JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-02-16
Efter et hertil indløben Forhør er der megen Mistanke mod Johan Gruner, som skal være undvigt Slave fra Nyborg Fæstning, at han siden hans Undvigelse fra bemeldte Fæstning har forøget Tyverie her paa Amtet. Denne Person er over 50 Aar gammel, omtrent 65 Tommer høj, klein af Lemmer og Børnekovarret har sort Haar, store Bakken men blander Tydsk og Dansk sammen i sin Tale. Han spil bart og Skade paa det ene Øie. Han er Tydsk af Fødsel i ler Godt paa Violin og forstaaer Gartneriet. Om hans Klædedragt vides ei videre end at han bærer en grøn Trøie og lange Lærreds Beenklæder. Da bemeldte Johan Gryners Opholdsted paa nærværende Tiid er ubekiendt saa anmodes alle Forekommende hvor han antreffes at anholde ham, og om Anholdelsen meddele mig Underretning, da han skal bli ge afhentet, og de paagaaende lovmedholdelige Omkostninver erstattede. Fyens Stifts og Odense Amtshuus d. 29de Jan. 1809. Gersdorff. Wann der Kathuer Jes Thomsen, welland zu Randershøvd, gestorhen ist undres for nothig erachtet worden, daf uber seinen Nachlas Proclama ergehe; sowerden alle und jede velche er quocunque capite vel causa auf die Kathensteller und den ubrigen Nachlaff Desuncti Ansprachen und Forderungen zu haben vermeinen, dem Defuneto schuldig sein, undPfander von ihm in Handen haben mochten, von Gerichtswegen hiemit en for allemaal, mithin peremtorie verabladet und citiret, ihre desssalligen Angaden, die einheimischen innerhalb 6, die Answartigen aber unter Bestellung eines hiesigen Procuratoris ad acta binnen 12 Wochen a dato ultimapublicationis hujus proclamatis bei dem Hern Gerichtschreiber Jepsen in Rinkenis sub pæna præclusi, perpetui silentii dupli & amissi juris zu beschaffen, die ihre Angaben begrundenden Dokumente in orgine zu produciren, und davon beglandigte Abschriften heim Professions=Protokoll zurück 3 lassen. Wornach ein Jeder sich zu achten und vor Schaden zu hu ten har Gegeben in der Lundhaft Harder, Vogter zu Gravenstein, den 20 Jan. 1809. Th. Thomsen. Povel Rasmussen af Faaborg, der for Tyverie m.v. var indsat i Tugthuset i 5 Aar, er denne Dags Morgen over Aaen undvigt, han var iklædt en blaae Kofte, hvid Vest, hvide lange Lærredsbuxer, hvide Strømper, Træeskoe paa Fødderne og en broget Hue paa Hovedet; af Vært høi, før af Lemmer, frisk og rødladen af Udseende, blaae Øine og blont Haar. - Den ne Deserteur efterlyses herved med tjenstligst Anmodning til ham Forekommende at de behagelig ville paagribe ham og bringe ham hertil, da Omkostningerne skal blive erstattede. Odense den 2 Februari 1809. P. Nyeboe.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-02-16
Det Huus, som i nogle Aar har været beboet af Lars Christensen i Koelberg Wissenberg Sogn, er strax, med tilliggende Humle- og Frugthauge at faae til Leie, til samme er Staldrum til 2 Heste og 2 Kjør. Om Leien akkorderes med Odruse den 15 Januar 1909. Johannes Larsen. Med 6 Ugers Varsel indkaldes herved Kredi= og Debitorer, i Stervboet efter forrige Gaardmand Jens Andersen paa Præstegaardens Grund i Østerskjerningballe, at anmelde sig hos mit som har taget Boet under lovlig Skifte=Behandling. Østerskjerninge den 11 Januar 1809. H. Struch.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-02-16
