JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1833-09-03
Herr Generalkrigscommissair Dr. J. V. Neergaard har i disse Dage udgivet: "Videnskabelig Opfordring, anlediget af Nogles prange og eensidige Anskuelser og Yttringer, angaaende Hesteavlen 28 S.) Det er stilet imod de i Følgebladet til Aarhuus Stiftstidende Nr. 119 og i Kjøbenhavnsposten Nr. 136 og 151 indførte anonyme Artikler angaaende Forf. Yttringer og Stechenvis Skrift om Hesteavl, og Væddeløb, hvilke han erklærer for de groveste Usandheder, puur Digt, falske Slutninger, jammerligt Ordgyderi og Ordkløveri, fjantet Snak, skamløse beskyldninger &c.; og han foreslaaer deri, at afgjøre den for Staten høist vigtige Sag. han eene vil møde paa Kamppladsen mod det hele anonyme Complot, ligesom ogsaa mod enhver Anden, der, at redelige Hensigter føler Kald til i denne Anledning at yttre Mening." Som Vilkaar for denne Afgjørelsesmaade angiver Forf.: 1) at enhver Person stiller sig til ærlig Kam paa aaben Mark, og som Mand af Ære og med redeliVillie, taler aabenlyst om hiint høist vigtige Nationalanlig gende, og 2) For at seer et hurtigt, for Staten gavnlig Resultat af denne Kamp, paa hvis Ubedragelighed man kan stole, - for at nøde Parterne til, uden Allotria at hold sig ene til Sagen, - ikke at trætte Publicums Opmærk, somhed, og derved svække dets Jnteresse for et saa vigtig Æmne, - eller spilde Tiden med at dvæle længe ved et vidtløftigt, intetsigende Skriveri, møder jeg hele Compagnier Mand for Mand, for gjensidigen, under mundtlige Discus, sioner, theoretisk-practisk at forsvare vore Meninger og Anskuelser i Henseende til Danmarks Hesteavl, saavidt muligt - grundede paa virkelige Kjendsgierninger, mod hvilke Sophismer, Ordbram og Egensind intet formaae. Naturligviis bør Debatterne være offentlige, i Overværelse af Decisorer, som paakiende det Debatterede, og under Forhandlingerne meddele Mening og Oplysning, dersom en af Parterne æst saadanne; og bør det desuden være enhver af de Tilstede, værende tilladt, paa en beskeden og forstandig Maade at yttre sin Mening i Anledning af de omhandlede Gienstande. Hr. Generalkrigscommissairen er vel selv af den Formening at denne Maade at afgiøre Sagen paa, hvis Tilladelse af det liberale Kongelige Danske Cancellie, efter foregaaende Ansøgning ikke omtvivles - maaskee ikke vil finde almindeligt bifald; men han anseer den for nødvendig med Hensyn til den forkeerte, uværdige - for Danmarks Hesteavhøist skadelige Retning, som Skriveradset hertillands, især ved Hielp af en misbrugt Anonymitet i de sidste Aar har taget i Anledning af vort Hestevæsen." (S. Bl.) Overlægen paa de 2de russiske Skibe, som nylig laae herpaa Rheden, var Hr. Johan Heinrich Møller, en dansk Mand, som i Aaret 1820 deponerede fra Borgerdydskolen, til Universitetet her, hvor han fortsatte sine Studeringer, og gik siden i russisk Tjeneste, i hvilken han iblandt Ande har gjort hele det polske Feldttog med, hvorfor han er beklædt med forskjellige Ærestegn. Med en anden Expedition har han allerede engang tidligere gjæstet sine her levende Forældre, Slægtninge og Venner.
Aalborg Stiftstidende, 1833-09-03
Ledige Embeder. Under Patronatet for Herlufsholm: Et Adjunct-Embede ved Herlufsholm lærde Skole.
