JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-07-10
Det kongelige Bibliothek, som nylig er sat i Stand igjen, er af udmærket Peenhed. Saa ofte jeg besøgte det, vare alle Bordene, der ere belagte med Tepper, og paa hvilke man finder Alt, hvad der er fornødent til at tage Noticer, omringede af Læsere af enhver Alder og enhver Stand. Militære, selv Garde, du Corps satte sig ned blandt de unge Studerende og beskjæftigede sig med literære Sysler. Bibliothekarerne ere artige og tjenstvillige, og udmærke sig derved rosværdigen fremfor de fleste offentlige Embedsmænd. Desværre ere Bajonetterne heller ikke fjærnede fra denne Helligdom. Ved Døren er en Skildvagt, og paa Trappen staae 3 Gensdarmes med trukne Sabler, som om de holdt Vagt ved et Fængsel. Men endnu mærkværdigere er Jndskriften over Hoved-Indgangen. Den tjener til at forevige Mindet om et Besøg, med hvilket Ferdinand VII. d. 7de Juli 1826 havde den Naade at beære sit Bibliothek. Hans Majestæt - siger den latinske Jndskrift: has ædes invisere dignatus est, - Iberi, plaudite, plaudite et exteri." - (værdigede at besøge dette Huus; - J Spaniere, klapper! Klapper og J Udlændinge!) Ferdinand den 7des Personlighed er meget paafaldende. Hans store sorte Øine give ham et Udtryk et Blidhed og Sagtmodighed, som ogsaa den fremstaaende Underlæbe og den noget platte Næse hentyder paa Han er af sædvanlig Væxt, og har Anlæg til betydelig Fedme. Hans Gang er ædel og majestætisk, han seer ud som en Konge. Man siger, at han i sit Privatliv er ligefrem og munter, men desuagtet maa han dog ynde Strænghed, hvis man kan tro nogle Vittigheder, der tilskrives ham. Dertil er han ubestemt, og har en vis Filosofisk Flegma. Hans Valgsprog er: "Man maa føje sig efter Omstændighederne. Hans ældste Broder Don Carlos er af Naturen meget forsømt. Denne, Kronens præsumtive Arving, har ildrøde Haar og temmelige aandløse Ansigtstræk. Jnfanten Don Francisco, udmærket som Maler og Musiker, er i ethvert Tilfælde bedre opdraget end sin nysnævnte Broder, og savner ikke Ynde og Talent. Hans Lærer, Oberst Amoros, er nu Director for Normalskolen i Paris. Don Franciscos Kabinet hænge adskillige Hoveder, som han har malet under sit Ophold i Rom, og som røbe en sikker Haand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-07-10
(Af Adolf Blanquis Reise til Madrid i Aug. og Sept. 1826.)J en nyligen i Bordeaux udkommen Bog angives Produktionen af de saakaldte Bordeaux vine til omtrent 250,000 Tønder eller 2,283,000 Hektolitre. Svaret. Hvem er Din Trøst i Liv og Død, til Confirmanden Caroline, en vever, rank og skjøn Blondine. og taus og bævende hun staaer med Blikket hæftet paa hans Fod. og Kinden malet rød som Blod. Hvo er det dog min rare Pige, da Du mig ikke Den kan sige, der er Din Trøst i Liv og Død, og skjerme kan mod Sorg og Nød; tænk Dig blot om, og Du vil finde, hvad Dig nu gaaet er af Minde." og kunde give Dem Beskeed, men Hr. Pastor, De maa tilgive, at jeg maa Svaret skyldig blive. "Vanartighed, foruden Lige, Du veed det, og det ei vil sige, Du siger det, hvis til da see, hvad Underværk med Dig vil skee. Ja, naar det skal, saa maa det være, men De den Gunst maa for mig nære, at tie med hvad jeg Dem siger, thi dersom De min Tillid sviger, fik vist min Moder Alt at vide, og hun er just ei af de Blide, jeg vilde meer uheldig være, og lide meer, end Nogen som man straffer efter Lov og Dom. Ja det jeg lover Dig, og nu og nu hun hvisker ham i Øre: Onei, men Jngen det maa høre, Den skjønne Lieutnant, som De saa i Gaar, med mig paa Volden gaae.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-07-10
