JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-01-27
Det forsikkrer at Jndvaanerne, som befandt sig ved Kysten, selv havde viist Frantsoserne det beqvemmeste Sted at lande paa, og paa Spørgsmaalet, om der vare Tropper i Nærheden, havde svaret: at de vare gaaet mod Norden, hvor man sloges. - I Henseende til de øvrige Skibe formode nogle, at de maaskee kunne have Landet paa et andet Sted, da de endnu havde 11000 Mand og megen Skyts og Bord.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-01-27
Mange paastaae nu, at to af Directeurerne have været meget imod denne Expedition og anvendt at ting for at overbevise de tre andre om dens Farlighed, og at endnu efter Søeministerens Afreise en Coureer med Modbefaling er bleven afsendt til Brest men som kom for sildig ligesom Ministeren selv, hvis Sendelse skal have havt den Hensigt at undersøge, om General Hoches Plan gi var for voveligt. Søeministeren selv, ligesom Admiral Villaret og en Deel andre Søemænd, som desaarsag fik deres Afskeed, skulle ogsaa have misbilliger Planen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-01-27
Der arbeides endnu i Brest paa de andre Skibes og Fregatters Udrustning. - Den Toulonner Eskadre som nylig løb ind til Orient er nu lykkelig kommet til Brest.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-01-27
Rygtet om at de hemmelige Artikler i Fredstractaten med Neapel vilde ophæve samme, dersom Krigen med Paven vedvarer, erklæres af det officielle Blad for ugrundet. Camus Forslag, at de Gaarige Rentenerer og Pensionister fortrinligen skulde erholde deres Betaling, er af 500 Raadet antaget, tilligemed Dubois Crancels Tilsætning, at Fædrelandets Forsvarere skulle nyde lige Fordeel.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-01-27
London, den 30 Decbr, 3, 6, ca 10de Jan. Endelig have da Frantsoserne virkelig iværksat deres Expedition imod Jreland, men med saa lidet Hæld, at de formodentlig ønske at være blevet hiemme. Følgende er det væsentlige af de Efterretninger vi have desangaaende: Den 24de December indløb 8 Linieskibe og 9 andre Skibe af den Franske Flaade, i Bantry=Bayen, men forlode samme igien den 27de uden at foretage sig noget. En Fransk Baad med en Lieutenant og 7 Mand, blev ved Stormen drevet mod Kysien, hvor man gjorde Mandskabet til Fanger og bragte dem til Dublin. Efter disses Udsigende har den Franske Flaade lidt meget af Storm; den har kun Levnetsmidler paa 14 Dage, ingen Heste, kun lidet Artillerie, men mange Geværer og Bord.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-01-27
Den 31te Decbr. kom 5 Franske Skibe, formodentlig for at sætte sig i Sikkerhed for Stormen, tilbage til Bantry=Bay, og en anden Division lodsig see ved Schannofladens Munding, men begge gik den 2den Jan. igien i Søen, uden at giøre Prøve paa nogen Landgang. - Den 5te har vor Krigskib Pelyphemus opbragt den Franske Fregat Tortue, paa 44 Kanoner og 625 Mand Besætning, til Cove ved Cork. Et Fransk Transportskib med Tropper skal samme Nat være gaaet til Grunde. Ligeledes er den Franske Fregat Jmpatient, som førte 20 Kanoner og 560 Mand, den 30te December forulykket ved CrookI haven i Jreland, og kun 7 Mand ere blevne reddede.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-01-27
