JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1795-03-09
Brüssel, den 10de Februar. Det franske Folks Repræsentantere have i det hele nederlandske Bebert forbudet Brændeviinsbrænden, fordi der for brugtes saa meget Korn dertil. Blot i det østlige Flanderne ere 181 B ænderier, som daglig forbruge saa meget Korn, som 300000 Menneskeer kunde have nok af, og flere Kul, end 9000 Familier behøve. Heraf kan man giøre sig et Begreb om den uhyre Consumtion, som de utallige Brænderier, foraarsage. - Den 5te hujus har den herværende Magistrat ladet udstæde en Proclamation, hvori det heder: "Endnu nogle Opofringer, og Frankrig antager os som sine Børn endnu nogen Tid, og Krigen er tilende; Frankrig og Nederlandene forenede med hinanden skulle nyde en evig Freds Lykke. Scheiden skal blive fri, og Antverpen saae sin forrige Glands. Ville J deshurtigere frembringe disse lykkelige Øieblikke, saa skaffer de Franske alle Midler, til at kunne føre Krigen med Eftertryk. Republikens Soldater have ingen Skoe, ingen Klæder, ingen Skiorter, og Hospitalerne intet CharpieParis, den 13de Februarii.
Berlingske Tidende, 1795-03-09
I Gaar aflagde Marer i Velfærdscommissionens Navn følgende Beretning om vor Brester-Flaade i Conventen: Efter et Krydstog af 34 Dage, sagde han, er denne Flaade den 1ste hujus igien indløben til Brest. Den har havt Lykke og tillige Ulykke. Den har holdt Admiral Howes Flaade Respect, og forhindret den store engelske til Ost= og Vestindien bestemte Convoy at løbe ud. Vore Fregatter have taget 70 Skibe og gjort 1502 Fanger. Frankrige har, i det den midt om Vinteren lod en Søemagt af 34 Linieskibe se paa Oceanet, beviist, at det er i Stand til, at byde Engelands Marine Spidsen. 3 Liniesk be af vor Brester=Flaade ere under Krydstoget gaaede til Grunde, nemlig Scipio, le Superbe og den 9de Thermidor. Denne sidste, der tilforn hedde Jacobineren og allerførst August, har aldrig duet noget. (Bisald). Hine siunkne Linieskibe vare i øvrigt gamle, og den Mængde Skibe, som man nu udruster i vore Havne, skulle snart erstatte omtalte gamle Skibs=Skroge. Linieskibenele Timeraire, le Neptune og le Frugueur have under Krydtoget lidt Skade, men de skulle snart blive satte i Stand igien. Dette Krydstog har forresten været en fortreffelig Skole for vore Matroser, og Eders Commission tvivler ikke paa, at vore brave Søefolk med det første (da ogsaa Holland er erobret) skulle være i Stand til, at forskaffe Frankriges Flaage Respect paa alle Have. Uden at tale om Priserne, som Brester Flaaden har gjort, ere siden den 30te Januarii 119 fiendtlige Skibe blevne opbragte i de franske Havne og 19 skudte i Grund. - Efterat denne Beretning var forelæst, decreterte Conventen, at Velfærdscommissionen hastig skulle lade reparere den Skade, som Flaaden havde lidt, og at vor Marine overhovedet skulle erholde en Grad af Styrke og Formerelse som er Nationen værdig." - Herpaa forelæste Cambaceres, ligeledes i Velfærde=Commissionens Navn følgende Beretning om vor østlige Pyrenæer=Armees Seier: "Omendskiønt sammensvorne Elementer, sagde han, have opholdt vor Søemagts Fremgang, have de dog ikke kunnet hindre vore republikanske Legioner fra at seire. De blive ved at seire over alle hindringer og at triumphere over alle Fiender. Den vigtige spanske Havn Rosas i Catalonien er nu i Republikens Besiddelse.
