JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1827-03-09
Den 6 Marts, om Aftenen Kl. 8 1/2, bortkaldte den evige Viisdom og Kjerlighed til det bedre Liv min retskafne, elskelige Mand, Uhrmager og Mekanikus Andreas Jørgensen Schmidt, i hans Alders 56de Aar, efter 10 Ugers Sygeleie. J vort Ægteskabs 31 Aar forhvervede hans utrættelige Virksomhed os forgfrit Udkomme. Vore fleste Dage vare Glædens Dage. Af Guds bedste Gaver, vore 7 Børn, møder ham det ældste i Fredens Rige. Jdet jeg, skjønsom for det nydte Gode og taknemmelig mod ham, min elskede Forklarede, der ved Guds Naade beredte mig det, tilkjendegiver vore kjære Paarørende mit smertelige Tab og mit bittre Savn, trøster det mig, at vide, at den trofaste Vens Minde vil bevares af hans trofaste Venner. Odense den 9 Marts 1827. Catharina sal. Schmidt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1827-03-09
At Arbeidet i min salige Mands, Uhrmager og Mekanikus A. J. Schmidts Værksted paa Flakhaugen, af mig, ved mine gode Sønners Bestyrelse, fremdeles bliver fortsat, har jeg den Ære at bekjendtgjøre for alle, og især for min fuldendte Vens mange og mangeaarige Velyndere. Jeg er forsynet med Forraad af nye Uhre, og kan saavel hermed som med Uhr=Reparationer være Enhver til Tjeneste. Jdet jeg da, efter Faderens Vidnesbyrd, er forvisset omi Sønnernes Duelighed i deres Fag, og selv er overbeviist om deres Retsindighed, beder jeg, at den Tillid, hvori min fuldendte Ægtefælle i 31 Aar fandt Hæder og Lykke, maae vorde Enkens og de Faderløses Glæde og Held. Odense den 9 Marts 1827. Ærbødigst Catharina sal. Schmidt. Slaven Hans Jacob Clausen, fød i Middelfart, 25 Aar. gl., middel af Væxt, klein. af Bygning, med blaae Øine, lyst Haar, og Slaven Hans Nielsen Aae, fød ved Assens, 35 Aar. gl., af almindelig Vært og Bygning, samt brune Ørne og mørkt Haar have fundet Leilighed til at undvige, og ombedes, hvor de maatte foretræffes, anholdte, mod de reglementerede Opbringerpenge. Nyborg den 7 Marts 1827. Sommer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1827-03-09
Ved at anmelde følgende Gaver: 1) Til Fattigvæsenet: 20 Tdr. Kartofler fra Hs. Excell. Hr. Generallieutenant v. Juel til Thorseng. 20 Par Træskoe fra Jomfrue Lorentzen. 2) Til Huusarme: 50 Rbd. fra den ældste Klub i Anledning af Kongens Fødselsdag. 1 Td. Rug og 2 Rbd. fra en Ubenævnt. aflægge vi tillige paa egne og de Nødlidendes Vegne vor hjertelige Tak.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1827-03-09
Kommissionen for Fattigvæsenet i Odense. Et godt vedligeholdt og velindrettet Huus paa 3 Fag, med et lidet Baghuus, samt Gaard og Hauge, er strax at faae tilkjøbs, og kan tiltrædes førstkommende Paaske Flyttetid. Adressekontoiret anviser.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1827-03-09
De Forældre af det mosaiske Religions Samfund her i Stiftet, som ønske deres Børn konfirmerede til Novbr. d. A., ville behage inden denne Maaneds Udgang at lade dem tegne hos mig. Odense den 8 Marts 1827. A. D. Cohen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1827-03-09
Jeg Undertegnede anbefaler mig til det ærede Publikum med min Kunst at stikke i Staal, Messing, Guld og Sølv, saavel ophøiet som fordybet Arbeide. Jeg stikker i Kobber enhver Tegning, Signaturer for Apothekere, Plader for Tobaksfabrikanter, Adresser for Uhrmagere og Hattemagere, da jeg har fortrinlig Færdighed i at forfærdige de nymodens Staalplader, som bliver indfattede i Guld=Signetringe, med engelsk Speil Politur, hvori de sværeste Vaaben og Desseins kan blive stukne i Miniatur. Prøver af dette Arbeide, hvilke jeg har forfærdiget for høie Herskaber, ere at see hos mig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1827-03-09
