JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1834-11-01
For nogen Tid siden, skjød sig i Paris en vis Marquis v. L. efter foreløbig at have angivet som Grund til Selvmordet, at han ved sin Matresse en Mademoiselles Durieur's Ødselhed, var bragt saa vidt, at han endnu kun besad 35,000 Franks aarlige Jndkomster. Denne Summa var nu ikke tilstrækkelig til begges Fornødenheder, men vel forden Sidste allene for at kunne leve anstændig, han ville derfor gjøre Plads for hende. J et olographisk Testamente indsætter han hende ogsaa som Universal-Arving, til hans Formue af 700,000 Franks. Man ved Foreviisningen af Testamentet viste sig at dette var dateret første October, medens derimod Marquien havde skudt sig den 25de Septbr. Retten havde derfor udsat Udleveringen. af Boet til Jntestat Arvingernes Ankomst.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1834-11-01
Den 4de October Kl. 8 om Aftenen sporedes i Bologna ved klar Himmel et hæftigt Jordskjælv, hvorved en Deel Skorstene styrtede ned, og nogle Mure revnede.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1834-11-01
J den af det russiske Cabinet for Polen udstædte Amnestie, skulle 140 Benaadigede aldrig have været anklagede, men have uforstyrret i deres Hjem med største Forundring læst Amnestie-Dekretet.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1834-11-01
Frankerig og Engeland skulle nemlig have forlangt Amnestiedecretet, og saa kom det jo ikke an paa (Hb. n. Zeit. hvem Personerne vare.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1834-11-01
Stormen fra den 17de til 19de October har an i rettet stor Søeskade paa Elben, hvor flere Skibe mistede Ankere og Toug og nogle mindre Fartøier, kantrede, hvis Mandskab sandsynlig er drukne.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1834-11-01
Ved Curhaven steeg Vandet til en Høide af 20 Fod, kun 2 Tommer lavere end i den forrige November-Flod. Neumerk staaer under Vand og der 3 er skeet flere Digebrud, (Hr. Av.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1834-11-01
Jndenlandsk. Fra Kjøbenhavn skrives under 24de Octbe: At lerede for længere Tid siden har Talen heri Hovedstaden været om tumultuariske Scener, der skulde være foregaaede flere Stedet paa Bornholm, Opløb og Folkesamlinger, til hvis Adspredelse saavel den militaire som den civile Magt maatte anvendes, og Forsøg paa med Magt at befrie nogle Fængslede. At denne Tale ikke beroede paa noget løst Rygte, eller utroværdige Skipperefterretninger, have indløbne Breve derfra sildigere sat udenfor al Tvivl. Den egentlige Anledning til Tumulterne, saavelsom ihvorvidt vedkommende civile og militaire Authoritetet have viist den til deres Dæmpning og Sagens Undersøgelse saa høilig fornødne Conduite, vil ventelig blive oplyst ved de, saavidt vides, endnu ei tilendebragte Forhører, og man tør vel da til sin Tid ogsaa vente en officiel og udførlig offentlig Beretning om det Passerede. (Kbhvnspst.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1834-11-01
Efter Forlydende skal det være nedsat en Commission, bestaaende af Over-Præsident Kjerulf, Overrets Assessor Holm, og Fattigforstander Petersen og Bygningsinspecteur Koch, for at gjøre Udkast til Børnehusets Gjenopbyggelse. De afbrændte Bygninger skulle have været assurerede for 60,000 Rbd.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1834-11-01
