Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-02-04
J Randers Avis No. 8 læses et Brev fra en af vort "Landhuusholdingsselskabs Medlemmer, der opmuntrede en Ven til at udbrede Tobaksavl og Olieplanter paa en Tid, " da Agerdyrknings Frembringelser var i saa lave Priser, at at han nødvendig maae forarmes og gaae til Grunde; " naar han ikke kan skaffe sig andre Jndtægter." Den indlysende Sandhed af Foranførte maae skynde Enhver, der veed nogen Flids= og Erhvervsgreen, som vorder ubenyttet i vort Danmark, til at sige det offentlig. Der var en Tid, da Krigen hærede os med andre Stater, da Selskaber i Provindserne oprettedes for at fremme Jndustrie og gjøre os mindre uafhængige af Udlandet. - Men desværre! Pengevæsenet begyndte da alt at vakle, Mange ændsede ikke: at Villien forstærker, og, vist er det, at de store Summer, der da gik i Enkeltes Lommer, hverken til Nytte for dem eller de dertil Berettigede, kunde godt have, klogelig fordeelte, bragt Fliden i Opkomst og voldet senere Velstand hos Menigmand. - Men en Lunkenhed for ikke at sige Uvillie, gjorde mange brave Mænds gode Hensigter frugtesløse og neppe kom noget af disse Selskaber til den Virksomhed at de har virket Gavn eller vakt den slum slumrende Fliids Aand. Provindserne uden for Sjælland, ere fortrinligen de, som behøve at sætte Almuens Hænder i nyttig Virksomhed ved Dyrkning af raa Materaliet og, alle Landets Kjøbstæder kunne vist nok vinde betydeligt, naar slige raae Produkter af dem forædledes, hvorved tillige det for Communen byrdefulde Fattigvæsen ville faae en stor Hielpekilde og beskjæftige mange modt villige ørkesløse Dagdrivere og Tiggere. (En roesværdig Undtagelse her i Jylland gjøre Kjøbstæderne Aalborg og Randers, i hvis Fattighuse forarbeides adskillige gode, afsætlige og brugbare Vare.) Om Kjøbstædernes Opkomst have vore nu forlængst hensovede Patrioter skrevet meget skjønne Ting; men det, som man i Fortiden især troede didsigtende vare kostbare Anlæg af Fabriker, hvorved Staten ofte tabte de laante Summer. - J vor Tid ere flere gode private Klædefabriker anlagte og drevne med Maskiner - den yngste af dem er nok Hr. Justitsraad Bruuns paa Bruunshaab nær Viborg, der leverer gode fine og grove Klædevare til billige Priser. Naar man undtager den forrige Kellerske, nuværende Mattatske, Handskefabrik i Randers, der leverer Hand skeer ligesaagode som Udlandet, har paa Klædefabriker og faa Oliemøller nær, vore Kjøbstæder ikke stort andet (mig vitterligt) at fremvise end Tobaks= og Brændeviins fabriker, disse Allemands Fornødenheder. Her i Viborg ere 3 gode Tobaksfabriker - endeel Blade avles og, paa Byens dertil velskikkede Jorder. Af store Brænderier, ere kun tre. De smaae betale sig ikke, da Comsumtionen fortærer Fordelen. Men, da der ere mange Anlæg endnu tilbage, der i større og mindre Grad kunne, naar Flere derom enedes, som Participantere baade gavne det Almene og skaffe de Sidste Renter af deres Penge, saa anføres her hvormange Fliidsgrene der endnu burde og kunne med Fordeel benyttes: 1) Flere Oliemøller. Frøet dertil vil man nok faae, naar man har vis og nær Afsætning. 2) Flere Sæbesyderier. 3) Fabriker for hvid Sæbe. En stor Deel indføres nu fra Rusland og andre Steder. 4) Lysestøberier. Ved fabrikmæssig Behandling blive Lysene bedre og ikke dyrere. Fremmede Lys undværes da let. Danmark sælger meget Tælle. 5, Tobaksavl. 6) og 7) mere udviklet Hør= og Hampavl. Mangfoldige Egne af Jylland avle deraf slet intet og den kan ligesaavel lykkes her som i det kolde Rusland. Tilmed fremmer denne Avl fortrinlig Huusfliden. 8) Kommen, denne Plante behøves især til Brændeviin og indføres fra Udlandet og er let at dyrke. 9) Humle, hvor der er Ly og Stager at faae for godt Kjøb. 10) Børster af alle Slags, der i Kramboden betales dyrt, naar de ere udenlandske. Vore Svinebørster føres ud af Landet. 11) Strømpe. væverier. Meget søgte ere de faa Jndenlandske. 12, Bendelvæverier. J Mængde indføres disse fra Udlandet. 13) Væverstole for fine Forklædetøiet og mørke Lommetørklæder. Paa Kristiansfeldt betale disse 2 Artikler sig got - Udenlandske Bomuldstøier træde i deres Sted. 14) Leget øy. Nyrnberger ne have i Aarhundreder forsynet Europa med dette tilsyneladende Narreri, men vore egne Landsmænd kunde gjøre det ligesaaget. 