JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-04-11
Den engelske Bank i London, som blev oprettet 1694, har en egen Jndretning. Den søger ved sine Papirer at befordre Pengeomløbet i Staten. Da Regjeringen under Kong Wilhelm og Dronning Maria behøvede til sine store Krigs foretagender 1,200,000 Pd. St., bevilgede den, at de, der vilde gjøre dette Forskud, skulde under Navn af Gouverneurer eller Forstandere udgjøre et Jnteressentskab, som nu kaldes det engelske Bank=Compagnie. Den tilstod dette Compagnie 8 PC. Rente af Laanet, og berettigede det til at kjøbe og sælge umyntet Guld og Sølv til at afhænde de Varer og det Gods, der vare pantsatte til det, men ikke indløste til Forfaldstiden, og at drive Handel med de Jordeiendomme, det havde tilkjøbt sig. Bankens Fond eller Stock er inddeelt i Actier, hvilke ere de Bidrage, som Bankens Stiftere oprindeligen have sammenskudt. 500 Pd. var det ringeste, som den, der vilde have en Stemme i Banken, kunde indskyde. Men da Banken fortjener med sin Capital store Summer ved Han deel, saa kunne Actierne, naar de søges, stige til det Dobbelte. Sine Betalinger og Forskud udreder den sædvanligen i Sedler eller Banknoter, hvorved den omløbende Pengemasse meget forøges. Da den staaer i en saa ualmindelig stor Credit, anbetroe mange Capitalister den deres Penge, og lade sig nøie med en Banknote. Paa denne Maade faaer den engelske Bank store Summer ind, hvoraf den ikke svarer Renter, og hvormed den driver en fordeelagtig Handel. Man er berettiget til at fordre Betaling enten i rede Penge ved Af- og Tilskrivning fra en Regning paa en anden, eller i Banknoter. Ved denne Indretning er det især, at Banken er kommet i saa stor Credit. Bankpenge gives i Engelland ikke, men de sædvanlige i Landet courante Penge, modtager og giver Banken i Betaling. Den staaer under en Gouverneur, en deputeret Gouverneur (DeputyGovernor) og 24 Directeurer, der vælges af General Court. Alle de Forskud, den har gjort det Offentlige, maa være tabte, førend dens Creditorer, kunne lide noget Tab. Dens Forretning er at antage og betale den største Deel af de Annuiteter, der skyldes det Offentliges Creditorer; at sætte Skatkammerbeviser i Omløb; at forstrække Regjeringen med de aarlige Land- og Maltskatter, der sædvanligen ikke betales førend nogle Aar derefter Den har ved adskillige Leiligheder understøttet de første Huses Credit, ikke blot i Engelland, men ogsaa Hamborg og Amsterdam. Den skal engani een Uge have gjort Forskud af 1,600,000 Pd. St., for største Deel i rede Sølv.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-04-11
J Sverrig blev Aar 1668 oprettet en Bank, som Rigstænderne paatoge sig at være Borgen for. Den er baade en Vexel- og Laane bank. Ved Fr. af 27 Nov. 1776 foregik en heel Forandring med det svenske Pengevæsen. Den skulde fra den Tid af kun regnes i Species Rigsdaler, og den forrige Regningsmaade i Dalere, saavel i Sølver som Kobbermynt, blev ophævet. Alle didtil i disse sidste stilede Fordringer skulde omsættes, og betales med 1 Speciedaler for 6 Daler Sølvermynt eller 18 Daler Kobbermynt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-04-11
