JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1794-08-22
At Susanne Smith, Enkefrue efter forhen afdøde demiteret Premier=Lieutenant Johan Ludvig von Weltzin ved Døden er afgangen, og at hendes ringe Efterladenskaber af mig som competent Skifteforvalter er taget under lovlig Skifte=Administration hvor hun boede paa Gaarden Soppeland udi Hielmelands Præstegield i Stavanger Amt, Christiansands Stift i Norge, det bliver herved bekiendtgjordt. Under Forretningen blev opgivet, at den afdøde Frue skal have efterladt sig 6 Sønner og en Datter, saasom: 1) ældste Søn Capitaine Joacim Frederich v. Weltzin som boer i Etne i Bergens Stift. 2) Anden Søn Premier=Lieutenant Jacob Frederich v. Weltzin, boer ligeledes i Et ne. 3) Tredie Søn Johan Ludvig v. Weltzin, skal for ungefær 29 Aar siden være reist til Engeland, men siden haves om ham ingen Underretning. 4) Fierde Søn Hans Christian v. Weltzin, skal for 30 Aar siden være reist til Holland, og efter Underretning skal fare som Capitaine fra Rotterdam, men om ham for 12 Aar siden haves ingen Underretning. 5) Femte Søn Jacob Smith v. Weltzin, skal for 28 Aar siden været reist til Holland, men er hellere fra ham nogen senere Underretning. 6) Yngste Søn Capitaine Mogens Wilhelm Waltzin, boer paa Arvetomten Gaarden Soppeland. 7) Datteren Sophia Ulricha Claudia Weltzin, skal for omtrent 27 Aar siden være død i Friderichshald, hvor hun var gift med en Kiøbmand navnlig Bruun, og efterladt i Søn hvis Navn og Opholdsted ikke vides, samt 1 Datter Marthe Maria Bruun, skal efter Opgivende være gift og boende i Opslo ved Christiania, men med hvem vides ikke. Thi bliver herved med Aar og Dags Varsel i de Kiøbenhavnske Berlingske Tidender saavelsom i den Altonaiske Mercur 3de Postdage efter hinanden indkaldet i Særdeleshed de fraværende Børn og Bornebørn med Værger, deels for at legitimere deres Arveret og deels for at paasee deres Tarv, omendskiønt det befrygtes at lidet eller inter udi dette ringe Boe bliver at arve; endelig indkaldes allede, som formener sig at fordre i dette Boe. Enhver adresserer sig til mig, hvorimod de skal nyde Retefter Loven. F. sat ant, den 14de Ja rich Bull, virkelig Cancenaar og Sorenskriver, samt Skifteforvalg i Roefylche Sorenskriverie. i Staranger Amt.
Berlingske Tidende, 1794-08-22
Den civile Skifteret ud Friderichshald bekiendtgjør herved, at ligesom Kiøbmand Johan Bruun her i Byen afvigte Julii Maaned ved Døden er afgangen, saa er og Boet strax taget under behørig Behandling. Til dette Skiftes Endskab er det altsaa herved indkaldes alle Boets Credi= og Debitorer med Aar og Dags Varsel at møde inden Skifteretten, de første at legitimere deres Fordringer og de sidste at betale deres Gield: ligesaa indkaldes Arvingerne (hvoraf en Søn Theodorns Nicolai Bruun, skal være død i Holland og efterladt sig Børn) enten selv eller ved Fuldmægtig og Formynder at indfinde sig og legitimere deres Arveret, da enhver skal nyde lovmedholdig Ret. Friderichshald, den 16de Augustii 1794. Leth. Heiberg. Klacker.