Aalborg Stiftstidende, 1833-09-03
Befordringer og Afgang. Under det danske Cancellie: Den 21de August er med deelt allerhøieste Confirmation paa Bestalling for hidtilværende Overlærer ved Herlufsholm lærde Skole G. A. Dichmann som Rector ved samme Skole; ligeledes meddeelt allerhøieste Confirmation paa Bestalling for forhenværende Flagsecretair A. C. Lütken som Jnspecteur ved Fødsels og Pleie=Stiftelsen i Kjøbenhavn.
Aalborg Stiftstidende, 1833-09-03
Under Admiralitets- og Commissariats=Collegiet: De 11te August er Qvarteermand J. C. Degenkolw beskikke tils Grovsmedmestersvend ved Holmen; Overskibschirure I. Christensen og Chirurg W. B. Willumsen forundt Reservechirurgs Characteer og Rang, samt Tilladelse at og re den for denne Charge reglementerede Uniform, saalænge de staae i Sø=Etatens Tjeneste. Den 18de: Cadetunderofficeer F. C. I. Lehmann udnævnt til Secondlieutenant. Den 25de : Sø-Etatens Casserer, Justitsraad L. Jürgensen, R. af D., meddeelt General=Krigscommissaire Characteer, med Rang under Nr. 3 i Rangforordningens 3die Klasse; Reservechirurg ved 1ste Division E. Gudmundsen efter Ansøgning, formedelst Svaghed, afskediget i Naade med Pension.
Aalborg Stiftstidende, 1833-09-03
Kjøbenhavns Torvepriser, den 2te August. Rug, Td. 3 Rbd. - Mk. 8 s. a 4 Rbd. - Mk. 8 s. Hvede, Td. 4 Rbd. 1 Mk. - s. a 5 Rbd. - Mk. - s. Byg, 2radet Td. 1 Rbd. 5 Mk. 12 s. a 2 Rbd. 1 Mk. - s. Byg, bradet Td. 1 Rbd. 4 Mk. 8 s. a 2 Rbd. - Mk. - s. Havre, Td. 1 Rbd. 3 Mk. 8 s. a 1 Rbd. 5 Mk. - s. Ærter, Td. 4 Rbd. 3 Mk. - s. a 6 Rbd. - Mk. - s. Røg. Flæsk Lpd. 1 Rbd. 5 Mk. 12 s. a 2 Rbd. 1 Mk. - s. Grøn. Flæsk Lp. 1 Rbd. 3 Mk. 4 s. a 1 Rbd. 4 Mk. 8 s. Smør, Pd. - Rbd. 1 Mk. 4 s. a 2 Rbd. 1 Mk. 8 s. Æg, Snesen, Rbd. 1 Mk. 8 s. a - Rbd. 1 Mk. 10 s.
Aalborg Stiftstidende, 1833-09-03
Vexel=Cours. Kjøbenhavn, den 30te August. Hamborg 2 M. - a vista 209. Species 210. Species solgtes til 12 Rbmk. 91 s. Bank-Disconto 4 pCt. Norske Speciessedler pr. 100 Specier 1541 R. i Sedler. Svenske Sedler pr. Rd. Rigsgjeld 45 1/2 Rbs. Tegn. 1 pCt. Kgl. Oblig. (u. R.) 92 93 Rbd. Sedler. Ditto over 20000 pr. Stk. - i Sedler. Ditto Ditto 88 a 9 i Banco. Natuld=Obl. (af Laanet 4de Fbr. 1820) 101 1 a 102 Rbd. r. S. Ditto Ditto 106 a 107 i Sedler. 1 pCt. uops. Rigsb. Obl. 101 a 101 1/2 Rbd. r. S. 16 pCt. norsk Laan ved Hambro & Søn 103 i Banco. 1 pCt. Ditto Ditto 99 a 100 i Banco. 14 pCt. nye norske Obl. lyd. paa r. S. ved Ditto jalod i r. S. 4 pCt. uops. norske Statsoblig. - i Banco. 3 pCt. nye danske Obl. 7171 1 Lst.
