JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1785-03-18
Wien, den 19de Febr. En besynderlig Begivenhed er indtruffet med Fyrst Adam Chartorysky i Warschow, som fortie, ner vores Opmerksomhed. For nylig ankom her til Keiseren een af Fyrstens Courerer med den Beretning, at han havde opdaget, at man tragtede ham efter Livet. Sagen bliver fortalt paa følgende Maade; En Dame i Warschow, som havde Selskab hos sig, havde fortalt Grev Potochi, een af Fyrstens Familie, at der af Kongens Kammertiener, Starosten Rix og endnu en anden Herre, var hende givet en Dolk og et Giftpulver, med Overladelse til hende selv, hvilken af Deelene hun ville skienke til Fyrst Adam; Der gik nogen Tid hen, fordi hun havde vegret sig derved. Men nu paa dede Samvittigheden hende at lade Fyrst Adam derom advare; Grev Potochi loe deraf, ligesaavel som Fyrsten, da han ansaae Fortællingen som 2de et Middel til at aflokke ham en Belønning. De kom til bemeldte Dame, og loe hende ud over denne Finte, men hun stod fast paa Sandheden i hendes Foregivende, og lovede Fyrsten at overbevise ham. Det blev aftalt, at han skulde sende nogle Fortroelige til Fruen, paa en Tid, naar Hr. Rix og en anden vis Herre var hos hende, og da skulle de fra et Kammer tet ved anhøre deres Discoursen. Dette skeede altsammen ganske rigtig. Damen sagde først, at hun havde forlagt Dolken og Giften, og kunde ikke meere finde det, da hun dog havde havt saa god Leilighed til at biebringe Fyrsten det. Herpaa skal Rix have svaret, han vilde give hende anden Gift, hun maatte endelig udføre dette Puds; hun skulde derved giøre sig selv lykkelig. J samme Øieblik brød Potochi og en Engelænder, ved Navn Taylor, af Cartoris, kys Følge, ind fra Sideværelset. Denne Beretning skal Coureren have medbragt, men intet Menneske veed, hvorledes det egentlig hænger sammen, og om det ei tilsidst er en Fruentimmer=Jutriquefor at aflokke Fyrsten Penge. Dog synes det ei, som Keiseren har betragtet det fra denne Synspunkt, thi man siger at hans Majestet har givet sin Gesandt i Warschow befaling at tage sig af Fyrstens Sag. Jmidlertid erfarer man fra Warschow, at Hoffet der betragter den ganske Sag som en particulair Handel, og har forbudet at give sine Ministre ved de fremmede Hoffer derom Oplysning. Den fængslede Hr. von Rix skal have anklaget Grev Potochi og Hr. Taylor, som Bagtalere. Den ganske Sag giver nok at tænke paamen man gaaer vel for vidt, naar man deri vil finde Grunden lagt til store Begivenheder.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1785-03-18
London, den 8de Martii. Lady Hester Pitt, som bliver holdet for een af best opdragne unge Damer i Engeland, er forlovet med den ældste Søn af den nye Lord Elliot. Grev Surrey, Arving af Hertugen af Norfolk, er for nærværende Tid een af de mægtigste. Denne Herre gav for faa Dage, før Parlamentets Aabning, paa sit Landsæde Graystok et ugemeen stort Tractemente, og af den der herskende Smag kan man giøre sig en Forestilling, blot af Beskrivelsen, over en Postei. Denne i sit Slags uhyre Maskine, blev ved 2 store Hunde af det største og stærkeste Slags, som vare spændte for en lille Vogn, bragt ind i Spisesalen; 4 sterke Betientere vare neppe i Stand til at hæve Posteien af Vognen paa Bordet, hvorudi befandtes 1 heel Raabuk, 9 Gæs, 12 Kaponer, 50 Agerhøns, og desuden forskellige andre Sorter Fuglevilt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1785-03-18
Af en Skrivelse fra Haag, den 6te Martii. Hvorledes skal jeg vel kunne give dem et Begreb om den sværmiske Enthusiasmus, hvormed Bevæbninger i forskjellige Lande bliver indført? -
