JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1833-04-17
Forandringen i det spanske Ministerium og D. CarlosBortfjernelse har foranlediget en Strid mellem de Kongelige Frivillige og de saakaldte Christinoss eller Dronningens Tilhængere i Madrid. Det gik ikke af uden Blodsudgydelse thi der taltes 7 Døde og 20 Saarede, men Striden er dog bleven uden videre Følger.
Aalborg Stiftstidende, 1833-04-17
J Würtemberg har Regjeringen funden sig foranledige til gjennem Consistoriet at tilkjendegive Geistligheden, at det var bragt i Erfaring, hvorledes adskillige Præster især personelle Capellaner (Pfarrgehulsen, ved de i 1831 stedfundne Valg til Stændernes Forsamling havde vil ket paa disse i een mod Regjeringen opponerende Aand Det paalægges derfor Geistligheden ved de nye Valg, som nu finde Sted, at afholde sig fra al slig Jndblanding, ligesom det og er paalagt Consistoriet at indmelde, hvorviddenne Advarsel har frugtet.
Aalborg Stiftstidende, 1833-04-17
Hr. Viennets Anklage mod Bladet Tribune i de Deputeredes Kammer har vakt megen Strid i denne Forsamling. Commissionens Beretning gaaer ud paa, at Kammeret her baade kunde og burde anvende hiin Lov af 1824. der tillader samme at mulctere eller paa andre Maader, straffe dem, som paa Prent fornærmede det. En anseelig Deel af Medlemmerne ere imidlertid aldeles imod et slig Skridt. Debatterne om denne Sag, som føres med temmelig Heftighed paa begge Sider, ere endnu ikke endte. J J Berlin er død Fyrsten Anton Raziwill, Kgl. Statholher i Storhertugd. Posen, 58 Aar gl.
Aalborg Stiftstidende, 1833-04-17
Historisk Oversigt over den engelske Statsgjeld. (Af det franske Blad Renovateur.)
Aalborg Stiftstidende, 1833-04-17
Følgende Facta ere samlede af officielle Documenter, som det engelske Parlament har publiceret siden Aaret 1688, Denne er den egentlige Periode, fra hvilken den engelske, Statsgield tager sin Begyndelse. Man seer deraf, at den brittiske Regjering kun var tvungen til at giøre Laan, naar den havde overordentlige Krigs=Omkostninger at bestride, i Fredstider vare Statens Hjelpekilder at dække dens Fornødenheder; begge i søget sig med Befolkningen, med Ter Tiltagende.
Aalborg Stiftstidende, 1833-04-17
J Aaret 1688, da Stuarterne bleve uddreve, beløb Englands Statsgield. sig til . . . . . . . . . hvoraf Landet svarede 4 pCt. Renter. Under denne Regjering (Wilhelm den 3dies) kostede en tiaarig, ved Ryswiker=Freden endte Krig, England uhyre, Summer. Denne Krig, der var foretagen for at sætte Grændse for Ludvig den 14des Erobringer, tilendebragtes til dennes Fordeel. Under denne Regjering bleve Rentekammer=Beviserne indførte.
Aalborg Stiftstidende, 1833-04-17
J 1692, da Dronning Marie besteeg Tronen, beløb Statsgielden sig til Den under denne Regjering paabegyndte Krig varede i 12 Aar og tilendebragtes til Englands Skade med sen Bekostning af 1150 Mill. Fes., ved Tractaten af Uttrecht. 1714, da Georg den 1ste besteeg Tronen, beløb Statsgielden sig til. Medens denne tolvaarige Regjering. var ingen Krig og Statsgj. blev formindsket med 200 Mill.; Renterne vedbleve at være 4 pCt. 1727, da Georg den 2den besteeg Tronen, var Statsgj. reduceret til . Tolv Aar efter hinanden var Fred. 1739 beløb Statsgi, sig endnu kun til . . . . . . . . . . 1748 sluttedes Freden til Aachen. Statsgj. var da . . . . . Syv Fredsaar. 1755 var Statsgj. atter dalet til Nu udbrød Syvaarskrigen, der kostede, England næsten 2 Milliarder. 1762. var Statsgj. . . . . . . . Medens de 13 Fredsaar, der fordgik den americanske Krig, formindskede England sin Gjeld med 275 Mill., saa at den 1778 beløb sig til Den americanske Krig vedvarede i 9 Aar, den kostede 3 Milliarder. 1786 var Statsg. . . . .J Begyndelsen af den franske Rehvolution . . . . . . . .