Aalborg Stiftstidende, 1833-09-03
Hamborg, den 30te August. Bordeaux 189. Petersborg 9 12. London 2 M. 13 Mk. 8 s., k. S. 13 Mk. 10 s. Madrid 47 3/8. Cadix 471. Lissabon 432. Amsterdam 2 M. 35, 65, k. S. 35, 50. Kjøbenhavn 209. Species 3 pCt. Avance. Disconto ikke noteret.
Aalborg Stiftstidende, 1833-09-03
Odense, den 30te August. Alt er her i glad Forventning til Gjensynet af det elskede Fyrstepar, D. Kgl. H. Prinds Christian Frederik og høie Gemalinde, som agte at indtræffe hertil imorgen Eftermiddag.
Aalborg Stiftstidende, 1833-09-03
Til de forestaaende Væddeløb er her indtruffet endeel He 1ste, meest fra Jylland og Slesvig, hvilke daglig blive ind lovede paa Rendebanen. Veiret, som har stor Jndflydelse, paa dette Slags Forlystelse, tegner idag kun maadeligt.
Aalborg Stiftstidende, 1833-09-03
Blandede Efterretninger. Det Werlighske Selskab agter om en otte Dage, paa Asin Gjennemreise til Odense, at give heri Aalborg 3 Forre stillinger, og da Selskabet skal være betydeligt forøget med nye Subjecter, saa giver det Corregio, Tordenskjold, Østergade og Vestergade, Indtoget og flere store Stykker.
Aalborg Stiftstidende, 1833-09-03
Det Kongl. Oldnord. Oldskrifts=Selsk, har valgt Kongl. preusisk Kammerherre og Regjeringstaad Grev Leo Hencke, v. Dønnersmark i Merseburg, til dets ordentlige Medlem Det Kieler Universitet faaer det ved Statsraad v. Bergens Død lidte Tab erstattet paa en værdig Maade, da Prof. H. Ritter i Berlin, berømt ved sine historisk philosophiske Skrifter, har modtaget hans Plads. Udstyrs=Legatet af de Broch=Bredahlske Legater i Randers er iaar tilfalden Jfr. Birgithe Gjødvad i Aalborg.
Aalborg Stiftstidende, 1833-09-03
Digteren Prof. Ingemann er for Tiden i Christiania.
Aalborg Stiftstidende, 1833-09-03
Det Hoffmannske Kunstberider- og Liniedandser-Selskab, har gjort Lykke i Maribo. Som en Følge af den Flid, - hedder det i Maribo Avis - gethvert af dette agtværdige Selskabs Medlemmer viste under Forestillingerne, blev disse med hver Gang stærkere besøgte. Hr. Hoffmann af lagde Prøver paa en overordentlig Færdighed i Ride- og Ballancekunsten. Jsær var denne Kunstners Fremstilling, af den flyvende Mercurius til Hest høist interessant, og hans faste Gang samt Vending paa den slappe Staaltraads=Lininie, saavelsom hans Hercules=Kunster, syntes at overtræffhvad Kiendere til Sligt hidtil have seet." I Viborg indtraf den 29de Aug. det ulykkelige Tilfælde, at et Barn blev udenfor St. Hans Port overkjørt ved en Karls Uforsigtighed. Det døde strax.
Aalborg Stiftstidende, 1833-09-03
Procurator Hviid i Nakskou bekjendtgiør, at han har draget Kjøbmand Jes Jensen for Retten, at lide Tiltale og Dom til som en Løgner at bøde sine 3 Mk. infame Bøder og Arbeide i Møens Tugthuus i 2 Aar, Alt efter DeL. 6212-6 og Fr. 27de Sept. 1799. (Berlingske Tid.
Aalborg Stiftstidende, 1833-09-03
Vestervig=Kloster er i disse Dage kjøbt af Kjøbmand Søren Møller i Thisted, for 27000 Rbd. Sølv.
