Viborger Samler, 1824-05-19
Endnu er det en Hemmelighed hvorhen Flaaden, gaaer - Man mener den ved Scio skal oppebie den Ægyptiske Flaade og da seile til Morea. Dervisch Pascha skal blive staaende ved Zeituno indtil han faaer Efterretning om Landingen ved Patras eller en anden Punkt - Endnu engang vil blodige Offertfalde; men, man haaber og de i denne Strid vorde de Sidste, Forøvrigt vedbliver Jagttageren sit forrige Ulykke varslende Sprog for Grækerne, omendskjøndt paa en meget finere Maade. Den fortæller saaledes: at Jnsurg. paa Morca kives og trættes. Kolokothroni, Nikita, Pictro Bey og flere Chefer have opslaaet deres Bopæl i Tripoliza og byde den ny, for det meste af Ocboerne styrede Regjering, offentlig Trods. Denne vil bekæmpe dem med 1000 Rd. (Men kommer Tyrkerne, gaaer det vel her, som overalt hvor Kammerater rives og slaaes, at de dog holde sammen imod tredie Mand.) Den leverer og en Stump af en Kundgjørelse udstædt fra Primaterne paa Hydra, Spezzia og Jpsara, hvori det hedder "At de vare nødte til at bryde Tausheden; 13 Aar havde de offret Liv Blod og Formue for Grækersagen og, see nu med Bedrøvelse en Hob Stratenrøvere at afstedkomme Uorden, Splid og Forstyrrelse af den Samdrægtighed der hidtil gav Grækerne Mod og Kraft mod Tyrker og andre Barbarer. Men vore egne Tyranner have samvittighedslost tilsat og forødet vore Penge, der har gjort det til Marven udsuede Folk modløst, saa det nu vil blive det tungt at bekæmpe baade sine indvortes og udvortes Fiender - Disse Chefer og Statstyrer, have især ødelagt det østlige Grækenland og ladet det vestlige uden Forsvar - Missolonghi, Peloponneses Bolværk, er kun bleven reddet ved Tyrkernes Planer, og sidste Vinters Strenghed." Jagttageren udfolder nu oven paa sine politiske Anskuelser - Han troer: at de Velsindede tage det ny Partii, men og, at det gamle Parti har den største Vaabenmagt, de ville ikke være istand til paa nogen af Siderne, at skaffe betydelige Stridskræfter - Det sidste Feldttog var, naar man undtager de paa Ithaka begangne Grusomheder, næsten uden Nytte for den græske Seirssag. De fratoge Tyrkerne hverken Fæstningerne Negroponte, Patras, Lepanto eller Coron, i hvor høit det end udbasundes i franske og andre Europæiske Blade. De rykkede frem mod Arta og Prevesa; men toge dem ikke. Paa Candia have Tyrkerne Overhaand; det bevises og deraf, at Flaaden nu medbringer en græsk Patriark til Øen. Desuagtet er - siger Jagttageren - Dette Sommers Feldttog formodentlig saa vigtigt, at det vilde være en Daarlighed, at forudsige, hvis Tabet eller Seiren skal blive - Man maae lade Tyrkerne vederfares den Ret: at de ikke prale hverken før eller efter deres Feldttoge; vel ere de - vidende om: hvor haanligen de europæiske Aviser omtale deres Dorskhed og Ligegyldighed; men de gaae - efter deres Religionsbud - Ulykken og Skjebnen imøde uden Knur; med Hengivenhed i Forsynets Villie taale de Krigens Onder og, seire de pralle de dog ikke deraf. De ansee alt for Guds Tilskikkelse, hvorfra Jnten kan frie dem. Det daglige Udbrud af Europæernes Had, bære de med Taalmod. Jmidlertid nægter samme Blad ikke, at Paskaen, af Ægypten ikke personlig gaaer med Hæren mod Morea, da hans Fraværelse i Ægypten kunde vorde farlig; men han sender sin Søn Jbrahim derhen. De opregnes atter, som man saa ofte har læst, hvormange Soldater og Ryttere han stiller og der gjøres meget Bram af de Foræringer af 2 prægtig Sabler, Ærepels og saavidere. Jbrahim fik en kostbar Gulddaase med Diamanter ved Storherrens Gesandt. Desuden fik Vicekongen en egenhændig stor herlig Skrivelse, der udnævner ham til Generalissimus over Tropperne i Rumelien, Albanien, Natolien, Syrien o. s. v. Jkke mindre Æresbeviisning vistes den tyrkiske Gesandt Nedschid Effendi, som bragt, ald denne Stads. Alle Kanoner i Cairo løsnedes: en Eskorte sendtes ham imøde af 3000 Ryttere og 4000 Fodfolk; til det prægtige Telt, der var opreist til hans Modtagelse, nærmede Mehmed og Søn Jbrahim sig, stege af Hestene og kyssede Gesandtens Kjole, til Beviis paa deres Høiagtelse for Storherren, som sendte ham. Ovenpaa ald denne Fortælling af det østerrigske Blad læses fra Konstantinopel under 10de April noget ganske Modsat i det franske Blad Journal des Debats saasom: "Porten har forsøgt at lade sin Flaade løbe ud; men rimelig vil den snart vende tilbage, de den mangler baade Matroser og Officerer - De 12000 Mand Janitskarer der skulle have været tilbuden, staae som sædvanlig meest paa Papiret, naar 12000 Mand marschere ud af den ene Port, seer man gjerne Halvdelen af disse Brave 24 Timer efter komme ind af en anden Port i Konstantinopel - Neppe kommer 1200 Mand til Larissa eller Thessalien. Det er en Følge af Portens Afmagt at man udspreder: at Vicekongen selv vil forsyne sin Armee og sende dem Korn fra Ægypten - Ja, man troer, at han og besolder dem. (Alt meget naturligt; da han derved sætter sig fast i Regjeringens Yndest og siden kan benytte sig af Fatalismen naar det kniber.) Samme franske Avis siger "Alt hvad der fra Peloponnes berettes om Uenigheden mellem de græske Høvdinger taaler samme Reform, som Foranførte. At Kolokthron lever indgetogen i Tripoliza; At Mesolonghi er i frygtelig Forsparsstand; At Landbruge i Grækenland blomstrer nu frem for for alt dette veed Porten meget vel: men det er den om at gjøre, at det Modsatte udskriges og skrives.