Viborger Samler, 1827-06-20
Jmod Sædvane har Rygtet denne Gang, desværre, ikke løiet. Den dristige Noat er virkelig ved sin anden Ascension i Kjøbenhavn Tirsdagen den 12te Dennes bleven et Offer for sin Kunst; dog døde han ikke som Fusker, men som fuldendt Mester, thi kun en tilfældig Ulykke, og ei nogen Feil fra hans Side berøvede ham Livet. Han var nemlig paa bemeldte Dag, med sædvanlige sikkre Skridt, skjøndt med tilbundne Øine, gaaet op til Rosenborg store Slotstaarn, ved Nedgangen, da han med ikke tilbundne Øine havde tilbagelagt noget over Halvveien, standsede han og raabte ned, at Touget skulde strammes, hvorpaa dette, i samme Øieblik som 36 Karle, trak i det, brast øverst oppe ved Taarnet, og den Uforsagte styrtede ned fra en Høide af omtrent 23 Alen og blev paa det skrækkeligste lemlæstet. Den ene Arm, samt Rygaden, havde han brækket, og Hovedet var saa forslaaet, at Blodet strømmede udaf Næsen og det ene Øre. Han blev bevidstløs bragt ud til Frederiks Hospital, hvor han Kl. 12 om Natten, altsaa 5 Timer efter Faldet, opgav sin Aand. Hans stakkels Kone faldt i et Krampeslag. Det var en stor Lykke, at ingen af Tilskuerne kom til Skade, ved de Stolper som da Linien gik itu, faldt omkuld. Længe har ingen Begivenhed vakt saa almindelige Deeltagelse, som denne vakkre Kunstners sørgelige Endeligt. Hans Jordefærd var bestemt til Løverdagen den 16de. - Roat var født i Staden Middelburg, i Holland. Den bekjsom sporede stor Legemsmidighed hos ham, opmuntrede ham, skjøndt dengang allerede i en Alder af 17 Aar, tilat lægge sig efter Limedandserkunsten, hvori han ogsaa snart opnaaede Færdighed. 1806 kom han første Gang til Danmark, hvor han flere Gange har opholdt sig, og, for 7-8 Aar siden, endog været bosat i Odense som Gjæstgiver. Sit første Forsøg til en Ascension foretog han i Staden Slesvig, og han har siden, ved bestandig Øvelse, efterhaanden naaet en saadan Færdighed, at han for Tiden skal have været den forste i sin Kunst. Han har reist i Sverrig, Tydskland, Frankrig, Sveitz, talien, Ungarn og Holland, og er flere Steder udenlands bekjendt under Navn af Rohardo; i franske Blade læstes flere Digte til hans Priis. Sin største Ascension har han foretaget i Strasborg, til en Høide af 225 Fod; naturligviis var det Punct, hvorfra Linien der var spændt, ogsaa betydeligt høiere end her. J Kiel havde han det ubehagelige Tilfælde, at Linien var bleven overtrukken med Jisslag, og han vægrede sig nu ved at bestige den; de Studerende, af hvilke en stor Deel af Tilskuerne bestod, vilde node ham dertil, indtil han, ved at lade dem undersøge Linien, havde overbeviist dem om Urimeligheden af deres Paastand. Jmod deres Ønske gik han nu desuagtet, med tilbundne Øine, op, og det lykkedes ham uagtet den større Møie det kostede ham, da han iforveien med Foden maatte afstampe Jisslaget, at fuldføre Ascensionen. J München var han engang nær ved at falde ned fra Linien; men han reddede sig dog dengang ved at holde sig ved et af de anbragte mindre Reb. Han har været to Gange gift; første Gang med en agtet Embedsmands Datter i Fyen, og nogle Au efter hendes Død med en ung Hannoveranerinde. Han var liden af Statur, med skarpe Ansigtstræk og et i det Hele livligt Udvortes. Han opnaaede en Alder af 39 Aar. Saavel hans Fader som hans Broder skulle, efter Sigende, have fundet deres Død paa lignende Maade, som han; hvorfor han ogsaa ofte havde yttret at han engang, om kort eller lang Tid, vilde ende sin Bane paa samme Maade.