JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-05-29
J denne Tid har man de meest paafaldende Exempler paa, hvor megen Umage man gjør sig i Hamborg for at forværre vor Cours. Uagtet man paa vor Børs har kunne faae gode Papirer nok til 395 og 396 har man dog i Hamborg skruet Coursen op igjen til 405. En saadan Forskiel af 10 PC. kunde umuelig finde Sted, hvis der ikke i Hamborg gaves Mennesker, der gjøre sig et Haandværk af at aaare med vort Pengevæsen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-05-29
I Adresseavisen falbydes et Ostindisk Shawl for - otte Hundrede Rigsdaler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-05-29
Ved den betydelige Tilførsel vi i den senere Tid have havt af Bræder, Tømmer a. ere Priserne paa disse Varer faldne meget. Paa Tommer pladsen ere Priserne nu saaledes: Vahlbord 20 Rd., 12 Fode Dramske 4 Sk. Bord 16 Rdlr., 12 Fods Frederikshalds dito 13 Rdlr., 10 Fods dito dito 11 Rd. pr. Tylt, 3 Tommers Planker 7 Mk. 8 s. pr. Alen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-05-29
Det her til Kjøbenhavn opbragte Skib Jason, har medført en Ladning af 765 Casser Appelsiner, der maa være Kjøbenhavnerne en saa meget velkommere Forfriskning, som netop Sommerens varmere Dags nu nærme sig med raske Skridt. Disse Appelsiner blev i Løverdags solgte paa Børsen. J Begyndelsen betaltes Kisten med 17 Rdlr., men derpaa gik Prisen ned til 7 Rdlr., som næsten er ligesaa billig som i Fredstider. Den bedste Appelsin kan man nu kjøbe i Urteboderne for 12 s. Man seer ellers heraf, som af saa meget andet, hvor dybt de nu saa overspendte Priser paa de fleste Artikler, maa og ville synke naar Conjuncturerne forandre sig eller Tilførsel kommer. Hos vore Speculantere sporer man i denne Tid en Modfaldenhed, der stikker mærkeligen af mod den Forvovenhed, de forhen ved alle Leiligheder viste. J Handelen med Colonialvarer er saa godt som aldeles ingen Omsætning og Priserne vedblive næsten bestandig at synke. Candis er sjunken fra 14 Mk. til 7 Mk. 8 s., Congo fra 22 Mk. til 15 Mk. &c.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-05-29
Der haves Efterretning om at den Engelske Fregat, som Premier=Lieutenant og Ridder de Falsen den 28de April har havt en Trefning med, er derefter seet paa Rheden ved Vingøesand med en Fregat paa hver Side og med en Brog under for ikke at synke. Fregatten havde faaet 5 Grundskud og alt ombord indtil Kabyssen var gjennemskudt. Jgjennem Mesanmasten var gaaet 2 Kugler, Fregatten havde 24 Døde og 36 mere eller mindre Saarede, blandt hvilke sidste Capitainen befandtes. Saafremt det stille Veir var vedblevet 1/2 Time længere vilde man have overgivet Skibet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-05-29
J Gaarmorges ankom Nord fra 5. Rangskibe, 1 Kutterbrig og 1 Kutter, som ankrede i Sprogøe=Beltet, hvor der nu ligger 111 Rangskibe, 1 Pinkskib, 1 Kutterbrig og 1 Kutter. De ere fordeelte saaledes, at 4 Rangskibe og Pinkskibet ligger Norden for Sprogøe, og 7 Rangskibe, 1 Kutterbrig og 1 Kutter Sønden for. Jblandt de ankomne Skibe er en Tredækker med Contreadmirals Flag.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-05-29
Kjøbenhavns Vexelcours d. 29 Maji. 3 Maaneder 396, hvortil Banquen solgte. Underhaanden kunde man faae gode Papirer til 395. - Spec. noterede 402, som udgjør for 1 Rdlr. i Spec. 4 Rdlr. 2 s. D. C. - J Hamborg var Coursen paa Kjøbenhavn noteret d. 18 Maji 400 2 Maaneder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-05-29
