JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1835-02-12
Carlsruber Zeit. har en Artikel fra Toulon af 21de Jan., ifølge hvilken tre Millioner vare ankomne fra Paris og samme Dag bragte ombord paa et americansk Fartøi, for at afgaae til Nordamerica som Afdrag paa Skadesløsholdelsessummen.
Viborger Samler, 1835-02-12
Pairsretten har sat Hovedredacteuren for Precurseur de Lyon. Hr. Petetin, ud af Anklagestand, Denne Mand vilde altsaa have maattet, skjøndt uskyldig, vansmægte 9 Maaneder i Fængsel, hvis han ikke havde vidst at holde sig skjult.
Viborger Samler, 1835-02-12
En kgl. Forordning har opløst Municipalconseilet, og Nationalgarden i Mons, til Straf fordi Hr. Gar mer-Pags af denne Stad er bleven valgt til Deputeret.
Viborger Samler, 1835-02-12
Blandet. En tydsk Forbundsbeslutning forbyder de tydske Haandværksvende, paa deres Vandringer at berøre de Lande, hvor Associationer blandt Haandværkerne findes.
Viborger Samler, 1835-02-12
Tvistighederne i Siebenbürgen mellem Royalisterne og de Deputerede ere nu jævnede.
Viborger Samler, 1835-02-12
Den bekjendte Harro Harring er tilligemed en Ven paa Reisen fra Lyon til Brüssel hæftet i Ostende. Det americanske Senat har i et Møde den 6te Jan. for Øieblikket forkastet den af Præsidenten foreslagne Lov, hvorved denne skulde bemyndiges til at bruge Repressalier mod Frankrig, hvis ikke Kamrene i den nærværende Session indvilligede i Betalingen af Skadesløsholdelsessummen.
Viborger Samler, 1835-02-12
Blandt de mange gamle Pengefordringer som denne Tid gjøres paa Frankrig, tales ogsaa i Paris om danske Reclamationer angaaende Erstatning for de to franske Divisioners (32,000 Md.) Forpleining, som i Aaret 1808 opholdt sig i Danmark.
Viborger Samler, 1835-02-12
Handelsbreve fra Bagdad melde, at hele Persien er i Opstand, og at Mirza Møhammed Khan, Abbas Mirzas Søn har forlangt Ruslands Hjælp, for at undertvinge 4 eller 5 af sine Brødre, der gjøre ham hans Rettigheder til den persiske Throne stridig. Efter nogle Beretninger skal herpaa det russiske Armeecorps i Grusien være rykket frem til den yderste Grændse, efter Andre den forlangte Hjælp virkeligen være ydet og et russisk Corps være rykket ind i Persien. Overbefalingsmanden for de russiske Tropper paa den persiske Grændse skal nemlig for det Tilfælde, at han blev anmodet om Hjælp af Mitza Mohammed Khan, have havt befaling til, strax at opfylde saadant Forlangende, da Mohommed af Rusland og England er anerkjendt som sin Bedstefaders retmæssige Efterfølger.
Viborger Samler, 1835-02-12
Om Englændernes Stridighed med China hedder det: "Den nye Over-Civil-Commissair Lord Napier er den 16de Juli indtruffen til Macao og den 25de f. M. til Canton, og har allerede tiltraadt sine Functioner. Strax i Begyndelsen vare atter nye Vanskeligheder opstaaede med de chinesiske Autoriteter, og Gouverneuren Lu havde udstædt tordnende befalinger, da man i China havde taget det ilde op, at Lorden - eller som Lu udtrykker sig - "det barbariske Øie har begivet sig til Canton, uden først at søge om Tilladelse hertil i Macao. Endskjøndt man nu truer med at jage ham tilbage til Canton, saa troer man dog ikke, at Chineserne ville gjøre Alvor af deres Trudsler. Jmidlertid hersker stor Spænding mellem begge Nationer, og Lord Napier forlader sig paa to i Nærheden værende engelske Krigskibe, hvilke han i Nødsfald vil give Ordre at gaae lige op til Canton. Under disse Omstændigheder er det, at al Udførsel i britiske Skibe er bleven forbuden."