Ovenstaaende Efterretninger ere som officielle af Hoftidenden meddeelte, som tillige anmærker: At Folket i Jreland overalt har viist den største Hengivenhed for Kongen, og været beredvillig til at modsætte sig Fienden. - De nyeste Privat Efterretninger fra Jreland melde, at Kysterne ere skiulte med Levninger af forulykkede Franske Skibe og med Liig af druknede Frantsoser. Man paastaaer, som sikker, at den hele Franske Flaade igien har forladt den Jriske Kyst og er styret mod Sønden, og haaber at Admiral Brid port der med 18 Linieskibe er seilet til Jreland, vil faae fat paa den. Dog har man tillige sendt AdmiralOnslow med en stærk Flaade til Nordsøen, for at passe paa Frantsoserne, ifald de mod Formodning skulde have taget deres Vei norden omkring Skotland.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-01-27
Fra Belfort meldes at de derværende Kiøbmænd, da Majoren opfordrede dem at være betænkt paa Forsvars Anstalter mod Frantsoserne, have erklæret: At de var beredvillige til at forsvare Fædrelandet men at de ikke kunde aflægge den Eed, at de vilde fægte for Lovennes Vedligeholdelse, fordi de da ogsaa maatte billige Krudthillen, Conventionsbillen, og adskillige andre, som de ingenlunde kunde give deres bifald. Et Rygte at vor Regiering skulde have i Sindeat foranstalte en Landgang i Frankrig er formodentlig ugrundet, da man vel endnu dog ikke har glemt den Qviberønske Expedition.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-01-27
Admiral Mann er fra Gibraltar ankommet til Plymouth. Admiral Jarvis har paa Rheden af Gibraltar, formedelst en heftig Storm mistet et Linieskib paa 74 Kanoner tilligemed en Deel af Mandskabet. Han er derefter med Transportskibene, som førte Tropperne fra Corsika, ankommet til Lissabon, hvor Tropperne til Portugisernes Glæde ere satte i Land.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-01-27
Vore Binde indeholde mange Efterretninger fra Philadelphia om Tvistigheder imellem Amerika og den Franske Republik, som let kunne foraarsage et Fredsbrud.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-01-27
Blandede Efterretninger. Den bekiendte russiske Græve Romanzow er død. Jndvaanerne af Staden Ellingen, som tilbøtte den tydske Orden, men forrige Aar blev taget i Besiddelse, af Kongen af Preussen, havde ikke vildet antage de ved den Preussiske Regiering anordnede Jndretninger, men 800 Mand med 4 Kanoner, som fra Ansbach bleve sendt der hen, have bragt dem til Lydighed.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-01-27
Fra Stokholm meldes, at man der med det første venter en Erklæring om en vigtig begivenhed eller Forandring, Hans Majestæt, Kongens personlige Forbindelse, angaaende.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-01-27
J Petersburg seer man nu fielden at en Garder Officeer kiører i Kareth, derimod kiører de 3 a 4 samt men i Kane, og det uden Pels. - Jngen forafskediget Officier i Rusland maae herefter, uden særdeles Tilladelse, bære Uniform.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-01-27
Urolighederne i Nederlandene blive meere alvorlige end man i Begyndelsen havde tænkt. Man lader derfor mange Tropper fra Rhinen komme derhen, iblandt andre Le evres hele Division. Man siger at Jnsurgenternes Anfører, Moorsebe, havde den Hensigt at marchere med sin Troupe, som han haabede at forstærke indtil 8 a 10,000 Mand lige imod Brussel, men de Tropper man sendte imod ham, nødte ham til at flygte i Skovene. Nu har man sat en Præmie paa hans Hoved. En Baron Cumpich er som Deeltager i denne Sammensværgelse bleven arretter i Brussel.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-01-27
