JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-07-06
Vibel- og Kirke-Historie, fra Verdens Begyn NB. delse, indtil det 18de Seculum efter Christi Fødsel, hvorudi Guds Kirkes og Lærdoms Tilstand, berømmelige og lærde Mænd og Skribentere, dens Fiender, Forfølgere og Kiættere, samt andre dertil henhørende mærkværdige Ting, tydelig og paa korteste Maade bliver forklaret, samt med mueligste Accuratesse udgivet af Owe Thorning, Sognepræst ved Toftlund Meenighed i Riber Stift. Da der nu i dette roesværdige, smukke og velforfattede Skrift, som bestaaer i 2 Tomer i Qvarto, kan læses iblant andet det, hvad som ellers i mange Bøger var at hente og samle, og paa adskillige Maader fremsat, og da det er det første i sit Slags, der paa den Naade i det Danske Sprog har seet Lyset, vil man haabe med saadant et betydelig Skrifts Oplæggelse at have gjort Fædernelandet en Tieneste; det er til Kiøbs at bekomme i det kongel. Bogtrykkerie 8 Mk. for Exemplaret, eller begge Tomer. den af sal. Hr. Biskop Hersleb skrevne ypperlige Bog: Livets Ord i Dødens Stund eller de Syv Christi Ord paa Korset, udi Syv Prædikener forklarede, og en Prædiken over det Første Christi Ord efter Opstandelsen, er tilkiøbs at bekomme i det Kongelige Bogtrykkerie for 2 Mk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-07-06
AVERTISSEMENTS. En vel indrettet Kiøbmandsgaard med Jord, i en af de bedste Kiøbstæder i Siælland, er underhaanden tilkiøbs; nærmere Oplysning giver Advocat Lange, boende i Magstræde No. 37.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-07-10
Kiøbenhavns No. Aar. Al. latinsk, Plumus.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-07-10
Post-Tidender. Fredagen, den 10 Julii. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved J. F. Schulz.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-07-10
Paris. Fredagen den 19de Junii foruroligedes Paris meget ved en Tidende, som pludselig udspredde sig. General Pichegru, sagde man - var dræbt for Maynz. Almeenvelscommitteen skulde have faaet dette sørgelige Budskab; hver løb til Committeens Contoirer, at erkyndige sig om denne Tidende, og den Uroelighed, man ved denne Leilighed yttrede, viiste alt den Vigtighed, man tillagde Tabet af en General, der har vidst at erhverve sig den almindelige Agtelse selv hos sine Fiender. - Medens Conventen den Dag var sysselsat med at høre Moreaus Jndberetning, i 21 Commissionens Navn, om alle de Vederstyggeligheder, et af de Uhyrer, der i 18 Maaneder undertrykkede det frie Frankrig - Joseph Lehou havde begaaet, traadde Rewbell ind i Forsamlingen. Almeenvels-Committeen, sagde han, vilde ikke tale til Eder om en Tidende, der findes i Dagens Blade, hvis den ikke selv var anført der; den giver sig ellers ikke af med at bestride de Nyheder, som findes i Ugebladene; men i Morges raabte man paa Gaden: Den ulykkelige Tidende om General Pichegrus Død.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-07-10
Avisartiklen er dateret, Paris den 30 Prairial (18 Junii) og lyder saaledes: General Pichegru er død, paa Ærens Seng for Maynz, hvor han anførte Hærene, denne Tidende, som er alt for paalidelig, er i Gaar kommen til Velfærds Det er ikke sandt, føyede Rewbell Committeen. til, at Committeen har faaet denne Tidende.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-07-10
Hvorvel nærværende Avises Samler har en Siegfried von Lindenbergsk Afskye for de hyppige Gienkaldelser, der ikke sielden opfylde Aviser, gienkalder han dog med inderlig Fornøyelse i Følge ovenstaaende den i sidste Blad meddeelte Beretning om denne uovervundne Hærførers Død, saa meget heller, da ogsaa de seeneste altonaiske Tidender berette, at en troeværdig Reisende den 22 Junii har seet, og talt med Helten i Worms.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-07-10
