JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-07-30
Skriftets Recensent i Tidsskriftet Hermes mener imidlertid, at det vilde være en Taabelighed fra de rige Capitalisters Side, dersom de, naar de kunne anbringe deres Penge til saa høie Renter (efter hvad Rec. har hørt, 8 pC., men hvilket han dog finder næsten utroligt) i hypotheceret Privateiendom, vilde give Slip paa en saadan Leilighed, og - forudsat at Debitorerne til Forfaldstid, eller kort derefter, betale deres Renter give en Deel af deres Formue til Priis for en Effecthandel, der er underkastet Forandring og den afvexlende Rentefod, især da Erfaringen har lært, at man, som allerede Sirach har sagt, ikke kan gaae i Rette med Stater angaaende Gields fordringer. - (J Danmark kan man i disse handelsflaae Tider vel faae Penge nok til Laans, men mod Hypothek af Nationalbank= eller Kgl. Obligationer; vanskeligen derimod mod Hypothek i fast Eiendom, endog neppe paa første Prioritet. Aarsagen dertil ligger deri, at ikke faa offentlige Stiftelser have sat de Penge, de havde at disponere over, i Statspapirer, der svare høiere Renter, og at Private have faaet en Afsky for de med Realisationen af Hypotheker i faste Eiendomme, forbundne Vidtløftigheder. Er Debitoren en slet Betaler, saa staaer det i hans Magt ved Exceptioner a. at forhale Betalingsterminen et Par Aar, og det er noget, som de fleste Creditorer helst ville undgaae.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-07-30
Paa Øen Milo fandtes 1820 en antique Venus=Statue, som den franske Ambassadeur ved det tyrkiske Hof, Grev Riviere, lod bringe til Paris, og som nu er beskreven i en egen Afhandling af Qvatremere de Quincy. Den er klædt indtil Hofterne, sætter den venstre Fod noget høiere, og dens Arme, hvoraf korte Stykker ere tilbage, have aabenbart holdt en anden Figur Den er sammensat af to Marmorstykker, som i Midten af Figuren paa det allernøieste ere sammenføiede. Marmoret er af det fortræffeligste Slags, og ligner, formedelst den gamle Tilberedelse, Elphenbeen. Kun Spidsen af Næsen, den øvre Deel af den venstre Fod og den største Deel af Armene ere afbrudte. Forf. har bevist, at Statuen har været skilt fra de oprindeligen forbundne Stykker, og senere med nogle Forandringer og Restaurationer er bleven renoveret. Hvor stort Antallet af de i den preussiske Stat i Omløb værende Rigsdalere (Thalerstücke) er, lader sig vanskeligen bestemme, men, fra 1764 til 1817, ere ialt prægede der 70 Mill. Fra 1809 til 1817 har man allene præget 27,396,000 Omkostningerne ved den preussiske Mønt ere blevne meget formindskede ved den Uhlhanske Presses Opfindelse. Uhihan er en Bonde fra det Oldenborgske, som der allerede lagde sig efter Mathematik og mechaniske Arbeider, f. Ex. Glas sliben. For omtrent 20 Aar havde han allerede forfærdiget achromatiske Kikkerter, og blandt andre een for Hertugen. Fra Oldenborg kom han til Grevskabet Mark, hvor han for de derværende Klædefabriker forfærdigede adskillige Maskiner. Fra den Tid af blev han ved Rhinen, fordi han her i de rige Fabrikegne fandt en større Skueplads for sine mekaniske Talenter. Han drog nu til Grevenbroich, 2 Mile fra Neus, hvor han indrettede et Værksted for Spinde- og Kardemaskiner, og her var det, hvor han opfandt den ny Mønt presse, som han af Kongen fik et Patent paa, og som allerede er indført i de hollandske Mønter. Han har udgivet adskillige Skrifter angaaende Gjenstande af den høiere Mathematik, og blandt andre en Gjendrivelse af Prof. Wolchazius's, Skrift, hvori denne troede at have løst det Du liske Problem.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-07-30
