JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1784-05-01
De, som have Bagerovne blive herved under vilkaarlig Straf tilholdne, stedse at holde Brandmurene, hvormed saadanne Ovne ere omgivne, i god og forsvarlig Stand vedlige, og bør de til den Ende lade sig være angelegent, strax eller inden 2de Maaneders Forløb fra denne Brand-Ord nings Bekiendtgiørelse at besørge de Mangler og Brøstsældigheder, som derpaa nu maatte findes, istandsatte. Og skal den eller de, paa hvis Bagerovne, efter nyemeldte TidsForløb, nogen saadan Mangel eller Brøstfældighed maatte befindes, være forfaldne i en Mulct af 4 Gylden eller og meere efter Sagens Beskaffenhed, hvorhos det skal være de Skyldige aldeles forbudet i deres Bagerovne at bage eller lade bage, førend saadanne Mangler forsvarligen ere afhiulpne, og Mulcten tilbørligen erlagt. IV. Capitel. Om Jld og Lys at lagttage.
Berlingske Tidende, 1784-05-01
Naar nogen behøver at tørre Korn efter Landets Maade paa Kølle, maae det allene skee paa Husegaard, og aldrig midt i Byen; og maae der da altid, foruden tilbørlig Forsigtighed, haves 1 Haand=Sprøite, 2 Kar Vand og 6 Brandspande ved Haanden. Skulde nogen ved Uforsigtighed, slet Varetægt, Søvn eller anden Forsømmelse og Skiødesløshed endda foraarsage Jldebrand, da skal den Skyldige, foruden at erstatte Skaden, om han dertil Middel haver, lide Fængsel efter Sagens Beskaffenhed. Bødkere, Snedkere og alle andre, som med Træe og Spaaner omgaaes, skulle, under lige Straf, vel og forsigtigen iagttage deres Jld og Lys, og de Spaaner, som ved deres Arbeide dagligen falde, strax i deres Huusholdning forbrænde, dersom de have Skorsteene, som heel igiennem ere opmurede, men i andet Fald bør de skaffe Spaanerne udaf Værkstædet afsides paa et sikkert Sted, hvor ingen Jld eller Lys kommer. Betrædes nogen ved Lys at spinde Hamp, og i samme Stue at have over 1 Mark Hamp af Gangen tilstæde, da bøder han for saadan Forseelse til Deeling imellem Angiveren og Brandkassen, uagtet ingen Skade skeer, første Gang 2 Gylden eller 1 Rdlr. 64 Skilling, anden Gang dobbelt saameget; og tredie Gang straffes den Skyldige, foruden vilkaarlig Penge=Straf, paa Kroppen efter Brandrettens Dom. Under Straf af 8 Skind eller 32 Skilling, maae ikke heller Jld eller Gløder bæres fra et Huus til andet, enten over Gaard eller Gade, under aaben Himmel, med mindre det skeer i et tillukt Kar. Alle Huussædre befales strængeligen, med deres Folk og Tiende at have nøie Jndseende, at de med Jld og Lys forsigtigen omgaaes, og til den Ende især at lagttage: 1) At ikke Lysklines paa Vægge, Borde, Bænke eller nogensteds, under en Mulct af 2 Gylden 8 Skind, eller 2 Rigsdaler, naar Tegn derefter findes. 2) At ved Maltgiøren, Bryggerie, Tvet, Slagterie og andet deslige, vel tilsees, at ingen Skade skeer. 3) At ingen sig om Aftenen eller ved Nattetider paa Lofter, i Stalde eller paa andre farlige Steder, med Lys indfinder, uden i tillukte og vel forvarede Løgter, under Mulct af 1 Gylden 4 Skind eller 1 Rdlr., som tilfalder Angiveren. Til den Ende skulle Løgterne altid ved Visitation eftersees, og for hvert Horn, som deri da fattes eller er i Stykker, bødes 2 1/2 Skind. eller 10 Skilling, hvorhos Løgten, om den er ubrugelig, casseres. Men naar ingen Løgte forefindes, bødes derfor 1 Gylden 4 Skind. J øvrigt bør Aske altid vel vande, førend den fra Jldstedet udbæres. Tobakssmøgen paa farlige Steder, saasom i Stalde, Stald=Kamre, Senge, Loer, Lader, Høe=Lofter eller andre Steder, hvor nogen Materie ligger, som hastig kan fænge Jld, forbydes hermed strængeligen under Fængsel og anden vilkaarlig Straf paa Kroppen. Hosbonde eller Hustrue, som overbeviises hermed at have seet igiennem Fingre, bøde 12 Gylden eller 10 Rdlr., hvoraf Angiveren nyder den halve Deel. De, som modtvillig og forsætligviis Jldsvaade foraarsage, straffes paa Liv og Formue efter Loven. Alle andre, som enten af Uagtsomhed eller Skiødesløshed, nogen Jldsvaade foraarsage, skulle, foruden andre Bøder, betale Skaden, og, om de det ikke formaae, da straffes paa Kroppen med Fængsel og Arbeide.
