Berlingske Tidende, 1775-03-01
Naar en Rommersk Dictator, Consul eller Feldt=Herre, havde lykkelig udført nogen Vanskelig Krig, eller og underlagt Regieringen noget nyt Landskab, saa bevilgede Senattet ham Triumph Hæder, den høyeste Ære, nogen Rommer kunde faae. Naar saadanen Seyer=Herre kom med Krigshæren, som altid bestoed af Rommerske Borgere, nær til Rom, lod han Senatet vide sin Ankomst, som strax lod ham lykønske og bestemte Triumph=Dagen. Han selv gjorde Anstalter til saa stor og mærkelig en Hæders Dag uden for Staden, og Ædilerne og andre Curuliske Embedsmænd inde i Staden. Ordenen paa hans Side var denne: Trefierdedeele af Krigshæren gik for i Veyen ind i Staden, men standsede hist og heri visse Afdeelinger paa de almindelige Pladse og Torve. Derpaa kom Veteranerne, de gamle og tapre Soldater, som bare en Maling eller et Kart høyt i Veyret over det Landskab som var vundet, med sammes Navn, Størrelse og Stæder &c. Derefter saaes en Mængde aabne Vogne, hvorudi laae alt det Guld, Sølv og Penge som vare erobrede. Videre de Soldater som i sær havde distingveret sig, og af Feldherren, faaet Kroner, Krandser, eller smukke og hæderlige StridsVaaben til Belønning, hvilke de bare, som et Beviis paa deres Mandighed. Efter disse fulgte de fornemme Fanger til Fods, bundne med Jernklæder og Armene og Livet, men Dronninger, Prinzesser og slige høye Fruentimre med Massive Guldklæder. Derpaa kom Feldherren selv i Triumph Vognen, som var meget høy og stor, dog ikkun med 2de Hiul, prægtig udarbeydet, overalt forgyldt, og trukken af Løver, Tigre, Leoparder, og andre grumme Dyr, undertiden og af Hjorter a. Bag paa Vognen var Famas Billede, som holdt en Laurbærkrands over Feld=Herren, og hav havde en Basun for Munden. Feld=Herren var klædt i en purpurfarved Kaabe med ivirkede Guldstierner overalt, han havde en grøn Laurbærkrands paa Hovedet, og Cam mand Staben af Elphenbeen i Haanden. Paa den høyre Side af ham reed hans Under=Feldt Herre med den Rommerske Ørn paa Spidsen af en kostbar Pique, og paa den venstre Side Magister Eqvitum Generalen for Cavalleriet) med Feldt=Herrens Paludamentum (Strids= og Seyers=Kaabe. Bag ved Vognen gik Feldt Herrens Sønner, og tilsidst den øvrige Deel af Krigs=Hæren. Paa Senatets Side var den Orden, at samme mødte Feldt Herren ved Porten, ethvert Medlem klædt i sin kostbare Stads= og Embeds Dragt. Efter aflagte Glædestegn, vendte Senatet igien om til Staden, og førte Seyerherren ind igiennem en høy og prægtig Ære, Port, igiennem de fornemste Gader og op til Capitolium, under Musik af alle Slags Jnstrumenter, som bestandig omvexlede med Ungdommens Seyer-Sange af begge Kiøn udaf Vinduerne fra Tagene, i visse Afdeelinger paa Gaderne, Bierghøyene, Templen og de almindelige Pladser, hvilke hver for sig besiunge Seyer Herrens Helte Gierninger, Moed og Lykke. Ved Foden af Capitolium steeg han af, og gik allen op til Jupiters billede hvor han paa Knæ og med nedbøyet Hoved til Jorden, i heele Senatets, Krigshærens og Folkets Paasyn, takkede Jupiter for sin Seyer og Lykke, samt nu vundne Ære. Han offrede derpaa tvende hvide Øxne, samt gav og tilsidst Senatet, Krigshæren og heele Folket et prægtigt Maaltid, altsammen paa hans egen Bekostning - For at faae endnu et nærmere Begreb herom vil man anføre en af de ældre og en af de nyere Triumpher. Cæsar triumpherede 4 Gange i een Maaned. Den første Triumph var for Gallig Cisalpina, da forved Triumph Vognen blev baaren en Tavle med Navne paa 300 Nationer og 800 Steder, som han havde undertvunget, samt Beretning at 1 Million Fiender vare omkomne, 40 Elephanter med en høy og stor Poramide paa Ryggene, overalt besatte med brændende Fakler. Derpaa kom Vercingetrix til Fords og bunden med Kiæder, som blev overvunden, da han med 300000 Mand søgte at undsætte den beleirede Fæstning Aleria. Cæsar gik paa Knæ op til Capitolium og Jupiters Billede. Paa hans opreiste Ærestøtte stoed Cæsar en halv Gud, men han befalede at udslætte det sidste Ord. Den anden Triumph var for Egypten, Kong Polomæi, Phothini og Achilles Billeder, Staderne Pelucium, de Egyptiske Kongers Palladser og Vare taarnet Pharos bleve baarne i Malninger for ved ham og Prinzesse Arsine gik til Fods. Den 3die Triumph var for Pontus, Kong Pharnaces Rige. Midt iblandt al den Rigdom, som blev erobret, førtes paa en Maling disse 3 Ord af 2 Stavelser: Veni, vidi, vici: (Jeg kom, saae og vandt.) Den fierde Triumph var for Numidien. Jblandt mange fornemme Fanger førtes og den unge Prinz Juba i Triumph til Foeds. Han blev Dagen derpaa sat i Frihed, og underviist i Studeringer og Videnskaber, samt blev den lærdeste Mand i sin Tid. J Betragtning saavel deraf, som af hans Dyd høye Fødsel og deslige skiænkte Cæsar ham Kongeriet Getulier, i Africa og Cleopatra Selena, Antonii Datter med Cleopatra til Gemahlinde. Den Rigdom, som var med i Triumphen, bestod i 1822 Kroner, Hals= og Hoved=Smykker af Guld, som han havde faaet til Foræring af Konger, Fyrster, Lande og Stæder, og hvilke veyede, 1533 Mark, samt 65000 Talenter i Sølv og Guld. Folket blev bespiset ved 22000 Borde og enhver fattig Borger fik 100 Denarier samt Korn og Olie. Enhver gemeen Soldat fik 200 Ducater, hver Capitain 600 og hver Feldt Øverste 1800 Ducater. Cæsar lod og hæderlig forsørge de ihielslagnes Hustrue og Børn. Af de seenere Triumpher er Aureliani mærkelig deraf, at han lod føre Zenobia, Dronningen i Palmera forved sin Vogn til Fods, bunden overalt med fine Guldklæder. Hun var da bekiendt i den heele Verden for en stor og oplys Forstand, vare Dyder og stor Tapperhed. Hun anførte selv sit Rytterie i Striden og med en Mandighed uden lige bort jagede de Rommerske Krigs=Folk, men blev nogle Dage efter overvunden ved List og Falskhed. Heele Rom beklagede Hendes Ulykke og haarde Skjæbne. Keyser Aurelianus gav Hende Dagen efter Triumphen 2de store Fyrstendømmer, paa det at hun maatte kunde leve anstændig efter sin høye Stand. Michael Adansons Efterretning om hans Reyse til Senegal, af det Franske oversat.