JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-10-23
No 183. Løverdagen. den 23 Octbr. Den til Forsendelse. med Brevposterne Kongelig allernaadigst alene privilegerede Aarhuus Stiftstidende. Redigeres og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-10-23
Fædrelandet. Det kgl. danske Cancellie har under 2den ds. forlangt Biskoppernes Betænkning ang. og hvorvidt Religionsfrihed kunde være at tilstaae Daabmenighederne (de saakaldte "Baptister eller "Døbere,") der afvige fra Statskirken hertillands i følgende Puncter: De erkjende ikke Barnedaabens Gyldighed, men antage, at Jngen bør døbes førend han eller hun veed hvad Daaben er og hvad den betyder; de antage ei Bestænkelse med Vand for nogen ret Daab, men derimod heel Neddyppelse; de antage at Nadveren bør bruges efter Jndstiftelsen ved Brødets Brydelse &c. De bruge ingen Slags Ceremonier men tilbede alene Gud i Aand og Sandhed; Menighedens Lærere eller Ældste have en Magt til at forlade eller beholde Menneskene deres Synder, hvilket alene tilkommer Gud. Dog udøver Menigheden Kirketugten ved at udelukke de Medlemmer som ei føre en christelig Vandel. Jøvrigt hvad Ægteskaber, Begravelser a. angaaer, erkiende de Statens Autoritet og følge dens Forskrifter. Hertil har Cancelliet tilføiet, at Brødrene Mønster have i et til Hs. M. indgivet Andragende, at naar der maa tilstaaes dem og deres Troesbrødre fri Religionsøvelse overalt i Danmark, erklæret sig villige til følgende Forpligtelser: 1) at yde alle sædv. Afgifter til Statskirken. 2) At underholde deres Fattige uden at falde det Offentlige til Byrde. 3) At opdrage deres Børn i Overeensst. med Landets Love, Statskirkens Bestemmelser ene herfra undtagne. 4) Til enhver Tid at gjøre Regjeringen bekjendt med deres religiøse Anskuelser og at bevise, at disse ere aldeles consistente med den borgerlige Orden. 5) At afholde sig fra at optage nye Medl. uden først at have henviist disse til deres Sognepræst for af ham at blive underkastede saadan Examination og erholde saadanne Forholdsregler som maatte ansees hensigtsmæssige og nødvendige, samt at de have erklæret sig beredvillige til at afholde sig fra at foretage deres Daab under aaben Himmel, men at foretage disse i Huus, samt til at holde deres gudelige Forsamlinger i deres egne Huse for ikke at tiltrække sig Folks Opmærksomhed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-10-23
J Kjøbenhavn er man nylig kommet til det Resultat, at Vand- og Brolægningsvæsenet samt Gadebelysningen ere der saa fast knyttede til hinanden, at en Forandring til det Bedre i een Retning vilde bevirke Tilbagegang i en anden. Det er nemlig bleven oplyst i et af Khvns Borgerrepræsentanters seneste Møder, at et Forslag om en ny Brolægnings maade er bleven forkastet af Magistraten og Stads conducteuren, fordi denne Brolægning vilde blive for god til hastig at kunne opbrækkes ved Vandrendernes Reparering, eller fordi sidstnævnte ere for slette til at skjules med en for durabel Brolægning. (Forslaget var at brolægge Gaderne med Asphalt, men da Vand renderne saa ofte maa repareres, og man nu let kan see hvor de trænge til Udbedring, fordi Vandet strax trænger op imellem Stenene, hvorimod man ved Asphaltbelægning vilde nødsages til at brække store Stykker op for at finde Stedet.) Det vil formodentlig derfor interessere enhver khvnsk Jndvaaner, at der muligviis allerede til næste Foraar forestaaer Hovedstaden en fuldkommen Revolution i dens Lygte, Vand- og Brolægningsvæsen. (Fædrel.)Man maa forundres ved at erfare, af et Skrift som Prof. Velschov har udgivet, at Landbefolkningen. i Danmark er for Tiden