JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Norske Intelligenssedler, 1799-02-27
Mandagen den 18de Martii, blotten 2 slet Tillæg. Herm. Eftermiddag, bliver efter Forlangende af Her B. Langballe, paa hans Søster Frue Assessor inde Langballes Vegne, formedelst hendes Afreise til Kiøbenhavn, Auction foretagen udi hendes i boende Gaard i Kongens Gade, over endeel gode og vel conditionerede Bøger, samt Løsøre og Meubler, bestaaende af Borde, Stole, Speile, Sænge og Sængeklæder, Bog- og Papiir Reoler, Skriverpulter og Borde, en næsten nye Ars beid, vogn, en smuk Fruentimmer-Slæde med Under og Over-Fæld, samt Sæhletøy, tilligemed en Kiærre og Høeslæde, med videre.
Norske Intelligenssedler, 1799-02-27
Mandagen den 11te April førstkommende Klokken 10 Formiddag, og følgende Dage, bliver, i Følge Hr. Ritmester von Ornings Forlangende, Auction foretagen paa Gaarden Nedre Blege i Asker Sogn, over hans ejende Løsøre Effecter, bestaaende af Sølv, Tin, Kaabber, Jern og Træetøi, Mobillig af moderne Speile, Borde, Stole etc., Sænge med Sængeklæder, endeel nyt Dækketøi, Lærreds og Strie Lagener, Kiøre- og Gaards-Redskab, 1 Hæst, 2 Fæe-Kreature, nogle Tønder Korn og nogle Skippund Høe og Halm, med videre, som behagentlig kan erfares af de trykte Catalogii, der bekommes hos mig Sorenskriver Aars i Christiania.
Norske Intelligenssedler, 1799-02-27
Placat. Mandagen den 8de April førstkommende, Formiddagen Klokken 10 slet, bliver udi Oberbergamts-Sessionen Licitation afholden paa 3200 Tønder Malt og 240 Tønder Smør, at leveres udi Oplags Magazinet paa Strømsøe.
Norske Intelligenssedler, 1799-02-27
De som agte at ville paatage sig disse Leverancer, ville til forbemeldte Tiid og Sted behage at indfinde sig, da Conditionerne blive bekiendtgjorte. Oberbergamtet den 22de Februarii 1799.
Norske Intelligenssedler, 1799-02-27
Forgangen Uge bortkom fra mig en gammeldags Sølv Spiseskee. Hvem derom kan give Oplysning, loves en Douceur. Mage til Skeen kan forevises.
Norske Intelligenssedler, 1799-02-27
Hos mig er og nogle store Søndmørske Flyndre til Kiøbs. J. D. Sal. Høybraat.
Norske Intelligenssedler, 1799-02-27
Paa Gaarden Kiørboe i Vestre Bærum er tilKiøbs Hovedkaal, Grønkaal, Kaalrabi, Porresamt gode Engelske og Norske Pottettes.
Norske Intelligenssedler, 1799-02-27
De, som have laant af mig 1 og 2 Deel af Wielands Lucian samt Nibuhrs Beschribung, von Arabien, vilde behage at levere mig samme tilbage. Rosted.
Norske Intelligenssedler, 1799-02-27
En næsten nye grøn Stoffes Pelts anvises til Kiøbs fra Bogtrykkeriet.
Norske Intelligenssedler, 1799-02-27
Tillæg.
Norske Intelligenssedler, 1799-02-27
Tillæg. Bekiendtgiørelser i Norske Jntelligenz-Sedler No. 9. Aar 1799.
Norske Intelligenssedler, 1799-02-27
Platat,
Norske Intelligenssedler, 1799-02-27
Da det ved de af Politiemesteren afholdte Undersøgnings-Forhører er bragt til Formodning, at endeel falske Otte Skillinger, fornemmelig af Aarstal 1797, her i Byen skal være i Omløb, og det er fornødent at faae opdaget, hvor mange af saadanne Otte Skillinger, der her ere i Circulation, saa bliver det herved offentlig bekiendtgjort, at enhver kan, om han vil, mod Beviis deponere hos Zahl-Cassereren saamange Otte Skillinger han maatte ansee for falske og som andre have nægtet at imodtage, da deres Beskaffenhed efter Regieringens nærmere Foranstaltning skal blive undersøgte. Enhver saadan Mand maae ogsaa opgive for Zahl-Cassereren sit Navn, paa det at Politiet siden kunde, om Nødvendigheden udkrævede det, undersøge hvorfra disse Penge vare komne.