Statsraad C. W. Huseland har til Fordeel for Louisestiftelsen udgivet en Anviisning til Qvindekjønnets moralske og physiske Opdragelse, efter Darven.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-07-30
Prof. Pictet har meddeelt det helvetiske Selskab en udførlig Beretning om en mærkværdig Torden, som slog ned i et Huus i Geneve, der ikke havde nogen Afleder, men hvis Tag var tækket med Blik, og hvis Render af samme Metal stode i Forbindelse med Jorden. Han udleder deraf Vigtigheden og den bevarende Egenskab af Metallers Anbringelse paa Bygninger i Geneve, og mener, at dette især er Aarsag til, at der sjeldent i denne Stad anrettes nogen Skade ved Torden. Uden at beskadige det Jndere af den anførte Bygning, trængte Tordenen, blandt andre, paa et Sted en Blikplade gjennem to Huller, af en Tomme i Diameter og omtrent 5 Tommer i Afstand fra hverandre.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-07-30
J Berlin forevises i denne Tid, som en Natursjeldenhed, en stor, levende Konge eller Afgudsslange. Denne Slange er sikkerligen een af de større og skjønnere, der hidtil er kommen til Europa. Den er henved 14 Fod lang og 13 Tommer i Omfang, medens de troværdigste Folk, der have seet denne Art i dens Fædreland, kun tale om Exemplarer, i det Høieste, af 9 til 10. Fods Længde. Efter Eierens Forklaring er den fra Øen Java, hvilket synes fuldkomment rigtigt, naar man sammenligner den med den Beskrivelse, Hr. v. Wurmb har gjort i Societets Forhandlinger i Batavia over den store Slange, som mander kalder Ular-Sava. Der er ingen Grund til at omtvivle Hr. Hills Udsagn, at denne Slange allerede over et Aar ikke har taget nogen Føde til sig, og det lader sig ikke bestemme, hvor lang Tid et saadant Dyr endnu vil kunne leve i Fangenskab og udholde at faste. Det er mærkelig, at denne Slange, selv i Jndien, saare vanskeligen fortærer de Dyr, der levende kastes hen for den.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-07-30
Dr. Patrik Russel, een af Hovedforfatterne om indiske Slanger, fortæller, at en 7 Fod lang Pedda Poda, der er meget nær beslægtet med denne, lod sig af en med den indspærret levende Høne hugge paa hele Hovedet, uden at tilføje den noget Ondt, og uden at fortære den; men han siger ikke hvor længe den opholdt Livet. At iøvrigt Livsforretningerne hos dette Dyr gaae i uforstyrret Virksomhed for sig, beviser den endnu stedse vedvarende Excretion af ufordøiet kridtagtigt Stof fra dens sidste Æde, og at den i afvigte Aar to Gange skiftede Ham. Kun Øinene, hvis ydere Hund falder med af, syntes at have liidt noget, og denne Slange lader ogsaa, ligesom den, Tournieres i forrige Aar foreviste i Berlin, at være nær ved at blive blind.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-07-30
Dr. Jenner har anvendt Lægernes Maade at opvække konstige Huududslæt med største Held som Lægemiddel hos Sindssyge, og har nu allerede samlet et anseeligt Antal Erfaringer af det bedste Udfald. De heftigste og meest haardnakkede Forryktheder, mod hvilke man forgjeves havde forsøgt alt Mueligt, helbreder han ved dette Middels rigtige Anvendelse. For sytten Aar siden besluttede den russiske Regjering, at anlægge en ny Menonitercoloniepaa den venstre Bred af Moloschna og den høire af Rits Jnatchace. Den findes nu ikke langt fra det Azowske Hav, i Nærheden af Staden, Tarmak. Dens Gebets Grændser ere 64 Mile fra Odessa. Jndtil 1819 bleve 19 Landsbyer