JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1833-07-30
Mit vel sorterede Oplag af Engelske, I. A. . Franske og Tydske Jern, Staal= og Mesing Varer, Galanterie, og Nyrnberger=Varer, Crystal- og Glas-Sager a. anbefaler jeg herved paa det bedste. Yderst billige og stedse faste Priser forbunden med en streng redelig Behandling, vil vist tilfreds stille enhver af mine Kjøbere. Tønder, d. 26de Juli 1833. Th. A. Todsen. De, der have noget til mig at betale eller yde, ligesom ogsaa de, der have noget hos mig at fordre, anmodes herved om behageligen at henvende sig til Hr. Stiftskasserer Andersen, i Ribe, som har paataget sig at besørge og afgjøre alle saadanne Anliggender paa mine Vegne, hvad enten de hidrøre fra min Embedstilling eller fra privat Mellemværende her i Byen og i Omegnen. Ribe Bispegaard d. 23de Julii 1833. Fogtmann.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1833-07-30
583 Rbd. 44; s. S. M. umyndiges Midler henhørende til Løve Herreds Overformynderie, kan strax erholdes til Laans imod anordningsmæssig Sikkerhed, naar man desangaaende henvender sig til undertegnede Overformynder. Løve Herredscontoir i Hartis, den 22de Juli 1833. Brøsen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1833-07-30
Jfølge Proclama, som vil vorde læst ved vedkommende Retter, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel Alle og Enhver, som maatte have noget at fordre udi Boet efter afdøde Kammerraad og forhenværende Amtsforvalter Frantz Jørgen Hvass til for undertegne Skifteforvalter at anmelde og ligitimere deres havende Fordringer. Stifteretten i Colding, den 23de Julii 1833. Estrup. Vinække, Ciderædste og Nibe, frabeder tyggerie, som er meget forbedret, og flere Slags nylig hiemkomne Vine, sælges i store og smaa Dognitteter til billige Priser hos Nicolai Hansen. Ribe d. 26de Juli 1833. Subskriptions-Jndbydelse. Da min lille Magie har fundet Padere, og jeg troer, at det ikke skulde være Kunstelskere ukjett i Modersproget at eie en ubekostelig Samling i dette Fag, hvilken, foruden et hensigtsvarende Sammendrag af de Ældres Erfaringer, tillige holder Skridt med de nyere, Opfindelser, har jeg bestemt mig for Udgaven af en fortsat Magie, dersom jeg ved Subscription tør vente at see dette Øiemed fremmet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1833-07-30
Værket vil udkomme i Hefter paa 4 Ark i 8vo, som betales ved Modtagelsen med 24 Sk. paa Trykpapiir, og 32 Sk. paa Postpapiir. For andre Kjøbere forhøies Prisen til 32 Sk. paa Trykpapiir og 40 Sk. paa Postpapiir. 4 Heftet vil udgjøre et Bind.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1833-07-30
Ligesom jeg med Omhu har ladet mig være magtpaaliggende, at give dette Værk et Jndhold der kunde levere en gannende Blanding for Artisten, Technologen, og enhver videbegierlig bekonomisk Huusfadet, haaber, jeg at Dilettantere i Studiel af Naturlærens forskjellige Grene heller ikke iblandt disse experimentale Kunst forsøg skulde savne den praktiske Veiledning til behagelig Afvexling for Fritimen. Til et uforbeholdent Overskue af hvad der efter Planen kan ventes, er Subscriptionsplanen vedtrykt Jndholdenne af første og andet Bind.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1833-07-30
Subscription modtages hos Undertegnede i Frideritia, i det Robertske Offitin i Kjøbenhavn og paa Adressecontoiret i Ribe. Subscriotionen staaer aaben til October Maaneds Udgang. T. Mørch. Krigs Cancellie Secretair.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1833-08-02
