Københavns Adresseavis, 1781-07-06
om nogen Feil eller Urigtighed i de indsendte Attester, da skal ei allene hans Navn vorde fortiet, men Selskabet vil endog ansee saadan hans Oprigtighed for en vigtig Tjeneste, og erkjende sig ham derfor forbunden. 6. J Premie=Æskningerne maae det ved den Æsken des Opholdsted nøjagtigen meldes i hvad Amt, Herred eller Fogderie og Sogn den Æskende boer eller opholder sig: ligeledes maae og sammes fulde Navn og Stand anføres, og naar de Æskende er af Bondestanden, maae det bestemmes, om de ere Gaard eller Huusmænd, og i første Tilfælde og de ere Selveiere, eller Fæste=Bønder, om de gjøre Hoverie eller ikke, og hvormeget Hartkorn eller Skyld deres Gaarde staaer, for. Ved Forbedringer, som ere gjorte i Landvæsenet, maae det Aar, hvori flige Forbedringer ere gjorte, ogsaa udtrykkeligen nævnes. 7. Ligeledes ville alle de, som første Gang skriver til Selskabet, enten for sig selv eller for andre, eller giver andre deres Attester og Vidnesbyrd, behage at anføre deres fulde Navn, Stand og Opholdsted, for saaledes des vissere at kjendes. 8, Naar nogen vil æske flere end een eller adskillige af de for praktiske Materier udsatte Premier, maae han indsende Æskning for hver Materie især; da de, som æsker under et for flere af bemeldte Materier eller anden Flid, ellers paa eengang vil komme i Betragtning med dem, som i Følge Lovenes 6 Kap. 3 §. udmerker sig med Flid og Vindskibelighed i saadanne nyttige Ting, hvilke ikke under de for dette Aar udsatte Premier er indbegrebne, men dog findes værdige til Selskabets Agtelse. 9. Naar nogen for Selskabet anmelder sin Flid i Rødning, da maae han ved Attester tilstrækkeligen bevise, at han ingen god og nyttig Skov har bortryddet, efterdi Selskabet ingenlunde kan belønnne saadanne Skoves Ødelæggelse, men opmuntrer til deres Opelskning og Vedligeholdelse. 10. De, som bliver belønnede for Vandgrøfter, Steengjerder, levende Gjerder, Træeplantning eller anden saadan praktisk Flid, bliver derved forpligtede til at vedligeholde tilbørligen de Arbeider, hvorfor de haver vundet Premie eller Belønning, og ifald nogen, som eengang er bleven belønnet for Vandgrøfter, Steengjerder m.m. siden vil æske Premie for nye Grøfter, Gjerder, eller deslige, da maae Attesterne om det nye Arbeide tillige paalideligen bevidne, at det gamle eller forhen belønnede er forsvarligen vedligeholdt og i god Stand, 11. De, som ikke nøie lagttage alt, hvad Selskabet. har foreskrevet saavel i disse Forerindringer, som ved Priismaterierne, saasom i Hensigt til Attester, Prøver m. m. maae tilskrive sig det selv, at deres Æskninger ikke kan komme i Betragtning til nogen Belønning. 12 Paa det Selskabets Handlinger ikke, under Sagernes tilvoxende Mængde, skal lide Ophold eller nogen skadelig Standsning; saa vil alle indkomne og til ethvert Nummer i Listen hørende Æskninger herefter blive bedømte strax efter den i Listen fastsatte Premie=Forfalds=Tid, hvorfor alle de, som vil æske Premie enten for Priisskrifter eller for praktiske Materier, maatte dermed indkomme til Selskabet inden bemeldte overalt i Listen bestemte Tid, da de ellers taber deres Ret til Premie, og maae tilskrive dem selv Skaden, naar de forbigaaes; dog skal det være disse sildig Æskende forundt, næste Aar at blive bedømt som for anden overordentlig Flid, om de i den Henseende maatte kunde agtes værdige til Belønning. 13. De, hvis Premie Æstninger i Følge Selskabets Bekjendtgjørelse derom maatte være et eller flere Aar for tidlig indkomne og derfor bliver henlagde, vilde melde sig igjen til den i Listen fastsatte rette Forfalds=Tid, paa det Selskabet kan vide, at de endnu ere i Live, og hvor de opholder sig. 14. Alle Forsøg og Besvaringer med videre leveres til Selskabets Sekretær, som derfor, om forlanges, giver sit Beviis, og naar Prøver af Humle, Hør eller deslige sendes med de agende Poster, da vil samme lige til Kjøbenhavn frankeres. 15. Premie=Æskninger, Attester, Forslag med videre, som sendes til Selskabet, behøver man ikke at skrive paa stemplet Papir. 16. Jngen kan af flere Premier, udsatte for een og samme Ting, vinde meere end een Premie for den Gang. Deen, som vinder den høieste for en Ting udsat Premie, kan altsaa ei æske nogen af de mindre for samme Ting udsatte. 17. Skjøn Priismaterier, som i forrige Aars Lister vare udsatte, findes igjen i denne med den her tilføiede Forandring, af Tid og Bestemmelse, æskes de dog tillige ligefuldt, naar de for flere Aar ere udsatte, til den Tid og efter de Vilkaar, som i forrige Lister ere bestemte. Naar Selskabet tilkjender enten Nedaljer eller rede Penge, berver det paa den selv, som Premien eller Belønningen er tilkjendt, hvilken af Delene den vil have. 19. Naar en Premie er tildømt nogen, som udi den for samme ved Premie=Listen bestemte Tid, har fordret den, og en anden siden efter ligeledes derom melder sig, kan den sidste, skiønt han ellers kunde være værdigere til Premien, dog ikke faae den. 20. Modeller, som af Selskabet belønnes, bliver det berettiget til imod en billig Betaling at beholde, eller uden Betaling at lade tage Tegning af. 21. Tegninger, som belønnes, beholder Selskabet uden Betaling. 