Jndenlandske Efterretninger. Paa Liimfiorden imellem Aalborg og Sundbye har Vedkommende været saa ueftertænksom og ikke sadt Mærker der kunne veilede de som i Mørke gaae eller kiøre over Jsen imellem disse tvende Steder, dette har forvoldet den Ulykke, at Told og Consumptions Betient Holm om Aftenen den 16de Jan, har forfeilet Veien og er gaae i Vaagen som, omtrent 20 Alen fra Veien, holdes aaben. til Færgeløbet, og her fandtes han om Tirsdag Morgen med Overdelen over Vandet, frossen til Døde, Hans Skrig hørtes og Aftenen af 2 Personer paa Sundbye Broe, men de vare saa uføelsomme ikke at søge efter Skriget og at komme ham til Hielp, da de meget let kunne have reddet ham.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-01-27
Høiesterets Dom. Fredagen den 13de Janurii 1797. Lange, Bonden Jens Hansen, contra Uldall ) Forvalter Bredall, Denne Sag angik, at Citanten forsætlig havdelhindret Jndstevnte i hans Reises Fortsættelse fra Bierre, Hatting Herredes Ret til Barritschou, med videre.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-01-27
Ved Nørre Jyllands Landstings Dom af 25de Junii 1794 er Hiemtingsdommen af 23 September 1792. (ved hvilken Citanten var friekiendt for Jndstevntes Tiltale, og denne at betale Søgsmaalets Omkostninger med 8 Rd.) frafaldet, og Citanten tilfunden at betale udi denne Sags Omkostninger for begge Retter til Bredall 16 Rd. med videre. Dom Denne Sag afvises.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-01-27
Ved Tallotteriets 617 Trækning i Altona udkom No. 43, 57, 19, 79, 72.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-01-27
Jndsendt. Til Indrykkelse i Ribe Stifts Adresse=Avis. Hidindtil har jeg staaet i den Formeening, det var overe eenstemmende med Klogskab at burde gaae Bagvaskelser og øvrigt Pobelværk forbi, med den Taushed saadant har saamegen Ret til, overtydet om, at ufortient Dadel ikke kan Skade, eller ufortient Roes gavne min eller nogen Mands Agtelse. Thi hvorledes skulle man og vel med Skam kunde straffe de Avindsyge Niddinger, som i det de Uglue angribe den Agtelse andre nyder viser, de selv ingen Priis sætter paa det Gode de søge at røve Andre, De indhøste og derfore omsider alle Hadefuldes Løn. - Foragt. Men, naar Mænd af dyrket Forstand, mange Kundskaber og Aars Erfarenhed nedlader sig til, for enten Lidenskabs eller Forbindelsers Skyld, at give hine Lastefuldes Usandheder, Uanstændigheder og Lumpenheder Adgang - fæste Troe dertil og igien udbrede saadannes sorte Udbrud af en sprængt Galde til andre, uden at overveie og undersøge, den ufortiente Vanhæver de derimod paa føre en uskyldig Familie, hvis gode Rygte de i mange Aar har kiendt, at være ubesmittet, og, ligesaa lidet blive den stygge Plet vaer, de derved og paasatte deres egen Agtelse; - Da først er det Pligt - ikke at Tie - maaskee, hørte ogsaa dette med til den gode Tønne, i et eller andet Sælskab, at opholde sig over mig og mine. - Vel kan jeg have havt ulige Meeninger til Agtelse værdige Mænd og have yttret disse, men, heraf bor ikke kunde uddrages jeg nogen Tid har villet ligesaalidet som jeg i dette Øieblik vil, andet end det sande Godt; - den almindelige Rolighed og hver Mands Vel. Som Følge heraf, og de til den offentlige Tillid agtværdige Mænd, for nylig, have underrettet mig om, hvorledes nogle Mænd af dyrket Forstand have udladt sig med til Dem og andre. De ansaae mig for den, fra hvem eller ved hvis Medvirkning det adskillige, under AnnormeNavne, var bleven indrykket udi afvigte Aars Riber Stifts Adresse = Avisers Numn er 4, 6, 9, 16 og 28, samt udi samme Aars Nummer 72, 77 og 78 - og hvorover De fandt sig fornærmede, - er jeg beføiet, herved at opfordre De ved disse Annoyme Bekiendtgiørelser fornærmede Mænd til niagtig at betiene sig af den ved Placaten af 4de December 1790 givne Frihed; - eller og at henvende sig til mig selv, paa lovbefalet Maade, - om de trøste sig til at kunde overbevise mig om at have havt, mindste Deel i de anførte eller andre Annonyme Bekiendtgiørelser; - Da jeg skal tage til Gienmæle, med fuld Overbeviisning om og uden at bære ringeste Frygt for, noget ved disse Sagers endelige Udfald skal kunde udfindes, som paa nogen Maade kan blive mit eller min Families gode Navn og Rygte til Fornærmelse. Weile, den 25 Januarii 1797. R. F. Klingberg. Told= og Consumtions=Jnspecteur.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-01-31