Berlingske Tidende, 1784-05-01
Jngen maae ved Nattetider støbe Lys, smelte Talg eller trække Svovel, smelte Fit eller Jster tilsammen, ei heller tilberede Vox til Lys eller kaage Fernis, under en Mulct af 2 Gylden 8 Skind eller 2 Rdlr., om endog deraf ingen Ulykke foraarsages. Det er ingen, i hvem det end være maatte, tilladt at smøge Tobak paa Gaden og i Gaarde under aaben Himmel, i Nærheden af Bygninger, uden Pibehytte paa Piben, under Mulct af 8 Skind eller 32 Skilling, som uden nogen Jndvending hver Gang til Angiveren skal betales. Alle som logere Folk og imodtage Fremmede, Bønder og andre med deres Folk, Creature og Heste, skulle paa Jld og Lys have al Agtsomhed, og altid giøre fremmede Folk bekiendt, hvorledes de sig med Tobaks=Smøgen, Jld og Ly have efter denne Anordning at forholde; samt hvad Straf for de Uagtsomme er dicteret og fastsat, og at de forsigtigen herudi skulle omgaaes, saafremt de ikke udi saadan Straville giøre sig deelagtige. Skyden paa Gaderne ved Nat eller Dag i eller nær ved noget Huus i Byen forbydes herved strængeligen, under 12 Gyldens eller 10 Rigsdalers Straf, endskiønt derved ingen Skade skeer; og ifald den Skyldige ikke kan betale disse Bøder, da bør han lide efter Forordningen af 3 December 1743, alt efter Sagens Beskaffenhed og den Skyldiges Stand og Vilkaar. Naar Torden eller Stormveir paakommer, skulle alle Vedkommende holde Sprøiter og øvrige Brandredskaber, behørig Stand tilrede. Og maae især ingen af Brandbetienterne om Nattetider slaae sig til Rolighed førend Uveireer forbi, under 1 Gylden 4 Skinds til 2 Gylden 8 Skinde Straf, for hver, som forseer sig herimod, efter Omstændighederne og Personernes Vilkaar. V. Capitel. Om Tilsyn, Exercitie og Visitation til god Skik og Orden at holde.
