Jyllandsposten, 1840-08-11
yllandsporen. Udgivet af et Selskab. Redigeret af C. G. Clausen. Aarg. Tirsdag d. 11. August 1840. No. 36. Maa trykkes. Fleischer. Forslag til Aarhuus Byes Petition. Jblandt de store, almene Anliggender, der alt længere, men fornemmelig i den senere Tid have draget Nationens uddeelte Opmærksomhed paa sig, er unægtelig det vigtigste Statens finantsielle Afmagt. Bekymring og Ængstelse over denne er, næstefter fast, urokkelig Tillid til Regjeringen, et væsentligt Element i Folkestemningen. Dette udtalte sig tilfulde igjennem de mangfoldige Adresser, der fra alle Landets Egne strømmede ind til Hs. Majestæt Kongen i Anledning af Allerhøistsammes Thronbestigelse: en Begivenhed, som Folket hilsede med det skjønneste Haab. Og - sandelig, Haabet vil ikke blive skuffet. Christian den Ottende, udrustet med Aandens skjønneste Gaver, Viisdom og Skarpsind, i Besiddelse af det klareste Blik over Verdensbegivenhedernes Gang, ved lang Erfaring og utrætteligt Studium fortrolig med Nutidens fremherskende Jdeer, besjælet af den reneste Jver, vil og maa føre Folket frem mod Frihed og Held, mod Velstand og den deraf betingede Uafhængighed. Derfor borge de Kongelige Ord, der af de mange Deputationer forkyndtes Landet rundt fra Nord til Syd. Men - Kongen vil ikke tage Jnitiativet; han vil gjennem Stænderne høre, hvad der bevæger sig i Folket. Ogsaa heri seer man et Beviis paa Kongens ophøiede Viisdom; han vil være overbeviist om, hvorvidt Modenhed til politisk Selvstændighed er forhaanden, hvorvidt Ønsket om Forandring i Finantsbestyrelsen er almindeligt; han vil frede og udvikle den Jnstitution, hans ophøiede Forgænger skjænkede. Fra Kongen vender derfor Blikket sig imod Stænderne: Folkets Udvalgte, og det med glad Fortrøstning. Alt 2 Gange veiede de Statens Tarv, og hiint vigtige Anliggende vandt især mange djærve og ivrige Talsmænd. Men det bør Stænderne kun at tale og handle i Folkets Aand, og saaledes gaaer følgelig Sagen tilbage til Folket, som den Jnstants, hvorfra der først skal virkes. Og hvad har nu Nationen, og hver Commune at gjøre? – Visselig kun en Ting, nemlig denne frimodig og uforbeholdent at henvende sig til Stænderne. Da ville de enkelte Stemmer samle sig til een stor Røst, der ikke vil kunne miskjendes. Ret af Hjertets Fylde ønske vi derfor med eet af vore første Dagblade: "Gid Folket, til hvis Ønsker Kongen atter har henviist, i klare og utvetydige Ord vil udtale, hvad der ligger det paa Hjertet, udtale det i tusindtungede Petitioner til Stænderne, og Alt skal vende sig til det Gode, til Ære og Glæde for Kongen, og til Velsignelse for vort elskede Danmark, Hver enkelt Kjøbstad repræsenteres af Communalbestyrelsen, fra denne bør altsaa Petitionerne udgaae. Hovedstadens Repræsentanter have hidtil saa hæderligen røgtet deres Hverv, at man kan være fuldeligen overbeviist om, at de ogsaa her ville vide at hævde deres Anseelse. J Jylland har Randers givet Exemplet. Denne Byes Repræsentanter lade nemlig, som bekjendt, i