opbygte. J een af samme, Ruckenau, lægger man Vind paa Merino Avlen. Med deres Naboer Kosakkerne og Nogaa, en tatarisk Stamme, leve Colonisterne nu i god Forstaaelse, og kun i Begyndelsen af Colonisationen forefaldt nogle Tvistigheder. De Tydske overlade Tolatrerne en Deel af deres Græsgange til Græsning for deres Heste, hvoraf ofte en Eneste eier 4 til 600. Ogsaa de begynde nu at drive Agerdyrkning, og da de efterabe Alt, hvad de see hos Colonisterne, saa kunne disses Snedkere ikke forfærdige Vinduer, Døre a. nok for dem, Alt paa Tydsk Maade. Nogaierne kalde Colonisterne Laconis (Brødre) og besøge deres Kirker og Skoler, men naturligviis kun af Nysgierrighed efter at lære at kjende de christelige Skikke. Det derværende Clima er meget varmt og foranderligt, især om Vinteren, hvorden hurtige Overgang fra Snee til Regn og fra Dug til Riim er meget sædvanlig. J afvigte Vinter er ingen Snee falden; men Kulden var føleligere end almindeligen. Nætterne ere meget kolde; i det Jndre af Landet, uden al Dug, men i Nærheden af Søen ledsagede af megen Dug. Jordbunden er saare frugtbar, og frembringer de meest forskjellige Frugter. Heftig Skylleregn og Hagel ere sjeldne. Paa Træ mangler det ganske; man maa derfor hente Bygningstræet fra det sorte Havs Kyster.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-07-30
Nogle Geographer og Søfarende havde yttret den Mening, at der ved det sibiriske ForbiergShehalladsky var en Landtange, hvorved Asien var forbunden med America. J forrige Aar har den russiske Regjering sendt Lieutenanterne Wrangel og Anjou didhen, men disse have nu befundet det Modsatte at være Tilfældet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-07-30
Et mærkeligt Skrift er i afvigte Aar udkommet i Zürich under Titel af Lebensbeschreibung der Wittwe des Oberst Florian, Engel von Langvies in Bündten, god. Egliv. Flautern bey Zürich &c. Det indeholder Historien om hendes Herkomst, hendes Ungdomsskjebne, Giftermaal, vidtløftige Reiser, i den franske Armees Følge, gjennem hele Frankrig, Nederlandene, Jtalien, Spanien, Portugal, de østerrigske og preussiske Stater, Tydskland og især med Expeditionen til Ægypten, og endeligen hende senere Reise til America, beskreven af hende selv &c. Som en ung, smuk, munter Pige forelskede hun sig i sit 17de Aar (1778) i den permitterede Sergeant Major ved et Schweizerregiment, ægtede ham og gik med ham til Frankrig. Ved Schweizertroppernes Afskedigelse tninger Nøden imidlertid den til Officier befordrede Mand til at træde i Republikens Tieneste. Efter forskjellig Frem og Tilbagedragen bestemmes hans Regiment til Ægyptens Armee. Fra dette Øieblik af viser han sig som sin Hærførers trofaste Tilhænger, forfremmes til Oberst, følger med Bonaparte til Den Elba, og falder, tilligemed to Sønner, ved Waterloo for Keiserens Sag. Overalt ledsager hans Kone ham, og hun bliver Moder til 21 Børn, hvoriblandt tre Tvillingpar. Sieldent ville Sødskende kunne nævne saa langt fra hverandre liggende Fødselstæder, f. Ex. Caro i Ægypten og Josephstadt i Bøhmen, saa igjen Semlin og Rotterdam. Sex Sønner bleve paa Valpladsen, to Døttre bleve ligeledes Offere for Krigens Følger, to andre Sønner gik med Napoleon til St. Helen. J Haab om at finde sit Udkomme hos sin tredie Søn i America, reiste Moderen til Ny-Orleans, og ankom, efter mangehaande Vanskeligheder, endnu betids nok til at kunne trykke hans Øine til. Derfra vendte hun tilbage til Europa, kom paa Valpladsen ved Waterloo, hvor hun engang havde fegtet ved sin