JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-02-18
Den polske Rigsdag har under 4de Febr. udstædt en Proklamation til Nationen, hvori de blandt Andet hedder: Paa vor Fremstilling af de lidte uretfærdigheder og paa vore Betingelser til at forebygge Blodsudgydelse. svarte Keiser Nicolaus, at han hverken vilde give os de berøvede Friheder tilbage, eller høre mere tale derom, men befalte os, som om vi alt vare Overvundne, at nedlægge vore Vaaben og overgive os paa Naade og Unaade. Men det var endnu ikke nok! - I, Fædre, under hvilke Betingelse det staaer Eder frit for at vende tilbage i Forne drelsens Stand, Det er paa Eders Børns Blods Bekostning, Denne ædle Ungdom, som ved Guds forunderlige Bistand, indledte det store befrielsesværk, den ville i selv i bringe paa Retterstedet, og naar det er skeet, da maa atter høie Eders Nakke under Aaget, Polakker, Disse var re Keiser Nicolaus's Betingelser, Krigen var uundgaaeliVi maatte løsrive os fra en Monark, som vilde bekæmpos med Jld og Sværd. Nationen blev løsgivet fra sin Eed - Keiser Nicolaus er ikke meere vor Konge! Vi staa nu paa Skilleveien mellem Liv og Død, Her sværge vi Eders Repræsentanter, for Guds Aasyn, at vi med Oprigtighed og reent Hjerte, med fast Villie og mandig Hengivelse, ville opfylde vort høie Kald; at vor eneste Stræben skal være at skaffe Nationen en Forfatning som er passende for vor Tid og vort Tarv. Medborgere, af alle Stænder og Konfessioner, Nu er det paa Tiden, at J vise Eders Patriotisme, nu gielder det om Frihed eller Slaverie, om Polen skal existere mere eller gaae under i Tidens Strøm, Det vil beroe paa Eder selv, paa Eders faste Villie, Tillid, Enighed og Mandemod, saa ville vi med Guds Hielp seire, Geistlige af enhver Konfession, Opflam, ved Religionens Kraft, Eders Menigheders Mod, fornyer de hellige Forbund, hvorved Religion og Fædreland engang bleve sammenholdte; gyder Rolighed og Trøst i Folkets Bryst. Krigere, Paa Eders kraftfulde Arm sætter Fædrelandet nu sin Haab, Polakker, Øieblikket er nu kommet, at J i Verdens Øine skulle vise Eder værdige til den Eder saalænge nægtede Borgerret i Europas store Fædreland, og at J, som en ny Phoenix, formaae at udføre hvad Jdristigen begyndte. Mindes, at kun Død eller Seier kan bevare os fra Skjændsel; mindes, at dette er den sidste Kamp, og at Fædrelandet enten nu maa seire eller for evigt udslettes af de europæiske Nationers Række."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-02-18
Belgien. Spørgsmaalet om Krig og Fred. skrives der fra Hamborg: synes nu at være afgjort. Hertugen af Nemours Valg til Belgiens Konge holdes for at have en almindelig Krig i Europa til uundgaaelig Følge. Den belgiske Kongres befandt sig i en ubehagelig Situation. Een af To: Hertugen af Nemours eller Hertugen af Leuchtenberg, skulde vælges, da disse havde de fleste Stemmer for sig. Nemours er i Ruslands, Preussens, Østerrigs og Engellands Øine det samme som Frankrig, og man forudsaae, at en umiddelbar Krig vilde følge paa dette Valg; Leuchtenberg derimod er i Huset Orleans's Øine det samme som keiserligt Dynastie" og Krig, fra Frankrigs Side. Dette holdt man for Øieblikket at være det farligste, og efter at være bleven forvisset om, at Frankrig i modsat Fald vil blive Belgien en tro Allieret, valgte man Hertugen af Nemours. Ogsaa i Paris tvivles der ikke om, at jo dette Valg vil blive Signalet til en almindelig europæisk Krig, men ogsaa om det havde truffet Hertugen af Leuchtenberg havde Frankrig, siger man, været nødsaget til at blande sig med Vaabenmagt