JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1823-02-03
da Jens Pedersen i Skannerup Mølle, Skannerup Sogn, Giern Herred, Daar opgivet sit Boe til Skifterettens Behandling, bliver herved hans Creditorer indkaldte til, i Overeensstemmelse med Placaten af 26de October, 1192, inden den i samme bestemte Tids Forløb, at anmelde og beviisliggiøre deres paa Boet havende Fordringer for undertegnede Skifteforvalter. En Samling i Boet er derammet at holdes paa mit Contoir der i Byen Torsdagen den 30te d. M., Kl. 10 Formiddag. Skanderborg, den 20de Januar 1823. Blichfeldt.
Berlingske Tidende, 1823-02-03
Ja Hr. Carl Plambeck, Forvalter ved Hindsgaul - endnu ikke har indfunden sig - uagtet den ham giennem Stiftets Aviser givne Varselstiler udløbet - saa er hans Boe, overeenstemmende med den høie Stiftøvrigded Resolution af 21de November 1822 paa lovlig Maade taget under Skiftebehandline - og ved Proclama af Dags Dato, som læses Mandagen der 3die Februar inden den Kongelige Lands Over, samt Hof= og Stadsret, og vedkommende Underret, er bemeldte Plambecks Arvinger, samt Credi= og Debitorer, med 6 a 12 Ugers Varsel, lovligen indkaldte til for mig som committeret Skifteforvalter i dette Boe, at melde sig - Creditorerne for at beviisliggjøre deres paa Boet havende Krav, og Debitorerne for at betale hvad de til samme maatte være skyldig, samt Arvingerne for at anmelde og beviisliggiøre deres Arveret: - hvilket herved endvidere bekiendtgiøres - med ti føiende: at der er destemt et Møde i Plambecks Boelig ved Kongebroen, 30te Dagen efter at Boet er taget under Behandling, nemlig den 6te Februar, 1823, om Formiddagen Kl. 9, hvor der blandt andet, nødvendigen maa taget Bestemmelse for, hvorledes med de paa Stedet værende Areaturer skal forholdes - da den der værende Forrage ikke til næste Maaneds Udgang kan underholde berørte Kreaturer. Hindsgaul, den 17de Januar 1823. J. J. Beyer. Følge en allernaadigst Bevilling, som ved de vedkommende Retter er læst indkaldes herved, sub poena præclusi & perpetui silentii, Alle og Enhver, der formene sig at have noget hos mig at fordre, af hvad Natur og Beskaffenhed Fordringen end maatte være, inden Aar og Dags Forløb, saadant havende Krav for mig at anmelde og beviisliggiøre. Aalborg, den 13de Januar 1823. Niels Christian Kavnkilde, Procurator.
Berlingske Tidende, 1823-02-03
ved Proclama, som i Dag er læst i den Kongelige Landsoverret Æ samt Hof= og Stadsret, ere alle de, som formene sig at have noget at fordre i afgangne Madam Elisabeth Andersen Ravns og forhen afdøde Mand The og Kaffehandler Christen Andersen Ravns fælles Boe, indkaldede med 12 Ugers Varsel fra Proclamaets sidste Bekiendtgiørelses Datum, for mig, paa Arvingernes Vegne, at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer ; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Kiøbenhavn, den 20de Januar 1823. Joh. Nik. Høst,
Berlingske Tidende, 1823-02-03
Landsoverrets samt Hof= og Stadsrets Procurator, Hysken. stræde No. 111, 2den Sal. slle de, som formene sig at have noget at fordre i afg. Grosserer Peter i Grove Beyers og efterlevende Hustrues Boe, indkaldes herved med 12 Uger, til for den Kongelige Lands=Overrets samt Hof= og Stadsrets Skiftecommission at anmelde og beviisliggiøre deres formeentlig havende Krav Creditorerne udi her i Helsingøer afdøde Voldmester Møllers og senere i afdøde Enke Johanne Møller, født Sundqvistes Boe, indkaldes herved, i Følge Placaten af 26de October 1792, med 12 Ugers Varsel