Mands Side og var bleven haardt saaret, i Fare for at fryse ihiel, gik derpaa til Jtalien, for at opsøge sin eneste endnu levende Datter ved Hertuginden af Parmas Hof, skjøndt forgjeves; thi Hertuginden viste hende vel megen Velvillie, men turde ikke see hende, fordi ingen, uden den Keis. Commissair Grev Neippergs Samtykke, kunde faae Audience. Den Forladte henvendte sig nu til sin Fødeby, hvor hun, blottet for alle Midler, beskriver, for at faae nogen Understøttelse, sine Levnetsomstændigheder. Da hun talte Tydsk, saa kom hun til at følge med det Gesandtskab, der sendtes til Wien, for at afhente Napoleons Trolovede, Erkehertuginde Marie Louise. Hun var det, der den Gang havde det i offentlige Blade anførte Jndfald, at bede Keiseren af Østerrige om, at sende den lille Fugl og den lille Hund, som Erkehertuginden holdt saa meget af, og selv pleiede, med Coureer til St. Cloud, for derved at overraske hans Datter paa en behagelig Maade.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-07-30
- Oberst Engels i Skriftet omtalte oeconomiske Forhold ere et nyt Beviis paa, hvor indbringende saadanne Militairposter da vare. Uagtet han havde saa mange Børn at underholde, og først 1808 blev virkelig Oberst, kunde han dog, da det blev ham overdraget at indrette Militairhospitalerne i Bayonne og Barcellona, og de dertil fornødne Penge manglede, af sine egne Midler forstrække Vedkommende med 136,000 Fr., hvilke hans Enke endnu har at fordre, og som hun allerede har gjort adskillige Skridt for at faae tilbagebetalte. Viinstokken, der har gjort Øen Madeira saa berømt og rig, blev oprindeligen indført der fra Cypern. Nu voxe alle Druer her i største Fuldkommenhed. Den egentlige Madeiraviin er en Blanding af alle paa Øen voxende Druer. Kun Malvasier og Sercial perses særskilt, den første overgaaer alle søde, og den sidste alle saakaldte tørre Vine. Der gives her en overordentlig Art, der blot bruges som Desert, og er omtrent af en Muslingblommes Størrelse, Druerne ere saa store, at een af samme ofte veier 200 Pund. Rankerne ere befæstede ved Spanskrør, der staae omtrent tre Fod over Jorden. Viinhøsten begynder i de første Dage af September. Man maa da bruge den særdeles Forsigtighed, at binde alle Hunde, paa det de ei skulle komme til Druerne, som de ere meget begierlige efter. Den bedste Viin voxer paa den sydlige Side af Øen, og Mosten har Portvinens mørke Farve. Den gjærer omtrent sex Uger. Der perses 25 til 30,000 Piber om Aaret, førend den kan drikkes, maa den enten ligge en Tidlang paa Madeira, eller føres til et varmere Clima. Alle til Engelland bestemte Madeiravine maa først gjøre en Reise til Veste eller Ostindien, China eller Brasilien. Det er mærkværdigt nok, at Besidderne af det største Rige i Verden, næst China, ere Kjøbmænd. Det engelsk ostindiske Compagnies Besiddelser i Ostindien udgjøre nemlig 25,726. Mile med 83 Mill. Jndbyggere, foruden 40 Mill. Mennesker i forbundne eller skatskyldige Stater.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-07-30
Paa Nicolarerne findes nu aldeles intet østerrigsk eller dansk Establissement mere; men paa Carnicobar opholde dog endnu adskillige Missionairer sig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-07-30
Dr. Zollikoser har i det Helvetiske Selskab oplæst en Sygdomshistorie om en Kone paa 47 Aar, der, som følge af en Sygdomstilstand, som er begyndt i hendes Barndom, omsider blev forløst med en Deel Fragmenter af Been, der synes at have hørt til et Fortus, hun var født med.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-07-30