Berlingske Tidende, 1795-03-09
Folkerepræsentaxten ved den østlige Pyrenæer=Armee, Gonpillean de Fontenay, melder derom følgende under 30te Januarii: "Vi havde lovet Eder at trække ind i Rosas enten igjennem Portene eller giennem en Breske. Spanierne have ikke villet det sidste. De have overgivet sig paa Discretion. Vi have maattet bane os Vei giennem næsten utilgiængelige Egne og overvinde alle Naturens Hindringer. Vore Soldater spændte sig selv for Kanonerne. Vi havde i Begyndelsen aabnet Løbegravene; men da de ved den vedholdende Regn i 22 Dage vare opfyldte med Vand, saa maatte vi giøre en nye Angrebsplan. Denne Plan var vel ikke regelmessig; men vi kom dog ved samme saa vidt, at vi vare nærved at skyde Breske. Jnden 2 Dage blev et Batterie paa 24 Kanoner oprettet, uden at Fienden blev det vaer. Den spanske Garnison benyttede sig derpaa af Natten til at indskide sig. 500 Soldater, som vare blevne tilbage i Rosat, ere blevne gjorte til Fanger. Den spanske Flaade har begivet sig udi rum Søe og holder sig i Afstand. Vor Armee har udholdt Regn, Snee og Kuld, men ved dens utrolige Jver overvundet alt. - Efterat denne Beretning som ofte af de største bifaldsbevidnelser blev afbrudt, var bleven forelæst, derretterte Conventen, at den østlige Pyrenæerarmee, vedblev at giøre sig vel fortient af Fædrenelandet. - De 4 Deputerte, Barrere, Billand, Callot og Vadier ere allerede nogle Gange blevne forhørte i de 21 Mænds Commission, og i Forgaars gave disse Conventen tilkiende, at de i det seneste inden 8 Dage skulde aflægge deres Beretning derom. - Mandskabet paa de 3 Linieskibe af Bresterstaaden, som ere gaaede til Grunde, er bleven reddet. Det Uheld, et hine Linieskibe sank, tilskriver man Capitainernes Uerfarenhed, hvilke endnu for det meste have faaet deres Pladser i Roberespierres Tid, og ere blevne anbefalede dertil af Folk selskabet i Brest. En Ska pretter var, som Bekiendt, tilforn Præsident for dette Selskab. Linieskibene Scipio og den 9de Thermidor, som ere siunkne førte hver 80 og le Supe de 74 Kanoner. Linieskibet Neptunus paa 74 Kanoner, er ogsaa næsten ganske gaaet til Grunde. Man har maattet kaste alle dets Kanoner i Havet. Tet er strandet i Bugten af Peros, 12 Mile fra Brest. - Landet Lyttick har paa sin Bekostning udrustet 15000 Mand og sindt dem til den franske Armee.
Berlingske Tidende, 1795-03-09
J Ma seille er det den 27de J nuarii kommen til et saanroeligt Optrin imellem Soldaterne og Jndbyggerne samme, stæds, at nogle Mennesker ere blevne paa begge Sider. - J Toulon var B sætningen deelt i 2 Partier, og man raabte offemlig: Jacobinerne live, Jacobinerne i Marseille havde bestemt den 2den Februarii til, at myrde alle constituerte Auctoriteter og alle de Folk, som siden den 27de Junii igien ere blevne satte i Frihed; men deres forehavende blev lykkeligviis tilintetgjort. - General Moreau, som commanderer Belerings Armeen ved Luxemburg, skal have meldt: "at dersom man ikke hurtig sendte ham Levnetsmidler, maatte han med sine Tropper trække sig til det Jndre af Frankrige. Meget Guld og Sølv i Stænger er igien bleven sendt Udenlands, for at kjøbe Korn derfor.