Udenlandske Efterretninger. Den Engelske Regjering har modtaget Depecher fra Lord Wellington af 12 April, paa hvilken Tid hans Hovedqvarteer var i Visen (i Provindsen. Beira). Efterretningerne fra Lissabon af 15 April indeholde intet Nyt. Den Spanske General Ballesteros har ved General Regniers Manoeuvres seet sig nødt til at postere sig ved Salamanca. GeneralOdonel, der commanderer en anden Division af la Romanas Armee, befandt sig i Merida. De Franske, under General Regnier, vare posterede i Cabeza ved Foden af Sierra Morena. - J Begyndelsen af Martii Maaned vare de Franske, 17,000 Mand stærke, rykkede ind i Kongeriget Valencia og havde besat Valencias Forstæder, men efter nogle Dages Forløb trak de sig igjen ad Arragonien. Sidst i Februarii gjorde Spanierne i Catalonien et almindeligt Angreb paa de Franske ved Vich, men maatte trække sig med uforrettet Sag tilbage igjen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-05-29
Øen Walchern, Zund Beveland, Noord Beve land, Schouven og Tholen skulle nu udgjøre et eget Departement, under Navn af Scheldemunding, (Bouches de Escaut) og Middelbourg være Hovedstaden. - Viessingen faaer 2 Mill. Fr. i Skadesløsholdelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-05-29
Moniteuren leverer ny Udtoge af Brevvexlingen med Armeen i Spanien. General Bonnet, hedder det deri, har Natten d. 6 April tilbage dreven en Division Jnsurgenter fra Gallizien. J Biscaia hersker fuldkommen Rolighed. Enkelte Mordere ere blevne paagrebne men hele Røverbander gives der ikke. J Navarra har Paagribelsen af Mina, Hovedet for en Bande, gjort denne uenig, og mange Forførte underkaste sig; de bevægelige Colonner vedblive at forfølge de øvrige.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-05-29
Den fiendtlige Armee, som for 3 Maaneder siden besatte Salamanca, har, efter Sevillas Jndtagelse, trukket sig mod Badajoz. Den er 20,000 Mand stærk og har atter faaet noget Samhold. Hertugen af Treviso forfølger levende den Spanske Division Baleystros, der efter sit Nederlag atter har samlet 7 til 8000 Mand mellem Aracona og Tamela la Regl. Ved Lerida mistede Jnsurgenterne 3 til 4000 Fanger, hvoriblandt 300 Officierer. Astorga blev tagen med Storm og man forefandt der 20 Beleiringsstykker og en Besætning af 3000 Mand. Fienden havde sin Hovedmagt i Fæstningen, men uden for samme 2000 Mand Infanterie og et Regiment Cavallerie, der skulde forsvare Marken, bleve næsten aldeles tilintetgjorte af Gener. Bessieres. - Man seer af det Hele, at den Forbittrelse, hvormed de Spanske Jnsurgenter fegte, er større end man, efter et heelt Aars frugtesløs Modstand, skulde formode, og vist er det, at paa Vendee vær, have de Franske endnu ikke havt en halsstarrigere og vildere Fiende at bekjæmpe. Men man maa her, som overalt, beundre den Franske Tapperhed. Uagtet Astorgatoges med Storm og den Division af 2000 Mand og et Cavallerieregiment, som Spanierne havde posteret udenfor, fægtede saa rasende, at næsten ingen af dem levnedes, var Tabet paa Fransk Side dog ikkun 100 Døde og 300 Saarede. Fortet Sta Maura, een af joniske Øer, har efter 10 Dages Bombardement, overgivet sig til Engellænderne. For Øen Corfu er man imidlertid ganske ubekymret.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-05-29
De Tyrkiske Kjøbmandsskibe have faaet Tilladelse til at tage Korn ind i Odessa. Dette synes at pege paa Udsigter til en Forsoning mellem Porten og Rusland.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-05-29