En utrættelig Avislæser har sammenlignet alle franske og tydske Tidender for 1821-22, og fundet, at Krigen mellem Rusland og Porten 279 Gange er bleven erklæret, medens det paa den anden Side 282 Gange er bleven forsikkret, at Freden er vis.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-07-30
Kjøbenhavns Børs, d. 30 Juli. Cours. Hamb. 2 M. 247, a vista 250. Spec. 251. Specier solgtes til 15 Rbmk. 1s. a 15 Rbmk. 1 1/2 s. Oblig. (med Rente fra 11 Juni 1822) 75 1/2. Nationalbank-Obligat. (af Laanet d. 2 Februari 1820) 100 a 100 1/2 Rbd. r. S. (uden Renter) ell. 126 Rbdlr. Sedl. pr. 100 Rbdl. r. S. Norske Rigsbanksedler 11 a 112. - Svenske Sedler 61 s. - Disconto 6 pC. Commell og hans Sønner.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-07-30
Lord Clarendon fortæller, at siden det lange Parlaments Opløsning 1658 var Protectoren Crommells Magt inden og udenlands stegen til det Høieste. Men siden den Tid, han havde afslaaet at sætte Kongekronen paa sit Hoved, tabte hans Munterhed sig og afløstes af Vrantenhed, som om han piintes af Samvittighedsnag. Han troede sin Person i bestandig Fare, og tog sin Tilflugt til usædvanlige Sikkerhedsforholdsreg ter. Det var vanskeligt at faae Adgang til ham; uroligen vare hans Øine heftede paa ethvert ham fremmed Ansigt. Naar han reiste til Hampton, hans Yndlingsopholdsted, saa dølgede han ombyggeligen Dagen og Timen, hans Afreise skulde finde Sted, ligesom den Vei, han agtede at tage. Talrige Garder omringede hans Vogn, og desforuden bevæbnede han endnu alle de Tienere, der ledsagede ham. Jngen vidste i hvilket Kammer han sov, og ofte forandrede han sit Sovested adskillige Gange i een Nat. Huuslige Lidelser forøgede hans melankolske Stemning. Hans Søn Falconbringe voldte ham stor Fortræd. Hans Yndlings datter Claypooles Død smertede ham dybt. Han fulgte hende snart i Graven. - Sin ældste Søn Richard havde han paa sin Sotteseng udnævnt til sin Efterfølger i hans høje Værdighed. Richard erkjendtes i Engelland og af de udenlandske Magter som saadan, Han sammenkaldte et nyt Parlament, der gjorde Vanskeligheder ved at erkjende ham som Protector. Opløsningen af samme var nødvendig. Men Richard var snart kjed af at fortsætte en Kamp, han ikke var voxen. Da desuden Armeen ei vilde erkjende ham for Protector, traadte han frivilligen tilbage i Privatlivet. Han havde ikke havt Leilighed til at vise sig som Hærfører. Han var af blid Tænkemaade og frygtede haarde Midler. Han elskede Landlivet. En Mand af hans Characteer kunde ikke være Cromwells Efterfølger. Den anden Søn af Protectoren, Henrich, som var Lord-Lieutenant i Jrland, havde arvet mere af sin Faders Aand end Richard. Han gjorde et Forsøg paa at understøtte sin Broder med Soldaterne, men da disse ikke vilde følge ham, saa trak han sig tilbage paa sit Landgods, hvor han roligen henlevede sine Dage. Richard reiste til det faste Land, hvor han under antagne Navne opholdt sig i adskillige Lande. Men omsider fik han Tilladelse til at vende tilbage til Engelland, hvor han i sit 88de Aar døde paa Landet. Af dette Blad udkomme ugentlig to Numere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-07-30
J Følge Kgl. allernaadigst Tilladelse, forsendes det med Brevposterne, og kan bestilles paa alle Postcontoirer. Her i Staden modtages Subskriptionen hos Bogtrykker Höecke, i store Helliggeiststrædet No. 144. Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-08-03
