JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-12-07
Auctionsretten. Mandagen den 21de December, Kl. 10 Formiddag, afholdes her paa Contoiret en Stiftesamling i Boet efter Terkild Laursens Kone Mette Nielsdatter, af Erslev, hvilket herved bekjendtgjøres overeensstemmende med Placaten af 21de April 1824 til alle Vedkommendes Efterretning. Norhald, Støvring og Salthen Herreders Contoir, den 19de Novbr. 1840. Wesenberg. Efter Begjæring af Hr. Landvæsenscommissair, Land2 enberg. maaler Baden, bliver den ham tilhørende Gaard, Olstrup Præstegaard eller Leervanggaard, beliggende i Ølstrup Sogn, Bølling Herred, Ringkjøbing Amt, 1 3/4 Miil østen Ringkjøbing, staaende for Hartkorn 7 Tdr. 2 Skpr., hvoraf 4 Tdr. 1 Skp. 2 Fdkr. 2 Alb. ere fri Jorder og de øvrige 3 Tdr. 1 Fdkr. 1/5 Alb. ufri Jorder (efter den ny Matriculering bliver Hartkornet 4 Tdr. 6 Skpr.) med alle Tiender, som dertil ere indkjøbte, stillet til een eneste offentlig Auction, som afholdes paa Gaarden selv, Fredagen den 8de Januar 1841, Formiddag Kl. 10. Gaardens Bygninger, bestaaende af 4 Længder, hvoraf de 2 ere ny opbyggede og grundmurede, ere alle gode og indrettede til Beboelse for en Familie udenfor Bondestanden. Gaarden er i god Drivt, hvilken meget kan udvides, da der endnu ere mange uopdyrkede Jorder og ypperlig Mergel findes overalt i Jorderne. De Gaarden tilliggende Enge, kunne med liden Bekostning betydelig forbedres; og til Gaarden ligger en fortrinlig god Tørvemose, hvoraf sælges aarlig over 100 Læs Tørv til Ringkjøbing. Den aarlige Avl til Gaarden er circa 120 Traver Rug, 110 Traver Byg, 150 a 200 Traver Havre, 55 Læs Eng= og Kløverhøe, samt 10 a 12 Læs Spergel. Besætningen er 30 Fækreature, 5 Heste og 30 Faar. Conditionerne, hvoraf bemærkes: at de 2/3 Dele af Kjøbesummen kan blive indestaaende i Eiendommen mod 1ste Prioritets Panteobligation, og at Tiltrædelsen af Kjøberen skeer 4de April 1841, ere forinden Auctionen hos Sælgeren og her paa Contoiret til Eftersyn. Bolling Nørre-Herreders Contoir paa Petersminde i Lysthavende indbydes. Skjern pr. Ringkjøbing, den 3die Decbr. 1840. Herti.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-12-07
J den Hensigt at faae en Skolelærerforening oprettet for Greenaae og Omegn, tillade vi os at indbyde vore Colleger til et Møde i Greenaae Borgerskole den 29de December d. A. Den 30te November 1840. R. Johannsen. Schwartz. Friderichsen. Thoresen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-12-07
At Stempletpapiirs=Udsalget her i Byen fra 9de den nes er henflyttet til min Gaard No. 58 paa Middelgade, undlader jeg ikke herved at bekjendtgjøre. Aarhuus, den 7de December 1840. M. B. Gjern.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-12-07
Et stort Parti Lærreds Dreiler til Borddugs med Servietter, Haandklæde-Dreiler, Damaskes- og Dreiels-Theeduge med fryndsede Servietter, er nyligen hjemkommen, og faaes billig hos W. A. M. Koch. At jeg har etableret mig her i Byen som Kjøbmand i Gaarden No. 22 paa Søndergade, og at fra Dato af alle Slags Colonial= og Urtekræmmer=Vare, samt Kakkelovne og andet Jernstøbegods, af hvilket sidste haves Oplag fra Fabrikken Carlshatte ved Rendsburg, tillader jeg mig herved at bekjendtgjøre. Jeg anbefaler mig til Enhver, der vil beære mig med deres Søgning, og haaber, ved at levere gode Vare til billige Priser, at kunne tilfredsstille enhver billig Fordring. Horsens, den 1ste December 1840. Thomas Ahlmann.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-12-07
