JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-02-18
Der er sandt, at Kongen af Englands Tale i Parlamentet indeholdt intet overordentlig Jertegn med Hensyn til Mueligheden af en Krig mod Frankerige, men Kongen af Frankerigs indeholdt endnu mindre, og om hiin kan man med Føie sige, at den kan blive til hvad den skal, desto fleere Forvarsler paa Krig læses i de Engelske Blade. De berette: at dengang Efterretningen og Kongen af Frankerigs Tale ankom til London saa var Tumulten og Forvirringen paa Børsen uhyre; i Statspapirerne opkom den største Baklen og de Spanske Fonds faldt til 35. For de Spanske Friheds mænd blev den største Jnterresse lagt for Dagen, og da Børsen blev aabnet den 30te Januar, saa gienløb 3 Hurra=Raab for at ønske dem til Lykke dengang Kongen af Frankerigs Tale blev oplæst, man havde den allerede i London den 29de Januar. Dette Hurra Raab, siger Bladet Sun, erkun et Forspil paa det stærke Udtryk af den offentlige Stemme, som vil lade sig høre i hele England. Samme Blad siger: at det Sted i Kongens Tale, som giver en Hentydning paa at forstærke den Franske Søemagt er aabenbart stilet imod Storbrittannien, og skal skiule de Søendrustninger, som Frankerige har i et Aar foretaget sig (dette er en meget fiendtlig Udeladelse) – J Anledning af Rygtet om at Hr. Canning fandt en Modstand i Cabinettet og var paa Veien til at tage sin De mission, siger samme Blad, at det har den faste Tillid til Kongens personlige Følelser og Viisdom i dette kritiske Øieblik i hans Riges og den civiliserede Verdens Historie. Disse Udeladelser ere sandelig meget slomme Jertran af et Blad som er Hr. Cannings Organd. Angaaende den Qvæstion om Storbrittannien vil hielpe Spanien siger samme Blad følgende mærkelige Ord: det vil beroe paa det selv; beviser dets Modstand, at Majoriteten af Nationen er resolveret til at beskytte sin Uafhængighed og sin Forfatnings Jntegritet, da vil England være beredet til at hielpe det; Men bliver derimod den Franske Armee godt modtaget, og Jnsurgenscorps forene sig med den, saa vil det derved give sig tilkiende, at Nationen opgiver sin egen Sag, og saa ville alle Anstrængelser for at forebygge dens Fald blive forgiæves, alt dette er meget vigtigt; men det vig ligste af alle Jertegn vilde dog det Rygte være, som Coureren fortæller, at være i Omløb i Paris, dersom det stadfæster sig: at Rusland, Østerrige og Preussen have udstædet en fælleds Nore til England og deri forlangt en formelig Erklæring af de Grundsætninger og den Politik, som det har i Sinde at følge imedens Krigen varer imellem Spanien og Frankerige.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-02-18
J Frankerige er man meere stemt for Krigen end nogensinde tilforn og da nogle af de Franske Pairer vilde ved Opsættelsen af Takadressen til Kongen for hans sidste Tale foreslaae, at man skulde tilraade Freden, saa bleve de paa det meest levende modsatte af Greven af Villele selv. General Qvesada har havt Audience hos Kongen og er bleven paa det bedste modtaget. Den Franske Geistlighed styder betydelige Pengesummer sammen til Understøttelse for Troens Armee.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-02-18
J de Deputeredes Kammer lader det til som det ministerielle Parthie har en fuldkommen Overvægt.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-02-18
Om de Amerikanske Begivenheder skal med det første blive meddeelt en fuldstændig Oversigt. Saameget kan blot foreløbigen meldes: at den Spanske General la Serna i Peru har erklæret sig uafhængig, hvorved han bringer Protectoren General St. Martin i Forlegenhed, hvilken nyelig har havt en vigtig Samtale med General Bolivar, og tillige at General Madeira har gjort et Udfald af Babia; men er bleven slaget af Brasilianerne, saa at Brasilien er sikkert forloren for Portugal.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-02-18