J Stockholm har man i 6 Dage tegnet sig for 1 Mill. 32000 Rdlr. til Gotha=Canalen og man venter at der paa Landet og i de øvrige Stæder vil tegnes for 2 til 3 Mill.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-05-29
The Star indeholder nu følgende angaaende Fortet Matagordas Jndtagelse. De Franske begyndte Angrebet d. 21 April fra et maskeret Batterie. 21 24pundige Canoner og 9 Mørsere. aabnede Jlden. Fortet forsvaredes af et Detachement Engelske Tropper og Matroser. Det maatte rømmes d. 22de efter et betydeligt Forlis. Dette Tab vil sætte de Franske istand til at forhindre os i at seile til Jsla, hvor vi pleiede at hente Vand, til at bombardere en Deel af Cadix og til at gjøre Ankerpladsen for vore Skibe indkneben.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-05-29
Man agter at besætte Strandkanten fra Cadix til Puntal og fra Puntal til San Fernando med Batterier og Mørsere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-05-29
J London bygges en prægtig Triumphvogn, hvori Burdett skal kjøres fra Tower paa hans Befrielsesdag. Denne Burdett har opvakt stor Bevægelse og kan maaskee blive Anledningen til en Revolution. At Regjeringen ikke føler sig saa ganske sikker skjønnes deraf, at der nu staaer tre Leire omkring London. Burdett forlanger af sine Anklagere ikke mindre end 30,000 Pd. St. i Opreisning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-05-29
J den italienske Sørgespildigter Vittorio Alfieris Selvbiograsie, forekomme følgende Yttringer om Kjøbenhavn: Efter tre Dages Ophold tog jeg fra Hamborg og reiste til Dannemark. Jeg kom til Kjøbenhavn i de første Dage af December 1769. Dette Land behagede mig meget, fordi det paa en vis Maade lignede Holland, ogsaa seer man der en vis Activitet, Handel og Jndustrie, som man ellers ikke pleier at finde i de reen monarkiske Stater, lutter Ting, der frembringe et vist almindeligt Velbefindende, som ved første Øiekast indtager den, som kommer hertil, og er en stiltiende Lovtale over den, som regierer der; lutter Gienstande, hvoraf man ikke finder en eeneste i de preussiske Stater, endskjøndt Frederik den Store bød Videnskaber, Konster og Lyksalighed at blomstre under hans Scepter. Ogsaa den fornemste Aarsag, hvorfor Kjøbenhavn ikke mishagede mig var, at det hverken var Berlin eller Preussen, Lande, hvoraf intet har efterladt hos mig et mere mishagelsesværdig og smerteligere Jndtryk end disse, endskjøndt man der finder fornemmelig i Berlin, mange skjønne og store Ting i Arkitekturen". Og videre hedder det: "J Vinteren 1770 begyndte jeg at stamme lidt Jtaliensk *) med den napolitaniske Minister i Dannemark, Greve Contanti, som jeg fandt at være en Pisaner. Den toskanske Mundart og Udtale behagede mig meget, end mere naar jeg sammen lignede den, med den fladende, næselydende, gjennem Struben udtalte danske Dialekt, som jeg med Vold var nødsaget at høre, dog Gud være lovet, uden at forstaae den. Een af mine største Forlystelser. – naar Upasselighed tillod mig at gaae ud - var, at kjøre i Kane, en poetisk Flugt, som meget behagede og bevægede den ikke mindre flygtige Fantasie". Nøiere Efterretning om denne sjeldne tragiske Digter vil man finde i et af Hr. N. Fürst udgivende Skrift, om den italiensk dramatiske Litteratur, hvori han agter at fremstille de tre Hovedepocher under Goldoni, Carl Gozzi og Alfieri. ) Alfieri havde til denne Tid saa ganske forsøm sit Modersmaal, at han hverken rigtigt kunde tale det, eller fuldkommen forstaae sit Lands Skribentere. In Natalem.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-05-29