Aalborg Stiftstidende, 1833-09-03
Den 22de August ankom Capt. Cobb med sit FartøJndustrie, fra Aalborg til Bolderaa.
Aalborg Stiftstidende, 1833-09-03
Skib under Ladning i Kjøbenhavn, bestemt til Aalborg P. Bruuns.
Aalborg Stiftstidende, 1833-09-03
Copulerede i Odense. Instrumentmager J. Boesen og Enkemadame H. C. Wolberg, født Knudsen.
Aalborg Stiftstidende, 1833-09-03
Døde. Fru P. A. A. Sletting, f. Classen; Fru C. v. Diogenes, f. Pløenies, 52 Aar; Mads Madsen, 44 Aar; M. Salomonsen, f. Nathan; Herbergsfader for Muursvende=Lauget J. P. B. I. Løffler, 29 Aar; Regimentschirurg P.H. Barclai (af Slesvig; under et midlertidigt Ophold ber; alle i Kbhvn. Kbd. H. Flindt, 50 Aar, i Nestved.
Aalborg Stiftstidende, 1833-09-03
Cancellieraad P. Tholstrup, 57 Aar, i Grenaa. Tobaksfabrikeur N. Hjelmdrop, 67 Aar, i Randers. K. B. berg, f. Nørgaard, 66 Aar, i Obdrup. Enken C. C. Stengel, f. Søegaard, i Skive.
Aalborg Stiftstidende, 1833-09-03
Bekjendtgjørelser. Den 31te August Kl. II bortkaldte den alvise Gud fra dette Liv min inderlig elskede, trofastVeiegode Hustrue Caroline Anette Christiansen, födt Vinkel, i hendes Alders 27 1 Aar. efterat hun faa Timer i Forveien var bleven lykkeligen forlöst med en Datter. Kun 1 3/4 Aar va brede vort Ægteskab - ja altfor kort, thi vi levede sammen i Kjærlighed og Glæde. Forunderlige ere Ilerrens Veie. Vi vare nu fuldkommen lykkelige, og takkede i Forening Ham, som havde gjort vore Hjerter saa glade. Da tog han hende bort fra mig, og dybt nedbøiet stod jeg ved den Dyrebares Liig, men havde dog den efterladte Spæde, som en kjær Frin dring tilbage om vort lykkelige Samliv. Men - idag berøvedes ved et Krampetilfælde mig ogsaa denne Trøst i min Sorg, efterat den kjære Lille igaar i Daaben havde faaet sin Moders Navn. Ak! Gud give mig Lys og Kraft, at jeg maa bære min tunge Skjæbne med en Christens Taalmod og Hengivenhed! Kjærs Mølle, den 2den September 1833. P. C. Christiansen.
Aalborg Stiftstidende, 1833-09-03
Efter langvarig Svaghed bortkaldtes igaar, i en Alder af 62 Aar, red en rolig Død, vor elskede Fader og Svigerfader, Forpagter Jens Fangel, til Evighedens varigere Glæder; hvilket vi, forvissede om den sandeste Deeltagelse, ikke undlade med veemodsfulde Hjerter herved at tilkjendegive fraværende Familie og Venner. Vildmosegaard, den 28de August 1833. Marie Ravnborg, M. Ravnborg. født Fangel.
Aalborg Stiftstidende, 1833-09-03
En Beboelse, bestaaende af 3 Overværelser med Kjøkken, Spisekammer og Loftrum, er at faae tilleie i Slotsgaden. Stiftsbogtrykkeriet anviser.
Aalborg Stiftstidende, 1833-09-03
Frepareret Gibs faaes hos J. B. Kaarsberg.