Norske Intelligenssedler, 1799-02-27
Christiania den 27de Februarii 1799. Petersen. const: Stiftamtmand.
Norske Intelligenssedler, 1799-02-27
Fortsættelse. 6) Hr. Hjøring declarerer end videre i sit Svar paa O. Embretsens Notarial-Beskikkelse, at Fanden var en Skjelm; uden nøje Omgang med dette, for mig fremmede, Væsen, kunde han dog vel ikke vide det, og slutteligen vil han nok længere hen i Tiden give dette samme Væsen (eller hvad det er) Skylden for alt det upasselige af hans Forhold i Lotto-Sagen - thi hans paaberaabte vidløftige Handels-Rørelser kunne umueligen være tilstrækkelig Undskyldning for hans tvetydige Omgang med Embretsen, hvor under blandt fleere Omstændigheder forekommer disse 2, at han 1) ikke førend efter omtrent 24 Timers Ophold paa Sønsterud har underrettet Embretsen om Hensigten af hans Expres Reyse til Soløer, og 2) at han aldeles har lagt Skiul paa Hr. Biltzings Brev til Embretsen, hvori første underretter sidste om, at han var Vinderen af de 50,000 Rdlr. forrige Aar. Hr. Hjøring maa tilgive mig, at jeg forsikrer Publicum om, at han havde, da han reyste Expres for Hr. Bilving intet i Soløer at forrette, uden, strax ved hans Ankomst til Sønsterud, at aflevere Brevet til Hr. Embretsen, og dog skal han, som man læser sig til af Embretsens Noterial-Beskikkelse, ganske have forfeylet denne hans Reyses eneste Hensigt og paaliggende Pligt 7) Fremdeles siger Hjøring i bemeldte sit Svar dette: Alt for lettroende maa den være, som vil lade sig indbilde at jeg uanmodet skulle have villet bortskiænke 4000 Rdlr. til rige Folk som jeg ikke skylde nogen Forbindtlighed. Dersom Taknemmelighed er en Last, da har Hr. Hjøring ganske Rit i hvad han her siger: men er den det modsatte, da feiler Hr. Hiøring ligesaa vel heri, som i alt andet; thi intet er vissere, end at den brave Olding John Embretsen, har Vintertid, for mange Aar tilbage, gjort en Reise af henimod 17 norske Mille med Hiøring, for at saa ham anbragt i Tjenest hos salig Lars Kaas, uden hvilket Hr. Hiøring maaske den Dag i Dag havde maattet søge sit Brød i den ydmygende Tilstand, hvorfra ene Hr. John Embretsen fremtrak ham, og dog havde denne Hjørings Gavmildhed intet mindre end Hensyn hertil, men blot til den Coup, som han troede ved sin Overraskelse at have fravendt Sønnen Hr. Ole Embrersen. At Embretsens Familie ikke trænger til 4000 Rd. fra Hr. Hiøring, er en afgjort Sandhed, men vist bliver det dog vel og, at Hiøring ligger under Forbindttighed til Embretsen for denne Mennesket værdige Handling. 1) Jeg her i Ugebladet No. 49 f. A. forsikkret Hr. Hiøring om, at jeg vilde tilgive ham hans mod mig begangne Synder og smaa Vittigheder i samme Aars Uge-Sedler No. 46 og 48, paa det billige Vilkaar, at han skulde opgive mig, ved hvad Kilde han i en Hast havde inddrukket saa megen Viisdom.
