JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-12-09
Frankfurt, den 29 November. Endnu fattes Bekræftelse og nærmere Efterretning om det store Nederlag, som Franskmændene den 23de skulde have lidt ved Pirmasens. Jmidlertid hedder det nu, at Hertugen af Brunsvig har den 25de vundet en betydelig Seyer over Fienden ved Kaiserslantern. Franskmændene vare allerede komne ind i Zweybrücken, og havde der begaaet store Udsvævelser, men maatte igien over Hals og Hoved forlade Egnen. Deres Plan var, at komme Lan dan til Undsætning; men de fandt Preussernes Stilling ved Kaiserslautern for stærk til at trænge sig derigiennem, og Greve Wurmser havde desuden ladet den Anweiler Dal besætte med 6000 Mand. Hertugens Hovedqvarteer er nu i Neustadt an der Hardt, Greve Kalkreuths er i Kaiserslautern, og Avantgarden staaer ved Landstuhl. J forrige Uge har man været i Underhandling om Landau, men de franske Forslage bleve forkastede, og man forlangede, at Garnisonen skulde overgive sig paa Discretion.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-12-09
Hannover, den 30 November. For samtlige Kongelig Churfyrstelige Deserteurer er den nu bekiendtgjort Generalpardon til Februarii Maaneds Udgang, ligesom og alle Excesser og Voldsomheder ved Hværvingerne ere ved en særskilt Anordning forbudne. Alle i Landet staaende Jnfanterie-Regimenter blive forstærkede hver med 220 Mand, og 3 Regimenter have paa nye faaet Ordre at holde sig marchfærdige til Armeen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-12-09
Nederelven, den 6 December. Efter troeværdige private Breve er der den 30te November om Aftenen, kort for Postens Afgang, passeret igt, og Jnstisandt, Lon Stafetter og 2 Courerer igiennem Frankfurt an Maynmed den vigtige Tidende, at Landau den 28de havde overgivet sig ved Capitulation, og at der var tilstaaet Garnisonen frie Udmarch, men paa det Vilkaar, ikke længer at giøre Tieneste i denne Krig.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-12-09
Et andet Brev fra Rhinstrømmen melder, at et afgiørende Slag efter Armeernes nærværende Stillinger er der i Egnen aldeles uundgaaeligt. J Sachsen leveres en stor Deel frivillige Bidrag af Ærter, Lindser, Bonner, Kartoffeler, Gryn, Flæsk, Pølser, Smør og Brændeviin a til Forfriskninger for de i Feldten staaende Preussere og Sachsere.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-12-09
Fra Paris forsikkres, at Robespierre, hvor stor Yndest han endog synes at staae i hos Folket, altid har 12 Livgardere, som vel ikke bære Uniform, men dog ere tilstrækkeligen bevæbnede, paa en vis Distance i Beredskab; siden hans Mistroe til alt hvad der nærmer sig ham, bliver hver Dag større og større. Monsieur, Regenten i Frankerige, er paa sin Reyse fra Hamm til Jtalien over Paderborn den 27 November passeret Würsburg.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-12-09
Kiøbenhavn, den 9 December. Førstkommende Torsdag den 12te December bliver anlagt Hofsorg for den afdøde Prinds Carl Wilhelm af Anhalt Kothen, som bæres i 4 Dage.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-12-09
Den 1 November er hidtilværende Pastor Oetting ved St. Michaelis Dam beskikket til Pastor i Eichede, i Trit tau Amt, og Magister Detlew Johann Wilhelm Olshausen til Diaconus i Oldeslohe. Den 19 November er den hidtil værende Pastor Nicolaus Boysen i Wittstedt, Hadersled Amt, beskikket til Pastor i Niebull, Sønderburg Amt, og Hospitalspræsten i Elmshorn, Johann Statius, Wiebeking, til Diaconus i Borsfleth, Steinburg Amt.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-12-09
