JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-12-27
Formedelst Boepæls Forandring er en Gaard i en af Siællands nærsomste Kiøbstæder, hvori er indrettet Smedeværksted, og, foruden beqvem Boepæl, tvende Leiebøliger, samt tilliggende tvende store Frugt- og Kiøkken hauger, at erholde tilleie til førstkommende Paaske Flyttetid. Nærmere Anviisning giver Bogtrykker Magnus. Fire af fem Huse, med gode Bygninger og godt Jordtillæg under Dyrehovedgaards Gods ved Corsøer, hvoriblandt eet, af nye i denne Sommer opbygget paa 10 Fag, er strax at faae i Leie eller Fæste. Heriblandt ønskedes helst en duelig Hiulmand eller Bødker; men uden gode Anbefalinger inytter det likke at melde sig De Søgende ville henvende dem til undertegnede Forvalter. Herdahl.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-12-27
Til førstkommende Paaske Flyttetid ere 2de Leiligheder at erholde tilleie, den ene bestaaende af et relse, Kjøkken og Plads til Jldebrændsel; den anden af 2de Værelser, Kiøkken og øvrige Beqvemmeligheder. Nærmere Anviisning gives af N. Lassen paa Bredegade.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-12-27
En Kilke=Slæde med Fadning, i complet Stand, er til Salg hos Maler Cantor i Slagelse.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-12-27
Magazinet i Fabriqven paa Ladegaarden ved Kiøbe havn er som sædvanligen forsynet med følgende Vare, artikler, der sammested udsælges efter bestemte Fabriqvepriser: Bolster, Bordtepper, (trykkede)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-12-27
Bombasin Border (trykkede til Gulvtepper) Coathing, Circasia, Cassemir, Dækkentøi, Dveig, Frakketøi, Flonel, Filt, Fodertøi, Flagdug, Gulvteppetøier, (damaskvævede og trykkede) Garn, Hvergarn. Hestedækkener, Huer, Klæde, Kalmuk, Kipperbai, Kirsei, Kaabetøier, (vævede og trykkede) Klokkestrenge, Lærreder, trykkede til Conservationstepper) Multum, Olmerdug, Olieposetøi, Sengedækkener, Skaberakdækkentøier, Shawls, Seildug, Svanebai, Tømmeliner,
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-12-27
Vadmel m.v. Uld modtages i Betaling. Til Paaske Flyttetid n. A., kan i Sorve erholdes til Leie, eller, om det skulde forlanges, før; en Boelig bestaaende af 4 gibsede Værelser, Garderobe, Pigekamre, Spisekammer, Kiøkken, Pulterkammer, Brændehuus. Kjælder og Hauge. Desuden tilstaaes Leieren Afbenyttelsen i Fælledskab med Eieren, af et stort Loft, Vaskehuus og Rulle. Anviisning giver Gaardens Eier, Obrist Pentz.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-12-27
En gift Gartner, der er forsynet med gode Anbefalinger, kan til 1ste Mai 1832, faae Tieneste ved Morkegaard, pr. Holbek. Næste 1ste Mai er Condition ledig for en duelig, helst ugift Gartner paa Tyberggaard ved Ringsted. Uden fyldestgiørende Beviis nytter det ikke at melde sig.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-12-27
En beqvem Leilighed paa en af Slagelse reelleste Gader, bestaaende af 2 giblede Værelser og øvrige Beqvemmeligheder, er til Paaske Flyttetid at erholde til Leie. Bogtrykker Magnus anviser.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-12-31
Siællandske Avis, Den Vest eller. Ugeblad. Slagelse. den landske Historie. uden og inden tigste Nyeheder. Dagens vig Redigeret af Pastor Ridder Bastholm. Trykt og forlagt af Peter Magnus. 47de Aarg. Løverdagen den 31. Decbr. 1831. No. 105, 47de Aarg. Løverdagen den 31. Decbr. 1831. No. 405 Med Kongelig allernaadigst Tilladelse, at forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdømmene.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-12-31