Herois illustrissimi MARCI GERHARDI Comitis ROSENCRON Consiliarii Conferentiar, intimi Eqvitis Ordinis Elephantini, die XXV Maii MDCCC. Dum verno terram prospectat tempore JunoHora, at, imperium, qvæ Dea floris habes, Pinge Ros Majum, svavem qvæ spargat odorem Et Danie qvæ sit delicie athve decus. Annuit extemplo Zephyri pulcherrima conjuxEt Rosa purpureis surgit amicta commis. Ut vidt hans June, Vigeat. Rosa flore perenm Dixit, et æternum cura sit illa Deum. C. J. THORELIN.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-05-29
Kjøbenhavn, trykt hos P. H. Höeckes Enke Tillæg til Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn No. 67. Kjøbenhavn, den 30 Maji 1810.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-05-29
En i Eftermiddag hertil ankommen Reisende, som i Morges Kl. 10 forlod Malmøe, har medbragt følgende høist sørgelige Efterretning fra Sverrig: Efterat Hs. Kgl. Høihed Kronprindsen af Sverrig i Forgaars Eftermiddag Kl. 4 havde været i Selskab i Ramløse og red bort derfra, blev han med eet betagen af Svindelhed, styrtede ulykkeligviis af Hesten, brak den ene Arm og det ene Been, og blev af Hesten traadt saaledes, at een af de ædlere indvortes Dele beskadigedes. Han døde i Gaar Morges Kl. 4 1/2. Bedrøvelsen er almindelig." Trykt hos P. H. Höeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-06-02
Nyeste Jørg . begaf Venhavn. Mod Syvende Aargang. No. 68. gang. Udgivet og forlagt af Boghandler. S. Soldin. Løverdagen den 2 Junii, 1810. ind Breve til en Ven paa Landet. En Kone, ans An Efterat Dr. Scheel har viist Hovedstadens Tilstand i den Henseende, gaaer han over til Provindserne. Ogsaa Provindsiallægernes aarlige Jndberetninger til Sundhedscollegiet ere, hvad denne Punct; angaaer, langt fra ikke foruroligende. De fleste have havt saa, mange aldeles ingen Veneriske under Behandling. J Fyens og Langelands District vare blandt 1104 Personer af Udskrivnings mandskabet aldeles ingen. J Nørrejylland var det samme Tilfældet. - De Kiendsgierninger, som Hr. Doctoren her har anført, bevise alle, at Kjøbenhavn, i Sammenligning med andre store Stæder, ikke har saa overdreven mange veneriske Syge, som man hidtil har troet. Men naar Hr. Doctoren siger, at man, ved de, hver anden eller tredie Maaned anstillede Visitationer, hver Gang i Middeltal i det høieste ikke har fundet meer end 30 Veneriske (følgeligen hver tiende) blandt noget over 300 offentlige Fruentimmer, saa kan man, naar man tager denne Syges hastige Forplantelse i Betragtning, ikke andet end sukke ved dette tilsyneladende ringe Antal. Hr. Doctoren siger selv (Side 5) at der ikke behøves mange veneriske Fruentimmer til i en Maaned at smitte. 100 Mand og flere. Dertil kommer endnu, at de Visitationer, hvorpaa hiin Beregning grunder sig, ere, saavidt jeg veed, blevne anstillede ne efter Krigen, altsaa paa en Tid, da de Militaires Antal vel var stort, men da Skibsfarten, denne den vigtigste Aarsag til den veneriske Smittes større Udbredelse, tildeels var standset. Vist er det, at man nu saare sjelden seer paa Gaderne Mennesker, som den veneriske Syge har berøvet Næsen &c., og ligesaa vist, at Vedkommendes Bestræbelser for at standse Smittens alt for skrækkelige Virkninger ere umiskjendelige, men dette beviser dog kun at Behandlingsmaaden er bedre, ikke at Antallet af de Smittede er mindre nu end før.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-06-02
