JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1838-03-03
Vexel=Cours. Kjøbenhavn, den 23de Februar. Hamb. 2 M. - k. S. 201., Oblig. 102 a 103 Rbd. r. S. Sp. 202. - Bank-Disconto 4 pCt. 4 pCt. norsk Laan af 1828 101 Norske Speciessedler pr. 100 a 101 1/2 1 r. S. Sp. 177 a 177 1/2 Rbd. Sedk. 2 pCt. nye norske Oblig. af 1834, Svenske Sedl. pr. Rd. Rigsg. 101 a 101 1/2 i r. S. 46 1/2 a 47 Rbs. Tegn. 4 pCt. Do. Dr. 101 a 101 1/2 i B. 4 pCt. kgl. Obligationer (uden 3 pCt. engelske Laan 72 a 738st. Rente) 91 a 91 1/2 Rbd. Sd. 4 pCt. svenske Hypothek=Kasse, Nationb. Obl. (Laanet 4de Fbr. Oblig. 98 a 98 1/2 i B. 1820) 102 a 103 Rbd. r. S. Nationalbankens Actier 48 a 50 4 pCt. uopsigelige Rigsbank- Rd. i r. Sølv. Hamborg, den 27de Febr. Bordeaux 189 1/2. Petersborg, 91 3/2. London 2 M. 13 Mk. 9 s.; k. S. 13 Mk. 101 s. Madrid, 44. Cadix 44. Lissabon 48 1/2. Amsterdam 2 M. 35, 65, k. S. 35, 45. Kjøbenhavn 203. Species 3 pCt. Rabat mod BancoLouisd'orrer og Frederiksd'orer 11 Mk. 2 s. Stk. mod Banco.
Aalborg Stiftstidende, 1838-03-03
Kjøbenhavns Torvepriser, den 24de Februar. Rug, 4 Rd. 40 s. a 4 R. 72 s. Ærter, 4 Rd. 32 s. a 5 R. 16 sk. Hvede, 5 Rd. 16 s. a 5 R. 64 s. Flæsk, røget, 1 Rd. 92 s. a 2 R. 16 s. Byg, Prad., 3 Rd. 8 s. a 324 s. - grøns., 1 Rd. 60 s. a 1 R. 72 s. Ditto, brad., 3 Rd. 2 s. a N. 16 s. Smør, Pd., 1 Mk. 3 s. a 1 Mk. 6 sk. Havre, 2 Rd. 40 s. a 2 R. 64 s. Æg, Snes., 2 Mk. 2 s. a 2 Mk. 4 sk. Sjællandsk Smør, Frog., 10 Rd. 48 s. a 12 Rd. - s.
Aalborg Stiftstidende, 1838-03-03
Aalborg. Under 13de Febr. er Provst for Voer, Nim og Hads Herreder, samt Sognepræst for Væhr og Nebet Menigheder i Aarhuus Stift, Amtsprovst H. C. Schmidt, R. af D., efter Ansøgning, i Naade entlediget fra sine Functioner som Deputeret i Provindsialstændernes Forsamling for Nørre-Jylland, og under f. D. er i hans Sted Stiftsprovst i Aalborg Stift, Provst for Aalborg Provsti og Kjær Herred samt Sognepræst til Budolphi Kirke i Aalborg, Dr. theol. P. T. Hald, tillagt Ordre at indtræde som Medlem i bemeldte Forsamling.
