JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-04-07
Lovgivning. Forordning for Kongerigerne Danmark og Norge, hvorved den ved Forordningen af 9de April 1810 dens 14de og 16de §. paabudne Betaling for de Kongelige Søepasse forandres og paabydes i Species. Vi Frederik den Sjette, af Guds Naade Konge til Danmark og Norge, &c. &c., Giøre vitterligt: At Vi, for at gjøre den ved Vor Forordning af 9de April 1810 bestemte Betaling for de Kongelige Søepasse mere overeensstemmende med Tidsomstændighederne, og derved at tilsikkre Vore Finantser en saadan Jndtægt af denne Afgift, som stedse lemper sig efter Pengevæsenets foranderlige Forhold, have fundet for godt, herved allernaadigst a. anordne og befale, som følger: I. Betalingen for Søepassene, som udleveres i begge Kongerigerne, skal fra denne Forordnings Bekjendtgjørelse beregnes i Species. II. Til mere Beqvemhed og til Lettelse for Miderne tillade Vi allernaadigst, at dette Gebyr maa i et vist Forhold erlægges i dansk Courant istedet for Species, hvilket Forhold Vi indtil videre allernaadigst have bestemt til 600 Procent, eller 6 Rdlr. dansk Courant for 1 Rdlr. Species. III. Jfølge heraf skal det i Forordningen af 9de April 1810 dens 14de og 15de §. anordnede Regulativ for Pasgebyerne herved være ophævet, hvorimod det er Vor allerhøieste Villie, at ved Possenes Modtagelse herefter skal erlægges 16 Skilling Species per Commercelæst af Skibets Drægtighed, samt derforuden 26 Procent eller 4 Skilling Species af hver Commercelæst, som beregnes Skatkammerfonden til Jndtægt. IV. Den saaledes fastsatte Afgift beregnes og oppebæres indtil videre efter det her ovenfor fastsatte Forhold med 1 Rdlr. dansk Courant for det befalede Gebyr af 16 Skilling Species, og 24 Skilling dansk Courant for det til Skatkammer fonden henlagte Tillæg af 4 Skilling Species for hver Commercelæst af Skibets fulde Drægtighed. Hvorefter alle Vedkommende sig allerunderdanigst kunne vide at rette. Givet i Vor Kongelige Residentsstad Kjøbenhavn, den 27de Marts 1812. Under Vor Kongelige Haand og Segl. Frederis, R.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-04-07
Cancellie=Patent, angaaende at det skal paaligge Reisende, som passere Færgestæderne, at fremstille sig personlig for de paa Stedet høistcommanderende Officierer, for Hertugdommerne Slesvig og Holsteen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-04-07
Det har allernaadigst behaget Hs. Majestæt Kongen at resolvere saaledes: Naar Reisende passere Færgestæderne i Vore Riger og Lande, skulle deres Passe ikke allene paategnes af de ved disse Færgestæder høistcommanderende Søe- og Land-Officierer; men enhver slig Reisende skal personlig fremstille sig for bemeldte Officierer, for at disse kunne examinere dem og overbevise sig om, at de virkelig ere de Personer, paa hvilke Passet lyder. De som undtages herfra, ere allene Keiserlige, Kongelige og Fyrstelige Personer, befuldmægtigede Ministre og Generaler udi Vor Tjeneste.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-04-07
Forestaaende allerhøieste Resolution bekjendtgjøres herved for alle Vedkommende til vedbørlig Efterlevelse. Det Kongelige Slesvig=Holsteenske Cancellie i Kjøbenhavn, den 1 April 1812.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-04-07
Jnden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-04-07
