JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-09-16
Ved et ad mantum udfærdiget allerhøieste Reskript af 4. Sept. er det tilladt, at der foruden de i Ribe Kjøbstad allernaadigst bevilgede Markeder for Fremtiden aarlig maa afholdes et Qvægmarked den 2. Tirsdag i Mai Maaned, og derhos bifaldt, at følgende Forandringer foretages i Henseende til de ved allerhøieste Reskripter af 18. November 1740 og 24. August 1792 sammesteds oprettede Markeder, nemlig: 1) at de ved Reskriptet af 18 Novbr. 1840 allernaadigst bevilgede tvende Krammarkeder, som ere ansatte til Philippi Jacob Dag og i Septbr. Maaned for Fremtiden maa afholdes den næstsidste Tirsdag i April Maaned og Dagen for Mikkelsdag; 2) at det Heste- og Qvægmarked, som ifølge fornævnte allerhøieste Reskript hidtil er afholdt i October Maaned, istedet derfor berammes til den 1. September, samt 3) at de ved allerhøieste Reskrivt af 24 August 1792. til den 29. April og den 27. October ansatte Qvæg markeder for Fremtiden afholdes den sidste Tirsdag i April Maaned og den første Tirsdag i Mai Maaned. (B. T.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-09-16
Efter Fædrelandet optage vi Følgende: Pastor Wilhelm Birchedal i Sønderomme blev, som det vil erindres, i sin Tid af det danske Cancelli sagsøgt for i en Artikel i dette Blads (Fædrel.") Nr. 1659 angaaende Palmebogssagen, der var overskreven: "Formit Vedkommende at have yttret sig paa en usømmelig Maade om sine Foresatte. Provsteretten idømte Hr. Birchedal 50 Rbd. Mulct, hvorpaa han appellerede til den 2. geistlige Jnstants, Landemodet. Dette har nu frifundet ham, dog med Paalæg af Sagens Omkostninger.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-09-16
Rygterne og en betydelig Underballance i Tivoli synes ikke blot at have sat en panisk Skræk i Actionarrerne, saa at Actierne ere faldne langt under pari, men ogsaa i Publikum; idetmindste har Besøget, trods det smukke Veir, taget betydeligt af, især er Tivoli kun meget tyndt besøgt paa saadanne Aftener, da der ikke gives extraordinaire Forlystelser. En farlig Concurrent truer Kehlet paa Aleenberg mere og meere at blive for Tivoli. Denne entreprenente Mand sparer intet for at gjøre sit vakkre Establissement saa indbydende for Publicum, som muligt, og hvad der er det erlatanteste Middel til at tilvende sig Besøg er, at Adgangen her er gratis. (O. Th. Av.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-09-16
Grosserer Svitzer, der er i Besiddelse af et Dykker=Apparat, benytter dette for Tiden til, ved Hjelp af dertil underviste Sømænd fra det nordlige Sjælland, at opfiske Sager fra Prinds Christians Vrag, der som bekjendt blev sat paa Grund og brændt, under et overlegent engelsk Angreb i Foraaret 1808. Dykkeren kan arbeide 5 a 6 Timer under Vandet udtil en Dybde af henved 15 Favne, saa lang er uftslangen; i nærværende Tilfælde arbeider han paa circa 4 Favnes Dybde, og bevæger sig fra den en Ende af Vraget til den anden, beskjæftiget med, ved Hielp af Hugge- og Brækjern, at løsne de sammen rustede Sager. Han har i Løbet af et Par Maane der optaget omtrent 14 12 og 18 pundige Kanoner, 1 a 2000 Stykker Ballastiern, foruden adskillige Kugler &c. Desuden har en Skipper Rasmussen, (Møller), der seiler med et af Holmens Fartøier, opfisket adskillige Kanoner. Paa samme Kyst er fundet Braget af et andet Orlogskib, hvis Navn er Snarensvend - saavidt vides svensk -, der skal være forliist under Frederik III. Paa Anholts Rev kan sees 3 Brag under Vandet, det ene har Steen ombord, man havde troet det var Marmor, men en Prøve viste at det kun var Sandsteen, hvorfor Forsøget med at opfiske deraf, opgaves. (H. Av.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-09-16
