JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-11-04
Aalborg, den 27 October. Sidste Mandag Morgen Kl. 7, blev en Galease fra Lemvig, som førtes af Skipper Anders Hansen Madsen, kommen fra Kjøbenhavn med Munderings Sorter, samt Hør, Salt og andet Stykgods, taget 1 Miil fra Hurupbroe, tæt under Landet, af en engelsk Slup eller Jolle med 9 Mand, som var udsendt fra en engelsk Fregat, som krydsede 2de Mile uden for Hals Tønder. – Rygtet siger, at den igjen skal være taget af vore Canon baade.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-11-04
Fra Helsingøer skrives, at man der tydelig kunde see Belysningen i Kjøbenhavn. Men det maa nok have været Blusset af Beegkrandsene, thi det vilde være høist besynderligt, om man skulde kunde see Lys, Lamper og Transparenter i en Afstand af 6 Mile.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-11-04
Jlluminationen i Tirsdags Aftes i Anledning af H. M. Dronningens Jndtog udmærkede sig ved adskillige tildeels ret smukke Transparenter, som vare anbragte i det Schimmelmanske Palais, Grosserer Peschiers, Baron Selbyes, Hofmechanicus, Pløtz's, Tracteur Raus Gaard, paa Gjethuset, i Frimurerlogen, Postgaarden, det Asiatiske Compagnies Bygning &c. Nogle faa havde man allerede seet ved forrige Jllumination, og savnede altsaa denne Gang Nyhedens Jnteresse. Paa adskillige var Underskriften alt for utydelig, da Bogstaverne, deels vare for smaa, deels stode for tæt paa hinanden. Dette var især Tilfældet med Underskriften under de paa Post- og Gjethuset anbragte Decorationer. Udenfor Etatsraad Bruuns Gaard saaes et Tempel af Lamper, som tog sig fortræffelig ud. J Værelserne opførtes en harmonisk Musik med blæsende Jnstrumenter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-11-04
En Patriot har i Dagen gjort det Forslag, at indlevere Courantsedler, som kunne tilbydes Hs. Maj. med allerunderdanigst Begjering om, at de ufortøvet maatte offentlig opbrændes, menende, at Guld, Sølv og Kobber have alle ikke, og at mange ikke kunne eller ville undvære det de have, men at alle derimod have Sedler. Hr. Lieutenant og Literatus Seidelin har paataget sig at modtage og besørge slige Bidrag.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-11-04
Fra Viborg Arrest ere d. 29de to Tyve undvigte, skjønt de begge vare belagte med Jern. Den ene er den der i Landet almindelig bekiendte Tyv, Glarmester Carl Magnus Kildberg, Svensk af Fødsel, og den anden Hans Andersen fra Logen, en Søn af Natmanden sammesteds.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-11-04
Rigstænderne i Sverrig have besluttet at lade præge paa Bankens Bekostning en Medaille i Anledning af Carl XIII og Dronning Hedevig Elisabeth Charlottes Kronning, af samme Størrelse som den forrige Kroningsmedaille. - Det er nu i Forslag at tilveiebringe den allerede i Aaret 1772 foreslagne Seilads mellem Wenern og Østersøen. Canalen skal gaae igjennem Søerne Wiken, Bortens, Wettern, Boren, Roxen og Asplangen til Østersøen. Planen er udkastet af den Engelske Mechanicus Telford, under Friherre v. Platens Tilsyn. For en rum Tid siden forefandtes, som bekjendt, i den Svenske Bank 14 Kister med Paaskrift Kongen tilhørende. Om disse haves nu følgende nøiere Oplysning. Den 25de Sept. tilkjendegaves Rigstænderne fra den udenrigske Statsminister, Friherre v. Engestrøm, at et Engelsk Fartøi var ankommet i den Hensigt at afhente disse Hertugen af Brunsvig Oels's deponerede Eiendomme; at Kongen har