JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1812-12-21
Ved den af Sorenskriveren i søndre Guldbrandsdahlen og Froen, Thomas Henrich Metnichen og Laugrettesmænd under 3die Marti 809 af sagte Dom, er kiendt for Ret: John Erichsen Skyberg, Erich Borgersen, Skyberg og Onden Johansen friekiendes for Erich Hong, som Formynder for Johannes Olsen, hans Tiltale i denne Sag, hvis Omkostning ophæves Erich Erichsen Hong, som Formynder for Johannes Olsen, har ved udtagen Høiesterets Contra Stævning af 28de December en i Aggershuus Stifts Overrets Dom til Stadfæstelse Dom: Stifts Over Rettens Dom bør ved Magt at stand; dog at Losnings=Summen for det omtvilede Odelsgods ornemmes til saa meget, som det af gode Mænd ansees at være værd paa den Tid den indløses. Processens Omkostning for Høiesteret ophæves. Til Justitskassen betaler Citanten som tabende 5 Rd.
Berlingske Tidende, 1812-12-21
Onsdagen den 20de Maj. No. 64. Vivet - Torger Olsen med Værge Ole Steberg, contra Rottbøll - Niels Olsen Steig.
Berlingske Tidende, 1812-12-21
Fredagen den 22de Maji. No. 66. Schønheyde, Sevat Helgesen Hanstad, contra Vibet Ole Erichsen Russøeen.
Berlingske Tidende, 1812-12-21
J den af Cicanten under 14de October 1811 udtagne Høiesterettes Hoved Stevning, paaankes til Underkiendelse og Forandring, en inden Aggershuus Stift Overret under 24de Juni 181, afsage Dom, udi en Sag angaaende Contra Citanten formeentligen ugrundede Odelsprætension til Gaarden Hanstad. Derom er ved fornævnte Dom saaledes kjendt for Ret: Jndstevnte Serat Helgesen ber til næste Lovens Farsdag for Ciranton Ole Erichsen, Rugspee ryddiggiøre og fravige de paastevnte 41 Kalvestind i Gaarden. Hanstad, imod derfor at erholde Limes Sum efter uvillige Mænds Taxt. Processens Omkostninger for begge Retter ophæves. At efterkommes og fuldbyrdes inden 3 Uger efter denne Doms lovlige Forkyndelse under Adfærd efter Loven.
Berlingske Tidende, 1812-12-21
Ved den af Sørenskriveren udi Østerdahlen, Cancellie, Secretair Andreas Aagaard Kiønig og Langrettermænd, under 16de Juli 180. afsagte Dom, er kiendt for Ret: Contra Stanten Sevat Hel en Han stad bør for Citanien Ol. Erichsen Anglene Tiltale under denne Sagfriat være. Processins Omkostninger ophæves Ole Erichsen har ved udtagen Høiesterets Contra Stevning af 22de Januarii 1812, indanket Aggershuus Stift Overgade, dette til Stadfæstelse, deels til Forandring, og yderligere Paakiendelse. Dom: Stifts Overrettens Dom bør ved Magt at stande. Processens Omkostning for Høiesteret ophæves. Til Justitskassen betaler Citanten, som Tæbende, 5 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1812-12-21
Dito Dato, No. 154. Mødte. - Høiesterets Advocat Frederich Wilhelm Treschow, efter Kongelig befaling, Dreier Huusmand Jens Nielsen. contra Actor har ved udtagen Høiesterets Stevning af 22de April 1812, paaanket til Skiærpelse og yderligere Paakiendelse, en inden Lands Over samt Hof= og Stadsretten, under 29de Julii 1806, afsagt Dom, uden Sag, paa Justitiens Vegne anlagt med Jndstevnte, under hvilke har er tiltalt for 2den Gang forøvet Tyverie, i Forbindelse med hvilken Dom Actor tillige efter Kongelig befaling indstevner en nye Sag, som mod bemeldte Nielsen for Tyverie er reist, hvilken Hs. Majestæt har befalet skal for Høiesteret indstevnes, uagtet den ei for Underretten har været behandler og paakiendt. Derom er ved fornævnte Dom saaledes kjendt for Ret. Tiltalte Jen Nielsen bør for Actors videre Tiltale i denne Sag frie at være, dog under Forbeholdenhed af Justitiensret til nærmere at faae den paatalte Gierning oplyst og paakiendt, naar Jens Nielsen antræffes Ved den af Herredsfogden i Løwe Herred Andreas Henneberg under 10de April 1806, afsagte Dom, er kiendt for Ret : Jndstevnte Huusmand Jens Nielsen bør for Actons videre Tiltale i denne Sag frie at være; hvorimod de af Actionen lovlig flydende Omkostninger udredes af hans efterladte Boe, i saavidt samme kan tilstrærte, og det manglende af Amtet efter Øvrighedens Foranstaltning at udredes. J Sagens Drivt kiendes intet uforsvarligt Ophold. Dom. Jens Nielsen bør hensættes til Arbeide i Rasphuset i 4 Aar. samt betale i Erstatning til den bestiaalne Kiøbmand Wenleth 64 s. Saa betaler han og de af Actionen lovlig flydende Omkostninger.