Jndsendt. Med Opmærksomhed læste Anmelderen af dette Stykke det i den Vestsiellandske Tidende No. 100 Jndrykkede med Hensyn til Krigstildragelserne i 1807. Uden her at ville indlade sig paa at afgiøre, hvor rigtigt eller passende det monne være at opirre gamle Saar og atter fremføre paa Bane, hvad enhver ægte Dannemand maae ønske at kunne glemme, troer han dog at kunne oplyse ved nogle bemærkninger Adskilligt i det Jndberettede, hvor dette maaskee for Ubekiendte ikke maatte være ganske klart. Da Sagen nu engang er bragt paa Tale, kunne vel ogsaa et Par Ord mere eller mindre ikke synderligt skade.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-12-31
Forf. til det i anførte Avis Jndrykkede viser sig som en Mand med hiin Tid og Sag meget fortrolig, og yttrer sig ogsaa paa en Maade, at det for dem, der dengang have staaet i mindste Forbindelse enten med ham selv, eller de øvrige Forhold, meget let kan gjette og træffe Navnet. Anm. af Nærværende tragter ikke efter nogen Udmærkelse eller Naade, han higer kun efter Sandheden, hvor denne kunde findes; og uden idet ringeste at henhøre eller ifølge sin Stilling kunne komme til at henhøre til det borgerlige Militære i Helsingøer, bragte særegne Tilfælde ham dog hiint uheldsvangre Aar ind i dette Corps, deels fordi han ikke kunde komme til Hovedstaden, hvorhen han egentlig skulde, og deels fordi han befrygtede at vorde anvendt af Landets Fiender til Tjeneste imod egne Landsmænd. Overalt troede han det ogsaa ligegyldigt paa hvad Sted hans Person kom til at virke, ifald samme kunde bruges, paa en Tid, da han efter sin ringe Formening maatte formode, at det gialdt hele Statens og Fødelandets Vel, og at enhver retskaffen Dansk burde af yderste Evne, Alle som Een, stræbe at forhindre Fiendens Vold og Uretfærdighed. At han i denne Formening og især i Haabet om at denne Vold ville kunne være forebygget, omsider saae sig smerteligen skuffet, laae atter i Tidsomstændighederne eller Anmelderens ringe Jndsigter, i de politiske Systemer, som da fulgtes.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-12-31
Det forundrer ligeledes Anm. at Jndsenderen lader til at være uvidende om den Feldvagt, som Nat og Dag stod 1/4 Miil fra Byen paa Hovedlandeveien, og havde sine Poster fordeelte paa alle Høie i en lige Linie eller Feldtkiæde fra Østersøen til Kattegat. Naar Anm. havde Forlov fra Vagt tienesten og ellers, tog han selv den hele Linie i Øiesyn, og han tvivler paa, at Nogen kunde derpaa have Noget at udsætte. Anm. veed desuden, at Patrouiller maatte giennemstreife Omegnen indtil paa 1 1/2 Miils Distance, og saaledes synes det, som om Helsingøer saa temmelig maatte være betrygget for et pludseligt Overfald fra Landsiden. Anm. tør desuden opfordre Enhver, som saae dette, til at afgive sin Erklæring, om det endog om Natten var muligt at paaliste sig, uden at denne Feldtkiæde maatte blive det var, og om end nogle af de yderste Poster skulle tabes, kunde dog Resten alletider faae ved Jlden af Blinkerne paa Høiene Tid til at trække sig tilbage, aller mere Byen og i al Falderholde Succurs fra Fæstningen, der havde Mandskab nok i dette Tilfælde. Jndsenderens Forslag til Baricadering veed Anm. derfor slet ikke, hvortil samme skulde tiene.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-12-31