Jeg beder det ærede Publikum om godhedsfuld Brærelse af deres Besøg, og jeg lover hurtigt Arbeide til de billigste Priser. Mit Logie er hos Hr. Bagermester Hartvig paa Overgade i Odense. M. Löme, Graveur fra Hall.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1827-03-09
Hvor, der maatte have laant Suhms Værker 2, 5 og Deel af afdøde Lieutenant Ponton, ville behagelig snarest mueligt tilbagelevere samme. Skipper Joh. Anderskou i Odense afseiler til Kjøbenhavn saasnart som Jsen gaaer af Kanalen, og medtager Fragtgods. Man melder sig hos Skipperen uden for Nørreport Med engelske Ambolter og dito Skruestikker, norsk og svensk Stangjern og Plader, Smalkalder, hollandsk, svensk og engelsk Staal, Kammelhaar og Vikkeluld, franske Proppe, brasilianske Oxehorn, engelske og amerikanske Horn=Spidse, Elefanttænder, Milflor for Bagere og Møllere, Jbentræe, Boxbomtræe, hollandske og engelske Prespapper, vestindisk Rum &c. &c. og mange andre Varer, anbefaler sig Joachim Danielsen. i Flensborg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1827-03-09
Hos Gartner F. W. Klug uden for Nørreport faaes alle Sorter Haugefrøe og Bønner til billigste Priser. Fra Trolleborg Fiskerie kan paa Søndag Morgen faaet Gjeder, Suder, Aborrer og Karudser i Kjøbmand N. Møllers Gaard lige for Frue Kirke. Nr. 422 paa Nørregade faaes fine smaae hollandske Kartokler.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1827-03-09
Omtrent 5000 Lpd. Rugfoder kan bekommes hos Undertegnede i læsviis for 12 Rbs. pr. Lpd. paa Stedet, naar Man strax derom akkorderer. Stobshovedgaard pr. Nyborg den 5 Marts 1827. A. C. Rasmussen. I Gaarden No. 124 paa Nørregade er i Stue=Etagen en beqvem Leilighed, bestaaende af 5 Værelser, med Kjøkken og Spiiskammer, Brændeskuur, Loftsrum, Vaskerhuus, Staldrum m. m., at kunne tiltrædes anstundende Paaske Flyttetid, Med denne Leilighed følger tillige den ved Gaarden værende lille Have. De Attraaende henvende sig til Kapitain Beichmann.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1827-03-09
Den til Mandagen den 26 Marts d. A. berammede Auction over afdøde Adjunkt Krags Efterladenskaber, afholdes paa bemeldte Dag ikkun over Prætiosa og Løsøre, hvorimod Bogauctionen, formedelst indtrufne Omstændigheder, først kan afholdes Mandagen den 9 April d. A.; hvilket herved til Lysthavendes Efterretning bekjendtgjøres. Odense den 9 Marts 1827. Reimuth.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1827-03-09
Efter Vedkommendes Forlangende, stilles Hovedgaarden Bramstrup, beliggende i Aasum Herred, Lyndelse Sogn omtrent en Miil fra Odense, med tilliggende Jorder, af Hartkorn 41 Tdr. 6 Skpr. 1 Fdkr. 1 Alb. og Skovskyld 2 Skpr. frie Hovedgaardstaxt, med 4 paa Gaardens Grund værende Fæstehuse og en Fæstemølle paa 8 Tdr. Mølleskyld; Lyndelse Kirke, med tilhørende Korn- og Qvægtiende; Steenløse Sogns Konge-Korntiende, Bælg= og Boghvede-Tienden undtagen; 12 Fæstehuse i Lyndelse, hvoriblandt en priviligeret Kroe, hvert med 4 Skpr. Hartkorn, og endelig 12 Bøndergaarde i Wullerslev Bye, hver paa 9 Tdr. 5 Skpr. 2 Fdkr. Hartkorn, til en 4de Auction paa nedennævnte Herreders Tingsted i Odense Raadhuus Tirsdagen den 27 Marts førstkommende, Formiddag Kl. 10. Hvilket herved kundgjøres. Bjerge Aasum Herreders Kontoir den 7 Marts 1827. Friestedt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1827-03-09
