JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-03-05
Blandinger. Man har – anmelder en russisk Journal – iblandt den afdøde Oberst Tschernozubows Effecter fundet et Guld Repeteer-Uhr, paa hvis Kasse er indgravet Ordene: "Joachim Murat, Capitain for de ridende Jægere." Signetet har den Jndskrift: Eleonore til sin Joachim. Forglem mig ikke. - Tschernozubow var i Aaret 1812 gemeen Kosak i Regimentet Jelovaiski, og havde faaet dette Uhr Dagen før Slaget ved Borodino, af Kongen af Neapels egen Haand. Murat anstillede i Spidsen for nogle Escadroner en Recognoscering, paa Veien til Mojaick, og jagede en Sværm Kosakker foran sig. J Heden vovede han sig for langt og befandt sig pludselig i halv Pistolskuds Afstand fra Fjenden. Kosakkerne sigtede paa ham og vilde netop skyde, da Tschernozubow, der havde kjendt hans vaiende Fjærbusk, raabte: Præsenteer Gevær, Hurra! De Tappres Konge leve, Kosakkerne adløde forundrede hans Stemme. Kongen af Neapel satte sin Hest i Galop og gav med egen Haand sit Uhr til Tschernozubow. Da man meldte Hettmann Platow denne Tildragelse, gjorde han Soldaten til sin Adjutant. Atten Smuglere snege sig for nogen Tid siden over Savoyens Bjerge, for fra Bern at transportere Krudt ind i Landet. Den Bageste bemærkede, at der var gaaet et lille Hul paa hans Sæk, hvorigjennem Krudtet løb ud, saa at en fiin sort Stribe, betegnede deres Vei. Han kaldte da paa de Andre og bad dem vente, indtil han fik tilintetgjort dette Spor, som ellers let kunde skaffe dem Forfølgerne paa Halsen. De satte sig hver paa sin Sæk og han gik tilbage langs Sporet, indtil det Sted, hvor det begyndte, og for nu desto hurtigere at faae det udslettet, slog han Jld og antændte det spildte Krudt, men blev i det samme kastet overende ved et kraftigt Stød. Jlden havde med Lynets Hurtighed fulgt Striben lige indtil hans Sæk og antændt saavel denne som de Andres, saa at de 17 Smuglere bleve knuste imod Klipperne ved Explosionens Voldsomhed; kun den, som var Aarsag i Ulykken, undslap fra Stedet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-03-05
Beltpassage. Gaabense den 3die Marts 1811. Transporten mellem Sjælland og Falster skeer endnu med Jis baade. Den faste Jis begynder nu at blive svag, da Strømmen allerede skjærer stærkt under den og derved svækker den betydeligt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-03-05
Reisende fra den 24de Februar til den 3die Marts 1841.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-03-05
Fra Gaabense til Vordingborg. Med Personposten: Kjøbmand Brabrand; Pastor Fogh. Fra Vordingborg til Gaabense. Med Personposten: Forvalter Lassen; Dhrr. Buch, Wrede og Hage. Med Pakkeposten: Dhrr. Møller og Thanning.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-03-05
Gudstjeneste. Paa førstkommende Søndag begynder Gudstjenesten i Nykjøbing Kirke Kl. 1.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-03-05
AVERTISSEMENTS. Aar 1841 Mandagen den 22de Februar blev i den Kongelige Lands-Over- samt Hof- og Stadsret i Kjøbenhavn afsagt Dom,
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-03-05