Som en usædvanlig Plage anføres fra Fyen, at en stor Mængde Lam iaar ere blevne ihielbidte paa Marken. De findes alle mishandlede paa een Maade: med udrevne Struber og afbidte Haler. Man formener, at det er Ræve, der saaledes husere; i saa Fald maa deres Antal være blevet betydeligt forøget forrige Vinter, hvilket maaskee kan antages at være skeet over Jsen fra Jylland. (O. Th. Av.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-09-16
Ved at omtale den i næste Maaned begyndende Fornyelse af Underhandlingerne imellem Preussen og Danmark, angaaende den siden 17. Juni 1838 udløbne Handels- og Skibsfarts-Tractat, anstiller "Berl. Nachr." omtrent følgende Betragtninger: "Som de kjendt er det denne Gang Danmark selv, der har gjort de til nærmende Skridt, i hvis Følge Underhandlingerne ville blive gjenoptagne. Reguleringen af Sundtolden maa naturligviis herved træde i Forgrunden og, som vi haabe, denne Gang finde sin Afgjørelse. Desværre paatrænger sig os herved strax den Bemærkning, at Danmark fortiden synes at miskjende Politikens Fordringer, og at det, i urigtig Opfattelse af Tidsforholdene, mere og meere unddrager sig de tydske Sympathier, og i det Sted slutter sig til en nordisk Magt, af hvis Ledelse der sikkert ikke kan fremgaae Andet, end Fordærvelse. Vi skulle mene, at Danmark har havt sørgelige Erfaringer nok, til endelig at give Fornuftens Stemme Gehør. Det er for svagt til at kunne hævde en selvstændig Politik; og vil det ikke udsuge sig selv, saa er det vistnok nu paa høie Tid, at det afgiver den skarpe Afsondring og dermed forbundne høie Mening om sin egen Magt, Maatte det nu kun træffe det rigtige Valg, Tydskland er Danmarks naturlige Allierede; thi, truet af den brittiske Leoparde og den russiske Ørn, kan det tun i Tydskland finde en kraftig Støtte. Gid Danmark vilde nøie betænke dette og ved de forestaaende Underhandlinger som Sundtolden) laane Øre til billige Forestillinger; det sætter ellers lettelig Alt paa Spil. Hertil kommer endnu den Omstændighed, at de tydske Jnteresser med Hensyn til Friheden paa Østersøen, ligeoverfor England og Rusland, ere aldeles de samme som Danmarks; thi Danmark vil, ængstet af England og Rusland, aldrig kunne hævde sin Selvstændighed. Dets Neutralitet er ikke Andet, end Jnd bildning; thi den kan ingensinde vare længere, end Tilfældet og Udlandet vil. Vi ere langt fra, ved denne Forbindelse med Danmark at tænke paa nogen Jncorporation af dette Rige i det tydske Forbund, som Forbundsstat, eller at forestille os nogen saadan Sammensmeltning af Samme, at den danske Nationalitet i mindste Maade skulde lide derunder; thi vi vide meget vel, at Danmark, netop i dette Øieblik, stivner sig imod enhver nationel Tilnærmelse til Tydskland. Vi have alene villet gjøre opmærksom paa Følgerne af et Forbund imellem Tydskland og Danmark, og paa en Sammensmeltning af deres fælles Jnteresser, hvorved de begge vilde styrkes og udvilles. (Rand. Av.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-09-16