Brahesborg Gods, bestaaende af Hovedgaardene Brahesborg, Barløsegaard og Orelund, med tilliggende Bøndergods, Tiender og Kirker, samt Høisholdt Skov, Alt tilhørende Kammerjunker og Ridder Grev Adolph Rantzaus Boe, som af undertegnede Kongelig beskikkede Administrations- og Realisations=Kommissarier. behandles, agtes, efter vedkommende Panthaveres Paastand, opbuden til Bortsalg ved offentlig Auction. Godsets hele Hartkorn er 158 Tdr. 3 Skpr. 2 Fdkr. Hovedgaardstaxt, 822 Tdr. 7 Skpr. 3 Fdkr. 2 3/4 Alb. kontribuabelt Ager og Engs og 11 Tdr. 5 Skpr. 2 Fdkr. 2 Alb. Skov= og Mølleskylds Hartkorn, og til Hovedgaardene Brahesborg og Barløsegaard henhører circa 1568 Tdr. enkelt tiendeydende Hartkorn, som for Tiden størstedeels oppebæres in natura. Det Sælgende er beliggende i Baag Herred, med Undtagelse af Høisholdt Skov, som henhører under Odense Herred, alt i Odense Amt i Fyen, og Brahesborg Hovedgaard ligger i en god og behagelig Egn, tæt ved Assens Kjøbstad, og har det øvrige Gods i en Omkreds af omtrent 1 Miils Afstand fra sig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1827-03-09
Hovedgaarden Orelund i Sandager Sogn, af Ager og EngsHartkorn 19 Tdr. 5 Skpr. og Skovskyld 2 Skpr. 2 Alb., vorder deels opraabt særskilt fra det Øvrige, og deels samlet med samme; ligeledes vorder Høisholdt Skov i Tommerup Sogn, af Ager og Engs Hartkorn 4 Tdr. 6 Skpr. 3 Fdkr. 1 Alb. og Skovskyld 1 Td. 6 Skpr. 2 Fdkr., opraabt deels særskilt og deels samlet med det øvrige Gods, Alt i Overeensstemmelse med Auctionskonditionerne. Bemeldte Auction er, efter Overeenskomst med Auctionsdirekteuren, Hr. Kancellieraad Gundorph i Assens, berammet at afholdes Mandagen den 26 Marts, 9 og 23 April førstkommende, de 2 første Gange paa Assens Raadstue og den 3die Gang paa Brahesborg Hovedgaard, hver Gang om Formiddagen Kl. 10, og saavel Konditionerne til Auctionen som en Jordebog over det Sælgende ere strax til Eftersyn hos Forvalter Wulff paa Brahesborg, Endvidere ere disse Dokumenter forinden Auctionerne til Gjennemlæsning at erholde paa følgende Steder: i Odense og Nyborg paa Postgaardene, i Middelfart hos Hr. Gjæstgiver Hvalsøe og i Assens paa Postkontoiret. J Kjøbenhavn hos Hr. Postsekretair Reimer, i Roeskilde, Slagelse, Aalborg, Aarhuus, Randers, Kolding, Weile og Hadersleb paa Postkontoirerne, i Slesvig hos Hr. Gjæstgiver Seil, i Kiel hos Hr. Gjæstgiver Rathlou, i Jtzehoe hos Hr. Gjæstgiver Berghofer og i Altona paa Postkontoiret. Det bemærkes, at en betydelig Deel af Kjøbesummen kan blive indestaaende i s i Godset. Hvilket saaledes offentlig bekjendtgjøres, saavel til Efterretning for Liebhavere, som for Boets Pantekreditorer, overeens et stemmende med den allernaadigste Plakat af 23 April 1817. Kommissionen paa Brahesborg den 24 Febr. 1827. Cederfeld de Simonsen. Wedell. Reimuth. Bentzon. Evers. Fentz. Trytseil. J det i Avisen No. 29 indførte Digt Sköielöbet maatte i anden Stange 3die Vers istedetfor Kjert læses kjekt, og i 3die Stange 5te Vers istedetfor Sandbunden læs: Sangbunden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1827-03-12
56 Aargang. No. 59. Fyens S. Stifts. Kongelig allene privilegerede. Adresse-Avis og Avertissementstidende Forsendes med Brevposten. overalt i de Danske Stater. Redigeres, trykkes og forlægges af Udgiveren Søren Hempel i Odense. 12 Marts 1827. Mandagen den Jndhold. De portugisiske spanske Anliggender Rebellernes Udjagelse af Minho, Modtagelse i Gallizien og nye Jndfald i Tras os Montes. Mistænkelig Brevvexling med Rebellerne). Storbrittannien (Den nye foreslaaede Kornlov), Frankerig (Presselovens femte Artikel forkastet. Overtroens Udbredelse. Den Deputerede Girardins Død).De portugisisk spanske Anliggender.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1827-03-12