Jomtou. "Det er – det er – "Hvad, standser Dui saadant Fald, ja paa min Ære, Hun smiller: "Ja jeg det vel veed, Strax hendes Bryst saa heftigt slaaer, Saaledes Præstens Spørgsmaal lød Dito Dito. . . . . . . . 4 pC. Kgl. Oblig. (u. R.) pr. Rdlr. Rigsgjeld. Svenske Sedler. pr. 100 Specier. Species 224, a vista 222.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-07-10
Hamburg 2 M.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-07-10
Kjøbenhavns Børs, den 10 Juli 1827. F. a Specier solgtes til 13 Rbmk. 7 s. Bank-Disconto 5 pCt. Norske Speciessedler. 163 1/2 163 3/4 Rbd. Sdl. 48 48 1/2 Rbs. Tegn. 83 3/4 84 Rbd. Sedl. i Banco. ved Hambro & Søn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-07-10
6 pC. norsk Laan, Renter pr. 6 Januar Dito Dito. . . . . . . .
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-07-10
Nationalbank Obligationer (af Laanet 4 Febr. 1820) 101 101 1/2 Rbd. r. S. 113 1/4 113 3/4 Sedler 4 pC. uopsigel. Rigsbkobl. Rbd. r. S. i Banco. Asiatiske Comp. Actier, 4 pC. Dito nye . . . . . i Banco. 4 i Sedler. 3 pC. nye danske Oblig. 60 1/2 60 3/4 L. Sterl. andet end hvad jeg føler og tænker. Hemmelighed, han betjente sig af, til at tale Potpourri.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-07-10
To Jesuiter bade Rousseau at lære dem den med ligesaa megen Jld, som Kraft, om enhver Gjenstand. "Jeg besidder virkelig en saadan Hemmelighed, svarede Rousseau, men det gjør mig meget ondt, at jeg ikke kan lære Dem den. Den bestaaer deri, at jeg aldrig siger og skriver Da den unge Konge af *** besteg Tronen, var hele Hovedstaden illumineret. J en Slagters Vindue læstes de Ord: "Heil dem Köbrændende Lys. nig! Lange. Nedenunder laae in Natura en stor Lever (Leber) af en Kalv, omgiven af
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-07-14
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Fireogtyvende Aargang. No. 56. Redigeret i Statsraad Fr. Thaarups Fraværelse af Chr. Thaarup. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 14 Juli 1827.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-07-14
Om den Jubelfest, som i forløbne Aar blev holdt i Anledning af den kristelige Religions Jndførelse i Fædrelandet. ved Anschar. I Hertugdømmerne Slesvig og Holsteen blev nogle Steder til Minde om Dagen, foruden de anordnede Høitideligheder, et og andet iværksat. Saaledes f. Ex. i Heiligenstadt. Kirken her er en af de første faa, som 834 blev underlagt Erkebiskop Anschars Opsigt, og den har endnu sin oprindelige gamle uforandrede Bygning Under alle Tidens Storme, som denne Bygning ti Aarhundreder igjennem havde udstaaet, var ogsaa, at den i hin Nat mellem 3die og 4de Febr. blev ganske sat under Vand og led meget. Noget eiendommeligt ved denne Kirke var, at den, tilligemed Præstegaarden, laae udenfor Stor Diget. Ligesom det allerede af Kirkedirectionen, var besluttet, at sikre Præstegaarden ved et Dige, saa fattede man ogsaa den Beslutning, at ville, til Minde og Jubelfesten, ogsaa sikre Kirken ved et Dige, og denne Beslutning blev saa rask udført, at Menigheden allerede paa Festdagen kunde gaae til sit gamle Gudshuus over det den sikkrende Dige. - J Friederichsberg, (en Deel af Staden Schleswig) blev et dobbelt Minde om denne Dag