Udi afvigte Uge, fra den 30 November til den 7 December, ere i denne Kongelige Residence-Stad copulerede 18 Par. Fødte Drenge 36, Piger 37, tilsammen fødte 73. Døde Mænd 11, Qvinder 12, Drenge 10, Piger 10, af følgende Sygdomme: Alderdom 2. Apoplexie 1. Brystsyge 7. Dødfød 1. Falden til døde 1. Guulsoet 1. Hastig død 1. Kopper 8 Mavesyge 1. Slag 4 Tænder 2. Tærendesyge 6. Uangivne Svagheder 6. Vattersoet 2. Tilsammen døde 43. Altsaa 30 flere fødte end døde.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-12-09
Meteorologiske Observationer. Barom. Therm.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-12-09
Vinden. 2 December 4 1/2 Kulde. N. N. O. N. O. V. S. V. Uvis. N. O. Göttinger franske og tydske Futteral-Calendere, samt Musen-Calendere for Aaret 1794, hvori findes et Kobberstykke for hver Maaned, tilligemed den nu brugelige Fruentimmer= og Mandfolke=Klædedragt, kan tilkiøbs bekommes i det Kongelige Bogtrykkerie, i Pergament med Futteral 4 Mk. 4 Sk. og i Taft med skildret Tegning 1 Rdlr. 1 Mk. Saa og smaae Altonaiske Calendere med illuminerte, røde, blaae og sorte Kobbere.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-12-09
Jule-Tanker eller det underlige Barns underlige Fødsel, forfattet af Jørgen Rosenkrantz, fordum Ridder af Dannebroge og Hofmester for det Sorøiske adelige Academie, sælges i det kongel. Bogtrykkerie for 10 sk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-12-09
Fra Pressen er udkommet: Forsøg til Femte Christians Historie, som en Jndledning til Fierde Frederichs ved Etatsraad Høyer, af N. D. Riegels. Dette Forsøg faaes tilkiøbs hos de Herrer Boghandlere Agent Gyldendal, Buch, Poulsen og i det Høyffnerske Contoir, samt hos enhver af bemeldtes Commissionairer, for 1 Rdlr. 4 Mk. paa Trykpapiir og 2 Rdlr. 1 Mk. paa Skrivpapiir.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-12-09
Godt Maculatur=Papiir er tilkjøbs at bekomme i det Kongelige Bogtrykkerie for 7 Mk. Riiset.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-12-13
benhavn Aar man, stianus, halvande. indmuun, Post-Tidender. at Fredagen, den 13 December. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved P.M. Hopsiner.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-12-13
Rom, den 15 November. J Tirsdags blev her i den baade inden og uden med høytidelig Sørgestads udpyntede franske Ludvigskirke holdet Sielemesse for Ludvig den Sextende, og i Onsdags for hans Dronning, Marie Antoinette; hvorved begge de franske Prindsesser, de fleste Cardinaler, Gesandte, Prælater, Standspersoner, og mange franske og andre Biskopper, vare nærværende. Over Hovedindgangen til Kirken faaes det Kongelige franske Vaaben med passende Jnscriptioner, og over Sidedørrene nogle Sprog af den hellige Skrivt. Jndvendig var Kirken betrukken med sort Klæde med Guld- og Sølvtresser, og i Midten stod et prægtigt Mausolæum, med Ludvig den Sextendes Urne og hans Portrait i Medaillon. Tilløbet af Folket var overordentligt.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-12-13
Paris, den 28 November. Der er nu ikke længe nogen Tvivl om tvende her stridende Partier. Man giør nu endog Robespierre den Bebreydelse, at han arbeyder paa at indskrænke Jacobi nernes Magt. Hebert og Danton synes igien nær ved at blive gode Venner.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-12-13
J den sidste Maaned har Paris faaet en ganske nye Skikkelse. Man har ophævet en Gudstieneste, som 18 Aarhundrede har staaet ved Magt. Skulde vel Efterverdenen finde dette troeligt, Det Folk, som for faa Dage siden knælede for dets Monstranzer, slæber nu disse omkring paa Gaderne, som deres Vantroes Seierstegn.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-12-13