Berlingske Tidende, 1794-08-22
Efter her paa Stedet afdøde Skipper Jgen Jacobsen og Hustrue Gunnild Sophia Simonsdatter, er Boet taget under Skifte=Rettens Behandling, hvorfor til Skiftets Endskab herved med 12 Ugers Varsel indkaldes de bemeldte Afdødes Credi og Debitorer, de første at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer og de sidste at betale deres Gield; ligesaa indkaldes deres fælleds Arvinger, de Myndige selv eller ved Fuldmægtig, og de Umyndige med Værger for at legitimere deres Arve=Rettighed, da enhver skal nyde lovmedholdig Ret. Friderichshald, den 16de Augustii 1794. Leth. Heiberg. Kløcker. Borger og Høker Jacob Bruun her paa Stedet, er den 20de hujus som Ungkarl ved Døden afgangen, og hans Boe strax taget under Registering og Forsegling til nærmere lovlig Behandling; hvilket Dødsfald herved bekiendtgiøres, og da det forud kan sees, at Boet ikke taaler Bekostninger paa ordentlig Proclama, saa bliver tillige herved efter nu brugelig Maade, saavel i de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser som i Christiania Jntelligenblade 3de Gange efter hinanden indkaldet fornævnte Jacob Bruuns Credi= & Debitorer, at møde hos mig som Skifteforvalter, de første med legitimerede Anmeldelser for deres Fordringer, og de sidste med deres Gields Betaling inden den Tid Lov og Anordninger befaler, da enhver skal vederfares Ret efter Loven og Boets Tilstand. Kragerøe, den 29de Januarii 1794. 3 Actie Klæde Manufactur ikke mere har nogen CommissioI nair paa Walløe-Saltværk, bedes at Vedkommende, paa denne Deel af Veltkandet, i Anledning af Farvetøyer, som Vad meler og Garns Farvning m.v. eller angaaende Klæde, ville behage at henvende sig til Hr. Postmester Hvistendahl i Töns fert, hvor Töyer kan leveres til Stampning, Farvning m.v. og der afhentes færdige igien, og hvor tillige Manufacturets Prøve, Kaardt forevises.
Berlingske Tidende, 1794-08-22
Da a g. Clias Prøyslers Enke Anne Prøyster, den 20de Junii sidstl. er ved Døden afgaaet her i Bragernes, og hendes Stervboe derefter taget under lovlig Skiftebehandling; saa indkaldes herved den Afdødes Creditorer inden lovbefalet Tiid at indfinde sig med deres Fordringer hos os som Stedets Skifteforvaltere. Ligeledes indkaldes den Afdødes ældste Søn Christian Prøysler, som de nærværende Arvinger ikke veed hvor han sig opholder. Bragernes, den 2den A gustin 1794. Strøm. Winsnes.
Berlingske Tidende, 1794-08-22
NB. Paa Hr. Justitsraad og Foged Cloumanns paaboende Gaard Moen i Hviderøe Præstegield i Øvre Tellemarken er ved Donantsom samt 5 menne skab af mig som Skifteforvalter er taget under lovlig Behandling; thi bliver bemeldte Afdødes Arvinger samt Credi og Debitorer indkaldte at møde hos mig ingen den Tid Loven foreskriver. Sundboe pr. Schien, den 4de Augustil 1794. Wamberg, Cancellieraad og Sorenskriver.
Berlingske Tidende, 1794-08-22
