JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1759-10-19
Am Montage den 22. October des Vormittags um 9 Uhr wird die Auction uber die nachgelassene Bibliotheck: Dero Excellence des sel. Hr. Geheime-Rath Grafen von Berkentin angefangen in dem Hs.. Borkentinischen Palais ju der Neuen Friedrich Stadt hier i Copenhagen. ALI TeHISTORICUEer POLITIOUE. HAGUE. De COPENNo. 84. Kas AVEC PRIVILEGE DUROI. Du Vendredi, le 19 Octobre.
Berlingske Tidende, 1759-10-19
De PARIS le 28 Sept.
Berlingske Tidende, 1759-10-19
Mr. Pelt, Professeur de Mathematique & de Physique du Roi de Portugal, associe depuis peu à Academie des Sciences de Bordeaux, a compose en Lange Portugaise des Elemens d Arithmetiqued gebred Analyse, qui formen 2 Volumes in 4. L'Auteur presente cet Ouvrage a S. M. Troes-Finele, comme un des premiers Traiter de Mathematique qui ayent et Ecrits en cette Langue. I y a suivi le plan de Mr. Wolff, en vitant les desauns oc ce celebre Philosophe est tombe. L'Academie Royale des Sciences a juge, sur le ra port de Mrs. de la Condamme & de Montigny qui avoient et nommen pour examiner le Manuscrit, que cetoit un present utile à la Nation, Portugise, tant par le choix que Mr. Pelt a falt des meilleures methodes connues quil explique avecun stille clair & præcis, que par attention quil a ene de donner des exemples toujours dirigen vers des obiets uti les. Lunique chose que lon puisse souhaiter, cest que les antres Traiter ellementaires annoncen par Mr. Pelt, repondent a ces deux premiers Volumes aux quels Academie a donne une si juste aprobation. Fin de la Reponse de Roi. Ce que S. M. ma charge de vous de clarer par ce discours vous annonce suffisamment Pattention que'Elle a porte a Texamen des Remontrances de som Parle ment, ainst que Paccueil qu'Elle a falt & qu'Elle fera toujours á tout ce qui lui sera presente pour le soulagement & pourPavantage de ses Peuples, en tout ce qui ne sera paa contraire à leur interet bien entendu; interet qui souvent ne peut Stre determin que par des vues superieures & des raisons d'Etat, que la situation des Particuliers ne les met point a portee de connoitre ni d'approfondir. Tintention de S. M. est que son Parlement à son Procureur-General ses Edits. Declaration & Lettres Patentes quelle luia adressen, & quils lui soient remis, excepte Edit pour la suppression des Offices concernant les Curs. S. M. en a scelle de nouveaux, ave des changemens. Is seront remis à Tinstant à son Procureur-General pour en requérir Penregistrement. Les affaires de Etat ne pourroient que soffrir des retardemens qui y seroient apporter: Elle enjoint a som Parlement d'y proceder sans delai. Les depenses de la Guerre sont gran des : Les besoins de Etat le sonten proportion, ils sont certains, connus & avouer, tous les moyens quelconques d'yremmedier sont suiets à des objections, a des difficulten, à des inconveniens: On ne doit paa se les dissimuler; mais on ne doit les connoitre que pour les attenuer, les Scarter & les surmonter. Ce que le Roi doit à la Monarchie ne lui permettroit point de ne paa faire usage de sapleine puissance pour procurer i som Etat les secours necessaires à sa conservation. S. M. regarde le concours de som Parle ment comme un des moyens les plus capables d'en imposer à ses ennemis, & de preparer les voyes à la Pair. II Ny a paa de bon Francois qui nen sente toutes les consequences, il ny a personne dans le Parlement qui ne doive se faire un devoir de donner au Royaume cet exemple de zele, Pamour & d'obeissance.
Berlingske Tidende, 1759-10-22
En No. 85. 4 an paa C. sei Kiøbenhavnske Danske Ginenderis Mandagen, den 22de October.
Berlingske Tidende, 1759-10-22
Neapolis, den 24de Sept. De Sicilianske Tropper ere vel virkelig marcherede fra Grændserne af Kirkestaten, men samme blive dog endnu fordet første forøgede med 3000 Mand, og den heele Rigets Landmagt i begge Sicilierne skal bringes til 45000 Mand.