Aalborg Stiftstidende, 1838-03-03
Blandede Efterretninger. Under 16de Febr. er Hoboist ved det slesvigske Jægercorps Claus Christopher Kinn udnævnt til Dannebrogsmand. Skolen for Livet og Academiet i Soer, borgerlig betragtet af Nic. Fr. Sev. Grundtvig, Historieskriver, hedder et i disse Dage, paa den Wahlske Boghandels Forlag, udkommet interessant lille Skrift, der har til Øiemed at bevise Nødvendigheden af en dansk Høiskole, sin i hvilken Fædrenesproget fremelskes, men ikke tilsidesættes for slet Latin, samt hvor ønskeligt det var om Academiet i Sorø blev omdannet dertil. "Jeg vil her, siger Forfatteren blandt Andet, lade det staae ved sit Værd, om danske Præster, Dommere, o. s. v. for at blive dygtige Embedsmænd i deres Slags, nødvendig fra Barnbeen maae pløie den latinske Grammatik og gjøre utallige latinske Stile, og siden ved Universitetet, foruden Lærebøger i Mathemathik, Astronomi, Physik, practisk og speculativ Philophi, endnu lære, Hine at oversætte og forklare det Ny Testamente paa Latin, og Disse at anvende Rommer=Retten paa danske Forhold og oversætte danske Lov paa Latin, jeg lader det staae ved sit Værd, fordi den gode Sag intet vinder ved, at min Pen giver sig i Kast med saa indgroet en Fordom, men jeg bekjender, det er min faste Overbeviisning, at al Drenge=Videnskabelighed er en Uting, og at Bogormevæsenet, Afsondring fra Folket, Tilsidesættelse af Modersmaalet og Forgudelse af de latinske Skrifter, fjendtlige mod alle Folk og Konger, Lovtaler over Tyranni og Oprør, er den meest uhensigtsmæssige BørneLærdom for kongl. danske Embedsmænd, jeg kan tænke mig, Men sæt nu, jeg heri tænkte aldeles feil, saa jeg maatte selv takke den latinske Grammatik og Stile-Øvelse, classisk Læsning og latinsk Exeges over det Ny Testamente for, at jeg kunde blive den forsvarlige danske Præst og Patriot, jeg dog vel indbilder mig at være, saa er det dog aabenbar ikke ved den latinske Grammatik, Stiil- og Skolegang, man bliver kjær af Danmark, eller fortrolig med Sammes Folk og Modersmaal, saa der er idet mindste aabenbar et Hul i vore Anstalter for Dannelsen af de danske Embedsmænd, der skal gribe virksom ind i det danske Folke= og Borger=Liv, som jo især de geistlige og juridiske Embedsmænd skal, og dette Hul kunde vist ikke stoppes med noget mindre end en Høiskole for det danske Folke= og Borger=Liv, hvor Modersmaalet var enevældigt og Alt dreiede sig paa det om Kongen, Folket og Fædrelandet."¬
Aalborg Stiftstidende, 1838-03-03
J Thisted Avis yttrer en Jnds. fra Morsø sig iblandt Andet saaledes om Provst Bentzons Stridigheder med de sjællandske Skolelærere. "Forundres maa man over de i Sandhed intetsigende Dato, som Ondskab eller Chicane lægger til Grund for sine Angreb paa denne agtværdige Geistlige, og man seer tydeligt, med hvilken Flid Vedkommende have søgt at indignere ham, ved at gjøre en Elephant af en Myg. Enten har Provsten, denne godmodige, kjærligsindede Mand, fornegtet sin Caracteer i det sjællandske Clima, eller og de sjællandske Skolelærere og enkelte Andre, der ere komne i Berørelse med ham, maae være sande Querelleurs; men da Mænd, af Provstens Alder og Caracteer ikke forandres, saa maa vort Omdømme om Hine kun blive lidet favorabelt for dem. Dog, maaske de gode Skolelærere ere paa en Maade at undskylde: de kunne jo være Redskaber i en Fjendes Haand, der kan have en privat Hevn at tilfredsstille, thi at alle de Stevninger og Indlæg ere ene og alene At tringer af det onde Princip i Mennesket, kan man ei antage. Jeg mener, det er en ond Aand, der er kommen over dem. Denne Verdens Fyrste - Asmodæus er hans Navn - er bekjendt nok. Det var ham, der var med, da Gergesenernes Sviin styrtede i Genezareths Sø, og gjorde tu finde Spilopper i Jødeland; siden, da dette Rige gik under, foer han i de romerske Bisper og havde nær væltet Verden, hvis ikke Doctoren fra Wittemberg havde truet at vælte ham i Vesuus Krater. Da paatog han sig en Ravns Skikkelse, foer op i Jylland og byggede sin Rede ved Liimfjorden; men da man der lærte, at, grim var hans Færd - formastelig hans Tale, fløi han over Belterne, og det er ei umuligt, at det er ham, der nu gjennem Skolelæreren bryder ud i Stevninger og Indlæg, maaske fordi Provsten engang, følgende Pligt og Samvittighed, kan have knækket en Vinge paa Uhyret, for at straffe dets Saturnalitet eller Canibalitet.
