JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-09-02
Udenlandsk. Frankrig. Moniteuren af 18de Aug. indeholder en Officielskrivelse fra Admiral Latouche, Commandant for den lette Flotille ved Boulegne, dat. 16de August, af følgende Jndhold: Den 15de Aug, lod Relson sig igien see med adskillige Linieskibe, mange Fregatter, Pinker, Brigger og Kanonskibe. Han lagde sig for Anker 3900 Favne fra vor Avantgarde, der saae i samme Position som sidst, 500 Favne fra Havnen. Jeg havde forstærket den ved en Skibsdivision og nogle Bombardeerbaade. Da jeg om Aftenen den 15de kunne forudsee Fiendens Angreb, da hans Linieskibe var omgiven af Skaloupper og Pinker, saa udposterede jeg forskiellige Vagtskibe, for i Tide at blive underrettet om Fiendens Bevægelse. Kl. 3 Qvarteer til 1, om Natten til den 16de opdagede et af vore Vagtskibe Fienden, og blev tillige strax angreben. Bombe-, Kanon- og Musketilden gav midt paa Bølgerne et paafaldende stort Skuespil. Jngen af Landbatterierne kunde skyde, for ei at treffe vore egne Skibe. Fienden havde indskibet 2 til 3000 Mand, paa mange Pinker og Skalupper. 6 af disse entrede vor yderste Kananskaluppe Etna, ført af Capitain Perreur; der med egen Haand dræbte 2 engelske Matroser og tilbage drev alle 6 Pinker. Næsten alle vore Kanoneerskalupper i Avantgarden blev paa samme Tid entrede af engelske Pinker, som overalt bleve tilbageslagne. De Tapreste af Engelænderne som forsøgte at entre, bleve enten styrtede i Havet eller tagne til Fanger. Vor Kananskaluppe Surprise, skiød 4 Pinker i Grund og erødrede nogle. Medens vore Skibe i Frønten udholdt Fegtningen, søgtgen fiendtlig Division at fatte Pasto imellem Landet og Linien, men det mislykkedes dem og her, ligesom ved Algesiras. Vore Skalupper ledsagede Engelændernes Ritirade med en vedvarende Kanonade, der først ophørte om Morgenen Kl. 4, da Fienden ganske kom os af Sigte. 8 engelske Skibe bleve borede i Grund og 4 Pinker ham fratagne. Jeg troer ikke at angive hans Tab for høit naar jeg beregner den til 4 a 500; hvert Øieblik driver engelske Liig i Land. Den 46de, 57de og 108de Halv brigade, som vare indskibede paa vor Avantgarde, have berømmeligst udmærket sig. Paa vor Side ere 10 Mand dræbte og 30 Saarede. Natten til den 17de har Engelænderne og gjort et Angreb med mange Pinker paa vore 2de, forreste Kanoneerskalupper ved Calais. Fegtningen var haardnakket og blodig og vedvarede til Dagens Udbrud, da Fienden forføiede sig bort, efter at een af hans Pinker var skudt i synk og en anden tagen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-09-02
Vor Armee i Spanien har nu faaet Navn af en Auxiliar-Armee, og har sit Hovedqvarteer i Salamanka. Man forsikrer her, at der den 13de August er sluttet fredsconvention med den Churbayerske Minister von Cetto, hvorefter Frankrig garanterer Churfyrsten alle de Lande han nu er i Besiddelse af, og en fuldkommen Skadesholdelse for hans Tab paa den venstre Rhin bredde. Man taler hemmelighedsfuld om sen opdaget Sammensværgelse mod den første Consul, og siger at den unge Mameluk, som Bonaparte har bragt med sig fra Egypten, og mod hvem han hidtil har viist sig som en Velgiører, har været deeltagende i denne Forbrydelse, der har havt til Hensigt at myrde ham. 13 af de Sammensvorne skal være grebne og sadt i Temple Fængslet, men Mamelukken bragt ved Gensdarmerie til Toulon, for at sendes til Egypten. De Arresterede skal være tilbagekomne Emigrantere og erklærede Rojalister. Man troer at Bonaparte, i Anledning heraf forlader Mal maison og flytter til Thuillerieslottet. Engeland. Af Lord Nelsons Beretning over hans andet mislykkede Angreb paa den Boulogner Flotille ere fares: At Angrebet skede med 4 Divisioner, der hver bestod af 16 Baade, og bleve kommanderede af Kapitainerne Sommerville, Cotgrave, Jones og Parker. Dertil kom