befalet, at, saafremt intet Tvivlsmaal forekommer mod denne Sag, deres Udlevering med Skyndsomhed maatte iværksættes, og at til den Ende disse Kister næste Dags Formiddag skulde aabnes i Banken. Stænderne besluttede at benævnte Kister maatte aabnes, deres Jndhold undersøges og en Jndberetning desangaaende tilstilles dem. Forretningen skede ogsaa d. 26de, og efter den til Stænderne indkomne Beretning bleve Kisterne i Overværelse af den Engelske Charge d'Affaires aabnede og i samme forefundet Optegnelser og Sølvmynter, deels forsynede med Hertugen af Brunsvig-Oels Navne-Chire, deels med det Brunsvigske Vaaben. Da disse og flere Omstændigheder aabenbar, beviste, at disse Effecter, tilhørte Hertugen af Brunsvig, saa fandt Stænderne ingen Betænkelighed ved, at de maatte udleveres til Jhændehaveren af Depositionsattesten mod sammes Tilbagelevering.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-11-04
J Stockholm var Coursen i Bancosedler d. 20 Oct. Paa Hamborg 6 a 62 s. 2. Uso, paa Lübeck at betale i Hamborg 2 Uso, paa Wismar, dito dito 59 a 61 2 Uso, paa London 4 Rdlr. 31 s. 2 Uso. dito 4 Rdlr. 30 a 31 s. 2 Uso, dito 4 Rdlr. 30 a 31 s. 20 d. d., paa Hull 4 Rdlr. 28 s. 90 d. d., dito at betale i London 4 Rdlr. 30 s. 2 Uso, Newcastle at betale i London 4 Rdlr. 30 s. Danske Bancosedler 19 s. (d. 29 Sept. vare de 22 1/2 s.). Til at underhandle Fred med Hs. Majestæt Kongen af Sverrig har Hs. Majestæt allernaadigst behaget at udnævne, som befuldmægtiget Minister Hr. Kammerherre Niels v. Rosenkrantz, Storkors af Dannebrogen, som Gesandtskabs=Sekretair Hr. Baron Charles de Selby, som Gesandtskabs-Cavalleer Assessoren i Høiesteret A. W. Greve af Moltke, og som Cancellist ved Gesandtskabet Cand. Jur. Peder Borch. Gesandtskabet afreiser med det første til Jonkoping, som er bestemt til Underhandlingsstedet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-11-04
Hs. Maj. har allernaadigst behaget at udnævne Ritmester Greve Holstein, af Garden til Hest, til Kammerherre.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-11-04
J Dag solgtes paa Børsen raffineret Sukker 85. (til Udførsel), fiin Postpapiir 12 Rdlr. 2 Mk., 5tom. og 4tom. Som 9 Rdlr. 4 Mk.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-11-04
Auctioner. D. 9 Nov. Capit. Loost Løsøre i No. 159 ved gl. Strand. D. 13. Proc. Top Boger i Skidenstr. Nr. 62 og 63. D. 14. Fuldm. Andersen Bøger og Løsøre i Adelgaden Nr. 302. D. 15. Mægler d'Andrade Vare i Nybrog. No. 5.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-11-04
D. 4 Nov. noteredes paa Børsen følgende Cours: Hamb. 2 Maaned. 345, a vista 350. - Disconto 6 PC. Fra Hamborg kom Coursen 360.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-11-04
Udenlandske Efterretninger. Petersborg d. 24 Oct. Fredsratificationerne med Sverrig ere i Forgaars blevne udvexlede. –Der er udkommen en Forordning, i Følge hvilken de i Finland fødte Matroser ikke ere underkastede alle de Vedtægter (som Jndskrivning i et Laug &c.), som de øvrige Russiske Matroser. - Vor Regjering har aabnet et Laan til 6 PC. Rente og 1 PC. Præmie; Capitalen tilbagebetales i 5 Aar.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-11-04
Grev v. Metternich er bleven Minister for de udenlandske Anliggender i Grev Stadions Sted.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-11-04
Det hedder fra Berlin, at Østerrige, foruden de forhen nævnte Landes Afstaaelse, skal betale Frankrige 96 Millioner i Krigsomkostninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-11-04