Berlingske Tidende, 1759-10-22
London, den 9de Octob. J Middagslavet i Dag ere atter Efterretninger indløbne fra Admiral Hawke, og siden den Tid fornøyer man sig med det Rygte, at de til Guberon henskikkede Skibe have været saa lykkelige, at de der i Vigen have forbrændt, nedsynket eller i andre Maader fordervet 27 fiendtlige Transportskibe, foruden en Mengde flade Baade; Men Hoffet har endnu intet gjort bekiendt derom. Dette er sikkert, at Admiralen selv krydser endnu med 21 Skibe fra Brest til Ovesand. J Ostindien er ikke alene, efter en nye Beretning, Hovedstaden Suratte og Neculbandar indtagne; men de Franske ere og med anseelig Forliis paa Folk og Artillerie afslagne fra Madras, efter at de allerede i 21 Dage havde havt Løbegraverne aabne. J Vestindien skal General Wolf have aabnet Løbegraverne for Quebeck, og allerede skudt Citadellet i Grund.
Berlingske Tidende, 1759-10-22
Paris, den 8de Octob. Prindsen af Galliczin, der har været ved de Tropper, som den Russiske Keiserinde har sendt til den Østerrigske Armees Understyttelse, have nogle Dage været her. Af hans Tilbagekomst slutter man, at de Russiske Tropper ville gaae i Vinterquarteer. Vi have paa eengang faaet 4 nye Marchaller af Frankrig, da Hans Allerchristeligste Majestæt har udnævnt Hertugen af Broglio, Hr. Marquis d'Armentieres, Græve af St. Germain og Hr. de Chevert til denne Værdighed. Man taler og underhaanden, men paa en meget ubestemt og utilforladelig Maade, om meget vigtige Forandringer i vort Kongerige, i Henseende til en vis Person af Stand. Vi vente her med det første Marechallerne d'Etrees og Contades. De Tropper, som i Begyndelsen, havde vægret sig ved at tiene, ere nu samtlig ankomne til Armeen.
Berlingske Tidende, 1759-10-22
Haag, den 13de Octob. J Grønningen har været et farligt Oprør, som endnu ey aldeeles er stillet. Aarsagen dertil var denne. Nogle af Jnteressenterne i den Gield, som bemeldte Provinz staaer i, har ladet anholde nogle Grønningerne tilhørende Skibe, og tilskrive Staterne Feilen, som imod deres Løfte havde befalet Justizretten i denne Provintz, ikke at blande sig i denne Sag, naar Jnteressenterne vendte sig til dem, og forlangede Betaling. Adskillige formuende Folk i Grønningen have staaet Fare for at see deres Huse plyndrede ved denne Leilighed.
Berlingske Tidende, 1759-10-22
Nu fornemmer man, at Staterne af Grønningen til Repressalier have ladet udgaae en Placat, som forbyder Grønningerne, at have nogen Gemeenskab med Hollænderne, eller betale dem noget, som de maatte være dem skyldige.
Berlingske Tidende, 1759-10-22
Den Efterretning, som i London selv er bleven udbredet, at man i Engeland stod i Begreb med at slutte en Convention med Rusland, synes ugrundet. Det Franske Partie paastaaer, at man ikke engang har tænkt derpaa. Den Russiske Coureer, som nyelig er gangen her igiennem til London, skal meget meere i de den Russ. Minister, Prinds Galliczin, overbragte Breve havt den befaling med sig, at bemeldte Minister skulle erklære det Engelske Hof: "At, dersom samme blev ved, paa saa eftertrykkelig en Maade at hielpe Kongen af Preussen, Keiserinden, hans Souveraine, da ey ville fornye Handels-Tractaten imellem begge Nationerne, men selv brække Forbundet med Storbrittannien. " Nogle ville sige, at man i Petersborg har gjort temmelig store Jndskrænkninger i den Handel, som Engelænderne drive med Russerne, og at dette var Aarsagen, hvorfor ingen Forstærkning blev skikket til den Allierede Armee.
