JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1767-04-01
Den 27de Februarii er Johan Christian. Dettes allernaadigst confirmeret at være Mægler i Bergen. Den 2den Martii er Candid. Juris Peter Nicolai Feld mann i Glückstadt allernaadigst beskikket til Under-Rettes Advocat i den Kongel. Andeel af Hertugdommet Holsteen, i Herskabet Pinnenberg og Grævskabet Ranzau. Den 8de Dito er den caracteriserede Professor Jacob Dusch i Altona allernaadigst beskikket til virkelig Professor i det tydske og engelske Sprog.
Berlingske Tidende, 1767-04-01
Den 17de Martii er Andreas Kamphøvener allernaadigst beskikket til Told- og Licent-Forvalter i Eckernførde.
Berlingske Tidende, 1767-04-01
Paa Molde udi Romsdahlen i Trundhiems Stift er den 20de Martii død en Pige ved Navn Maren Jonsdatter, udi sit Alders 111 Aar, 3 Maaneder og 4 Dage; hun var ikkuns sengeliggende 3 Uger førend hun døde, men stedse forhen i Stand til at gaae allene, hvor hun i Byen, formedelst hendes fattige Tilstand, nød ugentlige Kostdage.
Berlingske Tidende, 1767-04-01
Den 26de Martii har det allernaadigst behaget Hans Kongelige Majestæt at conferere, Liv Garderne til Hest og Fods til Obersten Kammerherre Christian Magnus Friderich Græve af Moltke som virkelig Oberst Lieutenant, hvorimod hans hafte Holsteenske Curasseer Regiment er anbetroet Obersten Kammerherre Hans Adolph von Ahlefeldt, som virkelig Oberst og Chef. Ligeledes er det vacante Danske Liv-Regiment til Fods confereret Hans Høyfyrstelige Durchl. Hr. Friderich Prinds af Hessencassel som virkelig Oberst og Chef, og hans hafte Norske Liv Regiment til Fods Oberste Frantz Ludewig von Ahrenstorff som virkelig Oberst og Chef. Saa har og Colonel-Commandant over det Schlesvigske gevorbne Jnfanterie-Regiment Johann Friderich Gotthilff von Lehmann erholdet det vacante Kongens Regiment som virkelig Oberst og Chef, hvorimod forbemeldte Schlesvigske Regiment er confereret Commandeuren over det Pløenske Regiment Oberste Frederich von Johansen, som virkelig Oberst og Chef. Desligest er det vacante Sæd landske gevorne Regiment til Fods forundt den derved staaende caracteriserede Oberste Henning von der Maase som virkelig Oberst og Chef, samt det vacante Bornholmske Regiment den derved med Oberstes Caracter staaende OberstLieutenant Ernst Christoph von Blücher som virkelig Oberst og Chef, og endelig det vacante Holsteenske gevorne Regiment til Fods confereret den ved Livgarden til Fods med Oberstes Caracter forhen standne Major Gottfried von Pen ligeledes som virkelig Oberst og Chef Den 31te Martii er Kammer-Junker Otto Franz von der Osten allernaadigst beskikket til Told-Kæmmerer ved Øtesunds Told-Kammer.
Berlingske Tidende, 1767-04-01
Den 1ste April er Viinhandler Aage Kaasbøl optaget iblant denne Stads 32 Mænd.
Berlingske Tidende, 1767-04-01
Den 8de Dito er Nicolas Waldmann allernaadigst beskikket til Controlleur og Vistteur ved Toldstedet for Gottorf. Den 11te Dito er Mouriz Biering allernaadigst beskikket at være Apotheker i Aarhuus. General Krigs-Commissair Hieronymus Johan Schulze ligesaa at være virkelig Etats Raad.
Berlingske Tidende, 1767-04-01
Den 14de Dito haver Hans Kongel. Majest. allernaadigst bestilt Emanuel Henningsen til at være Hof-Blikkenskager og Tækker, samt Christian Friderich Jbsen til at være Hof=Peruquemager.