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1785-03-18
Digterne synge om Tilbagekomsten af den gyldne Tidsalder, som ved den almindelige Bevæbning skal blive frembragt, som ikke skal tillade nogen Tyran at nærme sig Fædrenelandet. Uniformen af Fri corpset i Stæderne bliver stukket i Kobber og illumineret. Da nylig Borgercompagniet, Friheden, i Dodrecht gjorde deres militairske Øvelser, lod det ved D. Cramer, en gammel ærværdig Mand, som af den ganske Menighed havde erhvervet sig Navn af Fader, holde en Prædiken over Pl. 144, 15. hvorved den Gamle blev saa ivrig i sine Berømmelser over Borger-Exercitierne, at der manglede ham kun blot en Muslette for selv at exercere paa Prækestolen. J Frisland ere de fleste Landsbyepræster, saa ivrige i Bevæbningen, at de af Prækestolen ud tordne det fra dette hellige Sted usædvanlige Ord Canaille, mod de Øvrigheds Personer, som ere imod Vaabenøvelserne. En Fiskal, som paa en ubetænksom Maade udlod sig; at han vilde fordrive Exerceringen af de sorte Kiolers Hoveder, er ikke sikker paa sit Liv. Det er en unægtelig Sandhed, at Præsten Gronemann i Drogeham i Friesland over sin ganske Landsbye selv i Vaaben, og over 50 frisiske Landsbyepræster have udmerket sig med Bevæbningen selv, uagtet deres Stand, haver fritaget dem derfor. Deres fredeligtænkende Herredsbrødre bestræbe sig forgieres for at overtyde dem om, at de ere kaldede til at bede og ikke til at fegte for Fædrenelandet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1785-03-18
Brever fra de Østerrigske Nederlande skildre os den yderste Forlegenhed over Grev Prolis Banqverot, der bedrager sig til 4 Millioner. Denne Mand var almindelig Kasserer i Antverpen; enhver troede ved ham at være sikker paa sine Penge, derfor er ogsaa Tabet fast almindelig til den ringeste Borger. Grev Fries taber allene 100000 Gylden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1785-03-18
Wien, den 5te Martii. Keiseren besøgte i disse Dage Militair=Hospitalet i Gumpendorph, og befoel ved denne Leilighed, at alle Veneriske frit skulde helbredes, og Soldatere, som i Fremtiden frivillig angave sig, som an stukne, skulle desuden nyde en lille Belønning. De sande Portraiter af Hoved Rebellerne Horia og Kloscha ere endelig komne til Wien, som en vis Maler Neumann med Rettens Tilladelse har taget af i Fængselet. Keiseren skal ved det første Øiekast af Skilderierne have sagt. "Det er Horia meget livagtig, og just, som han saae ud, da jeg her talte med ham. - Horias Broder har været Wallachisk Biskov, og har, fordi han besad stor Formue, i den forrige preusiske Krig paa sin egen Bekostning oprettet 2 Escadroner Husarer, hvorved han gav sin Broder den ene Ritmester Plads, men da Krigen var til Ende, solgte han sin Plads, satte strax Pengene overstyr, lagde sig efter alle muelige Skielmstykker, og under alle slaas Forevendinger laante Penge af de rige Wallacher, indtil han endelig blev deres Ophidser, og med selv forfærdigede, og store Scal forsynede Patenter igiennemstrog Landet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1785-03-18
Indenlandske Efterretninger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1785-03-18