Aalborg Stiftstidende, 1833-04-17
Den franske Revolutionskrig har kostet England, fra 1798 til 1815. henved 23 Milliarder. Af denne uhyre, Summa tilveiebragtes 20 Millarder. 16 Mill. Fransk, 400 Mill. Fra 1500 Mill. Franes 1300 Mill. Franes. 1150 Mill. Franes 1950 Mill. Franes 1850 Mill. Franes. 3650 Mill. Franes 3375 Mill. Franes. 6225 Mill. Franes, 6350 Mill. Franes ved Laan mod consolideerte o. Anviisning paa Statsindtægter) Renter og 1250 Mill. ved Rentekammerbeviser og andre svævende Valuter. 1815 havde den engelske Statsgiopnaaet den høieste Stand, og beløb sig til . . . . . . . . 28025 Mill. Franes.
Aalborg Stiftstidende, 1833-04-17
Medens de 15 Fredsaar, som fulgte paa Restaurationen, har England stedse afbetalt paa sin Gjeld, saa at den i 1830 var reduceret til . . . . 19275 Mill. Franes Saaledes har England da i hvert Krigsaar, det ene med det andet, maattet giøre Laan af 1500 Millioner og siden Freden har denne Stat aarlig afbetalt 1600 Mill. I dette vigtige Factum turde Oplysningen af Problemet om den europæiske Fred ligge, samt Erklæringen, hvorfor der i den seneste Tid ere gjorte saa uhyre Anstrængelser, for at vedligeholde Freden. Lysende Skarnbasser i Jamaica. Jeg havde den Vane, næsten hver Aften at lægge et Dossin af disse Jnsecter under en Glasklokke paa mit Natbord. Belysningen som de udbredte var da stærk nok, til derved at kunde læse i en Bog. En saadan Skarnbasse, er saa stor som en Bi, og ganske uskadelig. Seer man dem talrigere end sædvanlig, saa er dette et ubedrageligt Tegn paa Regn. Ofte har jeg paa Reiser truffen saa talrige Sværme af dem paa Veien, at det, trods Nattens Bælge mørke, var saa lyst, som om det kunde være Middag, Skinnet, som disse Jnsecter kaste, ligner Diamantens, og man har fortalt mig, at Creolerinderne komme dem i klaGaze og bære dem i Haaret, eller i anden Paaklædning, som Smykke, ligesom de europæiske Damer bære Ædelstene, Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1833-04-17
Blandede Efterretninger. I den første Forsamling, som det nyoprettede Selskab, for fædrenelandsk Historie holdte i Kiel, blev besluttet, allerunderdanigst at anmode Hs. M. Kongen om den Naade, huldrig at paataage sig Selskabets Protectorat. Blandt andre Æresmedlemmer bleve udvalgte: Hs. Kgl. Høihed Prinds Christian Frederik af Danmark, Hs. Durchl. Hertug Christian August af Augustenborg, Hs. Durchl. Landgreve Car af Hessen, Hs. Excell. Geheime-Statsmin. Grev Moltke, Præsident for det tydske Cancellie, og Generalsuperintenden, Adler. Hr. Kjøbmand Poul Sepstrup i Nykjøbing paa Morsøder har havt det Uheld ifjor, at Skib og Ladning blev brændt op for ham, fordi det kom fra cholerasmittet Sted, agter nu at udgive i Trykken sin Reise fra Altona, indtil Skib og Ladning blev brændt, og den ham paalagte Contumatstvang ophørte Bogen vil koste 1 Rbd. r. Sølv. Den ulykkelige Mand mistede 4000 Rbd. Hs. P. Kongen har huldrigst skjænket ham 700 Rbd.
