JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-12-11
Befordringer og Afgang. Den 21 Novbr., er den Procurator ved Viborg Lands=Overret T. Ussing af Ribe Stiftsøvrighed meddeelte Bestalling til at være Forstander ved Ribe Hospital allernaadigst confirmeret; den 28, Sognepræst for Øerslev og Soelberg Menigheder i Siælland, J.P. H. Beck, beskikket til tillige at være Provst for Artz og Løve, Herreder samt for Nidløse, Tersløse, Skjelleberg og Steenlille Sogne i Mehrisse Herred i Holbeck Amt ; Sognepræst ved Sønder Sogns Kirke i Viborg, S. Friis, til Sognepræst i Kallundborg; Cand. theol. H. F. Blichfeldt til personel Capellan for Ormslev og Koldt Menigheder i Aarhuus Stift; Cand. theol. P. Henriksen til personel Capellan for Thorsager og Bregnet Menig beder i samme Stift; den 30, Landphysicus i Viborg Stift, In cent. med. J. S. Lind, til virkelig Justitsraad; Districtschirurg, i Hobroe med tilliggende Landdistrict, M. Petersen, til virkelig Cancellieraad.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-12-11
Ribe, Begravede. Paa Domkirkens Kirkegaard d. 5 Debr. Tjenestekarl Christen Jensen, 28 Aar gl.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-12-11
AVERTISSEMENT. Söndagen den 16de Decbr.: Con 11. - . M. cert.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-12-11
Paa Ballet i Søndags Aftes er bortkommet et mørkrødt Kræpschawl, hvilket bedes tilbageleveret til Hr. Gjæstgiver Fölsch.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-12-11
Godt holsteensk Hvedemeel, a 5 sk. Godt frederitser Ditto, a 4 faaes hos F. Pedersen, Ribe d. 10de Decbr. 1832.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-12-11
Mandagen d. 26de Novbr. 1832 blev i den Kongelige Lands Over samt Hof og Stadsret i Kjøbenhavn afsagt Dom i Sagen Capellan ved vor Frelsers Kirke paa Christianshavn Hr. Carl Holger Visby contra Magister artium Jacob Christian Lindberg. og saaledes : kjendt for Ret:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-12-11
De af Hovedcitanten, Capellan ved vor Frelsers Kirke paa Christianshavn Hr. Carl Holger Visby under nærværende Sag paaankede af Contracitanten Magister artjum Jacob Christian Lindberg i et trykt Skrift betitlet "Maanedsskrift for Christendom og Historie" 2det Binds 3die Hæfte og Førstnævnte brugte fornærmelige Udladelser bør være døde og magtesløse og bør Contracitanten for sit i denne Henseende udviste Forhold til Kjøbenhavns Fattigvæsens Hovedkasse bøde 200 Rbd. Sølv. Ligeledes bør paa den anden Side de af Contracitanten paaankede af Hovedcitanten i dennes trykte Ugeskrift for practisk Christendom" 1831 No. 52 og i Jndlæg af 2den Januar d. A. om Contracltanten brugte fornærmelige Yttringer være døde og maatesløse, hvorimod Hovedcitanten iøvrigt bør for Contracitantens Tiltale i denne Sag fri at være. Contrasogsmaalets Omkostninger ophæves. Derimod betaler Contracitanten til det Offentlige Rettens Gebyhr, Skriversalarium og Godtgjørelse for det stemplede Papiir, som under Hovedsøgsmaalet skulde have været erlagt og forbrugt, saafremt Sagen ikke for Hovedcitantens Vedkommende havde været beneficeret, samt til Hovedcitantens befalede Sagfører, Procurator Hansteen, 25 Rbd. Sølv i Salair, Det Jdømte udredes inden 15 Dage efter denne Doms lovlige Forkyndelse under Adfærd efter Loven. Hvilket i Overeenstemmelse med d. 20de 8 i Forordningen af 27de Septbr. 1799 om Trykkefrihedens Grændser herved bringes til offentlig Kundskab. Justitscontoiret i den Kongelige Lands Over samt Hof og Stadsret i Kjøbenhavn 30te Novbr. 1832. Hoff.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-12-11
