JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-05-02
Hs. M. Kongens Fødselsdag d. 28de Jan. høitideligholdtes i Christiansted saaledes: Om Morgenen ved Solens Opgang, den 28de Januar, saluterede Fortet; Skibene i Havnen vare prydede med Flag, og Garnisonens Musik-Corps, marscherede under Musik igjennem Byens Gader. Kl. 10 var det regulaire og borgerlige Militair opstillet paa Parade=Pladsen, under Stadshauptmand de Nully's Commando. General-Gouverneuren til Hest begav sig derhen, ledsaget af Admiral Dupotet, – som commanderer den Kongelige franske Station i de vestindiske Farvande samt af Suiten. General Gouverneuren overtog Commandoen, udbragte de troeste Ønsker for vor elskede Konges Held og Lykke, et tre Gange gjentaget Hurra, lød fra Tropperne, Artilleriet saluterede, og Infanteriet gav Fen de Joie. Kl. 12 modtog General Gouverneuren Gratulationer for vor dyrebare Monark, hvortil en talrig Mængde af Embedsmænd, og anseeteste Jndvaanere, havde indfundet sig. En Æresvagt af 2 Officerer og 100 Mand, med Musik-Corpset, stod uden for General-Gouvernements=Huset. Da Hans Majestæts Skaal ved General Gouverneuren blev udbragt, saluterede Fortet, og paa samme Tid ogsaa de danske Orlogsbrigger, St. Thomas, og St. Croix, samt de kongelig franske KrigsSkibe, Fregatten Jeanne d'Are og Briggen LAbeille, som laae paa Frederiksted's Rhed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-05-02
Ved Gratulations-Couren overgav GeneralGouverneuren til Regjerings-Raaderne og Regjerings-Secretairen en Skrivelse, som Svar paa deres Ham tilstillede Underretning om, at de agtede paa denne for os Alle saa dyrebare Dag at omsende Indbydelser for den Plan, som de Aftenen den 4de Januar havde overleveret, betræffende Seminaristers Dannelse i Danmark til Skole=Lærere for vore Colonier her, den omtalte Skrivelse var ledsaget med et Bidrag af 500 Rbd. V. C. og umiddelbar derefter udgik Indbydelserne til almindelig Subscription. Kl. 5 om Eftermiddagen gav General-Gouverneuren et Dine paa 80 Couverts paa Castle. Da Han udbragte Skaalen for vor elskede Konge, saluterede Christiansteds Artillerie, som var beordret derhen. Dineen, som var særdeles elegant, endtes først sildig, og hele Selskabet var besjelet af den hjerteligste Munterhed og Glæde, hvortil denne Fest-Dag giver saa riig Anledning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-05-02
Vore velkomne Gjester, Admiral Dupotet med Officerer, som vare tilstede ved alle Dagens Festligheder, saae med oprigtig Deeltagelse vor lykkelige og glade Stemming, og vare Vidner til de hjertelige og sande Følelser af tro Hengivenhed og Taknemmelighed, som vi ere gjennentrængte af for vor gode, elskede, og dyrebare Konge.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-05-02
Udstillingen ved det Kongelige Academie for de skjønne Kunster, som efter den først udkomne Fortegnelse havde 191 Nr., er forøget med 50 nye Nr. efter det Tillæg, der siden er trykt. Udstillingen er endnu aaben til 6 May inclusive.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-05-02
Kjøbenhavns Børs d. 1 Mai 1818. Hamburg 2 M. a vista 200 Species 208. Specier solgtes til 12 Rbmk. 7 1/2 s. Bank-Disconto 4 pCt. Norske Speciessedler. 1503, 101 Rbd. Sal. pr. 100 Specier. Svenske Sedler. 50 1/2 51 Rbs. Tegn. pr. Rdlr. Rigsgjeld. 89 1/2 Rbd. Sedl. 4 pCt. Kgl. Oblig. (u. R.) 87 i Banco. Dito Dito. ..... Nationalbank-Obligationen, - Rbd. r. 6. (af Laanet 4 Febr. 18. i Sedler. Dito Dito. . . . . 4 pCt. uopsigel. Rigsbkobl. r. S. Renter pr. 6 Januar 6 pCt. norsk Laan, i Banco. ved Hambro & Søn 4 pCt. nye norske Obligat. ved r. S. Dito lydende paa r. S. 98 i Banco. 4 pCt. Dito Dito. . . Rd. Banco. 4 pCt. uopsig, norske Statsobligat. 3 pCt. nye danske Obligationer, 64 L. Sterl. Trykt i L. J. Jacobsens Bogtrykkerie. Kjøbenhavn. Forlagt af S. Soldin.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-05-05