Aalborg Stiftstidende, 1838-03-03
Samfærselen mellem Sjælland og Sverrig er endnu uafbrudt. Den 20de f. M. kom 15 Slæder og 20 Personer tilfods og den 21de ligesaamange Slæder fra Lund og Malm til Kjøbenhavns Toldbod, hvorimod 20 Slæder kjørte fra den danske Hovedstad til de nævnte svenske Byer. Ligeledes have 30 Studenter fra Universitetet i Lund gjæstet deres Medstuderende i Kjøbenhavn, hvor de modtoges med megen Hjertelighed. Den 21de, om Formiddagen, beværtedes de paa Regentsen, hvorefter de, ledsagede af mange Regentsianere, besaae Universitetsbibliotheket, det kgl. Bibliothed, samt Museet for de nordiske Oldsager; om Aftenen vare de indbudte til Studenterforeningen, hvor en Sang af Hr. H. P. Holst blev afsunget, hvorefter Skaaler udbragtes for den danske Konge, den svenske Konge og begge Universiteterne. D. 22de, om Morgenen, begave samtlige svenske Studenter, ledsagede af omtrent 60 danske Studenter, sig paa Reisen til deres Hjem, hvilken de, efter en hjertelig Afskeed, fortsatte, alene fulgte af 2 danske, som ønskede at gjæste Lund. Disse 2 Studenter, som nu ere komne tilbage, have af de svenske, som ledsagede dem til midt i Sundet modtaget følgende skrevne Jndbydelse: "Studenterne i Kopenhamn halsas fran Deres vanner fran Lund valkomne, ju flere desto heldre og helst til i Morgen. Bjudningen og halsningen skeer fran midten af Oresund." I Oldesloe har det nylig, mod al Forventning, viist sig, at Stadskassereren, Toldforvalter Claussen, til hvem man havde en særdeles stor Tillid, har ved Opkrævning og Beregning af de saakaldte Canons- og Recognitionspenge, ladet sig komme Uordener til Last. For at afgiøre Sagen i det Gode, havde han derefter tilbudt sig, at erlægge en betydelig Sum til Stadens Kasse, men den slesvigeholsteenske Regiering har negtet sit Samtykke dertil, og Sagen bliver nu undersøgt paa det Nøiagtigste. - Efter Forlydende er den constituerede Toldforvalter i Neustadt, Kammerraad Schrøder, som nylig har inspiceret den sydlige holstenske Grændse med Hensyn til den nye Toldlinie, som skal anlægges, designeret til Overcontrolleur for Hertugdømmet Holsteen. Ved i disse Dage paa Jsen at foretage Opmaalinger af Afstandene over Sundet fra Kronborg er man kommen til følgende Resultater: 1) Fra Foden af Steenglaciet ved 6te Søbatteri ma Kronborg til Steenhallene i Helsingborg, 6340 Alen; 2) fra samme Sted, paa en Linie imellem Flagstangen paa Flagbatteriet og nordlige Fløi af Taarner, i Helsingborg, til Landets Begyndelse i Sverrig, 6879 Al.; 3) fra samme Sted paa en perpendeculair Linie af 6te Sobatteries Kretelinie til Landets Begyndelse i Sverrig: 7140. Al.