Berlingske Tidende, 1795-03-09
Amsterdam den 18de Februarii. General Pichegru har forlangt en Liste paa alle de hollandske Krigsfanger, som de Franske have gjort. - Alle de Levnetsmidler, som blive de J anske leverte, skulle være frie for Afgivter. - Der skal blive udsat en Belønning for Jndførselen af Korn. - Militair=Commissionen i Haag har anholdt hos vores Municipalitet at føie den Jndretning, at inqvarteere 7200 Mand Jnfanterie i Amsterdam og de omliggende Egne. - Paa Revolutionscommissionens Ansøgning er af Stædets Municipalitet bleven besluttet, at afskaffe alle Tegn paa Ulighed og Overherredømme iblant andet Liberier. Der skal sendes Skibe til det gode Haabs Forbierg, for at hente Korn derfra. - Fra en paalidelig Haand kan man forsikre, at de nu i Holland værende franske Tropper beløbe sig til 87000 Mand og at 50000 Mand endnu blive ventede fra Belgien. - Alle i de hollandske Havne liggende americanske Skibe have Frihed at afseile, naar de ville. Jmidlertid maae alle Personer, som afgaae med Skibsleilighed fra Holland, have Passe, og de afgaaede Skibe blive i Forveien visiterte.
Berlingske Tidende, 1795-03-09
En paa Terelen fra Lissabon ankommen Skipper melder, at han ved Øen Wight har seet en Flaade af omtrent 50 engelske Transportskibe, hvorunder befandt sig 8 Krigskibe og 1 Cutter hvilke gik til Ankers ved Dunerne.
Berlingske Tidende, 1795-03-09
Holland, den 18de Feb uar. J de fleste hollandske Stæder gjøre nu de hollandske Sol datter Tieneste tilligemed de franske; men i Forveien maatte de sværge den Eld, at de ville giøre alt, hvad den franske Republiks Vel og den gode Orden udfordrer. - Som man nu erfarer, har det været den 20de Januarii at Arvestatholderen med sin gandske Familie er ankommen til Harwick hvorfra de den følgende Dag begave sig til London. Overfarten er ikke skeet med saa meget Besværlighed, som man havde ventet.
Berlingske Tidende, 1795-03-09
Wien, den 18de Februar. Keiseren har ved en naadig Haandbillet indbudet GeneralClairfat, til at antage Commandoen igien over Armeen, hvilken han allerede har nedlagt for 2 Maaneder siden, og indtil nu har kun ført interimistisk. Det hedder, at He Majestæt stiv vil begive sig til Armeen for at bivaane Felttogets Aabning, dersom ikke Sagerne ved Underhandlingerne saae nogen anden Vending.
Berlingske Tidende, 1795-03-09
Frankfurt, den 21de Februar. De Franske giøre Berægelser, som give det alvorlige Forsæt tilkiende, at beleire Maynz; thi hidtil var den kun blokert. Jmidlertid have hidtil mange Sygdomme hersket ved den franske Armee, og efter Deserteurernes Udsagn skal paa mang=Steder ligge 5 til 600 endnu ubegravede Døde fordi man ikke har kunnet bringe dem under den tilfrosne Jord.
Berlingske Tidende, 1795-03-09
Lingen, den 25de Februar. I Gaar er det i vort Naboelaug paa hiin Side Ems kommet til alvorlige Optrin imellem de franske og engelske forposter. Allerede i Forgaars havde et franske Corps af 2000 Mand indfundet sig i Egnen af Bentheite. Efterat nogen Skiærmy sering var forefaldet imellem Forposterne, kom det i Gaar Morges til en Fegtning imellem hiint franske Corps og Engelænderne i og ved Nienhus i det Benthemske, hvilken varede fra om Morgenen Kl. 7 til Middag. Engelænderne vare ikke de Franske voxne i Antal; men derimod havde de første 2 Felistykker, men de Franske havde slet ingen Kanoner. Der blev fra begge Sider sigtet med megen Heftighed, og der siges, at de Franskes Forliis skal have beløbet sig til 300 Mand, og Engelændernes til 60 Mand og 3 Officerer. Kl. 3 om Eftermiddagen forlode Engelanderne Nien hus, og trak sig tilbage til Nordhorn mod Ems, hvorpaa de Franske toge Nienhus i Besiddelse. Som man forsikrer, skal allerede en ny. Colonne af de Franske, 5 til 7000 Mand stærk, være ankommen i Nienhuus.
