JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1806-02-17
London d. 5te Februar. . Den 3die Februar er det ny Ministerium udnævnt i og bestaaer af følgende Personer: Lord Grenville første Skatkammer, Lord (Premierminister) den berømte Taler og Advokat Erskyne Storkantsler; Lord Petty Skatkammer, Kantsler: Hr. For udenlandsk Statssekretær ; Grev Spencer indenlandsk Statssekretær Hr. Windham Statssekretær for Kolonierne; Hr. Brey første Lord af Admiralitetet; LordMoira Chef for Artillerier; Griv Fizwillam, Præsident i Geheimeraadet; Lord Sidmouth Segibevarer: Lord Ellenborougt, Overdommek Hertugen af Vørk bliver Commandeur en Chift og faaer, Eet Konseil til Hielp. Statsembederne af anden Rang, ere saaledes besatte. Hr. Sher i han er bleven Søeriagtens Zahimester ; General Fyrzpatrik Krigsfasekretær ; Lord Minto Chef for det ostindiske Departement; Grev Temple og Hr. Hiley Addington, Landmagtens Zahlmestere; Hertugen af Bedfordkorditeutenant i Jrland og Hr. Trer ney hans Selretær. Man seer heraf, at det ring Ministerium er sammensat af den forrige Oppositions fornemste Lemmer, Grenville og For. Man kandregne, at Hr. For- og hans Venner nu have 5 Stemmer i Statsraadet, F. nemlig : Hr. Fax, Lord Mora, Lord Petty, Deherr. de Erskyne og Grey. Lord Grenville har kuns 4 Stemsmer, nemin Lorderne Grenville, Spencer, Fizwilliam og Hr. Windham; det abdingtonske Parti har 2 Stemmere Lord Sidmouth og Lord Ellenborough. De 2 sidste Stemmer kan stridige Tilfælde giøre Udslager, for eet af Partierne.
Viborger Samler, 1806-02-17
Lord Havkesbury, som ingen Deel fik i Ministeriet, blev Opsynsmand over de 5 Havne og Besidder af Walmer=Castle. Førend denne Udnævnelse ganske besluttedes, paastod Lord Grenville, at et Militærkonseil skulle gives Hertugen af York til Hielp, og Kongen gav dertil sin Ogsaa for Udnævnelsen foreslog Hr. Lascelles Underhuset, at bede Kongen om, at lade Mr. Pit begrave paa Statens Bekostning og sætte ham et Moskrivelige Bevilling. nument i Vestminster, som kunne udtrykke Nationens store Sorg over hans Død, Forslaget gav Anledning til heftige Debatter, hvori man ved Hosten, Latter og lydelig Murren tilgiendegav sine Misfornøielser med Talernes Foredrag. Lord Temple og Hr. Rosestemte især for og Hr. Windham og For imod det. Ponsonby anførte som Grund, at Prindsen af Oranien, hvis Familie Aaret 1688 gjorde England saa vigtige Tjenester, under Pitts Ministerium var fordreven fra Holland og Huset Brunsvig, som er Stammehuset for Englands Kongefamilie, Ugeledes havde tabt Hannover. For forsikrede, at endskjøndt man altid havde kaldt ham Pitts Meddelser, og skjøndt han i en laag Række af Aar var hans Modstander, vare dog personlige Bevæggrunde aldrig Grunden dertil; meget mere havde han megen Agtelse for Pitts personlige Egenskaber. Hertil regnede han de store Tjenester han ved de synkende Fonds Oprettelse havde gjort Staten, hans store Uegennyttighed i Pengesager, som bedst kiendes deraf, at han, som 120 Aar havde alle offentlige Embeder og Statens Penge under Bestyrelse, hverken gjorde store Udgivter eller var riig; men derimod dør, fattig, ikke heller finder man, at han berigede sin Familie. Det altsaa umuligt andet end sige: han var en uegennyttig Mand. Dette uagtet - sagde han - kan jeg ifølge min Overbeviisning ikke stemme til Forslaget. Hellere vil jeg raade til at Landet betalte hans Gjæld. Men slige offentlige Æresbeviisninger ere af For Vigtighed, fordi de have Jndflydelse paa Efternerdenen. Naar jeg betragter hans Faders Lord Charams, Monument, og læser: at det er sat ham, fordi han bragte England i Veiret og Frankrig, til Fyld, saa kand jeg ingenlunde ligne Sønnen med Faderen; thi jeg maae tilstaaer Hr. Pitt har handler efter et System, hvorved England er bragt i meget Fare og hele Verden føler dets skadelige Følger, os. v. Forslaget blev dog ved Stemmesamling, med Overvægt af 169 Stemmer, antaget, og den 3die Febr. besluttede Underhuset eenstemmig at bede Kongen om, at Landet maatte betale Pitts Gjæld, der anslages til 40000 Pd. Sterl.
