JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1809-01-20
Litteratur. f Journal for Politik, Natur- og MenneskekundAfrab, ved Dr. Odin Wolst, er nu i Januar Maaned 1809. udkommet. Den indeholder: Udkast til et Reglement for Vacance og Naadens Aar ved Præstekald, samt ved Kirkesanger og Skolelærer Embed i Danmark. Af Dr. Nic. Eddinger Balle, forhen Biskop Siællands Stift. Man opnaaer ved forskellige Midler det samme Sigte. Om Traurigheden. Om den elretriske Zitteraal. Natur=Nyhed. Malerm Soiton. Fredsstifteren. Den Svenske Dronning Cristines Tron Aftrædelse. Aneldøker og Keiser Napoleon. Ope sita justa se paataVore Dages ældste Krigsmand. Gang og udvortes Afstand hos de sidste Tiders Franskmænd. Den Franske Konge Frant I Helst. Om Fortidens Forlyste sespiger i Paris. En Markskrigers Tale. Caspar Dankmerth, eller Skribent=Frugter. En Dansk Kietterproces. Johan von Wouwerens Charakterinik. Prædikantere i Rom. Forbryde gra paa Øen Jara. Noget om Spanierne. Nogle Dag=Exempler af Grisenselds huuslige Udgifter. Dannebrog Ordenens Oprindelse Nogle Forholdsregler for en Hypochondrist. Dyr ved Kirkefester. Ny Opsindelse. En historisk Mindesværdighed. Noget om Klokkernes Jndføren Anekdoter. - Paa denne Journal, hvoraf et Hefte udgaaer hver Maa ved, subskriberes i Hr. Hørboghandler S. Poulsens Boglade, i Antoni strædet Nr. 237, en bliver den bragt Abonnenterne imod en Erlægge fra halvsemte Mark qvartaliter. Fris og Hebe for December 1808 ( Art) er i disse Dage Subskribenterne tilbragt. Dette Maanedsskrift roster 3 Rd. Aargangen, som imod Qvittering betales hvert Fierdingaar med 4 Mk. 8 s. Denne Aargang indeholder: 1) Forgende vigtig beskrivende Afhandlinger om Tyrkerne og Tyrkiet. Tyrterne under Synspunktet af Fortidens betydeligste krigerske Nationer. Bet agtninger over Tyrkernes Nationalkarakter. Tyrkiske Stormænd glimrend Fester, til Ære for europæiske Gesandter, Beskrivelse over Konstantinopel, denne Hovedstads beqvemme Beliggenhed til et almindeligt Verdens berredømme Serailets Beskrivelse, dets skiønne Beliggenhed, Stør telse og Omfang, dets yndige Omegne. Erindringer om den berømt Plads (nippodisome) i Konstantinopel; om Huusslaverne i Tyrkiet. De christne Slaver i Bagne i Konstantinopel. Om undene Tyrkter m.m. 2) Bidrag til den russiske Historie: SophietleriewnaRegentinde og Medselvberskerinde over hele Rusland. Bemærkninger over det Lokale af St. Petersborg og denne Residenzes første Grundtag ning. St. Petersborgs Befolkning, Størrels, Bebyggelse og Charalteristik, kort efter dens første Grundlægning. Anstalter til Frem den Modtagelse i St. Petersborg. Om Thaarrene i St. Petersborg m.m. 3) Om svensk Finland. 4) Blandede Bemærkninger om Skotland. 5) Noget om Hollands Søemagt. 6) Historiske Efterretninger og Bemærkninger over det England og Frankrige giensidig foretagne Jndskrænkninger i Handelen. 7) Levnetsbeskrivelser, Sange Epigrammer, mørende Anekboter, vittige Jndfald, med flere Artikler, Januarheftet af Jris og Hede for 1809 udkommer ved Slutningen af denne Maaned. Subskription modtages hos Forlæggeren, S. Poulsen, afdoghandler, Antomstræde No. 257.
Berlingske Tidende, 1809-01-20
Visker Dr. Balles Søndagsblad til 3die Søndag efter Hellig Trekonger, udkommer i Dag og betales med 4 s. paa Trykpapiir, til Forlæggeren Boghandler Malling i Springgaden No. 31, hos hvem der fremdeles subskriberes. Gra Pressen er nyelig bleven færdig: Historie af Danmark, Tved Peter Frederik Suhm. 10de Tome fra Aar 124 til 1286 (138 Ark, faaes hos Directesir Schulz paa Høibroplads, No. 51 for 4 Rdlr. paa Trykp. og 5 Rdlr. paa Skrivp.