I Kjøbenhavnsposten, læses følgende Spørgsmaal til Lovkyndige." Kan en Grosserer, der eier 2/3 i et Skib, og selv forestaaer dettes Jstandsættelse efter et haveri, forsvare det ProformaVærk, at lade Skipperen udstæde til sig et Bodmeribrev for et fingeret Bodmer, og dernæst at lade dette Proforma-Document bruges udenlands under Sagen om Assurancen, idet Grossereren, under samme Forhandlinger lader sig udgive for blot Commissionair, og lader dølge, at han feld er Rhederen, og var tilstæde baade hvor Haveriet foregik og hvor Bodmeribrevet blev udstædt? Eller hvad Straf kan Grossereren herfor fortjene? Paa sin sidste Reise til Kiel har Dampskibet, "Frederik Vl., efter at have udstaaet flere haarde Storme og under Møen mistet et Anker, maattet tye ind til Stubbekjøbing, hvor det ankom den Dagen.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1834-11-01
19de October.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1834-11-01
Fra Vestkysten af Holsteen lyde Beretningerne sørgeligt om Følgerne af Stormen den 17de og 18de f. M., hvori flere Digebrud med Oversvømmelser er indtruffet, blandt andre Steder i Sognet Delve i Ditmarsken, hvor noget Qvæg druknede. Saa vidt Øiet formaaer at skue omkring sig ved Itzeboe, tigne alle lave Egne et aabent Hav, og Østerhofet Diget ved Breitenburg er gjennembrudt paa 3 Steder. Den lavere Deel af Hamborgs Gammel stad maatte Søndag Morgen beseiles med Baade, for at komme fra den ene Gade til den anden Held den, som ikke hørte til Kjelder-Beboerne! He var Alt givet Flodens Naade eller Unaade til Priis.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1834-11-01
Søndagen den 19de f. M. er i Frederiksberg Slotshave fundet en ubekjendt, død Mandsperson, temmelig velklædt og omtrent 40 Aar gl. Dagen iforveien blev i Vandet ved Engelskmandens Plad paa Christianshavn fundet Liget af et ubekiendt, druknet Fruentimmer, der, skjøndt allerede stærk Forraadnelse, skjønnedes at være nogle og 20 Aar, gl. Den 23de f. M. blev atter i Frederiksberg, Slotshave fundet et, i Canalen druknet, ubekjendt Fruentimmer af omtr. 40 Aars Alder. Hun daen liden Guldring paa Fingeren, og havde 6 Rbs. (Kbhvn. Adresseav.) i Lommen.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1834-11-01
Den 26de October er ved Warde indstrandet et Brigskib "Gratierne" kaldet, ført af Captain Brammer, hjemmehørende i Frederiksstad, kommende fra Hjemstedet og bestemt til Diep Frankerig med en Ladning Trælast. Mandskabet er bjerget, og man haaber ogsaa at bjærge Lasten.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1834-11-01
Kjøbenhavns Børs den 24de Octbr. Cours. Hamb. 2 Mk. - a vista 206 1/2; Species 207 1/2; Specier solgtes til 12 Mk. 7 1/4 s.; Be Disconto 4 pCento, norske Speciessedler pr. 100 Specier 171 1/2 a 172 Rbd. Sedler; sv. Sdl. pr. Rbd. Rigsgjæld 47 1/2 a 47 3/4 Rbs. Tegn; 4 pCento kongel. Obligationer (uden Renter) 90 1/2 a - Rbd. Sed. ler; (87 1/2 a - i Bancs. Nationalb.-Obligation 14de Febr. 1820) 101 1/2 a 102 Rbd. rede Sølv. Døde. Kjøbenhavn: Kammerjunker, Ridder Carl Bernhard Ludvig Otto Moltke, Compagni=Chef ved den kgl. Livgarde tilfods. Fuldmægtig under Admiralitetet, Jens Sammel Rasmussen. Johannes Peter Wi helm Bachelier, 8 Aar. Høker Mads Nielsen, 52 Aar. Ane Christensen, Gind, f. Mohr. Ulrikke Margrethe Ficht, f. Hansen. Jægersborg: Eva Contadine Fehmann, 77 Aar. - Ørslev: Gjertrud Sophie Marie Westeengaard, f. Lemvigh. Svendborg: Maria Caspare Brandt, 31 Aar. Kirke fanger ved St. Nico af Menighed og Lærer ved Borgerskolen, Niels Christensen, 29 Aar. - Ringe Præstegaard. Sognepræst for Ringe Menighed, Hans Leerbech, 60 Aar. Horsens, Enkefru Professorinde Elise Worm, 80 Aar. Raas. Eier af Kaas, Erhardt Colding, 69 Aar. - Ebeltoft. Organist og Skolelærer Jørgen Severin Korsgaard, 74 Aar.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1834-11-01
