den eneste Samfærsel man har med det øvrige Land er ved Baade, og selv den er udsat for denne største Fare formedelst de rivende Strømme der medføre store Jismasser som tage Alting med sig. Jngen mindes saa høi en Vand stand (17 a 18 Fod), og selv mellem Alt- og Neustadt er Communicationen gandske afbrudt. J tre Nætter og Dage havde Forstadsbeboerne siddet paa deres Lofter og Tage i denne stærke Kulde, uden Spise- og Drikke, og seet deres Eiendele bortskylles, deres Kreature drukne, osv.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-02-01
Fædrelandet. Kjøbenhavn, den 29de Januar. Hs. Kgl. H. Kronprindsen har paa Høistsammes sidst tilbagelagte Reise i Tydskland i Hs. Majestæts Navn overleveret Hs. Durchl. Hertugen af Anhalt-Dessau Elephant-Ordenens Jnsignier. (Brl. Td.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-02-01
Hs. Maj. har tillagt Etatsraad og Deputeret i det kongl. Generaltoldkammer og CommerceCollegium, G. Garlieb, R. af D. og Dbrogsma., allerhøieste Ordre om at tiltræde den under 1ste Marts 1839 anordnede Commission for at tage nogle Gjenstande de vestindiske Øer betræffende under Over(S. Bl.) veielse.