De som maatte have noget tilgode efter min afdøde Mand Borger og Brændeviinsbrænder Jens Patermann her i Odense, ville behage inden 6 Uger fra Dato, at anmelde samme ham, ville til samme Tid behage at betale det for mig. Ligesom og de der maatte være noget skyldig til Odense den 18 Jan. 1809. A. K. fl. Patermann. stian den Syvende, om Nattenden 14 Mai 1808, af Gene Hos Bogtrykker Faber faaes: Sørgetale over Kong Chriralsuperintendent Adler, heft. 63. Fransk og Dansk Ordbog for Skoleungdommen, eller Lomme Lexicon til de meere Øre des Brug, af Dr. Wolff, indb. 7 Mk. 12 s.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-02-16
Hos Bogtrykker Faber faaes: Nyeste Samling af Selskabssange, især for blandede Selskaber 1809, 5 Mk. Naturhistorie for hver Mand, andet Bind, hvori beskrives Fuglenes indvortes Bygning og udvortes Form, deres Opholdsted og Levemaade, Nytte og Skade for Menneskeet, ved Kielsen, 1 Rd. Naturhistorisk, øekonomisk og technologisk Handels og Varelexikon, indeholdende en Beskrivelse over alle raae og forædlede Naturprodukter Fabrikater og Manufakter, forsaavidt de ere Gienstande for Handelen af Juul, 2det Bind 10 Mk. Haandbog i den tydske prosaiske Literatur, indehPrøver af Tydsklands klassiske Prosaikere, tilligemed prosaiske og liretære Efterretninger, ved Behrmann, 9 Mk. Peder Kofod Anchers samlede juridiske Skrifter af Schlegel og Nyerup, 2den Deel, indeh. Afhandlinger henhørende til Lovhistorien, 1ste Afdeling, 9 Mk.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-02-16
Den 23 d. M. døde her i Byen Told- og Konsumtionsbetjent Terkild Terkildsen Rasch. - Haus Boe er strax bleven taget under Skiftebehandling. - Efter de Oplysninger som haves, er den Afdøde født i Hvirringe i Jylland i Aaret 1755. - Arvingerne efter bemeldte Afdøde tilligemed alle Andre, som udi Stervboet haver noget at fordre, anmodes herved om, at fremkomme ved Skiftets Foretagelse her paa Byens Raadstue den 17 April d. A. om Formiddagen Kl. 10, eller og forinden hermed at henvende dem til Svendborg den 30 Januari 1809. J. Nellemann Byefoged.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-02-16
Hos Kjøbmand Birkerod paa Vestergade No. A. B. 299 er alle Sorter gode Formelye at bekomme En stor Gaard i Vestergade med 2 Vandposter og anseelig Hauge, indrettet til Kjøbmandshandel eller Brændeviinsbrænderie, er uderhaanden tilkjøbs, Anviisning gives fra Adressekomtoiret. Cathrineroe beliggende i Felling Sogn, i en behagelig Egn, en Miil fra Veile Kjøbstæd er underhaanden at faae tilkjøbs og kan tiltrædes 1ste Maii næstkommende. Til dette Sted er omtrent 30 Tdr. Land - noget Tørveskiær og Skov - kan holdes 2 Bester, 3 Køer og 4 a 6 Faar, Stuehuset er i Foraaret 1808 af nye opbygt og en smuk og beqvem Boelig for en honet Familie, de øvrige Bygninger bleve og samme Tid istandsatte og ere samtlige tarerede i Brandkassen for noget over 2000 Rd. De Lysthavende ville behagelig inden Februar Maaneds Udgang henvende dem til Undertegnede, eller Hr. Smidt paa Haughuus i bemeldte Jelling Sogn, som paaviser Eiendommen og derom kan gjøre Handel efter billige Konditioner. Uggerslevgaard den 1 Febr. 1809. Møller.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-02-16
At Skiftet efter afdøde Jens Rasmussen i Brocholm under Brylle Sogn foretages paa mit Kontoir næstkommende Mandag den 27 Febr. om Formiddagen Kl. 10, det bekjendtgjøres herved til alle Vedkommendes Efterretning. Odense Herreds=Kontoir den 13 Februar. 1809. C. A. Falbe.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-02-17
