JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1674-12-01
Efter Kongl. Allernaadigste Forordning skulle til Færgeløbet imellom Aarhuus och Callundboring holdis 8. dygtige och med Baads-Folk och Skibs-Ridskab vel forsiunede Smakker, af huilke huer Tissdag och Fredag, naar Klokken er 7. om Formiddagen en ufeylbarligen skal aff løbe, enten den hafver liden eller megen Fract, med mindre det af Storm och Uveyr kand forhindris, och da om Dagen næst efter, men op holdis det indtil tredie Dagen, da hafver Skipperen, som det da kom til at seigle, den gang mist hans Børt och maa ikke reyse igien, førend hans Orden kommer.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1674-12-01
Taxten paa Fragten eller Færge Lønnen i Extraordinaire Reyser. er aff de beste Smakker 12. Rdal. de mellomste 10. Rdal. de mindste 8. Rdal. J Ordinaire Reyser af en Carosse med 6. Heste 4. Rdal. med 4. Heste 3. Rdal. med 2. Heste, 2. Rdal. af en Rust-Vogn med 4. eller 6. Heste 3. Rdal. af en Caleske med 2. Heste 10. Mark, affenPost eller anden Vogn med 2. Heste 8 Mark, for en Adels-Person, Præst, Kiøbmand, Borgerlig Person eller Hoff-Tiener skal gif vis for huer Person 3. Mark, for en Bonde med Knap-Sæk eller Sendebud 2. Mark, for et Barn en Mark (Spæe-Børn undtagne) for en Oxe, Stud eller Koe 2. Mark och 8 Skilling, for en Hest, eller Hoppe 3. Mark, for et Foleller Kalf 1. Mark, for et Faar eller Sun 8. Skill. for et Skrin eller Kuffert 2 Mark, et lidet Skrin 1. Mark, en Tønde med Gods 1. Mark, en fornæm Mand, som er 5. eller 6. Personer stærk i Følge, gifver intet af Kuffert eller Skrin, for stor Pak-Gods 4. Mark, for en stor Sæk Hummel 1. Rdal. med meere, som Forordningen, udstæd af Slottet den 2. Decembris, ommælder. Jmellom den 14. och 15. Dec om Natten hafve vi her haft en usædvaanlig stærk Storm, som foraarsagede saa høje Vande som vi ikke i lang Tid her hafve haft.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1674-12-01
Den 16. Dec. hafver en Drukkenholdt, som strax rømte, stukket en Brændeviins-Mand ihiel her i Byen, udi St. Peders Strædet. Tu Spanie-Farer ere lykkeligen gen hiemkomne, Resten forvendtis med det første.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1674-12-01
Den 31. Decembris er Skibet, PHOENIX (eller Mageløss) gangen ad Ost-Indien; et andet, kaldet Neptunus, eller Haf-Manden, er af det West-Jndiske Compagnie bortskikket til Guinea. dette nu forgangne Aar 1674. ere her i Kiøbenhaffn och uden for Byen, saa och paa Christianshafn Liig begrafne 1165. derimod fødde 1347. huor iblant var 60. u-egte Børn.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1674-12-01
Helsingør. Om Natten imellom den 9 och 10. Decembr. ginge 96. Skibe til Seigls ud aff Sundet med den Hollandske Admiral Uterwick, och som mand fornæmmer, ere mange aff dennem forulykkede. Norrig.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1674-12-01
Til Christiania hafver Vandet gaaet saa høyt op, som aldrii Mands Minde skeed er tilforn.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1674-12-01
Fra Kongelf berættis at der i Egnen hafve været saa høje Vande, at en Part aff Folket som boede noget siidt maatte frelse sig paa Taget aff Huusene. J Bahuus Ambt hafver Storm slaget mangfoldige Træer need.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1674-12-01