Viborger Samler, 1835-02-12
Under Hertugen af Leuchtenbergs Ophold i London som Joseph Bonaparte fra sit Landsæde til Staden, for at gjøre ham et Besøg, og underholdt sig med ham i flere Timer.
Viborger Samler, 1835-02-12
Jfølge Beretninger fra det gode Haabs Forbierg traad Slave-Emoncipationsbillen sammesteds i Virksomhed den 1ste Decbr. Alt løb af i største Rolighed og under almindelig Jubel. De Frigivne havde ladet en Takadresse til Kongen og Parlamentet indrykke, i de offentlige Blade, og aabnet en Subscription til Oprettelse af en Nationalskole, for at forherlige denne Dag.
Viborger Samler, 1835-02-12
J Verly hændte det forleden, at en kraftfuld Knospaa 18 Aar, der gjerne pleiede at underholde sine Cammerater med Prøver paa sin Styrke, foreslog nogle af disse, som just befandt sig tilligemed ham i et Pakhuus, hvor han tilberedte Cyder, et Væddemaal om, at han alene i Tænderne vilde bære et Fad med 184 Litres Æblemost. Væddemaalet blev antaget; Man ombandt Fadet med Reeb, som knyttedes sammen over Spundhullet, og opfordrede nu Hercules til at opfylde sit Lofte. J Førstningen tøvede Fyren noget; men drillet af sine Cammerater, tog han et fast Tag i Rebet, løftede med et Ryk Fadet i Veiret og bar det saaledes i Tænderne, ei aleneste ud af Døren men, under sine Cammeraters Lykønskninger, endog hele Gaarden over. Da han igjen vilde nedlægge sin Byrde, havde han Mundklem, faldt i Afmagt og blev bevidstløs baaret ind til sine Forældre. 10 Dage derefter var han død, uden et eneste Øieblik at være kommen til Bevidstheden igien.
Viborger Samler, 1835-02-12
Det Kirkesogn i Slesien, hvori de pietistiske Beboere ikke vilde modtage den dem beskikkede nye Præst, men lukkede Kirkedøren for ham og jog ham bort, er nu bleven bragt til Raison paa følgende Maade En Commando af henved 400 Soldater, med fornødent Cavallerie og 2 Kanoner, blev beordret did. Da de saakaldte "Hellige ikke godvillig vilde aabne Kirkedøren, udenfor hvilken de havde forsamlet sig i Masse, drev Cavalleriet dem uden Vanskelighed fra hinanden med den flade Klinge. Kirken blev nu aabnet; men hermed var det endnu ikke gjort; thi intet Menneske vilde gaae i Kirke. Executions=Tropperne bleve derpaa fordeelte omkring blandt Beboerne, som skulde forsyne dem med alt Muligt, indtil de for den Høistcommanderende godtgjorde, at de igjen søgte Kirken.
Viborger Samler, 1835-02-12
J Førstningen nægtede det forblindede og forførte Folk at give Soldaterne Kosten, men da disse, paa et Par Steder havde trukket Creaturene ud af Stalden og slagtet dem, beqvemmede de sig snart til at beværte de uvelkomne Gjæster. Efterhaanden have de nu ogsaa ganske givet efter, og Militairet er derpaa atter afmarscheret, førende med sig, som Arrestanter, et Par af de værste Ophidsere og deriblandt en pensioneret Militair, som med sin Familie egentlig havde spillet Hovedrollen i denne Farce. – Da der i Frederik den Andens Tid skulde indføres en ny Psalmebog i Slesien satte ogsaa flere Sogne sig med Hænder og Fødder derimod. Man vilde overtale den store Konge til at drive sin Villie igjennem med Magt; men han svarede: "Gud bevare mig derfra, Vil de Folk ikke have den ny Psalmebog, saa lad dem synge sig salige efter den gamle." Hovedaarsagen til den nærværende Opposition i Slesien ligger i, at de strænge Lutheranere forarge sig over den nye Agende.