ikke større end den var midt i det 13de Aarhundrede, og endnu mere vil man forundres naar man faaer at vide, at denne Befolkning var i Aaret 1801 langt mindre end i hiin fjerne Old. Aar 1250 udgjorde Danmarks Befolkning udenfor Stæderne henved halvanden Million, altsaa næsten samme Antal som nu, men i 1801 kun 735,000, hvilket Antal var stegen 1834 til 972,000. Ligefra Waldemar Seiers Tider, det vil sige fra den Tid Bondeundertrykkelsen ret begyndte, i et Tidsrum af 600 Aar, har vor Landbefolkning saaat sige ikke forøget sig!!! Men fra dette Aarhundredes Begyndelse har den igjen betydelig tiltaget, som en Følge af den store Reform der skete under Frederik den Sjette og Agerdyrkningens større Opsving. Blandt de specielle Data i bemeldte Skrift finde vi særdeles mærkværdigt, at Landbefolkningen i Jylland har i gamle Dage været større og især Viborg Stift betydeligt større end nu.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-10-23
Jfølge den nye Veianordning skal Pligtarbeidet for Fremtiden, saavidt Omstændighederne tillade det, ikke kræves in natura, men betales med Penge. Til at ansees lige med Hovedlandeveie er bestemt Veien fra Nørresundby til Hjørring og derfra til Frederikshavn, og Veien fra Holstebro over Ottesund til Thisted, ligesom og Hovedlandevei bliver at anlægge fra Aarhuus over Silkeborg og Gjelleruplund til Ringkjøbing, samt mellem Randers og Viborg; hvorimod Veien fra Viborg til Hobro saavelsom Veien fra Ringkjøbing til Lemvig, forsaavidt den ikke kommer til at udgjøre en Deel af Hovedlandeveien til Holstebro, gaae ud af Hovedlandeveienes Klasse og blive saaledes herefter at behandle som mindre Landeveie. Den egentlige Sammenhæng og sande Grund til Kjøbenhavnspostens" sidste Actions-Anlæg angaaende Familien Rehlings active Styrke som Medlemmer af Gouvernementet paa Tranquebar, beretter Fædrelandet, saaledes: "Da det omtalte N af Khuusp. var ankommet til Tranquebar og læst af Gouvernementet, opvakte dette naturligviis ikke sammes Tilfredshed. Men det blev ikke ved Utilfredsheden alene. Ophavsmanden maatte findes, og hvad var naturligere, end at Gouvernementet eftersaae, hvo der igjennem samme havde sendt Breve til Europa, og hvad var fremdeles naturligere, end at flere af Gouvernementets Embedsmænd, der havde Slægt og Venner i Europa, ogsaa fandtes anført paa denne Liste. Men hvo blandt disse var nu Forbryderen, Gouvernementet udstedte nu et formeligt Circulaire til dets Embedsmænd, hvori det afæstede disse en Erklæring or at erfare, om de havde Andeel i den i Khvnsp. optagne Artikel. Men det erfores ikke, og Sag blev nu anlagt mod Bladets Redacteur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-10-23
Overretten har nu fældet Dom i den forhen omtalte store Tyvssag mod 29 Personer af begge Kjøn, der var en sand Tyvebande, som fra 1836 til 1839. havde udøvet sin Virksomhed paa Møen, Falster, Lolland og tilliggende Øer. De tre mærkeligste Deeltagere var 1) Møllersvend Niels Lassen, der dømtes for 22 natlige Jndbruds=Tyverier, en heel Deel forsætlige Attentater og en stor Mængde simple Tyverier. Han blev dømt til Fæstningsarbeide for Livstid. Søren Hansen for 18 Jndbrudstyverier, 6 Atten tater, endeel mindre Tyverier, &c. Ogsaa han blev dømt til Fæstningsarbeide paa Livstid. 3) Søren Hansens Kone, Karen. Hun havde været Deeltagerske med Manden i flere Jndbruds- og andre Tyverier, og forresten gjort sig skyldig i en Mængde Tyvsmedviderier &c. Hun dømtes til 8 Aars Tugthuusarbeide. Af de andre 26 dømtes 3 til Fæstningsarbeide i 16 Aar, 2 i 10, 2 i 8, 3 i 6, 1 til 4 Aars Forbedringshuusstraf, 2 i 2 Aars, 1 i 18 Maaneders, 1 i 8 Maaneder, 7 paa Vand og Brød fra 6 G. 5 D. indtil 5 Dage, 2 til 40 Dages Fængsel(blandt disse en Kone paa 78 Aar), og 2 frifandtes for videre Tiltale.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-10-23
