JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1836-04-25
J 45. For Trælast af Fyr og Gran tilbagebetales efter § 15 den per Commercelæst, anordnede Jndførselstold efter Fradrag af 20 s. per Commercelæst eller 100 Cubikfod, som Transitiold, naar deraf 1 Commercelæst eller derover udføres til fremmede og frie Steder. §. 46. Den ved Placaten af 12te Januar 1825 tilstaaede Godtgjørelse for anvendt Salt, til Huder, som udføres, bortfalder. § 47. For de til Consumtionsgodtgjørelse berettigede Varer udbetales ved deres Udførsel til fremmede eller frie Steder samt til Hertugdommene den fulde anordnede Jndførselsconsumtion, altsaa uden Afkortning af den paabudne Tillægsafgift. § 48. Den ved Forordningerne af 1ste October 1802, 23de Juli 1811 og 2den April 1814 med flere paabudne Extraafgift af se værts ind- og udgaaende Varer ophæves herved. II. Om Skibsafgifter. A. Almindelige Bestemmelser. 49. Den Maalestok, hvorefter Skibsaf gifterne beregnes, er den danske Commercelæst, De erlægges enten efter Skibets Drægtighed, eller efter de indladede eller udlossede Varers fæstebestuvning. ved Skibsafgifterne skjelnes der imellem indenrigs og udenrigs Fart.
Berlingske Tidende, 1836-04-25
Jndenrigs Fart er Farten imellem de forskjellige Steder i Kongeriget eller Hertugdommene. Hertil henregnes ogsaa Farten paa Island, Grønland og Færøerne. Udenrigs Fart er Farten paa fremmede Lige med den behandles ogsaa Far Steder. ten paa de danske Besiddelser i Ostindien, Vestindien og Guinea. 51. Ved Skibsklareringen skjelnes der imellem fuldstændig Klarering og Klare ring af forbiseilende Skib. Ved hiin lægges Skibets udmaalte Drægtighed til Grund for de paa Skibet hvilende Afgifters Beregning, ved denne derimod det indladede eller udlossede Godses Læstebestuvning. Naar et Skib er ankommet til eller behandles som ankommet til dets Bestemmelsested, meddeles det stedse, saavel ved dets Jndklasering, som ved dets derpaa følgende Udklavering, fuldstændig Klarering. 52. Som et Skibs Bestemmelsested ansees i indenrigs Fart det Sted, hvorhen en Skipper har anmeldt sig i sin Angivelse for Udgaaende og som saaledes er anført i hans udgaaende Toldseddel; dog skal i ethvert Tilfælde Skibet behandles som ankommet til Bestemmelsested der, hvor det paa Reisen losser eller indtager Gods, som bestuver en fjerde Deel af dets Drægtighed eller derover. Lighed hermed skal ogsaa i udenrigs Fart ved Skibe, som indkomme fra fremmede Steder, det første Toldsted, ved hvilket de ud losse en fjerde Deel af deres indehavende Ladning eller derover, ansees som Bestemmelsested. Udlosses paa intet Sted i Riget en fjerde Deel af Drægtigheden, ansees som Bestemmelsested det Sted, hvorfra Skibet erholder Udklarering til indenrigs eller fremmed Sted.
Berlingske Tidende, 1836-04-25
Naar Skibe udklareres fra indenrigs Sted til fremmed Sted, gives de ved Udgaaende fuldstændig Udklarering. Anløbe de paa Reisen andre indenrigske Toldsteder og der indtage Ladning, behandles de som forbiseilende Skibe uden Hensyn til, om den indtagne Ladning er en fjerde Deel af Skibets Drægtighed eller derover. 53. Et Skib ansees som forbiseilende, naar det anløber et andet Toldsted end dets bestemmelsested og der udlosser eller indtager Varer til en mindre Læstebestuvning end en fjerde Deel af Skibets Drægtighed.
