JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1788-11-01
J alle forestaaende Tilfælde gotgiøres Fogden desuden fri Befordring paa en Hest, naar han har over en Miil fra sin Boepæl at reise, og 1 Rdlr. i Diæt Penge daglig, dog ikkun naar Fogden selv, eller i hans lovlige Forfald hans Fuldmægtig afholde Forretningen, men bruges Lensmanden dertil, da ikkun 32 s. daglig, hvorhos Fogden, som Vederlag for Diæ paa Reisen, nyder 16 s. for hver Miil, han har at reise, nærmeste Vei frem og tilbage.
Berlingske Tidende, 1788-11-01
For Stevninger, Laugdage, Domme, eller andre Rettens Forhandlinger at forkynde, tilkommer Lænsmanden for den første Person, Forkyndelsen attesteres at være lovligen forelæst eller stillet i Hænde 16 s., men for enhver af de øvrige paa samme Sted ikkun 8 s. og Skyds efter Rescriftet af 20de Febr. 1762, at beregne fra Lænsmandens Boepæl, efter den korteste Vei, han har at reise først til den ham nærmest boende, som det Forlangte skal forkyndes, og siden som de øvrige boe hinanden nærmest. For Beskikkelser, Op= eller Udsigelser, eller hvad andet Ærende af lige Beskaffenhed han reqvireres som Lænsmand at forrette for 1 eller 2 Personer, 32 s. og Skyd som efter 15. Forlanges disse Forretninger afholdte hos flere Persoend 2de, angaaende en og den samme Sag og paa det samme Sted, betales Lænsmanden med 8 s. for hver Person derover. For medhavende Vidne gotgiøres ham desuden, om hans Forretning skeer ikkun hos en eller tvende Personer, 8 sk. Om efter en og den samme Stevning, Dom, eller Beskikkelse hos flere Personer 4 s. for hver, hos hvilke Lænsmanden behøver at giøre sin Forretning vidnefast. som For at forekomme Tvivl og Tvist om Lænsmands=Skyd sens Beregning efter Veienes Længde, Stedernes Beliggenhed, og deslige, skal enhver, som forlanger hans Tieneste, have Valget til enten at betale samme, som ovenmeldt, og Skydsen efter Taxten, eller, imod at Skyds bortfalder, for Forkyndelser efter §. 1. 32 s., og for Forretninger efter §. 2. 48 s. for hver Person han attesterer at have paa Forlangende lovligen stevnt, laugdaget, beskikket, udsagt eller noget, hvad det end maatte være hans Tieneste vedkommende, forkyndt. . Det bliver fremdeles lovligt at lade Stevninger og Lang dage forkynde ved Venner, Naboer og andre dertil skikkede Mænd, Mænd, som giøre det uden Betaling; men at de ingen have forlangt eller bekommet, bør de under Stevningens og Laug dagens Afhiemling, om vedkommende Lænsmand paastaaer det, bekræfte med Eed, og Dommeren være forbunden at modtage saadan Eed, uden Udgift enten for Part eller Lænsmand.
Berlingske Tidende, 1788-11-01
For en Placat til Auctioner, Skifter eller andre private Foranstaltninger at læse, eller paa offentlige Steder at lade opslaae, eller begge Deele, nyder Lænsmanden Betaling, som for en Stevnings Forkyndelse, 16 s. og Skyds, eller efter Vedkommendes Valg, naar Skydsen udgaaer, 24 s. Dog saa, at ham ingen Skyds gotgiøres for Forkyndelser, Tillysninger, eller andre Lænsmands=Forretninger, som skee paa Søn= og Helligdage ved den Kirke, hvortil Lænsmanden sogner. For en Lænsmands Møde og Assistence ved Besigtelser, Taxationer, Skov=Befaringer, Odels= og Aasteds eller deslige Forretninger, bekommer han, naar hans Tieneste dermed forlanges eller fornødiges, 32 s. daglig og Skyds men 48 s. imod at ham intet for Skyds gotgiøres. For hans Tieneste ved Skifter og Auctioner, om den skulde ansees fornøden, og i første Fald til andet at forrette endRegisteringer, for hvilke 1ste Afdelings 31te H. fastsætter, hvad Lænsmanden vedkommer, nyder han, naar Skiftets beholdne Formue eller Auctionens Beløb er under 100 Rd., 16 s., naar over 100 til 200 Rdlr., 24 s., naar over 200 til 500 Rdlr., 32 s., naar derfra til 1000 Rdlr. eller derover daglig 48 s., alt uden Tillæg af Skyds.