Høiesteret har dømt en islandsk Præst, forhenværende Personel-Capellan for Helgafells Menighed, Johan Barnesen, (for at have i en fremmed Kirke sammenviet et Par Folk, imod det af vedkommende Sognepræst gjorte Forbud og uden forud at have affordret de Paagjeldende Forlovere eller andre Beviisligheder) til en Mulct af 50 18, Sagens Omkostninger og 119 a 3 F. 2 s. til Justitsfonden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-10-23
Jfølge "Dannebroge, er Opløsningen stærkt ifærdmed at trænge ind i Magister Lindbergs Parti. Flere af de Lægfolk, der hidindtil have nydt størst Anseelse hos "de Opvakte have fjernet sig fra ham i religiøs Henseende. Som saadanne anfører Magisteren, foruden Graveur Mønster, Skolelærer Sørensen i Vensløv, Skomager Hansen i Slagelse, der har virket og skrevet en Deel for Sognebaandets Løsning, og en i det vestlige Sjælland velbekjendt Prædikant, Gaardmand Rasmus Ottesen i Tinggjellinge (der endog tildeels for Magisterens Skyld for kort Tid siden blev hjemsøgt med en Trykkefriheds Action.) Derhos har Magisteren den Hjertesorg, at hans hidtilværende troe og som Almueslærer ingenlunde ubegavede Bundsforvandte, Skolelærer R. Sørensen, har forandret politisk Overbeviisning. Jøvrigt forkjætrer Magisteren naturligviis sine affaldne Troesforvandte, navnligen dem, der hylde Baptisternes Læresætninger, fordi "Giendøberne (saaledes kalder Magisteren nemlig Baptisterne) i Politiken ere radicale, saavidt de ere conseqvente. (To af Hovedstadens Haandværkere: Skomagerm. H. Jørgensen, og Skræderm. Leidesdorf, Begge af Magister Lindbergs Tilhængere, have taget til offentlig Gjenmæle, mod de Angreb som findes mod dem i Cand. Mønsters Livshistorie.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-10-23
Jmellem Khvn. Gouvernement og Politi skulle Forhandlinger være i Gang om, hvo af dem der skal bekoste Værn om den Mølle, som nu i et Aar har dræbt tre Mennesker. "Dagen" finder det medrette ønskeligt, at Værnet sattes først og det siden afgjordes, hvo der skal bekoste det.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-10-23
Capt. Thomas Sødring, saavidt vides den første danske Verdensomseiler, har i Trykken udgivet sin Reisedagbog, der er meget interessant. Af samme erfares, at da han den 10de Octobr. 1839 havde heiset det danske Flag udenfor Hobarttown (en By paa den sydøstlige Deel af van Diemens Land) hvor det aldrig før havde vaiet, havde han havt den glade Overraskelse, at en Baad med to Danske kom ud til Skibet. Den Ene var en Broder til Uhrmager Jürgensen paa Østergade i Kjøbenhavn, og den Anden Uhrmager Heckscher, født i Aarhuus. Skibslæggen, Cand. Møller, forlod Skibet i Chili hvor han nedsatte sig som practiserende Læge.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-10-23
Odense Jndvaanere bleve forleden Nat foruroligede ved Brandraab og Klemten, ikke langtfra Procurator Rasmussens smukke Eiendom paa Nonne banken udenfor Byen var der sat Jld i en Stak Raps=Foder, der stod paa Marken. Til Lykke naaedes ikke Bygningerne. Jlden formodes paasat af kaade eller ildesindede Personer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-10-23