i Sagen, og derfor havde Krigsministeren, allene mod Valenciennes til, ladet 20,000 Md. Tropper afgaae i smaae Afdelinger. Og en hollandsk Avis siger: "Hertugen af Nemours Valg vil strax fremkalde en Blokade af de belgiske Kyster; den brittiske Leopade vil udfolde sit Flag paa Scheldefloden, den preussiske Ørn styrte sig over Lüttich og Namur, og en almindelig Krig vil blive følgen. J den Bekjendtgjørelse, som Brüssets Borgmester og Raad udstædte, hedder det om Hertugen af Nemours: "Som Søn af en Borgerkonge, der har bevaret vort skjønne Land for udvortes Jndfald, har han nægtelig Fordring paa vor Kjærlighed." Der blev givet frie Forestillinger paa Skuepladsen, og Penge og Brød uddeeltes til den fattigere Klasse. af Jndvaanerne, hvorpaa Gaderne gjenløde af den nyvalgte Konges Lov. Baron Osp og Hr. Desmanet have frabedt sig Æren, at være Medlemmer af den til Paris den 5te Febr. afgaaede Deputation; den Første fordi han frygtede Uroligheder i Antwerpen, og den Sidste, fordi han havde stemt for Hertugen af Leuchtenberg. J dets Sted bleve da Hr. Barchelemy og Hr. Quarre valgte. J Paris gik det Rygte, at Lafayette skulde være udvalgt til Regent i Hertugen af Nemours Mindreaarighed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-02-18
Spanien. Man vil vide i Frankrig, at det er paa Ruslands Tilskyndelse, at Spanien i dette Øieblik ruster sig stærkere end nogensinde. Af Provindsialmilitsen skulle ikke mindre end 42 Regimenter være indkaldte. Men derfor er der ogsaa fra Paris afgaaet Ordre til Bajonne at paaskynde Rustningerne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-02-18
Kirkestaten. Cardinal Guistiniano har været paa Nippet til at blive valgt til Pave, men Kongen af Spanien havde i Tide faaet Nys derom og protesteret derimod, saa han blev udelukket, thi han er en Mand som var gaaet frem med Tiderne, og altsaa ikke efter Hs. Katholske Majestæts Ønske. (Allerede fra Middelalderen af havde Østerrig, Spanien og Frankrig forbeholdt sig Ret til ved Pavevalgene at kunne give en Cardinal exclusiva, d. c. Ret til at kunne protestere mod hans Valg. Men ved intet Pavevalg maa nogen af disse Magter protestere meere end een Gang.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-02-18
Blandinger. Det synes som Tyrkerne søge Leilighed til at faae Splid med Russerne. En Tyrk kom nylig ombord paa et russisk Skib i Constantinopels Havn for at sælge Salep, men da Matroserne fandt den yderlislet, kastede de hans Dunk overbord. Tyrken klagede til Seraskieren, som strax sendte en Kommando Soldater ombord, og lod hele Skibsmandskabet slæbe til Arsenalet hvor de, Mand for Mand, bleve saa gjennempryglede, at Tre af dem kreperede. Skibet blev som Prise bragt in til Arsenalet. Først efter megen Umage lykkedes det den russiske Tolk, Statsraad Franchetti, at faae Skib og Mandskab frigivet igjen. Han har ved en Stafet indberettet det Passerede til St. Petersborg, saavelsom og, at Porten ruster sig som til en ordentlig Krig, at 26 Krigsskibe ligge næsten seilfærdige, og at man almindeligt troer det gielder Rusland.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-02-18
Den preussiske Regjering i Posen har bevilget alle Civil= og Militairpersoner Pardon, naar de inden 4 Uge vende tilbage igjen til deres Hjem.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-02-18
Polakkerne have udnævnt General Lafayette til første Grenadeer af den Warschauer Nationalgarde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-02-18