i Sagen No 1. Procurator Balthazar Christensen, som Redacteur af Bladet Fædrelandet, contra Cand. jur. H. Trojel, kjendt for Ret: og saaledes :De under nærværende Sag paaankede, af Jndstævnte, Cand. jur. H. Trojel, i en i Adressecomptoirets Efterretninger og 159 for Fredagen den 10de Juli f. A. indrykket Artikel om og imod Citanten, Procurator Balthazar Christensen, som Redacteur af Bladet Fædrelandet, brugte fornærmelige Udladelser og Beskyldninger, bør døde og magtesløse at være, og for Jndstævnte for sit i saa Henseende udviste Forhold til Kjøbenhavns Fattigvæsens Hovedkasse bøde 200 Rbd. Sølv, samt være Censur undergiven i et Aar. Saa betaler han og Citanten denne Processes Omkostninger med 25 Rbd. Sølv. At efterkommes inden 15 Dage efter denne Doms lovlige Forkyndelse under Adfærd efter Loven. Jndstævnte forelægges herved en Frist af 8 Dage efter denne Doms Afsigelse, inden hvilken han til Retten har at indlevere Afskrivt paa behørigt stemplet Papir af hans den 30te November f. A. fremlagte Jndlæg. Hvilket herved bringes til offentlig Kundskab i Overeensstemmelse med Forordningen af 27de September 1799 § 20. Justitscontoiret i den Kongelige Lands-Over- samt Hof og Stadsret i Kjøbenhavn, den 25de Februar 1811. Hoff.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-03-05
Nykjøbings 5te Assemblee afholdes Søndagen den 7de dennes. Directionen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-03-05
Hos Muurmester Henningsen i Nykjøbing, kan et meubleret Værelse, uden Seng, med Brændekammer samt Adgang til Kjøkken og Hauge strax erholdes tilleie. Sammesteds gives Underviisning i Bygningstegning enten uge- eller timeviis.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-03-05
Fuldblodshingsten Cigar bedækker paa Bjerregaard fra Dato til omtrent medio April, da Hingsten afgaaer til Høibygaard, hvor den forbliver indtil henimod Slutningen af Mai. Prisen er som hidtil 20 Rbd. pr. Hoppe med Ret til Ombedækning, og 15 Rbd. uden Redigeret, trykt og udgivet af W. F. Laub i Nykjøbing. samme. Anmeldelser modtages af Forvalter Schou paa Bjerregaard og Forpagter Madsen paa Høibygaard. - De, som ere i Besiddelse af Comitee Anviisninger, anmodes om at lade disse medfølge, første Gang Hoppen føres til Hingsten. Halvblodshingsten Goliath, efter Cigar og en jydsk Hoppe, bedækker paa Corselitze fra Dato indtil Slutningen af April Maaned, hvorefter den vil blive opstaldet paa Carlsfeldt. Prisen er 3 Rbd. pr. Hoppe uden Ret til Ombedækning. Anmeldelser modtages af Godsforvalter Andersen paa Corselitze.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-03-05
Mod samme Sikkerhed som for Umyndiges Midler kan 7 a 800 Rbd. erholdes tillaans, enten strax eller til førstkommende 11te Juni Termin, naar man derom henvender sig til Fuldmægtig Andersen paa Corselitze.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-03-05
Auction. Torsdagen den 11de i denne Maaned og Formiddagen Kl. 10 bliver ved offentlig Auction paa Udflyttergaarden. 9 af Sønder=Alslev under Ourupgaard Gods bortsolgt endeel Ind- og Udboe, tilhørende Arvingerne efter Fæstegaardmand Christopher Rasmussen Thorsen af Sønder-Alslev og Tømmermand Hans Pedersen Fyenboe af Ourupgaard, saasom Borde, Stole, Bænke, Gangklæder, Sengeklæder og Sengesteder, 2de Stueuhre, endeel Tømmer- og Snedkerværktøi samt nogle Kreature, Vogne og Slæder m. m.; hvortil de Lysthavende herved indbydes. Falsters Birk, Nykjøbing den 1ste Marts 1811. Pontoppidan.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-03-05
