JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-06-15
Efter Reqvisition af første Prioritets Panthaver, grundet paa forhen passeret Forlig og Udlæg, bliver ved trende offentlige Auctioner, som afholdes Torsdagen den 15de og 29de Juli samt 19de August d. A., Formiddag Kl. 11 slet, de tvende første paa Nakskov Raadhuus, den tredie paa Gaarden selv, bortsolgt Hovedgaarden Gammelgaard med dens Tilhørende, bestaaende af Følgende: 1) Hovedgaarden Gammelgaard, beliggende i Mariboe Amt, Lollands Sønderherred, med Hartkorn og fri Hovedgaards Taxt, Ager og Eng 42 Tdr. 7 Skpr. 1 Alb. og Skovskyld 4 Tdr. 1 Skp. 3 Fdkr. 1 Alb. samt contribuabelt under Hovedgaarden 5 Tdr. 4 Skpr. 1/5 Alb. 2) Bøndergods i samme Herred: Ager og Engs Hartkorn 203 Tdr. 2 Fdkr. 2 3/4 Alb. og Skovskylds Ditto 2 Skr. 3 Fk. 3/4 Alb. Ryde Kirke med tilhørende Konge- og Kirke-Tiende, hver for sig af matriculeret Hartkorn 22 Tdr. 1 Skp. 1 Fdkr. og tiendeydende Ditto 153 Tdr. 3 Skpr. 3 Fdkr. Gurrebye Kirke med tilhørende KirkeTiende af matriculeret Hartkorn 16 Tdr. 6 Skpr. 1 3/4 Alb. og tiendeydende Ditto, 137 Tdr. 6 Skp. 1 Fdkr. 1 Alb. Til nærmere Efterretning for de Lysthavende, bemærkes, at Hovedgaardens Jorder ere inddeelte i 11 Marker, hver paa omtrent 42 Tdr. Land geometrisk Maal, foruden forskjellige Enge, hvilket alt for Tiden er bortforpagtet. Skoven, som er godt indfredet og har en særdeles god Opræxt af unge Træer og Underskov, er tilstrækkelig til Gaardens og Godsets Fornødenhed. Hovedgaardens Bygninger, af hvilke nogle ei ubetydelige ere af nyt opførte i de eneste Aar, ere meget vel vedligeholdte og den største Deel af dem assureret i Brandkassen, tilsammen for 33060 Rbd. Sølv. De bestaae, foruden en vel indrettet Forpagter Bolig og en god og nylig opført Staldbygning samt øvrige fornødne Udhuse, af en stor for en Familie af Stand indrettet Hovedbygning med 14 næsten alle gibsede og smukt detorerede Værelser i een Etage, foruden Kjøkken, Domestikværelser og andre Beqvemmeligheder. J de fleste Værelser, ere Kakkelovne, og ved Gaarden en betydelig Hauge og Lystskov. Eiendommen er beliggende i en frugtbar Egn af Laaland, midt imellem og omtrent 2 Mile fra Mariboe og Nakskov, fra hvilken sidste Bye, saavelsom fra Ban holm og Kramnitze Toldsteder, begge ligeledes omtrent 2 Mile fra Hovedgaarden, Produkterne kunne udskibes. Auctions-Conditionerne, Jordebogen, Forpagtnings-Contracten og øvrige Eiendommen vedkommende Documenter ville forinden Auctionerne kunne erholdes til Eftersyn hos Hr. Justitsraad og Høiesterets Advocat Bilsted, i Kjøbenhavn, samt paa de andre Steder, som han nærmere vil opgive i Statstidenden. Denne Bekjendtgjørelse tjener tillige, i Overeensstemmelse med Pl. 22de Apr. 1817, Panthaverne til fornøden Efterretning. Nakskov, den 10de Juni 1824. Pontoppidan
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-06-15
Efter vedkommende Udlægshavers Begjæring, grundet paa foregaaende Dom og Execution, bliver Arvefæstegaardmand Hans Nielsen Sommers tilhørende Gaard, Kildegaarden, der er udflytttet fra Vester Kippinge Bye, og staaer for Hartkorn, Ager og Eng 6 Tdr. 2 Skpr. 2 Fdkr. 1/5 Alb., opbuden til Bortsalgelse ved 3de Auctioner, af hvilke 1ste Auction afholdes Løverdagen den 19de dennes om Middagen Kl. 12 paa Falster Birks Tinghuus ved Nyekjøbing, 2den Auction afholdes Løverdagen den 26de dennes til samme Tid og Sted, og 3die Auction afholdes Løverdagen den 3die Juli d. A. til samme Tid paa Gaarden selv. Gaardens Bygninger bestaae af 54 Fag, og Jorderne indeholde et Areal af circa 35 Tdr. Land, hvori er nedlagt en Udsæd af 11 Tdr. Hvede, 2 Tdr. Rug, 6 Tdr. Byg, 2 Tdr. Havre, 6 Tdr. Erter og 2 Tdr. Vikker. Conditionerne erfares ved Auctionerne og ere forinden til Eftersyn hos Communitets=Forvalter Andersen paa Corselitze. Falster Birks Contoir i Nyekjøbing, den 1ste Juni 1824. C. G. Krüger.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-06-15