Berlingske Tidende, 1784-05-01
Jngen af de til Sprøiterne forordnede Brandmestere eller Brandfolk maae, under 8 a 16 Skinds Straf, sig fra Byen begive eller bortreise, førend de saadant for Jnspecteuren have tilkiendegivet, og andre dygtige Mænd ere af ham i deres Sted beordrede, som paa Betieningen kunde tage vare, indtil de komme tilbage. Brand-Jnspecteuren og hans Assistent skulle ikke heller begive sig bort fra Byen, førend de det tilforn for hinanden have tilkiendegivet, paa det at altid een af dem kunde være tilstæde. Men naar begge ere fraværende, skal Handels Forvalteren efter II. Capitels 2den Artikel forrette BrandJnspecteurens Embede. Naar Brandfolkene ere blevne øvede, kan det være nok, at de 2de Gange om Aaret mønstres, da Sprøiterne tillige skulle prøves og Reparation anordnes, alt i Overværelse af Landfogden, som Brand-Jnspecteur, Assistenten og Brand mesteren, for at lagttage om alle Ting ere i behørig Stand. Dog skal det staae Brand-Jnspecteuren frit for at exercere oftere, naar han efter Omstændighederne finder saadant fornødent. Jnspecteuren skal 2de Gange om Aaret, nemlig 14 Dage efter Michelsdag og 14 Dage efter Paaske, eller oftere, om det findes fornødent, inqvirere ved eller med Assistenten, Brandmesteren og de fornødne Brandsvende, hver i sit Qvarteer, ei allene om alle Ting efter III. og IV. Capitels Jndhold ere blevne iagttagne, men og om alt Brandredskabet hos Jnvaanerne findes i behørig og forsvarlig Stand anskaffet og vedligeholdt. Findes der Feil, da skulle Vedkommende, hos hvem Feilen findes, tilholdes samme at rette og forbedre, ligesom og bør optegnes hos hvem nogen saadan Forseelse befindes. Ved Jnqvisitionen maae ingen findes modtvillig, men enhver er pligtig, under Straf af 6 Gylden, strax at oplukke alle Værelser og Lofter uden Forskiel. Naar Brand-Jnspecteuren giver Brandmesteren og Assistenten Ordre til Mønstring, Visitation og deslige, da skal enhver til bestemte Tid indfinde sig. Forsømmes det, betaler Assistenten for hver 1/2 Time 4 Skind og Brandmesteren 2 Skind. Men udeblive de ganske, uden vigtig Aarsag, 40 De til Forsendelse med Posten allene prida betaler Assistenten 1 Gylden 4 Skind, og Brandmesteren 16 Skind. De øvrige, saasom: Sysselmanden og Brandsvendene, betale for hver halve Time de udeblive 1 eller 2 indtil 8 Skind; men hvo, som aldeles bortebliver, betaler dobbelt og straffes desuden efter Sagens Beskaffenhed med Arrest paa Vand og Brød. Det samme forstaaes og, om nogen under Mønstring, i Tilfælde af Jldsvaade eller ved anden Brandvæsenets Forretning, uden Forlov bortgaaer, hvilket alt Brandmesteren naar alting er til Ende, skal antegne og behørigen tilkiendegive. (Slutn. følger.)
Berlingske Tidende, 1784-05-01
Fra den 1ste til 29de Maji d. A. ere her i Staden copulerede 152 Par, fødte Drenge 122, Piger 124, tilsammen 246; døde Mænd 92, Qvinder 58, Drenge 51, Piger 46, tilsammen 237, ere altsaa 9 flere fødte end døde. De Døde ere bortrykkede af følgende Svagheder: Alderdom 18, Barselseng 4, Blodstyrtning 4, Brystsyge 25, Bylder 1, Druknet 4, Dødfødt 3, Engelsk Syge 1, Falden til Døde 1, Feber 1, Flekfeber 1, Forraadnelses=Feber 5, Guulsot 1, Hidsig=Feber 11, Hævelse 4. Jndvortes Sygdom 1, Jnflammation 7, Kighoste 1, Kopper 3, Krampe 1, Mavesyge 1, Orme=Feber 6, Pleuris 1, Po vil. Kiøbh. Maanedl. Stats-Tider &c. dagra 1, Skiørbug 1, Slag 45, Sovesyge 1, Sting 1, Svindsot 3, Tænder 9, Tærende Syge 4, Uangivne Svagheder 28, Ulykkelig Hendelse 1, Vattersot 9.