Jfølge vedkommende Udlægshavers Reqvisition, bliver det Garver Rolfsted hidtil tilhørende Huus, Matr. 206, udenfor Mariboe Vesterport, opbuden til Salg ved 3de offentlige Auctioner, som afholdes: Mandagen den 22de Marts d. A., hver Dags 5te April Formidd. Kl. 11. 19de April – Eiendommen bestaaer af et Forhuus paa 6 1/2 Fag, indrettet til Beboelse og hvori en lille Jernkakkelovn; et Sidehuus paa 4 Fag, dobbelt Stokværk, indrettet til Kjøkken, et Kammer og Garveri med 2 Barkkar og 2 Barkkummer; en tildeels nedbrudt Udbygning, Grund, Gaard og Hauge. Bygningerne ere Muur- og Bindingsværk. De to første Auctioner afholdes paa Mariboe Raadstue, og den Sidste i Huset, som sælges. - Conditionerne ere til Eftersyn hos Hr. Forvalter Jansen paa Bremersvold. Denne Bekjendtgjørelse tjener til Efterretning, saavel for Liebhavere som for Panthaverne, i Medhold af Placaten 22de April 1817. Mariboe Byfogedcontoir, den 24de Februar 1811. C. A. Møller, const.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-03-05
Jndkaldelser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-03-05
Ved Proclama af 22de dennes, som læses inden vedkommende Retter, ere de, som maatte have nogen Fordring paa her i Byen afdøde Brolægger Jørgen Pedersens og efterlevende Enke Ane Pedersdatters fælleds Boe, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til for mig at anmelde og beviisliggjøre samme; hvilket herved bekjendtgjøres. Rødbye Kjøbstads Skifteret den 25de Februar 1841. S. Jbsen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-03-05
Ved Proclama, som vil blive læst inden vedkommende Retter, ere Creditorerne i Stervboet efter afdøde Forpagter Christen Jensen paa Steensgaard i Lollands Nørre-Herred, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Rakskov den 25de Februar 1841. Hammerich.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-03-07
Lollands Falsters Elise Tidende. No 30. Søndagen den 7 Marts.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-03-07
Efter Lovene for Lollands-Falsters Brandassurance-Selskab for Løsøre og Effecter har det hidtil været betingelse for at blive Adspirant, at man paa Landet er Eier eller Bruger af 80 Tdr. Land, eller for dem, hvis Hovednæringsvei ikke er Landbrug, at de kunne assurere for 1000 Rbd. Ved et Generalmøde den 17de April 1839 blev det dernæst vedtaget, at Selveiere, som i det Mindste hav 1 Tønde Hartkorn, kunne forene sig om, in soli dum at assurere for 5,000 Rbd., samt at Fæstere ligeledes kunne optages i Selskabet, naar en Godseier, der selv er Medlem, anmelder en større eller mindre Deel af sit Godses Gaardmænd. – Til Sikkerhed for Selskabet skal ved Angivelsernes Aflevering erlægges 1/2 pCt. af Assurancebeløbet foruden 4 s. for hvert 100 Rbd. aarlig til Administrations-Omkostninger.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-03-07
Til Generalforsamlingen den 1ste Marts d. A. havde et Antal af 19 Jnteressenter i Forening indgivet. et Forslag, der sigtede til en Reform i det hidtil gjældende Princip i Selskabets Love, og blandt Andet gik ud paa, at Enhver paa Landet, som kan assurere for 500 Rbd., kan lade sig indvotere som Medlem. – Man har længe været enig om, at Selskabet høilig trænger til en Udvidelse, og det synes indlysende, at dette vilde opnaaes ved at fastsætte den anførte Sum som Minimum for Optagelsen, samt ved at foretage saadanne Forandringer i Selskabets Love, hvorved Adspiranterne lettere med Hensyn til Formaliteterne kunde erholde Adgang til samme. Ligesom dette alt længe har været under Omtale, saaledes har man ogsaa troet, at der imellem Medlemmerne indbyrdes ikke har været den nødvendige Control for Angivelsernes Rigtighed. Disse Ulemper, som saaledes have hæmmet Selskabets Virksomhed og hindret det i at opnaae den Udvidelse, som Alle ere enige i at ansee som nødvendig, for at det kan svare til sin Bestemmelse, søgte man altsaa at afhjælpe ved det indgivne Forslag.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-03-07