aller Kongelig. naadigst. privilegerede. Stifts al det. og AdresseAvis, som forsendes. med Brevposten. overa t i Danmark, og Hertugdømmene. Fredagen den Nr. 62. 2den August.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1833-08-02
Redigeres, trykkes og udgives. ved N. S. Hyphoff i Ribe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1833-08-02
udenlandske Efterretninger. Tyrkiet. J Wien havde man d. 23de Juli officielle Efterretninger fra Constantinopel om, at Jbrahims Tilbagetog over Taurus var fuldbragt, at det russiske Hjælpekorps, som en Følge deraf, var indskibet, og at den russiske Flaade d. 10de Juli om Morgenen lettede for en jevn Søndenvind og seilede tilbage gjennem det sorte Hav. Den engelske Flaade under Admiral Malcolm havde allerede den 2den vendt sig fra Dardanellerne mod Samos. Den Agra mer politiske Tidende giver kun en sørgelig Skildring, af Tilstanden i Bosnien, hvor Visiren med den bedste Villie ikke er istand til, da han savner de fornødne Tropper, at udrette noget hos de gjenstridige og oprørske Beboere, der drive deres Uforskammenhed saavidt, at de skielde Sultan Mahmud ud for en Frafalden, fordi han har kaldt Russerne til Hjælp mod Jbrahim Pascha. Uden et betydeligt Antal regulære og med alle Fornødenheder udrustede Tropper, hedder det, vil det være en plat Umulighed, at gjøre Ende paa det Anarchi, som hersket allevegne i Landet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1833-08-02
Den pyrenæiske Halvs. Man læser nu det forhen omtalte Brev fra D. Pedro til de miguelistiske Troppers Overbefalingsmand, Greven af Sam Lorenzo, hvori hans keiserlige Majestæt søger at overbevise Greven om, at efter den Fremgang, som den constitutionelle Sag i den sidste Tid har fundet, er der ingen Tvivl om, at Usurpatorens Herredømme, jonærmer sig sin Ende, og at det derfor nu er paa Tiden, at alle Portugisere forene sig under den ene retmæssige Fane. Hans Majest. gientager tillige sine forhen givne Løfter om Sikkerhed for. Enhvers Person og Eiendom, om fuldkommen Forglemmelse af alt det Forbigangne og om Erkjendtlighed mod dem, som i det afgjørende Øieblik ville anvende deres Jndflydelse til at fremskynde Udsoningen mellem de stridende, Parter; hvorhos han tillige gjør Greven og Miguelisternes øvrige Hærførere ansvarlige for det Blod, som endnu vil komme til at flyde, hvis man ikke agter paa hans Opfordring. Som bekjendt, har D. Pedro Jntet udrettet hos Greven med denne Skrivelse. - Fra Madrid haves Efterretninger, som modsige hinanden, idet nogle tale om Ministeriets Afskedigelse, andre om dets Vedbliven. Et kongeligt Decret var udkommet, som bestemte, at de Prælater, Grander og Embedsmænd, som befandt sig i Madrid og ikke havde aflagt Hyldingseden den 20de Juni, skulde gjøre dette d. 13de Juli. Hoftidenden af 16de indeholdt Efterretning om Søeslaget ved Cap St. Vincent; man troede almindelig, at Hoffet alvorlig vilde henvende sin Opmærksomhed paa Portugals Anliggender.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1833-08-02
Belgien. Den 24de Juli blev Dronningen lykkelig forløst med en Prids som i Daaben har faaet Navnene, Ludvig, Philip, Leopold, Victor, Ernst, og skal kaldes med Navnet Leopold. Couteret ere afsendte til de forskiellige Hoffet med denne Efterretning; men man bemærker, at iblandt dem, som Moniteuren opregner, savnes St. Petersborg. Kamtenhave udnævnt en Deputation, for at lykønske Kongen, og efter Dronningens Ønske er en stor Mængde Effecter, som vare pantsatte paa Laanehuset, indløst paa den Dag, da hun blev forløst.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1833-08-02