Berlingske Tidende, 1795-03-09
Af en anden Skrivelse fra Lingen, den 25de Febr. Den 23de have de Franske overfaldt en engrisk Forpost imellem Nienhus og Ulsen, som bestod af Husarer, der vare for svage, og derfor bleve næsten alle nedskudte. Herpaa kom det i Gaar til en Fagtning imellem de Franske og de Engelske, som befandt sig i Nienhus, i hvilken de sidste tilligemed Emigranterne bleve bragte til at vige. Man forsikrer nu, at de Franske have været 7000, men de Engelske kun 2000 Mand stærke. Allerede i Gaar Aftes kom de lette engelske Dragoner til Schepstorf paa hiin Side Ems, men maatte, da der ingen Skibe vare til Overfarten, trække til Egnen af Rhinen. Nienhus har tilligemed flere Landsbyet lidt meget ved Gaars Affairen. Her er allerede bleven tilsagt Qvarterer for mange Tropper. Kanoner ere og bragte hertil, saa at det synes, at Engelænderne ville holde Stand i Lingen. Himmelen give, at vi ikke maatte blive udsat for et Bombardement af de Franske. - De Franske skulle allerede være i Schepstorf paa hiin Side Ems, ikke langt herfra. Ved Eme ere allevegne udsatte engelske Forposter. N. i Aften Kl. 12 bliver der slaget Allarm, og Tropperne rykke ud, saasom de Franske aller de lade sig see for Ems. Emden den 28de Februar. De Franske eller dog de hollandske Nyesranker skulle have besat Delfziel, hvo ved Emsins Udløb bliver spærret. J Gaar hørte vi her en stærk Canonade fra Nyeskandsen af i Grønninger Landet, hvo de hollandske Patrioter, bandede med Militair, angrebe Skandsen, men bleve med Forliis slagne tilbage af Engelænderne. (Efter andre Beretninger have de Engelske trukker sig ei bage, hvilket og kan sees af følgende Skrivelse fra Leer).
Berlingske Tidende, 1795-03-09
Leer, i Ostfriesland, den 28de Februar. De Franske befinde sig nu ogsaa allerede i Nieuwschanz i Grønningen. De engelske Tropper have trukket sig ud af Windschootten og den hele Egn. Alle flygte nu til Ostfriesland. - E. Sk. De Franske ere i Deltziel og tillige i Windschosten, 2 Mile herfra.
Berlingske Tidende, 1795-03-09
Kiøbenhavn, den 9de Martii. Søndagen den 8de Martii blev anlagt Hofsorg for den afdøde Landgrerinde af Hessen Phillipethal som bares 4 Dage, Under 28 Januarii d. A. er Toldcontrolleuren i Thristiansand, Jens Lassen, allernaadigst udnævnt til Toldinspecteur; Toldbetienten i Svelvigen, Peter Fogh Lofs, til Toldkasserer, og Toldbetienten i Rasvog, Christian Christensen Mølbak, til Toldbetient ved Flekkestords Toldsted.
Berlingske Tidende, 1795-03-09
Af Dato Kiøbenhavn den 6te Marts har Hr. Maj stæt allernaadigst udgivet en Placat, hvorved Udførselen af alle Sorter Korn, Meel og Brød &c. fra Hertugdømmerne Slesvig og Holsteen, Herskabet Pinneberg, Grevskabet Ranzau, og Staden Altona til fremmede Stæder, bliver, saavel til Lands som til Vands, forbudet indtil den 1ste September dette Aar.
Berlingske Tidende, 1795-03-09
Fra det Kongel. Vestindisk Guineiske Rente= og GeneralToldkammer er Magistraten tilkiendegiven, at det allernaadigst har behaget Hans Kongelige Majestæt den 6te i d. M. at befale, at Kornvare fra fremmede Stæder maae, for at befordre deres Jndførsel, fra nu af og indtil videre, i det længste til 1ste September førstkommende, indgaae Afgivtsfrie; hvilket til alle Vedkommendes Efterretning herved bekiendtgiøres. Kiøbenhavns Raadstue den 9 Martii 1795. Ved Tal=Lotteriets 584 Trækning i Altona udkom: No. 58 7, 55. 65, 52.