Sverrig. I. Hans Excellentz Niels Brahr forordnet Kongl. Svendske Extraordinaire Ambassadeur til Majest. af Danmark begaf sig til Skibs fra Stokholm paa Calmar den 25. Novembr. II. Den Kongl. Svendske Ambassadeur til Wien skal hafve faaet endeligt Svar af Kæjseren, anlangendis det Forslag om en Stilstand at giøre, den stund mand handler om Fred, at ingen Stilstand kand bevilges, førend Frankerige fører sine Folk af det Romerske Rige och betaler den Skade Riget af dennem er tilføyet.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1674-12-01
III. Den Svendske Resident til Wien Mons. Puffendorpf skal hafve taget Afskeed ved det Kæiserlige Hof, och vil begifve sig hiem. Den Svendske Ambassadeurs Ærinde, skal ved samme Hof være fructløs afgangen, hvorfore hand, efter Pommerske Brefvis Jndhold, och med det første forventis hiem IV. Den Svendske Legat til Haag hafver (1) beskyldt Chur Brandenburg och Førsten af Lüneburg, at de hafve brudt den West Men pfaliske Freds Fordrag: Staterne svarede der paa at ikke de, men Kongen af Frankerige hafver brudt. brudt samme Fordrag. (2.) Begiæret at Staterne ikke ville blande sig i huis særdeelis Tuistigheder, der kundne være imellom Kongen aff Suerig och Chur-Brandenburg; huorpaa blef suaret, at de ville hielpe til, at saadanne Besuæringer i det gode kundne bileggis och forsonis: de kundne ikke see paa, at den som aff Kiærlighed til Rigets Roe och Beste, hafver fort sine Folk imod Rigets och deris Fiende, skal vorde af anden paafeydet. V. Det Suenske Krigs-Folk i Pommeren, som nu nogen Tid er bleven opført med Kæiserlig Tromme-Slag, er endeligen tillige med Fældt-Herren opbrudt och gaaet ad den bestæmte Samble-Plads, och skal hafve bemægtiget sig den PassCokkenitz, 2. Mile fra Stettin, och giort der med et fiendtlig Indfald i de Chur-Brandenburgiske Lande, efter Pommerske och Berliner Brefvis Underrætning aff 19. Decembris.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1674-12-01
VI. Den 4. Decembris var berammet til den Skaanske, Hallandske och Blægindske Adel-Fanis Mønstring. Reysende af Suerig berætte, at der skal være falden allerede saa megen Snee, at de hafve brugt Slæder til deris Reysis Fortsættelse.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1674-12-01
Tydskland. Østerrige och de Kæiserlige Arfve Lande. I. Førstens af Cobkowits egen Person blifver nøyere end tilforn bevaret; 17. Tønder Penge af hans tilbage blefven Gods ere optagne.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1674-12-01
Aarsagerne der til faae vi med Tiden at vide: Hans Wælske Secreterer Ferri er tu gange piinligen forhørt, men det er ubevist, huad hand hafver bekiendt. II. De Oprørske Ungerer hafve slaget dennem tilsammen ved Tren schein, udplyndret och afbrændt nogle Landsbyer, dræbt 3. Herremænd och ælændeligen omkommet 4. Catholiske Præster och iblant andet slaaet en aff dennem lefvendis. III. Iblant andre store Sende buder, som paa denne Tid (foruden den Svenske, huis Ærinde pag. 218. er indførdt) hafver været til Wien, fandtis en Tyrkisk Chiaus (som klagede over de Kæiserligis onde Medfart mod Tyrkerne paa Grændserne)
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1675-01-01
Extraordinaires maanedlige ONER. RELATI. Om alt hvad særdelis Nyt, som sig i Europa fornemmeligen har tildragt. fræmkomne ANNO i JANUARII-Maaned. Kiøbenhafn Til kiøbs hos H. K. M. Boghandler Daniel Paulli boendis paa vor Frue Kirckegaard Num 30.) Danmarck.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1675-01-01