Frankrig. Kunde der endnu være nogen Tvivl tilbage og Regjeringens Bekymring for et misligt Udbrud af Nationalgadens Uvillie paa den forestaaende Julifest, saa forsvandt enhver Tvivl den 23de ved en af den bekjendte ministerielle Deputerede, Hr. Ganneron, Chef for Nationalgardens 2den Legion, udstædt Omgangsskrivelse, hvor han opbød sin hele Vil talenhed, for at stemme Gardisternes Sindelag gunstigt for Regieringen, og ivrede imod de urolige Hovedets Jnsinuationer. Man har end ikke ladet det blive ved saadanne Proclamationer, men ogsaa sørget for, at Bekjendtgjørelser og Fæstningsarbeidernes Ophør bleve omsendte til Gardisterne. Denne Bekjendtgjørelse er ogsaa bleven optagen i Moniteuren, saa at selv de rigste Oppositionsblade ikke længere kunne nægte, at den virkelig er udgaaet fra Regjeringen. Nu hoverer National over, at Pressens energiske og eenstemmige Reclamationer have hindret Regjeringen i at opføre dens 14 Bastiller (Forterne omkring Paris). Foruden Pressen, mener den, vare der ikkun to Midler til at fremtvinge dette Resultat, nemlig en Demonstration af Nationalgaden eller et volsomt Angreb af Folket, og den glæder sig hjærtelig over, at Pressen, alene har Æren af denne Triumph over den gjenstridige" Regjering. Et af denne fortræffelige Presses ypperste energiske Mesterstykker leverer i denne Tid Tribunen, som i Anledning af, at Journal de Paris beskylder een af dens Artikler for Skumlerier imod Regjeringen, fører et saadant Sprog: "Hvad Hensigt har Journal de Paris med disse Jnsinuationer, Vil den antyde, at vi afskye Ludvig PlilipDet veed jo Hvermand. - at vi ere besjælede af et indgroet Had til hans System - det fortælle vi jo hver Dag. - At han i vore Øine er en Byrde for Landet; at ethvert Monarchie er fordærveligt, og at Borger Kongedømmet er den værste af alle de monarchiske Former, vi have maattet taale; at Nationen vil gjøre sig fortjent af sig selv og af hele Europa ved at omstyrte denne fordærvelige Indretning: det er jo vort idelige Omqvæd. Vi have aldrig lagt Dølgsmaal paa vore Ønsker, og Ludvig Philip veed ret vel, i hvor høi en Grad han nyder vor Agtelse. Og en saadan uforskammet Kjæft fattes ikke Lovtalere iblandt Pariserne.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1833-08-02
Storbrittannien og Jrland. En Krisis, som man længe har frygtet for er nu indtraadt, i det Torverne have vundet en Seier i Overhuset, som baade i sig selv er mærkelig og vil have vigtige Følger. Det er bekjendt, at det protestantiske Præsteskab i Jrland er i høi Grad uforholdsmæssig talrigt, og at, som en Følge deraf, mange Præsteembeder ere blevne til rene Sinecurer. Den 117de Atti. kel i Kirkereformbillen (alle de foregaaende Artikler vare antagne) anordner, at de Sognekald, i hvilke der i de sidste tre Aar ingen Gudstjeneste har været holdt, skulle nedlægges, og de derved besvarede Summer anvendes paa anden Maade. Da man kom til denne Artikel, fyldtes Huset, som hidtil havde været temmelig tomt, efterhaanden, og nu fremstod den engelske Kirkes Primas, Ærkebispen af Canterbury, med det Forslag, at forandre Artiklen derhen, at de vedSognekaldenes Nedlægning bespaarede Penge skulde anvendes til at bygge Kirker for. Nu, at nedlægge Sogne, i hvilke der i tre samfulde Aar ikke har været Leilighed til at foretage een gudstienstlig Handling. og saa anvende Pengene til paa disse samme Steder at bygge Kirker op, det seer dog noget nær ud som gal Mands Gjerning; og dog gik Erkebispens Forslag, igjennem, saaat det synes, som om Torverne fornemmelig have havt den Hensigt, ret paa en følelig Maade at lade Modstanderne fornemme, hvor stor deres Overvægt er, naar de ville tage til den. Grev Grev sluttede strax Forhandlingerne, fordi, som