Alle og Enhver som maatte formene sig at have noget Krav paa efterfølgende under Skiftebehandling staaende, Boer nemlig: 1. efter Aftægtsfolkene Peder Olesen og forhen afdøde Kone Dorthea Nielsdatter af Allerup Bye i Sueum Sogn. 2. efter afgangne Jndsidder Lars Nielsen af Hau borg i Guldager Sogn, bliver herved overeensstemmende med Pl. 26de October, 1792, indkaldte med 12 Ugers Varsel til for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres i benævnte Boer havende Krav; ligeledes indkaldes Arvingerne efter førstnævnte afdøde Aftægtsfolk med Aar og Dags Varsel til at melde sig og legitimere deres Arve Skads Herredscontoir paa Giellerupholm den 28de Neess. November 1832. p. t. const.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-12-11
Da die Wittwe des perstordenen blesigen Kausmanns und vormaligen Gehulsen und Gevollmachtigten auf derAmtstube Andreas Petersen und der Vormund der nachgelassenen Tochter desselben, die Erlassung eines Proclams, der vielsachen Geld und Geschaftsverbindungen wegen, vorin der Verstordenen gestanden, fur noth vendig und nutzlich erachten; for verden hiedurch alle und jede, velche an den verstordenen Kaumann, vormaligen Gehullen und Gevollmachtigten af hiesiger Amt stube Andreas Petersen in Lügumeloster und dessenNachlas aus irgend einem Grunde, Ansprüche und Forderungen zu haben vermeinen, von Gerichtswegen aufgefordert und befebligt innerhald 12 Wochen vom Tage der letten Verkundigung dieses Proclams beom Professions=Protocoll auf hiesiger Amtstube ihre Forderungen, und Ansprüche sub poena præclusi et perpetui silentii anzuneden, die ihre Ansprüche und Forderungen begrundende Documente zu produciren und beglandte Abschriften davon zurückzulassen, auch sofern sie Ansvartige sind procuratores ad acta zu bestellen, und hiernachst das Weitere, zu gevartigen. Lügumeloster Birkvogter d. 10 Septbr. 1832. Meyer, als constituirter Birkoogt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-12-11
Creditorerne i Boet efter afdøde Skolelærer og Kirkesanger Christian August Kierulf af Sahl Sogn, Ginding Herred, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, til for undertegnede Skifteforvalter i Boet at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer inden foreskrevne Tids Forløb. Ligeledes indkaldes den Afdødes Arvinger med looligt Varsel for at ligitimere og paasee deres Arveret. Hierm Ginding Herreders Contoir i Holstebroe den Nellemann. 17de November 1832.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-12-11
Nylig hjemkommen hæglet Hør, a 12 1/2 C. C. C. 14 1/2 s. pr. Pd., tilligemed en Deel yderst billige Manufactur=Varer, hvoriblandt Calmuk, a 24 sk. pr. Al., faaes hos Chr. Giørt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-12-11
Godt Hvedemeel faaes hos J. Knudsen, Placat.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-12-11
Jfølge Udlægshaverens Begjæring bliver den Skrædermester Truels Jørgensen tilhørende Gaard Nr. 334. i Danmarkstræde heri Staden, bestaaende af 8 Fag Eeger bindingsværk til Gaden med 2 Fag Qvist og 5 Fag Lax dehuus i Gaarden med tilhørende Gaards og Haugeplads samt Jordlod i Marken paa omtrent 5 Skp. Lands Størrelse, bortsolgt ved 3de offentlige Auctioner, som afholdes: 1ste Gang Onsdagen den 26de Dennes. 9de Januar 1833. 2den 23de Ditto Ditto. 3die De 2de første Auctioner afholdes paa Stadens Raadhuus, men den 3die i selve Gaarden hver Dags Eftermiddag Kl. 3, Hvilket herved overeensstemmende med Pl. 22de April 1817 bekjendtgjøres. Fredericia Byefogedcontoir d. 5te Decbr. 1832. Rahbek.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-12-11