Ved Tallotteriets 1226 s. Trætn. i Wander udkom: 98, 18, 76, 53, 42.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1834-11-01
AVERTISSEMENTS. Den Handel, som haver været ført af Undertegnede i Hr. Kjøbmd. P. Smidts Gaard paa denne Byes Nørregade, er fra i Dag af flyttet lige over for, paa søndre Side af Gaden, i det forhen af Feldbereder Mensen, og nu senere af Hr. Collecteur Nielsen beboede Sted. Det vilde jeg ikke undlade at bekjendtgjøre for mine ærede Handelskunder og Venner, som forhen have forundt mig deres Søgning, og fremtidig agter at ville forunde mig samme, anbefalende mig som sædvanlig med alle Slags Urte- og Hørkræmmer=Vahrer, Specerier, Farve= og Maler=Vahre, samt grove Vahre; Alt til muligst billigste Priser. Reel Behandling, skal stedse være mit Formaal. Thisted, den 27de October 1834. Georg Steenbrygger.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1834-11-01
Undertegnede har i Sinde underhaanden at bortsælge sin i Gjøttrup Sogn og Bye beliggende Gaard, i Westerhanherred, af Hartkorn 9 Tdr. 7 Skp. 1 Fdk. 1 Alb.; med Gaarden, følger overflødig Tørveskiær, Avlen er over 100 Læs Høe, Udsæden er en 30 Tønder Korn, og paa Gaarden kan fødes en 10 Fæekreature, 7 a 8 Heste, samt 30 Faar. Den kan faaes til kjøbs samlet, eller ogsaa enkelte Parceller, og det bemærkes, at en Deel af Kjøbesummen kan blive indestaaende i Eiendommen. Gjøttrup den 31te October 1834. Christen Godiksen.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1834-11-01
At jeg er flyttet til Kjøbmand Søren Møllers Gaard her i Byen, tilkjendegives herved de af mine ærede Kunder, der som hidtil ville forunde mig deres Søgning. Thisted, den 1ste Novbr. 1834. N. C. Prahl. Hattemager.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1834-11-03
No. 117. Ao. 1834. TIIISTED. Kongelig allernaadigst privilegerede. Amtvivlv og Avertissementidende, Den nordcimbriske Tilskuer. Forsendes med Brevposten overalt i Danmark og Hertugdømmene. Mandagen den 3 November. Redigeres, trykkes og udgives i Thisted af J. S. Lund.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1834-11-03
Literaire Blandinger. En nylig i Berlin opfunden Maskine gjør i denne Tid megen Opsigt der: det er et saakaldet Physometer eller Sjælemaaler; Opfinderen er Hr. Portius fra Leipzig. Det er en Maskine, som opgiver eens Temperament og hvad der er overeensstemmende med Eens Aand og Hjerte, efter 110 forskjellige Jndvirkninger, som man har anbragt paa Maskinen. Maskinen er 12 Tommer lang, 11 Tommer bred og 3 Tommer høi. J Midten af samme hæver sig en Senle, 6 Tommer høi, 2 Tommer bred. J en Fordybning af denne svæver en Naal, ved hvis Bevægelse, eller Jkke=Bevægelse, en Egenskabs Tilværelse eller Jkke-Tilværelse angives. Ved Foden af Seulen befinder sig paa et dybere liggende 6 Qvadrat=Tommer stort Rum, 110 Huller, der ere nummererede, og som gaae ind i det Jndre af Maskinen. Naar man vil prøve Physometret, varmer man et 12 Tommer langt Glasrør, der sættes i Forbindelse med Maskinen, derpaa lader man en fiin Naal, som løber ud i en Stift, der er forfærdiget deels af Glas og deels af Metal, lægge i et af de 110 Huller, (f. Ex. i det 65de, naar man vil forsøge Phlegma, derpaa tager man en Magnet i Haanden, bringer den i Nærheden af den frit svævende Naal, og lægger Mærke til, om den bevæger sig eller ikke, skeer det Første, er det bekræftende; i en halv Time kan man saaledes prøve alle 110 Egenskaber. Flere have probeert Maskinen, og have fundet, at den nøiagtig opgiver eens Temperament og Lidenskab.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1834-11-03