Da Hr. Morten Abildgaard, Sognepræst til FaaborMeenighed i Aggershuus Stilt, den 6te Martii sidstleden ved Døden er afgaaet, saa skulle jeg herved paa egne og samtlige myndige Arvingers Vegn, indkalde den Afdødes Credi og Debitorer, at melde dem i Stervboet inden den i Loven befalede Tid. Faaborg Præstegaard, den 4de Augustii 1794. Jens Abildgaard, Capellan propersona. (334) J Følge et at afgangne Dynametha Maderup, for hen afdøde Kongel. Missionair i Tranquebar Maderups Enke, den 14de September 1792 oprettet og den 15de nestefter allernaadigst confirmeret Testamente, er til Hof= og Stads=Rettens Skifte=Commission indbetalt til Deeling imellem hendes Arvinger 100 Rdlr.; thi indkaldes herved med lovlig Varsel fornævnte afg. Dynametha Maderup, forhen afdøde Kongelig Missionair i Traquebar Maderups Enkes Arvinger, at melde sig i Hof= og Stadsrettens Skifte=Commission med Beviis om deres Arve=Ret, for at modtage hvad dem kan tilkomme af bemelte 1000 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1794-08-22
(5 1/3) Ved Proclama som er læst udi Siellands Landstinden 6te og i Kiøbenhavns Hof= og Stads=Reden 18de Augustii 1794, ere alle de, som maatte have noget at fordre udi afg. Capitaine af Artillerie=Corpset Christopher Friderich von Rummelhoffs Stervboe, indkaldede med 12 Ugers Varsel at møde udi Kiøbenhavns Hof= og Stads Rets Skift Commission, for at anmelde og bevise deres Fordringer; ligeledes ere og indkaldede med lovlig Varsel den Afdødes Arvinger for at anmelde og bevise deres Arveret, samt at iagttage deres Tarv under Skiftet. (5275) De som maatte have noget at fordre udi afg. Absalon Frederichsens og efterlevende Enke Maren Pedersdatters felleds Boe, indkaldes herved med 12 Uger, Varsel, at møde udi Kiøbenhavns Hof= og Stads=Rets SkifteCommission, for at anmelde og bevise deres Fordringer; ligeledes indkaldes med lovlig Varsel den Afdødes Arvinger jo at anmelde og bevise deres Arve=Ret, samt at lagttage deres Tarv under Skiftet. Ø følgende Bøger til Kiøbs for hossatte Priser: Naschovs Reos Broderne Berling i Pilestræde ere, foruden endeel andre, ligions Artikler 6 Mk. Drelincourts en troende Siels Tres imod Dødens Stræk 4 Mk. 8 Sk. Joseph Jødiske Historie, oversat af Andreas Reyersen, 3 Dele, 4 Rdlr. 3 Mk. Luthers Christendom, ved Martinum Statium 4 Mk. 8 Sk. Budde gudelige Lærdom og gode Gierninger og Sæder 1 Rdlr. 2 Mk. Lægen af D. Unzer, 12 Dele, 8 Rdlr. Tillæg til samme 1 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1794-08-22
J. A. Unzers medicinske Haandbog 1 Rdlr. Fordyrer Prædikener for unge Fruentimmer, 2 Dele, 3 Mk. 8 Sk. Der indbildte Syge, en Comoedie, 1 Mk. Stedmoderen, en Comoedie af P. T. Mandal i Mk. Mahren, en Comoedie, 12 Sk. J. F. Gellerts Breve, tilligemed nogle did henhørende & Breve fra hans Venner, efter hans Død udgivne af Johan Adolph Schlegel og Gottlied Leberecht Heier, oversatte at Peder Topp Wandall, ere til Kiøbs hos Brødrene Berling i Pilestræde No. 93 paa stor Median Trykpapiir for 1 Rdlr. og paa Fransk Papur for 1 Rdlr. 2 Mk.
Berlingske Tidende, 1794-08-25
Liebau, den 8de August. Den 6te rykte 11 til 12000 Mand Pohlke, meest regulaire Tropper, med 30 Kanoner og 2 Marsere mod Liebau. Russerne satte sig vel i Begyndelsen for Staden, men bleve snart tvungne til at trække sig tilbage, hvorpaa Polakkerne skiøde med Kanoner langs Gaderne paa dem, og dræbte der vedet stort Antal. Mange Russer skulle ogsaa være blevne sprangte af dem i Søen. Just som Polatterne havde tage Liebau i Besiddelse, ankom der et russisk Skib. Da Mandskabet saae, at der vare pohiske Tropper i Liehau, flygtede det med stor Møie, saasom Polakkerne forfulgte det stærkt med Kanonskud. Efter andre Beretninger skulle i og ved Polangen staae 10000 Mand pohiske Tropper, hvorover man er meget urolig i Memel.