Fierde Klasse. No. 2 - Til Documenter efter Stempelpapirs Forordningens FR. Schifter 1832. Falkenskjold. J. Litt. b. Jens Christian Bruun. 10 Rigsbankskilling Kongelig Majestæts Can Sølv. cellieraad Herredsfoged i Skads Herred, Gjør vitterligt: at for mig andrager Hans Nielsen af Skjerbek, Nebel Sogn, Skads Herred, Ribe Amt, at han skal finde sig anlediget til med Henhold til Kongelig allernaadigst Bevilling af 28de September dette Aar, herved at indstævne, med Aar og Dags Varsel, den eller de, som maatte være i Besiddelse af en under 4de Juli 1807 af Laurids Svendsen som daværende Eier af det ham, Hans Nielsen, nu tilhørende Sted i Skjerbek, til Hans Lauritzen i Nebel udstædt og den 22de October samme Aar tinglæst Obligation, stor 200 Rdl. Dr. og omskreven til 200 Rbd. Sølv, ved hvilken Obligation er givet 1ste Prioritets Panteret i bemeldte Sted med Hartkorn 4 Skpr. m.v. Thi som denne Saa foretages inden Slads Herreds Ret paa Warde, Raadhuus den første Tirsdag i Martii Maaned 1834, sædvanlig Tingtid, indstævnes herved den eller de, som maatte være i Besiddelse af fornævnte Obligation, til der og da at møde, for deres lovlige Adkomst til samme at beviisliggjøre, da Obligationen i modsat Fald, efter nærmerede derom nedlæggende Paastand, ved Dom vil blive mortificeret og af Pantebogen som ugyldig udslettet Laugdag og Forelæggelse er hævet ved Fro. 3die Juni Under min Haand og Segl. Stads Herredscontoir paa Gjellerupholm den 26de Bruun. November 1832. (L. S.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-12-11
Jfølge Skifterettens Begjæring bliver det Stervboet, efter afdøde Kobbersmed Ulrich Friderich Gram og Hustrue tilhørende Huus No. 77 i denne Byes Øster Strandgade med tilhørende Gaards- og Haugeplads stillet til 3de offentlige Auctioner, som afholdes: Torsdagen den 27de December 1832, Torsdagen den 10de Januari 1833, Torsdagen den 24de Januari 1833, hver Gang om Formiddagen Kl. 10; de 2de første Auctioner afholdes paa Raadstuen, men den sidste paa Stedet selv. Hvilket til alle Vedkommendes Efterretning herved bekjendtgjøres. Ringkiøbing Byefogedcontoir d. 30te Novb. 1832. John Finsen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-12-14
aller Kongelig. privilegerede. naadigst. Stifts Tde. Av. og Adresse med Brevposten. som forsendes. og Hertugdømmene. overalt i Danmat, Fredagen den No. 100.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-12-14
14de December. ved N. S. Hyphoff i Ribe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-12-14
Redigeres, trykkes og udgives
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-12-14
Udenlandske Efterretninger.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-12-14
Hollandsk-belgiske Anliggender. Efter uhyre Anstrængelser og overordentlige Besværligheder, foraarlagede deels ved den fiendtlige Jld, deels især ved Vand og ugunstigt Veir, bleve de franske Angredsværker endelig færdige om Morgenen d. 4de Decbr. Jlden fra Citadellet var indtil den Tid bleven fortsat, snart stærkere snart svagere, men havde, ifølge Efterretninger fra det franske Hovedqvarter, ikke gjort betydelig Skade og kun foraarsaget ringe Mennesketab. Flere Udfald af Besætningen havde været frugtesløse. Fortet St. Maria var bleven besat af de Franske, uden at Hollænderne havde søgt at hindre det, maaskee fordi de ikke havde Haab om, at det kunde holde sig. Man begyndte at