Berlingske Tidende, 1788-11-01
For et Varsels=Instrument til Formynder=Examinationer paa offentlige Steder at bekiendtgiøre, eller for Udmeldelse til Værgemaal for en Værge at forkynde, faaer Lænsmanden, ingen Betaling; men af Bøder, om nogle skulde indkomme for Udeblivelse efter lovlig Jndvarsling fra Værgemaals-Tinge, 1/4 Part.
Berlingske Tidende, 1788-11-01
For Udpantninger af Kongelige Skatter og andre publiqve Udredsler, tilstaaes fremdeles Betaling efter Forordningen af 18 April 1781. For Reiser med Delinqventer, som Lænsmanden transporterer fra Paagribelsestedet til Arresten, fra et Arresthuus til et andet, eller fra Under= til Ober=Retterne, nyder han efter Rescriptet af 3 April 1764 daglig foruden frie Skyds paa 1 Hest 32 s., som udbetales af Delinqvent=Omkostningerne, eller som Arrestants-Underholdnings= og Varetægt Penge. efter Forordningen af 13 Jan. 1747.
Berlingske Tidende, 1788-11-01
J Politie= og Justits=Sager, hvorunder Delinqvent=Sager dog ikke ere at forstaae, bør Lænsmanden hos den Skyldige tildømmes Betaling for hvad han forretter, men ingen lunde høiere, end ved dette Reglement er fastsat. Det, som Lænsmændene kan blive at tilstaae for TømmerMærkning, skal nærmere blive bestemt, men imidlertid forbliver det ved interims Placaten af 8de Dec. 1733. Lænsmands-Tolden vedbliver saaledes, som den hidindtil paa ethvert Sted har været anordnet eller upaaanket i Brug, saavelsom det saa kaldede Tinge eller Nattehold, imod at Lænsmændene give de Kongelige Betientere og deres Tiener frie Underholdning paa Tingene, og maa ikke, uden Kongelig allernaadigst Anordning, hverken forhøies eller forandres til nogen anden Species, end hvori den nu ydes; dog Tronhiems Amt undtagen, for hvilket kan ventes en egen nærmere Bestemmelse. J øvrigt skulde Lænsmændene i Nordlands Amt nyde den dem ved Reskript af 30te Jan. 1782 til staaede Tiende=Frihed af deres paaboende Gaarders Avling baade til Lands og Vands, saavel paa de Steder, hvor Hs. Majestæts Anpart Tiende er Ham Selv forbeholden, som hvor den eies og oppebæres af andre. Laugrettesmænd, hvad enten de bruges til Rettens Betiening, hvor de til Betaling ere berettigede, til Forbud efter Lovens 1 B. 19 Cap. 22 Art. eller deslige at forrette, eller som Vurderings=, Besigtelses= og Optællings=Mænd, som Arrest= og Auctions= eller andre Slags Vidner, tilkommer enhver af dem for en heel Dags Møde eller Forretning, 24 s. Og om de have over 1 Miil fra deres Hiem til det Sted, hvor de tilsiges at møde, 32 s. Men for en halv Dag 16 s., enten de have lang eller kort Vei. Dersom Laugrettes eller andre Rettens Mænd hentes fra andre Fogderier eller Bøigdelauge, tilkommer enhver af dem, foruden forhen bestemte Betaling, 8 sk. for hver Miil de have at reise, indtil de komme til Grændserne af det Præstegield, hvor den Forretning holdes, hvortil de ere kaldede. Fierde Afdeling. Laugmænd. For en Laugtings=Stevning at bekræfte, enten den er paa halvt, heelt eller flere Ark, tilkommer Laugmanden 1 Rdlr. For en Laugtings=Stevning at reenskrive, om det forlanges, 48 s.