fra denne Jndkaldelses sidste Bekiendtgiørelse, at anmelde og bevise deres Fordringer for Stifteretten, Magistraten og Byefogden i Helsingøer. Til samme Tid indkaldes Arvingerne for at lagttage deres Ret under Skiftet. Helsingøer, den 25de Septemder 1822. da Mette Sophie, Nis Jørgensens Enke i Heisagger, Halet Sogn, Haderslev Herred, har opgivet sin Eiendomsgaard og øvrige Formue til Rettens Behandling, saa indkaldes herved paa Rettens Vegne ved Lovens Straf med 12 Ugers Varsel, Alle og Enhver, som formene at have lovlig Krav eller Fordring til forbemeldte Boe, ligesom ogsaa de der maatte være forbenævnte Enke noget skyldig eller have Tant i Hænde af hende, at melde sta legali mod udi Haderslev Herreds Actuariat. Haverslev, den 14de Januar 1823. Lassen. T. Overeensstemmelse med Placaten af 2den Juni 1819, bare Creditorerne, i Boet efter afdøde hattemager Jens Jespersen, herved indkaldte i med 12 Ugers Varsel, til at legitimere deres Krav paa Boet for undertegnede Skifteret, og Debitorerne anmodes om - inden fornævnte Tids Fori løb - at indbetale deres Skyld til Boet. J Anledning af dette Boe afholdes Skiftesamlinger paa Raadstuen her i Byen, den 6te Februar, 3die Marts og 3die April d. A., hver Dags Eftermiddag Kl. 1. Randers Byes Skifteret, den 16de Januar 1823. Necelmann. Aafn.
Berlingske Tidende, 1823-02-03
Det Kongelige Bogholder=Contoir for St. Thomas og St. Jan, den 6te Februar 1822. Kriger, const. Bogholder. Foreviist og Attest meddeelt Dags Dato, Den Vestindiske Gields Liqvidations-Commissions Bogholder=Contoir for St. Toomas og St. Jan, den 6te Februar 1822. L. de Bretton, ser. Læst inden St. Jans Landret den 14de Februar 1122, og til ort Pantedagen Litr. O. Lugholm. Læst inden St. Thomas Byetingsret den 18de Februar 1824, og tilfort Pante, Bogen Litr. O. N. Gjellerup. Laft i Christiangeds Byetingsret den 12te Marts 1822. Mourinen. Johs. Müller. Samt tilført Pantebogen Litr. E. E. Johs. Müller. ræst i Frederichneds Byetingsret den 21de Marts 1822, og tilført Parte bogen Litr. M.G. v. Schmidten. Læst i den Kongelige Vestindiske Lands Overret den 3die April 1822, samt tilført Paulebogen Litr. B. B. Fæster. ræst i den Kongelige Lands Overret samt Hof= og Stadsret i Kiøbenhavn, og protocolleret Mandagen den 23de December 1822. N. Petersen. Medhold af Placaten af 2den Juni 1819 blive Creditorerne i afdøde DeenPrabls Stervboe af Jdestrup Herred, med 12 Ugers Varsel, indkaldte til at anmelde deres Fordringer paa samme Boe for undertegnede Skifteforvalter. En Skiftesamling i Boet afholdes paa mit Contoir Løverdagen den 15de i næste Maaned. salster Birks Contoir i Nyekiøbing, den 18de Januar 1823. C. G. Kruger.
Berlingske Tidende, 1823-02-03
J Medhold af Placaten af 2den Juni 1819, blive Creditorerne i aldede V Selveiergaardmand og Sognefoged Jens Pedersen Pilts og Hustrue, Aaren Larsdatters fælleds Stervboe af Sønder Kirkebye, herved med 12 Agers Varsel indkaldede til at anmelde deres Fordringer paa samme Boe, for undertegnede Skifteforvalter. Falster Birks Contoir i Nyekiøbing, den 22de Januar 1823. C. G. Kruger. vereensstemmende med Placat 26de October 1792, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel Alle og Endver, der har nogen Fordring var Anna Christensdatter af Estrup Mark, hendes Stervboe, til saadant deres havende Krav at anmelde og beviisliggiøre for Andertegnede Skifteforvalter. Inden samme Tids Forløb ville og Boets Debitorer melde sig, Catrinelund, den 16de Januar 1823. Schrum.
