JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-01-12
Den indsigtsfulde Chemiker P. T. Delkeskamp har udgivet et lidet Skrift under Titel: Betrage zur Vermebrung der Cultur und Jndustrie des Kønigsreichs Westphalen u. anderer dentschen Lander, oder: Welche Pflangen Deutschlands er setzen uns die Colonialwaaren, Erste Abtheil. Cassel 1810. Forf. har i denne første Undersøgelse valgt Berberistræet til Gjenstand for sin Undersøgelse. Han viser at dette Træ, (der nu ogsaa er saa almindeligt i Danmark, saavel i Lægekonsten, som techniske Haandteringer og den borgerlige Huusholdning, kan yde mangt et Product, der kunde bruges som et fortræffeligt Surrogat for udenlandske Colonialproducter. Didhen høre: 1) Berberistræets Rod, som indeholder saa megen og reen bitter Stof, der i Lægekonsten kan bruges istedet for Roden af Qvasietræet (Quassiexcelsa). Et Pund Qvassia leverer neppe et Lod bitter Extract, derimod faaes af et Pund Berberisrod 3 1/2 Lod bitter Extract; 2) Berberisroden kan tillige i Farvekonsten være et Surrogat for Fustik, Kurkumeyrod, Orlean og Guttaegummiistedetfor at hiin Rod hidtil kun blev brugt som et Surrogat for den grønne Farve paa Saffian.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-01-12
Som Surrogat for amerikansk Fustik kan hele Roden af Berberistræet anbefales. Som Surrogat for den Kurkumeyrod, der kommer fra Ostindien, kan den tykke Bark af Berberistræet tjene. Et med Potaske blandet Afkog af Berberisrodens tykke Bark er et Surrogat for Orlean. Naar Berberisroden tilligemed Barken knuses og det Hele ud koges i Vand og Soucen deraf langsom afdunster til den er tør, saa faaes af hvert Pund af hiin Rod 3 til 4 Lod Extract, som Forf. kalder Saft guult og som kan tjene istedet for Gummigutti i Malerie. Naar hiin Extract blandes med nogen Potaske, faaer man deraf, ligesom af Orlean, en guul Farve. Naar endelig hiin gule Farve af Berberisroden med en ved Svovlsyre gjort Opløsning blandes med Jndigo, og afdunster indtil den er tør, saa faaer man en reen behagelig grøn Farve. - Berberisbærrene yde, som bekjendt, en fortræffelig Saft, der kan tjene istedet for Citronsaft. Uden al videre Tilsætning kan hiin Saft bruges istedet for rødt Blæk. Man kan ogsaa farve Uld, Linned, Bomuld, men især Silke dermed. Bruges den i Forening med et Afkog af Berberisrod, saa faaes en Nankinfarve, og i Forbindelse med en Tinopløsning Karmesinrød. Blandes den med hvid Stivelse til en vellingagtig Masse, og denne tørres, og denne tørrede Masse faaer gjentagne Gange en Tilsætning af en frisk Portion Saft, saa har man en behagelig rød Vaskefarve. Ogsaa de tørrede Bær kunne bruges som Farve material, da de levere en kaneelbruun Farve, der især hefter godt paa Silke. Til dette Brug ud koges de blot i Vand, uden at der anvendes noget Beitsemiddel. Blandes en Pot Æbler eller Pære most med en Flaske Berberissaft og det Hele udsættes for en maadelig Varme, saa skal der meget snart kunne faaes deraf en overmaade god Æddike *), som altsaa er vigtig i Huusholdningen. Af Frøkornene, der blive tilovers naar Saften er perset, kan man udperse en Olie. - De Kamme, der blive tilbage, naar Bærrene ere afplukkede, ere meget elastiske, og kunne bruges til at stoppe Stole med. - Der gives 7 Arter Berberistræer. 1) Det almindelige Berberistræ med røde Bær(Berberis dumetorum fruetu rubro) (der voxer i mange af vore Hauger). 2) Den canadiske (Berberis canadensis, L.), der udmærket sig fra den forrige ved sine brede Blade. 3) Lavstammet Berberis (Berberis humilis), der har hjemme i Virginien. 4) Berberistræet med hvide Bær, men dette bærer sjelden Frugter. 5) Berberistræet med sorte Bær af sødagtig Smag. 6) det cretiske Berberistræ, der har hjemme paa Kandien, hvis Bær ingen Kjærner har og som hører til Sieldenheder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-01-12