Berlingske Tidende, 1836-04-25
Dette gielder saavel om Skibe i indenrigs Fart, som om saadanne, der fare imellem et indenrigs og et fremmed Sted, eller som ankomme fra eller ere bestemte til fremmede Steder. Dog undtages herfra Skibe, som ved Forbiseiling anløbe Kjøbenhavn og uden at passere Toldbodbommen losse eller lade, hvilke behandles som forbiseilende, om ogsaa det udlossede eller indladede Gods bestuver en fjerde Deel eller mere af Skibets Drægtighed. 54. Hvor Skibsafgifterne, Lastepenge og Fyrpenge, ligesom ogsaa SkibsklareringsSportlerne beregnes efter Skibets fulde Drægtighed, bliver det i Maalebrevet indeholdte Læstetal uforandret at følge; men, naar de ansættes efter Bestusningen af det indladede eller udlossede Gods, beregnes de, saalænge Skibets udmaalte Drægtighed ikke opnaaes, efter fulde Læster, saaledes at under en halv Commercelæst ikke regnes, hvorimod en halv Commercelæst eller derover regnes som en fuld Commercelæst. Skibsafgifterne saavelsom Sportlerne kunne i intet Tilfælde beregnes af et større Læstetal end det, hvortil Skibet. er udmaalt. 55. Dampskibe, forsaavidt de ikkun befordre Postgods eller Reisende med disses Vogne og Gods, fritages for Skibsafgifter, men udlosse eller indtage de andet Gods, behandles de som forbiseilende Skibe. B. Om Lastepenge. §. 56. Lastepenge beregnes i Overeensstemmelse med de under Litr. A anførte almindelige Bestemmelser af saamange CommerceLæster, som det indladede eller udlossede Gods efter Bestuvnings-Reglementet ansættes til. De erlægges saavel for Jndgaaende som forUdgaaende efter den under Litr. C. vedføiede Tarif og kan for den indenrigske Fart betales med Sølv efter Qvartals-Coursen, men erlægges for den udenrigske Fart stedse med rede Sølv. Af Varer, som ved et Skibs Jndklarering fra fremmed Sted forblive uoplossede i Skibet og senere udlosses paa indenrigske Steder, betales paa disse Sidste de for den udenrigske Fart paabudne Lastepenge.
Berlingske Tidende, 1836-04-25
J 57. For Lastepenge fritages: a) Baade og Fartøier af 2 Commerce=Læster og derunder i indenrigs Fart. b) Færgefartøier, forsaavidt de bruges i den paagieldende Færgefart. c) Skibe, som udgaae paa Robbe og Hval fiskefangst eller til andet Fiskeri i aaben Sø og, uden at anløbe fremmede Steder, igjen hjembringe Fangsten. d) Skibe, som indkomme for Modvind, Jis gang eller andre Uheldstilfælde, naar de gjen udføre deres oplossede Ladning. c) det med brugte tomme Foustager bestuvede Læsterum. 2) det Læsterum, der bestuves med Transit varer, som udføres til fremmede Steder og Colonierne. d. 1011 nestiet, den 16de Octbr. 1817 thinglæst Obligation, stor efter Omskrivning 120, § 58. Foruden den i 8 57 tilsagte Fritagelse for udgaaende Lastepenge, godtgjøres endvidere, naar Transitvarer udføres fra Transit, eller Creditoplaget til fremmede eller frie Steder, de for indgaaende erlagte fulde Lastepenge, naar det udførte Gods bestuver en fuld Commercelæst, og forsaavidt hver enkelt Varesort af det samlede Partie ikke udgjør mindre end en fjerde Deel Læst. Ved Creditoplags Varer maa Udførselen, saafremt de ved Jndførselen beregnede Lastepenge skulle godtgjøres, foregaae inden eet Aar efter Oplagstagelsen, samt Nr. og Datum for Jndklareringen opgives. J Mangel heraf godtgjøres ikkun de i Tariffen for den udenrigske Fart anordnede laveste Lastepenge 64 sk. pr.