Aalborg Stiftstidende, 1838-03-03
Den 22de f. M., om Aftenen, ankom til Helsingør over Jsen med Fakler endeel af Helsingborgs Borgere, ledsagede, er ske Husarregiments Musikcorps. Fakkeltaget drog igjennem Gaderne med Musik og vendte paa samme Maade tilbage, efter af Værten i Hotel d'Øresund at være indbuden til en Forfriskning, hvorunder giensidige patriotiske Skaaler udbragtes. Saavel ved Ankomsten som ved Bortgangen hilsedes vore Gjæster af et af den ved Landingen forsamlede Mængde flere Gange gientaget Hurra.
Aalborg Stiftstidende, 1838-03-03
I Helsingørs Avis af 21de Febr. læses Følgende under Jndsendt : "Til Dem, det paagjælder. Endskjøndt man tør antage, at den Fordomsfrie ikke bedømmer en heel Nation efter Enkeltes Forhold, havde det dog været at ønske, at visse Folk i Søndags Aftes havde teet sig bedre og fornuftigere paa et Bal i Helsingborg. Meer ikke for denne Gang. A-6.
Aalborg Stiftstidende, 1838-03-03
Den tidligere omtalte Fest, som de kjøbenhavnske Læger, havde besluttet at feire i Anledning af den af Hs. M. Kongen under 30te Jan. d. A. udstedte Forordning, er den 17de Febr. bleven høitideligholdt paa Skydebanen. Den første Skaal, som indledtes af Hr. Conferentsraad, Professor Saxtorph, var for Hs. M. Kongen, og udbragtes under almindelig Jubel og Kanonernes Torden. Flere Sange vare i denne Anledning digtede.
Aalborg Stiftstidende, 1838-03-03
J Anledning af, at Hr. Kammerjunker, Bye og Herreds J foged Bülow i Storeheddinge har projecteret en Havns Anlæg for bemeldte By og i den Anledning søgt Laan af det Offentlige, har Generaltoldkammeret svaret: at der ikke kan ventes noget Laan af det Offentlige til Udførelse af berørte Havneanlæg, og eiheller paalægges Ind- og Udskibningen ved Kysten af Faxø og Stevns Herreder, eller de der ladende og lossende Fartøier nogen Afgift til samme.
Aalborg Stiftstidende, 1838-03-03
Handelen med Danmark har, skrives der fra Stockholm under 2den Febr., i Lighed med de foregaaende Aar, ogsaa i det nu henrundne savnet den forønskede Livlighed, og vor Havn besøgtes af kun 6 danske Skibe. Et bedre Forhold vilde upaatvivlelig have fundet Sted, dersom Nedsættelsen i Tolden paa fremmede Kornvarer ikke var kommen saa sildigt, at man hverken her eller i Danmark fordristede sig til i i noget større Omfang at speculere i denne Nødvendighedssartikel, for hvilken Landet, som en Følge af en slet Høst, fornemmeligt i de nordlige Provindser, har et afgjort Behov.
Aalborg Stiftstidende, 1838-03-03
Under Jndsendt, læses i Veile Avis Følgende: "Paa en Tid, da det ikke er sjeldent at man hører, at Døttre af Justitsraader, Cancellieraader, Kammerraader, fa endog at Overkrigscommissairer lade sig kalde Frøkener og at Døttre af samme Standspersoner simpelt hen lade sig nøie med at tituleres for Jomfruer, kan det neppe synes underligt, at en Mand, der ikke er bevandret i Lov og Ret og som dog nodigen vil fornærme nogen Dame med at give hende en høiere eller ringere Titel end den hun lovmedholdeligen tilkommer (thi han anseer det ligesaavel for Fornærmelse mod en Dame at kalde hende Frøken, naar hun efter Lovgivningen blot kan tilkomme Prædicat af Jomfru, som at kalde hende Jomfru, naar hun lovligviis bør benævnes Frøken), herved anmoder en lovkyndig Mand, at give Oplysning om, hvilke af vore Standspersoners Døttre der bør tituleres Frøkener og hvilke der bør tituleres for Jomfruer.