Berlingske Tidende, 1759-10-22
Leipzig, den 14de Octob. Den 6te kom 6 til 7 Batailloner Preuss. Tropper hid Dagen derpaa marcherede de igien bort, tilligemed endeel Husarer af adskillige Regimenter. En Mængde Rustvogne ankomme daglig, og man holder sig stedse i Beredskab. Man har plantet Mørsere paa vore Batterier, og den 9de bragte man Haubitzer paa den af St. Moritz. Vore Stadsporte, ere for adskillige Aarsagers Skyld nogle Gange blevne lukte. Hvor, som den 10de hujus ville gaae ud, maatte forsyne sig med Pass, og enhver Person, som var til Hest eller Vogns, eller havde Bagage med sig, maatte betale 16 Groschen. Prinds Henriks Armee camperer ved Strehla, ikke langt fra Hubertsburg, og Feldtmarchal Daun kort derfra. Da vor Magistrat maa levere en heel Hob gammelt Linnet til Liin skav, saa slutter man, at der maa snart forefalde en Bataille i vor Egn. Et Korps Østerriger staaer ved Wurtzen, 3 Miile fra Leipzig, og det Korps af Luzinsky ved Merseburg. Rygtet gaaer, at General Haddik har forlanget sin Afskeed.
Berlingske Tidende, 1759-10-22
Magdeburg, den 16de Octob. J Sachsen have begge Armeerne endnu den 14de havt samme Stilling, som tilforn, imellem Strehla og Oschatz, saa at intet uden en Bæk har været imellem dem. Rigsarmeen skal cantonnere i og omkring Dresden, saasom den i Mangel af Telter, hvilke den mistede i den Affaire ved Torgau, ikke kan staae i Marken. J Følge de sidste Beretninger fra Schlesien af 12te hujus, staaer den forenede Russiske og Østerrigske Armee ved Guhrau. Hans Preussiske Majestæt, som med sin heele Armee er gangen over Oderen ved Køben, 4 Mile oven for Glogau, har siden den 8de havt sin Hovedquarteer til Sophienthal.
Berlingske Tidende, 1759-10-22
Cassel, den 15de Ocob, Prinds Ferdinand staaer med sin Armee endnu i sin forrige Stilling. Nogle Regimenter have alene rykket noget længer hen paa Flanquen af den Franske Armee. Denne sidste skal have ladet sprenge Fortificationen i Giessen, og ladet bortføre det skiønne Artillerie, som tilhører Landgræven af Hessen-Darmstad, til Maynstrømmen, for at tage samme i Forvaring til Krigens Slutning, paa det de Allierede ikke skulle bemægtige sig samme. Som Rygtet gaaer, saa ere Vinter-Qvarteererne tilsagte for endeel af den Franske Armee, paa hiin Side af Rhinstrømmen. Fra Giessen har man ogsaa i disse Dage ladet bortføre den største Deel af Levnetsmidlerne.
Berlingske Tidende, 1759-10-22
Carlsruhe, den 9de Octob. For at imodtage den Kongel. Franske Armees svære Ba gaae, som i Morgen skal ankomme til Speyer, blive der gjorte alle fornødne Anstalter.
Berlingske Tidende, 1759-10-22
Fra Bretagne, den 8 Octobr. Engelænderne have paa en liden Øe ved Vigen af Vannes sat 4 til 500 Mand, tilligemed nogle Canoner, i Land, for at beskadige vore Skibe, som ligge i Vigen. Desaarsag blive Batterier opkastede i Mundingen af Vigen, for at forjage Fienden. Hertugen Aiquillon, er snart i Nantes, snart i Brest, uden at man veed, naar han vil gaae om Bord.
Berlingske Tidende, 1759-10-22
Altona, den 19 Octobr. Pariser Beretninger af 12 hujus, give det ud for en Vished, at den Engelske General Wolff skal være aldeles slagen ved Qvebek. Derimod beretter man fra London, under samme Dato, med mange Particulariteter, at den Engelske Flode har i Ostindien 2de Gange slaaet den Franske, første d. 19 April paa Rheden ved St. David, og d. 3 Aug. ved Pondichery.
Berlingske Tidende, 1759-10-22
Ministerne fra Rusland og Preussen have i London den 9de faaet Breve fra deres Hoffer, som de have meddeelt det Engelske Hof, og de Engelske Troppers Jndskibning til Tydskland er bleven udsat.
