JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-03-10
Formedelst Forandring af Boepæl agter jeg underhaanden at bortsælge min Gaard, beliggende uden for Nørreport i Odense, med dens Tilliggende, som af Nye for faa Aar siden er opbygget, og bestaaer af 11 Fag Stuehuus Grundmuur til Gaden, Egebindingsværk til Gaarden, muret med brændte Steen, 2 Etager høit, en meget rummelig Port-Jndkjørsel, Dydden 14 Alen, Høiden paa underste Værelser 4 Alen 3 Qvarteer, Kielder under, fra Porten til Gaulen skilt i 2 meget rummelige Kieldere, Egebjelker i Kielderne og broelagt, alle tørre, fra Dagligstuen Nedgang til Kielderen, og fra Porten til Kielderen kan føres Oxehoveder og store Foustager ned; 3 smukke Værelser, malede og afrevne Vægge: i underste Etage til Gaden 3 dobbelte Gulve med Fjelle og Fyr planker, dobbelte Vinduermed Engelsk Glas, til Gaarden et Pige, kammer Kjøkken, Spisekammer, Fadebur, Altbroelagt med brændte Steen, paa 2den Etage et Værelse 3 Fag over Porten, en Sal 5 Fag; et Værelse imod Byen 3 Fag, Alle til Gaden, afrevne Vægge og gibsede Risgener; til Gaarden 3 Kamre, foruden Gang og Jndgang til Loftet; En Side: Bygning indrettet til Stald og Tørvehuus; en Tver: Bygning til Bryggerhuus og Værkstedet; meget got Vans i Gaarden, med Pompe; en Have. Stort og Lidet, ligesom man ønsker betales af Kjøbesummen efter eget Behag, og accorderes Niels Thrane med Eieren Da Lars Pedersen, forhen Eier af Birkeberg=Stedet s. r. Korup Sogn, i Følge Stiftets Resolution, er bleven et umyndig, og jeg Undertegnede er ansat som Værg J ham, saa advares Alle og Enhver for Eftertiden ikke at ind de dem i nogen Handel med ham, eller at betroe ham Noget i den mit dertil givne Samtykke, da de ellers selv maae til skrive dem det deraf følgende Tab. Spedsberg i Ubberud Sogn den 25 Febr. 1810. Christian Jørgensen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-03-10
Ægte holland, Tobak 50 Rd. pr. Matte, Karoliner Risengryn til 26 Mk. Lispd., fransk Viinædike 4 Mk. Potten, hollandske Papper til Brug for Bogbindere, dito Karduuspapiir, og diverse Sorter Skrivpapiret, heglet Hør og Blaar, uheglet dito, store og smaae Jerngryder, dito Jernplader i 3 Størrelser, er at bekomme hos Hans Kasper Brandt i Svendborg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-03-10
J No. 235 paa Vestergade bekommes gode Kaffebønnet. N. Holm.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-03-10
Dersom en Person af den jødiske Nation, indfødt her i Landet, som kan forrette Slagteriet fuldkommen efter de jødiske Ceremonier, og besidder Talent til Underviisning i Sprog, i Religionen og andre nyttige Kundskaber, har Lyst at komme til Ribe, som Slagter og Skoleholder for en Familie, behager han ufortøvet at melde sig hos Moses Dessauer, Kjøbmand i Ribe.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-03-10
Fiin Compai=Thee, holdt Sukker, Kaffe, Sirup, Spegesild kan bekommes for billig Priis hos Salomon Salomonsen i Nørregade i Odense. Af det Danziger dobbelte Øll, eller Pryssing, er nogle Tdr. at bekomme tilkjøbs til 80 Rdr. pr. Tdr. samt udi smaae Partier til 4 Mk. Potten paa Skjolden her i Odense hos J. M. Weis.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-03-10
Hos mig er at faae tilkjøbs gode Steenkul From.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-03-10