Jndenlandske Efterretninger. Hs. Maj. har ved Reskript til Cancelliet, af 25de f. M., allernaadigst fastsat, at, naar Udlændinge, som for begaaede Forbrydelser have været hensatte til Arbeide enten i Slaverierne eller Tugthusene, skjænkes Friheden og sendes over Grændsen, skulle saadanne frigivne Forbrydere stedse under Bevogtning overføres til Plads-Commandanten i Altona, for af ham at besørges videre udsendte af Landet. (Coll. Tid.) Til Bedste for Skolelærerne i Lunde Herred, i Fyen har afdøde R. Jørgensen og Hustrue C.C. Meier skjænket 4000 Rdlr., hvis Renter skulde tilfalde Skolelærerne i ovennævnte Sogne. (S. B.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-04-07
Hs. Maj. har allernaadigst tilladt, at Vægtercompagniet i Kjøbenhavn, hvilket for Tiden ikke bestaaer af mere end omtrent 150 Mand, maa completteres til den fulde Styrke af 284 Mand, med Værnepligtige under de annecterede Batailloner, som dertil frivillig melde sin, saaledes at Nummerne paa de Værnepligtige, der engageres, imidlertid skulle staae vacante i de Batailloner, hvorunder de Værnepligtige henhøre, samt i øvrigt under den Jndskrænkning, at Mandskabets Værnepligt ikkun skal ophøre, saalænge de staae ved Vægtercompagniet. Vilkaarene for dem, der antages, ere i de 6 Sommermaaneder 11 Mk. ugentligen, og i de 6 Vintermaaneder 13 Mk. ugentligen, en Mundering hvert 4de Aar, samt desuden de Rettigheder, som Placaten af 26 Jan. 1784 bestemmer, nemlig: 1) At de Vægtere, der have lært en Profession, maa have Frihed til, saalænge de ere Tjenesten, at drive samme, saavidt de med egne Hænder kunne afstedkomme, og 2) at de Vægtere, som formedelst Alderdom eller i Tienesten paakommende Svaghed ei længere kunne forrette samme, kunne vente Pension i Forhold til deres Tjenestetid og Opførsel; derimod ere de pligtige at drage paa Post hver anden Nat. (Efter f. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-04-07
J Torsdags (d. 2den April) fødte en Kone i Kielderen No. 39 i store Kongensgaden 3 velskabte Pigebørn, hvoraf det ene veiede 5, det andet 4 og det tredie 4 Pund. Den 6 April bleve de døbte i Trinitatis Kirke, i hvilken Anledning en stor Mængde Standspersoner af begge Kjøn frivillig havde indfundet sig som Faddere. Baade Moderen og Børnene befinde sig endnu meget vel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-04-07
Mariboe, den 2 April. J afvigte Martii Maaned vare Priserne paa Korn og Fedevarer her følgende: 1 Td. Hvede 34 a 35 Rd. 1 Td. Rug 24 Rd. 1 Td. Havre 16 Rd. 1 Td. Byg 18. Rd. 1 Td. graae Ærter 24 Rd. 1 Td. hvide dito 24 Rd. 1 Td. Vikker 20 Rd. I. Pd. røget Flesk 3 Mk. 8 s. I. Pd. fersk dito 2 Mk. 12 s. 1 Pd. Oxekjød 2 Mk. 8 s. 1 Pd. Smør, 1 Rd. til 1 Rd. 1 Mk. 1 Pd. Ost 1 Mk. 8 s. 71 Pd. Talg, 1 Rd. 1 Slagtenød 100 til 150 Rd. 1 Faar 14 Rd. 1 Sviin 40 til 100 Rd. - Ved Priisauctionen i Nysted den 1 April kostede 1 Skpd. Hør, af fortrinlig Godhed, med Salario, 10 PC., fra 381 til 414 Rd. 1 Skpd. Hamp fra 220 til 274 Rd. Galeasen blev solgt for 12,100 Rd. til Capt. Kofoed. (Marib. Av.)Hr. J. Sanne i Christiansand har i de norske Aviser ladet begjendtgjøre, at han har i Commission at indkjøbe Kongl. Obligationer paa Prisepenge for 50,000 Rd.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-04-07
Af en Beregning over Bergens Fattigvæsens Jndtægter og Udgivter for 1811 sees, at Jndtægten har været 16600 Rdlr. 4 Mk. 16 s. og 4527 Rdlr. 1 Mk. 13 s. mere end Udgivten.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-04-07