Viborger Samler, 1806-02-17
Underhuset har desuden bevilget 120000 Matroser, til dette Aars Tjeneste; Lord Nelsons Enke en Pension af 2000 Pd. Adm. Collingwood en Pension af 2000 Pd. og Adm. Strachan 1000 Pd., Den 28de Januar forelagde man Parlamentet de med Rusland, Østerrig og Sverig i Fjor sluttede AlKancetraktater. Den med Rusland er af 11 Aptil 1305 og fastsætter: at der skal stilles 500000 Mand som skal bevirke 1) at Hannover og det nordlige Tydsk, land rømmes, 2) at Holland og Sveits vorde uafhængige. 3) at Kongen af Sardinien indsættes i gien i Piemont. 4) at Kongeriget Neapel, hele Jtalen endog Øen Elba rømmes af de Franske. 5) at Europas Sikkerhed for Eftertiden betrygges mod fiendligt Jndfald de forskjellige Stater. For hver 100000 Md. lovede man en Subsidie af 1250000 Pd. Østerrig forlangte for Aaret 1825 en Subsidie af 3 Mill. Pd. St.: dette afslog England; men tilbød maanedlig at betale den og desuden at give Forskud af 5 Maaneders Subsidie, naar 320000 Md. stilledes fra 1ste Octbr., eller mindre, i Forhold til Tropperne. Traktaterne med Sverig ere a) en hemmelig Convention af 3 Decbr. 1804, hvorefter England betaler 60000 Pd. St. for at sætte Stralsunds Havn i Forsvarsstand, have Oplag der af engelske Vahre og der anlægge hververhuse for Hannover, b) en Convention af 31te Aug. 1895, hvori England loves maanedlig 7200 Pd. St. for at forstærke Stralsunds Garnison og c) en Traktat af 3 Ost 1825, efter hvilken Kongen af Sverig vil stille 12000 Mand hvorfor England aarlig betaler 12 Pund 10 Sk. for hver Mand og 5 Maaneders Subsidier forud til deres Eqvisering, samt end an 50000 Pd. for Stralsunds videre Forsvarsstand.
Viborger Samler, 1806-02-17
Lord Malgrave som anmeldte Overhuset disse Traktater, lagde til "Paa denne Maade bevæbnedes en halv Million Mennesker, Østerrig skulle stille 320000 Md., Rusland 180000 Md. Krigen skulle føres forsvarsviis i Tydskland og angredsviis i Jtalien, Russerne skulle møde i Tydskland til en bestemt Dag, og de indtraf endog 2 Dage før. Krigens ulykkelige Ut fald hidrørte fra, at man afveeg fra den først antagne Operationsplan og det uden at Rusland og England fik det at vide. Udfaldet veed hele Europa m. m. Underhuset har lagt Grund til en Anklage mod Gouvernør Velleslev. Fra Ostindien har man den sørgelige Efterretning at den nylig ankomne Gouverner, Marquis Cornvallis, er død d. 5 Octbr. 67 Aar, gl. Underhuset har bestemt ham et Monument i Viseminsterkirken. Vore Tropper i Ostindien have ved At gras Jndtagelse, funden en Kanon, støbt af Sølv og Guld, af 69 Pds. Vægt, som man vurderer for 100000 Pd. St.; af Guldtteder, Perler og Diamanter gjorde Soldaterne Bytte for meer end 1 Mill. Pd. St.
Viborger Samler, 1806-02-17
En Premierminister Post i England indbringer kuns 5000 Pd. om Aaret, og uagtet han er sparsom, beregner man dog hans aarlige Udgivter for at være 10000 Pd.
Viborger Samler, 1806-02-17
Ved at operere Pitt, har man fundet, at Lægerne have taget feil af Sygdommen; han døde ikke at Podagra; men af en svamped og fordærvet Lever.