Vor udmærkede Historiker, Dr. C. PaludanMüller i Odense, har udgivet et lidet Skrift: "Om Ove Høegh Guldberg som Statsmand," nærmest foranlediget af Cand. Plougs Afhandling i Fædrelandet." – "Fra min Barndom - siger Forf. - har jeg hørt Guldberg prise som en af Danmark høitfortjent Mand, som den danske Nationalitet, især maa takke for sit kraftige Opsving, og senere har jeg fundet dette bekræftet." Forf. gaaer derpaa over til at vise, at Plougs Jnsinuationer, Beretninger og Paastande ikke hvile paa nogen tilstrækkelig fast Basis, og at de Kilder han har benyttet dertil indeholde Usandheder og Overdrivelser. (Af Plougs Afhandling om det Guldbergske Ministerium erfares bl. a. at den berømte P. Fr. Suhm havde allerede dengang gjort et Udkast til en Constitution, ifølge hvilken der skulde oprettes et permanent Parlament af 48 Personer, uden hvis og Kongens overeensst. Villie ingen Skat maatte paalægges osv. Ligesaa fortælles deri, at Dronning Mathilde havde baade for Retten og paa sit Dødsleie høitideligen tilbagekaldt den hende tidligere aflokkede Tilstaaelse.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-10-23
Blandt de danske Lehnsbesiddere udviser især den unge Grev Knuth til Knuthenborg paa Lolland en sjelden Jver for at fremme gavnlige og industrielle Foretagender. Han har saaledes anlagt Bandholm Havn, etableret et Jernstøberi, &c. Nu søger han ogsaa at indføre Silkeavlen paa sine Godser, og har i Sommer, paa sin Bekostning, sendt en af Grevskabets opvakte Skolelærere til Preussen at denne paa Stedet kunde gjøre sig bekjendt med Fremgangsmaaden af Silkeormens Behandling, Silkens Haspning, osv. Denne Mand er nu vendt tilbage til Lolland, og man tør af hans indsamlede Kundskaber vente sig de bedste Resultater.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-10-23
J "Dannevirke fortælles endeel Anecdoter om hvorledes de tydske Embedsmænd radbrække Sproget i den danske Deel af Hertugd. Slesvig. J den senere Tid (hedder det) har man længe havt Godt af, at en Geistlig havde i en Kirke udtrykt sig for sin Menighed om Christi Opstandelse med de Ord: "Christus stod op af Grøften," Udtryk, der vare saameget anstødeligere, som Almuen forstaaer under: at ligge i Grøften – at være beskjænket. Af nye Tilfælde i Retssager tales der meget om følgende: En Mand blev anklaget for at have slaaet (bjerget) Nør paa et Sted, hvor Flere tiltroede sig at have Rettighed. Han blev altsaa taget i Forhør, hvor ved. Embedsmand forelagde den Jndstævnte, bl. a. følgende Spørgsmaal: "Har Han slalet Sielf paa Le Dam? (Rør hedder, som man veed Schil paa Tydsk.) Den Anklagede svarte: "Nei, paa min Ære har jeg ikke!" Dommeren gjentog sit Spørgsmaal i en høiere Tone, men den Anklagede vedblev sin Nægtelse med det Tilføiende, aldrig i Verden har jeg slaaet Seer (Sæbe) paa L Dam." Da traadte en af Stokkemændene hen til Dommeren og tilhviskede ham ærbødig om at betjene sig af Udtrykket Rør istedetfor Silf, og da nu Dommeren gjorde det, vedgik Manden strax Gierningen, men beraabte sig paa Tilladelse af en anden Berettiget, og Sagen døde henDet store Gods Voergaard i Dronninglund Herred i Vensyssel er i denne Tid kjøbt af dHrr. Protocolsecretair i Høiesteret, Kammerjunker H. Hoppe, Kammerjunker C. Rosenørn og Candidat Bloch for en Kjøbesum af 259,500 . – Ved enhver Handel om dette Gods er der en mærkelig Jndskrænkning, som man ellers kun sjelden træffer paa her i Landet, idet en bestemt Familie har Forkjøbsret til Voergaard. Da nemlig Kammerherre Holger Reedtz Thott til Gaunøe, Strandegaard og Lindersvold i Slutningen af forrige Aarhundrede solgte Voergaardtil Brødrene Jngild, bestemte han i Skjødet, at for Fremtiden ved ethvert Salg af denne Gaard hans Efterkommere skulde have Ret til at kjøbe Gaarden for den samme Sum, som nogen Anden vilde give og at altsaa ved enhver saadan Handel deres