Fattigvæsenet er 18II blevet formindsket 311 Personer, med Hensyn til Aaret 1810, da Antallet var 1533 Personer og i Aaret 1809, da det var 1748 Personer. Det har kunnet give, hvad ogsaa Tiden gjorde nødvendigt, større Almisse end nogensinde tilforn, desuden har ved Kgl. Gave hver enkelt Fattig faaet 2 Rugbrød til 6 1/2 Marks Vægt om Maaneden og Familiefadre 2 Brød til 11 1/2 Marks Vægt; ligesom og ved Jndvaanernes udmærkede Godhed 762 fattige Børn ere blevne be spisede i dette Aar og have nydt Skolegang samt Underviisning i adskillige Slags Haandarbeider. Fattigvæsenet, som altsaa uden nogen forøget Jndtægt dette Aar, har givet sine Fattige mere end tilforn, har ogsaa havt den Behagelighed at være fri for at gjøre nogen Gield og første Gang at have en Overbalance. Denne Fremgang i Fattigvæsenets Oeconomie, som en Følge af Antallets Formindskelse, kan allene ansees som en Virkning af Arbeidsanstaltenes Drivt, til hvis Oprettelse hverken Fattigvæsenet eller nogen anden offentlig Casse hidtil har ydet det mindste.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-04-07
Kjøbenhavns Vexelcours d. 7de April 1812. 741 1/2 l. S., 743 k. S.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-04-07
Postefterretninger. Paris, d. 26 Martii. Regjeringen har i Genua anlagt et Døvstummeinstitut efter Mønstret af dem, der allerede ere i Paris, Bordeaux og Grøningen. - Det Keis. Decret af 14 Martii om at formere Cohorterne af Nationalgardens første Opbud, iværksættes i dette Øieblik paa det virksomste hele Riget over. - Man skriver fra Constantinopel, at det engelske Ministeriums Actier hos Divan falde bestandig. Porten trækker sig stedse mere og meere ud af hine upolitiske og skadelige Forbindelser, som fandt Sted mellem den og det brittiske Cabinet. - Hr. Degen, der forrige Aar i Wien adskillige Gange fløi op med Vinger af sin Opfindelse, er ankommen til Paris. Han vil i denne Sommer gjentage sine Forsøg i Paris i Tivolihaugene, der i de første skjønne Dage af April skal staae aabne for Publicum. - J den americanske Journal the werkly Register anføres, at i Augusta i Georgien en Kone, der havde bagtalt sin Naboerske, blev dømt til den Straf, at blive dukket eengang i Floden. (Hamb. Corr.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-04-07
Boston, d. 18 Febr. General Miranda er kommen tilbage til Caraccas, efter at have indsat en ny Regjering i Valencia. Alle Blade fra Caraccas ere opfyldte med Taler og Republikkens Oprettelse og mod Jnqvisitionen; disse Taler ere fordet meste kun Oversættelse af adskillige Stykker af Raynal. Den i Caraccas udgivne Presselov forbyder at trykke noget Skrift om Religion, der ikke er censureret af en Geistlig. De Skribenter, der angribe den republicanske Regjerings Grundsætninger, skulle overleveres Domstolene. (S. B.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-04-07
Philladelphia, d. 24 Febr. Efter en i Begyndelsen af forrige Aar gjort Beregning udkom i samtlige forenede Stater, 364 Journaler eller Tidender, hvoraf 158 høre til det Republicanske eller Demokratiske, og 157 til det fæderalistiske Partie, de andre ere neutrale. 8 ere skrevne paa Tydsk, 6 paa Fransk, 2 paa Spansk og de øvrige paa Engelsk. Numerne eller Bladen stykkeviis regnede, beløbe aarlig henimod 25 Mill. 220,000. Baltimoretidenden Weekly Register, melder, at Engelskmændene, omtrent 70 Mile nordvestlig fra Øen Kangouroux paa Vestkysten af Nyholland, har opdaget en rummelig og magelig Havn, hvor en heel Flaade med Sikkerhed kan ligge for Anker(Det lader som det er Havnen Champagny eller en anden Havn i Havbugten Bonaparte, der for 6 Aar siden opdagedes af Capitain Baudin. Den Kangouroux er Den Decres, der ligeledes opdagedes af de Franske.) (S. B.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-04-07