Berlingske Tidende, 1788-11-01
medlige Stats=Tidender 11te S. For en Tingsag at behandle og paadømme 2 Rdlr. For at føre Protocollen i saadan Sag som Skriver 40 sk. For en Doms= eller Tingsvidne=Acts Beskrivelse 24 s. af Arket, hvoraf ved Sagens Jncammination betales for 8 Ark, enten Acten bestaaer af saa mange Ark eller mindre, 2 Rdlr. og hvad Acten lovligen beskreven indeholder mere ved dens Udlevering. For en Langdag at udstede og give beskreven 48 sk. For en Opsættelse 24 s., og om den forlanges beskreven, det samme som for en Laugdag. For en Exagtning at afsige 32 s., og naar den paa Forlangende meddeles beskreven 64 s. I øvrigt gielder i Henseende til Eragtninger, hvad derom for Sorenskriverne i 1ste Afdelings 65. er bestemt. For hvert Vidne, som Hoved eller Contra=Citanten lade fremstille og afhøre ved Laugtinget, betaler han 32 s., naar ey flere føres end tvende, og for hvert Vidne derover 16 sk. For Contra Qvæstioner af Vederpart fremsatte uden Stevning, det halve mod hvad Citanten har at svare. Tilsvars=Penge betaler den Jndstevnte, som ei har Contra Stevning, 1 Rdlr., som igien afkortes naar han tager Stevning eller løser Act, i hvilket Fald han betaler lige med HovedCitanten. For Berammelse af en Aasteds eller Extra Rets Sag, saa vidt Loven den sidste bevilger, 4 Rdlr. Og, naar Laugmanden saadan Forretning tiltræder, for første Dags Forretning hos andre end Bønder 8 Rdlr. For 2 Dages dito 6 Rdlr. For 3 Dages dito 3 Rdlr., og fremdels 3 Rdlr. for hver Dag Forretningen continuerer, samt i lige Tiid for sig og Laugs tings=Skriver, naar de ikke underholdes paa Stedet af den, som Forretningen har tilstevnt, daglig i Diæt Penge 2 Rdlr. Bønder betale Diæten lige med andre; men Forretningen eller Dags=Arbeidet ikkun med det halve af hvad oven er reglementeret. Skyds bekommer Laugmanden efter Reglementet af 24 October 1708, og i Stedet for Diæt paa Reisen fra og til Stedet 32 s. for hver Miil de over een have nærmeste Vei at reise. J øvrigt betales Sagens Behandling, ProtocollensFørsel, Beskrivelse, Laugdage, Opsættelser, Eragtninger og Vidners Afhør, som i Tingsager, med samme Forbud imod stykke for November Maaned 1788. 87 Fordobling af 1ste og 2den Dags Forretnings Gebyhr, som for Sorenskriveren. For løse Udtoge af Protoller og Documenter, Rettergangen vedkommende, 24 s. pr. Ark ; og, naar de forlanges, som til Act-Bekræftede, for Underskrivt og Forsegling 40 sk. For Attester om Ting, som i Retten forefalde af det Slags, som 1ste Afdelings 13 §. omhandler, som for bekræftede Udtoge, og for det andet Slags Attester efter samme 5. Slutning 2 Rdlr. For Documenter at tinglyse og protocollere, som ei lyde paa Penge eller nogen vis Summa, 1 Rdlr. 32 s.