endnu en Division af 16 Haubitsbaade som skulle beskytte Angredet under Kapt. Conn. Parolen var Nelson og Bronti. Man havde sikkert, hedder det, ved Officerernes og Mandskabets Mod bemægtiget sig adskillige af de franske Skibe, men de vare saaledes sammenkiedede til hinanden og laae saa nær Strandbredden, at de befandt sig under en fra samme idelig vedligeholdt Musketilds Beskyttelse. Capitain Parker som angre Commandeurens Skib blev farlig saaret paa Foden, og Nelsons Flaglieutnant Langfort er og saaret, hvilket har rer, 30 Matroser og 7 Søesoldater og 14 Officerer, 84 Matroser og 30 Søesoldater ere saarede. Jalt 172 Mand. (Nelsons Admiralskib, Medusa, havde de fleste i Døde og Saarede, tilsammen 55 Mand, hvoriblandt 2 døde og 5 saarede Officererer og Skibet Leydens Tab, var 51 Mand.) Hver af de 26 franske Kanoneerbaade vare besadte med 100 til 2000 Mand. Admiral Nelson har yttret at han ved næste Forsøg haaber at blive lykkeligere. Man vil nu søge at stikke de fiendtlige Skibe ved Boulogne i Brand; paa den Relsonske Flaade er derfor indskibet brændbare Materialier og Matroserne er bleven forsynet med Piker og Øxer. Den 21de agtede Nelson at afseile igien til Boulogne med sin hele Flaade, hvoriblandt nu befinder sig 3 Brandere.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-09-02
Et til Falmouth indløben Skib har bragt den Efter, retning, at de i Begyndelsen af Julii Maaned til Bistand og Beskyttelse for den portugisiske Øe Madera afsendte engelske Tropper, ere den 25de Julii kommen dertil og modtagne som Venner og Allierede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-09-02
J Følge en Bill, som den menneskekierlige Grev Moira har giennemdrevet i Parlamentet, bliver overhovedet i Aar 470 Gieldsfanger løsladte af Kingsbenchs Fængselet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-09-02
Da den Brester Flaade giør Mine til at løbe ud, har 6 Linieskibe faaet Ordre ufortøvet at gaae i Søen til at forstærke Admiral Cornvallis som krydser, for Brest.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-09-02
Depescherne mellem Dover og Calais bliver nu ikke mere befordrede ved leiede Skibe men ved Kongelige Luggere.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-09-02
Tydskland. Den preussiske Gesandt i Wien har erklæret Rigsministeriummet at Kongen af Preussen, fandt det rigtigst i denne kritiske Tid at man for det første lod Erstiftet Coln og Bispedømmet Münster være ubesadte, og vis det skulle skee alligevel, blev det erklæret som ugyldig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-09-02
Af de 46 Kornskibe som Præserten Jollivet har ladet anholde paa Rhinen, har kun et eneste solgt sit Korn i Maynz. De øvrige har General Angereau reclammeret, da deres Ladninger vare bestemte til den Gallobataviske Armee i Holland. Jollivet skal være meget misfornøiet med at Angereau har meleret sig deri.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-09-02
Adskilligt. To fra Paris til Petersborg ankomme franske Courerer har bragt General Duroe Befaling, at han for det første skal blive der.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-09-02
Kongen af Etrurien har sendt en Deputeret til Jndvaanerne i Portoferrajo og lovet dem en Generalpardon, samt forsikret alle Embedsmænd, at de skal forblive i deres Embeder, hvis de vil overlevere Staden til Franskmændene. General Murat har og afsendt en Officeer med denne Deputation, som skal giøre de Beleirede samme Løvter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-09-02
Freden mellem Portugal og Spanien er sluttet den 16de Junii. Hertugen af Alasoens har faaet sin Af med som Smeralsus, og Grev Galt er indsade i hans Sted.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-09-02