Under ovenstaaende Datum melde de leidenske Tidender ligeledes fra Paris, at Rewbell den 21de havde forelagt det Forslag, han den 17de indgav, efter at han i de 4 foreenede Committeers Navn havde gjort en Jndberetning om Finantserne. "De 44 Committeer, sagde han, havde kun opfyldt en Deel af deres Pligt, hvis de, ved at overveye Fordelene ved Udførelsen af Lovene fra 10, 12 og 15 Prairial som Nationalgodsenes Afhændelse, uden videre Bud, til dem, der vilde give 75 Gange Beløbet af Jndtægten fra 1790) ikke havde søgt at opdage nye Midler, tienlige til at frembringe en tilstrækkelig stærk og hurtig Jnddragning af Assignater, uden alt for voldsom Rystning. Han forelagde da en Plan, hvortil Exemplet er taget fra Nordamericas Forhold ved Enden af dens Krig. Nogle Tillæg, Cambaceres gjorde til den rewbelske Plan, sendtes til Finants-Committeen, og maae altsaa først disses Skjæbne oppebies, inden hans Plan kan foredrages.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-07-10
Endnu vedbliver man bestandig i Paris at smigre sig med en nærforestaaende Fred, saavel med det tydske Rige, som især med Spanien, fra hvem, man paastaaer, en Underhandler, Marquien af Gronda, at være i St. Sebastian, skiøndt under Paaskud af at tilbageregiere Godser, han eyer i de af Frankrig erobrede Provindser. Lanjuinais er paa Præsidentstolen bleven afløst ved en anden af de nys fredløse Deputerede, den uforfærdede og veltalende Louvet. Saare mærkeligt vil hans Præstdentskab blive, da under det Boissy d'Anglas den 23 Junii har indgivet de 11tes Udkast til en ny Constitution, efter hvilken det lovgivende Corpus skal bestaae af to Afdelinger: de fem hundrede, der skulle foreslaae, og de Ældste, der skulle antage eller forkaste Lovene, og have en Departementalgarde. Det executive Raad skal bestaae af fem Personer, hvoraf en udgaaer hvert Aar, saa at Raadet i fem Aar er ny besat. Til det lovgivende Corpus kan ingen vælges, der enten er Træl eller Tyende, eller ingen vis Eiendom har. Dets Møder skulle være offentlige, dog maae ikke meere end 250 Tilhørere være tilstæde. Boissy d'Anglas indlod sig ydermere i vigtige og vidtløftige Forklaringer om de øvrige Egenskaber, man maatte have, for at blive valgt til at være af de 5000, eller de Ældste, eller blive Medlem af det executive Raad, om Maaden, de skulde vælges paa Formaliteterne derved, o. s. v., og Lanjuinais tilføyede, at Commissionen havde et Forslag færdig paa 100 ArtiO! at denkler, om Constitutions=Actens Udførelse. ne ny Constitution maatte tilbagebringe Samdrægtighed, og Orden, og Rolighed i Landet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-07-10
London den 26de Junii. Paa samme Tid, som dette foregaaer i Holland, læses fra Arvestatholderen en Erklæring, dateret Hamptoncourt den 28de May, hvori han høytideligen fralægger sig den Calumnie, at han skulde have nedlagt sit Embede, eller aftakket, protesterer mod den uretfærdige Resolution, hvorved Hollands Repræsentanter, under det Paaskud: at Adel og Arveembeder vare ufordragelige med Frieheden, havde afsat ham; samt mod alt, hvad General, eller Provindstater beslutte, saalænge Landet er besat af de Franske.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-07-10
J det brittiske Overhuus har Prindsen af Wallis's Kammerherre, Grev Cholmondeley, forelæst Hs. Kongelige Høyheds skriftlige Erklæring, i Følge hvilken han naadigst lover at være tilfreds med alt, hvad Parlamentets Viisdom vil finde for godt, i Henseende til hans Gield, tillige berettede hans Broder Clarence den vigtige Nyhed, at Prindsessen af Wallis allerede var frugtsommelig.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-07-10
En Skipperefterretning havde udspredt i London, at nogle Emigrantcorps alt vare landede i Bretagne; men derom var aldeles ingen Vished, derimod skal stor U nighed herske mellem Emigranterne, og mange af dem derfor blive tilbage fra Toget.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-07-10
Admiral Cornvallis har ved Øen Belleisle taget 12 med Levnetsmidler ladte Skibe, der vare bestemte fra St. Sebastian til Brest. To franske Fregatter bleve herved jagede paa Land, og tre Linieskibe maatte flygte under de nærliggende Batterier.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-07-10