Den danske Bank blev allerførst oprettet 1736, under Kong Christian d. 6te. Dens Bestemmelse var at være en Vexel- og Laane-Bank Den fik sin Octroy d. 29 Oct. 1736. Blandt andre Rettigheder, der indrømmedes Jnteressenterne vare, at de selv maatte forfatte et Reglement eller en Anordning, som Kongen vilde confirmere; at de maatte indgaae og forfatte saadanne Conventioner og Vedtægter, som de for tjenlige eragtede, hvilke skulde være lige saa gyldige, som om de af Kongen selv specialiter vare confirmerede; de maatte selv vælge sig Bank=Commissarier og antage Betjenter. Banksedlerne skulde (Forordn. af 8 Marti 1737) overalt i Kongens Riger og Lande have deres fri og ubehindrede Løb, og som rede Penge gaae fra Haand til anden, indtil deres Beløb i Mynt in natura affordredes, hvilket altid kunde skee paa de til Udbetaling fastsatte Tider. Men tyve Aar derefter blev det, ved Forordn. af 6 Oct. 1757, forbudet at udlevere rede Penge fra Banken, undtagen hvad een og anden til nødvendige daglige Udgivter maatte behøve. Som Grund til dette Forbud anfører Forordningen, "at den Forskjel som en Tid lang har været imellem Vexelcoursen, fra Hamborg paa Kjøbenhavn, og de rede Peng mod Banco, skal give en og Anden, som derved søger utilladelig Fordeel, Anledning til at udsnige Penge af Landet." Dog seer man af Forordningens Slutning, at dette kun skulde være en indtil videre føjet Foranstaltning, der om kort Tid vilde ophøre af sig selv. Banksedlerne skulde imidlertid ingen vægre sig for i alle Tilfælde at modtage i Betaling. Ved denne Anordning blev tillige alle Slags Myntsorters Udførelse forbudet. Conferentsraad Tetens antager, at Forholdet af Bankens rede Penge, fra 1742 til 1762, i hvilket sidste Aar den ophørte med Realisationen, til de Sedler, den havde ude, var omtrent som 19: 137 eller 17. J enkelte Tilfælde havde man ved en Bankdags Slutning ikke en hundrede Deel, engang endog ikke en Tusindedeel af Sedlerne i Mynt. Alligevel gjorde man stedse Anstalt til, at der havdes Penge, naar Sedler bragtes. Den største Beholdning af Contanter var i Aaret 1752 omtrent 1100,000 Rd. Men da flere Sedler bleve udstedte, og Pengenes Anskaffelse blev vanskeligere, maatte man ophøre, med at realisere. 1762 blev Forbudet fra 1757 end ydermere indskjærpet, og endog bestemt Fæstningsarbeide som Straf forden, som befandtes at have budet, givet eller taget Opgield paa de af Kongen myntede Ducater eller andre Myntsorter. Paa Banken skulde føjes Anstalter til, at de Personer, som aflig utilladelig Hensigt tilvexlede sig Penge, kunde blive paapassede og paagrebne, til at undgielde med Fæstningsarbeide eller anden vilkaarlig Straf. J Aaret 1773 tog Kongen Banken til sig, ved at indløse Jnteressentskabet med 350 Rdlr. for hver Actie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-04-11
J Aaret 1791 foregik en Forandring med den didtilværende Bank. En ny Speciebank blev oprettet, og fik en Octroy paa 40 Aar. Dens Fond blev bestemt til 2,400,000 Species, eller, efter det antagne Forhold til 3,000,000 Rd. Cour., og fordeelt i 6000 Actier, hver paa 400 Rdlr. Spec. eller 500 Rd. Courant. Den gamle BankSedler, som man anslog til 16 Mill., skulde efterhaanden inddrages, nemlig eet Aar i et andet regnet, 750,000 Rd. aarligen, og casseres. Tetens *) antog, at der vilde medgaae 18 til 20 *) Ueber die legten Veranderungen mit der Aar til Papirets Realisation; at Speciebanken kunde have 14 Mill. i Speciessedler i Circulation, naar den havde omtrent 7 Mill. i Behold, at der til vor Circulation, Hertugdommene fraregnede, behøvedes 12 til 13 Mill., i det Høieste 14 Mill.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-04-11