Berlingske Tidende, 1788-11-01
For Tinglysninger af Breve, som lyde paa en bestemt Sum under 50 Rdlr., 64 s.; over 50 og under 100 Rdlr., 1 Rd.; over 100 til 200 Rdlr., 1 Rd. 32 s.; over 200 til 400 Rdlr., 2 Rd.; 400 til 600 Rdlr., 2 Rd. 48 s.; over 600 til 1000 Rdlr., 3 Rd.; over 1000 til 2000 Rdlr., 3 Rd. 48 s.; over 2000 indtil 3000 Rdlr., 4 Rd.; og derover 6 Rd. og intet videre.
Berlingske Tidende, 1788-11-01
For at publicere og protocollere skriftlige og mundtlige Protester, Reservationer og Erindringer med eller i Anledning af tinglyste Breve, samme Betaling, som for Brevenes Tinglysning. For Pante=Attester, saadanne som 1ste Afdelings 20 s. ommelder, 2 Rd. Og for at paategne, under samme Ansvar som Sorenskriveren, Skiøder eller Pantebreve, naar ingen Attest følger, hvad Heftelser derpaa maatte hvile, det halve af hvad H. 15 er foreskrevet til 2 Rd. For tinglyste Breves Aflysning, det halve af hvad for Tinglysninger er bevilget. For Executions= og Jndførsels=, Udkastelses= og deslige, Forretninger hos Privilegerede, enten ved Laugmanden eller Commissarier, det samme som for en Aasteds=Sag, uden for saavidt deraf udgaaer Betaling for Stevning og mere, som paa Jndførsler upasseligt. For Gienparter af Executions=Forretninger, som gives beskrevne til nogen anden end Domhaver eller Forretningens Reqvirent, 48 s. af hvert Ark indtil 3 Ark, og derover pr. Ark 24 s. (Slutningen følger.)
Berlingske Tidende, 1788-11-01
Fra den 1ste til 29de November ere her i Staden copulerte 82 Par, fødte Drenge 120, Piger 109, tilsammen 229. 3. De til Forsendelse med Posten allene pridøde Mænd 155, Qvinder 64, Drenge 46, Piger 50, tilsammen 315, ere altsaa 86 flere døde end fødte. De Døde ere bortrykte af følgende Svagheder: Alderdom 17, Barselseng 3, Blodstyrtning 1, Brok 1, Brystsyge 31, Druknet 2, Durchløb 1, Engelsk Syge 1, Falden til Døde 1, Feber 1, Forraadnelses=Feber 20, Gicht 1, Hastig Død 4, Hidsig Feber 16, Hoste 2, Jnflammation 1, Kighoste 1, Koldbrand 2, Kopper 28, Langvarig Syge 1, Meslinger 1, Nærvesyge 1, Nærvefeber 1, Skarlagens=Feber 1, Slag 34, Sprinkler 1, Sting 1, Svindsot 5, Tænder 6, Tærende Syge 36, Uangivne Svagheder 82, Vattersot 11.
Berlingske Tidende, 1788-11-01
Udi det Kongelige Frederichs Hospital ere fra den 1ste til 29de November af Patienter indkomne 187, udgaaet 156, døde 23. - Jblant de Jndkomne vare formedelst ulykkelig Hændelse: En Arbeidskarl ved et Par løbske Heste nedtraadt, hvorved han brækkede et Laar, og derforuden saaledes beskadiget, at han døde nogle Timer derefter; en Kar nedfaldet i Lasten paa et Skib og meget forslaaet sig; en ivil Kiøbh. Maanedl. Stats=Tidender a. Arbeidsmand knuset en Finger med et Stykke Tømmer; en dito nedfaldet og forslaaet i Hovedet; en dito i Vildelse skaaret sig i Halsen; en dito nedfaldet ved Arbeidet paa Holmen og meget forslaaet sig; en Skibstømmermand brækket en Arm ved en Kasse, som faldt paa ham; en Arbeidskarl ved Arbeide paa Holmen forslaget af en Bielken som fuldt paa ham; en Matros brækket en Arm; en Lærredreng overkiørt af en Vogn og brækket en Arm; en Muursvend nedfaldet fra et Stellase og brækket et Laar, en Bonde nedtraadt af en Hest og meget beskadiget i Hovedet, døde efter nogle Dage; en Arbeidsmand nedfaldet i Lasten paa et Skib og meget forslaaet sig.