Efter Overeenskomst med vedkommende Arvinger i Boet efter afdøde Thobias Mikkelsens Enke i Cuditze, bliver den af hende efterladte Arvefæstegaard i Cuditze Bye Arninge Sogn paa Baadesgaards Gods Meyegaarden kaldet, der staaer for Hartkorn, Ager og Eng 9 Tdr. 1 Skpr. 2 Fdkr. 1 3/4 Alb. med dertil hørende Besætning, ved 3de Auctioner opbuden til Bortsælgelse paa Sønderherreds Tinghuus, der holdes paa Nakskov Byes Raadstue, den første den 24de d. M. om Formiddagen Kl. 9, den anden sammesteds den 1ste Juli dernæst om Formiddagen Kl. 11 og den tredie og sidste i Arvefæstegaarden selv den 9de samme Maaned Kl. 10 om Formiddagen, paa de Conditioner som paa Auctions=Stedet nærmere bliver bekjendtgjorte, og forinden hos Undertegnede kan faaes til Eftersyn. Budet, om det findes antageligt, kan naar sidste Auction er afholdt strax blive approberet og endeel af Kjøbe=Summen med Prioritet blive staaende i Gaarden. Dannemarre den 10de Juni 1824. T. Ebbesen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-06-15
En Statsgields uopsigelig Obligation lydende paa 100 Rbd. Sølv og aarlig Rente 3 3/4 pCt. tilhørende Farversvend JohanEssingtons Hustrues Stervboe i Mariboe, bliver ved Auction bortsolgt, som holdes paa mit Contoir Fredagen den 25de d. M. Formiddag Klokken 10; hvilket hermed bekjendtgjøres. Mariboe den 14de Juni 1824. J. Møller.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-06-15
Tilkjøbs. N. A. Extra fiin Provence Olie paa Glas, Capres, Soyg, Oliven, Chocolade til Kb. havns Fabrik Priser; Pyrmonter- og Seltzer-Vand m. fl. Urtekramvarer kan faaes til billigste Priser paa Nyekjøbing Apothek.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-06-15
Klasselotterisedler kan bekommes og Frilodder ombyttes hos Christensen i Rødbye. Husleilighed.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-06-15
3de Værelser med Spiskammer og Kjøkken er til Leie førstkommende Flyttetid hos Gielff.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-06-15
Hos Undertegnede i Nykjøbing paa Falster kan for en enlig Person eller 2 a 3 Discipler erholdes Logis, Kost og Vask. B. Kramer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-06-18
18de Aargang. Lollands Falsters Stifts No. 47. Kongelig privilegerede. Efterretninger, Addresse-Contoirs Sør med Ride-Posten, som forsendes. den 18de Juni 1824. Fredagen. Redigeret, trykt og forlagt af Pastor emeritus C. E. Schultz, privilegeret Bogtrykker.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-06-18
Udenlandsk. Grækerne - Tyrkerne. Fra Triest skrives under 20. April: Efterretninger fra Smyrna melde, at Capudan Paschas Flaade var seet i Nærheden af Mytilene, og syntes at styre imod Sønden.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-06-18
Jfølge Beretning fra Constantinopel af 11. Mai skal denne Flaade endog paa sidstnævnte Sted have sat Tropper i Land.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-06-18
De græske Skibe, som have krydset for Missolunghi, ere vendte tilbage til deres Havne, og de af Capudan Pascha i den lepantiske Bugt efterladte Skibe krydse nu foran Byen, uden dog at foretage noget.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-06-18
