Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-07-04
(Slutningen af Hr. Dr. S. L. Badens Jndrykkelse i Jversens Avis af 27de Juni, see forr. Numer.) Overalt bemærke man, at fordi man har troet og troer, at et Videnskabers Selskab i Fyn og af Fynske Videnskabsmænd bestaaende aldeles ikke vil eller kan trives, derfor har jeg ingenlunde paastaaet eller paastaaer det samme om en mindre videnskabelig Samening. Jeg troer derimod, at f. E. i en By, som Odense, der har flere videnskabelige Embedsmænd, skulde en litterarisk Forbindelse eller Sammenkomst i Stilhed, uden al Bram enten i eller udenfor Aviserne, have stiftet en usigelig Nytte, hvis nærmere Udvikling Rummet ikke her tillader, og jeg derfor ved en anden Leilighed forbeholder mig. Men man tillade mig atter reent ud at sige det, og hvo der kænder og vil kænde Fyns Land og Odense By, skal give mig Ret, at man ingen Grund har til at vente sig noget af et Fynsk Videnskabers Selskab, beregnet paa det Store. syn og Odense har havt sin Dr. Med. Hamsfort og Rector Birkerod og flere ligesaa flittige som lærde Mænd, men disse Tider ere for længst forbi, nu gives her andre Kundskaber og Sysler, den Lærde finder sig mere holden ved, end ved de derskal hentes af hans Bøger. Den selv i sin Tid, for Videnskabernes Udbredelse i Fyn som Boghandler og Bogtrykker paa flere Maader meget virksomme Hr. Christian Jversen har nylig i sin Avis No. 81 givet et Katalog paa ikke mindre end 15 her i Odense i de sidste 60 Aar stiftede almeennyttige Anlæg, hvoraf egentlig kun de to endnu bestaaer. Thi en Frimurerloge og en Klub kan dog nok ikke regnes hertil, og vort, skjøndt kun faa Aar gamle, patriotiske Selskab vegeterer allerede, hvorom man kan overbevise sig, ved at gaa hen i Selskabets Botik, hvor ikke findes og i lang Tid er ere fundne flere Varer, end at de fleste hylder staae ledige, og for hvis Skyld dog holdes et Menneske og leies et Værelse, der alt koster Selskabet over 100 Rbd., som viist. kunde anvendes meget nyttigere. Men foruden disse 15 af Hr. Jversen anførte almennyttige Indretninger, gives der endda 3 af Hr. Jversen ikke omtalte Foretagender, som ligeledes alle af Mangel paa Understøttelse gik istaa. Hertil regner jeg de Jversenske almennyttige Samlinger, Hr. Jversens litteraviske Progresser, og den af sin klassiske Erudision fordeelagtig bekændte Biskop Tønne Blochs Teolog. Dette sidste standsede med første og eneste Hefte, uagtet Udgiverens baade Lærdom og Stilling, hvori man maatte tro, han lettelig havde faaer Provindsens geistlige Embedsmand til med sig at arbeide, kunde lade et sligt periodisk Skrivt formode en meget længere Vedvarenhed. De Jversenske almeennyttige Samlinger indehobe unægtelig mange skjønne Ting, og disse af 40 Bind bestaaende Samlinger gjøre deres Udgiver og Forlægger, naar man betænker han boede i Fyn og i Odense, dobbelt Ære, men hvorfaa ere alligevel Originalstykker i disse Samlinger, ja, den fortjente Udgiver maatte tilsidst opgive Haabet om at faa Originalashandlinger, tage tilTakke med Oversættelser, og endelig maatte ganske standses med selve Samlingerne. Af samme Fortjente haves og Danmark litterariske Progresser, men uagtet Odense By den Gang havde et Gymnasium med flere Professorer, en latinsk Skole med flere videnskabelige Lærere, ei at tale om de flere Videnskabsmænd, der da som nu maa have været mellem Fyns Præsteskab, saa holdt dog denne litterariske Dagbog sig kun et Par Aar. Mærkelig er Hr. Jversens humoristiske Afskeed til Publikum, da han slutter disse Progresser, og mangen En tør vel paastaa, at hvad Hr. Jversen da sagde i Slagtertiden 1789, og tør gælde i den lange Trinitatis 1815, "Lysten til at tænke videre paa vor Literaturs Udbredelse har længe tabt sig hos mig, og da man endog for noget længere end et Aars Tid siden, for mine litteraire Foretagender, her i Byen har funden for godt, at sætte mig i borgerlig Næringsskat, har jeg, for ikke at gjøre Skatteligningen tvetydig, herefter besluttet, reent at lade fore slige forfængelige Ting, og, i dets Sted, at handle med mere reelle Ting, som f.Ex. Flesk, Smør, Gryn, thi disse Ting ere con rante og blive ikke til Maculatur." Af saamange her i Fyen foretagne, men forulykkede, almeennyttige og videnskabelige Anlæg, udkastede tildeels af dem, der selv vare Videnskabsmænd og i Stilling til med Kraft at kunne understøtte ethvert videnskabeligt Anlæg, seer man da, hvor lidet man har at gjøre Regning paa et Fynsk Videnskabers Selskab, udentvivl fordi de, af hvilke man især skulde i slige videnskabelige Anlæg vente sig Medhielp, endnu ikke vil eller ikke kunne arbeide. Det er fornemmelig af Medlemmerne i den hæderlige Præstestand videnskabelige Medarbeidere ved saadanne Anlæg skal ventes, men ei at tale om, at Pluraliteten af Fyns nuværende Præster med Grund finde det ydmygende, at der ved et Valg, som styredes af 3 geistlige Herrer, saa lidet var taget Hensyn paa Præstestanden, saa kunde Præsten, han føle selv nok saa varmt og leve nok saa meget for Videnskaberne, dog i sine bestemte baade offentlige og private Forretninger have Undskyldning nok for ikke at kunne deeltage i et saadant videnskabeligt Selskabs Arbeider. Efter hvad jeg kænder til den Fynske Præstemands Stilling har han udenfor et saadant Selskab Leilighed, ja er tildeels forpligtet til 3 til 4 Gange om Aaret at opsætte saadanne videnskabelige Afhandlinger, der uden Skam for ham og Standen offentlig kunde forelægges. Man ønsker saaledes, at den videnskabelige Præst skal oplæse en Afhandling paa det aarlige Landemode.