Alle de skjønne Udsigter, der aabnedes ved denne nye Speciebank, der, som det hedder i Octroyen, skulde give Pengevæsenet i Kongens Riger og Lande desto mere Fasthed og Stadighed, og den offentlige som private Formue, en desto sikkrere og uforanderligere Værd, bleve tilintetgjorte ved den Krig, hvori Fædrenelandet ulykkeligviis blev indviklet i Aaret 1807. Kongen overtog siden, som bekjendt, Speciebanken med alle dens Fordringer, lydende paa Species. Pengevæsenets Hovedforandring, 1813, ved Rigsbankens Oprettelse, er for bekjendt, til at vi behøve at opholde os her derved.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-04-11
Ved det Kgl. aabne Brev af 6te April d. A. er fastsat, Rigsbanken gaaer, fra 1ste August d. A., over til at blive en National-Bank, under et eget Jnteressentskabs Bestyrelse; 2) Jnteressentere i Banken ere a) alle de, hvis Hæftelser til Banken (uden at medregne de 2/5 i Jorder og Tiender, hvis Renter godtgjøres Yderne af Finantserne) beløbe sig til 100 Rbd. og derover, b) de, som naar de skylde mindre, ville tillægge indtil 100 Rbd., c) de, som ved flere mindre Summer ville forene sig til en saadan Sum, d) de, som uden at skylde, frivilligen ville indskyde indtil 100 Rbd., og derover. - Nationalbankens bestandige Formaal skal være at medvirke til at Sølv bliver Landets eneste lovbefalede Numeraire, og den skal derom indkomme med allerunderdamigst Forslag, i det seneste, naar Massen af de nuværende Rigsbanksedler er ved Jnddragelse formindsket til 20 Mill.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-04-11
Nationalbankens Fond skulle være Rigsankens Heftelser, tilligemed dens Valnta og Eiendomme. Af Rigsbankens Prioriteter skal Nationalbanken anvende de 2/8 Dele af Renterne, som for Hæftelserne i Jorder eller Tiender af Fimantserne godtgjøres Yderne, til RigsbanksedBank u. D. Geldwesen &c. Copenh. 1793. *) J Fr. af 9 Jul. 1813, om Fordelingen af lernes Jnddragelse og Tilintetgjørelse. Nationalbanken er bemyndiget til at udstede Sedler paa rede Sølv, der ere betalbare til Jhændehaverne og der til alle Tider paa Anfordring kunne vexles i Banken imod rede Sølv, for alt det Sølv i Mynt, Barrer eller Banco, som dertil i Banken haves eller til saadant Øiemed indleveres. Sed lerne modtages i alle Kgl. Casser lige med Sølv. Banken bestyres af 15 Repræsentanter og 5 Directeurer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-04-11
den Rigsbanken ved Fr. af 6 Jan. 1813 tillagte Heftelse i faste Eiendomme o. s. v.,§. 10, hedder det nemlig: Derhos bevilges, at enhver Jord- og Tiende Eier her i Riget maa i det, som af hans Jorder og Tiender, i Følge foranførte Bestemmelser, svares i Jord- og Tiende Afgivt, efter Fr. af 1 Oct. 1802 og i gamle Hartkorns-Skatter, aarlig godtgjøres 3/5 eller 5 Mk. pr. Rbd. af det Beløb, som han erlægger i Renter af den paa hans Jorder og Tiender hvilende Heftelse til Rigsbanken, eller, naar han, paa den i Bankfundationen bestemte Maade, afbetaler Heftelsen, da 2/3 eller 6 Mk. pr. Rbd. af det Beløb, som Renten vilde have udgjort, dersom denne Afbetaling ikke var skeet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-04-11
At Kreditor maae kunne stole paa at beholde hvad Loven har tilsagt ham, var meget ønskeligt, og maae, naar engang vort Pengevæsen bliver bedre grundfæstet, finde Sted, men for Øiebliket synes Lovens Overholdelse at kræve alt formange Offere, til at turde drives igjennem. Overhoved kan Creditors Tab (i de Tilfælde hvor det maaskee kunde finde Sted), naar Gielden blev omskreven til rede Sølv, aldrig sammenlignes med Debitors, især dersom S. V. Coursen, til n. k. 11te Juni nedsættes efter Børscoursen. Thi Creditor vil dog i de fleste Tilfælde beholde et Overskud, Debitor derimod, naar han skal betale den oprindelige Summa i N. V., ganske ødelægges, og Creditor dog maaskee neppe blive tilfredsstillet. Aldeberts Minde pr. Veile, d. 24de Marts 1818. C. Dalgas.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-04-11