Aalborg Stiftstidende, 1833-04-17
J Kbhvn, hersker den saakaldte Grig Influence) meget stærk, og der siges at 30000 Mennesker skulle være angrebne. af samme. Dog er Sygdommen aldeles ikke farlig, og fra Kønigsberg skrives, at Lægerne kun sjelden have taget Tilflugt til Medicin, men coureret Sygdommen ved 3 a 4 Dages Sengevarme og stræng Diæt.
Aalborg Stiftstidende, 1833-04-17
Hals Skibsliste. Jndk. Den 14de April: A. Madsen af og fra Veile m. Brænde. Den 15de: B. Michelsen af og fra Veile, m. Brænde.
Aalborg Stiftstidende, 1833-04-17
Udg. Den 13de April: J. Theilmann af Løgstøer til Kbhvn. m. Havre. A. K. Krogh af Thisted til Kbhvn. m. Havre og Sild. N. F. Larsen af og til Rudkjøbing m. Muursteen. Th. Winther af Aalb. til Randers m. Kridt. I. C. F. Støkcheel af og til Kbhvn. m. Havre og saltede Aal. H. Petersen af og til Tønsberg m. Korn. D. C. Berntz af og til Frohvn. m. Stykgods.
Aalborg Stiftstidende, 1833-04-17
Vinden. Den 11te April: V.; den 12te: S.; den 13de : SD., Efterm. Kl. 3 NV.; den 14de: NB., Form. Kl. 11, S.; den 15de: OSD., Efterm. Kl. 4, ONO.
Aalborg Stiftstidende, 1833-04-17
Bekjendtgjørelser. Et eller flere unge Mennesker, der ønske sig anbragte ved Landbrug, kan fra 1ste Mai dette Aar erholde Veiledning i hvad der hører til Landoeconomie og nyttig Haandgjerning; saavel med Hensyn til Jordens, som Sædens Behandling og Brug; Huusdyrenes Pleie og Fordelen af dem; - Anviisning til at forfærdige adskillige Ting, der ere absolut fornødne i Landbruget, foruden mere, der er lige gavnlig for Borger og Bonde at lære. Da Hensigten kun er at stifte Nytte, saa vil der aldeles ingen Betaling forlanges. Forældre eller Værger henvender sig til P. C. Møller i Hou Skole pr. Hals.
Aalborg Stiftstidende, 1833-04-17
Skuespil i Frederikshavn. Søndagen, den 21de April opføres (sidste AbonnementsForestilling). Familien Riquebourg, Drama i 1 Act, og Vennernes Fest eller: Testamentet, Vaudeville i 2 Acter af Rosenkilde. I. Müller.
Aalborg Stiftstidende, 1833-04-17
God gammel Edinburger Ale bekommes hos Undertegnede for 1 Mk. Flasken. Aalborg, den 9de April 1833. C. F. Krebs.
Aalborg Stiftstidende, 1833-04-17
Efter given Anledning maa jeg atter herved bringe min tidligere, i Aalborg Stiftsavis indrykkede, Advarsler i Erindring, ikke at betroe Nogen noget paa mit eller min Families Navn, enten for Grevskabets eller egen Regning, da jeg ikke kan eller vil indestaae for samme, naar ikke min skriftlige Anmodning medfølger. Lindenborg, den 16de April 1833. Kirstein.
Aalborg Stiftstidende, 1833-04-17
Hos Joseph Owen, i store Kongensgade Nr. 248 i Kjøbenhavn, kan, mod contant Betaling, bestandigen faaes fiint præpareret Gips, af eget Fabrik, til Gesimser og Ornamenter, til den billige Priis af To RigsbankmartTegn pr. Lispund, pakkede i Foustager af diverse Storrelser; man behager herom at henvende sig til ham i portofrie Breve.
Aalborg Stiftstidende, 1833-04-17
Umyndiges Midler 147 Rbd. 4 Mk. Sedler og Tegn, under denne Byes Overformynderi, kan i næstkommende Termin erholdes til Laans, naar man desangaaende henvender sig til undertegnede første Overformynder, Viin, handler Simoni. Underpantet skal efter Taxation være af dobbelt Værdi, og i det mindste assureret for hvad der udlaanes, ligesom Bankheftelsen maa være indfriet, hvorimod Moderation i Renten kan tilstaaes. Aalborg i Overformynderiet, den 14de April 1833. Daniel Simoni. D. Duusen.