Den 20 Oct, besøgte Keiser Napoleon Skuespillet i München, hvor man gav Operaen Sargines af Pær. Da første Act var tilende, kjørte Keiseren i Selskab med Kongen og Dronningen omkring i de fornemste Gader af Staden, som var paa det prægtigste illumineret. Hele Alleen fra München til Nymphenburg, en Strækning af over en halv Miil, var oplyst med Lamper.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-11-04
Fra London skrives under d. 11 Oct, at efter de nyeste Efterretninger fra Spanien anvendes alle muelige Midler, for at forstærke Lord Willingtons Armee, som endnu bestandig befinder sig omkring og i Badajoz. - Linieskibet Ardent paa 64 Canoner, som strandede paa Anholt, er indløben i Gothenborg, uden at være synderlig, beskadiget. Den Østersøeske Kjøbmandslaade paa 240 Seilere er underveis til Engelland, og convoyeres af en Fregat, ombord paa hvil ren der er to Sønner af Hertugen af Brunsvig, den ene paa 7 og den anden paa 9 Aar. D. 11 tilstede des den ny Statssecretair Lord Bathurst at aflægge Haandkysset. Castlereagh og Canning have i en Audience. hos Kongen ovaleveret deres Embedssegl.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-11-04
Fire Deputerede af de Svenske Rigstænder ere afreiste til Gripsholm, for at være tilstede ved den Optegnelse, der gjøres over de Sager, der tilhøre Gustav, IV. - Præsidenten Grev Uglas er i Forretninger for det Ostindiske Compagnie afreist til Gothenborg. Jmellem ham samt de øvrige Deputerede i General-Told Societetet og Over=Directeuren for Landtoldvæsenet er opstaaet en mærkværdig Proces, hvori denne især angriber de Deputeredes Bestyrelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-11-04
Kronprindsen af Bayern skal, efter Reisendes Beretning, være d. 26de f. M. rykket med sin Armee ind i Jnspruck. Efter Breve fra München ere 2 Franske og 2 Bayerske Generaler samt Førsten af Lichtenstein, afreiste til Grændserne af Tyrol, for at tilkjendegive de didkaldte Deputerede, at Tyrol aldrig skal komme mere under Østerrige, men blive under den Bayerske Krone, og formaae dem til Underkastelse og Lydighed. Endnu andre Efterretninger sige: at en Østerrigsk General, forsynet med Franske Passer, er i visse Ærinder afreist til Jnspruck. J Salzburg skal en fornem Person have veddet 100 Napoleonsd'or at Tyrol vil være fuldkommen undertvungen inden October Maaneds Udgang.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-11-04
Paris d. 24 Oct. Fra Wien meldes under 15 Oct. følgende: Efter de i Omløb værende Rygter angaaende de Afstaaelser, som Østerrige gjør i Fredstractaten, mister denne Magt tillige de berømte Saltværker i Reichshall i det Salzburgske og Steensaltgruberne i Wielicza ved Cracau, der forsynede Monarkiets øvrige Besiddelser med Salt. – D. 12te havde Keiseren alle i Wien værende Marchaller forsamlede i sit Cabinet, og underholdt sig med dem i adskillige Timer. Den Østerrigske Keiser vilde strax efter Fredens Ratification begive sig til Pesth og forblive der indtil de Franske Tropper ganske have rømmet Wien. - J og omkring Paris er i denne Tid 30 til 40,000 Mand forsamlede, der blot bie paa Hs. Majest. Ankomst, for at bryde optil Spanien. Pforzheim d. 24 Oct. H. M. Keiseren af Frankrige, som d. 23de om Aftenen Kl. 10 afreiste fra Stuttgard er i Morges ankommen her og har uden Ophold fortsat sin Reise over Durlach og Ettlingen, til Strasburg. Storhertugen, som modtog Keiseren paa Grændsen, ledsagede ham til Rastatt, hvor Erkehertuginden, vil ankomme fra Carlorue, for at tale med H. M. Det hedder, at Kongen af Sachsen reiser til Paris, hvor paa samme Tid adskillige kronede Hoveder og førstelige Personer ventes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-11-04