stiftet, nemlig: et Legat af 200 Rbd. Cour., af hvis Renter aarligen paa denne Dag skal anskaffes, og for Alteret frit uddeles Bibler og Psalmebøger for Menighedens fattige Confirmander, dernæst Grundsteens Lægning til et Taarn ved Kirken. - J Hadersleden blev Grunden til en almeennyttig Stiftelse lagt. Den derværende Prædikeforening meddeelte nemlig ved sin Sekretær, Pastor Lautrup, den Efterretning til Hr. Professor Koster, Forstander for det homiletiske Seminarium i Kiel, at samme havde stiftet en aarlig Præmie af 10 Rdl. C. for bemeldte Seminar. Hr. Professor Koster har i denne Anledning udstædt en Opfordring om Bidrag til en videnskabelig patriotisk Stiftelse, til Befordring af praktisk theologiske Studier paa Universitetet. En Deel af saadan Stiftelse skulde bestaae i smaae homiletiske og kateketiske Præmier, der til Minde om Dagen skulde kaldes: Anschariuspræmier. - J Windbergen blev en smuk Oblat-Daase med Jndskrift skienket Kirken af Senator Andresen i Flensborg. Paa tre Steder, nemlig: i Flensborg, Rendsborg og i Kiel bleve Opfordringer gjorte til milde Gaver for Missionærvæsenet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-07-14
Man har i det til Kundskab om Fædrenelandet interessante Tidsskrift: Schleswig=Holstein-Lauenburgische Provinzialberichte 1826, 3die Hæfte, og 1827 1 H., udførlig Underretning om hvorledes Jubelfesten i Hertugdømmerne blev høitideligholdt. Deraf er forestaaende taget. Til Slutning af Beretningen gives en Liste over de trykte Skrifter som i Anledning af Festen ere udkomne. Saadan en Beretning og Liste burde man ogsaa have for Danmark.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-07-14
Om. Uldmarkeder. De ere paa de sidste Aar blevne temmeligen almindelige i Tydskland; og ere befundne at have meget god Virkning. Hvad Danmark angaaer er det bekjendt, at vor kundskabsrige og patriotiske Kammerjunker Ravert har søgt at vække Opmærksomheden paa Nytten af saadanne Anstalter, og at siden det kongelige danske Landhuusholdnings Selskab udstædte under 17 Mai 1824 en Bekjendtgjørelse, sigtende til at gjøre en Begyndelse dermed ogsaa her. "Produktionen, hedder det, af den fine Race-Uld er her i Danmark saa meget i Tiltagende, at det synes nødvendigt, at en egentlig Uldhandel, hvor Producenten kan finde Afsætning, og Fabrikanten finde det fornødne Material, organiseres." Om hvad der videre af Selskabet i de tre forløbne Aar er virket til dette Formaal, savner Anmelderen for Tiden Oplysninger. Det synes, at ved et Uldmarkeds Organisation i Kjøbenhavn, der sikkert vilde blive af Vigtighed, maatte haves Hensyn paa ikke blot sin Race-Uld, men ogsaa den almindelige Uld, og den jydske Uld, som jo Nordamerikanere skal søge i Gothenborg, vist nok vilde ogsaa skaansk Uld komme paa Markedet. Anmelderen yttrer sig maaskee nærmere herom; her var hans Hensigt kunat vække paa ny Opmærksomhed paa en Gjenstand, der troes vigtig, og dernæst at give enkelte Optegnelser om nogle i Sommer holdte tydske Uldmarkeder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-07-14