Viborger Samler, 1835-02-12
Norge. Den farlige Tyv Ole Pedersen Høiland (S. No. 13) er nu paagreben i Drammen, og atter sat paa Fæstningen Aggerhuus. Politiet havde faaet Mistanke til et Huus, som en Fremmed oftere belogte; det fjernede da Familien, lagde nogle haandfaste Karle derind og disse grebe ham ved hans Jndtrædelse om Natten. Han satte sig til Modværge, og blev derved saaret i Armen. Aftenen forud, da han mærkede, at Politiet forfulgte ham, havde han bortkastet en Tegnebog med 900 Spdlr., som en Bonde havde fundet paa Landeveien.
Viborger Samler, 1835-02-12
Jndenlandske Efterretninger.
Viborger Samler, 1835-02-12
Kjøbenhavn. Den 2den Febr. foretoges i Hof- og Stadsretten Trykkefrihedssagen mod Prof. David. Generalfiskalen begierede en forlænget Anstand af 8te Dage, hvilken af Retten blev bevilget. (Kbhp.)
Viborger Samler, 1835-02-12
Den danske Flaade bestaaer (ifølge en i Archiv for Søvæsenet No. 25, 1835) meddeelt Liste for Tiden af 7 Linieskibe ("Dronning Maria, Waldemar, "Frederik den 6te", "Skjold og et under Bygning værende, hvert paa 84 Kanoner, "Danmark paa 66, og "Phoenix", der ved sidst afholdte Besigtelse er erklæret utjenstdygtig, paa 58 Kanoner); 8 Fregatter ("Freya", Havfruen", Rotal og "Bellona, hver paa 46, og "Venus", Minerva, "Rymphen" og "Fyllat, hver paa 40 Kan.); 5 Corvetter (Galathea paa 26, og Najaden", "Diana, "Fortuna og "Flora, hver paa 20 Kanoner); 5 Brigger ("Møen paa 18, St. Thomas paa 16, St. Jan, "Alart og en under Bygning værende, hver paa 12 Kan.; "St. Thomas" og "Alart for Tiden i Vestindien, den første under Hr. Capt. Lieut. Aschehougs, den sidste under Hr. Capt.-Lieutn. Slettings Commando); 3 Skonnerter ("Elben paa 8 Kan, oplagt i Altona, "Delphinen paa 6, og Pilen", oplagt i Nyborg, ligeledes paa 6 Kanoner, og 3 Kuttere ("Helsingør", "Maagen" og "Svalen", Roe-Flotillen bestaaer af 50 Kanonbaade, 2 Kanonjoller og 4 Morteer-Chalupper. (Kbhp.) Som Exempel paa, hvorledes Deeltagelsen for offentlig Drøftelse af Landets meer eller mindre vigtige Anliggender tiltager i Hovedstaden, fortjener det at anføres, at det kjøbenhavnske Blad, som i denne Henseende afgiver de rigeligste Bidrag, "Kjøbenhavnsposten, der ifjor ved Nytaarstid tællede omtrent 550 Abonnenter, nu allerede tæller over 1000. St. Thomas, den 6te Decbr. 1834. J f. M. om Aftenen den 3die og 4de, blev denne Øe hjemsøgt af en af de tropiske Egnes særegne frygtelige Tordenstorme, eller saakaldte Tornados, i Særdeleshed om Aftenen den 4de, da Uveiret vedvarede uafbrudt fra Kl. 5 1/2 til henved 10, især rasede samme i en overordentlig høi Grad fra Kl. 7 til 8 med uafladelig Lyn i alle Retninger, Strømme af Regn og formodentlig Jordskjælv, eftersom flere Cisterner og Mure nedstyrtede, hvorved 2de Heste knustes. Under dette Uveir blev den engelske Paket Renard, som laae til Ankers tæt ved Siden af den danske Orlogsbrig Alart, truffen af en Lynstraale, som splittede dens Bram= og Mærsestang, og anrettede betydelig Skade paa Skibets øvrige Takkelage, samt nedslog 4 Mand, hvoraf dog ingen døde. J Byen nedslog Lynilden i et, i Perkins Tømmerplads i Ostsavanen beliggende Træhuus, fyldt med Tøndebaand og Staver, men antændte ikke Bygningen, uagtet Taget blev aldeles splittet i tvende Deele; hvorimod en i samme Bygning boende Neger ved Lynstraalen blev berøvet baade Synet og Mælet. Den paa samme Tid nedstyrtende svære Skylregn har anrettet betydelig Skade paa mange af de her i Byen værende brandfrie Pakhuse (Fireproof Stores), hvis flade Tage ere blevne utætte og det indtrængende Vand har beskadiget endeel Varer. Der er vel i de to sidste Maaneder falden megen Regn, men desværre er samme kommen saa sildig, at Virkningen paa den forventede Høst for største Deelen vil blive mindre velgjørende.