De sidste Beretninger fra Halvøen paa hiin Side Ganges, frembyde et sørgeligt Ødelæggelsens billede, der er en Følge af den borgerlige Krig i Cochinchina, og det stamesiske Jndfald, der førte denne med sig. Siameserne have med en Armee paa 100,000 Md. oversvømmet hele Nedre-Cochinchina, og føre Krigen med al det Barbarie, som characterisere disse Expeditioner. Kongen af Cochin china har henvendt sig til Keiseren af China, hvis Overherredømme han i visse Henseender. anerkjender; man veed endnu ikke hvad Hoffet i Peking beslutter. Skulle Keiseren afslaae Jnterventionen, saa bliver Siam uden Tvivl den herskende Stat paa Halvøen. Denne Omstændighed gjør den næsten forglemte engelske Provinds Tenasserim til en Gjenstand af høi Vigtighed; i Aaret 1824 blev den aftraadt af Birmanerne til det engelske ostindiske Compagnie, for at dette derved kunne sikkre sig Adgangen til de uhyre Skove af Teak=Træe, hvormed de indre Dale i denne Provinds er bevoretDen ligger paa den vestlige Kyst af Halvøen, Malakke, og danner en stumpvinklet Trekant, hvis korte Side Søen udgjør, og hvis spidse i Af Vinkel strækker sig dybt ind i det Jndre ved bar Floden Saluan - Denne Provinds er ligesom rica en Kile, der er inddreven mellem Birma og en S. Siam, og hvis yderste Spidse strækker sig næe ret, sten ligge til det chinesiske Gebet. Oprindelig dere udgjorde Provindsen en Deel af Pegn, der beds blev erobret af Birmanerne. Siden det engelsk ostindiske Compagnie fik den i Besiddelse, er Violen bedre Administration indført, en moderat ser: Afgift udredes af enhver Landsbye, al Told gere er ophævet, Teakskovene ere aabnet for enhver, at der er sørget for Beplantning paa de udhugne en Steder; og Birmanernes og Siamesernes Jnd¬Bl, fald ere forebyggede. Paa den yderste norde sam lige Spidse af det engelske Gebet, er i Peligere ved Salanfloden, en Station anlagt for at det, dække, Passagen af den stamesiske og chinesiske Fra Karavaner, der gaae op af Salanfloden; Følgen deraf er, at Jndførselen af europæiske og ren, indiske Manufucturvahre, beløb sig f. A. til 2 Mile fald lioner Daler. Men den directe Jndflydelse, som Atm Tenasseriem udøver paa Halvøen hiinsiden ge, Ganges, kan ikke komme i Betragtning med den paa moralske, som den udøver. Den danner en Ka tørre nal, gjennem hvilken den vil udbrede Handel drue og Jndustrie, og Exemplet af den milde Be stokk styrelse, vil paa de omliggende barbariske Naruste tioner og vilde Stammer, være af velgjøren, om de Virkning.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1834-11-03
J Europa gives tvende Lande, der ere bekjendt for den megen Taage som gives der, nemlig Engeland og Holland, hvor Taagen er nats saa stærk, at man ofte ikke kan see faa Skridt, foran sig. En spansk Gesandt i London, sagde slog eengang til en Spanier, som reiste tilbage til uld sit Fædreland: Hils da Solen fra mig, naar Malet De kommer tilbage til Spanien, ogsaa i Polarhavene findes hyppig og stærk Taage, Seoresby taler saaledes om en Taage som holdt give ved i 15 Dage. De store Jismasser, som hele som ler ikke tabe sig om Sommeren, kan forklare af et hvoraf dette kommer. Her hos os, kan kun Dyrene levere Smør, Pen Øl, og maanedlig at udbetale ham 20 Franks, samt aarlig skikke ham 12 Kurve Ost, da Sælgeren levede endnu i 16 Aar efter denne Handen, kostede Violinen Greven omtrent 22,000 Franks.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1834-11-03
