JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1791-12-02
Ved Registeringen efter afdøde Ungkarl Anders Hansen, fra Flæstholmshuset ved Nyeborg, i Schaboehuse, er anmeldte af de strædeværende Arvinger, at den Afdøde skal have en Søster ved Navn Karen Hansdatter, som opholder sig i Sielland, paa en Herregaard hvis Navn ei vides; ligeledes en Svage navnlig Hans Jørgensen, som har været Jndsidder i Juulbye, ved Nyeborg, der er gift med en af den Afdødes Søstre, Johanns Hansdatter, men for nogle Aar siden er bortreist til Kiøbenhavn, hvis Opholdsted ei siden har kundet erfares. Begge disse fraværende Personer, og om flere Arvinger skulle være til tilligemed Credi= og Debitorer indkaldes herved, saavel i de Funske som Berlingske Aviser saa Boen ikke formaaer at bekoste andet Proclama) til at møde eller møde lade ved Skiftet den 11te Junii tilkommende Aar 1792, da samme bliver foretaget og om mueligt sluttet. Raschenberg ved Nyeborg, den 21de November 1791. . Schebye, Fuldmægtig.
Berlingske Tidende, 1791-12-02
Foruden til Ober= og Under=Retterne udstædende Proclama, vorder end videre i disse offentlige Tidender 3de Gange bekiendtgjort, at, som forrige Proprietair og Med=Eiere af Giedsergaard her paa Falster Jacob Melsing, hvis Jnteres, santskab med hans Død ophørte, hans efterlevende Enke Mad. Laurentze Kirstine Thams sal. Melsings, som besad fælleds Boe efter Kongel. allernaadigst confirmeret Testamente, ved Døden afgik paa bemelte Giedsergaard den 2den Julii dette Aar, uden Livsarvinger af dette Ægteskab, hvis Stervboe af mig som Skifteforvalter samme Dag blev antaget under lovanordnet Forsegling, samt 30te Dagen aabnet, registeret og vurderet, ligesom og alt Stervboet tilhørende, ved offentlig Auction bortsolgt den næstpaafulgte 19de Septbr. næstafvigte; Saa bliver dette Stervboes Arvinger, som i Følge Testamentet allene er paa sal J cob Melsings Side og uden Provincen, tilligemed Stervboet. Credi= og Debitorer hermed indkaldede at møde eller ved Fuldmægtige møde lade for en berammet Skiftesamling i dette Stervboe, som holdes paa mit Amts=Contoir her i Nyekiøbing paa Falster Onsdagen den 21de Decbr. næstkommende, om Formiddagen ved 10 Slet, og ellers forinden Lovforskrevne Tids Forløb at anmelde og beviisliggjøre deres formeente Ret og Fordringer til Stervboet paa bemelte mit Amtscontoir i Nyekiøbing, saa ledes, som i Tilfælde af Dødsfald med Loven er anordnet og ske bør, da enhver har at forvente al lovlig Behandling; men Tilfælde af forsømt Anmeldelse over lovanordnede Tid, saavelsom manglende Beviisligheder, maae Vedkommende i saa Maade tage Skade for Hiemgield, og tilregne dennem selv at tilflydende Tab, naar de i Følge Anordningerne ei længer kan høres og antages, men maae afvises med stedsevarende Taushed. Nyekiøbing paa Falster, den 23de November 1791. C. G. Wallmoden.
Berlingske Tidende, 1791-12-02
i Landet Degneboelig i Lollands Sønder Herred er den 22de hujus ved Døden afgaaet Sognedegnen sammesteds Christian Kunnerup, hvis efterladte Boe er strax efter Dødsfaldet registeret og laget under lovlig Skifteforvaltning; da man ikke veed hvor den Afdødes Arvingerere, og dette ringe Stervboe er formaaer at bekoste ordentlig Proclama, bliver dette Dødsfalherved 3de Gange bekiendtgjort de Berlingske offentlige Tiden der, og den Afdødes Arvinger anmodede, at melde dem hos undertegnede Skifteforvalter med lovlig Legitimation for deres Arve=Ret, enten Personlig ved et Møde der er berammet i Stervboen Onsdagen den 11te Januarii 1792, eller og skriftlig og portofrie til Schoulænge Præstegaard i Lollands Sønder Herred pr. Rachschou. Schoulænge Præstegaard, den 29de Novemder 1791. M. Schwarskops, Provst i Lollands Sønder Herred.