Berlingske Tidende, 1836-04-25
Commerce=Læst. For Beeg og Tjære godtgjøres i alle Tilfælde ikkun 32 s. pr. Commerce=Læst. C. Om Fyrafgiften. § 59. J indenrigs Fart lægges, med Undtagelse af det i § 63 omhandlede Tilfælde, alene Skibets udmaalte Drægtighed til Grund for Fyrafgiftens Beregning, og der tages saaledes intet Hensyn til og Skibet er ladet eller ballastet. Afgiften, som ikkun tilsvares een Gang for hver enkelt Reise, erlægges for Farten imellem toldpligtige Steder alene ved Skibets Udklarering, men for Farten paa Jsland, Grønland og Færøerne, samt for Farten til eller fra al Slags Fiskeri i aaben So, saavel ved Udklareringen derhen som ved Jndklareringen derfra.
Berlingske Tidende, 1836-04-25
J udenrigs Fart beregnes Afgiften deels efter Skibets udmaalte Drægtighed, deels efter Læstebestuvningen af det indladede eller udlossede Gods, og den tilsvares saavel ved Udklareringen som ved Jndklareringen. Afgiften beregnes efter den under Litr. D. vedføiede Tarif for alle Reiser, hvorfor Fritagelse ikke særskilt er bevilget i 66 6 & 67, og kan for den indenrigske Fart betales med Sølv efter Qvartals-Coursen, men erlægges for den udenrigske Fart stedse med rede Sølv. 60. Naar et Skib i indenrigs Fart har ved Udklareringen erlagt Fyrpenge, bliver det ikke pligtigt til igjen at erlægge disse, om det og saa paa Reisen, paa Grund af ny Jndladning ved et andet Sted end det angivne Bestemmelsested, meddeles ny fuldstændig Klarering, men ikkun da, naar det paa et saadant Sted udlosser en fjerde Deel af dets Drægtighed eller derover. 61. Den i udenrigs Fart for Skibet. paabudne Afgift (Tarifen Nr. 2, a) erlægges, ved fuldstændig Klarering af den fulde udmaalte Drægtighed, men ved Klarering som forbiseilende Skib ikkun for saamange Commercelæster, som det indladede eller udlossede Gods bestuver. Den for Ladningen paabudne Afgift (Ta risen Nr. 2, b) beregnes i alle Tilfælde ikkun efter Læstebestusningen af det indladede eller udlossede Gods, og erlægges for dette Sidste paa det Sted, hvor de fra fremmed Sted indførte Varer udlosses. 62. Naar i udenrigs Fart et Skib er ved Jndgaaende bestemt til indenrigs Sted, eller ved Udgaaende angivet til fremmed Sted, da bliver den for Skibet anordnede Fyrafgift, efter dettes fulde Drægtighed, at erlægge: a) for Jndgaaende ved det første indenlandske Toldsted, som Skibet anløber, hvad enten det der gjør fuldstændig Klarering, (ogsaa for Havari) eller ikkun losser ved Forbiseiling. Er Skibet med Resten af sin Ladning bestemt til andet indenrigs Toldsted, erlægges ved Udklareringen derhen ingen indenrigs Fyrpenge, om det ogsaa har Jndklarering og paa gjort fuldstændig Grund deraf meddeles udgaaende Klarering til det indenrigske Sted, med mindre det paa fornævnte Ankomststed har indladet Gods, som bestuver en fjerde Deel af Skibets Drægtighed eller derover. b) for Udgaaende ved det første Toldsted, hvor det angiver sig at udgaae til fremmed Sted. Naar Skibet saaledes har erlagt Afgiften for den udenrigske Fart af Skibets fulde Drægtighed, bliver ingen Fyr afgift for indenrigs Fart at erlægge, omdet ogsaa paa den forehavende Reise udlosser eller indlader Gods paa et andet indenrigs Sted, eller dertil maatte indkomme for Havari. 63. Naar et Skib paa sin Reise fra fremmed til fremmed Sted anløber et indenrigs Toldsted og der udlosser eller indlaader Gods, som bestuver under en fjerde Deel af dets Drægtighed, hvad enten det indtagne Gods er bestemt til indenrigs eller fremmed Sted, da behandles det som forbiseilende Skib efter de i § 51 angivne Regler.