Berlingske Tidende, 1809-01-20
Auctioner. Jnsdagen den 25 Januarii førstk. om Morgenen Kl. 9, bliver Auction O paa Charlottenborg Slot i Hjørnestøens 3die Etage, over en Samling af Medailler, i Sølv, Tin og Gibs, ligeledes en Samling af skjønne Malerier og Kobbere, med og uden Glas og Ramme, nogle Concholier, Sterne og Figurer, endeel Medailler, Stempler af Staal, samt dito Værktøi m.v., alt tilhørende afgangne Hof=Medailleur Danie Jensen, Aders og efterlevende Enkes Boe, imod Contant Betaling til Politie Secretair Bremmer. Og bliver de trykte Fortegnelser fra 19de Januarii at bekomme paa Auctions=Steder.
Berlingske Tidende, 1809-01-20
Jsdagen den 25de Januarii førstkommende, bliver udi Bistrup Godses O Skove paa Tolstrup og Taastrup Marker, beliggende ved Landeveien, imellem Roeskilde og Ringer, ved offentlig Auction bortsolgt 122 Favne tørt kløvet Bøgebrænde, og 77 1/2 Favn dito Fagotbrænde. De Lysthavende ville møde hos Skovfoged Peder Jversen i Pederstedhuuset den ovenmeldte Tid om Formiddagen, Kl. 9 slet. Roeskilde, den 17de Januarii 1809. Albrecht.
Berlingske Tidende, 1809-01-23
terretn. noer. Paris, der 5te Januar. Moniteuren melder følgende : "J nogle Dage have vi ingen Bulletin faaet fra Armeen i Spanien. Jmidlertid kan Publikum være udekymret derfor. Vi vide, at Keiseren har forladt Madrid den 22de og at han den 25de var i egen Person paa den høire Flanke af den engelske Armee. Den 27de eller 28de maae der være holdet et Slag med hele den engelske Armee, der bestaaer af 40000 Mand tilligemed Levningerne af Blakes Armee, nogle nye Conskriberede fra Gallicien og de bevæbnede Bønder. Den næste Bulletin vil sikkert blive meget interessant Valladolid er besat af de franske Tropper. Keiseren har ved sin Afreise fra Madrid udnævnt sin Broder til sin Lieutenant og givet han Overcommanden over Hovedstadens Garnison, over Hertugerne af Bellunes og Danzigs Corps og over Cavallerie=Divisionerne Lasalle Milhaud og Latour=Manbourg. - Ovenstaaende Omstændigheden have vi af et Brev fra en meget vigtig Persom, der er hos Hs. Majestæt.
Berlingske Tidende, 1809-01-23
Breve fra Burgos melde, at Marqvis de la Romana har viist sig Egnen af Palencia med Levningerne af sit Corps og med nogle Engellændere. Hertugerne af Dalmatien, Treviso og Abrantes søgte at omringe ham og afskiære ham fra Kysterne, for at hindre hans Jndskibning.
Berlingske Tidende, 1809-01-23
Reisende, som ere ankomne til Marseille fra Cadix, berette, at denne Stad nyder den tryggeste Rolighed, som den har sin nærværende Gouverneur Hr. Mora at takke for. Denne har udsaget alle Mistænkelige af Staden og er bestemt til at lukke Staden for de flygtende Engellændere. En Nationalgade er oprettet, hvori Franskmænd og andre Fremmede optages. Nogle tusinde Engellændere skulle være landede paa Majorca, hvor de dog kun ville opholde sig nogle faa Uger.
Berlingske Tidende, 1809-01-23
Breve fra Madridmelde, at Hertugen af Hijar, en af de 10 Fædrenelandsforrædere, er bleven gredet.
Berlingske Tidende, 1809-01-23
Major Segur, der udmærkede sig meget ved Soms=Sierra og i 4 Skud i Livet, er ankommen hertil for at blive helbredet. Han overbringer 60 Faner til Senaret.
