Den Vest-Sjællandske Avis, 1821-07-17
- Den 5te Juli Kl. 10 om Formiddagen forsamlede sig Geheimeraadet i Whitehall for at høre de Grunde, som Hr. Brougham havde at foredrage, der i Dronningens Navn paa stod hendes formeentlige Ret til at tage Deel i de forestaaende Høitideligheder og at blive kronet tilligemed Kongen. 49 Geheimeraader vare tilstæde derved, og mange Parlamentslemmer indfandt sig som Tilhørere. En Memorial blev derpaa overleveret fra Dronningen, hvori hun fremkom med sin Paastand og bad, at Kongen vilde lade udstæde en nye Proclamation for at bekiendtgiøre hendes Kronning, som Kongens Gemahlinde. Efterat dette Document var oplæst begyndte Hr. Brougham at tale, og gik derved den hele Engelske Historie igiennem fra det 9de Aarhundrede af forsaavidt den omtaler Kronnings-Ceremonier, hvori Kongernes Gemahlinder have taget Deel. Han beraabte sig paa en Bog som kaldes liber regalis og som gjemmes i Vestminster Abbediets Archiv, og meente, at deri kunde findes endnu flere Beviser for at Dronningen har Ret til at giøre Paastand paa at blive kronet; man sagde, at man ikke har villet tillade ham at undersøge den, Grev Harrovby gav nu strax befaling til at denne Bog skulde hentes. Hr. Brougham talte til Kl. 2; men da han ikke kunde blive færdig med sine Beviser, saa adjournerede Geheimeraadet sine Møder til den 6te, da han fortsatte sin Tale og viiste, at ved alle foregaaende Kronninger af Kongernes Gemahlinder havde Hs. Majestæts lehnspligtige Undersaatter i i en Retsform gjort Paastand paa visse Tienester, som de besidde en Rettighed til at præstere ved Dronningens Kronning, og at disse bleve dem bevilgede. Kl. 12 sluttede han sin Tale og Hr. Den mann afløste ham, som endte sit Foredrag med følgende Ord: Hs. Majestæt træder ikke op ved denne Leilighed for at giøre Paastand paa sin Ret til at tage Deel i Kronnings-Ceremonien for dens egen Skyld, men hun holder det for at være en Pligt, som hun er sig selv og hvad der endnu er meere, som hun er dem skyldig, som skulle komme efter hende i hendes høie Stilling, ikke at opgive de Rettigheder, hvilke hun formeener at tilkomme sin Stand. Ogsaa er det Hs. Majestæts Pligt at beskytte det, som hun agter høiere end alt andet; nemlig sin Characteer og sin Ære, og hendes Bevæggrund til at giøre Modstand i dette Tilfælde, er endnu stærkere end den, som virkede paa hende, da hun blev fremkaldet for Overhuussets Skranker; thi dersom Pairerne dengang havde erkiendet Gyldigheden af de mod hende gjorte Beskyldninger, saa vilde der dog endnu sandsynligen have staaet en Leilighedaaben for hende (nemlig for Underhuuset) til at retfærdiggjøre sig; men at ville i dette Tilfælde opgive sine Rettigheder, det var at ville tilstaae, at disse Beskyldninger vare grundede. Hs. Majestæt har forlænge siden kunne tilkiøbe sig Fred ved at opoffre sin Ære, men hun forsmaaede at giøre det. Det er denne Følelse, som foranledigede Hs. Majestæt, med den Characteers Storhed, som har udmærket enhver Begivenhed i hendes Levnet, som har været saa rigt paa mærkelige Tildragelser, at underkaste sig og fine Fordringer til deres Herlig heders Retfærdighed, og hvilken Kiendelse de ogsaa ville afgive deri, saa vil hun bære den med Taalmodighed og underkaste sig den med Hengivelse- Denne Kiendelse er endnu ikke afgiven og den 7de vil Geheimeraadet høre General Advocatens Erklæring. Publikum er i en spændt Forventning af denne Sag; Rygtet har endog været i Omløb, at Kronningen skulde udsættes; men man mærker dog ingen Tegn dertil; da alle Tilberedelserne fortsættes med Eftertryk. – Den 3die Julii blev i det Engelske Underhuus Hr. Whitbreads Forslag at der skulde lægges Sag an imod det constitutionelle Selskab fra Kronens Side, forkastet. Underhuusets Møder bleve udsatte til den 10de, Marqvien af Londonderry bemærkede, at Underhuuset havde i denne Session været 8 Timer dagligen forsamlet, naar man regner den eene Dag i den anden.