JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1750-11-06
Skippere indkomne: Den 22 Nov. Jes Callesen, And. Braah og Berendt Vireg fra Capel, med Ost og Smør; Hans Ereboe fra Flensb. med Østers Melchior Hintz og Ped. Wohler fra Fehmern, med Byg; Chr. Got lænder og Jørg. Aarborg fra Sønderb. med Muursteene; Niels Hellesen, Niels Nielsen, Ped. Ottesen og Hans Larsen fra Faaborg, med seede Vahre, Ole Nielsen, And. Bornholm og Christ. Galde fra Naschou, med Hvede; Jens Jensen fra Christiansund og Lar Lindegaard fra Bergen, med Sild og Fisk; Jens Henrichs. og Albert Peters. fra Draxminde, med Rug og Hvede; Henr. Boye fra Horsens, med seede Vahre, Johannes Larsen fra Lybek, m. Humble. Den 3die Cornel. Jacobsen fra Flensb. med Muursteene; Bert. Jacob en fra Fehmern, med Byg og Hvede; Bert. Rasmusen fra Lybek, med Stykgods; Albert Klein fra Spanien, m. Salt. og Citroner; Pod. Boch fra Cappel, med Ost og Smør, Ped. Erlandsen fra Præstøe, med Brænde; Jens Stenner fra Faab. med fede Vahre; Ved Niels fra Christiansund, og Christ. Olsen fra Molde, m. Sild og Fisk, Ole Niels fra Jsland, med Kiød og Tallig Niels Sørensen fra Færøe, med Fisk og Strømper. Den 4de: Andr. Krumbek, Jørg Zachov, Jochum Carbuhn, Hans Wohler og Hans Buss fra Fehmern, med Byg, Claus Møller fra Cappel med Ost og Smør, Ped. Jensen og Frid. Franksort fra Nykiøbing, med Byg, 1 Pommerink med Tømmer og Brænde. Den 5te: Hans Hillebrandt og Veit Jensen fra Bornholm, med levende Qvæg og seede Vahre; Boye Svendsen fra Jsland, med Kiød og andre Ja landske Vahre. Udgaaene. Den 2den: Ped. Hansen til Marseille, Marens Povels til Cappel; Hans Clausen til Svendborg; Niels Riis til Bandholm; Ped. Meynerz til Eckernførde. Den 3die Capit. Lyder Ridder Holman til China, Gudmand Johansen til Dragøe; Morten, Pedersen til Faaborg; Palm Palmsen til Callundborg; Ditlew Tarchell til Cappel. Den 4de: Michel Sprenger til Gl. Varp; Christ. Thorsen til Skagen; Jens Jørgensen og Frid. Schrøder, til Aarhuus; Jørg. Frid. Johansen, Jørg. Johansen og Ditlew Møller til Cappel; Henr. Møller til ibid. Den 5te Jørs Nielsen, Jens Knudsen og Ped. Pedersen til Dragøe; Jan Jacobsen, til Hadsund; Ped Niessen til Cappel; Claus Maach, Claus Lies, Michel Voderberg; Wilh. Maach, Ped Pedersen, Martin Brant og Lorenz Back til Fehmern; Jørg. Hansen og Ped. Christophers. til Nexøe; Christ. Hans. til Svendborg; Niels Jens. til Horsens; Casp. Jacobs. og Bendt Gudmandsen til Malmøe; Christian Simons. til Nyekiøbing; William Masser til Stockton Niels Bendixen til Rudkiøbing; Christ. Æreboe til Flensb.; Niels Knuds. til Landstrone; Stephan Biørnsen til Helsingør; Capit. Høyer til Vestindien.