han bemærkede, Regjeringen først maatte overveie, hvad den ifølge dette videre vilde beslutte. Hiin Forandring modsiger saa aldeles billens hele Princip, at Ministrene paa ingen Maade kunne lade den træde i Kraft, og om end disse kunde beqvemme sig dertil, kan man dog være fuldkommen viis paa, at Underhuset aldrig vil erkjende den saaledes forandrede Bil for at være den samme, som der er antagen. Hvad Følgen vilde blive af dette, vidste man endnu ikke i Londen; man troede, at Ministrene enten vilde tage deres Tilflugt til en ny Pairs creation, eller, maaskee snarere, nedlægge deres Embeder og overgive Tøilerne til Torryerne, i den Forviisning at disse inden 8 Dage vilde blive nødte til at give dem tilbage. Den nylig afdøde, som Officeer og Skribent lige udmærkede, Sir Jahn Malcolm faaer nu et Mindemærke i Westminster Abbediet; ganske betydelige Bidrag ere dertil indkomne, og blandt Subskribenterne seer man Paschaen af Egypten med 100 L. St. Mebemed Ali stod paa en meget venskabelig Fod med den Afdøde og havde to Gange gjennemreist hele Ægypten i hans Selskab.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1833-08-02
Norge. Den 18de Juli ankom Kronprindsen paa Dampskibet Prinds Carl til Christiania og steeg, under Folkehobens Jubel ved Strandbredde og Kanonernes Løsning fra Festningen, i Land ved Toldboden.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1833-08-02
Dagen efter indfandt det forsamlede Storthing sig hos Hs. Kgl. Høihed; Præsidenten, Pastor Riddervold holdt en Lørt, hjærtelig Tale, hvilken naadigst blev besvaret af Prindsen, som derefter underholdt sig med hver Storthingsmand især. Ved Resolution af 15de f. M. har Kongen givet Kronprindsen Fuldmagt til som fungerende Vicekonge, i Forening med den norske Regjering at meddele eller nægte de af Storthinget tagne Beslutninger kongelig Stadfæstelse. - Kongsberg=Sølvværk har i de 7 første Bjergværksmaaneder i dette Aar givet et Udbytte af henved 32,000 Mark gedigent Sølv.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1833-08-02
Udenlandske Efterretninger. Sidste Post medbragte ingen Bulletin om Hs. Majestæt Kongens befindende. Efter Kbhvnsposten, ventedes Allerhøistsamme til Kbhvn. d. 30te eller 31te Juli.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1833-08-02
Hr. Prof. Oehlenschlager tiltraadte d. 26de sin Reise til Christiania. - D. 27de ankom til Kbhvn. den første danske Hvalrossefanger, Skonnerten Jda, ført af Hr. Capt. Holm og tilhørende Hr. Grosserer J. Bech. (Khp.)¬
Ribe Stifts Adresseaviser, 1833-08-02
J Anledning af, at et af Medlemmerne af den mofaiske Menighed i Kbhvn. d. 13de d. blev udvist af Synagogen, læstes i Adresseavisen af 22de d. en Opfordring til "de Christne, der overværede Gudstjenesten i den jødiske Synagoge, den ovennævnte Aften, og vilde vidne i Anledning af de voldsomme Optrin, der fandt Sted under Gudstjenesten" om at aflægge Billet derom paa Adressecontoiret. J s. Av. af 23de bekjendtgjorde Forstanderskabet, for at forebygge "Misforstaaelse blandt Publikum," at der "ingen voldsomme Optrin fandt Sted i Synagogen d. 13de de."men at "Forstanderskabet kun var nødsaget til at lade N. J. Eibeschutz vise ud af Kirken, formedelst utilbørligt Forhold under Gudstjenesten". Hr. Fuldmægtig og Exam. juris N. J. Eibeschuz har nu i Adresseavisen kundgjort, "at der til Retten af ham er indgivet Klage d. 15de d. imod Synagogeforstanderskabet, paa Grund af den med ham udøvede, uforskyldte Krænkelse under Gudstjenesten", og at "Sagens sande Sammenhæng skal nærmere komme til offentlig Kundskab."(Rhp.)¬
Ribe Stifts Adresseaviser, 1833-08-02