Berlingske Tidende, 1759-10-22
Helsingøer, den 21 Octobr. Her i Sundet ere følgende Skippere ankomne: Den 18 hujus, Christian Vogt af Apenrade fra Kiøbenhavn til Moss med Baglast. Hans Jacobsen af Flensborg fra Kbh. til Amsterdam med Ostindiske Vahre. Jørgen Jversen af Apenrade fra Newcastle til Apenrade med Kull. Jacob Rønne af Kbhn. fra Strat David til Kjøbenh. med Spæk. Thys Jansen Deutscher af Kbhn. fra St. Thomas til Kbhn. med Sukker. Den 20 dito, Ole Rasmusen af Kbhn. fra Trundhiem til Kbhn, med Sild. Poul Hansen af Kbhn. fra Bourdeau til Rostok med Viin.
Berlingske Tidende, 1759-10-22
Kiøbenhavn, den 22 Octobr. Den 22 Sept. haver Hs. Kongel. Majestet allernaadigst bestilt Henrich Cretschmer til at være Bogholder paa St. Thomas og St. Jean udi Vestindien. Den 5 Octobr. er Hr. Justitsraad Johann Peter Willebrand allernaadigst beskikket til at være Politie-Directeur i Staden Altona. Hr. Advocat Emanuel Lassen i Husum, er allernaadigst beskikket til at være Cancellieraad. Den 6 dito, er Forvalteren ved det Stubbekiøbingske District paa Falster, Christian Kehlet allernaadigst beskikket til at være virkelig Cammerraad. Den 17 dito, er Detlef Rantzow bestilt til at være Kongel. Generaladjutant. Desligeste har den caracteriserede Capitain ved Cronprindsens Regiment Christian Ludwig Günter von Harling, erholdet det ved Oberstl. v. Holsteins Forflyttelse vacante Compagnie, som virkelig Capitain og Chef. Ligeledes er ved det Oldenborgske gevorbene Regiment til Fods, det ved Capitain Briand de Crevecoeurs dødelige Afgang vacant blevne Compagnie, confereret til Premierlieutenant Christian Fr. von Witzleben, som virkelig Capitain og Chef, samt Premierlieutenant Christian Ernst Græve af Lynar, benaadet med Caracter som Capitain af Jnfanteriet.
Berlingske Tidende, 1759-10-22
Paa Onsdag førstkommende, kommer Hs. Kongl. Majestet tilligemed den regierende Dronning, og den heele Hofstat, hid til Staden, hvor de allernaadigst behage at blive Vinteren over, som sædvanligt.
Berlingske Tidende, 1759-10-22
Fra Marseille berettes, under 21de i forrige Maaned, at det Danske Krigskib, som den 31 May der ankom, er den 15 Sept. seylet derfra hiem ad, og har en Ambassadeur om Bord fra Keiseren af Fetz og Marocco, som længe har ventet paa Leylighed til at segle hid.
Berlingske Tidende, 1759-10-22
Beretninger fra Bremen melde, at det der værende Tydske Selskab har den 10 hujus celebreret dets Jndretnings Dag, hvilken endnu er bleven meer anseelig derved, at den i Stats=Sager og den lærde Verden bekiendte Rigsgræve af Lynar, af Kierlighed til Videnskaberne, har paa Selskabets Ansøgning offentlig behaget, at paa tage sig den Ærespost, at være Overopsynsmand derover.
Berlingske Tidende, 1759-10-22
Hr. Græven af Lynar holdt ved denne Leylighed en ziirlig Tale, hvorudi man mærkede en stor Stats-Kundskab, en grundig Lærdom og en indtagende Menneske=Kierlighed.
Berlingske Tidende, 1759-10-22
Udi forrige Uge fra den 13 Octobr. til den 20 dito, ere, her i Staden copulerede 12 Par, Føde 27 Drenge, 17 Piger, tilsammen 44. Døde 15 Mænd, 12 Qvindere 63 Drenge, 59 Piger, tilsammen 149. Ere saa 105 flere døde end føde. De Døde ere henrykkede af følgende Svagheder: Alderdom 2, Barselseng 2, Blodgang 4 Brystsyge 6, Dødsød 1, Feber 6, hidsig Feber 4, Hævelse 1, Kopper 86, Mave=Vee 1, Slag 21, Sprinkler 1, Svindsoet 1, Tærende Syge 7, u-angivne Svagheder 6. Ved Kiøbenhavns Toldkammer ere fra den 15 Octobr. til den 20 dito 63 Skippere indkomne med efterfølgende Vare: 2537 Tdr. Rug, 634 Tdr. Hvede, 1123 Tdr. Byg, 374 Tdr. Havre, 199 Tdr. Erter, 187 Tdr. Gryn, 33 Tdr. Meel, 198 Tdr. Kiød, 551 Tdr. Smør, en halv Td. Nødder, 213 Tdr. Sild, 19 Tdr. Tælle, 480 Tdr. Frugt, 75 Skpd. 2 Lispd. 6 Pd. Flesk, 69 Skpd. 7 Lispd. Oste, 2911 Stkr. dito, 457 Favne Brænde. De Udgaaende ere 85 i Tallet.