Berlingske Tidende, 1812-12-21
Dito Dato. No. 177. Mødte - Over=Auditeur og Høiesterets Advocat Jonas Anthon Hielm, efter Kongelig befaling, contra, Treschow. - Torsten Skulesen Skayland, Gabriel Rasmussen Skan, land, Torkild Jacobsen Bildsted, Ole Salvesen Heskestad, Halvor Mathiesen Egelund og Peder Pedersen Steene. Ved udtagen Høiesterets Stævning af 16de Maji 1812, paaanker Actor til Stadfæstelse og Skiærpelse, en inden Christiansands Stifts Overret, under 19de Februarii 1812, afsagt Dom udi en Sag anlagt af Justitien imod de Jndstevnte, der tiltales for begaaet Løsgiængerie og Over hørighed mod Øvrighedens Ordre at tage fast Tieneste, Derom er ved fornævnte Dom saaledes kjendt for Ret : Underrettens Dom bør ved Magt at stande, og bør samtlige Tiltalte betale alle af Actionen lovlig flydende Omkostninger. Ved den af den constituerede Sorenskriver over Jedderen og Dahler, nes Sorenskriverie Thorsen under 18de October 1811 afsagte Dom, er kiendt for Ret : 1) At de Tiltatte Tosten Skullesen Skayland, Gabriel Rasmussen Skayland, Torkild Jacobsen Bilstad, Ole Salvesen Heskestad, Halvor Mathiesen Egelund og Peder Pedersen Steene, bør for det dem overbeviiste Løsgiengerie og Overhørighed mod Øvrighedens Ordre til, ikke at ville tage fast Tieneste efter Anviisning, i Følge Forordningen af 9de August 1754 dens 1ste Post, hver for sig at arbeide udi Christiansands Tugthuus i 2 Tre) Maaneder. 2) Saa bør de og, een for alle og alle for een ernatte alle af denne Action lovlig flydende Omkostninger saaledes: a) Til Actor efter Paastand og Regning 32 Rdlr. 1 Mk. 4 s. b) Til Sorenskriveren efter reglementeret Beregning 18 Rdlr. 1 Mk. 20 sk. c) Til stempler, Papiir, som til Actens og Sagens Documenter burde været forbrugt, 2 Rd. 1 Mk. 6 s. 1) Til Lehnsmand Svalestad for Stevningens Forkyndelse, med videre efter Regning 8 Rdlr.; og e) Alle af deres Arrest og Transport til Tugthuset medgaaende Omkostninger, efter lovlige og af Øvrigheder, approberede Beregninger; hvilket alt idømte udredes og efterkommes inden 15 Dage efter denne Doms lovlige Forkyndelse, under Justitiens nærmere Foranstaltning. Dom: De Tiltalte dør for Actors videre Tiltale i denne Sag frie at være Mandagen den 25de Maji. No. 70. Klingberg - Johanne Christophersdatter med Laugværge og Engebret Olsen Skieggerud, contra Rottbøll John Howde.
