JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-09-21
Efterat den forrige Krig med England var tilendebragt, drog Tippo tilbage til Seringapatam, og gjorde en Fortegnelse over sine Eiendomme af ethvert Slags, hvis Værdie i Penge og forskiellige andre Artikler beløb sig til 20 Crore Pagoder.) J Skatkammeret fandtes 5 Crore Pagoder, hvoraf Pagoden regnedes til 4 Roupier. De øvrige 15 Crorer bestode deels i Juveler, kostbare Klæder o. s. v., deels i 700 Elephanter, 6000 Kammeler, 11000 Hee ste, 400000 Oxer og Køer, 100000 Bøffel oxer, 600000 Faar, 300000 Flinte, ligesaamange Gevæhre med Lunter, 200000 Kaarder, og maleiske Dolke, 1000 Kanoner i Seringapatam af forskiellig Calibre, hvoraf nogle ermalabariske, og ligesaa mange i de andre Fæstninger. Pengene og andre Ting af Værdie blive alle for nærværende Tid bevarede i Seringgapatam. Tilforn var endeel deraf i Beddinare, og man siger, at da denne Stad blev indtaget af General Matthews fandtes der en Skat af 25 Lack Pagoder i Penge, og desuden 4 Crore Pagoder i umyntet Guld og Sølv. Hele Summen paa alle Jndtægter beløb sig til 5 Crorer og 92 Lack Pagoder, enhver beregnet til 3 Roupier. Af denne Summe indkom ikkun 2 Crorer i Skatkammeret, de øvrige anvendtes til at anlegge Skibsverfter, Fæstninger og saa videre. Ofte fandtes af adskillige Aarsager Mangel i Regningerne paa 60, Laks. 7) En Lack bestaaer af 100000 Pagoder, og 100 Lak udgjøre en Crore. En Roupie er af Værdie omtrent 2 engelske Skilling, eller noget over 3 Mk. Dansk Pagoden regnes snart til 3, snart til 4 Roupier. En Lack Roupier regnes til 10000 Pd. Sterling, og en Crore altsaa til en Million Pd. Sterling. Regnes Pagoden til 4 Roupier, beløbe de rede Penge af 5 Crorer sig til 20 Millioner Pund Sterling, eller omtrent 120 Millioner Rigsdaler.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-09-21
Tippos Jndkomster ere siden hans Tiltrædelse til Regieringen meget formindskede, efterdi hans Regieringsmaade ganske afviger fra hans Faders. Han har bortjaget alle Braminer og andre af Sekten Hindus, som kiendte Landets Bedrift saa nøie, og ansat Muhamedanere i deres Sted. At sælge Arrak og Gania, som indbragde noget Betydeligt, har han forbudt i sit heele Rige. Af Biddinor og Sognda har han udjaget 70000 christelige Jndvaanere, som dyrkede Landet, hvorved Jndkomsterne af disse Lande have lidt et betydeligt Tab. Af Biddinore allene havde Hyder Aly 18 Lack Pagoder, som siden ere faldne til 10 Lack. Af disse og andre Aarsager, som reise sig af en slet Regiering, ere Tippos Jndkomster meget formindskede, saa at Overskudet, istedet for 2 Crorer som i hans Faders Tid, blev i det første Aar 1 1/2 Crore, og i de følgende Aar ikkun 1 Crore. Skat kammerets Rigdomme ere siden hans Regiering, formindskede, istedet at formeeres, da han har taget deraf 50 Lack Pagoder. Siden forrige Krigs Ende har han forsynet Seringapatam med Levnetsmidler for 100000 Mand paa 12 Maaneder, Bangalore for 12000 Mand i ligesaa lang Tid, og de andre Fæstninger i Forhold til deres Styrke og Vigtighed. For at hindre Forræderie har han sat over de vigtigste Fæstninger 6 Commandanter, over de andre 3 eller 2, men over de Pladse, som ikke ere bestemte til Forsvar, ikkun een. Enhver af disse Commandanter har vel sit besynderlige Embede dog udstæder Regenten Ordre til dem samt lige, og paa samme Maade skeer deres Besvarelse. De faae og alle under eet befalinger fra Circars, og det staaer enhver frit for at angive den anden, ifald han handler imod befalingerne.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-09-21