Viborger Samler, 1835-02-12
Fredericia. Ogsaa her blev Hs. Majestæt Kongens Fødselsdag erindret med almindelig Jubel. Efterat vort skjønne Musikcorps ved Daggry var vandret igjennem Gaderne, var der om Formiddagen stor Parade af Militaire og Borgere, som bivaanedes af Hs. Kgl. Høihed Prinds Frederik Carl Christian, der udbragte et "Længe leve Hs. Majestæt Kongen!" med et trefoldigt Hurra. Strax derpaa og medens der præsenteredes Gevær, lod Hs. Kgl. Høihed Prindsen Sergeant og Sygehuus-Ockonom Hensel fremkalde, og paahængte ham Høisamme den ham af Hs. M. Kongen forundte DannebrogsOrden, hvorefter Hs. K. H. atter udbragte et tredobbelt Hurra. Om Aftenen var hos Hs. Kgl. Høihed Prindsen stort Bal for Civile og Militaire, hvor Hs. Kgl. H. udbragte Hs. Majestæts Skaal. – Ogsaa i et stort Selskab af Borgere blev Dagen festligholdt. Ogsaa her gjenlod Jubelen, da Hs. Majestæts Skaal blev tømt, efterat en i den Anledning forfattet Sang var afsjungen.
Viborger Samler, 1835-02-12
(Veile Avis.)¬ J den hempelske Avis læses: "J Aaret 1833 bekostede Skaarup Menighed efter Overeenskomst 2de store Alterlys med Tilbehør, hvorpaa var malet: til Minde om den uforglemmelige 13de Marti 1833, og Man tog tillige den Bestemmelse, at hver 28de Januar skulde disse Lys tændes og brænde, medens de i Kirken Forsamlede takkede Gud for vor gode Konge- og nedbade Velsignelse over hans kommende Dage, som vorde mange og lykkelige! Som 28de Januar og 14de April f. A. bleve helligholdte paa denne Maade af den forsamlede Menighed, saaledes blev sidst forløbne 28de Januar ogsaa holdt hellig ved Gudstieneste hvorved vedkommende Sognepræst for en talrig Forsamling af Menigheden, som festligen klædte, mødte i Kirken, talede og 6te Frederiks udødelige Fortjenester af sit Folk. For og efter Talen bleve Psalmerne No. 435 og 436 med Ledsagelse af Orgelet sjungne, og Seminariets Elever, 7080, som ved denne Leilighed vare nærværende, som sædvanligt beværtede om Aftenen af Seminariets Forstander. Det Hele blev fuldført med Orden og Rolighed og endtes med de bedste Ønsker for Kongen og hans Huus. – Skaarup, 3die Febr. 1835. Knud Jørgensen, Sognefoged.
Viborger Samler, 1835-02-12
Remontecommissionen bekjendtgiør, at den i Febr. og Marts d. A. ikke gjør noget Jndkjøb.
Viborger Samler, 1835-02-12
En jydsk Smed, Chr. Pedersen i Miels, har opfundet en Maskine, hvorved en Dreng paa 12 til 14 Aar i een Time kan skjære 4 Tønder Kartofler til Røgtning.
Viborger Samler, 1835-02-12
AVERTISSEMENTS. Jfølge Privilegium tager jeg mig den Frihed at anbefale mig til dem som ville anbetroe mig deres Tøi til Farvning og Trykning. Reel Behandling skal stedse være min Bestræbelse. Skive, 28de Januar 1835. S. Thorup.