Provindsen Minho er for Øieblikket atter reenset for Rebellerne, som efter endnu den 5 Febr. at være slagne af General Villafior, flygtede til Guardia (en lille Havn paa den yderste Grændse af Gallizien), med det sædvanlige Omqvæd: "at de strax bleve afvæbnede. Hvorledes dette bør forstaaes, oplyser en Beretning fra Marquis d'Angeja, dateret Melgago den 9 Febr., hvorefter han har opfordret den spanske Kommandant i Tuy til det samme, og i denne Anledning skriver: Hjeg har endnu intet Sva faaet; men veed, at Marq. v. Chaves med nogle Fodfolk og den største Deel af sine Ryttere ved Fiaes er gaaet til Gallizien. Endskjøndt Alt var i Uorden og Oplysning, forsikre Soldaterne, at han atter agter, over Montealegre og Chaves at falde ind i Tras os Montes. Paa en Rekognoscering i Aften ud over den portugisiske Stad St. Gregorio, bleve de sidste Guerillas efter hidsig Modværg, drevne over paa spansk Gebeet, hvor to eller tree galliziske Milits=Kompagnier vare posterede, som aabenbar beskyttede dem og tillode dem at fyre i temmelig lang, Tid. Jmorgen agter jeg at erindre de spanske Anthoriteter om, ufortøvet at afvæbne disse Guerillas og Soldater, samt at fordre fyldestgiørelse for deres fiendtlige Opførsel imod Os indtil denne Dag.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1827-03-12
Efterretninger over Engelland melde ogsaa, at Chaves, som gjorde sit sidste Angreb i Spidsen for 1500 Md. regulaire Tropper og 5000 Guerillas, alt igjen er trængt ind i Tras os Montes og har i Staden Chaves foreenet sig med Telles Jordao, der ikke havde meer end 300 Md. regulaire Tropper og 1000 Guerillas. Paa Bønderne kunne de ikke stole, da de ved første Skud smøre Hæle. Hiin velvillige Modtagelse bekræftes fremdeles i Breve fra Gallizien, hvorefter Marq. v. Chaves med sin Gemalinde har begivet sig til Tny, og Generalkapitainen Eguia i en Proklamation opfordret Gallizierne til at behandle hans Soldater som Brødre og Venner. Chaves selv skal i en Proklamation have taget Afsked, fra sine Soldater og lovet, at oppebie en bedre Leilighed til at gjøre Brug af deres Tapperhed. De Apostoliske i Madrid ere som lynslaaede over dette nye Nederlag, og overøse ham nu med Forbandelser. Efter de nye Penge Understøttelser, som vare afsendte fra dem og beløb sig til 12 Millioner Realer, ventede de intet mindre end snart at erfare Oport os Jndtagelse og de Konstitutionelles Forsagelse fra de nordlige Provindser; men med Et ere nu alle disse skjønne Forhaabninger gaaede op i Røg. Selv Madrids Forstæder havde de forsøgt at bringe i Opstand, under Paaskud af en Krigserklæring fra Engelland; men vel egentlig af Harme, fordi Regjeringen forsømte den gode Leilighed til at erklære Portugal Krig. Konstitutionel taler endog om en hemmelig befaling fra Calomarde til at understøtte de portugisiske Rebeller paa alle Maader, og Uddeelingen af en Proklamation imod Engellænderne, saavel i Armeen som i alle spanske Stæder.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1827-03-12
