JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-07-12
Den herværende Organisations-Commission har alt under 4de April ladet bekjendtgjøre, at Danziger Court. og Beregningen derefter er afskaffet i Groshandelen, og at alle Vexelcourse, PriisCouranter og Mægler Notitser skal beregnes og udfærdiges efter preussisk Courant fra 1764. De en gros Handlende have vel gjort Forestillinger herimod, men uden Nytte, saa at man nu begynder at beregne i preussisk Courant, dog saa, at den gamle Maade sættes ved Siden. - Der er skeet nogle smaae Forsendelser af Rug til Sverrig, af Hvede til Holland, af Staver til Bourdeaux, Port a Port og Mallaga. J det Hele skranter Handelen. - De nærværende Kornforraad bestaae i omtrent 600 Læster Hvede til en Priis af Fl. 320 a 430, 400 Læster Rug til en Priis af Fl. 270 a 280, 200 Læster Byg til en Priis af Fl. 200 a 220, 200 Læster Havre til en Priis af Fl. 170 a 100, 100 Læster Ærter, til en Priis af Fl. 260 a 280 i preussisk Courant pr. Læst a 56 1/2 Scheffel. Man venter imidlertid om nogle Uger en betydelig Tilførsel ned af Veixlen, uden dog at smigre sig med at erholde ringere Priser, da man svæver i Frygt for dette Aars Kornhøst. - Vexelcours pr. Amsterdam 70 D. 286. London 3 M. f. 16. (S. Bl.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-07-12
(Af Hamb. Corresp., Alt. Merk. og Lüb. Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-07-12
Frankfurt, d. 2 Juli. Den 4 Juli indtræffer her den Keiserlige russiske Armees Hovedqvarteer, kommende fra Paris, den 2de til Würtzburg, den 21 Juli til Dresden, den 2 August til Breslau, den 22de til Warsch u. Notterdam, d. 2 Juli. J Gaar havde viden Fornøielse at see Keiser Alexander indtræffe hertil over Antwerpen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-07-12
Fra den norske Grændse, d. 20 Junii. De norske Havne blokeres nu af 4 engelske, 4 svenske og 4 russiske Fregatter. – Alle Daldeboerne ere nu udskrevne som Frivillige. Man venter endnu at Sagen, Norge angaaende, bilægges i Mindelighed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-07-12
Paris, den 20 Junii. Den afdøde forrige Keiserinde Josephine efterlader sig en Formue af 14 Mill. Franker. Det skjønne Landgods Mal maison indbragte allene i aarlige Renter 130,000 Fr. - Prindsesse Borghese har forladt Elba og er reist til Neapel. Hs. Maj. Kongen af Preussen er igjen kommen til Paris.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-07-12
Turin, d. 21 Junii. Vor Konge har gjort sig det til en Lov, aldrig at kjøre over den nye prægtige Broe over Floden Po, der i det sidste Aar kostede Ham saa mange kjække ulykkelige Folk. Den østerrigske Magt, der indtil videre holder Piemont besat, angives til 65,000 Mand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-07-12
Skrivelse fra Skaane, d. 20 Junii. Deres Majestæter Kongen og Dronningen, tilligemed H. K. H. Kronprindsen, og Statsministeren for de udenlandske Anliggender, forventes mod Enden af denne Maaned til Uddevalle ved Norges Grændse. Kongen vil bruge Søbadet der.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-07-12
Berlin, d. 6 Juli. Hs. Maj. Kongen forventes d. 27de til Potsdam, og Hs. Maj. Keiseren af Rusland ligeledes den 23de.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-07-12