Odense, den 18de Martii. J Dag blev udi St. Knuds Kirke ved Hans Høiærværdighed Hr. Biskop Ramus ordinerede til det hellige Læreembede 2de Candidater, nemlig Hr. Matthias Selmer, kaldet til Sognepræst for Søllested og Wedtofte Menigheder, og Hr. Hans Struch, kaldet til Capellan pro Persona for Østerschierninge og Hunstrup Menigheder her i Fyen. - Jntimationen blev forrettet ved Capellanen Hr. Wirth, som tog sin Text af Ordsp. 5. 1., og deraf forestillede: De værdige Forholdsregler, som Christne skal iagttage ved den offentlige GudsTieneste. - Biskoppen tog sin Text af Malach 2. 20, hvoraf han viiste : Hvorledes en retskaffen Lærere bør være beskaffen for at nytte Jesu Menighed. (Heraf blev kun forklaret det Halve, og det andet Halve lovede Hr. Biskoppen at forklare ved næste Ordination) Af Ordinatis prædikede Hr. Selmer over Texten hos 1 Cor 22., hvoraf han forestillede: Lærdommen om Jesu Forsoning. som den vigtigste for Lærere og Tilhørere.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1785-03-18
Kiøbenhavn, den 14de Martii. Fra Christiansborg Slot er den 2den Martii 1785 udgivet en Forordning, angaaende Afgifterne af Salt i Danmark og Norge.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1785-03-18
Wiborg, den 1ste Febr. Efter Forlydende har Hr. Hans Christian Friis, Sognepræst for Grimstrup og Aarre Menigheder, og Provst i Schads Herred i Riber Stift nedlagt sit Provsteembede.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1785-03-18
J Fredags havde hans Høiærværdighed Hr. Biskop Tetens den Glæde at ordinere sin egen Søn Studiosus Gerhard Tetens til Præst ved Tugthuset her i Byen. - Jntimationen skeede ved Capellanen Hr. Ferslew over 2 Thess. 31. Deraf betragtet: En christelig Menigheds Pligt at bede for Evangelii Tienere: 1) Hvorpaa Menighedens Forbønner fornemmelig gaae ud. 2) De vigtige Grunde, som forbinde dem til saadanne. - Hr. Biskoppens Ordmations Text var tagen af Ord. 27, 11., hvoraf han forestillede: En kierlig Faders høistvigtige Formaning til sin Søn, især ved Jntrædelse i Lærcembedet. 1) Formaningen i sig selv: Vær viis, - 2) Den faderlige Kierlighed, med hvilken Formaningen gives: "Min Søn, 3) Det Høistvigtige i Formaningen: Glæd mit Hierte. - Efter en rørende Anvendelse paa sin Søn, sluttedes denne høitidelige Forretning med de ivrigste Bønner og sand Viisdom for Kongens Søn, som Landets Haab og tilkommende Fader. Viisd. B. 9, 10, 11, 12, og med Davids Bøn, Pl. 72, 1. Den ordinerede Hr. Tetens prækede over den forelagde Text: Jer. 1, 7, deraf betragtet: Herlig Trøst mod een især ung tiltrædende Læreres velgrundede Frygt, 1) En, især ung, tiltrædende Læreres velgrundede Frygt. 2) Herlig Trøst mod saadan Frygt. Randers, den 2den Febr.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1785-03-18
I Gaar kjørte en Bonde fra Thye med 2de Tønder Brendeviin herfra Byen, og var saa uhældig at velte i Foussing Grøfter, hvor han fandtes død under Vognen, som var faldet oven paa ham.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1785-03-18
Vacancer. Byeskriver-Embedet i Hobroe, og Herredsskriveriet i Rinds, Gislum og Onsild Herreder.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1785-03-18
Prædikanterne paa Palme Søndag. Høymesse. Aftensang. St. Knuds K. Hr. Prof. Ancher. Hr. Wirth. Frue K. Hr. Seidelin. Hr. Dan. St. Hans K. Hr. Achen. Hr. Gruner. Hospitals K. Hr. Gottschalck.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1785-03-18
Faste=Prækener i Graabrødre Kirke. Mandag: Hr. Seidelin.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1785-03-18
Tiirsdag: Hr. Achen. Døbte. Odense, i St. Knuds Kirke, den 15de Martii, lod Christian Feiser, en Datter døbe, som blev kaldet: Maren. Fadderne vare: Mad. Hunderup, og Karen Kamp; Sr. Peter Liebe, Sr. Ole Holm, og Sr. Anders Holm. Den 17de huj., lod Rasmus Larsen, en Søn døbe, som blev kaldet: Andreas. Fadderne vare: Marie Andersdatter, Maren Helt; Lars Rasmusen, Hans Bartrum og Salomon Larsen. Forlovede. Jylland; Hr. Amtsforvalter Thygesen i Aarhuus og Jomfrue Føns fra Løvenholm.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1785-03-18