Samtykke først skulde indhentes. Da derfor et Selskab, for hvilket Hr. Schytte paa Bygholm stod i Spidsen, vilde kjøbe Voergaard af dets daværende Eier Hr. Overkrigscommissair Schultz, maatte denne først indhente en Erklæring af Kammerherre Reedtz=Thotts Arvinger, af hvilke Enkefrue Baronesse Rosenkrands erklærede: selv at ville kjøbe denne sin Fædrenegaard, som hun nu igjen har solgt de ovennævnte tre Herrer med en Fordeel af omtrent 15,000 18. (Dan.) Som noget, der kan tjene enten til Beviis paa Landeiendomsprisernes Dalen for Øieblikket eller som Bidrag til Taxationsforretningers Betydning, og i ethvert Fald viser, hvor forskjellig Anskuelserne kunne være, meddeles Følgende: J Aaret 1837 kjøbtes Hovedgaarden Aalegaard i Han Herred for 10,000 strax efter taxeredes den til 11,000 3, endnu i samme Aar ved en Overtaxation til 15,000 28, ifjor taxeredes den til 18,000 28, og ved en Udlægsforretning i indeværende Aar ansattes den til 15,000.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-10-23
Ved en 3die Auction den 28de f. M. mødte kun een virkelig Liebhaver, der blev Høistbydende med 10,000 25 og ved 4de Auction blev Eiendommen tilslaaet Exam. jur. Brendstrup for 12,600 £. (Aalb. Av.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-10-23
Copulerede. J Fredericia den 15de October: Hr. Kjøbmand C. Hartwig Lewinsen og Frøken Augusta Trappand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-10-23
Bekjendtgjørelser. Søndagen den 24de Oct. opføres: Enten elskes eller døe, Lystspil i 1 Act af Scribe. Derefter Under Laas og Lukke. Ny Vaudeville i 1 Act. Til Slutning: Hovmesteren i Knibe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-10-23
Vaudeville i 1 Act, oversat af Overskou. J. Müller. Aar 1841, den 11te October, blev i den Kongelige Lands-Over- samt Hof- og Stadsret i Kjøbenhavn afsagt Dom i Sagen: Lottsadvocat Damkier som befalet Actor, contra: Cand. philos. Frederik Barfod og Procurator Balthasar Christensen som Redacteur af Bladet Fædrelandet, og saaledes kjendt for Ret: De Tiltalte, Candidatus philosophiæ Barfod og Procurator Balthavar Christensen bør hver for sig bøde 100 2 Sølv til Kjøbenhavns Fattigvæsens Hovedkasse, samt være den ved Forordningen 27de September 1799, 20 anordnede Censur underkastet i 1 Aar. Actionens Omkostninger, derunder indbefattet 15 2 Sølv i Salair til Actor, Lottsadvocat Damkier, udrede de Tiltalte in solidum. De idømte Mulcter at udredes inden femten Dage efter denne Doms lovlige Forkyndelse og Dommen i det Hele at efterkommes under Adfærd efter Loven. Hvilket herved bringes til offentlig Kundskab i Overeensstemmelse med Forordningen af 27de Septbr. 1799. Justitscontoiret i den Kongelige Lands-Over- samt Hof= og Stadsret i Kjøbenhavn, den 15de October 1841. Hoff.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-10-23
Efter Skifterettens Foranstaltning afholdes Torsdagen den førstkommende 28de d. M., om Eftermiddagen Kl. 2, Auction paa Stadens Raadhuus, over endeel Løsøre, tilhørende forskjellige Boer og bestaaende af Mands- og Fruentimmer=Gangklæder, uldne og linnede, Sengeklæder, Dragkister, en Kommode, et Par Guld=Ørenringe og noget Dækketøi m. m., hvilket herved bekjendtgjøres til Lysthavendes Efterretning. Aarhuus, den 23de Octbr. 1841. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-10-23