Berlingske Tidende, 1795-03-09
Vacance, Aals Sognekald i Aggershuus Stift, 336 Rdlr.; hvoraf svares 150 Rdlr. aarlig til den entledigede Sognepræst sammesteds.
Berlingske Tidende, 1795-03-09
Barom. Therm. i Vinden. 2 Martii. 28. O. 5. 3 Kulde. V. 3 - - 128. 3. o. 2 1/2 Varme. V. 4 - - 28. 1 o. 1 - - S. V. S. V. S. S. O.S. V. 8 - - 27 11 9 3 1/2 Kulde. N. O. AVERTISSEMETS.
Berlingske Tidende, 1795-03-09
Det har behaget den gode Gud efter 6 Dages Svaghed at bortkalde vores kiære og gode Moder, Johanne Kirstine, Kiøbmand sal. Peder Friis ben Enke der i Ringsted, afvigte 22de Febr., i sit Alders 67 Aar. Dette for og saa smertefulde Dødsfald bekiendtgiøres herved fraværende Slægt og Venner; forvisset om enhvers Deeltagelse, der kiendte hende, frabedes al Coldolence. Ringsted den 28de Febr. 1795. Paa egne og Sødskendes Vegne. H. H. Freisleben.
Berlingske Tidende, 1795-03-09
At det har behaget Forsynet den 5te d. M., at bortkalde min dyrebare og uforglemmelige Mand, Hans Peter Pohiman, Sognepræst til Hyllinge og Lynbye Menigheder. i sit Alders 67de Aar, skulde jeg ikke undlade herved sørgeligst at bekiendtgiøre fraværende Slægt og Venner. K. Hyllinge, den 7de Martii 1795. Marensal. Pohlmans.
Berlingske Tidende, 1795-03-09
Ved den i Dag forttagne 3de Trækning af de 250 Obligationers Nummere, som til forestaaende 30te Junii skal udbetales af de 9376 Obligationer a 70 Rdlr. Stykket, der under 1ste det forrige Østersøeske Handelselskab, ere følgende Nummer Julii 1787 af Finants=Collegio ere udstædte for indfriede Actier i udkomne: No. 4637. 2469. 5334. 1006. 1234. 4960. 7893. 2942. 1394. 7865. 2513. 5303. Eierne af dette Slags med forestaaende udkomne Nummere betegnede Obligationer vilde altsaa behage, den 30te Junii næstkommende ved den Kongelige Casse at affordre sammes paalydende Beloh med de til samme Tid forfaldne Renter, da efter saadan Tids Forlølingen videre Renter deraf blive godtgjorte. Finants=Collegium den 2den Martii 1795.
Berlingske Tidende, 1795-03-09
I det Tredobbelte forenede Begravelse=Selskab, som er stiftet her i Staden Aaret 1760 for 300 Jnteressentere i hver Classe, som nyde til Begravelse: De i første Classe 100 Rdlr., de i anden Classe 50 Rdlr., og de i tredie Classe 25 Rdlr., hvortil i 1ste Classe svares af hver Jnteressent til hvert Liig 32 s., i 2den Classe 16 s. og i 3die Classe 8 sk., og til Contoirets Vedligeholdelse noget qvartaliter, holdes Directions Forsamling den 14de Martii d. A. Kl. 4 og Eftermiddagen hos Bogholder Knud Waldsøe paa Hiørnet af lille Cannikestrædet og Skindergaden No. 19, hvor da saavel de, der allerede have meldt sig, som og de, der ellers maatte have Lyst til at indtræde i dette fordeelagtige Selskab, ville behage at møde for at blive indskrevne, da dette Selskab ved et besparet Fond af 5000 Rdlr., og den deraf flydende aarlige Rente, er i en Forfatning, som lover fine Jnteeressentere fuldkommen Sikkerhed, med den mindst muelige Bekostning. Udenbyes Lysthavende kunne ogsaa ved Commissionair melde sig, og naar dermed følger troeværdige Attester om deres Alder og Sundhed vente at blive antagne. Kiøbenhavn, den 6te Martii 1795. Matthiesen. Spliid, Møller, Hvidberg, General=Krigs- Kammerraad. Hofbogtrykker. Stadscapitain