Berlingske Tidende, 1789-06-19
Fortsættelse af Fortegnelsen paa de Premier og Belonninger, som det Kongel Landhuusholdings Selskab den 26de Martii sidstleden uddeelte. (See No. 49.) 276. For Strikning af linnede Strømper, finere ind sædvanligen paa Landet i Dannemark, tilkjendes, i Følge Premie=Listen for 1786. Jnger Wistis Datter, Boelsmand, Peder Sørensens Hustrue, i Over Testrup paa Randrup, kiøbs ved Wiborg, som i Aaret 1787 ved Hielp af hendes de Sønner, af hiemmeavlet Hør har strikket 15 Par Mands Strømper, af treløben Traad, hvoraf de indsendte Prøver bebefundne fine, tette og jevne, den første udlovede Premisi 10 Rdlr. 277. Gaardmand Jens Pedersens Hustrue, Dorthe Niels Datter, i Nedrebisballe, Lysgaard Sogn, Aar. huus Stift, har ligeledes indsendt en meget god Prøve af 10 Par fine tretraadige Mandsttrømper, som hun i Aaret 173. Gid Hielp af en Pige, af hjemmeavlet Hør har strikket, hvor ser Selskabet tillægger hende en Belønning af 6 Rdlr. For Forfærdigelse af Tøj til Bønderklæder af ufarvet sort og hvid Uld sammenblandet, efter Premie=Listen for 1786, tilkjendes : 278. Birthe Lars Datter til Balke i To sin Præstegield, under Christians Amt, Aggershuus Stift, Norge, den for 1787 udlovede høieste Premie af Selskagiis første Sølv Medaille eller 20 Rdlr., nemlig for i Aa det 1787 at have af sort og hvid Uld zirligen sammenblansit og forfærdiget 113 1/2 Alen godt og stærkt Klæde. 279. Bondekonen Marie Ols Datter til Jndal af forbemeldte Præstegield, som i Aaret 1787 askede Premie for 47 Alen. Hvidt og 43 Alen graat, af sort og hvid Uld sammenblandet, Fadmel, og derfor blev tilstaaet en Belønning af 6 Rdlr.,ger end videre i 1788 af ufarvet Uld forfærdiget og æsket Premie for 1500 Alen mørkegraat Klæde, samt for 300 Alen. giered og Strie, alt forarbeidet af hjemmeavlet Hør og Uld, Forfor hende tilkommer den høieste i denne Henseende for og udlovede Premie af den første Sølvmedaille eller 20 Rdlr., saa hun i alt for begge Aarene nyder 26 Rdlr., eller da første Sølvmedaille og 6 Rdlr. 280. Marthe Peders satter til Foukal, ligeledes af Totens Præstegield, har i 36 forfærdiget 66 Alen godt Vadmel, af sort og hvid Uldsukt sammenblandet, hvorfor hende tilkommer en Beløn, Haa af 15 Rdlr. 281. Bondekonen Maren Peders Dato s. Braastad af Wardals Præstegield, under Christians Amt, Et 1787 forfærdiget 80 Alen graaeagtigt grovt Klæde, og kenden 246 Alen Vadmel, Dynevaar, Dreiel og HampeGrred, alt af hjemmeavlet Hør og Uld, hvorfor hende til Endes den anden for 1788 udlovede Premie af 10 Rdlr. 2. Karen Erichs Datter til Hørland, i Torens Præstegield, under Christians Amt, har i 1787 af sammenblandet Uld forfærdiget et Stykke lysegraat Vadmel af 42 Alen, hvorfor hende tilstaaes en Belønning af 6 Rdlr. 283. J Anledning. af Selskabets, i Premie=Listen for 1786, udsatte Premier, for Saale eller Pundtlæder, barket i Dannemark paa engelsk Maade, har Garvermester Kühnel her i Staden anmeldt, at han i Aarene 1786 og 87 har barket og tilberede 50 Huder paa bemeldte Maade. Af disse Huder har han til Selskabet indsendt 2 Prøver, som ved de dermed anstillede. Forsøg ere befundne at overgaae det sædvanlige danske SaaleLæder meget i Godhed, og temmelig at nærme sig til engelsk Saalelæders Fuldkommenhed. For denne af Garvermester Kühnel foretagne Forbedring i hans Garverie, tilkjendes ham den af Selskabet udsatte Premie af den første SølvMedaille eller 20 Rdlr. Et andet og betydeligt Beviis paa en