Berlingske Tidende, 1812-12-21
Citanterne har ved udtagen Høiesterets Stevning af 15de November 1811, paaanket til Underkiendelse, Tilsidesættelse og Forandring, samt bedre Rets Nydelse, en inden Aggershuus Stifts Overret under 29de Juli, 1811 afsagt Dom udi en Sag, betreffende 1182 Rdlr. 9 s., hvilke Citanterne, som Arvinger efter afgangne Niels Erichsen Fossvæss, formene at Jndstevnte er skyldig som Rest paa Kiøbesummen, for Gaarden Sandager, til Fossnæs Boe med Renter 4 Procent, fra 9de September 1805 indtil Beraling skeer. Derom er ved fornævnte Dom saaledes kjendt for Ret: Naar Appellanten John Howde til Jndstevnte Enke Johanne Christophersdatter og Engebreth Olsen Skieggerud udbetaler den Summa 682 Rdlr. 9 s., med lovlige Renter fra 4de Januarii 1811, til Betaling skeer, bør han for de Jndstevntes videre Tiltale udi denne Sag frie at være. Processens Omkostninger ophæves. At udredes og fuldbyrdes 8 Uger efter denne Doms lovlige Forkyndelse, under Adfærd efter Loven. Ved den af Skifteforvalteren Justitsraad Jacob Wulfsberg, Soren, skriver udi Eger, Modum og Sigdahl, under 16de Januarii 1811 afsagte Skifte=Decision er eragtet for Ret : At John Thoresen Howde bør til Niels Erichsen Fossnæsses Boes Arvinger betale hvad han til berørte Boe skylder, med 1182 Rdlr 9 s., samt Renter deraf 4 Procent, fra 7de September 1705 til Betaling skeer, mod Regres til afgangne Justitsraad Stock, fleres Boe for de til denne udbetalte 500 Rdlr., samt for Renter deraf paa hvilken Maade som han veed, vil og kan. J Følge Anordningerne anmærkes : at om nogen af Vedkommende vil paaanke denne Skifte Decision, da maae saadant skee inden 6 Uger fra Dato; thi i modsat Fald tages den til Følge ved Skifte=Slutningen. Dom: Stifts Overrettens Dom bør ved Magt at stande. Processens Omkostning for Høiesteret betale Citanterne til indstevnte med 200 Rdlr.; paa betale de og til Justitskassen for unødig Trette 24 Rdlr., og endvidere til samme kasse 5 Rdlr. Tirsdagen den 26de Maji. No. 180.
Berlingske Tidende, 1812-12-21
Mødte - Høiesterets Advocat Hans Bilsted, efter Kongelig Befaling, contra Klingborg Rolf Guldugsen Tvedt.
Berlingske Tidende, 1812-12-21
Actor har ved udtagen Høiesterets Stævning af 20de Maji 1812, paaanket til Stadfæstelse og Skiærpelse, en inden Christiansands StiftsOverret under 5te Februarii 1812 afsagt Dom udi en Sag, anlagt af Justition mod Jndstevnte for Arvesvig. Derom er ved fornævnte Dom saaledes kjendt for Ret: Tiltalte RolsGullougsen Tvedt bør bøde sine 3 Mark og betale de af Actionen lovlig flydende Omkostninger. Ved den af Sorenskriveren udi Østre Raabøydelauget Thomas Brys- og Laugrettesmænd, under 5te November 1811 afsagte Dom, er kjendt for Ret: Naar Tiltalte Rolf Gullougsen Tvedt, efter for gaaende Ster ning til Justitiens her competente Acter, inden sit Værneting, med fin corporlige Eed bekræfter, at han ei under Skiftet efter hans afdøde Kon Asborg Ommundsdatter Tvedt har besveget, eller villet besvige nogen af dette Boes Vedkommende, bør han for videre Tiltale i denne Sag frie at være; dog udreder han alle af denne Sag lovlig flydende Omkostninger, og derunder til Actor Procurator Willech i Salgrium 15 Rd. og Diet 7 Rd., samt Skyds og videre lidlæg 32 Rd., tilsammen 54 Rd. efter hans indlever de Regning; men trøster Jndstevnte sig en til saadan Eed at aflægge, ber han for Utroeskab bøde fine Tre Mark, hvorhos han tillige som meldt, udreder Sagens Omkostninger. At efterkommes og udredes inden 15 Dage efter denne Doms lovlige Forkyndelse, under Adfærd efter, Loven.