Den 10 Febr. brød General Clinton op fra Lissabon, med det brittiske Hovedqvarteer, og inden faa Dage ventedes Spørgsmaalet og Krig eller Fred paa Halvøen afgjort, thi (hedder det) enten giør Spanien Alvor med at afvæbne Rebellerne, i hvilket Fald Freden vil blive bevaret, eller det yder dem nye Understøttelse, og da er Krigen, ligge saa uundgaaelig som retfærdig. Bladet Times gaaer et Skridt videre, og mener, at det ikke er nok, at Spanien afvæbner Rebellerne; men det burde slet ikke tilstæde dem Adgang; thi tillader Man først den flygtende Deel at overskride Grændsen, da tilkommer samme Ret den forfølgende Deel. Dog, hvad skal Man sige, naar der hensees til det Sindelag, som yttrer sig i Portugal selv. Jkke allene er den kjekke Grev v. Tal pa (som ved sin Tapperhed har erhvervet sig Navn af den portugisiske Byron og Alcibiades, ankommen med Dampskibet fra Porto til Lissabon, for at gjøre Forestillinger om de Savn, hvorfor Hæren, der kjemper for Fædrelandet, er udsat, medens flere Herrer, som have beklædt høie Poster hos Rebellerne, uantastede leve og svælge i deres Hjem; men selv i Lissabon er " opdaget en ny Plan til et heelt Rytterregiments Rømning, som var bestukket af de Apostoliske, der her have deres egen Junta. Den bedste Oplysning giver i saa Fald Mara. v. Chaves opsnappede Brevvexling, hvoraf Gen. Stubbshar skikket Originalbrevene til Regjeringen og Gjenparter, til Engelland. Kun endeel af disse Papirer har Jndenrigsministeren været at formaae til at forelægge de Deputeredes Kammer, som i den Anledning holdt et hemmeligt Møde den 17 f. M. Jblandt de Flere, som derved komprommitteres, er den Mand, hos hvem Gen. Clintonboede i Lissabon. J Anledning af de Vanskeligheder, Man gjorde med at fremlægge alle de forræderske Breve, bemærkede en Deputeret: "det er vor helligste Pligt at vaage over Forfatningen. Jeg frygter ikke for de Rebeller, som vise sig med væbnet Haand, men for dem, som ere det i Løn; dem bør hele Nationen lære at kjende. Sex eller otte Maaneder ere forløbne, siden Rebellerne greb Vaaben imod Don Pedros legitime Regjering, og endnu tillades det dem at nyde deres Æresposter, og Titler. Er det Maadehold, saa veed jeg ikke, hvad i Man skal kalde Retfærdighed. Et af Brevene er en jublende Beretning fra Rebellernes nye Overanfører, Montealegre, til Enkedronningen om de Konstitutionelles Fordrivelse fra Braganza. Han lader hende tillig vide sin Lykke, at han har kysset hendes Broders, Kongen af Spaniens høie Haand; men beklager sig over de andre Anføreres Uduelighed, hvoraf Chaves er fra Forstanden og Canellas kun virker for sin egen Familie. Montelegre var derfor bleven nødsaget til at overtage Kommanden. Forresten finder Times Britternes lunkne Modtagelse i Lissabon en ganske naturlig Følge af, at Folket her, efterat have levet under en undskrænket Regjering, ikke kan have en saa levende Deeltagelse for Almeenvæsenet, som det engelske.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1827-03-12
J Spanien har General Fournas forgiæves opfordret Provindsen Guipuzcoas Jndvaanere at gribe til Vaaben imod de Vantroe og Oprørerne; de forskandse sig bag deres Privilegier. Jesuiternes Vælde griber iøvrigt saaledes om sig, at de snart ville være lige saa frygtelige, som før deres Ophævelse. Dette maa da være en fød Glæde for den hellige Fader, som nu engang, for at blive konseqvent, ikke kan opgive Jesuiterne, og ikke er saa ganske viis paa, hvad Held de ville gjøre i Frankerig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1827-03-12