Viborger Samler, 1806-02-17
De fra Brest udløbne 12 franske Linieskibe, have deelt sig i 2 Divisioner. Admiral Duckworth forfølger den ene og Adm. Louis den anden.
Viborger Samler, 1806-02-17
Paris den 3die Februar. Man veed nu, at Prinds Joseph er reist til Jtalien for at stille sig i Spidsen af Armeen mod Neapel, Man seer det af en kraftfuld Proklamation af 26de Decbr. hvori Keiser Napoleon erklærer Neapel Krig, det hedder deri, J 10 Aar har jeg gjort alt, for at redde Kongen af Neapel, og han har gjort alt for at giøre sig ulykkelig (først efter Slaget ved Lodi, siden anden Gang efter Slaget ved Marengo tilgav Napoleon ham, Nylig stode J Soldater for Neapels Porte. Jeg burde hævnet hans Troløshed. Jeg var tredie Gang stormodig, tilgav ham, og lod Eder rømme Neapel. Men skulde jeg tilgive ham fierde Gang: Neil geil Neapels Kongestamme har ophørt at regiere. Dens Tilværelse strider mod Europas Rolighed og min Krones Ære. Soldater, marscherer, styrter hine svage Batailloner i Havet, om de endnu vente Eder. Viser dem, hvorledes vi straffe Meeneed. Tøver ikke med at underrette mig om, at hele Jtalien lyder mine og mine Allieredes Bud; - hævner mine brave Soldaters Siele, som efter deres Tilbagekomst fra Æ. gypten, bleve ombragte i Siciliens Havne m. m.
Viborger Samler, 1806-02-17
Den 20de Januar rykkede den første Kolonne af den franske Hær ind i Rom, hvor den ville udhvile nogle Dage. Kardinal Ruffo er paa Veie til Paris. Kongen af Sardinien har forlagt sin Residents til Den Sardinien.
Viborger Samler, 1806-02-17
Den 15 Januar have de franske Tropper besat Venedig.
Viborger Samler, 1806-02-17
Ved Garonneflodens Oversvømmelse ere 2 Landsbyer oversvømmede, Vandet stod 10 Fod højt. Skaden er meget stor. Man sendte 2 Fartøjer til de ulykkelige med Levnetsmidler.
Viborger Samler, 1806-02-17
Erkebispen af Autun, der selv pleiede de østerrigske Krigsfanger, har derved paadraget sig en Sygdom og er død, begrædt og savnet af mange,
Viborger Samler, 1806-02-17
Blandede Efterretninger. Fra Amsterdam skrives: at der ere komne 96 Tønder Penge til Paris under stærk Bedækning. Keiser Napoleon, har endog efter de mange Strabadser, et meget sundt Udseende. Hans Ansigtstræk vise Tilfredshed.
Viborger Samler, 1806-02-17
De af England i Hannover hvervede Tropper deser, teie na stærk, da de mærke England rømmer Landet. 300 Kavallerister have været i Brunsviger=Messen, og solgt deres Heste, Bagage &c.
Viborger Samler, 1806-02-17
Den neapolitanske Minister maatte forlade Paris, saasnart Keiseren kom hjem.
Viborger Samler, 1806-02-17
De nordamerikanske Stater have besluttet ganske at afskaffe Slavehandelen.
Viborger Samler, 1806-02-17
Kiøbenhavns Penge-Cours den 10de Februar. danske Bancosedler 36 1/4 Procent slett, end Species, 80 Rdl. Species dansk Courant Rdl. 109 Rdl. 1 Rdl. dito . . i dito 1 Rdl. 35 Sk. Diskonto 5 Procen. .
Viborger Samler, 1806-02-17
Indenlandske Efterretninger. For en tydelig Afhandling, der lærer at tillave god Eddike af Ostvalle, forudsat, at Eddiken holder sig got og at den, foruden Vallen Brændselet og Arbejdet ikke kofter meere at lave end 1 s. Flasken, faaes en Præmie af 100 S. H. Speciesdalere, af nogle danske Godsejere. Afhandlingen skrives paa tydsk og indsendes inden 1ste August d. A. til det danske Postkontor i Apenrade.
Viborger Samler, 1806-02-17
J Liebaa er stærk Søgning efter Rug til 105108 Rd. Alb. pr. Læst.