Berlingske Tidende, 1784-05-01
Udi det Kongelige Frederichs Hospital ere fra den 2den til 29de Maji d. A. af Patienter indkomne 151, udgaaet 147, døde 19, af Barselqvinder indkomne 41, udgaaet 46, døde 2; af Børn fødte 42. – Jblant de Jndkomne vare formedelst ulykkelig Hændelse: Et Pigebarn beskadiget i Ansigtet paa Skaarene af en Flaske, som hun slog itu i det hun faldt en Soldat faldet omkuld med en Bænk og brækket sit Beenen Skibsdreng fra Toldboden indbragt, som i haardt Veir paa Søen om Natten var bleven forfrossen og maalløs, en Coffandiematros nedfaldet af en Trappe, beskadiget sit ene Knæe, en Dreng nedstyrtet fra Volden, brækket sit ene Been; en Pige skaaren sig paa Halsen, Armen og Maven med en Kniv; en Arbeidsmand paa Nyholm slaget sit ene Been itu med en Bielke, en Arbeider beskadiget sit Been med en stor Tobak skiærer=Kniv, som faldt ned paa det; en Skibstømmermand slaget af en Bielke, som fra et Stellads faldt ned paa ham en Mand brækket sit Been ved et Stykfad, som under Ophidsningen fra et Skib faldt paa ham; en afskediget Soldat stukken i den ene Side af Brystet med en Kniv.
Berlingske Tidende, 1784-05-01
Korn. Rug, Holsteensk, Td. =Rd. Mk. - s. Dansk, Td. - 4 Rd. 2 a 3 Mk. - s. Hvede, Holsteensk, Td. 5 Rd. 3 Mk. - s. Lollansk, Td. = 5 Rd. - Mk. - s. Siellandsk, Td. Rd. - Mk. - s. Byg Td. = 4 Rd. - Mk. - s. Byg=Gryn Td. - 8 a 10 Rd. - Mk. - s. Malt Td. = = 4 Rd. - Mk. - s. Havre Td. = 2 Rd. 2 a 3 Mk. - s. Havre=Gryn Td. - 9 a 10 Rd. - Mk. - s. Boghvede=Gryn Td. 9 a 10 Rd. Mk. - s. Erter Td. = = = Rd. - Mk. - s.
Berlingske Tidende, 1784-05-01
Fede=Vahre. Jsl. salted Lamekiød Td. Rd. Mk. - s. Flesk, røget, Lispd. 1 Rd. 4 a 5 Mk. - s. grønsalted, Lpd. 1 Rd. 3 Mk. 8 s. Oste, Fyenske, Skpd.=Rd. Mk. - s. Holsteenske, 12 a 16 Rd. - Mk. - s. Smør, Fyensk, Td. 32 a 34 Rd. - Mk. - s. Siellandsk, Td. 44 a 48 Rd. - Mk. - s. Holsteensk, Td. 34 a 36 Rd. - Mk. - s. Tælle, Lispd. . . 1 Rd. 5 Mk. - s. Grøn Sæbe, en Otting, 2 Rd. 1 Mk. 8 s. Fisk. Bergens Fisk, Skpd. 18 a 20 Rd. Mk. - s. Graasen, salted, Td. = =Rd. - Mk. - s. ter, Skpd. - - Rd. - Mk. - s. Klipfisk Skpd. = 16 a 18 Rd. - Mk. - s. Norsk Torsk, salted, Td. Rd. Mk. - s. Jslandsk dito, Td. - - Rd. Mk. - s. dito tor Fisk Skpd. 18 a 22 Rd. - Mk. - s.