En Skrivelse fra Byen Slesvig, dateret 27 Aug. 1845, indeholder blandt Andet følgende Yttringer: "Her er for Tiden meget uroligt, siden Forbudet mod Brugen af de saakaldte schleswigholsteenske Faner er udkommet; Pøbelen drager om Aftenen igjennem Gaderne, syngende: "Schleswigholstein stammerwandt, jagt die Danen ans dem Land. Hos Kammerherre Scheel (Amtmanden) vilde de forleden slaae Vinduerne ind, men, da han var paa Før hos Kongen, udsatte de Forsættet indtil videre og nøredes med at pibe." (Hemp. Av.)"Dannevirke indeholder følgende: "Øen Als har i flere Hundrede Aar været en Tumleplads for Sidelinier af den danske Regentsstamme, der under Titel af Hertuger deels have boet i Sønderborg og Nordborg, deels paa det af en af disse Linier anlagte Augustenborg. J Aaret 1667 maatte Hertugen i Sønderborg og 1669 Hertugen i Nordborg opgive deres Godser til Concursbehandling. Kong Frederik den Tredie benyttede denne Leilighed og overtog paa Statens Vegne de fallerede Godser, som saaledes atter inddroges under Kronen. J Aaret 1651 kjøbte Ernst Günther, en Farbroder til bemeldte Hertug i Sønderborg, Fogdret Stavenbøll paa Als og anlagde her et Slot, som han til Ære for sin Hustru gav Navn af Augustenborg. Fra ham stammer den Augustenborgske Linie. Om et Medlem af den fallerede nordborger Linie fortæller Erik Pontoppidan følgende charakteristiske Anekdot: "Hr. Carsten Jensen, Præst i Svenstrup paa Als, blev 1637 sat fra sit Embede, fordi han havde begegnet sin Landsherre, Hertug Friederich til Nordborg, ualmindelig grovt, ja saa grovt, at det vilde have kostet ham langt mere end Embedet, dersom ikke visse Omstændigheder havde formildet hans Dom, især da Kongen kjendte den nysnævnte Fyrste, sin Fætter, som den, der ved en uordentlig Levemaade havde skilt sig selv ved den, hans høje Fødsel ellers skyldige Respekt. Sagen var følgende: Hertug Friederich havde ladet hele Svenstrup Sogn tilsige, at de skulde sende alt det unge Mandskab paa Klapsagt, og det den første Onsdag i Februar, da ifølge Kirkeloven, den maanedlige Bededag var bleven befalet at holdes. Fordi nu Øen Als dengang, i civile Sager, tilhørte de fyrstelige Huse, i Sønderborg og Nordborg, men i Kirkesager, ligesom endnu, laae umiddelbart under Kronen og den odenseiske Bispestol, saa vilde Præsten ikke tillade sine Tilhørere, at de med Gudstjenestens Forsømmelse, skulde adlyde Fyrstens Bud, og paatog sig at gjøre deres Sag god igjen, ifald de skulde blive tiltalte derfor. Hertugen kom paa Jagten, men fandt ikke det tilsagte Mandskab, og da man sagde ham, at Hr. Carsten i Svendstrup havde befalet Kirkegangen, ligesom Hs. Durchlauchtighed Jagten, reed han, i Vrede, hen til Præstegaarden, hvor han fandt den forvovne Mand og vilde straffe ham med Stokkeprygl, hvilket hin dog saalidet kunde fordøie, at han greb Hertugen i Skjæget, og som Traditionen lyder, gav ham et Øresigen. J Betragtning deraf var det endnu en lemfældig Straf, at han slap med Afsættelsen fra Embedet, især da Kongen, efter en kort Tids Forløb, gav ham et langt bedre Kald, nemlig Diakonatet ved St. Knuds Kirke i Odense."