Jstedet for Prædikener og Lovtaler over Helgene, holdes nu Forelæsninger over Moralen. Endog den reformerte Præst har maattet lukke sin Kirke. J alle Sectionerne er der holdet Processioner, Fornuften og Friheden til Ære. Kort: det er umueligt at forudsee, hvor denne ulykkelige Fornuftrevolution vil ende. Allene Districtet St. Brieux i Bretagne har stillet 8000 Mand imod Royalisterne, og Fruentimmerne forsyne Vagterne paa de fleste Stæder.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-12-13
Til Calais er der opbragt et Hollandske Skib, hvis Værdie anslaaes til 100000 Livres. Endeel Kister, som over et Aar havde staaet aabnede paa Toldboden Calais, bleve efter Conventets Befaling efterseete, og man fandt iblant adskilligt andet 440 skiønne Dolke i dem. Man giør sig nu al Umage for at udfinde, hvem der kan have hidsendt disse Kister.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-12-13
Sectionen Bon Conseil har sendt Conventet et Stykke Træe, hvori der laae 550 Louisdorer i Skjul. En Hollænder vilde sendt det til en Kiøbmand i Rotterdam, og melder i Brevet, at disse Guldstykker havde kostet ham 45000 Livres. Saavel Træestykket som Jndvolden blev henlagt i National-Skatkammeret.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-12-13
Finants-Commissionen har foreslaaet et Decret til Pensioner for de Geistlige, som have givet Slip paa deres Embeder. Danton, som i disse Dage var kommet tilbage, holdt ved denne Leylighed en Tale, som fandt almindeligt Bifald. Borgere, sagde han, uden offentlige Mening har erklæret sig tydelig nok. Fornuften er paa sin høyeste Spidse. Det er ude med Præsternes Regiering, men her maa dog gaaes forsigtigen tilverk, Selv eders Fiender ville viide at benytte sig af Philosophien til at stifte Oprør, dersom J giøre Præsterne aldeles brødløse. Vi ville ingen herskende Religion have. Nationen vil ikke give Præsterne Sold, men den afskyer dog ogsaa Forfølgelse. Enhver, som ikke forstyrrer den offentlige Roelighed, skal staae under Lovenes Beskyttelse. Vore Fiender ønske, at vi fuldkommen vilde bringe Præsterne i Harnisk imod os, paa det vi, naar vore seierrige Trop der igien marchere ind i Belgien, skulle der finde lutter Fiender, og altsaa Strømme af Menneskeblod udgydes. Men, hvor skal nu en Præst hen, naar han har nedlagt sit Embede, Skal han da enten døe af Hunger, eller gaae til Vende, eller til Fienden, fordi han ikke seer noget Middel til Underholdning, Bruger Eders Fornuft Borgere, og søger at svare paa Menneskebladet. Værer retfærdige og forsigtige, viser Eder ligesaa høymodige som Nationen. - Paa dette Dantons Forslag blev decreteret, at alle Geistlige under 50 Aar, som have renonceret paa deres Embeder, skulde gives 800, over 50 Aar 1000, og over 20 Aar 1900 Livres i aarlig Pension. Alle de unge Folk, som have forstukket sig, for ey at gaae med den første Reqvisition til Armeen, skulle ansees og straffes ligesom Emigranterne.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-12-13
De i de 32 Districter solgte Nationalgodser have indbragt 14 Millioner, 633000 Livres, uagtet de ikkun vare vurderte til omtrent 6 Millioner.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-12-13
