Viborger Samler, 1849-09-18
Jndenlandske Efterretninger. Øresunds Toldkammer. Efter "Dep. Tid." optage vi Følgende: Som forberedende Skridt til adskillige Forandringer ved Øresunds Toldkammer, der paatænkes forelagte Rigsdagen i Udkastet til Finantsloven, have efterstaaende Entledigelser og Udnævnelser fundet Sted ved bemeldte Toldkammer, ifølge allerhøieste Resolution af 12te d. M.: Entledigelser i Naade og med Pension: 1) fra 1ste October næstkommende at regne: Controlleurerne J. H. Jversen og C. C. Th. Schouw; 2) fra 1ste Januar 1850 af at regne: Kæmmerererne, Etatsraad N. J. Knudsen, R. af D., (som derhos allern, er udnævnt til Dannebrogsmand, og Jnstitsraad H. G. M. Prosch, samt interimistisk Chef for Controllen, Kammerraad L. F. Kirk. b. Udnævnelser: 1) fra 1ste October af at regne: til Controlleur ved Toldkammeret: Told- og Consumtions Controlleur, samt constitueret Strømtoldinspecteur i Nyborg, T. Wilde, og Fuldmægtig ved Øresunds Toldkammer F. C. G. Schou; til Fuldmægtig ved Toldkammeret, hidtilværende Assistent sammesteds, Kammerjunker S. J. Bie; 2) fra 1ste Januar 1850 af at regne: Overtranslateur og Chef for Translations=Contoiret, Kammerraad H. H. Olrik, R. af D., til 1ste Kæmmereer ved Øresunds Toldkammer; Controlleur C. F. Holm, til Chef for Translationscontoiret; Fuldmægtig og constitueret Secretair samt Stempelforvalter P. Holten, til Secretair og Stempelforvalter ved Toldkammeret. Samtlige Udnævnte ere tilpligtede, med Hensyn til Gage ringen af deres respective Embeder at være de Bestemmelser, undergivne, der i saa Henseende maalte vorde fastsatte i den af Rigsdagen vedtagne Finantslov. Det Jndre af Garnisonskirken var ved General Ryes høitidelige Jordefærd overtrukken med Sort, og hele Draperiet samt Belysningen frembød et imposant, sørgeligt Skue. J Kirken var anbragt 93 Skjolde, hvorpaa vare anførte de i Krigen faldne 93 Officierers Navne, og de Saarede af Ryes Corps vare placerede i Kirken nær ved Kisten. (Brl. T.)(Flp.) Det Müllerske Selskabs Forestilling i Onsdags paa Vesterbroes Theater, hvortil en Deel af vore hjemvendte Land- og Søkrigere vare indbudne, aabnedes med et Festspil, der paa en passende Maade tolkede de Følelser, Krigen og vore tappre Krigeres Vaabendaad har maattet vække i enhver dansk Mands Bryst: Landsoldaten ved sin Hjemkomst. Dengang vi drog herfra, Dengang vi drog herfra, Det skeete med Hurra! Ja, det skeete med Hurra! Med Hurra vi ved Bau Alt gjorde Tydsken flau Det lader ikke til at han kan lide dette Sprog. Med Hurra vi ved Slesvig imøde Døden gik, Med Hurra vi ved Dyppel en stolt Revange fik, Ja, Hurra Løsnet er for tappre Landsoldat, Hurra, Hurra, Hurra, Dengang ved Frederits, Dengang ved Frederits, Vi toge Fienden vis, Ja, vi toge Fienden vis, Vi vækkede ham da Jgjen med vort Hurra, Han faldt for ret han vidste hvor vi var komme fra Med Hurra der vi mødtes, med Hurra skiltes ad, Med Hurra paa sin Læbe faldt mangen Kammerad, Thi Hurra Løsnet er for tappre Landsoldat, Hurra, Hurra, Hurra, Den Krig fik Ende med, Den Krig fik Ende med, Vi atter drog afsted, Men det vi sige maae At hvor vi gaae og staae, Med Hurraraab i Tusindviis vi blive hilset paa. Og det kan bedst vi lide, at Folk herhjemme veed Med os som kom tilbage, om denne Sag Besked At Hurra Løsnet er for tapper Landsoldat, Hurra, Hurra, Hurra, "Lieder aus dem Tagebuche eines dänischen Soldaten. (Reitzels Forlag). J dette lille Skrift har en Slesviger, der har fægtet for Fædrelandets Sag, i smukke og velklingende Vers tolket de lyriske Stemninger, som det i Felten førte Liv i rigt Maal er istand til at frembringe. At disse Digte ere i det tydske Sprog, undskylder han med følgende Linier til Motto: Til den danske Læser, Tydsk er mit Ord – Du studser. Vær rolig min Ven, thi dansk er mit Hjerte. Vil Du følge mig, Vil Du prøve om det er muligt? Og vil Du endelig begribe: Netop deri viser sig Slesvigs Danskhed, At det til Trods for tydske Rænker og Ord Dog ei glemte sin gamle Moder.