Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-01-12
Procurator Jngerslev. Andragende fra endeel Møllere i Hads Herred om, at ingen flere Møller maatte erholde Ret til Meelmaling i deres Egn. Møller Refsgaard. Erklæring fra 122 Beboere af Hindborg Herred i Salling mod Stændernes Forening, Forandring i Valgsystemet og Skattebevillingsret. – Til endelig Behandling foretoges Sagen angaaende Udkast til en Forordning, indeholdende nærmere Bestemmelser og Veindgifternes Fordeling, samt om Veiarbeidspligten m.m. Forhandlingerne optoge hele Mødet, saa at Afstemning først kunde foretages i det Treogfyrgetyvende Møde. Comiteens Jndstilling, som foreslaaer flere væsentlige Forandringer i det kongelige Lovudkast, antoges med nogle Modificationer. Blandt de enkelte Jndstillingspuncter udhæve vi. Godseier Nyholms Forslag at Hs. Majestæt, for at Anlæget af Hovedlandeveiene i Jylland kan tilendebringes i 13 Aar, istedetfor de i Udkastets Motiver calculerede 26 Aar, allernaadigst vil tillade, at Statskassen successive forstrækker Veikassen med en saadan Sum, at det dobbelte Mileantal aarligen bliver anlagt, mod at Statskassen igjen erholder denne Kapital ved det Bidrag, som hele Landets Hartkorn har at yde i den sidste Halvdeel af bemeldte 26 Aar, og at Renter, saafremt ikke Laanet maatte kunne bevilges rentefrit - hvilket man haaber og hvorom man allerunderdanigst beder – kunne blive erlagte ved at Hartkornets aarlige Bidrag vedvarer i saa mange flere Aar, som dertil ere fornødne. (Antaget eenstemmig med 50 Stemmer.) Gaardmand Kirks Forslag som en Henstilling i Præmisserne: At alle Bestemmelser, Veivæsenet vedkommende, maatte samles i een almindelig Veianordning." (Antaget med 29 Stemmer imod 21.) Cancellieraad Funders Amendement, som Hen stilling i Præmisserne: At Forpligtelsen til at indrykke eller borttage Trapper og Kjelderhalse, i Anledning af Veianlæg gjennem en Kjøbstædgade, nøiagtig bestemmes ved Lov, i hvilken Anledning et Lovudkast ventes forelagt, som da tillige maatte indeholde Regler om, i hvilke Tilfælde Erstatning kan fordres, samt hvorledes Erstatningens Størrelse bliver at afgjøre. (Antaget med 30 Stemmer imod 21.) Comiteens Jndstilling: At det til den aarlige Vedligeholdelse fornødne Veimaterial anskaffes ved Licitation, at levere efter Cubikmaal, at sammes Transport ligeledes sættes til Licitation, og at den jevnlige eller daglige Vedligeholdelse forresten udføres ved fast ansatte Veimænd under fornødent Opsyn." (Antaget med 49 Stemmer imod 2). Fireogfyrgetyvende Møde. Referenten for Petitionscomiteen, Stiftsprovst Hald, foredrog dens Betænkning over en Deel til den henviste Andragender, af hvilke den kun henstillede til Oplæsning tvende Andragender fra Skolelærerne i Venneberg, Dronninglund og Børglum Herreder og Forbedring i deres Kaar. Producenten talede Skolelærernes Sag, men kunde dog af Mangel paa fornødne Oplysninger ikke understøtte noget af disse Andragender. Ved Afstemningen blev det vedtaget, at intet af dem skulde oplæses. Sagen betræffende Udkast til en Anordning angaaende Landcommunevæsenet foretoges dernæst til foreløbig Behandling. Efterat Præsidenten havde bemærket, at det vilde være hensigtsmæssigt at deele Udkastet i 2 Afdelinger, oplæste Comiteens Referent, Procurator Jngerslew, dens Betænkning over Udkastets første 15 Paragrapher. Den sluttede sig i det Væsentlige aldeles til den roeskildske Forsamlings Betænkning, og gik fornemmelig