Jmod antagelig Pant og lovbefalet Rente bliver 250 Rd. at faae til Laans til førstkommende 11 Juni Termin. Anviisningen skeer fra Adressekomtoiret. 3214 Rd. 4 Mk. Umyndiges Midler, faldne under Brahesborg, Over-Formynderie, er i næstkommende 11 Juni Termin 1810 til Laans at bekomme imod gangbar Rente og anordnet Sikkerhed, naar de, som attraae samme, betids melde dem hos Underskrevne og antagelig legitimerer deres Sikkerhed. Brahesborg den 17 Februar 1810. F. Andersen, Forvalter.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-03-10
En meget skikkelig Pige fra Landet ønsker sig førstkommende 1 Mai en Kondition som Stue= eller Syepige paa en Herregaard, eller hos en Præst paa Landet. Hun kan og i paakommende Tilfælde gaae med tilhaande i Huusholdningen. Nærmere Anviisning faaes paa Adressecomtoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-03-10
Et honet Fruentimmer, derer øvet i Huusholdning og Børns Underviisning, tegner, broderer og syer, ønsker Kondition i et skikkeligt borgerligt Huus enten i en Kjøbstad eller paa Landet til førstkommende Mai, anvises paa Overgade No. 28 i Odense.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-03-10
For en Pige, som kan lave Mad og kan forestaae en lille Huusholdning, er en fordeelagtig Tieneste, paa gode Vilkaar at bekomme til førstkommende Skiftetid, naar hummel der sig til Avis=Expeditionen, og tillige kan fremlægge, naar forlanges, godt Skudsmaal. Odense den 18 Februari 1810.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-03-10
Med Hensyn til mit forrige Avertissement i disse Tidender har jeg un den Ære at bekjendtgjøre for det høistærede Publikum, at jeg har erholdt Aarhuus Stifts høie Øvrigheds Tilladelse til at oprette et Jnstitut for unge Pigebørn, hvori de kunne erholde Underviisning i alle fruentimmerlige Haandarbeider, saasom i fiint Broderie, Tamborin, Skrædersyening, Natur= og Verdenshistorie, i det tydske og franske Sprog, samt Øvelse i at tale Sprogene daglig, Tegning. Geografie, Regning, Skrivning, Religion o. s. v. Trykte Planer, der give en kort Oversigt over det Hele, saavelsom ogsaa bestemmer Vetalingen for Eleverne, ere gratis at faae paa Fyens Stifte Adresse-Kontoir. - Da jeg agter at oprette mit Jnstitui Staden Aarhuus, og at begynde til Maldag, da jeg til den Tid har Løvte om 2 a 3 Elever, saa anbefaler jeg mig det høistærede danske Publikum paa det ærbødigste, smigrende mig med, at de Børn, der maatte vorde mig anbetroede skulle forhaabentlig i hver Henseende svare til de respektive Forældres Forventninger. Adresse: Bjerregaard ved Horsens den 15 Januar 1810. Caroline Andersen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-03-10
forhen 1ste Lærerinde ved Mad. Dhedouilles Jnstitut i Hamborg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-03-10
J Følge Vedkommendes Forlangende bliver Mandagen den 19 Marts næstkommende om Formiddagen Kl. 10 afholdt Auction over den afgangne Landsdommer Uldalls Stervboe tilhørende og ved Vissenberg Kirke beliggende Kroe med den dertil hørende Jord. - Auctionen holdes paa Stedet hvor Konditionerne ogsaa erfares. Odense Herreds-Contoir den 2 Marts 1810. C. A. Falbe.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-03-10
Da afgangne Otto Madsen Hviid, forhen boende i Skaarup under Sunds og Gudme Herreders Jurisdiction ved Døden er afgaaet uden Livs Arvinger, og hans Efterladenskaber strax ere tagne under Forsegling, Registering og Vurdering, samt derefter ved Auction bortsolgt, saa bliver i Overeensstemmelse med det i Boet udstædte og for vedkommende Over= og Underret læste Proklama, endvidere herved alle desom formene sig at have nogen Fordring paa Boet, indkaldede at møde inden lovbefalet Tid for at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer hos Undertegnede som Skifteforvalter. Lige ledes anmodes De, som efter fornævnte Afdøde maatte formene sig at have nogen Arveret, at melde sig for at bevise samme. Svendborg den 30 Januar 1810. Ratenburg, Herredsfoged og Skifteforvalter.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-03-10
