Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-09-06
(Fortsættelse.) Ni og tyvende Møde. Præsidenten anmeldte følgende private Andragende. 108) Forligelsescommissair Thomsen. Petition fra 74 Beboere af Smørum, Sengeløse og Kirkerup Sogne og Skattebevillingsret for Stænderne. Dette Andragende blev afgivet til vedkommende Comitee. Derefter blev foretaget til foreløbig Behandling Sagen angaaende Udkast til en Forordning om Landcommunevæsenet. Præsidenten bemærkede, at det i Lighed med hvad der tidligere i større Sager havde fundet Sted, formeentlig vilde være passende, at deele Udkastet i flere Afsnit, hvilke han antog kunde være: 1) 88 111 og Sogneforstanderskabernes Sammensætning og Medlemmernes Valg; 2) § 12-15 og Sogneforstanderskabernes Forretninger; 3) 89 1620 og Amtsraadets Sammensætning og dets Medlemmers Valg; 4) 89 2123 om Amtsraadets Forretninger. Comiteens Referent, Godseier C. Neergaard, oplæste derefter Comiteebetænkningen, hvori der blev andraget paa, at Forordningen kun blev provisorisk, da man for Tiden aldeles savner en Grundvold, hvortil man kan støtte sig ved Udarbeidelsen af Planen til en hensigtsmæssig og tilfredsstillende Cammuneadministration paa Landet. Ved 41 af Udkastet androg Comiteen paa, at naar de Sogne, hvoraf et Pastorat bestaaer, ere beliggende i forskjellige Amter, udgjør hvert Sogn for sig et særskilt Forstanderskab. Da Udkastets 2 havde bestemt, at Herredsfogden eller Birkedommeren skulde være Formand for Sogneforstanderskabene, og at de større Lodseiere (dem, der eie 32 Tdr. Hartkorn eller derover) skulle have Sæde i Sogneforstanderskabene, saa androg Comiteen ligeledes paa, at Forstanderskabene selv maatte vælge deres Formænd, da man med Bestemthed kunde antage, at vedkommende Retsbetjent kun meget sjælden kunde møde i Forstanderskabene, og det derfor var uhensigtsmæssigt at gjøre dem til Formænd, hvorimod han stedse maatte være berettiget til at møde, naar han kunde. Var der i Sognet flere end 2 af de større Lodseiere, androg Comitteen paa, at de maatte alternere enten efter Overeenskomst eller efter Amtsraadets Kiendelse. Med Hensyn til 9 3, androg Comiteen paa at Valgretten maatte udvides. Debatterne som reiste sig i Anledning af dette Afsnit af Udkastet dreiede sig fornemmelig om Formandskabet, men her blev det dog af de fleste Medlemmer antaget, at det var rigtigst, at Forstanderskabene selv valgte deres Formænd, hvortil Provst Birch dog bemærkede, at naar Retsbetjenten ikke var Formand, vilde Præsten i de fleste Tilfælde blive valgt og hans verdslige Forretninger derved forøges. Forøvrigt var Forsamlingens fleste Medlemmer enige i, at Forordningen kun burde være provisorisk. Af Forsamlingen blev det foreslaaet, at Sognefogden stedse som saadan skulde være Medlem af Sogneforstanderskabet, men herimod blev indvendt, at den duelige Sognefoged vistnok stedse vilde blive valgt, hvorimod han som Sognefoged ikke burde høre til Forstanderskabet. Tredivte Møde. Præsidenten anmeldte følgende private Andragende: 109 Agent Voigt. Andragende fra Garvernei Odense, Garverne og Skomagerne i Svendborg, Garverne, Skomagerne og Sadelmagerne i Faaborg, samt Garderne ved Brahetrolleborg om Forhøielse i Udførselstolden paa raae Huder og Skind, hvorefter Forsamlingen fortsatte Discussionen om Landcommunesagens andet Afsnit, hvorved Comiteen androg paa, at de vedkommende og maatte komme til at lyde saaledes: J 12) under Sogneforstanderskabernes Bestyrelse henhører i Almindelighed Alt, hvad der angaaer Sognedistreternes egne occonomiske Anliggender. Der bør stedse gives et Sogneforstanderskab Leilighed til at yttre sine Tanker, naar Noget, uden for det, der umiddelbart hører til de gjeldende Loves Overholdelse, skal foretages i Sognedistrictets Anliggender. Saaledes bør Overøvrigheden indhente dets Betænkning førend Haandværksbevillinger meddeles til Nogen, som vil tage Bopæl i Districtet; ligeledes