Pera den 28de Mai. Den franske Gesandt Verninge, der nu er erkiendt af Porten, har ladet over sin Hotelport sætte Republikens Vaaben, med dens forskiellige Sindbilleder og allegoriske Figurer, og den gamle Jndskrift: Friehed, Liighed, Broderskab, eller Død. Aviserne tilføye, at Storherren incognito skal have blandet sig mellem Mængden, der stod og saae herpaa, og at han nogen Tid skal have staaet og betragtet det.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-07-10
Warschau, den 24de Junii. Man gaaer her frem Skridt for Skridt, nu har Administrationen bemestret sig Mynten, hvoraf Stanislaus hidtil havde en betydelig Jndtægt, og Myntdirectøren - hedder det – agter ikke meere hans Anviisninger; det synes altsaa, som om han ikke saa gandske har samtykket denne Seqvestration; og endda tilføyes, at man paa høiere Stæder er meget misfornøyet med, at man heri saa længe har seet igiennem Fingre med Kongen, og ikke strax efterkommet Keyserindens allernaadigste Villie.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-07-10
Rom, den 15de Junii. Da Brødmangelen ogsaa i Rom har taget skrækkelig Overhaand, har Paven afsendt en Banqvier Bottoni i største Hast at indkiøbe og hidsende i det mindste 50000 Sække Korn; hvilke han uden Tvivl beqvemmeligst vilde kunne faae i Genua, hvor der skal være et overvættet Forraad, da man ikke vil sælge for franske Assignater, og de derværende Commissarier ingen rede Penge skulle have, og hvor han dog har sendt Marchesen Gudi, at laane en halv Million Seudi for det apostoliske Kammer, til 4 1/2 Procent Rente. Han har nedsat en Commission af fire Kardinaler, at undersøge Aarsagen til den store Mangel paa rede Penge i Rom, hvor fattige Haandværksfolk klage over at tabe syv Procent paa deres Bankosedler. Den pavelige Ne pot, Hertug Braschi, lader 3000 Rubbier Korn, som han havde indkiøbt til Udførsel, bringe til Rom, og overlader Byen Rubbien for 17 Scudi.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-07-10
Kiøbenhavn, den 10 Julii. Førstkommende Søndag den 12te Julii bliver anlagt Hofsorg for den afdøde Enke, Fyrstinde Sophia Erd muth af Nassau Saarbrücken, som bæres i 4 Dage.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-07-10
Under Dato Frederichsberg Slot den 3die Julii er udkommet en Placat, om visse Frieheder og Nedsættelse i Afgifter for Bygnings=Materialier, som i 3 Aar indføres til Kiøbenhavn.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-07-10
Under samme Dato er udkommet en Placat, hvorved Forbudet af 6te April d. A. imod Udførsel af Kornvarer til fremmede Steder forlænges indtil 1ste December d. A.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-07-10
Den 8de May er den Kongelige norske Expresser, J. P. Schmidt, allernaadigst udnævnt til Postmester i Apenrade. Den 12te Junii er Landvæsenscommissair og Procurator Andreas Grøn allernaadigst beskikket til at være Byeskriver i Holstebroe og Herredsskriver i Hierm og Ginding Herreder.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-07-10
Den 3die Julii har Hs. Kongelige Majestæt allernaadigst behaget at udnævne Generalmajorerne, Hr. Johan Ludvig Maximilian v. Biellardt, Commandant paa Kongsvinger Fæstning, Hr. August Frederich v. Wackenitz, Deputeret i det norske Generalitets- og Commissariats=Collegium, Deres Høyfyrstel. Durchlauchtigheder Prinds Frederich til Hessen-Cassel, Chef for Kongens Regiment og Deputeret i det danske Generalitets- og Commissariats=Collegium, og Friderich Wilhelm Philip Prinds til Würtemberg=Stutgard, Commandeur ved Livgaden til Fods, til General-Lieutenanter af Jnfanteriet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-07-10
J Tallotteriets 590 Trækning i Altona, den 7de Julii, udkom følgende Nummere: Boghandler O. Hegelund boer i Skidenstrædet No. 163, hos Procurator Hr. R. Top.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-07-10