Storbrittannien. J den Tale, hvormed Hr. Canning den 1 d. M. indledede sine Forslag om Kornloven, søgde han mesterlig at forene de meest stridige Jnteresser, idet han viste, at Partierne stode hinanden nærmere, end Man skulde formode, da ingen af dem er enten for fremmed Korns bestandig Udelukkelse eller bestandig uindskrænkede Jndførsel men Alle gik de en Middelvei, og Alle vare de enige om, at den indenlandske Agerdyrkning burde beskyttes. Her var altsaa en Udsoning mulig &c. Trængselen ved dette Canningske Foredrag var saa stor, at Hurtigskriverne ikke kunde komme til deres Pladser, og formedelst Støien paa Gallerierne hindredes fra at høre endeel. Da Kornet er en Vare, som er underkastet bestandige Forandringer, saa antog Ministeren en gradviis Stigen og Falden af Tolden for det rigtigste (S. 150). Til at tydeliggjøre det Hele, har Man alt udførlige Tabeller over enhver Kornsort, hvori gaaes ud fra den almindelige Regel, at der egentlig intet Forbud imod Kornindførsel gives meere, men en Priis af 60 Shilling pr. Quarter Hvede ansees som det Punkt, da den brittiske Kornavl behøver Beskyttelse, hvorfor Afgivten da er ansat til 1/2 Deel. Med enhver Priisforhøielse af 1 Shilling indtil 70 Shl. pr. Quarter formindskes Tolden 2 Shl. og bliver fra 70 Shl. og derover kun 1 Shl. Med enhver Priisformindskelse af 1 Sh. nedad forhøies derimod Tolden 2 Shl. pr. Quarter. For Byg er den høieste Priis=Stigning antaget til 37, for Havre til 28 Shl., for Rug, Erter og Bønner til 45 Shl. Til alle Priser under den antagne Middelpriis kan følgelig Jndførselen ansees som forbudt, og ikke betale sig, hvilket er Tilfældet i nærværende Øieblik, da den indenlandske Priis paa Hvede er 53 Shl., og Tolden efter den nye Maalestok 34 Shl. Udlændingen fik altsaa i dette Tilfælde kun 19 Shl. for sin Hvede, som i Landet kostede, 53, Ved Hvedemeel er et Fad paa 196 Punds Vægt bestemt lige med 5 Bushel. For Korn fra det brittiske Nordamerika og andre brittiske Kolonier udenfor Europa er fastsat en lavere Toldtaris. Den 9 Marts skulde Forhandlingerne om denne Sag begynde i Underhuset, og af den Tilfredshed, flere af Oppositionens Medlemmer yttrede dermed, lover Man forud et godt Udfald.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1827-03-12
Marquis v. Landsdown har udsat sit Forslag om Katholikerne til den 15 Marts. Derimod har Hr. Peel i Underhuset fremlagt flere Forslag til en mildere Kriminallovgivning, hvorved Man vil søge at reense samme for Alt, hvad der bærer Præg af Fortidens Barbarie. - Glædeligt er det saaledes at see Oppositionen efterhaanden uddøe i et Land, hvor Oplysning og Frihed gaae Haand i Haand, fordi Stødet til virkelige Forbedringer kommer fra Regjeringen selv, og Ministrene kun ere den gode Sags Talsmænd.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1827-03-12
Med Lord Liverpools Befindende gaaer det bedre, hvilket ikke er Tilfældet med Hr. Huskisson.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1827-03-12
Frankerig. Efter først at være kommet paa Glid, er det gaaet saa jævnt fremad med Presseloven, hvis 3die og 4de Artikler antoges den 24 Febr., den første med og den anden uden Amendements. Men den haardeste Dyst var tilbage, da Raden kom til den femte Artikel, angaaende Stempel-Afgivten, der kan ansees som Kjernen af hele Udkastet, og efter de heftigste Debatter forkastedes af Kammeret i Mødet den 27 Febr. Den af Kommissionen foreslaaede Artikel om Forbud af Skrifter under 18 mo Format blev ogsaa med flere Amendements næste Dag viist tilbage, til Kommissionens nærmere Prøvelse. Den 6te og 7de Artitel blev derimod antaget, ligesom og den 1 Marts den 8de Artikel med Kommissionens Amendements. Den 22 Marts afgav Hr. Bonnet atter Beretning