Berlingske Tidende, 1809-01-23
Divisionen Bondet marscherede den 22de Decbr. og følgende Dages herigiennem Besancon til Spanien. Denne Giennemmarsch høitideligholdtes ved bestandige Festiviteter; Soldaterne havde fri Entree, i Theatret. Man ventede Divisionen Molitor. Publicisten melder følgende under Artikelen Lübeck : Breve fra Norden tale om nye Fredsforslag fra Kongen af Sverrig til Reiseren af Rusland. Den sidste Monark skal have erklæret, at han aldrig vil indlade sig i Underhandlinger, uden i Forbindelse med Frankerig, Efter dette Svar var det, siger man, at Kongen af Sveerig sendte sin Generaladjutant Grev Mørner til Frankerig, for at giøre den franske Regiering Fredsforslag, hvoraf man nu venter Resultatet.
Berlingske Tidende, 1809-01-23
Hs. Maj. Keiserinden og Dronningen af Holland bivaanede den 1ste Januar et glimrende Bal hos Madame Maret, hvor tillige hele Hoffet, det diplomatiske Corps og en stor Mængde fornemme Fremmede vare forsamlede.
Berlingske Tidende, 1809-01-23
Statsraad og Generalintendant Darn er den 1ste d. M. ankommen hertil fra Erfurt. Den keiserl. østerrigske Ambassadeur Grev von Metternich er ogsaa kommen tilbage fra sin Reise til Wien. Krigsministeren har befalet at, de preussiske Krigsfanger skulle forlade Naney. Daglig skulle 10 Officerer og 200 Underofficerer og Soldater afmarschere.
Berlingske Tidende, 1809-01-23
Den italienske Coureer Rochetti, som den 17de Novbr. afgik fra Venedig, blev den 25de overfaldet af 6 Røvere paa det øverrigske Gebet mellem Prussich og Gopich. Røverne fratog ham hans Effecte- og aabnede Brevene og de offentlige Depescher. Den militaire Escortgjorde ingen Modstand, men strækkede Gevær. Man har Soldater, ne mistænkt for at have været i Forstaaelse med Røverne, og man haaber, at de østerrigske Autoriteter have forsikkret sig deres Personer.
Berlingske Tidende, 1809-01-23
Alle Breve fra Armee under Sir David Vairds Kommando ere fulde af Klager over Mangel paa Levnetsmidler. Man frygter meget for, at endeel af vore Magaziner i St. Ander og Santona ville falde i Fiendens Hænder. Biskoppen i førstmeldte Stad, som saa meget har udmærket sig ved sin Nidkierhed for den paa triotiske Sag, har lykkeligviis reddet sig paa en engelsk Fregat og har begivet sig til Corma.
Berlingske Tidende, 1809-01-23
Constantinopel, den 30te Novbr. Den afdøde Sultan Mustaphas Søn, der blev fød under Rædsels scenerne den 19de Novbr., døde allerede efter 24 Timers Forløb som en Følge af den for tidlige Fødsel. Janitscharerne havde erklæret ham for Tronarving, hvis han var bleven i Live.
Berlingske Tidende, 1809-01-23
Henimod 2000 Janitscharer ere marscherede med Artillerie og Munition til en tartarisk Chans Landgods, hvor Storadmiralen og CadriPach, skulle opholde sig, hvilke under Revolutionen flygtede dertil fra Serailet paa et lidet Fartøi. Man formoder, at begge have allerede begivet sig til Rudschuck, hvor den formeentlig døde Mustapha PachaBairactar formodentlig opholder sig. Man er overbeviist om, at Urolighederne ei have gjort mindste Forandring i derpolitiske System.
Berlingske Tidende, 1809-01-23
Den ny Storvizir, Mehmed Aga Cisguch Bachi, er allerede temmelig til Aars og vil ikke kunne ligne Mustapha Bairacta i Embedsiver og Virksomhed.
