Aalborg Stiftstidende, 1836-06-13
Englands Flag har ogsaa der, i Forening med vort, virket til at holde Ærgierrigheden i Tømme og at vedligeholde den enærværende Tilstand (Status quo) i Orienten, der er en 3 absolut Betingelse for, at den kan vedligeholdes uforandret i Occidenten. Naar vi altsaa fandt England enig med os ved 1 Conferentserne om de belgiske, spanske og orientalske Qvæstioner, vilde det have været en overordentlig Forblindelse, om vi havde viist et saa naturligt og gavnligt Venskab fra os. Vi rakte England Vennehaand, da det bød os sin, uden at underordne vore Jnteresser Englands Jnteresser. - Han gaaer nu over til Udviklingen af den Politik, der af begge Stater gjensidig er fulgt, med Hensyn til de materielle, commercielle og industrielle Jnteresser og vedbliver saaledes: Man tager feil, naar man nærer den Tanke, at denne eller hiin Stat kan lade sig vildlede af en anden Stat. Den Tid, da man kunde overliste hinanden, da man kunde udrette noget ved Hemmeligheds=Kræmmeriet, er forsvunden i Nutidens Diplomatik. Ethvert Cabinet kjender de andre Cabinetters Jnteresser og derfor ogsaa det Maal, de stræbe efter; man gjetter hinandens Planer, uden at der behøves Ord eller Erklæringer. Men bliver man røbet, selv naar man tier, saa er det meget klogere at sige reent ud, hvad man egentlig vil. Hvis Forbundet med England virkelig var skadeligt for Frankrig, som Hertugen af Fizjames paastaaer, eller hvis, omvendt, England kom tilkort ved denne, Alliance, som de engelske Torver formene, saa vilde formodentlig Cabinetterne i Paris og London ligesaa tidlig være blevne sligt vaer, som Hertugerne af Fizjammes og Londonderry. - Men, man kunde opkaste det Spørgsmaal, hvorledes det er muligt, at ogsaa Forholdene til de øvrige europæiske Magter daglig blive gunstigere, uagtet denne nøie Forbindelse med England, Hvorledes det gaaer til, at den tidligere Mistillid daglig mere forsvinder, Det kommer deraf, at vi aldrig have gjort nogen Hemmelighed af denne vor intime Forbindelse med Eng bland og derfor erklæret alle Cabinetters Repræsentanter, uden mindste Forbeholdenhed, at vi, fremfor Alt, ville gaae Haand i Haand med England. Hertil kommer endnu, at selve dette Forbund, i det øvrige Europas Øine, er bleven til en vigtig Borgen for Freden. Det var Ærligheden og Ligefremheden i vor Politik, der først erhvervede os Englands Venskab og dernæst ogsaa de øvrige Cabinetters. J Begyndelsen mistroede de os. Men, da vi erklærede dem, at vi vare bestemte paa at føie os efter de bestaaende Tractater med Hensyn til Territorialqvæstioner, i hvor besværlige de end kunde være os da vi gave tilkjende, at vi vilde opretholde vor Revolution, uden derfor at bane den Vei til andre Lande og da vi beseglede disse Lofter med Handling, da vendte Tilliden efterhaanden tilbage. - Man vilde gjøre Uret i at tilskrive en eller anden enkelt Mands Dygtighed dette heldige Resultat, det er alene Frugten af den ærlige Ligefremhed og Aabenhed som vor Politik stadigen har lagt for Dagen. - Det er kun den lige og reelle Vei, der med Sikkerhed fører til en ærefuldt Maal. Havde jeg villet fordølge for Udlandets Magters Repræsentanter, at jeg er stolt af at være Julirevolutionens Barn, vilde det vistnok ikke lykkedes mig at faae nogen Jndflydelse. Man vilde have foragtet mig og man havde havt Ret dertil, hvis jeg havde fornegtet min Oprindelse og den Regjerings Caracteer, som jeg har den Ære at tjene Naar man repræsenterer Frankrig mod Udlandet, naar man gaaer den lige, jevne Vei og fører Ordet i en ædel og høihjertet Politiks Navn, saa faaer man nok Jndflydelse, uden at Mindet om, at man har arbeidet sig fra Neden af opad, der gjør En noget Afbræk.