Frankrigs Ministerier fra Restaurationen indtil Aar 1828.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-05-05
Jndtil Villeles Fald have 8 Ministerier hersket i Frankrig, over hvis Sammensætning og Virken følgende Oversigt gives, som tillige indeholder en kort Angivelse af den franske Stats Historie i de sidste 15 Aar.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-05-05
1. Restaurationens Ministerium, fra 13 Maj. 1814. Varighed: 10 Maaneder. Gang og Tendents, Retrograd. Sø-Etaten, Jaucourt. Justitien: Cambray, Kantsler. Udenrigske Anliggender. Talleyrand. Det Jndre, Abbe Montesquou; Krigs-Anliggenderne: Dupont, Soult, Clarke. Finantserne: Abbe Louis. Handlinger: Freden til Paris, Chartet; Emigranternes Skadesløsholdelse; Censur; Æreslegionens Undertrykkelse; Pichegrus Æresredning; Georges Forherligelse; Quiberons Monumentet; 20 Marts 1815. 2. Tilbagevendelsens Ministerium, af 9 Juli 1815. Varighed: 2 1/2 Maaned, falder for Reactionen. Justitien: Pasquier, Storseglbevarer. Udenrigske Anliggender, Talleyrand, Præsident. Det Jndre, Vacat. Krigsanliggender: Gouvion St. Cyr. Finantserne: Abbe Louis. Politiet: Fouche. Handlinger: Beretning fra Fouchetil Kongen om Naade, Maadehold, og Garantier; Armeens Afskeed; Dom over 18 Personer; 38 Landsforviste, Mordhandlinger i det Sydlige ustraffede, almindelig Bevægelse og Reaction; Ministeriet falder. 3. Occupations og Rømnings Ministeriet, 26 Sept. 1815. Varighed: 3 Aar. Det omkaster Reactionen, og bliver igjen omkastet. Justitien: Barbe Marbois, Pasquier. Udenrigske Anliggender. Richellien, Præsident. Det Indre Vaublant, Laine. Krigsanliggender, Clarke, Gouvion St. Cyr. Sø-Etaten, du Bouchage, Mole. Finantserne: Corvetto, Roy. Politiet: Decazes. Handlinger: Fred med de Allierede, Ney's Henrettelse, de 38 og Kongemorderne landsforviste, Prevotalretterne, Pintrouvable; Enhed og Forglemmelse søges. Valgloven, Recruteringsloven, Geheim Note; Congres i Aachen, høire Side stiger, Ministeriet falder. 4. Ministeriet af det liberale Anstrøg, 29 Dec. 1818. Varighed, 11 Maaneder; Hengivenhed til venstre Side hemmet. Justitien: Deserre.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-05-05
Udenrigske Anliggender. Desolles, Præsident. Det Jndre. Decazes. Krigsanliggender: Gouvion St. Cyr. Marinen, Portal. Finantserne: Louis. Handlinger, 60 ny Pairs; Censuren afskaffet, Presseforseelser henviste til Jury, Forfølgelse af Reactionen, Minerva, Conservateur, liberale Valg, Barthelemys Project, Ministeriet deler sig og falder. 5. Det vaklende Ministerium, 19 Nov. 1819. Varighed, 15 Maaneder; det laverer med Centrum. Justitien: Deserres. Udenrigske Anliggender, Pasquier. Det Jndre: Decates, Præsident.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-05-05