Aalborg Stiftstidende, 1838-03-03
I Kjøbenhavn er et tredie Afyl den 15de Jan. aabnet i en interimistisk Leilighed i Trompetergangen. J dette Asylskrænker sig i Begyndelsen til et ganske ringe Antal, der efterhaanden vil blive forøget.
Aalborg Stiftstidende, 1838-03-03
Bestyrelsen for det forenede Velgiørenhedsselskab har i Dagen, bekjendtgjort, at den af Hr. A. S. har modtaget 200 Rbd. Sedler, som er det omtrentlige Overskud, der er indkommet ved Salget af den Bog, som Forfatteren (A. S.) har udgivet til Fordeel for det nævnte Selskabs Skoler.
Aalborg Stiftstidende, 1838-03-03
Den Frisindede havde nylig i et Riimbrev taget fat paa Prof. Heibergs sidste Geburtsdagsstykke, Fata Morgana" paa en just ikke lempelig Maade. Professoren har i den Anledning i Dagen, ladet indrykke følgende Svar: At Fata Morgang Dig ei behager, Og at i det Hele Du Perler vrager, Er troligt, men Skylden er ikke min; Thi skjøndt en Perle jeg har foræret, Saa har det dog aldrig min Hensigt været, At ville kaste Perler for Sviin.
Aalborg Stiftstidende, 1838-03-03
Det følgende Nr. af Den Frisindede indeholder igjen nedenstaaende Tak til Hr. Prof. Heiberg for Verset" Min Ven, et Ordsprog os averterer, At Perler fandtes paa Mødding tidt; Men siden Perlen Du vindicerer, Er Underlaget vel ogsaa Dit. Au reste var om Din Paternitet Lidt mindre Brouten vel meer discret: Bag Skallen viser sig Perlens Fader, Jo tidt som Østers, om Du tillader. Hos Kjøbmand Carl Bai i Rudkjøbing faaes en hos os hidtil ubekjendt Kornsort, nøgen tartarisk Havre eller Gryn havre, for 2 Rbd. Skjeppen. Dens Dyrkning, Nytte og Brug beskrives i Bondevennen Nr. 21 og 35, 1ste Aargang, samt i Tidsskrift for Landoeconomien 6te Binds 1ste Hæfte 1837.
Aalborg Stiftstidende, 1838-03-03
Fra Viborg skrives under 27de Febr.: Uagtet Vinteren, har været stræng og vedvarende, saa begyndte dog en ny Act sidste Løverdag Formiddag, som endnu overgik de foregaaende, idet en stærk Storm med et ryggende Sneefog gjorde det næsten umuligt, at komme udenfor Dørene, især den paafølgende Dag. Endeel Landmænd, som netop vare tiltorv om Løverdagen og havde begivet sig paa Hjemveien, maatte vende om, og Nogle maatte endog lade Vognene staae i Stikken paa Landeveien, formedelst den Mængde Snee, der var sammendynget. Først igaar tiltraadte de Hjemreisen."Et originalt Tyveri er i disse Dage begaaet i Kallund, borg af en halvvoxen Bondedreng, idet han med en smal tjæret Pind listede nogle Rigsbanksedler ud af Penge=Aabningen i en Kjøbmands Boddisk. Heldigviis blev han gre den paa frisk Gjerning, og den lille Gavtyv har nu passende Leilighed til at gjøre Bod i Raadstuearresten. Fra Aarhuus kjøres nu hyppigt over Jsen til Samsø og Thuus. Et 24 Timers stærkt Sneefog har atter vanskeliggjort Veifærselen.