Aalborg Stiftstidende, 1833-04-17
En Selv=Bondegaard i Svenstrup paa 6 1/2 Tønder Hartkorn gode Jorder, er underhaanden at faae tilkjøbs og kan samme tiltrædes strax. Om det Øvrige underhandles med Eieren. Poul Winther En Jomfru, der har lært Dame=Skrædersyning og Brodering, ønsker snarest muligt en Condition. Paa Lønnen, sees ikke saa meget, som paa en god Omgang. Om det ønskes, vil hun tillige deeltage i Huusholdningen. Stiftsbogtrykkeriet anviser.
Aalborg Stiftstidende, 1833-04-17
Nylig hjemkommen frisk og godt Haugefrø faaes hos Christen Poulstrup i Hjørring.
Aalborg Stiftstidende, 1833-04-17
Kornlofter tæt ved Fjorden kunne strax faaes i Leie Adressecontoiret anviser.
Aalborg Stiftstidende, 1833-04-17
En eller to smukke Beboelser kan erholdes til Leie i Gaarden Nr. 592 paa Algaden; det nærmere erfares fra Adresse-Contoiret.
Aalborg Stiftstidende, 1833-04-17
En solid og god Kjøbmandsgaard, med tilhørende Jorder, beliggende paa en af denne Byes reelleste Gader, er underhaanden strax at erholde tilkjøbs. De herpaa Reflecterende ville behageligen henvende dem til Undertegnede, hos hvem Conditionerne kan erfares. Nykjøbing paa Mors, den 30te Marts 1833. Falsen, Hospitalsforstander. Nogle Tønder gode Sæde=Vikker faaes paa Scheelsminde. Sæde=Vikker kan erholdes paa Hovedgaarden Refsnæs.
Aalborg Stiftstidende, 1833-04-17
Bedste Sæde=Horfrø kan faaes hos Jonas Borup. Da jeg forlader min Tjeneste til Mai d. A., saa vil Enhver, der har noget at afgjøre med mig, melde sig.
Aalborg Stiftstidende, 1833-04-17
Lindenborg-Post.
Aalborg Stiftstidende, 1833-04-17
Auctioner. Mølleforpagtning. Aagaards Vand- og Veir=Møller i Vester Han=Herred, den Kongelige Kasse tilhørende, stilles til Bortforpagtning i 6 Aar, ved Auction, som vil blive afholdt paa Aagaards Hovedgaard, Mandagen den 29de April førstkommende, Formiddag Klokken 10, efter de fremlæggende Conditioner.
Aalborg Stiftstidende, 1833-04-17
Vandmøllen, som er forsynet med en Meelqværn, har et Jord=Tilliggende af 1 Td. 3 Skpr. Hartkorn, og staaer Paa den Kongelige Kasses Vegne. Wulff, Forvalter ved Aagaard.
Aalborg Stiftstidende, 1833-04-17
Forpagtning. Gundestrup Gaardene, i Skræm Sogn, Øster Han-Herred, af Hartkorn 16 Tdr. 2 Fdkr. 2 Alb. ufrit, og et Tilliggende af omtrent 130 Tdr. Land godt, muld rigt Agerland med Eng og Kjer, agtes bortforpagtet i 11 Aar, fra anstundende Mai, og til den Ende opraabt ved offentlig Auction, som afholdes paa selve Gaarden, Tirsdagen den 30te April førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, hvor Conditionerne ville erfares. Med Eiendommen kan i Forpagtningen følge den Besætning og det Redskab, som nu haves ved Gaarden, saa og Sædekorn, forsaavidt dette ei ved Tiltrædelsen er besørget nedlagt, samt et Qvantum Fødekorn. Rugsæden er circa 17 1/2 Tdr., i god Grøde. Havresæden er 22 Tdr., hvori saaes Kløver, og Bygsæden 15 Tdr. Forestaaende bekjendtgjøres saaledes til Liebhaveres Efterretning, efter Overeenskomst med Auctionsretten. Bjørnsholm, den 13de April 1833. Paa den Kongl. Kasses Vegne Wulff, Forvalter ved Aagaard.