Krigsanliggender, Latour Maubourg. Marinen: Portal. Finantserne: Roy. Handlinger: Tilbagekaldelse af 8 Pairs fra 1815, ligeledes af 38 Landsforviste; Gregoires Udelukkelse; Planen for den femaarige Valglov; Angreb fra Høire og Venstre mod Centralministeriet; Katastrophe, der ender sig med Hertugen af Berrys Mord. 6. Den nye Valglovs Ministerium, 20 Febr. 1820. Varighed, 22 Maaneder. Tilbagevenden til høire Side, af hvilken det blev styrtet. Justitien: Deserres. Udenrigske Anliggender: Pasquier. Det Jndre: Simeon. Krigsanliggender, Latour Maubourg. Marinen, Portal. Finantserne: Roy. Det kongl. Huus: Lauriston, Præsident. Richelien uden Departement; Laine, Villele, Corbiere, Ministre uden Porteseuiller. Handlinger: Undtagelsesloven; Censuren, nye Valglov, Uroligheder desangaaende, Forjagelse af Doctrinairerne; Forbindelse med den høire Side; Militaircomplot, Petarder, Patrioter, Sundheds cordon imod Spanien; begge Oppositioner styrte i Forening Ministeriet. 7. Den høire Sides Ministerium, 14 Dec. 1821. Varighed: to Aar. Høire Side griber om sig. Justitien: Peyronnet. Udenrigske Angender. Montmorency, Chateaubriand. Det Jndre, Corbiere, Krigsanliggender: Victor, Da mas. Marinen: Clermont Tonnere. Finantserne: Villele, Præsident. Det kongl. Huus: Lauriston. Handlinger: de Misfornøiede straffede og tilintetgjorte. General Berton; Armeen i Anmarsch mod Spanien; gradvise Reformer og Afsættelser; System om Kjøbelighed, især af Journalerne; Valg Anordning, Syvaarighed; venstre Side forsvinder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-05-05
8. Ministerium for Gjenoplivelsen, August 1824. Varighed: 3 1/2 Aar. Høire Sides sejerrige Fremskridt. Justitien: Peyronnet. Udenrigske Anliggender, Damas. Det Indre: Corbiere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-05-05
Blandede Efterretninger. Nogle af de vigtigste befæstede Stæder paa det russiske Krigstheater, ved Donau, fra Vest til Øst: Nikopolis, en stor Stad med 40000 Jndvaanere, paa høire Bredde af den her i Donau faldende Flod Osma, og ligeoverfor den Wallachiske Flod Aluta. Den er omtrent i 104 Miles Afstand fra Constantinopel, er en aaben Stad, og kan ikke holde sig længe. Nogle paa en Høide byggede Skandser, ved hvis Fod Staden ligger, er dens hele Forsvar. Desuden er her endnu paa en Høide et befæstet gammelt Slot med to Porte, fra hvilke en Muur løber ned til Donau. Dette Slot forsvarer Overgangen over Donau. J Aaret 1810 overgav den sig til Russerne paa Capitulation. Turno, en Fæstning, ligeover for Nikopolis, paa venstre Donaubredde ved Mundingen af Aluta. (Af Russerne indtagen ved Begyndelsen af nærværende Felttog). - Sistow, en anselig og befæstet Stad paa høire Donaubred, med 4000 Huse, 20000 Jndvaanere, og et befæstet Slot.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-05-05
J Aaret 1810 overgav den sig paa Kapitulation, uden noget Modværge. - Ruschtschuck, den vigtigste tyrkiske Fæstning ved Nedre-Donau, beliggende der hvor Floden Lom udgyder sig i samme. Staden har en Miil i Omfang, 6000 Huse, og 30000 Jndvaanere, for største Deel bulgariske Christne. Den er befæstet efter alle tyrkiske Fæstningers Maade. Husene staae enkelte i Midten af Gaardene, der ere indsluttede enten af en høi stærk Muur, eller af en Jordvold, saa at man kan betragte hvert Huus især som en særskilt Fæstning. Ruschtschuck blev i Aaret 1810 beseiret af de russiske Tropper, efter en meget levende Modstand. - Gjurgewo eller Schurdscha, ligeover for Ruschtschuk, ved Donau, er mindre betydelig, men dog af anseligt Omfang med 18000 Jndvaanere, og et Citadel paa Øen Slobost, som ved en Bro er forbunden med Giurgewo. Denne Plads faldt tilligemed Ruschtschuck i russiske Hænder. - Turtukai, ved høire Donaubredde, blev 1809 efter en kort Beleiring taget af russiske Tropper. Silistria, 22 Mile fra Ruschtschuk, og 102 Mile fra Constantinopel, er en fast og i Styrke Ruschtschuck lidet vigende Stad, med 4000 Huse og 22000 Indvaanere. 1810 overgav den sig til Russerne efter en 5 Dages Beleiring.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-05-05