Berlingske Tidende, 1767-04-01
Den 17de Dito er Hr. Thomas Møller allernaadigst beskikket at være Sognepræst udi Storehedinge. Studiosus Otto Diderich Blechingberg ligesaa til Egeberg Sogn i Sielland, Studiosus Peder Jacobsen Lund ligesaa at være residerende Capellan udi Rødbye og til dets Anner Ringsebølle. Andreas Holt ligesaa at være Vice-Raadmand i Christiania. Commerce-Raad Peder Boertman ligesaa at være virkelig Justice-Raad.
Berlingske Tidende, 1767-04-01
Den 22de Dito er Jean Marmillod ligeledes beskikket til Ober Vey-Jnspecteur ved det nye Vey Arbeyde, med Rang som virkelig Cancellie-Raad.
Berlingske Tidende, 1767-04-01
Ved holdte Confirmations-Act den 26de udi denne Stads Kirker, har Confirmanternes Antal i enhver Meenighed beløbet sig som følger: Vor Frues Meenighed 37 Drenge, 32 Piger; Hellig Geistes Meenighed 30 Drenge, 23 P.; Nicolai Meenighed 55 Drenge, 43 P.; Trinitatis Meenighed 29 Drenge, 28 Piger; Holmens Meenighed 61. Drenge, 24 Piger; Petri tydske Meenighed 30 Drenge, 15 Piger; Vor Frelseres Meenighed paa Christianshavn 35 Drenge, 33 Piger, iblant disse 35 Drenge ere 11 fra Opfostringshuset; Friderichs tydske Meenighed 10 Drenge, 16 Piger; i Citadellet Frederichshavn 2 Drenge; den Herre Zebaoths eller Garnisons Meenighed, tydsk, 22 Dr., 20 Piger; dansk, 14 Drenge, 10 Piger, confirmeret den 3 Man; Frederichs Hospital 1 Dreng.
Berlingske Tidende, 1767-04-01
Hans Majestæt vores allernaadigste Konge har til Symbolum udvalgt Sig de priselige Ord: Gloria ex amore Patriæ, de. Fædernelandets Kiærlighed min Ære.
Berlingske Tidende, 1767-04-01
London, den 31 Martii. Underhuset, i Committe over Subsidierne, beslutte deden 30te at bevilge 18500 Pd. St. til 3 adskillige Brug.
Berlingske Tidende, 1767-04-01
Parlementet har nylig undersøgt Accise-Departementets Regninger, og deraf befundet, at Accisen i Engelland aarlig indbringer hen imod 4 Mill. Pd. St. – Det, at vores Handel paa Portugal forfalder, kan ikke saa meget tilregnes de Portugisiske Manufacturer, thi de ere endnu immer i slet Tilstand, som Landets nærværende Armod, Ministerit Sindelag imod os, og de Fordeele som derimod indrømmes vore Medbeylere, de Franske. J Henseende til Hatte, da hvad de slette angaaer, hvilke, foruden Dannelsen, have fast ingen Egenskaber af en Hat, da har Portugal længe haft Manufacturet af dem, og vi paa anke aldeles ikke, at man vegrer og deres Jndførsel, thi vi have aldrig søgt at vinde paa dem: men angaaende de fiine Hatte, som kaldes Kastor eller Bæverhaars-Hatte, paa hvilke man fordum havde saa stor Aftræk i Portugal og dets rige Colonier, da har Engelland besiddet denne Handel fast i et heelt Seculum. For omtrene 17 Aar siden begyndte de Franske at beyle med os til denne Handel, de besadde da Canada, og kunne derfor have Kastor eller Vævet Skindene 50 til 70 pro Cento lettere end vi, men desuagtet vidste vore Hattemagere dog at bevare deres Fortrin. For 3 Aar siden gav Told-Contoiret Parlementet en Beregning over de Castor og Bæverhaars Hatte, som Aar 1786 sortes herfra ad Portugal: Summen belød sig til 27616 Halt hvilke, efter en lempelig Priis, udgjorde 180000 Pd. St. i Penge. Men fra den Tid af, og uagtet at Canada siden er kommet os i Hænderne, har den Green af vores Handel taget stærkere af, end nogen skulle formode. Efter en seenere Partement i forelagt Beregning er i Aaret 760 sort 1100 Hatte til Portugal, værd omtrent 500 P. St. Det er vel saa, at nærværende Portugisiske Minister har med stor Bekostning ladet komme Hattemagere fra Paris, og i Pombal oprettet en Fabrik; men, af Mangel paa Skind og andre Nødvendigheder, har man ikke hidindtil kunnet forfærdige mere aarlig end omtrent 11000 Hatte: Naar hertil legges saa mange, som de nu aarlig tage fra os, giør det 12100 Stkr. aarlig, hvilket Antal, holdet imod ovenanførte for 1756, skulle Portugal nu aarlig bekomme 245516 Stkr. fra Frankrige.