Tilstanden af Tippos Krigsmagt var følgende: Cavallerie med egne og leiede Heste 19000 Md. Artillerie med Trodsknegte 10000 2 Compagn. Europæisk Artiller. Jnfant. meestendeels Seapos ) 69000 *) Circar ere visse store Landstrækninger. 7) Seagogs ere Jndianere, som have lært den europæiske Exercits. Peons J 45000 Trodernegte = Hertil kommer 1) et Corps To passer *) med et Compagnie Europæer 100 af Mand = = 900 Lallys Corps, bestaaende af europæisk Cavallerie og Jnfanterie samt Topasser og Scapoje. Tilsammen 214560 Md. v.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-09-21
Tippo har gjort store Forandringer i Armeens Jndretning. Hans Fader var en Elsker af Cavallerie, og holdt et langt større Corps deraf, end Tippo. Denne derimod ynder Jnfanteriet og har anseelig forøget samme. 5000 af hans egne Heste ere ordentlig beredne, men af Leieheste kan man ikkun regne 3000 for gode; de øvrige ere ikkun brugbare til Streiferier. Til at commandere brugdes persiske Ord, som man tilforn pleiede at forklare paa Fransk eller Engelsk, ogsaa herudi har Tippo gjort Forandring. Jnfanteriets Feldtstykker ere deels tre deels sex, deels ottepundinger; Cavalleriets Feldt stykker trækkes af Mulæseler, og ethver Circar maa stille et vist Antal Trækdyr. Man bruger og Elephanter, der spændes for ligesom Heste, til at bringe Canonerne igiennem besværlige Veie. Jnfanteriet og Cavalleriet ere klædte ligedan, nemlig i stribet blaat og hvidt Bomuldstøi, som giøres i Landet. Artilleriet bærer ogsaa Bomuldstøi, hvidt i Bunden med store runde blaa Pletter.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-09-21
Tippo staaer sedvanlig op Klokken imellem 8 og 9 om Morgenen. Paa Rastdagene bade 7) Peons ere Folk, som ikkun ere bevæbnede, med Bue og Pile, eller i den høieste med Flinter, uden Laas der kaldes Lunteflinte. ( Rennel har ansat Tippos Krigsmagt til 155130 Mand, men denne Beregning er 4 til 3 Aar ældre. Man seer af begge, saavelsom af de store Jndkomster, at Tippo Saib kunde kaldes den mægtigste Monarch i Indien. thi omendskiønt en meget stor Deel af Mandskabet hører til Trodset, saa har dag baade Hyder Aly og Tippolang, bedre ovede Trypper end alle de øvrige Fyrster i Indien. Der staae og mange Europæer, især Franske, i hans Tieneste. N. Topasser ere Afkom af Portugiserne, der ere ligesaa sorte som de Jndfødte. han sig, bruger Medicin og lader sig barbere, Jmidlertid kommer Avisskriveren ( Auk bar Nevise) med de indløbne Breve, og anmelder Nyeheder fra forskiellige Lande, saaledes som de ere indberettede. Derpaa følger den vagthavende Officier og give Rapport, og efter ham komme Adjutanterne i samme Ærende. Klokken 12 spiser han til Middag, hvilket varer en Time; derpaa beskæftiger han sig med alle saavel civile, som militaire Sager indtil Kl. 5, da uddeeler han Parolen, som han tager enten af Planeterne, eller af Tegnene i Dyr kredsen, og selv opskriver i en Bog, der giemmes af Livvagten, og daglig hentes af en General=Adjutant. Saa legger han sig til Hvile, og sover omtrent en Time, hvorpaa han staaer op og holder sit andet Maaltid. Derefter lader han kalde sine Secretaire (Mounchys) hvilke forelæse ham de modtagne Breve, og faae befaling om sammes Besvarelse. Naar alt dette er skeet, og Brevene ere færdige til Afsendelse, gaaer han om Morgenen Klokken to eller tre til Sengs. Paa Marschhdagene brækker Armeen, uden største Nødvendighed, sielden opfør Klokken 8, efterat Tippo spiist Frokost Paa Marschen bliver han haaren i en Bære stoel ) (Palankin); men indtreffer noget betydeligt, stiger han strax til Hest. Tropperne marschere efter Omstændighederne