22. Af andre Arbeider leveres Prøverne Eieren tilbage, om han det forlanger, uden saa er, at Selskabet. ved Premiens Udsættelse har forbeholdt sig Prøver 23. Enhver beholder saaledes sit eget Arbeide, endskjønt Premie vindes. 24. De skriftlige Afhandlinger, som vinder den beste Priis, bliver derved Selskabets Eiendom, og trykkes blant dets Skrifter, maae ei heller af Forfatteren oplegges. De Afhandlinger der mod, som vinder de andre Priser, maae Autor selv lade trykke, hvis Selskabet ikke inden to Aar efter Tildømmelsens Datum indrykker dem i sine Skrifter. Vil Selskabet allene deraf lade trykke Udtog, da beholder Autor ogsaa Frihed, at lade heele Skriftet trykke 25. Paa enhver Afhandling, som indleveres, skal være tegnet en Devise, og dermed følge en forseglet Seddel med samme Devise uden paa, men inden i med Forfatterens Navn og Opholdsted. Jngen saadan Seddel aabnes, med mindre Afhandlingens Forfatter vinder en Premie. De andre Sedler kunde tillige med Afhandlingerne af vedkommende udi en ved Aviserne bekjendtgjort Tid fordres tilbage. 26. En Devise bør af samme Forfatter ikke bruges meere end een Gang, og maae de Afhandlinger eller theoretiske Materier, som til Selskabet indsendes for at æske Premier, være skrevne med en Haand, som ikke tilforn er bekjendt i Selskabet, og, naar flere Afhandlinger til samme Tid fra een Person indsendes, da med forskjellige Hænder. Jkke heller maae nogen Forfatter i sin Afhandling nævne sit Embede, sin Boepæl, Stand eller nogen anden særskilt Omstændighed, hvorved han fra andre adskilles og kjendes. Handles herimod, da udelukker han sig derved selv fra al Ret til de udsatte Premier. 27. Dog maae Priisskrifterne være læseligen skrevne og indsendes sammenhæftede, ikke i løse Ark. J samme ønskes vel helst det danske Sprog, men de, som ere forfattede i de andre meest bekjendte europæiske Sprog modtages dog ogsaa. 28. Naar nogen i de Distrikter i Norge, for hvilke de norske Selskaber udsætter Premier eller Belønninger æsker Premie eller Belønning hos dette Selskab, skal han være forpligtet til paa sin Æskning skriftlig at tilkjendegive, om han hos vedkommende Norske Selskab har forlangt eller agter at forlange nogen Belønning for samme Ting eller Handling. Og i Fald han forsømmer udtrykkeligen at melde dette, tager Selskabet ikke hans Æsk ning i Betragtning. 9. Skulde nogen, hvilket især ønskes af de Herrer kørresponderende Medlemmer, behage at indlevere en eller anden ei alt for vitløftig Afhandling til Selskabet, dets Hensigter angaaende vil slige blive bedømte og efter Omstændighederne til Trykken befordrede. 30, Alle Premier og Materier, som ere udsatte i denne Liste bedømmer Selskabet som sine egne. 31. Naar nogen om et eller andet, i hvad Flid, Kunst eller Materie det endog er, hvorfor Selskabet har tilkjendt eller og uddeelt Premie eller Belønning, ønsker at vide nærmere Underretning om samme, da, naar den henvender sig umiddelbar til Selskabet, vil det med megen Fornøielse give Oplysning derom, men agter ikke derfor, meget mindre i nogen anden Henseende, at indlade sig i nogen offentlig Brevvexling. 32. Vil nogen Medlem eller anden ædelmomodig Borger fremdeles udsætte een eller flere Premier, i Penge eller Selskabets Medaljer, tillades det gjerne, naar Selskabet derom betids underrettes, Nytten deraf indsees, og Bedømmelsen overlades det; dog haver det gjort det til en Regel for Fremtiden, at vedkommende Patrioters Navne, til Exempel for andre, altid i Listen bliver trykte, med mindre det anderledes forlanges paa saadanne Grunde, som Selskabet ikke kan negte sit bifald. 33. Selskabets Love underretter forResten og hvad videre ved Premierne maatte være at merke. 34. J øvrigt anmoder Selskabet alle geistlige og verdlige Embedsmænd, at de ved forefaldende Leilighed, og hvor de troer det best kunde behøves, vilde betage Almuen de urigtige Begreber, som den hist og her, især paa Landet, kunde have om Selskabets Hensigter, og at overbevise den om, at samme sigter ene og allene til, at Almuen vilde med større Flid, end hidtil skeet er, arbeide paa sin egen Velstands Befordring, i hvilken Hensigt Selskabet ydermeere for tilkommende Aar, efter Kongelig allernaadigst Tilladelse, har begyndt at meddele Land=Almuen især en og anden nyttig Huusholdnings=Regel, eller anden Oplysning, saavidt Rummet vil tillade det, i de aarlige udkommende Almanakker, hvorfor Selskabet tillige ved denne Leilighed ønsker at enhver, som haver nogen Jndflydelse hos Almuen ogsaa vilde see Almanakens Brug, i denne Henseende paa beste Maade til den anbefalet.