ud paa, "at den forventende Anordning ikkun bør ansees som provisorisk, da vi tør haabe, at neppe ret mange Aar ville hengaae, inden den almindelige Jnteresse for de communale Anliggender og Landboernes Dygtighed til selv at bestyre disse vil have udviklet sig i den Grad, at der vil føles Trang til væsentlige Forandringer i det, som nu, efter de i dette Øieblik existerende Forhold, maa ansees tilraadeligt, og søgte ved mange enkelte Bestemmelser at forskaffe Sogneraadene (hvilket Navn den foreslog i Stedet for "Sogneforstanderskaber.) en mere udstrakt Virkekreds og større Frihed ved Valgene, end Udkastet havde tiltænkt dem. Comiteens Medlem, Biskop Øllgaard, oplæste et dissentierende Botum, som gik ud paa, at Sogne raadet maa komme til at bestaae af 3 Afdelinger, nemlig een for Fattigvæsenet, een for Skolevæsenet og een for de øvrige Communalsager, at Sognepræsten stedse skulde være Formand for de 2 første, og at der ved frit Valg mellem Medlemmerne, skulde vælges en aarlig Forstander for den tredie Afdeling. Comiteens Majoritet havde foreslaaet at Formanden for det hele Sogneraad frit skulde vælges, medens Udkastet havde bestemt at det skulde være Herredsfogden eller Birkedommeren. Debatterne dreiede sig fornemmelig om dette Punct og i det Hele og Embedsmændenes Forhold til de nye Communalindretninger, i hvilken Anledning Auditeur Roulund yttrede: "Naar Justitsraad Holm siger, at Herredsfogderne have saa mange og saa forskjelligartede Forretninger, at de næsten overstige Kræfterne, giver jeg ham vistnok Ret heri, og jeg erkjender ogsaa Rigtigheden af den almindelige Sætning, at naar man forlanger altfor meget, faaer man i Almindelighed ikkun lidet; derfra hidrører formodentlig den Klage, jeg oftere og fra flere Steder har hørt, at Herredsfogden ikke gjerne befatter sig med andre Sager end dem, hvorfor der er stipuleret Gebyyr;" (hvilket mødte nogen Jndsigelse), og Godseier Nyholm. Det er dog sørgeligt: Aldrig saasnart forelægger Regjeringen et Udkast, hvori der viser sig endog blot en Smule, Liberalitet, eller som gaaer ud paa at vække nogen Almeenaand i Folket, for der i Forsamlingen reiser sig en Masse af Jndsigelser, som om Embedstanden stod Fare for at miste al Myndighed. Femogfyrgetyvende Møde. Udkast til endelige Expeditioner af 6 forskjellige Sager bleve oplæste og vedtagne. Sexogfyrgetyvende Møde. Præsidenten gjorde opmærksom paa, at det vilde være umuligt i den tilbageværende Tid at tilendebringe alle foreliggende Sager, hvorfor han foreslog at anholde om nogle Dages Prolongation. Adskillige Medlemmer yttrede, at Terminsforretninger hindrede dem i at blive længere end den fastsatte Tid. Den kongelige Commissarius var bemyndiget til at prolongere Forsamlingen i 8 Dage over den bestemte Tid. Med 38 Stemmer mod 7 vedtoges det, forsaavidt det gjordes nødvendigt, at benytte denne Prolongation. De Den fra næstforrige Møde udsatte foreløbige Behandling af Sagen betræffende Udkast til en Anordning angaaende Landcommunevæsenet fortsattes. Den kongl. Commissarius forsvarede Udkastet og besvaredes af Referenten. Sagen fortsattes i det Syvogfyrgetyvende Møde. Referenten oplæste Betænkning over anden Deel af Udkastet: om Amtsraadets Sammensætning, dets Medlemmers Valg og dets Forretninger. Blandt andet tiltraadtes den roeskildske Forsamlings Jndstilling, at det bør tilstedes Amtets Sognepræster at udnævne den af Amtets Provster, som skal være Medlem af dette Raad.