Under Forhandlingerne blev det af Selskabets ærede Formand sat under Afstemning, om Fæstebønderne under eget Navn og paa eget An og Tilsvar kunde lade sig optage som Medlemmer, eller om dette, som hidtil, skulde skee igjennem Godseieren, og Udfaldet blev, at det sidste Alternativ med 23 Stemmer mod 21 blev antaget, og at det gamle Princip altsaa fremdeles skal bibeholdes.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-03-07
De liberale Medlemmer bleve ikke lidet forbausede over, at dette Livspørgsmaal i det indgivne Forslag saaledes faldt igjennem; thi foruden at det under den foregaaende Discussion ikke fandt synderlig Modstand, synes billighed i høi Grad at tale for, at en Fæster, lige saa vel som enhver Anden paa Landet boende, i Selskabet kunde erholde Assurance for sine Eiendele, uden at være underkastet Godsadministrationens, Forvalterens, Skriverens, eller vel endog Ladefogdens vilkaarlige Jndflydelse og Bestemmelse. – At et vist Parti ved dette Spørgsmaals Afgjørelse sluttede sig til nogle faa Godseiere for at vedligeholde det hidtil bestaaende Formynderskab over Fæsterne, lader man staae ved sit Værd, skjøndt deriblandt fandtes Folk af selve Bondestanden, hos hvem man med Føie kunde have ventet, at de nærede en anden Anskuelse om deres egen Stand; – men at 3 Mænd, hvis Navne vi imidlertid ei ville anføre, der selv som Medunderskrivere havde fremmet Forslaget, ved Afstemningen gik over til Godseiernes Parti, og saaledes foranledigede Reformplanens Kuldkastelse, ja saaledes – som Lehmann siger og en lignende Fremfærd – svigtede den Fane, hvortil de havde svoret, og spyttede paa deres eget Navn, som de selv kort iforveien havde nedskrevet, dette havde man aldrig ventet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-03-07
Det bemærkes, at af Godseierklassen var Grev Knuth og Kammerraad Wilhelm som sædvanlig paa det liberale Parti, og at den Første ved et Amendement, der blev antaget, søgte saa meget, som Omstændighederne tillode, at aabne Fæstebønderne Adgang til Selskabet, og saaledes at raade Bod paa det Mislige i den tagne Beslutning. Dette Amendement gik nemlig ud paa, at en Godseier, uden selv at være Medlem, kan lade sine Bønder indvotere. Men da der endnu her i Stiftet ere 5 betydelige Godser, hvis Besiddere ikke ere Medlemmer af Selskabet, er der neppe Grund til at haabe, nogen Virkning af hiin Bestemmelse; thi dersom disse - som man maa formode – af en eller anden Aarsag have Fordom mod Selskabet, er der liden Sandsynlighed for, at de ville indvoterederes Fæstere, og mangen brav Bonde, som Selskabet kunde være tjent med at optage som Medlem, bliver paa denne Maade udelukket. Og omdet Tilfælde skulde indtræffe, som let kan tænkes muligt, og, som man veed, nær var skeet sidst, at en Godseier ved Jndvotering faldt igjennem, var Adgang til at entrere i Selskabet ganske og aldeles afskaaret hans brave Fæstere. Dog ville vi endnu ikke forsage, men vi ville haabe, at den Aand, som med Rette bærer Navn af den liberale, den Aand, som leder til at anerkjende Næstens Ret og Værd, om han og efter sine udvortes Forhold er stillet paa et lavere Trin i Samfundet, mere og mere vil trænge igjennem og vise sin velgjørende Jndflydelse ogsaa i dette Selskab.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-03-07