Det Decret, efter hvilket de Personer, som havde havt Deel i Opstanden i Lyon, og derfor vare bragte til Pe ris, skulde føres tilbage til Lyon, og der henrettes, taget tilbage. De skal nu alle quillotineres i Paris. Da Mynten ey kan rumme flere af de fra Kirker og Klostere udbragte Guld- og Sviv Effecter, saa har Conventet besluttet, at anviise en anden Bygning, hvor disse Kostbarheder kunne hensættes i Forvaring.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-12-13
Af et Brev fra Rhinarmeen af 19de d. M. vil man kunne giøre sig et Begreb om Rapporterne til Conventer. Østerrigerne hedder det i dette Brev, ere paa alle Kanter angrebne og slagne. Frankerne have bemægtige sig Landsbyen og den berømte Redoute Wanzenau, to Mile fra Strassburg; Landau vil snart være uden Fare, siden kommer Touren til Weissenburg; og Linierne ville snart igien være erobrede. Fienden er omringet. Den franske Armee udgiør en Triangel med Rhinstrømmen. Fienden staaer i Midten &c.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-12-13
Bogtrykkeren Angers har sendt Conventet sit hele Forraad af Carhechismuser, Bibeler og Psalmebøger, for at bruges til Patroner.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-12-13
Speyer, den 26 November. Følgende er den tilforladelige Beretning om den Preussiske og en Deel af den Østerrigske Armees nærværende Stillinger. General Knobelsdorf staaer med 8000 Mand ved Kusel og Lanterecken. Det Kalkreuthske Corps dækker den Lauternske Dal, og Forposterne strække sig langt forbi Landstuhl. Prindsen af Hohenlohe dækker den Anweiler Dal, og hans Corps naaer til Bergadern, hvor Østerrigernes høyre Fløy begynder, og gaaer over Reichs hosen, Ober- og Nieder Brunn, Merzweiler, Hagenau- og Drusenheim til Rhinen. Forposterne fra dette Fløy staae i Nærheden af Strassburg, paa hiin Side af Soustefloden, hvor Prindsen af Waldeck den 23de har vundet en betydelig Seier over Fienden. Efter disse forskiellige Stillinger maa altsaa et afgiørende Slag bestemme disse Fanes tilkommende Skjæbne.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-12-13
Frankfurt, den 26 November. J Gaar ere Franskmændene, som der forsikkres, af Hertugen af Brunsvig slagne med stort Forliis, og drevne et langt Stykke tilbage. Den Preussiske Krigscasse, som var bragt til Dirmstein, i Bispedommet Norms, er un igien transporteret til Lautern. Den Deel af den franske Armee, som giorde Mine til at rykke frem over Kusel, har over Zweybrücken trukket sig til Bitsch. Forresten staaer Fienden endnu fra Zwey brücken og Homburg lige til Hauptstuhl.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-12-13
Fra den Nederlandske Grændse den 27 November. Siden General Jourdans Tilbagekomst fra Paris, hvorfra han efterhaanden har faaet adskillige Batailloner til Forstærkning, har man mærket een og anden Bevægelse, som synes at sigte til en vigtig Expedition. Allerede den 20de er der forefaldet tvende meget hidsige Træfninger ved Orchies og ved Cateau. J førstnævnte mistede Fienden, efter en haardnakket Modstand, henved 300 Mand og 3 Kanoner, samt endeel Munitionsvogne J den sidstmeldte Træfning bleve mange af Fienderne nedsablede af de Barcoske Husarer, og 1 Kanon blev erobret. Den følgende Dag gjorde Fienden et nyt Angreb, men blev tilbagedrevet med stort Forliis. Det lader, som Jourdan samler sin største Magt ved Maubeuge og hen ad Ardennerne til, hvor de fiendtlige Tropper atter have brudt ind, udplyndret adskillige Byer og Slotte, og derefter stukket dem i Brand.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-12-13