Kiøbenhafn. fterat den Kongl. Svenske Extraordinaire Ambassadeur, Sveriges Riges Raad, Admiral, etc. etc. Grefve Niels Brahe den 31. Decembris til Vands fra Lands-Cronevar hidkommen er hand den 8. Januarii meget præcig ophænt til Kongl. Forhør. Vor Allernaadigste Arfve-Konge gaf hannem sel Giensvar. Hvad hans Ærinde er, faar mand her efter at fornæmme. Kort Tid tilforn er Hans Førstelig Naadis Georg Wilhelms, Hertugs til Brunssvig, och Lüneburg, extraordinaire Envoye Mons, Weddorp hidkommen.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1675-01-01
Den 23 reyste H. K. M. Estats Raad, &c. Paul von Klingenberg med een anseenlig Suite ad Holland udi Majest. rinde, hvad Character hand der skal antage, skal Tiden lære.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1675-01-01
Den Extraordinaire Spanske
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1675-01-01
Envoye Don Francisco Gusmann Lostrios Comtede Fernanino, &c. som en Tid lang hafver været til Stokholm, er reyst her igiennem hiem ad.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1675-01-01
Den 13. Januar. som er samme Dag den stercke Vinter forleden Aar begyntis, hafve vi i Aar faaet den første Vinter, som siden den Tid med nogen Ustadighed och temmelig Snee hafver holt ved.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1675-01-01
Den 18. Jan. kom et af Salt- Compagniets Skibe hiem. Et det West-Jndiske Compagnie tilhørendis Skib er ankommen i Sundet. Ellers hafver disse sørgelige Tilfald sig her i denne Maanet be gifvet, at (1) en Brøggersvend er u-forvarendis needfalden af et Loft i en Brøggerkædeel fuld af hed Lou och forbrændt sig, saa hand døde deraf. (2) Mand hafver funden tre druknede Mennisker i Stranden. (3) At Skibet, Charlotta Amalia, som den 31. Dec. blef bortskikket til Guinea, (och p. 227. af Forseelse er kaldet. Neptunus) den 18. Jan. tre Miile, fra Gottenborrig ved Winga er stødt paa en Klippe.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1675-01-01
Sverrig. I. J Bremen er der den 21. Detemb. holdt en Landdag om Penge som Maanedligen skulle udgifvis; Den 14. Januar. er Borgerskabet, til Stade mønstret, Stads-Tegn slagen paa deris Mussqvetter och de self tilsagt at forsiune sig med Proviant paa Aar och Dag: Samme ledis blifver der holt Mønstring paa Landet med Bønderne, men i det gandske Stift holdis der stærk vagt. Stærke Storm och Regn och de høje Vande, som den 19. Decemb. och efterfølgende Dage hafve været udi med Elben och i Bremen, hafve gjort nogen Skade paa den ny FæstninCarls-Stad. II. Det Svendske Krigs-Folk, som af Rostok berættis, befandtis paa Sammel-Pladsen ved Paase vald ikke saa stærk, som de Svendske gafve det ud for at være. Siden de ere indgangne i de Brandenburgiske Lande, hafve de intet fordret uden deris Ophold, och lagt deris Folk ind i adskillige Stæder; den Svendske General Wolf hafver dog bemægtiget sig den Sted Landesberg, som er en Pass ad Schlesten tre Mile fra Custrin ved den Floed Waartar Jmidlertid blifve alle Passe i Pommeren, som fornødent agtis, besatte och Land-Folk indlagt i Stæderne i deris Stæd, som der af ere udtagne.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1675-01-01
Om der er noget om, at de Svendske føre deris Folk tilbage af de Brandenburgiske Lande, saa vi med Tiden at vide.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1675-01-01