7) Berberistræet uden Kjærner, en Afart af det røde, der er fuldkommen saa godt og frugtbart som dette, og hvis Bær især kunne bruges til Syltning. - Man kan fortplante Berberistræer deels ved Aflæggere, i det man lægger dens frodige Skud i Jorden, deels ved Stiklinger, deels ved Frøet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-01-12
For at kunne benytte Berberistræet til Farverie maa man iagttage følgende Forskrifter, Til Pailleguult koges paa 10 Alen Lærred 1 Pund sønder skaaren Berberisrod en halv Time lang med 8 Pund Vand, derpaa tilsættes 8 Lod Alun, og nu farves heri Lærredet. b) Til Nankinfarve koges et Pund Berberisrod med 8 Lod Potaske og 8 Pd. Ferskvand en halv Time, Vandet sies, og 10 Alen Lærred kan da farves dermed. c) Til Rødt varmes 8 Pund Berberissaft indtil 60 Graders J Kjøbenhavn kjøbe Æddikebryggerne alle de Berberisbær, de kunne faae. De betales med 2 Rdlr. Lispundet. Varme og 10 Alen Tøi af hvert Slags farves da deri i et Qvarteer. Denne Farve skal være være bedst skikket til Silke, Bomuld, mindre til Uld. d) Til Grønt udkoges et Pund sønder skaaren Berberisrod med 8 Pund en halv Timelang, Afkogningen sies og til Afsteningen sættes saa længe Jndigo-Opløsning, blandet med Svovlsyrd, til det forlangte Grønt fremkommer e) Et andet mindre skjønt Grønt faaes, naar Tøiet i Forveien forberedes i et Afkog af Pilebark med en ringe Tilsætning af Jernvitriol, derpaa skylles og siden farves i en Askogning af Berberis rod. f) Til Cancelbruunt aftoges 1 Pund Berberisrod med 8 Pund Vand en halv Time lang og siden farves Silken deri Bemærkninger i Anledning af Hr. Foersoms Oversættelse af Leyr og Romeo og JnneHvo mindes ei Baggesens Udrach i Labyrinthen, da han i Hamburg seer Lear spillet af Schrøder: Lear! Shakspears, altsaa Jordens, første Tragoedie Om det enthusiastiske Udbruds Sandhed, ville vi ikke her tvistes, saa lidet som indføre nogen Rangforordning i den tragiske Muses mange Producter, men beskue Værket saaledes som det ligger for os.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-01-12
Jnden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-01-12
Indenlandske Efterretninger. Kjøbenhavns Toldinspection har bekjendtgjort Følgende: Da Kalleboløbet Sønden for Staden, Kjøbenhavn, ifølge Hs. Majestæt Kongens allerhøieste Befaling er gjort seilbar til en vis Dybde, saa at Søfart derigjennem kan ventes naar Jsen ikke er til Hinder derfor, vorder herved bekjendtgjort til Efterretning for de Søfarende som agte at afbenytte det nævnte Løb, at de indgaaende Skippere skulle ankre uden for Stakkaden og melde sig derefter ved Christianshavns Boms Vagt inden for Stakkaden, og Sydost for den Deel af Canalen mellem Langebroe og bemeldte Stakkade, hvor en Kongelig Toldbetjent er ansat, der henviser Skipperen til det vedkommende Toldcontoir, forat angive sin Ladning, som derpaa toldforsegles efter Told- og Consumtions-Forordningens Forskrivt, hvorefter ham tillades at gaae igjennem Bommen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-01-12