Torsdagen den 28de October førstkommende, Formiddag Kl. 10, bliver, efter Begjæring, afholdt Auction i Odder over afdøde Exam. juris West's og Kone Marie West's Eiendele, bestaaende af 6 Fag Huus og et lidet saakaldet tydsk Ladehuus, der for faa Aar siden af ny er opbygt, med en liden Haveplads, et Chatol, Borde, Stole, Linned, Sengeklæder, Gangklæder, en Deel Sølvtøi, saasom: Theeskeer, Spiseskeer osv., en Deel Kjøkkentøi og 2 Køer m. m. - Lysthavende indbydes. Hads & Ring Herredscontoir, den 11te Octbr. 1841. Nyholm, const.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-10-23
Jfølge Hr. Capitain v. Brachts Begjæring bliver afholdt Auction i hans Bopæl heri Byen, Løverdagen den 30te d. M., om Formiddagen Kl. 11, over et Par smukke mørkbrune, veltilkjørte, 5 a 6-aarige Hopper, samt nogle Staldreqvisitter. Randers, den 21de Octbr. 1841. S. A. Koefoed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-10-23
Den til den 28de d. M. derammede 3die Auction over Gjæstgiver Thedsens Gaard heri Kjøbstaden, tilbagekaldes herved. Ebeltoft, d. 22de October 1841. Stephensen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-10-23
Efter Begjæring af Enkefrue von der Pahlen, bliver, den hende tilhørende Gaard, Matr. Ms 31 paa Gammeltorv her i Byen, bestaaende af: a) et Forhuus til Gaden, 2 Etager 17 Fag Muur og Bindingsværk, b) en Sidebygning, 2 Etager, 10 Fag Muur= og Bindingsværk med et tilbygget Halvtag; c) den tilhørende Gaards- og Haugeplads, indhegnet med Plankeværk, ved en 4de Auction, der afholdes paa selve Eiendommen, Løverdagen den 30te October førstkommende, Formiddag Kl. 10, opraabt til absolut Bortsalg, Denne for 5740 Rbd. brandassurerede og for en Handlende eller Fabrikant særdeles fordeelagtigt beliggende Eiendom, i hvilken i flere Aar er drevet Tobaks fabrik, forevises af Procurator Hansen heri Byen, hos hvem Conditioner og Adkomstdocumenterne forinden Auctionen ere til Eftersyn. Frederikshavns Byfogedcontoir, den 10de Octbr. 1841. Rømer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-10-23
Torsdagen den 28de dennes, om Formiddagen Kl. 10, slet, bliver, ifølge Amtets Ordre, paa Hasle o. fl. Herreders Thingsted i Aarhuus Raadhuus, afholdt offentlig Licitation over Opførelsen af tvende store Steenkister, paa Veien mellem Terp og Lystrup, efter Conditioner og Overslag, som ligge til Eftersyn her paa Contoiret. Hvilket herved til Lysthavendes Efterretning bekjendtgjøres. Hasle &c. Herredscontoir, den 20de October 1841. Seidelin.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-10-23
Ved Licitationen den 28de dennes agtes tillige afholdt Licitation over Opførselsen af 3 Steenkister ved KannikeMøllebroe og en Dr. ved Harlew. Hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Hasle &c. Herredscontoir, den 23de Octbr. 1841. De Medlemmer af Randers AmtshuusholdSeidelin. nings=Selskab, som restere med Contingent saavel for dette som foregaaende Aar, anmodes herved om at indbetale Samme snarest mulig til undertegnede Selskabets Casserer. Randers, den 19de Octbr. 1841. Mulvad.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-10-23
Fra i Morgen den 24de dennes er Fæstecontoiret henflyttet til Hr. Garver Eilerzens Gaard paa Vestergade N 619 første Sal, hvor det, ligesom hidtil, under mit An= og Tilsvar bestyres af Hr. Fuldmægtig A. Hansen, i Henhold til den ham af Magistraten meddeelte Constitution. Aarhuus Fæstecontoir, den 23de October 1841. C. v. Berger. Urier-Ost eller den bekjendte fedeste Schweitzer-Ost, almindelig Schweitzer=, Stoltzer= og Eidamer=Oste, faaes N. C. M. Lazarus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-10-23
Spanske Druer. og Krands=Figen faaes hos N. & M. Lazarus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-10-23
Tobakker, saasom: Dronoco Kanaster, Varina=, Petit-, Jagt, Portorico= og Portocarero, samt flere Sorter saavel Røg som Snuus=Tobakker, faaes hos N. & M. Lazarus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-10-23