Aalborg Stiftstidende, 1833-04-17
Ved Auction, som afholdes Løverdagen den 4de Mai, Formiddag Kl. 10, paa Enggaarden ved Hasseriis, bliver bemeldte Gaard, der, ifølge dertil erhvervet Bevilling, er inddeelt i 24 Parceller, saavel samlet som parcelviis, opraabt til Bortsalg; Conditionerne, hvoriblandt: at 2/5 af Kjøbesummen kunne blive indestaaende i Eiendommen, ere forinden Auctionen til Eftersyn hos Proprietair Qvist, paa Scheelsminde. Aalborg, den 16de April 1833. Schmidt.
Aalborg Stiftstidende, 1833-04-17
Licitationer. Efter Begjæring af Forvalter Hjort paa Birkelse bliver, Onsdagen den 24de April næstkommende, Formiddag Kl. 11, paa disse Herreders Tingsted i Nørre-Sundby, afholdt Licitation over Jstandsættelsen af nogle Mangler ved Vidsted Skole, hvilke beløbe, efter Overslag, til 139 Rbd. i Mk. 6 s. Repræs. Overslaget og Licitationsconditionerne erfares ved Licitationen, og ere forinden til Eftersyn hos Forvalter Hjort paa Birkelse. Lysthavende indbydes. Kjær og Hvetbo Herreders Contoir i Nørre-Sundby, den 11te April 1833. Lange.
Aalborg Stiftstidende, 1833-04-20
Tyrkiet. De sidste Postdag indløbne Efterretninger om den ægyptiske Paschas Vægring ved at opfylde Admiral Roussins Betingelser stadfæstes dennegang saavel fra Frankrig, som fra Constantinopel selv. Mehemed Ali - hedder det i det franske Blades næsten eenstemmige Beretning om denne Sag - lod sig ikke skræmme ved Trudslerne, men vægrede sig meget mere ligefrem ved at indlade sig paa slige Vilkaar. Han erklærede, at en saadan Tractat var alt for ydmyggende, og forlangte, at man idet mindste maatte lade ham beholde en Deel af de ved hans seierrige Vaaben erhvervede Fordeele; han bemærkede vel med Smerte, at de tvende store Magter (Frankrig og England, med hvilke han hidtil havde staaet i saa venskabelig Forbindelse, nu lagde fjendtlige Hensigter for Dagen, men, skjønt han erkjendte deres Overmagt, kunde han dog ikke bekvemme sig til at give efter.
Aalborg Stiftstidende, 1833-04-20
Det stadfæstes fremdeles, at Halil Pascha, den tyrkiske Sultans Gesandt, allerede havde arrangeret Sagen med Mehemed, og var paa Veien til Constantinopel, da han paa Søen traf sammen med det franske Skib og ved at erfare sammes Ærende ufortøvet vendte tilbage til Alexandrien, hvori han havde en Samtale med Paschaen, og derpaa affærdigede sin Secretair til Constantinopel. Jfølge Efterretninger fra denne Stad i den østerrigske Jagttager var bemeldte Secretair efter en Overfart af 14 Dage ankommen til Constanti opel den 28de Marts, og havde strax efter sin Ankomsen Audients hos Sultanen. Den følgende Morgen tidliforsamledes hele Divanet, men sammes Beslutning var ved Courerens Afgang endnu ikke bekjendt.
Aalborg Stiftstidende, 1833-04-20
De franske Blade af Oppositionspartiet tage af denne Begivenhed - medens de ministerielle meddele samme uden mindste Commentar- Anledning til skarpe Udfald paa Regjeringen, af hvilken de ingen Energie vente sig ved denne Leilighed. Man behøver, siger National, nu ingen Beleiring af Antverpen og derfor vil man vist heller Jntet fore tage, der ligner denne. Hvad angaaer Orientens Anliggender Mennesker, hvis Aarvaagenhed ikke strækker sig ud over den første Militairdivisions Grændser og hvis Forholdsregler til Hovedstadens Forsvar egentlig kun ere beregnede paa at holde den i Ave. De store Krigernavne, sagde fordum en af Directoriets Generaler, erhverves i Orienten. Nuomstunder erhverves de lettere, blot endog ved at undertrykke lidt Gadeskandal, og samme Gienstand danner Texten til de pralende Proclamationer, som ere længere end den store Armees a Bulletiner fordum vare. Hvorvidt iøvrigt Roussin har enhandlet paa egen Haand, om den franske Regjering vil desavouere ham eller tale alvorligere med Paschaen af Ægypten, en dette er endnu ingenlunde klart, der fortælles blot fra Paris som et skal, at Regjeringen har besluttet at standse med Sørustningerne, da den russiske og østerrigske Gesandts Forsikkringer aldeles har beroliget samme i Henseende til hvad ender foregaaer i Orienten.