commissair. Amtsraad Gutmanns og hans Families Tildragelser, optegnede af ham selv. Udgivne af den berømte Baron Knigge, oversat. Med en Fortale af Prof. Tode. Denne Bog underholder Læserens Deeltagning desmere, da den aldrig afviger fra det daglige Liv; da man seer der Menneskene, som de ere, da heri ikke findes overordentlige Karakterer og aabenbare opdigtede Situationer. Men vil nytte formedelst den Moral, som ligger i Fortællingen selv, og formedelst de fornuftige og let anvendelige Reflexioner, som Forfatteren indstroer. Den sælges for 48 s. paa Trykp. og 56 s. paa Skrivp., indbunden 16 s. mere paa Børsen No. 3. P. Liunge. Nort og tydelig Veiledning til Fyrværkeriekunsten, skreven for er dem, som selv ville forfærdige smaa Fyrværkerier, af D. G. Schroke, indeholder; Om at giøre Raketter; Brændende Navne i Træk i Luften; Om Sværmere; Om vellugtende Jldkugler, som kan udkastes i Stuen af smaa Mørsere; Om Snore-Jld; Om Stierner af guul og hvid Jld; Om Raketter med store Jld kugler, som atter kaste mindre fra sig; Raketter med Regnild; Pillegrimsstaven; Solen; Bistokken m.m., sælges heftet for 32 s. paa Børsen Nr. 3.
Berlingske Tidende, 1795-03-09
Jroces og Dom ved Hof= og Stadsretten i Sagen: Generali fiscal Skibsted paa Embeds Vegne mod Madam Svare og Studiosus Winding, som Forlægger for Ugebladet vækkeren; (hvilken Sag af Justitien er indstevnet til Høiste=Ret) Motto: La persecution contre les livres ne fait qulirriter legenien ellene saurait empecher, nemme retarder les revolutioes, quisopererant, de siele anfisela, dans springeneral, faaes for 2 Mk. i Store Kannikestrædet Nr. 39. Sammesteds faaes Vækkeren No. 1, 2 og 3 for 6 s., og den berømte Professor Stuwes Afhandling over Oprør og oprørske Skrivter, paa dansk for 24 s.
Berlingske Tidende, 1795-03-09
Forslag til alle Laugsmesterne i Kiøbenhavn angaaende Lauge enes Ophævelse, tilegnet Borgerstanden af en Borgerven, faaes for 4 s. hos Boghandler A. Soldin i Myntergaden No. 57. under Titel af Apollo har jeg i Sinde at udgive et musikalst U Maanedsskrivt for Gang og Klaveer i 12 Hefter. Hver Hefte skal udgjøre 3 Ark i aflang Folie og overlades Subskribenterne for 2 Mk., som betales ved Mortagelsen, for andre Kiøbere, forhøies Prisen. Syngemusiken skal bestaae af originale og oversatte Poesier af de beste og meest yndede Digtere, samt udsøgte Arier og Duetter af danske og fremmede Syngestykker, som have fundet udmærket bifald. Til de fremmede Stykker skal altid følge en dansk Oversættelse. For Klaveret skal gives lette og svære Sonnater, Fantasier, Galanteriestykker, bekiendte Arier med Variation raf de beste Componister, samt Overturer af de meest yndede Syngespil. Musikelskere vil altsaa her finde Leilighed at forskaffe dem, for billig Priis, en udvalgt Samling af gode Componisters Arbeider, hvoraf endeel findes adspredte i adskillige kostbare Værker, som man ofte er nødt til at kiøbe, for at faae enkelte Nummere, som behage. Trykningen skal begynde, saasnart jeg kan see mig skadesløs ved Subskription. Subskribentsamlerne bekomme den sædvanlige Rabat. Subskriptionen, modtages og Planer uddeeles hos S. Sønnichsen, paa Hiørnet af Silkegaden og Pilestrædet No. 70.