J Stettin blev Uldmarkedet holdt d. 11,12 og 13de Juni. Qvantiteten af den Uld som didbragtes var 9876 Centner, og fra forrige Aar var tilbage en Rest, saa at Beløbet i det Hele var 12000 Centner; deraf blev paa Markedet solgt 10749 C. Priserne vare for den fine Uld 60 til 85 Thlr. - Mellemsin 40 til 65 Thlr. Ordinær 30 til 35 Thlr. Kun den er tra fine Heinrichsdorffske Uld gik til 100 Thlr. Centneret. Det er det tredie Aar, Uldmarkedet her er holdt, og fuldstændige gode SorteringsAnstalter vare i dette Aar komne istand. (Preussische Staats-Zeit. 13839.)J Breslau blev paa samme Tid holdt et Uldmarked der var af større Betydenhed. Der vare nemlig 63371 Centner Uld fremkomne, det meste fra Schlesien, og neppe mere end 10,000 Centner bleve usolgte henliggende ved Marke dets Slutning, men deraf bleve siden endeel Partier solgte. (Pr. Staats-Zeit. 139.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-07-14
Uldmarkedet i Berlin begyndte d. 16de Junii. Forretningerne vedvarede til den 23de. Qvantiteterne og Qvaliteterne vare følgende: Extra fin og fin Uld omtrent 18,000 Centner, Mellemsin og Mellemsort 15,000 C., god og ordinair 4000 C., i alt 37,000 C.; Prisen var forden extrafine pr. Stein 20 til 26 Thlr., sin 16 til 18 Thlr., siden ned til den ordinære 5 a 6 Thir. Omtrent 30,000 Centner bleve solgte; og altsaa omtrent 7000 Centner usolgte. (Udtogsviis af Preuss. Staats-Zeit. 146 og B. H. Fra Magdeburg skrives under 30 Juni, at Uldmarkedet der Dagen forud var endt. Der havde i alt været 8567 Centner Uld paa Markedet, og deraf de 759 Centner udenlandsk. Der var solgt 600 Centner. Den fineste Uld var Amtmand Behmers fra Carith, som blev betalt med 115 Rthl. for Centneret. Hans Skæferie er ogsaa hæderligst bekjendt. (Forkortet fra B. H. 4647.)Et Uldmarked i Weimar er holdt fra 3 til 5 Juli. - Et Uldmarked i Schweifurth d. 2 og 3 Juli. - Et Uldmarked i Gustrow fra 2 til 9 Juli. Ogsaa i Kassel er Uldmarked holdt. Anmelderen var tilstede i Lübeck ved det der holdte Uldmarked; og kan med det første derom nærmere meddele Underretning. Endnu noget om Assistentshuset. (See No. 44.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-07-14
Det er almindeligen erkjendt ønskeligt, at det kjøbenhavnske Assistentshuus maatte erholde nogle Forandringer, og i den Henseende maatte vel Underretninger om hvorledes der forholdes ved andre Stæders Laanehuse, have sin Nytte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-07-14
Anordningen om Laanehuset i Lübeck er udstædt den 13de Juni 1789, og trykt tilligemed den Jnstruction, som Betjenterne ved Stiftelsen have at rette sig efter. Det hedder i Jndledningen, at dette offentlige Laanehuus skal tjene enhver Trængende til enhver Tid med Penge, imod sikkert Underpant, for billige Renter, og saaledes at han kan vide sit Pant bevogtet, saavidt menneskelig Forsigtighed formaaer, til skadesløs Tilbagerholdelse. Det staaer aabent hver Søgnedag, Formiddagen Kl. 9-12, Eftermiddagen (Onsdag og Løverdag undtagne) fra Kl. 25 om Sommeren, fra 2-4 om Vinteren. Betjenterne skulle være tilstede saa meget tidligere, og saameget længere om Aftenerne som deres Forretninger udfordre, saa at Aabningen kan være til bestemte Tider. Panterne skulle taxeres, og der ere edsvorne konstforstandige Taxatorer, naar det behøves. Paa Haandværks redskaber laanes intet. Der laanes indtil 3/4 af Pantets taxerede Værdi, dog paa Juveler, Perler og Kostbarheder, hvor Konsten eller Arbeidet udgjør en Deel af Værdien, kun det Halve eller høist Totrediedeel. Renten er af et Laan af 100 Mark og derover, 6 Procent aarligen, for ringere Laan for hver Mark 1 Schill. aarlig. Desuden betales bestemte Skriverpenge, saasom 2 Schill. for hvert af de smaae Pantelaan under 30 Mk. og siden forholdsviis høiere. Paa