Fra Odessa læses nu det Memorandum, som er overgivet Lord Strangford, hvori den den høie Port yttrer sin Fortrydelse over den Hielp, som fra England ydes Grækerne baade i Vaaben og Penge; ligesom den eiheller kan begribe, hvorfor Kongen af England ikke kan forbyde sine Undersaatter at stride for dem.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-06-18
Fra Bucharest skrives under 16 Mai. J Omegnen af Jbrail har Pesten gjort større Fremskridt, saa at alt her er i Bekymring, især da de herværende tyrkiske Tropper ganske forsømme de Forsigtighedsregler, der anvendes i andre Lande. Uagtet der i de sidste fire Uger bestemtere end nogensinde forhen er forsikkret, at disse Tropper snart skulde drage bort, saa seer man dog indtil i Dag endnu ingen Anstalter, der lade formode en nær forestaaende Afmarsch. De holde imidlertid den bedste Mandslugt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-06-18
Fra Constantinopel skrives under 17 Mai. Omendskjøndt der under Festen Ramasan er Stilhed i de sædvanlige Forretninger og Underhandlinger, saa har dog Porten i den første Uge af Maj afsendt flere Courerer til Bucharest og Jassi med Depescher sigtende til den nær forestaaende Afmarsch af de i Fyrstendømmene ved Donau endnu tilbageblevne tyrkiske Tropper. Antallet af disse Tropper beløb sig i begge Fyrstendømmerne i den sidste Tid, Fredsgarnisonerne iberegnede, omtrent til 3000 Mand.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-06-18
Capudan Pascha er den 1ste Mai løbet ud med den samlede Flaade fra Hellespont i Archipelagus. Man veed endnu intet tilforladeligt om Flaadens nærmere Bestemmelse. Mange formode, at Storadmiralen har den befaling, at angribe en eller anden af de insurgerede Øer, navnlig Plara eller Samos. Men da disse Øer, ligesom Hydra og Spezzia, befinde sig i en frygtelig Forsvarstand, og paa alle Sider ere omgivne af Batterier og bevæbnede Fartøier, og Foretagendet derfor vilde være meget voveligt, saa er det mere sandsynligt, at Capudan Pascha med det allerførste vil vende sig til Negropont, og forsyne denne vigtige Øes Fæstninger, der siden forrige Høst vedvarende ere truede af Jnsurgenterne, med Mandskab og Levnetsmidler.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-06-18
Consulatberetninger fra Alexandrien af 7. April forsikkre, at den ved Jldebranden i Cairo anrettede Ødelæggelse ikke har været saa almindelig, som man i Begyndelsen, havde skildret den, og hverken dette UlykkesTilfælde eller den herskende ødelæggende Pest vilde kunne hindre Paschaen i at udføre de af ham til Portens Understøttelse fattede Planer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-06-18
Breve fra Napoli di Romania (saaledes skrives fra Marseille under 26. Mai) melde, at der er afsendt Forstærkninger til Candia.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-06-18
De peloponnesiske Tropper, som, forenede med Øens egne, tilsammen udgjøre 15000 Mand, have slaaet Tyrkerne paa alle Punkter, og nødt dem til at trække sig tilbage i Fæstningerne med betydeligt Tab.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-06-18
