JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1804-12-04
Paris. Den 18 Nov. var stor Parade i Thuilleriernes Gaard. - Der siges Keiseren afreiser ufortøvet til Fontainederau. - D. 17de anstillet des her en Prope=Procession af meer end 40 Kare stel, for at faae Kudskene orienteret og tilkiørt til Eroningsdagen, som nu virkelig er berammet til den 2den Decbr. Den Statsvogn, Keiseren da kjøren i, bespændes med 8 smukke isabelfarvede (annovegranske) Heste. Det Belte, Keiserinden bærer paa Kronningsdagen, er ubeskrivelig prægtigt, ganske besat med Diamanter. Diademet bliver ligesaadant. - Senator Viry skal modtage Paven i Forstaineblenu og ledsage ham saalænge han opholdes sig i Frankrig. - Den keiserl. Overceremoniemester har opfordret alle de Embedsmænd, som ere indkaldte til Kronningen, at de endelig maatte skynde sig med at melde sig til Jndskrivning paa hans Kontoir, da han siden vilde mangle Tid til at meddele dem de fornødne Anviisninger. - Man udbreder her un ber Kouverter Prospektet af en ny Journal med Titel: Le Pour et le Contre, Forret og Moddet), som skal udgives aarligen. For ikke at indskrænkes af en Censur, har Forfatteren hyret da et Skib, for at kunne skrive Journalen i Ros ombord, og da dette forvolder store Bekostninger, ønsker han at være dekket med et tilstrækkeligt Antal Subskribentere. Han gjorde maaskee bedre, siger Et af vore Blade, om han valgte sit Opholdsted, høit oppe i Luften, hvis han ellers var sikker paa ei at falde ned. - Paa de svenske Skibe i vore Havne er lagt Beslag. - En 15 Aars Tienestepige her, som blev besvangret af en Vaskemester, og derefter ombragte sit Foster, er dømt til 20 Aars Fængsel. Da Dommerne bebreidede Vaskeren, at han ver Skyld i den stakkets Piges Ulykke, svarede han uforstammet: et Verden maatte jo befolkes. - J Bordeaux har en Ulykkelig ombragt sig selv saaledes: Han tillavede selv et Baal, tendte det anlagde sig derpaa, skiød sig ihiel med 2 Pistolskud, og næste Morgen fandt man ham næsten opbrændt.
Jyske Efterretninger, 1804-12-04
London. Endelig er Prindsen af Wallis, til Undersaatternes store Glæde, vendt tilbage igien til sine kongel. Forældres Skiød. D. 12te havde han den første Sammenkomst med Kongen i Kew. Ministerialerne smigre sig nu med, at Prindsen vil forlade Oppositionspartiet. Dette troer derinkod at hans Tilbagekomst er uden nogen politisk Hensigt.
Jyske Efterretninger, 1804-12-04
- Qvarantainelovene skulle nu her anvendes i deres hele Strænghed, formedelst Sygen i Spanien, Nordamerika og Vestindien.
Jyske Efterretninger, 1804-12-04
Til de udenlandske Hoffer er sendt officielle Noter angaaende Gesandten Rumholds Arrestering.
Jyske Efterretninger, 1804-12-04
I den til det preussiske Hof opfordres Kongen, som Direktor for den nedersachsiske Kreds og som Garant for det tydske Riges Konstitution, at tage de tienligste Forholdsregler, for at erholde fra den franske Regierings Side en offentlig Erstatning, passende til Størrelsen af et saa uhørt Attentat, og for tillige at forhindre Gientagelsen af Fornærmelser, som true med at udslette det sidste Træk af den Europaiske Civilisering. - De nyeste Breve fra Gibraltar ere af 18 Ost. Jndtil ha vare der 2244 Mennesker døde, hvoriblant 16 Officerer og 453 Soldater. Blant andre ere sammesteds 4 Brøde, Benhusen, med Koner og Børn i alt 20 Personer, samtlig døde, paa en lille Dreng nær, som tilligemed og andre forældreløse Børn forsørges ved de øvrige Jndvaaneres Sammenskud.