bør dettes Formening indhentes om Forandringer ihenseende til Læge= og Gjordemoderdistricter, og om det, der fra det Offentliges Side kunde være at foranstalte til Standsningen af smitsomme Sygdomme i Districtet. Ogsaa skal Forstanderskabet være beføiet til angaaende saadanne Gjenstande at gjøre Forestilling til vedkommende Øvrighed. J 13) Sogneforstanderskabet skal have Overtilsyn med Anlæget og Vedligeholdelsen af Sognenes Biveie, enten ved Arbeide, Licitation eller Accord; det skal ogsaa vaage over den rigtige Omgang med Sognekjørsler. Der bør ikke gjøres Jndstilling til Amtet og Beskikkelsen af Sognefogder i det vedkommende Sognedistrict, forinden Forstanderskabet derover har afgivet sin Erklæring. Det Tilsyn med Assurancevæsenet, som nu ifølge Placat af 27de Novbr. f. A. er overdraget visse af Amtmanden udnævnte Mænd, bliver i Sognedistricterne at udøve af de respective Forstanderskaber. Disse bør ogsaa vedde Midler, der staae til deres Raadighed, søge at forhindre Betleri og Løsgængeri, og naar Formanning og Anviisning ikke paaagtes, da angive og lade de Paagieldende opbringe til Øvrigheden. J 14) De Forretninger ihenseende til Fattig- og Skolevæsenet, som efter de nærværende Love paahvile Fattig og Skolecommissionen, skulle herefter gaae over til Sogneforstanderskabet, dog saaledes, at dette skal være beføiet til selv at tage endelig Beslutning angaaende Ligningen af Skolevæsenets ligesaavel som af Fattigvæsenets Udgifter, uden at samme, saaledes som i Anordningen af 29de Juli 1814 § 56 er fastsat, først behøver at indsendes til Amtsskoledirectionens Approbation. Finder Nogen sig misfornøiet med den af Forstanderskabet gjorte Ansættelse, staaer det ham frit for at paaanke den for det Amtsraad, som i det Følgende omhandles, dog at Amtmanden i Overeensstemmelse med Regl. af 5te Juli 1803, afgjør Sagen, dersom denne ikke kan opsættes, indtil Raadet holder sit næste Møde. De særlige Forretninger, der efter Anordningerne paaligge Fattig- og Skoleforstanderne, blive at fordeele mellem de forskjellige valgte Medlemmer, hvorimod de Skolepatronerne paaliggende Forretninger blive at udføre af de i 2 benævnte større Lodseiere, eller, hvis saadanne ikke haves, af et andet af det samlede Forstanderskab udnævnt Medlem. Sognepræsten har, saavel hvad Fattig som hvad Skolevæsenet angaaer, fremdeles at varetage hvad Anordningerne have paalagt ham. J det aarlige Overslag over Udgifterne, saavelsom i sammes Ligning, hvorved iøvrigt de hidtil gjældende Regler blive at følge, tager det hele Sogneforstanderskab Deel. Regnskaberne blive at gjennemgaae af det hele Forstanderskab, der dog kan overdrage det til en Enkelt, først særlig at gjennemsee dem og derved gjøre sine Bemærkninger, og hvis Erindringer fremsættes, som Regnskabs føreren ikke vil erkjende, vil Anken være at afgjøre af det Amtsraad, som i det Følgende omhandles. Jøvrigt bliver det reviderede Regnskab med tilhørende Bilage, forinden det af Sogneforstanderskabet qvitteres, efter forudgaaet Bekjendtgjørelse, i 14 Dage at fremlægge paa et passende Sted til Sognebeboernes Eftersyn. Alt Ansvar til det Offentlige for rigtigt Regnskab vil altsaa paahvile Skolepatronen, hvor en saadan haves, for Skolevæsenets Vedkommende, og Præsten, hvad Fattigvæsenet angaaer. Hvis Regnskabsføreren for Skolevæsenet derimod er udnævnt af Forstanderskabet da hviler Ansvaret paa dette in pleno. Dette er ogsaa Tilfældet med Hensyn til de Capitaler, Activer og andre Eiendomme, der maatte tilhøre Sognedistrictets communale Indretninger. De dertil hørende Documenter opbevares af Formanden eller af den, til hvem Sogneforskanderskabet ellers overdrager dette Hverv. Om og hvorvidt Skole- og Fattigvæsenet ganske burde henlægges under Sogneforstanderskaberne, var det hvorom Debatterne fornemmelig dreiede sig under dette Afsnit, og af flere Talere blev det anseet som skadeligt om nogen anden end