Undertegnede anbefaler sit Varelager, der i denne Tid er forøget med et betydeligt Udvalg af Manufacturvarer, saasom: 3 glat og figureret Thibet og Zephir, Merinos, Orleans, Moreen og Damast, engelske og franske Sirtzer; danske Bomuldstøier, Printanies og Sheck; hvidt Svanebay, Flonel, Bomester, Cambringe, Shirtings, blegede, ublegede og couleurte Stauts, Lærreder, Lommetørklæder ; 3/4 til 12 Silke=, Halvsilke-, Bomulds= og uldne Tørklæder; Silketøier, glatte og figurerede Silkebaand; Silke=, Halvsilke-, Bomulds= og Skindhandsker; blegede, ublegede og couleurte Tvister; det for sin Fiinhed og Styrke saa fortrinligen anbefalede engelske Maskinhørgarn; Hampegarn til Skomagere; Paraplyer m.m. Endvidere anbefales til forestaaende Juul, et Parti Nürnberger, Galanterie= og Bijouterievarer, og til Herrer: et Udvalg af Silke= og Lastings=Halsbind, sorte, Silke=, couleurte, uldne og hvide Jaconets=Halstørklæder; Floiels- og Silkeveste, Castor= og Silke=Hatte, samt Sømands-Hatte. Fremdeles er jeg atter bleven forsynet med Bundtmagerarbeide, saasom: Boas, lange og korte; Muffer, Peleriner, Støvler, Kaskjetter, Handsker m.m. Foruden anførte og mangfoldige flere Sorter Varer, er jeg bestandig forsynet med et Udvalg af de finere Sorter Jsenkramvarer, saasom: Snedker= og Tømmermandsværktøi, Laase, m. m.; hvilket Alt udsælges til muligst billige Priser af Fredericia, den 2den December 1840. W. Riemenschneider.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-12-07
Nye Urtekramvare ere arriverede, og faaes billige H. J. Leutholtz, Smedegade No. 310 i Horsens.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-12-07
Forskjellige røde & hvide Vine, samt mere til Viin handelen henhørende, faaes billig hos H. J. Leutholtz, Smedegade No. 310 i Horsens.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-12-07
Gaardsalg. Den i denne Tidende forhen til Salg averterede Gaard i Gamst pr. Colding, kan fremdeles erholdes tilkjøbs paa meget billige Vilkaar. P. Feilberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-12-07
De som ønske Vadmel stampet i Bjerres Mølle, ville behage at aflevere det til Feldbereder Otto Michaelsen i Horsens, hvor det afhentes, og igjen tilbageleveres.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-12-07
Trykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkerie. Uldent Tøi til Stampning i Undertegnedes ny anlagte Stampemølle, kan til enhver Tid indleveres hos Kjøbmand Frandsen i Skanderborg, og paa selve Møllen i Yding. Om Tøiets gode Behandling og muligst hurtige Expedition, vil Enhver, som forunder mig Søgning, blive overbeviist. Stampemøllen i Yding, den 27de Novbr. 1840. Peder Nielsens Enke.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-12-07
En Bondegaard med gode Bygninger, beqvemt indrettet til at kunne afgive Beboelse for en Familie udenfor Bondestanden, beliggende i een af Jyllands fortrinligere Egne, circa 2 Miil fra Skanderborg, agter Eieren underhaanden at bortsælge. Til Gaarden hører et Areal af 80 Tønder Land Ager og Eng, af Hartkorn 3 Tdr. 1 Skp.; en god Skov paa circa 30 Tønder Land ansat til 1 Skp. 1 2/3 Alb. Skovskyld, og Tørvejord i Overflødighed. Kirke- og Kongetienderne ere indkjøbte. Der holdes for Tiden 10 a 12 Køer, 4 Heste, foruden Faar og endeel Ungkræe, og den aarlige Udsæd har hidtil været 12 Tdr. Rug, 5 Tdr. Byg, 14 Tdr. Havre og 4 Tønder Boghvede; men da Jorderne ikke ere merglede vil saavel Besætningen som Udsæden, naar Eiendommen kommer i en dristig og kyndig Mands Haand, sikkert kunne udvides meget. Mergel er der nok af paa Gaardens Mark. Liebhavere, til denne Gaard ville behage at henvende dem til Kjøbmand Jens Mathiasen i Horsens, der, paa Forlangende, meddeler yderligere Oplysning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-12-07
