Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-04-28
Fortsættelse af No. 16. Sammenligning. imellem Sully og Colbert Dan befordrede ogsaa de saa kaldte Frie-Konster; lod indstifte et Maler Academie i Paris, til hvis saa meget bedre Opkomst han i Rom anlagde en særskilt Skole for de Franske Elevers Underviisning i Maler= og BildhuggerKonsten. For at forøge Kongens Magt, svækkede han det Parisiske Parlaments Myndighed. Han sparede heller ingen Umage for at forkorte RættergangsMaaden; hvorvel dette ikke aldeles lykkedes efter hans Ønske. Men for alting gjorde han sig fortient af Finance Værket, Handelen og Manufacturer, saa at Colberts Condutte kan tiene alle andre til et lysende Exempel. Til at forbedre Finance-Væsenet, brugte han vel tildeels samme Udveye. som Sully, at han nemlig jævnede og proportionerede Fordeelingen af Paa læggene paa en fornuftig Maade, imellem formuende og fattige Skattydende, lættede den fortrykte Almue, ved visse Paalæggers Ophævelse og Restancernes Eftergivelse paa eengang for heele 10 Aar; undersøgte paa strængeste Maade, al Underslæb ved Oppeborflerne; og forordnede til den Ende et særdeles Reductions-Kammer; ophævede en stor MængMængde unødvendige Embeder og Betieninger, hvilke, helst ved Oppebørselen, ey kunde andet end være skadelige; samt afskaffede en Mængde Land Tolder, som lidet eller intet bragte ind i den Kongelige Cassa, men gjorde dog Vahrene dyre, besværede Handelen, og formindskede den nødvendige Omhue hos Toldstedernes og Land=Bygdernes Jndvaanere, til at forædle og opelske nyttige Vahre. Men just derudi havde han en anden Tænkemaade end Sully thi denne sidste vilde altid forøge Kongens Skat-Kammer; men Colbert holdt for, at Kongens Magt burde beroe alene paa Undersaatternes Formuenhed; og vilde derfor ey at Kongen skulde samle i sit Skat-Kammer, for nogen Besparings Skyld til uformodentlige Nødvendigheder; men heller, naar store og usædvanlige Udgifter udfordredes, da betiene sig af Kongens Credit til at giøre Laan Uden= eller Jndenlands. Jmidlertid, paa hvor ulige Grunde, Sully og Colbert udførte deres Værk, blev dog Virkningen den samme; thi endskiønt Colbert ey havde sin Styrke i at bestyre Finance-Væsenet, bestyrede han det dog saa Mesterlig, at i den sted Jndkomsterne 1661, da han tiltrædede sit Embede, vare 84 Millioner og 222096 Livres, steege de i Aaret 1683, da han døde, til 86 Millioner og 987021 Livres; og da af de 84 Millioner, Aar 1661, maatte anvendes 52 1/2 Million paa Lønninger og andre ved en slet Huusholdning forvoldte Udgifter, vare 1683, deslige Udgivter ey større end henved 26 1/2 Million; saa at Kronens beholdne Jndkomster virkelig bleve 28 Millioner og 600000 Livres større end forhen; En Skat, som for en saa god Huusholder, som Henrich den IVde havde været meer end tilstrækkelig; endskiønt Kong Ludvig den XIVdes prægtige Hof=Stat, kostbare Bygninger og langvarige Krige ey dermed kunde stoppe Omkostningerne. Dog hvad Colbert ey kunde udrætte, ved Financerne, erstattede han igjen ved alle optænkelige Midler til Handelens Forbedring. Handelen saavelsom Manufacturene havde vel taget deres Begyndelse i Frankrige længe for hans Tid, men de skadeligste Uordentligheder. vare nu overalt indgroede; blandt andet havde de Handlende saa liden Sikkerhed for deres Fartøye, at de, i en Memorial til Kong Ludvig den fiortende, klagede over, at Engeland, Holland og Sverrig beskyttede sine Handels=Flag ved sine Floder, igjennem alle Hav, at alle Handlende, ja de Franske selv, maatte give sig under disses Convoy, og at samme Nationer havde saa aldeles bemægtiget sig al Handel, saa at ingen Fransk Handlende fandtes, der eyede et Skib af nogen Værdie. For at afhielpe deslige Sværigheder udvirkede Colbert en Kongelig Forordning, som lagde en nye Grundvold til den Franske Handels Udbredelse. Dette heele Paabud er mærkeligt; i sær fortiene de Kongens Ord at lægge Mærke til, som han i Forordningen giver til Aarsage, hvorfor Manufacturene burde igien optages: Paa det, heeder det, at Undersaatterne kan gives Leylighed at anvende med Nytte deres naturlige Pund, at Ørkesløshed kan blive landflygtig, og en anstændig Lyst- og Drift til Arbeyde hindre Folkets Jnclination for et ladt og nedrigt Levnet, endten. enten under Skin af en Caratter uden virkelig Tieneste, eller under en dorsk Hengivenhed til Videnskaberne og Advocaturen, hvilken meestendeels, ved slige Personers Ukyndighed eller Ondskab, vanslægter til skadelige KrogLove, som besmitte og fordærve de fleeste Provincer, etc. (Fortsættelse heraf skal følge.)