Berlingske Tidende, 1788-11-01
AVERTISSEMENTS. Fra Pressen er udkommet: Versuch der genanesten Uebereine) stimmung der Biblischen Zeitrechnung mit der Profan Geschichte zu beweisen. Von F. W. Frhr. v. W. J., og sælges hos Forlæggeren Hofbogtrykker Møller i Friderichsberggaden No. 230, paa samtlige Børsens Boglader, hos Hr. Agent Gyldendal i Silkegaden, og Hr. Boghandler Hegelund i Færgestræde, paa fiint Papiir for 1 Rdlr. 2 Mk. og Trykp. for 1 Rdlr. Korn. Rug, Holsteensk, Td. 3 Rd. 4 Mk. - s. Dansk, Td. . 3 Rd. 3 a 4 Mk. - s. Hvede, Holsteensk, Td. 4 Rd. 5 Mk. - s. Lollandsk, Td. . 4 Rd. 1 Mk. - s. Siellandsk, Td. . . 4 Rd. 5 Mk. 2 s. Byg Td. . 2 Rd. 3 Mk. 8 s. Byg=Gryn Td. . . 5 Rd. 2 Mk. - s. Malt Td. . 3 Rd. 2 Mk. - s. Havre Td. . . . 1 Rd. 3 Mk. - s.
Berlingske Tidende, 1788-11-01
Havre=Gryn Td. . 6 Rd. 4 Mk. - s. Boghvede=Gryn Td. 5 Rd. 2 Mk. : sk. Erter Td. . . . 3 Rd. - Mk. - s.
Berlingske Tidende, 1788-11-01
Fede=Vahre. Jsl. salted Lammekjød Td. Rd. - Mk. - s. Flesk, røget, Lispd. = 1 Rd. 3 Mk. - s. grønsalted, Lpd. 1 Rd. 1 Mk. - s. Oste, Fyenske, Skpd. = 9 Rd. - Mk. - s. . Holsteenske, 10 a 12 Rd. - Mk. 2 s. Smør, Fyensk, Td. 24 a 28 Rd. - Mk. 2 s. Siellandsk, Td. 24 a 28 Rd. Mk. - s. Holsteensk, Td. 28 a 36 Rd. - Mk. - s. Tælle, Lispd., 2 Rd. 2 Mk. - s. Grøn Sæbe, en Otting 2 Rd. 3 Mk. 12 s. Fisk. Bergens Fisk, Skpd. 16 a 18 Rd. - Mk. - s. Graasen, salted, Td. 3 Rd. a 3 Rd. 2 Mk. - s. . tør, Skpd. 7 a 8 Rd. - Mk. - s. Klipsisk Skpd. = 17 a 20 Rd. - Mk. - s. Norsk Torsk, salted, Td. 4 Rd. a 4 Rd. 2 Mk. Jslandsk dito, Td. 7 a 8 Rd. 3 Mk. 2 s. dito tør Fisk Skpd. 24 a 25 Rd. - Mk. - s. Klipsisk, Skpd. = 22 a 24 Rd. - Mk. - s. Kliplanger Skpd. = 18 Rd. - Mk. - s. Dansk Vaar=Sild Td. 3 Rd. a 3 Rd. 4 Mk. - s. . Høst=Sild Td. 6 a 7 Rd. - Mk. - s. Norsk Vaar-Sild Td. =Rdlr Mk. - s. - Høst=Sild Td. . 