Berlingske Tidende, 1750-11-06
Avertissemens. Da man nyeligen har udspredt, at en velfornemme og bekiendt Borgers Kone her i Byen er for kort Tid siden død af Koldfyr formedelst een af mig forrettet Aareladen; saa vil jeg herved begiære, at man, for at indhente bedre efterretning, vil ubesværet forespørge sig i sørgehuuset eller og hos Hr. Doct. Mühlhausen, som tillige med mig har betient den afdøde, da jeg haaber man skal befinde, at Pakienten er død af en Febri catharrhali maligna cum purpura alba & rubra; men om en vunde i huden allene, som ikkun er en halv tomme lang, og sætter ikkun lind materie, uden all rødhed og antændelse, eller og patientens frygt, hand foraarsage saadan en smitsom, og desuden her grasserende feber, det vil jeg gierne overlade forfarne og fornuftige Mænd at dømme om. Forfarne læger er det imidlertid vel bekiendt, at der findes de omstændigheder, at en vunde, uden alt forseelse ved aareladen, kand smerte noget, og sætte materie, hvilket jeg, efter forlangende, og om det, som jeg neppe troer, gjordes fornøden, altid fortrøster og erbyder mig til, tydeligen at overbevise enhver; alleneste at den samme vil behage at handle efter principiis artis; da han saaledes, med sit Navns underskrift, maa ufeylbarligen forvente mit svar. Wohlert.
Berlingske Tidende, 1750-11-06
Løverdagen d. 14 Novembr. førstkommende, om formidd, imellem 11 og 12 slet, skal paa Børsen her i Staden, ved offentlig auct. Trede og sidste gang opbydes, og efter conditioner som paa anctionsstædet vorder kundgjort, til de høystbydende bortselges: 2de Actier udi det Kongelige Octroyerede Jslandske og Findmarkske Compagnie.
Berlingske Tidende, 1750-11-06
Løverdagen d. 14 Nov. førstkommende, om formiddagen imellem 11 og 12 slet skal paa Børsen her i staden ved offentl. auct. TreDe og sidste gang opbydes, og efter conditioner som paa auctionsstedet vorder kundgjort, til den høystbydende bortsælges Skibet eller Kreyerten St. Jørgen kaldet, drægtig 23 læster, beliggende i Nyehavns Canal lige for Sr. Bertel Jeginds gaard med tilhørende ankere, tone, seyl og treil, samt staaende og løbende reedskab, alt efter det derover den 7 Octobr. sidstleden forfattede Jnventariums specialle formelding.
Berlingske Tidende, 1750-11-06
En smuk og gandske ny ride sadel med alt tilbehør, som er gjort til mesterstykke, er for en meget billig priis tilkiøbs. Liebhaverne ville behage at melde sig udi sal. G. C. Rothes enkes boglade, hvor nærmere efterretning derom gives.
Berlingske Tidende, 1750-11-06
Sr. Michael Niz, Grovsmed, boende Springgaden, har udi commission at sælge en smuk Berliner Vogn udi god stand, samt et par sorte heste 5 aar al, som ere tilkiørte, item en dito separat, aar gl. Han forfærdiger ogsaa de smukkeste facons baade af Berliner og Svanehals Phaetons, hvorom liebhaverne ville melde sig hos ham.
Berlingske Tidende, 1750-11-06
Fredagen d. 17 Nov. førstk. bliver paa børsen her i staden præcise 12 slet ved offentlig auction til de høystbydende forhandlet 267 skippd. for fisk, hvoraf den største part er platvirket, og formodentlig saavel for publicum som til negte, af en god bonite og beskafKiøbenhavnske Danske Post-Tidender. No. LXXXIX. den 6 Novembr. 1750. fenhed, 13 og en halv d. smør, 8 tdr. tælle, 10 sække uld, hver sæk veiende fra 20 til 25 lispd., 8 sække seer hver sæk 23 til 28 lispd. i vægt, 6360 par lange halv fine strømper, 6440 par kortere dito og 2556 par saa kaldede puls-hoser eller strømper, som den 8 Oct. h. a. fra Færøe er ankommen, og ydermeere den 3 Nov. med skipper Niels Sorensen et mindre partie dito sorter vahre, alle friske og gode, som kand tages udi øyesyn, i sær 4 dage for auctionen, udi pak rommet ved blaaetaarn, og tillige, hvad fiskene angaaer, i de der ved holværket liggende retour-skibe Enigheden og Fortuna kaldet.