Berlingske Tidende, 1767-04-01
Den 10de April. Den 27de sidstleden affærdigede Hoffet en Expresser til Kiøbenhavn, med Afskrift af det Storbrittanniske Parlementes formelige Beslutning, hvorved det bevilger 40000 Pd. St. til Medgift for Dronningen af Danmark, i Følge derom skeete Forening imellem Deres Kongel. Majestæter af Storbritannien og Danmark.
Berlingske Tidende, 1767-04-01
Den 17 April. Underhuset foretog den 15de, udi stort Committe, Udveiene til dette Aars Subsidter i Overveielse, og besluttede at optage 1 1/2 Mill. Pd. St., nemlig 900000 Pd. paa Livrenter til 3 pro Cento, at regne fra sidstleden 5te Januarii af; og 600000 Pd. ved et Lotterie paa 60000 Lodder, a Lod 10 Pd. St., hvis ganske Sum skal deres i Gevinster, men Gevinsterne ligeledes forvandles til Livrenter til 3 pro Cento, fra 3 Januarii 1768 at regne. - National-Gielden beløb sig sidstl. 5 Jan. til 130842412 Pd. St. 1 1/4 og deraf den aarlige Rente 4707223 Pd. St. 7.
Berlingske Tidende, 1767-04-01
Den 24de April. Underhuset har givet denne Stads Magistrat Magt til at laane 156000 Pd. St. imod 3 1/4 pro Cento aarlig Rente, og Forsikring i den indgaaende Rettighed af Steenkul som indføres i Londoner Havn, nemlig 6 Pens af hver Chaldron, hvilken Rettighed til den Ende skal fortfare 46 Aar længere end den forhen fastsatte Tid. Denne Sum skal anvendes til at afskaffe Bro-Pengene ved Londe ner Broen, til en ny Broes Bygning ved Black Friars, ved hvilken ey heller skal hæves Broepenge; til ny Bolverter i denne Stad, til at forbedre Londoner Børsen og Fængselet i Newgate. - En Sum paa 84604 Pd. St. 3 Still. 3 Pence, som til den 5te hujus restede i Echtuer Cassen, og udgiør Renterne for den afdøde Hertug af Cumberland, er ved Underhusets Beslutning af 15de Dito, slaaet til den Fond, som anvendes til det Kongel. Huses Underholdning. og er Summen bestemt til Bekostningerne paa Hertugernes af York, Glocester og Cumberland Hofstater. Man siger, at den første af disse Prindser skal med første udnævnes til Admiral i Floden, og de 2de sidste optages i den Jrlandske General-Stab. – Jblant andre Ansægtninger, som i den ne Tid tilføyes det Jndiske Compagne, har man ogsaa villet indprente hos Ministerie, "at de som den Jndiske Handel blev givet fri, Regiæringen tilegnede sig Compagniets Erobringer der i Landene, imod at udløse Jnteressenterne for deres Actier med 250 pro Cento; betalede al Compagniets Gield, og antog sig Regimentet over alle civile og militaire Sager i Jndien; da skulle deraf ufeylbarlig flyde store Fordeele for Nationen i Almindelighed, og for de Personer i Besynderlighed, som lagde sig efter den Handel." Dette Forslag glimrer meget; men om det endskiønt maatte være tilforladeligt, forekomme dag derved saa mange Blomstændigheder, at Regiæringen, som er bestedet i saa mange andre Bekymringer, skulle neppe overkomme saadant Regimente.