Berlingske Tidende, 1836-04-25
Jndkommende Havariskibe, som ere bestemte fra fremmed Sted til fremmed Sted, behandles med Hensyn til Fyrafgiften for Skibet efter de almindelige Regler, og ligeledes med Hensyn til Fyrafgiften for Ladningen, forsaavidt den oplosses og igjen udføres med samme Skib, dog erlægges Afgiften kun een Gang, nemlig enten ved Jndgaaende eller ved Udgaaende, om Skibet ogsaa saavel paa den ved Ankomsten tilbagelagte Fart har passeret, som paa den ved Afgangen forehavende Fart vil komme til at passere noget indenlandsk Fyr. Denne Begunstigelse bortfalder imidlertid, saafremt saadant Havariskib enten ikke igjen udfører alt det oplossede Gods eller det indtager nogen ny Last, i hvilke Tilfælde det, naar den oplossede og ikke igjen udførte Last eller den ny indtagne Last bestuver en fjerde Deel af Skibets Drægtighed eller derover, behandles saavel for Jndgaaende som for Udgaaende ganske som andre klare rende Skibe, men udgjør den under en fjerde Deel af Læstebestuvningen, bliver Skibet for den Klarering, for hvilken det ellers vilde nyde Fritagelse for Fyrpengenes Erlæggelse, at behandle som forbiseilende Skib. Jndtages Varer til Afløsning paa indenrigske Steder, forholdes efter § 63. Skibe, som paa deres Reiser imellem indenrigske og fremmede Steder, indkomme for Havari, behandles efter de almindelige Regler. 65. Af andre Skibe end Havariskibe, som anløbe Toldsteder uden der at foretage nogen saadan Udløsning eller Jndladning, der medfører Forpligtelse til Klarering, bliver ingen Fyrafgift at erlægge. 66. For Fyrafgift fritages: a) Skibe, som under den paagieldende Reise i indenrigs Fart ikke passere noget Fyr.
Berlingske Tidende, 1836-04-25
Skibe fra og til Havnene paa Jyllands og Hertugdommenes Vestkyst, forsaavidt de paa den forehavende eller tilbagelagte Reise intet Fyr passere.
Berlingske Tidende, 1836-04-25
Skibe fra og til Havne paa Sjællands Østkyst, som ikke passere enten Kronboreller Stevns Fyr. d) Baade og Fartøier af 2 Commerce-Læster og derunder. e) Færgefartøier, forsaavidt de bruges i den paagieldende Færgefart. Jndstrandede Skibe, ogsaa naar de igjen maatte udgaae enten uden Ladning eller alene med de indstrandede Varer, forhvilke sidste da heller ingen Fyrafgift, er at erlægge. g) Skibe, som til fremmede Steder og Colonierne udføre Transitvarer, for det dermed bestuvede Læsterum saavel for Skib som for Ladning.
Berlingske Tidende, 1836-04-25
J 67. Foruden den i J 66, g) tilsagte. Fritagelse for udgaaende Fyrpenge godtgjøres endvidere, naar Transitvarer udføres fra Transit, eller Creditoplaget til fremmede eller frie Steder den fulde for Jndgaaende erlagte Fyrafgift, altsaa med det dobbelte for Varernes Læstebestuvning anordnede Beløb, og iøvrigt paa samme Maade og under samme Vilkaar, som i 58 for Lastepenge er anordnet. III. Om Sportler. I. 68. Sportler til Toldvæsenets Embalmænd erlægges ved Varers og Skibes Klarering samt ved Skibes Maaling efter den under Litr. E. vedføiede Tarif, 69. For Varer og levende Kreaturer, som fortoldes, samt for islandske, grønlandske og færdiske Varer, der erlægge Udførsels-Recognition, betales Sportlerne i rede Sølv.