undre sig over General Chasses Forhold, og opkastede det Spørgsmaal, om han mulig havde faaet Ordre til at forsvare sig svagt og blot saameget, at det kunde blive klart, at Kong Wilhelm kun af Nødvendighed gav efter. Et Rygte sagde endog, at han for flere Dage siden var død, hvilket staaer i Forbindelse med en fangen Sergeants Udsagn, at Besætningen i lang Tid ikke havde seet ham. Om Formiddagen d. 4de overbragte en Parlamentær en ny Opfordring til Citadellet. Da Svaret, igjen var benægtende, aabnedes Kl. 11 Jlden fra den hele franske Linie med 105 Stykker, men blev eftertrykkelig besvaret fra Citadellet. Kanonaden fortsattes levende fra begge Sider indtil Kl. 7 om Aftenen; efter den Tid hørtes kun enkelte Skud; men Kl. 1 om Natten tog man igjen fat.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-12-14
Jndtil den 5te Kl. 9 var endnu intet Skud løsnet mod Antverpen, omendskiønt Franskmændene, tvertimod de af Gen. Chasse for Stadens Neutralitet, opstillede betingelser, fyrede fra Udenværkerne navnlig fra Fortet Montebello. Jndbyggerne svævede derfor i stor Angst, og Staden var den 4de næsten tom. Gen. Goblet er udnævnt til Overbefalingsmand for det belgiske Jngenieurvæsen og har begivet sig til Antverpen, for at lede Stadens Forsvar, hvis den bliver beskudt fra Citadellet. - hvad de øvrige Magter angaaer, da mældes fra London, at, siden Conferentsen er opløst, synes særdeles Underhandlinger at finde Sted mellem Ruslands, Preussens og Østerrigs Befuldmægtigede. Hensigten dermed angives at være: først, at forebygge større Conflict, men dernæst, at være betænkt paa de Forholdsregler, som, i Tilfælde af Krig, disse Magter i Forning maa tage. Fra Rhinpreussen skrives: dersom hollandske Tropper, komme Citadellet til Hjælp, vil efter al Sandsynlighed en almindelig Krigslue tændes; men de sidste Privatbreve fra Amsterdam indeholde den beroligende Forsikkring, at der fra Hollands Side ikke vil blive gjort noget Slags Forsøg paa at bringe de Beleirede Undsætning, hvilken Beslutning skal være bevirket ved en venskabelig Magts Forestillinger, og allerede forkyndt Generalstaterne i et hemmeligt Møde. En Skrivelse fra Berlin af 7de Decbr. er af temmelig fredeligt Jndhold. Den angiver Observationshærens hele Stryke endnu kun til 25000 Rd. og forsikkrer at ikke et eneste Regiment er paa Marschen forat forstærke det. Hvad forleden fretaltes om Gen. Müfflings Mæglingsreise til Paris, erklæres i denne Skrivelse for ugrundet; derimod fortæller den om en yderst levende Coureervexel mellem de østlige Magter og Engelland, hvoraf Nogle ville drage den Slutning, at sidstnævnte Lands Forbund med Frankerig staaer paa svage Fødder. Frankerig fortsætter imidlertid sine Rustninger; ja i Brussel vilde man d. 5te Decbr. have hørt Noget om, at Østarmeen ogsaa skulde rykke ind i Belgien.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-12-14
Frankerig. Debatterne om Addressen ere tilende, og Oppositionsmændene ere komne reent tilkort, hvorfor de ogsaa ere i ondt Humeur, og have givet deres Harme Luft ved allehaande Bitterheder. J Mødet d. 4de blev hele Addressen med saa godt som ingen Fordringer antagen med 233 Stemmer imod 119. Dagen efter blev Addressen overrakt Kongen, som tilkjendegav sin hjertelige Taknemlighed for det Sindelag, Kammeret saavel derved, som ved sin nylige Deeltagelse i hans Majestæts Fare, havde lagt for Dagen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-12-14