om den femte Artikel, og foreslog en Modifikation ved Hr. Hyde de Neusvilles Amendement til samme. Hr. Chamans varEn af dem, som forsvarede bemeldte Artikel, ved at gaae tilbage til Epoken 1793, da der ikke behøvedes uden en Marats og Pater Duchenes Blade til at forvandle det af Naturen blideste til det vildeste Folk. Dengang - vedblev han - sagde Man til det vildledte Folk: Man har sammensvoret sig imod Eder, og vil myrde Eder, Hver i og Een; for at redde Eder, maae J ombringe Eders Fiender, og saaledes blev de græsseligste Forbrydelser begaaede. Nu hedder det ikke mere: Man vil myrde Eder; men Man undertrykker Eder og vil slaae Eder med Blindhed, for desbedre at kunne smede Eders Lænker. Vel raaber Man ikke længer: myrder og rebellerer, men Pøbelen kan ret godt selv uddrage Slutningen af det Sag te. Underviser Folket, lærer det at læse; men forskaaner det for Alt, hvad det ikke kan forstaae, Byde J vel det ukyndige Barn Mad, hvori der er Gift? Holde J ikke, Vragere paa Torvene, som skulle forebygge Salget af fordærvede Fødemidler, Det samme gjøre J, ved at forhindre Salget af slette Skifter, Men, siger Man, Stemplingen rammer gode og slette Bøger iflæng. Desto bedre! (høi Latter) ja, desto bedre. J Selskabets lavere Klasser, i Værkstæderne, i Bondens Hytte behøver Man ikke at anstille Undersøgelser. Til dem skal hverken det Gode (?) eller Slette trænge ind. J Stats- og Religionssager maae de troe de lovlige Authoriteter paa Ordet &c.J en anden Aand talede Humanns, der erklærede ethvert Angreb paa Friheden for Angreb paa Menneskeheden, og General Sebastiani, som tilskrev Geistlighedens Jndflydelse al den Fare, Man vil finde i en lovbunden Trykkefrihed, da dens ubegrændsede Fordringer, stedse føder Splid og Jrreligion af sig, hvorfor i Egnen af Lyon over 3000 Katholiker ere gaaede over til den protestantiske Kirke.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1827-03-12
Som noget paafaldende bemærkes det, at Hs. Majestæt, lod Hr. Cas. Perier, Gauthier, Pressa og flere Deputerede, som have bekjempet Presseloven, indbyde til et Skuespil ved Hoffet den 27 Febr. J Marseille er derimod Direktøren for Orchestret kommet i Uleilighed, fordi han, da Molieres Buste blev bekrandset i Theatret, lod spille den bekjendte Arie: "Hvor kan Man bedre være? For Overtroens Gjengangere er det en Trøst, at alle saakaldte gudelige Skrifter ikke høre under den nye Pressetvang. Hvorledes skulde de ellers kunne gotte sig ved slige Eventyrer som det i Alencon nylig udkomne om følgende gruelige Tildragelse? En gudsforgaaen Kjetter havde begaaet den Formastelse at skyde paa et Krucifix, og see, strax flød der fom Blodsdraaber ud af det, hvorpaa Jorden aabnede sig og Synderen sank saa fast i den lige til Armene, at hele 4 Sognes Beboere forgiæves arbeidede med Hakker og Spader paa at faae ham opgravet, indtil Præsten kom til og frelste Synderen ved sine Bønner. Man har ogsaa talt om, at General, Grev Duefort, har mistet, sin Post ved Militairskolen i St. Cyr, fordi han svarede en Missionair, der beklagede sig over Elevernes Kulde, at det kun var hans Pligt at skaffe Kongen gode Offificerer, hvilket imidlertid offentlig modsiges af ham selv.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1827-03-12
Ved Bourges har en anden Borger været anklaget som Overtræder af Kirkeloven, fordi nogle Hagl vare tørnede imod et Helgen billede paa Marken, da han skjød efter en Agerhøne. Han var ogsaa dømt til 6 Maaneders Fængsel, men blev frikjendt af Appellationsretten.