Bøhmen, den 21 October. Vor Keiserinde skal igjen ligger farlig syg. Grev v. Metternich er bleven udnævnt til Minister for de udenlandske Anliggender og Fyrsten af Swarzenberg til Ambassadeur i Paris. Freden er bleven ratificeret den 20de Octbr. og den nu paa authentisk Maade bekjendtblevne Fredstractat, som bestaaer af 18 Artikler, er den 14 Oct. bleven undertegnet i Wien af Johann Fyrste af Lichtenstein, Ridder af det gyldne Skind, Storkors af Marie Therestes Militair=Orden, Feldtmarchal og Chef for et Husar=Regiment, og den keiserlige franske Minister for de udenlandske Anliggender, J. B. Greve af Champagni, Hertug af Cadore, Stor-Ørn af Æreslegionen, Commandeur af Jernkronens Orden, Ridder af den hellige Andreas Orden, Storofficiant af begge Siciliernes Orden, Storkors af den preussiske forte og røde Ørns Orden, den wursburgske Josephsorden, den badenske Orden de la Fidelite og den hessen-darmstadtske Orden. Den er af følgende væsentlige Jndhold: Art. 1. Fra den Dag af Ratificationerne blive udvexlede skal der være Fred og Venskab imellem begge Keiserne. Art. 2. Freden skal tillige være gjeldende for Kongerne af Holland, Neapel, Bayern, Würtemberg, Sachsen og Westphalen, Fyrst Primas, Storhertugerne af Baden, Berg, Hessen=Darmstadt og Würsburg samt alle Rhinforbundets Fyrster. - Act. 3. Den Østerrigske Keiser afstaaer til Hs. Majestæt Keiseren af Frankrig, for at udgjøre en Deel af Rhinforbundets Lande og for at disponere derover til Fordeel for Rhinforbundets Fyrster: Landene Saltzburg og Berchtolsgaden, den Deel af Over=Østerrig, som ligger uden for en Linie, der trækkes fra Donaufloden fra Landsbyen Stram og Weizenkirchen a. indtil Schwartstadt, ved Alter og langs med denne Flod til Alter=Søen, indtil der, hvor Søen berorer det Saltzburgske. – Den Østerrigske Keiser afstaaer end videre. Grevskabet Görtz, Monte Talcone, Triest, Crain med dets Tilbehor ved Triest's Havbugt, Villacherkredsen i Kärnthen og alt hvad der er beliggende paa San=Flodens høire Bredde, hvor denne Flod kommer ud fra Crain, og indtil Grændsen af Bosnien, altsaa en Deel af Croatien, Fiume og Lictorale, Jstrien og det som hører til benævnte Lande af Øer o. s. v., saaledes at Flodens Dalvei bliver fælleds Grændse. Endelig Herskabet Radzcas, som ligger i Granbündten. - Den Østerrigske Keiser afstaaer til Kongen af Sachsen de Byer, og Herskaber, som tilhøre Bøhmen og ligge inden for de sachsiske Grændser. Endvidere til at forenes med Hertugdommet Warschan hele det vestlige eller NyeGallizen, en Strækning omkring Kracau paa Weichselens høire Bredde, og Zamore i det østlige Gallizien. . Wielitzka og de derværende Saltminer skal være fælleds for Kongen af Sachsen og Keiseren af Østerrig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-11-04