Berlin, den 31 Martii. Afvigte Løverdag d. 28de dennes om Eftermiddagen, rykkede den første Colonne af det under Hs. Exc. Hr. Rigsmarchal Hertugen af Regios befaling staaende andet Armeecorps her ind. Tropperne havde i Forveien, efter Rigsmarchallens Befaling, stillet sig op i en Linie mellem Charlottenburg og Spandau for at tages af Hs. Maj. vor Konge i allerhøieste Øiesyn; henimod Middag ankom Hs. Maj., ledsaget af H. K. H. Kronprindsen, de øvrige Kongelige Prindser og en meget anseelig Svit af de øverste Stabs officierer. Efterat Hr. Rigsmarchallen havde modtaget Hs. Maj. for Fronten og hilset Høistsamme, behagede det Hs. Maj. at ride hele Linien frem og tilbage, og meget smigrende at yttre sig over Troppernes fortræffelige militairiske Holdning. - Hs. Exc. Rigsmarchallen beboer det fyrstelige saxiske Palai, der i Forveien var indrettet til hans Modtagelse. Udenfor findes en Æresvagt af 30 Gemene tilligemed en Officier. - J Gaar gav H. Maj. Kongen i Potsdam stort Middagstaffel, hvortil Hs. Exc. Hertugen af Reggis tilligemed endeel andre her tilstædeværende Keis. franske Divisionsgeneraler havde den Ære at blive indbudne. - D.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-04-07
28de d. M. gik den Franske Keis. Cabinets Cureer, Baptiske, kommende fra Petersborg herigjennem til Paris. - De belovede nærmere Forskrivter, om hvorledes der skal forholdes med de Keiserlige franske Troppers Jndqvartering o. s. v. er udkommen i Trykken. (Alt. Merk.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-04-07
Fra Sachsen d. 22 Martii. De gjennem Leipzig passerende Franske Tropper holde sig kun sædvanlig tre Dage op, og mynstres af Marchal Ney.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-04-07
Paa Kongen af Roms Fødselsdag gav denne et stort Dinee. - J forrige Uge passerede den bayerske Division de Roi Voigtlandet. Mand og Heste vare i god Tilstand, og med Krigstugten vare Jndbyggerne meget vel tilfredse. - J Magdeburg, skulle Forflæderne Neustadt og Sudenburg ganske sløifes til den 1 April. Beboerne faaer Erstatning af Staten og der anvises dem Udkomme paa andre Steder. Kirken St. Ambrost, Raadhuset, Præsteboligen, Skolehuset, Præsteenkeboligen o. s. v. solgtes d. 10 Martii ved offentlig Auction til Nedbrydelse. - D. 9de dennes marscherede det 17de Linie=Jnfanterieregiment og med det et heelt Regiment westphalske Krigere ind i Halle. (S. B.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-04-07
Fra Maynegnen d. 16 Martii. Den badenske Statstidende vil vide, at Fyrsten af Neuschatels Eqvipage er ankommen d. 12 Martii til Frankfurt. (S. B.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-04-07
Neapel, d. 6 Martii. Luftseilerinden Mad. Blanchard kom lykkelig, skjøndt Veiret var stormende, ned ved Nola, og er nu afreist til Turin for ogsaa der at give Skuespillet af en ny Luft seillads. (S. B.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-04-07
Constantinopel d. 14 Febr. Fra Statholde. ren i Ægypten er til Porten indløben den Efterretning, at den under Jussum Pascha's Commando til Medina fremrykkede tyrkiske Armee er ikke langt fra denne Arabiens Hovedstad stødt paa et 5000 M. stærkt Corps Bechabiter, og slaaet og adspredt saavel dette som et andet paa 500 M.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-04-07
Man smigrer sig her med, snart at modtage den behagelige Efterretning om Medina's Jndtagelse. Jmidlertid sysselsætter man sig allerede med forskjellige Anstalter til de sædvanlige Pillegrimscaravaner til Mecca, som formedelst Vechabiternes Fremskridt i Arabien have maattet standse siden nogle Aar. Den nyligen til Statholder i Damascus udnævnte Sulemian Pascha, forhenværende Silhaar hos Sultan Selim, er bestemt til at anføre denne Caravan. Han bereder sig til, snart at afreise herfra, medens hans Formand af samme Navn, efterladende sig en Kaimakan i Damascus, igjen har faaet befaling at vende tilbage til sit Statholderskab i St. Jean d'Acre. Den ærgjerrige Addurrahman, Pascha i Curdistan, skal paa ny have forsøgt at stifte Uroligheder i denne Provinds, som imidlertid ikke synes at have opvakt nogen synderlig Frygt hos Porten. (S. B.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-04-07