Viborger Samler, 1835-02-12
Godt nyt Havefrø kan i dette Foraar erholdes til de billigste Priser hos Skive, den 4de Febr. 1835. F. Friis. Tydsk Peberrod, 12 s. pr. 2, ægte Lübsk Pølse, 3 Mk. pr. B., Schweitzer Ost, 17 s. pr. 2, faaes hos Skive den 4de Febr. 1835. F. Friis.
Viborger Samler, 1835-02-12
Nylig er fra Lübeck ankommen de meest brugelige Sorter af Hauge- og Blomsterfröe. som sælges til de billigste Priser hos N. Thinggaard. boende paa Sønderland i Holstebroe. Den i Aalborg Amt ved Limfjordens søndre Side beliggende Løgstøers Veirmølle med Bygninger og Jorder, lader Eieren stille til offentlig Auction Fredagen den 27de Februar førstkommende, Formiddag Kl. 10, paa Tinghuset i Løgstøer, alternative til Salg eller Bortfæstning paa Livstid. Denne fordeelagtige Eiendom er beliggende tæt udenfor Løgstørr, og kan tiltrædes strax efter Budets Approbation, som ved Auctionen declareres. Conditionerne ligge 3 Uger forinden Auctionen til Eftersyn paa Herreds-Contoiret i Næsborg, hos Prokurator Nors og Kjøbmand Claudi i Løgstøer, hos Forvalter Thorlund paa Mylenborg ved Hobro og paa forskjellige Gjæstgiversteder i Jylland, hvorhos bemærkes, at ingen flere Auctioner afholdes. til Soller borger No. 21. Torsdagen den 12te Februar 1835.
Viborger Samler, 1835-02-12
Kjøbenhavn, 4de Februar. Med Hensyn til bemærkningerne i Nr. 27 af d. Bl., angaaende det i den sidste Tid saa meget omtalte Kassetyverie, har Red. modtaget følgende Meddelelse: "J Anledning af, at en bortrømt Kasserer for sin Undvigelse ikke alene har bestiaalet en "offentlig (?) Kasse, men ogsaa et privat Fond, har en Referent i Nr. 27 af d. Bl. søgt at kaste Skygge paa dette Fonds Bestyrelse, som bestaaer af 5 Directeurer, ved at bebreide dem "en høi Grad af Uforsigtighed." Denne Bebreidelse kan neppe involvere Andet, endat Bestyrelsen, efter den forrige Kasserers Død, har feilet i, enten at betroe Bogholder- og Kasserer-Embedet til den Bortvegne, eller at deponere Fondets Beholdning saavel af Statspapirer som af rede Penge i hans umiddelbare Forvaring. Men i begge i disse Fremgangsmaader har Bestyrelsen kun adlydt de under 29de Mai 1817 allernaadigst confirmerede Forskrivter for dette Fond. Disse nævne nemlig udtrykkeligen det Comptoir, af hvis Personale den skal vælges, som uden Emolument og villigen vil paatage sig Bogholder- og Kasserer-Forretningerne ved Fondet, og da Valget skulde skee, var den nu Bortrømte den eneste fungerende Embedsmand i dette Comptoir, altsaa kunde i Grunden intet Valg finde Sted. Ligeledes bestemme de samme Forskrivter med udtrykkelige Ord, at Fondets rentebringende Papirer skulle gjemmes hos Kassereren, som ved Regnskabets (aarlige) Aflæggelse, og ellers, naar paafordres, er pligtig at forevise dem. – J Medfør af disse allernaadigste Bestemmelser kom og forbleve Fondets Statspapirer i den nye Kasserers umiddelbare Værge, efterat man havde iagttaget de almindelige Forsigtighedsregler. - Denne Forklaring beviser noksom, at det ikke fattes Bestyrelsen - hvis den maatte ansee det nødvendigt paa Midler til at fralægge sig beskyldninger for en høi Grad af Uforsigtighed, men at det skeete Uheld ene og alene bør tilskrives en fast utrolig Grad af Dumdristighed hos en Falskner, der hidtil havde et aldeles uplettet Rygte, og af dem, der i lang Tid havde staaet i Embedsforhold til ham, blev anseet for aldeles paalidelig i Pengesager."¬
Viborger Samler, 1835-02-12
