Politivennen, 1799-01-01
Jndsendt fra Helsingøer. Da en i Helsingøersbladet No. 5 har - med en foreløbende Efterretning, - som han kalder det, søgt at ville tilintetgjøre eller igjendrive min i Politivennen No. 25 indførte Klage over Helsingøers slette Brolægning o. a. m., burde jeg i dette Blad rigtig nok fuldkommen *) bevise, at min Klage ikke var saa ganske ubeføjet, som han har tænkt at ville gjøre den: men da dette *) I min sidste i dette Blad indsente Klage, har jeg glemt at tale om Fiolstrædet, og deromkring, som ere overmaade slette og hvor der i fugtigt Vejr er et gyseligt Søle, ej at forglemme Enden af Sudergaden vilde optage mere Rum, end maaske Kjøbenhavns Læsere ønskede, og næsten maaskee blive alt for kedende, og da enhver, som læser over meldte i Helsingøersbladet indrykkede saakaldte foreløbende Efterretning imod mig, tydelig kan see, at samme enten er skrevet af Fortrydelse, over at man er kommet ham i Forkiøbet, eller og at Forfatteren, om han ikke selv er en Magistratsperson, dog er en af højstsammes lovtaliserende Venner, der ved denne sin Lovtale har tænkt at ville vinde deres gunstige Bifald og Tak og gjøre sig dem forbundne; skjøndt han dog kun har gjort Galt værre, og dermed givet dem en dygtig Kindhest, - og da jeg ikke allene har hørt Een, men de fleste af Helsingørs Borgere at tale imod hans Jndvendinger, saa vil jeg blot saa løselig lade mig nøje med at gjennemgaae hans Lovtale og gjøre nogle oppe ved Stenten, hvor der næsten bestandig staaer en Dam af Vand som gjør samme Vej inpassabel. Spørgsmaale, som jeg anseer for en fuldkommen Jgjendrivelse. "Hvilke ere de betydelige Forbedringer, der i nogle Aar ere gjorte til slige (i Politivenen gjorte) Klagers Afhielpning?" - "J mange Gader siger De, - er Steenbroen bleven oplagt?" J hvor mange? Hr. Forf. - Det er dog nok kun i meget faa? med mindre de forstaaer ved nogle Aar: 20 til 50, saa kan De maaske have Ret, - og dog tvivler jeg om det bliver til mange, da dertil ingen Tegn kan sees. - "At Stenbroen - siger De - hist og her kan være meget ujævn og hukket, er ofte de paastødende (hvilke) Naboers Uvillighed, at lade deres Stykker omlægge Aarsag til?" - Hvis Pligt er det da vel, at drive disse paastødende Naboer til at lade deres Stykker omlægge? - uden Tvivl dog vel Magistratens? - og naar nu slige Udvidelser ikke skee, hvem kan saa Skylden tilregnes at Gaderne mange Stæder, ere saa brøstfældige som de ere? Har Magistraten ikke Tvangsmidler i Hænderne? naar Borgerne ej med det Gode vil lyde - til at bringe dem til Ret og billighed? Hvad mener De? Hr. Forf.! - At Borgeren, der er vant til den gamle Slendrian, ej bryder sig om sligt, saalænge han kan være fri for Tiltale og Pengeudgivter, forundrer jeg mig sandelig ikke over. - Altsaa hviler naturligviis Skylden for hvad som ej er skeet desangaaende paa Magistraten. At Tverrendestenene forhen har været overlagte med Planker, og at samme gjorde meer Skade end Gavn, og fordrede mere Bekostning, og man i samme Henseende har fundet nærværende Jndretning bekvemmere (hvortil?) og hensigtsmæssigere" (formodentlig paa Bekostningernes Vegne!) vil jeg vel troe; men jeg har ej heller sagt, at det var bedre ifald de blot bleve overlagte med Bræder; men kun ønsket at disse Tverrendestene maatte blive bortskaffede, og hvor det ej kunde skee (meente jeg) man skulde overlægge dem med Brætter, da man ofte træder i samme i Skarn til midt op paa Bennene. Og hvor til skal vel alle disse mange Tverrendestene som findes i Helsingøers Gader? - jeg kan for min Del ikke indsee at de gjør nogen Nytte eller ere nødvendige. Jeg tilstaaer vel at de paa nogle Stæder ere nødvendige, til at aflede Vandet til Søen; men kunde disse ej her anbringes paa samme Maade, som Tverrendestenene i Kjøbenhavn og overlægges med Brætter? - Jeg mener jo! - Jeg har ej talt om Hovedvagtsstrædes skraalagte Stenbro; men om dets slette Brolægning, der trængte til at oplægges; og at man desaarsag maatte være bange for at gaae der igjennem om Aftenen, af Frygt for at faae Arme og Been brudte i Stykker. Dens brøstfældige Brolægning kan dog vel ikke de gyselige Syndfloder, hvorom Forf. taler, hvortil jeg intet har formærket, i det mindste ikke stærkere end i Kjøbenhavn, være Aarsag til? - men maae nok komme af at denne og de andre omtalte Tvergader ej ere oplagte i mange Aar. Hvad det er for nogle flere, varigere (?) og bedre lysende Lygter, der her i nogle Aar ere anskaffede, kan jeg ej begribe. Antallet paa disse er saa lidet, saa mig tykkes de ej kunde have været færre, og de brænde saa dunkle, at de ej efter min Mening kunde brænde dunklere; med mindre Helsingør i forrige Tider ret maa have været en Daarekiste. At det skal være i Forslag, at der skal anskaffes flere Lygter og Vægtere, er en stor Nødvendighed, og det er vist enhver Borgers Ønske, at dette maatte snart blive bragt i Udførelse, og ej holdes for længe i Langdrag, som gjerne er Tilfældet med alle gode og nyttige Jndretninger. Man kunde da i god Roe gaae til Sengs, og ej ængstelig frygte for at faae Vinduer eller Huse spolerede, som for nylig skede og skal ej saa sjælden være skeet; - Over Værterne burde der holdes den strængeste Justisie. De burde lønnes saaledes, at de ej behøvede at gaae paa Handlanger. og Sjouerarbejde om Dagen hvilket de nu gjøre; men have samme Løn som Vægterne i Kjøbenhavn; man kunde da med Ret forange strængt af dem, at de skulde holde sig paa deres Poster om Natten, og i alle Dele opfylde det, hvortil de som Vægtere ere ansatte at vaage over Borgernes Sikkerhed. At De ej har havt noget at indvende imod Afvisernes Bortførelse, men tvertimod stadfæster hvad jeg har sagt, at mange ved disse kunne komme til Stade, er en Kompliment hvorfor jeg er Dem meget forbunden. Simon Sandru.