J det Nathansonske Skrivt: "Nye Bidrag til Danmarks Handel og Finantshistorie" har Forf. for at vise Fædrelandets Fremskridt i en af de vigtigste Produktioner, anstillet en interessant, paa Toldbøgerne grundet, Sammenligning mellem Smørhandelen for Krigen og den nuværende. Fra 23 Toldsteder i Hertugdommerne har Gjennemsnits=Udførselen i Aarene 1802-1804 aarligen været 12,500 Tdr.; fra 182830 aarligen; 36,792. Tdr. "Lad os endog indrømme, vedbliver Forfatteren, nat man har udsneget enhalv Mil. Pd. Smør, skjøndt dette ikke er rimeligt ved en saa liden Toldafgift som 12 s. Cour. pr. 100 Pd. saa har dog den holsteenske Smør Handel og Produktion udvidet sig i et næsten utroligt Omfang. Stæderne Kiel, Flensborg og Kappeln alene udføre nu mere end Hertugdømmerne har udført for Krigen, ja Kiel har endog i Aaret 1831 udført 6875 Tdr. eller 1,540,000 Pd. Men hvad er Aarsagen, Det er den Retning, Handelen har taget, og de nye Markeder. som der have aabnet sig for Smørrets Afsætning. Det er først i de sidste 10 Aar, at holsteensk Smør er bleven bekjendt i England, og nu er det en anseelig Gienstand, for denne Handelsgreen; det er derfor at Kiel f. Ex. nu udfører 5 Gange saa meget som før. Ogsaa i Hom borg,
Ribe Stifts Adresseaviser, 1833-08-02
Markedet for det holsteenske og danske Smør til videre Forsendelse bleven særdeles betydeligt. Smørproductionen maatte altsaa tiltage, da Landmanden kunde regne paa en sikker Afsætning. Det er derfor at Udførselen af Smør har tiltaget, og tiltaget suecassive, saaledes som følgende udviser. Udførselen fra hele Riget har været: i Aaret 1821 33,813 Tdr., i 1822 39,588 Tdr., i 1823 47, 183 Tdr., i 1824 50,541 Tdr., paa hvilket Standpunkt den nu har holdt sig; men formodentlig vil den stige endnu mere, eftersom nye Afløbskilder aabne sig og Handelskonjunkturerne blive fordeelagtige for Landmanden. Udførselen har iøvrigt været meget større end den her anføres, thi den daglige Tilførsel til Hamborg og Altona, som er særdeles betydelig, kommer fra de Steder, som ligge udenfor Toldlinien, følgelig er denne Udførsel ikke optaget i Udførsels=Listerne. Hvad der er sagt om Smorproduktionen i Hertugdømmerne er endnu mere anvendeligt paa de danske Provindser, hvor denne Produktion ei alene forhen har været meget ringe, men med Hensyn til Behandlingsmaaden stod meget tilbage for Hertugdømmernes. Nu derimod bliver denne Aar for Aar bedre, og snart vil det sjællandske og spenske (og jydske) Herregaardssmør aldeles fortrænge det holsteenske. For at gjøre os et tydeligt Begreb om, 3 hvilken høi Grad Smør=Udførselen har tiltaget fra de danske Provinds-Stæder, vil vi blot anføre følgendes J Aaret 1793 har Kjøbstæderne Aarhuus, Ringkjøbing, og Randers udført til fremmede Stæder ifølge Toldbogerne i Alt 685 Tdr. Smør, nu derimod er denne Udførsel stegen saaledes, at Gjenneminits=Udførselen fra disse Stæder har været for de 3 Aar 1828, 29 og 30, ikke mindre end 5500 Tdr. aarlig. For iøvrigt itide at møde den Jndsigelse, at i denne Udførsel er ogsaa den til Norge iberegnet, som for ikke var fremmed, saa anføre vi her, at hele Smør Jndførselen i Norge efter de officielle statistiske Lister har været for 1827. 1243. Skpd. (Veile A.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1833-08-02
Hempelske Avis meddeler den interessante Nyhed, at man ved en Reparation af Domkirken i Lund har fundet de jordiske Levninger af den under Waldemar Seier levende berømte Prælat: Erkebiskop Andreas Suneson, hvis Snildhed flere Historieskrivere tilskrive Æren for den store Seier ved Wolmer 1219. Andreas Suneson døde 1228. Der var tydelige Spor af, at et Jndbrud i Graven har fundet Sted, man formoder ved en Reparation, Kirken undergik i Begyndelsen af det 17de Aarhundrede. Benene vare kastede i Uorden og de biskoppelige Prydelser f. Ex. Ringen, med Mere, vare borttagne.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1833-08-02