London, den 1ste Juli. Her er offentligt bekjendtgjort et Brev fra Hs. Majestæt Kongen af Preussen, hvori han takker den nedsatte Komittee, for de til Tydsklands ved Krigen forarmede Borgere, indsamlede store Bidrag, 119,200 Pd. St. Lord Castlereagh har i Underhuset ansøgt om at Prindsessen af Wallis maatte erholde forøgede Jndkomster. Fire af vore Regimenter ere allerede ankomne fra Bordeaux. 6 Linieskibe ere endnu afseilede didhen for at afhente vore Tropper tilbage.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-07-12
Helten Blücher er afreist herfra. Otte russiske Linieskibe ere indtrufne til Deal med russiske Tropper for at fortsætte Veien til St. Petersborg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-07-12
Vauxhallehaven skal den 1ste August det hundredaarige Jubilæum holdes i Anledning af England, Thronbestigelse af det Brunsvigske Huus. De Lord Wellington ankom til Portsmouth fraspændte Folket Hestene og trak Vognen. Vor Armee nedsættes for næste Aar til 100,000 Mand. Forrige Admiral Cochranes Navn er udslettet af Søeafficeer-Listen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-07-12
Lübeck, den 5te Juli. Jdag blev her med stor Høitidelighed vore kjække Krigere af den Hanseatiske Legion modtagne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-07-12
Frankfurt. De russiske Storfyrster Nicolaus og Michael ere den 24 Juni afreiste til Carlsvuhe, hvorfra de agte at begive sig til Schweiz for at besøge de af dets Cantoner, som de endnu ikke have beseet. Derefter tage de til Wien. Den 5 Juli ventes Keiseren af Rusland i Carlsrube, General Kosciusko vender, efter et offentlig Blads Beretning, tilligemed de polske Troppe tilbage til Polen. Dette Skridt af en Mand som har opofret Alt for sit Fædreland, maa i Polen opvække Haab om, i det mindste for en Deel at gjenerholde sin forrige Tilværelse. Saalænge indtil Tydsklands Anliggender ere bragte til Endelighed og Europas Rolighed betrygget, forblive hele den russiske Armee i Polen, og Reserven paa Grændserne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-07-12
Wien, d. 18 Junii. Man lægger Mærke tilat vor Hoftidende atter kalder vor Monark Fran den Anden. Som Keiser af Østerrige veed man at han hedder Frantz den Første. Kongressen, som forsamles her i Begyndelsen af August Maaned vil holde sine Møder i Fyrsten af Metternich Palais.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-07-12
Aschaffenburg, d. 28 Junii. Fra i Forgaar af tilhøre vi Bayern. Fyrstendømmet Aschaffenburg var nemligen saaledes, som den sidste Storhertug af Frankfurt havde besiddet det, i Følge en under 3 Juni d. A. af de dertil gjensidigen befuldmægtigede Personer afsluttet Statsovereens kommelse, afstaaet til Bayern.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-07-12
Nyeste kilderie af K. øbenhavn. Ros Ras Ren Ellevte Aargang. No. 57. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 16 Juli 1814. Til Herr Mar, 103.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-07-12
(Jndsendt.) Det Angreb, min Herre i Skilderiet Nr. 66 har prøvet paa det Frankske Skuespillerselskab fra Odense, har ret været Vand paa min Mølle, thi jeg har ogsaa lidt Anmositet imod bemeldte Selskab. Men hvad i al Verden har kunnet formaae min Herre til strax i Begyndelsen at give saameget blot, deels ved at fortælle om Deres Ulyst at gaae hen paa Hoftheatret og deels ved at anvise Selskabet en Bod i Dyrehaven, som om der var et andet – mindre kræsent - Publikum end det Kjøbenhavnske At min Herre nu og da kalder Selskabet en Trop, er ret brav, og jeg finder det grumme vittigt, at De vil indskrænke