Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-11-28
Fædrelandet. Kjøbenhavn, den 23de November. - Cancelliets Skrivelse af 4de de til Politidirecteuren, hvorved det er tilkjendegivet, at Trykkefrihedsselskabet uden videre Henstand vil blive hævet, saafremt det befatter sig med politiske Discussioner, har naturligviis vakt en Deel Røre, og bliver meget forskjelligt bedømt. Ligesom det ene Parti der seer en fuldkommen velbeføiet Foranstaltning mod politiske Klubber, saaledes seer det andet Parti der et farligt Jndgreb i Yttringsfriheden. Cancelliet omtaler vel i sin Skrivelse kun Discussionen om Lovudkast, og synes nærmest at have havt for Øie Forhandlingerne i Selskabets Generalforsamling af 16de f. M., angaaende Udkastet til den nye Trykkefrihedslov; men man antager dog almindeligt og vistnok med Grund, at den sande Aarsag til Cancelliets Skrivelse har været det Amendement, som ifølge Magister Monrads Forslag blev indskudt i Præmisserne til Selskabets Petition, og hvori det hedder: "at man vel ikke tør vente noget heldigt Resultat for Trykkefriheden, saalænge de nuværende for Pressen, saa ugunstigt stemte Ministre indtage den Post, de nu beklæde." Man fik ved denne Leilighed ret et slaaende Beviis paa, hvormeget en enkelt Mand formaaer over en heel Forsamling, selv om den bestaaer af Medlemmer, om hvis Fleerhed man vel tør forudsætte, at det hverken mangler dem paa Dannelse eller Evne til at have en Mening om en Sag. Uagtet Forsamlingen ved nogen Eftertanke let maatte være kommen til den Erkjendelse, at det ligger udenfor Selskabets Formaal at udtale Dadel over Ministrene, og at Selskabet derved constituerer sig til en politisk Klub; uagtet den Ene af Bestyrerne, Dr. med. Ballin, gav et tydeligt Vink om, at det vilde være uklogt at slaae paa den Streng, gik dog Monrads Amendement igjennem mod en Minoritet af 3 Stemmer. Hvad iøvrigt Andragendet om Lovudkastet angaaer, da kunne vi vel indsee, at det maa være Regjeringen mindre behageligt at see sine Lovudkast gjorte til Gjenstand for skarpe Undersøgelser; men vi skulde dog mene, at hvis der er Noget, som vedkommer Trykkefrihedsselskabet, saa maa det dog vel være Trykkefrihedslovgivningen. Er der nu forelagt Stænderne et Udkast til en ny Lovgivning i saa Henseende, hvis Bestemmelser Selskabet finder betænkelige, ja maaskee truende for Trykkefriheden, hvad Ulovmedholdeligt kan der de være i, at Selskabet benytter sig af den Ret, som det har tilfælleds med alle andre Samfund, at henvende sig til Stænderne med en Petition, hvori det foredrager, hvad der efter dets Formening kan være, at anføre mod Lovudkastets Ophøielse til Lov? Hvis der var paatænkt en ny Lov for Brandforsikkringsvæsenet, og Medlemmerne af et Brandforsikkringselskab holdt sig for overbeviste om, at denne Lov vilde ødelægge Selskabet, mon da Cancelliet vilde have Noget imod, at Selskabet indgik med en ærbødig Forestilling (Fl. Bl.) mod denne Lovs Udstedelse? At Ridehusets rummelige Locale var propfuldt forleden Aften, da Hr. Lumby før sin Afreise gav sammesteds en Concert a la Straus, er vistnok det bedste Beviis paa, at han er populair og undet. Flere af de givne Numere forlangtes gjentagne, saasom den smukke Gondolgalop, og bleve ogsaa givne. At Adskillige protesterede, naar da Capo lød, maa sikkert ikke tilskrives Mishag mod selve Compositionen, men derimod snarere ansees som en ikke ubeføiet Tilkjendegivelse af, at for lang Tid vil hengaae ved deslige idelige Gjentagelser, der ogsaa synes at være en Uskik, lige trættende for Tilhørerne som for de Spillende, hvorhos en let opstaaende Meningskamp som oftest kan misforstaaes og bliver saarende for Componisten. Vi ønske Hr. Lumby et heldigt Udbytte af sin Reise, og gid han i alt Fald maa bringe det smukke Talent vi tør vel gjerne sige Geni) ufordærvet med sig tilbage, hvorved han saa ofte har formaaet at forjag vort Mismod og bragt os til at glemme, at Livet just ikke er nogen "Jngendfeuer" (Frid.) Det er Resten af Thorwaldsens Arbeider og Kunstsamlinger, som Fregatten "Gesion har medbragt fra Livorno; men denne Rest er saa betydelig, at den fylder henimod et Par Hundrede, tildeels store Kasser. Deriblandt er ogsaa en heel Deel Kunstsager, hvorom man hidtil ikke har vidst Noget; men som Hr. Bravo ved Udflytningen har fundet, som Thorwaldsen tilhørende, i Kjælderen under hans Bolig i Rom. Ogsaa de den afdøde Etatsraad Brøndsted tilhørende Kunstsager og Eiendele har "Gesion (Kbhvnsp.) medbragt fra Jtalien.