forbedret Læder=Fabrication i Dannemark har Selskabet. og modtaget i adskillige indsendte Prøver af ægte Saffianer, tilberedte af de Hr. Nelthrop og Harris, kongel privilegerede Lader=Fabricantere her i Staden. Disse Skind vare af Couleurer meget skiønne, og kunne sættes ved Siden af marokkanske Skind af samme Slags. - Ligeledes er Selskaber bleven foreviist et Par i deres Fabrik paa engelsk Maade forfærdigede Støvleskafter af det saa kaldte Træklæder, som vare af en fortrinlig Godhed. For denne Fuldkommenhed, hvortil de forarbeide disse Læder=Sorter, har Selskabet bevidnet dem sin Agtelte, og forbeholdt sig, derpaa at give dem Beviis til sin Tid, naar Fabriken, som nyelig er begyndt, fremdeles svarer til det gode Haab, man derom kan giøre sig. For Rovdyre, Ødelæggelse i Norge tilkjendes efter Premie=Listerne for 1786 og 87. I Aggershuus Stift: 284. Ole Colbiørnsen Hage af Næff Præstegield, i Hallingdalen, den høieste for dette Stift udlovede Premie af Selskabets første Sølvmedaille eller 20 Rdlr., nemlig, for i Aaret 1787 at have skudt 4 gamle og 8 unge Biørne. 285. Huusmand Anders Amundsen Stenbak, af Gusdals Præstegield, i Gulbrandsdalen, har i en Tid af 20 Aar skudt og ødelagt 13 Biørne, 1 Ulv, 40 Ræve, 6 Ørne og 2 Vielfras, samt desuden saaret 6 Biørne, som han vel ikke har faaet, men som han dog troer, at være døde af Skudene. For denne hans i saa mange Aar anvendte Bestræbelser paa Rovdyrs Ødelæggelse tilkjendes ham den anden for 1787 udlovede Premie af den anden Sølv Medaille eller 10 Rdlr. 286. Student Hr. Ole Rald Rynning, af Winger Præstegield, har i Aaret 1788 ved Ulvestue fanget 7 Ulve, hvorfor ham tilkjendes den for 1788 udlovede næststørste Premie af den anden Sølv. Medaille eller 10 Rdlr. 287. Ole Torgrimsen Nærbye, af Lands Præstegield, i Walders Fogderie, Christians Amt, Aggershuus Stift, har i Aarene 1785 og 86 med Ravesar, dræbt 28 voxne Ræve, hvorfor ham tillægges den 3die for dette Stift udsatte Premie af 5 Rdlr. 288. Tienestekar, Michel Guttormsen, tjenende paa Gaarden Alm, paa Hadeland, har fra den 20de Sept. til 16de Dec. 1788 ved Rævesax ødelagt 7 voxne Ræve, hvorfor ham ligeledes tilkjendes en Premie af 5 Rdlr. J Christiansands Stift: 289. Bønden Torchel Olsen Aagedal af Biellands Sogn, under Lister Amt, har i Aarene 1786 og 87 skudt 4 gamle og 5 unge Biørne, hvorfor ham tilkiendes den anden for dette Stift udsatte Premie af den anden Sølvmedaille eller 10 Rdlr. 290. Leilænding Tollef Halvorsen Rui af Winie Sogn, i Øvre Tellemarken, Bradsberg Amt, som fra Maji Maaned 1787 til samme Tid 1788 har skudt 4 vorne Biørne, tilkiendes ligeledes en Premie af den 2den Sølvmedaille eller 10 Rdlr. 291. Huusmand Ole Erichsen Lie under Gaarden Øverland, i Sillejords Præstegield, Bradsberg. Amt, som i Aaret 1788 har skudt 2 voxne Biørne og 1 Ulv, tilkjendes en forhøiet Premie af 8 Rdlr. 292. Torgius, Gunnufsen Brendevand af Tvedt Sogn, under Mandals Amt, har i Aarene 1786 og 87 skudt 2 voxne og 5 unge Biørne, hvorfor ham tilkommer en Premie af 5 Rdlr. 293. Odelsbonden Niels Tollachsen Gyland af Bache Præstegield, Christiansands Stift, har i 1786 og 87 drabt, 1 Biørn, 1 Ulv og 2 Ræve, hvorfor ham ligeledes tilkjendes en Premie af 5 Rdlr. Huusmand Hergius Olsen Klevenne af Omblie Præstegield, har ødelagt 4 Bjørne og 2 Rave. Selveier Ole Omundsen Selleberg af samme Præstegield, har ødelagt 1 Bjørn og 19 Ulve Unger. Men da disse Mænds Bestræbelser ere ældre, end