Dr. Gustav Ludvig Baden, Kongelig Majestæts Landsdommer og Herredsfoged i Vinding=Bjerge og Aasum Herreder, samt Birkedommer og Skriver i Ulrichsholms Østergaards Birk.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-03-10
Gjør vitterlig: at for mig andrager Birkedommer og Prokurator Johannes Otto Holm, at han af Amtets Øvrighed er bleven beordret til for Gaardmand Niels Jensen af Elling at erhverve Mortifikations Dom paa 2 fra ham i Anledning af en spansk Soldats paa ham forøvet mordisk Overfald bortkomne Pandte=Obligationer, den ene paa 598 Rd. dat. 19 Marts 1806 og den anden paa 200 Rd. dat. 18 Februar 1807, begge udstædte af Niels Eriksen Smed i Nyerodshuset paa Ellinge Mark, Thi bliver herved efter Birkedommer Holms Begjering, grundet paa den ham tillagte Ordre og det Niels Jensen under 15 Septbr. f. A. forundte Beneficium paupertatis samt i Følge en ham forundt Kongelig Bevilling saaledes lydende: Vi Frederik den Sjette af Guds Naade Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug, udi Schlesvig, Holsteen, Stormarn, Ditmarsken og Oldenborg, gjøre vitterligt: at eftersom Selveier Niels Jensen af Ellinge Svendborg Amt udi vort Land Fyen, for Os allerunderdanigst, haver andraget, at der fra ham, i Anledning af et af en spansk Soldat paa ham forøvet mordisk Overfald er bortkommet 2 Pandte-Obligationer, den ene paa 598 Rd. dat. 19 Marts 1806, og den anden paa 200 Rd. dat. 18 Februar 1807. begge udstædte af Niels Eriksen Smed af Nyerodshuset paa Ellinge Mark, saa have Vi, efter hans derhos allerunderdanigst gjorte Ansøgning og Begjering allernaadigst bevilge og tilladt, saa og herved bevilge og tillad at han ved Stævning til vedkommende Ret, som 3 Gange skal indføres i FyruStifts Avis den Danske Statstidende og den Altonaiske Merkur, maae med Aar og Dags Varsel indkalde alle dem som maatte formene sig at have nogen Ret til bemeldte Pandte=Obligationer, dermed at fremkomme og saadan deres Ret inden forskrevne Tids Forløb at anmelde og beviisliggjøre; men om ingen inden bemeldte Tids Forløb skulle melde sig, maae der paa samme erholdes Mortifikations Dom, og de derefter af Pandt bogen udslettes. Hvorefter enhver Vedkommende sig allerunde danigst have at rette og for Skade at tage vare. Givet i Vor Kongelige Residentsstad Kjøbenhavn den 15 September 1809. (L. S.)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-03-10
Efter Hs. Kongelige Majestæts allernaadigste Befaling Møsting. Cold. Knudsen. Bülow. Monrad. Berne. Lassen. Dræbye,
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-03-10
Kancellist. Selveier Niels Jensen af Ellinge i Svendborg Amt, Bevilling til ved Proklama i Aviserne at indkalde alle dem som formene sig at have nogen Ret til 2 borteblevne Pandte-Obligationer. Ned var og Dags Varsel efter at denne Stævning er indført 3 Gange i Byens Stifts Avis, den Danske Statstidende, og den Altonaiske Merkur indstævnet Alle og Enhver, som formene at have nogen Ret til forbenævnte 2 borteblevne Pandte Obligationer, til at møde inden Vinding: Bjerge og Aasum Herreders Ret den første Løverdag i Mai Maaned i Aaret 1811, for at bevise deres Ret til disse, men om ingen melder sig inden den Tid, eller ikke beviser deres Ret til tilbenævnte Pandte-Obligationer, vil Citanten forvente og i Retten lad paastaae, at disse ved Rettens Dom blive mortificerede saa ledes at de, paa hans nærmere Begjering, af Pandte=Protokollen kan udslettes. - Endelig meldes at ingen Forelæggelse eller Laugdag finder Sted efter Forordningen af 3 Juni 1796. Vinding=Bjerge= og Aasum Herredsfogderie den 1 Febr. 1810. G. L. Baden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-03-10