To polske Fyrster, Jablonowsky og Lubomirs ky, der siden Revolutionstiden have opholdt sig paa deres Godser i Rusland, ere paa Keiserens Befaling blevne fængslede og transporterede til St. Petersborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-02-18
Fra Lemberg, Hovedstaden i Gallizien, ere flere hundrede Studenter undvegne, der menes til Polen. Landfolket i Kanton Basel har faaet Forstærkning fra Schweitz, saa man frygter et nyt Angreb paa Sta J München er der atter nylig bleven en heel Deel Studenter arresterede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-02-18
Kongen af Sverrig har udnævnt General Holst En af sine ældste Adjutanter, til Commandeur=Storkors af Sværdordenen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-02-18
Forhenv. Statholder i Norge, Feltmarskal San dels, er død, 67 Aar gl.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-02-18
Til Stockholm vare ankomne fra Danmark den 17de Januar: Greverne H. C. og A. S. Trampe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-02-18
Fædrelandet. Khvn. den 15de Febr. Den almindelige Glæde, som Kundgjørelsen af vor elskede Konges Villie i Henseende til raadgivende Stænders Jndførelse i Danmark, har vakt her i Hovedstaden, yttrede sig i Søndags, idet et betydeligt Antal saavel offentlige som Privatbygninger vare brillant oplyste. Allerede Aftenen iforveien saae man enkelte Privathuse illuminerede; men først i Søndags, da Efterretningen gjennem de offentlige Blades Organ, kan antages at være bleven overalt bekjendt, antog denne Jllumination en almindelig Charakteer, og udbredte sig, uagtet Størstedelen af Hovedstadens Jndvaanere vare aldeles uforberedte derpaa, hurtigt i alle Stadens Qvarterer. Enkelte Steder vare endog Transparenter anbragte, saaledes i Fiolstrædet udtil Volden Hs. Majestæt Kongens Navnetræk med Krone, under hvilket der læstes et Vivat, Alt i en glimrende Belysning af couleurte Glasperler; og paa Nørregade det Kongelige Navnetræk i transparent Jld. Mange Steder saaes Blomster, Guirlander og andre Decorationer. Udenfor de Kongelige Prindsers og Prindsessers Palaier og adskillige offentlige Bygninger (som Raad- og Domhuset, Gjethuset, Hovedvagten og fl.) brændte Beegfakler. Metropolitanskolen udmærkede sig i Særdeleshed ved en brillant Belysning. Uagtet en talrig Menneskevrimmel indtil silde paa Aftenen mylrede igjennem Gaderne, forefaldt ingensomhelst Uorden. - Samme Aften opførtes i det Kongelige Skuespilhuus Heibergs nationale Skuespil: Elverhøi. Ved den bekjendte Replik i 4de Act, som alluderer paa vor Konges landsfaderlige Sind, og den frie Adgang alle Undersaatter have til hans Person, gjenløb det hele Huus af jublende Bifaldsyttringer. (Khousp.) Sjette Frederik, hvis Navn allerede med undslettelige Træk staaer skrevet i Historiens Aarbøger og til de sildigste Tider vil leve i alle Danskes Hjerter, har ved denne Foranstaltning reist sig et nyt, for Evigheden grundet Hædersminde, og idet Oplysningens Venner atter have Anledning til at hylde den med Tidens Aand ædelt og værdigt fremskridende Monark, har Landsfaderen hævdet sig et nyt Krav paa sit trofaste Folks Taknemmelighed. Den første Yttring af denne bragtes, strax efter at den officielle Kundgjørelse var skeet, af Hovedstadens Studerende, der, flere Han drede i Tallet, i Fredags Aftes Kl. 11 droge ud paa Amalienborg, og udbragte et flere Gange gjentaget Vivat for Kongen. Det behagede Hs. Majestæt Selv at træde ud iblandt dem, og at tilkjendegive Sin allerhøieste Tilfredshed med deres Troskab og Hengivenhed for Ham og Kongehuset; hvilke Yttringer atter fulgtes af et jublende Vivat for den elskede Landsfader. (S. Bl.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-02-18