Norske Intelligenssedler, 1799-02-27
Enhver som læser mit første Avertissement i Uge Sedlen No. 45, troer jeg deraf ikke kan uddrage noget til Hr. Hjørings Fornærmelse, følgelig var han aldeles ubeføyet til hans forvovne Angrab i Uge-Sedlen No. 46 - men han har og nogenlunde undgieldet for samme hvillet tildeels Forfatteren i Ugebladet No. 47 under Bogstav A ogsaa tilkiendegiver - Denne burde Hr. Hjøring trække frem for Meenigheden, thi han har ham uadspurgt tordet tænke ligesom de fleste Mennesker med mig om Lotto-Sagen - Er denne Procurator, som hans Sprog synes at vise, da kan dog Hjøring umueligen i ham vente nogen Forsvarer i denne Sag mod enten mig eller anden, thi saadant streed endog mod Lov og Pligt Men nok herom for denne Gang; dersom Hr. Hjørring mod Formodning forfølger sit begyndte Skridt mod mig, maa Publicum ogsaa vente den videre Fortsættelse, thi det er sandt som gammelt: at fornøden Sandhed falder ingen for broget. Haldor Larsen.
Norske Intelligenssedler, 1799-02-27
Hos Kiøbmand Tandberg er til Kiøbs Østersøisk Liin, bedste Druianer eller saa kaldet Tydsk Liinfrøe til Sæd, som kan forsikres, Russisk Seildug, Dynevahr, Ravendug, Brunsviger Humle, Salt, Sild og Riga Balsom.
Norske Intelligenssedler, 1799-02-27
Paa Tvethen i Agers Sogn er god Tartarisk Saae-Havre at bekomme til 10 Mk. Tønden, Ligeledes er nu nogle Skippund velbierget Vold Høe til 2 Rdlr. Skippundet at faae.
Norske Intelligenssedler, 1799-02-27
Gode Melke-Kreature, som nyelig har baaret og som nu herefter til forskiellige Tider skal bære, er til Kiøbs at bekomme paa Gaarden Nordre Schaugen. hos S: Holst.
Norske Intelligenssedler, 1799-02-27
NB. 4 Stykker af allerbeste Sort Engelske Sviin og nogle Engelske Sauver er og til Kiøbs hos mig. Bæste Sort saltet Aal i 1/2 Tønder, saltet Torsk i heele og halve Tønder, Dansk Smør i 1/4 Tønder, hvid og graae Østersøisk Liin, nogle 100de Par Jislandske Vandter og Strømper, er til Knud Chr. Tholstrup. Kiøbs hos Hos mig ere tvende Værelser i 2den Etage til Leje. En ung Vaarbeer Koe af meget stort Slag, trende halve Aars gamle Purkegriser og en 2 Aars gammel Purke til Kiøbs, samt god Melk og Fløde; Tillige er net udlagt til Forhandling er Rehnsdyr og nogle Harer. J. A. Erdtner. Hvidkaal, Grønkaal, Silleri, Purre, Gulerødder, Kaalrabi, Potatos, Engelsk Uld tilligemed et Lade, ougefær 30 Skippund Hør, er at bekom Lambertsen. me paa Økern hos En Maaned gamle Livgrise af stort Slang kan nu bekommes paa Hovind.
Norske Intelligenssedler, 1799-02-27
Hvor en stoer og smuk Speile med Bord til en at faae til Kiøbs for taalig Priis, gives Underretning om i Bogtrykkeriet.
Norske Intelligenssedler, 1799-02-27
hos Ludvig Pettersen er 2de Canari-Fugle med Hæk til Kiøbs.
Norske Intelligenssedler, 1799-02-27
En stærk og moderne Spids-Slæde anvises til Kiøbs fra Bogtrykkeriet.
Norske Intelligenssedler, 1799-02-27
Hvor nyesilet og skummet Melk, samt Fløde, daglig er at bekomme, anvises fra Bogtrykkeriet.
Norske Intelligenssedler, 1799-02-27
Gode Pottetes er til Kiøbs hos P. Larsen. i nedre Voldgaden.
Norske Intelligenssedler, 1799-02-27
Af Bundtmager Svend Christian Theodor Roths Besvarelse i Uge-Bladet No. 8, sees, at han ei er ganske fornøjet med den villige Advarsel, som jeg lod bekiendtgiøre, for at undgaae videre Fornærmelse. Jeg havde aldrig tænkt bemelte Svend havde vovet at giensvare mod et saa beviisligt - -- men ei for mere at sværte ham (hvis han indeholder herimod at besvare); i manglende fald skal hans beviislige udrige Handlinger. mere tydeligere fren lægges til Enhvers Bedømmelse. Videre finder jeg mig ej pligtig at besvare. Christiania den 2den Februarii 1799.