Jpsarioterne, der blokere Charistos paa Øen Negropont, have ligeledes tilfægtet sig en afgjørende Fordeel. De have lagt sig i Baghold i Nærheden af Hovedfæstningen; Beien fra Charisios, der forsøgte et Udfald, da han ansaae Fienden for svag til at kunne gjøre ham Modstand, blev angreben af Grækerne med saa stor Heftighed, at Tyrkernes Nederlag var fuldkomment. Den største Deel af disse og selve Beyen ere gjorte til Fanger og bragte til Jpsara. Man troer, at Beyen, der besidder en umaadelig Formue, ikke vil kunne løskjøbe sig uden med uhyre Løsepenge, i Tilfælde af, at man maatte beqvemme sig til at give ham Frihed. Colocotroni og begge hans Sønner have underkastet sig Regjeringen. Den bedste Enighed hersker for Øieblikket i Grækenland, og Alt forberedes til at modtage Fjenden med største Kraft. Man haaber, at dette Aars Feldttog vil blive lykkeligt; det vil blive det sidste; Grækerne have besluttet, enten at seire eller døe.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-06-18
Portugal. Fra Lissabon skrives under 14de Mai. Jdag steeg Kongen atter i Land ved det kongl. Søe=Arsenal. Ved Hs. Majestæts Ankomst hilsedes han ved en Artilleriesalve, som gjentoges af alle Krigskibe. Hele Natten var Byen illumineret.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-06-18
Hs. Majestæt har befalet, at Ministrene skulle forelægge ham en Plan, hvorefter Lissabon skulde blive til en Frihavn, en Ting, som har foraarsaget stor Jubel.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-06-18
Fra Bourdeaux skrives under 29. Maj. Bladet Jndicateur indeholder nogle nærmere Omstændigheder ved Begivenhederne i Lissabon. Det hedder nemlig: at Jnfanten den 29. April om Aftenen Kl. 10 skal være gaaet ud af Palladset Bemposta for at være nærværende ved at dæmpe en Jldebrand i St. Benediktgaden. Denne Brand synes at være paasat, thi den varede neppe et Qvarteer; men ved Midnatstid gjennemstreifede Prindsen alle Kasernerne, og udbredte der at man havde villet ombringe Kongen, Dronningen og ham selv; derpaa befalede han Tropperne at forsamle sig Kl. 3 om Morgenen paa Rocio, for at gjøre Ende paa Frimurerne. Da han blev kaldt til det faderlige Pallads, lod det, som han angrede sin Ubesindighed, og han lovede, ikke meere at bekymre sig om Regjeringen; men da han atter blev ophidset af sine Raadgivere, brød han sit Ord, og hans Forhold blev som det havde været. Lissabons Tilstand var skrækkelig; thi 2 Regimenter og en Bataillon vare blevne Prindsen troe, og man ventede ikke mindre, end at see en Borgerkriudbryde, men, takket være Viisdommen og Maadeholdenheden i Kongens Raad, alt gik af uden Blodsudgydelse. Det lykkedes Kongen at forlade Hovedstaden paa følgende Maade. Den 9de om Morgenen yttrede Hs. Majestæt Lyst til at spise i sit paa hiinSide af Floden beliggende Pallads Caxias, og lod ogsaa sin Søn, der var paa den anden Side af Floden, indbyde dertil. Da Kongen havde indskibet sig i Belem, ønskede han at see det engelske Linieskib, Windsor=Castle, der laae paa Rheden; men neppe var han kommet ombord paa samme, førend han lod udfærdige befaling til at arrestere Jnfanten, hvilket ogsaa strax blev fuldbyrdet. Det egentlige Hoved for denne Revolution var Dronningen; Prindsen handlede kuns efter hendes Veiledning, og hans høire Haand ved Udførelsen var Marqv. af Abrantes's Søn.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-06-18
Frankrige. Constututionel meddeler i en Skrivelse fra Bremen af 15. Maj en foregiven Memoire fra det petersborgske Cabinet, som gaaer ud paa, at opfordre Tyrkerne til at oprette 3 Fyrstendømmer i Grækenland, hvoraf det ene skulde bestaae af Thessalien, Boeotien og Attica (Østgrækenland); det andet af Cpirus- og Ararmanien (Vestrækenland); det tredie af Morea og Candia. Storherren skulde ud navne Hospodarer i disse Provindser, og Grækerne nyde Handelstihed og bruge eget Flag, imod at indrømme Tyrkerne visse Fæstninger og svare dem aarlig Tribut. Cassationsretten har forkastet den i Perpignan fældede Dødsdom over 11 franske Overløbere, som næsten alle vare Officerer i den constitutionelle spanske Armee, paa Grund af, at man ved den sluttede Capitulation havde lovet at skaffe dem Benaadelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-06-18