Berlingske Tidende, 1750-11-06
Da Studiosus Søren Møller fra Randers, haver i mange aa søgt forgieves om Præste=Kald, skiønt ikke af mangel paa Atteste fra Professorerne om ustraffelighed i levnet og beqvemhed udi lærdom, saa haver han besluttet ved sig selv, at invitere alle og en hver paa en prædiken, saavel store Herrer, der ere elskere af Theelogien, som alle resp. Professorerne her ved Academiet, paa det at han ikke skal ansees som en lad i sine studeringer, imedens han har lagt her ved Academiet, allerhelst da han har anvendt sin meeste tid paa Theologien, hvor udi han og med Guds Aands Bistand, skal fornøye alle oprigtige Gemytter. Naar og hvor ellers samme prædiken skal holdes, bliver i efterfølgende aviser kundgjort.
Berlingske Tidende, 1750-11-06
Efter vedtagne maade udi Rigerne, hvor stervboet findes saa ringe af tilstand, at ikke ordentlig proclama kand bekostes, da er forhen under 15 Maj a. c. fra skifteforvalterne i Ringkiøbing 3de gange udi gazetterne formeldet Bye= og Herrets foged Laurits Hostrups dødelige afgang sidstleden den 5 April, hvor efter hans ringe efterladenskab ved auctionen gjort i penge, som ikke kand tilstrække fra begravelse bekostning den prioriteret gields afbetaling langt mindre andre creditorers formeenende prætensions kraf (allerhelst, vedkommende slægt og venner, ved ordentlig declaration af 19 Julii a. c. haver frasagt sig arv og gield) saa dog som den sal. afdøde for nogen tid siden var boesiddende i Hobroe med handel og vandel, og derved kundet tildraget sig gield eller gode udenlands, da i saa maade skeer ydermeere dette overtissement for alle vedkommende at legitimere sig, som skiftets endelig slutning efter loven for retages med aar og dags frist efter dødsfaldet, der bliver ved Ma Maaneds udgang 1751. til een og hvers behagelig efterretning, da alle ting, i underdanigst følge allernaadigste lov og forordninger efter boens tilstand sluttes og afgiøres. Ringkiøb. d. 1 Nov. 1750. Da her i Rønne paa Bornholm udi vis forvaring er nedsat arve penge 87 Sldlr. 1 mk. som tilhører en person, navnl. Joen Nielsen, der haver en tidlang været granadier, og nu derfra skal have faae sin afskeed, og hidindtil, som er paa andet aar siden arven faldt et ter hans sal. Fader Niels Jensen Smed i Rønne, ey har kundet blevet opspurdt: saa bliver bemeldte Joen Nielsen herved offentliindkaldet, enten selv eller ved fuldmagt, med lovgyldigt beviis at melde sig, for at imodtage fornævnte hans arve part. Rønne, den 20 Oct. 1750.
Berlingske Tidende, 1750-11-06
Underskrevne, som anbefalede skifteforvaltere udi afgangne Fre Capitaine Thomsens stervboe, indkalder herved 3de postdage efter hinanden bemeldte stervboes credi= og debitores, for at legitimere deres krav, samt afbetale deres gield, hvilke ville behage at indfinde sig hos mig Capitaine Focken her i Frederichstad til den i loven determinerede tid, da enhver kand vente sig lov-medholdig ret, men i mangel at møde selv, tilskrive sig den af udeblivelse til flydende skade: til samme tid og sted ogsaa ville behage at indfinde sig vedkommende paa de umyndige stervboets børns vegne, da tillige skiftet til endelig slutning befordres skal. Frederichstad, d. 23. B. S. Stabel. J. J. Focken Octobr. 1750.
Berlingske Tidende, 1750-11-06
Premier=Lieutenant.
Berlingske Tidende, 1750-11-06
Mandagen den 16 Nov. førstkommende, bliver ved offentl. auction udi afgangne Ober=Visiteer Peder Hvids gaard i store Kongensgade, bortsolgt endeel hans efterladte meubler og løsøre, bestaaende af juveler, guld, sølv, tin, kobber, messing og malm, jernfang og bliktøy, porcelain og steentøy, glas, trævahre, linnet, gang- og sengeklæder, endeel laurbær og prangerietræer, med videre, efter de de derover trykte catalogi nærmere indhold, som paa auctionsstedet og hos Sr. Niels Holm, Auctions-forvalter. ved Hof=Etaten, boende paa hiørnet af Compagniestræde og Knabroestrædet, kand bekommes.
