Viborger Samler, 1827-01-20
Paris. 5te Januar. Blant de nye Lovudkast, som ere forelagde Deputeretkammeret, er og en Forordning til Afskaffelse af Slavehandelen, hvorved Hovedstraffen er Landsforviisning, (da den dog for Sorøveri, der under mange Tilfælde er mindre afskyeligt, er fastsat Dødsstraf.) Mandskabet paa Skibene straffes med 3 til 5 Aars Fængsel og Skibene priisdommes til Fordeel for Statskassen -Men af alle de i Kamrene foreslagne Love angribes ingen saa stærkt, som Trykteloven. Journal des Debats siger: At herefter kun saadanne Matadoren som Baron Rotschild vil kunde ævne at skrive og læse franske Bøger, dersom Kamrene nu antage den foreslagne Lov, der er forbunden med saamegen Fare, Forsinelse og Bekostninger for Forfattere og Forlæggere - Forfatteren antager endelig ligefrem, at denne Lov vil være det samme som en Statsomvæltning - Afkommet af den gamle Statstyrelse bedøvedes fordum af Hoffester og nu af Kirketog (Processioner) "Handelsjournalen giør herover den Beregning: For at kunde udgive et Flyveblad paa et Ark med 1500 Aftryk, maae nu for det kommer ud, betales for Stempling 1500 Fr. (?) og til Bogtrykkeren 100 Fr. Pian maae antage at det er bestemt for Øieblitet. - Men Hr. Franchet undersøger dets Jndhold (efter den ny Lov) i 5 Dage; 3 Dage ligger det under Politikommissairens Seigl og endelig ligger det i 10 til 15 hos Minister Peyronnet eller hans Contoirbetjente. Efter 3 Ugers Forløb falder den retlige Kiendelse "At man ingen Grund finder til Saggivelse. Efter 3/4 Ugers Forløb, altsaa længe efter det, saadant Flyvelbad lod tilsigte, kan det komme ud; men, hvo vil da læse det? Om Aviser og periodiske Skrivter, siges end videre: Frankrig er, i Henseende til alle Bøger, sat tilbage til den Tilstand det var for Revolutionen; men med Hensyn til Aviser og periodiske Skrivter endnu længere tilbage. Bøder fra 500 til 20,000 Fr. giver Jngen Lyst til litterære Speculationer. Stempelafgivten, der ved den ny Lov skal fordobles gjør Udgiverne det umuligt, at tjene Noget - og Abonnenterne vilde neppe betale meere for dem. De smaae Blade, der meest vare politiske, maae af Mangel paa Fordeel ophøre. Vel tillader Loven, at naar et nyt Skrivt i 5 til 10 Dage har været hos det videnskabelige Politii, maae det faldbydes; men den siger ikke, om Forfatteren kan frygte, at see den aldeles forbuden. Saavidt man seer af Lovforslaget, kan herefter kuns reen videnskabelige Værker trykkes og faldbydes; historiske Værter, hvori Mennesket skildres, som det levede, kunne, efter denne Lov ikke trykkes, da man derved udsætter sig for den i Loven forbudne "Fornærmelse, Ærcangreb og Bagtalelse. Overalt kunne de Flyveblade og satiriske Smaaskrivter ansees for døde og magtesløse ved denne Anordning; thi Kronens Sagholder kan, om end ikke den derved tilsigtede Perion paaanter det, indklage Fornærmeren til Bøder - og, dette vil Jngen lettelig udsætte sig for - Monitoren kalder denne Lov med det uventede Navn "Kjerligheds og Retfærdigheds=Lov. Ministeren har paastaaet. at ved denne Lov Trykkefriheden sættes indenfor de naturlige Skranker og, Bagvaskelser gjøres umuelige (?) J Journal des Debats er Hr. v. Chateaubriand fremtraadt som Pressefrihedens varme Talsmand. Han yttrer der sin Forundring over: at Man var lunken hertillands for Kong Ludvig 18des Charte (Pressefriheden angl.) imedens man var saa saa omfindtlig ved Dons Pedros Chartes Jkkeantagelse i Portugal - Af hans Skrivelse besørgede Bogtrykkere og Boghandlere uden Betaling i trykte 300,000 Aftryk for at omdeles i Provindserne - De sendte ham desuden en Deputation med et Takkebrev. - De ville, da deres Næringsveie staaer Fare for at nedtrykkes, indgive nærmere Forestilling til Regjeringen. Man finder det og besynderligt, at det ny Lovudkast forbyder Koner at eie Aviskontorer, da dog selve Monitoren i trykkes hos Agasses Enke. Af de mange hævede Stemmer mod den ny Lov, læses dog det drøieste i Couceer francais af 31te Decbr. (Udgiveren er allerede sagsøgt derfor ved Politiretten.) Han lalder i dette Lovforslag ligefrem et formasteligt Angreb paa Grundloven; ja en landsforrædersk Handling. Han mener Hr. Peyronnet, og alene han, bør sættes i under Tiltale for dette Forslag; thi hans Medministre frasige sig deri at have nogen Deel. Man paastaaer, at den Deputerede Hr. Dudon, der i Fjor forsvarede Slavehandelen skal have megen Deel i Concepten til Trykkeloven. Nogle Bogtrykkere have anmodet den Deputerde Hr. Casimir Perrier at forsvare deres Rettigheder i Kamret. Coureren paastaaer endelig, at 500,000 Mennesker, saasom: Papiirmagere Forfattere, Skrivtstøbere, Bogtrykkere, Boghandlere, Bogbindere og flere, tabe deres Næringsveie, ifald denne Forordning gaaer igjennem.