Berlingske Tidende, 1812-12-21
Dom: De ergangne Domme bør ikke komme afgangne Rolf Gullougsen Tvedt til Fornærmelse paa efterladte gode Navn og Rygte eller hans Stervboe og Arvinger til Penges Udgivt i nogen Maade. Dito Dato No. 18.
Berlingske Tidende, 1812-12-21
Ved udtagen Høiesterets Stævning af 5te October 1811, paaankes Citanten deels til Stadfæstelse, deels til Underkiendelse og Forandring, en inden Kiøbenhavns Giæsteret, under 10de August 1811 afsagt Dom udi en Sag, betræffende den Summa 310 Rdlr. 4 Mk. 14 s., som Jndstævnte formener at have tilgode hos Citanten. Derom er ved fornævnte Dom saaledes kjendt for Ret: Jndstævnte Auditeur Gunnerus bør til Citanien Justitsraad Frisch betale 296 Rdlr. 2 Mk. 7 s., med Renter 2 pro Cento deraf fra 7de Maji dette Aar til Betaling skeer, men i øvrigt for Citantens Tiltale i denne Sag frie at være. Processens Omkostninger ophæves. At efterkommes inden 2de Solemærket efter denne Doms lovlige Forkyndelse, under Adfærd efter Loven. Dom: Denne Sag afvises til nye og lovlig Jndstævning.
Berlingske Tidende, 1812-12-25
Udenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1812-12-25
Paris, den 10de December.
Berlingske Tidende, 1812-12-25
Krigsministerium. Nordarmeen i Spanien. Udtog af en Skrivelse fra Brigadegeneral Thouvenet til Krigsministeren; dateret Vittoria, den 4de December: Min Herre, General Bigarre, Hs. catholske Majestæts Adjutant, er ankommen til Vittoria med Depescher til Keiseren. Han melder mig, at 2600 Fanger, hvoriblandt Lord Paget befinder sig, skulle ankomme til Vittoria den 6te d., under Bedækning af 3000 Mand af Portugalarmeen. Engellænderne have trukket sig tilbage til Portugal, og det synes afgjort, at vor Anliggender paa denne Side gaae saa godt som mueligt.
Berlingske Tidende, 1812-12-25
Overgeneral Reille er afgaaet idag, for at fortsætte sin Relse til Burges. Thonvendt. - General Bigarre, Adjutant hos Hs. catholske Majestæt i Spanien, ankom til Paris iaftes herimod Klokken 9, og medbringer adskillige Depescher fra Hs. Majestæt til Keiseren og Krigsministeren. Vi lile at meddele Publicum følgende Skrivelse fra Hs. Majestæt Kongen i Spanien, til Hs. Excellence Krigsministeren; dateret Salamanca, den 20de November 1812. Min Herre, J mit Brev, dat. Arevalo den 9de d., bad jeg Deres Excellence at forkynde Keiseren Portugalarmeens Forening med Con trum og Sydarmeerne. Den 11te rykkede jeg for Alda, som var besat af Fienderne. Jeg gik langs med Tormesfloden indtil Huerta, for at undersøge Vadstederne, og recognoscere den engelske Armee. Den havde taget Stilling, og strakte sig fra Alba til St. Christoval. General Hill var paa høire og Lord Wellington paa venstre Fløi. Da Fienderne syntes bestemte til at levere Slag, gjorde jeg alt forat passere Floden, og lod giøre Dispositioner for den 14de.