Berlingske Tidende, 1791-12-02
Da jeg formedelst min Svaghed skyld har frasagt mig som Laugværge for Mad. Anne Sophie salig Fabricius, som endnu er Eier af Nestved Apothek, og hun har antaget Hr. Kammer raar Kelderman til sin Laugværge i mit Sted, saa vilde hendes Her. Creditorer som Debitorer behagelig henvende sig derhen, for at afgiøre Mellemværende med hende. Kiøbenhavn, den 9de November 1791. H. C. Holst, boende paa Charlottenborg Slot.
Berlingske Tidende, 1791-12-02
Fra Skibet Fortitudes Sucress, som føres af Capit. C. Haasom, er i D. S. O. for Falsterboe Fyrtaarn, paa 9 Favne Vand forliist et Skibs-Anker, af circa 1200 Pd. Vægt, med Boye og Bøyerreb; de som samme maatte opfiske, behager at anmelde og modtage Biergeløn hos H. Jürgensen & Thomsen. NB. At Hr. Casserer Bechman ved det Kongelige Sø Assurance-Compagnie, boende paa Nørregade No. 55, i denne 11te December Termin, imodtager de til Roeskilde adelige Kloster forfaldne Renter; saadant tilkiendegives til alle Vedkommendes behagelige Efterretning. NB. Om Eftermiddagen fra 2 til 4 Slet. H. Scheel.
Berlingske Tidende, 1791-12-02
J Følge Hans Kongel. Majests. allernaadigste Bevilling af 4de Novbr. 1791, indkaldes ved dette Proclama (som 3de Gange efter hinanden skal indføres i de Norske Jntelligents Blade, saavelsom i de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser, samt tillige læses for Mosse Laugting og de derunder sorterende Under=Retter, alle nu værende Eyere og Panthavere af de under Tønsbergs og Frederichsstads Laugdømme beliggende privilegerede Sædegaarde, til at fremkomme med deres nu gieldende og forhen Tinglyste Skiøder, Pante Breve, eller andre Adkomster, og, som fornævnte Eyere og Pante=Creditorer, i Følge bemelte allernaadigste Bevilling, skal være pligtige til inden Korsmisse Laugting for Aaret 1792, at forevise for mig undertegnede Ober=Hof Rets Assessor Bull, som nu værende Laugmand, de første deres Skiøder og andre Adkomster, og de sidste deres Pante=Brede m.m.; saa ville Vedkommende inden bemelte Tid til mig indsende ovenmelte Documenter, hvilke uden Betaling i Pante=Bogen, skal blive indførte; hvorimod, om nogen med samme skulle ude blive, maae han tilskrive sig selv al den Skade og Uleylighed, som af saadan Udeblivelse maatte flyde og derfor tage Skade for Hiemgield. Christiania, den 12te Novbr. 1791. Bull.
Berlingske Tidende, 1791-12-02
J Følge Kongelig allernaadigst Bevilling af 27de Mai dette Aar, bliver Creditorerne i Stervboet efter den paa Loppen i Vest=Finmarken afdøde Kiøbmand Jesper Emanuel Bech, herved 3de Gange indkaldede med Aar og Dags Varsel, lub pæn præclusi & perpetui silentii, at anmelde og beviisliggjøre, for mig, som Skifteforvalter, deres i Boet havende Fordringer. Talvig udi Vest-Finmarken pr. Tronhiem, den 7de Septbr. Lyth Ørum, Sorenskriver over Øst= og Vest=Finmarken. At vi som Skifteforvaltere efter afg. Etatsraad og Toldcontrolleur Münd, samt Kiøbmand og Contoir=Handler EydeDoscher, har foretaget os disses Boers Registering og Vurdering, til paafølgende lovlig Skiftebehandling, skulde vi herved foruden den ved Retterne lovbefalede Proclamation, end videre have Kundgjort saavel til Efterretning for den førstes fraværende Arvinger tilligemed Debi= og Creditorer, som den sidstes ligesaa værende Debi= og Creditorer, med Anmodning at enhver som maatte have noget retmæssig at fordre eller andet Anliggende at andrage, ville inden 6 Maaneder fra Dato melde sig dermed i velbemelte Etatsraadens og inden Aar og Dag i Doschers Boe, ligesom begges Debitorer ville undsættelig indfinde sig med deres Debit til ermelte Boer, hvorefter enhver efter Lov og Boernes Beskaffenhed skal vederfares Ret. Bergen, den 12te November 1791. Weiner. Bentzon.