Jyske Efterretninger, 1804-12-04
Den 5te Broder Benhusen, som boer i London, gik, efterat have faaet denne Tidende, op paa Børsen, oplæsde sit Brev, og sank derved uden Følelse til Jorden. For at forekomme en Overrumpling, af det vigtige Gibraltar, sendes nu friske Tropper og Munitioner derhen, og Admiral Oldre skal tage sin Station i Bugten der. - Admiral Cornmalliser formedelst Storm atter kommen ind ved Torharmed sin Flaade fra Brest. De franske Kapere ere nu saa næsvise, at de jage efter vore Koffardiemænd imellem Øen Wight og Jrland. Ved Kysten af Brigion kom de saa nær, at man maatte skyde paa dem fra Landbatterierne. - Nu skal den gule Feder ogsaa være udbrudt paa St. Domingo, Jamaica, Gundeloupe, Tobago, Demerary o. s. v.
Jyske Efterretninger, 1804-12-04
- Vor Fregat Medusa har atter opbragt en spansk Fregat. Den gik fra Cadix til Sydamerika med en Ladning Qveksølv for Biergværkerne. Man troer dog ikke, at Strængen mellem os og Spanien derfor vil spændes stærkere. En Fregat meer eller mindre kommer det jo ei an paa. - J Jrland ulmer det endnu saa betænkeligt, at Regieringen maa have et Øie paa hver Finger, for at holde de Misfornøiede i Tvang. - Den til Spithead ankomne russiske Eskadre skal gaae videre fremad til Middelhavet, uden at overvintre her.
Jyske Efterretninger, 1804-12-04
Mallaga. Sygdommen er ganske forbi, og Te Drum skal snart synges. En Skipper fra Tønningen har d. 27 Okt. faaet Lov til at losse sit Lærred her. Fra Sygens Begyndelse indtil 17 Okt. ere her døde en 27000 Mennesker, hvoriblant 1296 Officerer og Soldater, 114 Præster, 84 Munke, 65 Nonger, 17 Læger og 300 Arrestanter. - Gallei slaverne i Carthagena, omt ent 1000 i Antal, have myrdet Vagten og ere derpaa undvegne.
Jyske Efterretninger, 1804-12-04
Jtalien. J Livorno døe daglig 25 a 35 Menneskes af Guldfeberen. - J Genua er anordnet, at hver Ankommende fra Spanien og Livorno, som betræder det liguriske Gebet, uden behørigen at qvarantainere, skal uden Lov og Dom ihielskydes. - D. 5 Novbr. holdt Paven paa sin franske Reise sit høitidelige Jndtog i Florenz, og d. 6te vilde han ska Altanen paa Palaiet Pitti meddeele Folket sin Velsignelse. Da Pavens Reise gaaer og Cenis Bierget, har Præekten dersteds ladet andringe stærke Rækvarker ved alle farlige Steder, for at forekomme al Frygt for at faldt i Afgrundene, Stralsund. J. 23 Novbr., Efterm. til traade Kongen og Dronningen Hiemreisen herfra til Stokholm paa 2de Jagter - under almindelig Velsignelses Ønsker. - J Aaret 1802 indførtes i Sverrig 175,37 Tdr. Rug, 17,741 Td. Hvede, 7178 Td. Byg, 57818 Td. Malt, hvorimod blot udførtes 17,940 Td. Rug, 85 Td. Hvede og 677 Td. Byg. Petersborg. J Guvernementet Archangel, skal oprettes et Kornmagazin af 1600000 Pund Meel, for derved at afhielpe Kornmangelen sammesteds. Kronen giør dertil et Foreskud af 250,000 Rubler.
Jyske Efterretninger, 1804-12-04
Indenlandske Efterretninger. Det slesvigholsteenske Ridderskabet havde, som bekiendt, forenet sig til det ædle Øiemed, at ophæve Livegenskabet (Stavnsbaandet) i Hertugdommene sig næste Aars Begyndelse af. Der ventes nu en Kgl. Forordning, som skal indeholde nogle nærmere Bestemmelser desangaaende.