Sidste 15de Juli om Morgenen Kl. 5 a 6 døde i Randers en fjortenaarig Pige af den mosaiske Troesbekjendelse efter 8 a 9 Dages Sygeleie, og blev jordes samme Dags Aften henimod 6. J Anledning heraf har en Menneskeven i bemeldte Byes Avis ivret stærkt mod denne Hurtighedsexpedition, hvis Befordring eller Deeltagelse han vilde ansee ligesaa betyngende for sin Samvittighed, som at deeltage i eller befordre et Mord. "Kan saadan Adfærd - spørger han: bestaae med Tidens, Menneskelighedens og Religionens Aand, Kan nogen Religion byde saadan Umenneskelighed, Kunne Sandhed og Logn, Dag og Nat tænkes i skarpere Modsigelse, end Religionens, den evige Kiærligheds Bud, at udsætte et Menneskeliv for Muligheden af den frygteligste Marterdød. (Jv. A.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1833-08-02
Odense. Den almindelig saakaldede "Jldebrands dreng." som forleden brød ud af Tugthuset, er igjen paagrebet, og skal kun have benyttet sin korte Frihed til at forøge Listen paa sine Forbrydelser.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1833-08-02
Rughøsten er nu begyndt paa enkelte Steder her omkring. Staaer Kornet ikke godt i det Hele, da kan det kun forstaaes bogstavelig om den store Mængde, især Byg, som ligger nedslaaet, men efter Ordsproget gjør Leikorn ingen Mand fattig. Det er paafaldende at see slig en Velsignelse i et Aar, da der spaaedes saa vist af en total Misvext, som Man nok aldrig før har hørt (H. A.) uder Indsendt " læses i Randers Alvs (af et Brev fra Kjøbenhavn: Paa en af de saakaldte Restaurationer traf jeg igaar, med min Ven C., paa et Par unge Videnskabsmænd fra Tydskland, hvilke foregave, som Aarsag til deres Ankomst, den store Lyst de havde til fra Grunden af at studere den danske Historie.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1833-08-02
Jblandt flere historiske Personer, som de bedømte, var ogsaa Niels Ebbesen fra Nørreriis. Ham kaldte de en Ridding, og hans Daad et Snigmord. Dette gavE. Anledning til at yttre den Formodning for dem, at de aldrig havde læst nogen sandfærdig Fortælling om Kristoffer den Anden, og det paa hans Død fulgte Mellemrige. De vidste ikke engang, at Kristoffer havde været til; men Grev Grert var deres Landsmand; ham kjendte de, og forsikkrede, at den Dom, de havde fældet over Grevens Morder, var den almindelige i Tydskland. "Da ville De, svarede E" "naar de have fuldført det Hverv, som har bragt Dem hid, blive istand til at rette deres Landsmænds Mening i dette Stykke, og overtyde dem om, at Niels Ebbesen gik frem, som det en Dannemand sømmer, ærlig, og med aaben Visir, og at han fuldeligen fortjenet den Stytte, Man har tiltænkt ham i den Bye, der var Vidne til hans Handling!" Ved disse Ord traadte en Ubekjendt til og spurgte, hvi denne Stytte ei allerede var sat, da Byen dog nu havde saa passende en Plads for Samme, paa Gaden, som gaaer ud til Tøihuset. Paa dette Spørgsmaal vidste E. ikke at svare Andet, end at Randrusienserne formodenligt manglede en Mand, der vilde paatage sig Jndsamlingen af de frievillige Sammenskud, og besørge Stytten forfærdiget paa Konstacademiet. Vilde Byens fortjente (her nævnede han een af de høiere Embedsmænd) stille sig i Spidsen for dette Forehavende, skulde Man snart see Niels Ebbesens Stytte kneise i hin smukke By.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1833-08-02
