Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-11-24
J Anledning af vore Dages store Opfindelser og Fremskridt i Culturen imod Fortiden anstiller der Engelske Blad Miroir følgende Betragtninger; endskiøndt der gives saare mange sindrige Opfindelser og beundringsværdige Forbedringer, som ved det første Blik synes ikke at være meget nyttige, saa maae man dog ikke forglemme, at vore Dampmaskiner, hvorved vi ere i Stand til at udføre saamange vigtige Foretagender, ere, hvilket mange Mennesker, som nu leve, godt kunne erindre, blevne erklærede af de lærdeste Mænd for Maskiner, som aldrig kunde erholde en saa regelmæssig Bevægelse, at man kunde forlade sig paa dem og at de derfor ikke vilde blive til megen Nytte. Vore Gader ere nu paa en pragtfuld Maade opklarede med Gaslys, og man er allerede saa vant dertil, at man næsten ikke meere tænker derover; men hvorledes var det Menneskee ikke blevet udleet, som vilde for 30 Aar siden sagt, at Lyset kunde paa den Maade blive udbredet; ogsaa blev der i Begyndelsen nok spottet over denne Opfindelse. Uagtet disse store Opfindelser i vor Tidsalder vilde det dog være en Daarlighed at sige: at det 19de Aarhundrede har opnaaet den høieste Grad af Fuldkommenhed, og at de Menneskelige Kundskaber ikke kunne voxe meere (Kanf. Ex, ikke den Tid komme at Gaaslys blive indførte i hver Bye og hvert Huus; at Dampvogne og Jern veie kunne blive bragte til en langt større Fuldkommenhed, at et Net af Jernveie kan blive udbredet over den hele cultiverede Deel af Jorden, og i mange Egne erstatte Savnet af seilbare Floder; at Dampskibsfarten kan blive i høi Grad perfectionere. og anvendt paa Koffardiefarten og paa Søekrigen. at Dampen kan blive benyttet til at styre Luftballonerne ved Hielp af Vinger og at Luftseilladsen, kan blive almindelig og hvormange Opfindelsen, kunne ikke blive gjorte ved en Forening af videnskabelige Undersøgelser og tilfældige Omstændigheder, som vi endnu ikke kunne formode, Bladet Miroir anfører et høist mærkværdigt Exempel paa hvormeget Menneskene kunne feile og hvor latterlige de kunne giøre sig, naar de ville slutte for rask og afgiørende fra den Tingenes Tilstand hvori de leve til Fremtiden; og erklærede Ting for ugiørlige, som overgaae deres Kundskabs Kreds, J Aaret 167. blev der saaledes forhandlet i Underhuset om en Broes Anlæggelse over Themsen ved Putner. Billen, som var indbragt desangaaende, fandt stor Modstand og blev forkastet; da man frygtede for at flere Broen end den Londonske Broe (som dengang var bygget) vilde ruinere alle de Mennesker, som levede af at sætte Folk og Varer over Floden. En Hr. Thompson skildrede det ved denne Leilighed, som den største Ulykke, der kunde møde, at London kunde blive udvidet, og som noget utænkeligt, at Citukunde komme til at støde til Vestminster. En Hr. Boscaven, som opponerede stærkt mod Broens Anlæggelse søgte at gjøre slige Bygningsplaner latterlige og sagde for at drive sin Spot til det høieste maaskee nogle af de herved interresserede Herrer ville reise sig og af deres Sæder og foreslaae at opføre disse nye Broer af bare Jern; dette Jndfald opvakte en uhyre Latter.) Endelig satte en Hr. Herbert Kronen paa den heele Forhandling ved at sige: dersom Nogen vilde træde frem for Skrankerne af det Huus og sige; at han vilde regelmæssig bringe os i syv Dage i Karether til Edingborg og i andre syv Dage igien tilbage, eller at han vilde seile i 6 Maaneder til Jndien, giorde vi da ikke Ret i om vi fattede den Beslutning at sætte ham i Daarekisten? Denne hele Forhandling maae forekomme Jndvaanerne af London høist komisk, da de vide alle de Ting, som her blive dadlede, som skadelig eller erklærede for umuelige, ere paa nærværende Tid blevne udførte. London har faaet mange Broer over Themsen uden at Baadførerne ere blevne ødelagte; Broer af Jern ere blevne opførte; City har ikke allene naaet Vestminster, men London er ble det langt meere udvidet uden det har bevirket Landets Ruin: til Edingborg kan man kiøre i Kareth, i 7 Dage (formodentlig paa en Jernvei i 3 Dage) og seile til Ostindien i 6 Maaneder og i langt kortere. Tid. (Man kan reise i en kortere Tid til Nyeholland og man haaber med et Dampskib at kunne seille i 2 1/2 Maaned til Ostindien.) Der ligger imidlertid noget trøstende i saaledes at betragte den