Berlingske Tidende, 1809-01-23
Pisa, den 16de Decbr. Endskiøndt Jtaliens politiske Stilling for nærværende Tid ikke tilbyder særdeles Mærkværdigheder, vil den paa følgende Tidspunkt sikkert blive desto mere interessant. For en stor Deel vedbliver dette skiønne Lands tilkommende Skjebne endnu at være uvis; men naar Keiser, Napoleon først ganske har dæmpet de spanske Uroligheder, vil Jtalien, undergaae en Hoben Forandringer. Den romerske Stats verdslig Magt er endnu i en Slags Afhængighed af den katholske Kirkes Overhoved; imidlertid er den franske Generals, Grev Mollis, Jndfindelse sammesteds meget stor. Staden Rom, hvor man forhen daglihørte om Hevn, Mord og alle Slags Misgierninger, synes gandske at have forandret sig. Der hersker Rolighed og ingen Uordener finde Sted. General Miollis, der personlig er undet og agtet, fordi han med Varme elsker og beskytter Konster og Videnskaber, styrer altinmed en sielden Sagtmodighed. Det pavelige Scepter, som endnu visse Maader er trykkende, føles derved ikke. De franske Troppers Krigsstug er faaypperlig, at Romerne aldrig kunne have Aarsag til at klage.
Berlingske Tidende, 1809-01-23
Det skiønne Land Toscana bliver aldeles omdannet til et fransk Departement. Alle franske Love, Forordninger og Skikke blive ef haanden indførte af den midlertidige Regiering. Prindsesse Elisa Keiser Napolcons elskede Søster, skal efter Forlydende være bestemt til at regiere det. Hendes Characteer er meget fast og selvstændig. Alt hvad der foregaaer i dette Land er blot provisorisk. At man venter hende her som Regentinde, grunder sig fornemmelig derpaa, at man tydelig bemærker, at hendes Førstendømme Lucca og Piombino vil blive forenet med Toscana, eftersom alle Grændsetoldstæder ere afskaffede desuden har denne interessante Fyrstinde havt adskillige lange Samtaser med de fornemste Medlemmer af den saa kaldte Gunta i Florenz, Med Sikkerhed kan imidlertid intet bestemmes desangaaende. Nismes, den 15de Decbr.
Berlingske Tidende, 1809-01-23
I Gaar kom de Læger fra Montpellier, som vare hentede til den syge Kong Carl, tilbage igien. Hr. Chretien, der kan ansees som Overhoved for dem, har Æren for den lykkelig fuldendte Kuur. Kongen har foræret ham en tung Guldbørs, og Dronningen tog en Brillant, ring af sin Finger og tilstillede ham.
Berlingske Tidende, 1809-01-23
Madrid, den 24de December. Vor Hovedstad viser nu et overordentligt Skuespil. Man havde aabnet Registre i alle Qvarterer; 30000 Huusfædre trængte paa engang til, for at undertegne et Skrift, hvori de bede Hs. Maj. at giøre Ende paa al deres Elendighed og give dem sin høie Brode, seph til Konge; tillige var Sacramentet udstillet i alle Kirker og Præsterne vare ved Alteret. Alle retskafne Folk, endog af de laveste Stænder, ilede til, for at sværge deres ny Konge Troskabsted, Den Ulykke, hvori Regieringens Fraværelse havde styrtet dem, er bragt dem til Eftertanke. Den Orden, der har hersket i denne ovedstad siden de franske Troppers Jndmarsch, opvækker Spanier, nes Beundring og Taknemmelighed. En grusom Erfaring har la om, at de kun kunne haabe Ro og Sikkerhed under Keiserens Beskyttelse. I øvrigt maa man ogsaa tilstaae, at Madrids Jndbyggere have midt under de revolutionaire Uroligheder bevaret Følelsen af Ærefrygt for den store Napoleon. Hs. Majestæts Portrait, malet af David, var ophængt i en Sal paa Slottet, og det blev urørat under alle begangne Udsvævelser.
Berlingske Tidende, 1809-01-23
Den prægtige Revne, Keiseren holdt den 19de, har gjort et dybe Jndtryk paa Madrids Jndbyggere. Efter Revisen fik Hertugen af Elchingens Corps Ordre, at holde sig marschfærdig. Det rykkede udden 21de, for at opsøge 12 til 15000 Engellændere, som skulle staae ved Salamanca. Overhovedet er alle Armeecorps paa Marschen, for at forfølge Engellænderne. Man kan intet Begreb giøre sig om Spaniernes Forbittrelse mod disse troløse Allierede, der, som de sige ilede til, for at forsvare Spanien, og lode dets Armeer ødelægges, dets Provindser erobres og dets Fæstninger besættes, uden at give en eneste Mand til Bistand af de 40000 Mand, som de have sat i Land.