Berlingske Tidende, 1767-04-01
J Følge et Forslag til denne Sags Afgiørelse med Re giæringen saaledes, at Compagniet bliver ved Magt, skulle Regjæringen, eller Echiguter-Cassen være deelagtig for Halvparten i Compagniets Fordeele, saa at den skulle oppebære lige saa stort Udbytte som alle Jnteressentere tilsammen, hvilket, efter 10 pro Cento beregnet, skulle aarlig beløbe sig for bemelte Cassa 320000 Pd. St., hvilken Sum maatte stige ligesom Jnteressenternes Udbytte steeg. SchiquierCancelleren skulle dog kuns have en Stemme i Compagniets Direction. Jkke mindre vanskeligt end det er, at komme til Ende med denne Sag, er det, at tage gode og rigtige Udveie i Henseende til Colonierne i America. Man frygter stedse for, at de Skatter, som man der ville paabyde, maatte avle nye Uroligheder. Vel taler man om, at Ligningen af Skatterne skulle overlades til hver Province selv i dens General-Forsamling, hvor Gouverneuren skulle giøre Forslager, og han siden erlegge den samlede Sum udi Schiquter i London, til Parlementets Raadighed; Men det Begreb om Jndependance iblant disse Folk, som allerede alt for vel kiende deres Styrke og vores Frygt for at pirre dem, giver stor Betænkelighed, saa at man frygter, at det endnu har vidt Udseende med denne Sag. – Fra Lissabon har man den Beretning, at da den Engelske Minister saae, at alle hans Forestillinger hos den første Statsminister sammesteds intet frug. frugtede, har han hos Kongen selv overgivet en udførlig Me mortal over de Engelske Kiøbmænds Besværinger i Henseende til deres Handel paa Hs. Msts. Lande; og den Memorial, er det som har virket, at det Guld og Sølv blev igien udleveret, samt den Baadsmand løsgivet, som man havde arreteret, da Baadsmanden ville bringe Guldet og Sølvet omBord. -
Berlingske Tidende, 1767-04-01
Privat-Breve fra Ostindien melde, at Hollænderne have sat sig ned paa en Øe, kaldet Borne, og der anlagt et Factorie.
Berlingske Tidende, 1767-04-01
Paris, den 3 April. J Bristol udrustes Fregatten la Folle, for udi denne Sommer at bedække vore Skibe ved Fiskefangsten paa Kysterne af Grønland og Jsland. – Her er oprettet et Compagnie under det Navn: Sælskab til Neger=Handelen, Handelen paa America, og til Fiskerie. Dette Compagnie, som har antaget Marine Ministeren til sin Skytsherre, har i det Franske General-Admiralitets Departement ladet registrere et Reglement, hvilket blant andet indeholder Midler til at erhverve og bestyrke sig de Personers Tillid, som ville tage Deel i Compagniets Foretagender, til at forkorte Tiden til Reyserne, formindske sammes Bekostninger, afværge Tak paa den Credit, som man nødvendig maa give i America, ved Udsalg og Vexling der, og saa meget som mueligt at holde andre medhandlende Nationer Stangen. Dette Compagnie lader udrede 14 Skibe, hvoriblant 6 fra Nantes ere bestemte til Neger=Handelen, 4 fra Bourdeaux og 4 fra Havre de Grace til Handelen paa America. Disse Skibe skulle afgaae fra Frankrige vexelviis, og til bestemte Tider, paa det at man sikkert og stedse kan have Kundskab til og fra Africa og America. Det lader desuden udreede 6 Fisker-Fartøyer, eller Pramme. Dette Compagnies Sager bestyres af navnkundige Kiøbmænd, som selv ere Jnteressentere som en Million, tilligemed af Casseren.