Præsten fik Formandskabet med Hensyn til disse Anliggender. Et og tredivte Møde. Præsidenten anmeldte følgende private Andragende: 110) Godseier Tutein. Andragende fra Sukkerraffinadeurerne i Kjøbenhavn, om at der ikke maa tages nogen Bestemmelse om Afgift af raffinerede Sukkere, førend Stænderforsamlingen derom er hørt. Præsidenten anmeldte tillige at der var bleven tilstillet Forsamlingen et til den dediceret Skrift af Ole Peter Holm Larsen i Skræppenborg angaaende Skattebevillingsret, hvilket Skrift vilde blive omdeelt til Forsamlingens Medlemmer. De foreløbige Behandlinger om Landcommunesagen fortsattes derpaa over det tredie Afsnit, hvilket Comiteen foreslog forandret saaledes: § 16 "J ethvert Amt skal være et Amtsraad, hvori, foruden Amtmanden som Formand, 1 af Amtets Provster, 3 af Amtets Sædegaardseiere og 3 andre Eiendomsbesiddere skulle have Sæde. Endvidere skal, forsaavidt der ere Lehn i Amtet, en Lehnsbesidder have Sæde i Raadet. 8 17) Af disse Medlemmer vælge Amtets Sognepræster den af Amtets Provster, som skal være Medlem af Raadet. Formændene for Amtets samtlige Sogneforstanderskaber vælge Medlemmerne af Sædegaards eiernes og de andre Eiendomsbesidderes Klasser. Forsaavidt flere end eet Lehn befindes i Amtet, have Lehnsbesidderne at forene sig om, til hvem af den Sædet i Amtsraadet bør overdrages. 8 18) Til Sædegaardseiernes Classe henregnes ikke blot de, som eie Sædegaarde, der endnu have complet Bøndergods, men ogsaa Eiere af saadanne Sædegaarde, hvorfra det til deres Complettering hørende Bøndergods er bleven afsondret, naar dette er skeet, enten med Reservation af Herligheden og ellers under de i Fdn. af 13de Mai 1769 § 2 foreskrevne betingelser, eller og complette Sædegaards Rettigheder ere blevne forbeholdte, dog i dette sidste Tilfælde kun, naar ikke selve Hovedgaarden er bleven udparcelleret, eller dog i alt Fald 25 Tønder Hartkorn fri Hovedgaardstaxt ere blevne tilbage. De, der, uden at høre til Sædegaardseierklassen, vælges til Medlemmer af Amtsraadet, bør med Eiendomsret, hvortil dog den Arvefæsterettighed, som er forbunden med Ret til at sælge og pantsætte bliver at henregne, i Amtet besidde 4 Tønder Hartkorn Ager og Eng eller 8 Tønder Hartkorn Skov- og Mølleskyld, eller og Bygninger, som i Overeensstemmelse med Fdn. af 1ste October 1802 ere undergivne Arealskat, til en Assuranceværdi af 2000 Rbd. Sølv. Gaardfæstere ere valgbare, naar de besidde idetmindste 5 Tønder Hartkorn Ager og Eng eller 10 Tønder Hartkorn Skov og Mølleskyld. 8 19) Saavel Sædegaardseierne, som de, der i Medhold af 9 18 vælges til Medlemmer af Amtsraadet, bør foruden at have de iøvrigt fornødne personlige Egenskaber, efr. og 4 og 5, have opnaaet 30 Aars Alderen. Dette gjelder ogsaa om den Lehnsbesidder, der ifølge og 16 og 17 faaer Sæde i Raadet. 20) Amtets Sognepræster foretage deres Valg ved at indsende skriftlige med Navns Underskrift forsynede Stemmesedler til Amtmanden. Valget af Raadets øvrige Medlemmer bestyres af Amtmanden, der paa 1 eller af ham bestemte Steder i Amtet sammenkalder samtlige Formænd i Sogneforstanderskaberne, og opfordrer enhver af disse til at vælge 6 Medlemmer af Amtsraadet og 2 Suppleanter, Halvdelen af Sædegaardseiernes Classe og Halvdelen af de andre Grundeieres Classe. Vælgerne skulle udøve deres Valg. ret personlig. Ligger der mindre Øer til Amtet, kan Amtmanden efter disse Øers Størrelse enten beramme et særligt Valgmøde for disse, eller indrømme de der boende vælgere at indsende Stemmesedler med Navns Underskrift. Til Assistance ved Valghandlingen udnævner Amtmanden 2 af de tilstedeværende vælgere. Jøvrigt bliver det ihenseende til Fremgangsmaaden i Anledning af Valget paa Amtsraadets Medlemmer, saavelsom til disses Functionstid, og den Orden, hvori de afgaae, med hvad videre hermed staaer i Forbindelse, at forholde i Overeensstemmelse med de i det Foregaaende med Hensyn til Sogneforstanderskaberne