J Anledning heraf tillader man sig at forelægge den ærede Meddeler følgende Spørgsmaale: 1 Er det kongl. Theaters Kasse ikke en offentlig Kasse, eller har den bortrømte Kasserer intet fravendt denne Kasse, 2) Fordi Theatercontoirets Personale i 1817 bestod af 3 Personer, Fader og 2 Sønner, og de allernaadigst confirmerede Forskrifter for "det private Fond hjemle, at af dette Personale En skulde overtage Kasserer=Posten derved, følger deraf som absolut Nødvendighed, at hvilkensomhelst af disse 3 kunde vælges, eller at man ikke kunde undgaae, at tage den overlevende, da de 2de andre vare døde? Eller er det tilstrækkeligt, at handle efter en Befalings Ord, uden tillige at handle i dens Aand? 3) Har den bortrømte Kasserer ved Regnskabets Aflæggelse foreviist "Fondets rentebringende Papirer", Eller naar er en saadan Foreviisning sidst "paafordret", 4) Hvilke ere de almindelige Sikkerhedsregler, som Fondets Bestyrelse har iagttaget, Have in specie hine rentebringende Papirer været noterede, som Fondet tilhørende, i Statsgieldscontoirets Bøger, 5) Selv naar en Overbestyrelse har Tillid til en underordnet Betient, handler Den da "forsigtigt naar Den aldeles overlader den Ham og Den betroede Kasse udelukkende til Ham alene? 6) Kan det blot kaldes Uheld, naar en Kasserer groveligen bestjæler den ham anfortroede Kasse og med "fast utrolig Grad af Dumdristighed forfalsker dens Papirer, Som oplysende Exempel ved dette Spørgsmaal kan bemærkes Klasselotterie=Jnspecteurens i sit Slags mage lose Defect i Aaret 1824. Vare ogsaa der de almindelige Sikkerhedsregler" iagttagne, for at forhindre et saadant Uheld, 7) Kunne almindelige Sikkerhedsregler siges at være lagt tagne, naar et grovt Falsum er begaaet omtrent et Aar inden Defect opdagedes, 8) Kan virkelig den Bortrømte siges at have været anseet for aldeles paalidelig i Pengesager" og hos dem, der stode i Embedsforhold til ham stedse at have vedligeholdt denne gode Mening om sig, (Kbhvnsp.)
Viborger Samler, 1835-02-12
Den 6te. J Anledning af den i No. 30. af d. Bl. indførte Meddelelse, hvor Forf. har søgt at retfærdiggjøre 5 Directeurer for et for kort Tid siden bestiaalet Fond, hvilke have været beskyldte for en høi Grad af Uforsigtighed, tillader man sig endnu at hidsætte følgende Bemærkninger: Directionens Feil bestaaer ikke saameget i, at den har betroet Bogholder- og Kasserer-Embedet til den Bortrømte, og endnu mindre i, at Fondets Obligationsbeholdning blev givet i dennes Forvaring; – Directionen har jo altfald, med Hensyn til det sidste, Confirmationen af 29de Mai 1817 at paaberaabe sig; men den synes at have feilet, og at have feilet stort, dersom den ikke oftere har efterseet Kassens contante Beholdning samt Obligationsbeløbet, end man efter det Passerede maa forudsætte at have været Tilfældet. Man maatte finde denne Feil saameget mere paafaldende, hvis det – som man dog ingenlunde kan antage skulde have været Tilfældet, at den nu Bortrømte, da han blev Kasserer, skulde have overtaget Kassen lige efter sin Slægtning, uden at Directionen dengang eftersaae Beholdningen, og overleverede denne til den nye Kasserer. Den synes at have feilet, og at have feilet stort, hvis den har ladet det forblive ved en los Ordre til Kassereren til at lade Obligationerne notere i Statscontoiret, uden tillige at eftersee, at Ordren er bleven fulgt. Dens Feil synes altsaa virkelig at have været en høi Grad af Uforsigtighed, hvilken da vel ogsaa for en stor Deel tør antages at have fremvirket den store Ulykke, – som Forf. af Meddelelsen i No. 30 af d. Bl. benævner "et Uheld, – og som nu har rammet Kassen. Er det tillige i Fundatsen bestemt, at Directeurerne skulle af og til, og i detmindste eengang om Aaret eftersee Kassen, og det kunde oplyses, at dette ikke havde fundet Sted, da have vistnok Jnteressenterne i det sammensparede Fond billigt Krav paa de 5 Directeurer og Skadeserstatning. – Disses nærmere Forsøg paa Retfærdiggjørelse imodeseer man nu, endskjøndt Forf. af den ovennævnte, som det synes idet mindste halv-officielle Meddelelse ligesom tvivler om, at saadant gjøres fornødent efterat han saa kraftigt og fyldestgjørende har talt deres Sag. (Kbhp.)