J Kongens Svar forekommer blandt andet disse Ord: "Snart ville vore Soldater, vore Børn, med Ære vende tilbage til Fædrenelandets Jordbund, og fra Scheldens Bredder bringe os en ny Borgen for Fredens Vedligeholdelse. Denne Dag, som vi med Længsel seer imøde, vil give det klareste Beviis for det System Viisdom, hvilket vi i Forening med saa stor Bestandighed havde." Den Person, som affyrede Pistolen mod Kongen er endelig fængslet og forhørt af Politischefen, Hr. Carlier. Han vedkjendte sig Pistolen og foregav at have laant den af en Ven til en Duel. Hvo han er, omtales ikke. - Hofferne i Turin, Rom og Neapel have indgivet til den franske Regiering en fælles Forestilling til Gunst for Hertuginden, Berry, og man forsikkrer at Friherre v. Werther og Grev Apzon, have ogsaa taget Deel deri. Den handles om at unddrage Hertuginden fra Retternes og Kamrenes Jurisdiction og proclammere en almindelig Amnesti for de siden d. 9de August 1830 i de vestlige Egne forefaldne Uroligheder. Constitutionel indeholder en Skrivelse fra Bordeaux, som forsikkrer at hele Egnen et siden Hertugindens Ankomst i fuld Gjæring at Carl den 10des Tilhængere sammensværge sig offentlig; at Alting forkynder en sig nærmende Reaction, og at den velsindede Deel af Jndbyggerne er i stor Urolighed, J Marseille og Nimes frygter man ligemaade for et Udbrud, og der klages endnu bestandig over Auctoriteternes Lunkenhed. At Regieringen ikke er uden Bekymring for disse Egne, slutter man deraf, at, uagtet de betydelige Rustninger paa Øst grændsen, dog ingen af Vestarmeens Tropper drages didhen. - De i Paris værende Polakker festligholdt d. 29de f. M. deres Revolutions Aarsdag. Festen holdtes hos Fyrst Czartorysski, og den gamle Lafapette tog Deel i den. Det maa da vel have været en Sørgefest?
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-12-14
Portugal. Der skal være temmelig sikker Udsigt til, at Frankerig og Engelland med det Første afgjørende ville optræde for D. Pedro. Fyrst Talleyrand har allerede i længere Tid underhandlet med Lord Palmerston derom. Den franske General Solignac begiver sig med Krigsministerens Vidende til Oporto, forat overtage Commanden, over Fremmede, Brigaden. General Frere og Oberst Duverpier hverve for D. Pedro og Passe blive udstedte til de Hvervede fra Politipræfecturet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-12-14
Jtalien. Et rommersk Blad indeholder meget omstændelige Efterretninger om det revolutionære Partis Bevægelser i Kirkestaten. Man seer deraf, at der bestaaer en vidtudstrakt Forening, som fører Navn af den, italienske Ungdoms Forderation Medlemmerne kjende hverandre paa visse nøie bestemte Tegn og vedligeholde en bestandig Brevvexling. Regjeringen har opsnappet en Deel af deres Breve og derved faaet Kundskab om deres Planer, samt om de Ord og Tegn, hvorved de give sig tilkjende for hverandte. Denne ungdommelige Forenings Plan er at forbedre Jtaliens politiske Tilstand, hvilket Øiemed den vil opnaae ved en, saavidt muligt, almindelig Revolution. Enhver af Forbundet maa aflægge en Ed og være bevæbnet med en Dolk, et Gevær og 50 Patroner. Jngen optages som er over 40 Aar, heller ingen som har begaaet Forbrydelser, eller som er for ødsel, eller for gjerrig, eller drikfældig, eller liderlig. - Der siges, at de østerrigske Tropper i Romagna skulle forstærkes, det vilde blive en slem Forhindring for Jndførelsen af de unge Jtalieneres Guldalder. Ogsaa til Ancona ventede man franske Forstærkninger.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-12-14