som de efter Listen bør være, ja tildeels er skeet for 6 til 7 Aar; saa har de ikke kundet komme under Betragtning. J Trondhiems Stift 294. Bondekarlen Ole Andersen, tienende paa Gaarden Hassel, i Fosens Fogderie, Trondhiems Amt, har i Aarene 1785, 86 og 87 dræbt 25 voxne Ræve, hvorfor ham tilkiendes den for dette Stift udlovede 3die Premie af 5 Rdlr. for Ræves Ødelæggelse i Jsland tilkjendes, i Følge Premie Listen for 1786, 295. Bonden Torsten Gudmundsen til Launguhlid, i Vadle Syssel, som i Aaret 1787 har skudt 25 fuldvorne Ræve, den sterde udlovede Premie af 5 Rdlr. 296. Repstor Jon Svendsen til Langeland, udi Flistum, i Skagefiords Syssel, som i en Tid af 12 Aar har fanget 232, gamle og 86 unge Ræve, ligesaa en Belønning af 5 Rdlr. 297. Bonden Blarne Thorlevsen til Langehuus, i samme Syssel, som i de sidste forløbne 8 Aar har fanget og drabt 168 verne Ræve, en Belønning af 4 Rdlr. For Tieneste, Tvendes lange og troe Tieneste i Jsland, tilkjendes, i Følge Listerne for 1784 og 85, følgende Premier: 298, Jomfrue Thora Hastida Datter, tienende paa Indreholm i Borgefiords Syssel, har tient i een Familie, nemlig hos Hr. Amtmand Stephensen og hans Spiger Forældre, 145. Aar i Rad. J denne hendes lange Tieneste har hun stedse viist sig from, troe, arbeidsom, og sine Foresatte lydig, hvorfor hende tilkommer den første for 1787 udlovede Premisaf 10 Rdlr. 299. Enken Sigrider Gudmunds Datter, tienende hos Enken Thorider Jons Datter til Nup i Ostfiords Syssel. Hun har tient der i 30 paa hinanden følgende Aar, og i denne lange Tieneste viist sig lydig, duelig, andfrygtig, saatmodig og tienstfærdig, saavel mod hendes Foresatte som andre, hvorfor hende tilkommer den første for 1788 udlovede Premie af 10 Rdlr. 300, Katrine Arne Datter, tienende paa Eigilstodum af Arnes Syssel har tient sammesteds med Troeskab og Lydighed i 37 Aar, hvorfor hende tilkjendes den for 1787 udlovede anden Primie af 8 Rdlr. 301. Tienestekarl Thorleiv Jonsen, tilnende hos Klosterholder Odder Stephensen paa Thingøre, Kloster, i Hunevands Syssel, som fra hans 32te Aar, til nu han er 60 Aar gammel, altsaa i 28 Aar, har uafbrudtient der paa Stedet med megen Flid, Troeskab og Duelighed, tillægges ligeledes den anden Premie af 8 Rdlr. for 1788. 302. Randeig Rolfs Datter, tjenende hos Jo Jonsen paa Grindum i Skagefiords Syssel. Med Troskab og et arbart Levnet har hun tjent der fra sit Alders 22de Aar til nu, hun er 52 Aar gammel, altsaa i fulde 30 Aar, hvorfor hende tilkiendes den 3die Premie for 1787 af 6 Rdlr. 303. Oluf Gunlaugs Datter, som fra hendes 22de Aar til det 49de, altsaa i fulde 26 Aar, har tient og endnu tiener hos Præsten Hr. Jon Svendsen til Goddaler Stagefiords Syssel, og i denne Tieneste viist sig særdeles træ og redelig, tilkommer den 3die for 1788 udlovede Prem af 6 Rdlr. 304. Gudrun Hiørleins Datter, tienende paa Hravngierde i Arnæs Syssel, har været i Tieneste der i 6 sidste 30 Aar, og i Følge gode Attester tjent med FlittigheRedelighed, Lydighed og en god Opførsel, hvorfor hende tillægges den fierde Premie for 1787 af 5 Rdlr. 305. J. geborg Magnus Datter, tienende hos Magnus Biørnse til Guthage i Goddaler Sogn, Skagefiords Syssel, har til der i 24 Aar, nemlig fra det 27de til det 51de Alders Aai hvilken Tieneste hun har viist megen Nidkierhed, Troskab og Lydighed, hvorfor hende tillægges den 4de Prem af 5 Rdlr. for 1788. 