Jndenlandske Efterretninger. Den 4de Marts fandt Høiesterets høitidelige Aabning Sted. Kl. 12 1/2 begav Hans Majestæt med Suite Sig til Christiansborg Slot, hvor der, efter at Retten var hævet, holdtes Cour og stort Taffel. En usædvanlig talrig Menneskemasse bevægede sig gjennem de Gader, Toget passerede, og alle Vinduer vare fulde af Tilskuere. (Berl. Tid.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-03-07
Fædrelandet af 3die dennes er lagt under det foreløbige Beslag, der nu vel aldrig pleier at vente længe paa Stadfæstelse fra Cancelliets Side, men som imidlertid denne Gang maa være i det mindste eet af Justitscollegiets Medlemmer særdeles ubehageligt. Anledningen til Beslaglæggelsen er nemlig en Artikel og Finantserne og Collegialtidenden, til Svar paa sidstnævnte Tidendes fortsatte bemærkninger og Finantserne og Oppositionspressen, og det maa derfor vistnok være den Cancellideputerede A. S. Ørsted meget imod at bidrage til at supprimere en Polemik, han som Red. selv i det Mindste middelbart har fremkaldt, og som han, naar den henvises til Domstolenes Paakiendelse, ikke længer ad Pressens Vei kan imødegaae og fortsætte til almindelig Udbredelse af de rette Begreber og til Opklarelse af Sandheden. (Kbhpst.)¬
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-03-07
J Kjøbenhavns Adresseavis falbydes en Parfume under Navn af esprit constitutionell, hvilket har givet Anledning til Nedenstaaende, som læses i Corsaren": Jetsmark, Jetsmark. Hvad har De dog gjort. De har jo, Gud døde mig, optaget i Deres Avis en Artikel, der gaaer ud paa en Omvæltning af Regjeringsformen! Det kommer der ud af, naar man ikke kan Fransk. Ja, arme Jetsmark! De har i No. 43 af Avisen, 12te Spalte, optaget en Artikel, der begynder med Ordene esprit constitutionel" o Constitutionsaand, og hvori denne Aand anbefales til – de høie Herskaber. - For at De ikke skulde fatte Mistanke, har det liberale Parti (thi fra dette hidrører aabenbart denne psendonyme Artikel) tilføiet, at det er en Parfume. Ja vel er det en Parfume, og det en, som de ville at hele Landet skal smøre sig med, især de høie Herskaber, og De, kjære, beklagelsesværdige Jetsmark, er bleven brugt til at anbefale den. - For at gjøre Dem end mere troskyldig have de sat til, at den er bedre end de bekjendte udenlandske. Det, vidste de skarnagtige Mennesker, vilde bestikke Deres Patriotisme og gjøre Dem blind for den sande Mening af Artikken. Men i samme Aandedræt have de viist, at de dog egentlig holdt Dem for Nar, idet de have tilføiet, at hiin formaledidede Aand - jeg vil ikke nævne den anden Gang - desuagtet er udenlandsk, indført i Kasser og Flasker (fra England og Norge), O. Hr. Jetsmark. De er skammelig bleven tagen ved Næsen, Men endnu mere ere vi Andre blevne det; thi, naar ikke engang Adresseavisen længere kan holde sig fri forSmitteen, hvor skal man da søge Tilflugt mod denne Aand, denne Sprit, denne Parfume, som truer med at ødelægge os Alle, og naar det Bolværk, som Adresseavisen yder, er faldet, hvor skal man da søge en Dæmning imod den rivende Strøm, -Men det kommer der ud af, naar man ikke kan Fransk.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-03-07