Berlingske Tidende, 1823-02-03
hvo, som maatte have Noget at fordre i Stervboet efter afdøde PostervHditeur og Farver Rasmus Schaarup heraf Byen, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel at anmelde og beviisliggjøre deres Krav for mig, som Skifteforvalter i Boet. Mariager, den 19de Januar 1823. Schiøn. alle De, som formene at have noget at fordre i Stervboet efter Johan A Dancer Schmidt af Christrup, samt i Voelsmand Niele Vedersen, Bertelsens Fallitboe af Assentoft, indkaldes herved til for undertegnede Skifteret at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer inden 12 Uger fra
Berlingske Tidende, 1823-02-03
sidste Bekiendtgiørelse. Kongsøe, Sønderbald og Østerlisberg Herredsforderie i Randers, den 17de Januar 183. A. L. Reiersen. J Overeensstemmelse med den Os meddeelte Kongelig allernaadigste Bevilling af 20de December 182, som læses i den Kongelige Landsoverret i Viborg, og ved Hornum Fleskum Herreders Ret, indkaldes herved subpoena præclusi 4 perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, alle dem som formene sig at have Noget at fordre i Proprietair Johan Mu chael de Veergaard, til Restrup i Nørre-Jylland, under Aalborg Amt, hans Opbudsboe, med deres Paastand at fremkomme og saadant deres havende Krav, inden foreskrevne Tids Forløb, for Os, som allernaadigst besalede Skiftecommissarier, at anmelde og beviisliggiøre. Nibe, den 23de Januar 1823. Bassesen, Christensen, Justitsraad, Byfoged i Nibe. Overkrigscommissair, til Clarup gaard pr. Aalborg.
Berlingske Tidende, 1823-02-03
Ved Proclama af Dags Dato, som læses i den Kongelige Landsoverret i B. Wiborg og ved Ride Byting, ere Alle og Enhver, som maatte har Noget at fordre i Boet efter der i Byen afdøde Enkefrue Majorinde CeciliGlud, fød Bierre, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til, forinden saadan Tids Forløb for min, som Skifteforvalter, at anmelde og beviisliggiøre samme; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Ribe, den 23de Januar 1823. Bassesen.
Berlingske Tidende, 1823-02-03
Ved Proclama, som i Dag er læst i den Kongelige Landsoverret samt Hof Bo Stadsret, ere Alle og Enhver, som maatte formene sig at have Noget at fordre i afganget Anne Kirstine Schmidt, fød Reus, og førden afdøde Mand, Theeskiærker Henrich Ludvid Schmidt, deres fælleds Bor indkaldede med 12 Ugers Varsel til, for Os at anmelde og beviisliggiøre deres formeentlige Fordringer, Ligeledes ere de Afdødes Arvinger indkalded: med lovlig Varsel for at legitimere og paasee deres Arveret; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Den Kongelige Lands Overrets, samt Hof= og Stadsrets Skiftecommission i Kiøbenhavn, den 27de Januar 1823. Jacobsen. Spandet.
Berlingske Tidende, 1823-02-03
Ved Proclama, som er læst ved Odense Byeting den 13de Januar d. A., og B ved Landsoverretten den paafølgende 27de i f. M., er, i Overeensstemmelse med Placaten af 2den Juni 1819, enhver, der formene sig at have noget at fordre udi afgangne Uhrmeger Lorenz Ganthers Stervboe, indkaldet med 12 Ugers Varsel, til at anmelde samme for Borgmesteren i Odense, der paa Skifterettens Vegne modtager Anmeldelserne, da enhver skal vederfares hvad Ret er, efter Lov og Anordninger, saa og deres Fordringers Beskaffenhed; men den, som ei forinden den bestemte Tids Forløb melder sig, maae tilskrive sig selv der deraf flydende Tab. Hvilket herved endvidere bekiendtgiøres i Fyens Stifts=Aviser, den Altona Mereur og Kiøbenhavns Statstidende, 3de Gange efter hinanden. Odense Raadstue, den 30te Januar 1823. Bornemester og Raad.