nyere Tider skal den af Tyrkerne være ganske overordentlig befæstet. - Hirsowa med 4000 Jndvaanere, en ubetydelig Plads ved høire Donaubred. 1809 overgav den sig næsten uden al Modstand til russiske Tropper. - Brailow, en meget befæstet Stad ligeover for Matschin, ved Donaus venstre Bredde, hvor Floden Seret optages, har 28000 Jndvaanere, et Anløbsted forSøskibe, og et stærkt befæstet Slot. Brailow er to Gange tagen af Russerne, nemlig i Aaret 1809 og i forrige Aars Felttog, begge Gange efter en meget levende Modstand. - Galatz ved venstre Donaubred, imellem Floderne Serets og PruthsMundinger, er vel en aaben Stad, men dog mærkværdig formedelst dens gode Leiligheder til Skibes Anlæg, som ogsaa derved, at paa det Sted finder den sædvanlige Overgang over Donau Sted i de russisk tyrkiske Krige. - Matschin, en ikke stor befæstet Stad med to faste Slotte, paa høire Donaubredde, ligeover for Galatz, og derfor, ved Overgangen over Donau fra sidstnævnte Stad, af stor Vigtighed. - J saktschi, østen for Matschin, en ikke stor Fæstning med et Slot, paa høire Donaubred. - Tultscha, et lidet endnu østligere liggende befæstet Sted paa venstre Bredde af den med Navnet Suling benævnte Arm af Donau.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-05-05
Det er den første tyrkiske Station, 4 Mile fra Jsmail, som ligger paa venstre Bredde af den nordlige Donau-Arm. De fire sidstnævnte Pladser, bleve strax i Begyndelsen af Russernes Felttog i forrige Aar tagne. (Af et russisk Blad i pr. St. Z. 109.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-05-05
Da Schweitz efter Tildragelserne i 1815 saae sig gjenoprettet, følte man især Nødvendigheden af at sætte Krigsvæsenet paa en bedre Fod. Man havde havt en sørgelig Erfaring over de Farer, for hvilke en Nation udsætter sig, naar den taber Øvelse i Vaabenfærd, og dysses i Søvn ved en langvarig Fred. Forbundsforsamlingens Medlemmer indsaae dette, og Schweitserhæren erholdt saaledes en ny Organisation, som dannede et ensformigt Heelt af de forskjellige Cantoners Batailloner, der hidindtil viiste sig med lige saamange Uniformer, og indvortes Constitutioner, som der vare Chefer. Men det var ikke nok at ordne Armeen, og give den mere Fasthed, der maatte desuden tænkes paa Officierernes Underviisning. J denne Hensigt oprettedes den militaire Skole i Thun, og siden 1819 forsamledes her et Antal Officierer af Ingenieurcorpset, Artillericorpset, Pontonnererne og Trainvæsenet. Beliggenheden er central: en stor Slette ved Foden af Alperne, omgiven af Skov og Bakker, og begrændset af en Flod, frembyder alle de forskjellige Terranskikkelser, man kan ønske sig, for tilfulde at gjøre Underviisningen lærerig. Undervisningen i denne Skole har mindre det Theoretiske end det Practiske til Formaal. Den unge Schweitser lærer her alle de Fordele, som med Hensyn til Forsvaret kan ydes af et Land, der ved hvert Skridt frembyder Midler til med faa Folk at modstaae meget overlegne Kræfter. Han seer, at han ikke behøver noget dybt taktisk Studium, forat turde haabe et godt Udfald. At tage en god Stilling, og holde Stand, at spare Angriberen, en Deel af Veien, at drage Fordeel af sin legemlige Styrke, for at anvende blanke Vaaben, dette er nu som fordum hans militaire Catechismus.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-05-05