J disse Dage er arriveret: moderneste glatte & sigrerede Mohairs, Alpaca, Saxony, Orleans, glatte & figurerede Thibets m. m., som sælges billig af P. Nørgaards Enke.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-10-23
Feed færsk Flæsk kjøbes som sædvanlig af Carl Benzen. Haar af Koe, og bestehaler samt Manke kjøbes af Reebslagermester M. Guldmann boende paa Middelgade.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-10-23
Ny Manufacturhandel i Veile. At vi have aabnet et velassorteret Mode- og Manufactur=Varelager paa denne Byes Torvegade, tillade vi os herved at meddele, med den Forsikkring, at vi stedse skulle bestræbe os for at forsyne os med de nyeste og bedste Artikler. Vi ville ved denne Leilighed ikke undlade at gjøre opmærksom paa, at vi ønske stedse at holde faste men billige Priser, lempede efter vort billige Jnd Warburg & Seligmann. kjøb i Udlandet. Skræddermester Guldmann er flyttet til Rosensgade hos Bødkermester Lemming, 320 Rbd. Sølv af Stamhuset Steensballegaard Umyndiges Midler, kan imod lovbefalet Sikkerhed faaes til Laans i 11te December næstkommende, naar man derom henvende sig til undertegnede Godsforvalter. Ørritzlev, den 18de Octbr. 1841. Risom.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-10-23
For en Student eller en duelig Seminarist er en Huuslærerplads ledig til 1ste November næstkommende paa Hvanstrup pr. Hobroe. Man henvender sig til Eieren paa Gaarden. Spliid. En i Colding Byes Laasbygade beliggende Gaard, ren paa Gaarden. Spliid. En i Colding Byes Laasbygade beliggende Gaard, hvori der i mange Aar har været drevet Handel og Brænderie, er strax at erholde tilkjøbs eller til Leie, naar man derom henvender sig til Procurator Schvensen i Colding enten mundtlig eller i portofrie Breve Undertegnede anbefaler sig med Modepynt og Skræddersyning samt Udsalg af en Deel til Modepynt henhørende Sager, færdige og paabegyndte Jernarbeider og andre Broderier af skjønneste og moderneste Arbeider. Skanderborg, den 1ste October 1841. C. Vogelsang.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-10-23
Trykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkerie. Til Underretning for de som maatte attraa Fandeiendomme til Kjøb eller i Forpagtning tjener herved, at jeg har i Commission at foranstalte endeel større og mindre Landeiendomme og Kroesteder, hvoriblandt en Mølle der tillige har Privilegium paa Kroehold samt paa at hæve Broepenge, bortsolgte eller bortforpagtede, og kunne de som maatte attraa nogen af disse, ved enten personlig eller i portofrie Breve at henvende sig til mig, erholde nærmere Underretning i saa Henseende. Aarhuus Fæstecontoir, den 10de October 1841. A. Hansen, const.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-10-23
En Handelsbetjent, der kan legitimere sin Duelighed især i Boutik= og Tommerhandel, med gode Anbefalinger, kan, paa Grund af indtrufne Omstændigheder, erholde en god Condition til 1ste November næstk., naar han enten personlig eller i portofrie Breve, snarest muligt melder sig hos A. Hansen, const. Fæstemand i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-10-23
Nogle Lærerinder, der tildeels ere forsynede med særdeles gode Anbefalinger for Dulighed i at undervise i Sprog, Musik, Tegning og andre qvindelige Haandarbeider, ere hos mig anmeldte som Tjenestesøgende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-10-23
De, som maatte attraae nogen af disse, vilde behage enten personlig eller i portofrie Breve at henvende sig A. Hansen, const. Fæstemand i Aarhuus.