London d. 18 Martii (Af franske Blade).Hr. Henry Marskall i Newcastle oplyser Værkstæderne i hans Manufacturer ved Gas Hydrogene, som drages af Steenkul, Gassen ledes ved Rør af brunt Pap i de forskjellige Sale. Hvert Rører forsynet med en liden Hane, der er lukket med en Prop, som kan dreies omkring og hvoraf man kan lade udgaae Gassen, der tændes ved et lidet Voxlys. Det brænder med en liden Flamme og ligner næsten en Lilie. Hver Arbeider har en Hane, der er saaledes anbragt, at han efter Behag kan faae Lyset nærmere til sig eller længer bort fra sig. - Fra Cap berettes, at den berømte Missionair Vanderkemp er død sammesteds. Han har anlagt mange Missioner blandt de Vilde i Africa. - Man har gjort Forsøg at bygge Linieskibe uden indvortes Beklædning og søgt at bøde paa samme ved Krampe, der løbe i en diagonal Retning. Hensigten af denne ny Jndretning er Tømmerets Besparelse og tillige bedre at bevare Skibene mod Stranding. Ramillies og Albion ere blevne reparerede paa denne Maade. Man vil ogsaa gjøre en Forandring i Dækplankerne; de skulle udgjøre en Vinkel af 45 Grader med Kjøllinien. (S. B.) Paris d. 26 Martii. Den Medaille, som Mairen i Diion har overleveret Keiseren, er maaskee een af de fuldkomneste, der nogensinde ere blevne prægede. Paa den ene Side seer man Keiseren til Fods og i stort Costum, holdende Kongen af Rom paa Armen og visende det franske Folk ham. Foran Keiseren sees Døbefonden. Neden under læses, Kongen af Roms Daab. Vaabnene af Rigets 49 gode Stæder med deres Navn danne to Circulartegn paa Medaillens Bagside, og i Middelpuncten læses med store Bogstaver: Keiseren, Rigets gode Stæder. Tegningen til Medaillen er af Lasitte og Stykket af Hr. Andrieur. Ved et Keis. Decret er Staden Nismes optaget blandt de gode Stæders Tal. (S. B.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-04-07
Landgreven af Hessen-Rothenborg er død d. 23. f. M. i en Alder af 66 Aar. (S. B.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-04-07
Petersborg, d. 12 Martii. Hs. Maj. har forundt 1133 Gemene af det Grunesiske Grenadeerregiment og 100 Donske Cosakker af Regimentet Jeshow for deres Tapperhed ved Fæstningen Achalkalaks Bestormelse en Rubel hver Mand. - Departementet for den udenlandske Handel, der skal erstatte det forrige Commerceministerium, er blevet aabnet. (S. B.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-04-07
Paris, d. 26 Martii. Under d. 24 dennes er udkommet et Keiserl. Decret angaaende Understøttelser, der skal fordeles i Rigets Departementer. Efter den 1ste Artikel skal fra 1 April til 1 Sept. frit uddeles i hele Riger 2 Mill. Portioner Rumfordsk Suppe, til hvilken Ende en Sum af 22 Mill. 500,000 Fr. overlades til Præfecternes Raadighed. (S. B.) Pisa d. 77 Marts. Den fortræffelige danske Lærde, Doktor Koes Død har desværre fuldkommen bekræftet sig. Et Brev af 14de Novbr. sidstleden fra hans høistbedrøvede Ven og Reise Staldbroder, Doctor Brøndsted, indeholder omstændelig Efterretning om dette bedrøvelige Dødsfald, hvorved vort Fædreland og den hele lærde Verden, har lidt et uopretteligt Tab. Doctor Brønsted, kan hvert Øieblik ventes til Jtalien. Han vilde reise over Zante, for der at indsamle og medbringe de af hans afdøde Ven efterladte interessante Manuskripter, og siden gaae til Neapel. Denne Plans Udførelse maa være saa meget mere ønskelig, som Doctor Koes havde i Grækenland gjort en Samling af aldeles nye Opdagelser, som især ville tjene til at oplyse Harmonie=Systemet hos dette ældgamle Folkeslag. (Hand. Tid.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-04-07