J Følge de bedste Underretninger, som jeg har været i Stand til at erholde, have vore Manufacturer, som vare sunne strax efter Freden, taget betydelig til og tage endnu til ved de Opmuntringer, som ere dem tilstaaede ved Tariffen af 1816 og de sildigere Love. J hvad ogsaa den speculative Lære til Fordeel for den uindskrænkede Handel maae antage, dersom alle Nationer ville antage en saadan og den ikke var underkastet en Afbrydelse ved Krige (som aldrig udeblive og som man aldrig kan vente at ville udeblive, saa er jeg overbeviist om, at der gives andre stærke Grunde, som kunne anvendes paa vore Stillinger og vort Forhold til andre Lande, som paalægge os den Forpligtelse at sætte Priis paa vore Manufacturer og holde dem oprette. Jmidlertid er jeg ligeledes overbeviist om, at alle Deele af Unionens Fordeele, selv de, som ere meest forsynede med Manufacturer udkræve at denne Gienstand behandles med den største Forsigtighed og med en prøvende Kundskab om de Virkninger, som ville frembringes ved den mindste Forandring. Efterat jeg har taget denne Gienstand i Overveielse efter alle Synspunkter er jeg af den Meening, at en videre Forhøielse af Afgifterne paa visse udenlandske Artikler kunne finde Sted til Fordeel for vore egne Manufacturer og uden at skade nogen anden Jnteresse. Hvad de enkelte Poster angaaer saa henholder jeg mig til de Meddeelinger, som jeg har gjort Kongressen i den sidste Session. De see nu af den Skildring, som er bleven dem meddeelt, at de Uenigheder, som ere opkomne i Henseende til Handelsforholdene med Frankerige og England, ere blevne bilagte med begge Magter. under Betingelser, som ere ærefulde for alle Partier, at vore Financer befinde sig i en høist blom strende Tilstand, og at vore Jndkomster ere for nærværende Tid fuldkomment tilstrækkelig til at bestride alle Fornødenheder; at vor militaire Magt er i alle sine Deele vel organiseret; og at den i Nødsfald vil kunne præstere vigtige Tienester; at Anlæggelsen af Fæstningsværker og alt hvad Jngenieurcorpset og Artilleriet angaaer ere rykkede betydeligt fremad; at paa samme Maade bliver Krigskibenes Bygning fortsat; at vor Marine befinder sig i den bedste Tilland, og at den bliver respecteret paa alle Have, hvor vi holde Skibe til at beskytte vor Handel, at Producterne af vore Manufacturer have tiltaget i Antal og Godhed; at Reglementet om Liqvidationerne med private Personer er rykket betydeligt fremad, og at der endelig hersker den største Sparsommelighed i alle Greene af Statsbestyrelsen. Andre Gienstande tildrage sig ligeledes vor Opmærksomhed, da de Forenede Stater, ifølge den Stilling, som de indtage i Nationens store Republik have Rettigheder at beskjærme, Pligter at opfylde og Farer at overvinde.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-02-18
Man havde megen Forhaabning om, at Freden imellem Spanien og de uafhængige Regieringer i Sønden for de For. St. vilde blive sluttet førend den nærværende Epoche. Da en lang Erfaring, har beviist, at disse Regieringer ere fuldkomment i Stand til at forsvare den Uafhængighed, som de have proclameret, saa formodede man at denne Betragtning, som havde bevirket deres Erkjendelse fra de F. St. Side vilde have havt samme Vægt hos de øvrige Magter, og at Spanien selv vilde, ved at overlade sig til de ædle og frimodige Følelser, hvorpaa dets Historie er saa riig, giøre en Ende paa denne ligesaa unyttige som fordærvelige Krig paa en Grundvold af en velordnet Fred.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-02-18
Vi haabe nu, at dette Resultat vil ikke længe udeblive. J det vi have holdet vor Neutralitet opret, og tilladt ethvert krigtførende Parthie samme Nettigheder, saalænge Krigen varer, saa maa vi ogsaa forlange af ethvert af dem ifølge den almindelig erkiendte Folkeret samme strenge Agtelse for vore Nettigheder. Vi forvente følgeligen, at alle ville paa samme Maade medvirke til at giøre en Ende paa de Søerøverier, som ere foranledigede ved deres Krige og ved Blokaden af meget udstrakte Kyststrækninger paa begge Habe. Blocader, som med Hensyn til den ringe Magt, som anvendes paa at vedligeholde dem, ikke kunne respecteres.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-02-18