De Skippere, som ville udgaae igjennem Kalleboløbet, medbringe Toldseddel fra Toldboden og ankre, eller fortøie Fartøiet, mellem Langebroe og Stakkaden, medens de melde sig for den nævnte Toldbetjent, som inqvirerer Fartøiet og paategner Told sedlen; men forinden ham tillades at gaae ud igjennem Bommen, maa Skipperen desuden gjøre Rede for den Kongelige Officier i Vagten, om han medbringer Passagerer, og da forevise og lade paa tegne Politievæsenets Pas. (St. Tid.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-01-12
Udtog af en Skrivelse fra Glückstadt, d. d. 6 Jan. 1811. Ligesom alle Tvillingrigets Jndbyggere, enhver efter sin Stilling, belave sig paa at høitideligholde Hs. Majest. forestaaende Fødselsdag med de glade Følelser, som den indgyder enhver god Undersaat, og som yde en sand Trøst i Øieblikkets Trængsler, saaledes ville ei heller denne Stads Jndbyggere staae tilbage ved denne Anledning. Paa vort Skuespilhuus gives den Dag en Maskerade, hvortil den herværende Borger Müller har faaet Allerhøiest Tilladelse. Jkke blot Forlystelse vil opnaaes derved, men den vil og bidrage til at husvale de Fattiges Nød, da det er bestemt, at de skulle nyde 10 PC. af den rene Jndtægt, som Maskeraden kaster af sig. Kr. og Commandeur=Capit. Baron Holsteens Sted, er Capit. og Ridder Kruse af Hs. Majest. bleven udnævnt til Chef for Søe Equipagen her i Staden. Vinteren, som for 8 Dage siden har indfundet sig her i Egnen, gjør det lettere for Landmanden at bringe sine Varer til Torvet, hvilket især er forbundet med store Vanskeligheder i Marskegnene, hvor det fugtige Veirligt gjør Veiene ufremkommelige. Saalænge imidlertid Skibsfartens Standsning vedvarer, er Afsætningen af Landets Producter kun ringe, og de vedblive derfor at staae i lave Priser. Heste og Køer ere næsten de eneste Artikler, som ere stegne, og som betales tre til fire dobbelt imod hvad de kostede nogle Aar tilbage i Tiden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-01-12
J Christiania Avis læses følgende Bekjendtgjørelse fra Dyrlægen A. Johannessen, Efter Anmodning af det Kongelige Selskab for Norges Vel, nemlig Classen for Huus-, Fabrik og Konstflid, er det jeg Underskrevne, ærbødigst anmoder Enhver, saavel i Kjøbstæderne som paa Landet, om Nogen skulde have følgende Haarsorter at afhænde eller sælge, saasom: af Hestens Mannhaar eller Hale haar, saavelsom Ko Halehaar, da kjøber jeg samme Haarsorter, og giver 24 s. for Marken, og modtager saa meget jeg kan faae for den angivne Priis.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-01-12
Kjøbenhavns Vexelcours d. 11 Jan., 635.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-01-12
Udenlandske Efterretninger. J Miesbach henrettedes d. 8 Nov. f. A. Philip N., 52 Aar gammel, paa Grund af et Mord, som han havde begaaet paa sin Kone. Den Myrdede var hans anden Kone, og allerede siden hendes Forening med ham (1805) forsvunden. 1809 indberettede man hos den Kgl. Land ret Rosenheim, at et paa Vierstadts Sogns Fælled, funden dødt Legeme mueligen kunde være Philip N's Kone. Philip blev arresteret og bekiendte under Processen, at han i Jan. 1805 om Aftenen, da de spiste, vare komne i Strid sammen. Noget derefter gik de til Sengs. Han laae allerede, da Konen kom ind i Værelset, slyngede Armeen om ham og spurgte: "er Du endnu vred," som han intet svarede paa, men blev i nogen Tid rolig; tilsidst tog han fat i hende og qvalte hende. (Zeit. f. d. eleg. Welt.)Et i forrige Aar i London udkommet mærkværdigt lidet Skrift: Effets du blocus continental sur le commerce, les finances, le credit et laprosperite des Isles Britanniques. (Fastlands-Blocadens Virkninger paa de Brittiske Øers Handel, Credit og Velstand) som især indeholder interessante Efterretninger om Engellands Handel i de senere Aar. De tre Udførselsartikler, hvis Afsætning til Udlandet har aftaget meest fra 1806 til 1808, ere: Bomuldsgarn, i Forhold fra 80 til 57.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-01-12