Ved Tallotteriets 1252 Trækning i Altona udkom: No. 33. 63. 26. 24. 10.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1833-08-02
Ribe, 9de Søndag e. Trinitatis prædiker i Domkirken Hs. H. Hr. Stiftsprovst Dr. philos. Frost, Ridder, af Dannebroge, i Cathrine Kirke Hr. Pastor de Thurab.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1833-08-02
AVERTISSEmus. Christiansfeldter Ædike, særdeles tjenlig til at nedfylte Agurker i, faaes hos L. Buch.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1833-08-02
Til Efterretning for dem, som maatte ønske ved undertegnede Compagnie, at erholde Sikkerhed imod Tal ved Jldsvaade af deres rørlige Eiendomme, bekiendtgiøres herved: Præmierne, hvorfor Meubler og Effecter samt Var og Kreature forsikkres, ere, efter Bygningernes Beskaffenhed, den mindre eller større Fare for Antændelse, som det Forsikkrede er underkastet, og den forsikkrede Sum Størrelse, fra enfjerdedeel til 1 entjerdedeel Pro Cent aarligen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1833-08-02
Hos Compagniets Commissionairer, der ere forsynede med Police-Blanketter, og anthoriserede til at antage Forsikkringer, findes tillige Tabeller, der nøiere udvise, hvilken Præmie, der i de forskjellige Tilfælde bliver at erlægge.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1833-08-02
Compagniets Commissionairer i Jylland ere i Aalborg, Hr. Kammerraad Lund. Aarhuus, Agent Røgind. Cheltoft, Toldkasserer Bay Fridericia. Brandinspecteur Brosbøll. Frederichshavn, Hr. Chirurg Hollmann. Grenaae, Kjøbmand Schmidt. Hiørring, N. Christensen. Holstebroe, Kæmner Casserer Wang. Horsens, Overkrigscommissair Holst. Kolding, Fuldmægtig Worck. Lemvig Procurator Christensen. Krigsassessor Arntzen. Nibe, Randers, Cancellieraad Stabel.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1833-08-02
Ribe, Stiftskasserer Andersen. Ringkjøbing, Sørkrigscommissair Bagge. Skagen, Strandingscommissionair Nørgaard. Skive, Procurator Thorup. Thisted, Postmester Carstensen. Varde, Borgercapitain Varthoe. Veile, Overtrigscommissair Benderup. Viborg, Boghandler Dous.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1833-08-02
Jøvrigt bemærkes at Compagniets Beholdning ved det 34te Assurance Aars Slutning den 30te September 1832. efter Udbyttets Fradrag, var i rede Sølv, Sølv samt Sedler. 1214,113 Rbd. 8 s.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1833-08-02
Compagniets Risico var den 30te Septbr. 1832. 8,576,233 Rbd. 32 s. Kjøbenhavn, i Directionen for det almindelige Brandassurance-Compagnie paa Vare og Effecter, den 27de Juli 1833. Hammerich. Lassen. Engelbart. Møller. Vinædike, Alderædte og Mjød, fra eget Bryggerie, som er meget forbedret, og flere Slags nylig hiemkomne Vine, sælges i store og smaa Qvantitetet til billige Priser hos Nicolai Hansen. Ribe d. 26de Juli 1832.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1833-08-02
Ifølge Proclama, som vil vorde læn ved vedkommende Retter, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel Alle og Enhver, som maatte have noget at fordre udi Boet efter afdøde Kammerrand og forhenværende Amtsforvalter Frantz Jørgen Hogs til for undertegne Stifteforvalter at anmelde og ligitimere deres havende Fordringer. Skifteretten i Colding, den 24de Julii 1833. Estrup, 583 Rbd. 445 s. S. M. unvadiges Midler henhørende til Løve Herreds Overformynderie, kan strax erholdes til Laans imod anordningsmæssig Sikkerhed, naar man desangaaende henvender sig til undertegnede Overformynder. Løve Herredscontoir i Hartie, den 22de Juli 1833. Frasen.