Viborger Samler, 1806-02-17
Skibet Constantia, Capt. Søren Vrolsen, fra Kristiania er d. 13 Dec. strandet ved Den Normontier under Frankrig.
Viborger Samler, 1806-02-17
Sidst i Januar er en Kniplingskræmmer paa Landeveien mellem Frederikstad og Slesvig overfaldet af 2 Røvere, som fratoge ham Kniplinger for 1000 Mk. Lybsk og en Tegnebog med 20 Rd.
Viborger Samler, 1806-02-17
J det Slesvigske er en forlæffet Baad kantret, hvorved 29 Mennesker, som droge hiem fra et Marked, druknede. 2 bleve desuden reddede.
Viborger Samler, 1806-02-17
J Klinte Sogn i Fyen ere 3 Skoledørn ved at glide paa Jis druknede i et Kiær. Efterat de vare tagne op, lod man dem ligge 1 1/4 Time ved Vandet, da man misforstod Politieanordningerne, ellers ville de muligt været bragte til Live, Ved den Maskerade, som Adelen i Kiel anstillede den 30te f. M. i Anledning af de foregaaende høie Fødselsdage, lod sig tilsyne en Trop Guder og Gudinder, Mars, Saturn, en delig Minerva, og en indtagende Venus med flere, den sluttedes med Neptun, der havde det danske Flag vundet om sin Trefork og sagde om det, at det vajede trygt paa alle Havet var tappert i Krig, retfærdigt i Handel, og stedse hans Yndlingsflag, at han havde paabudet Havet Stille, for i Mag at kunne bivaane denne Fest. De andre Gudvæsener havde alle noget at sige Prindsen, men ingen sagde det med saameget Udtryk, som en lille 5 Aars Genius. En Trop Oldinger havde forladt Elysium for at kunne sige smukke Ting paa Jorden. De fleste vare af Universitetets Professorer.
Viborger Samler, 1806-02-17
Hr. Kammerraad With har nu atter proponeret Afskaffelsen af de saa uleiligende Hattehilsener, ved enten som de Militaire at tage til Hatten, eller lig Engelskmanden at løfte Hatten fortil uden dog at tage den af, som en Skik, der meget vel kan bestaae med National=Anstændighed og dog svare til sin saade Hensigt.
Viborger Samler, 1806-02-17
Følgende mærkværdige Skildringer af Napoleon og hans Armee læses i et tydsk Skrivt: J hans Værelser hænge stedse Landkort, hvorpaa han med yderste Nøiagtighed ved Tegn og Naale har mærket sig den Stilling, som enhver af hans Armeer og Flaader har. Disse Tegn forandrer han igjen efter Beretninger og Rapporter, som næsten hver Time indløbe til ham. Saaledes har han hver Dag og Time den øjebliklige Stilling af sine samtlige Stridskræfter, saavel til Lands som Vands for Øjne, og kan med eet Blik oversee det uhyre Hele og afveie Alt imod hinanden.
Viborger Samler, 1806-02-17
Efter Dagen er fra Kriminelkammeret den 30te f.M. arresteret en vis Bull, og paa følgende Løverdag Grossere, Kyhn tilligemed en vis Gerhard Greuel i Kjøbenhavn.
Viborger Samler, 1806-02-17
Døde. Kbhn. Liigbærer Nels Breining. Lysestøber Niels Aalborg, 57 A. Christian Simonsen, 66 A. Mad. H. M. Evert, fød Sommersted, 22 A. Mad. Karen Sandberg, fød Kiersgaard. Madame Catharine Elisabeth Lucas, 89 A. Christian Dreves, 71 A. Christianshavn: Lars Andersen, 65 A. Aarhuus, Mad. Cathrine Elisabety Bergreen, fød Brønning, 40 A.
Viborger Samler, 1806-02-17
Bekjendtgjørelser. At det har behaget Forsynet den 13 Februari at bortkalde til et bedre Liv min inderlig elskede Mand, Prokurator Friderich Reinert, 44 Aar gammel, efter et halvt Aars smertelig Sygdom, fra mig og i uopdragne Børn, dette ville jeg, ei undlade, førgeligst at tilkiendegive hans og min Familie og Venner, forvisset om deres Deeltagelse i min billige Sorg, frabedes al skriftlig Bevidnelse. Ansgaard 14 Febr. 1806. saadan Ane Aagrethe Sadelin, salig Reinerts.