15) Flere Papiirsmøller. Uagtet Jylland har 3 Fabriker, ere de dog utilstrækkelige, især krævel Tobaksfabrikerne en stor Mængde Karduuspapir. 16) Fabriker for Staal- og Messingarbeider - Knive, Lysesaxe, Saxe, alleslags Stager, File, Sauge, Huggejern, Øxer, Spader, Høvlejern og mangfoldige andre Nødvendigheder, kjøbes nu fra Udlandet. 17) Farveplanterne: Vald og Krap. Ved Kjøbenhavn er det Holmbladske Anlæg bekjendt. 18) Handskefabriker: De kolørte og saakaldte Engelske Handsker give mange Svensker Fortjeneste. Skindene gaae ud af Landet og Handskemagere ere paa mange Steder ikke meere. 19) Liimfabriker. Da Affaldet af Skindene dertil benyttes. 20) Træpibehoveder: Tobakspiber med Sølvbeslag ere nu nødvendige endog for Gaardskarlen; vore Træarter kunne derved forædles. 21) Teglværker; Det er en Underlighed, at disse hyppige fra Fortiden ere nedlagte - vi kjøbe fremmede maadelige Tagsteen, betale dyr Fragt, mange knækkes og vore egne fra de faa Ovne ere meget bedre. Muursteen ere endnu tungere at føre omkring - og, ved Skovenes Aftagelse vil dog Grundmuur engang blive nødvendig. - Leer, Sand og Tørvemoser mangle vi ikke. 22) Biavl og Mødlaving. Voxet er afsætlig men Biavlen er i meget Aftagende paa mange Steder. 23) Ølbryggerler Fremmed Øl bør aldrig indføres. Kjøbenhavn og de faa i Provindserne anlagte Bryggerier leverer sundere og ligesaa godt Øl. J vore Kjøbstæder har man ondt ved at faae godt Øl, da enkelte Huusholdninger ikke kan gjøre Malt og mange Piger ikke forstaae at tillave Øllet godt. Ofte har Vandet endeel Skyld. 24) Eddike: Den Altonaer og Lybske Cider og Most-Eddike kan vi godt lave ligesaa god. Øl=Eddike bruges meget og er nødvendig i Huusholdningen, men brygges alt for lidt, især paa Landet. 25) Likører. Saalænge indtil Jngen drikker mere Spiritus, bør disse, som almindeligst indføres fra Altona, Hamborg og Lybek, kunde fabrikeres i Landet selv. Den nøisomme Franskmand drikker dog sin Likør. 26) Frugttræers Opelskning. Kun de østre Egne af Jylland have Frugter i Bondehaverne. Fyenboen derimod Mængde. Mosten er sund og behagelig. Eddike kan deraf laves. Tørrede kunde Frugterne afgive behageligt Næringsmiddel - og, i Kjøbstædernes Haver kunne de vistnok trives, endog i de vestre Landets Egne. 27) Stivelsefabriker. Et Land som avler Hvede bør forædle denne. Stivelse af Kartofler er dog ikke nær som dem i Godhed. 28) Viin af Soelbær, Ribs, Stikkelsbær og Slaaen, er en særdeles sund og behagelig Drik og til Madlavning nyttig - Vinen af de 2 første Slags erstatter Citronsaften til Punsch.. Disse Planters Udvidelse blev da en Betingelse. Det ere de nordiske Viindruer. 29) Store Oste efter Sveitser Maade eller anden Slags f. Ex. Oste af Faaremelk, Fløde, gammel norsk Ost, burde fra Meierierne og Præstegaarde kunde leveres og ville søges fremfor de nu brgelige hollandske Oste. Thybo-Osten er nu Danmark fortrinligste Ost endog i langtbortliggende Lande. Meget dertil gjør Størrelsen. Den skarpe Smag faaer denne af Græsarterne. 30) Smørrets Saltning med Lyneborger Salt, hvorved det beholder sin eiendommelige Sødhed. 31) Pileplantninger: De groe villig, betale sig i 4de Aar og siden bedre; levere Baandstager, Kurveptil og flere Ting, der nu komme fra Holland. Fletningen er let lært og kan forrettes af Børn. 32) Kleverfrøavl, Mig bekjendt sælges kun fyensk og Frøe fra Als og Ærøe, i Jylland af indenrigsk Sort. J Jylland avles nogle Steder kun til Fornødenhed. - Det fremmede lykkes meget sielden, man paastaaer, fordi det er konstig tørret, men det Danske kommer godt op. Da Frøet er dyrt, en det værd at opelske. 33) Vikker, Denne vigtige Sæder endnu ikke udbredt nok. Man indfører Vikker fra England selv til Danmark. Da de ere tunge, koste de meget og kunne godt avles her. 34) Linnedfabriker, Lærreder og Dreiler af Hamp og Hær, hvoraf endnu altformeget indføres. Egentlige Lærredsfabriker har Jylland og Fyen vel ikke. Den Kiøngske ved Vordingborg er fortrinlig. 35) Pottemagerarbeide som det hollandske. Ved Oxholm, om jeg ikke feiller, anlagdes for nogle Aar siden en saadan, der leverede meget gode Suurbrøndskrukker, som almindelig søges Ønskeligt om Mandens Fabrik udvidedes eller flere anlagdes.