Den 18de August blev i Paris paa Grevepladsen, henrettet en Fader med 2 af sine Sønner formedelst begaaet Jndbrud og Mord. Den 3die havde selv undlivet sig i Fængslet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-09-02
J Strasborg har Politiet arresteret en Skoemager ved Navn Schleider som havde opkastet sig til Propher, og ankyndigede at Verden nu snart skulle forgaae, hvorved han forførte mange eenfoldige Mennesker til at forlade deres Arbeide og drive omkring i Vertshuse, uden at bryde sig mere om den tilkommende Tid.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-09-02
Alle de Skibe som formedelst Embargoen i Engeland vare opholdte i Barcellona og Havnen Alfaqves ere paa 3 nær allerede afgaaede, og 6 danske Skibe ere ankomme dertil.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-09-02
J Nantes oplives Handelen paa nye. Det danske Flag formerer sig der paa en Maade, saa det synes som vore Handlende, under Freden, ville søge at holde sig skadesløse for den Uvirksomhed hvori de formedelst Krigen vare satte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-09-02
Bekiendtgiørelser. Fredagen den 4de Septbr. førstkommende bliver extraordinair Generalforsamling i Kronprindsens Klub her i Aarhuus om Eftermiddagen Kl. 5. Direktionen ønsker, at enhver at af de Herrer Medlemmer personlig ville mode. Aarhuus, den 2den September 1801. Direktionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-09-02
Nyelig hiemkomne Tronhiems Spegesid er at faae tilkjøbs hos J. Kierulff.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-09-02
Hos Jørgen Christensen er at bekomme beste Gaasefieder, Riga Drojaner Hør og Gesneden Hør, Narvens 12 og 9kops Hør, nye hiemkomne franske Svedsker m. m. til billigste Priser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-09-02
Nyelig hiemkommen fede Tronhiems Spegesild er at faae i Fierdinger, Ottinger og mindre Partier hos Peder Jensen Schmidt i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-09-02
Efter skeete Bestemmelse inden denne Byes Forligelses=Commission bliver Gadekiører Søren Ydings iboende Sted, beliggende paa Hiørnet af Skidenstrædet og Vestergade under No. 15, bestaaende af 6 Fag Huus til Vestergade og 6 Fag til Skidenstrædet, alt et Loft hos med Gaardsrum og fælleds Brøndvand, ved offentlig Auction opraabt til Bortsælgelse førstkommende Mandag den 7de Septbr., den 11te Ejusdom og endelig 3die og sidste Gang den 14de Septbr., alle Gangene om Eftermiddagen Kl. 3, da dette Sted 3die og sidste Gang absolut vorder bortsolgt til den Høistbydende, som kan tage det til Beboelse førstkommende Michaeli, rette Fløttetid. Dog tiener til Efterretning, at dette Sted kan, forinden Auction holdes, faaes tilkjøbs underhaanden, naar de Lysthavende derom melder sig hos Hr. Stiftsprovst Jansen eller Procurator Westergaard. Aarhuus, den 2den September 1801.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-09-02
En Pige som i nogle Aar har tient Herskaber og andre honette Borgerfolk, ønsker sig Condition til 1ste Novbr. enten som Frøken= eller Stuepige, hun kan sye god Linnedsyening og er øvet endeel i Skrædersyening og kan forevise gode Recommendationer og got Skudsmaal. Adresse=Contoiret giver nærmere Underretning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-09-02
Arvinger og Creditorer udi Stervboet efter her i Horsens afdøde Rasmus Bolte, hvis Boe er uformuende, indkaldes efter Plakaten af 26de Octbr. 1792, med 6 og 12 Ugers Varsel fra Dato, at møde i Boet og afgive deres Betænkning og Paastand om Boets Behandling til fælleds Bedste. Horsens Raadstue, den 28de August 1801. Carøe. Tolstrup. Kruuse. Heiberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-09-02
Priis Courant over alle Sorter raffinerede Sukkere og Siruper ved Aarhuus Stifts privilegerede Sukker, Raffinaderie udi Randers den 31te Aug. 1801. Fiin Fiin Fiin Raffinade . . 39 s. Ord. Raffinade .