Da afgangne afskedigede Major Michael Carlsens og efterlevende Enkefrues Lovise Carlsens fød Pultz's fælleds Boe, som i Følge den Sidstnævnte forundte Kongelige allernaadigste Bevilling at sidde i uskiftet Boe hidtil har henstaaet usluttet, nu af mig som Skifteforvalter er taget under lovlig Skiftebehandling, og Frue Carlsen desaarsag af mig har begiert et lovligt Proklama i Boet udstædt, som og er skeet, saa bliver i Overeensstemmelse med fornævnte udstædte og for vedkommende Retter læste Proclama herved alle De, som maatte have noget at fordrei bemeldte Major Carlsens og efterlevende Enkefrues fælleds Boe, endvidere indkaldte at møde for Undertegnede som Skift forvalter inden lovbefalet Tid for at anmelde og beviisliggjøre deres i Boet havende Fordringer. Ligeledes indkaldes til dette Skifte de 2 fraværenSønner og Arvinger nemlig: Ulrich Pulz Carlsen og Gotfra Carlsen, hvis Opholdsted ikke vides, for enten selv eller til Fuldmagt at lade møde for at paasee deres Ret under bemeldte Skifte, som ellers efter Omstændighederne maae blive at fremme til endelig Slutning. Svendborg den 30 Januar 1810. Natenburg, Herredsfoged og Skifteforvalter.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-03-12
Js-Efterretninger. Paa Arragoniens Grændser have de Spanske Jnsurgen, ter endnu stærkt befæstet Lerida. Ogsaa Tarragon- og Tortosa ere satte i Forsvarsstand og ville formodentlig koste Franzoserne en Belering. J Mallaga var det lykkedes en vis Overst Abeillo at stifte et nyt Oprør Han lod Gen. Cuest a med flere af de fornemste Jndvaanere fængslede bringe ud paa Skibe og besatte Bjergpassene; men Gen. Sebastian i slog ham, og indtog derpaa det til Grenadas Undertvingelse saa vigtige Mallaga Mod Valencia have de Franske endnu intet Alvorlige foretaget. Efter Skipper=Relationer ligge 6 Franske og 30 Spanske Linieskibe ved Cadix foruden en stor Mængde Kjøbmandskibe. Fæstningsværkerne om denne Stad, hvis Folkemængde ved de tilstrømmende Flygtlinge skal vær regen fra 80,000 til 130,000 Sjæle, skulde være demolerede, og det Fort, som behersker Havnen, sprængt i Luften. J Engelland var man mod Slutningen af f. M. færd med at indskibe Tropper til Cadix, for, som man roede, at dække Havnens Rømning, og efter de Engelske miniterielle Blade lader det som skulde Cadix's Jndvaanere med samt deres Rigdomme udvandre til Amerika, hvor Engellænderne høimodigen vilde lade dem stifte et nyt Rige under Brittisk Beskyttelse. Bistaia skal nu være fuldkommen beroliget. J Nykastilien streife endnu enkelte Jnsurgent hobe omkring. For at gere med Eftertryk mod Asturien og Gallizien ville de Franske endnu oppebie nogle Forstærkninger. He tugen af Tarent (Macdonald) er paa Veier i Spanien, for at paatage sig Overkommanden imod Porruga, hvor det ikke synes som Engellænderne ville holde vedre Stand, end paa Walcheren. Disse have imidlertid konfiskeret al Eiendom, som tilhører Triest, samt alle sterrigske Skibe (som da rigtig nok ville havt ont ved at finde tilbage til en Østerrigsk Havn), endogsaa de, der for nylig ere afgaaede fra Engelland med Engelske Passer. Efter Breve fra Tyrkiet skal en Engelsk Eskadre under Admiral Hood i Begyndelsen af Januar være løben indi det forte Hav. Efter andre Beretninger har Porten i f. M. befalet at krydse mod de 6 af Engellænderne besatte Joniske Øers Skibe, hvilket da ikke tegner synderlig venskabeligt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-03-12