III. Den Kongl. Svendske Ambassadeur til Wien hafver faaet nøyactigt Svar paa alle hans Ærinder, saa nær som sidste meget tænk værdige Memorial anlangendis de fortrængte Evangeliske i Ungeren och Bøhmen: Hand skal hafve taget Afskeed ved det Kæiserlige Hof och vil reyse hiem. IV. Den Kongl. Svendske Legat, til Haag hafver ved en ny indleveret, Memorial til Staterne begieret, de deris Løfte vilde være erindrede, och bilegge all Tvistighed imellom Kongen af Sverrig och Chur-Brandenburg, och dernæst anstille en Conferentz om den Westphaliske Freds ved lige holdelse och det Romerske Rigis Forsvar formedelst Sverrigis Cronis och Hollændernis Bistand: Hvor paa af Staterne ere adskillige Conferentzer holdte, med hvad Fruct, lærer Tiden.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1675-01-01
Tydskland. Østerige och de Kæyserlige. Arfve-Lande. I. Den yngste Kæiserlige Princess, besee Frii. (besee det 203 Blad) døde den 12. Decembr. Græfven af Camberg er blefven Ofver-Hofmester, Ofver Staldmesteren Ofver-Cammerer, och Græfven af Harrach Ofver Staldmester. II. Førsten af Cobkowitz er och blifver paa hans Gods i Bøhmen uden nogen synderlig Vagt eller Varetægt. Hans til Wien efterladte 159000 fl. hafver det Kæjserlige Krigs Zahl-Ambt efter Ordre taget til sig, som skulle skikkes det Kæiserlige Folk Riget til Betaling. Kæjseren fodrer Regenskab af dennem, som hafve haft Krigs-Cassen under Hænder, vil vide hvor saamange Tønder Guld ere blefne af, och føyet dette til: De vare Aarsag, til mange Ulykker och hvis de ikke kunde giøre fornøyelig Regenskab, skulde det gaae dennem ilde. Prinds Wilhelm maa ikke komme løs før Freden er sluttet. General Souches skal næp forsuare hans Sag. III. Saa snart den Branden burgisk Envoye Mons. Krokaw lod efter skriftlig Berætning fra Berlin Hoffet vide de Svenskes Indqvartering i de Brandenburgiske Lande, er der om anden Dagen holdt KrigsRaad hos Montecuculi, och de gamle Regimenter i Bohmen beordrede ad de Schlesiske Grændser, hvilke General Fældt-Marskal Cop skal anføre. Men Baron Augustin von Meyersberg blef befalet at gaae ad Danmark. IV. Den Kæiserlige Commissarius Keller hafver holt Mønstring med de Kæiserlige Krigs-Folk i Ofver-Ungeren, och gifvet hver af dennem tre Maaneders Sold. Til
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1675-01-01
Krigs-Folket i Riget blifve mange Vogne med Penge, Klæder och Ammunition needskikkede: Artilleriet som skal føris ad Schlesten, er af Tøihuset til Wien udtaget. Det Kæiserlige Ofver-Ambts Regiment, sammestæds er Enke-Dronningen af Polen tillagt och hendis Lifguarde indlagt i Breslau, uanseet. Magistraten formeente saadant at være imod deris forhuerfvede Friheder. V. Paul Wesselini de Oprørske Ungerers General hafver indstæfnet, dennem til Debrezin, hvor de af Tyrkerne hafve bekommet Qvarteer oc Underholdning. Hvad der er om, at Tyrkerne hafve forbuddet dennem at røfve i de Kæjserlige Lande och befalt dennem at holde sig til en viss Herre enten Kæjseren eller Tyrken, ilige maade, at i Siebenburger Land til deris Undsætning skal efter Tyrkens Anordning være gjort et Opbud, Opbud, saar mand med Tiden at vide. Riget. I. Hvad Saxen och Hessen hafve for, men deris Folk skulle støde sammen, som der siges, veed mand endnu ikke. Chur-Bæyrn vil tillige med Kæjseren gaae paa alle, som Riget vilde ofverfalde, Frankerige undtagen, Tilbiuder Kæjseren 8000 Mænd, och imod nogle Pengis Erleggelse endda fleere at ofverlade. Om den Kæiserlige Gesandt Mons.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1675-01-01