Efter at Hs. Excell. afg. Geheime-Statsminister v. Schimmelmanns Liig havde lagt paa Parade i Søndags Aftes, blev det i Gaar Middags begravet i St. Petri Kirke. Følget bestod af henved hundrede Karether. Efter Liigvognen fulgte den Afdødes egen Vogn, og derpaa Deres Kgl. H. Prindserne Christian Frederik, Frederik Carl Christian, og Frederik Ferdinand, hvorefter fulgte det diplomatiske Korps, Videnskabernes Selskabs Medlemmer, &c. &c.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-02-18
Deres Majestæter Kongen og Dronningen have allernaadigst givet 1000 Rbd. Sedler som Bidrag til at grundlægge en Jndretning til moralsk fordærvede Personers, men især den opvoxende Ungdoms Forbedring.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-02-18
J Lolland er der udbrudt en dødelig Sygdom blandt Faarene.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-02-18
Ved den 1342 Trækning i Kjøbenhavn udkom følgende Nummere: 26. 23. 31. 78. 59.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-02-18
Khyns. Börs-Cours, d. 15de Februar. Hamb. 2 M. - a vista 213. 4 pCt. uopsigelige Rigsb. Oblig. 100 a 100 1/2. Species 212. Spe. solgt. t. 12 Mk. 111/2 s. 6 PC. n. Laan 101 a 101 1/2 B. 4 pCt. norsk Obl. 93. Bank-Disc. 4 pCt. Norske Sp. S. 155 1/2 a 156 Dito Dito 97 Rdr. B. 4 pCt. norske Statsobliga4 pCt. kgl. Obl. 86. tioner – Rdr. B. Dito i Bco. 80. Kuld. Obl. 102 r. S. 3 pCt. nye danske Obligationer 57 1/2 a 58 L. St. Dito Dito 108, Sdl.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-02-18
(Forlangt Jndrykkelse.)"Til Jndkjøb af Rug er siden vor sidste Anmeldelse Jntet "indkommet; (Transport fra forrige Gang 197 Rbd. 3 Mk.) endnu nogle Bidrag vilde være os saare kjærkomne, for at vedligeholde vor Foranstaltning endnu nogle Uger. Julin Fabricius, paa Foreningens Vegne."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-02-18
Ovenstaaende udmærkede Limer ere strøgne af Horsens Aviscensor. Da jeg ikke finder, at de i mindste Maade stride imod Censuranordningerne, eller det Avisen meddeelte Privilegium, saa har jeg troet mig foranlediget til at lade dem indrykke i denne Tidende. Censurlovene maae være de samme for hele Kongeriget, eens for Stiftet, som for Amtet; indeholde hine Linier derfor Noget, der strider imod bemeldte Anordninger, saa maa ogsaa Censuren Aarhuus stryge dem, skeer det ikke, maatte de kunne have beholdt deres Plads i Horsens Avis. Julin=Fabricius, Horsens, den 16de Febr. 1831. Redacteur af Skanderborg Amtstidende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-02-18
Paa Søndag prædiker i Domkirken Til Høimesse, Hs. H. Hr. Stiftsprovst Lindhard. Til Aftensang: Hr. Provst Brix. - J Fruekirke: Til Høimesse, Hr. Provst Brix. Til Aftensang: Hr. Pastor Jahnsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-02-18
Førstkommende Onsdag den 23de Febr., som er den første Onsdag i Faste, prædikes i Domkirken af Hr. ProvsBrix. Tjenesten begynder Kl. 10.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-02-18
Bekiendtgjørelser. Blid og rolig henslumrede i Morges til et bedre Liv vornede og kierlige Moder Karen Johansdatter, Enke efter afgangne Kjøbmand Erich Bom, i sit Alders 74 Aar. Jdet vi sørgeligst for Familie og Venner bekjendtgjør dette for os pludselige Dødsfald, erkjende vi Forsynets vise Styrelse, der i vor Barndom ved vor Faders Død lod os beholde en saa kierlig Moder, hvis Omsorg for sine Børns Vel stedse var hendes Bestræbelse. At hun nu Hiøset nyder Lønnen for hendes redelige Vandel er vor Trøst. Aarhuus, den 17de Februar 1831. Kirstine Mørch. P. Niørch.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-02-18