Berlingske Tidende, 1823-02-03
Ved Proclama, der læses ved Gjording Malt Herreders Ret og den Kongelige Lands Overret i Wiborg, ere indkaldede Alle og Enhver, der maatte have noget at fordre efter de afdøde Ægtefolk Frands Mladsen og Gjordemoder Christine Sophia af Foulling, til inden 12 Uger fra sidste Bekiendtgiørelse at fremkomme og beviisliggiøre saadant deres havende Krav for undertegnede Skifteforvalter ; hvilket herved bekiendtgiøres. Cathrinelund, den 3die Januar 1823. Schrum. ved Proclama, der læses ved Gjording Malt Herreder i Ret og den KonBoelige Landsoverret i Viborg ere indkaldede Alle og Enhver, det maatte have Rygget at fordre efter afgange Skolelærer Christensen i Hunderup, til inden 12 Uger fra sidste Bekiendtgiørelse at fremkomme med og beviisliggjøre saadant deres havende Krav for undertegnede Skifteforvalter. Catrinelund, der 3de Januar 1823. Schrum.
Berlingske Tidende, 1823-02-03
Enhver der har Noget at fordre i Stervboet efter de afgangne AftægtsfolHans Nielsen og Margrette Anudsdatter af Tiislund indkaldes herved overeensstemmende med Placat 26de October 1792, til inden 12 Uger fra sidste Bekiendtgiørelse, at melde sig og for undertegnede Skifteforvalter at bevise deres havende Krav. Catrintind, den 31te December 1822. Schrum.
Berlingske Tidende, 1823-02-03
Ved Proclama, som er læst ved Odense Byeting den 13de Januar d. A. 2 og ved Landsoverretten den paafølgende 2te i f. M., er, i Overeersstemmelse med Placaten af 2den Juni 1819, erhver, der formene sig at have noget at fordre i afgangne Kammerraad og Herredsfoger Hans Holm og seenest afdøde Hustrue Anne Kathøine Borothea, født Tremen, deres fælleds Boe, indkaldet med 12 Ugers Varsel, til at anmelde samme for Børgemesteren i Odense, der paa Skifterettens Vegne modtager Anmeldelserne, da enhver, efter deres Fordringers Beskaffenhed, skal vederfares hvad Reer efter Lov og Anordninger; men den, som ei forinden den bestemte Til Forløb melder sig, maae tilskrive sig selv det deraf flydende Tab; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres 3de Gange efter hinanden i Byens Stifts Aviser og Kiøbenhavns Statstidende. Odense Raadstue, den 30te Januar 1823. Borgmester og Raad.
Berlingske Tidende, 1823-02-03
Ved Proclama, som bliver læst i den Kongelige Lands 937 - 1822 6 23. overret samt Hof= og Stadsret, ere alle De, som formene sig at have Noget at fordre i afgangne Dorthe Marie Bendsens, fød Hunæus, og forhen afdøde Mands Malermester Johannes Peter Bendsens fælleds Stervboe, indkaldede med 12 Ugers Varsel til heri Skiftecommissionen at anmelde og beviisliggiøre saadant deres havende Krav. Ligesaa ere de Afdødes Arvinger med lovligt Varsel indkaldede for at legitimere deres Arveret og iagttage deres Tarv under Boets Behandling; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Den Kongelige Landsoverrets, samt Hof= og Stadsrets Skiftecommission i Kiøbenhavn, den 27de Januar 1823. Jacobsen. Spandet.