Fisker faar Biscoperne af Münster och Ossnabrug overtalte til at føre deris Folk ind i Bremen, och Biscopen af Münster skal efter Begiæring vil unde Hollænderne fri Tog igiennem hans Lande af Bremen, er endnu ubevist. Vist er det at hand hafver tilsagt Kæjseren 12000. Mænd och lofvet Hollænderne alt gok. Jmellem Kongen af Sverrig, och Hans Høy-Førstelige Naade af Hannover skal paa Nyt-Aars Dag, et Forbaand være sluttet. Chur Cöln hafver efter Chur-Branden burgs Begiæring taget de Frandske Commendanter och Besætninger af de næst de Cleviske Lande liggende Fæstninger och lagt Tydske Folk der ind igien. Chur-Brandenburg forvendtis med det første til Cleve hvor Prindsen af Oranien vil tale mundtlig med hannem. Om hand fører 6000. Mænd af hans Hær hiem med sig, som af Strassborrig berættis, er endnu ubevist, vist er det at der leggis Hollandske Besætninger i de Cleviske Stæder och af Besætningerne oprættis en Krigshær.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1675-01-01
som formedelst en Krigspuds ginge igiennem och kom til Hæren. Om Natten drog Turaine fræm med Hæren ud med Biergene och vilde afskaaren de Alliirte all Tilførsel, som de da meest skulde hafve af Strassborrig, hvilket der de fornam, ere de opbrudte och gangne ad Schletstadt (hvorved Colmar blef forladt, och Breysach undsat) och hafve paa ny fodret Turaine til Slag, men hand, siden hand hafde naaed det hand vilde, som var at undsætte Breysach, vilde intet Slag videre begive sig udi. Hvorfore de Alliirte, hvis Anslag misslingede dennem, begafve sig af Elsas igien, lagde en god Besatning i Dachstein, 1300 Mænd i Strassborrig, och 6000 Kræds Folk ved Rhin-Passen, samme at forsvare. De Brandenburgiske och Zelliske gaae ad Heilbron, och søge deris dennem tilegnede Vinterqvarteer i Schwaben: De Kæiserlige, Lothringiske och andre Alliirte blifver staaendis strax ofver Rhinen och er de Kæiserliges Hofvetzvarteer til Offenburg, de Lothringiske giøre deris Qvarteer i Kitzinger-thal och Schwartz-wald indtil Kostnitz. En Part af de høye Officerer blifve i Strassborrig i Vinter och agte paa de Frandskes Forehafvende. IV. Svitzerne forklarede sig upartiiske for de Alliirtis Afgesandt, hvilket den Frandske Gesandt Abeden af St. Romain besværgede sig ofver, som det der skulde være imod deris Forbaand. Samme Frandske Abgesandt hafver i Svitzerland, som der siges, hverfvet 7000. ny Folk, som skulle gaae til Turaine. Svitzerne hafve lofvet Kongen af Frankerige 5000 Heste for Penge.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1675-01-01
Frankerige. I. Majest. hafver større trang for Folk end for Penge, thi i Maaneds frist ere af Supplications-Mestere 22000. Pund, Præsidenterer 16000 Pund, Dommererne 6000 Pund, och af Forpacterne 120000 Pund i Skatkammeret indleveret. II. At Majest. derfor, som hafver besluttet i dette Aar at føre 100. KrigsSkibe i Søen och imod de Spanske Nederlande, foruden de tu flifvende Hærer, 36000 Mænd, ikke skal lide nogen mangel paa Folk, ere Hverfvinger ofver ofver alt Frankerige anstillede, 200000. Croner udtaalte til at kiøbe Heste for, 10000 Adels-Brefve forfærdigede, af hvilke hver, som i 4 Aar paa deris egen Bekostning ville tienne hannem i Krigen, skal hafve et. III. Frandske Brefve tillegge TuraineSeyervindingen i Elsas, och berætte at de Frandske der hafve faaet nogle Stykker, Faner, Standarter, Hærpauker och en god deel Fanger. Med Rytteriet skal hand self være gaaet ind af Lothringen igien. Foed-Folket skal være forlagt ofver ald Elsas och SundgauIV. Græfve Borglio, som anfører de Frandske imellom Sambre och Maas, hafver taget 6000 Maader Korn fra de Spanske ved Maubeuge. De Frandske af Mastrict hafver udplyndret Tongern, och med 2000. Soldater, 600. Ryttere och 100 Dragoner ofverfalden den Fæstning Teur, udplyndret Stæden