Krigs-Efterretninger. Følgende af den Engelske Konge under 15 Decbr. f. A. i det Væsentlige udstædte Erklæring, angaaende Afbrydelsen af de begyndte Fredsunderhandlinger, udsletter selv det sidste Haab om et mindeligt Forlig mellem de stridende Magter: Den Russiske og Franske Regjerings Andraaende til Hs. brittiske Majestæt have ikke ført til nogen Underhandling, og da nu de Kommunikationer, som bleve foranledigede ved hine Andragender, ere afbrudte, saa anseer Hs. Majestæt det for passende, uden Tidspilde og offentlig herved at bekiendtgiøre saadant.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-02-17
Da Freden aldeles ikke har ladet sig tilveiebringe, saa kan Formodningen om, at Underhandlingerne endnu vedvare, ikkun være til Fordeel for Fjenden. Mistillid og Avind kunne derved udspredes iblandt dem, som med foreenet Magt modstaae Frankerig, og for dem som endnu ikke have taget nogen fast Beslutning, kan en skuffende Udsigt til en Fred imellem England og Frankrig ikke andet end være høist skadelig. Deres krigerske Tilberedelser ville sagtnes ved et ugrundet Haab om Rolighedens Tilbagevendelse og deres Beslutning vil rokkes ved den Frygt, at de maatte komme til at staae ene i Kampen. Hs. Majestæt helder meget til den Meening, at dette i Grunden har været Hovedhensig. ten med de Forslag, som fra Erfurt bleve Allerhøistsamme tilsendte. Men paa en Tid, hvor det Spørgsmaals Afgjørelse, om vi skulle have Krig eller Fred, kunde drage Følger efter sig, som paa Grund af deres Vigtighed opfyldte hvert Hjert med ængstlig Frygt og lige ængstlig Uvished troede Kongen at skylde sig selv ethvert Skridt for at udgrunde sine Fjenders Øiemed og Hensigter saaledes, at derom ingen Tvivl mere kunde finde Sted.Da Forslaget blev gjort til Hs. Majestæt at indlade sig tilligemed sine Allierede i almindelige Fredsunderhandlinger, og derved at lægge til Grund enten det - uti possidetis - som har været saa meget omtvistet eller ethvert andet Grundlag, som kunde forenes med Ære, Ret og billighed, besluttede Hs. Majestæt at møde saadan tilsyneladende Billighed og Maadehold med en billighed og et Maadehold, der fra Hs. Majestæts Side vare oprigtige. Kongen viiste sig beredvillig i Forbindelse med sine Allierede at begynde en saadan Underhandling og meddeelte hiine uden Tidspilde de Forslag, han havde modtaget. Men da Hs. Majestæt ikke ved nogen formelig Allianztraktat var forbunden med Spanien, saa ansaae Hs. Majestæt det fornødent at erklære, at de af ham i Henseende til dette Folk i hele Verdens Øine paatagne Forpligtelser, af Hs. Majest. bleve anseete for lige saa hellige og bindende, som de høitideligste Traktater, samt at yttre en billig Tillid, at den spanske Regjering, som i den fraværende Konges Navn bestyrede Forretningerne, maatte blive anseet som een af de underhandlende Parter." Det herpaa af den franske Regiering givne Svar lægger uden Tilbagehold denne Regjerings Hensigter for Dagen. Spanierne kaldes Oprørere og det Forlangende, at den Spanske Regjering skulde deeltage i Fredsunderhandlingerne, afvises som aldeles uantageligt."¬
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-02-17
Med Bedrøvelse har Hs. Majestæt fra Keiseren af Rusland modtaget et Svar, som i Grunden gaaer ud paa det samme, endskiøndt sammes Aand og Tone ere mindre anstødelige. Kongen vilde gjerne have nyttet Leiligheden til en Underhandling, som havde givet Haab om eller Udsigt til en Fred der kunde bestaae med Retfærdighed og Ære. Hs. Majest, beklager inderlig en et Udfald, hvorved Europas Lidelser forøges og forlænges; men det kunde hverken bestaae med Hs. Majests. Ære eller den Brittiske Nations Ædelmodighed, at Hs. Majest, begyndte en Underhandling og samtykte i at forlade et Folk, hvis Bestræbelser Hs. Majest. høitideligen har forpligtet sig til at understøtte."