En gift Mand af sat Alder, Holstener af Fødsel, ønsker en Ansættelse i det Danske, helst i Jylland, som Forvalter. Han har i flere Aar practisk dreven saavel Agerdyrkning som Melkevertschaften sammesteds; han besidder grundige Kundskaber i Behandlingen af forskjellige Jordarter, kjender Behandlings=Methoden saavel af de største som af de mindste Landbesiddelser, er ikke uerfaren i Forst= og Byggevæsenet, og har nøie Kundskab om Møllevæsenet. Han vilde foretrække de Godser hvis Marker behovede en særdeles Forbedring i Culturen. Vidnesbyrd om sin Dygtighed er han i Stand til at forelægge, særdeles af Medlemmer af Landhuusholdningsselskabet, saaledes ogsaa om hans Troskab og Redelighed. Han er det danske Sprog et mægtig, men troer, naar blot Eieren taler tydsk, nok at kunne komme afsted med Folkene. Hans Betingelser ville i enhver Henseende være beskedne og billige. Skulde Folk være nødvendige, saa er han i Stand til at foranstalte dygtige Subjecter. Herpaa Reflecterende ombedes godhedsfuld at indsende deres Andragender senest indtil Omslag (Jan. Maaned) n. A., under Bogstaverur H. H. Adresse: Herr. Entrepeneur I. A. Mertz, Fleethøre No. 257 i Kiel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-12-07
Paa Grund af Dødsfald, ønsker en Jomfrue, der kan fremvise tilfredsstillende Vidnesbyrd, strax en Condition som Huusjomfru. Adressecontoiret anviser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-12-07
En gandske ny Frakke, samt Beenklæder og Vest, er indlagt til Salg hos Skrædermester Sørensen paa Frederiksgade No. 590 Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-12-07
En rask Dreng af skikkelig Familie, som regner og skriver godt, kan strax blive anbragt ved en Viinhandel. M. Carlsen anviser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-12-07
En femaarig indbrændt Curasseerhest anvises tilkjøbs af Tyrlæge Asmussen i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-12-07
Nye lollandske graae og gule Koge=Erter bekommes Fr. Steilfeld, sen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-12-07
Kjød og Flæsk røges billig hos Bødker Jørgensen, Middelgade No. 107.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-12-07
En smuk Beboelsesleilighed, i nederste Etage, er til anstundende April Flyttetid 1841 at faae til Leie hos Baess paa Frederiksgade.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-12-07
J Stedet No. 108 paa Middelgade er en Vindovn med Tromle og en Bilægger=Kakkelovn at erholde tilkjøbs. Tillæget No. 17, der er det andet Tillæg som mit Leiebibliothek i Aar er forøget med, er at faae for 4 s.S. Warberg. Paquetten "Adonier,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-12-07
Skipper H. Tanggaard, ligger under Ladning til Kjøbenhavn, og afseiler sidst i denne Uge, medtagende Passagerer og Fragtgods. skedshilsen til Hr. Kellermann, skal Den ved Avisens Slutning indsendte Af blive indrykket i næste No. Redact,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-12-09
Onsdagen. den 9 December. Den til Forsendelse, med Brevposterne Kongelig allernaadigst allene privilegerede Aarhuus Stifts-Tidende. Nedigeres og udgives 4 Gange ugentlig af Dverkrigscommissair A. F. Elmanist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-12-09
J Mandsminde har man ikke ved Aftenstid seet en saa stor Menneskemasse i Holmens Kirke i Kbhvn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-12-09