NB. Bibel- og Kirke-Historie, fra Verdens Begyndelse, indtil det 18de Seculum efter Christi Fødsel, hvorudi Guds Kirkes og Lærdoms Tilstand, berømmelige og lærde Mænd og Skribentere, dens Fiender, Forfølgere og Kiættere, samt andre dertil henhørende mærkværdige Ting, tydelig og paa korteste Maade bliver forklaret, samt med mueligste Accuratesse udgivet af Owe Thorning, Sognepræst ved Toftlund Meenighed i Riber Stift. Da der nu i dette roesværdige, smukke og velforfattede Skrift, som bestaaer i 2 Tomer i Qvarto, kan læses iblant andet det, hvad som ellers i mange Bøger var at hente og samle, og paa adskillige Maader fremsat, og da det er det første i sit Slags, der paa den Maade i det Danske Sprog har seet Lyset, vil man haabe med saadant et betydelig Skrifts Oplæggelse at have gjort Fædernelandet en Tieneste; det er til Kiøbs at bekomme i det kongel. Bogtrykkerie 8 Mk. for Exemplaret, eller begge Tomer. AVERTISSEM. P. N. N. S. Jn vel indrettet Kiøbmandsgaard med Jord, i en af de bedste Kiøbstæder i Siælland, er underhaanden tilkiøbs; nærmere Oplysning giver Advocat Lange, boende i Maa stræde No. 37.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-07-13
Kiøbenhavns No. Aar. Dø an, huus. muur, uun. Post-Tidender. le Mandagen, den 13 Julii. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved J. F. Schultz. Paris. De Londonske Efterretninger erindre Samleren om at medtage her, at Bourdon de l'Oise, tilligemed General Denny er i Brest, for derfra at gaae til Vestindien. Det herskende System i Conventen taber i ham een af sine meest uforfærdede og gieldende Forfægtere.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-07-13
Af Boissys Foredrag over den ny Constitutions=Act meddele Aviserne endnu følgende: at man, ved at fastsætte en Constitution, hverken maae see paa Religion, der i vore Dage ingen Kraft meere har, eller paa Opdragelse, hvis Grundsætninger ere vakklende; men maatte bygge alting paa faste Grundsandheder. Han sluttede med at anbefale godt Valg af Dommere og Administratorer, og sagde her med Føie: Har Folket Fouqviers til Dommere, og Henriots til befalingsmænd, da er det ude med Revolutionen. En vigtig Foranstaltning, som det høiligen var at ønske, alle Regieringer – vor egen ikke undtagen - vilde, og kunde efterligne, er nyelig skeet, da Conventen paa Thibandots Forslag har vedtaget, at Betienternes Antal ved de executive Commissioner og Agenter skulde formindskes en Trediedeel; og Commis i Departements- og Districts-Forvaltningerne indskrænkes til det Antal, der var 1792. De Afgaaende faae to Maaneders Løn. Hvor nødvendig denne Jndskrænkning var, seer man deraf, at den eneste, Handlingscommissionen, lønnede 1306, saadanne Blækspildere, og Pleyecommissionen ikke mindre; og betragter man nu ikke blot, hvad disse Græshopper fortærede, men og hvormange arbeidføre Hænder derved unddrages Statens væsentlige og virkelige Tieneste, Agerbruget og anden Vindskibelighed, vil man dobbelt føle, hvor veldædig Foranstaltningen er - hvis den kun lader sig heldigen udføre. Matthien, der efter Vernier var Conventpræsident, er, tilligemed Guesno og Boudin udsendt at bestyre Krigsoperationerne mod de rebellerende Chouans; og forsikkrer man derhos, at de nødvendige Foranstaltninger mod Emigranternes Landgang ere trufne.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-07-13
Ludvigs Datter har efter sin Broders Død faaet nogen Lindring i sin Tilstand, da der ere givne hende tvende Fruentimmer til Selskab. Exprindsessen af Conti har forlangt at være hos hende i Fængslet, men har endnu ikke faaet Tilladelse dertil; derimod meenes der, hun vel kunde blive sendt ud af Landet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-07-13