Europa er endnu ikke forlig, og endskiønt den saa længe truende Krig imellem Rusland og Tyrkiet. er endnu ikke udbrudt, saa er det dog ikke heller blevet afgjort, at de Misforstaaelser, som ere opkomne imellem disse to Magter ville blive dielagte paa en venskabelig Maade. Man kan ikke tænkt paa den Undertrykkelse under hvilken dette Land sukker, i Anledning af hvilke at disse Misforstaaelser ere op lonne, uden at man paa det inderligste maae røres derover. Allerne Grækenlands Navn opfylder Siælen med de meest ophøiede Følelser og opvække i vores Hierter de ædleste Fornemmelser, som den menneskelige Natur kan medtage. Færdighed og den udsøgteste Smag i de skiønne Kunster, helle modig Tapperhed i Kamp, uegennyttig Fædrenelands Kjærlighed, Jver og Hengivenhed indtil Enthustame for Folkets og hver enkelt Persons Friehed. Disse ere Crindringer, som ere uadskillelige fra Tanken om det gamle Grækenland. J fleere Aarhundreder have ædelmodige Siæle med en dyb og uforanderlig Smerte beklaget, at et saadant Land skulde ligge under en mørk Despotismes Tryk, og et det saaledes skulde, for saa at tole, unddrages fra Verdens Blikke. Naturligviis maatte derfore ogsaa den Begivenhed, at dette Folk viser sig paa nye i sin oprindelige Characteer, og geraadet i Kamp for sin Friehed, frembringe hiin store Sensation og forøge til dens Fordeel hiin umaadelige Jnterresse, som har givet sig tilkiende i de forenede Stater paa en saa udmærket Maade. Man nærer det inderlige Haab, at dette Folk vil igien erholde sin Uafhængighed og paa nye indtage sin Plads blandt Jordens Nationer Store Anstrængelser ere blevne gjorte i Spanien og Portugal for at forbedre Folkets Tilstand, og det er høist trøstelig for alle veltænkende Mennesker, at see med hvilket overordentlig Maadehold at denne Forandring er iværksat.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-02-18
Alle vore Medborgere ønske paa det ivrigste, at disseto Nationers Lykke maae derved blive sikkret; Men vi indskrænke os ogsaa til disse Ønsker; thi hvorledes ogsaa de Meeninger maae være beskafne, som enhver Enkelt der lever under vor Regiering har Lov til at udelade sig med, saa er det dog en ligesaa hellig Grundsætning for Regiering som for Folket at en hver Nation er Herre over sin egen Skjæbne. i alt hvad der angaaer saadanne Forbedringer, og at man maae aldeles overlade den til sig selv. (Fortsættes).¬
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-02-18
(Den udenlandske Post er ikke ankommen.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-02-18
Beltpasage. Fra d. 27de Januarii til d. 16de Februari ere udreiste: Til Fyen, Kiedelfører Millumsen, Cancellie Sekretair const. Herreds Finsen, Stiftamtmand, Eastenschjold, Cand. Theolog Petersen og Holst, Consul Ackermann, Eskadron Chirurgus Birkendahl, Kiøbmændene Bogot og Hosteren, Extra-Postfører Avisbech, Svensk Koureer Oberst Kammerherre Grev Lovenhielm, Tømmermand Bryniedsen, Procurator Holst, Propritair Winther, Kiøbmand Lauritsen, Kammerraad Christensen, Lieutenant Patrollebetient Bruun, Hr. Fog, Hosekræmmer Ravn, Handelsbetient Berg. Til Siælland, Krigsassessor Scheel, Skibskaptn. Kielsen, Kiøbmand Bocara, Forpagter Kaiser, Handelskommiss. Beck, Afskediget Prim. Lieuten. Wederkinch, Kgl. Svensk Hof-Marschall Ridder Lofenschiold, Svensk Norsk Statsraad Ridder Krogh, Handelskommissair Mensing, Grev Raben, Kniplingshandler Uldahl, Kiøbmand Bosch, Kapit. Jørgensen, Hr. Lindenbach, Wulf og Lillienschiold, Kiøbmand v. Bartels.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-02-18
Kiøbenhavns Torvepriser, d. 14 Febr. Rug, Tdn. 3 Rbd. 5 Mk. - s. a 4 Rbd. 1 Mk. - s. Hvede, Tdn. 5 Rbdlr. 4 Mk. - s. a 6 Rbd. 1 Mk. 8 s. Byg, Tdn. 3 Rbdlr. 3 Mk. - s. a 3 Rbd. 4 Mk. - s. Havre, Tdn. 2 Rbdlr. 5 Mk. - s. a 3 Rbd. 1 Mk. - s. Ærter, Tdn. 4 Rbd. 2 Mk. - s. a 5 Rbd. 2 Mk. - s. Røget Flesk, Lpd. 1 Rbd. 3 Mk. - s. a 1 Rbd. 4 Mk. 8 s. Grons. Flesk, Lpd. 1 Rbd. 1 Mk. 8 s. a 1 Rbd. 2 Mk. 4 s.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-02-18