En dannet og erfaren Officier er sat i Spidsen for denne Læreanstalt; han er dens Directeur. Under ham staae tvende Overinstructeurer, der ligesom han ere udvalgte blandt Officierer, som have været med i Krigen. Den ene leder Arbeiderne med Hensyn til Artilleriet, og Trainvæsenet, den anden Ingenieur- og Pontonneer-Arbeiderne. Et tilstrækkeligt Antal Underinstructeurer staae dem bi ved deres Forretninger. Hr. Major og Divisions adjutant v. Ewald, som under sit Ophold i Genf har erholdt en Underretning om denne Stiftelse, af Hr. Oberst Dufour, en af Overinstructeurerne ved samme, har meddeelt den i Magazin for militair Videnskabelighed, Aargangen 1828, 4de Hefte, hvorfra ovenstaaende er taget.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-05-05
Den 6 April døde i Petersborg den virkelige Statsraad og Ridder af flere russiske og fremmede Ordener Fuchs. Han begyndte sin Løbebane i russisk Tjeneste under Fyrst Besboredko, hos hvem han arbeidede i det diplomatiske Fag; han blev ogsaa brugt ved Keiserinde Cathrine d. 2dens Privatcorrespondents. Under det hele russisk østerrigske Felttog havde han Ledningen af de dristigste Anliggender, og var Fyrst Suwaroffs bestandige Ledsager. 1812 blev han Direktør for Krigskancelliet under Fyrst Kutusow. Man har fra hans Haand en Historie om Felttoget 1799 og en Samling af Anecdoter om Fyrst Suwaroff. Fausts Levnet og Vandel har været en rig Kilde for tydske Digtere, og tjent til Gjenstand, for mangfoldig Behandling. Efter Göthes Faust staaer upaatvivlelig Maler Müller's øverst; men ingen af disse skreve for Theatret, og egentligen kun Fragmenter. Klingemann derimod behandlede Fausts Levnet som Sørgespil for Skuepladsen, og hans Bebarbeidelse gives ogsaa næsten paa alle tydske Skuepladse. J alle disse Bearbeidelser, fremtræder Faust som en kraftig Mand med en urokkelig Villie, og Margrethe som en dydig af inderlig Kierlighed til Faust besjelet Pige. Nylig er Faust igjen bearbeidet af K. v. Holte, som Melodrama og givet paa Kønigstadter Theater i Berlin. Denne Digter har ikke skildret Faust aldeles som den kraftfulde Mand, tvertimod mere som en Tjener af Mephistopheles, Margrethe er givet en ædlere Charakteer. Musiken er af Karl Blum. (Berl. allg. mus. Zeit. 3.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-05-05
Det nye Pavevalg fandt Sted den 49de Dag efter at St. Peders Stol var bleven ledig, og den 36te efter Conclavets Begyndelse. Den 1ste April viste Hs. Hellighed sig førstegang for Folket, idet han fra St. Pederskirkens Hoveddør, opløftet i en Lænestol, gav det sin Velsignelse. Derfra begav han sig til Hovedaltret, hvor Kardinalerne stædtes til Fodkys, Haandkys og Omfavnelse. Han er en svagelig gammel Mand, med bøiet Hoved og daarlige Fødder. At han maa være almindelig yndet, kan sluttes deraf, at han af 50 Stemmer havde de 4 for sig. Han var en særdeles Ven af Pave Pius VII, og fulgte ham i hans Landflygtighed. Det første kronede Hoved som gjorde den nye Pave sin Opvartning, var Kongen af Bayern. Blandt de mange snurrige Ting, som, ifølge gammel Skik, endnu finde Sted naar der faaes en ny Pave, er ogsaa den, at hans hidtilværende Kudsk, der høitidelig sønderbryder sin Pidsk, bliver Staldmester, hvorimod den hidtilværende Staldmester (forhen ligeledes Kudsk hos den afdøde Pave) bliver den Andens Understaldmester. Hans Kammertjener kommer i Spidsen for hele det pavelige Tjenerskab. Kardinal Albani er bleven den nye Paves Statssecretair.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-05-05