och ført de Kæiserlige, som der laa, fangne bort Spanien. I. Det Kongl. Huus er indrættet, men den unge Konge skal ikke forklaris myndig for den 30. Octobr. i dette 1675. Aar. Dronningen hafver gjort fleere Estats-Raad, som der meenis, af Don Joans de Austria Tilskyndelse, som nu er gjort til Guberneur i Nederlandene. Græfven af Montere, som hidindtil er sammestæds Stadtholder, hafver for budden af samme Lande at udføre Heste, eftersom de Frandske hafve trang for dennem. En Luthersk Soldat er hængt til Luxenburg, som lod sig være Catholisk, paa det hand kunde beholde Lifvet, men det det ikke vilde gaae hannem an, stødte hand den Catholisk Pater fra sig, och som hand var drukken af Brændeviin, slogis hand med Bødelen under Galien. och der hand endeligen, efterat hand første gang hafde stødt sig self need af Stien, blef hengt, kom en Gast om Natten til Runden, begiærede Brændvinoch sagde sig at være den, som om Dagen tilforn var hængt. II. Den Spanske Stadtholder til Neapolis hafver giort saadan Anordning, at Floden kand opholdis under Sicilien. Admiralen Don Melchior de la Qveva hafver ved denne Krigs-Puds, at hand loed, som hand nu her nu der vilde lande, udlokket de Messenier, som vilde forhindre de Spanske at giøre Landgang, dræbt mangfoldige af dennem med Skroed af Skibene, forfuldt Resten indi Portene for Messina och faaet 4 Stykker fra dennem. Tre Skibe med Proviant af Barbariet, som vilde til Messina, hafve de Spanske opsnappet. At de skulle hafve faaet 6 Krigs Skibe, 2 Fregatter och 12 Tartaner med Proviant och Folk til Undsætning af Frankerige ville Romere Brefve, Spanske Brefve negte det J Stormen for Scaleta miste de 4000. Mænd, och deris beste Post S. Placido. Deris Anfører, som de lidde dette Need lag under hafve de ynkeligen omkommen, efterat de hafve gifvet hannem af hans eget Barn, som de hafde koget, at æde.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1675-01-02
Danmarck.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1675-01-02
Kiøbenhavn. Vor det Kongelige Doctroyerde danske West-lndiske Com re pagnie er fra deris i West-lndien hafvende Colonie, S. Thomas kaldet, deris Galliot St. Thomas, den 30. Januar. her paa Reden ankommen, Laddingen bestaar udi efterfølgende Retour Vahre, som ved offentlig Auction skal selgis den 23. Martii Klocken 8, om Formiddagen. (Num. 31.) CARGA. 400. Pund Jndigo. 18. Pund Carrat Skel. 228. Ruller Toback udi Vegt 10335. Pund. 1500. Pund Bom-Uld. 24700. Pund Jngefer. 82600. Pund Sucker. 700 Pund Blade-tobak. Herhos er at agte, at Suckerne selgis i Tønder eller Fade til omtrent 200 eller meere Pund af gangen, eftersom Fustagien holder meere eller mindre, oc skal for Træet got giøris Tara 16. pro Cento. Jngeferen skal selgis 200 Pund ad gangen, oc renses førend den blifver leveret. ToSaTobacken 5. Ruller tillige.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1675-01-02
Bom-uld som selgis reen, uden Steene, 50 Pund tillige. Jndigo 50 Pund. Hvem oc ved Auctionen sig et Partie til forhandler af nogen af ofvenskrefne Slags Vare, skal frie staa (u-anseet, i mindre Qvantitet indsættes) om hannem behager for hver Bud sig for 1000. Pund at lade anskrifve og beholde, naar hand det strax førend ny Parti blifver opraabet forklarer. Hvis af samme forskrefne Vare, udi Riget for consumeris der af skal den, som det kiøber, tillige ved Va renis Betaling half tredie pro Cento til Told betale, Mens huis udaff Riget foris, passerer Toldfri, hvor paa den, som det vil udføre, sin Revers til