Berlingske Tidende, 1791-12-02
Skiftet efter Hr. Jørgen Grach, forhen Sognepræst for Borge Menigheder i Lolotens Provstie i Nordlandene, der formedelst adskillige hindringer hidindtil er bleven opsat, er nu begyndt at foretages; thi indkaldes herved enhver, som ved dette Boe, der efter al Anseende bliver fallit, haver noget enten af fordre, eller til samme at betale, at henvende sig til undertegne de, som Skifteforvalter. Kirkevaag i Lofttens Provstie i Nordlandene, den 9de Septbr. 1791. Mathias Bonsach Krogh, Provst over Vesteraalens og Loftens præst for Waa¬
Berlingske Tidende, 1791-12-02
Skiftet efter afg. Hr. Claudins Rhode, forhen Sognepræst for Flagsted Menighed i Loforens Provstie i Nordlandene, er berammet at sluttes næstanstundende Aar, hvo som derfor til dette Boe have noget at betale, eller i samme at fordre, ville behage at henvende dem til mig som sammes Skifteforvalter. Kirke vaag og Lofotens Provstie i Nordlandene, den 9de September Mathias Bonsach Krogh, Provst over Vesteraalens og Loftens Provstie, samt Sognepræst til Waagens Menighed. Her i Bragnæs er nyelig død afg. Christen Henrichsen, Snedkers Enke, Dorthe Olsdatter, som har efterladt sig en Søn, navnlig Henrich Christensen, der skal for omtrent 6 Aar siden være som Snedkersvend reist her fra Stedet, og nu for Tiden ikke vides, hvor han sig opholder; thi bliver benævnte Henrich Christensen herved indkaldet til dette hans afdøde Moders Stervboe sig, som Arving at indfinde. Bragnæs, den 19de Novbr. 1791.
Berlingske Tidende, 1791-12-02
Paa Gaarden yttre Krogen i Indre Sogn, Hafølge Præstegield, Lysters Skibbrede, er afdød Premier=Lieutenant FrantWilhelm Riech von Munthe af det Bergenhusiske Nationale Jnfanterie Regiment, hvis Boe af os er tagen under Registration; thi skeer efter Lovens Tilhold, denne Publication, hvorved indkaldes saavel Boets Devi, som Creditorer, som enhver der formene sig nogen Adgang til Boet at have, med tilstrækkelig Legitimation for os undertegnede, at møde eller møde lade inden Lovens foreskrevne Tid. Yttre Krogen, den 28de October 1791. v. Halle, senior, v. Walter: v. Dage, Capitain. Premier=Lieutenant og conPremier=Lieut. stitueret Auditeur.
Berlingske Tidende, 1791-12-02
Da Hr. Niels Joatim Bierregaard, forrige Sognepræst til Næsoddens Præstegield ved Døden er afgangen, saa indkaldes herved hans beslægtede Debi= og Creditorer at møde ved næste Stifte Session, som skal afholdes paa Næsoddens Præstegaard den 13de December næstkommende, eller ogsaa til mig at indberette hvad de i Henseende til dette Skifte maatte have at erindre. Aas Præstegaard, den 19de November 1791. H. Stoltenberg.