Jndenlandske Efterretninger. Kongeligt aabent Brev, hvorved adskilligt, Rigsbanken og Danmarks Pengevæsen betræffende, kundgjøres. Frederik den Sjette, af Guds Naade Konge til Danmark, de Venders og Gothers, Hertug til Slesvig, Holsteen, Stormarn, Ditmarsken, Lauenborg og Oldenborg, Giøre vitterligt: Efter at have taget Sagen, angaaende Rigsbankens Overgang til at blive en National-Bank i Overeensstemmelse med Vort Kongelige Tilsagn, i Vort aabne Brev af 30te Julii 1813, under nøieste Overveielse, ville Vi allernaadigst have følgende Bestemmelser, saavel over den nationale Bank Jndretning, som i Henseende til Pengevæsenet i Almindelighed, fastsatte: Rigsbanken gaaer, fra 1ste Augusti dette Aar af, over til at blive en National=Bank, der skal staae under sit eget Jnteressentskabs Bestyrelse. Jnteressentere i Banken skulle være alle de, hvis Hæftelser til Banken (uden at medregne de 3/4 Dele i Jorder og Tiender, hvis Renter godtgjøres Yderne af Finantserne) beløbe sig til 1000 Rbdlr. og derover, saa og de, som, naar de skylde mindre, ville tillægge indtil 100 Rbdlr.; endvidere de, som ved flere mindre Summer ville forene sig til en saadan Sum; og endelig de, som, uden at skylde, frievilligen ville indskyde indtil 100 Rbdlr. eller derover.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-04-11
En Subscription skal af Vore Cancellier foranstaltes aabnet for dem, som frivillig ville indskyde i Banken.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-04-11
Denne nationale Bank overtager den nuværende Rigsbanks samtlige Activa og Passiva, samt alle Rigsbanken tilhørende Valuta og Eiendomme. Det bør være den nationale Bank bestandige Formaal at medvirke til at Sølv bliver Landets eneste lovbefalede Numeraire, saasnart Omstændighederne tillade det, og det skal paaligge NationalBanken derom at indkomme med allerunderdanigst Forslag, i det seneste, naar Massen af de nuværende Rigsbanksedler er ved Jnddragelse formindsket til 20 Millioner.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-04-11
Første Gang ville Vi, igjennem Vort Danske Cancellie, af den mationale Bank Jnteressentere, beskikke et vist Antal Valgcommitterede fra de forskjellige Provindser, til efter de fleeste Stemmer, at udvælge Repræsentanterne, til hvilken Forretning de da samles i Kjøbenhavn. Siden udvælge hver Gang, en Repræsentant afgaaer de øvrige Repræsentanter hans Eftermand. Saavel første Gang som siden, udvælge Repræsentanterne de 4 Directeurer. Den 5te Directeur ville Vi til alle Tider beskikke; og skal den af Os udnævnte Directeur føre Forsædet saavel i Directionen, som i de fælleds Forsamlinger, der finde Sted af Repræsentantere og Directeurer, ligesom han og skal have umiddelbar allerunderdanigst Referat til Os i alle Bankens Anliggender. Baade Repræsentanterne og Directeurerne maae være Jnteressentere i Banken og boesatte i Kjøbenhavn, eller denne Stad saa nær, at de altid, naar deres Embede og Forretninger ved Banken det fordre, kunne være nærværende. Til at udarbeide en Octroi og Reglement for National-Banken, der igjennem, Vort Danske Cancellie bliver allerunderdanigst at forelægge Os, ville Vi nærmere allernaadigst beskikke en Commission af saakyndige Mænd, hvilken Commission tvende af den nationale Banks Repræsentantere skulle tiltræde. Aff denne Commission blive tillige at foreslaae de nærmere Forskrivter og Bestemmelser i Henseende til Bestyrelsens Aflevering fra de nærværende Rigsbank-Bestyrere til den nationale Bank. Skrevet i Vor Kongelige Residentsstad Kjøbenhavn, den 6te April 1818. Frederik R.