Dem til Troppens "fornemste Subjekter; men havde det ikke været nok at gjøre Deres Ven bekjendt med disse, uden at tilføie Deres – med altformegen Beskedenhed saakaldte - individnelle Dom om deres dramatiske Pund saavel som Skuespillere som Sangere 12 Hvad min Herre siger om Frank sen. klinger heel pudseerligt. Han synger vistnok som De skriver. Først en "raa Stemme, saa nydelige Bastriller o. s. v.; men stikker ikke Malicen vel meget frem, naar De taler om hans Fortjenester som "Bürger gus Odense. – Kritiken mod Frank jun. er heel mislykket, hvad vil f. Ex. det sige, at hans Larifari var mindre end intet" - Og nu Dommen over Alvensleben, hvor min Herre vil bestemme Rollens Karakteer efter et Par opsnappede Ord, og hvor De vil bilde Folk ind at han spillede Minnisangeren som om han ikke var ældre end nogle og tyve Aar ; har ha, har - Hr. Giron og Mad. Giron burde ligesaalidt været skaanede som Hr. Friese, thi de have ogsaa et lille Partie, der er smagløst nok til at tiltroe dem nogen Fortjeneste. - Om Jomfru Walter er jeg fuldkommen enig med Dem; paa det nær, at De i hendes Syngestemme, eller maaskee rettere i hendes Sang, ikke vil finde mindste Spor af Kunst, har De iøvrigt ladet hende vederfares Ret, og det klogeligen, da hendes glimrende Talenter ogsaa af vort Partie vedbørlig paaskjønnes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-07-12
Ordet Deklamation synes min Herre noget forlegen med. Et Sted taler De om Spil, Gestikulation og Deklamation som tre forskjellige Ting; et andet Sted stiller De Deklamationen udtrykkelig i Modsætning af Spillet; og endelig indbefatter De under Deklamationen tillige Gestikulationen; men hvordan De end tager det, faaer de Jngen til at troe, at en aldeles ustudeert Deklamation som oftest er aldeles falsk. Det om Selskabets Garderobe skulde min Herre ladet blive borte; det giver kun onde Tunger Anledning til at sige, at De dømmer Manden, efter Kjolen, og naar De vil kalde Selskabet
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-07-16
omvandrende skulde De ikke andensteds give det Navn af det Odenseiske. Om min Herres Kompetence til at rive ned, vil vist Jngen tvivle; thi skjøndt man ikke har den Ære at kjende Dem, saa veed man dog, at De kun har seet to Forestillinger af det angrebne Deres ubekiendte Ven Selskab.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-07-16
(Jndsendt.)¬ J No. 65 af Skilderiet læses en Bedømmelse over det tydske Skuespiller Selskab, som for nærværende Tid giver Forestillinger paa Hoftheatret. De der ikke ere nøiere bekiendte med disse Forestillinger, end Hr. Anm. selv (der som han udtrykker sig kun 2de Gange har kundet overtale sig til at gaae hen at see dem, og, som det desværre ofte hænder, troer en saadan offentliggjort Dom bedre, end deres egne Øine og Øren, kunne deraf meget let lade sig forlede til at ansee Selskabet for en omslakkende Bande af samme Suurdeig, som den, hvis Personale Dalby opramser som Souffleuren i Skuespilleren imod sin Villie, og dets Spil i det Hele taget for et reent non plus altra af Usselhed, hvilket dog virkelig ikke er Tilfældet. Jndsenderen har, endog uden at have ladet sig overtale dertil, flere Gange bivaanet disse Forestillinger og begriber ikke, hvorledes nogen, som vil ansees for upartisk dømmende, kunde falde paa, som Hr. Anm. i sit Lunes første Udbrud behager at gjøre, at henvise dem til en Bod i Dyrehaugen, og det om saameget mere, da de Forestillinger man er vant til at see paa Hoftheatret af den dram. Skole, som oftest ikke kan siges at staae ret høit over disse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-07-16