Berlingske Tidende, 1784-05-01
Priis=Courant. Kliplanger Skpd. - Rd. - Mk. - s. Dansk Vaar=Sild Td. - - Rd. - Mk. - s. Høst=Sild Td. 6 a 7 Rd. Mk. - s. Norsk Vaar=Sild Td. =Rd. - Mk. - s. Høst=Sild Td. - - Rd. - Mk. - s. Tran Td. = = 16 a 18 Rd. Mk. - s. Salt. Norsk Td. = = 3 Rd. a 3 Rd. 2 Mk. Lyneborsk Td., 6 Rd. a 6 Rd. 3 Mk. Spansk Td. = = 3 Rd. a 3 Rd. 2 Mk. Engelsk Td. . - - Rd. - Mk. Fransk Td. = = =Rd. - Mk. Vine. En Ahme Rhinsk Viin - 60 a 65 Rd. Udenrigs = 40 a 45 Rd. Et Oxehoved rød Viin - 56 a 70 Rd. Udenrigs = 38 a 50 Rd. Et Oxehoved Fransk Viin = 43 a 45 Rd. Udenrigs = 23 a 24 Rd. Et Oxeh. Fransk Brændeviin 75 a 78 Rd. Udenrigs 35 a 38 Rd. Humle. Brunsviger) 64 a 65 Rd. Mk. - s. Garleber, Skpd 56 a 60 Rd. Mk. - s. Brabandsk. - - 60 Rd. Mk. - s. Norsk Jern Skpd. = 12 a 13 Rd. - Mk. Tiære Td. = = 4 Rd. 3 Mk. a 5 Rd. Hør Skpd. = 40 a 48 Rd.) efter dens Reen Hamp Skpd. 28 a 30 Rd.) Bonitet. Brænde. Favnen, Pommersk Fyr = = 3 Rd. 3 Mk. - s. Pommersk Ell, 3 Rd. 3 a 5 Mk. - s. Pommersk Bøg, 5 Rd. 2 a 3 Mk. - s. Holsteensk Bøg, 5 Rd. 2 a 3 Mk. - Jydsk enkelt, 5 Rd. a 5 Rd. 3 Mk. - s. Fyensk = = 5 Rd. 2 a 3 Mk. - Birk . - - - Rd. - Mk. . Kiøbenhavns Torve=Kiøb for Jndvaanerne. Brænde. Et Bonde=Læs, 1 Rd. 2 a 3 Mk. - s. Et Læs Tørv 1 Rd. 2 Mk. a 2 Rd. 1 Mk. Kul Td. = = = Rd. 2 Mk. - s. Føering. Høe et stort Læs, 8 a 10 Rd. Mk. - s. et mindre dito = 5 Rd. Mk. - s. Halm et Læs = = 3 a 5 Rd. Mk. - s. Høns og Fiederværk. Calkunske gamle Parret. - Rd. Mk. - s. unge Parret = =Rd. - Mk. - s. Capuner fede et Par Rd. Mk. - s. mavre et Par Rd. - Mk. - Høns gamle Parret = 4 Mk. - unge Parret = = 3 Mk. - s. Kyllinger et Par 2 Mk. 8 s. Giæs levende Stk. = Slagtede Stk. = Ænder et Par = Duer et Par = Æg en Snees = Mk. - s. Mk. - s. 4 Mk. - s. Mk. - s. Mk. 14.
