Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-07-26
Den 12te forelæste Abbe v. Montesquion, Jndenlandsk Minister i de Deputeredes Kammer en Fremstilling af Frankrigs nuværende Tilstand, af følgende væsentlige Jndhold: Ustridigen har Krigen været Hovedaarsagen til Frankrigs Lidelser. Historien viser ikke noget Exempel paa en Nation, der saaledes mod sin Villie er bleven henreven til de farligste og meest ødelæggende Foretagen, der. Det skrækkelige Tab af Mennesker, som den forrige Regiering foraarsagede, er uberegneligt. Strabadser og Sygdomme, slet Indretning af Hospitaler og Lazarether bortreve ligesaa mange Menneskeer, som Krigen. Masser af Krigere, der ellers havde udgjort store Armeer, forsvandt saaledes, uden engang at tage Deel i Kampen. I de sidste 1415 Maaneder ere allene 1 Million og 300,000 Mand blevne udskrevne. Heraf lader sig slutte hvilket Tab af Menneskeer Nationen, i 22 Aar maa have lidt. Agerddyrkningen havde virkelig gjort store Fremskridt i Frankrig allerede før Revolutionen; men Regieringens Hindringer og Undertrykkelser have tilintetgjort dette. Viinbiergseierne have ved Continental=Systemmet lidt et ubodeligt Tab; i det sydlige Frankrig ere mange Viinbierge ødelagte, og den lave Priis paa Viin og Brændeviin betog alt Mod til dette Slags Dyrkning. Allerede under Ludvig VI var den spanske Faare=Avl med Held indført, men den forrige Regent troede at ville forcere denne Næringsgreen, hvorfor han ved et Decret 1811 befalede at oprette 500 Depots af spanske Væddere, men under saa trykkende Bestemmelser, at de hidtilværende Eiere ophævede deres spanske Skiæferier og at Racerne bleve fordærvede. Denne Forholdsregel har kostet Frankrig over 20 Millioner. Stutterierne der bleve ødelagte i Revolutionen, men igien oprettede 1806, havde i Slutningen af 1813 1364 Hengster; men i samme Aar bleve 80,000 Heste reqvirerede, og en løselig Beregning angiver Tabet af Heste siden Begyndelsen af 1813 til 230,000 beregnet i Penge til 105,200,000 Fr. J Aaret 1787 vare 15000 Væverstole i Gang i Lyon, dette Antal er forringet i de sidste Krige til 8000, men ved Ophævelsen af Continentalsystemmet, der ellers har tvunget Manufacturisterne til at opdage mange indenlandske Hielpekilder, ville denne Erhverv kilde snart hæve sig igien. Hvis man kan troe Fabri kanterne, saa sysselsætte nu Bomuldmanufacturerne over 400000 Arbeidere. Handelen, hvorledes kunde den trives under den forrige Regiering, der underkastede den sine Luner og Beregninger, Licents=Systemmet har ødelagt mange Kiøbmænd, eller gjort dem modløse. Hvor kunde de Handlende være rolige, da de i Regieringen havde en saa gierrig Medheiler, Mange offentlige Arbeider bleve foretagne til virkelig Nytte; men mange blot af ærgierrig Pragtlyst. Medens prægtige Landeveie bleve anlagte paa Grændserne forsømtes de inde i Landet. Broe= og Chaussee=Kassen er i Gield, for 28 Mill. I den sidste Krig ere 30 Hovedbroer ødelagte, hvortil Tømmer allene vil koste 1800,000 Fr. Kanalerne ere i bedre Tilstand. Den ved Bourgogne, har alt kostet 12 Mill. og endnu udfordres 5 Mill. Dette Foretagende som og Kanalen ved St. Quentin fortiene Roes. Til Kanalen de Durey udfordres endnu 18 Mill. Arbeiderne i Paris vare især Regieringens Opmærksomhed henvendte paa mange af disse Anlæg vare virkelig nyttige. I Krigsministeriet laae især Kilden til alt Ondt, Vanheldet i de 3 sidste Campagner formerede dette Chaos. J Maii forrige Aar. var Armeen 500,000 Mand foruden 122,597 aftakkede Militaire. 160,000 vende tilbage af Krigsfangenskab. Generalstaben udgiør 1814 Personer. Krigen i 1812-13 har tilintetgjort Artillerie og Krigsforraad for en Sum af 250 Millioner. Siden 1804 har Vedligeholdelse af Krigspladserne i det gamle Frankrig, kostet 55 Mill. og i de af Frankrig nu afstaaede Lande, 115 Mill. Krigsudgivterne for 1814 vare ansatte for 740 Mill., og der var Restancer for 261 Mill. (Fortsættelsen følger.)