Berlingske Tidende, 1750-11-06
Mandagen den 9 Novembr. om formiddagen imellem 11 og 12 slet, skal paa Børsen her i staden, ved offentlig auction Tre De og sidste gang opbydes, 5 Actier udi det Kongl. Octroyerede Søe Asseurance Compagnie.
Berlingske Tidende, 1750-11-06
Tirsdagen den 10 Novembr. førstkommende, imellem 11 og 12 slet, skal paa Børsen her i staden, ved offentlig auction efter conditioner, som paa auctionsstedet vorder kundgjort, til de høystbydende bortselges: 20 a 30 Sækker Engelsk beste sort Floers Hvedemeel, hvoraf prøverne paa auctionsstædet bliver efter Nummere foreviist.
Berlingske Tidende, 1750-11-09
LXX Ad No. 90 XX Kiøbenhavnske Danske To Foender. Mandagen den 9 Novembr. Kr.
Berlingske Tidende, 1750-11-09
Extract af et Brev, af 27 Oct. Det er vist, at ingen Nation findes, der har drevet det høyere udi Handelen, end den Engelske. Man skulde tænke, at de gode Folk vare fornøyede med saa lykkelig en Tilstand; men jo mægtigere de ere blevne, jo meere have de været avindsyge over andre Nationers Commerce. Det er intet at undre paa, at de ere misundelige over de Franske. Det ere de med godt Skiæl. Foruden det, at der næsten alleTider har været Had og Fiendskab imellem disse tvende Nationer, er det vist, at de Franske i sine Maader bryde eller formindske de Engelskes Handel i Vestindien, og at de end meere tør gjøre det i Fremtiden i Henseende til Zukkeret og andre bemeldte Lands Vahrer. Men det maa sandelig sætte endog de Koldsindigste i Forundring, at samme Misundelse er lige saa stærk imod en Nation, der alletider har været anseet ey allene som en Ven, men endog som en Bunds-Forvandt. Dersom det var Jalousie allene, saa var der endda intet sært i Tingen, saasom Handelen fører saadant naturlig viis med sig; men dette Jalousie forvandles til Fiendskab, og det er Silde=Fangsten, som Hollænderne fra Arilds Tid have drevet, der giver Anledning dertil, og hvorom berettes noget, som er baade sært og merkeligt. Nemlig i London skal være en vis Forsamling, som kaldes Hr. Heys Oratorium, siden han fører Direction derover. Denne Herre skal nylig have holdt en Tale, og sluttet den med et afskyeligt eller rettere afsindigt Ønske, saa lydende: O Himmel und os den Naade, at vi maa see saa mange He--hængte, som de fange Sild paa vore Kyster, Jmidlertid kand med Føy siges, at de Engelske i Almindelighed, omendskiønt de ikke gierne see en anden Nations lykkelige Fiskerie, ere dog ikke alle saa ubillige, som Herrerne af bemeldte Oratorio. Extract af Tractaten eller Conventionen imellem Store=Britannien og Spanien, som den 24 Sept. er sluttet i Madrit. Saa længe som der er maget paa denne Tractat, saa fordeelagtig er den omsider dog bleven for den Engelske Nation. Den bestaaer af 10 Artikler, hvoraf følgende ere de fornemmeste: Hans Catholske Majestet betaler til det Engelske Syd-Søe Compagnie 100000 Pund Sterling til Skadesløsholdelse saa vel for det, at Assiento-Tractaten har ikke havt sin Gang, som for det, at Compagniet ikke har nydt det aarlige Skibs Afsendelse for de 4 Aar, som ved den Achenske Tractat ere stipulerede.
Berlingske Tidende, 1750-11-09
J Henseende til de Engelskes Handel og Seplads udi Hans Catholske Majestets Havne, skal alting forholdes efter de derom tilforn sluttede Tractater, navnl. af Aarene 1667. 1670. 1713. 1715. og 1721.
Berlingske Tidende, 1750-11-09
J Følge denne Disposition skal de Engelske Skibe, der agte at handle udi Hans Catholske Majestets Havne, ikke betale nogen videre Afgift af Vahrene, som de der enten losse eller lade, end hvad brugeligt har været at betale under Kong Carl den Andens Regiering i Spanien.