Den aarlige Udskrivning i Frankrig er forøget fra 40,000 til 60,000 Mand, og Tjenestetiden forlænget fra 6 til 8 Aar, for at Landet stedse kan være forsynet med et talrigt, indøvet Mandskab, og desto hurtigere og virksommere kunne beskytte Frankrigs vidtudstrakte Grændser, der i faa Dage kunne trues fra flere Punkter. Den forrige Veteran-Classe falder da i Fremtiden bort.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-06-18
Adskilligt. Fra Memel skrives under 4. Juni, Vor Skibsfart er temmelig betydelig, allerede nu ere omtrent 400 Skibe ankomne hertil. J blandt disse vare 8 under dansk Flag, hvoraf 3 ere befragtede til Portugal med Pibestaver og Hør. Veirliget har iaar hidtil været saa gunstigt som muligt for Sæden, og dersom disse gode Udsigter ikke ved et eller andet uventet Tilfalde skulde blive forandrede, saa kan man vente yderst lave Kornpriser, og det saa meget mere, som der ingen Anledning haves til at vente betydelig Søgning. For nærværende Øieblik noteres Priserne nommelt som følger, dog maa man bemærke, at ved virkelige Kjøbslutninger vilde alt kunne faaes for meget billigere Priser end de noterede: Hvede 300400 Fl., Rug, gammel polsk 115 - 120 Fl., fra ifjor 105 1100 Fl., Byg 90 100 Fl., Havre 6070 Fl. pr. Læst.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-06-18
J det Würtembergske har i dette Foraar adskillige Personer spist, deels Liv deels Helsen, bort, i røgede Pølser; hvorfor man offentlig advarer, ligesom i det Saalfeldtske, imod at lave Ost i Kobberkar. Napoleon tog Gift. Natten efterat Napoleon havde undertegnet Afsigelsesacten, blev Tausheden i Palladsets lange Corridor pludselig afbrudt ved hyppig Frem- og Tilbagegaaen. Slotsbetjenterne løb op- og ned af Trappen, Lysene i de indere Cabinetter bleve tændte; Kammertjenerne vare oppe. Man bankede paa Doctor Qvans Dør; man vækkede Stormarskallen; man kaldte paa Hertugen af Vicenza, man løb for at hente den i Cancelliet boende Hertug, af Bassano. Alle kom, og bleve efterhaanden indladte i Sovecabinettet. Forgjeves lurede Rysgierrigheden. Den kunde kun høre Sukken og Stønnen, der kom fra For cabinettet og udbredte sig i det tilstødende Gallerie. Pludseligen kom Doctor Øvan ud; han gik skyndsomst ned i Gaarden, besteg en ved Rækværket bunden Hest, og gallopperede bort. Det tykkeste Mørke havde bedækket denne Nats Hemmelighed med sit Slør. Følgende fortælles derom: Under Tilbagetoget fra Moscau havde Napoleon forskaffet sig ved Dr. Hvan, hans Livlæge, det Middel, han vilde betjene sig af, for ei at falde i sine Fienders Hænder. Det bestod af en af Cabanis opgivet Composition, den samme, hvormed Condorret dræbte sig i Fængslet. Han havde i hele Farens Tid baaret det i en Pung om Halsen, og siden omhyggeligen bevaret det i sin Necessair. J denne Nat syntes det Øieblik at være kommet, hvor han troede at burde tage sin Tilflugt til dette sidste Hjelpemiddel. Kammertjeneren, der laae bag den halv aabent staaende Dør, havde hørt ham staae op seet ham opløse noget i et Glas Vand, drikke det og lægge sig igjen. Snart havde heftige Smerter aftvunget Napoleon Tilstaaelsen om sit nær forestaaende Endeligt. Nu havde han ladet kalde sin troeste Tjener, ogsaa Hvan var bleven kaldet. Men da denne erfarede hvad der var skeet, og hørte Napoleon beklage sig, at Giftens Virkning ikke var