Berlingske Tidende, 1823-02-03
Ved Proclama af 25de dennes, som i Dag er læst i den 13. - 1122 a 23. Kongelige Lands Overret samt Hof= og Stadsret der i Staden, ere alle de, som formene sig at have Noget at fordre i afdøde Birnitte Andersens, Skibs-Capitain Hovild Andersens fra Bord og Seng, separerede Hustrues Boe, indkaldte med 12 Ugers Varsel, for med deres Paastand at fremkomme, og deres Krav, inden bemeldte Tids Forløb for og at anmelde og beviisliggiøre. Ligeledes er med lovligt Varsel den Afdødes Arvinger indkaldte, for at anmelde og bevise deres Arveret, samt at lagttags deres Tarv under Skiftet; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres, Den Kongelige Lands Overrets samt Hof= og Stadsrets Skiftekommission i Kiøbenhavn, den 27de Januar 1823. Jacobsen. Svandet. Jerved indkaldes Enduer, som maatte have noget at fordre i deri Byen ved Døden afgangne Svend Pedersens og Hustrue Birte Gundersdatters, Boe, til, inden 12 Uger fra Dato, at anmelde og bevise deres Fordringer, for Stedets Skifteret, Magistraten og Byeforden. Helsingøer, den 24de Januar 1823. den til Torsdagen den 6te Februar bekiendtgjorte Auction over en Pante=Obligation, stor 41,520 Rbd. Sølv, afholdes ikke, men Obligationen er underhaanden tilkiøbs, naar Vedkommende derom, vilde henvende sig til Undertegnede, som meddeler Underretning om Sikkerheden og Vilkaarene. Parn.
Berlingske Tidende, 1823-02-07
Udenlandske Efterretninger. London, den 18de Januar. En Godseiers Casserer, som skulde indkræve 25000 Pd. Sterling, halvaarlig i Forpagtningsafgivt, kunde nylig ikke faae mere end 45 Pund deraf betalt.
Berlingske Tidende, 1823-02-07
Den 12te dennes blev Lord Amherst indført i det Ostindiske Huus og beediget som Overstatholder af Jndien.
Berlingske Tidende, 1823-02-07
Efterretninger fra Bahia af 22de October melde, at de stridende Tropper samme Dag vare i fuld Fægtning udenfor Staden, medens Jndvaanerne vare i Begreb med at bringe alle deres Kostbarheder, ombord paa Skibene. Andre Efterretninger tilføie, at denne Fægtning faldt heldig ud for Portugiserne.
Berlingske Tidende, 1823-02-07
Lloyds Agent i Smyrna anmelder officielt, at Commodore Hamilton har underrettet de Brittiske Coffardiecapitainer om, at de maatte følge den strengeste Neutralitet med Hensyn til Grækerne, og at han ikke vilde antage sig de Skibe, som maatte blive lagte under Beslag, fordi de prøvede at bryde en Hellenisk Blokade.
Berlingske Tidende, 1823-02-07
Lissabon, den 4de Januar. Congressen er bleven meddeelt en Beretning af General Madeira fra Bahia, der skildrer den betænkelige Stilling, han befinder sig i, om han ikke erholder Forstærkning. Brasilianernes Oprørsaand, havde ogsaa meddeelt sig til den i Montevidto liggende Afdeling af de Kongelige Frivillige, og Chefen for dem havde erklæret sig for Kronprindsen, og var nødt til de Brasilianske Tropper i Canciones, ofte Mile fra Montevideo. Derfra havde han sendt en befaling til General=Adjutanten, om at opløse Militairraadet, og give alle de Soldater, som forlangte det, deres Afskeed, ifølge Kronprindsens befaling. - Militairraadet udstædte i denne Anledning en Bekjendtgjørelse, men de Portugisiske Tropper vægreddem tappert ved at adlyde, omendskiønt de vel vidste, at Laguna stod med 1500 indførte Ryttere 18 Mile derfra. Nu sendte Militairraadet under 18de September en Beretning om hele Begivenheden til General Madeira i Bahia, med Begjæring om Penge, for at kunne betale Tropperne deres Sold, og om nogle Krigsfartøier, deels for at understøtte den der liggende Fregat, Thetis, deels for i yderste Nødsfald at kunne indskibe dem til Bahia.
Berlingske Tidende, 1823-02-07
Madrid, den 10de Januar. J den ved Nationalforsamlingens Møde igaar fremlagte Note fra vor Minister for de udenlandske Anliggender til Hertug San Lorenzo, overordentlig Spansk Gesandt ved det Franske Hof, hedder det blandt andet: Man har meddeelt Hs. Catholske Majestæts Sonvernementer en Note, som Hs. Allerchristeligste Majestæt har tilsendt Sin Ambassadeur ved vort Hof og hvoraf Deres Excellence erholder en Afskrift til fornøden Underretning.