Strasburg, den 10 Jan. J Aften blev Keil overgivet til Østerrigerne. De Keiserlige og Republikanske Soldater spise og drikke sammen, som ommede aldrig havde været Fiender. Enhver er nysgierrig at see denne Fæstning, som blev opkastet i saarkort Tid, og saa længe har forsvaret sig. Denne Fæstning har gjort en væsentlig Nytte i dette Feldtog, thi, uden at regne det Tab paa Mandskab og Munition Fienden har lidt for samme, har man opmaaet den store Hensigt at forhindre Erkehertugen at sende Tropper til Jtalien.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-01-31
Frankfurt, den 17 Jan. Efter at Kehl er overleveret til de Keiserlige ophører Communicationen imellem Kehl og Strasburg. Skibbroen have Frantsoserne strax efter deres Afmarch bragt til den venstre Rhinbred, og den anden Broe er upassabel. Staden og Landsbyen Kehl er aldeles ødelagt, og hele Egnen deromkring er ved den langvarige Beleiring blevet saaledes forandret, at man ikke kiender demigien. De saa oft omtalte store Maskine, som skulde ødelægge Broerne, have ikke gjort den forventede Virkning, men er alle opfangede af Frantsoserne. En deraf var af en uhyre Størrelse og bygt af meget svære Bielker.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-01-31
Man paastaaer at en stor Deel af Erkehertugens Tropper trækker sig længere ind i Schwaden til deres Vinterqvarterer og formoder deraf, at man ved Kapitulationer om Kehl ogsaa har underhandlet om Vaarbenstilstand.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-01-31
Ved Nederrhinen er det endnu ganske roeligt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-01-31
Jtalien, den 4 Jan. Frantsoserne udbrudte Oprør, bliver mere alvorlig. Det i det Modeniske Landskab Carfafagni imod Oprørerne have bevæbnet sig og marchere imod deres Fiender. Bestyrerne af den rispadaniske Republik Frihedens Fane at marchere imod Insurgenterne; men opmuntre vel Folket i de confødererte Stæder, under disse synes ei at have megen Lyst dertil, og desertere i Hobetal.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-01-31
Jtalienske Grændse, den 4 Jan. Buonaparte venter en stor Transport svær Skyts fra Genua, for at begynde Mantuas Beleiring.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-01-31
J Modena har han ladet sætte alle Heste i Reqvisition, res Pikets indtil Egnen ved Montebell. ØsterriEfter de nyeste Efterretninger have Frantsoserne de gerne kunne altsaa endnu ikke være komne indtil Virenza, hvor meget deres venstre Fløiend er rykker fremDen Franske Armee er i fuld Bevægelse. En Deel deraf er gaaet til Rovigo, formodentlig for at modsætte sig Østerrigernes Overgang over Etschflyden.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-01-31
Wien, den 14 Jan. fra Mantua kommet hertil med Beretningen fra Ge Natten imellem den 11te og 12te er Capitain Lang neral Wurmer. Han havde forklædt sig som en Venetiansk Bonde og listede sig i denne Skikkelse lykkelig igjennem Fiendernes Leir. Efter hans mundtlige Beretninger maae det aftalte Hovedslag, hvis Udfald skulde afgiøre Mantuas Skiæbne, være skeet den 12te. Garnisonens Tilstand i Mantun er ellers efter samme Capitains Beretning langt fra ikke saa fordeelag riig, som man hidtil har skildret den. (De mange Efterretninger om Wurmors heldige Udfald, maae altsaa dog nok ikke have været saa ganske rigtige.) Tvertimod er det at befrygte at Fæstningen vil blive nødt til at overgive sig dersom Undsætningen ikke skeet med det første. Just derfor anvender man nu alt mueligt for at redde den. Man troer at de Pavelige Tropper allerede have begyndt deres Operationer.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-01-31