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-02-17
Ved Siden heraf synes følgende Udtog af Engellændernes officielle Beretning om Slaget ved Corunna, ledsaget af Moniterens Anmærkninger, at staae paa sit rette Sted. Den første Skrivelse til Lord Castlereagh er fra Gen. Lieutn. Baird, der, selv haardt saaret strax i Begyndelsen af Slaget, kort for den Høistkommanderede Si Moore faldt, beklager, at han ei er i Stand til at give en omstændelig Beretning over denne Dags Begivenhed, men maae nøies med at oversende den ham af Gen. Lieutn. Hoppe meddeelte. Denne beretter da, at de Engelske Tropper, skjøndt underrettede om det uerstattelige Tab, de i Sir Moore, der faldt for en Flintekugle, havde lidt, dog ikke tabde Modet, men afsloge alle Fjendens Angreb, og tvang ham til Retirade. - (Herved bemærker Monitøren, at Sir Moore netop faldt, da han vilde standse sine Troppers Flugt, og at de Franske i det mindste ved intet alvorligt Angreb bleve drevne tilbage.) - Videre melder Hr. Hope, at Fjenden, efter forgiæves at have søgt at tournere den Engelske høire Flanke, vendte sin Hovedforce mod Centrummet, men fandt ogsaa her tilbørlig Modstand. Nu besluttede han des alvorligere at angribe den venstre Flanke, og havde allerede bemægtiget sig en vigtig Landsbye paa Veien til Madrid da Oberst=Lieutn. Nichols fordrev ham derfra med anseeligt Forliis, og saaledes havde den hele Engelske Armee ikke allene afslaaet alle Angreb, men endog paa alle Punkter vundet Terrain, og rykket frem med sin hele Linie Kl. 6 ophørte Fjendens Jld, og de forskjellige Brigaden indtoge den Plads, de havde havt om Morgenen. - (Hertil gjør Monitøren følgende bemærkning: Hr. Nicholsmaatte været en sand Roland, om han med nogle Kompagnier af 14de Regiment havde tilbagetaget en Landsbye, der var Hovedgienstanden for Armeens Angreb. Denne Deel af Beretningen maae ikke være fludt af Sir Hopes Pen, men af den Pen, der forkyndte Europa det berømte Slag, ved Ronceval. Desuden bleve Engellænderne udjagne af alle deres Positioner. Men da Fægtningen begyndte Kl. 3 om Eftermiddagen, og endte Kl. 5 om Aftenen, maatte de Franske Skytter, efterat have drevet Fjenden til bage, holde inde.)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-02-17
Videre melder Sir Hope, at de Engelske Tropper Kl. 10 om Aftenen i roesværdig Orden begave sig til de dem anviiste Jndskibnings=Punkter, og medtoge alt det Artillerie, de havde bragt til Landet, (hvorimod Monitøren erindrer, at, om Fordelen havde været paa Engellænder nes Side, vilde de neppe saa hurtigt have forladt de Positioner, hvorved Corunna blev dækket; de vilde endvidere have begravet deres Døde, medtaget deres dræbte General lers Liig, samlet deres Saarede &c., Endelig roser Sir Hope den mageløse Hurtighed, hvormed Armeen den følgende Dag (den 17de) blev indskibet, og fortæller, at Fjenden samme Dags Morgen lod sine lette Tropper rykke mod Corunna, og Høiene ved St. Lucie, der beherske Havnen, besætte, (af hvilken Omstændighed Monitøren tager Leilighed til at bevise, at den hele Jndberetning er falsk, ikke forfattet af nogen Militair, eller i det mindste omkalfatret i Hr. Cannings Bureau; thi, hedder det, efter en Seir at rømme disse Høie der bestryge Rheden, og hvor de Franske strax anlægge Batterier, der ved at bore 4 Transportskibe i Grund give den øvrige Flaade Signalet til at kappe Anker, og søge rum Søe - hvilke Urimeligheder. J kalde Eder Seierherrer de Franske kalde J Overvundne. Sagens Natur vidner imod Eder J have gjort det Modsatte af det J skulde have gjort som Seierherrer; J have opført Eder, som vare J Slagne: altsaa ere J slagne."