Jyske Efterretninger, 1804-12-04
Mange lærde og værdige Mænd synes slet intet om den Jdee, at opreise Lutter et Monument. De sige, hans Minde lever i den Oplysning, Samvittighedsfrihed og ægte Religion, som hans Reformation tilveiebragte, og den Seir han nandt over det katholske Præstevælde, der undertrykde Verden, er hans uforgængelige Monument; ja enhver Luthersk Præst som træder frem for Brudestammelen med sin Brud, er et levende Monument for Luther, der ogsaa ophævede Calidatet, den ugivte Stand, som de katholske Præster endnu maae beqvemme sig til. - a We nicht lieb har Wein, Weiber og Gesang, der bleibt ein Narr sein Lebenlanglv erklærede denne store Theolog selv for sit Symbotum. Almuens Uvillie til at antage det Bedre, Oplysningen tilbyder dem, har man blandt andet nylig havt Exempel paa i Vestervig Sogn. Menigheden, der bleve enige med Præsten om, Pintsedag 1802, af indføre den evangeliske Salmebog ved Kirketienesten, og da omtrent 1 Aars Tid gik bort inden Salmebøge, anskaffedes, tabtes Lysten, og Sognefolkene havt siden indgivet 3de Besværinger til det danske Kancelli imod dens Antagelse; men efterat bemeldte Koltegium havde ladet indhente nøiagtige Oplysninger ere faldne 3de Resolutioner til Fordeel for Salmedgens Jndførelse, og hvoraf den sidste af 13 Oct. bestemmer nat det uden nogen Forandring skal have sit Forblivende ved de forrige Resolutionern. J Annersognet Agger derimod, indførtes Salmebogen vil ligen, og der har man ikke vraget den.
Jyske Efterretninger, 1804-12-04
St. Thomas den 10 Sept. D. 4 og 5 d. havde vi en meget stærk Storm, men ingen Orkan. Den var ledsaget af stærk Regn. 42 Fartøier staae paa Stranden, hvoraf den største Deel ikke kan komme af især ere disse engelske og umerikanske. De europæiske danske, og tydske Skibe, der havde bedre Ankere og Touge, holdte ud, hvorimod tre engelske europæiske Skibe staae høit paa Land. Paa Plantagerne er skeet meget Skade især paa den unge Plant, hvori Regnen har mere Deel end Vinden. Omtrent 100 Mulekker ere paa forskjellige Plantager tabt. - Man venter her med Længsel paa den danske Fregat, for at indgive Englænderne, der opbringe mange Skibe, lidt mere Artighed. Paa Tortola har de aabnet den over England til St. Chomas kommende Postpakke- og mange Breve tilbageholdt, som ikke vare ili engelske Huse her.
Jyske Efterretninger, 1804-12-04
St. Thomas den 12 Sept. Natten imellem d. 3 og 4 d. begyndte her en stærk Storm, som tiltagen, de vedholdt i 60 Timer, og endedes først d. 1/ henimod Aftenen. Endeel engelske og amerikanske Skibe samt dette Lands Fartøjer, som ialt regnes til hen mod 40 Stykker bleve her kastede i Land, og næsten endøer Købmandsbro af de paa samme inddrivende, Fartøier tumeret. Et stort pansk Skib drev der ind- og sank ved Klein & Gravenhorses Bro, og et stort kobberthudet Skib, tilhørende Kapt. Kiær, staaer fast ved Mitcheels og maae ophugges. Saaledes gik den overalt. Jsær strandede mange i Schimmelmans Baj, og en engelsk Kystfarer med 270 Negre i BeksBaj, Negerne reddedes. Men ellers ere mange Druknede og Tyllede. Vinden var dog ei saa rasende som Søen, der fra Grunden af var saa oprørt, at ingen Anker og Tov vilde holde. De eneste som bleve liggende vare danske, emopæiske og tydske Skibe, hvoraf ingen kom til Skade. Nogle Plantager have lidt paa Sukkerne, som omblæstes, men i øvrige er paa Landet ingen Skade skeet. Det var kun en Snip af en Orkan, der vel paa andre Øer har rasesi sin fulde Styrke. Vinden var N. V. - V. N.V. - V. - S. V. hvorfra den rasede længst og meest. Siden løb den i S. og endelig aftagende omi S. O. Paa St. Croix skal ingen Skade være skeet.