Copulerede. Kiøbenhavn, den 9de Martii. Hr. U. G. F. Hoffmann, Premierlieutenant ved det Aarhusiske Infanterie Regiment, og Jomfrue Juliane Marie de Meza.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1785-03-18
Wiborg, den 4de Februarii, Hr. Christopher Ferslev, residerende Capellan til Domkirken, og Jomfrue Lovise Sophie Friderica Ryge.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1785-03-18
Døde. Kiøbenhavn, den 1ste Martii, Mad. Anna Maria Witloch, forrige Apotheker Peckels Hustrue paa Kongsberg, 60 Aar; den 6te hujus, Hr. Hans Hvistendahl, Student, 38 Aar; Sr. Augustinus Valentin Kiærulf, Skipper, 83 Aar. den 8de huj., Sr. Gottlied Roffert, Bundtmager, 56 Aar; den 10de huj., Hr. Leonard, Friherre af Collenbach, Romersk-Keiserlig Charge des Affaires, 32 Aar.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1785-03-18
Jylland, den 21de Januarii, Hr. Colding i Kiørup, Sognepræst for Tamdrup Menighed, 63 Aar. Wiborg, den 19de Januarii, Hr. Jørgen. Korup, Musikant, 58 Aar, og Hustrue Margrete Hove 70 Aar, begge begravne paa en Dag Randers, den 10 Febr., Hr. Christen Es mann Lieutenant og Adjutant ved det Schlesvigske Rytter Regiment i Horsens.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1785-03-18
Lolland, den 17de Febr., Hr. Christen Rund, Sognepræst til Østerulslev, Trondhiem, den 22de Febr., Hr. Capitain von Krog.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1785-03-18
Bekiendtgiørelser.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1785-03-18
Proclama. De, som maatte have nogen Skyld eller Fordring til Stervboen efter forrige Sognepræst for Allerup og Davinde Menigheder, sal. Hr. Ove Guldberg Reutz, som døde den 13de Februarii sidstleden, vilde betids indfinde sig, de første med deres Betaling, og de sidste med deres Beviis hos mig Undertegnede, da disse ved Skifte slutningen skal vederfares Ret efter Loven. Nørre Lyndelse den 16de Martii 1785. L. Langhoff.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1785-03-18
Til Kiøbs eller Leie falbydes. Odense, er til Leie eller Kiøbs strax at erholde, Jvor en til Vertshuushold vel indrettet Gaard i derom giver Procurator Faber Efterretning.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1785-03-18
Til Kiøbs falbydes. Haanden at faae tilkiøbs, Stuehuset er teglhængt, Et Eiendoms Huus i Tvede ved Svendborg er under 5 Værelser med Fiellegulv belagde og tildeels betrukne, foruden Kiøkken, Bryggers og Sal oven paa; J Udhusene er Vognremisse, Stalderum og Loe med videre, J Gaarden er det beste Vand i Byen, Haven er forsynet med beste Frugttræer og et Fiskedam; Alt kan tages i Eftersyn hos Eieren og Beboeren afgangne Claus Ungers Enke, og saa kan om Kiøbet handles med mig underskrevne. Gudme Præstegaard den 29de Jan. 1785. Christian Carl Lund. Sognepræst for Gudme og Brudagen. Menigheder.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1785-03-18
Capital som falbydes. Umyndiges Penge 12 Rdlr. 3 Mk. 6 1/4 s., og 30 Rdlr. 3 Mk. 1/2 s., item 34 Rdlr. 5 Mk. 2 s., er imod gangbar Rente og vederheftig antagelig Pant og Forsikring, at bekomme til Laans til anstundende 11te, Junii Termin hos Provsten her i Fyens Schamherred.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1785-03-23