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-02-17
Nu følger Sir Hopes Beklagelser over at den Seier, hvormed Forsynet har kronet Engellændernes Anstrængelser, neppe turde have glimrende Følger for Storbrittanien (Monitøren ønsker dem en lignende Seier hver Maaned!) dog trøster han sig ved at Engellands Vaabenhæder, end ikke under de ugunstigste Omstændigheder, har tabt noget at sin Glands. Armeen hedder det, der landede i Spanien med de skjønneste Forhaabninger, havde neppe tilveiebragt sin Forening, før mange Slags Uheld og Nationalarmeens Adsplittelse overlod den til sine egne Hjelpemidler. Da Engellænderne marscherede fra Duero, haabede man at redde det sydlige Spanien; men denne ædle Bestræbelse skaffede Fjenden Leilighed til at samle sin Magt, og ødelæg ge de regulære Tropper i det nordlige Spanien. Omstændighederne nødte os nu til hurtige og møisommelige Marscher, den bydende Nødvendighed tvang os til at fægte, for at dække Corunnas Havn, og dog har Engellændernes Mod overtruffet den høieste Forventning. Den største Deel af Flaaden gik den 17 om Aftenen under Seil, og, da de indskibede Korps nødvendigen ere meget blandede paa Transportskibene, er det for Tiden umuligt bestemt at angive Menn sketabet i dette Slag. De Saarede og Døde turde beløbe sig til 7 a 800 Mand hvoriblandt en Deel Officerer, af Rang. Om Gen. Moore vil Enhver tilstaae, at han endte sin ærefulde Løbebane ved en Død der maae gjøre den Engelske Soldats Navn agtet hos selve Fjenden. Som den udødelige Wolff blev han røvet sit Fædreland i Begyndelsen af et Liv, han havde helliget Samme; som Wolst hørte han i Livets sidste Øieblikke Seierens Jubel. &c.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-02-17
(Herved bemærker Monitøren end videre, at det neppe kan tilregnes Spanierne, at de maatte bie paa Engellændernes Hjelp til deres egne Armeer vare ødelagte; at den forvirrede Tilstand hvori Engellænderne befinde sig ombord paa deres Skibe, netop bevise den forvirrede Jndskibning. Skrækken og Soldaterne i Chalupperne; de havde tabt deres Fahner og hver tænkte kuns paa sin egen Redning. Det Engelske Tab angiver den til 2000 Saarede, 800 Dræbte, hvoriblandt 3 Generaler, og 300 Fangne, medens de Franske neppe talte 200 Saarede, 100 Død og ikke een eneste Fangen. Forresten inddrømmer Monitøren, at, skjøndt den Engelske Soldat vel ikke har fægtet saa brillant, som den Engelske Beretning vil lade formode, sloges deres Officerer tappert som Mænd af Ære &c.).
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-02-17
Den 31te Bullet in giver endnu følgende Oplysninger om denne Bataille og dens Følger: "De Engelske Regimenter Nr. 42, 50 og 52 ere ganske ødelagte. Jkke 60 Mand af hvert Korps have indskibet sig. Den saarede. General Baand ilede saa meget at naae sit Skib, at han først ombord lod sig forbinde. Han skal være død den 19de Uordenen blandt Engellænderne i Corunna var Natten, efter Slaget frygtelig. De havde udskibet over 80 Kanoner; de have ikke ført 12 tilbage med sig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-02-17
Vi have allerede 60 Engelske Kanoner i vore Hænder. "Foruden de 2 Millioner, Armeen har frataget Engellænderne, synes disse at have styrtet en langt betydeligere Skat ned i Afgrundene imellem Astorga og Corunna. General Cravfund skal være saaret paa Rettraden. gellænderne have mistet Alt, hvad der udgjør en Armee: Generaler, Artillerie, Heste, Bagage, Magasiner &c. 7 Skibe, hvoraf 3 vare ladte med Engelske Heste, 4 med Soldater, kunde ikke undkomme og maatte overgive sig da Corunna kapitulerede.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-02-17
J denne Stad, fandtes 16000 Flinter, 300 Syge, 500 levende Heste, 1200 dræbte, der forvestede Luften, og strax maatte bringes af Veien. Desuden en Mængde Munition, 200 Spanske Kanoner og 350 Franske Fanger, som bleve satte i Frihed. Byens Beliggenhed sikrede den for at indtages ved Overrumpling. Den overgav sig først den 20de, da Gouvernøren General d'Alxedo, der forresten kuns nødtvungen synes at have taget Deel i Jnsurrektionen, kapitulerede under følgende Hovedbetingelser: Besætningen, alle Embedsmænd og Jndvaanere sværge Kong Joseph Troeskabs-Eed. De Civile beholde foreløbigen deres Embeder. De Militaire, som ønske det, antages i Kong Josephs Tjeneste; de øvrige kunne, efter at have faaet Afskeed af Krigsministeren, vende tilbage til deres Hjem. Hvor som ikke vil sværge Troeskabs-Eden, behandles som Krigsfanger. Eiendom skal beskyttes, Religionen respekteres.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-02-17