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-09-16
Jfølge Cancelliets Ordre bliver der nu i Viborg, optaget Forhør i Anledning af det under Hr. Barfods Ophold der Passerede. Jstedet for Byens Polittemester, Hr. Cancellieraad Selmer, der har undslaaet sig for at overtage Forretningerne herved, har Stiftamtet beskikket Herredsfogden i Lysgaard og Hids Herreder, Hr. Justitsr. Holm R. af D. (P. A.) Pastor Stanning, Sognepræst til Herlufmagle og Tyberg, der, som Subskribent paa Kammerherre og Stiftamtmand, Baron de Brettons Bog om Skole- og Fattigvæsenet, havde vægret sig ved at erlægge de ham for de udkomne Dele af nævnte Værk affordrede 12 Rbd. 3 Mk., - blev i denne Anledning af Kammerherren ved Tyberg Herredsthing søgt til at erlægge nævnte Sum. Bemeldte Ret frifandt imidlertid Pastoren for Kammerherrens Tiltale, og sidste har derpaa indanket Sagen for Overretten, hvorden for nylig er optagen til Doms.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-09-16
Jfølge Meddelelse fra Tønder er der om Natten mellem 20 og 21. August, ved Øen Sylt, indstrandet en med Rugmeel ladet Kuf eller Smakke, der var forladt af Mandskabet. Af de forefundne i det hollandske Sprog skrevne Skibsdocumenter, saae man, at Skibets Navn var Elzine", at det i Hamborg havde indtaget 160 Fade Rugmeel og var den 6. August afgaaet derfra til Amsterdam. Størstedelen af Ladningen er bjerget i ubedærvet Tilstand, men Skibet staaer neppe til at redde, da det ligger opkastet paa Stranden med Kjølen i Veiret. (B. T.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-09-16
Udnævnelser. Under 2 Septbr. er Valget af forhenværende Præst i Simonsberg i Provstiet Husum, H. Hansen, til Præst i Viol i Provstiet Bredstedt, og af Cand. theol. B. F. H. Døring til Diaconus i Crempe, allernaadigst stadfæstet. Under 9. Septbr. er Professor i Chirurgien ved Universitetet i Kiel, Dr. B. C. R. Langenbeck, udnævnt til Etatsraad med Rang Nr. 9 i 3die Klasse efter Rangforordningen af 14 October 1746. (C. T.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-09-16
Ledige Embeder. Hasle og Ruthsker Sognekald paa Bornholm, ny Ansættelse, 250 Rbd. (Opslaaet vakant d. 8 Septbr.). - En Amtsforvalter- og Huusfoged-Tjeneste paa Ærø. Caution 7200 Rbd. – Ved allerhøieste Resolution af 13. f. M. er i Byen Detbull, Tønder Amt, fra 1. Januar 1846, regnet, oprettet en Brev- og Pakkepost-Expedition, og tillagt den ansættende Posterpediteur en aarlig Gage af 400 Rbd., og 20 Rbd. aarlig til Contoirhold af Postkassen. Foreløbig bliver af Posterpediteuren at stille anordningsmæssig Caution til Beløb af 8000 Rbd. Ansøgninger og denne Tjeneste modtages af Generalpostdirectionen inden 6 Uger. (Opslaaet vakant d. 6. Septbr.). (B. T.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-09-16
Altona Kvægmarked. Den 8 Septbr. vare 746. Stkr. stort Hornkvæg paa Markedet, hvoraf 602, solgtes. Til England solgtes c. 150 Stkr. Handelen gik noget bedre end i forrige Uge. Priserne vare uforandrede. Den høieste Priis var 10 Rd. pr. 100 Pd. (Duv.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-09-16
Bekjendtgjørelser. At Redactionen af Bladet Fædrelandet Sv. G. M. Strøm under Dags Dato er beordret tiltalt for Overtrædelse af Trykkefrihedslovgivningen med Hensyn til en i bemeldte Blads Nr. 1977 for Søndagen d. 29. August d. A. indført Artikel, bekjendtgjøres herved i Overeensstemmelse med Fag. 27. Sept. 1799 § 18. Det Kongelige Danske Cancellie d. 2 Sept. 1845.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-09-16