Man sammenligne f. Ex. med Upartiskhed Udførelsen af de to Gjerrige til Jordhøis Benefice og Selskabets Spil i Donaupigen og den dumme Gartner, for at tage de 2 Syngestykker Anm. har seet; man sammenligne den dram. Skoles Udførelse af Rahbeks Nationaldramer og Selskabets af Rollas Død, Abdlino, ja endog af Røverne, skjøndt dette ikke henhører til de bedst udførte. - Hvorledes Dommen over de enkelte Personer, efterat have seet dem spille 2 Aftener, vilde falde ud, skulde man nu troe nogenledes at kunne slutte sig til af det foregaaende; dog nei, den samme, som nys henviste den hele Trop til Fjælleboderne, indrømmer nu Giron (der kan være ret brav,"), Jfr. Walther (som han meget galant benævner: "en Perle paa en Mødding!"), Jfr. Hintze sen og jun. og for endeel Madame Giron, et ikke ubetydeligt Fortrin for de Andre, samt meddeler dem hver et lille anbefalende Testimonium. Den unge Franck er derimod sin kjære Papas Ebenbild, i Henseende til Sangen og udgjør et artigt Trekløver med sin Fader og Hr. Reindel! At Dhrr. Franck sen., Reindel, Friese, Mad. Roppe, (der, besynderligt nok, slet ikke er berørt af Anm.) og Mad. Alvensleben ere middelmaadige Subjecter, kan ikke nægtes. - Braadne Kar i alle Lande" siger Wessel, og det vil man vist ogsaa sande, i Henseende til den dram. Skole, ja selv det kongel. Theater, hvor en Mad. Martens og en Mad. Petersen, vistnok knap kunne sættes i Sammenligning med nysnævnte Madamer Alvensleben og Roppke. - Dette in parenthesis. – Nu igjetil den unge Franck, der paa saa slem en Maneer er klinet op imellem sin Fader og Hr. Reindel. At denne unge Kunstner ikke mangler Talent, og naar han vænte sig af med noget snøvlende i sin Udtale og adskillige Fagter, som Hr. Anm. natur ligviis ikke har forsømt at omtale paa en meget overdreven Maade, ved Øvelse og Anviisning kunde blive en ret god Skuespiller, beviser hans Udførelse af Sønnens Rolle i Soldaterne og Fortsæltelsen deraf, ja endog hans dumme Gartner, der, selv fra Sangens Side, ikke var saa daarlig, som den bliver raabt ud for at være.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-07-16
Betræffende Hr. Alvensleben, der dadles af Anm. som Petitmaitre og gl. Minnesanger, der da ikke nogen af Delene, hører til hans egentlige Fag; men som han har hørt kalde en af Troppens store Subjecter, da er jeg af den Formening, at der vil kunne blive en meget god Skuespiller af ham i det herviske og tragiske Fag, saaledes som hans Spil i Soldaterne ogsaa giver grundet Haab til at han i det Comiske kan blive meer end taale lig. Hvem der har seet ham som Rolla, f. Ex i den Scene af sidste Act hvor han bringer Cor sit Barn tilbage, eller i Aballino, hvis sidste Replik til Venetianerne blev mesterlig fremsagt afham, vil vist sande min første Paastand. Hr. Walther turde maasker i dramatisk Be halt veie op med Hr. Skuespiller Due ved det Kongl. Theater. Dette være sagt med al Agtelse for dennes Talent og Hr. Due behøver ikke at troe sig fornærmet ved Sammenligningen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-07-16
Hvad Dhrr. Hollander og Suchmann, som Anm. kun har seet spille ubetydelige Røller, angaaer, da har den sidste udført Røvercapitainens Rolle i Abalino med fortjent Bifald og den første udmærket sig i de smaae Partier, han endnu kun har havt, ved en reen og tydelig Udtale.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-07-16