Berlingske Tidende, 1784-05-03
Constantinopel, den 20de Martii. Man frygter endnu for store Uroeligheder fra Prinds Heraclius's Side af Georgien. Porten lader derfor de Armeniske Stæder, Kers og Akatiske paa det hurtigste befæste, og har befalet Paskaen af Erzerum at trække sig med sine Undercommanderende og Tropper til Kers, for paa det nøieste at lagttage alt, hvad der maatte forefalde. Formedelst disse Uroeligheder i Asien, som tillige begynde at yttre sig fra endnu flere Sider, er man paa nye meget beskjeftiget med at ruste sig saavel til Lands som til Vands, og med at fortsætte Hvervingerne uafbrudt. - Storvistren, som har udstrakt sin Aarvaagenhed til alle Gienstande, beskjeftiger sig for nærværende Tiid, som det heder, med det Forslag, at sætte ogsaa de Europæiske Egne af Tyrkiet i bedre Forsvarstand. Der paastaaes og, at der allerede er besluttet at anlægge nye Fæstningsværker for den endnu værende Grændse-Fæstning Octakow, at forstærke dens Besætning, saavelsom at befæste Canalen. - Den Persiske Provinds Masanderan, hvor den nu værende Regent af Persien har tilladt Russerne at bygge 2de Forter, er en af de smukkeste, frugtbarste og best befolkede Provindser, hvorfore man og kalder den Persiens Have. Provindsen Ghilan, hvis Hovedstad skal blive opbygget lige over for det tredie Russiske Fort, frembringer Silke, Olie, Viin, Riis og andre herlige Frugter i Overflødighed. Jkke allene det nordlige, men og en stor Deel af det sydlige Persiens Handel kan blive trukket hen til disse Egne.
Berlingske Tidende, 1784-05-03
London, den 13de April. Parlementsvalget for Vestminster vil inden faa Dage være bragt til Ende, og Hr. For miste samme, da han er over 300 Stemmer tilbage. Det heder, at han vil forlange en Scrutiny eller Undersøgning over de givne Stemmer, for at see om alle de, der have givet hans Vederpart Sir CeciWray deres Stemme, have Ret dertil. Jmidlertid formoder man, at dersom saadant virkelig skulde gaae for sig, vilde man finde uendelig flere ugieldende Stemmer paa Hr. For's Side, end paa hans Medbeylers. Hertuginden af Devonshire, tilligmed nogle Damer af hendes Fortroelige, har endnu stedse været utrættelig i at gaae omkring i alle Gader og smaa Stræder og hverve Stemmer for Hr. Fox. Hun har derved givet sig til Priis for Ministerialtidenderne, som i nærværende Tiid udgiøre det største Antal, og som hver Dag have behandlet hende meget frit. – Dersom Ministerialpartiets Overslag er bygget paa sikre Grunde, saa vil Hr. Pitt have en Overvægt i Underhuset af mere end 80 visse Stemmer. Landets Had imod Coalitionen har været ham til megen Fordeel. Ved Valget af det Ostindiske Compagnies Directeurer, som nu foretages, gaaer det næsten til, som ved Parlementsvalgene. Man synes at være almindelig opbragt imod alle gamle Directeurer, som paa nogen Maade have ladet sig merke med, at de havde intet betydeligt at indvende imod Hr. For's forkastede Bill, og man torde formodentlig udelukke dem alle fra det nye Valg. De have saavel i Tidenderne som i det Ostindiske Huus igien opstilled sig til Candidater, men man har saavel ved Trykken som i Leadenhall-Street givet dem bitre Svar. - De Tilforordnede udi de Kongel. Landsbyer i Skotland have holdt en Sammenkomst i Edenborg, for at udvirke en Forandring i den Skotske Nations Representation i det Brittiske Parlement. Alting er gaaet meget endrægtig af ved denne Leylighed, og man har lagt en saadan Plan, som efter al Rimelighed vil befordre den forønskte Parlementsreformation. Kommer samme til Fuldkommenhed, vil Skotland finde langt flere Parlementslemmer i Underhuset end forhen. - J afvigte Uge blev afdøde Lord Chathams Æreminde fuldkommen færdigt og offentlig opreyst i Westminster Abbedie.