i forskiellig Orden. J forrige Krig mod Maratterne, som vare ham overlegne i Cavallerie, marscherede hans Jnfanterie i 4 Colonner og havde Cavalleriet og Bagagen i Midten. Hans Leir udgjør ligeledes en Firkant, hvoraf Jnfanteriet med Canoner ne indtage de 4 Fronter, og i Midten staaer Cavalleriet Jnfanteriet er paa Marschen frie fra deres Bagage, da de af Circaret faae Trækoxer, til sammes Fortbringelse. Armeen marscherer sedvanlig om Dagen henved 4 Soltans Mile *) men i Krigen undertiden 6 til 7 saadanne Mile. Et enkelt Corps Cavallerie har i mindre Tid end 24 Timer lagt et meget anseeligt Stykke Ve tilbage. Saaledes marschere de Hyder Al) Denne Bærestoel ligner næsten en Seng, er gjort af Bambusrør og belagt med Puder.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-09-21
En Sultans=Miil indeholder omtrent 4 engelske Mile, og er altsaa næsten lige med en dansk Miil. i forrige Krig mod Carnatic med et Corps Cavallerie fra Uombly ved Tritchinopolp til Chillimbrum i 27 Timer, en Distance af omtrent 70 engelske Mile, paa tredie Dag derefter ankom Jnfanteriet og Canonerne. Tippo holder 300 Løbere, enhver lønnes maanedlig med 3 Pagoder: de virksomste og dueligste iblandt dem bruger han til Correspondence. Desuden antæter han i enhver besydelig Bye Avisskrivere, som have lært et skrive med Chiffers, saa at, om et Brev skulde opsnappes, det ikke kan forstaaes. Skulde der være noget, som man ikke paa den Maade kunde anmelde, faaer Brevdrageren det mundlig at vide. Tippo uddeeler sielden Foræringer, naar det skeer, er det ikke gierne over 5 Roupier. Politisk.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-09-21
Frankerig. De første Dage af September Maaned have fremviist gyselige Optrin i Paris. Førend de foedereerte Tropper afmarscherede til Leiren, samlede sig en Hob Folk, som med Magt brød ind i Fængslerne for at dræbe de den værende Statsfanger. Dette blev anseet som nødvendigt for at vedligeholde Rolighed, efterat Staden blev blottet fra Tropper. Man vidste endnu ikke Antallet paa alle dem, som i denne Tumult have tilsat Livet; man nævnede deriblandt Printsessen af Lamhalle og begge Montmorins. Endog de forekommende ubeedigede Geistlige, og deriblant nogle, biskoper myrdedes. En Deel af Hoben drog ud til Orleans for og at dræbe Statsfangerne sammesteds. - Endnu var ingen tilstrækkelig Magt samlet, som kunde standse eller tilbagedrive de fremtrængende allierede Armeer; dog haabede man snart at faae det hertil fornødne Antal forsamlet. Luckner har som Generalissimus faaet Commanden.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-09-21
over de 3 Franske Krigshære, som trækkes sammen imod Tydskland; han havde forlagt sit Hovedqvarteer til Chalons sur Marne, og var bleven forstærket med Tropperne under Generalerne Dumouriet og og Kellermann. Verdun har efter en meget kort og svag Modstand overgivet sig paa samme Maade, som Longwi, til den forenede preussiske og østerrigske Armee, men Diedenhofen værgede sig hidsigen og tappert, og Commandanten, Felig von Wimpfen, havde intet vilde høre og Overgivelse. - Man beskylder de forrige Krigsministre for at have meget forsømt Forsvarsanstalterne, saa at endog Metz, indtil for kort Tid, var i en slet Forsvarstand. Men de Herrer Narhonne og Grave, som i denne Henseende vilde have paadraget sigstor Ansvar og Tiltale, undgik Faren vedbetidsat flygte til England.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-09-21