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-09-02
Fiin Melis Lumpen i smaae Topper . 31 s. Dito i store Dito . . 30 s.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-09-02
Hvid Candis . . 41 s.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-09-02
Lyseguul dito Lysebrun dito . . 37 s. Brun dito . . 33 s.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-09-02
Hvid Puddersukker . 28 s. Guul Puddersukker Brun Puddersukker . 19 s. Hvid Sirup a 100 Pd. 24 Rdr.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-09-02
Brun Strup a 100 Pd. 11 Rdr.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-09-02
For Sirups Tønder 9 Mk. St. For prompte Betaling gives 3 pro Cento Rabat af Top-Sukker og Candis, men tages under 25 Pd. af en Sort er Prisen foranderlig. Christen Hansen. Fuldmægtig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-09-02
Natten mellem Onsdag og Torsdag den 27de Aug. er fra Gaardmand Niels Jensen Stoenberg i Stenderup Bye, Hatting Herred, en Miil sønden fra Horsens, bortkommet en sortstiernet Hoppe med en liden Fieder paa Næsen og fremskoet, omtrent 12 Aar gl. Hvem som kan give Oplysning om samme, ville behageligst tilmelde Eieren det, som derfor betaler en billig Douceur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-09-02
Til behagelig Underretning er her hos mig i Randers gode Alter=Lys tilkjøbs. W. Sommerfeldt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-09-02
Auction. Torsdagen den 24de Septbr. förstkommende om Formiddagen Kl. 10 slet og efterfölgende Dage, lader Hs. Höivelbaaren, hed Hr. Kammerjunker Ritmester og Adjutant von der Maase til Kraagerup ved offentlig Auction bortsælge i Humlebek, alt hvad der er bierget af det paa Kraagerup Forstrand ved Humlebek indstrandede Rangskib, bestaaende af: 74 Stkr. Jernkanoner, 54 Stkr. Baglastjern, 48 Stkr. store Jernknæe, 3 store Jernrister, en jern Kabysse, nogle tusinde Skippund Jern, bestaaende af store og smaae Bolte, samt endeel Töndebaand, nogle Skippund Kobber, hvoriblandt 2de store Kobberkiedler og 2de Pomperendeel Kanonkugler af forskiellige Slags, et Roer med Beslag, ligeledes bliver det paa For stranden beliggende Vrag bortsolgt, samt en inddreven og i Land bierget Gallion, endeel Bielker m.v., som otte Dage for Auctionen, tilligemed Conditionerne, ere at faae til Eftersyn hos Undertegnede, til hvilken Tid og Sted, de Lysthavende inviteres til Møde. Haagerup, den 23de August 1801. H. N. Carøe, Forvalter ved Godset.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-09-02
Gaardmand Søren Laursen af Bygholms Gods Korning Bye ved Horsens, lader herved efterlyse en sort Hoppe, 7 Aar gammel. Den er vidsret, har nogle hvide Haar bag Ørene og er fremskoet. Man henvender sig enten til Eieren i Korning, eller Forvalter Willesen paa Bygholm, som betaler alle derpaa anvendte Bekostninger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-09-02
Hos Paul Frausing er iblandt andet gode Aalborg vindtørrede Sild at faae tilkjøbs for 1 Mk. Vollen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-09-02
Berigtigelse. Følgende Feil, som i A. tona Mercur Nr. 134 er indløben i Bekiendtgiørelsen, angaaende de falske Species Bankosedler, og altsaa samme Bekjendtgiørelse; som deraf er tagen og indryket i min Avis No. 68, og finder Sted, ville Læserne behageligst rette saaledes: Jstedet for: kun ere de horisontale Træk i den 1ste, 2den og 3die Linie læses: Første, Tredie og Femte Linie.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-09-16