som i Onsdags Aftes. Den smukke Clara Falbes Vielse fandt nemlig Sted med en Søn af Admiral Rothe, Kammerjunker Rothe, som fornylig har faaet et Embede som Skifteforvalter og Assessor i Vestindien. Kirken var oplyst af 16 Candelabrer, som vare laante fra Slottet, hver med 21 Voxlys, og i det Hele festlig smykket. Flere af Kongehusets Medlemmer bivaanede Vielsen, der først fandt Sted Kl. 8 1/2 og allerede siden Kl. 5 stode Folk udenfor Kirken, og Trængselen var saa stærk, at endeel Damer, som man saae i uhyre Mængde, fik Ondt. Det unge Brudepar skal ved dets Hjemkomst fra Kirken have forefundet en fyrstelig Brudegave. (Aalb. Av.)J Søndags otte Dage ankom den svenske Capt. Oxhufond med sit flydende Jnstitut, (Skibet, med hvilket han, til practisk Oplærelse for en Deel unge, vordende Sømænd, foretager en Reise omkring endeel af Jordkloden) i Sundet. Expeditionens nærmeste Bestemmelse er Montevideo ved la Plata, i Brasilien. (Dagen.)¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-12-09
J Fædrelandet No. 356 besvares det Spørgsmaal: "om ikke den glücksborgske Linie var mere arveberettiget end den augustenborgske?" saaledes: "Den ene er det ligesaa lidt som den anden. Af Augustenborgerne have de to: Hertugen og hans Broder, ægtet Comtesser Danneskjold, og den tredie, deres Farbroder Emil, en Frøken Skeel. Men heller ikke i Glücksborgerne flyder der ublandet Fyrsteblod, thi den nuværende Glücksborgers Bedstemoder var en simpel Comtesse Schlieben, og i samme Aand vedbleves. Bemeldte Dames Datter nemlig, altsaa den nuværende Hertugs Faster, blev gift med en Baron Richt, hofen, hvis Datter er bleven viet til en preussisk Ritmester Lüttichau, ligesom den nuværende Hertug af Glücksborgs ene Søster er gift med en simpel Adelsmand. J Følge alle Rettroendes Grundsætninger kan derfor Jngen af dem alle blive Regjerende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-12-09
Tydske Blade berette, at Kongen af Hannover, skal ønske at vinde Prindsen af Bentheim Steinfurth for sin Tjeneste. Da et tidligere Tilfælde har viist, at Forhold kunne nøde den nævnte Prinds til at melde sig ud af den danske Tieneste i Tilfælde af Krig, hvorfor Flere ogsaa havde ventet, at han ikke vilde have meldt sig ind i den igjen, er det at formode, at kun yderst Faa ville beklage, dersom Prindsen skulde træde fra dansk over i hannoveransk Tjeneste. (Fædrelandet.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-12-09
Jfr. Kirstine Juul, Udgiverinden af Ugeskrift for Criminalret og Retspleie i Danmark, har i en allerunderdanigst Ansøgning anholdt Kongen om Nedsættelse af en Commission i) til at undersøge de i hendes Blad forekommende mærkelige Retssager, i hvilke hun selv personlig er impliceret. Jnden Hs. Majestæts Resolution herpaa afgives, vil vel ikke blive foretaget noget i de Sager, som adskillige i nævnte Ugeskrift Angrebne have anlagt imod hende. (A. Av.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-12-09
Frøken Nanny v. Beenfeldt bekjendtgjør i den Berlingske Avis: "Har Kammerraad Koefoed troet, at Sagen hermed (det forhen ommeldte Forliig) skulde være bilagt, har han af min Person taget mærkelig feil. Min Brochure den Koefoedske Sag kaldet, ventes i disse Dage fra Pressen; deri ere alle Oplysninger documentarisk affattede, og ved den bliver Publikum bekjendt med de yderligere Detailler i Sagen, og mine deraf udstandne haarde Lidelser." Mod den anabaptistiske Sect paa Langeland virkes der nu med aandelig Nidkjærhed af Pastor Bøisen i Skjørpinge. Denne Præst reiser omkring der i Landet og holder gudelige Forsamlinger hos Bønderne. I Cadsebølle holdt han endogsaa forleden en saakaldet gudelig Generalforsamling." Derhos er en Skolemester Claus Clausen indtruffen til Cimmerbølle for at oplære og opdrage de Troendes Børn sammesteds. Han agter der – tilføier Beretningen at begynde et Foredrag over salig Pontoppidans Forklaring, og paa denne samt det gamle Rituals Grund, at lægge Grundvolden til en anderledes Christendom end den der hidtil har fundet Sted paa Langeland.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-12-09