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-04-11
- (Fortsættelse af Udtoget af den Danske Hof- og Statscalender for 1818, see forr. No.,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-04-11
Det Kongel. Danske Cancellie har en Præsident, 5 Deputerede og 2 Assessorer; det er deelt i 8 Departementer, og har et Personale af 17 Contoirchefer og 36 Cancellister, Undercancellister, Fuldmægtige, Copiister o. s. v. - Det Kongel. Slesvig=Holsten-Lauenburgske Cancellie har en Præsident, 4 Deputerede, 1 Assessor, 1 Auscultant, og et Personale af 7 Contoirchefer, og 16 Cancellister, Undercancellister, Fuldmægtige, Copiister o. s. v. - Det Kongel. Rentekammer har en Præsident, 4 Deputerede, 9 Committerede, 13 Auscultantere, og et Personale af 25 Contoirchefer o. s. v., og 81 Fuldmægtige, Copiister o. s. v. - Det Kongel. General-Toldkammer- og Commerce-Collegium har en Præsident, 5 Deputerede, 5 Committerede, 1 Assessor, og et Personale af 13 Contoirchefer, og 42 Fuldmægtige, Copiister o. s. v. Hs. Maj. Kongen er til sine Tider overværende veddet Kongel. Admiralitets- og Commissariats=Collegii Forsamlinger; dette Collegium har 4 Deputerede, 4 Justitsbetjente, og et Personale af 8 Contoirchefer og 26 Fuldmægtige og Copiister. -
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-04-11
For det Kongel. General-Commissariats=Collegium er Hs. Durchl. Hr. Carl, Landgreve til Hessen, Gen. Feldtmarskal &c., Præses; det har 5 Deputerede, og et Personale af 7 Contoirchefer, og 27 Fuldmægtige, Cancellister o. s. v.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-04-11
General-Post-Directionen har en General-Directeur, 4. Directeurer, og et Personale af 7 Contoirchefer og 18 Fuldmægtige og Copiister.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-04-11
Den Kongel. Søe-Etat har 2 Admiraler, 1 ViceAdmiral, 10 Contre-Admiraler, 12 Commandeurer, 7 Commandeur=Capitainer, 17 Capitainer, 22 Capitain-Lieutenanter, 41 Premier=Lieutenanter, 37 Second-Lieutenanter. - Landmilitair-Etaten har i General-Feldtmarskal, 2 Generaler, 5 General-Lieutenanter, 15 GeneralMajorer, 12 Generaler, som enten staae a la suite i Armeen eller paa Vartpenge. Armeen bestaaer af Jngenieur-Corpset: Artillerie-Corpset; Cavallerie, Livgarden til Hest, 2 Curasseer-Regimenter, 4 Regimenter lette Dragoner, 2 Landseneer Regimenter, I Husar-Regiment; Jnfanterie: Livgarden til Fods, 13 Jnfanterie-Regimenter, 5 Jægercorps, Raqvet-Corpset, de Vestindiske Tropper, de Guineiske Tropper, de Ostindiske Tropper. Bornholm Milice bestaaer af 2 Artillerie Compagnier, 4 Dragon=Compagniet, 5 Compagnier National-Jnfanterie, 1 Jæger=Compagnie 7 Borger=Compagnier og 4 Herreds=Compagnier.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-04-11