Aalborg Stiftstidende, 1833-09-03
Proclamata. Efter indkommen Anmeldelse fra vedkommende Strand toldbetjent er der løst af Havet inddrevet: paa Østeragger Strand 1 Oxhoved Viin mkt. J Fe ene paa Tolbøl Strand et Dito Dito med samme Mærke, paa Hvidberg v. A. Strand 1 Ditto Dito mk. L. R. DB. paa Prum Strand 1 Ditto Dito mk. b) paa Steenberg Strand 1 Ditto Dito mkt. 1 PuEieren eller Eierne til fornævnte Oxhoveder Vine indkaldes herved sub poena præclusi et perpetui silentii med Aar og Dags Varsel at indfinde sig ved Amtet for at legitimere Eiendomsretten, hvorefter det indkommende Auctionsbeløb, med Fradrag af alle lovlige Udgifter, skal vorde Vedkommende udbetalt. Thisted Amthuus, den 24de August 1833. Faye.
Aalborg Stiftstidende, 1833-09-04
Schweiz. Med Canton Schøy, synes Forbundet allerede at været bleven enig, thi hiin Canton har sendt Gesandte til 3drich, og da Forbundsforsamlingen erklærede, at disse kun kundet repræsentere Canton Schøy, indre Land, fandt de sig heri og aflagde Eden i Overeensstemmelse dermed.
Aalborg Stiftstidende, 1833-09-04
Jkke ganske saaledes forholder det sig med Basel=Stadens Andeel og med Neuschatel. Det har stødt Forbundsforsamlingen, at det store Raad i Basel, i sin Erklæring om at træde tilbage fra Sarner-Conferentsen og anerkjende Forbundsforsamlingens Beslutninger, anfører som Motiv hertil, at siden den militaire Besættelse af Staden Basel er Anerkjendelse af Forbundsforsamlingen og sammes Beslutninger at betragte som en uundgaaelig Nødvendighed." Det har fremdeles stødt, at Staden til sine Repræsentanter i Forbundsforsamlingen har udnævnt tvende forhenværende Medlemmer af Sarner-Conferentsen, Borgermester Burckhard, og Raadsherre Vischer. De afvistes ogsaa, fordi deres Creditiv var udstædt af det store Raad i Canton Basel, hvilken nu ikke længer anerkjendes som et Heelt, og der paa lagdes dem, at erhverve sig et nyt Creditiv fra Canton Basel=Stadens Andeel samt tillige forevise formelige Decreter angaaende Fratrædelse fra Sarner=Foreningen og Anerkjendelse af alle Forbundsforsamlingens Beslutninger.
Aalborg Stiftstidende, 1833-09-04
Under disse Omstændigheder kan man ikke forundre sig over det Rygte, at Staden Basel speculerer paa, aldeles at afsondre sig fra Schveiz og optages i det tyske Forbund som en egen Fristat. Mannheimertidenden paastaaer, at den des angaaende har udfærdiget fire Skrivelser til den tyske Forbundsforsamling samt nogle tyske Regjeringer, i hvilke den yttrer dette Ønske og i saa Henseende beraaber sig paa, at den paa Grund af de sidste Begivenheder betragter det i sig Tid af Vienercongressen anerkjendte Schveizer=Forbund som oplost. Tillige indeholder samme adskillige skarpe Hentydninger paa den revolutionaire Propagandes Hensigter med Schvei, som et for dem meget bekvemt Land. Dette i sig selv ikke usandsynlige Rygte faaer nu indtil videre at staa ved sit Værd, men er det saa, at Basel virkelig for Alvor forlanger at optages i det tyske Forbund, saa kan denne tilsyneladende Ubetydelighed maaskee blive den haardeste Nød, som Diplomaterne endnu have havt at knække siden 1830, Om de fremmede Magters Jndblanding i Schveis Anliggender, udtrykker I. des Debats sig meget bestemt. Den siger nemlig: "Samme vil ikke finde Sted, og det af den simple Grund, fordi Frankrig ikke taaler den."