Efter hans ringe Formening maatte det forresten ligge i Fienden Plan, at skaane Byen for bag dens Huse at have et Værn imod Fæstningens Kanoner, der just af alle Kræfter maatte see til at demolere hine, naar det skulde gaae haardt til Men var ellers Fienden kommen til Byen for at indtage Kronborg, da havde han neppe bekymret sig meget om Helsingøer, hvori han vanskelig kunne have holdet sig, ifald man med Jver havde angrebet ham fra Fæstningen, men han havde leiret sig udenfor den, og fra de rundt omkring samme værende Bakker, der aldeles dominerer Kror borg, opkastet Batterier og ved disse beskudt den. Det var ogsaa dette, som man da gjorde opmærksom paa, og som Enhver med sunde Øine kunde see.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-12-31
Hvad nu endelig det tilsigtede Angreb paa Fæstningen angaaer, som ved Jndsenderens List skal være forebygget, da har Anm. heller aldrig hørt noget derom, men det være imidlertid langt fra ham at ville benægte samme, saameget mere, som Personer og Omstændigheder angives, der temmelig nøie samstemme med hvad han selv veed. Han vil blot herved tilføie, hvad der muligen i denne Anledning mødte paa og ved Kronborg.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-12-31
Extrapost. Et af Nutidens vigtigste potiliske Begivenheder, er den Franske Regierings nu fattede bestemte Beslutning at ville beholde Algier, og giøre den til en Colonie, hvor den vil avle Bomuld, Jndigo, Kaffe, Silke, Olie, o. s. v. - Denne Colonie vil have uberegenlig fordeelagtige Følger, for Frankerige; den vil skille det ved dets overflødige Folkemængde, øve dets Marine og Krigsfolk, forskaffe det aarlige store Jntrader, aabne det Veien til Handelen for det indre Afrika, og forskaffe det Adgangen til Negerlandenes Rigdom paa Guld, Elphenbeen og Summi, og bane det Veien i Fremtiden til at erobre hele Nordafrika fra Ørkenen Barka og til det Allantiske Ocean, saa at et nyt Frankerige kan opstaae paa hiin Side af Middelhavet, ligesaa stort som det gamle. Naar Man betænker hvilken Cultur Nordafrikas Kyster have besiddet i Oldtiden saa kan man giøre sig en Forestilling om hvilken de i vore Dage kunne modtage. Man kan sige at Frankerige fordobbler sig ved dette Colonie Anlæg hvilket desuden besidder det Fortrin fremfor de øvrige Colonier at Algier er saa nærliggende og kan saa let forsvares. – Man kan tydelig see at England har givet sit Samlykke til denne store Plans Jværksættelse, og man kan ikke forklare sig dette Samtykke, uden deraf, at ligesaa store Planer til Cultur og Velstand ere efter en indbyrdes Aftale aabnede for denne store Handelstad. Man vil overlade det til Læsernes egen Giette kraft at udfinde hvilken Egn paa Jordkloden derved kan haves for Øie. Men Erfaringen vil sikkert bekræfte denne Formodning; Englands Tarv og hele Stilling, og man kan sige den Europæiske Politiks nærværende Tilstand udkræver det. Frankerige og England ere gode Venner, og deres Venskab er en politisk Nødvendighed.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-12-31
Planen til Algiers fuldstændige Occupation er anlagt i det store. En betydelig Krigsmagt afsendes dertil under Napoleons forrige Politieministers, Savarys Hertug af Ravigos Commando, som skal bemægtige sig Bona og derpaa Constantine og hele Landet og naar dette Formaal først er opnaaet, saa skulle først Colonister indbydes, at indvandre dertil. Krigsministeren har ladet bekiendtgiøre i Lyon at han modtager alle de Personer, som ville lade sig indskrive til de nye militaire Corps i Afrika. Men ved en Forordning af 1ste December, bliver den civile Administration adskilt fra den militaire, og undergives en Hr. Pichon, hvilken kommer til at staae umiddelbart under Conseils Præsidenten og de øvrige Ministere, og bestyre alle civile Anliggender i Forbindelse med et Administrations-Conseil. En regelmæssig Dampskibs Seillads bliver organiseret. imellem Colonien og Frankerige. – Det synes desuden