Berlingske Tidende, 1794-08-25
Paris, den 8de August. J Forgaars forkyndte Barrere Conventen, at den halve Deel af Øen Guadeloupe, som kaldes Grandterre, var tilbageerobret. Han paastod, at det hele Forliis af vore vestindiske Øer var bleven foranlediget ved Forræderier. Engelænderne og Spanierne vare af Aristoctaterne kaldte til St. Domingo, og de franske Emigrantere i London havde overgivet denne Colonie i det londonske Hoffes Hænder. Han sluttede denne Beretning med følgende Ord: "Borgere, med vore Seire paa Grændserne skulle vi tage tilbage Colonierne. Republiken er fornemmelig paa det faste Land, den er grundet i vor Søemagt, i vore Land= og Søetroppers Mod i Patriotismens Virkekraft, og i den nu af Conventen antagne imposante Stilling. Følgende er Civilcommissariens Officialberetning om Grandterres Erobring: Erebringen, af Grandterre paa Guadeloupe hører til Underverkerne og giør i Frihedens Annaler en Epoche. Ved vor Ankomst i Sigte af Øen fik vi at vide, at Republiken havde mistet sine Colonier i Amerika, og at Forræderne havde overleveret dem til Engelændenne. Vi talede med vore Vaabenbrødre og vovede en Fribytterstreg, i det vi satte omtrent 1000 Mand i Land, som ingen anden Beleiringsredskaber havde, end deres Bejonetter, og i samme Nat erobrede vi det med 900 Mand og Artillerie besatt Fort Kieur Eyer. Tre Maaneder forhen, da det blev forsvaret af kun 1100 Patrioter, beleirede General Grey og en engelsk Prinds det med 3000 Mand og Erobringen kostede dem længere Tid og større Møie. Den hurtige Udre er se af vort Foretagende bevægede Engelænderne til at rømme de øvrige Forter og at overlade os deres Magasiner med 80 Sk. be. Vi satte Patrioterne, som de havde lagt i Lanker, i Frihed. - Her paa blev den parisiske Nationalgordes nye Organisation besluttet ved følgende af Barrere foreslagne Decret: 1) Ved den parisiske Nationalgarde skal der ikke meere være nogen Generalcommandant og Legionschef. Staben skal bestaae af 5 Lemmer, af hvilke enhver i 5 Dage skal føre Lom manden. 2) Disse 5 Lemmer blive efterhaanden valgte af Commandanterne over de 48 Sectioner efter de ved Lodkastning indrettende Nummere. 3) Den aldste af disse 5 Lemmer commanderer 5 Dage en Chef, de øvrige 4 forrette hos ham Adjutantieneste. Enhver befaling maa i det mindste være undertegnet af 3 Lemmer. Denne Staabs Burrean skal være etableret ved Conventen, og Staben faaer fra Velfærd og Sikkerheds=Commissionen, til hvilken den ogsaa har at aflægge fine Raporter, Foranstaltningerne angaaende Tienesten. Nationalgendarmeriet og andre befoldede Tropper staae, saalænge de tiene i Paris, under Stadens Com mande.
Berlingske Tidende, 1794-08-25
J Conventen blev der ogsaa oplæst Seierberetninger fra Vestpyrenæer=Armeen. Det trefarvede Flag vaser over en stor Deel af det spanske Gebeet. Den frugtbare Dal af Ba stan, som flere end 12000 Spanier forsvarede er bleven indtaget, Forterne Mana og St. Barbe, Leirene ved Ber og Jeande Luz, og Forskandsningerne paa Biergene Commissari og Marie=Louise ere erobrede og Fuentaradig bembarderet. - Cambon har foreslaaet Conventen en nye Organisation i Velfærdscommissionen, og hans Forslag er beordres til Trykken. Denne Commission skal herefter kaldes Revelutionsregeringens Centralcommission. - Følgende ere de Lykønskningsskrivelser, som Generalerne Pichegru og Michand have sendt Conventen angaaende Robertspierres Fald: "Borgerrepræsentantere. Den hele Republik er Dem Taksigelser skyldig for den modfulde Kraft, med hvilken de styrtede Tyranner til Jorden, som i Begyndelsen viste sig som Folkets Venner, men siden vilde bringe det under Aaget. Nordarmeen er Dem denne Tak dobbelt skyldig, thi just disse Tyranner vare særdeles Fiender af Armeen, forringede deres Arbeider og Seire, svækkede, ja endog tillagde andre dem. Paa en Dag, da den seirede, have de endog nægtet den Seiren, og nu erobrede Nordarmeen i samme Øieblik, da Masken blev taget af Tyrannerne, Øen Cassandria (Cad sand. Jeg skatterer mig lykkelig, at være denne tapre Armees Tolk. Den har kun et Ønske, og det er for Friheden, og for et Centrum, Conventen. Pichegru. Borgererepræsentantere. Rhinarmeen har faaet med Parolen Deres Proclamation angaaende den uventede Opdagelse af den forskrækkelige Conspiration. Jo større de ønde Menneskers Rygteer, som sammenspandt samme, des uskatteerligere er den Tieneste, som De have gjort Fædrenelandet. Bliv De ved at vaage i det Jndre, at styrte og afstraffe Forræderier og Factioner. Vi skulle paa vor Side adsprede og slaae de udvortes Fiender. Armeen har kun et Krigsløsen, Republi- og Seier. Michand." - Mange af de Arresterte blive nu satte i Friehed, og Robertspierres Tilhængere derimod sæng slede. Fangerne kunne nu smigre sig med at blive dømte omikke med Skaansel, saa dog med Retfærdighed. Merlin og Douan sagde i Gaar i en Rapport og Revolutionsretten: De Sammensvorne talede og Retfærdighed, vi ville udøve den. Retskafne Mennesker kunne være roelige. Sylla er ikke meer. Strengheden skal afpasses efter Retfærdigheden.