Berlingske Tidende, 1812-12-25
Vittoria, den 1ste December. Den 3die November rykkede Kongen ind i Madrid, brød igien op den 4de, og befandt sig den 15de, tilligemed Marschal Hertugen af Dalmatien, i Olmedo, Marschal Jourdan forblev i Madrid med 6000 Mand.
Berlingske Tidende, 1812-12-25
Blandt Spanierne gaaer det Rygte, at der ved Salamanca er forefaldet et Slag mellem den franske og den engelske Armee, hvori de Franske have været Seierherrer. Man siger, at General Castannos er bleven sønderskudt af en Kanonkugle, at to Generaler ere dræbte, og at Engellænderne have tabt 12 til 15000 Mand i Døde, Saarede eller Fangne. Man begrider ikke hvorfor ingen Beretning derom et kommen hertil, og formoder at Communicationen maa hindres af Brigands. - Hr. Grev Reille afreiser imorgen til Burges, og begiver sig derfra til Portugalarinen, hvis Commands Hs. catholske Majestæt har anbetroet ham. - Man forsikkrer at Hs. Excellence, Marschal Prindsen af Eslingen (Massena), som for sit flette Helbreds Skyli nogen Tid har opholdt sig i Bavonne, skal være reist til Parts, forat spørge de derværende Læger til Raads. Efter Sigende vil han tilbring: Vinteren i det sydlige Frankrig.
Berlingske Tidende, 1812-12-25
Frankfurt, den 9de December. General Nansant og Hr. v. Perigord ere igaar indtrufne hertifra Armeen, forat begive sig til Paris.
Berlingske Tidende, 1812-12-25
Jgaar ere to fraske Coureer, den ene fra Paris, den anden fra Armeen, passerede herigiennem.
Berlingske Tidende, 1812-12-25
Den 10de November. En Pengetransport, som kom fra Maynz og escorteredes af franske Tropper, passerede imorges giennem vor Stad.
Berlingske Tidende, 1812-12-25
London, den 1ste December. En Paqvetbaad, som er ankommen fra Cadix, har underveis prac et Skib fra New-Yorck, hvis Fører berettede, at man havde seet Commodore Rodgers i Nærheden af Madera, og at han havde bemægtiget sig to Paqvetbaade, som derpaa vare sendte til amerfranske Havne, - Regentskabet i Cadix har foranstaltet en Bekiendtgiørelse, som beviser, hvormeget det følet Faren af det Exempel Ballesteros har givet; det erklærer: at det med Forundring har seet, at de periodiske Blade, som trykkes i Cadix, uden dets Tilladelse have bekiendtgjort de offentlige Documenter angaaende den Beslutning at giøre Lord Wellington til General en Chef over de spanske Armeer paa Halven; at den ministerielle Brevvexling, som har havt Sted i denne Henseende, var ifølge sin Natur hemmelig, og angik en Gienstand, som endnu vil komme an paa Prindsregenten af Storbritaniens Erklæring. Regentskabet har i Følge deraf givet den øverste Statssecretair Ordre, at foranstalte de nødvendige Undersøgel er, forat straffe Ophavsmændene til den Troløshed som foromtalte Bekiendtgiørelse maatte bevirke. Gransda, den 4de November. Den Uorden, som har bersket og endnu hersker i denne Stad, er meget sørgelig. General Ballesteros havde anmasset sig al Magten, og hævede sig over Lovene. Han havde nedsat en Militaircommission, hvorved han lod alle dem, han havde mistænkt for Troløshed, dømme; under dette Paaskud mishandlede han mange Personer, som han uden Grund havde ladet arrestere. Vi tænkte, at denne Generals Afsættelse skulde have giengivet Lovene deres gamle Anseelse, men man har ikkun gaaet fra den ene Yderligder til den anden Mange, som, af Hengivenhed for de Franske, hadede Modpartiet, ere satte i Frihed, og mange Forbrydere have, efter en latterlig Retfærdiggjørelse, erholdt deres Frihed. Adskillige Personer have været fængslede i 15 til 20 Dage, uden at vide hvorfor.
