Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-07-09
Jndenlandske Efterretninger. Under 25de f. M. har Hs. Majestæt paa allerunderdanigst derom indgivet Andragende behaget at fritage Hofjægermester Grev Henning Otto von Ahlefeld til Lindan og Gross-Königsforde for den ham tildeelte Vitilstemme i den slesvigske Stænderforsamling. (Alt. Mere. Med Hensyn til Beretningen i dette Blad om en iaar her i Egnen herskende Sygdom iblandt Ærterne har Botanikeren Hr. Prof. Liebmann leveret følgende Artikel i Fædrelandet: "For kort Tid siden har man i Dagbladene seet Meddelelser fra Lolland og Falster om en Sygdom, som iaar har angrebet Vikker og Ærter, hvilken betegnes som en Svampdannelse og forventes at ville ødelægge de deraf angrebne Planter, saa at ingen Høst af disse to Næringsmidler vilde være at vente. Opmærksomgjorte ved disse Artikler, have flere Landmænd Kjøbenhavns Omegn undersøgt deres Ærte- og VikkeMarker, og have paa begge Planters Rødder fundet en Mængde Udværter af et mistænkeligt Udseende. – Jndsenderen af disse Liner har havt Leilighed til i Løbet af de sidste 14 Dage at see en Mængde Ærte- og VikkeMarker i en Omkreds om Kjøbenhavn af tre Mile, og allevegne har han fundet de nævnte Planters Rødder, selv de fineste Rodgrene besatte med et større eller mindre Antal Udværter. Det viste sig snart, at der her ikke kunde være Tale og snyltende Svampe. Udvæxterne vare i den forskjelligste Udvikling, af den forskjelligste Form; i anatomisk Henseende bestode de af det samme Cellevæv, som danner de respective Planters Rodtrevler; hist og her bemærkedes enkelte korte Spiralrør eller Bundter af Spiral rør, hvilke fra Plantens Rødder fortsatte sig over i Ud værterne. Som oftest vare Tuberklerne solide, og bestode af et eensformigt Cellevæv uden Aabning eller Huulhed stundom viste de sig dog som hule Sække, og dette ledede til at erkjende deres Natur og Oprindelse. J en saadan halvtom Sæk fandtes nemlig snart en Larve (Maddike), hvid af Farve, 1 1/2 til 2 Linier lang, forholdsviis buttet, med tre Par rudimentaire Fødder i den forreste Deel af Kroppen, et lille bruunt Hoved. Senere ere disse Larver oftere udtrukne af Røddernes Udvæxter, og ved det svage ste Forstørrelsesglas vil man endelig overbevise sig om, at der i Spidsen eller paa den ene Side af enhver Tuberkelsom forekommer paa Ærtens eller Vikkens Rodtrevler, findes et lille mørkt Punct, som er Mærket eller Arret af et Jnseetstik. Den Sygdom, hvorunder Ærter og Vikker i Sommer, som det synes, ganske almindeligt lide, er altsaa frembragt ved Stikket af et Jnseets Æggebraad, der i disse Planters Rodtrevler har nedlagt Æg. Stikket frembringer en cellulos Udvæxt paa Rødderne, ligesom Galæbler ere en lignende Udvæxt paa Egetræernes Blade af samme Oprindelse. Mangt et saaledes indlagt Jnseetæggaaer tilgrunde i Jorden, men Udvæxten vedbliver ligefuldt sin Væxt. Udklækkes Ægget, da fortærer Larven efterhaanden det Cellevæv, som findes forraadigt i Udvæxten, og baner sig omsider Vei igjennem dens ydre Hinde, og man finder da ikkun en tom Sæk eller Skal med en lill Aabning i Spidsen tilbage. – Saavidt vides har dette Forhold hos Ærter og Vikkers Nødder ikke tidligere været iagtaget; man savner saaledes Erfaring om sammes Virkninger med Hensyn til disse Planters Blomst= og Frugtdannelse. Udentvivl vil det være overilet at paastaae, at Ærte- og Vikke=Høsten vil gaae tabt i de Egne, hvor de omtalte Rodudværter findes. Ref. har seet Ærter i den frodigste Væxt og allerede i Flor, hvis Rødder ved Opgravning viste en stor Mængde Tuberkler. Paa andre Steder var det øiensynligt, at Planterne sygnede; den slappe Stængel, Bladenes gulende Farve vare tydelige Tegn. Optoges Planter paa slige Steder, da vare Rødderne overfyldte med Tuberkler. Det er i og for sig klart, at de ved Jnseetstik fremkomne Udvæxter altid maae antages at svække Planten noget; vi vide imidlertid endnu ikke, hvor meget den enkelte Plante kan taale uden Skade for Blomst= og Frugtdannelse. – Det endnu ukjendte Jnsect, som har foraarsaget disse Tuberkler, maa have været tilstede i Jorden i overordenlig stort Antal, thi Ref. har ikkun med Undtagelse af eet Tilfælde, endnu ikke optaget nogen Ærte- eller Vikke-Plante i Kjøbenhavns Omegn uden at finde Udværter paa Nødderne."De fra Lübecks Side for at opnaae Jernbanen til Blichen gjorte Jndrømmelser bestaae i Aftrædelsen af de hidtil paastaaede Høihedsrettigheder over Øvre-Traven, og Stekniz saavidt disse begrændse Holsteen, Anerkjendelse af den lauenborgske Transitiold for den Lübeck-Bichener Jernbane samt Ligestillelse for denne med de holsteenske Jernbaner imellem Elben og Østersøen med Hensyn til alle indtrædende Toldlettelser, samt sluttelig Jndrømmelse af et dansk Posthuus i Lübeck for alle til og fra Danmark og Hertugdømmerne gaaende Poster, lig med det i Hamborg bestaaende. (Aalb. Av.)¬