Jyske Efterretninger, 1804-12-04
En Expresse, som den 21 s. passerede igiennem Helsingøer til Stokholm, skal ogsaa have bragt den Efterretning til det svenske Konsulat=Kontoir, at der i alle franske Havne er lagt Embargo paa de der værende svenske Skibe, hvorom de til Gundet ankommende Skibe ogsaa ere advarede. Ligeledes skulle alle svenske Skibe ved Stralsund, have faaet Ordre at forlade Havnen - kald de kan for Jis - da man der frygtede for et Besøg af fremmede Tropper.
Jyske Efterretninger, 1804-12-04
J Aarhuus Avis No. 95, læses følgende: Den Yndest som ved min yngste Datters Bryllup viisdes mig af Randers Byes Jndvaanere af alle Stænder, rige og fattige, den giøre at jeg ønsker mig mine Ungdoms Aar tilbage, dog uden Savnet af det Gode, som 36 Aars Embeds Erfaring har lært mig, for nu at tiene med forstørret Duelighed som jeg føler en forstørret Forpligtelse til at gavne. Men Oldingen, som allerede har den ene Fod i Graven, kan ikke gaae frem for at giengielde med Gavnlighed. Man nøies derfor med hans Hiertes varme Taksigelse, for en Godhed ved hvis Erindring stiv hans Alderdoms maaskee sure Liv vil kunne forødes. En kold Tieners Taksigelse i mit Navn, om jeg end og vidste, hvad jeg ikke veed, hvo og hvormange de vare, som beærede mig med sin Godhed, denne Takst gelse var ikke hvad den burde være, og min Følelse giør mig ubeqvem til selv at fremsige den. Derfor fremføre Avisen min Tak, og troer nogen at det skeer af anden Aarsag, da vil jeg ønske ham Leilighed til engang at kunne læse i sit eget Hierte, hvad mit Hierte føler for denne Bye, som sagde mig fratrædende Embedsmand saa venligen - Farvel! J. Carøe.
Jyske Efterretninger, 1804-12-04
Kopulerede. Den 16 Rovembr. i Thisted, Mesterstormager Niels Christian Matzen. og Jomfrue Karen Jensdatter Harild.
Jyske Efterretninger, 1804-12-04
Aalborg, den 4 December. Liimfjorden er nu ganske tillagt med Jis, hvorved der altsaa for denne Gang er lukket for Skibssarten.
Jyske Efterretninger, 1804-12-04
Præditanterne. Paa Onsdag i Budolphi Kirke, Hr. Henneberg. Paa Torsdag i Hospitalskirken, Hr. Klauen Kl. 11. Paa Fredag i Frue Kirke, Hr. Meden.
Jyske Efterretninger, 1804-12-04
Avertissements. I Aftes Klokken 6 borttalte Gud efter 2 Uger og 3 Dages Sygeleie min inderlig elstede Mand Peter Bich Skipper, i sit Alders 36 Aar, dette for mig og 2de unyndige Børn saa bedrøvelige Døds ald betiendtgiøres herved fraværende Slægt og Venner, da jeg er forvisset om deres Deeltagelse i min store Sorg, frabedes skriftlig Bevidnelse derom. Aalborg den 3 December 1804. Magrethesal. Beche.
Jyske Efterretninger, 1804-12-04
De som for tilkommende Aar maatte ønske at holde disse herfra udkomne Jydske Efterretninger, anmodes at ville tilkiendegive mig det betimmeligen, for derefter at kunne bestemme Exemplarernes Antal. Fraværende behage derom at melde dem paa det nærmeste Postkontoir. De som ei inden 20 December frasiger sig deres nu holdende Avis, ansees som vedblivende for tilstundende Aar, da fra og venmeldte Dato af, ingen Opsigelse modtages. Aalborg den 3 Dec. 1804. P. F. Wandall, Bogtrykker.