Udenlandsk. Ved Resolution af 28de f. M. har Hs. Majestæt, igiennem Generalitets=Collegiet, allernaadigst befalet: at Generalmajorerne, Baron v. Rantzau, v. Moltke og v. Mansbach, som, i Anledning af de krigerske Conhuncturer, have været anfortroede Commanden over det militaire Forsvarsvæsen resp. i Fyen, i Nørre Jylland, og ved de norske Kyster søndenfields, fremdeles skulle vedblive den enhver af dem anbetroede Commando, ligesom hidtil.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-09-16
Skonnerten Ørnen, under Lieutnant Fastings Command, saavelsom en engelsk Kutter, er den 11te Sepstember kommen paa Kbhvns Rhed fra Østersøen. Med første løber ved Kbhvn et nyt Linieskib af Sta helen paa 90 Kan som bliver kaldet Christian den Syvende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-09-16
Efter de Hamb. Aviser skal i Kbhvn. oprettes nok et Sorcadet Accademie. Tallet paa de gagerende Cadetter, som i dette Jnstitut skulle nyde Underviisning og Opdragelse, angives for 40.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-09-16
De vestindiske Tropper, som nu ere ankomne til Khvn, skal beholde det samme Tractement, som de nøde i Vestindien, og indtil deres Afsendelse igien derhen, giøre lige Tieneste med det øvrige Militaire. Ved Politiekammeret sidde anholdt endeel Personer, som have gjort falske svenske Rigsgieldssedler. Ligeledes sidde sammesteds anholdt nogle Holmens Tømmermænd, formedelst Deeltagelse i et forefaldet Opløb i Adelgaden, og formedelst Overfald paa et Par Politiebetiente. Det ubehagelige Rygte gik i Kbhvn. ved Postens Afgang, at Kammerherre Grev Løvendal, som for 14 Dage siden afreiste til Petersborg med, efter Sigende, vigtige Depescher, saavel fra vores Hof, som fra den russiske Minister, skal i Sverrig være frastiaalet disse sine medhavende Depescher. Om dette Rygte er sandeller ikke, erfares da vel snart.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-09-16
Det Rygte som havdes forrige Postdag om GeneralGouverneur Linnemann og Oberstl. Scholten, skal være ganske ugrundet, da disse, i Forhold til Fiendens Styrke, vel ikke kunde have handlet anderledes.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-09-16
Efter troværdige Beretninger skal Engellænderne husere overmaade flemt paa vore vestindiske Øer. De inddrive svære Kontributioner foruden de Summer, som de modtage i Afbetaling paa det forrige hollandske eller nu kongelige danske Laan, og indlægge militair Exekution hos dem, som ei betale strax. Der er derfor kun een Stemme for, at den milde danske Regiering snart maatte afløse den brittiske. Paa St. Thomas have de anlagt nye Forter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-09-16
Fra den russiske Krigsfregat Archipelag, under Kom mande af Capitain Danial Maleien, som for kort Tid ankom i Havnen Bekerwigen, 4 Mile fra Bergen, indtog til Bergens Bye den 10de August endeel af dette Skibs Officerer og alle derpaa værende Cadetter 20 Tallet. Ved Ankomsten til Byen bleve de samtligen modtagne af Hr. Johan Ernst Mowinckel, hvor de holdt Aftens Maaltid, derefter geleidet til hans LystgaardChristinaborg, nær ved Byen, hvor Cabetterne og deres Officerer laae Natten over. Dagen derefter besaae samtlige Herrer Byen og mod Aftenen afreiste igien tilbage til Fregatten.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-09-16
Da man seer, at Tydskland ogsaa vil forsyne os med Skuemynter over Slaget den 2den April, indbydes nu til Subskription paa en indenlandsk Skuemyndt til Minde, om dette Slag, hvilken Hr. Ulstrup i Kiøbenhavn har under Arbeide, og som vil koste omtrent det samme som den Berlinske.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-09-16