Berlingske Tidende, 1812-12-25
Cadix, den 18de November. Journalen Conciso af 17de d. indeholder en Forestilling fra General Ballesteros, hvori han andengang beder Regentskabet, at forandre hans Bestemmelse til Ceuta, en Bestemmelse, som i Nationens og Efterverdenens Øine vil sætte ham i Klasse med Mennesker, der ere straffede for Handlinger af ganske anden Natur end hans, og at det i det mindste ikke vil forlange, at han skal begive sig didhen, førend han er hørt og dømt.
Berlingske Tidende, 1812-12-25
Den 3die December. J Spithead har man anholdt et Skib, med en betydelig Mængde Vaaben ombord, som vare indskibede i London og bestemte til America. Man siger, at adskillige i denne Sag indviklede Personer ere heftede.
Berlingske Tidende, 1812-12-25
- Fregatten the Loire er afgaaet fra Portsmouth til Lissabon med 100,000 Pund Sterling til Portugalarmeens Befoldning. - Oberst Cadogan er ankommen til Plymouth med Depescher fra de allierede Armeer. Alt hvad vi have kunnet faae at vide bestaaer deri, at Marqvis Wellington har trukket sig tilbage til Cindad Rodrige, at de Franske befinde sig i Salamanca, og at ingen ordentlig Fægtning, men kun idelige Smaaskiermysler ere forefaldne.
Berlingske Tidende, 1812-12-25
- Fra Gibraltar meldes, at 5000 Mand sicilianske Tropper ere i afgaaede fra Sicilien; men deres Bestemmelse kiendte man ikke. -
Berlingske Tidende, 1812-12-25
General Clinton commanderer i Alicante; Maitland er reist tilbage til Sicilien.
Berlingske Tidende, 1812-12-25
- Grev Bathurst har igaar Aftes faaet Depescher fra Lord Welling, ton, dateret Pitiegna den 7de Novbr. og Cindad Rodrig den 19de f. M. Sir Rowland Hills Tropper vare den 8de gaaede over Tor mes ved Alba, og Lord Wellingtons havde samme Dag taget Stilling, ved St. Christoval. Den 10de nærmede den hele fiendtlige Armee sig denne Stilling, og angreb de ved Alba staaende Tropper, med 20 Kanoner og et betydeligt Corps Jnfanterie. Men den fornyede ikke Angrebet, og trak sig for største Deelen tilbage om Natten. Fra 10de til 14de bleve deels Vadstederne over Tormes undersøgte, deels den Stilling, som de engelske Tropper havde paa den høire Klødbred, recognosceret. Den 14de gik Fienderne med Magt over Floden paa tre Steder ved Lucinas. Lord Wellington forlod strax St. Christoval, lod sine Tropper trække sig af Arapiles, og saa snart han havde udforsket den fiendtlige Marsches Retning, satte han sig i Bevægelse forat angribe med to Divisioner Infanterie og saameget Rytteri han kunde drage til sig. Men Fienderne vare allerede for stærke, og havde tagen en al for fast Stilling til at man med Fordeel kunde angribe dem ved Mozarbes. Han lod sig derfor nøie med at beskyde deres Rytteri med Kanoner, hvorved han lærte at kiende deres Stilling. Om Aftenen rettede han alle de Tropper som vare i Alba mod Arapiles, og efterlokun en svag spansk Besætning i Slottet, lod om Natten den største Deel af sine Tropper drage giennem Salamanca, og stillede Generallieutenant Edvard Paget med den første Division paa sin høire Fløi Alden Tejada, for at sikre Tropperne Veien til Zunguen. Den 15de bemærkede han, at Fienderne befæstede den Stilling de Aftenen iforveien havde taget ved Mozarbes, og afsendte Infanterie og Cavalleriecorps forat afskiære vor Forbindelse med Cindad Rodrigo, hvilket bestemte ham til at trække sig henimod denne Stad, da den fiendtlige Stilling var for stærk til at man kunde angribe den. Marschen fortsattes den 16de, 17de og 18de, og den 19de gik en Deel af Armeen over Agueda; Resten skulde passere den Dagen efter. Den 17de faldt Sir Edwad Paget i fiendtligt Fangenskab, da han alene begav sig tilbage, forat opdage Aarsagen til en Aabning, som han bemærkede imellem den 5te og 7de Division, og var foranlediget ved de af den stærkt faldende Regn fordærvede Veie. Han maatte ride giennem en Skov, hvor han formodentlig maa være faldet i Hænderne paa et Detaschement fiendtlige Ryttere. Lord Wellington beklager meget hans Tab. - Den ved Tormes staaende disponible fiendtlige Armees Styrke anslaaes mellem 80 og 90,000 Mand, som have 10,000 Ryttere og i det mindste 200 Kanoner hos sig.