Berlingske Tidende, 1823-02-07
Det Spanske Gouvernement har vel kunnet forudsee, at de i dette Land frivillig indførte Jnstitutioner vilde sætte flere Europæiske Cabinetter i Uro, og afgive Gienstand til Forhandlinger ved Kongressen i Verona. Men fast i sige Principer, og besluttet at opretholde dets nærværende politiske System og National-Uafhængigheden, i hvad det ind maatte koste, har det aldeles roligt afventet denne Congresses Resultat. Spanien blev regjeret ved en Constitution, som i Aaret 1812 blev offentligen forkyndt, antaget og brediget, og som er bleven erkjendt af alle de Magter, der have forsamlet sig ved Congressen i Verona Utroe Raadgivere have afholdt Hs. Kongelige Majestæt, Ferdinand den 7de, fra ved hans Tilbagekomst til Spanien at bedige denne Grundlov, som hele Nationen ønskede, og som derefter med voldt som Haand blev tilintetgjort, uden Reclamation fra nogen af de Magter, som havde anerkjendt den. Men en sex Aars Erfaring og det almindelige Ønske foranledigede Hs. Majestæt i Aaret 1820 til at give efter for Spaniernes Ønske.
Berlingske Tidende, 1823-02-07
Det var ingenlunde en militair Opstand, som foranledigede Tingenes nye Orden i Begyndelsen af 1820. De modige Mænd, der først paa Øen Leon og siden i alle Provindser yttrede deres Meninger, vare kun Oganer for den offentlige Mening og hele Nationen Villie. Det var naturligt, at en Forandring af dette Slags skabte Nogles Utilfredshed; der er en uundgaaelig Følge af enhver Reform, der har til Hensigt at afhielpe Misbrug. Der gives til alle Tider Jndividuer blandt Nationerne, hvilke hele deres Liv igjennem ikke kunne vænne sig til Ret og Retfærdighed. Den Observationssarmee, som det Franske Gonvernement underholder ved Foden af Pyrenæerne, kan ikke hæve de Uordener, som saare Spanien. Erfaringen har tvertimod lært, at Sanitets-Cordonen, senere forvandlet til en Jagttagelsesbær, kun har tjent til at bestyrke Fanatikerne i deres Forventninger, og give det Sagt Næring, at der forestod vort Geber en Jnvasion.
Berlingske Tidende, 1823-02-07
Det Spanske Gouventment erkjender med Taknemlighed Hs. allerch isteligste Majestæts Ønske, at bidrage saa meget som muligt til dets Lykke; men det er over viist om, at de Midler og Forsigtighedsregler, som Hs. Majestæt dertil har brugt, kun ere i Stand, til at frembringe modsatte Følger. Den Bistand, som den Franske Regjering i dette Øieblik skulde yve den Spanske, maatte være aldeles negativ; den maatte opløsdens Pyrenæer=Armee, tilbagevise de mod Spanien fiendtlig findede Factionister, som vilde flygte til Frankrig, med Energie vise sig mod dem, som maatte tillade sig paa den afskyeligste Maade at nedværdige Hs. Catholske Majestæts Regjering eller de Spanske Jnstitutioner og Nationalcongressen. Dette er, hvad Folkeretten byder, en Rettighed, som agtes overalt, hvor Civilisation hersker. At sige, at Frankrig vil Spaniens Bedste og Rolighed, medens man uafladelig vedligeholder Tvedragtsfakkelen, og giver Næring til de Ulykkestilfælde, af hvilke dette Land lider, er at tillade sig en paafaldende Modsigelse. Hvad Valg Hs. allerchristelige Majestæts Regjering end giør, og hvilke Beslutninger den end under disse Omstændigheder finder passende, vil Hs. Catholske Majestæts Gouvernement stedse rolig fortsætte sin Vei inden Omfanget af dets Pligter; Fortrøstende sig til sin Sags Retfærdighed, den Character-Fosthed og Hengivenhed for de constitutionelle Grundsætninger, som saa særdeles udmærker den Nation, i hvis Spidse den staaer, og uden for Tiden at indlade sig i nogen Forklaring af de hypothetiske Udtryk og mørke Talemaader i den Grev de la Garde sendte Jnstruction, slutter det med, at Nationens Rolighed og Velfærd, saavelsom alt hvad der kan forøge dens Velgaaende, ikke kan ligge Nogen meere paa Hjertet, end det selv. At dens Devise og Formaal for nu og stedse er og skal være: Tro hengivenhed for Constitutionen af 1812 og Fred med Nationerne: men i Særdeleshed aldrig at erkjende, at Nogen, i hvem det end i er, har nogen Ret til at blande sig i Spaniens Anliggender, Montevidco, den 21de September.