J den hele Kritik stemmer jeg nærmest overeens med Anm. i Dømmen over Jfr. Walther. Naar man har læst den og derpaa kaster et Blik tilbage paa første Pille af Bladet, maa man rigtig nok studse ved at see hende, saavelsom hendes Fader, Dhrr. Giron og Alvensleben, Jomfr. Hintze med samt det øvrige Selskab fordømt til at skaffe et mindre kræsent Publicum Moroe i en Fjællebod i Dyrehaugen. Dog jeg har allerede engang berørt dette Udtryk, som giver den hele Kritik et Anstrøg af ondskabsfuld Persiflage; derfor nok herom, Efterat have omtalt og gjennemheglet Selskabets Declamation i Almindelighed, hvori han dog gjør et Par Undtagelser, og revideret dets Garderobe, forsaavidt han om sammes Jndhold har Kundskab, ønsker han til syvende og sidst at dette Emne nærmere maatte drøftes af en mere competent Dommer. Heri er jeg fuldkommen enig med ham og troer ikke at feile ved at anmode Bladet Dannoras Udgiver, Hr. J. K. Høst at paatage sig dette Arbeide, da den Tid, som derpaa vilde anvendes, vist ikke, som Hr. Anm. mener, var aldeles spildt. A. P. L. A.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-07-16
Jblandt Hospitalets Lemmer findes mange ældgamle, svage og sengeliggende, hvilke enten aldeles ikke eller dog med megen Besværlighed kunne nytte Tilladelsen af at gaae ud i Byen til Besøg Dersom disses Belyndere og Velgjørere ville vedblive at forsyne dem af og til med nogen bedre Pleie, end den Hospitalet formaaer at give dem, da vil deres Bud, ved at mælde sig hos Jnspektøren fra 2 til 4 om Eftermiddagen, letteligen finde Adgang til at bringe disse Lemmer den vederqvægende Pleie, som man vil forunde dem. Jkkun maa man forbeholde sig, at nægte et saadant Bud Adgangen til Hospitalet for den følgende Tid, naar det maatte befindes, at samme lader sig bruge til, uden Jnspektørens Vidende og Samtykke, at medtage noget af Lemmernes Tøi ud af Hospitalet, hvilken Hensigt dette endog maatte skee. Der findes fiantede, med aabne Skader behæftede og med saadanne legemlig Bræk beladte Lemmer, hvis Adfærd og Udseende, ifølge Loven, fordrer Bevogtning og Unddragelse fra det Almindeliges Øje. Der gives Lemmer, modtvillige nok, til ikke at ville arbeide enten for Hospitalet eller andre, uagtet al Paamindelse og muelig Tvang. Saavel disse som hine kan Tilladelsen at gaae ud af Hospitalet ikke gives. Der findes Lemmer, hvilke som Betlere af Politiet ere afleveerte til Forsørgelse, med Forlangende, at indeholde dem istedet for den dem i Betragtning af Alderdom og Svagelighed eftergivne Straf.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-07-16
Dersom Udgang i Byen for Øjeblikket maatte være forbudet Enkelte, der kunde have Adgang til Tilladelsen, saa har dette sikker, sin Grund udi et eller andet Misbrug, som forhen har fundet Sted, De af Hospitalets Lemmer, som kunne og ville fortiene noget, gives Leilighed dertil ved Arbeid enten for Hospitalets eller andres Regning. En deel af de endnu lidet arbeidsføre Lemmer arbeide for Familler og Fabrikantere i Byen. Foruden at man til Opsyn ved Arbeidet har ansat paalidelige Personer, saa har man og isærdeleshed ved Fruentimmer=Arbeidet antaget eet ved sit foregaaende Forhold i anseete Familier meget agtværdigt Fruentimmer. Til disse kan enhver med Sikkerhed henvende sig for at faae det forønskede Arbeide forfærdiget enten af selv valgte eller