som den Franske Regiering begynder at handle med Energie i alle sine Forhold, siden Hr. Casimir Perrier er bleven Præsident for Conseilet, og at Kammerne som erkiende Landets store Trang til en fast og kraftfuld Regiering og til en ordnet Gang i Tingene, begynder nu at tage saadanne Dispositioner ved den militaire Magt, at den kan holde Pøbelen i de store Stæder i Tøile, og lægge en Tømme paa Frankeriges virkelige tøileløse Ungdom. Det redolutionaire Blad Courier Francais klager over at Oppositionen tager af i Kammeret, og forsikkrer som den siger at det kommer af den jammerlige Attraae efter at blive Pair, uden at ville betænke at det langt bedre kan forklares af den Attraae at ville handle fornuftigt og patriotisk. Hvor tøileløs, Stemningen er i Frankerige og hvormeget den trænger til at tæmmes kan sees af, at man nyelig har opført, uagtet alle Ministeriets Bestæbelser, for at forhindre det i Theatre Varietes et Stykke under Navn af Tuillerie Graven, for at forhaane det saa billige Foretagende af Kongen, at han af sin egen Slotshave vil omdanne et Stykke Jord til en Privathave for sig og sin Familie uden Adgang for Publicum. - Den Franske Regiering skal befinde sig i en Deel Forlegenhed med Hensyn til de Jtalienske Forhold, da Legationer ne vedblive at vise sig opsætsige mod Paven, og den nødig vil, at Østerrigerne skulle rykke ind for at tvinge dem til Lydighed, dog er denne Forlegenhed kun ringe mod den, som de belgiske Anliggender foraarsage.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-12-31
Nyeste Post-Efterretninger. Siden den sidste Jndberetning ere 6 Cholera-Patienter tilkomne i Hamborg, hvoraf 2 ere døde. De Dødes Antal udgiør 482. J Sunderland ere 505 Personer blevne angrebne af Sygdommen og 5 ere døde; i Newcastle ere 105 blevne syge og 177 ere døde. Cholera grasserer nu ogsaa i Stæderne North Shield, Hougton le Spring og Seaham, ogsaa i Hull skal den have yttret sig, og en Matros være død deraf.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-12-31
Den anden Læsning af Reformbillen er efter en langvarig Debat, som varede til Løverdag Morgen Kl. 1, bleven opsat til den 19de Kl. 12 om Middagen, hvorpaa Debatterne bleve fortsatte til Midnat, da den saa blev antaget med 328 mod 162 Stemmer, altsaa med en dobbelt saa stor Majoritet; hvorpaa Underhuset, ligesom allerede forden Overhuset, prorogerede sine Møder til den 17de Januar. J Debatterne bleve de Grunde for og imod billen gjentagne, som man saa ofte har hørt foredragne. Man troer at den lange Prorogation er en Følge af, at Ministerne ikke have fattet nogen fast Beslutning om hvilken Udvei de skulle gribe til for at forhindre at billen ikke bliver forkastet i Overhuset, som alle troe at ville skee. Bladet Times anbefaler, som den eneste Frelse, en hurtig og ubetænkelig Creation af Peers; thi, hvis det ikke skeer, tilføier den, saa vil Storbrittannien inden Sommeren blive, fra den ene Ende til den anden, en Skueplads for Blodbad, og Terrorisme. - J Perth i Skotland er en Reform Forsamling bleven holdet, hvori over 20000 Personer havde indfundet sig. - J Jrland giøre de katholske Bønder Opstand, for at modsætte sig Tiendens Betaling til protestantiske Geistlige. Den protestantiske Præst Dr. Hamilton i Knocktopher havde nyelig udsendet Politiet for at inddrive sin resterende Tiende; men flere tusinde Bønder, som vare bevæbnede med Leer og Høetyve, strømmede til og dræbte 14 af Rettens Betiente og saarede 6 haardt. J Grevskabet Galvay passere dagligen ligesaadanne Rædselscener. - Den pludselige og uventede Forhøielse af de allerede saa høie Toldafgifter i Rusland paa alle Varer fra England har opvakt den største Sensation blandt Handelstanden, i London.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-12-31