foreskrevne Regler, forsaavidt disse efter Forholdenes Beskaffenhed her kunne komme til Anvendelse." Debatterne i Anledning af dette Afsnit dreiede sig alene om hvorvidt alle Lehnsbesiddere burde have Sæde i Amtsraadet, om Præsterne selv burde vælge deres Provst og om Maaden hvorpaa Sogneforstanderskaberne skulle vælge, hvorefter man gik over til det fjerde Afsnit, i hvilket Comiteen androg paa at Amtsraadets Virksomhed maatte blive betegnet med en 8 af følgende Jndhold: Amtsraadets Hovedbeskjæftigelse skal være: 1) i Almindelighed at varetage den hele Amtsoeconomi- og følgelig at have Tilsyn med, og Bestyrelsen af alle de Fonds, der nu deels sortere under Amtet, deels ere henlagte under Bestyrelse af Amtmanden i Forbindelse med Provsten eller andre dertil udvalgte Mænd, saasom: a) Amtsrepartitionsfonden; med Hensyn til denne Fond bestemmer Raadet, hvilke Foretagender overeensstemmende med Anordningerne til enhver Tid bør udføres ved Fondens Midler; det fastsætter i Forhold til Størrelsen af de forestaaende Udgifter og Fondens Tilstand, hvor stort et Beløb, der aarlig skal lignes paa Amtets Hartkorn; det reviderer de af Amtsforvalteren aflagte Regnskaber og indsender dem derefter til vort Rentekammers Dicision. Amtsfattig=Kassen; i Henseende til denne afgjør Amtsraadet hvilke Sogne, Communer eller enkelte Personer, der bør have Hjelp af denne Kasse og vedtager Hjelpens Størrelse og Beskaffenhed. Det reviderer Regnskaberne og indsender Notaterne til vort Cancellies Dicision. c) Skolelærer-Hjelpekasserne; disse Kassers Midler bestyres ligeledes af Amtsraadet, der efter indhentet Erklæring af Skoledirectionen overveier og bestemmer, hvorledes deres vigtige Formaal saavidt muligt kan opnaaes. 2) De Kapitaler eller andre Eiendomme, der maatte tilhøre disse Fonds og Kasser, henlægges under Amtsraadets Tilsyn og Bestyrelse. 3) Forinden nogen Plan til de større eller mindre Landeveies Anlæg bliver forelagt vort Rentekammer til Approbation, bør stedse vedkommende Amtsraads Betænkning derover være indhentet. 4) Af dette meddeles Constitution til de Mænd, der ifølge § 2 kunne give Møde for de største Lodseiere i Sogneforstanderskaberne, ligesom ogsaa de Udsættelser afgjøres, som ere skeete i Sognedistricternes Kassereres Regnskaber. 5) Det afgjør de Besværinger, der maatte fremkomme fra nogen af Amtets Beboere over Ansættelse til Fattig, eller Skoleskat, dog under den i 812 indeholdte nærmere Bestemmelse. 6) Det tager de Bestemmelser, som omhandles i nærværende Anordnings § 9. Saa vil og af vedkommende Collegier Amtsraadets Betænkning blive indhentet, saavel over Gjenstande, der paa en noget betydende Maade kunne indgribe i Amtets Oeconomie, som over andre Amtets Anliggender, ved hvis Bedømmelse den Jndsigt og Erfaring, der maa forudsættes hos samme, kan være af Vigtighed. Jøvrigt ere de i Amtet værende Kjøbstæder aldeles udenfor Amtsraadets Virkekreds. Skulde Amtmanden være af den Mening, at een af Amtsraadet tagen Beslutning ei er lovmedholdelig, da har han desangaaende at indhente vore Collegiers eller, saavidt fornødiges, Vor Egen allerhøieste Resolution. Ligeledes androg Comiteen paa en Slutningsparagraph af følgende Jndhold: Amtsraadet er bemyndiget til at antage en lønnet Secretair til Medhjælp ved Forretningerne. De Udgifter, som ville være fornødne, deels hertil, deels til Tilveiebringelsen af et passende Samlingslocale, Protocoller, Skrivmaterialier, Porto og Budsendelse, blive efter Anviisning af Amtsraadet at refundere dets Regnskabsfører af Amtsrepartitionsfondet. Den Jndflydelse, Amtsraadet skulde have paa Amtsrepartitionssonden og Skolelærerhjælpekassen, bleve ved denne Leilighed endeel omdebatteret, ligesom det og af flere af Forsamlingens Medlemmer blev misbilliget, at Amtsraadet skulde have en lønnet Secretair. Forhandlingerne over denne Deel af Lovudkastet bleve først endte i det to og tredivte Møde.