Aalborg Stiftstidende, 1838-03-03
Siden Jsen i Beltet mellem 8de og 9de Febr. brød og og drev bort, har der ikke været fast Jis undtagen ved Strandbredderne. Jsen driver bestandig i de aabne Render. Flere Ulykkestilfælde ved Fald paa Gaderne have i disse Dage atter fundet Sted i Odense. En fattig Haandværksmands Kone har saaledes brækket et Been; ligeledes faldt en Bryggerkarl, idet han vilde bære en Fjerding Øl ind fra Vognen, og brækkede Benet.
Aalborg Stiftstidende, 1838-03-03
(Jndsendt.) Vor Kirkegaard er ikke blandt vor Egns eller Stads Sce værdigheder. Derom kan et flygtigt Blik overbevise Enhver, som har Sands for, hvad der nu næsten overalt er vakt Jnteresse for, nemlig at smykke de Dødes Have. Man kunde vel sige om vor Kirkegaard, som Tysken siger: Er ist im Zuschnitt verdorden. Men man maa ikke opgive Haabet om, at der engang ved Tid og Leilighed vil blive rettet herpaa, hvad der endnu lader sig rette. Det var saameget mere at ønske, som Kirkegaarden efterhaanden tæller ikke saa saa ret kjønne Monumenter. Smagen for disse har i de senere Aar mægtigt forbedret sig, og det har glædet Jndsenderen at see, at den herværende Steenhugger T. Kjergaard lægger sig efter at skaffe sig nye og smagfulde Former, og at han endog har et ikke lidet Forraad af Monumenter af alle Slags færdige, en saameget roesværdigere Forsynlighed, som der stikker en ikke ubetydelig Capital i et saadant Oplag og Afsætningen, langtfra at være beregnelig, tvertimod er saare uvis. Jmidlertid er det at formode, at det store Opland, han kan arbeide for, efterhaanden, som Sandsen for at bevare Mindet og kjære Afdøde, udbredes, vil sikkre ham idet mindste den fornødne Afsætning. Han beskjæftiger ikke faa Mennesker i sit Værksted, og Jndsenderen saae i disse Dage, selv i de koldeste, med Fornøielse, at mangen en trængende Arbeider, som ei kan faae anden Erhverv, her hos ham kan tjene en passende Dagløn, naar han maaske ellers maatte gribe til at falde sine Medmennesker til Byrde.
Aalborg Stiftstidende, 1838-03-03
Den 8aarige Olding, Sømanden Jørgen Andersens, Tak til sine Velgiørere. O, kunde jeg med Mund og Tunge Mit rørte Hjerte folde ud! Da fra dets Jndre skulde runge, Min Bøn til Almagts store Gud; Ja, for de Ædle, som mig Arme Mod Vinterkuldens haarde Nød Saa kjærligt skjænkte Klæder varme; Og ei lod mangle dagligt Brød. O, kunde jeg blot nogenlunde Mit Hiertes Tak her bære frem, Thi selv i Dødens sidste Blunde, Er Bøn til Gud o, sign Du dem. Døde. Jfr. B. A. Albech, A. M. Reuz, f. Weckler, 69 A.; J. Beck, f. Bjerring, 67 A.; M. C. Hædsken, f. Wøllen, 77 A.; A. U. Hansen, f. Henningsen, 83 A.; J. S. Ripperger, 48 A.; Proc. R. P. Bang, 42 A.; Alle i Kbhvn. Sognepræst M. N. Ditzel, 65 A., i Riersløw Præstegaard. Skolelærer H. Hansen, 90 A., i Staverby Skole i Fyen. Komd. Lauriz Buch, 45 A., i Ribe. A. C. Appel, f. Schot, 52 A., i Aarhuus.
Aalborg Stiftstidende, 1838-03-03
Aalborg Torvepriser, den 3die Marts. Oxekjød 6 a 7 s.; Kalvekjød 7 a 8 s.; saltet Flæsk 11 s.; fersk Flæsk 10 a 11 s.; Herregaardssmør 24 s.; Bøndersmør 17 a 18 s.; pr. Pd. Rug 3 Mk.; Kartofler 24 s.; pr. Skjeppe. Æg 26 a 28 s.; pr. Snees.