Hvor levende jeg end paaskjønner vort Sundheds polities store og værdige Bestræbelser; hvor meget jeg end er overbevist om, at uden disse den veneriske Smitte havde været langt hyppigere end den nu er; hvor gjerne jeg end indrømmer, at den i de fleste andre Lande er almindeligere end hos os, saa finder jeg det dog sørgeligt, at man, trods alle hine Bestræbelser, fra Statens og Lægekonstens Side, endnu skal finde 30 Veneriske blandt 300 offentlige Fruentimmer og at Staden i 4 Aar har maattet betale for 602 saadanne Syge. Desuden kunne de af Hr. Dr. anførte Data kun være saadanne, der ere komne til offentlig Kundskab, men hvor saare mange Mennesker lide ikke af denne Syge i Middelstanden og de høiere Classer, og ere under privat Cur? Det bliver overalt endnu et stort Spørgsmaal, om denne Smitte er almindeligere blandt de ringere Classer end blandt de saakaldte, finere Stænder. Saalænge der altsaa blandt de offentlige Fruentimmer omtrent findes 1/2 Deel Veneriske, er det høist vanskeligt at bestemme om denne Syge mere af end tiltager, thi saalænge som der gives saamange smittende Subjecter er Smitteens større eller mindre Udbredelse ganske afhængig af Omstændigheder, som det hverken staaer i Statens eller Lægens Magt at beregne eller bestemme. At Faren overdrives er unægteligt, men mon i saadanne Tilfælde lidt Overdrivelse ikke fra den physiske og moralske Side kan være af stor Gavn? Jeg kommer nu til den anden Afdeling af Hr. Doctorens Bog, hvori han paa en fyndig Maade bestrider det af Prof. Castberg foreslagne Middel til den veneriske Smittes Standsning, som en heel Generations eneste Redning: nemlig en Bordellindretning, som det Berlinske Bordellreglement skulde lægges til Grund for, og et strængt Forbud mod løse Fruentimmer, der leve paa deres egen Haand. Med Føie siger Dr. Scheel, at den §. i det preussiske Reglement, som bestemmer at stærke Drikke ikke maa nydes i Bordeller, ikke overholdes i Berlin, og endnu mindre vilde kunne overholdes i Kjøbenhavn, hvor Søfolk, der efter en lang Reise besøge saadanne Steder, neppe vilde lade sig nøie med Theevand 2.; at der vilde udkræves alt for mange Spioner til at op forske de i Byen adspredte Skjøger, og at det vilde være vanskeligt at holde Middelveien mellem formegen Strænghed og for megen Eftergivenhed; at
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-06-02
Jværksættelsen af Prof. Forslag at indelukke alle løse Fruentimmer i Bordeller, grændser til det Umuelige, og at Jndelukkelsen af samtlige offentlige Piger, ikke engang, om det end lod sig iværksætte, vilde være gavnlig, at det vilde være ubilligt at give en saadan beklagelsesværdig Skabning til Priis for en Bordellindretning, og at enkelte, der endnu stode til at redde, saaledes ved den daglige Omgang med Bordelspiger, vilde blive aldeles opoffrede; at det er ligesaa vanskeligt at bevare Bordelspigen som Salsnymphen for at blive smittet, og at alt hvad der lader sig bruge som Præservativ hos den første, ogsaa lader sig anvende hos den sidste, at den foreslagne Bordelltvang vilde være for haard og trykkende, og at selv Forbrydersken maa forskaanes for enhver haard og trykkende Behandling, som ikke Borgersamfundets Velmundgaaelig klæver, at Jndelukkelsen i Bordeller under en Bordellværts