Af disse almindelige Fyenske Avi han Grev Potock i, Woywod af Reussen, hans frimodige Voterins Tale paa Rigsdagen i Grodno; og den Polske Konges Taksigelses Tale for de ham af Nationen. forærede 7 Millioner Polske Gylden. (Begge disse Taler betreffe een Kongen bevilget Foræring af 700,000 Gylden aarlig i 10 Aar, til den Kongelige Gields Afbetaling. Kun tvende Rigsdags Medlemmer vegrede sig ved at give deres Stemme til denne Gave, og Woywoden, Grev Potochi holdt ved denne Leilighed følgende herlige Tale, der som et Erindrings Tegn. af den Polske Beredvillighed og frimodige Tænkemaade, skulde være værdig at bevares i Historien, og desuden med slige ypperlige Udtryk er affattet, der opløfter dem til Værdien af een af de smukkeste offentlige Taler.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1785-03-23
Deres Kongelige Majestets dydefulde Hierte, skal ikke tillade, at det af Overdaadighed indtages. Fædrenelandets Elendighed skal røre Dem. Og jeg er vis paa, at Allerhøistsammes Dyd skal anvise den Gave, som Nationen af Kierlighed skienker dem, som en Bestemmelse til Fædrenelandets Bedste. Og ved denne Handling skal vores Stanislaus Augusius blive langt større end Henrich af Frankrige, thi denne har undertiden med Sværdet tvunget Sine til at underkaste sig hans Herredømme; men Du, vor Konge, derimod overvinder os ved Dyder, Og nu altsaa, i det jeg søger at forekomme vores Konges store og høie, Tænkemaade, giver jeg dette Offer til Nationens Bedste, min benægtende Stemme.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1785-03-23
Kongens Tale holden i alle Stændernes Nærværelse paa Rigsdagen i Grodnoden 11te November 1784.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1785-03-23
Naar jeg i den af den værdige Marskal midt i Ridderstandens Kreds holdne Tale, tager de Ord i Overveielse, som meldte om den Dydens Kamp mod Dyden, som man i disse Dage har seet, saa kan jeg ikke holde mig tilbage fra selv at udtrykke min Tilfredshed med, at der, ved saa mange Aarsager til almindelig Glæde, som nærværende Rigsdag under os, ogsaa findes saadanne, som ved selv samme Begivenhed paa engang fremlegge saa mange Beviser, hvilke tiene Nationens Karacter til Roes og Ziir, og som tillige have bekræftet den Sandhed, at Dyden da paa det tydeligste lader sig kiende, naar den udsettes for de slibrigste og meest uforudseelige Prøver: Og følge. ligen, at Borgeren, som ikkun for ganske nylig haver lagt sin Dyd for vores Øine, og ved slige Omstændigheder kunde vise samme, kan giøre den sikkerste Regning paa vores Kierlighed og Høiag. telse. Ogsaa dette har jeg overveiet, at Ridderstanden, som igiennem deres værdige Mareskals Mund haver talet til mig om deres Forhandlinger, paa nærværende Rigsdag, haver ligesom med Flid stiltiende forbiegaaet, hvad den har handlet for mig. Og just dette bevæger mig saa meget destomere til at lade mine faa Ord et frit Løb, hvilke Hiertet desuden legger mig i Munden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1785-03-23
Naar denne nærværende Rigsdag tiener til at forene en fuldkommen Retfærdighed i Dom, at forbedre Landets Oekonomie, at sette Krigstanden paa en bedre Fod, ikke at forøge Skatterne, men endog til at forringe Toldafgifterne, ja naar mange blandt Eder endog allerførst have begavet mig, saa have J, som sande Fædrenelandets Sønner, herved reddet Moderen, ja ogsaa den, som agter det for sin høieste Ære at kaldes Eders Fader og tillige Konge.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1785-03-23