- Keiseren af Østerrig afstaaer til Keiseren af Rusland i det østlige Gallizien en Strækning med en Folkemængde af 400,000 Sjele. Art. 1. Da den tydske Orden er ophævet, saa renoncerer Keiseren af Østerrig paa Stormester Værdighed for Erkehertug Anthon. - Art. 5. Den offentlige Gield hviler paa de afstaaede Provindser og Lande, hvor den er contraheret. – Act. 6. De til Keiseren af Østerrig tilbagegivne Provindser blive fra den Dag af, at Ratificationerne ud vexles bestyrede for østerrigsk Regning, dog skulle de franske Armeer deri kunne tage det Fornødne til deres Underholdning, Hospitaler, Syges Transport m.m. Der skal treffes en Overeenskomst angaaende Krigscontributionernes Afbetaling, saa at al Contributions Udskrivning ophører fra den Dag af, at Ratificationerne blive udvexlede. Art. 7, Østerrigske Varers Jndførsel og Udførsel igjennem Fiume skal være ubehindret, dog med Udelukkelse af engelske Vare. - Art. 8. Hjemmels Breve, Archiver, Planer o. s. v., henhørende til de afstaaede Lande, skulle udleveres inden 2 Maaneder efter Ratificationernes Udvexling. - Art. 9. Den Østerrigske Keiser forpligter sig til at udrede Renterne af de Kapitaler, som i hans Stater ere belagte af Franske, Jtalienske eller Storhertugelig Bergske Undersaattere. – Art. 10. Keiseren af Frankrig forpligter sig til at forskaffe Tyrols Jndvaanere en fuldkommen Amnestie og Forladelse. Det samme lover Keiseren af Østerrig for Undersaatterne i de af de Franske Armeer besatte og til Østerrig tilbagegivne, Provindser. Art. 11. Jnden 6 Uger skulle de nye Grændser betegnes ved Pæle og en Bestemmelse tages, hvilke Øer i San floden, der ligger paa denne eller hiin Side af Dal veien. Art 12, Der skal uopholdelig træff i en militarisk Overeenskomst angaaende de Østerrigske Provindsets Rømning af den Franske Armee. Mähren skal forlades inden 14 Dage. Ungarn, Gallizien, forsaavidt det tilbagegives, Wien og dens Omegn inden 1 Maaned, Nedresterrig inden 2 Maaneder og de øvrige Lande inden 10 liger at regne fra den Dag Ratificationerne bleve udvexlede. Art. 13. Krigsfangerne skulle giensidig udvexles inden 40 Dage fra Ratificationernes Udvexling. Art. 14. Keiseren af Frankrige garanterer Keiseren af Østerrigs Stater saaledes som de befindes efter nærværende Tractad. Art. 15. Keiseren af Østerrig anerkjender alle de Forandringer, som ere skete eller som kunne skee i Spanien, Portugal og Jtalien. Art. 16. Keiseren af Østerrig tiltræder aldeles Udelukkelses Systemet imod Engelland og ophæver alle sine Forbindelser med samme. Art. 17. Rangen og Ceremoniellet imellem begge Keiser-Hofferne skal giensidigen forblive det samme som for denne Krig. Art. 18. Ratificationerne skulle giensidigen udvexles inden 6 Dage efter Fredens Undertegnelse. Ed Videnskabelige og Konstefterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-11-04
J Mailand har den Kongel. Mechanicus, Morosi opfundet en hydraulisk Machine, ved Hielp af hvilken de Menneskehænder, der i Mynten sætte Pressen i Gang kunne spares. En Dreng besørger nu det Arbeide, hvortil der ellers udfordredes 8 Mennesker.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-11-04
Alexander Humboldt har ved Jagttagelser fundet stadfæstet, at Høiden af Sneelagene, hvor den evige Snee begynder, ere forskjellige efter Breddens Forskjellighed. Ved Æquator fandt han Sneelinien 2460 Toiser høi. Den synker siden bestandig dybere ad Norden. J Pyrenæerne er Sneelinien i en Høide af omtrent 1600, i Schweizerbiergene af 1400 Tviser, i Jsland kun 482 Toiser over Havfladen, og længere mod Norden af Jordfladen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-11-04
Humboldt har nu overladt det Kgl. Preussiske Mineralcabinet det nu bekiendte Stykke raaPlatina, som først siden 1741. er Europæerne bekjendt. Humboldt har fundet det i Sæbeværkerne i Staden Taddo (i Provindsen Choco).