Aar 1845 den 2 Sept. blev i den Kongelige Lands-Over samt Hof- og Stadsret i Kjøbenhavn afsagt Dom i Sagen Nr. 252 1815 Procurator Maag, som Actor contra Tiltalte, Redacteuren af Bladet "Corsaren, forhenværende Contoirist N. L. S. Gram, og saaledes kjendt for Ret: Tiltalte, Redacteuren af Bladet "Corfaren, forhenværende Contoirist N. L. S. Gram, bør til Kjøbenhavns Fattigvæsens Hovedkasse bøde 300 Rbd. Sølv, samt være den i Forordningen af 27. September 1799 § 20 fastsatte Censur undergiven i 2 Aar. Saa betaler han og alle af Actionen flydende Omkostninger, og deriblandt Salarium til Procuratorerne Maag og Cancelliraad Delbanco med 10 Rbd. til hver. Den idømte Mulct at udredes inden 15 Dage efter denne Doms lovlige Forkyndelse, og Dommen i det Hele at efterkommes under Adfærd efter Loven. Hvilket, efter ovenmeldte Forordning herved bekjendtgjøres. Den Kongelige Landsover- samt Hof- og Statsrets Justits=Contoir i Kjøbenhavn, den 2 September 1845. Krüger.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-09-16
Placat. Jfølge passeret Udlæg bliver det Dagleier Jens Jørgen, Lyngbye tilhørende Sted Nr. 569 i Norgesgade her i Staden med Grund, Gaards- og Haugeplads samt Jordlod i Marken herved stillet til Bortsalg ved 3de offentlige Auctioner, som afholdes: 1ste Auction Tirsdagen den 30. dennes, 2den dito Tirsdagen den 14 October, 3die dito Tirsdagen den 28. f. M., hver Dags Formiddag Kl. 10; de 2de første Auctioner paa Stadens Raadhuus, men 3die i selve Stedet. Hvilket herved overeensstemmende med Placat 22 April 1817 bekjendtgjøres. Fredericia Byefoged-Contoir, den 11. Septbr. 1845. Rahbek.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-09-16
Ved Proclama af Dags Dato, som snarest vil blive læst inden vedkommende Under- og Overret, ere Alle og Enhver, som maatte have noget at fordre i Boet efter afdøde Avlsbruger Frederik Bugge heraf Staden, indkaldte med 12 Ugers Varsel til for undertegnede Skifteret at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Fredericia Skifteret, den 8 September 1815. Dræbye. Rahbek.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-09-16
Alle og Enhver, som maatte have noget at fordre i Boet efter Artillerie-Sergeant Carl Christian Vilhelm Seyersen heraf Staden, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til for undertegnede Skifteret at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Hvilket herved begjendtgjøres. Fredericia Skifteret, den 10. September 1845. Dræbye. Rahbek.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-09-16
Ved Proclama, som læses inden vedkommende Retter, ere Alle og Enhver, som maatte have Noget at fordre i Boet efter afgangne Møller Poul Knudsen og forhen afdøde Hustrue Anna Maria Schmidt af Drabeks Mølle i Trykt i Ribe hos Chr. sal. Hyphoff. Skanderup Sogn, med tolv Ugers Varsel indkaldte til inden saadan Tids Forløb under Fordringernes Fortabelse for undertegnede Skifteforvalter i Boet at anmelde og beviisliggjøre deres havende Krav, hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Herredscontoiret i Kolding, d. 9. Septbr. 1845. C. W. Qvistgaard.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-09-16
Ved Proclama, som læses inden vedkommende Retter, ere Alle og Enhver, som maatte have Noget at fordre i Boet efter afdøde Kirkesanger og Skolelærer Christen Jacobsen Brøndums Enke Mette Kirstine Sørensdatter af Alminde, med tolv Ugers Varsel indkaldte til inden saadan Tids Forløb under Fordringernes Fortabelse for undertegnede Skifteforvalter i Boet at anmelde og beviisliggjøre deres havende Krav, hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Herredscontoiret i Kolding, d. 9. Septbr. 1845. C. W. Qvistgaard.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-09-16
Creditorerne i efternævnte Stervboer, nemlig: efter Jndsidderske Else Sørensdatter af Bekgaard i Neusling Sogn, Jndsidder Jeppe Pedersen Fiskbek af Sneberg, - Ungkarl Niels Særkiær Troelsen af Vraae i Giellerup Sogn, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer for mig som Skifteforvalter. Hammerum Herreds Contoir, Nørholm, d. 6. Sept. 1845. Bindesbøll, const.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-09-16