Viborger Samler, 1806-02-17
Dersom nogen duelig Bondekarl eller Mand, som ikke er, eller bliver enroulleret, maatte forlange til Fæste et Huus med 2 Skpr. 2 Fdkr. 2 Alb. Hartk., hvortil Rugsæden er lagt, ville denne Person jo for jo hellere melde sig hos mig som beneficeret Hosbonde. Viborg 14 Febr. 1806 Astrup.
Viborger Samler, 1806-02-17
Det af mig i afvigte Aar udgivne Huusholdnings Bøger nemlig Huusholdnings Haandbog og Dagbog, til nøiagtig og rigtig Beregning af alle i en Huusholdning aarlig forekommende Jndtægter og Udgifter, ere for de muelig Lysthavende i Viborg og dens Omegn, som forhen at bekomme hos S. T. Hr. Just. Nu, da et nyt Aar er begyndt, og altsaa en nye Optegnelse af huusligge Jndtægter og Udgifter kunde finde Sted, maatte det tillades mig, at gjøre det ærede Publikum, opmerksom paa disse Bøger, hvilke jeg tør troe, er skulle findes uhensigtsmessige af den, der desuden lagttager saadan Orden i sine Huussager. Ogsaa vilde jeg, hvad Dagbogen angaaer, giøre opmærksom paa at, foruden den Brug, som den egentlig er bestemt for, kunde den og, af enhver Vertshuusmand eller anden, der sælger ud, bruges til dert at indføre det, som sælges hinaar man, uden Hensyn til Overskriften, blot befjente sig af det blandt og rubrikerede Sider. Enhverander dag til Orden i sin Handel maa anskaffe og indrette ug en saadan Bog, vil finde, at den Anskaffelse kan omtrent koste ligesaaneget som denne, men Umagen med at lintere er dog ved denne spart. Ribe 22 Janv. 1306. paa de dog man al L. Hansen. Forden Haandværksmand, især en god Bødker, som mangler her i Egnen, er Broehuuset med tilliggende Brve ved Høberg Mølle 1 Elsborg Sogn, Viberg Amt, paa Landeveien nyellem Viborg og Aar luis, hvorat svares Broepenge af de Reisende, underhaanden at faae i Forpagtning til næstkommende 1ste Maj, naar derom accorderes forinden Marts Maaneds Udgang med Eieren i Høiberg Mølle ved, Viborg, Bang.
Viborger Samler, 1806-02-17
Undertegnede som kjer en Veiermølle, Hollandsk Facon, med 2de Par, Qværne, 24 Alen Vindsag, tæt løbstæde, Thisten, agter underhaanden at bort i samme om nogen Liebhaber derom med det første senet sig hos mig, med Møllen følger dens Vaanings Bygning. Fag, Fald og Lade 20 Fag, alt asseureret i Brandkasse. at 3880 Rd., samt 20 Tdr. Sæder, land af beste Jord, som ere i et Stkerindgrefteden og ved Møllen og Stedet beliggende. Det heele kan tiltrædes førstkommende Maj om Kiøb derom skeer, KiøbeSummen kan blive udsadt til først i Terminen 1807, undtagen nogle faae hundrede Ro. som ved Tiltrædelsen skal betales; at beskrive Eiendomme nøiere bliver for vitloftig, da Liebhabere best selv kan tage det i Øiesyn, som et godt, beqvem og fornøilig Boepæl allene dette meldes at Møllen har meere Søgning, end den undertiden kan bestride. Den saa kaldte, Winthers Mølle ved Thisted den 11te Febr. 1808. Mads Christensen. Møller.