Tydskland. De allierede Armeer, som med samlet Styrke trængde ind i Frankerig, have hidindtil gjort Fremgang. Foruden Vexduun, som ikke engang udholdt 2de Dages Beleiring af den allierede Hoved Armee under Hertugen, af Brunsvig, have ogsaa de østerrigske Tropper under General Clairfait besat Stegay, og gjort et Angreb paa Montmed, hvoraf Udfaldet endnu ikke var bekiendt. Til Krigens Fortsættelse skulle de østerrigske og preussiske Tropper anseelig forøges, uagtet de allerede erholdte Forstærkninger af hessiske, mayntziske, trierske nassanske og fuldaiske Tropper; hvoraf synes, at man paa visse Seder i Frankerig, maa have fundet, eller og frygte for at finde en større Modstand, end man har ventet. Churfyrsten af Coln, Keiserens Farbroder, har dog endnu ikke vildet tage nogen Andeel i Krigen. imod Frankerig. Churfyrsten af Sachsen har holdt et meget anseeligt Lystcampement, men det synes meere for i andre Henseender at vise sin betydelige Krigsmagt, end for at sende Tropper til Rhinstrømmen. Churfyrsten af Hannover har, som Konge af Storbrittannien, fulgt det samme Neutralitetssystem. PfaltBayern og Wyrtemberg synes at være ubestemte og at vilde rette sig efter Omstændighederne, som man vilde give sig Tid til endnu nøiere at betragte. - Fra Elsas have de franske Tropper gjort adskillige Streiferier ind i dettrierske og mumpelgardske Lande. - I de østerrigske Nederlande var man endnu ikke sikker foret nyt Udbrud af Uroligheder. Grændseberigtigelsen imellem de ungarske og tyrkiske Lande var endnu ikke kommen paa en fast Fod. Tyrkerne skulle ogsaa efter en vis fremmed Gesandts Tilskyndelse giøre adskillige Vanskeligheder i Henseende til den østerrigske og russiske Skibsfart og Handel. - Arveprindsen af Baden lader sine 2de Døttre giøre en Reise til Peters burg, hvoraf man vil slutte, at een af dem bliver bestemt til Gemahlinde for Storfyrstens ældste Søn.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-09-21
Spanien. Siden Tildragelserne i Paris af 10de Augusti vil man vide, at det spanske Hof har forandret sit Sindeelag imod Frankerig, og indgaaet Forbund med de imod dette allierede Magter. Der skal allerede være given Ordre til at trække en Krigshær sammen i Catalonien; ja man foregiver, at Spanien har alle rede en Flaade i Søen af 38 Skibe, som have 15000 Mand ombord, der skulle giøre Landgang i Frankerig. Men dette sidste synes efter saa kort Tids Forløb ei at være troeligt. Rimeligere er det derimod, naar man skal slutte fra Forsvarsanstalterne imod Tydskland, at Frankerig er paa den spanske Side, hvor Naturen ei har sørget for dets Sikkerhed, i en maadelig Forsvarstand. - Af den indgangne Handelstractat med de forenede nordamerikanske Stater love de spanske Kiøbmænd sig megen Fordeel.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-09-21
Storbrittannien. Den franske Gesandt, Hr. Chauvelin, havde endnu ikke giort nogen Anstalt til at forlade London. Derimod var den storbrittanniske Gesandt, Lord Gower, allerede hiemkommen fra Paris; dog havde han ladet en Gesandtskabs Secretair blive tilbage sammesteds. Hr. Jenkinson, som efter Rygtet var sendt til Coblenz med hemmelige Forslag, er ogsaa kommen tilbage til London. - De hertil udvandrede Franske have siden denne Maa Udgang faaet en nye Tilvext.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-09-21
- Den hollandske Tidende, at Hertugen af Nork skulde faae Tilbud om at blive de Franskes Kong, synes aldeles ugrundet. De engelske Stoks holde ei allene deres Priis, men stige endog, uagtet de vedvarende franske Uroligheder. - Hvad der atter tales om Hr. Pitts Resignation, kommer allene fra Oppositionsbladene.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-09-21