Haag. For deshurtigere at bemande 12 Linieskide, som de foreenede Nederlande udruste, skulde der af hvert Compagnie Landtropper ved Lodkastning uddrages fem Mand; og de 25000 Mand, der paa denne Maade udbragdes, skulde tiene ombord som Søesoldater; men uagtet man hermed forbandt fordeelagtige Vilkaar, var dog deres Ulyst dertil saa stor, at den hollandske Garde endog har vægret sig ved denne Lodtrækning, hvorfor man har tilbageholdet dens Sold; et Skridt, hvis Følger man frygter. Man troer derfor og, at en Bataillon Franskmænd, og et Detachement hollandske Ryttere, der med to Kanoner paa en hemmelig Expedition var udrykket fra Haag, skulde være bestemt til at afvæbne dette Garderegiment, hvoraf allerede 200 Mand skulde være deserterede.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-07-13
Man har og hæftet adskillige mistænkelige Personer, der skulle have havt Deel i at udsprede det Rygte, at Prindsen af Oranien samlede en Armee paa Hollands Grændser, hvilket skal have foraarsaget en betydelig Desertion blant Tropperne. Alle disse Aspekter giøre det høylig at befrygte, at den hollandske Revolution, hvis første Act var saa fredelig og stilfærdig, ikke vil opnaae sin maaskee endnu fierne Catastrophe, uden og at have gjennemgaaet adskillige Forvirrings- og Rædselscener, især ifald den franske Jndqvartering, der i dette Sørgespil har hidtil været den sande Dens ex machina, paa een eller anden Maade kommer til at lade Tingene have deres egen Gang. Hollands Forsamling har paalagt det Committee, som det er overdraget at afsætte, især at see paa, at de Geistlige, og de, der give offentlig Underviisning, ikke ved deres Tale give Friehedens hellige Sag noget Anstød; og at de, hvis saa skeer, ufortøvet afsættes, og efter Omstændighederne endog straffes med Forviisning. Brüssel. Franskmændene drage ved Rhinens Bredder fra Coblenz til Maynz alle deres Tropper tilsammen, for med Magt at fortsætte Krigsoperationerne.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-07-13
Sambre- og Maas-Armeens Hovedqvarteer forlægges fra Andernach til Coblenz. Ogsaa have alle de franske Tropper, der befinde sig i Egnen om Bonn og Cøln, faaet befaling i største Hast at marschere til Overrhinen, saavelsom den største Deel af den Hær, der belagde Luxembourg; ogsaa skulle de Tropper, der have ligget i Besætning i Belgien, og der nu afløstes af det fra Holland tilbagekomne Mandskab, ligeledes støde til Armeen. Apiserne paastaae, at alt dette skal være nødvendigt, for at opveye den Forstærkning, Østerrigerne uafladelig faae.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-07-13
Daglig ankomme til Brüssel belgiske Emigranter, der føre sig de franske Repræsentantes seenere milde Decreter til Nytte. Hertugen af Aremberg og Ursel siges ogsaa med det første at ventes i Brüssel. Wien. Efter Breve fra Mayland er den hele østerrigsk italienske Armee i Bevægelse, og General Devins rykker Fienden stedse nærmere. Den ellevte i f. M. sendte han Oberste Brentano til Genua med en Depeche, at, da de franske Tropper havde sat sig fast i Republikens Land, og derfra ikke blot kunde trænge ind i det gjemontesiske, men ogsaa i det østerrigske Lombardie, saae Keiseren sig ikke blot nødt at forstærke sine Tropper, men tillige, for at opnaae sit Maal, at trænge ind i Republikens Lande, og stræbe derfra at fordrive Fienden, for at beskiærme sine Stater, og give Republiken Rolighed tilbage. Den genuesiske Statssecretair protesterede vel paa det eftertrykkeligste derimod, men ikke desmindre satte den østerrigske Armee sig to Dage derefter i Bevægelse; og følgende Dag camperede en Deel af Armeen paa Republikens Grund ved Carcara.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-07-13
Fra Jtalien meldes, at den sidste spanske Coureer, der kom til Florenz, har havt befaling fra sit Hof, ikke, som efter Bruddet med Frankerig har været brugeligt, at gaae over Livorno, men som forhen over Genua. Dette har givet Anledning til det Rygte, at mellem Frankerig, og Spanien forestod Fred.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-07-13
J Livorno skal man have faaet Underretning, at den toulonske Flaade er af Modvind bleven nødt at gaae tilbage.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-07-13