Berlingske Tidende, 1767-04-01
Den 10de April. Den 4de holdt det Jndiske Compagnie en General-Forsamling, for at vedtage adskillige fornødne Anslag og Reglementer. Directeurerne giorde da Regnskab for hvad de i samme Materier havde udrettet, og Jnteressenterne beskikkede 14 iblant sig, til at undersøge Directeurernes Forslage, og siden at besørge, at Reglementerne bleve af Kongen stadfæstede og i Parlementet protocollerede. Siden bleve adskillige Promemorier oplæste, som sigtede tilat give Directionen Oplysning i adskillige Handels-Materier, og om Feyl som kunne rettes; og Forsamlingen visede sig ganske fornøyet over den gode Huusholdning, Fornuft og Forsigtighed, som herske i den nye Forvaltning.
Berlingske Tidende, 1767-04-01
Den 17 April. Den K. Ambassadeur ved det Storbrittanniske Hof, Græven af Guerch, er udnævnet til Hertug og Pair af Frankrige, og ventes hid imod denne Maaneds Udgang; og da skal han ikke gaae til London igien, men Hertugen af Nivernis gaae hans Sted. – Breve fra Madrit melde, at man der har udvirket en Pavelig Bulle tilat indskrænke de Ordens Geistliges Mængde af begge Kiøn, saavelsom deres Eiendomme og Jndkomster; og at allerede arbeydes paa samme Jndskrænkelse. Af denne Forsorg har man meget got at vente, og det modsatte af Rigets Udfolkning og de verdslige Godsers stændige Aftagelse, hvortil nærværende Tilstand maatte føre. – Fem Deputerede af Parlementet i Toulouse ere hidkomne, for at forklare Kongen det Klager, som dette Compagnie fører imod dets første Præsident. Man vil herhos forsikre, at denne Sag skal snart vorde mindelig bilagt. – De sidste Breve fra Rennes tilholde, at Hertugen af Alguillon har kundgjort Provincens Stænder en ny K. Ordre, til at de sluttelig udlade sig overden overordentlige Bistand, og de stere Forlangender, som ere giort af Hs. Ms. Commissarier. J Anledning heraf har Adelen eragtet, at herudinden at betiene sig af Befaling, var stridende mod Provincens Grundforfatning ja mod Folke Retten, og at altsaa herom skulle giøres Forestilling hos Kongen, naar Hs. M. vil tillade det."