Jyske Efterretninger, 1804-12-04
3die nye og forbedret Udgave af Carl Müllers Kogebog, tilligemed endeel Tegninger der vise en net og ordentlig Serverings Maade i Velsk Bind 5 Mk. Lofts Dito V. B. 1 Rd. 2det forbedret Udgave af Prot J. S. Saxtorphs Fødsels Videnskaber, med 6 Kobbere, nylig udkommet i V. B. 9 Mk. 8 s. Doct. Wangers Landspothek, 3die forbedret Oplag af Tøde i V. B. 5 Mk. Beckers velmeent Raad til giftefærdage Piger nygifte Koner, Frugtsommelige og Varsel toner V. B. 10 s. The Festival of Wit m.v. paa engelsk V. B. 64 s. Maals Betragtninger over den dybt fornedrede og høit ophøiede Jesum F. B. 1 Rd. Dito en Afhandling til Medbrødre i Lættembedet og øvrige Vedkommende heftet 12 s. Den hanske Reformations Historie, ved Manter 2 Dele, hver for sig i tyk Pap heftet 16 Mk. Præken holden ved Høstfæsten i Lyngbye af Stedets Præst Rønne, 6 s. med mange foldige flere ind og uindbundne bekommes i Aalborg paa Vestergade hos Søren Borup. Førstkommende Fredag den 1 December Kl. 2 Eftermiddag bliver foretaget offentlig Auction i Skolehuset paa Frue Kirkegaard over afgangne sal. Madamme Mygdals Efterladenskaber bestaaende af Boeskab; Senger og Gangklæder Lindet og andet Huusgeraad. Aalborg den 3 December 1804. Schierup. N. V. En mørkegraae nye Klædes Kiolt med grønt Underfoer samt grøn Krape og grønne Opslage er dennes Eier frakommen, den eller de som ommelte Kiole skulle være tilhændekommen eller derom kunde give nogen fulstændig Oplysning vilde behage at melde det paa Bogtrykkerret hvor Eieren anvises der lover en passende Belønning. Aalborg den 3 December 1804. 3500 Rd. forlanges til Laans i næst anstundende Omslagstermin imod 1ste Prioritets Panterettighed i susstrante Kiøbstædeiendomme, Bogtrytteriet anviser den der attraaer samme, Høe og Halm er daglig at faa paa Weigaard og Frisenborg hos Brinet.
Jyske Efterretninger, 1804-12-04
Af Slagter Føder fra Gudumlund, udsælges hver Torsdag, Fredag og Løverdag, færsk Oxekiød, udi Hans Friises Huus i Slotsgade. Et med Messingtraad trækket Grynfold er i forrige Uge tabt af en Vogn; hvo samme har funden vilde behage at levere samme i Bogtrykkeriet imod en paa sende Findeløn. Under, anden er til Kiøbs: Stenting i Hellevad Sogn, Jerster Herred, Hiørring Amt, udi Vensyssel. Det staaer for Hartkorn af Ager og Eng 3 Td. 5 Skpr. 1 Fkr. 1 Alb. Bygningerne staaer i Brandkassen for 1000 Rd. J Jorden er lagt om trent 8 Tdr. Rug; Foraarsæden vil komme paa omtrandt 20 Td. Havre og 3 Tdr. Byg. Besætningen er nu i Tiden 4 Bæster, 14 Fæekreature og 22 Faar. Af Kiøbesummen kan om forlanges 1000 Rd. blive staaende mod 1ste Prioritet i Eiendommen, og lovlig Rente intil Juni Termin 1808 og maaskes længere. Stædet kan tages i Besiddelse til næste Foraar. Jens Peter Slottwed.
Jyske Efterretninger, 1804-12-04
En smuk rødblesset Ridehoppe med hvid Hale og Mant circa 10 Qvarteer høi og 4 Aar gammel en strax at faae til Kiøbs hos Lieutnant Glud i Nibe.
Jyske Efterretninger, 1804-12-04
Fredagen den 14 December næstkommende Formiddag Kl. 11 bliver ved offentlig Auction paa Stranden i Harboøre Sogn ved Lemvig bortsolgt endeel svensk Jern, bierget fra et der den 22de September d. A. indstrandet, til Portugal bestemt Skib nemlig: a) 5236 Stænger, nogle firkantede, fra 1/4 til 1 1/3 Tommers Tykkelse, andre flade og 34 a 5 Tommer Breen, de, men de fleste som almindelig Stang Jern af en til 2 1/2 Tommes Bredde, b) endeel afbrudte Jernstænger c) 29 Kasser Staal. d) 61 Bundter Søm Jern. . 54 Bundter smal Jern i Stænger, hver Stang omtrent 1/2 Tomme tyk i Firkant f) 438 Stykker tynde Jeruplader, c) den Rest af bemette Stibs Jernladning, som ligger i Søen ved Havbredden, og hidindtil ikke kunne bierges. Lemmig den 24 November Paa Eierens Vegne, Lindahl.