Berlingske Tidende, 1791-12-02
For Røe og Olsker Sogne her paa Landet er den 3die f. M. fundet og af Søen opbierget 2de Skibs-Ankere, det ene af circa 2 Skpds. Vægt, med 67 Favne Sværtoug 9 og en halv Tomme tykt, femten Favne Bøye=Reeb 4 og en halv Tomme tykt, og en Tønde=Bøye med 6 Jernbaand; igjennem Ankerstokken ere 2de Jernbolte og paa Krydset af Ankeret staaer C., imellem hvilke Bogstaver er tegnet en Figur oven til som en Triangel og neden til som et baqvendt 4 Tal; dette Anker med Tilbehør er vurderet for 60 Rdlr. Det andet Anker er af circa 1 Skpd. 10 Lpd. Vægt, med 4 Jernringe om Ankerstokken, 33 Favne Sværtoug, 11 og en halv Tomme tykt, 16 Favne Bøyereeb. 4 og en halv Tomme tykt, og en Tønde=Bøye med Træbaand; paa det ene Ankerstig staaer 181, paa Krydset 1789 No. 4 og paa den anden Ankerslig 141 19 p., hvilket Anker med Tilbehør er taxeret for 40 Rdlr. Vedkommende, som kiende sig Eiendomsberettigede til disse Ankere, indkaldes herved 3de Gange, sub pæna præclusi & perpetui silentii, at melde sig hos mig med deres lovlige Adkomster til samme, inden den Tid Loven foreskriver. Nexøe paa Bornholm, den 1ste October 1791. Helberg, Amtmand. 12 ling den 9de og i Kiøbenhavns Hof= og Stads Ved Proclama, som er læst udi Siellands LandsRet den 21de November 1791, ere alle de, som maatte have noget at fordre udi afg. Jfr. Auna Johanne Elisabeth Wisteds Stervboe, indkaldede med 12 Ugers Varsel, at møde udi Kiøbenhavns Hof= og Stads=Rets Skifte=Commission, for at anmelde og bevise deres Fordringer ; ligeledes er og den Afdødes Arvinger indkaldede, at melde sig inden den i Loven foreskrevne Tid, med Beviis for deres Arve=Ret og iagttage deres Tarv under Skiftet.
Berlingske Tidende, 1791-12-02
(1 Ved Proclama som er læst udi Siellands Landsting, den 9de, og i Kiøbenhavns Hof= og Stads=Reden 21de November 1791, ere alle de, som maatte have noget at fordre udi Stervboet efter afg. Tienestepige MargarethaLondemann, indkaldede med 12 Ugers Varsel, at møde i Kiøbenhavns Hof= og Stads=Rets Skifte=Commission, for at anmelde og bevise deres Fordringer; ligeledes er og den Afdøder Arvinger indkaldede inden den i Loven foreskrevne Tid at møde, for at anmelde og bevise deres Arve=Ret, og iagttage deres Tarv under Skiftet.
Berlingske Tidende, 1791-12-02
(203) Ved Proclama som er læst i Siellands Landsting, den 9de, og i Kiøbenhavns Hof= og Stads=Reden 21de November 1791, ere alle de, som maatte have noget at fordre udi Stervboet efter afg. Jomfrue Birthe Henneberg, indkaldede med Tolv Ugers Varsel, at møde i Kiøbenhavns Hof= og Stads=Rets Skifte=Commission, for at anmelde og bevise deres Fordringer; ligeledes er og den Afdødes Arvinger indkaldede, inden den i Loven foreskrevne Tid at møde, for at anmelde og bevise deres Arveret og iagttage deres Tarv under Skiftet. (1 247) Ved Proclama som er læst i Siellands Landsting, den 9de og i Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret den 21de November 1791, ere alle de, som maatte have noget at fordre udi afg. Elisabeth Pledge og hendes forhen afdøde Mand Materialforvalter Peter Kiønig, efter hvem hun med Kongelig Bevilling har hensat i uskift Boe til hendes Dødsdag, deres fælleds Stervboe, indkaldede med Tolv Uger Varsel, at møde udi Kiøbenhavns Hof= og Stads=Rets Skifte=Commission, for at anmelde og bevise deres Fordringer ligeledes ere og de benævnte afdøde Ægtefolkes Arvinger, indkaldede at melde sig inden den i Loven foreskrevne Tid med Beviis om deres Arve=Ret og iagttage deres Tarv under Skiftet. (1 1/42) Ved Proclama læst i Kiøbenhavns Hof= og StadsRet den 31te October, og i Siellands Landsting den 9de November d. A., ere Creditorerne udi Hof= og StadsRets Procurator Ulrich Niedlai Fugl og Hustrue Kirstine Sand bergs fælleds opgivne Boe, indkaldet at møde udi Kiøbenhavns Hof= og Stads=Rets Skifte=Commission, inden 12 Uger efter Proclamas lovlige Forkyndelse, for deres Fordringer i Boet af anmelde og beviisliggiøre, og hvilket herved yderligere bekiendtgiøres. 1184) Ved Proclama som er læst udi Siellands Landsting, den 9de, og i Kiøbenhavns Hof= og Stads=Reden 21de November 1791, ere alle de, som maatte have noget at fordre udi Bogholder Jacob Borris Beckmands Fallitboe, indkaldede med Aar og Dags Varsel, at møde udi Kiøbenhavns Hof= og Stads=Rets Skifte=Commission, for at anmelde og bevise deres Fordringer.