Bestyrelse er en unødvendig Grusomhed mod ulykkelige Skabninger, der, som Offere for de cultiverede Staters uafværgelige, meer eller mindre imod Naturen stridende borgerlige Indretninger, i det mindste fortjene Medynk. Til Slutningen fremsætter Doctoren i Korthed det, som for det meste i det sidste Aarti er blevet foranstaltet i Hovedstaden til den veneriske Sygdoms Standsning, hvilket altsammen, vidner om, at Sundhedspolitiet har anvendt alt for, at bøde paa dette store Onde. Jeg er fuldkommen enig med Hr. Dr. Scheel, om offentlige Bordellers Skadelighed og Uhensigtsmæssighed. Menneskevennens ivrigste Ønske er det saa meget som mueligtent standse den veneriske Smittes Hyppighed, men det bør skee ved andre Midler end Indretninger, der undergrave de første Grundstøtter til al Moralitet. Staten kan taale offentlige Fruentimmer, som et sørgeligt og nødvendigt Onde, men den bør saa meget som mueligt ignorene det. Endnu foler enhver ufordærvet Yngling et Slags Undseelse ved at besøge et berygtet Huus, eller et berygtet Fruentimmer, og dette afholder ham fra Udsvævelser; endnu føler han en uovervindelig Frygt for at blive smittet af den afskyeligste, foragteligste og farligste af alle Sygdomme, og dette holder ham som oftest tilbage paa Forførelsens Brink. Men hvad skulde det vel blive til, om denne velgjørende Undseelse, denne gavnlige Afsky og Frygt forsvandt ved tilsyneladende sikkrende Bordellindretninger? Antaget hvad der ikke er rimeligt, at den veneriske Smitte virkelig vilde formindskes betydelig ved disse Indretninger, saa vilde jo unge Menneskers Sundhed og Sædelighed paa andre Maader faae et Stød derved, der langtfra ikke kunde opveies af Smit tens muelige Formindskelse. Jeg skal i mit næste Brev vise, at man bør gaae længere tilbage og opsøge Kilderne til den veneriske Syges Almindelighed i Ungdommens Opdragelse og vor hele nuværende Levemaade.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-06-02
Formedelst indløben, Feil i forrige Nummet, aftrykkes efterstaaende her atter. In Natolem Herois illustrissimi MARCI GERHARDI Comitis ROSENCRONE Consiliarii Conferentiar, intimqvitis Ordinis Elephantinus i 6 sær die XXVSaibe, 2 Rbd. goedocon. indkom en Dum verno terram prospectat tempore Juno; Flora, at, imperium, qvæ Dea foris habes. Pinge Rosa Majum, svaven qvæ pargat odorem, Et Daniæ qvæ sit deliciæ at vendecus. StaAnhuitertemplo Zephyri pulcherrima conjux, Et Rosa purpureis surgit amictascommis. At vidit hane Junio; Vigeat Rosa stora perenniDixit, et æternum cura sit illa Deum. G. J. THORELIN. skeedskaber. grad. lig Forhen A. N. L. C. Rd., O. L. L. Jen Rd.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-06-02
18 En Jtaliener, i Constantinopel, som forstod Musik, en Tidlang havde været Hansvurst ved Theaterforestillinger, i Gesandtskabshusene i Pera, og tilsidst var yderst fattig, udtænkte et Middel til at skaffe sig Penge. Han kjender en anden omvackende Jtaliener, som ligeledes forstaaer Musik. Denne indsyer, han meget net i en Bjørnehuud og fører ham ingen Lænke omkring i Staden. Bjørnen danser, gjør Konster, og, hvad der opvækker, meest Forundring, spiller paa Claveer. Det gjor Opsigt; Storherren hører det og lader Bjørnen komme. Den gjør Konster, spiller godt paa Piano førte, Bjørnetrækkeren accompagnerer den med Violinen, Storherren vil kjøbe Dyret, og hvor meget man end undskylder sig, vedbliver han dog sin Paastand. Jtalieneren tænker, den anden kan