306. Gudrun Jons Datter, tilnende paa Litlelande i Arnæs Syssel, har i de sidste 26 Aa fra hendes Alders 20de Aar, tient der paa Stedet med Fla tighed, Redelighed og Lydighed, hvorfor hende tillægeden for 1787 udsatte semte Premie af 4 Rdlr. 3. Tienestekarl Magnus Jngemundarsen, tienende hos EnkSølveig Peders Datter til Efte=Myre, inden HunevanSyssel, har tjent hos denne Enke og hendes afdøde Mai 19 Aar med Troeskab og Lydighed, hvorfor ham ligelede tillægges den femte Premie af 4 Rdlr. for 1788. Haldersen, tienende paa Middal i Arnæs Syssel, har ligesaa indsendt Attest for, at han i 31 Aar har tient lig og troe. Men af Attesten kan ikke skiønnes, at det har været i en og den samme Familie, ligesom der heller i anføres, hvor gammel han var, da han kom i Tiene For disse Manglers Skyld har Selskabet maattet forbigham. Alle de øvrige, som har tient i kortere Tid endes ) her anførte, maa Selskabet for Mængdens Skyld forbigDage. skiønt deres Flid og Troeskab er for enhver især meget tile de værdig. ortsættelsen følger. and Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmarsken og Olden Danmark og Norge, de Venders og Gothers Bering. i Christian den Syvende, af Silds Naade, Konge til borg giøre alle vitterligt: at eftersom Os Enkelig Cancellie. Raad Andreas Flensburg, Borgemager og Byefoged BorKiøbund Horsens udi Vort Landstørre Jolland, samt Raad. og Andreas Tolstrup, for Os allerunderdanigst haver andra mændene sammesteds, Derundad. Jens Christian guna eget at de Ober=Formanderne bemel Horsens for nogen en saa nopaatis Oplysning om de under Byens Jurisdiction, anden ved Døden ere afgangne, skal der ilke kunde erholdes faldne Arvemidler, som maatte udfordres til Sikkerhed saavel for Supplicanterne og deres Eftermændt Embedet, som derhos allerunderdanigst giorte Ansøgning og Begiering. Arvinger, da ville Vi, efter bemelte Hørsens Magistrats for de efterkommende Over=Formyndere og de udet afdøde allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og illade, at de ved Proclama lat pæna præclum & her, mursilentii, med Aar og Dags Varsel, maae udi de Kiøbendavnske Berlingske Aviser, den Wiborger Samler og den en dige, der maatte formeene sig at have noget at fordre i Hende myndige Arvinger saavelsom Formynderne for de UmonAltonaiske Mercur, 3de gange efter hinanden, indkalde alle erfaldne Arves Midler, dermed at fremkomme, og saadant seende til de under bemelte Horsens Byes Over=Formynderie, deres havende Krav, inden forskrevne Tids Forløb at anserne ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved melde og desliggjøre, og skal saadan Jndkaldelse i Avi Proclama efter Loven; dog skal denne Vores allernaadigste . Bevilling læses for Horsens Byening og Nørre Jyllands Slot Christiansborg udi Vores Kongel. Rendeng=Stad, at have at rette og for Skade at tage vare det paa Nørt. Landsting hvorefter de Vedkommende sig allerunderdamas, i Kiøbenhavn, den 24de April 1789. under Vort Signet (ls. Efter Hans Kongel. Majess, allernaadigste Befaling. Magistraten i Horsens Bevilling, at maae ved Proclama i C. v. Brandt. P. Aagaard. Schow. Colbiørnsen. Aonerne indkalde dem, som maatte formene saa at have noget at fordre i Henseende til de under bemelte Horsens Boe. Fremlagt og allerunderdaman læst for Retten paa Nørre=Joh. Ober formandere kalde Arvemidler. lands Lands Ting Onsdagen den 13de Mai 1789, under. No. 3. Schinkel. Lantrug. Giernii. Protocolleret at Hauch. Fremlagt og allerunderdanigst læst for Retten paa Horsens. Boeting Tirsdagen den 2den Junii 1779.