Theatret i Aarhuus. Søndagen den 20de Februar opføres: (Tredie Abonnementsforestilling) Troldqvinden Sidonia." Skuespil i 4 Acter af Zchokke, oversat af A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-02-18
NB. Fra Søndag Aften af og fremdeles begynde Forestillingerne Kl. 7 præcise. Werligh & Müller.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-02-18
Ved allerhøieste Rescript af 18de Juni 1802 er saaledes befalet for Aarhuus: "De herefter opgivne Borgere i fornævnte Kjøbstad skulle være pligtige, hvert Aar fra 1ste Marts til 1ste November, uden Hensyn til hvad enten Capitelstaxten er høi eller lav, at have følgende Kornvarer i Oplag til Udlevering mod Betaling efter Øvrighedens Anviisning, nemlig: a) Korn handlere, som selv eie Skibsparter, hver 20 Tdr. Rug og 10 Tdr. Byg eller Malt. b) Kornhandlere som ikke eie Skibsparter, hver 15 Tdr. Rug, og 5 Tdr. Byg eller Malt. c) Brændeviinsbrændere, hver 6 Tdr. Rug og 4 Tdr. Byg eller Malt. d) Bagere, hver 4 Tdr. Rug.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-02-18
Da nu Kornpriserne stige og Rugen til sine Tider skal være vanskeligen at erholde, saa bliver herved foranstaaende allerhøieste befaling indskjærpet til Jagttagelse. Aarhuus, den 17de Februar 1831. Magistraten.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-02-18
Næstkommende Mandag den 21de Februar Eftermiddagen Kl. 2 foretages Auction eller efter Omstændighederne Licitation til Bortrydelse af en Deel Træe stubber staaende paa den Strækning i MarselisbergSkov, der skal udlægges til Vei istedet for den som løber tildeels langs med Havet. Lysthavende ville møde ved Stakit-Indgangen til Skoven. Hads og Ring Herreders Contoir, den 14de Lann. Februar 1831.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-02-18
Redigeres, trykkes og udgives 4 Gange ugentlig af A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-02-19
No 29. Løverdagen. den 19de Februar. Den til Forsendelse. med Brevposterne Kongelig allernaadigst alene privilegerede Stiets-Tidende. Aarhuus Vor Lord
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-02-19
Blandinger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-02-19
De preussiske Provindsialstænder. Da de i de kongl. preussiske Stater indførte Provindsialstænder ville, i Form og Grundsætninger, for saavidt Landets Beliggenhed og Lokaliteterne tillade det blive fulgte ved Jndførelsen af Stænder i Danmark og Hertugdømmerne, saa maa det naturligviis interessere at erfare, hvori hine bestaae. Provindsialstænderne ere det lovmæssige Organ for de forskjellige Stænder i en Provinds. Deres Forhandlinger udstrække sig til Raadgivning i alle Deele af Lovgivningen som angaae de personlige Rettigheder, Eiendomsretten og Beskatningsvæsenet, for saavidt de høre til Provindsen. Grund-Eiendom er Betingelsen for Sæde i Stændernes Forsamling. Ogsa kunne Ansøgninger og Klager, der have Hensyn til hele Provindsens eller en Deel af sammes specielle Vel og Jnteresse, af Provindsialstænderne indgives til Regjeringens Resolution. Ogsaa Provindsernes Kommune-Anliggender overlades til Stændernes Beslutning, under Forbeholdenhed af Regjeringens Approbation og Opsyn. De preussiske Stænder bestaae af 569 Deputerede, nemlig 35 Fyrster og Standsherrer, 232 Ridderskabsdeputerede, 180 fra Stæderne og 12 fra Landdistricterne. Denne Statsforfatning blev indført i Preussen den 5 Juni 1823.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-02-19