Berlingske Tidende, 1809-01-23
Alle Efterretninger fra Andalusien melde, at den største Uenighed hersker mellem Cheferne for Levningerne af Jnsurgenterne. Castannos, som man for 6 Maaneder siden kaldte en stor General, er arresteret og kaldes nu af nogle en Dosmer og af andre en Forræder.
Berlingske Tidende, 1809-01-23
Her er atter bekiendtgjort en Mængde opsnappede Breve, som ere opfyldte med Klager over Armeens Adspredelse, over Forræderie, Forvirring og Hunger. Et Brev fra Yebenes melder, at 22000 Engellændere vare ankomne dertil den 6te Decbr.
Berlingske Tidende, 1809-01-23
General Laubardiere er bleven Commandant her i Staden, Prindsen af Jsenburg er ankommen hertil med sin tydske Brigade.
Berlingske Tidende, 1809-01-23
Bayonne, den 28de Decbr. Den spanske Post, der skulde ankomme i Gaar Morges, mangler endnu, hvilket tilskrives den store Mængde Snee, der er faldet paa Veien imellem Vittoria og Jrun.
Berlingske Tidende, 1809-01-23
Man har det Rygte, at den franske Division, der var marscheret til Andalusien, allerede er ankommen til Cordug, hvilken Stad den skal have indtaget efter et Slag i Sierra Morena, hvori Jnsurgen, terne bleve aldeles slagne. De udførlige Efterretninger herom ventes med Utaalmodighed.
Berlingske Tidende, 1809-01-23
To Dragon-Regimenter ere marscherede herfra til Spanien og to andre ere igien ankomne hertil. Den største Deel af Reservearmeen, der cantonnerer i og omkring vor Stad, afgaaer ligeledes til Spanien. De Spaniere, som bleve fangne ved Soms=Sierra, ankom hertil, den 24de.
Berlingske Tidende, 1809-01-23
Zürich, den 29de Decbr. Vi faae bestandig flere sørgelige Efterretninger fra Cantonerne. Den 12te d. M. blev den lille Bye Obermatt i Haslidalen ødelagt af en Sneeskred. Af 70 Mennesker omkom 23. Nogle Huse bleve aldeles ødelagte og kun et eneste blev ubeskadiget. Hvor meget Qvæg der er omkommer kan endnu ikke opgives. De Mennesker, som have redde Livet, ere styrtede i den yderste Elendighed. - J en lille Dal i Canton Uri har et skrækkeligt Sneeskred ødelagt over 50 Huse med alle i samme værende Mennesker og Qvæg; Naboernes Bestræbelser for at udgrave nogle af de Ulykkelige, vare forgieves. Ogsaa ved Vien Waldstadter Søe ligge mange Huse med deres Beboere begravne under Sneen. Det er mærkeligt, at de fleste Sneeskred skeete Natten til den 12te Decbr. Man formoder, at et Jordskielv eller nogen anden electrisk Bevægelse er Aarsagen dertil. Barometret stod meget lavt samme Nat.
Berlingske Tidende, 1809-01-23
Riga, den 31te Decbr. I Aftes Kl. 5 1/2 ankom Deres Majestæter Kongen og Dronningen af Preussen hertil paa deres Reise til St. Petersborg. De modtages med al mulig Høitidelighed og Pragt. Det her staaende Armeecorps paraderede paa den tilfrosne Flod Duna og begge de ridende Borger garder paraderende under Stadens Volde. Deres Majestæter holdt deres Jndtog under en stor Artilleriesalve og stege af i det keiserl. Slot. Stadens og Fæstningens fornemste militaire og civile Autoriteter gjorde Kongen deres Opvartning, hvorpaa der var stor Cour. Derpaa bivaanede Deres Majestæter et glimrende Bal, som Handelstanden gav I Dag var her stor Parade og i Aften gives atter et Bal. J Morgen fortsætte Deres Majestæter deres Reise.
Berlingske Tidende, 1809-01-23
Stuttgard, den 2den Januar. Det synes, at vigtige Forhandlinger i dette Øieblik finde Ste mellem det franske og det østerrigske Hof. J nogle Dage har Coureervexlingen mellem Wien og Paris været meget stærk. Saaledes passerede den 28de f. M. den østerrigske Cabinetscoureer Mainz her igiennem paa Reisen fra Wien til Paris, den franske Conreer Garonne fra Paris til Wien og strax efter den franske Coureer Manow fra Wien til Paris.