Schweiz. Efterretningen om Tildragelsen i Paris den 10de August og Schweitzergardens Behandling har opvakt en almindelig Bedrøvelse i Canton Bern, hvis anseeligste Borgere altid have sat deres Børn under benævnte Garde. Jkke desto mindre synes Neutraliteten mod Frankerig at blive vedvarende.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-09-21
Schveitzerregimentet Steiner, som laae i Garnison i Landan, skal nu ogsaa have forladt Frankerig. Af de sammesteds tilbageblevne schweitzerske Soldater af de undvigte Regimenter lader General Luckner oprette et Friecorps.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-09-21
Dødsfald. Bregentved. Hs. Excellence Hr. Geheimeraad og Greve Adam Gottlob Moltke, Ridder af Elephanten. Kiel den 26de August Hr. Etatsraad Gott lied Henrich Kannegiesser, Professor i Medicinen, 80 Aar.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-09-21
Subskriptions Plan Af den berømte Eulers, i det franske Sprog skrevne, Breve til en Prindsesse i Tydskland; over adskillige Gienstande i Physik og Philosophie, er en dansk Oversættelse under Pressen; og de tvende første Dele, med tilhørende 19 Kobbere, vil udkomme i October Maaned, og vorde de respektive Subskribentere tilsendte, imod derfor behageligst at erlegge Subskriptionsprisen. som er een Rdlr. og 64 s. paa Trykpapiir, og to Rdlr. paa Skrivpapiir, for begge Deele. Dentredie Deel vil strax efter komme under Pressen, den faaer 13 Kobbere, og Prisen er en Rdlr. paa Trykpapiir, og een Rdlr. 16 sk. paa Skrivpapiir.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-09-21
De som endnu, førend October Maaneds Udgang maatte behage at lade sig tegne for dette interessante Skrift paa det kongelige Waysenhuses Boglade i Kiøbenhavn, saavelsom hos alle øvrige Hr. Boghandlere, erholde Skriftet for Subskriptionspriisen; siden efter vil det koste mere, da Oplaget ikke er stort, For at giøre dette Skrift saa meget mere nyttigt, har jeg, under Texten, tilføyet nogle oplysende Noter, og deriblandt adskillige, som betræffe nyere Tiders Erfaringer og Opdagelser. Den typographiske Deel af denne danske Udgave er forbedret i dette Stykke, at alle Figurer og Tegninger ere stukne i Kobber, da de i Originalen og i de tydske Udgaver, ikkuns ere Træesnit. C. C. Plug.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-09-21
Bekiendtgiørelser. I Tos Sünchenberg i Fridericia er at bekomme : 3 i Klipsisk, Klipnakker, Hör, Thee, Citroner, reen Edderduun, med fleere Sorter Vahre, alt til billigste Priser. Vilhave endnu i det danske Sprog ingen fuldkommen Lærrebog i Hundelsvidenskaben, uagtet Theorien i dette Fag er yderst nødvendig for enhver Handlende; og dens Mangel enten sielden eller aldrig erstattes: Jkke i den Tanke at bøde paa denne Mangel, men for dog efter Evne at bidrage noget dertil, vover jeg herved at foreslaae Subskription paa en Lærebog i Handelsvidenskaberne, hvilken foruden Handelens Grundsætninger, og det italienske Bogholderie, tillige skal indeholde deres Anvendelse, paa Fædrenelandets Handelsforfatning og de handlende Staters med hvilke det staae i Forbindelse: Værket skal bestaae af to smaa Dele i 8vo, hver omtrent 20 Ark. Prisen bliver 3 s. Arket paa fiint Papir for Subskribenterne.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-09-21
Subskriptionen for Riber Stift modtages af min Ven Tolder Staal i Fridericia til October Maaneds Udgang, da den største Deel forlader Pressen. Christian Ludvig Pelt
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-09-21
Professor i Oekonomien, Handels= og Kammeral Videnskaberne ved Sorøe Academie.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-09-21