Norske Intelligenssedler, 1799-02-27
Bundtmager M. Steensgaard. J Anledning af Bundtmager-Svend Sr. C. F. Rodts Svar i forrige Jntelligens Seddel No. 8. Har Sr. Rodt mindste Samvittighed, maae han lettelig blive overbevist om sin urigtige Opførsel og Behandling, den han søger at forsvare, ved at sige: han intet veed de paa hans Opførsel kan have at klage; hvis dette havde været, kunde han ikke havt nødig med grædende Taare i mit Huus at bede om Forladelse, samt tilbageleveret nogle fra Hr. Steensgaard bortranede Sager.
Norske Intelligenssedler, 1799-02-27
Ved min Mægling formaaede jeg Steens gaard at tage bemelte Sager tilbage, som var for at conservere Rodt og rive ham ud af Jlden. Rigtig nok var jeg Autor til at skaffe ham til at reise fra Byen, hvortil jeg forstrakte han Penge, og ligeledes overtalte Hr. Steen gaard til at give ham et Beviis for at bekomme det fornødne Reise-Pase; alt dette var gjort i den bedste Meening og Hensigt, for at bringe ham til Eftertanke om sit Vel, og ud af den Vidtløftighed han var indkommet med. Hvad hen i sit Svars sidste Linier berører, (naar han engang bliver Mester etc. etc.) da opfordrer jeg ham hermed tydeligere at forklare sig, og om han vil blive en retskaffen Karl, da offentlig at opgive og bevise, om noget saadant er skeed og hvem Manden er der saadant haver udøvet, paa det den Skyldige kan blive bekiendt; veed han dette, maaskee han og kunde vide hvor mine forliste Ekkorn Skind blev af, da han i forgangen Sommer med flere var ved Stampen for mig. M. M. Scharbau.
Norske Intelligenssedler, 1799-02-27
Hos Snedker Bellyn er et Mahogne Schatol med Skab, af nyeste Facon, et Mesterstykke, og et Ege Schatol af nyeste Facon til Kiøbs. Udi min Gaard i Christiania er til Paaske Fløttetid en stor Sahl og et Kammer for en ugift Persohn at bekomme til Leje, uden Meubler, naar de derom behagentlig enten vil accordere med Hr. Jolivet eller med mig selv. Oppen. Ligeledes er den saa kaldede Grenegaard i Opsloe til Leje at bekomme. Oppen. De Værelser udi P. O. Bøyesens Gaard i Kirkegaden, som nu beboes af Hr. Capitain von Prüdz, kan til Leje bekommes næste Paaske Flyttetid, hvorom de Behøvende ville tale med Hr. Horster.
Norske Intelligenssedler, 1799-02-27
J den af Ole Loftum beboede Gaard ved Pebervigs-Bierget er forskiellige Værelser til Leje, naar derom tales med Kiøbmand Tandberg.
Norske Intelligenssedler, 1799-02-27
Hos Broelegger Dittrich kan bekommes Kost og Logie for 2de Kadetter.
Norske Intelligenssedler, 1799-02-27
2 a 3 lyse Værelser, omtrent midt i Byen, forlanges til Leie af en ugift Person fra førstkommende Paaske, nærmere Underretning gives i Bogtrykkeriet. Kiøber til fiin Rotting-Røhr anvises af Christen Myhrvold i Fierdingen.
Norske Intelligenssedler, 1799-02-27
Herved advares enhver som har Pandt staaende i Skoemager-Laugets Liig Casse, maae see samme indfriet inden 3 Uger fra undertegnede Dato, ellers bliver det bortsolgt paa Eierens Gevinst og Forliis. Christiania den 19 Februarii 1799. Ludewig Petersen, Oldermand.