London ventede man hvert Øieblik Efterretning om et Søeslag i det middellandske Hav. Efter de sidste Jndberetninger havde Lord Collinqvood den fra Toullon udløbne Franske Flaade paa 16 Skibe i Sigte. Den Engelske Flaade var af lige Styrke. Efter den Retning at dømme, som den Franske Flaade tog, maatte den være bestemt til at anløbe Cadix.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-03-12
Frankerig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-03-12
Keiseren har kommuniceret Senatet, at have sendt Prindsen af Neuschatel til Vien for at frie til Erkehertuginde Marie Luise. Vi have, siger Hs. Majestæt, villet bidrage paa en udmærket Maade til den nærværende Generations Vel. Fastlandets Fjender kunne nu ikke længer formaae os til Noget, der ikke lader sig forene med de Slægtskaabsbaand og Pligter, Vi have indgaaet med Østerrig. Marie Luises glimrende Egenskaber have erhvervet hende Østerrigernes Kjerlighed. Vort Folk vil elske hende af Kjerlighed til Os, indtil de som Vidner til de Dyder, der have givet Os en saa høi Mening om hende, skulle elske hende for hendes egen Skyld. Derpaa forelæstes Formælings-Konventionens Artikler, hvorved iblant andet, efter Rygtet, Keiserindens Appanage er bestemt til 6 Millioner Francs.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-03-12
Fyrsten af Neuschatel som den sidste f. M. passerede Stuttgardt, har faaet Fuldmagt til alle Rhinkonføderationens Fyrster allevegne at bevise den høie Brud ved hendes Gjennemreise de største Æresbeviisninger. Den 1ste d. M. skulde Hertuginden af Montebello og flere Damer, reise deres nye Herskerinde i Møde.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-03-12
Efter Keis. Dekret af 14 f. M. maae herefter intet Skib med Licenz seile ud af en Fransk Havn, med mindre dets halve Ladning bestaaer af Viin og Brændeviin. Under 25 J. M. har Hs. Maj. erklæret Ludvig AIVs Dekret af 1682 angaaende Kirkens Magt, efter dets hele Jndhold, for en almindelig Rigslov.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-03-12
Holland. Man har endnu det beste Haab, og støtter samme paa tvende Depescher fra Kongen til Konseilet. J den ene af disse Skrivelser yttrer Hs. Majestæt det Haab, at Holland, skal blive opretholdt, skjønt det sandsynlig vil koste store Offere. Det er min Hensigt - siger Ludvig - i Alt at føie mig i Keiserens Villie, for at bevise ham, at vi aldrig have ophørt, at beundre ham, og opføre os som troe Bundsforvandte. Jeg opfordrer dem til at anvende Alt for at forhindre Udvandringer og ethvert Fortvivlelsens Skridt, og at opmuntre Nationen til med den samme egne Standhaftighed at oppebie Keiserens Beslutninger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-03-12
Vestphalen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-03-12
Ved Proclamation af 1 d. M. har Kongen i Følge Pariser Traktat af 14 Januar taget det Hannoverske i Besiddelse. Hs. Majestæt gjør sine nye Undersaatter opmærksom paa Fordelene af deres nye Forbindelse, og slutter med, at den overstandne Ulykke maae gjøre dem den nærværende Roe og Udsigten til en lykkelig Fremtid endnu dyrebarere.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-03-12