AVERTISSEMENTS. Efter flere Aars Svaghed og de sidste 1 1/2 Aars bestandige Sygdom, behagede det allvise Forsyn den 11te dennes ved en roelig og blid Død, at bortkalde fra mig og 4 Børn en kjær Mand og god Fader, P. J. Hansen, i en Alder af 40 Aar; hvilket herved sørgeligst bekiendtgiøres for fraværende Slægt og Venner. Slagelse den 16de Februar 1823. Sophie Hansen, født Gier.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-02-18
Mandagen den 17de i denne Maaned, om Formiddagen Kl. 9, bliver i Cartsgaards Skov ved Slagelse, ved offentlig Auction bortsolgt en betydelig Deel Bøgetræer, paa Roden, af hvilke de fleste indeholder Gavngiøring. De Lysthavende ville behage at møde ved Skovfogedhuset. i bemeldte Skov. Birch. Slagelse den 6te Februar 1823.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-02-18
Førstkommende Fredag den 21de dennes, Formiddag Kl. 10, bliver ved offentlig Auction, som afholdes i Hr. Stempelpapiirsforhandler M. Baggers Gaard paa Slotsgaden, bortsolgt en Deel Effecter, bestaaende af Sengeklæder, Kobber, Tin, Messing, samt nogle Meubler; alt af afdøde Madame Hedevig Johanne Baggers Eftertadenskaber. Slagelse den 14de Februar 1823. Gude.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-02-18
Mandagen den 24de Februar 1823, om Middagen Kl. 12, bliver, efter Reqvisition af Opbuds- og Arrangements-Commissionen i Etatsraad de Reergaards og Frues Boe, som Panthaver, ved en eneste Auction, som afholdes paa Skielskøer Kiøbstæds Raadstue, bortsolgt følgende, Hr. J. Fenger, ved og i Skielsker Kiøbstæd, tilhørende Eiendomme, nemlig: a) en hollandsk Veiermølle, med tilhørende Magazin bygning, beliggende paa Kiøbstædens Grund, hvori er indrettet 2 Skalqværne, en Grovqværn, en Sigte qværn og et Grynsorterefold. Til Møllen, som har Rettighed til Grovmaling for Omegnens Landboere, henligger en Arvefæste-Jordlod, Klinkevænget kaldet, der staaer for Hartkorn 1 Td. 3 Fdkr. 1/2 Alb. b) 2de Gaarde beliggende paa Kiøbstædens Torv, under Matriculs No. 82, 83 og 84 bestaaende ialt af 25 Fag til Gaden, samt en Sidebygning paa 7 Fag, og som er indrettet til Vaaningshuus og andre Beqvemmeligheder. Til disse Gaarde henligger 2de Jordlodder, hvilke begge staae for Hartkorn 4 Skpr. 1 Fdkr. 2 1/4 Alb. Conditionerne ere forinden til Eftersyn hos Auctionsdirecteuren Hr. Overauditeur og Byefoged Johnsson i Skiel skeer, Hr. Fenger paa Herthalund ved Slagelse og paa Byefoged-Contoiret i Ringsted; og bemærkes det, at Eiendommen først opraabes særskildt og derefter under et og at Kiøbesummen kan, mod successive Afbetalinger, blive indestaaende i Eiendommen. Efter passeret Udlæg for resterende Kongelige Skatter og Herskabelige Afgivter for Aaret 1822, og efter Reqvisition af Hr. Jnspecteur Fraas paa Hr. Kammerherre, Greve af Lorches Vegne, bliver Arorfæstegaarden Langeskiftegaarden kaldet, beliggende i Svallerup Sogn Artz Herred under Grevskabet Lerchenborg, af Hartkorn Ager og Eng 9 Tdr. 2 Skpr. 1 Fdkr. 1 Alb. kontribuabelt, stillet til 3de offentlge Auctioner, som afholdes første Auction den 1ste Marts d. A., 2den Auction den 15de samme Maaned, begge om Formiddagen Kl. 10 slet i Ar og Schipping Herreders Tinghuus i Werslew, og den 3die Auction den 1ste April næstefter om Eftermiddagen Kl. 3. slet paa Langeskiftegaarden selv, alt efter Conditioner m. v. som ved Auctionerne lovlig vil være tilstæde. Denne Bekiendtgjørelse tiener saavel Panthavere, som alle andre Vedkommende til Efterretning, overeenstemmende Plakaten, af 22de April 1817 og Reskriptet af 23de Mai 1820. Artz og Schipping Herredskontoir den 6te Febr. 1823. F. D. Bett.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-02-18
Mandagen d. 24de Februar førstkommende, hviver Arvefæstegaarden Manglehøi kaldet, som er beliggende i Alsted Sogn, mellem Kiøbstæderne Sorøe og Ringsted, og som staaer for Hartkorn 7 Tdr. 4 Skpr.: Fdkr. 3/4338/2 Alb. ved offentlig Auction, som afholdes paa selve Gaarden om Formiddagen Kl. 11, opbuden, for, absolut og uden flere Auctioners Afholdelse, at bortsælges efter Conditioner som forinden ligge til Eftersyn hos Forvalter Povelsen i Scrøe.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-02-18