Berlingske Tidende, 1784-05-03
London, den 16de April. Parlementsvalget for Westminster vedvarer endnu, og Hr. For giør alle muelige Forsøg for at overvinde sin Vederpart, Sir Cecil Wray. For faa Dage siden var han over 300 Stemmer neden for Sir Cecil Wray, og nu kun omtrent 150. Midlerne, som han bruger til at forskaffe sig Overvægten, ere just ikke med de beste, og vil til Slutning neppe naae deres Hensigt. Han lader mange give deres Stemmer, som ikke have mindste Ret dertil, og man paastaaer, at allene i Gaar blev givet 74 saadanne intet gieldende, Stemmer. Kommer det til Undersøgelse, saa torde næsten 100 af de ham givne Stemmer blive erklærede for aldeles ugyldige, dersom han endog bragte det dertil, at han beholdt Overvægten imod Sir Cecil Wray. Hertuginden af Devonshire er endnu utrættelig i at samle Stemmer. Hun bliver og stedse trukket igiennem i de offentlige Ministerialblade, og omendskiønt ikke enhver Anecdote, som fortælles om hendes Stemmehverving, er aldeles grundet, saa gives den dog mange, som fortiene Troværdighed, da de beroe paa offentlige Tilfælde. J alle Billedboder seer man daglig Carricaturer udkomme, hvori Hertuginden med samme Underskrift udstilles til Beskuelse og Latter. Desuagtet lader denne Dame sig ikke forvirre med alt dette. Men det er vist, at det ikke skeer saa meger for Hr. For's Skyld, som af Artighed mod en anden Person, der understøtter Hr. For paa alle muelige Maader. J Gaar udspredte man et Rygte, at Lord Hood een af Candidaterne for Westminster, var død, men det er befundet urigtigt, omendskiønt det er vist, at han i nogle Dage har været heftig syg. Man er begierlig efter at see, hvorledes det vil løbe af med Valget for Middelser. Hr. Byng, som Coalitionen meget ivrig understøtter, vil ligesom hans Patron, Hr. For, giøre alt, for igien at blive valgt af sine gamle Constituentere. Men disse synes ikke at være meget tilbøielige til at have en Mand til deres Repræsentant, som vil just det Modsatte af hvad de forlange, som sende ham i Parlementet. Assessorerne af Middelser holdte i Gaar et Møde, for at opnævne de Candidater, som næstkommende Torsdag skulle komme paa Valg. Man foreslog Hr. Wilkes og Mandearing. Den første var i forrige Parle ment for Grevskabet Middelser, og Manvearing skal komme i Byngs Sted. Man talede heftig imod den sidste, og forekastede ham, at han havde understøttet Coalitionen og For Ostindiske Bill, at han havde vægret sig ved at overlevere Kongen Grevskabets Adresse angaaende det gamle Ministeriums Afskeed, at han havde nægtet at undertegne den Revers, som man havde forelagt Hr. Wilkes og Manvearing, og som disse havde undertegnet, for at giøre sig beqvemme til Valget. Efter mange Taler bleve omsider de trende sidst benævnte Herrer udnævnte til Candidater, som man vilde understøtte.
Berlingske Tidende, 1784-05-03
I Dublin har Pøbelen været meget misfornøiet med nog ke der i Parlementet gjorte Indretninger, betreffende Politiet. Den 5te i denne Maaned forsamlede den sig uden for Parlementhuset, fornærmede Lemmerne som kom til Mødet, ja gik omsider saavidt, at den med Magt trængte ind paa Galteriet i Parlementhuset, og nogle af dem begyndte at holde Taler til de forsamlede Parlementslemmer. Til al Lykke ilede en Commando Soldater og nogle af Rettens Personer dertil, og befriede de forskrækkede Parlementslemmer fra disse kiedsommelige Talere, hvoraf 2de bleve tagne i Forvaring og sendte til Nevgatet sammestæds.
Berlingske Tidende, 1784-05-03
Paris, den 16de April. Da adskillige af vore unge Landsmænd have faaet Tilladelse af Hs. Majestet, Kongen af Preussen, at komme til Berlin, og bivaane de Kgl. Preussiske Troppers aarlige store Manocurering, saa giøre de nu Anstalter til at reyse til bemeldte Kgl. Residentsstad. Jblandt samme ere Prindsen af Lambese og hans Broder, Prindsen af Vaudemont, og de Herrer vorRochechouart, von Escar &c. Det heder og, at den nu i London værende Marquis de Bouille skal reise derhen i samme Hensigt.