Blandede Efterretninger. Frankerig. Man troer den unge Keiserinde den 18 eller 20 Marts vil holde sit Jndtog i Paris. Keiserinde Josephine agter at reise til Jtalien. J det Romerske maae nu Jngen begraves i Kirkerne. Kongen af Bayern og Fyrst=Primas ere nu reiste hjem. Den Ære at vie Keiserinden skal være bestemt Kardinal Fesch.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-03-12
Keiseren bivaanede i en sort Domino den sidste Maskerade, som den Jtalienske Statsminister gav Æreslegionens Orden skal være bestemt til Østerrigs Keiser, og Kronprinds, Erkehertug Karl og flere Store.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-03-12
Tydskland. Der siges, at Østerrigs resterende Kontributioner, 45 Millioner Franes, ville blive eftergivne. Man har i Vien længe arbeidet Dag og Nat paa at smykke Augustiner=Kirken, hvor Formælingen skulde gaae for sig. Staden skulde til denne Høitid illumineres, hvilket for Slottet allene vil koste 20,000 Rd. Der arbeides af alle Krefter paa Transparenter. J største Forlegenhed er man med Hoffets Gallavogne, som for Krigens Skyld vare forte dybt ind i Ungern, og nu i største Hast maae bringes Politikerne ere fulde af Projekter og Glæde. tilbage. Nogle flytte Kongen af Sicilien til Portugal, Andre oprette et Kongerige i Franken for Storhertugen af Würtburg, og atter Andre udvide det Østerrigske Monarkie mod Østen (?).
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-03-12
Dresden skal illumineres i Anledning af den Allerdurchlauchtigste Allieredes og Protektors Formæling.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-03-12
Den 22de og 24 f. M. passerede 2 Franske Kourerer, gjennem Stuttgardt til Konstantinopel, Hr. Moreau, Maire i Paris og Broder til Generalen af dette Navn, kom den 23 f. M. i et ubekjendt Ærende til Frankfurt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-03-12
Den i adskillige Tydske og Franske Blade udspredte Efterretning, at Fyrst Hasfeld var dømt til en Skades=Erstatning af 400,000 Rd., fordi han ved de Franskes Jndmarsch, i Berlin forsømte at redde endeel Vaaben og Artillerie, benægtes og gjenkaldes fra ovennævnte Hovedstad. Ligeledes det Rygte, at Colberg skulde være fuld af Kolonialvarer, dog tilstaaes at 2 Amerikanske Skibe ere komne dertil, men som ventelig ville blive konfiskerede. Hofer blev forraadt af en falsk Ven, en Præst, foren Priis af 300 Dukater.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-03-12
Jndvaanerne i Jnspruck forlangte og erholdt Tilladelse til at forsyne den Fangne med Penge og Klæder, paa Grund af at han havde afvendt meget Ont fra deres Stad.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-03-12
En Dansk Mand har nylig i det Kjøbenhavnske Blad Dagen taget til Gjenmæle imod det haanlige Angreb i Altona Merkur paa den nylig afdøde Fysiker J. W. Ritter, Medlem af Akademiet i München. Ritter - hedder det sammesteds - var eet af de sjeldne Mennesker, der skylde sig selv Alt, og med kjæmpemæssig Spændekraft skyde sig op igjennem alle hindringer, der dynges over dem, til udmærket Rang i Videnskabernes Rige. Han endte sin Apotheker lære i sit 20de Aar. J denne havde han alt vænnet sig til at experimentere. Med usle Udveie gik han til Jena, og studerede Naturvidenskaben med brændende Jver. Galvar nismen blev hans Hovedgjenstand. J sit 22de Aar skrev han alt sit Beweitz dassein bestandiger Galvgnismus den Lebensprocetz begleitet, et Mesterstykke i sit Slags. Vi skylde ham den Opdagelse, at alle Metaller lade sig