At alle ankommende Breve til Svenske Søefolk, som ikke ere forsynede med den fornødne Addresse, for Fremtiden blive afleverede til det Svenske Consulat, ifølge Foranstaltning af den Kongel. General-Postdirection herstæds, det vorder herved til Vedkommendes Efterretning be Gram, kiendtgjort. Kongel. Svensk General-Consul. Af dette Blad udkomme ugentlig to Numere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-04-07
J Følge Kgl. allernaadigst Tilladelse forsendes det med Posterne i Danmark, Norge og Hertugdømmerne, og kan bestilles paa alle Postcontoirer mod Betaling af 16 Mk. Qvartalet. Her i Staden tilbringes Bladet Subskribenterne og betales qvartaliter med 15 Mk. Subskriptionen modtages hos Bogtrykker Höeckes Enke, i store Helliggeiststræde. No. 144.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-04-07
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-04-11
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Niende Aargang. No. 30. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin. Løverdagen den 11 April 1812.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-04-11
Om bibelske Skrifters Oversættelse. Man har i den senere Tid alt mere og mere begyndt hos os at faae Smag for den herlige og sublime Poeste, som det gamle Testamente indeholder. Dette er saa meget mere paafaldende, som det netop var i de nyere Tider, man arbeidede saa ivrigen paa at svække dette hellige og ærværdige Oltidsmindes Anseelse i den store og mindre kyndige Hobs Øine, og saaledes seer man her atter et myt og talende Beviis paa, at det sande Gode og Skjønne tilsidst dog seirer over hver foragtelig For om og lav Lidenskab. Men hvad der formodentlig har bidraget meest til at vække hiin gavnlige Smag ere udentvivl de enkelte deels gode, deels ypperlige Oversættelser af den hellige Skrifts vigtigste Bøger, vor Litteratur er bleven beriget med. Men endnu staaer her en meget viid Mark aaben; endnu er her mangen en skjøn Krands at vinde, J No. 1 af dette Blad for indeværende Aar har jeg i Anledning af Hr. Prof. Guldbergs Efterligninger af Davids Psalmer vovet at fremsætte min Mening om den rigtigste Maade, hvorpaa jeg troer at de hellige Barders Poesier bør oversættes, og hvad jeg der har anført om Davids Psalmer bør, efter min Overbeviisning, ogsaa gielde om de øvrige hellige Digte. Jeg antog to Methoder, enten næsten ordrette Oversættelser, hvori man søger at giengive Originalens glimrende og ublime Skjønheder med speiltro Farver, skulde idette end foranledige enkelte Dunkelheder, eller og aldeles frie Efterligninger; men til det første hører ligesaa nøie Bekjendtskab med det Sprog, der skal oversættes af, som med det, der skal oversættes i, og til det sidste sand Digteraand. For ikke at gjentage mig selv maa jeg henvise den, som Sagen interesserer, til ovennævnte Numer af Bladet. Længe efter at jeg havde fremsat hine Jdeer faldt det første Bind af Prof. J. Møllers theologiske Bibliothek mig i Hænderne. J samme har Udgiveren leveret: Bidrag til en Oversættelsestheorie med nærmest Hensyn til de bibelske Skrifter og adskillige Oversættelsesprøver som Bilag. Det ligger uden for nærværende Blads Grændser udførlig at undersøge denne Theorie, men hvorvidt metriske Oversættelser af det gamle Testamentes Bøger, saaledes som Udgiveren har leveret Prøver deraf, svarer til det Jdeal af en Oversættelse, som han i sin Theorie omtaler, ville vi bedst erfare ved at gjennemgaae et af disse bilag, nemlig Jobs Forbandelse over sin Fødselsdag (3die Capitel), med et critisk Øie. Oversættelsen begynder saaledes: "Den Dag forkomme, som mig fødte, Den Nat, som sagde: Seen Søn!"