Petersborg. Paa alle hollandske Skibe er i de russiske Havne gjort Beslag; dog siges det tillige, at dette kun er skeet provisorisk, indtil man seer, hvorledes man i Holland vil forholde sig med de russiske. J vore Farvande er nu den russiske til engelsk Undsætning bestemte Orlogsflaade ankommen; allerede nogentid have engelske Lootser ventet paa dem i Helsingøer. Efter Sigende skal deres egentlige Bestemmelse være mod den Flaade, Holland er i Færd med til Frankerigs Understøttelse at ruste og bemande.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-07-13
Den af den toulonske Mordbrand – bekiendet Sir Sidney Smith, er med 5 Skibe fra 12 til 40 Kanoner, og et bevæbnet Fartøy, der har Tropper ombord, gaaet fra Plymouth til Jersey, ogsaa ere den 29de og 30te 4 Batailloner Garder rykket fra London til Warley, hvor de drage i Leyr, for derfra at gaae til et hemmeligt Tog; nogle sige mod Frankrig, andre mod Holland. Ligeledes have 8 Regimenter, der opholde sig i Egnen ved Portsmouth, faaet befaling at holde sig rede til ufortøvet Jndskibning.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-07-13
En Ministerial-Tidende forsikkrer, at de Emigranter, der vare under Warrens Bedækning, ere landede i Qvibear Bay, saa skulle og to Royalister være ankomne til Portsmouth med Depecher.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-07-13
Parlamentet har Kongen nu for dette Aar hævet; og synes den af hans brittiske Majestæt ved denne Leilighed holdne Slutningstale at vise, at hans Ministerium, taber noget af sit ufredsomme Sindelag. Ogsaa anmærke Aviserne, at Kongen, da han tog til Parlamentet, ingen Glædesbeviisninger modtog af Folket, men at der tvertimod herskede en usædvanlig Stilhed, der stundom afbrødes ved Raabene: Jngen Krig, Brød, Fred!" Vel lægges dertil, at der ikke var mange, der raabte dette, og at disse syntes at være af den laveste Pøbel; men de øvrige taug jo - og efter den gamle Regel samtykkede de altsaa Hvorvel det næsten er unødvendigt, at fortælle andet fra det engelske Parlament, end hvad Ministrene foreskrive, bør det dog - til hans kongelige Høyheds evige Almindelse- optegnes, at Hertugen af Clarence forargede sig over de Foranstaltninger, der vare gjorte til at be vel at tale hans kongelige Broders Gield, fordi man mærke - ikke strax betalte de tre til fire Millioner, men først i flere Aar, og fordi man i den hele Sag havde tilladt sig saa mange Personligheder, at det var at formode, man havde til Hensigt, aldeles at depopularisere Jsær undredes Hs. Kongelige Høyhed mangfoldeham. lig over, at Taleren, der havde søgt, at skaffe fremmede Regenter Subsidier, ved denne Leilighed talte om Folkets Lidelser ved Krigen, og dets Trykning ved nye Byrder, o. s. v. Det maae være nogle synderlige Grundsætninger, denne Prinds maae have inddrukket om Forholdet mellem Fyrste og Folk, siden det saa aldeles ikke kan falde ham ind, at en saadan og saa overflødig aflagt Fyrstesøns private Gield ikke kan i mindste Maade vedkomme Folket, og at han vilde giøre meget bedre i, at hielpe sin Broder og Broderkone at takke derfor, end i mindste Maade at anke paa Maaden, hvorpaa det var skeet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-07-13
Odense, den 29 Junii.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-07-13
Jndsendt. Af de Fyenske Aviser. Vi have læst i Aviserne, at vores kierlige Konge med dyb Smerte deeler den haarde Skjebne, som har rammet et stort Antal af vore Brødre, hvis Boliger og Gods ere blevne fortærede ved den uheldige Jldebrand, som er overgaaet endeel af Hovedstaden, og at hans landsfaderlige Omhu udtænker alle muelige Midler, og anvender alle Evner for at lindre og formilde de Lidendes Kaar. Allerede i de første trængende Øieblikke, da Jldflammerne endnu rasede, føiede han og hans Søn, vor store og elskede Kronprinds, de kraftigste Anstalter til at komme den sukkende Menneskelighed og den offentlige Nød til Hielp, ved at tilveiebringe Livets første Nødvendigheder for de Huusvilde, de Hungrige, og de Vansmægtende.