Paris, den 12 Jan. Om den Brester Expedition er nu følgende offict eielle Beretning af Søeministeren bleven bekiendtgjort: 2 Fem Linieskibe og 3 Fregatter, af Admiral Morard, de Galles Flaade, ere den 1ste at komne tilbage til Brest. Der siges at Admiralen siden den 17de f. M. har været adskilt fra Eskadren, men den 19de lykkedes det Contreadmiral=Bouvet at forene sig med næsten alle Skibe og med 34 Skibe at løbe ind i Bantry Bayen. Jriske Lootser havde i en Haskindfunden sig paa Skibene, og allerede skulde Landgangen gaae forsig, da en pludselig og heftig Østenvind meget beskadigede nogle Skibe, hvorfor Admiral Bouver gav alle Skibe Signal at vende tilbage til Frankrig. Adskillige Skibe ere 7 Dage blevne i Bayen, de andre ere sandsynlig blevne ved Kysten ; og dersom Admiralen har været saa heldig at foreene sig med de andre Skibe, saa tør man haabe, at Regieringens Plan er bleven udført. Contreadmiral Bouvets Opførsel synes at fortiene megen Bebredelse. Han er for det første suspendert, og hans Fremgangsmaade skal undersøges. af en Søekrigsret.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-01-31
Det officielle Blad bemærker i en særskilt Opsats at den uventede Tilbagekomst af nogle Skibe, ikke kan være nogen tilstrækkelig Grund for Directoriet. at opgive Expedition mod England og Jreland, da kun Vinden hidtil havde hindret dens Fremgang ; at denne Expedition i det mindste havde beviist, at det er den Franske Republikmueligt, at bringe betydelige Troppekorps til England, uden først at giøre sig til Herre, over Havet; at Expeditionen under andre Omstændigheder vilde have faaet et got Udfald, og at den i det mindste maatte giøre Engelland urolig a.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-01-31
Den Efterretning som det officielle Blad nylig meddeelte at nemlig 18000 Mand virkelig havde gjort Landgang, var ugrundet. Jmidlertid haves igien Breve fra Brest af 4 Jan., som forsikkre at Landgangen virkelig er bleven sat i Verk, og nævne endog Kaperens Navn, som skal have bragt denne Efterretning. Andre Breve fra Brest af samme Dato tale derimod intet derom, men sige at de gode Borgers almindelige Ønske er at de øvrige Skibe kun ogsaa maatte komme lykkelig tilbage.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-01-31
Fredshaabet er saa got som reent ude. Det Rygte, at General Clarke skrivtlig underhandler fra de Tyrolske Grændser er det sidste Glimt deraf, (som nok ogsaa snart finkkes) Kiendere af de udvortes Forhold give hverken Directoriet eller Malmmesburd Skyld for Krigens Vedvarelse, men finde Aarsagen dertil allene i de nærværende Keigsomstændigheder i Tydskland.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-01-31
Det officielle Blad modsiger det Rygte at General Clarke skulde være ankommen til Wien, og forsikkrer ved samme Leilighed at Porten vedbliver at giøre store Krigsrustninger og at en Tyrkisk Krigserklæring hører til de sandsynlige Begivenheders Classe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-01-31
Det er løierligt, at vore Journaler tale saameget om en Urolighed som skulde udbryde i disse Dage.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-01-31