Aalborg Stiftstidende, 1833-04-20
Denne sidste Notitse vilde maaske ikke være usandsynlig, hvis følgende Correspondentsartikel fra London kunde ansees for paalidelig. "Linieskibet Malabar - hedder det i denne afgaaer til det middellandske Hav, for at forstærke vor derværende Station; til egentlige Krigsrustninger hører man tiderimod her Intet, hvorvel man ikke saasnart venter en endelig Udvikling af de orientalske Anliggender. Iøvrigt er det kommen saavidt, at man betragter Russerne og Ægyp alterne som de egentlige Parter, thi at det tyrkiske Rige endnu Ulænge skulde kunne bevare selvstændig Eristence, holder man neppe for muligt, eftersom det nu eengang er geraadet i det Dilemma, at maatte frygte enten for en fransk Gesandts, eller en russisk Flaades Afreise. Selv de høimodigste Hensigter hos Keiser Nicolaus maa ansees for utilstrækkelige til at giengive en Stat Livet, der lider af indvortes Tæring, selv om det maatte lykkes at holde den ydre Fjende borte, allerede dette, at den til sligt Forsvar behøver en fremmed Armee, er Beviis nok for hiin ulægelige Svaghed. Spørgsmaalet kunde derfor om føie Tid blive dette: Hvem skal, naar nu det ottomaniske Rige opløses, blive dets Efterfølger i Europa, og saadanne Spørgsmaal pleie, som bekjendt, gjerne at afgjøres til Fordeel for den første Besiddelsestager. At man her skulde betragte Rumeliens Besættelse af Russerne som en Ulykke eller som skadelig for vor Politik, er ikke Tilfældet; tvertimod seer man her vist hellere, at den prussiske Magt udbreder sig mod denne Side, end imod Østen, hvor vi have vort indiske Rige at forsvare, og Rusland med 2 saa udsatte Puncter som Petersborg i Norden og Constantinopel i Syden, vil uden Tvivl finde dobbelt Foranledning til at vedligeholde Freden med en Magt, der har saa gode Midler til at træffe disse Betragter England Ruslands Udbredelse til Bosphorus med saa stor Koldsindighed, saa nødes vist Frankrig til at gjøre det samme, men meget tvivlsomt er det, om dette er den engelske Nations og dets engelske Cabinets Mening.
Aalborg Stiftstidende, 1833-04-20
Endelig indeholder ogsaa Journal de St. Petersbourg er Udsigt over Begivenhederne i Orienten, der saameget mindre kan forbigaaes med Tavshed, da denne Magt uden Tvivagter at spille Hovedrollen her. Først meldes, hvorledes Reis-Effendi i en mundtlig Samtale med den russiske Gesandt den 8de Febr. havde foreslaaet denne, hvad senere blev gjentaget skriftlig, at nemlig den russiske Flaade, hvis Bistand Sultanen forhen havde udbedet sig, men som nu ikke befandtes saa nødvendig, eftersom Jbrahim havde standse, sin Marsch, skulde lægge sig ind i en Havn i Nærheden af Constantinopel, for i paakommende Tilfælde at være ved Haanden. Den russiske Gesandt overlod dette ganske til Sultanen og foreslog at afsende et Skib, for derom at underret Admiralen, men hvilket, som man veed, ikke traf ham, Journal de St. Petersborg anfører dette for derved at gjendrive den almindelig udbredte Mening, at den franske Gesandt, der først ankom den 17de Febr., skulde have formaaet Sultanen til at afvise Ruslands Bistand. "Siden - ved bliver hiint Blad - paatog ogsaa den franske Gesandt siden Forpligtelse at bevæge Paschaen af Ægypten til at antage de af Sultanen proponerede betingelser, og skulde dette Skridt lykkes, saa vil det Keiserlige Cabinet først og oprigtig ønske