Berlingske Tidende, 1767-04-01
Den 20 April. Breve fra Barcellona af 4 sidstleden melde, at da General Commandanten der havde samme Morgen bekommet Ordre fra Madrit, til at bemægtige sig alle det befindtlige Jesuiter, med deres Gods, blev Ordren strax fuldbyrdet, saa at Kl. 1 Eftermiddag vare alle Jesuiternes Kloster og Kirker besatte af Piqueter af Regimentet Wallon Garden, og 70 af disse Fædre bleve indsluttede paa en Sahl, og bevogtede af Grenaderer. Man agtede at bringe dem om Bord paa et Krigskib og paa en Fregat, som laae særdige at føre dem til Civitavechia. Dem er ikke tilladt at tage andet end deres Klæder med sig. De i deres Klostere og Kirker forefundne Rigdomme vil Hs. Catholske Majest. anvende til gudelige Brug. – Benedictinerne af Meenigheden St. Maur have nylig erholdet en Stats-Raadets Befaling, som tilholder dem at afskaffe eller forlade 27 af deres Klostere, i hvilke de ikke kunne have det Antal 10 Religieuse : det mindske. Den 27 April. Jesuiternes pludselige Unaade i Spanien opvækker her megen Opmærksomhed. Man giør tallige Gisninger om den sande Aarsag dertil. Det sidste forefaldne Oprør i Madrit, samt udi andre Stæder der i Riget og i Jndien, synes at være en noksom kraftig Aarsag, men man har ikke desmindre villet søge utallige andre. Blant andet læser man et Brev fra Madrit, hvilket i adskillige Henseender synes ikke at staae synderlig tiltroende; dog, for ikke at berøve Læserne det, vil man give følgende Udtog deraf: En Fransk Adelsmand, som var Capitain udi et Spansk Regiment i Paraguay, kommet af Jesuiternes Huse, uforvarendes over 2de Haandskrifter, indeholdende Sælskabets Generals Jnstruxer for Missionairerne i Jndien, og gruelige Ting imod Regieringen &c. Han tog disse 2 Haandskrifter til sig, og ville siden hverken af Jesuiternes Bønner, Trudsler eller Løfter lade sig bevæge til at give dem fra sig, sigende stedse stedse at man gjorde ham Uret, han havde dem ikke, disse Fædre formaaede siden, at han blev arrereret under et andet Skin, men han fik det tilkiendegivet sine Paarørende Frankrige, som ved Hoffet i Madrit udvirkede at han blev løsladt. Strax derpaa meddeelte han Græven af Aranda disse Haandskrifter, hvilket paaførte den Spanske Gouverneur i America Unaade, og bevægede Regiæringen til det Forsæt, at udrødde Societetet af alle under Spansk Herredom liggende Lande."
Berlingske Tidende, 1767-04-01
Jesuiterne have allerede mange gange før haft den Skjæbne, at vorde forviist af adskillige Lande. Først bleve de forviiste af Frankrige Aar 1598, fordi man beskyldede dem for, at de havde indskudt Jean Castel at myrde Henrich den 4de. Aar 1602 forviiste Dronning Elisabeth dem af Engelland. Aar 1605 forviiste man dem fra Venedig, 1607 af Pohlen, 1619 af Bøhmen, Mæhren, Schlesien og Ungarn; men de have stedse og efter Haanden roedfæstet sig i disse Lande igien. Jntendanten af Lothringen, Hr. de la Galatziere, har anlagt et Stutterie, hvilket Anlæg Kongen har bifaldet, og ladet i Holsteen opkiøbe 10 Hingster, som nu staae i NancyBedækkelsen skal skee i neste Maaned. Man spaaer sig god Nytte af dette Anlæg, især for Agerdyrkningen; thi paa mange Aar har Heste Arten i Lotthringen været slet og van slægtende. – Den Franske Consul i Cadix har med en Expresser erholdet Kundskab om de Betingelser, som den sluttede Fred imellem Hs. Allerchristel. M. og Keyseren af Marocco fastsætter.
Berlingske Tidende, 1767-04-01
AVERTISSEMENT. Endnu er paa nye oplagt et Skrift under Titel. Det menneskelige Livs Huusholdning, oversat af et Jndiansk Manuscript, skrevet af en gammel Bramin, med Efterretning hvorledes bemeldte Manuserive er opdaget, udi et Brev fra en Engelsk Adelsmand i China til Greven af Dette Strift er formedelst sit sindrige Jndhold, smukke Tanker og behagelige Skrivemaade, meget bleven søgt og derfore nu paa nye oplagt i det Haab at det ikke mindre nu end tilforn vil finde sine Elskere, og sælges som forhen for 10 Sk. hos Forlæggeren Bogtrykker Godiche, boende i Skindergaden.
Berlingske Tidende, 1767-04-01
Priis-Courant. Korn. 3 Rdlr. 2 Mk. Holstensk Dansk Vaar-Sild Td. 4 Rdlr. 2 Mk.
