Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1816-03-26
Den 15de henimod Aften nedstyrtedeover Maribo, med Hagel og stærk Storm, en Tordenregn, saa det skyllede hen af Jorden, og som verede omtrent 7 til 8 Minutter. Om Aftenen imellem 8 og 9 lynede det meget stærkt, ja nogle vil endog have hørt enkelte Tordenskrald; men efter Midnet reiste der sigen saa skrækkelig Orkan, at det knagede og brigede i Husene, og som var næsten som en Art af et Jordskjælv. En stor Deel af een af den brøstfældige Domkirkes brøstfældige Piller, der vender ind til Sognepræstens Bolig, nedstyrtede. En stor Lykke, at Kirketvarnet, der høiligen trænger til Forbedring, ikke gik samme Vei. Jndbydelsesskrivtet til Døvstumme-Jnstitutets Aarsfest den 23 d. var forfattet af Jnstitutets Forstander, Docter, og Prof. P. A. Castberg, R. a. D. Dets Jndhold er: Bemærkning over Sygdomme hos Døvstumme. En Sygdomshistorie, som fortælles her om et Pigebarn, der døde af Hjempee, er høist rørende. Denne lille Pide kom i Decbr. 1814 fra Fyen til Jnstituttet, og bragtes dio af sin Moder, som efter en Dags Ophold forlod hende. Over Savnet af denne var hun i nogle Timer utaalmodig; men hendes Graad ophørte snart, og hun hensank i en stille Kummer, som intet Middel formaaede at adsprede. Uafladeligen med Øiet henvendt til Gaden, ad hvilken hun var bragt til Stiftelsen, sad hun hele Timer roligen og yttrede ingen Klage, deeltog ei i hendes Kammeraters Lege og forrettede godmodig sin Gjerning; men naar Arbeidet var tilende, stod Øie og Aand mod den samme Kant, og hun var den tause Kummers rørende Billede. Madlysten var kun liden; der yttrede sig en betænkelig Mathed, og forinden der kunde føies Anstalter til at faae hende sendt hjem igjen, havde Svagheden taget Overhaand. Fem Maaneder efter hendes Optagelse i Stiftelsen endte Døden hendes Længsel. Lykkeligviis er det Tilfælde, at Hjemmets Savn længe spores hos den Davstumme, saare sjeldent. Tilskueren anstiller nogle læseværdige Betragtninger om Bogtrykkerkunstens Priis, hvortil Anledningen er taget af en nydelig Mindekrands, hvormed erkjendtlige Kunstsønner, nylig overraskede vor fortjente Medborger, Direkteur Joh. Fred. Schultz paa hans tredsindstyveaarige Fødselsdag, sidstafvigte 1 Marts. Odense er denne Ædlings Fødebye, og derfor kan Anmelderen, uden at saare Mandens Beskedenhed, hvem gavnlig Daad stedse gjoldt langt over prunkende Bram, ei afholde sig fra at meddele nogle interessante Dato: Oplært fra 1771 i det herværende Adressekomtoirs Bogtrykkerie, gik han 1777 til Kjøbenhavn hvor han ved sin Orden og Drivtighed, (uattet et stor Tab han leed i den store Jldebrani 1795, dehans Gaard, Bogtrykkerie, Forlagsbøger og Papiirforraad bleve et Rov for Luerne) har opsvunget sig til Danmarks første Bo trykker, fra hvis Presse er udgaaet saa mange operlige og betydelige Værker. Af hvilken Omfang hans Officiner, viser følgende Beskrivelse: Værelset til Sættriet holder 20 Alen i Længde, 19 Alen i Brede og 5 Alen i Høide, Trykkeriet 27 Alen i Længde, næsten 9 i Brede og næsten 4 i Høide. Desuden haves to store Lofter til de trykte Værkers Tørring, et eget Farre kammer, et stort Værelse til Papirets Aftælling og fem store Lofter til Opbevaring af Papiirforraad og Forlags skrivter. J et til Trykkeriet hørende stort Vidskerkjøkken er et særeget melanisk og kostbart Pomperedskab, der gjennem 4 Etager bringer til utrolig Hurtighed, der Vand op, som da deels haves strax vedhaanden til Papirets nødvendige Fugtning, deels kunde i paakommende nykkelige Jldebrandstilfælde sætte hele Trykkerier under Vind. Over 300 Kasser og Skuffer indeholde en Mængde af udvalgte og gode Skrivter. Til større Nemhed eier Sætteriet en er en Korrekturpresse, mens TrykTriet opviser 10 komplette Presser. Dette anseelige Lokle er in rettet paa det beste for Arbeiderne og rummeligt, sundt, lyst, luunt og let at opvarme om Vinteren. Uden noget eneste Øieblik at falde Staten til Byrde ved Forskud eller Understøttelse, har den virksomme Eier vidt at bringe selv Alt dette tilveie ved egen Flid, den ogsaa Gud derfor velsignede, og uden Overdrivelse kan Man sige (hvilket kyndige Reisende, der befaae Officinet, ogsaa flere end een Gang have tilstaaet) at hverken Danmark, eller Norge, eller Sverrig, eller ret mange Stæder i selve Tydskland opvise et Bogtrykkerie, større, bedre ordnet og bedre forsynet end dette. Schulz har desuden mange flere Fortjenester af Borgersamfundet, som Medlem af Fattigvæsenet, af Stadens 32 Mænd og flere Kommissioner, som Deeltager i veldædige Stiftelser og Jndretninger, som Armodens kraftige Understøtter &c.J Politievennen spørges, om det Udtryk: 3 Kongelige Qvægstammel, der findes i Statstidenden Nr. 23 for dette Aar, er aldeles passende: Samme Blad harmer sig over den Mængde BrødUdsælgerinder, som enten sidste hele Dagen i en Port eller paa et Fortoug, forskandsede bag et Par Brødkurve, eller med disse paa Armene traske fra Huus til Huus, hvorved mangfoldige, endog unde og raske Mennesker, drages fra dem elv og Staten gavn ere Sysler til det dagdrivende Liv. J Provindserne florerer denne Jndustriegreen- ogsaa, især ved Markederne, saaledes at Mon ved sidste Qvægmarked paa Odense Heed talte over hundrede slige Borde, belatte med Brød, stegte Aal, Vafler, Æbleskiver, a., og imellem alt dette Flasken med den klare Nektar, foruden de mange andre Beværtningssteder, som gives. Denne evige Jndbydelse til Legemets Pleie, kan heller ikke blive ubemarket af Udlændingen, hvortil en Saadan ventelig her sigtet, ved at lade et Værelse dekorere med luttet Laan skabestykker, hvorpaa alle forekommende Figurer findes i en ædende eller sovende Stilling.