hurtig nok, saa blev han ganske forvirret og skyndte sig bort fra Fontainebleau. Man tilføier, at en lang Skummer havde indfundet sig, at efter en stærk Sveed Smerterne og de befrygtede Symptomer vare aldeles ophørte, enten fordi den tagne Docis var utilstrækkelig, eller Tiden havde svækket sammes Gift. Man siger, at Napoleon forundret over endnu at leve, skal have grundet nogle Øieblik og derpaa sagt: "Gud vil det ei, og overladende sig Forsynet, som havde bevaret ham Livet, havde han vidst at finde sig i sin ny Bestemmelse. –
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-06-18
Hvad der er foregaaet blev de indere Gemakkers Hemmelighed. Men hvorledes det end er, Napoleon reiste sig om Morgenen, den 13de og klædte sig paa som sadvanligen. Han vægrede sig ikke ved, at ratificere Tractaten, og undertegnede den. (Af Baron Fains Memoirer.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-06-18
Anecdoter. Den fra Trediveaarskrigen saa berømte Albrect von Wallenstein tjente først i Ferdinands Hofler som Page. Paa Slottet Ambras, nærved Jnspruk i Tyrol, indslumrede han engang, før Spisetiden, paa Rak værket i en Buegang, og styrtede loved kulde ned fra andet Stokværk, uden at tage mindste Skade. Denne underfulde Redning gjorde et saa starkt Jndtryk paa ham, at han gik over til den katholske Religion ret, for hans følgende Daad, saa afgjørende Skridt – da det, som han i sin Alderdom ofte fortalte, under dette frygtelige Fald var forekommet ham, som om den hellige Jomfrue, med moderlige Arme, havde opfanget ham, paa det at han ikke skulde døe i den lutherske Vildfarelse. Suwarow – en dannet russisk Feldtherre, men hos hvem man ellers opdagede mange Comraster – havde tilkæmpet sig en Seier, der blev feiret med en Gudstjeneste under aaben Himmel, hvorefter han selv, i hele Hærens Paasyn, blev paahangt en Orden. Efterat Gudstienesten var tilende, talte Suwarow, prydet med sin ny Orden, nogle hjertelige Ord til sine Soldater, roste deres Tapperhed, og erklærede rørt: at næst Gud havde han dem alene at takke for Seieren. Henreven af Enthusiasme for Feldtherren, greb en gammel Grenadeer den af Naturen lille Sumarow, løftede ham op, kyssede ham og rakte ham til sin Sidemand, og saaledes gik han fra Haand til Haand hele Rækken igjennem.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-06-18
Canzier Niemeyer var for flere Aar siden budet til Fadder hos en Landsbypræst i Narheden af Halle. Ved Bordet kom Nie meyer til at sidde ved Siden af Præstens Svigermoder, Skolemesterens Kone, der vistnok sjelden havde varet udenfor sin Landsbyes Grændser, men som dog alligevel lagde en saa sund Forstand og muntert Lune for Dagen, at Niemeyer fyldte sit Glas og klinkede med hende, med de Ord: Deres Skaal Fru Collega! "Ak," sagde Konen undseelig: "det kan jeg ikke tage imod, Deres Høiærværdighed, thi min Mand er kun Skolemester i en Landsby, og De er det halve Tydsklands Skolemester. Den fineste Hofdame kunde neppe have sagt noget Galantere, end denne Naturens Datter.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-06-18
Jndenlandsk. Den 11te (efter Handelstidenden d. 12te) dennes havde man paa Kjøbenhavns Toldbod et ligesaa rædsomt som sjeldent SynEn Brig, kommende fra England og ladet med Hørfrø, havde faaet en betydelig Læk og vilde løbe ind der, for at sætte sig fast. Men da det kom uden for Langelinie, mellem Kalkbrænderiet og Citadellet, tog et Vindstød fat i det, hvorved Vandet styrtede saa stærkt derind, at det sank. Men Folkene bleve reddede. Overdelen af dette forulykkede Fartøi kan sees fra Toldboden.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-06-18