Berlingske Tidende, 1750-11-09
For Resten skal de Store=Britanniske Undersaatter paa de Steder, hvor de komme at handle, intet videre erlegge, end hvad de Spanske Undersaatter selv maa betale, saasom Hans Catholske Majestets Jntention er, at de Engelske skal i alle hans Stater tracteres som de beste Venner. Og endelig skal de beholde den Frihed, at hente Salt fra Øen Tortuga, som Spanierne tilhører &c.¬
Berlingske Tidende, 1750-11-09
J Henseende til de udi Tractaten omtalte 100000 Pund Sterl. er dette endnu at agte, at det Spanske Hof skal betale dem inden 3 Maaneders Forløb.
Berlingske Tidende, 1750-11-09
Lissabon, den 24 Sept. Den 7 hujus, som den Kongel. Fru Moders Fødsels-Dag, skeede Hans Majestet Kongens Hylding paa den store Plads uden for det Kongel. Palais, med de prægtigste Solenniteter. For bemeldte Palais var til den Ende et Gallerie oprettet, som var 30 Fod bredt og 370 Fod langt, med Carmoisin rødt Damask samt andet Silke=Tøy betrokket, og derhos overmaade stærkt galoneret, hvorpaa Kongen i Overværelse af Cardinal-Patriarchen, og Biskopperne af Portalegre og St. Paul, som 2de dertil forordnede Vidner, knælede ned, lagde sin høyre Haand paa en Crucifir, der laae paa en Alter=Bog, og gjorde følgende Eed: Jeg sværger og lover hermed, at jeg ved Guds Naade og Bistand vil regiere eder vel og efter Lovene, samt lade eder skee Ret og Skiel, saa vidt som menneskelig Skrøbelighed saadant tillader, og at jeg ikke mindre vil handthave eder ved eders gode Skikke, Privilegier, Benaadelser, Gunst og Friheder, endogsaa dem, som eder ved de fremfarne Konger ere forundte. Don Pedro, Hans Majestets Broder, som ved denne Leylighed præsenterede Rigets Store=Connetable, var derpaa den første, der aflagde Hyldingen til Hans Majestet, hvilket dernæst iligemaade skeede af Kongens Fættere, Jnfanterne Don Antono og Don Emanuel, samt nogle fleere andre. Men saasnart den fornemmeste Vaaben-Konge havde udraabt Hans Majestets Ordre, skeede det ogsaa af alle Grandes samt geiste og verdslige Herrer, uden Forskiel paa nogen Rang. Da dette var til Ende, gik Kongen med Scepteret i Haanden, og geleydet af den heele Forsamling, til PatriarchalKirchen, for der at bivaane Te Deum og Messen, som blev accompagneret med Musiqve, hvornæst Cardinal-Partriar chen velsignede Hans Majestet saa vel som den heele Kongel. Familie med en Reliqvie af det hellige Kors, og dermed blev den heele Solennitet lykkeligen endet. Udi den heele Stad, faaes siden mangfoldige Glædes Beviisninger.
Berlingske Tidende, 1750-11-09
Paris, den 30 Oct. Den unge Princesse, som Hendes Kongel. Høyhed, Mad. Dauphine, nylig bragte til Verden, er igien ved Døden afgangen, og det afsiælede Legem uden synderlig Stads bleven bisat i det Kongel. Begravelse til St. Denis.
Berlingske Tidende, 1750-11-09
London, den 25 Oct. Man forundrer sig her meget over det sære Svar, som Marqvis de Puisieul har givet Græven af Albemarle, da samme forde Klagemaal over de Franskes Forhold imod vores Colonie udi Ny=Skotland, foreleggende hannem Beviis paa, at de Franske satte ondt udi Jndianerne imod os, Svaret var: at man havde sendt udtrykkelig Ordre til Indbyggerne i Canada, at de skulde ikke forurolige de Engelske Colonister; men allenest giøre Jndianerne Bistand, i Fald de af de Engelske bleve overfaldne udi deres Vaaninger." Her gaaer et Rygte, at nogle fremmede Skibe havde havt det Anslag, at overrumple en Engelsk befæstning paa Guld=Kysten, Dickscovekaldet, men at de vare saaledes imodtagne, at de med stor Forliis havde maat tage til Flugten. Vores Minister i Kiøbenhavn, Hr. Titley, har indberettet, at imellem det Kongel. Danske Hof og Hoffet i Petersborg var en Convention, angaaende Hertugdommet Holsteen, mestendeels bragt i Rigtighed, formedelst hvilken den Affaire skulde være afgjort til begge Hoffernes Fornøyelse.