Det musikalske Samfund i Paris for klassisk Composition udgiver for Aaret 1830 et musikalsk Lexikon. Det vil indeholde alle Virtuosers (fornemlig de i Orchestret) Navne, Fødselsted og Levnets Omstændigheder, fra Handels Tider indtil Rossim. Deriblandt er, efter den givne Udsigt, summarisk nævnte 134 Franske, 128 Engellændere, 51, Tydskere, 709 Bøhmere, 134 Ungarer, 701 Jtalienere, 18 Spaniere, 9 Portugisere, 308 Russer, 16 Svenske, 18 Danske, 78 Græker, 5 Tyrker. Værket skal bestaae af 12 Bind, og hvert af dem vorde tilegnet en eller anden stor Musiker, 1ste Binds Dedikation har Bojeldten antaget, og hans Portrait pryder Bindet. Det andet Bind er tilegnet Spontini. Rossini har bedet sig bibeholdt det sidste Bind. Forfatterne ere i det musikalske Fag bekiendte som udmærkede Skribenter i Paris. Ogsaa ville de have i enhver af Europas Stæder en saakyndig Medarbeider.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-05-05
J Munchen er en Pensions-Anstalt for det samtlige Personale ved det Kongl. Hof-Theater. Denne Anstalts Fonds dannes af de Bidrag, som hvert Medlem giver, nemlig 6 Procent af sin Jndkomst; men for at give Indretningen en desto hurtigere Fremgang gav Kongen 50000 Fl. af sin Kasse, og Bevilling paa to aarlige Forestillinger til Kassens Bedste. (P. St. 108.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-05-05
Kjøbenhavns Børs, d. 5 Mai 1829. Hamburg 2 M. - a vista 200 Species 208. Specier solgtes til 12 Rbmk. 7 1/2 s. Bank-Disconto 4 pCt. Norske Speciessedler. 150 1/2 151 Rbd. Sdl. pr. 100 Specier. Svenske Sedler. 50 1/2 51 Rbs. Tegn. pr. Rdlr. Rigsgjeld, 4 pCt. Kgl. Oblig. (u. R.) 89 89 1/2 Rbd. Sedl. 86 3/4 87 i Banco. Dito Dito. . Nationalbank-Obligationer. (af Laanet 4 Febr. 1820) - Rbd. r. S. Dito Dito. .... i Sedler. 4 pCt. uopsigel. Rigsbkobl. Renter pr. 6 Januar r. S. 6 pCt. norsk Laan, ved Hambro & Søn. i Banco. 4 pCt. nye norske Obligat. ved Dito lydende paa r. S. r. S. 4 pCt. Dito Dito. i Banco. 4 pCt. uopsig, norske Statsobligat. Rd. Banco. 3 pCt. nye danske Obligationer L. Sterl. Trykt i L. J. Jacobsens Bogtrykkerie. Kjøbenhavn. Forlagt af S. Soldin.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-05-09
Paa Forfatterens Spørgsmaal, hvorledes man forebyggede Mandskabets Undvigelse fra Lehnene svarede en anden Bonde: Galgen er god for Tyve og Røvere, man fandt den og god for dem, der ikke vilde være Soldater. J Østregynge Herred, bleve 5, som havde skjult sig, hængte. Ja, tilføiede den første Bonde, havde vi faaet flere saa*) Den svenske Bonde benævner aldrig en Mand uden for Bondestanden efter hans borgerlige Forhold, eller Embedskald, men altid efter hans Døbe og Familienavn. En Undtagelse gjøre de kuns med deres Præster, hvis Familienavn de aldrig nævne, med altid deres Døbenavne med Tillæg af PrædicateHr. Saaledes som vor Almue fordum Hr. Jens Hr. Anders etc. Ere de derimod graduerte, hvilket iblandt de svenske Præster er meget almindeligt, udelades Prædicatet Hr., og det hedder, Magister Niels Veder ere. danne Konger som Carl 12, havde der intet Sverrig været nu.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-05-09