J Mons, Dornick, Conde, Valenciennes og Quesnoy ligge nu anseelige Besætninger, og paa begge sidstmeldte Stæder er man i fuldt Arbeyde med at istandsætte de saa stærkt beskadigede Fæstningsværker. J Egnene omkring alle fornævnte Stæder ere der stærke Cantonneringer fordeelte, hvilke i saa Timer, om fornødent skulde giøres, kunne formere et betydeligt Corps. Prindsen af Coburg har endnu sit Hovedqvarteer i Mons, Greve Clairsait i Dornick, og Fyrsten af Hohenlohe i Conde. Hertugen af York har Commandoen i Vestflandern. Der kommer endnu stedse Forstærkninger til de i Nederlandenne staaende Tropper.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-12-13
Parshan, den 22 November. Det væsentlige Jndhold af den under 16de d. M. af Stænderne besluttede Anordning imod Ødselhed i Klædedragt &c. lyder saaledes: Da Republiken, efter de offentlige Uheld, den har maattet friske, maa nu mere end nogensinde tænke paa at bringe den indre Oeconomie i Orden, saa forbydes, under Straf af Confiscation og 2000 Gyldens Mulct, at Jndførsel og Brug af Ædelstene, rige Stoffer, Kniplinger, Kareter, Engelsk Glas, Speyle &c., men især franske Drikker og andre Varer, af hvad Slags de end være maatte. Herskaberne skulle give deres Domestiker Livreer, af indenlandske Klæde uden Tresser og Silkesnøre. Adelsmændene og Magnaterne skulle ved alle Festins, ligesom de Militaire, bruge deres Stands eller Woymodskabs Uniform. Jngen Borger eller Jøde maa bære Fløyels Klæder, kostbare Peltse, Ædelstene, eller saadant Foruden Adelen maae de Borgere, som enten have været eller endnu ere Øvrighedspersoner, saa og Juristerne, Academisterne, Kunstnere og virkelige Kiøbmænd, bære Kaarde. Øvrighederne skulle overalt paa det nøyeste vaage over denne Anordnings Udførelse
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-12-13
Fra den 18de til den 20de har Rigsdagen været beskæftiget med at forelæse og giennemgaae den nye Regieringsform.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-12-13
Frankfurt, den 30 November. J lang Tid have Beretningerne fra Armeerne ved Rhinen og Saar en været saa forvirrede og sig selv saa modsigende som nu. Saameget er vist, at der til Mayner indbragt nogle hundrede franske Krigsfanger. Men hvor mange private Efterretninger man endog har havt om de Fordele, som Preusserne siden den 23de havde erholdet over Fienden, saa fattes dog endnu de officielle Rapporter desangaaende. Ligeledes er den Efterretning ikke heller bekræftet, at Franskmændene igien havde forladt det Zweybrückske og Saarbrückske. Dog har man ey mærket noget til, at de rykkede længer frem.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-12-13
Rygtet om Landaus Capitulation var ikke heller at liide paa. Man siger, at den er gaaet ind igien; at Linietropperne vel vare villige til at overgive sig paa Discretion, men Nationalgarderne derimod ikke, da de saa vist ventede Undsætning. Bombardementet skal derfor igien være begyndt, og der skal i bemeldte Stad herske stor Mangel paa de nødvendigste Ting.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-12-13
Kiøbenhavn, den 15. December. Førstkommende Mandag den 16 December om Aftenen Kl. 6 1/2 Slet, bliver Apartement ved Hoffet og derefter hver 14de Dag.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-12-13
Førstkommende Onsdag den 18 December Kl. 6 1 Slet, bliver Ball pare en Domino paa Hof=Theatret for alle ni Classer Enhver som agter at bivaane dette Ball en Domino, vilde i Forveien indsende deres Navne til Hr. Casserer Juul, boende i store Kongensgade No. 43, da Billetterne med enhvers Navn paategnet, kan afhentes i den saakaldte Procuratorstue paa Slottet, samme Dags Formiddag fra Kl. 9 til 12 Slet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-12-13