Aalborg Stiftstidende, 1833-09-04
Neuschatel har endnu ikke besvaret Forbundsforsamlingens Opfordring, samme overveies for Tiden i det store Raad. Uroligheder ere just ikke udbrudte i denne Canton, men en Gjæring i Gemytterne finder rigtignok Sted. Formedelst dette Lands særegne Stilling som en halv schveizersk, halv preussisk Stat, vil det maaskee falde Forbundsforsamlingen noget vanskeligere, at haandhæve sin Autoritet her, end paa de øvrige Punkteer.
Aalborg Stiftstidende, 1833-09-04
Blandede Efterretninger. Storhertugen af Oldenborg med Gemalinde indtraf den 15de til Hamborg, hvor de samme Aften besøgte Theatret, og Dagen derpaa deeltog i en Frokost, som den russiske Gesandt havde foranstaltet i den Rainvillske Have ved Altona, hvorved blandt Flere ogsaa Grev Blücher=Altona og de østerrigske, preussiske og franske Gesandter vare tilstede. Om Eftermiddagen foretoges en Lystseilads paa Elben, og den 17de forlode D. K. Høiheder igjen Hamborg, for at opholde sig nogle Uger i Eutin.
Aalborg Stiftstidende, 1833-09-04
Den 20de D. ankom det armerede russiske Dampskib Herkules" til Stockholm. Da det Aftenen iforveien passerede Fæstningen Vaxholm undlod det baade at kaste Anker og at salutere. Commandanten paamindede derom ved at affyre et Skud med løst Krudt; men da denne Paamindelse ikke virkede, sendte han tvende Kugler efter Dampskibet, hvilke strøifede tæt forbi Hjulene. Dette virkede, Maskine griet stansedes, Saluten paafulgte, og en Slup blev afsendt til Fæstningen. "Man forundrer sig, siger Nya Argus saa meget mere over dette Forhold, som tvende svenske Offficierer skulle have befundet sig ombord. Kbhvnspst.
Aalborg Stiftstidende, 1833-09-04
Portugals unge Dronning, Donna Maria, skal nu, som der fortælles, have uden Tilbageholdenhed erklæret: at hun ikke vil have nogen Anden til Gemal end Hertug Eugen af Leuchtenberg.
Aalborg Stiftstidende, 1833-09-04
Fædrenelandet. Kjøbenhavn. har bekjendtgjort, at disse Væddeløb iaar ville finde Sted paa Stadens Blegdams-Fælled, Mandagen den 9de He Tirsdagen den 10de Dennes. - Paa hver Side af den Kgl. Loge anbringes for Tilskuerne ophøiede, oventil bedækkede og bagtil lukkede Tribuner, til hvilke Adgangen betales med 1 Rbd. (Subskribenterne have fri Adgang til disse, og udelukkende til Banen, mellem Løbene). Hvor disse Tribuner ende, blive i nogen Strækning langs Banen Tilskuerpladse uden Bedækning, til hvilke Adgangen betales med 2 Mk., og bag disse Plads for Vogne med Tilskuere; fors hver Vogn betales 1 Rbd. 3 Mk.; Kredsen indenfor Banen bliver udelukkende for Tilskuere tilhest, der betale: Rbdlr. Kbhvspst.)
Aalborg Stiftstidende, 1833-09-04
Ved den Kgl. Theateretat have følgende Ansættelser og Afskedigelser fundet Sted. Eleverne Dhrr. Waltz og Hansen og Jfr. Julie Fonseca ere blevne ansatte, de tvende første som Prøve=Skuespillere, den sidste som Prøve=Skuespillerinde, paa 2 Aar; Figuranten Hr. Stramboe ansaa som Dandser, Eleverne A. Fussel og Friis som Figuranter, og Eleven Jfr. Fredstrup som Figurantinde. Skuespillerinde, Md. Nielsen er meddeelt Afsked af Theatrets Tjeneste med Pension af 2/5 af hendes hidtil havte Gage ved Theatret, Figuranterne Dhrr. Knudsen og Villeneuve ligeledes afskedigede, den første, paa Grund af sin lange Tjeneste, med sin fulde Gage, den sidste med 2/5 af sin Gage i Pension, (S. Bl.)