Berlingske Tidende, 1809-01-23
Frankfurt, den 3die Januar. I Dag ankom det sidste Regiment af Divisionen Legrand hertil og fortsætter i Morgen sin Marsch til Spanien. I Gaar ankom 200 franske Artillerister hertil fra Maynz og marschere i Morgen videre til Preussen, hvor de skulle fordeles i de preussiske Fæstninger, som endnu besættes af de franske Tropper.
Berlingske Tidende, 1809-01-23
Wien, den 4de Januar. Forsten af Schwarienborger allerede afreist til St. Petersborg som Ambassadeur.
Berlingske Tidende, 1809-01-23
Den russiske keiserl. Gesandt i Madrid, Grev Strogonow, er ankommen til Triest ombord paa en spansk Fregat paa 44 Kanoner. Han gaaer tilbage til St. Petersborg.
Berlingske Tidende, 1809-01-23
Endeel franske og russiske Courerer ere paa nogen Tid passerede herigiennem fra Paris, Petersborg, Bucharest og Triest. Ferdinand den Fierdes Søn Prinds Leopold, der en Tidlang har opholdt sig i Gibraltar, er kommen tilbage til Palermo.
Berlingske Tidende, 1809-01-23
Cassel, den 5te Januar. Kongen skal have besluttet at residere afvexlende 6 Maaneder i Cassel og 6 i Brunsvig. Staden Brunsvig anvender store Summer paa at udvide Slottet og indrette det paa det prægtigste.
Berlingske Tidende, 1809-01-23
Det 2det Linie Infanterieregiment, der ligger i Garnison her, har atter faaet Marschordre. Man siger det skal marschere til Erfurt. - I Gaar ankom 2000 Mand franske Conskriberede hertil og indgaarteredes i Omegnen. De komme fra hin=Departementerne og gaar til Erfurt.
Berlingske Tidende, 1809-01-23
Blandede Efterretninger. Frankerig. Vinteren synes at blive meget stræng i Frankerig Nogle Mennesker ere allerede ihielfrosne.
Berlingske Tidende, 1809-01-23
Holland. Vinteren er nu meget stræng og den store Mængde Snee, der er faldet, har finket alle Posters Gang. Endeel Postheste, ere styrtede og Postillonerne have maattet fortsætte Reisen til Fods.
Berlingske Tidende, 1809-01-23
Preussen. General Linder, som man tilskriver Breslaushurtige Overgivelse, har faaet Huusarrest og bevogtes af Borgergarden.
Berlingske Tidende, 1809-01-23
Tydskland. Kongeriget Bayern havde efter den seneste Folketælling en Folkemængde af 3 Mill. 231,570 Mennesker. Kongeriget Würtembergs Folkemængde beløb sig til 1 Million 162,119 Mennesker.
Berlingske Tidende, 1809-01-23
Landskabs=Hotellet i Hannover er afbrændt den 6te Januar tilligemedto tilstødende Bygninger. Denne Bygning, der var over 100 Aar gammel, var en Hovedprydelse for Staden. De fleste Penge, Papirer og Meubler bleve reddede.
Berlingske Tidende, 1809-01-23
Jtalien. J Verona bleve for nogen Tid siden endeel adelige Personer arresterede og førte til Mayland, hvor nogle af dem igien bleve satte i Frihed. Aarsagen hertil er ubekiendtMilitaircommissionen i Florenz har fældet Dommen over 29 Personer, som beskyldtes for at have deeltager i Angrebet paa Sien Natten til den 2den November, 7 af dem ere dømte til Døden, 2 til Slaveriet og de øvrige ere frifundne.
Berlingske Tidende, 1809-01-23
Kongen af Neapel har aabnet et Laan af 400,000 Dukater, hvilken Summa skal anvendes til at afbetale den Gield, som den frunske Armee endnu har tilgode.
Berlingske Tidende, 1809-01-23
Rusland. Den berømte Jordomseiler Krusenstern, der havde faaet Permission paa et Aar, for at redigere sin Reisebeskrivelse, en nu igien i Tienesten. Han har faaet en Commando i St. Petersborg. Hans Reisebeskrivelse er allerede under Pressen og de fleste Kobbere er færdige.