J det kongl. nordiske Oldskrift-Selskabs Møde d. 30te Jan, blev ved Secretairen blandt Andet forelagt Selskabet en fra Dr. Lund, der for Tiden opholder sig i Lagaa Santa i Brasilien, indsendt Beretning om, at han, paa en nylig tilendebragt Reise i det Jndre af Landet, har for første Gang truffet Menneskeknogler i en Hule i Forbindelse med Knogler af afgjort uddøde Dyr, som maae være af en overordentlig høi Alder, maaskee de ældste Menneskeknogler, der hidtil ere fundne, da de tildeels ere fuldkommen forstenede og i deres Conservationstilstand aldeles overeensstemmende med den af de uddøde Dyr, i Forbindelse med hvilke de fandtes. Bygningen af Forhovedet er høist besynderlig, idet Panden ikke reiser sig i Veiret i samme Plan som Ansigtet, men danner en betydelig Vin lel med samme, hvorved de her forefundne Cranier adskille sig fra alle nu levende Menneskeracers. Dette Forhold bliver saa meget mærkeligere, som de menneskelige Figurer, der fandtes afbildede eller udgravede paa de gamle Mexicaneres Mindemærker, ogsaa forestillede en Race af Mennesker, der saa at sige ganske manglede Pande, og derfor havde noget besynderlig Dyrisk ved sig. (Berl. Tid.)¬
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-03-07
J Dannevirke for 24de f. M. fortælles Følgende: J Mandags oplevede man i Haderslev et sjeldent, men tillige gyseligt Exempel paa Galen hed, eller rettere Myrdelyst hos en Hest. Den havde i rum Tid været i Eie hos en derværende Fragtmand, som stedse, skjøndt ikke uden ved Hjælp af en Mundkurv og andre Midler, havde vidst nogenlunde at holde den i Tæmme; dog skal dette ikke altid være løbet af uden Ulykker. J Mandags sælger han Hesten med Mundkurven paa til Hr. Lysholt fra Kolding-Egnen; Lycholt var ikke bange for dette Dyr, lod strax sin Søn bestige det, men som blev kastet ligesaa hastig af igien; Faderen besteg nu Hesten, men det gik ham ikke bedre – han landede paa Møddingen. Man besluttede nu at trække den, men, ankommen til Tømmeshuus en halv Miil herfra, slog den sig løs, mishandlede sin ny Herre, arbeidede (for eller senere) Mundkurven af sig, søgte ind paa og angreb ethvert Menneske eller enhver Hest, den fik Øie paa, vendte tilbagetil Byen, anfaldende underveis med Bid, Spark og Trampen alt hvad den mødte. Det var mørkt om Aftenen omtrent Kl. 6 – da den her saaledes vankede ind i de af Mennesker opfyldte Gader, og det er at takke Gud for, at den her ikke anrettede større Ulykker, end at den sønderrev Klæderne paa Een, trampede flere Lemmer til Skade paa en Anden, skrabede eller saarede Ansigtet paa en Tredie, beed Fingeren næsten af paa en Fjerde o. s. v. Dette traf især dem, som uden at kjende Hesten, troede at burde gribe den. Paa Politimesterens Befaling, at dræbe Mordhesten, skød Slagtermester Gahner den en Kugle gjennem Snuden, efterat den et Par Timer havde sat Byen i Skræk. Dette agtede den ikke, men lod sig dog blødende trække ned til Stranden, hvor Slagter mesteren atter jagede den et Skud gjennem Hovedet, saa at den faldt om; men endnu reiste den sig til nyt Eventyr. Nu tog Gahner sin Slagterøre og slog den for Panden, saa at den ikke reiste sig oftere.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-03-07
J samme Blad hedder det, at det ifølge Beretninger fra Holsteen er Hs. Maj. Kongens Hensigt, atter til Sommer at beære Hertugdommene med Sin Nærværelse. Der siges, at Hs. Maj. denne Gang vil besøge Vestkysterne og bivaane Troppernes Mønstring i Rendsborg.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-03-07