denne Tid en Petition circulere til Underskrift, hvori de opfordre de roeskildske Stænder til at andrage om Skattebevilgningsret, saaledes at Folket ved sine Repræsentanter kunde erholde en passende og fuldstændig Medvirkning i Finantsbestyrelsen. Da Folkets Trang endnu ikke kan udtale sig i een stor dansk Stænderforsamling, saa have de troet det hensigtsmæssigt, ja fornødent at henvende sig til Østifternes Forsamling, for at den kan bringe i Erfaring, hvad der rører sig i de Egne, som ikke der repræsenteres. En Fremfærd, der i det Hele bør billiges og finde Efterlignelse! Aarhuus, der i mange Henseender har Forrangen forflere af Provindsialstæderne, vil vist ikke heri staae tilbage. Da det imidlertid ikke er bekjendt, at Stadens hæderværdige Repræsentanter have paatænkt Noget i denne Retning, saa skulle Undertegnede, Borgere og Jndvaanere i Aarhuus, give sig den ærbødigste Frihed at anmode Stadens ærede Communalbestyrelse om, snarest muligt at besørge affattet og underskrevet en Petition til den roeskildske Stænderforsamling, for derved at tilkjendegive, at ogsaa denne Stads Jndvaanere erkjende Nødvendigheden af en Statsforfatning med constitutionelle Garantier, der indrømmer Stænderne fuldstændig og afgjørende Medvirkning fornemmelig i Finantsernes Bestyrelse. Aarhuus, den 19de Juli 1840. Fabricius, Bogholder. M. G. Bech, Kjøbmand. Lüster, Guldsmed. J. Seidelin, Cand. Theol. S. Herskind, Kjøbmand. Wichmann, Slagter. Boch, Smed. P. Meyer, Blikkenslager. R. Schandorff, Kjøbmand. P. Pallesen, Skipper. Birch, Smed. Lemming, Bødker. Ring, Kjøbmand. Remann, Slagter. Woel, Skræder, Kraiberg, Jnstitutbest. C. M. Fulling, Viinhandler. S. Warberg, Boghandler. Bruun, Boghandler. Røse, Kjøbmand. Døcker, Kjøbmand. Fangel, Bager. Ree, Kjøbmand. Nørbech, Snedker. C. Bentzen, Kjøbmand. Theilgaard, Snedker, M. Kaae, Skomager Jensen, Glarmester. R. A. Bang, Smed. Erichsen, Skomager. Riis, Skræder. Lewerkhuusen, Kjøbmand Waarsøe, Farver. H. Sørensen, Skomager. Theil, Bager. Eilersen, Garver. N. P. Holm, Dreier. Pape, Skolel C. Christensen, Kjøbmand. Ahnfeldt, Krigsraad. Kuur, Kjøbmand. P. Herskind, Consul. S. Jensen, Kjøbmand. Johansen, Bogbinder. Thorup, Skomager. J. Jensen, Skræder. M. Carlsen, Kjøbmand. Meyer, BagerVoetmann, Farver. Tommerup, Steenhugger. Rommel, Saddelmager, W. Petersen, Bager. Alrøe, Kjøbmand, Kleis, Slagter. Peterstrup, Høker. Dyhr, Reebslager. Bjørn, Smed. Hertz, Auctionsh. M. B. Gjern, Kjøbm. Stougaard, Bødker. P. Sabroe, Kjøbm. Lewerkhuusen, Collecteur. Søchting, Skræder. Stellfeldt, Cichoriefabr. Hansen, Værtshuusholder. A. Basse, Fuldmægtig. V. Jngerslev, Kjøbm. Hald, Gjørtler. Holberg, Reebslager, Nielsen, Bødker. F. Møller, Skipper. Kjellerup, Skibsbygger. Lund, Muurmester. Falslew, Skræder. A. Thomsen, Mægler. C. Christensen, Skræder. Langballe, Kjøbmand. Stougaard, Uhrmager. Ramløse, Fuldm. P. Holm, Musiklærer. N. Malling, Kjøbm. Frydensberg, Bager. Brendstrup, Fuldmægtig. L. G. Carlsen, BagerKempel, Seilmager. C