Berlingske Tidende, 1836-03-23
Det er paastaaet, at Finantserne siden Freden have fortæret saavel den ved Rigsbank-Fundationen tilstaaede Reservefond af 15 Millioner som den siden til 7 Millioner nedsatte Reserve fond i Obligationer. Men det er vitterligt, at hiin første Fond blev, under de uheldigste politiske Conjuncturer, udtømt i Løbet af Sommeren, 1813, hvor det i Mangel af andre Ressoureer maatte anvendes efter den meest ufordeelagtige Cours, og hvad det andet Fond angaaer, da er som meldt et langt større Beløb ved Afgivelsen af de Staten ellers tilkommende Jndtægter inddraget af Seddelmassen. Det er anført, at Staten har havt betydelige Hjelpemidler ved de Summer, som Sterv- og Concursboer, Umyndige, offentlige Stiftelser og Sparekasser Tid efter anden indskyde i Statsgjeldskassen. Men da alle disse Summer ere indbefattede i de ovennævnte 130 Millioner, ligesom det og af den kundgjorte Finants-Etat lettelig kan skjønnes, hvilke Deele af Statsgielden der have en saadan Oprindelse, saa sees det ikke, hvorledes bemeldte Summer endnu engang kunne komme i Beregning til at udfinde, hvormeget der formeentlig er forbrugt siden 1817. Det maa derhos vel mærkes, at det ikke erStatsgjeldskassen, der ønsker slige Laan, men at det til Bedste for Publicum er blevet bevilget, at de ovenmeldte Midler, under visse Betingelser, maae indtages i den kongelige Kasse. Blandt disse Betingelser er, at der kun svares deels 3 1/2, deels 3 pCt. i Rente. Dette Sidste er i Særdeleshed for faa Aar siden gjort til Regel for Sparekasserne (dog med Undtagelse af visse Summer, som det er blevet de enkelte Sparekasser bevilget at indsætte mod en høiere Rente). Det er saaledes tydeligt, at Statsgjeldskassen ingenlunde attraaer bemeldte Laan, men kun, til Bedste for Vedkommende, vil modtage de Summer, for hvilke ingen anden frugtbringende Anvendelse er at gjøre, og at man allermindst ønsker at trække de Kapitaler til sig, som ellers vilde være at anbringe i faste Prioritetslaan, Det er endvidere bemærket, at Staten nødvendigviis maa lide under slige Kapitalers Jndsættelse i den kongelige Kasse, da der formeentlig intet andet Alternativ skal gives, end at de enten forbruges til løbende Udgifter eller henligge frugtesløse. Men der frembyder sig saare let et tredie Alternativ, nemlig det, dermed at opkjøbe de uopsigelige Obligationer, der staae under pari, hvorved Staten vinder en større Rente, end den har at yde af slige Laan, Med Hensyn til den offentligen kundgjorte Finants-Etat, paastaaes det, at en Sum af 100,000 Rbd., der er anslaaet til uforudseelige Udgifter, er for ringe, og at man kun er kommen dertil ved vilkaarligen at ansætte visse Poster anderledes end efter Middeltallet af Qvinqvenniet 18291833, der iøvrigt er gjort til Basis. Men det maa mærkes, at en Deel af de øvrige Udgiftsposter ogsaa indbefatte extraordinære Udgifter, altsaa og Resultatet af, hvad der i det omhandlede Qvinqvennium under disse Posterer forefaldet af uforudseete Udgifter, saa at fornævnte 1000,000 Rbd. kun er ansat med Hensyn til de af slige Summer, der ei kunne henføres til nogen af de øvrige Rubrikker. Det er saaledes i det mindste ikke klart, at denne Ansætkelse er for lav. Jøvrigt er vel Jntet naturligere, end at den Probabilitets-Regning, som man af hiint Qvinqvenniums Jndtægter og Udgifter gjorde over de præsumtive Jndtægter, og Udgifter i 1835, blev berigtiget i de enkelte Poster, hvor man havde bestemte Grunde forat antage, at Aaret 1835 vilde give et andet Resultat. Dette er nu ingenlunde eensidigen skeet, hvor det kunde tjene til at give Stats balancen et bedre Udseende, men Udgifter, der aldeles ikke fandt Sted i bemeldte Qvinqvennium, ere optagne, naar de efter senere Bestemmelser saaes at maatte finde Sted i 1835. Dette gielder navnlig om de 66,000 Rbd., der ere førte til Udgift i Anledning af de nye Dicasterier i Hertugdømmene. At Udgifter,