Wonsild, den 8de Junii. Den 5te Juni 1824 bliver for Wonsild Menighed en uforglemmelig Dag. Hs. Majestæt Kongen havde allerede for sin Afreise fra Residentsen allernaadigst besluttet, paa sin Reise igjennem Hertugdømmet at lægge Grundstenen, til Alteret i Wonsild nye Kirke. Ved sin Ankomst til Haderslev approberede han allernaadigst de af Vedkommende til den Ende foreløbig tagne Bestemmelser, og lagde det nye store Beviis paa sin Kongl. Huld og Naade, til at Kirken maatte bære Hans Navn og kaldes Frederiks Kirke. -
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-06-18
Fra den tidlige Morgenstund af vrimlede alle den store Byes Gader af Fremmede. En utallig Mængde af Hs. Majestæts troe Undersaatter fra de nærmeste Kjøbstæder og Landsbyer vare ankomne hertil, for at nyde den Lykke at see og hilse Hs. Majestæt, vor elskte Konge. Omtrent Kl. 3 om Eftermiddagen skeete hans Ankomst. - Ved Jndgangen til Byen stode Menighedens unge Karle opstillede i 2 Rader med Buer, imellem sig af friske unge Træer eller Grene, og modtoge Kongen med et hjerteligt Fryderaab, hvormed Klokken, som nyelig var ophængt i Taarnet, gav glædelig Samklang. Provstiets og Lehnets Geistlige og flere af Omegnens Præster, 24 i Tallet, saa og Herredets civile Embedsmænd kom Kongen imøde i Æreporten, som var bygget ved Kirkegaarden, og paa hvis Tinde det danske Flag varede, og fulgte under Overhofmarskallens og Amtmandens Anførsel Hs. Majestæt i Procession igjennem en Række af Sognets Piger, der strøede Blomster for Kongen fra Æreporten af indtil Kirkens Vestibule &c.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-06-18
Den 11. Juni solgtes Specier paa Kjøbenhavns Børs til 14 Mk. 10 s. Disc. 5 Proc. - 4 Proc. Kongelige Obligationer (uden Renter) 94 1/2. Nationalbank-Obligat. (af Laanet d. 4 Febr. 1820, uden Renter) 100 1/2 Rbd. r. S. eller 122 Rbd. Sedler pr. 100 Rbd. r. S. Hamborger Laan af 1819. 3000 Bcomk., Dito 4000 Bcomk. - - 6 Proc. norske Obligat. ved Hambro og Søn. . - Norske Speciessedler pr. 10 Spec. 16 1/4. - Svenske Sedler 57 s. - Asiatiske Actier 95.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-06-18
Fra 26de Maj til 16de Juni, ere følgende Reisende passerede Beltet imellem Sjælland og Falster: Til Siælland. Forv. Boas, Forp. S. H. Clausen og C. Clausen, Kom. Kausmann, Goldschmidt, og Rindskopf, Madam Meyer og Gottschalck, hver m. 2 Børn, Jfr. Posselt og Jacobsen, Madm. Hirsch, Past. Nannestad m. Fam., Hs. H. Baron Knuth m. Fam., Past. Spleth, Forp. Wedel, Hr. Hellemann, Consist. Aff. Blædel, Jfr. Schmidt, Capt. Ammisbøll, Kammerr. Ammittbøll, Jfr. Ammisbøll og Coucheron, Jfr. Nyrop og Halse, Forp. Frederichsen, Postskr. Schjøtt, Cand. Bagge, F. Bagge, Jfr. Bagge og Dorph. Disc. Bertouch, Mad. Elstner m. Søn og Datter, Madm. Birkholm m. Datter, Jfr. Priergaard og Plum, Farv. Harder, Forv. Nielsen, Forp. Nyholm m. 2 Sønner. Til Falster. Past. Spleth, Forp. Wedel, Hr. Hellemann, Justitsr. og Ridd. Bruun m. Søn, Forp. Boas, Capt. Ammisbøll, Kammerr. Ammisbøll, Jfr. Ammisbøll. og Coucheron, Forp. S. H. Clausen m. Søn og C. Clausen, Forv. Nielsen, Kjøbm. Gottschalck, Disc. Kausmann, Consistor Aff. Blædel, Jfr. Halse, Skolel Brix m. Fam., Jfr. Bagge og Dorph. Mad. Galle m. Søn, Cand. Bagge, Dise. Bagge, Frøken v. Bertouch m. Kammerj., Hs. Exc. Geh. Conferentsr. Sr. Hardenberg Reventlou m. Grevinde og Følge, Amtspr. Grundtvig m. Frue.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-06-18
Bekjendtgjørelser.