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-11-04
Den 3 Oct. d. A. besøgte Kongen og Dronningen af Neapel Pompeji. Chevalier Arditi foreviste de Gienstande, som man ved den, efter Kongens Befaling, anstillede Gravning havde fundet. Blandt andet et lidet Kar med Hvede, et Stykke Coral, adskillige skjønne Malerier, en Lampe af brændt Leer, af Skikkelse som et Blad. Den havde en saa skjøn Fernis eller Glasur, at den saae ud som Sølv eller Perlemor, hvilket beviser det Ugrundede i, at la Rubia har opfundet denne Farve i det 16de Aarhundrede. Majestæterne lode i deres Nærværelse grave. Man fandt adskillige Mynter af forskjelligt Stempel, en Deel Bronze, hvoriblandt en Urne til Viin; fremdeles adskillige Ting af Been, en Mængde Glas af forskjellig Form og Størrelse, og især adskillige Vaser, som man ugentligt kalder etruskiske, med Latinske Overskrifter. Ved fortsat Gravning fandtes ogsaa Marmorstykker, comiske Masker, smaae Altere af zirlig Form, Vægt med Ziffre paa. Hidtil havde man i Pompeji kun opdaget en eneste underjordisk Gang, som man ugentlig kaldte Cuntnie, da den snarere burde hedt Cripto Portique. Nu har man opdaget en ny af adskillige Etager, som er mærkværdig ved et Krid=Rør, der er anbragt i en Krog og bestemt til et Røgfang, hvilket bestemmer det saaofte omtvistede Spørgsmaal, om de Gamle have havt Caminer med Nør. J denne Gang fandtes adskillige Stykker af Alabaster og Vaser, der udmærkede sig ved deres Reliefs. Majestæterne gik derpaa ind i en nylig opdaget prægtig Spisesal (Triclinium, hvis Vægge ere prydede med Malerier i skjøn Smag, forestillende alle Slags Fisk, Fugle, Vildt. Ogsaa sees deri tre murede Senge af det Slags, de gamle laae udstrakte paa medens de spiste. Mellem disse tre Senge staaer endnu en Marmorfod, der uden Tvivl har tjent Bordet, hvorpaa Maden stod, til Støtte. Ved denne Leilighed har Kongen yttret det Ønske, at lade disse uhyre Archiver af kostbare Mindemærker fra Oldtiden opgrave, og har til den Ende givet Ministeren for det Jndre og Financerne de fornødne befalinger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-11-04
Den Franske Keiserstad besidder blandt saa mange fortræffelige Indretninger ogsaa et Daare huus, der forestaaes af Dr. C. Esquirol, en Discipel af den berømte Pignel. Udrustet med alle til hans Øiemed nødvendige Kundskaber og Talenter lever denne Mand, ligesom af Naturen bestemt til denne Post, med ligesaa megen Tilbøielighed som Opoffrelse, bestandigen og udelukkende mellem og med de Sindssyge i hans Jndretning. Dette gaaer endog saa vidt, at han spiser ved eet Bord med dem, der ikke ere alt for utæmmelige, og søger ved sin Konst store Magt at styre deres Handlinger. Han benytter sig tillige af denne Leilighed at udforske i deres Jndre de Veie, der kunne lede til deres Helbredelse. Denne fortræffelige Læge har nu søgt at give Frugterne af hans Grandskninger og Jagttagelser en almindelig udbredt Nytte ved at bekjendtgjøre dem i et eget Værk, under Titel: Des, passions, consideres comme causes, Symptömes & moyens curatifs de Palienation mentale, par E. Esquirol, D. m. (Lidenskaberne, betragtede som Aarsager, Sygdomstegn og lægende Midler i Vanvittighed). Af dette Blad udkomme ugentlig to Numere; det tilbringes Subskribenterne og betales qvartaliter med 6 Mark. Subskriptionen modtages hos Bogtrykker Höeckes Enke, boende i store Helliggeiststrædet No. 144.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-11-07
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Rece- Syvende Aargang. No. 9. Udgivet og forlagt af J. Werfel, trykt i Kjøbenhavn, hos P. H. Höeckes Enke. Tirsdagen den 7. November, 1809.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-11-07