Røverbandene i Paris ere for største Deel ødelagte. Nationalgarderne forrette deres Tieneste med den største Nøingtighed. Garnisonen synes at være anseelig forstærket. Man har altsaa i intet Tilfælde Aarsag til Frygt. Parts var heller aldrig roligere end det er nu Medlemmerne af Colonial Forsamlingen af Jsle de France forsikkrer i deres nyeste Addresser til den Lovgivende Forsamling, at de ei have meent det saa ilde, da de sendte Directoriets Commissairer tilbage, og at kun disses Hensigt, strax at proklamere Loven om Negernes Frihed havde været dem ind, fordi denne Proklamation uden Forberedning, ligesom overalt Negerues pludselige Frigivelse, kun vilde tilveiebragt Død og Ødelæggelse. De nægte at have havt den Hensigt at udsætte Commissairerne paa de philippinske Øer, hvilket dog synes at være tydelig beviist. J 500 Raadets Møde af 9de gjorde Favarken, før gelte Skildring over den ægteskabelige Forbindelses Tilstand, hvilken han sagde var forvandlet tilet Concubinat og til en Handelsartikl. Han foreslog tillige nogle Forholdsregler imod Ægteskabs=Skilsmisser af ringe Aarsaget. - Jblandt de Exempler paa Misbrug, som han anførte, var følgende: En ung Mand lod sig skille fra sin Kone der var 19 Aar gammel, for at ægte en riig Tante af 82 Aar, men saasnart denne var Død, og han til Tab for de øvrige Slægtninger havde bortsnappet den hele Arv, tog han den forrige Kone igien.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-01-31
Haag, den 17 Jan. Conventen har decrettet, at alle dens Lemmer, saa meget mueligt, skulle klæde sig i indenlandske Fabrik varet og indtrædet i det Selskab, som kaldes Oeconomische Tack (Green).Et Forslag i Conventen at udelukke alle bekiendte Tilhængere af Huset Oranien paa 10 Aar fra Stemmerettigheden foraarsagede mange og heftige Debatter Endelig blev det saaledes afgjort, at der udnævnedes en Commission som skal foreslaae Forholdsregler hvorved man kan forvogte, at Tilhængerne af den forrige Regiering ei misbruge deres Stemmerettighed.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-01-31
Følgende Constitutionspunkter ere nu decreterte: Det bataviske Folk er eet og udelelig. Overmagten tilhører hele Folket. Det udvælger sig Repræsentanter før at udøve den. For at udøve Stemmerettigheden maae man være 22 Aar gammel, men en bevæbnet Borger kun 20 Aar. Ægteskabet giver Borgerne Stemmerettighed. For at erholde Stemmerettighed, maae en Jndfødt have boet 2 Aar i Republiken, en Fremmed 6 Aar, dersom han har en batavisk Kone kun 3 Aar. Desuden maae man kunne læse og skrive Hollandsk. Udelukt fra Stemmerettigheden ere: De som boe i et fremmed Land; alle som formedelst Forødelse eller Forstandsvaghed staae under Formynderskab; Bankerotterer og alle Jnsolbenter og BonisCedenter saalænge de ikke fuldkommen have betalt de res Creditorer; alle som ved lovlig Kiendelse ere sat under Anklage; alle som staae i en fremmed Magts Tieneste eller nyde Ponsion af samme; alle Medlemmer af udenlandsk Adel eller Stifts=Corporationer; alle som faa Universtøttelse af Fattigkaffen, og alle som blive overbeviste at have solgt deres Stemmer.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-01-31
Blandede Efterretninger. Kongen af Neapel har skiænket Prinds Belmønte, som sluttede Freden imellem Frankerin og Neavel, Januarins=Ordenen, og den Franske Minister De la Croix en kostbar Porcellain, Service. Dronningen af Neapel har sendt Buonaparte hendes Portrait, besat med Brillanter og med Omskrivt: Venskab og Taknemmelighed.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-01-31