Avertissement for Blomster Elskere. Af det for sin Godhed almindelig bekiendte Weimarske Lewkoifrøe, har jeg i Aar som sædvanlig nu erholdet et Qvantum. Af Sommerlewkoifröe haves nogle og 40 Sorter, og af Winterlewkoffrøe 24 Sorter, som sælges Pakke viis fra 8 til 40 Sorter i hver Pakke.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-02-18
Ligeledes kan hos mig faaes en meget sielden Samling af dobbelte Asters, bestaaende af nogle og 20 Sorter, og af de smukke og undede Georgina, hvoriblandt nogle halvdobbelte, nogle citrongule og hvide, som er en Sieldenhed, samt Chinesisk og Wiener Gyldenlakke, af hvilke sidste mange blive dobbelte, saa og dobbelte Nellike- og Aurikelfrøe og en stor Deel af de smukkeste og udsögteste Sorter Blomsterfrøe til Pynt i Hangen. Dette giver jeg mig den Ære at bekiendtgjöre til behagelig Efterretning for vedkommende Blomsterelskere, med Tilføiende, at De som allerede har bestilt, ønsker jeg behageligst med snarest ville lade det bestilte afhente, og at De, som ønske alle Sorter, gjör rigtigst i med Förste at gjöre Bestillingerne. Sluttelig bemærkes, at hos mig kan som sædvanlig faaes alle Sorter Haugefrøe, og deriblandt af den store mørkeröde franske Gulerod, som kan bringes til 4 a 5 Punds. Vægt.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-02-18
Samtlige Bestillinger forventer jeg mig i frankerede Breve, Sorøe den 25de Januar 1823. 11. D. Nissen, Garmer ved Sorøe Academie.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-02-18
En Goldamme kan strax erholde Tieneste paa en Herregaard i Omegnen af Slagelse, som nærmere anvises af Mad. Ramisse.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-02-18
Adskillige gode Sorter Æbler, til 2 a 3 Mk. Skiepven, kan faaes tilkiøbs naar man derom henvender sig til Gartner Thiesen paa Gisselfelde.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-02-18
En Gartner kan fra 1ste Mai d. A. erholde Kondition. paa en Herregaard, men uden gode Anbefalinger nytter det ikke at melde sig, ligeledes maae man være kundig i Humleolen. Stedet er Kasterup, hvor det Nermereaftales.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-02-18
En smuk Boepæl m.v. kan til Paaske Flyttetid faaes i Leie i Gaarden No. 100 ved Slotsporten i Slagelse.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-02-22
est. Siællandske Avis, Den 2 eller: Ugeblad. Slagelse. den landske Historie. uden, og inden de vigtigste Nyeheder. Dagens Redigeret af Pastor og Ridder Bastholm. Trykt og forlagt af Peter Magnus. Løverdagen, den 22 Februar 1823. (9de Aarg.) No 1. Løverdagen, den 22 Februar 1823. La Med Kongl. allernaadigst Tilladelse, at forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdommene.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-02-22
Telegraph Efterretninger. (Ved den Høie General Postdirektions Gunst er Bladet bevilget Meddeelelse af Telegraphs Efterretningerne og Timer efter deres Afsendelse til 4 ovedstaden). Crat af de tydske Aviser igiennem Telegraphen den 17de Februar.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-02-22
Af Børsenhalle. Madrid, gode Januar. Det Franske General-Consulat forbliver her.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-02-22
Wien, 4de Februar. Paa Keiserens Befaling har Fyrst Metternich meddeelt den Spanske Minister sine Passer.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-02-22
Berlin, 11te Februar. Den her hidtilværende Spanske Minister er afreist til Madrid. Paris, 5te Februar. Fra St. Malo meldes at Udrustningerne til Fiskefangst paa NeuFoundland ere ifølge Udsigterne til Krig opgivne.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-02-22
7de Februar. Den Spanske General Baron Eroles er ankommen hertil igaar. – J Følge offentlige Blade skal Hertuginden af Angauleme have forstrakt Troens Armee 20 Millioner Frank