Storfyrste Michael er kommen tilbage til Petersborg den 13de December. - Et Te Deum er blevet afsiunget i denne Stad i Anledning af at Cholera er ophørt; om Aftenen var Staden illimineret. - Keiseren har udnævnet ViceadmirFyrste Menschikov til General-Gouverneur i Finland. Om det Rygte, at den Russiske Keiser ikke vil ratificere de 24 Artikler, begynder det at bli stille. Den Harlemmer Courant siger blot: at ma veed endnu ikke, at en officiel Jndberetning er ankommen til Haag fra St. Petersborg om Ratificationen, men den holder det for sandsynligt, at den Russiske vil forlange en Discussion over den Nederlandske Regierings Jndvendinger inden den raticerer, og den beretter, at ogsaa den Østerrigsk Regiering er utilbøielig dertil. Den Hollandsk udenlandske Minister har nyelig i Kammerne ye tret det Haab, at Europa vil handle i Overeens stemmelse med Hollands Bestræbelser og Grund sætninger. Men det, vist nok upaalidelige, franske Blad, National siger: at en Russisk Courehar bragt Efterretningen om at den Russiske Ka ser ikke vil ratificere, hvorpaa Baron v. Andre, sendt som Coureer til Petersborg for at erfare Keiserens Bevæggrund dertil. Den 14de Januari den yderste Ratifications-Termin. Hertugen af Mortemars Afreise til Petersborg er opsat. E andet Blad fortæller, at en Coureer har overbragt den Russiske Keisers Besværing over den Maade, hvorpaa de Polske Flygtninge ere blevne modtagne i Frankerige.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-12-31
Det lader til, at den Engelske Regiering, som vil forebygge Krigen har overdraget sin Gesandi Brüssel Adair, at bestræbe sig for at faae Diferencerne imellem Holland og Belgien bielagte Rusland, Østerrige, Preussen og England skul nu have afsluttet en Tractat med Belgien, om de Belgiske Fæstningers Sløisning, i hvilken Anledning General Tiburzio Sebastiani har været sendt fra Paris til Brüssel.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-12-31
Den Østerrigske Jagtager meddeler vigtige Efterretninger fra Tyrkiet først: at Paschaen af Scutari har under Løfte om at blive benaadet overleveret den 10de Novbr. Nøglen til Casteller til Storvezieren og begivet sig ombord paa i Tyrkist Krigskib, ledsaget af Ahmed Pascha, Commandanten for Sultanens Garde-Cavallerie, for af begive sig til Constantinopel, inden han fik Efterreningen om at Sultanen har virkelig pardonere ham og anviist ham Constantinopel til Opholdssted. Rigets Store have havt en Audience hvor de have takket Storherren for denne benaadelse Paschaen af Wan Timur Paschas Opstand er alerede dæmpet. Mehmed Selim Pascha skal være dræbt i Oprøret i Damask, andre Efterretninger sige at han er afsat. Hadschi Ali Pascha af Konie er udnævnet til Pascha i Damask. Porten lader mange Tropper trække sammen der i Egnen, enten, siger Jagttageren, for at dæmpe Oprøret der, eller maaskee i en vigtigere Hensigt. Denne Hensigt er let at gjette, naar den tilføier: at Abdallah Pascha i Syrien er en af de oprøriske Statholdere; men at Vicekonken af Ægypten udruster sig for at betvinge ham; hvilket foraarsager, Porten alvorlige Bekymringer, da Sultanen har Mistanke til hans Hengivenhed og foranlediger den til store Udrustninger til Vands som til Lands. Jbrahim Paschas, Vicekongens Søn, Expedition til Syrien bestaaer af 21,400 Mand, hvoriblandt 5 Regimenter Jnfanterie, 5 Regimenter Cavallerie, 1600 Mand Artillerie, et Corps Sapeurs og en Flaade paa 23 Krigskibe hvoriblandt 