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-04-11
Den Læser, som ikke forstaaer Grundsproget, vilikke let kunne indsee her hvad Digteren egentlig mener med: "Den Dag forkomme, som mig fødte, eller den Nat, som sagde, see en Søn!" Forkomme hedder efter almindelig Talebrug kaste eller kastes bort af Skjødesløshed, komme bort eller blive borte, nogle bruge det og, skjønt urigtig, istedet for, om komme. Det Ord, som her bruges i Grundsproget, betyder hverken meer eller mindre end det latinske percat, og derfor hedder det ogsaa S. Schmidts latinske Oversættelse: Pereat dies, in quo natus sum og den danske Bibeloversættelse fra 1699 har Fortabt, som vel ikke er rigtigt, men dog altid bedre end forkommen. Prof. Hufnagel og Prof. Gaab oversætte begge, vernichtet, og det er det sande Udtryk. Paa Dansk kan det neppe gives med andet end tilintetgjøres eller gaae under. – "Den Nat, som sagde, seen Søn!" er alt for frit og, som det synes, uden Nødvendighed. Det kuldskjære. se en Søn, betager Tanken sin Kraft og Klarhed. Originalen siger ganske simpel: Den Dag gaae under, paa hvilken jeg fødtes, Den Nat, som sagde: et Nor er undfangen." Oversætteren tilføier i en Anmærkning: "J Texten hedder det: "en Dreng er undfangen," men dette skal ei forstaaes om Undfangelses Natten. Digteren vexler blot med Udtrykket for ikke at sige to Gange, født." – Men enhver skjønner her let, at Fødselsdagen og Undfangelsesnatten staae i Modsætning af hinanden, hvorved ogsaa Tanken vinder i poetisk Skjønhed. J Originalen staaer desuden undfange. Hvortil altsaa denne Tautologie, naar den kan undgaaes: "Hiin Nat - gid Mørket den besætte klinger alt for underligt. Natten, som selv et mørk, trænger ikke til at besættes af Mørke. Desuden er besatte her ikke det rigtige Ord. A. Heins, en alt for lidet paaskjønnet indsigtsfuld Dansk Philolog, har i sin Oversættelse af Job derfor antaget, efter vor Adelers Confectur, at "hiin Dag bortranes (den orddet bør hedde: rette Oversættelse er optages, drages til sig) af Mørke." Efter Texten maa det nok hedde: "hiin Nat - drage et rædsomt Mørke til sig. J See: Das Buch Hiob, bearbeitet von J. F. Gaab, ord. Prof. d. Philos. in Tübingen. Tüdingen 1809. Efter min Formening den bedste tydske Oversættelse, man hidtil har havt af denne Bog. Ei undes den meer Plads blandt Aarets Dage, Den regnes ei blandt Maaneder."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-04-11
Jnden- og udenlandske Efterretninger.