Norske Intelligenssedler, 1799-02-27
For et skikkeligt ungt Menneske som skriver og regner godt og er confirmeret, anvises fra Bogtrykkeriet Condition hos en civil Embedsmand her paa Stædet, som strax efter Paaske kan tiltrædes. For en Dreng, der forstaaer at regne og skrive som er confirmeret og haver skikkelig Opførsel, er Condition ledig nu strax. Anviisning gives fra Bogtrykkeriet.
Norske Intelligenssedler, 1799-02-27
For en duelig Fuldmægtig, der har juridisk Examen og som er øvet i de Forretninger som vedkommer et Sorenskriver Embede, og kan i paa kommende Tilfælde som constitueret forestaae Embedet, er Plads ledig straxen at tiltræde hos Sorenskriver Heyerdahl i Gulbrandsdahlen. Den der hertil har Lyst og er forsynet med gode Attester, ville derom skriftligen melde sig og opgive de Vilkaar hvorpaa han vil antage Conditionen. kunde i Fasberg den 12te Februarii 1799.
Norske Intelligenssedler, 1799-02-27
Hos Clausen i Wøyen Mølle er til førstkommende Paaske Fahrdag Tieneste ledig for en 2 a 4 ædruelige Møller-Karle; dog ønsket man sig dem helst ugifte. Hos samme kan en duelig Arbeidsmand og strax antages.
Norske Intelligenssedler, 1799-02-27
For en stedsevarende Brænder ved et Teglværk paa Landet, er Plads ledig, hvorom gives Underretning i Bogtrykkeriet.
Norske Intelligenssedler, 1799-02-27
Et ungt Fruentimmer ønsker sig Condition til Paaske, i Byen eller paa Landet, for at gaae til haande i Huusholdningen. Nærmere Efterretning gives i Bogtrykkeriet.
Norske Intelligenssedler, 1799-02-27
Madame Rist, logerende i den saa kaldede Edberg Malers Gaard, antager honette Mænds Børn til Jnformation i al Slags Søm, Brodering, Tegning, Skrivning og Regning, samt Læsning.
Norske Intelligenssedler, 1799-02-27
Christiania den 12te Februarimai 1799. Efter foregaaende Recommendation og P. P. Correspondence, har jeg sidste Høst nedsendt min eneste Søn, 16 Aar gammel, til Underviisning i det Tydske, Engelske og Franske Sproge, samt Historien, Geographie og Teknologie etc. hos en Præst, ved Navn Hr. Frise til Rullschov Sogn, en halv Miil fra Flensborg, i Holsteen. Af alle de Breve, jeg i den Tiid har fadet fra min Søn, roser han denne Mand, foren ypperlig Lærer, og omgaaes ham som en kierlig Fader. Og da bemelte Hr. Frise med sidste Post har tilskreven mig, om min Søns Fremgang etc. og deri har yttret, at han ønskede fra Norge at kunde faae, i det mindste, et Drengebarn til til Underviisning i ovenmelte; Men da jeg efter Forespørsel, her paa Stædet, ikke har kundet faae nogen opspurt, er det at jeg herved i disse Blade bekiendtgiør samme, for om der skulle findes nogen paa et andet Sted her i Landet, der ønskede at faae et Barn underviist i fornævnte Sproge- og Videnskaber, da de kunde vide hvor de desangaaende kunde henvende dem.
Norske Intelligenssedler, 1799-02-27
For Lærdom, Kost og Logie er Priisen aarlig omtrent 140 Rdlr., og selv at medbringe Seng; Hvo der ønsker sig nærmere Oplysning herom, behager ved Correspondence, i Mangel af personlig Samtale, at henvende sig til mig. undertegnede. Laurvig den 13de Februarii 1799. Peter H. Perregaard.
Norske Intelligenssedler, 1799-02-27
Min Kramboed Betient Andreas Karlsen har afvigte 19de Februarii om Aftenen Klokken mellem 10 og 11 undviget min Tieneste, i min Fraværelse, og medraget af min Kramboed en deel Silke Vahre, saavelsom med Dirik optaget Pænge-Skuffen i Kramboed-Disken og bortstiaalet endeel Contanter, Jeg beder herved ingen at betro ham noget i mit Navn, da jeg derfor ikke kan staae til Ansvar. Til den som kan skaffe mig Oplysning om hans Ophold noget Stæd, betaler jeg en raisonabel Douceur. Ellef Hansen.