Berlingske Tidende, 1836-04-25
For strandede Varer beregnes de i det Numerair, hvori Tolden erlægges. § 70, Sportlerne erlægges, om endog Told afgifterne eftergives. Naar Tilbagebetaling af rettelig erlagt Told bevilges ved specielle Resolutioner, godtgjøres saaledes ikke Sport lerne. (Fortsættes i næste No.) föben. Trykt i det Berlingske Officin, med Hurtigpresse.
Berlingske Tidende, 1836-04-26
forsendelse. med til revposter privilegerede. Berlingske politiske
Berlingske Tidende, 1836-04-26
vertissements Sidende. Udgivet og forlagt ved Brødrene Berling; redigeret af Archiater Schönberg, Tirsdagen den 26de April. te No 100.
Berlingske Tidende, 1836-04-26
Udenlandske Efterretninger. England.
Berlingske Tidende, 1836-04-26
London, den 19de April. – "Morning Chronicle af 15de d. M. indeholder en Artikkel, hvori det hedder: "Der skal i Underhuuset indgives en Petition, forsynet med talrige Underskrivter af Kjøbmænd, der ere interesserede i Handelen med Tyrkiet, Persien og Levanten, og i hvilken den Anskuelse opstilles, at denne Handel trues med den største Fare ved de nye Forholdsregler og ved Ruslands Planer i Østen. Petitenterne anføre, at Rusland, i den Hensigt at erhverve sig Forrangen i Fabrikvæsen og Handel, har antaget et restrictivt Handels-System, der især strider mod Storbrittanniens Jnteresse, og at Rusland overalt, hvor dets Jndflydelse udbreder sig sætter dette System i Virksomhed. Der anføres endvidere, og det med fuld Sandhed, at Tyrkiet, bestandig har viist den største Tilbøielighed til at rydde Hindringer af Vejen og fremme Forbindelsen, med England, men at ikke destomindre mangfoldige store Hindringer have lagt sig i Veien for Tyrkiets Udførsels=Handel, hvilket synes at maatte tilskrives den overordentlige Magt, det russiske Gesandtskab besidder i Constantinopel. Disse Hindringer, der ere beregnede paa at begunstige de i hiin Hovedstad etablerede russiske Kjøbmænds Handel, geraader den brittiske Handel til stor Skade, og der er al Udsigt til, at de snarere ville blive udvidede end formindskede. Nina Lassave har i disse Dage tilsendt Aftenbladene et Brev, i hvilket hun retfærdiggjør sit Forhold efter Fieschis Død og tilregner sig det som en Fortjeneste, at hun har vidst at sætte sig udi over den offentlige Mening.
Berlingske Tidende, 1836-04-26
Frankerig.
Berlingske Tidende, 1836-04-26
Paris, den 15de April. Nogle Journaler have omtalt, at syv Polakker, der stode i Spidsen for en i Paris danne polsk Confoederation, skulde forvises herfra; "Courier forsikkrer nu, at Politiet er i Begreb med at iværksætte en saadan Forholdsregel mod 30 Polakker.
Berlingske Tidende, 1836-04-26
Fra Doullens, hvor de fleste i April-Processen, dømte lide deres Straf, meldes, at Regjeringen har gjort et Forsøg paa at bevæge flere af disse til at indgive en Ansøgning om Benaadelse; men Forsøget har været forgjeves.