En fattig Enke af Valle Sogn i Mandals Fogderie, Christianssands Stift i Norge, ved Navn Gundvor Pedersdatter Skofteland, som sidder med 3 smaae umyndige Børn, har i denne dyre Tid opdaget 4 Mosarter, som foruden den saakaldte Jslandske Moos, hvoraf der voxer lidet der i Egnen, ere tienlige til Brød, nemlig: En Moos som groer paa Egetræer, (Lichen pulmonarius, paa dansk Lungemods, en anden som groer paa Steen, (Lichen spadochrus, paa dansk Fnok=Lav, hvis væsentlige Nytte skal være, at den ved sin naturlige Sødme sætter Smag paa Brødet; en tredie, Reensmoos (Li chen rangiserinus), og en fierde, som ligner den sidste, og groer paa Birketræer. Hun har fremviist Prøver af Brød, som var tillavet af dette Meel, for Retten, og forklaret, at naar samme var blandet med halv Byg= eller Havremeel, var det lige saa føderiig, som om det alene var bagt af Havre= eller Bygmeel, og erklærede, at hun fornemmelig af denne Product havde ernæret sig og Børn i denne dyre Tid, ligesom underrettet andre hendes Medtrængende om Samlingen og Omgangsmaaden med disse Moossorter. Da dette er bleven indberettet til det Danske Cancellie, ledsaget med Prøver af alt, hvormed fulgte Øvrigheds-Attest om hendes ulastelige Vandel og ualmindelige Virksomhed, har bemeldte Collegium sendt hende en Gave af 20 Rd. til Opmuntring for hendes til almindelig Nytte udviiste Virksomhed, med tilkiendegivende, at hun maae henvende sig til Landhuusholdnings Selskabet med Ansøgning om Præmie. Niels Hansen Schodsbergs Enke, har paa Grund af, at hendes Mand, som i Decbr. Maaned forrige Aar med 6 andre faldt i Jsen, udi Shodsberg Sund under Smaalehnenes Amt i Norge, efter at han selv med 4 andre havde ræddet sig op af Vandet, men ved at rædde en Kone med sit spæde Barn som hun holdt over Vandet, i det hun med den anden Haand holdt sig fast i Jsen, selv druknede, da Jsen brast under ham, erholdt den ansøgte Præmie for hver af de Reddede, som hendes Mand havde gjort sig saa fortient til.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-09-16
Skibet William, Capt. Neumann fra Danzig til London distineret, med Tømmerlast, er Natten til den 10de Sept. strandet, ved Stevns Klint.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-09-16
Efter Breve fra Wisbye paa Gothland, er 2de Skibe den 11te eller 12te Aug. der forulykkede, og af Besætningen er saa vidt man veed ingen bleven reddet. Efter al Formodning ere de fra St. Petersborg. Fra den 8de til den 12te September ere 282 Skibe expederede i Sundet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-09-16
Fra den 5te til den 4de September ere 14 Skibe passerede den schlesvig holsteenske Kanal.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-09-16
Aarhuus. J Søndags d. 13 Sept. korn Grenadeerbataill. v. Maul her til Byen. Deraf blev strax commanderet herfra til Samsøe, af 1ste Jydske Regiment Major von Maule, Premierlieutnant von Storen, Fændrik v. Jensen, 3 Underofficerer, 1 Piber, 3 Tambourer og 50 Mand. Af 3die Jydske Regiment: Capt. v. Gersdorff, Secondl. v. Andree, 1 Commandeersergeant, 3 Underofficerer, 1 Piber, 1 Tambour og ligeledes 50 Mand. Hel Commandoen under Major v. Maules Anførsel bestod altsaa af 1 Capt., 1 Premierlieut., 1 Secundlieut. 1 Fændrik, 1 Commandeersergeant, 6 Underofficerer, 2 Pibere, 4 Tambourer og 100 Grenaderer, som tilligemed en Arbeidskommando, bestaaende af 2de Underofficerer og 20 Musketerer, afgik herfra med en Smakke den 15de Septbr. om Morgenen Kl. 7 slet. Samtlige ædle gode Jndbyggere af Aasted Sogn, som i Dag beværtede Grenadeer Bataillionen med Fro koft gratis, har jeg den Ære paa Bataillionens Vegne at tilkiendegive vores oprigtige Erkiendtlighed. Schanderborg d. 12te Septbr. 1801. Maule. Vil Gud om 4 a 5 Dage agter Niels Møller at af seile til Khvn. Aarhuus, den 16de Septbr. 1801. L. Jørgensen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-09-16