Norske Intelligenssedler, 1799-02-27
Natten til afvigte Søndag, mellem 11 og 12, forsøgte en berygtet Person at brode ind i mit Huus og til den Ende havde danned sig en Forhøyning, uden for Vinduerne til mine Børns Værelse, af en i Nærheden liggende Steenhob; men jeg opdagede Personen og forekom den fuldkomne Udførelse af hans skiændige Hensigt, dog uden at kunde forekomme at han istykkerslag Lemmerne og en Vindues=Rude, og derpaa kjørende i Slæde flygtede saa illende at jeg ikke kunde indhente ham. Han var iklæd en blaa Kavai, som han sædvanligst bær og ellers Søemands-Klæder; Han er høy af Væxt og hans Ansigt ligner hans Handlinger. Da denne Persohn har forhen gjort mig tvende saadanne Besøg, men ej hellere da opnaaet sin Hensigt, saa maae jeg endnu befrygte fleere. Jeg udlover derfor 10 Rdlr. til den eller de af mine Naboer eller andre, der i saadan Gjerning kan paagribe bemeldte Persohn og overlevere ham i Justitiens Hænder for at straffes og derved, om mueligt, bringes til Forbædring, hvilket man saa meget meere maatte ønske, som han allerede længe skal have været en værdig Tugthuus-Candidat, og for Tyverier forsaget fra en offentlig Skole og fra 3de Koffardiefahrere. Endelig stille jeg og herved have igientaget min mundtlige Christiania, trykt hos Jens Ørbek Berg. Advarsel og Anmodning til hans Forældre: at have Øye med dette Menneske, saavidt det nu staaer til dem, i det mindste at holde ham inde om Natten, saafremt de har hans Vel, Liv og Helbred kiært. Opsloe den 26de Februarii 1799. Sehsted.
Norske Intelligenssedler, 1799-02-27
Haver nogen for en honet Familie at NB. bortleie til Paaske Fahrdag, eller strax, 4 a 5 Værelser med Kiøkken, Spiiskammer, Kiælder og Veedboed, da angives Liebhaber fra Bogtrykkeriet.
Norske Intelligenssedler, 1799-02-27
En grøn Atlaskes Muffe er i Aftes den 26de Februarii funden, som imod dette AvertissementsBekostnag erholdes tilbage af dens rette Eier hos Hr. Brand-Directeur Smithes Dreng Ole Poulsen.
Norske Intelligenssedler, 1799-02-27
Et lidet Semidors Uhr er fundet paa Gaden, som den rette Eier kan faae tilbage mod billig Even Løchen. Findeløn hos paa Grønland, Jæger Peder Klekken ved Capitain StabelsCompagnie haver fundet en Jernbeslagen Bøtte, som bekommes hos Halvor Andersen i Grendsen. Sidstafvigte Mandag den 25de denne er fra Hr. Jørgen Jensen i Stoergaden til Hr. Kiøbmand Edsleff i Grendsen tabt et lidet Guld=Uhr, forfærdiget af Hessen i Paris; for hvis Tilbageleverelse i Bogtrykkeriet, loves en raisonabel Douceur.
Norske Intelligenssedler, 1799-02-27
En Sølv beslagen Meerskums Pibe med opknedLaag og Bogstaver i samme B. C. K., er sin Eier frakommet; Skulle den, som der formodes være falden i retsindige Mænds Hænden, bedes samme tilbageleveret i Hr. Søren Willemsens Huus, lige over for Glas-Magazinet.
Norske Intelligenssedler, 1799-02-27
En liden sort og hvid langhaaret Handhund er sin Eier frakommen. Skulle den være indkommen til honette Folk, ombedes den leveret til Smeden Schøne, imod en Douceur. Af Assessor Grams Kiøkken paa øvre Ulleren er den 25de Januarii bortstiaalet 3 Sølv Kniv Skafter, een Kniv, 3 fiirgrenede Sølv Gafler; Magen kan forevises i Bogtrykkeriet. For Opdagelse loves en god Douceur.