Kjøbenhavns Borgervæbning commanderes af Stadshauptmanden som Chef, og bestaar af 12 Compagnier Jnfanterie og 12 Compagnier Artillerie. - - Geistligheden i Danmark, Siellands Stift: a) Kjøbenhavn: Biskoppen, 2 Prop ster: Stiftsprovsten og Provsten for Holmens Provstie, 1 Confessionarius, som er dansk Hof og Slotspræst, 7 Sognepræster og 7 Capellaner ved de danske Menigheder, samt 3 andre Præster og 6 ordinerede Catecheter; 2 Sognepræster og 1 ordineret Catechet ved de tydske Menigheder;
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-04-11
den reformerte Kirke har 1 fransk og en tydsk Præst; Antallet af de øvrige Kirkebetjente er 52. b) det øvrige Sielland, 257 Præster. c) Bornholm: 16. d) Færøerne 7. e) Grønland 6. f) Ost- og Vestindien 9. - Fyens Stift: Biskoppen, Stiftsprovsten; 164 Præster og ordinerede Catecheter. - Lolland og Falsters Stift Biskoppen; Stiftsprovsten; 64 Præster og ordinerede Catecheter. - Aalborg Stift: Biskoppen; Stiftsprovsten; 119. Præster. - Viborg Stift: Biskoppen, Stiftsprovsten; 112 Præster. - Aarhuus Stift: Biskoppen; Stiftsprovsten; 157, Præster. - Ribe Stift: Biskoppen, Stiftsprorsten; 193 Præster - Jsland: Biskoppen. Skalholts Stift: 119 Provster og Præster. Forrige Holum Stift: 67 Provster og Præster. - Hertugdømmen: a) Slesvig: General-Superintendenten; 241 Provster og Præster. b) Holsteen; 182 Provster og Præster, c) Lauenburg: Superintendenten; 26 Præster. - - Det Kongel. Capel har sin Chef, 2 Concertmestere, 2 Accompagnister, 2 Kammermusici, 13 Violonister, 4 Bratschister, 3 Violloncellister, 2 Contrabassister, 5 Fagottister, 3 Fleutraversister, 4 Oboister, 4 Klarinettister, 4 Valdhornister, 2 Harpespillere og 1 Klaveerstemmer. - Den Kongel. Theater Etat har sin Chef, 2 Directeurer, 19 Skuespillere og Sangere; 21 Skuespillerinder og Sangerinder, 4 Solo=Dansere, 5 Solo=Danserinder, 1 Danser, 12 Figuranter, 13 Figurantinder, 4 mandlige og 10 qvindelige Elever, samt 31 for- Den Konskjellige Betjeninger ved Theatret. gelige dramatiske Skole staaer under den Kongel. Skuespil-Direction, og har 2 Forstandere og Lærere, 9 Skuespillere, 6 Skuespillerinder, samt 1 mandlig og 2 qvindelige Elever. Slagelse. Løverdagen den 4de April 1818. omtrent Kl. 8 om Morgenen, udbrød Jld hos Gaardmand Niels Jensen i Sæbye, Holbeks Amt, der greb saa hastig om sig, at Gaardens fire Længder i et Nu var bespændt af Luerne, og inden at de nærmeste Sprøiter kom tililende, laae Gaarden i Aske. Et Menneske, der var Røgter paa Stedet, navnlig Søren, omkom i Luerne, tilligemed 4 Heste, og endeel af Jndboet samt den Manden Niels Jensen endnu tilbagehavende Sæd. Efter Niels Jensens eget Udsagn, formodes, at Jlden er opkommet ved Uforsigtighed ved Bagerovnen, da de netop samme Dags Morgen havde gjort Jld i Ovnen til Bagning. Gaarden laae yderst ved Byen, og da Vinden førte fra Byen, reddedes derved Præstegaarden som og andre Gaarde og Huse i Byen, som i modsat Fald, ellers havde maattet friste samme Skjebne, da det blæste heftig. Dettes Rigtighed kan et Øienvidne bekræfte. (Slagelse Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-04-11
Mariboe, den 7de April. Efter Jndberetning til Øvrigheden vare Priserne paa Korn og Fedevare samt Creature, i afvigte Martii Maaned, følgende: En Tønde Hvede 15 Rd. En Tønde Rug 11 Rd. En Tønde Byg 8 Rd. En Tønde Havre 5 Rd. 3 Mk. En Tønde hvide. Ærter 10 Rd. En Tønde graae Ærter 10 Rd. En Tønde Bønner 8 Rd. En Tønde Vikker 6 Rd. En Tønde Kartofler 3 Rd. Et Pund røget Flæsk 2 Mk. Et Pund fersk Flæsk 1 Mk. 8 s. Et Pund Kjød 1 Mk. 2 s. Et Pund Smør 3 Mk. Et Pund Ost 14 s. Et Pund Talg 3 Mk. Et Slagternød 50 Rd. Et Sviin 30 Rd. Et Faar 8 Rd. - Alt i Rbd. N. V. (Mariboe Av.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-04-11