Berlingske Tidende, 1794-08-25
Den offentlige Anklager skal ikke meer udøve nogen despotisk Magt. Den Anklagede skal forsvare sig, og til den Ende faae en Forsvarer. Man skal for Nationaletfærdigheden ikke meer see den Blanding af Mennesker, som aldrig have kiendt hinanden. Retfærdigheden skal være udevægelig, men menneskelig.
Berlingske Tidende, 1794-08-25
Da Conventen den 5te decreterte, at Aarsagerne til Arresteringerne skulde meddeles Arrestanterne og deres Beslægtede, satte den Deputerte Fayan sig derimod, men Tallien sagde: "Jernhaanden, som trykkede Conventen og Frankrig, en ikke meere til. Om Natten til den 28de Julii have vi erobret vor Frihed tilbage, vi ville nyde den, og Folket vil det samme. Døden ramme Aristokraterne, men Uskyldighed blive beskyttet. Hvad, skulde Undertrykkernes Jnsamitæter og Skarnsstykker blive ubekiendte for deres Slagtoffere? Hvad, skulle vi ikke bekiendtgiøre disse Ulykkelige Aarsagerne til deres Arresteringer, Vi skulle endnu lade os lede af Robertspierres Beskyttede og Beskyttere. De Sammensvorne skulle til Skaffettet, men den undertrykte Patriot have Beskyttelse og Frihed. Jal Vi sværge i Folkets Aasyn, ævig Krig mod Aristokraterne, Spitsbuberne, og Rænkemagerne, og Beskyttelse for Uskyldigheden.
Berlingske Tidende, 1794-08-25
Bergen op Zoom, den 11te Aug. For nogle Dage siden ere mange Tropper ankomne heri fra Armeen, som i Nat ere indskibede, for at befrie Cadsand- og Slups fra Franskmandene. Alle disse indskibede Tropper have efterladt deres Bagage, og ventes tilbage om nogle Dage. Arveprindsen af Oranien ankom i Forgaars hertil, og gik i Dag igien til Hulst. De franske Patrouiller komne indtil en halv Miil nær denne Stad, og i Gaar tog en saaden Patrouille 8 af vore Ryttere fangne bag det saa kaldte Roberg. Franskmændene synes at trække sig meer til Herzegenbusch og Breda, indtil vor Stad.