Den tyrkiske Storsultan residerer i indeværende Vinter ikke i Constantinopel, men i et Slot ved Bredden af Bosphorus (Constantinopelsundet) tæt ved Forstaden Pera, som han af og til besøger og derfor sammesteds i Hastværk har ladet sig indrette et Pallais, Galata Seral kaldet. Fleregange har man seet ham gjøre Visit hos Baronesse Hubsch, den danske Minister tre residents Moder, hvis tvende smukke Frøken Døttre da maa spille for ham paa Fortepiano. At han agter at indrette sig paa frankisk Viis, slutter man deraf, at han ved et Handelshuus i Constantinopel har forskrevet sig fra Paris et fuldstændigt Taffel-Service til omtrent hundredtusinde Fr.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-02-19
J Kosakkernes Hjem skal der være udbrudt en meget omsiggribende Cholera, saa man har maattet spærre alKommunication dermed. Dog maa man lægge Mærke til, at det er en polsk Efterretning. Den polske Præsident Czartoriski sagde nylig i Rigsdagsforsamlingen: "Vort hele Haab sidder i Sværdodden. Jntet, selv ei de største Uheld, maa nedbøie vort Mod. Fjenden skal, selv paa det sidste Spand af Polens Jordbund, finde os forsvare vort Løsen: "Seier eller Død!" Da Feltmarskal Diebitsch var i Willna, lod han alle Studenterne samles paa Universitetssalen og sagde til dem, at Keiseren satte sin største Tillid til den academiske Ungdom, og til Beviis derpaa tilbød Enhver som ønskede det, ærefulde Civil- og Militair=Ansættelser. Blandt alle de forsamlede Ynglinger befandtes kun 8 som bade om Ansættelse, og som de strax erholdt. Der siges ogsaa, at Keiseren vil proklamere et Hertugdømme Litthauen, og give det en Konstitution.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-02-19
Under 24de Januar har det øverste Nationalraad i Polen udstædt følgende Kundgjørelse: "For at give det gammeltestamentariske Folk et Beviis paa, at det i Forhold til sin Opoffrelse for Almeenvellet, ogsaa skal være Deeltager i de Fordeele som kunne forventes i Tilfælde af at Gud vil forlene os Seiren, saa bekjendtgjøres herved, at enhver Jsralit som frivilligen indtræder i National hæren, skal have de samme Adkomster til Rang og andre militaire Forrettigheder, efter sine Fortjenesters Medfør som enhver Frivillig af Christendommens Bekjendere. Hver den Bekjender af det gamle Testamente, som ved udmærket Daad erhverver og fortjener et Hæderstegn, erholder fuld Andeel i alle politiske og borgerlige Rettigheder. De gammeltestamentariske Troesforvandte, som fra deres Jndtrædelse i Hæren opoffre sig til Fædrelandets Tjeneste, skulle være aldeles fritagne for de det gammeltestamentariske Folk udelukkelsesviis paalagte Penge Udredninger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-02-19
Jøderne i nogle af de polske Provindser have forlangt at fritages for Krigstjeneste imod at betale dobbelte Rekrutteringspenge, og Regjeringen har ikke allene modtaget dette Tilbud men endog opmuntret flere til at gjøre ligesaa. Rabbinerne i Hovedstaden have gjort Jndsigelse mod at aflægge Skjægget, nu vil man bevise dem af Talmud, at der gives ingen religiøs Lov for at bære Skjæg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-02-19
Blandt mærkelige Personer, som i denne Tid have omskiftet Tiden med Evigheden, er Erkebispen af Mecheln, Nederlandenes Primas, Greve af Meau, &c. Han døde i en høi Alder i sit erkebispelige Pallads. Hanvar det belgiske Oprørs egentlige Ophavsmand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-02-19