Da Hs. Maj. Kongen afvigte August var paa Als, vovede to Bønder fra det med Hoveri saa haardt betyngede Gods Hjortholm at overrække Landsfaderen et Bønskrift, hvori de bade om Hs. M. allerhøieste Medvirkning til en Lettelse i dette Hoveri, der bringer Armod og Elendighed over dette forhen saa blomstrende Gods. Med den vor Konge egne Mildhed modtog Hs. M. Bøndernes Andragende. Senere har Hs. M. allernaadigst affordret Amtmandens Erklæring herover, og da han har indberettet, at Hoveriet til Hjortholm er meget ubestemt og saare trykkende, har Hs. M. ved allerhøieste Rescript af 23de f. M. allernaadigst paalagt Amtmanden, Hr. Kammerh. Sporon, ved mindelig Overeenskomst imellem Godsets Eier, Hr. Hastrup, og Bønderne, at søge dette Hoveri forandret derhen, at det ubestemte i samme bliver bestemt og det trykkende lettet ved passende Erstatning. Denne vigtige Sag er nu overdraget Herredsfogden Hr. Kammerj. v. Schmidten, der har sammenkaldt Godsets Bønder til et Møde i Rudkjøbing.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-12-09
Da den slesvigske Stænderforsamling (hedder det i "Dannevirke") kan ansees for et Filial af den holsteenske og koster meget at underholde, saa burde Slesvigerne petitionere hos Kongen om Ophævelsen, af dette Filial, da vi nok kunde hielpe os med een holsteensk Stænderforsamling. De slesvigske Stænder have ogsaa ved deres faste og mandige holsteenske Sindelag søgt at gjøre denne Jdee levende hos Folket og vække Ønsket om en Stændersammensmeltning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-12-09
J den jydske Stænderforsamling har, som bekjendt, Bankasserer Otterstrøm med stort Medhold andraget paa en Petition om, at Rescriptet af 4de Novbr. d. A. angaaende Optagelsen af Minoritetsvotum i Stænderforsamlingernes Petitioner enten maatte tilbagekaldes eller et Udkast i denne Anledning forelægges Stænderne. Præsidenten, Prof. Schouw, yttrede i denne Anledning: at jo nøiere og oftere han gjennemlæste det kgl. Rescript, desto meere kom han til den Overbeviisning, at Sagen ikke kan have været Hs. Majestæt fuldstændigt forestillet; thi naar Hs. Majestæt var bleven gjort opmærksom paa, at begge de danske Stænderforsamlinger stedse have fulgt en modsat Fortolkning af den omhandlede Bestemmelse, var bleven gjort opmærksom paa, at Spørgsmaalet er udførligen discuteret i den roeskildske Forsamling 1838 og at en betydelig Majoritet (hvori nogle af Landets første Jurister) dengang og senere have erklæret sig for den modsatte Fortolkning, da vilde Hs. Majestæt sikkert ikke have yttret, at Bestemmelsen var saa utvivlsom, at den ingen Fortolkning behøvede." En med 88 Underskrifter forsynet Petition til Stænderforsamlingen i Viborg fra Ribe, om Provindsialstændernes Forening i een Stænderforsamling og deres Indrømmelse af afgjørende Medvirkning paa Lovgivningen i Almindelighed samt Skattebevillingsret i Særdeleshed, kom for sildig til Viborg for at kunne optages i Stændertidenden, men overleveredes til vedkommende Committee. Den Deputerede for Ribe, til hvem den var afsendt med Pakkeposten, havde maattet gjøre Angivelse paa den til Toldvæsenet i Viborg, da Toldvæsenet i Kolding, maaskee af Frygt for at Rullen (Petitionen var rullet om en Træstok) kunde indeholde Contreband, havde forsynet den med sit Toldsegl. (Ribe Av.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-12-09