Under Dato Christiansborg Slot den 4 December er udgaaet en Forordning, om Kobbertoldens Oppebørsel udi Norge.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-12-13
Den 30 October d. A. er Friderich Beenich allernaadigst udnævnt til Hof-Orgelbygger og Jnstrumentmager.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-12-13
Den 27 November er Assistenten Christian Winther beskikket til Fuldmægtig i det Kongel. General Land Oeconomie, og Commerce-Collegii Consulat-Contoir. Görringer franske og tydske Futteral-Calendere, samt Musen-Calendere for Aaret 1794, hvori findes et Kobberstykke for hver Maaned, tilligemed den nu brugelige Fruentimmer og Mandfolke Klædedragt, kan tilkiøbs bekommes i det kongelige Bogtrykkerie, Pengene med sineralgade 4 Sk. og i Taft med skildret Tegning 1 Rdlr. 1 Mk. Sal. og smaae Altonaiske Calendere med illuminerte, røde, blaae og forte Kobbere.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-12-13
Jule-Tanker eller det underlige Barns underlige Fødsel, forfattet af Jørgen Rosenkrantz, fordum Ridder af Dannebroge og Hofmester for det Sorviske adelige Academie, sælges i det kongel. Bogtrykkerie for 10 s.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-12-13
Fra Pressen er udkommet: Forsøg til Femte Christians Historie, som en Jndledning til Fierde Frederichs ved Etatsraad Høyer, af N. D. Riegels. Dette Forsøg faaes tilkiøbs hos de Herrer Boghandlere Agent Gyldendal, Buch, Poulsen og i det Hopffnerske Contoir, samt hos enhver af bemeldtes Commissionairer, for 1 Rdlr. 4 Mk. paa Trykpapiir og 2 Rdlr. 1 Mk. paa Skrivpapiir.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-12-13
AVERTISSEMENTS. H. B. Mandagen den 16 December førstkommende om Formiddagen Klokken 9 Slet, og følgende Dage, skal ved Auction endeel Kramvahre, bestaaende af Fajance, Porcelain, chinesiske Vifter, hollandske, griffenberger og Sleslærreder, Klæde, Frakketøy, Ginganger, Nordslærreder, Bomuldsgarn, Kippere, ostindiske og andre Tørklæder, Sukkerduner, Nettelduger, Musseliner, ostindiske, engelske og danske Sirtser og Sirts kattuner, Gorras, Battas, Emerties, Cassa, Tanjebs, Betilles, Silke= og Bomuldstrømper, Atlasser, Satiner, Jllystringer og Tafter, Armoisiner og brocherede Silketøier, Baand, Knive, Soja, Caps Constantia Viin, gl. Rum, engelsk Porter, Bourgogne Viin, Knapper, Congothee, Snuus- og Rogtobak, ledige Bouteiller, Dreiler, Dynevaar, Halsklude og Fruentimmer Schawler, med mere. Jtem, endeel Gods og Løsøre, bestaaende af Guld, Sølv, Tin, Kobber, Messing, Jern og Bliktøy, Meubler af Chatoller, Dragkister, Commoder, Speile, Sophaer, Stole, Sengesteder med og uden Omhænge, Taffel og Stueuhre, Klaverer og et Pantalen, samt adskillige andre Trævare, Linned, Gangklæder, og meget gode Sengeklæder, Skilderier, Kobberstykker og Bøger, med videre, ved offentlig Auction i Hr. Hans Hornbechs Gaard No. 18 i Vimmelskaftet til de Høystbydende bortsælges, imod contant Betaling ved Tilslaget, sær af ubekiendte, eller saasnart paafordres, til fornævnte Hr. Hans Hornbech, hos hvem disse Catalogi ere at bekomme.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-12-13
Godt Maculatur=Papiir er tilkjøbs at bekomme i det Kongelige Bogtrykkerie for 7 Mk. Riiset.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-12-16
Kiøbenhavns Aar usiun, munen, ad Post-Tidender. aabne. til Mandagen, den 16 December. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved P. M. Hopfiner.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-12-16