Berlingske Tidende, 1794-08-25
Coblenz, den 11te August. Den 6te d. M. foretoge Fienderne, 50 til 60000 Man, i 3 Colonner Expeditionen mod det Trierske. En af dise Colonner trak sig mod St. Wendel og Birkenfeld, en anden mod Merzig og Saarburg, og en tredie langs med den ver stre Bredde af Mosel mod Remich og Grevenmachern. Endnu samme Morgen rykte Fienderne ind i Remich. De Keserlige forlode Merzkirke-Skandserne og trak sig mod Consarbrücke. Den 7de toge Fienderne Grevenmachern og Saar burg i Besiddelse, og rykte tillige frem mod Pellinger Skandsen. Her foretoge de den 8de med meget Artillerie et heftigt Angreb efter det andet. De Keiserlige gjorde den tapperste Modstand; Franskmændene bleve i Tusindtal nedlagde, men stedse trængde de med friske Tropper rasende frem over de Slagnes Liig. TreGange bleve de slagne tilbage, indtil de Keiserlige ved det fierde Angreb maatte vige for den fiendtlige Overmagt. En Bataillon af Regimentet Manfredini mistede mange, og de murmerske Husarer tabte over 200 Mand, men det fiendtlige Forliis var anseligere. Den kelserlige GeneralBlankenstein lod derpaa rømme Cons, og om Natten Staden Trier selv hvor Fienden den 9de om Morgenen trak ind. Det preussiske Corps under General Køhler, som ankom for sildig til at understøtte det Blankensteinske, har nu besatBernkastel, Trarbach og Bierget Mont=Royal med Tropper og svært Artillerie, og herved dækket Mosel, hvorpaa alle Skibe ere bragte i Sikkerhed, og Veien til at trænge videre frem sperret for Franskmændene. For ogsaa at sperre den trierske Landevei, bleve i den saa kaldte Marterdal stærke Skandser til svært Artillerie opførte af de Keiserlige. Jndbyggerne, som endnu tidlig nok flygtede fra Trier, og fra hele Klostere, ankomme endnu bestandig med lad dede Skibe hertil. Endskiønt ogsaa adskillige Jndbyggere her i den første Skræk bragte deres Eiendomme til Skibs, og holdte sig fordige til Flugt, saa hersker her overhovedet dog endnu Rolighed, som grunder sig derpaa, at vor Churførste endnu opholder sig her i Residens staden, og der fales endnu ikke om nogen var Afreise, af vore Mosel=Skandser paa denne og hiin Side blive paa de stærkeste istandsatte, og formerede med nye, og at vi ere forsikkrede om en tilstrækkelig Besætning til vort forsvar mod in nærmere truende Fare. Af sædvanlig Forsigtighed i saaden ne Tilfælde blive alle her værende Lazarether bragte over paa den anden Side af Rhinen. Der er ingen Tvivl om, at de Keiserlige og Preusserne ville igien rykke frem mod Trier, og uddeire Franskmændene, der ligesaa lidet som Vore kunne hvide sig i Trier, saasnart Forstærkningerne ankomme, især de som ventes fra den coburgske Armee over Luxemburg, hvorved Angrebet kan skee fra 3 Sider.
Berlingske Tidende, 1794-08-25
Warskau, den 11te August. Warskan selv er endnu ikke bleven beskudt. Fra de for Staden staaende 4 forskandsede Leire blive Preusserne uophørlig beskudte, og mange Landsbyer, som de holde besatte, blant andre ogsaa Wola, ere ved den polske Jld geraadede i Brand. Prag, paa hiin Side Weichselen, er ligesom Warskan befæstet. Oven for Bug ere mange Skibsbroe, og meer end 100 Oxer blevne tagne fra Russerne og bragte til Warskau. Ved Krzeminier i Vollhynien er forefaldet en Fegtning imellem vore Tropper og Russerne, hvorved de sidste have mistet deres Krigskasse, som indeholdte 80000 polske Gylden.
Berlingske Tidende, 1794-08-25
Hulst, den 12te August. En Fierdedeel Miil fra denne Stad, ved Steen, have 60 franske Husarer, og ved Kieldrecht 400 Mand fransk Jnfanterie ladet sig see; men vi skulle modtage dem ligesaa got, som de ere blevne mod agne ved Slups, hvor de i en Stormløben, bleve tappert slagne tilbage. De Franske have ogsaa saa mange Syge i deres Armee, at de maae opgive Beleiringen for Sluys. Vor Arveprinds og Prindsen af HessenDarmstadt befinde sig nu her. I Gaar er Sweizer=Regimentet von Smit ankommen hertil og adskillige Batailloner, Tropper til Hulster=Ambach.
Berlingske Tidende, 1794-08-25
Frankfurt, den 16de August. Franskmændene rykke frem fra Trier mod Coblenz, og de keiserlige Tropper under General Blankenstein have forladt Posten ved Witlich og trukket sig til Kaisersesch. Den preussiske General Kalkreuth staaer mellem Birkenfeldt og Trier, og Generalfeltmarskal Møllendorf trækker sig ligeledes derhen. - Fegtningen den 8de ved Trier ved Pellinger-Skandsen har kostet Franskmændene i en 4 Gange gientaget Storm 8000 Mand.