J Persien er Luften saa tør om Sommeren, at i en stor Deel af dette Land ingen Dug falder paa Planterne, ingen mærkelig Dunst i Atmosphæren, ingen Taage paa de høieste Bierge, og ingen lille Skye sees i flere Maaneder paa Himlen. Kjød som udsættes for denne tørre Luft, raadner ikke, men tørres hen. Viindruer, som den halve Vinter blomstrer paa Viinstokken holde sig, og selv fugtet Jern bliver ikke rustet. Himlen er saa reen og klar, at man om Natten kan læse stor Skrift ved Stjernernes Lys, og kjende Mennesker i stor Afstand.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1834-11-03
De franske Smuglere narre Toldvæsenet paa alle Maader, saaledes holdt for nylig ved Tournais Porte en Vogn med store Stene, og da Toldbetjenterne, der fattede Mistanke, sønder sloge nogle af disse, fandtes endnu engelsk Bomuldsgarn og engelske Kniplinger. For nogle Maaneder siden havde man i Steenkul indsmuglet Kniplinger og Musselin.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1834-11-03
Da Provindsen Benar i Dekkan blev overgivet Keiser Johangive, blev der skikket ham som Underkastelses=Tegn 100 Elephanter, hvoraf enhver var smykket med Guldkjæder og smaae Klokker og desuden 60,000 Daler i Penge. Paa det Mausoleum, som Keiseren opreiste for sin Fader i Secundra, anvendte han den uhyre Summa af 10 Millioner Daler. Hovedbygningen bestaaer af et Taarn af slebet Marmor af Ahøie Buer, og ender sig i en rund Kuppel, som fra øverst til nederst er belagt med Guld og Lapislazuli. Men det kan dog ikke sættes i Sammenligning med det Pallads, som han lod bygge i Agra. Hoved salen i samme bæres af 22 Seuler, som gandske ere bedækket med Guldplader og besat med Tyrkiser, Rubiner og Perler. Det ydre Tag danner ogsaa en Kuppel, der er stærk beslaaet med Guldplader; Hvælvingen indvendig er prydet med de herligste Figurer af de kostbareste Stoffer. Endvidere er der en Platform af Guld, hvorpaa 5000 af Hofofficianterne og Adelen ved festlige Leiligheder forsamle, sig, og ligeledes en Skillevæg med et Gitter af GuldVægten af begge disse Stykker, anslaaes til 81,000 Pd. Guld. (Algm. Moden Zeit.)¬
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1834-11-03
de Udenlandsk. Det franske Blad Messager siger: at det er ikke sandt at Kongen af Neapel skulle nære liberale Anskuelser, men at hans eneste Lidenskab er kunat ville efterligne Napoleon; tilmed er Politiet meget strængt, og Arresteringer af Jndfødte og Fremmede høre til Dagens Orden. Han skal hælde meere over til den østerrigske Politik, siden at denne Magt skil have smigret ham med, at ville udnævne ham til Generalissimus over Tropperne for et intende ret italiensk Forbund.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1834-11-03
J Baroniet Clan William i Grevskabet Tipperar i Jrland er udbrudt saa hæftige Uroligheder, at de locale Embedsmænd have forlangt det erklæret i Oprors Tilstand.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1834-11-03
J Bremen har Natten til den 24de Octbr. hersket et frygteligt Veir, Vinden steeg til en Orkan, og 5 svære Tordenveir fulgte paa hinanden, paa flere Steder slog Lynilden ned, og Brandklokkens Lyd blandede sig mellem Tordenens Rullen. De ældste Folk kunne ikke erindre et saadant Veirligt,
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1834-11-03
Søeskaderne i Udlandet begynde med Aarstiden at tiltage. Den danske Galease Fortuna, Capt. H. P. Madsen, kommende fra Amsterdam bestemt til Husum er total forulykket ved Harlingen, det samme er Tilfældet med en norsk Kuf ved Blieland.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1834-11-03
Ved Hornum i Nærheden af Amtum, er den 20de Octbr. en Brig total forliist, men Besætningen 13 Mand skal have ræddet sig til Sylt. Den 19de var en Kuff, og en Galease strandede paa Sylt Der meldes fra de hollandske Kyster, under 21de Octbr., at baade en Mængde Skibe og Mennesker vare forulykkede der i det urolige Veir, en Brig ladet med Kaffe er total forulykket ved Kal vok, det samme er Tilfældet den 19de Octbr. med en Brig fra Bordeaux ladet med Viin (H. 3.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1834-11-03