Berlingske Tidende, 1823-02-07
De Europæiske Officerer ved de herværende Portugisiske Tropper havde indbudt Gen. Saldanha til at overtage Commanden, som 2de vilde fratage General Laguna. Men General Licor, som havde forladt Staden, under Foregivende, at ville gjøre en Excursion i Provindsen, havde opsnappet deres Breve, og drog med en fra Pernambuco ankommen Bataillon Brasilianere og en Deel Provindsialere mod Canolenis, og indesluttede Pladsen. Han er 1500 Mand stærk, og har tillige en Fregat, hvormed han kan blokere vor Havn. Garnisonens Officerer vente Udsætning fra Landsiden af GeneralSaldanha, som skal have mange vel disciplinerede Tropper under sig.
Berlingske Tidende, 1823-02-07
Triest, den 13de Januar. Fra Morea og Zante er der indløbet et Skib, hvis Capitain for g tæller, at der paa Morea den 17de December var blevet afholdt Høitideligheder i Anledning af Seiren over Omer=Vrioni og Overgivelsen af Napoli di Romania.
Berlingske Tidende, 1823-02-07
Den Heleniske Regjærings Erklæring fra Argos af 28de August gl. St. til de paa Kongressen i Verona forsamlede Souverainer, er at - da Proedros Maurokordatos var fraværend - undertegnet at Athanasios Kanakarts, og contrasigneret af Negri, som Statssecretair for de udenlandske Anliggender. Derved gjendrives altsaa 6 det Rygte, at denne enten var flygtet eller bleven ombragt.
Berlingske Tidende, 1823-02-07
Berlin, den 23de Januar. Statstidenden gjendriver den ved andre Blade udbredte Efterretning, at Berlin skulde være bestemt til Forsamlingssted for Monar enes næste Congres.
Berlingske Tidende, 1823-02-07
Frankfurt, den 20de Januar. Oberstlieutenant de Launay, som forhen var i Preussisk Tjeneste, og nu senest har tjent med General Normann under Mantokordato, og selv været Næstcommanderende i Missolunghie, er for nogen Tid siden reist her igjennem. Jblandt andet har han veret sig paa følgende Maade angaaende den Behandling, som de Fremmede erfare hos Grækerne: "Æventyrere og Lykkeriddere finde ikke deres Regning ved at komme dertil; men hvo der begiver sig til Grækenland, for at tjene i Menneskelighedens og Religionens Sag, og med det Forsæt, derfor at tilsidesætte alle egenkjærlige Hensigter, den finden der en aaben Mark til nyttig at anvende fine Kræfter. En langvarig og haard Undertrykkelse har vel upaatvivlelig meget nedværdiget Grækernes Charakter, og mange af vore vesterlandske Kampbrødre ) ere faldne som Offere for Mistroe af dem, til hvis Bistand de vare hidilede. Men hvo der kjender den fordervelige Jndflydelse, som den politiske Regiering udøver paa et Folks Sidelag, han vil saameget meere sindse ved, endogsaa i denne ulykkelige Nation endnu at sinde Jdividuer, som udmærke sig ved en sjelden Sjælsstorhed. Til deres Antal hører Fyrst Maurokordato, som ved fine personlige Egenskaber vilde giøre Jordens mest ceviliserede Nation Ære. Den Reisende yttrede den Hensigt, at vende tilbage til sin Post, saasnart de Anliggender, som havde kaldt ham derfra, vare tilendebragte.