Det har behaget Eder, Høianseelige Stænder, at give Eders ringe Gaver en doppelt Værd, det at J have begavet en Konge, der ikke allene ikke har bedet Eder, men endog ikke engang har ladet sig falde den Tanke ind at ville have bedet Eder, og det allene af den Aarsag, fordi J have agtet ham trængende og værdig til Eders Hielp Om ogsaa denne Sag ikke maatte have faaet et ønskeligt Udfald, saa skulle dog dette Beviis paa Folkets Kierlighed alle mine Levedage have været nok til at opfylde mit Hierte med de sødeste Folelser. Men, i det, saa at sige, en egensindig eller frivillig rundgivende Nation med dens Tilbud af Deres Gave har beæret mig, (jeg siger med Flid beæret, thi jeg erkiender i den samme ikke allene en Virkning af Eders Godhed, men ogsaa tillige et Beviis paa Nationens Høiagtelse for ma) saa troer jeg, Høianseelige Stænder, at jeg skulle have bedrøvet Eders Hierter, i Fald jeg ikke skulle have antaget samme. Rørt altsaa af den meest levende Taknemmelighed, takker jeg Eder herfor. Uden Modstand tager en Ven af sin Vens Haand Understøttelse, naar han har samme nødig, thi han kiender Forpligtelse hertil, og føler tillige hos sig selv Beredvillighed og fast Beslutning ved forefaldende Tilfælde igien at hielpe. Sandeligen, I værdige Rigsdags Mænd, jeg skal ikke fornærme Eder, naar jeg kalder Eder mine bedste Venner, ligesom jeg er Eders. J Hensigt til Eders Velvillighed imod mig, viljeg ikke betiene mig af mange Lofter og Forsikringer; Nei jeg tør allene beraabe mig paa Eders egen Overbeviisning og paa de nu forløbne 20 Aar. Disse maae endogsaa i Henseende til Fremtiden tale for mig, om det er fordeelagtigt for Fædrenelandet og Borgeren, at jeg lever i Nød og Mangel eller under magelige og beqvemme Vilkaar, Jngen maae, som jeg haaber, her tvivle om, at jeg jo, ligesom jeg hidtil har anvendt alle mine Kræfter og al min Flid, ja alle mine af Himmelen forundte Levedage ikkun til Fædrenelandets Bedste, fremdeles paa samme Maade skal anvende dem, og at mine Ord og Forsikring ikke er at ansee for mindre end den høitidelige Eed, som jeg da aflagde, da Regieringens Roer efter Nationens Villie blev mig overdraget.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1785-03-23
Efter Ordenen har jeg til Medhielpere, som Rigsdags Mareskaller, af dem, hvilke jeg enten selv holdt for at være de beqvemmeste hertil, eller hvilke af Nationen ere blevne mig foreslagne som Mænd, der vare af deres Partie. Forfædrenes roesværdige Bestræbelser ere i vores uforglemmelige Erindring antegnede. For nærværende Tid føle vi Fordeelen af vores nærværende Mareskal nye saa lykkelige Arbeider, hvilke det guddommelige Forsyn ligesom med Flid haver ladet møde mange ualmindelige Hindringer og Modstand, for destomere at opløfte hans Ære og Anseelse hos Nationen, han vidste i Tide at forudsee Klipper og Hindringer, han vidste at forebygge, ja endog at bortrydde dem. Endelig bragte han Rigsdags Forhandlingerne til det forønskte Maal. Maatte han allene til Belønning herfor erlange en Belønning, som for en Medborger er den uskatterligste, nemlig Nationens Kierlighed og Høiagtelse. Da jeg taler dette til Dig, værdige Rigs-Mareskal, saa veed jeg, at jeg sikkert kan bruge Nationens Navn, ligesom ogsaa Dig saa ofte af denne samme Nation ere blevne anfortroede de behageligste Udtrykke om deres Velvillighed, imod mig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1785-03-23
Fra det Colniske, den 13de Martii. Alle Kornfrugter bliver her opkjøbte, og man veed ei, til hvilken Ende. De hollandske Hver vinger ere her skarp forbudne, og der er udsat en Belønning af 15 Rdlr. til den, som afleverer en hollandsk Hverver i Rettens Hænder. Churfyrsten har ladet dette Forbud bekiendtgiøre i alle Kirker fra Prædikestolene, og siden den Tid have alle Hvervinger ganske ophørte.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1785-03-23