Compagniet skal udgifve, at hand det inden Aar oc Dag vil udføre. Oc Betalingen at skee med Curant Penge. Oc huis som kiøbis, det inden fire Uger efter at Auctionen er passeret, at affordre, saa fremt nogen sin kiøbte Parti, inden fornæffnde Tid ey lader annamme, da at suare til den Skade Compagniet der ofver kand tilføyes. Oc paa det en huer forbemeldte Gods førend Auctionen angaaer kand besictige, da skal det otte Dage tilforn paa Dørren af Børsen diss ve anslagen, hvor Godset findis op lagd, och Stæden hvor Auctionen skal holdis.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1675-01-02
Om usædvaanlig Torden, Jordskeel, Vandstoder, ulykkelige Jldebraander, Storm och Uveir, som sig i forleden Aar hafve tildraget, hafver mand foruden de, som Num. 24. pag. 168. & c. ere indførte endnu disse Berætninger: I. Af Bergen i Norrig skrifves den 12. Januar. at sammestæds i all Vinter hafver været et grueligt Vejr med usæd vaanlig Liunild, Torden, Storm och Regn, men i synderlighed den 13. och 14. Decemb. da Vejret var saa strengt och grumt, at mand forskrækkedis der ofver, och var det merkeligt, at som Stormen den 14. Decemb. var allerstærkist af Sydvest indtil om Eftermiddagen, den da i et Øyeblik vendtis til Nordvest och blæste af samme Hiørne med saadan Grumhed och Mact at den ref Taget af Husene, toget Huus, som stoed ud med Slottet, af Stæden det stoed paa, med Bulverk, Stok och Stage, som der aldrig hafde staaet noget Huus, och førte det, med Folk, och hvad der i var, til Torfvet, uanseet det paa Veyen slogis i sønder Qvinden blef bevaret, Manden paa sterde Dag funden i Vogen) stødte Skibe, Skuder och Jagter løse, at de drefve paa hver andre och paa Søe-boedenne gjorde stor Skade, dref Vandet saa høit, at det gik langt ofven for Torfvet, hvilket aldris. aldrig er hørt sammestæds at være skeed, och gjorde stor Skade paa Salt och andre Vahre i Pakhusene. J Bukken to Mile fra Bergen, som ellers er en tryg och af Naturen vel forvaret Hafn, sloeg Torden need i et Skib, och blef Torden Steenen, hvilket siunis underligt, liggendis paa Ofverlogget, saa gloendis som den var, indtil Træet begyndte at røge, da den sprang op, som en Granat, splittede Planker och Porte, foer ind i Kajyten och siden udaf Vindvet med stor Bulder. Tu af Byens Skibe, som laa i samme Hafn, ginge løse och drefve ud Det eene slogis strax i stykker, det andet blef med stor Nød och Møye reddet. II. Den stærke Torden, Liunet, Storm Hagl och Regn, som den 19. Decembr. hafver været omkring i Egner ved Ham borrig, hafver mand paa andre Stæder och fornummen besynderlig Liunet i Synder-Jydland och Lolland. Ja det hafver stragt sig vidt ud i Mekkelburger Land, hvor det hafver saa liunet at det siuntis, som heele Stykker Jld faldt need af Himmelen, och gjorde adskillide Stæder stor Skade, besynderlig i det Dobberaniske Ambt. III. Til Gottenburg hafver været en forskrækkelig Storm och siuntis som en Sky kunde hafve brusten. IV. Ved Prag hafver mand hørt en usædvaanlig Luft-tummel, som en Torden, och til Eger en forfærdelig Rusen, och Jordhylen. Sidste Stæd skeede den 12. Decembris om morgenen ved 4 slæt en usædvaanlig Jordskælf med to store Stød. Den 13. dito blef det samme Stæd pludseligen liust och var det ligesom Bierget hafde rørt sig. Den 14 kom Jordskælfven igien, men noget sagtere end tilforn. Ved Schonbach och Bleystadt hafver mand samme stærkist och oftist fornummen. V. Til Winsen ved Luhe seer mand hver Aften ved 6 slæt en Comet med lange Jldstraaler, som er inden i sort.