Raffinerede Sukker, Uldne Tøier, Derimod har Afsætningen af Engelske Lærredsvarer, tiltaget fra 80 til 87 og af Bomuldsvarer fra 9 til 12. Den sidste er endog stegen til den officielle Værd af 12,836,803 Pd. St., som efter den reelle Værd udgjør 14,412,000 Pd. St.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-01-12
en saare mærkværdig Omstændighed paa en Tid, da alle Europas Havne ere lukkede for Engellænderne. Afsætningen af udenlandske Varer til Udlandet har aftaget i følgende Forhold: Caffe fra 30 til 18, Jndigo fra 67 til 32, Tobak fra 16 til 12, Russisk og Tydsk Lærred fra 11 til 8.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-01-12
De tre Artikler, hvis Salg til Udlandet har meest tiltaget, ere, saltede Fisk fra Terre Neuve, hvis Afsætning er stegen fra 11 til 30, Rom fra 21 til 34 og raa Sukker fra 68 til 78. (Allg. Handl. Zeit.) Londoner Blade indeholde følgende Parallele; Udførsel 1796, 30 Mill. 1809, 50 Mill. Jndførsel 1796, 23 Mill. 1809, 36 Mill. Statsindtægt 1796, 19,961,589, 1809, 59,931,348 Pund Sterl. (S. Bl.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-01-12
Det gamle Academie i Rom di San Luca har faaet 100,000 Franker i aarlig Jndkomst anviist af de keiserlige Domainer, hvorved det skal sættes i Stand til at lønne duelige Lærere i alle Fag af de skjønne Videnskaber og dannende Konster. Efter Keiserens Forskrift skal især Tegnekonsten drives deri med Flid, at den romerske Skoles gamle Hæder igjen kan fornyes. Dette Academie faaer nu 16 Lærestole, 6 af første, og 10 af anden Classe, og 3 Adjuncter. Ridder Canova bliver dets Director. Til Local indrømmes det et ophævet, meget rummeligt Kloster, Ara cæli paa Campidoglio. Af Professorerne i 1ste Classe give 2 Underviisning i Tegning efter nogne Modeller 2 i Billedhuggerkonsten, 1 i den borgerlige Bygningskonst, og i giver Anviisning til at anvende Historien, Mythologien og Archæslogien paa de dannende Konster. De 10 andre undervise i Antomie, Perspectivet, Modellering o. s. v. (S. Bl.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-01-12
J Mühlhausen i Elfas har Toldvæsenet gjort en dygdig Fangst. En Vognmand bragte en stor Ladning Bygningstømmer til Mühlhausen, læssede det af paa den derværende Kirkegaard og kjørte igjen bort. Tømmeret blev nogen Tid liggende paa Kirkegaarden, uden at nogen lagde Mærke dertil. Endelig kom en Tømmermand, der var bleven brugt til at tilhugge det, og berettede, at der i samme laae visse Varer skjulte. Man sauger det over og finder deri nogle Tusinde Stykker af den fineste Percala og broderet Mousselin, som derpaa strax confisaneredes. Hvem de have tilhørt siges ikke – og Vognmanden var allerede længe borte. (Allgem. Handl. Zeit.)J London have fra 1ske Dec. 1800 til 23 Junii 1810 671 Banquerotter fundet Sted. (S. B.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-01-12
Postefterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-01-12