Aalborg Stiftstidende, 1833-09-04
Ved det beckerske Selskabs Forestillinger paa Vesterbroe. Theater er Hr. Rosenbusch saa uheldig, jevnligt at fremkaldet ironiske bifaldsyttringer. J Dagen" yttres i denne Anledning: at det ikke kan billiges, at enkelte Tilskuere, hvem det synes meere magtpaaliggende at søge det Slette, end at erkjende det Gode, ville yttre deres Misfornøielse med en enkelt Rollehavende, hvilket ogsaa syntes at vække almindelig Uvillie hos den retsindige Deel af Publikum, der betænker deels den Krænkelse, som derved tilføies de uskyldige Medspillende, deels det Afbrud, som derved gjøres i en stor Deel af Tilskuernes Fornøielse, der overseer en Enkelts Ufuldkommenheder, for at glæde sig over det Hele. Desuden burde man ogsaa tage billigt Hensyn til Umuligheden for Selskabet, i en Hast at erholde et dueligere Subject, thi man tør antage, at det, efter at have modtaget saa mange Beviser paa Publikums Velvillie, ellers vilde have stræbt at undgaae slige Optrin, som nu gjentagne Gange have fundet Sted i lignende Anledning.
Aalborg Stiftstidende, 1833-09-04
Ringkjøbing, den 23de August. I Gaar slog Lynilden ned i Houer Sogn, et Par Miiliske her fra Byen, og af 9 Fækreaturer, der stode tøirede omkring paa Marken, dræbtes de 5. De 4 derimod bleve ubeskadigede, saavelsom en gammel Mand og en Dreng, der laae i en Ager=Reen, nær ved det ene Kreatur, som dræbtes. Efter denne Ødelæggelse foer Lynet i Jorden, og hvor det har efterladt sig tvende meget dybe smaa Huller. s.
Aalborg Stiftstidende, 1833-09-04
Aalborg Den 28de f. M., om Aftenen, indstrandede ved Blokhuus, 12 Skonnerten Hoffnung, ført af Captain H. J. de Boet, af Arensborg paa Øen Øsel i Gouvernementet Riga, kommende fra Hull, bestemt til Hjemstedet, med Ballast af Steenkul Fartøiet søndersloges aldeles, og hele Besætningen, som havde bestaaet af 10 Mand, druknede paa een Mand nær, nemlig: Koksmath Carl Leie, som kom levende i Land paa en lille Planke. Af Vrag og Jnventarium vil endeel blive bjerget, men af Ladningen intet.
Aalborg Stiftstidende, 1833-09-04
Blandede Efterretninger. Efter Jndstilling fra Cancelliet har Hs. M. Kongen allernaadigst bifaldet, at den hidtil ved Rescript af 6te Aug 1734 endnu ved Magt staaende Bestemmelse, om Straffen for en Jøde, der har begaaet Leiermaal med et christeligt Fruentimmer, herefter maa bortfalde. (Ægteskaber imellem Christne og Jøder, vare forhen anseet som noget aldeles utilladeligt, og det første Exempel paa en Tilladelse til et saadant Giftermaal er ikke ældre end ved et Rescript af 14de December 1798, see Colleg.-Tid. for samme Aar grundet paa Biskop Balles Erklæring, at han ikke fandt, der var noget i Guds Ord, som lagde hindring i Veien for sligt Ægteskab, og at han iøvrigt ikke, som Religionslærer, derved kunde have noget at erindre.)
Aalborg Stiftstidende, 1833-09-04
Fra den 10de til den 16de August ere 42 Skibe, ladede med Korn, seilede gjennem Sundet; deraf vare 9 bestemte til England, 6 til Holland, 2 til Belgien, 18 til Norge og Sverrig, de øvrige Syvs Bestemmelsessteder vare ubekjendte.