7 Fregatter paa 64 Kanoner, desuden 16 Transportskibe og 10 Kanonbaade. Gaza er allerede besat og det er rimeligt at Abballab Pascha vil concentrere sit Forsvar til den godt befæstede og forsynede Stad Akre. (Men denne Gang vil ingen Sydney Smith tage sig af Stadens Forsvar.) Jagttageren troer at den sande Grund til denne Expedition er at Vicekongen vil ved den hurtige Udvikling af Ægyptens Jndustrie, aabne sig nye Kilder til Afsætning ved Syriens Erobring. Man ved ikke hvorledes Porten vil betragte dette Foretagende. – Den Græske National=Forsamling er indkaldet og Blokaden paa Øen Hydra af de allierede Magters Skibe er ophævet. Den Balerske Hofraad og Lærde Thiersch skriver fra Grækenland: at Kapodistria vel var en retskaffen Mand; men at han ikke fattede sin Bestemmelse, regierede med en despotisk Magt, betog Byerne selv de Rettigheder, de havde besiddet under Tyrkerne, befordrede kun sine Tilhængere og forfulgte med Bitterhed, Uretfærtighed og Grusomhed de Mænd og Familier, som havde fægtet for Landets Friehed. Han brød sig ikke noget om Videnskaberne og Konsterne, og vilde ikke tillade Platos Skrifter at circulere i Grækenland, fordi de indeholde sværmende Jdeer. Tiersch er meget tilfreds med Folkets Charakteer, finder det at være godmodigt og talentfuldt, og har bemærket, især i de Arkadiske Biergdale, umiskiendelige Spor af den gamle Græske Folkeaand.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-12-31
(Jndsendt.) Udtog af et Brev fra Siælland. Jaftes havde vi den Glæde her i 7 at høre stadfæstet hvad de offentlige Tidender saa ofte har fortalt om den 13aarige Theodor Steinsudmærkede Musik-Genie og usædvanlige Færdighed paa Fortepiano. Hiint lagde han for Dagen, ved uforberedt at udføre en velordnet skjøn Phantasie over et eenstemmigt Theema, som jeg opgav ham. Færdigh de og Smag røber han ved Alt hvad han foredrager, saa han i alle Henseender overtraf de Sagkyndiges største Forventninger. - Theoder selv er en elskværdig Dreng, derved sit godmodige, barnlige, fordringsfrie Væsen, snart gjør sig yndet af Alle der sætte Priis paa disse Egenskaber.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-12-31
Bekiendtgiørelse. fra den Kongelige Direction for Qvarantaine Foranstaltningerne. De Lande, Stæder, Øer, som, efter de sidste til Directionen indkomne officielle Beretninger, indtil videre ansees for smittede, ere:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-12-31
1. Af Cholera: a) Pillau, b) Sunderland. c) Newkastle, d) Hamborg. e) Altona. f) Aabo, g) Hange ud, h) Helsingfors, i) Viburg, i Finland. ) Stettin. 1) Reval. m) Kønigsberg, n) Elbing. od) St. Petersborg. P. Kronstad. 4) Danzig. 1) Archangel. c) Alexandrien. og 2. Af andre pestartige Sygdomme: a) Constantinopel. b) Algier. c) Tunis. d) Marocco. e) Smyrna, f) New Orleans. g) Øen Can For mistænkte Havne og Stæder ansees indtil videre.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-12-31
1. Med Hensyn til Cholera: a) Alle øvrige engelske og skotske Havne. b) Alle øvrige Russiske Havne ved Østersøen, og det hvide Hav. c) Alle øvrige Preussiske Havne, d) Alle mecklenborgske og lybekske Havne. e) Alle øvrige holsteenske Havne.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-12-31