Da man i Wien fik Efterretning om at Malmmesburyhavde maardet forlade Patis, fik den Franske Coureen som siden den 10de Octbr. havde været i Wien, strax Ordre at forlade Wien inden 3 Timer. Paven skal igien staae i Underhandlinger med Frantsoserne. Kongen af Preussen har opfordret Stænderne af det nordlige Tydskland at føie Anstalter til de Preussiske Hannoverske og Brunsviger ObservationstropperUnderholdning; med Tillæg, at han, ifald man ikke viser den tilbørlige Iver i denne Sag, vil tilbagetrække fine Tropper, indskrænke sig til sit eget Lands Beskyttelse, og ophæve den med Frantsoserne slutt de Neutralitætsfordrag.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-01-31
Kongen af Preussen har, paa Rigsdagen i Regensburg, paa nye fordret Erstatning af Beleiringsom kostninger for Maynz i 1793, som heløbe sig til 2 Willioner.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-01-31
Baron Stael har for nylig været, nogle Dage i EfLohertug Carls Hovedqvarteer. Man formoder at han har gjort nye Fredsforslag paa det Franske Directoriums Vegne. J Anledning af Peter 3 høitidelige Begravelse for tælles følgende Anekdote om den nærværende Russiske Keiser: Nogle Dage efter hans Regieringstiltrædelse lod han kalde den øverste Geistlige til sig, gav ham først Andreas=Ordenen, en Ære som aldrig en vederfaret nogen Geistlig, og yttrede siden det Ønste, at have sin Faders Liig begravet i de Russiske Keisers almindelige Gravsted. Metropalitens fornemmeste Jndvending derimod var: At der laae ingen uden kronede Hoveder i denne Begravelse. Jntet andet, sagde Keiseren, der skal let blive Raad for, jeg skal selv krone min Fader. Liget blev da opgravet, nogle Dage der efter virkelig paa det høitideligste kronet, og, som bekiendt tilligemed Catharine begravet paa den præg ligste Maade.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-01-31
Jndenlandske Efterretninger. Efter Forlydende skal Marmorkirken paa Amalienborg nu fuldføres og indrømmes Nikolai Meenighed.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-01-31
Justitsraad Harsdorf skal allerede beskæftige sig med Planen til dette Verk. Samme skal ogsaa efter Kongelig befaling giøre Forslag om, hvorledes den ene Side af Christiansborg Slot, som skal opbygges igien, best kan indrettes til at rumme Høieste=Ret, Hof= og Stads=Retten, Magistraten, de borgerlige Repræsentanters Collegium, Overformynderiet, Politiekammeret, Brandforsikkrings=Comtoiret og Konskakademiet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-01-31
Med Posten i Mandags er til Commerce=Collegiet indløben den ubehagelige Efterretning, at Fredsunderhandlingerne med Tripolis ere afbrudte. - Skiønt Commandanten af den Kongelige Fregat Thetis, Generaladjutant Fisker, i Forening med Consul Lohner har gjort sig al optænkelig Umage for at foruge den gode Forstaaelse med Tripolis, saa have dog Bachaens utaalelige og høist overdrevne Fordringer gjort dette umueligt. - Consulen har altsaa seet sig nødsager at forlade sin Post, og at forføle sig om Bord paa Fregatten, og da ved Stilstandens Udløb den 8 Januarii Fiendelighederne igien skulde tage deres Begyndelse, har Consul Lochner strax ved et Circulaire bekiendtgjort dette til alle Hans Majestærs Consuler i Middelhavet, paa det at disse kunde advare vore Søefarende om at vogte sig for tripolitanske Krydsere. - Jmidlertid søger Generaladjutant Fisker at holde Havnen i Tripolis blokert, for at hindre Krydsernes Udgang eller for at fratage dem de Priser, som de mueligt kunde have gjort og ville indbring.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-01-31
Af Dato Kbhvn. den 20de Jan. d. A. er udkommet er Forordning om Forligelses Indretninger paa Landet i Norge.