Viborger Samler, 1806-02-17
Paa Spøttrup Gods, i Viborg Amt, Rødding Sogn, Eistrup Bye, er ved Døden afgangen Gaardfæster, Ole Laursen, hvis Efterladenskab strax efter Dødsfaldet er taget under lovlig Skiftebehandling. Ved Registerings Forretningen blev af Enken Else Hans datter og tilstædeværende Arvinger anmeldt: at den afdøde, som ingen Livsarvinger har efterladt sig, havde følgende Arvinger paa Sidelinien: a) En Broder Bertel Laursen Balling, b) En Dito Christen Laursen boende ved Frederichsberg i Siælland, e) En Søster Anne Laursdatter gift med en Huusmand af Navn Mads, Tilnavnet vidstes ikke, boende i Graven i Viborg. d) En Dito Jnger Laursdatter skal være gift og boe imellem Aarhuus og Randers, men hvor, eller med hvem gift, vidstes ei videre. e) En Dito Else Laursdatter, har været gift med Jens Malling i Viborg, fra hvem hun uden at have Livsarvinger, skal være separeret og derefter reist til Holsteen, om hendes Opholdstæd, eller om hun endnu er i Live, havdes ingen Underretning. f) En Dito Johanne Laursdatter er død men har været gift med Søren Frandsen i Viborg og efterladt sig 1) En Søn Frands Sørensen opholdende sig i Kiøbenhavn. 2) En Dito Laurs, opholdende sig i Fyen som Snedker. 3) En Dito Berent tiener i Kjøbenhavn som Smedesvend. 4) En Datter, Else Sørensdatter, ugift og opholdende sig hos ovenmeldt: hendes Broder Frands. g) En Dito Dorthe har været gift med afgangne Jens Bønding, forhen boende i Stervboegaarden, er død og har efterladt sig 2de Sønner: Peder Jensen boende i Eistruphore Sognet og Laust Jensemboende i Østerassels paa Morsøe. b) En Dito Maren Laursdatter er død, men har været gift, med Søren Kiærsgaard i Ginnerup og efterladt sig 3de Sønner: Laust Sørensen boende i Ginnerup i Kreiberg Sogn og Christen Sørensen tienende hos bemeldte sin Brøder ibom. Hvilke samtlige herved indkaldes til Møde i Stervboegaarden paa lovbefalet Maade, med 12 Ugers Varsel, at regne fra sidste Bekiendtgjørelse i Avisernen da Skiftet til den Tid atter foretages og om muligt sluttes. Til samme Tiid og Sted indkaldes ogsaa herved, dette Boes Credi og Debitorer, de første for at anmelde og viser deres Krav og de sidste for at betale deres Skyld til Boet, Spotterup 8de Febr. 1806. N. Nissen.
Viborger Samler, 1806-02-17
Bedste rød hollandsk Kleverfrøe, er som sædvanlig at erholde hos N. Giørup.
Viborger Samler, 1806-02-17
Bedste rød Hollandsk Kleverfrøe, er at faae i Viborg hos Christian Sørup.
Viborger Samler, 1806-02-20
London d. 5te og 7de Februar. Et til Falmouth kommet Skib har bragt den Efterretning, at Resten af den franske Bresterflaade er løbet ud. Vores Flaade nødte Stormen til at forlade Stationen der.
Viborger Samler, 1806-02-20
Fra Expeditionen mod Cap, under Sir H. Popham og General Bard, have vi Efterretninger dat. Salvador 18 Novbr. Af de 8000 Md. Landtropper, vare da kuns 60 syge. Transportskibet Kong Georg var stødt paa Klippen St. Roqve ved Cap og slaaet ita; Besætningen blev paa 3 Md. nær reddet, Den vestindiske Øe Aruba, 30 engelske Mile fra Curacao, som hidtil var besat af Englændere, er angreben og erobret af en hollandsk Skaluppe; Hollænder, ne toge tillige 8 spanske Priisskibe, men fik dog ikke det bedste der var 20000 Pd. værd, som et væbnet engelsk Skib reddede.
Viborger Samler, 1806-02-20
De amerikanske Aviser klage bitterlig over deres Handelskibes Optagelse af engelske Krydsere. Kiøkmændene have klaget derover til Kongressen, der har anviist Kapitaler til Forternes Udbedring og til at bygge 6 Linieskibe og endeel Kanonbaade for. Dog klage Amerikanerne ligesaa meget over de franske, spanske og haitiske Krydsere.