Aalborg Stiftstidende, 1838-03-03
Aalborg Kirker. Begravet. Den 28de Febr.: Toldbodbud G. Vontilius's Kone, Maren Jensdatter, 76 A.
Aalborg Stiftstidende, 1838-03-03
Thermometret. Den 1ste om Morg. - 310, Midd. - 10, Aften - 20. 2den - - - 20. - - 10. - - 30.
Aalborg Stiftstidende, 1838-03-03
Ved Tallotteriets 1284de Trækning i Wandsbek udkom: Nr. 66. 27. 28. 82. 72.
Aalborg Stiftstidende, 1838-03-03
Bekjendtgjørelser. Ved en blid og rolig Død hjemkaldte Herren min 1 gamle, brave Tante Antonette Kirstine Hertel, den 28de Febr. om Morgenen Kl. 5, i hendes Alders 8lvende Aar. Paa lidet nær, har hun, i et halvt Aarhundrede, opholdt sig i mine Forældres og mit Huus; og Sandheden skal vidne ved hendes Grav: at hun, i al den Tid, var min Fader en trofast Søster, min Moder en oprigtig Veninde, min Kone mig og vore Børn, med inderlig Kjerlighed, hengiven. Derfor, skjøndt hun var mæt af Dage skilles vi dog fra hende med hjertelig Veemod; ligesom vi ere forvissede om, at fraværende Slægtninge og Venner, og Enhver, der kjendte hende nøie, ville bevare hende et venligt Minde i deres Hjerte. Aalborg, den 1ste Marts 1838. J. S. Hertel.
Aalborg Stiftstidende, 1838-03-03
Med inderlig Beemod bringer jeg herved fraværende Slægt og Venner det sørgelige Budskab: at min kjære Mand, Uhrmager Martin Carl Meyer, efter 24 Timers haarde Lidelser, ved et apoplectisk Tilfælde, endte hans for mig dyrebare Liv, i hans Alders 52 1/2 Aar, den 1ste D., Kl. 9 1/2 Aften. Aalborg, den 3die Marts 1838. Caroline Meyer, fød Holm.
Aalborg Stiftstidende, 1838-03-03
J Forbindelse med de foregaaende Aars aflagte Regn, skaber for Aalborg Bombebøsses Status bekjendtgjøres.
Aalborg Stiftstidende, 1838-03-03
herved, at ved Aabningen paa Hs. Majestæts vor allernaadigste Konges Fødselsdag befandtes heri 13 Rbd. 1 Mk. 2 s.
Aalborg Stiftstidende, 1838-03-03
J Kassebeholdning fra forrige Aars Regnskab . . . . . . . . . 27 - 1 - 7 - Skjænket af Hs. Høiærværdighed Biskop og Ridder Fogtmann . . 4 - . - . . Ligeledes af Høiærværdige Hr. Consistorialraad Schjønning. . . 1 - . - . Aarligt Bidrag af Hr. Boghandler Sadolin . . . . . . . . 1 - . - . -
Aalborg Stiftstidende, 1838-03-03
Jndkommen ved en Kirkeconcert ialt netto Beløb . . . . . . . . 149 - 1 - 5. I Renter indkomne . . . . . . 3 - 1 - 12.
Aalborg Stiftstidende, 1838-03-03
I Aalborg Sparekasse (foruden Renter heraf, . . . . . . . . 60 - . - : Summa 258 Rbd. 5 Mk. 10 s.
Aalborg Stiftstidende, 1838-03-03
Herfra afgaaer Udgifterne til Stiftelsens Vedligeholdelse i det for lodne Aar, ialt . . . . . . . 72 Rbd. - Mk. 15 s. Og haves saaledes et Overskud af 186 Rbd. 4 Mk. 11 s. I det vi herved paa Stiftelsens Vegne aflægge vor ærbødigste og hjert rigste Tak til de mange Ædle, som vise Jnteresse og Velvillighed for denne; tillade vi os fremdeles at anbefale samme til enhver Sømandsvens kjærlige Understøttelse.