Ogsaa iaar har Koenhøsten i Rusland været saa slet, at det ei allene er at tænke paa nogen Udførsel, men Man atter maa tage sin Tilflugt til Udlandet, for at faae de komme Magasiner fyldte.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1834-11-03
J Egnen af Bodensøen have Bønderne i denne Tid næsten mere Viin, end Vand. Vandmangelen er især stor i det Voralbergske, hvor mange Kilder ere aldeles udtørrede. Alle Værket, som drives ved Vand, have hele Sommeren igjennem, til stort Tab for deres Besiddere, havt Vandmangel, især Saugmøllerne, hvorved den betydelige Brædde handel har lidt meget. Paa mange Steder maa Man hente Vandet 1, ja næsten 2 Miil borte, hvilket naturligviis maa være til uberegnelig Skade for disse Egne, hvor Qvægavlen netop er af særdeles Vigtighed. J Bodensøen selv er der iaar saalidet Vand, som nogen Nulevende kan mindes En ostindisk Avis af 22de Febr. giver følgende rædsomme Skildring af Hungersnøden i Bundelkund, i Præsidentskabet Caleutta: "Korn er ikke muligt mere for de Fattige at opdrive; saa meget mere som det er vanskeligt for dem at faae Arbeide. J lang Tid fristede de Livet ved Byres, en Slags sure Bær; men nu slipper ogsaa dette Næringsmiddel op. Den frygteligste af alle menneskelige Elendigheder, Hungersnøden, er fulgt derpaa. Man har allerede seet Mødre fortære Ligene af deres egne Børn; og det er at befrygte, at Elendigheden vil ved de hede Vindes Jndtrædelse endnu blive større. Folk omkomme daglig i stor Mængde, og ligge enten til Bytte for Rovfugle, Hunde og Schakaler, eller udkastes i Floden. Hos de stakkels Budelas er Noden saa stor, at de falbyde deres Børn for 2 a 3 Rupier, og naar de ikke kunne finde Kjøbere til dem, fordi Slavehandelen er forbuden, opbrænde eller fortære de dem. J Kaschmit antager Man, er allerede omkommen 25000 Mennesker, som en Følge af (R. Av.) Hungersnøden.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1834-11-03
Jndenlandsk. Paa Jsland er i Aaret 1833 født 2523 Børn hvoraf 368 udenfor Ægteskab; død 1594 Jndivid(hvoriblandt er tegnet 81 dødfødte Boen, og coputeret 455 Par. Paa Færøerne er i samme Tid fort 162 Børn, hvoraf kun 3 udenfor Ægteskab; altsaa næppe 2 af Hundrede, hvorimod paa Jsland (Coll-Td.) over 14 Amtmanden over Frederiksborg Amt har under. rikker; Hr. Secretair Alsteen Ussing om: at alle Valglister fra de øvrige Kjøbstæder, med Undtagelse af Bornholms, var tilstede, da Valget i Kjøbstadernes 1ste Valgdistrict fandt Sted, at dette blev bekjendtgjort for Vælgerne, for Stemmegivningen fandt Sted, med Betydning, at enhver Vælger kunde gjøre sig bekjendt med disse Lister, og at Stemmegivningen først foregik, efterat Forsamlingen var bleven opfordret til at erklære, om Noger agtede at stemme paa valgbare Personer i Kjøbstædernes 11te District (Bornholm). (Hp. Av)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1834-11-03
En Beenskriver fra Randets glæder sig i Aarhuus Avis saa meget mere over, at Aalborgenserne tient fra alle smaalige Hensyn til deres egen By og Commune, ikke have taget i Betænkning at træffe Valg paa en dygtig Mand udenfor Districtet, som Man desværre paa flere Steder ved lignende Forsøg har havt med alt for mange Philisteriet at kjempe, saa at ogsaa de fleersidige Bestræbelser, der bleve anvendte i Randers, for at vælge den brave og og dygtige Procurator Møller i Viborg til Deputeret, næsten overalt blev tilbageviist med den fortræffelige Yttring: "Nei, det var alt for stor Skom for Os, om Vi ikke skulde have dygtige Folk i vor egen By at vælge. (Hp. Av)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1834-11-03