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Hos 800 Rom Nittende Aargang. No. 62. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 3 August 1822. En høist mærkværdig Sygehistorie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-08-03
Den Syge befinder sig nu paa Frederikshospital, hvor hendes Læge kan skjænke hende hele sin Opmærksomhed. Til Bekræftelse paa denne forMange maaskee utrolige Sygehistorie, har Hr. Forfatteren i Fortalen til ovennævnte Afhandling anført 36 Læger, der alle, til forskjellige Tider, have været Øjenvidne dertil, og som kunde bevidne Sandheden deraf.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-08-03
Denne Sygehistorie er upaatvivleligen uden Mage i Lægevidenskabens Aarbøger. Man har vel før hørt, at Naale ere blevne udtagne af et menneskeligt Legeme, men aldrig i saadan Mængde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-08-03
Jndenlandske Efterretninger. Forordning om en extraordinaire Korn-Leverance af Ager og Engs Hartkorn i Danmark. (Slutning; see forr. No., 5. Forsaavidt Yderne ikke, i Overeensstemmelse med den dem i foregaaende §. 2. givne Tilladelse, frasige sig Leverancen, skulle Kornvarerne af dem holdes fra næstkommende 1ste October i Beredskab til Aflevering, naar det af vedkommende Oppebørselsbetiente, i Følge de Ordrer, som dem derom tillægges, maatte paafordres. Derhos blive Yderne, hvad enten Leverancen skeer for privilegeret eller uprivilegeret Hartkorn, pligtige til, uden videre Godtgiørelse, end den i foregaaende §. 4 bestemte Betaling, at besørge, enhver for sin Deel, Kornvarerne henførte til de under Oppebørsels Districtet henhørende Magaziner eller det Sted i Oppebørsels Districtet, som af bemeldte Betiente anvises dem. Ligesaa skulle ogsaa Yderne være pligtige til, naar forlanges, at besørge, enhver for sin Deel, Kornvarerne transporterede udenfor Oppebørsels Districtet, imod at dem da godtgiøres 8 Rigsbankskilling Tegn pr. Tønde Rug og 6 Rigsbankskilling Tegn pr. Tønde Byg for hver Miil, som Transporten skeer udenfor Oppebørsels Districtets Grændser. Dog skal det være vedkommende Skatteydere, naar derom fra dem inden næste September Maaneds Udgang skeer Anmeldelse til Vort Rentekammer, tilladt at gjøre Leverancen i Vor Kongelige Residentsstad Kjøbenhavn, under Vilkaar, at Leverancen maa være skeet, inden Søefarten i indeværende Aar standser, og at dem derimod, forsaavidt de ikke ere i det Tilfælde, at Leverancen, i Følge forestaaende Bestemmelser, kunde have været fordret at ydes af dem i fornævnte Stad, gives en saadan billig Godtgiørelse for Fragten, som Vort Rentekammer i hvert enkelt Tilfælde efter Omstændighederne bestemmer. Denne Godtgiørelse, saavelsom den ovenanførte Godtgiørelse for Transporter udenfor Oppebørsels Districterne, ligvideres i Vore Skatter paa samme Maade, som Betalingen for Kornvarerne efter §. 4. J øvrigt skeer Leverancen uden Udgivt for Yderne til Magazinleie eller andre Omkostninger. 6. Naar nogen Yder, der ikke, efter Frasigelse paa den tilladte Maade, er fri for Leverancen, maatte, efter betimelig Tilsigelse, udeblive med samme paa bestemt Tid eller Sted, bliver Leverancen strax at foranstalte anskaffet enten ved Licitation, eller, ifald Tiden ikke tillader saadant, da underhaanden, hvorefter det, som Bekostningen paa denne Anskaffelse beløber mere, end den i foregaaende §. 4, bestemte Betaling, bliver uden Ophold hos Yderne at indkræve, og i fornødent Fald ved de for Skatters Betaling onordnede Tvangsmidler at inddrive. Hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette. Givet i Vor Kongelige Residentsstad Kjøbenhavn, den 19de Julii 1822. Under Vor Kongelige Haand og Segl. Frederik R.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-08-03