2. Med Hensyn til andre pestartige Sygdomme: a) Alle Tyrkiske Havne, med Undtagelse af de som smittede foranførte. b) Det Afrikanske Barbaries øvrige Havne og Stæder. c) De Vestindiske Øer. Dog skulle de fra de Danske Vestindiske Øer ankommende Skibe kunne befries for at lægges under Qvarantaine, saa fremt de foruden Sundhedspas medbringe behørige, af Vedkommende under Embedsanthoritet udstædte, Sundhedsattester. d) Nord=Amerika. Dog fritages de fra disse Havne ankommende Skibe for Qvarantaine saafremt de foruden Sundhedspas ere forsynede med behørige Sundhedsattester fra de derværende Kongelige danske Consuler, eller disses Vice-Consuler. Alle andre Lande, Stæder og Øer, i og udenfor Europa, blive at ansee som aldeles umistænkte. Kiøbenhavn, i den Kongelige Direction for Qvarantaine=Foranstaltningerne, den 23de Decbr. 1831. H. Holsten. v. Schmidt. Phiseldek. Thonning. Kjerulff. Hopp. Steinmann. Skibsted.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-12-31
AVERTISSEMENTS. Med dette Nummer sluttes Qvartalet; de som maatte ønske at subskribere paa dette Blad, ville behage at henvende sig paa ethvert Steds Postcontoir i Danmark og Hertug Dømmerne, og for Slagelse og dens Omegn hos Undertegnede. Slagelse, den 31te December 1831. P. Magnus.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-12-31
Da den kristelige Kirkes Tilstand i Jordens forskjellige Lande maa have Fordring paa enhver oplyst Kristens Deeltagelse, mene undertegnede at begynde et for Mange velkomment Arbeide, ved at paataae sig Udgivelsen af en Kirketidende, der skal udkomme, om Gud vil, i Begyndelsen af 1832 i et havlt Ark ugentlig. Gjenstanden for dette Blad vil blive: Kirkelige Efterretninger fra Fædrelandet og alle kristelige Lande i og udenfor vor Verdensdeel; Betragtninger over det religiøse Liv, saavel i den katholske og evangeliske Kirke, som iblandt de mindre Religionspartier, offentlige Forhandlinger og Bestemmelser over kirkelige Forhold; Skolens Anliggender, forsaavidt de berøre Kirken. Fortjente Kirkelæreres Levnet og Virksomhed; Korte Afhandlinger, især med Hensyn til vor Tids Aand, beregnede paa et større Publikum; Anmeldelser af vigtige religiøse Skrifter o. s. v. Vi indbyde nu vore Landsmænd til at understøtte dette Foretagende, saavel ved Subskription, som ved at meddele passende Bidrag til det her fremsatte Øiemeds fuldkomnere Opnaaelse. Vort Haab er, at en nye Vei til aandelig Forening saaledes skal aabnes iblandt os, at mangen Glæde over Kristendommens Fremgang og mangen Sorg over Hindringerne for dens velsignede Virksomhed skal broderligen deeles og det kirkelige Liv i det Hele vinde ogsaa herved nogen Fremgang i vort elskede Fædreneland. For godt Papir og Tryk vil blive draget Omsorg. Prisen bliver 3 Mark Tegn for Qvartalet og Subskriptionen gieldende for een Aargang. Dhrr. Samlere tilstaaes et Fri-Exemplar for hver 10 Subskribentere. Man behager at sende Planerne til Eieren af Fyens Stifts Adressekontoir, Hr. Kancellieraad Hempel i Odense. snarest mueligt. P. D. Ibsen, L. Westengaard, C. H. Kalkar, Sognepræst til Sognepræst til St. Hans Adjunct ved Nicolai Kirke Kirke i Odense. Odense Kathei Svendborg. dralskole.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-12-31
J Slagelse modtages Subskription af Avis-Expeditionen. I Nærhed af en Herregaard er et Huus ledig med 10 Tdr. Land Jord og et dito med 6 Tdr. Land, passende for en Muurmester, Tømmermand eller anden Haandværksmand. Avis Expeditionen giver nærmere Anviisning.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-12-31
Bundtmager-Arbeide.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-12-31
Mine Oplage af Bundtmagerarbeide ere fortiden: i Slagelse, hos Hr. Kiøbmand H. C. Jørgensen. i Nestved, hos Hr. Kbid. M. Gottschalk og J. S. Hirsch. i Wordingborg, hos Hr. Kiøbmand B. Meyer. i Nykiøbing paa Falster, hos Hr. Komd. Kausman. i Stege, hos Hr. Kiøbmand J. Gottschalk, og i Callundborg, hos Hr. Kiøbmand E. J. Roeskilde.