Viborger Samler, 1806-02-20
Det ny Ministerium har saavel Thronarvingen Prindsen af Wallis bifald, der og ved dets Valg har havt megen Jndflydelse, som og Nationens saa mærkelige Tillid, at Oppositionsbladene nu ganske have forandret deres Tone og isteden for at dadle Ministeriet, lovsynge de nu komne Englands gyldne Dage, da Nationen seer de talentfulde Mænd, som den saameget under, samlede i Ministerie, Publikum maae det og glæde at see alle Grene af den kongelige Familie, at have givet deres Stemmer til dets Dannelse og den forrige Opposition seer intet uden Kraft og Virksomhed i det ny Ministerium. Som noget ganske usædvanligt anmærkes og, at Kongen var saa beskiæftiget med denne Udnævnelse, at han i nogle Aftener ikke tog til Vindser, men tilbragte Natten i Dronningens Palæ.
Viborger Samler, 1806-02-20
J Anledning af Gouvernør Cornvallis Død, har Underhuset paastaaet endeel Papirers Fremlæggelse til Beviis for Gouvernør Vellesleys ødsle og for det ostindiske Kompagni skadelige Bestyrelse. Sir Metcalf var imod Forslaget og meente, at deres Fremlæggelse og Trykning ville gavne Keiser Napoleon, der herved fik Ting at vide, hvorfor han gjerne gar Halvdelen af sit Riges Jndkomster, og skade de indiske Fyrster, der ville derover blive udsatte for Anfald. Dog frafaldt han denne Paastand siden, da Hr. Francis, som i mange Aar har været i Jndien og bedst kiender Landets Forfatning, beviiste, at den første Efterretning man fik om Vellesleys slette Bestyrelse, stod i Monitøren efter nogle opsnappede Breve, saa den franske Regjering vidste god Beskeed om det mere den ikke bekiendtgjorde. Han paastod dem fremlagde og trykte; thi man maae - sagde han - heller lade Nationen betale nogle tusend Pund i Trykkeløn, end være uvidende om et Lands Forfatning, der aarlig indbringer 15 Millioner P. St. Derpaa bevilgede man deres Fremlæggelse.
Viborger Samler, 1806-02-20
Man mener, at Hr. Francis af Directorerne for Kompagniet udnævnes til Gouvernør i Indien, da han bedst kjender Landet og det nu er at formode, at Frankrig vil bruge ald sin Jndflydelse for at skade England i deres indiske Besiddelser.
Viborger Samler, 1806-02-20
Den 5te bleve de nye Ministre tagne i Eed hos Kongen og de gamle toge Afskeed. En af de afgaaende, Lord Castlereagh, har i Underhuset anmeldt Østerrig, at være Skyld i den mislykkede Alliance, fordi deres Armee gik over Jnn uden at oppebie Russerne m.v. Paris den 5te Februar.
Viborger Samler, 1806-02-20
Den 31 Januar gav saa at sige første Gang, Kejseren og Keiserinden højtidelig Lever, hvortil alle til Hoffet henhørende vare ansagte ved en Billet fra Palæpræfekten. De keiserlige Majestæter sadde paa Thre nen, enhver Ansagt fremkaldtes, gik forbi Thronen, gjorde 3 Buk, men der blev ikke talt noget. De fremmede Ministre vare ikke tilstæde.
Viborger Samler, 1806-02-20
Den 4de Febr. var Keiseren og Keiserinden første Gang paa Komedie efter deres Hjemkomst. De komhen i den anden Aft. Stykket blev afbrudt ved et ofte gientaget Fryderaab, alle Tilskuerne stode op og svingede med Laurbærgrene, saa hele Salen saae ud, som en Laurbærskov. Skuepladsen blev forandret. Man saae den ny Bro og det til Hjemkomsten forfattede Stykke blev spillet med meget bifald, Forfatteren Esmenord, og Komponisten Steibbelt bleve fremkaldte og roeste.
Viborger Samler, 1806-02-20
Monitøien leverer en Liste paa 22 svenske Skibe, som siden Krigen mod Sverig ere opbragte eller brændte paa Havet; Sidste Skjebne have 5 havt. Nogle ere desuden opbragte til Allierede Magters Havne.
Viborger Samler, 1806-02-20
En fransk Kaper har optaget 4 engelske Skibe, som bragte Proviant til Flaaden i Kadix.
Viborger Samler, 1806-02-20
Nogle fornemme Neapolitanere have pludselig forladt Paris. En Mad. Conrard i Byen Hendricourt har født d. 31 Januar et Barn som havde 32 velordnede Tænder i Munden, som dog vare bløde og højelige, Barnet døde Dagen efter. Begge Forældrene have skjønne og ubeskadigede Tænder.