Berlingske Tidende, 1791-12-02
Ved Proclama som er læst udi Siellands Landsting. den 9de, og i Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret den. 21de November 1791, ere alle de, som maatte have noget at fordre udi Silke= og Klædekræmmer Peder Hansens Fallitboe, indkaldede med Aar og Dags Varsel, at møde i KiøbenhavHof= og Stads=Rets Skifte=Commission, for at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. De som maatte have noget at fordre udi Stervboerne efter (7165) afg. Matros Jngebreth eller Engelbreth Johnsen, (7166) og Jungmand Niels Mogensen, som have faret, med det Kongel. danske octroierede Vestindiske Handels=Selskabs Skib Emilia, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at møde udi Kiøbenhavns Hof= og Stads=Rets Skifte=Commission, for at anmelde og bevise deres Fordringer; ligeledes indkaldes og de Afdødes Arvinger at melde sig inden den i Loven foreskrevne Tid, med Beviis om deres Arve=Ret og lagttage deres Tarv under Skifterne. (1885) De som have noget at fordre udi Stervboet, efter afg. Anna Maria Wagner, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at møde i Kiøbenhavns Hof= og StadsRets Skifte=Commission, for at anmelde og bevise deres Fordringer; ligeledes indkaldes og den Afdødes Arvinger, at melde sig inden den i Loven foreskrevne Tid, med Beviis om deres Arve Ret og iagttage deres Tarv under Skiftet. (575, De som have noget at fordre udi afg. Tienestepige Johanne Maria Birchs Stervboe, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at møde i Kiøbenhavns Hof= og StadsRets Skute=Commission, for at anmelde og bevise deres Fordringer; ligeledes indkaldes og den Afdødes Arvinger at melde sig inden den i Loven foreskrevne Tid med Beviis for deres ArveRet og iagttage deres Tarv under Skiftet. (355) De som have noget at fordre udi Vertshuusholder, Lauriz Tønnesens Fallitboe, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at møde udi Kiøbenhavns Hof= og StadsRets Skifte=Commission, for at anmelde og bevise deres Fordringer; ligesaa indkaldes Falliten selv at møde, for at lagttage fornøden under Boets Behandling. Følgende Bøger har jeg Undertegnede tilkiøbt mig efter mi I sal. Moder, afg. Mad. Godiche, med Forlags=Rettighed, som findes til Kiøbs i det Berlingske Contoir i Pilestrædet for hossatte Priser: Kong Christian den 11. Historie 1ste og 2den Deel, samt Supplementet til samme, paa Trykp. for 5 Rdlr. 5 Mk. 8 Sk. Skriv=Papiir 7 Rdlr. 4 Mk. Møllers Huus=Postill 7 Mk. Collegium Pastorale 1 Rdlr. Udvaldes Krone 2 Mk. 4 s. Statil aandelige Skatkammer 2 Mk. 8 s. Michael Saxens gudelige Spørsmaals Bog eller Præste=Pin 1 Mk. 4 s. And. Hoffs Laas for Munden og Tømme paa Tungen 1 Mk. Dorthe Engelbrets Datters Sielen Sangosser 1 Mk. 4 s.D. Johan Lassen i bibelske Kierne 1 Mk. 4 s. Peder Dasses Catechismi=Sange 14 s. Peder Dasses Epistel= og Exangeli=Sange 14 s.