Ved Proclama af Dags Dato, som snarest mueligt vil blive læst i den kongelige Landsoverret i Viborg og ved dette Herreds Ret, ere Creditorerne i Boet efter afdøde Aftægtsmand Mads Christensen Sivebek af Birk i Giellerup Sogn, indkaldte med 12 Ugers Varsel til at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer for undertegnede Boets Skifteforvalter; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Hammerum Herreds Contoir, Nørholm, d. 6. Sept. 1845. Bindesbøll, const.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-09-16
Ved allerhøieste Ordre af 21. Decbr. f. A. til Ribe, Amt, er det blevet tilladt, at der for Fremtiden hvert Aars 19de October maae afholdes Qvægmarked i Foldingbroe, hvilket herved bekjendtgjøres, med Tilføiende, at dette Marked for iaar, da den 19de October indtræffer paa en Søndag, afholdes næstpaafølgende Tirsdag den 21de October. Gjording-Malt Herreders Contoir, Endrupholm den 1. Septbr. 1845. Münster.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-09-16
Efter Anmodning af Proprietair Bertram og hans fraseparerede Hustru Caroline Lantrup indkaldes herved deres fælles Creditorer inden tre Maaneder fra Dato at anmelde og til Undertegnede godtgjøre deres havende Krav, hvorefter Regningens rigtig befundne Beløb vil blive udbetalt af mig. Estrup Hovedgaard i Ribe Amt, d. 1 Sept. 1845. Lastrup.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-09-16
At Undertegnede fra næstkommende Michaeli agter at give Underviisning i Dands, tager jeg mig herved den Frihed at bekjendtgjøre.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-09-16
Ribe, d. 28. August 1845. Ærbødigst Jeppe Brorsen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-09-16
Dandse-Jnformations Anmeldelse. Dandselærer Lours Rehne fra Kjøbenhavn agter snart at komme til Ribe, og blandt andre nye Dandse at undervise i Polka. (Med dette Nr. følger Tillæg.) Mi Følgeblad til Ribe Avis Nr. 109.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-09-16
Da Undertegnede, som i sin Tid traadte sammen for efter bedste Skjønnende at uddeele de milde Gaver, der indkom til de af Oxbye Sogn i Efteraaret 1843 Forulykkedes Efterladte, nu have tilendebragdet Hverv, vi saaledes have paataget os, skulle vi, i Overeensstemmelse med det i vor tidligere Bekjendtgjørelse (Følgeblad til Ribe Avis Nr. 100 for 1844) givne Løfte, ikke undlade herved til Efterretning for alle de ædle Givere at offentliggjøre, hvorledes vi have tilendebragt samme. Vi skulle da først tillade os at meddele, at den endelige Udførelse af den efter nysmeldte tidligerBekjendtgjørelse tagne Bestemmelse angaaende de Penges Jndsættelse i en Sparekasse, der vare tillagte de Forulykkedes Børn, kun er bleven udsat saalænge, fordi vi til Beqvemmelighed for Vedkommende helst ønskede disse Penge indsatte i den Sparekasse, der forventedes oprettet i Ribe, men da der, efter saa lang Tids Forløb, efter hvad vi have kunne erfare, ikke var Udsigt til, at denne Sparekasse skulde komme istand have vi foretrukket at indsætte dem i den i Ringkjøbing oprettede Sparekasse, Dette er nu skeet, ganske overeensstemmende med den i vor tidligere Bekjendtg. omtalte Specification over, hvormange Portioner der ere tillagte hvert enkelt Barn, og de særlige Bestemmelser, Udbetalingen ofv angaaende, der have henligget til Eftersyn paa Øster og Vester Herreders Contoir i Varde og i Hoe Præstegaard og da Børnenes Værger have modtaget og qvitteret for de af Ringkjøbing Sparekasses Bestyrelse udfærdigede Contrabøger, staaer der kun tilbage for os at gjøre Rede for, hvor Meget der har være at uddeele til Børnene og hvorledes denne Uddeling er faldet ud; men da det ikke kan interessere Publicum at erfare, hvor Meget hvert enkelt Barn saaledes har erholdt, indskrænkee vi os til at oplyse, hvor Meget der er tilfaldet samtlige Børn paa hvert Sted. Rbd. Mk. s.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-09-16