Jyske Efterretninger, 1804-12-04
Hvor 100 Stykker Faar, til førstkommende 1 Mai kan modtages paa Græs, derom gives Anviisning fra Bogtrykkeriet. Bogtrykkeriet anviser til førstkommende Majdag, hvor en honet eenlig Person, ung eller gammel, En te eller Enkemand, kan modtages i Kost og Logie, samt nyde til Beboelse en Stue og et Kammer. En hvid Fingervante med røde og grønne Nopper i Flossingen er af sin Eier tabt paa Gaden; Finderen bedes at aflevere den paa Bogtrykkeriet.
Jyske Efterretninger, 1804-12-04
Efter at have resigneret mit Embede som Sogneprækfor Bælum og Solberg Menigheder, et jeg nu chen fløttet og boer hos Hr. Herredsfoged Nissen paa Stigs gaard; thi anmodes enhver som maatte have noget at fordre hos mig, behagentlig at ville melde sig her med deres havende Krav, jo før jo kierere og i seneste inden dette Aars Udgang, ligesom og de som maatte skylde mig, behagentlig ville infinde sig med Betaling forinden bemelte Tid, da jeg meget ønsker at komme til Aftegning saavel med mine Credie som Debitoter. Siegsgaard den 24 November 1824. B. N. Hvidberg.
Jyske Efterretninger, 1804-12-04
Til Eierens Efterretning bliver herved oplyst at hos Gaardmand Laurs Kaldsen i Aabye staaer 2 fremmede Bæster, et fort Øg, lader at være 12 Aar, og en ældre sort Hest med hvid Underlæbe, hvide Bag føder og den høire Forfod. Birkelse den 24 Nogember 1804. N. W. Møller.
Jyske Efterretninger, 1804-12-04
En Gaard ved Østeraae, hvorudi i mange Aar er dreven Viinhandel, er underhaanden at faa til Kiøbs, Bogtrykkeriet giver Efterretning, til hvem Liebhavetef kan henvende dem desangaaende. Aalborg den 10 Novbr. 1804. Exerceer Reglement, for de Borgerlige Artilleriecorpser, af 24 Julii 1804, faaes hos Bogtryk ter Wandall, indbunden for 3 Mk. 8 s.
Jyske Efterretninger, 1804-12-07
3 og udgives.
Jyske Efterretninger, 1804-12-07
Udenlandske Efterretninger. London. Sir Rumholds Ankomst hertil den 18 Nov. fra Paris, var overraskende. Hans Frigivelse veed man nu er skeet, efter en Forestilling fra det preussiske Hof. Saasnart han var bragt til Temple, bleve hans Papirer undersøgte. Den 3die Dag derefter forkyndte man ham sin Frihed. Han vilde have overleveret en Protest mod sin Arrestering, men den blev ikke antaget. Hans Papirer kunde han eiheller faae tilbage. Han maatte derimod underskrive en Parolle, hvorefter han ikke vilde reise til Hamborg igien og herefter holde sig imindste 50 Mile borste fra Frankrig. Man følde ham i en Karet til Cherbourg og indskibede ham der i en lille Kutter med Stilstandslag. Paa Overfarten traf man paa en engelsk Fregat, som tog Gesandten ombord og bragde ham til Portsmouth. - Den 16de ankom her en russisk Kammerherre Novosiltzoff og blev indført i Statssekretariatet. Den spanske Ambassadeur havde den 17 en lang Samtale med L. Hawkesburg, hvorefter blev holdt et stort Kabinetsraad. - Admital Kornmallis er den 15de styret fra Torbay af Breslil igien. - 4 hollandske Kapere havde viist sig ved Flambordugh Hend. De have allerede taget 10 saa engelske Skibe. - D. 17 løb ved Plymour det plægtige nye Linieskib Hibernig paa 120 Kanoner tilligemed 2 Fregatter, af Stabelen. - Fra Amerika meldes følgende: 1) Alle amerikanske Søe olk ere befalede, at skulle herefter være trekantede