Menneskelige Fornufts Svaghed, naar den vil dømme om Fremtiden, da vi kunne formode at det kan gaae os med det Himmelske, som med det Jordiske; da vi nemlig kunne gjøre en Anvendelse deraf paa vor tilkommende Skjebne, og slutte os til deraf, at vi udsætte os meget for at feile, naar vi af det jordiske Livs svage og trængselfulde Tilstand lade os forlede til at antage, at der ikke er noget bedre og fuldkomnere i Vente. J Naturen, som i Menneskelivet kunne mangfoldige store og herlige Forandringer forestaae, hvorom vi i Forveien ikke formaae at gjøre os nogen Forestilling. Men vi ville vende tilbage til vort Formaal at betragte Culturens Fremskridt i vor Tidsalder. – En af de Opdagelser, som for nærværende Tid maae meest interressere os, er Gaslyset, da vi gaae den Tid imøde at der skal blive gjort Anvendelse deraf til at oplyse Danmarks Hovedstad, hvor det udentvivl vil opvække samme almindelige Tilfredshed, som i andre store Stæder. Man veed at to Engelske Compagnier bestræbe sig for nærværende Tid for at udbrede denne nyttige Jndretning; det ene erContinental-Gasoplysnings=Selskabet, og det andet det saakaldte Jnternational-Gasselskab; det første di rigeres af General Congreve og disponerer over en Capital af 24 Millioner Rbd. r. S.; det andet besidder ikke saa store Capitaler; da dets Formaal blot er at assistere andre Landes Jndvaanere i at indføre Gasoplysningen. Det første har afsluttet Contracter i Danmark, Nederlandene, Preussen, Baden og Würtemberg. Det andet har endnu ikke fundet megen Indgang paa Fastlandet. Dette eller international Gasselskabet bærer dette Navn fordi det bestræber sig for i Forbindelse med de indenlandske Capitalister i hvert Land at indføre Gasoplysning, hvorfor det søger at anbringe de 3/4 el 1/2 af sine Actier hos indenlandske Capitalister. Det er endvidere et Formaal for det at indføre Gasoplysning ved Hielp af portative Lamper, hvori Gas set sammenpresses i et tredive Gang mindre Rum Af disse Lamper maae der være en stor Mængde i Forraad, da Selskabet sender dem hver Dag fyldte med Gas omkring i alle offentlige og private Huse. og lader dom hver Morgen bytte omkring med andre, som paa nye ere blevne fyldte. Alle de Maskiner, som udkræves til denne Gasoplysning, alle Glaslamper og Compressionspomper sender Selskabet fra England til det Sted paa Fastlandet som vil betiene sig deraf. Dette Selskab er saaledes paa en dobbelt Maade til Fordeel for England ved det at det Engelske Compagnie tager Deel i de indenlandske Capitalisters Profit af Gasoplysningen og ved at levere alle disse Redskaber, som blive fabrikerede i England. Kontinental-Gasoplysnings-Compagniet derimod sætter store Capitaler i Omløb paa Fastlandet, lader alle Apparater forarbeide i de Lande selv, hvori Oplysningen bliver indført og lader sig nøie med en Avance af 5 til PC. Renter. Ogsaa tillægger man det almindelige Gasoplysnings-Compagnie et andet Fortrin for Jnternational Gasoplysnings Compagniet, og som bestaaer i at det første leder Gassen igiennem Rør, ud af hvilket det strømmer med uforandret Styrke; da derimod det sidste lader den comprinere i Portative Lamper, hvori den sammentrykkes til et tredive Gange mindre Rum. Denne sidste Jndretning hertil Følge, at Gassens Udstrømning taber i Styrke og derved ogsaa Lyset i Klarhed ligesom Lyset brænder længere, saa at man er nødt til hver tiende Minut at dreie Hanen paa Lampen stærkere og for at erstatte den Mangel paa Lysning, som forekommer af Gassens formindskede Clasticitet. Derimod forskaffer Oplysningen ved Rør saavel den Beqvemmelighed, at man beholder et uforanderligt eensformigt Lys, da Gassen ikke bliver comprimeret i Rørene og kun bliver bevæget ved den stedse jevne Tryk af en Tomme Vand, og tillige at man er frie for Lampeombærernes Over løb i sit Huus. Ogsaa vil Continental-Gasselskabet bære Omsorg for at portative Lamper; men hvori Gassen ikke bliver comprimeret, kan blive baaret omkring i private Huuse og afsondrede Bygninger. (Saaledes deduceres denne Sag i Beil. 3. Afg. J. 1825 No. 285; men det er dog vel mueligt at Continental-Gasovlysnings-Compagniet vil komme tilsidst til at trække de fleste Penge ud af Landene; bedst var det naar hvert Lands Jndvaanere kunde finde paa selv at forsørge sig med Gasoplysningen, som vel ogsaa med Tiden kan skee)