7 Rd. - Mk. - s. Tran Td. . 16 a 20 Rd. - Mk. - s. Salt. Norsk Td. = = 3 Rd. a 3 Rd. 2 Mk. Lyneborsk Td. . 6 Rd. a 6 Rd. 3 Mk. Spansk Td., 3 Rd. a 3 Rd. 2 Mk. Engelsk Td. . . . Rd. - Mk. Fransk Td. . Rd. - Mk. Vine. En Ahme Rhinsk Vun = 60 a 65 Rd. udenrigs = 40 a 45 Rd. Et Oxehoved rød Viin = 56 a 70 Rd. Udenrigs = 38 a 500 Rd. Et Oxehoved Fransk Viin = 43 a 45 Rd. Udenrigs = 23 a 24 Rd. Et Oxeh. Fransk Brændeviin 76 a 78 Rd. Udenrigs = 36 a 400 Rd. Humle. Brunsviger) 90 Rd. - Mk. - s. J. Garleber ) Skpd. 70 a 75 Rd. - Mk. - s. J. Brabandsk. =Rd. Mk. - s. J. Norsk Jern Skpd. = 13 a 14 Rd. - Mk. s. Tiære Td. . 4 Rd. 3 Mk. a 5 Rd. - Mk. s. Hør Skpd. - 40 a 52 Rd.) efter dens s. Reen Hamp Skpd. 34 a 38 Rd.) Bonitet. Brænde. Favnen. Pommersk For . . Rd. - Mk. - s. Pommersk Ell = = 2 Rd. - Mk. - s. Pommersk Bøg = = Rd. - Mk. - s.
Berlingske Tidende, 1788-11-01
Holsteensk Bøg = = 2 Rd. - Mk. - s. Jydskienkelt = = 6 Rd. 3 Mk. - s. Fyensk . . Rd. - Mk. - s. Birk . . Rd. - Mk. - s.
Berlingske Tidende, 1788-11-01
Kiøbenhavns Torve=Kiøb for Jndvaanerne. Brænde. Et Bonde=Læs, 1 Rd. 3 Mk. - s. Et Læs Tørv. 1 Rd. a 1 Rd. 4 Mk. 8 sk. 1 Kul Td., 3 Rd. 2 Mk. 4 s. Forring. Høe et stort Læs, 3 Rd. 4 Mk. s. et mindre dito . . 2 Rd. 3 Mk. - s. Halm et Læs, 2 a 3 Rd. - Mk. - s. Høns og Fiederværk. Calkunske gamle Parret =Rd. - Mk. - s. . . unge Parret 1 Rd. 5 Mk. - s. Capuner fede et Par = 1 Rd. 2 Mk. - s. . . mavre et Par Rd. - Mk. - s. Hons gamle Parret . 4 Mk. - s. = unge Parret =*** Mk. - s. Kyllinger et Par = 1 Mk. 8 s. Giæs levende Stk. . Rd. 5 Mk. 8 s. Slagtede Stk. ) 3 Mk. 4 s. Ænderet Par, Rd. 3 Mk. 8 s. Duer et Par = = Mk. - s. Æg en Snees, 1 Mk. 4 s.