ligesaavel forbinde med Vandstof som med Suurstof, en Opdagelse af de vidtudseeteste Følger. Over Galvanismens Virkninger paa Legemet har Jngen gjort Forsøg, der kunne lignes med hans For at tjene Videnskaben udsatte han sit eget Legeme for de smerteligste Forsøg, men opdagede ogsaa derved, at de fornemste af alskens Sandsefornemmelser kunne frembringes ved Galvanismen. Han viste et Slægtskab mellem Magnetismen og Galvanismen. Hans Forsøg over Lyset ere de vigtigste siden Nevtons: at Lyset indeholder usynlige chemiske Kræfter, og at disse atter ere eet med dem man opdager i Magneten, de elektriseerte Legemer, den galvaniske Kjæde, og de hinanden opløsende Legemer. Her ere blot hans vigtigste Arbeider nævnte. Hans voxende Familie og Trang, hans Fjender, gjorde ham det sidste af hans korte Levetid, 34 Aar, meget kummerfuldt. Han troede at finde naturlig Grund for Kilders Opdagelse ved en Vidieqvist. Dette var hans sidste Arbeide og hans Martyrdom. Selv efter hans Død udraabe Mennesker, der staae uendelig lavt under ham, den tabte Ritter for Sværmer, medens han netop arbeidede paa at sætte Fysik istedet for Overtroe, Holland. Kongen af Preussen har ogsaa i Amsterdam aabnet et Laan paa 32 Millioner Gylden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-03-12
Engelland. Den bekjendte Hr. Jackson skal være saaret i en Duel i Amerika.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-03-12
Valgmændene i Vestminster have besluttet at forestille Kongen, at Landet, formedelst de Bestikkelser, der herske ved Valget af Underhusets Medlemmer, nærmer sig en Tilstand, der pleier at være Forløberen for Nationernes Undertrykkelse under et fremmed Aag, saasom det er Regjeringernes Feil, der har skilt dem ved Folkenes Hengivenhed, og gjort disse til et let Bytte for Frankerig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-03-12
Paa Kap har i Slutningen af f. A. været et stærkt Jordskjælv. Den 4 December og Aftenen Kl. 10 hørtes et skrækkeligt Bulder, som dreev alle Jndvaanerne ud af deres Huse. Luften var klar og usædvanlig varm. Efter 3 heftige Jordstød viiste sig langs Diævelsbjerget en Skye, som derpaa forsvandt. Ogsaa bemærkede man samme Nat hyppige Stjerne. skud. Mange Mure ere revnede og Skorstene indstyrtede. Hist og her har Jorden aabnet sig, og udkaster en Mængde Vand eller Røg. Dog veed man endnu ikke, at Nogen er kommet til Skade. - (Fra flere Steder høres om sjeldne Naturscener: i Neapel var den 16 Februar et Jordskjæld: i det Mecklenburgske vil man og have sporet et Jordskjælv den 20 og 21 Febr., og i Vlaardingen i Holland slog Lynilden forleden Søndag ned i Kirken, just da den var fuld af Mennesker. Dog kom Jngen til Skade, og Branden, i Taarnet blev snart dæmpet.)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-03-12
Jtalien. Vicekongen ankom den 18 f. M. til Malland, Tyrkiet. Jmellem Servierne indbyrdes skal være udbrudt en Opstand, under Anførsel af en vis Melen Stok, og den bekjendte Eierny Georg skal være ganske forladt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-03-12
Sverrig. Fuldførelsen af Götha-Kanalen regner man at ville koste 17600,000 Rd. Banco.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-03-12
Digteren Hr. Küllberg er bleven Geheimesekretær hos Kronprindsen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-03-12
Rusland. Krigsministeren har udstædt en Proklamation tilen Deel af den fra Finland tilbagevendte Armee, hvori han roser sammes Tapperhed og Krigskonst mod en overlegen fjendtlig Land= og Søe=Magt.