Norske Intelligenssedler, 1799-02-27
J Gaar Aftes Klokken 7 til 8te har en dristia- og velbekiendt Tyv stiaalet 2de Par Strielagen af Soldaternes Sænge i Kammeret, som de er indqvarteret i udi Christen Bindrups iboende Gaard. For sammes Tilbagebringelse loves en god Douceur og dobbelt om Tyven kan blive kiendt. Christen Bindrup.
Norske Intelligenssedler, 1799-03-06
dets bler. ke FutelligNo. No. 10. Onsdagen den 6 Martii 1799. - - Nerbis jactans Floriam Ignotos fallit, notis est derisul. PHAEDR. Ligesom det er mig sagt, hvorledes en vis - jeg vil kalde ham - Personage skal have havt det synderlige Jndfald, om ikke paa en udtrykkelig, saa dog heel tvetydig, Maade, at erkjende den i sidste Aars sidste Jntelligentzblad gjorte Jndrykkelse om Skibet Fædrenelandets Stranding og Frelse, for sin, saa har jeg ogsaa erfaret, hvorledes en Deel Vedkommende, der staae i Forbindelse med Sagen, lige indtil dette nu, have beskjæftiget sig med allehaande fejlbare Sisninger. For at tjene disse, og - hvi skulle jeg dølge det? – for tillige at beskjæmme hin, hvis Motiver man saa vanske ligen kan begribe, finder jeg mig desaarsag opfordret til, herved offentlig at erklære, at jeg, og ingen anden, er Forfatter til ovenmældte Jndrykkelse. Laurvig, den 27de Febr. 1799. Falck, Procurator.
Norske Intelligenssedler, 1799-03-06
Bekiendtgiørelser: i under 23de Februarii sidstleden har Stiftets Øvrighed communiceret Magistraten Hans Kongelige Majestæts allernaadigste Rescript af 1te samme Maaned, saaledes lydende: Vor synderlige Bevaagenhed! Da Du ved Skrivelse til Vores Danske Cancellie under 27de October f. A. haver indsendt 3de Ansøgninger, nemlig: 1) fra Jørgine Olsdatter, Matros Jørgen Havaldsens Hustrue i Vor Kiøbstæd Christiania, om at en hendes Træebygning i Lakkegaden, som med en anden Etage skal være forbedret saaledes som den nu er, maa blive staaende, og at den imod hende af Politiet anlagte Sag maae bortfalde. 2) fra Jver Hovland sammestæds om at nedrive en gammel og igien at opføre en nye Træebygning med Jldstæder paa hans Tomt i Vaterland. Og 3) fra Kiøbmand Ole Brede sammestæds, om at en ham tilhørende næsten færdig bygget Søebod ved Siden af hans forrige Søeboed ved Vaterlands Elv, maae blive staaende og af ham fuldføres. Saa give Vi Dig hermed tilkiende: at Vi i Anledning heraf og efter den af Vores General, Land-Oeconomie- og Commerce-Collegio derover afgivne Betænkning, allernaadigst ville have dette saaledes ansøgte bevilget, i hvilken Anledning Vi ogsaa herved allernaadigst ville have bestemt: at Brand-Anordningen for Christiania af 24de Februarii 1714 dens 11te Cap. 12te 8, som forbyder Jndvaanerne i Forstæderne at bygge af Træe, med mindre der er en Distance af 300 Giællandske Alen fra det Sted hvor Bygningerne skal opføres til Byen, derhen skal udvides, at ovenmeldte Distance nu skal regnes fra den Byen ved Rescriptet af 9de Julii 1784 underlagte Stoergade, og at altsaa Vaterlands og Fierdingens Beboere paalægges de samme Forpligtelser, som ovenmeldte Anordning paalægger de øvrige Forstæder; Dog skulle de Huuse som ligge i Lakkegaden paa den anden Side af Vaterlands Elv derfra undtages, da Anordningens Aarsag her ophører, Hvilket allerhøieste Rescript herved bekiendtgiøres til fornøden Efterretning. Christiania Raadstue den 5te Martii 1799. in fidem. Arbin.