Prædikanterne paa Fredag. Domkirken Hr. Stifter. Jansen. Fruekirke Hr. Provst Bechmann.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-09-16
Prædikanterne paa sextende Sønda efter Trefoldighed. Høimesse. Aftensang. Domkirken Hr. Stiftspr. Jansen. Hr. Hertel. Fruekirke Hr. Provst Bechmann. Hr. Jahnsen. Hospitalskirken Hr. Jahnsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-09-16
Udenlandsk. Frankrig. J Moniteuren læser man nu følgende Artikel. Det engelske Admiralitets Lorder og Lord Nr. son, have officiel udsagt, at den franske lette Flotilles Avantgarde ved Boulogne, som i Fegtningen den 15de Aug. tilbageslog Lord Nelson, var med Kieder giotte faste paa Landet. J den engelske Beretning siger man og, at Engelænderne vare tilbagedrevne af vore Landbatterier og at de engelske Søefolk havde længe været ombord paa vore Kanoneerskaalupper. Alt dette er ganske Usandhed. Avantgarden kunde ikke være kiedet fast til Landet, da den laae 5000 Favne derfra, Ankerne hængte ved de sædvanlige Touge. Landbatterierne have slet ikke fyret. Hvorledes kunde de giøre det i Mørke om Natten, uden at løbe Fare for at skyde paa Franskmændene : Nei, Engelænderne bleve ved den 42de, 57de og 108de Halvbrigades Bajonetter drevne tilbage. Disse Bajonetter, for hvilke Engelænderne maatte vige i Batavien, vil blive deres Sræk i alle Lande hvor Krigen fører dem hen. Vi begribe aldeles ikke hvorfor Engelænderne giør saa stor en Ophævelse af en Ting, som man i Frankrig blot anseer for en Skarmytsel eller Forpostfegtning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-09-16
Moniteuren indeholder ligeledes Ministeren Chavtals Programma til den 22de Sept. som Republikens Stiftelses Fest. J de foregaaende Ferberedelsesdage, blive Nationalindustriens Produkter, offentlig udsadte til Skue og alle Bibliotheker aabnede for Publikum.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-09-16
Den sidste Dag gives frit Skuespil paa de fornemste Theatre. Om Aftenen en general Artilleriesalve som gientages om Morgenen den 22de Sept., Kl. 10 gives en Vandsette mellem Thuillerie- og Concorde-Broerne, hvor der midt i Seinen vil hæve sig et Monument til Republikens Berømmelse. J de Elisæiske Marker tager Veddeløbene deres Begyndelse om Middagen og Kl. 5 begynder Dansen og om Aftenen Kl. 7 en almindelig Jllumination. J Midten af de Elisæiske Marker, viser sig Fredens Tempel og paa Siderne af samme 2 Monumenter for de militaire og republikanske Dyder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-09-16
J Templet selv opføres Concert og Dands af Operisterne, Kl. 8 gives paa det store Theater en Pantomimisk Balet: Viinhøsten kaldet. Kl. 9 en Nattefest paa Seinen. Vor Museum for Kunsterne, er saa riig paa Kunststykker, at kun den 4de Deel deraf kan sættes frem. Det eier 1390 Malerier af udenlandske Mestere, 1270 af franske Mæstere, 20000 Tegninger, 4000 stukne, Plader, 30,000 Kaaberstik og 150 gamle Statuer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1801-09-16
Breve fra Marseille melder: At en talrig Transportflaade med engelske og tyrkiske Flagge, vare i Sigte af Havnen, som man troede var de fra Cairo tilbagekommende franske Tropper, hvorfore man indrettede flere Huse ved Søesiden til Lazaretter, hvori Tropperne skulle holde Qvarantaine.