Denne saaledes foreløbig skildrede Fyrste har i vor Tid fundet en ligesaa mild Sagfører) som Riegels var for Christian 2. Han har udgivet hidtil utrykte Efterretninger om Carl 12, hentede fra en Mand, som fra 170, tjente i hans Kjøkken. J sig selv er dette et nyttigt Arbeide; thi da Carl tilbragte den allerstørste Deel af sin Regjering uden for Riget, er der mere end een mørk Punct i hans Historie, til hvis Oplysning saadanne Bidrag ere tjenlige. - Den lærde Forfatter vilde endnu have indlagt sig større Fortjenester, om han ved dette sit Arbeide var gaaet tilværk med mindre Partiskhed for Carl 12. Han taler og skriver overalt i Gunst af ham; men hvad der især behøver Rettelse, er, at han tillægger ham Godmodighed, og hvad man maae tilskrive Forfatterens Enthusiasme og maaskee for vidt drevne Patriotisme, fuldkommen mandlig Dyd. At Forfatteren veed hvad Dyd er, er klart af hans Skrift: – men denne Paastand maae underkastes Historiens, Philosophiens og Moralens nærmere Prøvelse; thi saadanne Paastande, ere af mere Betydenhed, end de ved første Øjekast synes; – thi Historien er jo et Fyrste-Speil; Attraae og Hu til Vaaben og Vaabenfærd har jo en Philosoph gjort til et Særkjende ved den menneskelige Natur *). Man sætte nu det Tilfælde, at en ung fyrig Mand, rustet med Mod og Tapperhed, og dertil bestemt til Konge eller Fyrste, *) J Hr. Prof. Christ. Molbechs interessante nordiske Tidsskrift, 2 B. 4 H. 1828 6208, læses en Anmeldelse om 2de svenske Skrifter denne Konge vedkommende, nemlig: Handlingar horande til Konning Carl d. XII Historia;" udg. af Gust. Floderus, 14 D. Stockh. 1819-1826. 8. - og Rigsdagen i Stockholm ar 1719, med et Bihang innehallende Protocoller og Handlingar, hörande till Actionen, emot Baron v. Gortz, udg. af P. G. Cederschold. Stockh. 15. 1876. 2 V. S.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-05-09
Man læse vor lærde Professor Dr. Odin Wolffs Jndledning til Eenophons Cyri Ledingsfærd. Pag. 102. Kbhvn. 1800. og som maaskee allerede er det, læser en saa fordeelagtig Skildring af Carl 12, kan hans naturlige Egenskaber i Forening med saadan Læsning ikke let overtale ham til at troe, at han betræder en sikker Vej til Fortjeneste, Ære, og Berømmelse, naar han efterligner Carl 12. - Historien undlader jo ikke at bemærke, at saadan Læsning har indvirket ufordeelagtigt paa den her omhandlede Fyrste; thi han blev jo ung exalteret, ved at læse Curtius's Skildring af Alexander den Store, og Fortællingerne om de svenske Generalers Bedrifter i Trediveaarskrigen. – Altsaa der synes at være beføjet Grund til at indlægge Indsigelse imod Carl 12 fuldkomne Mandsdyd. Nærmere Prøvelse af denne Fyrstes private og ofsentlige Færd vil maaskee tjene til at fælde en mindre partisk Dom over ham. Har noget Menneske været conseqvent, var det Carl 12. Han viste fra hans første Fremtræden paa Verdens og Historiens Skueplads 1697, indtil han døde for Frederikshald 1718, et og samme Sindelag. Han blev vist nok uden selv at vide det, – en Følge af Mangel paa Agtpaagivenhed paa sig selv, – Tid efter anden værre. Hans medfødte, ved en uhensigtsmæssig Opdragelse, – atter en Følge af hans Faders, den kloge Carl den 11tes tidlige Død, forstærkede Haardhed, Ubøyelighed, Stivsind, Hevngjerrighed og Ringeagt for Menneskeheld tiltoge med Aarene, en Omstændighed, som den uphilosophiske Historieskriver Voltaire allerede har bemærket. Disse uheldige Egenskaber vandt i Extensitet men ikke i Jntensitet, som den skrækkeligste Tildragelse i Carls Liv 1707, hvilken vi herefter skulle omtale, beviser. - De vare ham medfødte, og hverken ved udvortes eller indvortes Konst eller Flid bekjæmpede.