Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-09-23
af 16de. fra Kiel - bestemt, at vor udmærkede Chirurg, Prof. Langenbeck, har afslaaet Kaldelsen til Jena. Kongen skal i den Anledning have udnævnt ham til Etatsraad. Der skal tillige være givet Udsigt til en betydelig Pengebevilling til en Bygning for vort chirurgiske Hospital, hvis Lokale nu er meget indskrænket. Universitetet og Staden - forsaavidt dette har bestemt Dr. Langenbeck til at blive - skeer derved en dobbelt Velgierning." Kongens Reise. Jernbanen fra Altona til Kiel lignede den 12 de en herlig smykket Have, Overalt var der Æresporte, Krandse, Blomster, for at hædre Kongen, for festligt at modtage Landsfaderen. Vi forbigaae - hedder det i Berl. Tid. – at beskrive de forskjellige Festligheder som fandt Sted paa de forskjellige Stationer, hvor Kongen holdt, men følge ham til Kiel, hvor Kongen steeg af hos Hertugen af Glücksborg, og blev der som overalt modtagen med Jubel, og derfra til Prees, som Majestæten passerede, for at begive sig til Pløen. J Dorfgarten modtoges Kongen i Klosterprovst Grev Reventlows Fraværelse af Cancellieraad Rheder og Beboerne af Klostrets Skovbyer. Paa Grændsen af Preetz's Territorium modtoges Kongen af Deputerede fra Preetz, der havde indfundet sig der for at ønske Majestæten velkommen, og tillige for ærbødig og fast udtale for ham deres loyale tydske Sindelag. En af de Deputerede henvendte følgende Ord til Kongen: "Jndvaanerne i Flekken Preetz komme her, repræsenterede af os, for underdanigst at sige Deres Maj., at deres Hjerter og alle Deres Majestæts troe Undersaatters Hjerter i Hertugdømmerne aldrig gladere sloge Deres Majestæts Besøg imøde end nu i denne Tid, som giver os det skjønneste Beviis paa, at Deres Majestæts Naade og Kjærlighed til de tydske Undersaatter er den samme som før. Gjennemtrængt af denne Følelse, stolende paa Deres Majestæts verdensbekjendte Viisdom og ophøiede Hjerte, haabe vi, Deres Undersaatter i Hertugdommerne (Holstein-Schleswig und Lauenburg), at Deres Majestæt ikke vil berøve os nogen af vore Rettigheder. Efter at have sagt dette, spørger jeg Eder, mine Medborgere, hvad Ønske J nu nære for Hs. Majestæt Christian den 8de Alle ville vist istemme Raabet: Leve Hs. Kongelige Maj. Christian den 8de!" Hs. Maj. behagede at svare herpaa: "Jdet jeg takker de kjære Preetzere for de Følelser, de her have udtalt, saa kunne de være overbeviste om, Staden. at jeg nærer de samme Følelser for dem." Preetz var illumineret. Udenfor Klosterporten brændte der Beegfakler. Kongen holdt ved Posthuset og forlod Staden under Jndvaanernes Hurraraab, ledsaget af Deputerede fra Byen til Freudenholm, for at begive sig til Pløen. - Hs. Maj. forlod Kiel den 12te om Aftenen Kl. 8, efter kun at have opholdt sig der 5 Timer. Man kunde derfor i denne korte Tid ikke paa anden Maade lægge sin Hengivenhed for Dagen end ved en festlig Modtagelse ved og om Aftenen at illuminere de Gader, hvorigjennem Kongen kom."De Mænd, som paa det kgl. Landhuusholdnings selskabs Vegne møde paa Landmandsmødet i Randers ere Statsraad Neergaard, Pastor Poulsen i Nør by, Landvæsenscommissair Tutein, Proprietair Valentiner til Gieddesdal, Forpagter E. Hofman (Bang, Kammer-, Forst- og Jagtjunker v. Wimpen og polytechnisk Candidat Barfoed. Fra den kgl. Veterinairskole møder Regimentschirurg Tscherning. - Om dette Møde hedder det i Randers A. "Til Landmændenes Forsamling her fra den 22 til 26 de er nu, men desværre for en stor Deel først efter den i Jndbydelsen fastsatte Tid, indløben Anmeldelser af henved 400 Deeltagere, hvoraf Mange ville have sig selv at takke for, at de ingen Plads finde, da der, saafremt deres Anmeldelser tide vare indløbne, af Bestyrelsen vilde ved en egen dertil opført Bygning, være bleven sørget for et større Lokale, medens det nuværende ikke antages at kunne rumme flere end 250. At skaffe anstændig Plads til saamange Logerende, er heller ikke nogen let Opgave for Bestyrelsen, ihvorvel Man fra flere Sider er imødekommen og vistnok ogsaa, med Hensyn til Sagens Vigtighed, fremdeles vil imødekomme den med Velvillie. Nedenstaaende er Planen til den Bortlodning, som, ifølge det kgl. Rentekammers Tilladelse, vil blive afholdt i Forbindelse med den landoeconomiske Bazar Randers: Til Bortlodningen vælges i Regelen Gjenstande, som have været udstillede paa Bazaren og der ere indkjøbte. For hvert Hundrede Lodsedler, som afsættes, dannes 15 Gevinster. Den høieste Gevinst antages omtrent at ville blive 15 pCt. aff den hele, ved Lodsedlers Salg, indkomne Sum; f. Ex., sælges 500 Lodder, kan høieste Gevinst omtrent blive 75 Rbd.; 600 Lodder, 90 Rbd. &c. Hele Jndtægten vil, efter Fradrag af enkelte ubetydelige Omkostninger, blive anvendt til Jndkjøb af Gevinster. Lodsedler, som ere underskrevne af eet af Committeens Medlemmer, sælges a 1 Rbd. Bortlodningen begynder strax efter at Auctionen over Redskaber og Maskiner er tilendebragt den 25 Septbr."