Berlingske Tidende, 1791-12-02
Kiøbenhavns Jldebrands aarlige Erindring 4 s. Holbergs Heltinde Historie 1 Rdlr. Coldings blødige Brudgom 18 s. Volqvartz Sielens Luth eller aandelige Sange 12 s. Kions Sukke ved Babylons Floder 1 Mk. En Christens Tanke=Tøyle eller aandelige Sange 5 sk. Peder Dasses bibelske Vise=Bog 5 s. Rachløws Taare=Perse 5 s. Bruns syngende Tidsfordriv 5 s.D. Erik Pontoppidans Troens=Speyl 1 Mk. 8 s. Thomas Kingos aandelige Siunge=Kors 1 Mk. 4 sk. C. Christ. Godiche, sal. Berlin.
Berlingske Tidende, 1791-12-05
Madrit, den 1ste November. Vaabenstilstanden med Keiseren af Marocco har ikke været af nogen Varighed. Han har igien begyndt Fiendtligheder, og har kun gjort denne Stilstand, for at sætte sig imod sin Broder, som i Spidsen af en Armee har bemægtiget sig Skattene i Mequinez. Denne Barbar har været saa umenneskelig, at lade alle spanske Fanger myrde og deres Hoveder og Been nagle paa Portene i sine Søepladser. Denne Rasende har drevet sin Bøddelkunst saavidt, at han først lod Lommerne af disse ulykkelige Slagtoffere salte, førend de bleve paanaglede for desto længere at nyde dette gruelige Syn. Det, som man meest forundrer sig over, er, at i samme Øieblik, da denne Barbar begynder Fiendtlighederne igien med saadan Grumhed, er en Jtaliener, der kalder sig FrantChiappe, ankommen med et Engelsk Jagtskib til Cadix, som hans befuldmægtigede Minister, for at begynde Fredsunderhandlinger. Om vort Hof vil indlade sig der er endnu ikke afgjort, og førend saadant skeer, vil det sandsynligen paa staae alle Slags Fiendtligheder ophævede.
Berlingske Tidende, 1791-12-05
Coblenz, den 18de November. Under 30te October have begge den franske Konges Brødre bekiendtgjort følgende: "Misfornøiede over de Bagtalelser, hvorved man vil giøre mistænkelig vor Kierlighed for en Broder og vor Underdanighed for en Konge, som ved sin Ulykke bliver gjort os endnu dyrebarere og meere respectabel, troe vi, at det ikke er nok, at vi overlade Bagtalerne til den fortiente Foragt, men at vor Ære udfordrer, offentlig at bekiendtgiøre en Troesbekiendelse, som bestandig har været og skal blive vores: "At forskaffe den Catholske Religion og dens Tienere den tilbørlige Ærefrygt igien, Kongen hans Friehed og retmessige Anseelse, de forskiællige Statens Stænder deres sande, paa Monarkiets sande Love grundede Rettigheder, enhver Borger sin Eiendom, Riget sin gamle og uforanderlige Constitution, alle Franskmænd og i Besynderlighed Landmanden Sikkerhed, Rolighed og den dem fratagne erling. Justitsforvaltning. Dette er det eneste Maal, som vi foresatte os, og for hvilket vi ere beredte, at udgyde vore sidste Blodsdraaber, naar det er fornødent. Aldrig skal personlig Ærgierrighed besmitte saa rene Hensigter. Vi forsikre det her paa vor Troe som Adelsmænd, og imodsige paa det formeligste alle Udsvedelser, som ere herimod. -Man seer her og et Brev fra Marquis de la Qucille til Kongen, angaaende Proclamationen, hvorved Emigranterne kaldes tilbage. Dette Brev har følgende Slutning: "Den Tid er uden Tvivl ikke meere langt borte, da Deres Adel skal under Deres høie Brødres Ledelse komme tilbage til Riget. Enhver Ting skal da igien blive sat paa sit Sted, og det skiønneste Monument for denne Adel skal blive dette, at den, efterat den har givet Dem Deres Trone tilbage, ogsaa skal give Dem Beviser paa sin Lydighed, sin Ærefrygt og Kiærlighed. Da skal den forglemme sin Ulykke, men aldrig Deres. Paris, den 18de November.