Berlingske Tidende, 1812-12-25
Det engelske Parlement.
Berlingske Tidende, 1812-12-25
Overhusets Møde den 30te November. Grev Longford, en af Jrlands Pairs, foreslog en Adresse til Hs. Kongl. Høihed Prindsregenten. Han undersøgte de forskiellige Punkter, som herørtes i Prindsregentens Tale, og som opvække Parlementets Opmærksomhed. J Almindelighed, sagde han, kunde han ikke andet end ansee Engellands Stilling for væsentlig forbedret siden den sidste Forsamling; at dette Mellemrum var betegnet ved adskillige vigtige Tildragelser; at han, naar han betragtede Engellands nærværende Stilling, maatte ønske sine Landsmænd til Lykke, og at man fornemmelig maa tilskrive de brittiske Vaaben og Regieringens Politik denne store og gunstige Forandring. Paa den anden Side kun han ikke dølge, at Engelland var udsat for store Fornægtelser; dog fandt han denne Engellands Stilling meget lykkelig, naar han sammenlignede den med Fiendernes.
Berlingske Tidende, 1812-12-25
Angaaende Halvøen omtaler han den store Generals udmærkede Egenskaber, der har styret Krigsforetagenderne til de Allieredes Fordeel og Hæder, og berømmer Lord Wellington i de skiønneste Udtryk J det nordlige Europa synes Udsigterne ham endnu mere beroligende, og uagtet alle Fiendernes Anstrængelser haaber han, at de ikke skal naae det tilsigtende Maal. Med Hensyn til den Stilling, hvori de Forenede Staters Fiendtligheder sætte begge Lande, finder Taleren ligeledes Beroligelses grunde.
Berlingske Tidende, 1812-12-25
Til Slutning foreslaaer han en Adresse til Prindsregenten, som Lord Rølle istemmer. - De Pairs, som desuden have ytret deres Meninger i dette Møde ere: Marqvis Wellesley, Greverne Liverpool og Bathurst, Lord Grenville og Viscount Melville. I Underhuset foreslog Lord Clive Adressen, og Hr. Hart Davis, understøttede den. Hr. Whitbread foreslog en lang Tilsætning, som i fornemmelig havde til Gienstand, at man maatte vælge nye Forholdsregler, forat overbevise sig om den franske Regiering monne være til i bøielig til at indlade sig i Fredsunderhandlinger. Denne Tilsætning forkastedes, og Adressen bivilgedes eenstemmig. Lord Castlereaab forkyndte for næste Dag en Motion til en Takadresse for Lord Wellington og hans Armee. Mødet den 1ste December.
Berlingske Tidende, 1812-12-25
Hs. Kongel. Høihed Hertugen af Gloucester fremlagte en Bønskrivelse fra Universitetet i Cambrigde mod Catholikernes Fordringer; hvorhos han erindrede, at han fra sin Side hverken vilde ytre sin Mening for eller imod. Bønskrivelsen blev nedlagt paa Bureauet. Lord Grenville sagde, at han ligeledes havde en Petition at fremlægge af samme Æmne fra Universitetet i Oxford, hvilken han, efter Hertugens Exempel, blot overrakte som et offentligt Document. Paa hans Forlangende blev Bønskrivelsen oplæst, og henlagt paa Bureauet.