Berlingske Tidende, 1788-11-03
Algier, den 3die September. Den 11te August kom 2de Priser hertil, den ene under Genuesisk Flag med Ballast og 9 Christne Slaver, og den anden under Svenskt Flag, ladet med Jern og Bræder, Dette sidste Skib var bestemt fra Stockholm til Barcellona, og blev taget under det Paaskud, at det øverste af Passet ikke stemmede overeens med det nederste. Saasnart den Svenske Consul fik Efterretning herom, sendte han sin Secretair, Hr. Wolter, til Intendanten ved Marinen, for at giøre samme Forestillinger og at fordre Skibet tilligemed Mandskabet. og Ladningen tilbage; men forgieves. Den fornemste Minister og Jntendanten ved Marinen havde forebragt Deyen Sagen paa en saa uredelig Maade, at han confisquerste Ladningen, og for at kunne gjøre dette med noget Skin af Billighed, sagde, at udi den imellem ham og den Svenske Nation sluttede Freds=Tractat fandtes en Artikel, hvorved Ladningen erklæres for god Priis, naar Passene ikke stemme overeens. Da den Svenske Consul hørte, at Deyen havde sonfisqueret Ladningen, reiste han selv til Staden, for at teclammere den. Men saavel Deyen som hans Ministre lod ham gaae bort med uforrettet Sag, sendte ham fra den ene til den anden, lod Ladningen udlosse, uden at agte paa hans Forestillinger, og nægtede, at levere Passene tilbage. J mange Aar har denne Regiering ikke gjort nogen saa uretfærdig Prise. Admiralen, som er en af de fornemste Medlemmer i Priis=Retten, var meget imod denne Confiscation, og beviste Nødvendigheden af, at alle Consuler undersøgte Passet, for at kunne afgiøre, om samme var rigtigt eller ikke. Men Søe-Jntendanten afslog dette aldeles, under Paaskud, at naar saadant skulde have Sted, maatte man opbrænde alle Krydserne og ikke fare meere paa Kaperie, og dette sagde han i Overværelse af alle Reis ved Marinen, for at autorisere dem til at udøve saadanne Røverier. Alle her residerende Consuler befrygte, at disse Røvere ville paa deres første Krydstog opbringe alle Nationers Skibe, thi paa den Maade, som de have confisqueret den Svenske Ladning, kunne de erklære alle de Skibe, som de have Lyst at røve, for gode Priser.
Berlingske Tidende, 1788-11-03
Wennersborg, den 13de October. Den 3die hujus om Eftermiddagen Kl. 4 indmarcherede i al Stilhed 2500 Mand Danske Auxiliair=Tropper, deels Cavallerie, deels Jnfanterie, under Generalmajor Mans bachs Commande. Af disse afgik den 5te endeel til Aker strøm, men 4 til 500 Mand forbleve her indtil videre. Den 10de kom Generalmajor Mansbach tilbage med 250 Mand Jnfanterie, efter hvilke fulgte samme Dag i Mørkningen nogle over 300, deels Cavallerie, deels Grenaderer. J Gaar ved Middagstid ankom af samme Krigsfolk 1500 Mand, hvilke kun i 2 Timer hvilede i Staden, og siden fortsatte Marchen til Dahls=Land. De her endnu liggende udgiøre et Antal af omtrent 1100 Mand.
Berlingske Tidende, 1788-11-03
Gothenborg, den 16de October. Da Vaabenstilstanden af 9de October, som den Engelske Minister i Kiøbenhavn, Hr. Elliot, var Megler til, i Dag er udløbet, saa er samme nu formedelst en nye Overeenskomst bleven forlænget til den 13de November og tillige udvidet til Søes. Alle Fiendtligheder baade til Lands og Vands ophøre derfore i denne Tiid paa begge Sider. Tropperne under Prindsen af Hessens Commando forblive imidlertid i det af dem indtagne District imellem Amal, Wennersborg og Kongsels, dog uden paa nogen Maade at hindre de Svenske Undersaatteres Søefart paa Götha=Elv og Elvfiorden, ligesom og Sildefiskeriet kunde med al Sikkerhed fortsættes af dem. Dette er Hovedindholden af denne Overeenskomst. som ved Trykken er bleven bekiendtgjort, og hvori man tillige har forbundet sig til at overlade til det Engelske Hofs Afgiørelse alle de Stridigheder, som maatte opkomme over Jagttagelsen heraf. Strax ved Begyndelsen af denne Stilstand den 9de October sendte Prindsen af Hessen en Coureer, til Generallieutenant von Krogh, med den Ordre, at han strax skulde trække de Tropper tilbage, som vare faldne indJamteland.
