Norske Intelligenssedler, 1764-09-26
Fortsættelsen af det i forrige No. inførte Brev. Skal Sedlerne i Længden blive ved, saa maa J, i sær rette Eder efter de skikkelige Folkes Smag, og dette bliver Eder udendelig lettere, end efter de Lærdes; thi skikkelige Folk tænker alle omtrænt lige eens, naar de Lærde derimod ideligen ligge til Feldts med hinanden. Nu vil J spørge: Hvem ere da skikkelige Folk, Jngen bedre Forklaring, herover, kand J faae, end i den patriotiske Tilskueres Ord Bog, som findes inført i det 195 og 196 Blad. Maaskee J ikke har denne Bog ved Haanden, jeg vil derfore tiene Eder med denne Forklaring. Her er den: "Skikkelig kommer av Skik, som betyder det samme som Vane. De som tænke, troe og handle, saaledes som det er brugeligt, i deres Tiid, og paa det Sted, hvor de leve, kaldes skikkelige Folk. De udgjøre en Middel-Stand, imellem de Fornemste og gemeene Folk, og adskilles fra begge, derved: at de hverken følge deres egen Fornuft, eller de naturlige Tilbøyeligheder; men erkiende Moden allerne for deres Regel. Fornemme og gemeene Folk have allerne Ret til at tale, som de tænke, at handle efter Grunde, at følge deres Natur, og at leve efter deres Beqvemmeligheder. Skikkelige Folk derimod maa tænke, tale, handle, leve, spise, drikke, klæde sig, ikke som de selv, men som andre ville. Disse skikkelige Folk, udgjør Mængden af Publikum, og derfore er det Dem, som J bør beflitte Eder paa, at være gavnlige. Og hvad skulde interessere Dem meere, end Underretninger, om alle nye og fornemme Levemaader, Mangel av slige Underretninger, foraarsager megen Uleylighed; thi Moderne ere alt færdige, at nedlægges hos de Fornemste, førend de bliver bekiendte hos skikkelige Folk; ja, jeg kand høyt og dyre forsikre Eder, at jeg har hørt fortælle, som noget tilforladeligt, at Salop perne i Paris allerne vare brugelige blandt Haandværks-Folks Koner, den Tid de kom til os. Naar J derimod holdt en tilforladelig Correspondence om Moderne, naar J gjorde Eder alle fornemme Folkes Levemaade bekiendt, og igien i Jntelligenz-Sedlerne lod os viide disse vigtige Opdagelser, hvor u endelig vilde J da ikke giøre os skikkelige Folk forbunden, Og hvilken Ære og Fornøyelse vilde det blive for Eder, at see Eders Blade, som Love for alle skikkelige Folk Til disse Underretninger, om Moderne og Levemaaderne, kunde J føye allehaande smaa og smukke Fortællelser, om et eller andet lystigt Infald, usedvanlige Hendelser i Qvadrillie, A komber, Treset, o. s. v.; thi sligt behager skikkelige Folk u endelig meere, end det beste Portrait av Snedorf eller de la Bruyere. For endnu meere, at tiene Eder med min Erfarenhed, vil jeg i sær formane Eder, at J vogte Jer for nogensinde at handle om Kræmmere og Høkeres alt for store Antal og Priser, eller andet deslige, som skadeligt for Staten, Ney dersom J skulde være saa daarlig, da maa saavel Eders, som Sedlernes Yndest, hos skikkelige Folk, aldeles gaae under. Omskiønt jeg nu troer, at det kunde være nok til Eders Efterretning, saa viljeg dog endnu for Tydeligheds skyld give Eder en Plan til Jntelligenz-Sedlernes Inretning. J skal finde den her indlagt. Jeg forbliver Eders tienstskyldigste Tiener. Den belovede Plan fantes ikke inslutted. Skulde den blive mig tilsendt, skal jeg ikke mangle, at meddeele Læserne den.