J Dansk Minerva for Februar Maaned 1818 læses iblandt andet af Dr. Juris Gustav Ludvig Baden følgende: "Jstedetfor at udlede Byen Aalborgs Navn af Aal, fordi denne Fisk sees i Byens Segl, yttrer Forfatteren den Gisning, at samme kan være efter den ikke blot i Norge, men hele Norden over saa høit agtede Kong Oluf, og finder Bestyrkelse for denne Mening deri, at Byen i meget gamle Skrifter skrives Olborg For en udførlig Beskrivelse over denne vigtige Bye haaber Forfatteren vil sørges af den Byens og Stiftets første Mand (Geheime-Conferentsraad F. v. Moltke, som her tilbringer sit Livsskjønne og daadfulde Aften i en Kreds, hvor han agtes og elskes saa meget. Arbeidere hertil ville desuden ikke mangle i de to af Lærdom og Kundskaber fortjente Capellaner Henneberg og Meden, hvoraf Hiin vilde kunne oplyse Aalborgs antiqvariske som Denne Byens nyere Handelshistorie. Endelig omtaler Hr. Forfatteren Veiene i Thisted, Amt som et Mønster, og tilføier at han, ved at passere Amtmand Fayes nye Veie paa Mors og Thy, tænkte paa, om ikke vort hele Veivæsen, ligesaa sparsommelig kunde indrettes og vort Vei korps derefter organiseres til Besparelse for Statscassen. Foruden Pligtarbeldet, der ei kan kaldes trykkende, har nemlig Veiarbeidet i Thye, paa en Strækning af omtrent en Snees Miil, kun koster 2000 Rbd. N. V. (Wandalls Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-04-11
Aalborg. Hans Majestæt Kongen har allernaadigst tildeelt den fra det 3die Jydske Jnfanterie-Regiment dimitterede, og sig her i Byen opholdende agtværdige Olding, Sergeant Gotha, de for troe Tjeneste bestemte tvende Haderstegn. (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-04-11
Kjøbenhavns Børs d. 10 April. Cours. Hamb. 2 M. 310, a vista 315. Amsterdam 2 M. - , a vista - . London 2 M. 12 1/2 Rbdlr. Paris 2 M. - . Spec. 320. - Specier, solgtes til 19 Rbmk. 4 s. a 19 Rbmk. 6 s., for Committeesedler blev givet (med Rente) 111 1/2 pr. 100; Oblig. (uden Rente) 93 a 93 1/2. Norske Rigsbksedler 23. Svenske Sedler 5 Mk. 4 s. - Disconto 6 PC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-04-11
Rettelse. P. 429, Lin. 11 nedenfra; Couleurtstykke læs: Cabinetstykke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-04-11
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-04-13
i Marken at pløie, brændte ogsaa, saavelsom Sæde og Fødekorn til Sommeren. Mandens Lod er sørgelig, 18 Køer og 9 Heste har han i Behold, som Bønderne for det første har modtaget; men han har Kone, 6 smaae Børn og en gammel skrøbelig Faster, som har givet dem Alt hvad de eiede og i sin høie Alder over 80 Aar er en Krøbling, samt 12 Tjenestefolk at forsørge. Han er huusvild og eier ikke en Bid Brød til alle disse. Den ulykkelige Familie er fordeelt hos Præsten Hr. Sundbye og Madame Maaløe. Gaarden tilhørte Grev Ranzau paa Brahesborg, men Besætning, Avlsredskaber og Alt løst og fast var Forpagterens Eiendom. - Denne ulykkelige Familie er saaledes høist trængende til Understøttelse, hvorfor jeg og, efter Anmodning, er villig til at modtage hvad Bidrag ædle Mennesker ville forunde den. - Odense, den 13 April 1818. - S. Hempel. (Hempels Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-04-13
Kjøbenhavns Børs d. 18 April. Formedelst Bededagen blev i Gaar ingen Cours noteret. Kort Banco solgtes i Dag til 312, 305 og 308. Specier til 19 Mk. 4 s., Obligationer 94 til 94 1/2, Committeesedler 111 1/2, Norske Sedler 24 a 24 1/2.