hatte, snevre Pantalpus og røde Strømper, b) Dessalines har den 15 Sept. formeligen antaget Titel af Keiser over Hayti, ved hvilken Leilighed holdtes en Glædessest i 3 Dage. 3) Amerika siges at ville aftræde Louisiane til Spanien igien imod Florida og en Sum Penge. - Blant Liggendefæet paa de spanske Fregatter findes et lidet kostbart Alter af Perler, som fra Peru var bestemt til Foræring for Kongen af Spanien. - Kapitain Hankock, som fører en af vore Kanonbrigger har opbragt den franske Kaper, Kontreadmiral Magon, kommandenet af den for over offardiesaaes saa fængtelige Kapt. Blachmann, den anden Poul Jones. Han kiendte de engelske Kyster ganske nøie. Hans Kaperskibe pleiede han at male som Fiskerfartøier, og kom tidt ombord paa de engelske Skibe, under Paaskud at forhandle Fisk. Paa denne Maade bemægtigede han sig vore Skibe. Da Hancock gjorde Jagt paa ham, satte Blackman ham saaledes paa Prøve i alle mulige Seilemaader, at det ikke var muligt at hente ham rigtig ind, førend til Ulykke begge Blackmanns Topmaster faldt overbord.
Jyske Efterretninger, 1804-12-07
Amsterdam. D. 18de Novbr. strandede i Nærheden af Texel et engelsk Krigskib paa 54 Kanoner og 314 Mand. Vor Admiral Kikkert afsendte strax 2 Slupper, for at bemægtige sig Skibet; men det engelske Mandskab, som endnu havde Haab om at giøre Skibet flot igien, tvang vore Slupper, at sterne sig. Herpaa kom det til Underhandling om en Kapitulation, men den varede saa længe, at det ikke var muligt at redde Skibet. Hovedartikien var, at den engelske Besætning vel skulde være Krigssangen, men strax transpotteres til England paa deres Æresord. - Den franske Kaper, Admiral Bruix, udrustet ved Vliessingen, har i 3 Uger, han har været i Søen, erobret 8 engelske Skibe. Hans hiembragte Fanger bestaaer al 5 Kapkriner, en Kone, med Børn og i Matroser.
Jyske Efterretninger, 1804-12-07
Paris. Ved den diplomatiske Sirkel den 18 Nov. blev ogsaa den danske Kammerherre, Grev von Rantzau forestillet Keiseren ved den danske Gr. sandt Baron von Dreyer. Samme Dag bleve og de 4 Deputationer fra Republikerne Sveitz, Batavia, Genua og Lucca indførte. - Vore Blade sige: at det Berliner Hof interesserer sig meget for at vilægge de mellem Rusland og Frankrig svævende Jeringer. - J Brussel er andaget en stor Røver hande, bestaaende meest af unge, velskabte Folk.
Jyske Efterretninger, 1804-12-07
Ogsaa her i Paris skal et Antal unge Folk fra Bordeaux nys være arresteret. - Til Staden St.
Jyske Efterretninger, 1804-12-07
Domingo var i August ankommen 2 franske Fregatter med 359 friske regulade Tropper fra Frank tig, og en engelsk Fregat, de havde taget underviis.
Jyske Efterretninger, 1804-12-07
Den Deputation, som herfra er sendt Paven imøde, ankom den 12te til Turin, og om Midnat derefter indtraf ogsaa Paven selv der. Dagen derpaa gik Reisen videre fort. - Det i Noterdamekirken opførte Stillads vil kunde rumme 24 a 30,000 Mennesker.
Jyske Efterretninger, 1804-12-07
Stralsund, den 24 Nov. Deres Kongel. Majesteter ere paa deres Fart herfra til Østad blevne opholdte ved Gellen, 2 Mile herfra, hvor de endnu ligge for Anker og kunne ikke komme i rum Søe formedelst lavt Vande. Dersom Vandet ikke bliver høiere imorgen, kommer De maaskee tilbage hertil igien.