til Lykke dermed, thi derved bevirkedes netop det Resultat, som Keiseren har søgt at opnaae saavel ved G. neral Muravieffs Mission til Alexandrien, som ved Escadren Afsendelse til Constantinopel. At det er mislykket, kunde man dengang ei vide i Petersborg.) "Jndtil imidlertid Paschaen af Ægypten har opfyldt de ham paalagte Betingelser byder Klogskab ikke at stole paa Oprigtigheden i hans Lofter, og det saa meget mere, som hans seneste Adfærd med endnu videre at udstrække sine militaire Operationer staaer i aabenbar Modsigelse med hine. Efterretningerne herom har bevæget Porten til at tillægge vor Flaades Nærværelse saa meget større, Værd, og saasnart man her fik Kundskab derom, gav Keiseren Ordre til at den i Odessa udrustede Expedition tilligemed Landtropperne ufortøvet skulde afgaae til Constantinopel. Samme er virkelig afgaaet den 29de Marts og ventes med Længsel i den tyrkiske Hovedstad, som den vil kunne sikkre mod enhver Fare. Efterat disse Forholdsregler vare trufne, har Keiseren - for ved en en høitidelig Forkyndelse af sin Beslutning at sætte en Skranke for MehemeAlis ærgjerrige Planer - befalet sin Minister i Constantinopel at afgive den bestemte Erklæring: at den Escadre og det Troppecorps, der efter Sultanens udtrykkelige Forlangende sendtes denne Souverain til Bistand, vil forblive i den af samme indtagne Stilling indtil det Øieblik, da Jbrahin Pascha rømmer Lilleasien og trækker sig tilbage paa hiinSide Taurus samt Paschaen af Ægypten indvilger i de af Porten foreslagne Betingelser. Af denne Erklæring lærer man da, at det nu egentlig ikke kommer an paa den tyrkiske Sultan, men paa Paschaen af Ægypten, hvorlænge Russerne skal blive ved Constantinopel.
Aalborg Stiftstidende, 1833-04-20
Blandede Efterretninger. J Frankfurt er det roligt. Nogle Personer viste sig vel den Nat i Nærheden af Krudttaarnet og da de ikke strax svarede paa Skildvagternes Anraab, fyrede disse, hvorpaa hine flygtede. Ligeledes indtraf en anden Nat en Jldebrand, som hvilken dog ikke med Vished kan paastaaes, at den var paasat. Den flygtede Dr. Neuhoff er atter fængslet og daglig indbringes endnu Arrestanter. Som Sammensværgelsens Hovedhensigt nævner den hannoverske Tidende Forbundsdagens Opløsning. I Hessen-Cassel er der sluttet Forlig imellem Regjeringen og Universitetet i Marburg, angaaende det omtvistede Punkt. Hiin har nemlig erkjendt Universitetets Ret til at vælge sin Repræsentant i Stændernes Forsamling, hvorimod dette har inddrømmet den Udnævntes Forpligtelse til at anmelde sin Udnævnelse for Regiebringen.
Aalborg Stiftstidende, 1833-04-20
Fra Portugal haves denne Gang Intet; ogsaa den hollandskebelgiske Sag synes at ligge i Dvale.
Aalborg Stiftstidende, 1833-04-20
J Frankfurt blev høitideligen jordet en ved Overfaldet paa Constabelvagten snigmyrdet Mand, Georg Henckelmann, der døde af de ham bibragte mange farlige Saar. Han var et ungt Menneske, Søn af særdeles agtede Borgerfolk og til stor Bedrøvelse for de talrige Jndivider af alle Clas er, der fulgte ham, blev han offret for saadan rasende Formastelighed. Mange offentlige Pladse i Staden ere spærrede ved Palisader og Arresteringerne vedvare Dag og Nat. Meninger af Napoleon over adskillige Gjenstande for Politik og Administration, samlet af et Medlem af hans Statsraad.
Aalborg Stiftstidende, 1833-04-20
(Slutningen følger.)