Skrivelse fra en gammel Skuespiller til sin Søn. Min Søn, Du er nu paa Veie at betræde den Bane, jeg snart skal forlade. Mig vinker Døden med sin hvasse Lee, Dig Apollo med sin gyldne Harpe. Jeg har ingen Formue at efterlade Dig, thi en rig Skuespiller er lige saa stor en Sjeldenhed som en fattig Forvalter; men jeg vil derimod efterlade Dig en Skat af Lærdomme og Erfaringer, som ere Dig mere værd end Penge, og som have kostet mig ubeskrivelig Møie at erhverve. Modtag dem min Søn, som en Oldings, som en Faders sidste velmeente Foræring, Du har, ligesom Jffland og Schrøder, bestemt Dig til baade at være Skuespiller og Skuespildigter. Jeg ærer Din Beslutning, thi det er at slaae to Fluer med eet Smæk, og begge disse Konster staae i saa nøie Forbindelse sammen som Exempli gratig Bogskriverkonsten og Bogtrykkerkonsten. Skuespildigteren er Moderen, som, med eller uden Veer, føder Fosteret; Skuespillerne Jordemoderen, der befrie det fra et Fængsel, som det ellers kunde omkommet i; Sangerne Accoucheuren, der, naar Jordemoderens Konst er forgjeves, forstaaer med Jerntænger og andre Jnstrumenter at hielpe Barnet ud af sin Arrest, om det laae nok saa bagvendt, eller var steendødt. De Regler, jeg her agter at give Dig, kunde derfor, paa enkelte Undtagelser nær, gielde saavel for Skuespilleren som for Digteren.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-11-07
En Skuespillers og Skuespildigters høieste Maal bør altid være at behage de Mennesker, han lever iblandt og arbeider for. Efterverdenens Agtelse er en ganske god Ting, naar man kan faae den som et Appendix; men at forsømme det Timelige for det Utimeliges Skyld, er altid urigtigt. Den Slægt, vi leve iblandt, kjende vi, den derimod, der kommer efter os, er os ubekjendt. Bedre en feed Dødelighed end en mager Udødelighed, bedre een Fugl i Haanden end ti i Luften. Aristoteles kan have været en meget brav Mand, men han var dog kun en hedning og ovenikjøbet en løierlig Person; thi ellers havde han ikke, som mange ville paastaae, styrtet sig i Eubsboa Bugten, fordi han ikke kunde begribe dens Ebbe og Flod.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-11-07
Nogle Ønsker i Fædrelandets Navn paa Residen stadens Glædesfest den 31te October 1809. Jeg anseer det for afgjort, at ifald man kjendte alle de Mænds Historie nøie, hvilke have udmærket sig ved Retskaffenhed og ved Dyd, vilde man iblandt Ti stedse finde Ni, som skyldte deres Mødre dette Gode. Det er endnu ikke erkjendt nok, hvor vigtig en uskyldig, og uden Dadel tilbragt, Ungdom er for et Menneskes hele Liv hvorledes næsten alle, som have nydt denne Fordeel, ikke have havt nogen anden end deres Mødre at takke derfor, og hvorledes overhoved Menneskehedens Lykke og Fuldkommenhed grunder sig paa Qvindeforstand og Qvindedyd, er en Paastand, af Jsaak Jselin, som var opdraget af en om og yderst omhyggelig Moder. Og, i Sandhed, skal Børneopdragelsen vorde menneskeværdig og heldig og velsignes af Gud, skal Hovedgrundvolden, lægges til en kraftfuld og dydig Efterslægt, maa Moderen have den nødvendige Jndsigt, Færdighed og Velvillie i, at behandle Barnets Legeme rigtigt, og at stemme dets Gemyt for det Sande og Gode. Børnene ere skikkede for Guds Rige, lærde Christus. Som Barnet dannes i Ungdommen (og tillige visselig ledes i den slibrige Alder), saaledes bliver det og i Alderdommen, er atter den hellige Skrifts Lære. Den første Betingelse for Menneskeforadling er altsaa hensigtsmæssigen dannede, forstandige og gode Mødre; derefter forstandige og gode Fædre, gode Skoler. Hermed vilde jeg pege paa Nødvendigheden af en Opdragelseskole for konfirmeerte Piger i den fuldkomneste Børnepleie og første Dannelse; et Ønske, jeg, for et Aar siden, har yttret paa Landsmoderens Hs. Majestæt Dronningens, og Hs. Kongelige Høihed Kronprindsessen, høje Fødselsfest. En saadan Underviisningsanstalt kunde indrettes ved Pleiestiftelsen for nyfødte Børn, og herved skulde efterhaanden den meest velgjørende af alle Kundskaber mere og meere udbredes blandt Kjønnet."