Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1766-03-24
J Deres høistærede af 8de i forrige Maaned, har De sendt mig Begyndelsen af de Anmærkninher over adskilligt i B: " som De for Deres Afreise herfra havde den Godhed at love mig. Een af de vigtigste blandt disse er, efter mit Begreb, denne: De har, siger De, ei i nogen skikkelig Bye her i Landet, mærket saa slet Skomager Arbejde, som i B: " De vil hertil vide Aarsagen. Den forlanger mine videre Tanker herom. Aarsagen til det slette Arbeide maa enten være slette Arbeidere eller slette Matrialier. Erfarenhed viser, at det første ei har Sted. Mange af vore Skoe-Magere arbeide vel. Adskillige fremmed Svenne arbeide paa vore Skomageres Verksteder. Mange af vore Skomager-Svenne have reiset paa deres Haandverk. Skulde man vel kunde troe, at ingen uden slette Skomager, Svenne kom hid? Er der vel udenlands fra hørt, Klage over vore Skomager Svennes Uddueligheds Er Aarsagen saaledes ei hos Arbeiderne, maa den endeligen være hos Materialierne. Aarsagen til det slette Skomager-Arbeide i B: E er det slette Læder. Hvorfor, vil De vel spørge, skulde Læderet i B: være slettere end andetsteds, Læderet i sig selv kand ei her være slettere end andetsteds. Men det garves ei, beredes ei saavel her som andetsteds. Det er umueligt, ved nærværende Indretning, at faae det bedre. Dette vil De upaatvileligen bifalde, naar det behager Dem at betragte følgende Sandheder. Her ere ingen ordentligen lærte Garvere. Sko-Magerne lade selv ved saa kaldede Garvere, som staae i deres Tieneste, garve deres Læder. Skoe-Magerne blive ei her mere end andetsteds oplærte i Garverie. De kand altsaa hverken selv garve eller forstaae i Garverie at undervise andre. De Personer, ved hvilke Skomagerne lade garve deres Læder, have aldrig lært Garver-Haandverket. Nogle af dem have været Felberedere. Andre har ei engang lært noget Haandverk, som har mindste Overeensstemmelse med Garvernes. En ordentlig lært og duelig Garver vilde vel ei tiene Skomagerne for den ringe Løn, hvormed Fuskerne nu tage til Takke, sær om den var bekiendt, at der i Skomagernes Privilege af 20de Decembris 1748 udtrykkeligen er tilladt Garvere at nedsætte sig i B. Saaledes haaber jeg at have viset Baade Aarsagen til Arbeidets Slethed og tildeels Fornødenheden og Nytten af en Forundring i det Nærværende. Nu vil jeg gaae videre. Jeg vil stræbe at overbevise Dem om, at det vilde være det Almindelige, ja Skomagerne selv nyttigt, om de sidste afholdt sig fra Garving og alene vedblev deres Skomager-Haandverk, Garveriet derimod forrettedes af boesatte Garve, re, som paa saadant Haandverk havde bunden, Borgerskab. Vort Skomager-Arbeide, som er aabent og trækker Vand, som ei varer halv saa længe som det burde vare, koster ligesaa meget som andetsteds forsvarligt Arbeide. Mon ikke sligt er saa meget mere skadelig, som det paa saa fugtigt Sted som B: ei kand andet end medvirke til mange Sygdomme, Skomagernes Garverie holdes ei ved deres Huse. Nogle, som have forsøgt derpaa, ere der af Lauget hindrede, uagted, at de boede meget langt fra det nu almindelige Garver-Huus. Her i Byen er et indhegnede Sted, hvor der findes en temmelig Deel Boder, i hvilket Skomagerne have deres Garverie, hvilket almindelig kaldes Star-Huset, skiønt det vil rettere burde hede Garver-Huset. Den største Deel af Skomagerne boe langt fra dette Garver Huus, som ligger i den inderste Deel af Byen.