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-02-22
Frankfurt, 8de Februar. Efter Beretning fra Wien har Keiseren udnævnt Grev Buol Schauen stein til Stats-Conference Minister.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-02-22
London, 4de Februar. Hoftidenden melder, at bord Wellesley er udnævnt til Minister i Wien, og Grev Clainville til Minister i Berlin.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-02-22
Rio Janeiro, 2de December. Keiseren, er kronet; Alle til Portugal bestemte Skibe ere lagte under Beslag, og alle Vare, tilhørende Undersaatterne af Kongen af Portugal, ere seqvestrerede.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-02-22
Af Correspondenten. London, 4de Februar. Jfølge Morgen Krøniken er Aliance-Tractaten imellem Spanien og Portugal nu afsluttet, og Portugal stiller 30,000 Mand.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-02-22
Af Altonaer Mercur.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-02-22
London, 7de Februar. J Parlaments Forhandlingerne den 5te Februar udtalte sig en almindelig Deeltagelse for Spanien.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-02-22
Man taler om, at der oprettes i Saragossa et Corps af Ulændinger, som skal bære samme Uniform, som den gamle Franske Garde tilforn, og som skal gaae i Spidsen for den Spanske Armee; dette Corps skal allerede udgjøre 1500 Mand.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-02-22
Christendommens Udbredelse paa Øerne i Sydhavet.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-02-22
Directeurerne for det Løndonske Missions-Socictet har for kort Tid siden erholdet Breve fra den Deputation, som de have afsendt til Øerne i Sydhavet i forrige Sommer. Det hedder deri iblandt andet: Folket paa disse Øer afgiver de stærkeste Beviser paa, at de ere bragte fra Mørket til Lyset, og fra Satans Kløer til Gud; en Nation af Tyve har forandret sig saaledes, at den fortiener Tillid. Et Folk, som tilforn har været hengivet til Vellyst, er nu i høieste Grad blevet sædeligt og De, som for nogle Aar siden foragtede dydigt. alle religiøse Former, med Undtagelse af deres skrækkelige, grusomme og overtrøiske Ceremonier, beundre nu den christelige Lære, studere flittig de Udtog af Skriften, som ere oversatte for dem, bede om flere, og synes at rette sig efter hine hellige Orakler under deres Læreres Veiledning, hvis store Jver og faste Vedholdenhed det har behaget Gud at krone med en overordentlig Fremgang. Overalt, hvor vi see os omkring, vise sig Spor til Forbedring. Der blive byggede bedre Huse og Kirker; Unge og Gamle lære at skrive og læse; man begynder at foretrække de Europæiske Dragter fra de Tahritiske. Cheferne bygge deres Baade med Europæisk Værktøi og paa den Europæiske Maade, der bliver dyrket Tobak og Sukker og mange lægge sig efter at forfærdige Kokosolie. Ogsaa maae vi omtale en Landevei, som bliver anlagt rundt omkring Øen, og som Forbryderne maae arbeide paa følge den nye Landslov. – Paa en Sabatdag fandt vi i Huabeine i hver Kirke i det mindste 1000 til 1200 Mennesker og om Eftermiddagen besøgte vi det store Skolehuus, hvori 400 reenligt klædte Børn og næsten ligesaamange voxne Personer blive underviiste i Christendommen. Om Mandagen bleve vi opfordrede til at møde Kongen, Dronningen, Cheferne og Communikanterne i det store Capel. Her fandt vi omtrent 1000 dennesker forsamlede, og efterat enhver af os havde talt og det var blevet dem fortolket, holdt fire af dem, iblandt hvilke ogsaa Kong Maheine befandt sig, Taler. Vi kunne ikke selv i vort eget Fædreneland forestille os Ansigtstræk, som mere bare Præget af Godmodighed og Mildhed end som det var Tilfældet med to af Talerne. Hvad de talte kom saa øiensynligt fra Hiertet, at vi følte os rørte ved deres Tale, selv førend man havde oversatzos den, og da dette var skeet, fandt vi, at den giorde deres Hoveder og Hierter stor Ære.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-02-22
Oversigt af de nyeste Begivenheder i Amerika.