Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-12-16
En engelsk Klædefabriqueur bereder nu et Stof, som han kalder det Udødelige." Det vil, forsikkrer han, vare i det Allermindste trehundrede Aar. Vand gjennemtrænger det ikke, Jld fortærer det ikke, og det er saa fast vævet, at tolv stærke Mænd paa hver Side ikke ere istand til, at rive det itu En anseet Mand i Solingen, der har levet nogle Aar adskilt fra sin Kone, som opholder sig i Engelland, fik nys med Posten en Pakke, som kom ham mistænkelig fore, og som han derfor lod aabne ved Politiet. Da dette, med den største Forsigtighed, fandt Sted, opdagede man, at Pakken indeholdt etSlags Helvedmaskine, som sandsynligviis vilde have dræbt Modtageren, hvis han havde aabnet den paa sædvanlig Maade. Udentvivl er det hans Kone, der har havt ham i saa venlig Erindring. Rovmorderen Bousquet blev i f. M. henrettet i Paris. Delinqventen, som, rolig og fast, havde tilbagelagt Veien fra Fængslet til Skafottet, foer pludseligt sammen, da han naaede dette, og bad, at man vilde binde ham for Øinene, for at han kunde forskaanes for et Syn, der var ham skrækkeligere, end Forberedelserne til hans Henrettelse. Den Mands Enke, som han havde myrdet, havde nemlig havt det raae Mod, klædt i dyb Sorg, at opstille sig med sine fem Børn, umiddelbart under Guillotinen, i Kredsen af den bevæbnede Magt, for saaledes indtil det Yderste at tilfredsstille sin Hævn. Delinqventens Bøn blev strax opfyldt, og de utvetydigste Yttringer af Publikums Forbittrelse ledsagede, efter Executionen, den skaanselløse Qvinde ligge til hendes Hjem. Politiretten i Troyes har nys domfældet elleve Gavtyve. Blandt dem befandt sig en attenaarig Pige, som ganske frækt sagde til Præsidenten: Enhver har sit Fag! Deres Fag er det, at holde Taler; Mit er det, at stiæle!" Hendes Søster, som var medskyldig, besværede sig høiligt over, at man havde dømt hende til tre Aars Fængsel, fordi hun havde stiaalet et Klædningsstykke. J Rheims, sagde hun: "stial jeg 800 Franker, og man dømte mig dog kun til to Aar, og her dømmer man mig til tre, fordi jeg har taget en gammel Bondevest! Det er himmelraahende Coventgarden i London er lukket. Theaterdirectionen har gjort en total Bankerot. Skuespillerne vilde just til at give Hamlet, da Politicommissairer, viste sig paa Scenen og erklærede, at det ikke kunde tillades dem at costumere sig, eftersom samtlige Garderober hjemfaldt Fallitboets Masse. Bosco, den navnkundige Magier, blev længe forfulgt af Ulykken, inden han blev den rige og berømte Tusindkunstner, som han nu er. Han kaldte sig afvexlende Michalief Luzaris, Boghos, Wurmser, Herodes, udgav sig snart for en Russer, snart for en Chineser, snart for en Hind, snart for en Perser, men Lykken vilde ikke tilsmille ham under noget af disse Navne, ei heller under nogen af alle disse Forklædninger. Tilsidst antog han i London Navnet Bosco, og viste sine Kunster snart paa Gaderne, snart paa Themsen, men fortjente neppe saameget som han behøvede, for at friste Livet. Blandt Andet havde han bygget et lille Fartøi af Kork og afrettet fire Gjæs til at trække det. Saaledes foer han frem- og tilbage paa Themsen, og styrede sit sælsomme Kjøretøi med megen Færdighed. Men ihvor overordentligt end dette var, saa vilde dog Jngen give Penge for at see det. Tilfældigviis gik Grev N. forbi, en berømt Dand, hvem Moden adlød blindt i alle Ting. Han saae Bosco og hans Gjæs, og da han just vilde give en Fest, som nødvendigt maatte udmærke sig ved noget Overordentligt, troede han at have fundet, hvad han længe havde søgt. Han talte med Bosco, lod hans Fartøi udstyre paa det meest glimrende, lod lægge et nydeligt lille Seletøi paa Gjæssene, og det sjeldne Skuespil, Bosco saaledes gav, morede alle Gjæsterne overordentligt. Denne ubetydelige Omstændighed gjorde Bosco's Lykke; flere Uger var han i London Dagens Løve, ligesom den første Giraffe havde været det. Siden har den lykkelige Taskenspiller samlet sig en uhyre Formue og kjøbt en herlig Villa i Jtalien. Men han har ikke glemt, hvem han skylder sin Lykke; ved Jndgangen til hans Slot staae to kolossale Gjæs af Marmor, et Vidnesbyrd om hans Taknemlighed.