(Af Børsenhalle.) Moniteuren indeholder et Keis Decret af 20 Dec. angaaende Jnddeelingen og Organisationen af de med Holland nyforenede Lande. J Følge heraf skal den mellem Lippe, Ems og de nuværende Hollandske Departementer beliggende Deel af samme, indlemmes i Departementerne Overyssel, Ysselmundingerne og Vestems. - Endvidere indeholder Moniteuren et Reglement angaaende Organisationen af de i Riget indlemmede Lande, hvis Dispositioner for det første skulle ansees som Jnstructioner for den, under 18 Dec. ansatte Regjeringscommission. J Følge heraf skal Elbmunding-Departementet bestaae af de Lande, der ligge imellem Wesermundingens, Østersøens- og Elbens-Departement og en Linie, der, nøie følgende de nuværende Grændser af Holsteen, indbefatter det Lauenborgske, Lübecks District indtil Steckenitz og Elbens Sammenløb, saaledes som og Resten af Linien indtil Hillern. Hovedstaden for samme er Hamborg, og det skal deles i 4 Arrondissementer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-01-12
Efter Engelske Blade bestaaer den Engelske Armee i Portugal nu i det Hele af 25,000 Mand, Cavalleriet og Artilleriet iberegnet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-01-12
Skatkammerkantsleren havde nylig sendt Prindsen af Wales en Regentskabsplan med visse Modificationer, som han med det første agtede at forelægge Underhuset. Prindsen svarede blandt andet herpaa, at han ansaae det for sin Pligt at holde sin bestemte Mening herom tilbage, saalænge i begge Husene intet Skridt i den Henseende var gjort. Jøvrigt ønskede han, at Kongens hastige Helbredelse maatte gjøre ethvert saadant Skridt unødvendigt. - Derpaa tilsendte Prindsen alle Medlemmerne af hans Familie denne Regentskabsplan, og disse have givet en Erklæring i Form af en Protestation, underskreven af dem alle, hvori de sige, at de af Prindsen af Wales have erfaret, at det er i Forslag, ved et, formedelst visse Modificationer og Jndskrænkninger begrændset Regentskab, at erstatte den Kgl. Myndighed, men at de paa det høitideligste protestere mod de Jndskrænkninger, der krænke de Grundsætninger, som have bragt deres Familie paa Tronen. - Prindserne fik derpaa et Svar fra Ministeren, hvori han siger, at han har forestillet Kongen Sagen, og at H. M. betragter de under hans Sygdomme valgte Forholdsregler for de eneste lovmæssige og constitutionsmæssige.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-01-12
Den i Underhuset forelagte Regentskabsplan, foreslaaer, at Prindsen af Wales bliver Regent; at Kronens Forrettigheder maa især indskrænkes, da Kongen snart kan komme sig igjen, de vigtigste Jndskrænkninger, der bestemmes for et Aar, ere: at Regenten ikke kan udnævne Pairs, alle Embeder og Pensioner, han bevilger, vare kun saa længe han er Regent, naar de siden ikke bekræftes af Kongen, Kongens Myndighed maa blive ukrænket.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-01-12
J Erkehertug Carls Bolig i Wien føies Anstalter til Reisen til Paris.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-01-12
J Følge Engelske Efterretninger har Gener Drouet med et Corps af 22,000 Mand forenet sig med March. Massena. Efter et Rygte i Portugal har et Fransk Detachement (6000 M.) paa ny bemægtiget sig Leyrens. Wellington skal have sammenkaldet et Krigsraad til 1ste Jan., for at raadslaae, om det er raadeligere strax at angribe Massena eller at føre Armeen igjen i den Stilling, den i Begyndelsen havde i Torres Vedras. Morning Chronicle af 21 og 22 Dec. siger, at Massen har igjen indtaget Villa-Nova og Wellington er vendt tilbage til Torres-Vedras.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-01-12
J Kongeriget Neapel er lovet enhver Jnd bygger en Belønning af 2000 Sølvducater, naar han beviislig godtgiør, at han i Aaret 1811 med Held har beplantet en Dagspløieland med Sukkerrør.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-01-12
