Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-10-03
Skjøndt det er en aldeles usædvanlig Vei Hr. Procurator Rygaard slaaer ind paa, ved paa 10 Huusmænds Vegne, som ere Fæstere paa Tandrup, i Thisted Avis for i Gaar at opfordre mig til at afløse disses Hoveri mod en billig Godtgjørelse, og man vel tør formode, at han ved saaledes i en privat Sag at citere mig for Publikums Domstol, har andet end hans Mandanteres Jnteresse for Øie, har jeg dog intet imod, paa samme offentlige Maade at imødegaae hans Opfordring. Forinden dette skeer, skal jeg imidlertid fremstille min egentlige Stilling til disse Fæstere, nemlig: ved Kjøbet af Tandrup gjorde Thrr. Sælgere det til Betingelse, at jeg tillige skulde overtage noget Fæstegods som endnu hørte under Gaarden, forsaavidt de ikke fik Leilighed til paa anden Maade at sælge samme, og da enten efter nærmere Accordt, eller efter andre Mænds Skjønnende i Forhold til som det øvrige Fæstegods var solgt. Jeg yttrede ved denne Leilighed, at jeg helst saae man solgte dette Fæstegods, uden at saadant hidindtil er skeet og uden at vi endnu har truffen nogen Accordt derom, hvorimod Thrr. Salgere senere opgav mig at Fæstegodset bestod af 11 Huse og 2de Gaarde, og at jeg maatte benytte det under Gaarden indtil videre. J denne Anledning kaldte jeg i Foraaret Fæsterne til et Møde paa Tandrup, forklarede dem Forholdet, opfordrede dem til at kjøbe deres Steder, og, især med Hensyn til det ubestemte Hoveri, fremdeles opfordrede dem til foreløbig Accordt om bestemte Dage, idet jeg indrømmede at være tilfreds med de Høe og Høst Arbeidsdage, de forhen havde gjort paa Tandrup, naar de vare sluppet billigst, og yttrede jeg derhos, at far saavidt jeg beholdt dette Fæstegods, da kunde vi nærmere tales ved om alt Arbeides Afløsning. Uagtet at jeg nu indrømmede dem at være tilfreds med 7 Dage, og at disse skulde vorde afskrevne hvad enten jeg benyttede Samme eller ei, naar de blot vare tilsagte til Arbeidet; men vil see at jeg saaledes let kunde tabe endeel af denne Arbeibskraft, da Høe og Kornbøsten jo ofte bliver forstyrret ved Veirforandring) men Fæsterne vilde dog ikke bestemt erklære dem derfor, og som Følge deraf har jeg ladet disse gjøre nævnte Slags Arbeide eftersom jeg behøvede det, og er det mig kjært at erfare, at disse Fæstere ikke ere benyttede over 7. Dage, hvad jeg haaber enhver upartisk Mand vil finde billig ved at bedømme den citerede Betingelse i Fæstebrevet. Fæsterne har iøvrigt forrettet dette Arbeide uden mindste Jndvending, og ere ikke tidligere fremkomne med en eneste Yttring til mig om at faae deres Forhold forandret. Da min Anskuelse om det forhadte Fæsteforhold, hverken er fra i Dag eller i Gaar, saa kan jeg forsikkre, at det er mig saare behageligt om det er Fæsternes alvorlige Mening, at de vil have deres Hovarbeide. afløst med Penge, og jeg erklærer mig derfor herved villig til at imødegaae deres Opfordring, hvad jeg jo alt tidligere har tilsagt dem, ligesom at indrømme dem en aldeles billig Betaling naar man directe henvender sig til mig. Sluttelig bemærkes at de tvende Gaardmænd beredvillig indgik paa mit Forslag. Thisted, den 3die October 1848. H. D. Lützhøft. bare Urigtigheder og Løgne, som jeg ikke kan lade staae uimodsagte. Som Saadanne kan jeg, og som Enhver veed, der overværede Mødet den 24de f. M., betegne "at jeg med mit Dirigentriis aldeles hudflettede de armeHippodromister og ganske fordømte dem, at jeg ved Majoritet fik Jndbydelsen fra Bestyrelsen aldeles illuderet; at jeg standsede Discuteringen og iværksatte et Valg; og at jeg sluttede Mødet med de Ord saaledes mine Herrer have vi opnaaet det ønskeligste Udfald Den hele øvrige skumlende Fremstilling af det omhandlede Møde, skal jeg ikke videre berøre, men overgive den til den tause Foragt, som den fortjener, idet jeg kun skal tilføie, at jeg kjender Thisted Byes Borgere – der udgjorde Pluraliteten af Forsamlingen for godt til at vide, hvorlidet enten jeg eller Nogen kan lede eller forandre deres Mening, og at et Forsøg derpaa ikke vilde have fremkaldt noget Hurra for mig, som rigtignok var tilfredsstillende for mig i den Henseende, at jeg derved saae et Beviis for at jeg ikke havde været aldeles uheldig i den uforberedte uvante Stilling hvortil jeg blev kaldet, men som jeg nu ogsaa seer har være befrugtende for Misvexter, hvis Harme over Mødets Udfald ikke synes at kunne finde andet Maal at udgyde den over end mig. Thisted, den 2den October 1848. J Nyeborg.