Ved Fabers Fyenske Avertissementstidender er her de til Adressecontoiret ancommet nogle trykte Catalogi over omtrent 1200 Pund barkede Stude= og Koehuder, som sælges i smaa Partier paa halvandet til, 2 Lispds. Vægt, barkede Fedekalveskind og spæde dito Skind, omtrent 250 Pund i 16 Bundter, endeel forfærdige nye Sadler, Kovl, Hovedlag, Pidske og andet Sadelmagerarbeide, endeel be byttede Sadelbomme og dito Pistolhylstere med Stokke, endeel Sadelmager= og Garverie=Redskaber, Søller, Søm, en complet Barkmølle, malet Bark, Kalkhaar, Paplæder, Træe til 200 ½ Sadelbomme, Tran, Beg og Steenkalk m. v., som Madame Anna Marta Hunderup sal. Rasch Sadelmagers Enke i Odense den 25de Septbr. d. Aar ved offentlig Auction lader bortsælge. Disse Catalogi kunne Liebhaberne her i Fridericia behageligen lade afhente.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-09-21
Den 10de October næstkommende, om Formiddagen Kl. 9, bliver paa Fridericia Raadstue, ved 3die og sidste Auction bortsolgt følgende Eiendomme tilhørende den ved Døden afgangne Kan gelige Consumptions Betient Niels Madsen PaghsStervboe heri Staden, nemlig: 1) Stervboegaarden beliggende paa den østre Side af Wenders Gade, bestaaende af 12 Fag Stuehuus med Qvist til Gaden, 7 Fag nye Stuehuus i Gaarden 2 Loft høi, altsammen vel i standholdt, samt af en god og beqvem Jndretning, endog til en talrig Familie; Desforuden 12 Fag Udhuus i Gaarden til Stald, Lade, Rullestue, m. v., tilligemed een ved Gaarden liggende smuk Hauge, der er forsynet med gode Frugttræer. 2) Et Huus beliggende paa den nordre Side af Prindsens Gade, bestaaende af 5 Fag, med en dertil hørende anseelig Hauge, som ved at grændse til Stervboegaardens Hauge, giver en ligesaa fornøielig som beqvem Udgang til Volden, uden at passere forbie noget Huus i Byen 3) Stervboens halve Deel af en Gaard, som med Hiørnet grændser til Danmarkes Gade og KirkeStrædet, bestaaende af 14 Fag Stuehuus med Qvist til Gaden og 18 Fag Huus til Strædet. 4) En Ager beliggende paa Fridericia Mark i det saa kaldede Trelle Kobbel under No. 3. bemeldte Dag og Sted, saavelsom efterfølgende Dage, bliver for samme Stervboe bortsolgt endeel Vahre, Medailler og Mynter af Guld og Sølv, saavelsom endeel Menbler, bestaaende af Chatouller, Borde, Speile, Stole, Senge, Jern=Kakkelovne, Kobber, Messing, endeel smukke Skilderier, og endelig en anseelig Bogsamling, over hvilket alt kan faaes trykte Cataloger paa Adresse Contoiret heri Staden. Over Gaarden. Huset og Ageren holdes 1ste Auction den 3die, og 2den Auction den 8de October, alt om Formiddagen Kl. 9. Fridericia, den 14de September 1792. H. Buhl.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-09-21
J Følge det høi Kongel. Rentekammers Ordre, J bliver paa Fridericia Raadstue den 13de October næstkommende om Eftermiddagen Kl. 2 holdet offentlig Licitation over 464 Tdr. Rug som behøves til Kongelig Tieneste, og som ved næstkommende November Maaneds Udgang leveres i Fridericia og modtages af Hr. Amtsforvalter From; Thi ville de Lysthavende behage at møde bemeldte Dag og Tid hvor Licitations=Conditionerne bekiendtgiøres. Fridericia, den 19de September 1792. H. Buhl.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-09-28
Følgende Bidrag) til Frederich den stores Levnetsbeskrivelse er dobbelt interessant, baade fordi man er begierlig efter at vide alt, hvad der angaaer denne over ordentlige Monarch, endog i hans yngre Aar; saa og fordi det viser Friderich Wilhelms Kloghed og Omsorg.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-09-28