Viborger Samler, 1835-02-12
Professor Jngemann har i disse Dage udgivet en ny bistorisk Roman i 2 Bind Prinds Otto af Danmark og hans Samtid," der vil være en kjærkommen Gave for de Mange, der med Fornøielse have læst hans tidligere Bearbeidelser i Romanform af vor Middelalders historiske Minder. I Fortalen tilkjendegiver Forfatteren, at han med denne Roman og et endnu paatænkt Digt slutter den Cyclus af historisk-poetiske Billeder, som han har leveret i "Valdemar den Store og hans Mænd, Valdemar Seier", "Erik Menveds Barndom" og "Kong Erik og de Fredløse". Digteren har ved disse Arbeider stræbt at virke livligt paa det danske historisk poetiske Sind. Derved kunde Digtningen maaskee ogsaa bane Veien for en tilkommende reen historisk Skildring af vor Middelalder, det Afsnit af vor Historie, der er forekommet Forfatteren mest skikket til fri romantisk Fortælling, da det indbefatter en virkelig romantisk Tid, og som dog af Mangel paa en levende historisk Fremstilling, uagtet al den priselige Flid, Lærdom og Kritik, man har anvendt derpaa, endnu for en stor Deel ligger død, bunkel og uanskuelig i Annaler og Archiver. Forfatteren slutter denne Fortale, hvori han paa en Maade har givet sin Troesbekjendelse om den historiske Roman som Digtart, med følgende Ord: "Mange af de ypperste Hedenoldsagn med vor store mythiske Kæmpe-Barndom havde Ochlenschlager og Grundtvig med poetisk Aand og Kraft kaldet tilbage i Nationens Erindring. De nyere Tiders Heroer staae i for stærkt historisk Daglys til at kunne forglemmes; men med Kæmpeviserne syntes Mindet om vor romantiske Tid at ville forstumme. Her laae en stor øde Mark, skjult med Gruset af vore forsvundne Klostre og Ridderborge. J Fremdragelsen af det rige men dødt henliggende historiske Stof, som det var mit Ønske at bringe Liv i, har jeg, ifølge mit angivne Princip, ligesaa meget villet fremhæve hvad jeg kalder Begivenhedernes eller den factiske Sandheds Poesie, som Characterernes. At der gives en saadan Poesie, endog med et langt udholdende Liv, vidne Sagaliteraturen, Kæmpeviserne, Riimkrøniken og selv vore Almuekrøniker og giennem Aarhundreder. Vil man derfor heller kalde mine historiske Romaner Krøniker, skal jeg intet have derimod. Jeg kan ikke ønske dem noget længere og virksommere Liv, end hine Krøniker, og det skulde fornøie mig engang at see dem paa Bondens Hylder mellem Holger Danske og Carolus Magnus. Med Glæde paaskjønner jeg den Lykke, de allerede have nydt, og det Liv, hvormed de i Almindelighed ere blevne modtagne. Derved har jeg fundet tilstrækkelig Opmuntring til med Fornøielse at fortsætte disse Arbeider, hvorpaa jeg med Kjærlighed har anvendt adskillige Aar af mit Liv."
Viborger Samler, 1835-02-12
Den 31te Januar er Silke- og Klædehandler Johan Christian Straubes Boe taget under Skiftebehandling. Harro Harrings "Maage" (en Samling Digte) er hertillands, siger Jtzehoer Ugeblad, hvor man er vant til et andet Slags Maager, bleven klemt ind i Censurburet.