Berlingske Tidende, 1750-11-09
Haag, den 3 Nov. Den Uroelighed, som man her var sat udi over det nye Compagnie, der etableres i Embden, er merkeligen forsvunden, da man ved en Schoutbynacht af denne Republiqve, som var skikket derhen, for under Haanden at erkyndige sig om alting, har faaet den Efterretning, at han efter Embdens Havns nøyagtige Undersøgning havde befundet den ikke meer end 5 Fod dyb, og derforuden var samme formedelst de mange siunkne Skibe gandske ubrugbar, og følgelig umueligt, at de til en Ostindisk Handel behøvende store Skibe kunde den løbe ind og ud. Men, om den skulde repareres, og sættes i Stand igien, saa udfordredes dertil i det mindste 600000 Gylden. Jmidlertid ere saa vel her som i Engelland allerede nogle Anstalter gjorte til Commercens Sikkerhed, og alting saaledes lavet, at ikke de beste Matroser skulle gaae ud af Landet; hvortil kommer endnu dette, at man vil holde de Ostindiske Vahre i nogle Aar udi en gandske ringe Priis.
Berlingske Tidende, 1750-11-09
Dysseldorf, den 24. Oct. For nogle Dage siden bød en Qvæg-Pranger en vis Herr her paa Stedet en Stud sal, og begiærede for den 17 Pistoletter eller 85 Rdlr. hvilket syntes Herren for meget at være. Qvæg-Prangeren tilbød sig derpaa, at forære ham Studen, med det Vilkaar, at Kiøberen skulde give ham en halv Pistolette eller halvtredie Rdlr. for hvert Pund, som Studen veyede over 700 Pund, hvilket de bleve enige om. Da nu Studen var slagtet, veyede den 784 Pund, og maatte da Herren betale for den ham forærede Stud 42 Pistoletter eller 210 Rdlr. Alle Hværvere i Cøln, Achen og i de Kerserlige Rigs-Herredømmer have faaet Ordre, at forføye sig med deres hværvede Recruter ufortøvet til deres Regimenter. Om denne uforventede Ordre og Hværvingernes Ophør dømmes meget adskilligen; og derhos forsikres, at endeel Keyserlige Regimenter have faaet Ordre, at holde sig færdige til Marche.
Berlingske Tidende, 1750-11-09
Erpach, den 26 Oct. Da man i Michelstadt vilde i disse Dage udi en vis Mands Huus lave en Slags Bakkelse, og til den Ende slog en temmelig Deel Æg i Panden, var deriblant eet, hvorudi fandtes en levende Snegle, halvanden Tomme lang, som var brun agtig paa Ryggen, og hvid under Bugen, med 2 Hoorn i Panden, deslige der findes ellers i Mængde paa Salat. Den rørde sig endda i 24 Timer derefter. Ægget lugtede gandske frisk, da der var slaaet Hull paa; Blommen derudi var gandske heel, men af Hviden var intet at see. J den Høy-Grævel. Lyst=Have her paa Stedet storerede udi forrige Maaned 6 Cerei Peruviani, som have baaret henved 60 Blomster, og nu blomstres en Yucca Draconis altissima; som er 14 Franske Fod høy, og har 150 Blomster. Den findes ogsaa en Laucerosus, som er voxen 12 Franske Fod høy, og hænger fuld med moedne Frugter eller Kirsebær.
Berlingske Tidende, 1750-11-09
Helsingør, den 9 Nov. Her i Sundet ere følgende Skippere ankomne: Den 6te hujus. Jørgen Hjort af Egersund, fra Danzig til Egersund, med Baglast. Den 8de: Andreas Smit af Kiøbenh. fra Friderichshald til Kiøbenhavn, med Bræder; Niels Næss af Tønsberg, fra Stege til Tønsberg, med Rug.