Aalborg Stiftstidende, 1838-03-03
Aalborg i Directionen for Bombebøssen, den 22de Febr. 1838. Bluhme. Poul Pagh. Christen Winkel.
Aalborg Stiftstidende, 1838-03-03
Ledigt Skolelærer-Embede i Kielstrup, under Vive Pastorat. Løn, efter approberet Plan: Rug 4 Tdr., Byg 16 Tdr., hvoraf 8 Tdr. betales efter Capitelstaxten. Det anbefalede Foder og Brændsel. Græsning til 1 Ko og 6 Faar hos Beboerne i Kielstrup, indtil Skolejord erholdes, og desuden i Afsavn af samme, som Erstatning, 4 Tdr. Byg. Ansøgninger herom maatte snarest muligt indgives til Skoledirectionen for Hellum og Hindsted Herreder. En skikkelig Dreng kan strax blive antaget i Bager lære hos L. P. Kjersgaard.
Aalborg Stiftstidende, 1838-03-03
Maculatur faaes til billig Priis hos Th. v. Spreckelsen.
Aalborg Stiftstidende, 1838-03-03
Politi=Placat. Da Smælden med Pidske i Gaderne, der især hyppigt foretages af Drenge, let kan i flere Henseender have farlige Følger, saa advares herved imod denne Uskik, med mindre de Skyldige ville vente at blive paagrebne og afstraffede. Aalborg Politikammer, den 3die Marts 1838. Wølfferdt.
Aalborg Stiftstidende, 1838-03-03
For en duelig Huusjomfru, som kan paatage sig at bestyre en Huusholdning, er en Plads ledig i en Kjøbstad, i Nærheden af Aalborg; paalidelige Anbefalinger forlanges. De Søgende behage snarest muligt at indlægge Billet paa Stiftsbogtrykkeriet, mærket, Huusjomfrus. Qvarteer til en gift Underofficeer ønskes til Paaske Flyttetid. Den Søgende anvises af Stiftsbogtrykkeriet.
Aalborg Stiftstidende, 1838-03-03
Følgende nye Bøger faaes hos Undertegnede: Det nye danske Atlas, 1ste Hæfte. Fødelandets Historie: 24 s.; populairt Foredrag over Astronomien, med 4 Kobbertavler, 1838, indb.; 1 Rbd.; Bogladeprisen, der indtræder 1ste April, er 8 Mk. Axel, af Forfatteren af Sødskendebørnene, oversat fra det Svenske, 1 Bind; 7 mk. Forslag til en Forening af begge de danske Stænderforsamlinger m. m., af Alg=Ussing; 24 s. Fata Morgang, Eventyr=Commedie, af J. L. Heiberg; 5 Mk. Fiorella, Syngestykke i 3 Acter. Danmark, et historiskestatistisk Erindringsblad for Hvermand, samlet og ordnet af F. Klee, 1838 ; 2 Mk. Morgenpsalmer, af Ingemann, 3die Udg.; 16 s. Riises Atlas, 27 Mk. Glimanns Dito; 20 Mk. Forskrifter, saavel danske som latinske; 4 Mk. Rottbøll Sadolin, Boghandler og Bogbinder. De befalede Skudsmaalsbøger faaes trykte og med stemplet Papir til Mandfolk for 3 Mk. 6 s., til Fruentimmer for 2 Mk. De kunne og ombyttes mod stemplet Papir og kunne og indrettes saaledes, at de ved Udsalget selv kunne indsættes det befalede Papir, men maa da bestilles hos Rottbøll Sadolin.
Aalborg Stiftstidende, 1838-03-03
Gode Kartofler faaes hos H. P. Beyer ved Reberbansport.