Ved Postvæsenet er nu skeet en for Almeenheden høist gavnlig og af denne længe ønsket Jndretning. Jfølge en igjennem General-Postdirectionen, under 8de f. M. udfærdiget Placat for Hertugdømmene, skal 1.) Befordring uden om en Post station eller forbi samme være tilladt, forsaavidt den nærmest tilladelige Vei til det Sted, hvorhen en Reisende ønsker sig, uden at berøre en Station, ikke kommer Poststationen paa 1/4 Miil nær, 2.) tillades det Reisende med Extrapost at forlange Befordring til saadanne Steder, der ligge indtil 1/2 Miil fra den næste Station, og hvortil den nærmeste almindelige Vei enten gaaer igiennem Stationen selv eller uden om samme, samt at den Reisende i saa Fald skal tilligemed Fragten til nærmeste Station er lægge Fragten fra samme til det Sted, hvorhen han ønsker at afbenytte den medbragte Befordring, ligesom og Postmesteren haver at giøre den fornødne bemærkning desangaaende paa den udfærdigende Timeseddel og Postillionen paa Hen- og Tilbage Reisen at lade af Postmesteren, eller hvis Veien gaaer uden om Stationen, af en paa den Reisendes Bestemmelsested boesiddende paalidelig Mand anmærke paa Timesedlen, hvad Klokkeslet Anmeldelsen er skeet; 3) ogsaa et Steds Jndvaanere kunne ligeledes kjøre 1/2 Miil længere end til nærmeste Station med en leiet Befordring.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-08-03
Mariboe, d. 26 Juli. Den 20de dennes rasede ogsaa over og ved Nysted et frygteligt Uveir med uophørlige Lynglimt og en skyllende Plaskregn. Uveiret var saa rædsomt, at Klokkerens Pige, der skulde ringe 12 om Middagen, ikke turde vove sig ene op i Taarnet, men tog 2de andre Pigebørn med sig. Kl. 12 slog Lynilden ned i Taarnet ved de saakaldte Drønhuller, hvor den antændte nogle Bjelker, gik ud til den vestlige Side og derpaa ned igjennem en tyk Muur, slog igjennem Hvælvingen lige over for Orgelet, hvor den berøvede en ægte forgyldt Engel som den hedte Gabriel eller Jrmiel o. s. v. vides ikke) den ene Vinge. Derfra gik den ned i Præstens Stoel, stødte paa en Jernstang og spaltede adskillige Bræder. Af de 2de Piger, der vare i Taarnet, fik den ene, nemlig Hr. Professor Schovs, sit Ansigt, Ryg og Bryst meget beskadiget; den anden fik en liden Qvæstning i Armen; men den tredie slap med heelt Skind. Ved det brave Brand corpses ufortøvede Anstrængelser blev Jlden qvalt i Fødselen. - Skaden, som Lynilden gjorde i Nakskov Kirke, beløb sig, efter ordentlig Taxation, ikkun til 400 Rbdlr. - Rughøsten er nu her i fuld Gang.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-08-03
Kjerteminde, d. 27 Juli. Hvorvel Man nok kjender Havets Tiltrækning, er samme dog meget vilkaarlig. Saaledes slog Lynilden ned paa Hindsholmen den 19de i et Boelsted, ind af Vinduet, hvor Konen sad, saarede hende paa Halsen og tændte derpaa, men formedelst hurtig tililende Hielp af Sprøiter blev Underdelen af Huset reddet. Og dette var nær ved Havet, der heller ikke har tiltrukket de svære Tordenveir, som i en otte Dages Tid af og til er gaaet tildeels lige over Holmen. Saaledes havde Man her i Gaar den 26 Torden og en skybrudagtig Regn med meget svære Hagel, som varede et Qvarteers Tid. – dem, som maatte gjøre sig Skrupler over de af Maaren bidte Lam, anmærkes, at de ere næsten lige saa store som Faar, altsaa ikke spæde; thi i Aar er, som bekjendt, Alting tidlig.