Berlingske Tidende, 1759-10-22
Det 6 Kongel. allene privil. Lotteries sidste Classes Trækning tog sin Begyndelse i Dag, da følgende Gevinster ere udkomne, nemlig: i Sr. Paul Haslefs Collection i Christiania paa No. 21545, Præmie som første Lod 400 Rdr. i Sr. Caspar Holms Collection i Bragenæs paa No. 4186 200 Rdlr.; i Sr. Lunds Collection i Kiøbenhavn paa No. 22080, 500 Rdlr.; og i Hr. Bogholder Zedelers Collect. ibid. paa No. 3806, 200 Rdlr. Resten skal følge.
Berlingske Tidende, 1759-10-22
J Morgen udgives her i de Berlingske Arvingers Bogtrykkerie No. 6. af Ugebladet Anti=Drømmeren.
Berlingske Tidende, 1759-10-22
Vexel-Cours. London 5 Rdlr. 6 s. Pd. Sterl. Amsterdam 16 1/2 pro Cento. Hamborger Banco 13 1/2 a 3/4 pro Cento.
Berlingske Tidende, 1759-10-22
AVERTISSEMENT. J Mad. Rothes Boglade sælges paa Dansk, som nyelig er kommen fra Pressen, Den Franske Eryspitzbube Cartouche og hans Cameraters Liv og Levnets=Beskrivelse; ziiret med hans Portrait, som er meget nett stukken, efter et fra Paris hid forskreven Original-Stykke. Koster tilsammen 16 s. Af det fire dobbelt forenet Kierligheds Selskabs Enke- og Pensions=Casses Midler, bliver til førstkommende 11 Decbr. paa Rente at udlaane en Capital af 12 a 1400 Rdlr. imod forsvarlig Huuspant. Selskabets Contoir, den 19de Octobr. 1759.
Berlingske Tidende, 1759-10-22
Skifte Forvalterne i Bergen, Hr. Raadmand Meyer og Hr. Byefoged Dass, lade hermed indkalde Debi= og Creditorer efter afgangne Carsten Augustinus Hassel, om fleere end allerede meldt er, maatte findes, inden 12 a 13 Ugers Forløb at indfinde sig paa Raadstuefriver Contoiret i Bergen.
Berlingske Tidende, 1759-10-22
Da Prem. Lieutenant, Carl Frederich von Mehren, af det Sæd landske National-Regiment, tillige med hans Frue, Sophia Margretha Mahler, begge ved Døden ere afgangne; Saa, efter holdte Registering, Vurdering og Auction i Stervboet, indkaldes herved de Gange i de Danske Aviser, saavel Børnenes Føde Værger, som Credi= og Debitorer, at de behagelig vilde indfinde dem til Skifte holdelse i Stervboet, som er berammet at foretages paa Svenstrup, Gaard den 28de Novemb. førstkommende, de første at antage sig og besørge Børnenes Ret, og de andre sprinden at anmelde eller sende deres Fordringer, med lovlig Beviis til Regiments=Quarteermester Hansen i Ringsted, som Auditeur, da enhver skal vederfares den Ret, som Kongel. Lov og Forordninger dennem tillegger. Bentzons Eie den 19 Octob. 1759.
Berlingske Tidende, 1759-10-22
Som anordnede Skifte-Commissarier, C. C. Schumacher. S. D. Laurberg. H. Hansen, Fændrich. Regim. Quarteer, Prem. Lieuten. mester og Ande.