andre arbeidende Hospitals Lemmer; alt under de for Betalingen med meere vedtagne Regler og under Jnspektørens Tilsyn, til hvilken man derom kan henvende sig paa den forhen benævnte Tid af Dagen. Ethvert Lem, som ikke ønsker at underkaste sig de for den nødvendige Ordens Skyld vedragne Bestemmelser, kan, naar han veed sig anden Udvej til Ophold og Underholdning og derom behørigen oplyser Direktionen, forlade Hospitalet; end- og kan han, naar ikke særegne Omstændigheder forbyde det, vente Adgang igjen til den ham engang forundte Plads, naar Erfaring maatte have læn ham, at han ikke kan undvære Hospitalets Plei Adskillige Familier have ofte ansøgt om Tilladelse for eet eller andet Hospitals Lem, at opholde sig een eller fleere Dage eller Uger i deres Kreds, for at besørge et eller andet Arbeide, hvortil det i yngere Dage har rakt Familien sine Hænder. Denne Tilladelse nægtes ikke, med mindre Hospitals Lemmets egen svage Forfatning eller andre Omstændigheder forbyde eller forhindre den den gives saasnart den forlanges af agtede Familier, og disse i den Tid ville huuse og føde dem, thi seen Hjemkomst til Hospitalet ud paa Aftenen og en bekostelig Madlavning for Lemmer, paa hvi Tilstedeværelse man ikke er sikker, kan og bør ikke finde Sted. Misbrug af den, et Hospitals Lem i een eller anden Henseende givne Tilladelse til Fraværelse fra eller Udgang af Hospitalet, straffes med Forbud imod Udgangen i Byen i kortere eller længere Tid, alt efter Forseelsens Beskaffenhed; og medens Straffetiden vedvarer, kan aldeles ingen Forandring. giøres i et saadant Hospitals Lems Stilling. Først efter denne Indretning og disse Bestemmelser kan Direktionen med nogen Tryghed vedblive at tænke paa Reenlighedens Forbedring iblandt kemmerne, hvormed man har søgt at gjøre en Begyndelse, ved at forskaffe dem det meest fornødne Gang Linned og sammes frie Vadsk paa Hospitalet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-07-16
Den specielle Direktion for almindelig Hospital d. 15 Juli 1814.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-07-16
Indenlandske Efterretninger. Høisalig Kong Christian den Syvendes høitidelige Bisættelse i Roeskilde Domkirke vil finde Sted, førstkommende Løverdag Formiddag.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-07-16
Søndagen den 10 Juli beærede H. H. Prinds Ferdinand og H. H. Prindsesse Charlotte Udstillingen af indenlandsk Konstflid med Deres høie Nærværelse. Ligeledes behagede det Hs. Maj. Kongen og Hs. Maj. Dronningen tilligemed Deres Kgl. Høiheder Kronprindsessen og Prindsesse Wilhelmini Gaar at tage Udstillingen i allernaadigst Øiesyn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-07-16
Ligesom Deres Majestæter allernaadigst tilkjendegav Committeen Deres Velbehag med Udstillingen i Almindelighed, behagede det Allerhøistsamme allernaadigst at yttre Deres særdeles Tilfredshed med noget der udstillet Smedearbeide, Blikkenslager og Snedkerarbeide. - Udstillingen vedvarer endnu 10 a 12 Dage; de som ønske at finde en nøiere Bedømmelse over de i Aar udstillede Artikler, end som i det trykte Catalog kan gives, og som ikke have Leilighed til selv at tage samme i Øiesyn, henvises til det sidst udkomne Nummer af Handelstidenden, hvor samme omstændeligen er igjennemgaaet. (Dagen.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-07-16