De Embedsmænd, der ville nedlægge deres Embeder kunne med deres Eiendomme forlade Staden, men ikke Spanien. Almindelig Amnestie bevilges Alle uden Undtagelse i hele Kongeriget Gallizien, saasnart de underkaste sig, og sværge Kong Joseph Troeskabs-Eed. Efter Privatbreve fra Valladolid paatog Gen. Hope sig Overkommanden i Slaget ved Corunna, efterat Moore var falden, og Baird saaret. Paa Valpladsen havde man fundet 3 Generalers Liig, hvoraf man formodede den ene at være Gen. Hamilton.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-02-17
Kong Joseph har den 22 Januar med stor Pompholdt sit høitidelige Indtog i Madrid. Toget gik under Folkets Jublen gjennem flere Gader til Kirken St. Jsidora, hvor H. M. modtoges af Bispen og den høie Geistlighed, som han behagede at tiltale omtrent saaledes: "Jeg bevidner for Gud, der kjender Alles Hjerter, at blot min Pligt, og min Samvittighed, og ingen særdeles Lidenskab fører mig til Thronen. Jeg er bered at opoffre min Lykke, fordi jeg troer at J have mig nødig til at grundfæste Eders. Monarkiets Eenhed, dets Jntegritet, dets Borgeres Frihed ere Betingelserne ved den Eed, jeg har svoren, da jeg modtog Kronen, &c. Te Deum blev derpaa afsjunget, Kanonerne løste, Husene illuminerte og behængte med Tapeter, ligesom sidste Gang.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-02-17
Marskal Jourdan skal ellers have paataget sig Kommanden over et Armeekorps i Spanien, hvorimod Prindsen af Neusschatel er kommen tilbage til Frankerig. Ogsaa hedder det, at Hertugen af Danzig med det første skal reise igjennem Bayonne, hvilken Stad flere Korps af Reservearmeen under Hert. af Val my derimod nylig have forladt, og ere rykkede fremad.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-02-17
Rustningerne i de tydske Forbundsstater synes nu og at bebude, at en nye Krisisforestaaer det saahaardtmedtagne Tydskland. Alle Permitterte af de Bayerske, Wyrtemberg ske, Dalmstadtske, samt Fyrst Primas's Tropper, ere indkaldte til deres Regimenter, og i Vestphalen udtages 7000 ny Konskriberte. Fra Augsburg skriver Man: "Tydsklands Rolighed trues; Man siger Jntriguen er i Bevægelse, den vil Krig, og Østerrig skulde give Signalet dertil. Skulde man vel i Vien troe - hedder det videre - at Østerrig skulde slippe lykkeligere fra en nye Krig, end fra den sidste, Have de troeløse eller bestukne Raadgivere, som ved deres Jntriauer søge at fremkalde Krigen, vel overlagt dens Resultater, En nye Krig vil svække og udstykke Monarkiet; de Store, der have antændt Luen, ville blive dens første Offere. For deres Eiendomme, som de ville tabe, ville de høste Skjændsel og Elendighed, og maaskee en Naadepenge i London.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-02-17
Et Udtog af følgende Artikel fra Vien, som den Franske Journal du Soir indeholder, synes ogsaa at høre herhid.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-02-17
Erkehertug Palatinus og Erkehertug, Johan - hedder det - ere reiste til Ungarn. Publikums Tanker om denne Reise ere deelte. Man veed, at Greverne Bellegarde, Wallis, Lanzanzky og Saurau ere komne til Vien, for at bivaane et stort Statsraad, hvori blandt Andet ogsaa Midlerne til at fuldkommengjøre vort Miliz=System skulle bringes paa Bane. Disse ville dog altid kunne reduceres til den gamle Jacob Triculcius's tre Ting; Hr. Pengel 2. Penge! og 3. atter Pengel Menvi have ikke een eneste disponibel Dukat, kuns Papiirmasser, som det første Pust kan adsprede. Tilmed, hvor ere vore Fiender, hvem tænker man at bekjæmpe? Hvilken Fordeel sigter man til med at forvandle vore Haandværksfolk til Grenaderer. Det er en Komedie, sige eenfoldige Menneskeer; ret vel, men er vi rige nok til at give saa kostbare Skuespil. - Den hele Spanske Legation, der hidtil var i Vien, hedder det videre, er afreist til Triest, for at indskibe sig paa en Spansk Fregat, som ligger der for Anker. Vores Militer det ikke lykkedes, at sikre den indvortes Rolighed. Provindserne vrimle af Røverbander; selv Egnene om Hovedstaden ere besmittede af Tyve- og Morder=Hænder. Hamborg den 14 Februar 1809. Penge-Cours: 100 Rd. Hog. Bco. 218 Rd. sk. Bco. Vexel paa Kbhvn 2 Md. 100 Rd. 225 - -