Berlingske Tidende, 1809-01-23
Udenlandske Efterretninger. Aalborg, den 6te Jan. J Forgaars ankom hertil fra Norge 3. Underofficierer og 164 Mand svenske Krigsfanger, som Mandagen den 9de Jan. igien afgaae herfra til Randers.
Berlingske Tidende, 1809-01-23
I Aalborg Stift ere i Aaret 1808 copulerede 653 Par, fødte af Mandkiøn 1224, af Qvindekiøn 1131, tilsammen 2355, desuden 208 Børn uden for Ægteskab og 90 dødfødte. Døde af Mandkiøn 1027, af Qvindekiøn 908, tilsammen 1935, foruden ovenmeldte Dødfødte; altsaa ere 628 Personer flere fødte end døde. Anmeldte Mærkværdigheder. Jblandt de Fødte 27 Par Tvillinger; i Karup Sogn har en Kone født Trillinger, som døde strax efter Fødselen; foranførte Dødfødte sees at være 90. Jblandt de Døde. Druknede: ved Aalborg 2, i Hals Sogn 5 Mandspersoner, i Vesterhassing, Sogn 1 Dreng, i Albek Sogn en Soldat ved at bade sig, i Flade Sogn 2 givte Mænd, i Taars Sogn et Barn druknet i en Brønd, Skagen Sogn 2 Søefolk af en Kaperbaad fra Kiøbenhavn, i Horne Sogn 4 Mandspersoner ved at fiske, i Asdal Sogn 2 Søefolk, Vixøe Sogn 4 Personer, i Helligsøe Sogn 1 Dreng, i Agger Sogn en Mand ved en Havbølge, som styrtede ham ud af sin Fiskerbaad, Hvidberg Sogn en Dreng udi en Leergrav. Fundne døde : i Vadum, Furrebye, Maarup, Lyngbye, Ugilt, Bindelev, Tornbye, Sal. tum, Thisted, Siøring og Stagstrup Sogne, 13 Personer. Hastig døde : i Aalborg 2 og i Furrebye Sogn 1 Mand død paa Marken. Voldsom døde : i Aalborg 1 hængt sig og 1 ved at skiære sig i Halsen, i Saltum Sogn 1, i Ingstrup Sogn 1 Kone hængt sig, i Dragstru, Sogn 1 Pige druknet sig i en Brønd, de 3 sidste i Vildelse. Døde ved ulykkelige Hændelser : i Aaboe og Grurup Sogne 2 Personer indebrændte, i Aabye Sogn en Mand død under en Hest, som faldt paa ham, i Nyekiøbing en Mand ligesaa, i Øeland, Nyekiøbing og Dragstrup Sogne 3 Personer ihielslagne af Heste, i Klettrup Sogn, 2 Mandspersoner qvæstede ved løbske Heste, hvoraf de siden døde, Schellerup Sogn et Pigebarn drukner ved at falde i et Kar med Mask. Af de Døde have 11 naaet en Alder fra 90 til 100 Aar.
Berlingske Tidende, 1809-01-23
Viborg, den 9de Jan. Frosten har, især den 5te, 6te og 7de Jan., været mageløs haard, 12 Grader efter Reaumur, ledsaget af stærk Storm af Øst og Sydost, der i Løverdags gav endeel Jisslag og Hagl. Paa mange Steder her i Landet klages over Mangel paa Vand saa man maa drive Kreaturene ofte 1/4 Miil for at vande dem. Den regnede lidet sidst i Efteraaret, som foraarsager dette for Landmanden saa vigtige Savn. Da Stormen har raset om Nætterne med, en det at formode, at Engellænderne ikke længere ville blive i vore Farvande.
Berlingske Tidende, 1809-01-23
Aarhuus, den 11te Jan. Afvigte Nytaarsdag opkom en ulykkelig Jldebrand i Farre Bye, Sporup Sogn, som lagde 3 Gaard og 5 Huse i Aske og fortærede Beboernes tærskede og utærskede Korn og Vinterproviant, og tillige den ene Gaardmands Boehave og Klæder De Menneskevenner, som har Evne og Villie til at lindre disses Nød ville behage at sende deres Gave til Sognepræsten for bemeldte Menighed, C. Cramer, som samvittighedsfuld vil sørge for Uddeelingen.