ikke tale, Snuden er fuld af Verg; han sælger Bjørnen for 500 Piastre og smører Haser. Nu er Bjørnen ene blandt Tyrkerne. Den skal atter spille og gjøre Konster; den gjør det i Begyndelsen, men vil nu ikke lystre meer; den faaer nogle Smæk, og begynder igjen, den føres derpaa af to Tyrker til Menageriet. Da de komme paa Gaden med den, reiser den sig i Veiret, giver hver af Tyrkerr, et saa dygtigt Slag, at de i deres Betutelse slippe Lænken, og lade den løbe. At see en Bjørn gaae paa to Been, slaae om sig med Lænken og raabe hum, hum, er et Syn, som maatte kyse enhver. Alle Folk redde sig ind i Husene. Han naaer Havnen, løber til en Baad, hvis Folk redde sig af Forskrækkelse i Land, sætter sig deri, og roer overtil Pera, kommer lykkelig i Land og fortsætter sin Vei. Men ved dens Anstrængelse med at roe, sprang Sømmen paa Bagdelen af Bjørnehuden, og Kjoleskjøden tittede nu frem, uden at Manden, vidste noget deraf. Tyrkerne blive dette vaer, indhente ham og belønne hans Konst med Prygl. Han naaede med Møie sin Landsmands Bolig, men uden at finde ham eller Pengene. - Denne Begivenhed har tildraget sig for omtrent fem Aar siden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-06-02
Jnden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-06-02
Jndenlandske Efterretninger. Skrivelse fra det Holsteenske af 26de Maji 1810. Foraaret har nu indfundet sig allevegne her i Landet, og Rugen staaer i det hele allerede temmelig godt, endskjøndt den langvarige Tørke, forbunden med den Nattefrost, som endnu idelig er herskende, betydeligen sinker al Korns Fremvext, og maaskee vil tilføje det en Skade, som ikke let kan oprettes. Jmidlertid har Landmanden endnu sine Lader fulde fra forrige Aar, og allevegne findes Overflødighed. Den Tilladelse, som var givet til at udføre Korn fra Hertugdommerne, og som med Junii Maaneds Udgang var udløbet, er derfor ogsaa i disse Dage bleven forlænget indtil videre. – Ligesom vi rykke frem i den blide Aarstid, saaledes tiltager ogsaa Brøndgjæsternes Antal ved Sundhedskilden i Nærheden af Bram stedt. Man har allerede begyndt at opføre den Bygning, som skal anlægges til deres Beqvemmelighed, og man venter snart at see den fuldendt. Kilden ved Bordelum i Amtet Bredstedt har ogsaa temmelig betydelig Søgning, skjøndt Anstalterne naturligviis ere mindre gode. Dog finder man endeel Bænke, Øsekar o. d., hvoraf Brugen staaer aaben for Enhver uden Betaling. Saaledes før ges der fra flere end een Side for det menneskelige Livs Forlængelse; desmere beklageligt er det, at der endnu gives Personer, som med koldt Blod søge at forkorte deres Medmenneskers Dage. Et nyt Exempel derpaa have vi desværre oplevet i den senere Tid. En Muursvend fra Elmshorn ved Navn Münster, som arbeidede i Brunsbukkeli Sønderdithmersken, var kommen i Trætte med sin Mester, og i det Forsæt at hævne sig paa ham, kom han om Aftenen Rottekrud i en Kaffekjedel. Alle de, som næste Dag drak deraf, fik heftige Tilfælde af Convulsioner og Brækninger: Mesteren selv blev reddet, men hans Kone og Svigerinde bleve et Offer for Giftens Virkninger. Forbryderen er af den holsteenske Overcriminalret dømt fra Livet, men af Hs. Maj. benaadet med at kagstryges, brændemærkes og hensættes til Fæstningsarbeide paa Livstid. – For kort Tid siden have Sprinkler yttret sig i Tønder Amt, og enkelte Personer ere døde deraf, men Sygdommen har siden aftaget, og man haaber snart at see den aldeles Saa la forsvunden.