Berlingske Tidende, 1784-05-03
Hamborg, den 26de April. Forrige Løverdag, i Middagsstunden, reiste sig her en overordentlig heftig Orcan med saa stærke Vindstød, at ingen lettelig kan erindre sig dens Lige. Den vedvarede til i Gaar, imod Morgenen, og har gjort paa Bygninger, Tage og Træer a. hist og her en betydelig Skade. En nye Pakbod, som for nogle Aar siden indstyrtede, men nu var bleven opbygget igien, er anden Gang indstyrtet, og 6 Tømmer folk blevne meget beskadigede. Paa Alstern uden for Byen blev et lidet Fartøi omslaget med 3 deri værende Personer, som alle druknede. De lave Stæder i Staden stode under Vand. Kirketaarnenes Bevægelser var saa stærk, at Knøvelen i Klokkerne og Hammerne i Klokkespillet sloge an. Af Veirhanen paa Taarnet af Hovedkirken i Altona er en Deel bortblæst. Paa det grevelige Schimmelmannske Gods i Wandsbeck, blev et for nogle Aar siden og meget massivt opbygget Fæehuus omkastet, hvorved meget Qvæg blev dræbt.
Berlingske Tidende, 1784-05-03
Ved Curhaven paa de saa kaldte Nordregrunde, ere de til Grønland bestemte Commandeurer, V. Hinrichs, J. Eysen, og St. Jansen forulykkede. Det samtlige Mandskab paa det første Skib er bleven bierget, den anden er med Skib og hele Mandskabet forliist, og af den 3dies Mandskab skal 12 have sat Livet til. Man lever i Frygt for bedrøvelige Efterretninger fra Søen.
Berlingske Tidende, 1784-05-03
Æroeskiøbing, den 26de April. Efterat Jsen var brækket og bleven Land løs, drev den hid og did, som har forhindret Farten; endelig, da snart hver Mand havde faaet deres Fartøier udlagt paa Reden, paakom den 24de huj. et saa forfærdeligt Stormveir af en Vest Nordvest Vind med Sneefog og Susen i Luften, som satte alle især de Søefarende i Bevægelse at nogle Fartøier tog Skade, og en Galease kantrede. Stormen vedvarede til Kl. 2. om Natten.
Berlingske Tidende, 1784-05-03
Corsøer, den 29de April. Jndkomne: Den 23de April Procurator Flindt, Jomfrue Lindrup og Studiosus Næraae, den 24de huj. Genera von Endten, Kammerherre Holst og Kiøbmand Hansen, den 25de huj. Comtesse Rantzau med Følge, Landmaalerne Pingel og Qvisseling, Kiøbmand Bye og Jomfrue Tomson, den 26de huj. Kongelig agende Post og Generaladjutant Pipper; den 27de huj. Grev Bauditz og Frue Grevinde, Generalmajor Schulten, Jnspecteurerne Fogh og Leth, og Major Schueboe; den 28de huj. en Commandeersergeant med 2de Commanderte og 15 Recrytter, samt en Dansk Staffette fra Altona til Kiøbenhavn. Udgaaede: Den 23de April en Dansk Staffette til Assens, Geheimeraad Juul med Frue, Kammerherre Bentzon og GrevCossel; den 24de huj. en Kongelig Svensk Brevsæk, Boghandler Proft og Forpagter Bech; den 25de huj. Hofjunker Hauch, Generalgouverneur Roepstorff med Frue, Grev Reventlau og Kongel. agende Post 5 Læs; den 26de huj. Frue Oberstinde Lützau, den 27de huj. Kiøbmændene Rye og Christensen; den 28de huj. Junker Nyberg med Følge, Forvalter Flyberg og Geheimeraad Levitzau med Frue og Søn; den 29de huj. Kiøbmand Byegel og Skipper Nielsen.