Den stærke Storm den 16de og 17de De skrives der fra Ribe foraarsagede her stor Oversvømmelse, hvorved flere Creaturer druknede. Holm vogteren, som var gaaet ud paa Holmen, en stor Eng en halv Miil herfra Byen, for, understøttet af 7 Karle fra Fardrup, at drive Byens Slagtvægfra Engen maatte tilligemed disse, formedelst Vandets burtige Stigen, tye ind i et paa Pæle staaende Vogterhuus, hvor de opholdt sig fra den 16de om Natten Kl. 12 til næste Dags Eftermiddag henved Kl. 3, da 5 raske unge Mennesker herfra og en Mattes fra Sønderboe, som havde vovet sig udi en Baad, med Livsfare naaede Huset og frelste disse af Hunger og Kulde forkomne Mennesker, der i 15 Timer havde staaet Fare for at bortrives af Bølgerne, da Vandet næsten gik ind i Huset. Qvæget var imidlertid svømmet bort fra Engen og den største Deel havde frelst sig paa et høit Punct ved Jnder-Bjerrum, lidt udenfor Byen. Nogle faa Køer kom endogsaa svømmende heelt ind til Byen.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1834-11-03
(Ribe Avis J Aalborg har Politiet fundet det nødvendigt til Sikkerbets og Ordens Vedligeholdelse paa Gaderne om Aftenen og Natten, at Patrouiller og Gadevægtere ere opmærksomme paa enhver Forbigaaende, og naar han er dem ubekjendt, søge vel Tiltale at komme til fornøden Kundskab, der ingenlunde har til Hensyn enten at fornærme eller yttre Mistanke. Det paatvivles derfor ikke, at Byens Jndvaanere med al mulig Velvillie komme denne til deres egen Sikkerhed sigtende Foranstaltning imøde, ligesom det og nærer det Haab, at Man ei ved at lade Dørre og Vinduer staae dabne om Natten eller ved anden Uforsigtighed, letter Adgang til Tyverie, og saaledes gjør det en mere besværligt for Politiet at opfylde sin Pligt Efter endt Session nu sidst i Maribo, hændte det, som sædvanligt, at Mange af de Mødende henimod Aften fandtes beskjænkede, da de skuld kjøre hjem. Maan saae saaledes flere fare fra Byen saa stærkt som Hestene kunde løbe. Jmellem Maribo og Saxkjøbing styrtede, under en saadan Kjørsel, en Mand fra en Vogn ned paa Lan(Maribo Av) deveien, og brak Halsen. Thisted.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1834-11-03
J Følge Brev fra Agger af 30te October havde Kanalen udvidet sig, og en stor Deel af Landtungen var bortskaaret af Havet, fra Kanalen af nor efter.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1834-11-03
AVERTISSEMENTS. Undertegnede er flyttet fra Giæstgiver Werners til Kjøbmand Schmidt paa Nørregade. Thisted, den 3die November 1834. Rafn,
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1834-11-03
practiserende Læge. Undertegnede har i Sinde underhaanden af bortsælge sin i Gjøttrup Sogn og Bye beliggende Gaard, i Westerhanherred, af Hartkorn 9 Tdr. 7 Skp. 1 Fdk. 1 Alb.; med Gaarden, følger overflødig Tørveskiær, Avlen er over 100 Læs Høe, Udsæden er en 30 Tønder Korn, og paa Gaarden kan fødes en 40 Fæekreature, i a 8 Heste, samt 30 Faar. Den kan faaes til kjøbs samlet, eller ogsaa enkelte Parceller, og det bemærkes, at en Deel af Kjøbesummen kan blive indestaaende i Eiendommen. Gjøttrup den 31te October 1834. Christen Godiksen,
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1834-11-05
No. 118. Ao. 1834. TIIISTED. Kongelig allernaadigst privilegerede. Amtvadis og Avertissemenstidende, Den nordtimbriske Tilskuer. Forsendes med Brevposten overalt i Danmark og Hertugdømmene. Onsdagen den 5 November. Redigeres, trykkes og udgives i Thisted af J. S. Lund.