De i Kjøbenhavn hjemmehørende Messinafarere: Briggen Sirius, Kofod; Skonnerten Thomas Lawrence, Dahl; Skonnerten, St. Thomas, Riis, og Briggen Johannes, Bonde, vare den 19de f.M. paa Høiden af Skagen, og havde ifinde at søge Norge, da Kattegattet var fuldt af Jis, og Frederikshavns Revier var fast tillagt. (Berl. Tid.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-03-07
Om Jnd- og Udklareringen ved Stubbekjøbings Toldsted, samt Kornudførselen derfra i Aaret 1840, have vi fra velvillig Haand modtaget følgende Beretning:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-03-07
Jndklarerede: fra fremmede Steder 71 Skibe af 1,507, Com. L. Drægtighed; fra Hertugdømmerne 52 af 657 3/4 C. L. Dr.; fra indenlandske Steder 194 af 2,971 C. L. Dr.; i Alt 317 Skibe, af 5,136 1/2 C. L. Dr., hvoraf 1,340 C. L. vare bestuvede. Udklarerede: til fremmede Steder 77 Skibe af 2,047 C. L. Dr.; til Hertugdømmerne 46 af 389 C. L., til indenlandske Steder 157 af 2,414 C. L.; i Alt 280 Skibe af 4,850 1/2 C. L. Dr., hvoraf 3,136 1/2 C. L. vare bestuvede; desuden have i Aarets Løb 42 Baade gjort Toldklarering saavel ved Jnd, som Udgaaende i indenlandsk Fart. Til fremmede Steder er udført 45,100 Tdr. uformalede Kornvarer, 55 1/2 Tdr. Gryn og 48 Lpd. Hvedemeel, til Hertugdømmerne 5,453 1/2 Tdr. uform. Kornv. og til indenlandske Steder 12,082 3/4 Tdr. uform. Kornv., 6 Tdr. Gryn og 18 Lpd. Hvedemeel, tilsammen 62,635 3/4 Tdr. uform. Kornv., 61 1/2 Tdr. Gryn og 66 Lpd. Hvedemeel. Kornudførselen for 1840 overstiger saaledes den for 1839, der udgjorde 56,137 Tdr., med 6,159 Tdr. Endvidere, er udført 1,556 Favne Brænde (i 1839. 1,415 Favne), 319 Stkr. Huder (i 1839: 238 Stkr.), 95 Stkr. Skind (i 1839. 1,019 Stkr.), 205 Skpd. Creaturbeen (i 1839: 48 Skpd.), samt 147 Skpd. Bark og 100 Tdr. Kartofler. Ved Aarets Udgang vare til Toldstedet hjemmehørende: 3 Skonnerter, 2 Slupper og 9 Jagter af tilsammen 363 Com. Læst. Drægtighed.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-03-07
Blandinger. At der foregaaer mange Ting i Udlandet, som vi aldrig erfare Noget om, fordi de tydske Blade ere undergivne streng Censur, derpaa kan følgende af Aftonbladet uddragne Fortælling om en Begivenhed i Berlin, hvorom nogle tydske Blade nok have ymtet, men intet Fuldstændigt fortalt, tjene som et Exempel. J Operahuset var her (i Berlin) et stort Spectakel. Kongen, som tvertimod sine Ministres Raad, absolut vilde have den forhadte Hassenpflug ind i Statsraadet, skjøndt de øvrige Ministre havde erklæret, at de ikke vilde undertegne Noget tilfælles med ham, traadte med denne sin Favorit ind i Operahuset, hvor Hassen pflug strax blev modtagen med en forfærdelig Piben, imedens Folkemassen raabte: Wir wollen in nicht haben Im freien Preussenland. En Mængde Adresser bleve kastede ind i den kongelige Loge, hvorpaa Kongen befalede den tilstedeværende Politimester at tilveiebringe Rolighed og Orden. Hvis det kun var 10 eller 20 Personer, Deres Majestæt, - svarede han saa var det en let Sag, men her lyder jo hele Publicums Stemme." Da Kongen imidlertid blev fast ved sin befaling, forlangte Politimesteren sin Afskeed, som han paa Øieblikket erholdt. Hassenpflug nødsagedes ikke destomindre til at fjerne sig, og blev Dagen efter jaget af Folkemassen ud af Berlin. At denne Begivenhed har vakt stor Opsigt og Uro, kan man let(Aalb. Av.) forestille sig.