Berlingske Tidende, 1836-04-26
Spanien. Vinteren gik hen med Forberedelser, fra begge Sider, til det nye Feldttog. Don Carlos's Armee, er tilstrækkeligt forsynet med alt Rødvendigt til Fjendtlighedernes Aabning. Til Lands kan man, formedelst de talrige og velorganiserede Smugle-Vander ikke afskjære Tilførslen; ogsaa til Søes bliver den, uagtet Englændernes Blokkade, rigeligt forsynet, da den behersker hele Kyst-Strækningen fra San Sebastian til Bilbao. De, der vente en hurtig og definitiv Tilendebringelse af Borgerkrigen i Spanien, tage meget Feil. Don Carlos's Magt er saare betydelig, og man kan sige, at den fordobles ved det Bjerglands Natur, hvilket er Skuepladsen for Krigen. Hans Hovedmagt bestaaer i de trende Provindsers, Alavas, Guipuzcoas og Biscaias Hengivenhed for hans Sag. Disse Provindser regjeres efter egne frie Love; de betale ingen Afgivter, men give aarlig en bestemt Sum, som deres egne Embedsmænd oppebære. Deres Troppe-Contingent stilledes uafhængigt, naar det gjordes nødvendigt, ligesom det ungarske Opbud. Nu staaer deres hele væbnede Magt, der beløber sig til over 50,000 stridbare og velbevæbnede Mænd, til Don Carlos's Raadighed. Naar en Trediedeel, eller efter Omstændighederne, Hælvten af samme er i activ Tjeneste, saa tjener Resten til en bestandig marschfærdig Reserve, af hvilken ethvert Tab hurtigt oprettes, og som, naar en stor Plan skal bringes i Udførelse, heel og holden kan rykke i Marken, paa kort Tid. Det vanskelige ved en saadan Krig er allerede for blevet saare anskueligt i Vendeen, og her i Spanien tilbyder Terrainet ulige større Fordeele. Med ringe eller ingen Afbrydelse er Don Carlos i Besiddelse af den hele Bjergstrækning fra den biscaniske Havbugt indtil det middellandske Hav. Beregner man foruden de trende Provindser, hans Tilhængere i Navarra, Arragonien og Catalonien, saa kan man uden Overdrivelse anslaae hans hele bevæbnede Magt. til 100,000 Mand. Paa pecuniaire Midler synes han at lide mindre Mangel end Dronning Christines Regjering, og dette kan forklares paa en meget naturlig Maade, naar man betænker, hvormeget der maa være en vis Politik om at gjøre, at Spanien ikke hjemfalder til Quadrupel-Alliantsen. Jøvrigt koster ogsaa Don Carlos's Armee mindre end Christines, da dens Kjærne bestaaer af de trende Provindsers Befolkning, der i Don Carlos's Sag forfægter sine egne Rettigheder og Friheder. De vigtigste af disse Friheder ere: Egen Jurisdiction og Fritagelse for Tolden. Alle Retstilfælde afgjøres af Sognenes Alcalder, og i de trende Provindser gives der ingen Toldhuse og intet Derechode puertas eller Octroi. Don Carlos har vundet disse Folkeslags hele Hengivenhed derved, at han har tilsikkret den Opretholdelsen af deres Fueros eller Friheder.
Berlingske Tidende, 1836-04-26
Tydskland. Den 14de denne Maaned kom Kongen af Bajern tilbage fra sin Reise i Grækenland; Kl. 5 om Eftermiddagen indtraf han i München, der paa det festligste var smykket til hans Jmodtagelse. Magistraten havde flere Dage i Forveien udstedt et Program, angaaende Kongens Jmodtagelse, og hele Staden havde siden den Tid været i levende Bevægelse.
Berlingske Tidende, 1836-04-26
Fra Bosniens Grændse. Den 2den April. Jfølge de sidste Efterretninger fra Sarajer, af 27de, og fra Travnik af 29de Marts, er Opstanden i Kadiluket Livne dæmpet, Firdus Bey har endnu førend den fastsatte Termins Udløb føjet sig i Vestrens Befalinger, og aftraadt sin Værdighed som Musselim til hans provisoriske Eftermand. J de andre Kadiluker er Troppe-Udskrivningen, mod al Formodning, virkelig blevet sat igjennem efter den nye Reformplan, men dog med Hensyn til LocalJnteresserne, og dette første store Skridt til de afgjorte Reformer, der hidtil ikke kunde blive indførte i Bosnien, kan ene og alene tilskrives den nuværende Vesirs Klogskab, som allerede tidligere i Belgrad vidste, Skridt for Skridt at beseire en, til enhver Slags Reform ligesaa utilbøielige Soldateskes Fordomme. Han tog Hensyn til alle Bønner og Forestillinger, fra den opirrede Befolkning, saaledes opretholdt han allerførst Roligheden, og hemmede derved de gjenstridige Elementer.