Tyrkiet. Fra Constantinopel skrives under 10de Novbr.. at siden Underhandlingernes Afbrydelse gik Jbrahim frem med stærke Skridt. Hans Fremgang gjorde hurtige Modanstalter nødvendige, og Storviziren havde derfor den 8de forladt Constantinopel med alle disponible Tropper, forat støde til Armeen, der havde trukket sig tilbage fra Konjeh. Man regnede, at Storherrens nye Hær beløb sig til 60,000 Md. medens Ægypternes hele Styrke var kun 45000 Md.; men disse ansaae man for at være hine langt overlegne i moralsk Kraft. Man regnede meget paa Storvizirens Mod, Ærlighed og Erfarenhed; men Beboernes Stemning i Natolien vakte en Deel Frygt; man vidste, at Jbrahim, endnu førend han overskrede Syriens Grændse, havde fra flere Egne modtaget Jndbydelser og Løfter om virksom Bistand. - Pesten var i Aftagende i Constantinopel. Sultanen har oversendt den russiske Keiser sin høieste, i Diamanter indfattede, Orden.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-12-14
Grækenland. Mandagen den 3die Decbr. var bestemt til Kong Ottos Afreise; de græske Deputerede vilde følge efter om Tirsdagen. Kongen af Bayern vilde ikke, som det engang bedte, ledsage sin Søn til Grækenland, men kun, tilligemed Dronningen, følge ham et Stykke paa Vei. De hayerske Tropper vare allerede d. 2den næsten alle paa Marschen til de adriatiske Kyster. De skulle, tilligemed alle Civile, som følge med den unge Konge, først samle sig paa Corfu, hvorfra hans Majest. vil indskibe sig med dem til sit Rige. En Hørekudsk har for 21,000 Fl. paataget sig at befordre 430 Frivillige til Triest inden d. 28de, og give dem fri Fortæring underveis.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-12-14
Blandinger. Studenterne i Heidelberg have gjort dygtige Spectakler Natten til den 1ste d. M., og det fordi en Skræder fordrede, at en relegeret Student skulde betale sin Gjæld, førend han forlod Byen. Henimod 200 af disse Musasønner forsamlede sig i et Ølhuus, hvorfra omtrent 60 Stykker, maskerede og sværtede i Ansigterne, droge larmende til den skakkels Skræders Huus, hvilket blev ilde medhandlet. Derefter trak Hoben med Huien og Skrigen igjennem Gaderne, sloge Vinduerne ind allevegne, hvor de saae Lys, kastede Staddirectoren Gadeskarn i Ansigtet, modtoge den tililende Prorector med Peret og Skjældsord, saarede en Politicommissær og pryglede Pedellerne og Politiebetjenterne. Es lebe das kraftige Burschengeschlecht!!¬
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-12-14
J Eutin har der ogsaa været Optøier. D. 5te trængte nogle Hundrede Landfolk ind i Staden, for med Magt at befrie en Deel Kammerater, som formedelst Opsætsighed vare arresterede, hvilket Forsøg de ledsagede med mange andre Pøbelstreger. Da de ikke ved Formaninger vare at bringe til Rolighed, saae de tilstædeværende faa Soldater sig nødt til at give Jld, hvorved Adskillige bleve saarede og Enkelte dræbte. Man har derefter anholdt om Militærhjælp fra Pløn.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-12-14
J Paris er udkommen en Skuemønt til Minde om Casimir Pertier. Den ene Side fremstiller Ministerens Brystbillede med Omskrift, den anden en Egekrands, indenfor hvilken staaer en hædrende Indskrift og Momenterne af den Hedengangnes offentlige Liv. Ludvig Buonapartes Søn, som agter sig over London til Oporto, er paa Reisen dertil kommen igjennem Brüssel.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-12-14
Et engelsk Blad fortæller, at D. Miguel har hos gen engelske Regjering anholdt om personlig beskyttelse, dersom hans Broder seirer i Kampen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-12-14