Blandt flere dygtige Mænd som Aalborgavisen, gjør opmærksom paa til det forestaaende Valg af Stænderdeputerede, nævnes ogsaa blandt Sædegaards eierne: Besidderen af Willestrup, Hr. Major v. Juel, i hvem den tilk. Stænderforsamling udentvivl vilde erholde et indsigtsfuldt og characteerfast Medlem, der tillige ved sin bekjendte militaire Dygtighed vilde være af stor Nytte for Forsamlingen ved de udentvivl forekommende Spørgsmaal om Militairvæsenets Omdannelse, skjøndt Hr. v. Juel i politiske Anskuelser, antages mere at tilhøre det conservative Partie. Og saa henledes den almindelige Opmærksomhed paa Eieren af Børglum Kloster, Hr. Cand. juris Rottbøll, som en Mand af Caracteerselvstændighed, Frisindethed, lyst Blik og Jndsigt i hvad der angaaer Statens Jnteresse. Det har, som man erfarer af sidste Aalborg Avis, forvoldet megen Sorg i Aalborg By, at Fru Mørch, Cancelliraad Borgemester Mørchs elskelige Hustru, har i Løverdags, efter langvarige Lidelser, i en ung Alder maatte forlade Alt hvad der var hende kjært, thi det er ikke alene hendes dybtbedrøvede Ægtefælle og Børn, ei alene hendes mange Venner, der staae sørgende ved hendes Baare, det er ogsaa de talrige Fattige, hvis Taarer hun som en kjærlig Moder i Stilhed aftørrede, der græde over Tabet af den altfor tidligt tabte Velgiørerinde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-12-09
Skibs=Efterretninger. Af den i Onsdags Morges, paa Lønstrup Strand ved Hjørring strandede engelske Brig impartial, er bjerget 200 Skpd. Hamp og 100 Skpd. Hør i tor Tilstand, og man haabede at faae hele Ladningen (der bestaar af c. 350 Skpd. Hamp, 320 Skpd. Hør og 120 Skpd. Talg) eller den største Deel deraf bjerget. Skonnerten "Prospera", Capt. Asmussen af Laurvig, fra Aalborg bestemt til Hjemstedet med Byg, er stødt paa Skagens Rev og sjunket. Mandskabet er reddet. (A. Av.) Fra St. Petersborg ankomne Skippere berette, at man, ved deres Afgang derfra, havde der en 12 Gr. Kulde, og at det havde sneet der uafbrudt siden 16de Novbr.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-12-09
Forlangt Jndrykkelse. Motto: Men Hjertets Sprog, hvis Glands er ægte, Har en Talmand som i Hjertet boer. Fr. Paludan Müller. Umulig kunne vi see Hr. Kellermann forlade os, uden at sende ham vor Afskedshilsen og vor Tak for de Glæder, hans rige Geni har skjænket os. Forsikkringen om, at end ikke Tiden vil formaae at udslette den yndige Erindring hans sjælfulde Spil har efterladt hos Tilhørerne, byde vi her Hr. Kellermann, som det vi troe at være Kunstnerens bedste og kjæreste Løn. At vi bringe vor Tak i saa faa og simple Ord, skeer i den fuldkomne Erkjendelse af, at kun den reneste og skjønneste Poest vilde kunne gjengive hvad vi have følt ved at høre disse henrivende Toner. Aarhuus, den 7de December 1840. *****
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-12-09
Bekjendtgjørelser. Til det først i Januar 1841 forestaaende Valg paa 2de Repræsentanter og 3de Medlemmer af Ligningscommissionen, ere Lister over de Valgberettigede og valgbare Borgere henlagte til Eftersyn paa denne Byes Raadstue, hvor de i Overeensstemmelse med Anordningen af 24de Octbr. 1837 § 10, vil blive henliggende i 14 Dage fra Dato.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-12-09
Aarhuus i Valgcommitteen, den 7de December 1840. Brendstrup, const. S. Søegaard. P. C. Raae. Chr. Bang.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-12-09