Krigen imod Frankerig, formedelst Tronfølgen i Polen, gav Anledning til, at Kongen Friderich, Wilhelm af Preussen i Aaret 1734 førde 16000 Mand til Rhinstrømmen, for at hielpe Keiseren. Kongens da allerede begyndte Svaghed, som udartede til en Vattersot, nødte ham til at lade Kronprindsen Friderich blive der tilbage. med Tropperne, at denne kunde bivaane Feldttoget under den berømte Prinds Eugen. Men 1) Taget af Zimmermanns Annalen zweiter Jahrgang sunftes Stuck. Frederich siger i sin brandenburgske Historie, at han ikkun antraf Skyggen af den store Gu gen, og Campagnen endtes i Efterhøsten samme Aar efter adskillige Marscher og Contramarscher. Uden der at have seet noget stort Optrin, vendte Friderich den store tilbage med de preussiske Tropper. - For at beholde Præget af den Tids Skrivemaade, har man i Oversættelsen ikke vildet forandre de hyppige franske Ord som findes i Originalen. Jnstruction, hvorefter Kronprindsen, tilligemed begge General=Majorerne, Greven af Schulenburg og von Kleist samt Obrist=Lieutenant von Bredow have at rette sig under Campagnen ved Ober=Rhinen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-09-28
J. 23. Da Hs. Kongelige Majestæt og har resolveret, at Hs. Svigersøn Markgreve Friderich, skal som Volontaire bivaane Compagnen, samt blive og campere hos Kronprindsen; saa har Høistsamme den allernaadigske Tillid til dem begge, at De leve med hinanden i god Enighed, og paa beste Maade assistere hinanden med Raad og Daad efter Hs. Kongelige Majestæts allernaadigste Jntention. H. 24. Og efterdi Hs. Kongelige Majestæt ligeledes sender Hans 3 Fættere, nemlig Oberste Prinds Henrich, Oberste Prinds Carl og Capitain Prinds Wilhelm, som Volontairs med i Campagnen, og vil, at Samme skal opholde sig og campere hos Kronprindsen; saa forlader Høistsamme sig til Ham, at Han overalt med et godt Exempel foregaaer benævnte Sine tre Fættere, og især haver nøie Agt med Obersteen, Prinds Henrich, at han ikke falder hen til Udsvævelser, og derved giver Anledning til noget Scandale, meget meere ved gode Forestillinger og Crindringer afholder ham derfra, at Hs. Kongelige Majestæt kan erholde sin velmeente Jntention, og have Aarsag til at være fornøiet med alle og enhver. C. 25. Hs. Kongelige Majestæt vil og, at begge General=Majorerne, Greven af Schulenburg og von Kleist, skulle have Opsyn med ovenmeldte 3 Fættere, commandere dem, og assistere dem med gode Raad og Daad; ligesom Høistsamme allerede har givet disse sine 3 Fættere Ordre at vise dem Lydighed og Føielighed i alle Stykker. s. 26. Kronprindsens Campement bliver efter den af Hs. Kongelige Majestæt approberede Plan indrettet, og skal samme staae ved det preussiske Corps bag de 3 Regimenter von Rader, von Flans og von Jetz. c. 27. Naar i Leiren foran Feldtvagterne Husarene tumle sig om med de Fiendtlige, eller Officiererne af Armeen pistolettere sig med de Fiendtlige, saa vil Hs. Kongelige Majestæt, at Kronprindsen ligesaalidet, som Hans Fættere, der ved maa lade sig indfinde, eller skulle melere sig deri, og unyttigviis exponere sig.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-09-28
Potsdam, den 13de Junii 1734. Friderich Wilhelm. Politisk.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-09-28
Frankerig. At Jacobinerne ogsaa i den forestaaende National-Convention ville beholde Overvægten, er klart af den bekiendtgjorte Fortegnelse paa de Deputerede, som allerede for Staden Paris og de omliggende Departements ere valgte, og som for den største Deel ere de ivrigste Jacobinere saavel af den lopgivende, som constituerende Nationalforsamling.