Berlingske Tidende, 1767-04-01
Rug Holstensk Td. 2 Rdlr. 4 Mk. 6 Rd. Mk. Jodsk enkelt Høste Sild Td. 4 Rd. 2 Mk.
Berlingske Tidende, 1767-04-01
Dansk Td. 5 Rd. a 5 Rd. 2 Mk. Fyen. 2 Rd. 3 Mk. Morsk Sild Td. 4 Rdlr. 1 Mk.
Berlingske Tidende, 1767-04-01
Holstensk Hvede Td. 17 a 18 Rdlr. Elle Tran Tønden. 4 Rdlr. 2 Mk.
Berlingske Tidende, 1767-04-01
Laalandsk Td. 3 Rd. 4 Mk. Birke. til Provins. Salt. Byg Tønden . 2 Rdlr. 4 a 8. Norsk Tønd. 3 Rd. 3 Mk. a 3 Rd. 1 Mk. Gryn Tønd. 5 Rdlr. 4 Mk.
Berlingske Tidende, 1767-04-01
Kiøbenhavns 3 Rd. a 3 Rd. 2 Mk. Malt Tønden 2 Rdlr. 1 Mk. Spansk Tønd. Fransk Td. Torve-Kiøb, for Jndvaanerne. Havre Td. Rd. 4 a 8 s. Gryn Tønd. 6 Rd. 4 Mk. a 7 Rd. 4 Mk. Brænde. Viin.
Berlingske Tidende, 1767-04-01
Boghvede-Gryn Tønd. 5 Rdlr. Mk. 68 a 88 Rdlr. Et Bonde Læs, Erter Tønden. 1 Rd. 1 Mk. 2 Rdlr. 4 Mk. En Ahme Rhinsk Viin 43 a 6 Rdlr. ke Læs Torv. 1 Rd. a 1 Rd. 2 Mk. uden Rigs Fæde Vahre. 72 a 82 Rdlr. Kul Tønden. Et Oxsehv. rød Viin 2 Mk. 86.
Berlingske Tidende, 1767-04-01
Jslands salted Lammekjød Tønden. 54 a 64 Rdlr. uden Rigs 46 a 64 Rdlr. Forring. Et Orsehv. Fransk Viin Flesk røget Lispd. 5 M.ssa R. 1 Mk. 28 a 46 Rdlr. uden Rige. Høe et stort Læs. Oste Fynske Skpd. 11 a 12 Rdlr. Et Oxsehoved Fransk Brænde-Viin Dito mindre. 1 Rd. 1 a 2 Mk. Holsteenske Skpd. 14 a 15 Rdlr. 84 a 90 Rdlr. Halm et Læs. 1 Rd. Mk.
Berlingske Tidende, 1767-04-01
Smør Fynsk Td. 28 a 32 Rd. 44 a 50 Rdlr. uden Rigs Sællandsk Td. 34 a 35 Rd. Høns og Flederværk. Humle. Tælle Lisp. 1 Rd. 5 Mk. a 2 Rd. 4 s. 60 Rdlr. Kalkonske gamle Parret. Grøn Sæbe Otting, 2 Rdlr. 1 Mk. 8 s. Bruuswiger) Skpd. 2 Rd. 1 Mk. unge Parret 50 Rdlr. 1 Rdlr. 5 Mk. Garled. Norsk Jern Skippd. 12 Rd. a 12 Rd. 3 Mk. Capuner sæde et Par 1 Rd. 3 Mk. Fisk. mayre et Par Bergens Fisk Skpd. 11 a 12 Rdlr. Tiære Tønden 5 Rdlr. a 3 Rdlr. 3 Mk. Hør Skipd. 2430 a 40 Rd.) efter dens Høns gamle Parret - 3 Mk. 12 s. Graasen salted Td. unge Parret 2 Mk. 4 s. tor Skippd. 8 a 9 Rdlr. Reen Hamp Skpd. 25 a 26 Rdlr., BoniteeKyllinger et Par 16 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1767-04-01
Klipsisk Skippd. Ender et Par - Brænde. Favnen. 4 Rd. 2 Mk. 3 Mk. 46.