Efter det i den tidligere Bekjendtgjørelse offentliggjorte Regnskab var til foreløbig Forretning i Statsgjeldskassen indbetalt. Efter samme Regnskab beroende hos medundertegnede Qvistgaard Senere indkomne Gaver efter Anmeldelse i denne Tidende af 14. Marts d. A. i Alt Renter fra 1ste Mai 1844 til 1ste April d. A. af ovenanførte i Statsgjeldskassen, indbetalte 3,250 Rbd. Summa 3,171 3 6 7 Af denne Summa ere følgende Udbetalinger skete: Rbd. Mk. s.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-09-16
J Postpenge for de senest indkomne Gaver og derfor igjen meddeelte Qvitteringer samt for Besørgelsen af 3,425 Rbd. 3 Mk. fra Varde til Ringkjøbing For Omsætning af circa 1200 Rbd. fra Sedler til rede Sølv forinden Jndbetalingen i Ringkjøbing Sparekasse.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-09-16
Efter Qvittering fra vedkommende Værge er af de Hans Johnsens 7 yngste Børn tillagte Penge forinden Jndsættelsen i Sparekassen udbetalt til hvert Barns Underholdning osv. 2 Rbd. 3 Mk., i Alt Ligeledes efter Qvittering til hvert af Søren Spangsberg Bondesens 5 Børn 3 Rbd., i Alt . Af de ethvert af de 50 Børn tillagte Penge er forlods betalt en Sparekassebog med 1 Mk., i Alt Lateris solgtes 150 Stkr. Handelen gik noget bedre De Skanderup Sogn, med tolv Ugers Varsel indkaldte til inden L. S. C. - J No. Rbd. Mk. s. Transport 54 2 61 1/4 J Sparekassen for Ringkjøbing og Omegn er indbetalt for el Sørensens . . . . 3 Børn 7 1/2 Portion 124 Rbd. 1 Mk. Sørensen Friis's . . . 1 3 Andersen Frandsens 4 - 8 1/2 Pedersens s Chr. Lauridsens . . . . 1 - 1 1/2 3 Hansens . . . . . . 1 Josiassens . . . . . . 2 - 6 3 Peder Nielsens . . . . 4 - 24 -rs Christensens . . . . . 2 - 100 - Clemensens I Søren Jensens . . . . 3 - 15 3 Johnsens . . . . . . 10 - 47 3 Chr. Bondesens . . en Spangsberg Bondesens 5 - 32 50 Børn 208 Portioner Summa 3,471 3
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-09-19
Ribe. Avertissements-Tidende. Stits-Avis og Udgivet af Chr. sal. Hyphoff, redigeret af E. Hyphoff. Fredagen den 19. September. No 110.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-09-19
Udenlandske Efterretninger. Frankrig. Det synes uden for al Tvivl, at den franske Øvelsesflaade under Admiral Parseval-Dechenes begiver sig til den spanske Kyst, hvor man befrygter alvorlige Uroligheder igjen. - Den Maade hvorpaa Marschal Bugeand har taget Afsked i Algier stadfæster alle Rygter og hans Tilbagekaldelse fra Statholderposten. Marschal Soult har paastaaet samme og endelig sat den igjennem, glemmende, at han derved har kaldt sin Eftermand i Krigsministeriet til Paris. De sidste Efterretninger fra Toulon stadfæste, at Branden i Arsenalet ikke er opstaaet ved Mordbrænder Haand, men ved Uforsigtighed. Prindserne af Remours og Aumale og den førstes Gemalinde ere vendte tilbage fra Spanien til Bordeaux. Deres Modtagelse i Navarra og især i Pampelona var særdeles udmærket.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-09-19
Spanien. Den 5. September fandt i Madrid et nyt Oprørsforsøg Sted, som kostede flere Mennesker, Livet. Regeringen skal have været underrettet om at 600 Sammensvorne vilde komme tilsyne i Gaderne, og at de gjorde Regning paa et Kompagni af Regimentet Navarra. Regimentet Navarras Hvem der blev besvaret med en Geværsalve, hvorved en Officeer dræbtes og en Soldat blev saaret; Soldaterne fyrede ogsaa, nedskøde flere Borgere og toge en Deel tilfange. Ansete Personer skulle være kompromiterede Oprøret tilskriver man især den almindelige Misfornøielse med det nye Skattesystem, hvori man haaber at Dronningen ved sin Tilbagekomst vil lade indtræde Forandringer.