Berlingske Tidende, 1794-08-25
Haag, den 16de August. I Gaar ankom en Coureer fra Maastricht med den Efterretning, at Franskmændene havde taget trier i Besiddelse og truede Coblenz. Paa samme Tid blev meldt, at GeneralClairfat trækker sig mod Namuur, for at lokke Franskmændene ved en Dive sion til denne Side, hvoraf man kan vente Følger. - I Gaar ankom hertil en Medlem af Regieringen i Amsterdam, for at faae hastig Biestand af Militaire mod uroelige Bevægelser, som ere udbrudte i Amsterdam, og lode befrygte, at Roligheden sammesteds maatte ganske blive forstyrret, dersom man ikke strax sendte Tropper derhen. Her blev ogsaa strax gjort Anstalter til, at den største Deel af vor Garnison endnu i Gaar Aftes og i Dag Morges blev sendt herfra til Amsterdam. Arvestatholderen har overdraget Commandoen over disse Tropper til den indsigtsfulde General Golowkin, og man haaber, at han vil igien tilveiebringe Rolighed og Orden sammesteds. Her i Haag er kun Livgarden bleven tilbage, dog vente vi i Morgen endnu andre Tropper. - Vi have faaet den behagelige Efterretning, at Franskmændene i største Hast igien forlade Øen Cadsand. Set fugtige Clima har foraarsaget skadelige Febere blant Krigsmagten sammesteds, hvilke have anrettet saadanne Ødelæggelser, at ikke en Mand havde blevet tilovers, dersom de ikke snart havde forføiet sig bort. Skulde denne Efterretning blive bekræftet, saa er Slup freist, thi vibehøve kun at have Cadsand 2 Dage, for at proviantere bemeldte Fæstning og kaste Forstærkning derind, og da kan den endnu længe holde sig. Vor Arveprinds havde ogsaa en Expedition i Sinde, for at befrie Slups og Cadsand; denne skulde været forsøgt i Gaar eller i Forgaars. Arveprindsen vilde land paa Cadsand; Admiral Kingsbergens Eskadre skulde ved Kanonbaade lette Landingen, og en anden Eskadre under Ridder Sir Sidney Smith skulde angribe Øen fra en anden Side. - E. St. Efter Forlydende er Roligheden igien tilveiebragt i Amsterdam, efterat den herfra afsendte Garnison har brugt Alvor.
Berlingske Tidende, 1794-08-25
Thorn, den 16de August. Den russisk keiserl. Oberst, Grev Tølstoy som er kommet fra Petersborg, er i Forgaars reist herigiennem til Kongens Leir for Warschau. Efter hans Forsikring ere nu allerede 40000 Mand Russer under Fyrst Repnin paa Marchen fra Liesland og maae være endnu kun 18 Mile fra Prag for War skau, fra hvilken Side disse Russer skulle rykke stem mod Warskau. Bemeldte Corps Russer fører 80 svære Kanoner, hos sig. Feltmarskal Grev Romanzow=Sadunaiskil, med andre 40000 Mand og meget Skyds rykke ind i Pohlen fra en anden Side.
Berlingske Tidende, 1794-08-25
Kiøbenhavn, den 25de August. Fra den 23de hujus til i Dag ere indkomne og udgaaede: Capit. H. Thielsen fra Jsland med Fisk, Tran og Uldengods; Capit. J. Broagger til Ostindien med Cargaison og Provisioner; Capit. A. A. Jansen til Vestindien med dito. Barom. Aherm. Vinden. 18 August. 28 2. 2 18 1/2 Varme. V. 19 - - 28. 2. 6. 19 1/2 - - Uvis. 20 - - 28. 3 o. 19 3/4 - - S. S. V. N. O. 23 - - 1 28. 3. 6. 18 1/2. - - Uvis. 24 - - 28. 2. 7. 18 1/2 - - S. V. Species Coursen den 25de August. Cours af Danske Bank=Sedler imod Species 27 3/4 pr. Cento. Avis Nr. de høie og ærede Medlemmer af det Kongelige Kiøbenhavnske Skydeselskab og danske Broderskab, indbydes herved behageligen at møde udi en Torsdagen den 28 August, næstkommende, om Eftermiddagen Kl. 4 paa dets Skydebane uden Stadens Vesterport, holdenes Seneralforsamling, for at igiennemgaae og bedømme det til en Forening imellem Interessenterne forfattede Udkast De Fraværende ansees at bifalde hvad af de Tilstædeværende ved fleste Fremmer maatte blive besluttet.