Berlingske Tidende, 1767-04-01
Norsk Torsk salted Td. 4 Rd. Mk. Duer et Par 1 Mk. 8.6 Rd. 4 Mk. Pommersk Fyr Jslandsk Td. Æg en Snees Islandsk tør Fisk Skpd. 10 a 12 Rdlr. M. Pommersk Bøg
Berlingske Tidende, 1767-04-03
Den 16de Februari. Residenten Hr. Henning, som havde sendet de 12 Folkets Commissariers og 12 Representanteres ham den 30te Jan. overleverede Skrivelse til sit Hof, har under 12te hujus bekommet Svar fra Hertugen, af Choseul, af følgende Jndhold: "De kan lade Representanterne vide, at Hoffet er fortørnet derover, at De have ladet sig bevæge til, af Commissariernes Haand at imodtage en Skrivelse, hvis Hoved Mangel er at den siger aldeles intet, og at man der tør saa salskelig giøre sig til af deres egen Samvittigheds Vidnesbyrd, for at gotgiøre deres Uskyldighed, hvilket er nok sagt til at beskylde os for Uretfærdighed: At det er Dem udtrykkelig forbudet, efterdags at imodtage noget fra Represententernes Side: Atdet desuden ikke er ved Ord, ey heller ved forgiæves og uvirksomme Foretagender, at de kunne haabe at vinde Hs. M., som saa billig er fortørnet over nogles Forhold iblant dem, hvis farlige Raad de øvrige ere saa uforsigtige at følge: At saa længe deres Forblindelse vedvarer, og de ville fare fort i at bære Tillid til Personer, som drives kuns af Lidenskaber og af Privat-Hensigter; som have været saa dristige, i adskillige oprøriske Skrifter hos Folket at sværte Mæglernes ædle og godgiørende Adsigter, saa længe vil Hs. Majestæt ansee dem alle som Strafskyldige og af een Rotte: At de bør selv vide hvad de have at foretage sig, for at fortiene, at Hans Majestæt under dem Sin Bevaagenhed igien. Og De, Monsieur, have intet med at raadføre dem herudi."Man vil og sige, at i Lyon er gjort Begyndelse med at tilbageholde Representanternes Breve.
Berlingske Tidende, 1767-04-03
Florenz, den 14de Februarii. Vores Storhertug havde sendet 2 Transolvaniske Mine Jnspecteurer, en Jngenieur og andre kyndige Personer til Anghiari, at prøve en der nylig funden Kobber Mine, hvor endog nogen Sølv. Blanding var bemærket: Og have disse Herrer befundet Minen tienlig til at dyrkes med Fordeel.
Berlingske Tidende, 1767-04-03
Man erfarer fra Fivitzano, beliggende imellem det Modenesiske og Republiken Genua, at man der fra den 21de Januarii til 4de hujus havde sølet 36 Stød af Jordskælv, hvoraf adskillige publike Bygninger ere vorden meget beskadigede, og nogle Huse paa Landet ganske fordærvede. visse dertil beskikkede Commissarier, og i mange Tilskueret Nærværelse, blev Forgaars anstillet Lodkastning iblant 20. ledige Fruentimmer, hvoraf saaledes 100 bleve udseete, den Adelen og Hoffets Betientere her udstyre med Bryllups Medgift &c., og derpaa alle skulle vies paa en dertil bestemt Da og Sted; altsammen anrettet i Steden for andre Høytid ligheder i Anledning af Storhertugindens lykkelige Forløning. Foruden Bryllups=Klæder og frit Bryllup, nyde hvert Par 22 Rdlr. i Medgift.