Viborger Samler, 1843-06-22
Det hedder i en i Augsb. Allg. Zeit, indrykket Correspondentartikel fra London af 2den Juni, Hele Jrland, Advocater, Rige, Kirke, Folk – Alt følger O'Connells Fane. Jngen Hersker i Verden er saa viis paa sit Folk, eller leder saa uindskrænket sine Skarer som O'Connell i dette Øieblik. Det gik hurtigt: – i neppe en Maaned er Agitationen voxen til denne Kæmpestørrelse, stærkere kan den ikke blive. - Hvorfor altsaa fortsætte den? – Maaskee for at gjøre Allarm, Dertil er O'Connell for klog og practisk. Nu - efterat det irske Folk høitideligen og offentligen har givet sit Samtykke og Bifald – er den Sag afsluttet, og O'Connell skrider til noget Nyt. Hidtil har han kun forlangt et irskt ParlementVille J regjere Eder selv, ville J have et uafhængigt Parlement, var Spørgsmaalet; vi ville have det var det eenstemmige Svar, og derefter udraabte O'Connell: J skulle ufortøvet erholde det!" – Trehundrede Mænd, - netop Antallet af det forlangte Parlement – skulle udkaares d. . vælges, og snarest muligt sammentræde i Dublin under Navn af Conciliation, for at tage under Overveielse hvad Jrland trænger til. Kan man forhindre denne Forsamling? Antikornlovleaguen, Chartisterne have holdt lignende Forsamlinger lige under Parlementets Øine; Forskjellen er kun den, at O'Connells "Conciliation virkelig repræsenterer Landet; – Det er vel paafaldende, men dog sandt, at man i London ikke i mangen Henseende kjender Jrland. De færreste Politici vidste fra hvilket Standpunct man skulde betragte Repeal; de eventyrligste Forklaringer fandt Sted i Parlementet. Havde Agitationen kun havt Rebellion til Formaal, da vilde England isandhed ikke skye de største Offre for at nedlyne Rebellerne. Men nu kommer O'Connell og viser England klart, at Jrland kun fordrer Retfærdighed. Bevægelsen lader sig ikke meere undertrykke; det er umuligt, og Ministrene have blot at see til, under hvilken Form de ville tilstaae Jrland dets Selvregjering, og endog denne Form er O'Connell i Begreb med at foreslaae dem med Nationens Samtykke.... Sin Andeel i Storbritanniens Verdensmagt behøver Jrland ei at opgive; det vil kun have fri Haand hjemme. Nogen Analogie med Belgien frembyder Jrland; men hvilke Besværinger havde Bel gjen i Sammenligning med Jrland? – En Sammenligning med den christne Befolkning i Tyrkiet passer bedre. Der er ikke Tale om oprørende historiske Kiendsgierninger; saadanne have alle Nationer at fremvise; men i Jrland som i Tyrkiet dreier Sagen sig om at gjøre Crobrerens første Uret permanent. – Desuden har England ingenlunde opfyldt det høitidelige Løfte, det gjorde, da Unionen afsluttedes. – nemlig at behandle Jrland som England. Endnu handler England som Stedmoder imod Jrland. – Et Gode bevirke Tropperne i Jrland; de holde Orangemændene i Tømme. Saaledes som O'Connell har fattet Opgaven, vækker den ogsaa Deeltagelse i England. Hvorledes staaer det til i Jrland?" er Spørgsmaalet paa Børsen, i Ministeriet og overalt. Tropper indskibes, Skibe udrustes; Wellington staaer rustet; – men han kommer for sildig. O'Connor i sine Forelæsninger og i Northern Star – Chartisternes Hovedorgan - udtaler sig bestemt for O'Connell, med hvem han iøvrigt i 14 Aar har levet i bittert Uvenskab; 124 Soldater i Dublin give Pengebidrag til Repealrenten; 40000 Jrere i Manchester erklære sig for Repeal; London har sin egen Repealassociation; Dissenters projectere en almindelig Organisation.