Berlingske Tidende, 1759-10-22
Udi Aaested Sogn og Bye, paa Hoved=Præstegaardens Grund, Wenneberg Herred, Aalborg Stift, er, fra et jordløs Huus, bygt til Fattige, Huus=Konen Ane Marie Dalin paa sin Betlervey bortdød og hendes Efterladenskab strax taget under lovlig Behandling, og efter høye Øvrigheds høy respective Resolution ved Auction gjort i Penge; Men da Boen befindes saa ringe, Huuset i saa armelig Tilstand, at ordentlig Proclama ikke formaaes at bekoste, og end mindre, naar, efter den Afdødes Bebrevelse paa stemplet Papiir, dateret 23de April 1736, med sal. Høyærværd. Biskop og Provst Mummers, saavelsom til Vitterlighed sal. Frederich Stampes og Rasmus Galschyths Hænders Underskrift, Fattige skal nyde hendes i Huset Efterladenskab, nemlig, om noget fra Boens Behandlings og Begravelses Bekostning, Husets Brostfæld a. kan blive over, saa lader SognePræsten, Christopher Mumme, efter høybemeldte Øvrighed; høyerespective Resolution, herved 3de Gange i Aviserne peremptorie indkalde bemeldte Afdødes Arvinger, Credi= og Debitorer, inden den i Loven allernaadigst fastsatte Tid at møde eller mode lade, udi Aar sted Præstegaard, saafremt de ikke vilde tilstaae den Afdødes GaveBrev om Efterladenskabet til de Fattige, (undtagen Hans Dahliin, som allerede ved Skrivelse dat. Christiania 24de April 1757, under høyeste Salligheds Eed har givet Afkald og lader hende give hvad hun haver til de Fattige) da hver skal vederfares som Lov og Ret medsøHerved bliver 3de Postdage efter hinanden i de Danske, Tydske og Hollanske Aviser lyst efter en Person, ved Navn Jacob Olsen Swa boe, som den 14de April 1751 er reist fra Trundhiem til Amsterdam som Matros, med Skipper Christen Svendsen Lind. Fra ovenmeldte Tid har man ikke havt den mindste Underretning fra eller omham, enten han er levende eller død. Da han nu haver staaende i bemeldte Trundhiem hans Fæderne Arve=Capital 33 Rdlr. 2 Ort 13 s. hos hans Stif=Fader, og af Øvrigheden beskikket Værge Jon Halsteensen, saa bliver fornævnte Jacob Olsen Svaboe (der er fød den 16de Sept. 1728, gammel 31 Aar) om han endnu er i Live, herved eengang for alle indkaldet at indfinde sig i Trundhiem, saasnart mueligt være kan for at modtage sin Arv, som staaer færdig tilUdtælling. Men skulde han være død, saa ansøger Stif-Faderen og tillige som Værge, at den eller de, som Dødsfaldet kunde være bekiendt, vilde meddeele ham tilforladelig Underretning derom; da Værgen forbinder sig, at betale baade magen saavel som paagaaende Omkostninger til Fornøyelse og Skadesløs. Trundhiem, den 22de Sept. 1759.
Berlingske Tidende, 1759-10-22
Justiceraad Holmsted lader herved bekiendtgiøre: At af de sædvanlige og bekiendte Vahre, bestaaende udi trykte Cattuner, skildrede Sirzer og linnede Vahre i Sorter, som paa hans sal. Faders og hans Fabriquer pleyer at forarbeides, haves et tilstrekkeligt Forraad, og at samme fremdeles hos ham kan bekommes udi Sr. Albrecht Petersens Gaard i Wimmelskaftet, lige for Hellig Geistes Kirke. Hos Sr. Østrup, Fuldmægtig paa Odense Amtstue, er at bekomme til førstkommende 11de Dec. 700 Rdlr. imod forsvarlig Pant. Foruden ved ordentlig og lovlig Proclama lader Byefoged, Peter Friederich Koren, som Skifte=Forvalter i Christiansund, 3de Postdage efter hinanden bekiendtgiøre i de Danske, Tydske og Hollandske Aviser, Borger og Kiøbmand i bemeldte Christiansund, Gustav Berendt Proches dødelige Afgang, og derhos indkalde alle hans Deb- og Creditorer, at møde i Stervboen Aar og Dag efter denne Publications=Dato, deels at betale deres Gield til Boen, og deels lovligen at legitimere deres Fordringer, da enhver skal vederfares, hvad ret er.