Mariboe, d. 12 Juli. Endelig udbrød i Nat, efter 3de Dages vestindisk Varme, et frygteligt Tordenveir med en længe vedholdende Pladsregn. Endnu i Dag var Luften langt fra ikke afkjøler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-07-16
- Afvigte Onsdag d. 6te d. M. blev under Forsæde af Hs. H. V. Hr. Kammerherre, Ridder og Stiftamtmand Cederfeld de Simonsen og Hs. H. Hr. Biskop og Ridder Boisen det sædvanlige Laudemode afholdt i Stiftets Domkirke. Hs. V. Hr. Provst Steenstrup fra Falster prædikede. Til Grund for sit Æmne - Religionens offentlige og udvortes Bekjendelse – lagde han Joh. Ev. 6 Cap. 3. V. - Efter Gudstjenesten bleve de sædvanlige Landemods Forretninger foretagne. J afdøde Provst Satteerups Sted tog Hr. Pastor Brünnich i Skov længe Sæde. Samme Dag om Eftermiddagen bleve følgende Afhandlinger oplæste for en stor Mængde Tilhørere af alle Classer: 1) Hs. H. Hr. Biskop og Ridder Boisen: "J hvilken Aand og hvorledes det offentlige Religionsforredrag bør være. 2) Hs. V. Hr. Doctor og Pastor Møller i Kjøbeløv, "Hvorledes kan Præsten vække og vedligeholde Jnteresse for sit Embede." 3) Hs. V. Hr. Dr., Rector og Ridder Bloch i Nyekjøbing; Om det enten er eller bør gjøres til Pligt for Præsten at give Underviisning i Almueskolerne? - Et Modstykke til Hr. Pastor Daues Afhandling, som blev oplæst forrige Aar." b) En Oversættelse med indstrøede originale bemærkninger af Eichhorns Hypothes om Evangeliernes Oprindelse; men som destoværre formedelst Tidens Korthed ei blev oplæst." 4) Hs. V. Hr. Pastor Jensen i Rødbye. "Fortsættelse af hans Lithurgiske Forsøg i Vers og Prosa." 5) Hs. V. Hr. Pastor N. F. S. Grundtvig fra Sjælland: "Hvad Udsigter der ere for Christi Kirke." - Dagen efter Landemodet visiterede Hs. H. i Mariboe Byes Skole. Saavel med Skolelærerens Flid, som Børnenes Kundskaber var han særdeles vel fornøiet. Man kan neppe forestille sig det Antal af Kjøbere og Sælgere, der i denne Tid strømmede til Markederne i Rødbye og Saxkjøbing; men da der langt fra ikke er den Masse af Bancosedler iblandt Folk som tilforn, herskede der stor Flanhed i Han helen og det saa meget mere, da Sælgerne vedblive at holde deres Vare i den gamle høie Priis. Til Markedet i Rødbye indfandt sig nogle Bønder fra Femern for at kjøbe unge Heste, som kostede fra 6 til 800 Rdlr. D. C. - En Pot Brændeviin kan nu her i Mariboe bekommes for 4 Rbmk. For en Tønde Hvede bydes 15 Rbdlr. N. V. Efter Jndberetning til Øvrigheden vare Priserne paa Korn og Fedevarer samt Creaturer i afvigte Juni Maaned her følgende: Hvede 16 Rbdlr. Td., Rug 14 Rbdlr. Td., Byg 6 2/3 Rbd. Td., Havre 5 Rbd. Td., graae Ærter 12 Rbd. Td., hvide Ærter 12 Rbd. Td., røget Flesk 64 Rbs. Pd., fersk Flesk 66 Rbs. Pd., Kjød 32 Rbs. Pd., Smør, 56 Rbs. Pd., Ost 16 Rbs. Pd., Talg 3 Rbmk. Pd. Et Slagtenød fra 70 til 80 Rbdlr. Et Faar 10 Rbdlr. Et Sviin fra 70 til 80 Rbdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-07-16
Den 10de dennes indtraf den sørgelige Hændelse i Nyekjøbing paa Falster, at en Tjenestekarl, som vovede sig for langt ud i Vandet ved den saakaldte Peplingesteen, blev reven bort af Strømmen og druknede. (Mariboe Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-07-16
Kjøbenhavns Børs den 15de Juli. Cours. Hamb. 2 M. 541 1/2, a vista 650. London 2 M. 20 Rbd., a vista 20 1/2. Spec. 550. Specier solgtes til 33 1/2 Rbmk., for Committeesedler blev givet 66 pr. 100.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-07-16
Blandede Efterretninger. Skildring af Avis- og Journalvæsenet i Storbrittanien, især i London.