Paa Scheldefloden ved Antwerpen forefaldt den 5te Febr. en Begivenhed, der viser Forbittrelsen mellem Hollænderne og Belgierne. En hollandsk Kanonbaad blev i et Stormveir bemeldte Dag kastet ind paa Strandbredden ved Fortet St. Lorents. En Mængde Arbeidsfolk og et Detaschement af Borgergarden tilte strax til forat hielpe de Strandede, men som Fartøiet var fyldt med Folk, fløi det pludseligt i Luften med et forfærdeligt Knald. Chefen, en ung hollandsk Lieutenant, havde selv antændt Krudtkammeret, for at Kanonbaaden ikke skulde falde i Belgiernes Hænder. Alt hvad som var ombord blev enten dræbt eller lemlæstet. Otskatten er bleven ophævet i Engelland.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-02-19
Som Følge heraf er der i de 3 sidste Uger, 10 engelske Mile omkring London, bleven anlagt ikke færre end 150 Bryggerier, og Øllet faldet uhyre i Prisen. Den 25de Januar blev Postvognen fra Turin til Lyon under Monteenis begravet af en Sneelavine. Sex Passagerer, Postføreren, Postillonen, syv Ledsagere og 18 Heste bleve et Offer for denne ulykkelige Begivenhed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-02-19
Hele den katholske Geistlighed i Hessen Cassel har nægtet at aflægge Eed paa den nye Konstitution, som uforenelig med dens Samvittighed og høiere Pligter." Hvorimod Stænderne have erklæret: at Enhver som ikke vil besværge den, ophører at være churhessisk Statsborger, og kan hverken beklæde noget geistligt eller verdsligt Embede i Churhessen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-02-19
Kongen af Sverrig har den 26de Januar givet en Soupee for 300 Personer, blandt hvilke flere borgerlige Familier, Kronprindsen har givet et Bal for henved 4000 Personer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-02-19
J Stockholm har man paa Grund af den paasaldende store Sygelighed som en Tidlang har fundet Sted i Svea Artillerieregement, anstillet en Undersøgelse med Brændevinet som udskjænktes i det Vertshuus som især besøgtes af Artilleristerne, og befundet det at være saaledes besvangret med Kobber, at det dertil anvendte Fil trum, naar det tørredes, var overdraget med en grøn agtig Materie, som hist og her lignede Spanskgrønt, og at der, naar dette Filtrum brændtes til Aske, og undersøg tes for Blæserøret, erholdtes reduceret metallisk Kobber.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-02-19
Herved henledtes den almindelige Opmærksomhed paa denne Gjenstand, og man har ladet undersøge Beskaffenheden af det Brændeviin som solgtes paa andre forskjellige Steder i Stockholm, og meget deraf er bleven lagt under Beslag som bedærvet og skadelig for Sundheden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-02-19
Nu har Kongen befalet, at Videnskabernes Academie skal afgive sin Betænkning over: 1) Hvorvidt noget Brændeviinsredskab, eller Forsømmelse af dets Reengjøring, kan foraarsage, at det der tilvirkede Brændeviin bedærves. 2) Hvorvidt de raa Materialiers slette Beskaffenhed kunne gjøre det deraf tilvirkede Product usundt. 3) Om der paa anden Maade end ved chemisk Undersøgelse kan udfindes, hvorvidt Brændeviin er skadelig for Sundheden, og i dette Tilfælde, hvilke disse Kiendetegn. ere. 4) Hvilke Forskrivter ere nødvendige og tilraadelige for at forebygge usund Brændeviins Tilberedelse og Brug. (Saasnart dette Blads Udgiver kommer til Kundskab om denne Betænkning og dens Resultater, skal han ile med at bringe dem til offentlig Kundskab, thi Sagen er upaatvivleligen af megen Vigtighed, og en Gjenstand som fortjener almindelig Opmærksomhed.)