Efter den nyeste Folketælling i London, mangler denne uhyre Stad kun 25000 Mennesker i 1 1/2 Million. (Aalb. A.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-12-14
Den berømte, nylig afdøde, Prof. Thibault har indsat Göttingens Unniversitet til Arving af sine mathematiske og physiske Apparater. (f. B.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-12-14
Udenlandske Efterretninger. Kjøbenhavn den 8de Decbr. - Ad Aare forestaaer Fædrelandet en overordenlig Festdag. Det er nemlig d. 13de Marts 1833 fulde fem og tyve Aar siden Hans Majestæt Kongen tiltraadte Regjeringen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-12-14
Hvad Hans Majestæt, saavel i dette Tidsløb, som i det nærmest foregaaende, i hvilket Hau, som Kronprinds, virksomt deeltog i Regjeringen, kraftigen og utrætteligen har virket for Danmarks Tarv og Lykke, er med undslettelige Træk bevaret i alle Danskes Hjerter. Historiens Muse vil vidne derom for Efterslægten; men ogsaa af Samtiden, høster Sjette Frederik den skjønneste Belønning i et trofast Folks varme Kjerlighed og i alle fremmede Nationers Høiagtelse og Erkiendelse af hans Regentværd. Blandt de sidste og de vigtigste af de Værker, ved hvis Stiftelse Han i hiint Tidsløb har forherliget Sit Herskernavn og lagt Spirer til Fremtids Lykke for Sit Folk, hører-Jndførelsen af en stændersk Forfatning. Dette Værk kan efter al Sandsynlighed, til næste Aar ventes fuldført, og vor elskede Konge vil saaledes paa den skjønneste Maade kunne feire Sin fem og tyvegarige Regeringsfest ved Grundlæggelsen af en frisindet Jnstitution, stemmende med Tidens Aand og det Trin af Kultur og Dannelse, som det danske Folk - for en ikke ringe Deel ved Hans Bestræbelser til Folkeoplysningens Fremme - nu indtager i Nationernes Række. (Kbhp.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-12-14
Mandagen den 3die Decbr. forsvarede Hr. Cand. Med. S. J. Ballin i Regents anditoriet sin for Licentiat graden i Medicinen skrevne Afhandling: Observationes de chiolera asiatica etc. Respondens var Hr. Battaillonschirurg L. Thune. Opponenterne er officia vare Dherrer Profesforer Bang og Otto. Er Anditorio opponerede Dherrer Etatsraad Professor Herholdt, Drs. Med. Trier og Hansen, Candidati Med. et Chir. Schoz og Leve, og Districtslæge C. Rafn. Acten vedvarede uafbrudt fra Kl. 10 enhalv. til Kl. 4 enfjerdedeel. (St. T.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-12-14
Fredagen den 7de Decbr. holdtes Mode i det Kongl. Danske Videnskabers Selskab. Justitsraad og Professor Moldech forelæste en Oversigt af det danske Sprogs Historie i de nyere Tider. (St. T.) Under Titel af: "Akademiske Tidender, vil, fra Nytaar 1833, udkomme et af Cancellist under Universitetsdirectionen Hr. H. P. Selmer udgivet nyt Qvartalskrift, der, ligesom i sin Tid Etatsraad Engelstofts Universitets og Skole=Annaler og den i 1823 udgivne Fortsættelse af disse - til hvilke det nye Tidsskrivt vil slutte sig, idet det begynder med 1824 - vil meddele de mærkeligste Foranstaltninger, Lovgivninger statistiske o. a. Efterretninger vedkommende Universitetet, Sorø Akademie og de lærde Skoler m. fl. Jnstituter, der henhøre under ovennævnte Direction. Hvert Hefte bliver paa omtrent 6 Ark og betales med 10 sk. for Arket. (Kbhp.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-12-14
Den 24 Novbr. faldt i Lands Over, samt Hof- og Stadsretten Dom i den af Justitien imod Magister Lindberg, for en Jndførelse i en Rodemesters Protokol, anlagte Sag, ved hvilken Dom Magisteren frikiendtes for Attors Tiltale. (Hemp. Av.)