Berlingske Tidende, 1788-11-03
Fra de Pohlske Grændser, den 18de October. Breve fra Petersborg melde, at kun den Russisk Keiserlige Garde kommer tilbage fra Finland til Petersborg; men at de øvrige Tropper forblive sammesteds. General Musin Puschkin forbliver i Wyborg, og General Michelson er reist tilbagetil Petersborg. Selvsamme Breve forsikre, at Hs. Russisk Keiserlige Majestæt har paa det naadigste ladet sig betakke for de af Gouvernementerne tilbudne 40 Batailloner og 40 Eskadroner Husarer. Efter Breve fra Moldau befinder Feldtmarskal Romanzow sig med sine Tropper allerede bag Jass.
Berlingske Tidende, 1788-11-03
Wien, den 20de October. Haabet, at see Keiseren ved Slutningen af denne Maaned her, er nu ganske forsvundet. Monarchen iler med forcerte Marcher i Spidsen for en Deel af Hovedarmeen, og giør i nærværende ubehagelige Aarstid den samme 3 Ugers=March tilbage, som Han i August gjorde fra Semlin til Bannatet. Lasey og Wartensleben forblive i Leiren imellem Lugosch og Temeswar.
Berlingske Tidende, 1788-11-03
London, den 21de October. Ministerens Venner forsikre, at Parlementet først i Begyndelsen af næstkommende Aar skal blive forsamlet, og at dette er et Beviis paa, at vor Regiering er uden Fare for at blive indviklet i de krigerske Optrin paa det faste Land. - Efter de sidste Beretninger fra Nye=ork er den nye Regieringsform bleven antaget af 11 af de Amerikanske Fristater. Nord carolina og Rohde=Jsland have ikke antaget den. - Man tvivler ikke paa, at jo General Washington skal blive udvalgt til Præsident ved denne nye Regieringsform. Den Magt han da faaer som Præsident, vil for det meste være liig den, som Kongen af Engeland har i den Brittiske Constitution, undtagen at hans Post og den dermed forbundne Anseelse kun varer i 4 Aar. Naturligviis lover man sig af Washing, thons Administration særdeles meget, og troer, at denne Statsforfatning, naar den først kommer i fuld Gang, skal blive den bedste paa Jorden; men Tiden vil vise det.
Berlingske Tidende, 1788-11-03
Wien, den 22de October. Af det 64de Tillæg : Fra det Sæbendigste Tropperorpses Hovedqvarteer ved Mühlenbach, den 14de October.
Berlingske Tidende, 1788-11-03
Fra den allette Leir ved Choclam, den 10de October. Efterat Prindsen af Coburg havde forsynet det erobrede Choczim med en Besætning under General Jordis, er hans Corps i Dag den 10de brækket op fra Leiren, for at trække over Botuschau, Herlen, Tirgulformos til Roman, hvor det skal indtreffe den 26de, for derfra efter Omstændighederne at fortsætte sine videre Bevægelser. - Den Russisk Keiserl. Feldtmarskal, Grev Romanzow, er rykket frem med sine Tropper til Totsara, og staaer ganske i Nærheden af det fiendtlige Corps, der bestaaer af Tartarer og Tyrker.
Berlingske Tidende, 1788-11-03
Fra Leiren ved Semlin, den 14de October. Den 8de October saae man, at ingen fiendtlig Leir stod mere ved Panczova, og fik at vide, at Spahi havde derfra taget Veien over Boresa, for at lade sig derfra sætte over til Belgrad. Den 9de om Eftermiddagen kom atter 13 store og mod Aftenen endnu andre fiendtlige Fartøier med Mandskal til Belgrad. Den 11te havde den fiendtlige Leir paa Wratsker Bierget ved Vindmøllen øiensynlig formeret sig. Den 10de har General Magdeburg saa ilde tilredt 10 store Tyrkiske Tschaiker med 48 trepundige Kanoner, som vare paa vore 8 Tschalker, at de i største Hast maatte trække sig tilbagtil Belgrad. - Fændrik Vuyadanovich har med noget Mandskab af Fricorpset angrebet i det fiendtlige Gebet 700 Tyrker, saaledes, at deres Aga tilligemed 3 andre fornemme Tyrker og 19 Gemene ere blevne paa Valpladsen og Resten har maattet tage Flugten.