Berlingske Tidende, 1795-03-09
I en Eiendom her i Staden, der i Brandcassen er forsikret for26000 Rdlr., forlanges til næste 11te Junii Termin, en Capital af 14000 a 16000 Rdlr. mod 1ste Prioritet i samme. Vedkommende vilde behage desangaaende, at henvende sig til Assessor Horn i Kronprindsensgade No. 11 Litr. D. D. 23 a 30000 Rdlr. forlanges til førstkommende Wiborg, Snapstings 11 Junii Termin med første Prioritets Pant i et Jordegods i Jylland af Værdie 70,000 Rdlr. - Anviisning gives i Badstuestrædet Nr. 76.
Berlingske Tidende, 1795-03-09
J Avertissementet fra St. Hans Hospital ere indløbne følgende Tryksel3 Linie i Steden for nogen, læs, nogle. 26 Ling i Steden for lige, læs: ulige Omstændigheder. 42 Lin, i Steden for mod, læs, med Statskassen. 44 Ling i Steden for tages, læs, toges i Betænkning. 45 Lin, i Steden for at skaffe det i Værk, læs, at skaffe det Værk. I Kraft af Hans Kongel. Majests. allernaadigste af følgende Jndhold: " udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmersken og Olden Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug, Vi Christian den Syvende, af Guds Naade Konge til borg; giøre alle vitterligt: at Vi, efter Byefoged Ham hans for Værtshuusholder Daniel Damelsen sammesteds Cramer Winding af Vort Eyland St. Croix i America, herom allerunderdanigst gjorte Ansøgning og Begiering, en allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge petui silentii, maae indkalde alle hans Creditorer, saavel og tillade, at han, ved Proclama sub pæna præclusi & per Vore Riger og Lande, som Udenlands boende, med Aar og Dags Varsel, at regne fra den Tid saadant Proclama er læst ved Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret, samt 3de Gange efter hinanden in ført i de Berlingske Aviser, Adresse=Contoirets Efterretninger og den Altonaiske Mercur, og ligeledes med . 3 Maaneders Varsel, at regne fra den Tid Proclama er indiske Eylande, samt 3de Gange indført i St. Croix trykte bleven læst ved alle Ober= og Under=Retter paa Vore Vest sig opholdende Creditorer, med deres Fordringer at frem Avis, indkalde alle hans paa foranførte Eylande boende og komme og saadant deres havende Krav inden foreskrevne at anmelde og beviisliggjøre, og skal fornævnte Damelsen, Tids Forløb for bemelte Dammel Danielsen paa St. Croix ling forevise i Vore Bogholder Contoirer paa meerbemelte være pligtig til at lade denne Vores allernaadigste BevilEylande, og derom erhverve Attest, da Proclama i anden Fald ikke skal ansees gieldende mod Vore Fordringer og andre Rettigheder; hvorefter de Vedkommende sig allerunudi Vores Kongel. Residentz=Stad Kiøbenhavn, den 23de derdanigst haver at rette og for Skade at tage vare. Giver Januarii 1795. Under Vort Signet (L. S. Efter Hans Kongel. Majests. allernaadigste Befaling. C. v. Brandt. Schow. Colbiørnsen. Rejersen. Værtshuusmand Daniel Danielsen af St. Croix Bevilling, udi Aviserne at indkalde hans Creditorer. Allerunderdanigst læst i Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret, samt protocolleret Mandagen, den 16de Februar 1795. C. Schifter. Bliver herved alle og enhver, som under hvad Navn nævnes kunde, maatte have nogen Fordring paa indbenævnte Værtshuusholder Daniel Danielsen paa St. Croix, indkaldede sub pæna præclusi & perpetui silentii, at fremkomme, med samt at anmelde og beviisliggiøre saadant deres havende Krav, inden den Tid, som denne Hans Kongel. Majestæts allernaadigste Bevilling tilholder.