J Anledning af den fra Kjøbmand og Borger capitain M. G. Bech med flere Jndvaanere til Stiftamtet indgivne Klage over Communalbestyrelsens Forhold angaaende denne Byes Jorders Udskiftning, samt Protest imod at nogensomhelst Udskiftning finder Sted, har det Kongelige Danske Cancellie under 17de f. M. resolveret: "at det ikke finder sig foranlediget til, paa Grund af den nedlagte Protest, at standse Udskiftningsforretningens Fremgang, der altsaa vil være at tilendebringe, overeensstemmende med benævnte Collegies Skrivelse af 11te Februar sidstl." For at førstnævnte Skrivelse kan komme til alle Vedkommendes Kundskab, er Afskrift deraf henlagt til Eftersyn paa denne Byes Raadstue. Aarhuus, den 8de December 1840. Communalbestyrelsen. slet, bliver, efter Begjæring af Collecteur LeverkhuuMandagen den 14de dennes, om Formiddagen Kl. 10, sen i Aarhuus, foretaget Auction i det ham tilhørende Skovskifte i Liisberg Skov, over circa 100 Bunker Udluftningstræe af Riisbøg og Eeg. Lysthavende ville behage at give Møde ved Skovfoged Guldmanns Bopæl i bemeldte Skovskifte. Hvilket herved bekjendtgjøres. Hasle &c. Herredscontoir, den 7de December 1840. Seidelin.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-12-09
Løverdagen den 12te denne Maaned, Kl. 10 Formiddag, bliver ved Emmedsboe Strand i Hemmed Sogn, afholdt Auction over Skroget af den ud for Stevns hoved forliste svenske Slup Ellicka Britta, drægtig 23 Com. Læster, saaledes som samme findes staaende paa Grunden circa 1/2 a 1/2 Miil fra Land. Mødestedet er ved Pynten af Stevnshoved. Hvilket bekjendtgjøres til Lysthavendes Efterretning. Nørre-Herreds Contoir i Grenaae, den 7de December 1840. Aagaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-12-09
Hovedgaarden Aunsberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-12-09
Ifølge Begjæring af Arvingerne efter afgangne Proprietair Henke, bliver Gaarden Aunsberg, beliggende i Lysgaard Herred, Viborg Amt, af Hartkorn frie Hovedgaardstaxt Ager og Eng 28 Tdr. 1 Fdkr. 1 3/4 Alb., samt Skovskyld 2 Tdr. 1 Skp. 3 Fdkr. 1 1/2 Alb. tilligemed Sjørslev Kirke og dertil hørende Konge- og Kirketiende, stillet til een eneste Auction, som afholdes paa selve Gaarden Onsdagen den førstkommende 13de Januar, om Formiddagen Kl. 11.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-12-09
Efter skeete Opgivelser ere de sælgende Eiendomme, af følgende Beskaffenheder: Gaarden har et Tilliggende af omtrent 800 Tdr. Land, hvoraf 200 Tdr. Land er begroet med Skov, 100 Tdr. Land ere Enge som aarligen afgive omtrent 200 Læs Høe, hvorhos bemærkes, at Engene kunne betydeligen udvides og forbedres. 300 Tdr. Land ere Pløiejord af Leer og Muld, med Leer=Underlag, tjenlig til enhver Slags Sæd. 200 Tdr. Land ere Hede=Mose. Heden er særdeles tjenlig til Opdyrkning, og endeel deraf allerede under Ploven. Moserne afgive overflødigt Tørveskiær, saavel til Gaardens Brug, som til et Teglværk. Mergel findes overalt beqvemt for Marken. Den aarlige Udsæd er 40 Tdr. Rug, 25 til 30 Tdr. Byg og 100 til 120 Tdr. Havre. Paa Eiendommen har været holdet 100 til 120 Fækreaturer, 150 til 200 Faar. og de fornødne Arbeidsheste.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-12-09
Paa Gaardens Mark er et Teglværk, hvis teglhængte Ovn rummer fra 36 til 40,000 Muursteen samt hvortil hører tvende Tørrelader, den ene paa 25 den anden paa 16 Fag. Bygningerne afgive Bopæl for enhver Familie. Til Gaarden hører 5 Huse, hvoraf svares ikke ubetydeligt i Penge og endeel Arbeidsdage. Den forommeldte Kongetiende ydes af 60 Tdr. Hartkorn og Kirketienden, af 110 Tdr. Hartkorn med Korn i Skjeppen efter Forening, og det leverende Korn udgjør aarligen omtrent 33 Tdr. Rug, 30 Tdr. Byg og 73 Tdr. Havre. - Endeel af Kjøbesummen kan forventes at blive indestaaende i Eiendommen, og Bestemmelsen om det gjørende høieste Bud enten approberes eller forkastes, vil formodentlig paa selve Auctionsdagen kunne meddeles. Lysgaard og Hids Herreders Contoir. Dalsgaard, den 30te Novbr. 1840.