Berlingske Tidende, 1836-04-26
Jndenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1836-04-26
Det staaer nu til Dem, mine højtagtede Medborgere, Jyllands udvalgte Mænd, hvilke af de Bønner og Ønsker, som de øvrige Provindsers Udvalgte have frembaaret for Thronen, De ville gjøre til Deres, hvilke Tilføininger eller Forandringer De i saa Fald ville give Deres Forslag, hvilke nye Gjenstande De ville anbefale til Kongens Opmærksomhed og Overveielse. Men derom er jeg forvisset, at De i Kjærlighed til Konge og Fædreland, i Agtelse for lovlige Rettigheder, og den Tingenes Orden, hvorpaa alle Rettigheders Betryggelse hviler, i Frimodighed og Sindighed, ikke ville vige deres Forgjængere, og at De saaledes ærligen med disse ville virke til, at det ædle Træ, som Kongen har plantet, maa bære modne og sunde Frugter til hans og Landets Bedste. Ogsaa er jeg overbeviist om, at hvad jeg, da jeg traadte tilbage fra Forsamlingen i Roeskilde, vidnede om Sammes Medlemmer, at de medens de skiltes ad i Dette eller Hiint, dog havde bevaret et eendrægtigt paa det samme Formaal rettet Sind, ogsaa vil komme til at passe paa den nærværende Forsamlings Forhold til Hiin og paa de Enkeltes indbyrdes Forhold. Egen Bevidsthed om en ærlig Villie gjør stedse rede til at erkjende denne hos Andre, omfattende Prøvelse af fleersidige forviklede Forhold virker Beskedenhed og Agtelse for Andres Mening; og hvorledes skulde man andet end være stemt til velvilligt Sindelag mod dem, med hvem man forenes ved redelig Stræben imod et fælleds Maal. Endnu vover jeg at tals et Par Ord til Dem, højt agtede Medborgere, om mig selv og mit Forhold til Dem. Om jeg end ikke i denne Kreds finder saa mange personlige Venner som de, jeg saae for mig, da jo paa lige Maade traadte frem i Roeskilde, saa ere de dog ikke saa ganske saa, til hvilke jeg alt tidligere har traadt i venskabelige Forhold, og de øvrige kjende min offentlige Færd saavel paa den Plads, hvorfra jeg forkort Tid siden er traadt tilbage, som fra mine øvrige Forhold og jeg vilde ikke have taget i Betænkning, at gjøre Regning paa, at blive modtaget med en gunstig Mening, om end ikke de mange Prøver paa hjertelig Velvillie, hvormed mine jydske Medborgere allerede have overvældet mig, havde givet mig den glade Vished. Jeg tiltræder derfor med Glæde og Frimodighed dette mit Kald; ja det Held, som jeg havde i lige Ærinde, som jeg har bragt til Ende i Roeskilde, har endog største Deels bragt den Frygt til at vige, som da jeg der begyndte min Gierning, blandede sig med de lyse Udsigter. Vel er jeg ikke forblindet nok til ikke at indsee, hvor megen Deel en partisk Velvillie for mig, som jeg er saa vant til at finde hos mine Medborgere, havde i den gunstige Dom, hvormed jeg forlod Roeskilde, eller til at stole paa, at det Held, som jeg der havde, vil følge mig overalt i mine Foretagender. Men jeg troer dog at burde gjøre Regning paa, at min gode Villie tilat virke med Dem, mine ædle Medborgere, til det hæderlige Maal, der er os foresat, ogsaa her vil finde en vedvarende Erkjendelse.