Københavns Adresseavis, 1774-11-16
(Af Hr. Justitsraad Schlegels Samlungen zur danischen Geschichte, a. 2det Bind, 2det Stykke.) Den Egn omkring Faxøe, hvor der findes Kalksteen, har adskillige Eyermænd, saasom Grev Moltke, Grev Thott, Kammerherre Baron v. Rosenkranz, Frøkenklosteret Wemmeltoft og Universitetet. De fleste bruge denne Steen blot til Kalkbrænding, ligesom den fra Saltholm. Og hertil allene duer ogsaa de øverste Lag, som begynde omtrent to Alen under Jorden. De øverst liggende Stene ere porøse, lette og guulagtige; de falde i maadelige Stykker, og indeholde, i sær paa nogen meere Dybde, store og kiende lige Forsteeninger af adskillig Art. Pontoppidan har givet Efterretning om de merkværdigste Slags i hans danske Atlas 1ste Deel paa. 424. Men jo dybere man bryder, (paa Grev Moltkes Andeel er man allerede paa 12 Alens Dybde), jo haardere og tungere falder Stenen, og desto mindre er den blandet med synlige fremmede Materier, eller egentlig saa kaldede Forsteeninger. En Kalksteen af den tungere Art er ikke saa skikket til Brænding, som af det lettere Slags. Den skulde koste for megen Jldebrand, og de lettere Stene falde i saadan Overflødighed, at de ere meer end tilstrekkelige nok til den forventende Brug og Afsætning. Hr. Grev Moltke har et eget Kalkbrænderie paa Værløse Mark tæt ved Faxøe, og der blive aarlig brændt nogle tusinde Tønder til de herskabelige Bygninger, og til Nytte for alle Omliggende. Men foruden dette sædvanlige Brug tiener det grevelig Moltkiske Kalkbrud til en dobbelt benyttelse. De Stene, som brekkes i maadelige Stykker, og som for deres Haardheds Skyld ere mindre skikkede til Brænding, forbruges i store Mængde til Bygning ligesom Muursteene. De ere tienligere dertil end Markstene, da de i Bruddet ere glattere og regelmæssigere, og behøve mindre Kalk til deres Forbindelse. Den anden og endnu vigtigere Benyttelse af denne Steen er, at brekke den i meget store Stykker efter et foreskrevet Maal. og at behugge den konstmæssig. Hr. Grev Moltke har først ladet forfærdige deraf Vaser med deres Postammenter, hvoraf et stort Antal staaer i hans prægtige Have. Begge Slags at Brug, saavel til Murerie, som til Steenhugger=Arbeyde, fandt i Førstningen intet bifald af mange. Man havde det Exempel, at den paa Stævens Klindt brekkede Kridtsteen, som man hist og her har brugt til Bygning, trekker Fugtighed til sig; man befrygtede det samme af Kalkstenen, og endmere ved de deraf gjorte Vaser, at Vinterfugtigheden skulde sette sig i Stenens smaa Huulheder, og sprænge den i Fro steen. Men Hr. Greven, som vel indsaae Faldenes Forskiellighed, blev ved sit Forehavende, paa fleer end een Maade at nytte en Landsprodukt, og det har ikke fortrydt ham. Vaserne i Haven ved Bregentved ere nu i mange Aar, end- ogsaa Vinteren igiennem, blevne ubeskadigede under aaben Himmel. Efterhaanden ere blevne forfærdigede mange andre store Stykker deels til Bygninger, deels til Zirat i Haven. 1772 har Greven paa en Bakke i Haven ladet opreyse en Obelisk til Afmindelse af Høysalig Kong Frederich den Femte af denne Kalksteen. Den var og dertil best skikket: et Landsprodukt, som fandtes i Nærheden; i saa store Stykker, at Obeliskens Hoveddele heelt kunde forfærdiges; en Steen, som har den behøvende Fastighed og en skinnende hvid. Obelisken, som er inventeret af Hr. Jardin, er 20 og en halv Alen høy, Pyramiden holder 13 og en halv Alen, og bestaaer ikkun af 3 Stene, af hvilke den underste er 5 og en halv Alen tyk. Fodstykket bestaaer af to store Stene, paa den underste staaer følgende Jnscriptioner med forgyldte Bogstaver, paa een Side: Friderico V. regi can & &. norvegjæ patri patriæ pro benigno pacisico domi forisqve glorioso publice privarimqve amabili, paa en anden Side: In hos secessu regis optimi donatione catissimopræsentia anna illustrato, pietatis siden grati animi causa, f. c. A amus Gottlob commes de Moltke A. C. Cro IocC. RiDen øverste Steen af Fodstykket er paa hver Side prydet med en Medaillon af hvid Marmor. Paa een af dem er Kongens Brystbillede af Stanley. Om Vandstøtter, (Wasserhosen). Barrow beskriver i sine Reyser dette Vand=Phaenommenon saaledes: Vandstøtten er en Deel af en Skye, som nedhænger skievt, mangen gang ogsaa krum som en Bue, men sielden lodret. Naar den tildrager sig, saa begynder Søen at skumme, og Vandet dreyer sig i Førstningen ganske jevnte omkring i en Runding. Efterhaanden bliver denne Hvirvedheftigere, og Søen hæver sig i Veyret som en Støtte, der neden til har vel endog hundrede Fod i Omkreds. Tykkelsen, tager jevnt af igien, og der bliver intet uden et Rør tilbage, formedelst hvilket Havvandet bliver ført til Skyerne: hvilket er klart deraf, fordi disse stedse blive større og sortere. Derpaa seer man Skyerne, som tilforn stode ganske ubevægelige, at drive frem, og Røret vedligeholder omtrent en halv Times Tid selvsamme Løb. Endelig brister Skyen, og alt det Vand, som er under samme, falder med en forskrekkelig Allarm ned igien i Søen.