J Brixen har man Natten d. 25 f. M. sporet et stærkt Jordskjelv.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-01-12
En Romersk Tidende siger, at hvis Keiserinden af Frankrige skulde føde en Prinds, skal han have Titel af Romersk Konge.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-01-12
Kronprindsen af Sverrig befinder sig upasselig af Øiensvaghed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-01-12
Den 8de Jan, noteredes i Hamborg Coursen paa Kjøbenhavn 620 kort Sigt. Kjøbenhavn, trykt hos P. H. Höeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-01-15
Nyeste benhavn. kilderie af K. a Raaskee, Ottende Aargang. No. 5. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin Tirsdagen den 15 Januarii 1811.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-01-15
Bemærkninger i Anledning af Hr. Foersoms Oversættelse af Aar og Romer og Julie. (Sluttet.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-01-15
(Jndsendt.) Degnen Jens B. Jeg bliver ved min Mening. Troer Du at Evalds Skygge kan tilgive det, der blev sagt om ham, at han stundom syntes uforstaaelig af sine Samtidige, Cosmopoliteus Svar. Kan Shakespears, Dantes, Klopstocks Maner vel tilgive det, at ogsaa de ofte syntes uforstaaelige? Degnen (sukkende. Nævn mig ikke disse Giganter i Syd og Nord. Det Store qvæler mig. Heller gaaer jeg til eget Kildevælds Speil, der seer jeg det Mindre og finder det saa skjønt. Nyttige Advarsler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-01-15
Første Advarsel. Man seer næsten dagligen i vore Aviser Bekjendtgjørelser, hvori det hedder, at hos N. N. vexles alle Sorter Guld- og Sølv-Mynter og kjøbes gammelt Guld og Sølv &c., og betales derfor mere end hos nogen anden. - Unægteligen vilde det være rigtigst, at de, som bestyre Udgivelsen af Aviser, ganske vilde overstryge saadanne aabenbare Fornærmelser mod det Offentlige, saadanne Jndgreb i andres Rettigheder, hvortil enhver Avisudgiver har fuldkommen Ret; thi er det ikke i høieste Grad formasteligt, at nogen offentlig tør sige: at han betaler mere end nogen anden, Dels er det ham jo umueligt at vide, om der ikke gives andre, der betale endnu mere end han, deels maatte han jo være en reen Hexemester, om han skulde kunne betale mere end enhver anden, og alligevel endnu vinde derpaa, Hvor skadeligt vilde det ikke være for de fleste Næringsveie, om man saaledes i alle andre Fag, saa at sige med Magt, skulde kunne trække Næringen fra sine Medborgere, Men det værste af Alt er, at saadanne pralende Bekjendtgjørelser ere en farlig Lokkemad for den Uerfarne. Denne gaaer helst hen til saadan en Avistrompeter, i den Tanke at faae mere hos ham for sit Sølv, sine Mynter, sine ægte Stene eller Perler, end hos nogen anden; men hvor let kan man ikke her blive bedraget? Den, som raaber i Avisen paa, at han betaler meer end nogen anden, kan han ikke have urigtig Vægt, ombytte de Steene eller Perler, man foreviser, med falske, vurdere de Mynter, man tilbyder ham, ringere end de virkelig ere værd, og saaledes paa saa forskjellige Maader føre den Ukyndige bag Lyset, naar denne ret troer at have faaet den høieste Betaling eller yderste Cours. – Man handler langt fornuftigere, naar man gaaer til en for sin Redelighed almindelig bekjendt Mand, som man i ethvert paakommende Tilfælde kan holde sig til, og som betaler hvad ret og billigt er, og ikke meer end nogen anden eller den yderste Priis. (Fortsættes.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-01-15