Frankfurt, den 12te Martii. Fra de overlandiske Egne bliver meldet, at Vandet paa nogle Stæder er dyrere end Viin, da en Maade af Vandet bliver betalt med 2 Batzen, og Viinen derimod med 3 Kreuzer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1785-03-23
Lissabon, den 4de Martii. Dronningen og det ganske Hof have siden Carnavals Forlysterne og den kongelige FormælingsAnstalter været satte i den største Forskrækkelse, da der ere indløbet Efterretninger, at det store, frugtbare og behagelige Landskab Cintra og Cascaes ved en overordentlig heftig Stomvind, og det derpaa fulgte stærke Skyebrud, er ganske oversvømmet, Murene af de skiønneste Lyst og Landhuse, og de fortreffeligste Hauger ere indstyrtede, som har foraarsaget en almindelig Ødelæggelse; da Floderne ere stegne til en ubeskrivelig Høide, Af Folk, som paa Tagene, og i Toppene af Træerne, have søgt at redde sig, ere de fleste omkomne. Mængden af det druknede Fæe er ubeskrivelig, og den anrettede Skade er saa stor, at den bliver beregnet doppelt saa høi, som den ved det store Jordskælv 1756.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1785-03-23
Neapolis, den 2den Martii. J Cosenza, Hovedstaden i Calabrien er ved en Kongelig befaling 4 Munkeklostere ophævede.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1785-03-23
Vesuvins, hvis ugemeene stærke Udkast har forminsket sig, bliver nu besogt af utallige Fremmede.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1785-03-23
London, den 4de Martii. Den nylig afdøde General Honeypood efterlader sine vidtløftige Arvinger foruden en anseelig Summa Penge, en Landgods af 6000 Pd. Sterlings Jndkomster. Han havde bivaanet adskillige Feltslag, og i det ved Dettingen fik hun 23 Sabelhug, og tog 2 Kugler, som ei kunde trækkes ud, med sig i Graven.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1785-03-23
Efter Breve fra Domingo, har der været en stor Opstand blandt Slaverne, som dog lykkelig er dæmpet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1785-03-23
J Stourbrigde døde den 15de f. M. Maria Astow, 102 Aar gl., der til sin Død beholdt alle sine Sandser, og havde 8 Uger for sin Død, selv syet sit Jordetøi.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1785-03-23
Brussel, den 6te Martii. Grev Proli var nogle Dage før sin Unvigelse, her, da han overtalte en Formynder af 2 smukke unge Fruentimmere, som her er i Kloster i Pension, at laane sig 12000 Gylden mod 8 pro Cento. Nu ere de begge bragte til Bettelstaven. Deres Skjebne opvækker saameget mere en almindelig Medlidenhed, da den ene skulde givtes, og Partiet er desaarsag gaaet overstyr. En Engelænder, der ei vil være sit Navn bekiendt, har i Gaar til en lille Lindring foræret hende en Bancobillet paa 300 Guineer. Hans Huus i Antverpen skal han have ryddet ud lige indtil Tapeterne, og hans Maitresser har han taget med sig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1785-03-23
Carlsbourg, den 28de Febr. Georg Krischan, den 3die af Hovedrebellerne, som først fornylig her er indbragt, har i disse Dage gjort en skrækkelig Ende paa sine Dage, i det, at han med en tynd Snor, som han har omkring Livet, har hængt sig selv i Fængselet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1785-03-23
Wien, den 28de Febr. Den fangne Horiah paraderer nu paa vore Skiønnes Vifter, og man seer ogsaa Frisurer a la Horiah og Corffurer a la Walaque.