Aalborg Stiftstidende, 1833-09-04
J Aarhuus Avis har en Jndsender opkastet det vigtige Spørgsmaal, om Hvem der ved ceremonielle Leiligheder skal gaae nærmest efter Embedsklassen, enten en monderet Vinee-Consul, en Forligelses-Commissair, eller en eligeret Borger Ved Nr. Biskop, Nr. Fogtmanns. Bortgang fra Ribe Stift.
Aalborg Stiftstidende, 1833-09-04
(Af Kiøbenhavnsposten.) paa gaaer Du bort fra Vesterlide, Apostens Ord lød til Dit Minde, Fra Hjorden, som Du vogted tro. Daad gjort i Herren skal bestaae."J Fred mod Nørreland Du skride, Som her, saa hist i Herren fro, Lad skrible Smaafolk og haarkløve, Ei ruster ved det Pust Dit Skjold; Kun kort hos os Du kunde blive, Snart slige Pile vorde sløve; Dog var din Vandring riig paa Daad. Din Gjerning staaer, Du Kæmpe Hos Dig var Herrens Ord i Live, hold: og leded al Din Hu, Dit Raad. Gaa da med Gud didhen mod Blandt Hjordens Vogtere saa trolig, Med Hyrdestav Du vandred mild, Norden! Ei vandrer Du til fremmed Land; Foruden Bram, besindig, rolig, En dansk, en christen Broderorden, og talte Sandheds Ord saa snild. Dig hilser glad, Du, Herrens Hvor Du kom hen, vi klart forstode, Mand! Guds Hellig Aand Dig ledede ind, Guds Aand Dig styrke at udbrede Og frodig Ordets Spire groede J rette Form hans sunde Ord: Ved Aandens Kraft i Brødres Sind. Med Tro, med Kjerlighed at frede Med større Mod vi Sæden strøede, Da nærmere vi Høsten saae, Men kommer Du herved mod Om Himmelbroen her fra Jord! Der hvor din Stav om Agrens Grøde, Fjorden. Som trygge Værn, vi skued staae. Da vink til os med Staven: Fred Og milde Bønner beed for Hjorden, Ei skal den Gierning her forsvinde, Som mindes tro Din Kjerlighed. Vi Dig med Kraft udføre saae, A. Til Grosserer Rathanson.
Aalborg Stiftstidende, 1833-09-04
(Af Kjøbenhavnsposten.) Du store Mand, som kunstigt har beviist, At Velstand blomstrer trindt i Danmark Riger, Hvi har Du ei vor Fattigskat forviist, Der, pantet ud hos Næringsløse, stiger, Blandt Dine kunstige Beviser, Jeg fremfor alle dette priser: At Dan uhyre Fattigskat mon bære Beviser, det uhyre rigt maa være!" Tillad, at jeg, i samme sunde Smag, tilføier : Uhyre sund er Hvo uhyre Sygdom døier.
Aalborg Stiftstidende, 1833-09-04
Frederikshavns Skibslifte. Jndk. D. 29de Aug. L. Thorbjørnsen f. Tønsb., best. t. Rand. m. Træl. P. Bugge f. Holmestr., best. t. Grenaa m. Træl. N. Andersen f. Aarh., best. t. Norge m. Kornv. Fedev. (udg. d. 30te). J. Nielsen f. Odense, best. 6. Arendahl m. Korn o. Fedev. (udg. d. 30te). S. L. Bagge, f. Christiania m. Træl. og Kalk, best. t. Horsens. Den 30te: B. Johannsen f. Veile, bestemt til Drammen med Kornv. (udg. d. 31te). A. Johannsen f. Colding og J. Brandt f. Nakskou, begge best. t. Drammen m. Korn og Fedev. D. 31te: C. Munch f. Kbhvn. m. Stykg. - Udg D. 30te. C. Tallachsen t. Norge m. Korn og Fedev. S. Halvorsen og J. Juel t. Drammen m. Korn o. Fedev. (J. A. Mjetner m. Barkskibet Charlotte, ligger her endnu.)