Berlingske Tidende, 1750-11-09
Kiøbenhavn, den 9 Nov. Den 2 Oct. haver Hans Kongel. Majestet Allernaadigst beskikket Candidatum Theologiæ Johan Bendix Bredefeldt, til at være Pastor ved den gamle Kirke paa Pellworm. Den 19 er Cand. Theol. Peter Spiring, Allernaadigst beskikket til Diaconus til Neuenbrock udi Steinburg Amt; Christopher Elias Gottlob, ligesaa, til at være Stads-Secreterer til Ærøeskiøbing. Den 20 haver Hans Kongel, Majestet Allernaadigst bestilt forrige Jnspecteur og Toldbetient Christian Løve til at være Controlleur ved Contoiret for Børsen udi Kiøbenhavn; samt forrige Jnspecteur og Toldbetient Peter Georg Charisius til at være Strand-Jnspecteur paa Amager og Toldbetient udi Dragøe sammestæds. Den 27 haver Hans Kongel. Majestet Allernaadigst beskikket Hr. Holger Scheel, Ridder, hidindtil Stift-Befalingsmand over Riiber No. XC. den 9 Novembr. 1750. Stift til herefter at være Stift-Befalingsmand over Sædlands Stift og Amtmand udi Roeskilde Amt. Den 30 er Niels Stub Allernaadigst beskikket til at være Sognepræst paa Askøe; Christen Pedersen Rund er Allernaadigst confirmeret at være Capellan pro persona til Øster Ulsløv og Godsted Meenigheder i Lolland. Den 6 Nov. er Herman de Place Allernaadigst beskikket til at være Agent og at nyde Rang med Justits=Raader; Wilhelm Hanssen at være Byfoget i Nexøe og Aakirkebye, samt Herretssøget i Sønder Herret paa Bornholm; Mogens Lassen ligesaa at være HospitalsPræst i Randers; Sammel Bansin at være Hospitals-Præst i Horsens og Sognepræst til Torsted Sogn; Hans Wilhelm Kaalud er Allernaadigst confirmeret at være Resider. Capellan til Katturp, Oreslef og Tolstrup Sogner i Aarhuus Stift; Lorents Herck at være Skibspræst paa det til China destinerede Skib Dronningen kaldet.
Berlingske Tidende, 1750-11-09
Siden Monarchens seeneste Retour fra Jægersborg, er alting ved Hoffet udi største Stilhed, og derfor intet betydeligt Nyt at melde.
Berlingske Tidende, 1750-11-09
J Løverdags, den 7 hujus, om Eftermiddagen, arriverede Hr. General-Major Georg Christopher von Stürup, fra Glykstad lykkeligen her til Staden, for at tage Possession af sin Allernaadigst erholdte Charge som Deputered udi Land Etatens General=Commissariat.
Berlingske Tidende, 1750-11-09
Man havde forventet, at det paa det Asiatiske Compagnies Skibsbygger Verf nybygte Skib, Wilhelmine Caroline kaldet, skulde i Dag forladt Stabelen; men formedelst det slette Veyrligt og vedholdende Regn og Snee, samt andre Aarsager, er det til videre opsat, helst siden man forventer dertil endeel høye Rangs=Personers Overværelse.
Berlingske Tidende, 1750-11-09
For næsten et Aar siden blev meldet i disse Blade, at Sverriges Riges Raad og General-Gouverneur i Pommern, hans Excellence, Hr. Græve af Meyerfeldt, som formedelst hans anseelige Gods udi vor Allernaadigste Monarches Stater var tilligemed en Undersaat af Hans Kongl. Majest., var paa hans Gods Søfdeborg i Skaane ved Døden afgangen. Nu berettes med particuliere Breve fra bemeldte Skaane, at det Høy Grævelige Liig er nylig bleven ført til Østæd, og der under en høyanseelig Procession med stor Solennitet embarqveret paa den Kongel. Post-Jagt, Princesse Louise Ulrica kaldet, for at transporteres til Stralsund. Andre Breve fra Sverrig melde, at i Wexis var for nogle Uger siden i den beste Deel af Byen en uformodentlig Jldebrand paakommen, hvorved det ny opbygte Dom-Provstie med alle tilhørende Bygninger var lagt udi Aske; men formedelst de i en Hast gjorte gode Anstalter var Stedets ellers overhængende Undergang bleven afvendt.