Berlingske Tidende, 1791-12-05
Da Sørministeren i Sessionen af 14de hujus havde for langt en Fond til de Omkostningers Bestridelse, som de til Colonierne anordnede Krigsrustninger udfordre, og National forsamlingen ikke strax formedelst visse Omstændigheder kunde vortere om den forlangte Summa, skrev Kongen til Præsidenten følgende: "Jeg er fuldkommen underrettet om, min Hr. Præsident, at Forsamlingen i Henseende til den Begjæring, som Søeræsenets Minister efter min Ordre og paa mit Ansvar har gjort til samme, angaaende, at bestemme ham en Summe af 10 Millioner 370912 Livrer til de Omkostningers Bestridelse, som de overordentlige Krigsrustninger til at forbedre den ulykkelige Forfatning, i hvilken vore Colonier paa Øen St. Domingo for nærværende Tid befinde sig, har decreteret, at ingen Kiendelse desangaaende fandt Sted, eftersom dette Forlangende stred tvertimod Constitutionen. - Mig derimod er virkelig ikke en eneste Artikel i samme bekiendt, som er imod Ministerens billige Fordring, da den umiddelbar sigter til at indre de ulykkelige Colonisters Skibne. Den constitueren de Forsamling har dog saavel før som efter at jeg antog Constitutionen, forpligtet sig til, at decretere alle saadanne Begiæringer, som en Minister frembringer i et Brev, der efter min Ordre er adresseret til Præsidenterne, og hvori Sager, nes Forfatning tilstrækkelig beskrives dem. Den lovgivende Forsamling har ogsaa selv den 8de i denne Maaned fulgt dette Exempel, da den paa en eneste forestilling strax bevilgede Krigsministeren 500000 Livrer til Jnvalidernes Understøttelse. Jeg kan virkelig ikke dølge, hvormeget smertelig det skulde være for mig at see, at forsamlingen i et Øieblik, paa hvilket mit Riges Velfærd staaer i Aare, Mord og Brand øde lægge vore kostbare Colonier og Manufacturer, Handel og Agerdyrkning trues med Undergang skulde af en saa ubetydelig hindring opsætte at raadslaae over en saa høist vigtig Gienstand. De fornemste Stæder i Kongeriget bevidne i deres Breve til os, hvor uundgaaelig nødvendigt det er, at føie saa hastiat, som mueligt, de eftertrykkeligste Anstalter til at afhielpe et Onde, hvis vigtige følger kunde sætte Folkets Vel, der stedse skal være Gienstanden for min Aarvaagen hed og alvorligste Omsorg, i Kare. Jeg haaber, at saa overveiende Betragtninger skulde bestemme Forsamlingen til, at ikke længere opsætte Bevilgelsen af den overordentlige Fond, som Søeministeren efter min Ordre har forlangt af samme. Ludvig. Efter Kongens Befaling. du Bertrand.
Berlingske Tidende, 1791-12-05
Efterat Colonial-Commissionen, som man havde med deelt denne Skrivelse, havd indbragt et Project til Decretet, forefaldt nogle smaa Debatter over samme. Hr. Merin gjorde det Forslag, at bevilge denne Summa blot som et Forskud, der engang ved Paalæg paa Colonisterne kunde inddrives igien; thi det var, som han sagde, kun Colonisterne, som høstede Nytte af denne Udgivt, hvorfor manikke maatte betynge de Fattige som ingen Kaffe drak, der med. Men dette Hr. Merlins Forslag blev almindelig misbilliget, og Nationalforsamlingen bevilgede de forlangte 10, 370,912 Livrer, saaledes, at 3458 970 Livre skulde strax tilveiebringes, og det øvrige maanedlig i 12 Dele; for det Heles Anvendelse skulde der aflegges Regnskab.
Berlingske Tidende, 1791-12-05
Wien, den 19de November. Som man erfarer, have baade det Spanske og Neapolitanske Hof tager den faste Beslutning, at antage sig, baade i Qvalitet som Souverainer og i Besynderlighed som Beslæg, tede af Huset Bourbon, fælleds de Franske Prindsers Sag. Kongen af Neapolis har ogsaa gjort Prindserne en foræring af 1200000 Livrer, med den Forsikring, om kort Tid at fordoble samme. Den Maade, paa hvilken den Storbrittanniske Minister Ridder Keith, opfører sig mod Hertugen, af Polignae, lader formode, at Engeland er i det mindste ikke imod en Contrarecolution. Formodentlig er dette og at tilskrive Ruslands Jndflydelse.