Berlingske Tidende, 1759-10-22
Directionen for den af afg. Søren Seerup under Dato 4de Jan. 1748 oprettede Enke= og Liig=Cassa, lader herved anmode dem af bemeldte Casses Jnteressenter, som endnu ikke deres Contingent for sidstafvigte Julii Qvartal have betalt, at de sig behageligst med samme, forderligst og i allerseeneste inden denne Maaneds Udgang, vilde indfinde; Thi saafremt nogen, imod Forhaabning, derudi skulle tage Forsømmelse, udelukker han derved baade sig og Sine fra Cassen og dens Fordeele, eftersom han da derefter straxen af Societetet vorder exeluderet.
Berlingske Tidende, 1759-10-22
Hvo som maatte faae i Sinde, udi dette fordeelagtige Societæt som Jnteressent at indtræde, vilde behageligst addressere sig til mig Underskrevne, Cassens nu værende Forstander, boende udi Hs. Excellence, Hr. Geheime Conference=Raad og Ober=Ceremoniemester von Plessens Gaard i Klareboderne. Kiøbenhavn, den 22de Oct. P. L. Zeuthen.
Berlingske Tidende, 1759-10-22
Den verdsl. Skifteret udi Aalborg henseende en Kiøbmandskarl, navnl. Falethin Smid, ved Døden er afgangen, hvis ringe Efterladenskab ikke formaaer en ordentlig Proclama at bekoste, lader herved udi Danske Aviser 3de Gange den sal. Karls Creditorer og Debitorer indkalde at møde udi Stervboet den 18de Dec. nestkommende Creditorerne at legitimere deres Fordringer efter Loven, og Debitorerne at betale hvis de findes skyldig. Aalborg, den 15de Octobr. Jørgen Christian Møller i Bieris Mølle, Silkeborg Amt udi Jylland, ved Horsens, lader udi de Danske Aviser, saavel som Altonaiske Mercurius, 3de sinde bekiendtgiøre, at siden en Jøde fra Rendsborg, ved Navn Levin Samsings, i Aaret 1757 noget for Michaeli, haver hos hannem laant 50 dlr. Courant, og til Forsikring for samme Penge deponeret 2 gl. sølv Lomme=Uhrer, 3de Metal Hertsfængere, saavelsom en Paquet, forseiglet med bemeldte Levin Samsings Sig nette, med Forsikring, 2de Maaneder efter at Laanet var skeet, at betale Pengene, samt levere Jørgen Christian Møllers for det annammede Gods givne Seddel, og derimod modtage Vahrene; Men som fornævnte Levin Samsings endnu hverken selv eller ved andre har ladet Pengene betale, Sedlen levere og følgelig det deponerede Gods modtoge. Da det nu i Steden 2de Maaneder er over til Aar siden, og Jørgen Christian Møller nu ikke længere saaledes vil lade henstaae, saa meget meere, som hverken viides, om Jøden er levende eller død.
Berlingske Tidende, 1759-10-22
Saa advares oftbenævnte Jøde, Levin Samsigs, inden 12 Uger fra Dato at indfinde sig i Bieres Mølle, for at betale hans Debit, og levere den for det deponerede Gods givne Seddel, samt bemeldte sit Tøy at imodtage, og foruden Laanet tillige at erstatte alle billige og lovgrundete Prætensioner, for saadan sin lange Udeblivelse; Thi Mangel dera, lader Jørgen Christian Møller det til Forsikring deponerede og pandtsatte Gods ved Rettens Middel aabne, registere og vurdere, samt ved offentlig Auction bortselge den 9de Januar 1760 udi fornævnte Bieres Mølle, om Formiddagen Kl. 10 Slet, til Capitalen med alle paagaaende Omkostninger og billige Prætensioner for uforsvarlig Ophold, dessen Erstatning, og i Fald noget ved saadan Forretning skulle komme Levin Samsings til Gode, skal saadant vorde ham reserveret, men om Creditor ikke skulle blive fuldkommen fornøyet, forbeholder han sig sin lovlig Regresse til Debitor. Dette tiener saaledes tilbemeldte Levin Samsings eller Arvinger, om han maatte være død, til endelig Efterretning. Bieris Mølle, den 16de Octobr. 1759.