. Liisberg, Kjøbmand. Eskildsen, Skræder. Axelsen, Skomager. J. Gjeding, Kjøbmand. P. Liisberg, Skomager. J. Gaarn, Skipper. Lind, Kobbersmed. Müllertz, Organist. Nellemann, Bager. Kirkebye, Kjøbmand. Røgind, Dreier. Birch, Adjunct. Leth, Kjøbmand. A. Jahnsen, Farver. Piil, Guldsmed. Høimark, Hattemager. H. Liisberg, Kjøbm. J. Petersen, Skomager. Welladsen, Skomager. R. Bang, Smed. Faurschou, Kjøbmand. P. N. Müller, Skomager. M. Guldmann, Reebslager. S. Svendsen, Skomager, Tarling, Kjøbm. Lærche, Bager. D. Baes, Sadelmager. J. Liisberg, Dreier. Schou, Maler. A. Malling, Kjøbm. S. Thomsen, Brændeviinsbrænder. Th. Sabroe, Kjøbmand. Lauritzen, Farver. F. C. Kønike, SkomagerS. Lind, Kjøbmand. J. Nielsen, Pottemager. S. Bang, Skomager. Johansen, Skomager. Fløystrup, Snedker. Woldbye, Barbeer. W. Berg, Bogbinder. C. Møller, Klokker. Frandsen, Tømmermester. P. Agerup, Kjøbm Jensen, Uhrmager. Stigaard, Kjøbm. Bøgh, Bogbinder. L. Chr. Schmidt, Kjøbm. H. P. Kraiberg, Skomager. J. Jørgensen, Skipper. A. Christensen, Skomager. N. C. Liisberg, Dreier. M. Warberg, Amtsbarbeer. Schmidt, Smed. Caspeler, Bager. F. Stellfeldtsen., Victualiehandler. A. F. Petersen, Bager. Ramsing, Sukkerraffinad. Appelt, Kjøbm. J. Svendsen, Skomager. Larsen, Gjørtler. Jens J. Schmidt, Kjøbm. R. Jensen Thim, Skomager. Løwengreen, Sadelmager. Henius, Possementmager. Wulff, Kjøbm. J. Bang, Restaurateur. Th. Schytte, Snedker. S. Hørret, Skomager. N. Schibye, Kjøbmand. P. Wærum, Skomager. H. Poulsen, Tømmermester. J. Guldmann, Reebslager, Dændtler, Blikkenslager. Hasselbalch, Kjøbm. Vett, Cand. pharm. R. Strøm, Snedker. A. Preis, Muurmester. T. Olesen, Skomager. P. Baes, Sadelmager. N. Schoubye, Kjøbmand. Bolck, Viinhandler, S. Møller, Skræder. Jordan, Kjøbm. A. Baess, Sadelmager. J. Frandsen, Kjøbm. C. Kønike, Skomager. C. Gjern, Kjøbmand. Bentzen, Maler. Bech, Snedker. H. Gjeding Kjøbmand. C. Jensen, Skomager. N. Lazarus §. M. Lazarus, Kjøbmænd. Bæhr, Seilmager. H. Køster, Garver. H. L. Hansen, Skomager. Jversen, Høker. Lihme, Kjøbmand. N. Andersen, Skipper. Simmelkiær, Kjøbmand. A. Berg, Gartner. N. Funch, Skomager. C. Petersen, Smed. A. Winther, Portraitmaler. Lange, Kjøbmand. Minor, Skræder. Frydendahl, Høker. Ludwigs, Skomager. Hjernøe, Kobbersmed. Ballin, Kjøbmand. S. M. Sørensen, Skipper. C. Petersen, Handelsmand. Schaarup, Marchandiser. Kruse, Skomager. Petersen sen., Bager. Jacobsen, Skræder. N. Larsen, Kjøbmand. Brendstrup, Hattemager. Sørensen, Smed. Basse, Skomager. Hvid, Kjøbmand. N. Knudsen, Skræder. J. Hørret, Reebslager. Ring, Snedker. Grouleff, Skræder. L. F. Bloch, Kjøbmand. Funch, Skræder. H. F. Baess, Skræder. F. Petersen, Dreier. J. Røgind, Skræder. W. Kyster, Slagter Wendelboe, Guldsmed. Reddelien, Apotheker. L. Larsen, Skomager. H. C. Sørensen, Skipper. Olsen, Skipper. Phillipsen, Skræder. Rohde, Uhrmager. J. Smith, Kjøbmand. C. Hansen, Guldsmed. Andersen, Karethmager. J. C. Jensen, Smed. Wittusen, Skipper. Ræstrup, Skræder. A. H. Kraiberg, Skipper.