(Jndsendt.) Alt flere Gange er Styrmand Hr. Rosenkilde med Hæder bleven nævnet i dette Blad, og saavidt hidtil er bekjendt, fortjener han denne Hæder ligesaameget, som hans haarde Skjebne fortjener alle Retsindiges Medynk. Efter adskillige Gange at være opkapret af Engelskmændene, som have berøvet ham, hvad han ved sin Handel mellem Provindserne surt havde fortjent, har han ogsaa lidt Skibbrud, og nu endelig skal han være ved et synderligt Uheld sat ud af al Stand til videre af fortsætte sin vovelige, priisværdige Virksomhed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-01-15
Da Jndsenderen formoder, at hans Skjebne, især dens sidste Optrin, interesserer flere af Skilderiets Læsere, naar den noget omstændeligt blev fortalt, saa troer han ikke at fornærme Hr. Rosenkildes Beskedenhed, ved at opfordre ham til i disse Blade at vise Publicum sin Løbebane, der vist vil være et Bidrag til Dagens Historie, hvoraf saavel kan sees, at den Gevinst, Mellemhandelen, mellem Jylland og Sielland kunde bringe, var betydelig, som at der maaskee hører større Mod, mere Sømandskab og sandere Patriotisme til at drive en saadan Handel, under saadanne Omstændigheder, end til med 20 a 30 velbevæbnede Mand, med Haubitzer og Moskeedonnere at op kapre et Skib med 6 a 7 Mands Besætning, endskjønt vist nok Kaperiet baade skienker flere Penge og følgelig større Ære.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-01-15
Jnden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-01-15
Jndenlandske Efterretninger. Den 31 Dec. f. A. begyndte den aarlige Examen i den jødiske Friskole og endtes d. 7 Jan. d. A. Ogsaa denne Gang indfandt sig her Statens første Embedsmænd og Hovedstadens første Lærde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-01-15
Den Opmærksomhed, som de saaledes værdigede Skolen, tjener til ikke liden Opmuntring baade for Lærerne og Lærlingerne. De Fremskridt, som Eleverne have gjort i Undervisning og Aandsdannelse, ere større end man af den korte Tid, Skolen har været til, er berettiget til at fordre. Jsær have vore ypperste Sprogkjendere ved denne Examen beundret den store Færdighed i det Danske Sprog, Eleverne have erhvervet sig, og det saa meget mere, som de havde alle Hindringer, som Opdragelsen og Organet medfører, at kjæmpe imod. - Den 10 Jan. høitideligholdtes Skolens Stiftelsesdag, ved Præmiers Uddeling til de af Eleverne, som meest havde udmærket sig ved Flid og Sædelighed, og ved en Tale af Prof. og Ridder Treschow, hvis Thema var, almindelig Aandsdannelse forbinder Nationerne, men smelter dem ikke sammen, der gik ud paa at vise, at selv den orthodore Deel af de jødiske Troesbekiendere intet havde at befrygte af Cultur og Aandsdannelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-01-15
Ved afvigte Aars Udgang vare de her til Fæstningsarbeide dømte Slavers) Tal 256, nemlig 211. ærlige og 45 uærlige. 104 ere fødte i de Danske Stater, og deriblandt 75 i Kjøbenhavn; 32 ere Udlændinge. Fra de civile Øvrigheder ere 112 Forbrydere indsendte, og deriblandt 103 til Arbeide for Livstid; 74 ere ærlige, 38 uærlige Slaver, og 15 Udlændinge. Fra Søetaten ere 52 afleverede til Slaveriet, og deriblandt 52 til Arbeide for Livstid; 1 Slave er uærlig og 6 ere Udlændinge.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-01-15
Landmilitairetaten har afleveret 88 Personer til Slaveriet, nemlig 82 ærlige og 6 uærlige, af hvilke 31 vare Udlændinge, og 75 dømte til Arbeide for Livstid.