London, den 26 November. Siden i Fredags har man her ventet stort Nyt, da Admiralitetet med en Expresser fik den vigtige Tidende, at Grev Howe ved en fortræffelig Manoeuvre og gunstig Vind havde afskaaret 9 fra Brest udløbne franske Linieskibe og 6 Fregatter, som vare seyler den fra Nordamerica tilbagekommende franske St. Domingo Flaade imøde, fra Havnen i Brest, og haabede ganske vist at bemægtige sig samme. Den 19de krydsede han med sin hele Flaade 34 Linieskibe) i det Bresiske Farvand. To af hans Linieskibe vare den 23de ankomne til Plymouth. Efter de nyeste Beretninger vedblev han at giøre Jagt paa den franske Flaade.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-12-16
Den Landgang, som Greven af Moira med 10000 Engelskmænd og 5000 Hesser skal giøre i Bretagne, skal være fast besluttet. Fire fornemme Kongel. franske Generalspersoner (Convay, la Chasse, d'Orvilliers og Oconnel) følge med ham derhen, og de 5000 Hesser støde fra Ostende til ham ved Den Jersey. Admiral Jarvis escorterer Landgangsarmeen lige til Den Quessant, hvor Lord Howe tager imod dem, og derefter dækker Landgangen. Kapercapitainen Jackson, som endeligen er sluppet udaf sit franske Fængsel, beretter, at Markene fra Brest til Dinant ligge udyrkede, at Kirkerne ere ødelagte, og at alle unge Folk ere gaaet til Armeen. Pundet af det sletteste Brød kostede 20 Sous, og Kiød var ikke at faae for Penge. Fra Dinant var der bragt 1100 Engelske Fanger til St. Malo Hoftidenden leverer atter nye Officialdepecher fra Toulon, hvilke gaae til den 18de October, og melde, at General Carteaus Armee lod sig den 14de see Vesten for Toulon, og rykkede imod Redouten Malbousquet. Fra Toulon rykkede der 3000 Mand ud imod Fienden, men det forblev ved nogle smaae Skærmydseler imellem Forposterne, og om Aftenen gik Franskmændene igien tilbage til deres Leyr og Garnisonen tilbage til Toulon. Den 15de angreb Conventarmeen den vigtige Biergpostering Cape Brune, som bestryger et stort Stykke af Toulons Havn, og bemægtigede sig den, uagtet de Alliertes tappre Modstand, som derved mistede 71 Mand, hvoriblant Nu 8 Officerer. Resten trak ind i Fortet Malque. rykkede der atter 3000 Mand ud fra Toulon. Disse fandt, at Fienden igien havde forladt Cape Brune, og var opmarcheret paa Høyen Pradel. For at jage Fienden derfra, besluttede Lord Mulgrave at besætte Høyen Thaars og Landsbyen la Garde. Med Høyen lykkedes det, men Landsbyen blev besat af Condenteropperne, siden disse havde faaet et Forspring for Spanierne, som havde taget feil af Veyen. Posteringen Cape Brune blev nu ogsaa igien besat af de Allierte, og Garnisonen marcherede tilbage til Toulon. – Den Engelske Armee og Flaade blive fra Cork paa det allerbedste provianterte og Regieringen betaler Provisionerne derfra langt dyrere 30 Schelling for 100 Pund nedsaltet Oxekiød, end det koster i Cork selv.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-12-16
Lord Mulgrave har indsendt en Fortegnelse over 30 franske Coffardieskibe, som Lord Hoods krydsende Flaade har optaget og bragt til Gibraltar, saa og en fuldstændig Beskrivelse over det Toulonske Skibsværft, hvis Jndretning hidtil var ubekiendt.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-12-16
Admiral Jarvis's Flaade er seylfærdig. Fra Woolwich er der udløbet 3 svære Kanonerebaade med pundigere, som skulle dække vore Troppers Landgang i Bretagne. – Paa Øen Jersey oprettes for nærværende Tid en Legion franske Emigranter, der skal commanderes af Marquis Dreusenet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-12-16
Kaperen Svalen har opbragt et stort franske fra Nantes til St. Domingo bestemt Skib, af 24000 Pund Sterlings Værdie, til Lissabon.