Assistentshuus=Sedlerne er, foruden de paa de kjøbenhavnske Sedler givne Anførelser af Folio, Nummer, Kapital, Rente, Pant, m.m., tillige Taxations-Sum anført. Det er ikke formeent andre at laane paa Pant, dog ikke paa høiere Rente eller Skriverpenge, end det offentlige Laanehuus. De ere ogsaa forbundne at holde ordentlige Pantebøger, at give Pantsætterne formelige Laane sedler, og ikke at disponere over det pantsatte Gods ved sammes Overdragelse til andre, eller paa anden Maade, uden efter formelig Rets kjendelse; og da ikke uden ved offentlig Auktion. Fremmede som ikke have Borgerret, eller Jøder som ikke ere forsynede med Beskyttelsesbreve, er det aldeles forbudet at laane paa Pant. Fortjente det ikke hos os Overveielse, om en lige Tilladelse til at laane paa Pant kunde gives, og saaledes nogen Sikkerhed gives de Trængende, som nu tye til dem, der i Smug drive PantelaanHaandtering. Uagtet det kjøbenhavnske Assistentshuus bestyres under det kongelige Admiralitets- og Kommissariats-Collegium, hører dog vist nok Undersøgelserne om hvad der kan være gavnligt at foreslaae Lovgiverne herom og hvad dermed staaer i Forbindelse, til det kongelige danske Cancellie, til hvis høiere Bedømmelse dette og det forhen Skrevne være overgivet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-07-14
Jndenlandske Efterretninger. J den Nordcimbriske Tilskuer No. 53 læses under Jndsendt: "Blandt de Landmænd, som i den senere Tid have udmærket sig ved Hauge anlæg og Træplantning, fortjener unægtelig Hr. Proprietair Bonne paa Gammel-Lund at nævnes med Agtelse. Det er bekjendt, at den gamle Henneborg var beliggende paa en høi og stor Banke, hvorfra en senere Eier har nedflyttet den paa Sletten. Her har Hr. Bonne anlagt en meget smagfuld Have, beplantet med en Mængde vilde og Frugt-Træer, samt indtaget den gamle Borghøi til Haven, og beplantet ogsaa den overalt med vilde Træer, hvilke, uagtet de ere meget udsatte for Vindene, dog endnu, da Anmelderen for nylig besaae dem, vare alle i en meget frodig Vext. Desuden har Hr. Bonne besluttet at indtage 21,000 Alen, som han agter at beplante med vilde og Frugt-Træer, for deraf i sin Tid gratis at overlade Træplanter til Omegnens Beboere. Den Virksomhed, hvormed denne Landmand har behandlet sit Agerbrug, og den Smag, hvormed hans hele Havevæsen er anlagt, lævner Anmelderen ingen Tvivl om, at han baade med Kraft og Vedholdenhed vil udføre hvad han har foresat sig, som og, at Anlægget vil lykkes under en saa indsigtsfuld Mands Bestyrelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-07-14
Blandede Efterretninger. Alma Mater eller Syv Aar i Cambringe.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-07-14
Under denne Titel har en "Trinitets-Mand (Medlem af Trinity-College i Cambringe) en Hr. Wright, udgivet et Verk af et meget heterogent Jndhold. Det er deels personligt, deels literært, deels skandaliserende, deels leverer det ogsaa som Altstykker Opgaver og Specimina fra hint Universitets Examina. J det Hele er det beregnet paa at bringe Universitetet i almindeligt Vanrygte. Vi levere følgende Uddrag deraf, som haabes ogsaa for vore Læsere at kunne have Jnteresse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-07-14
Den brittiske Hovedstads moralske og aandelige Tilstand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-07-14
London indeslutter nu indenfor sine gigantiske Grændser to gamle Stæder, en Flække (borough) og 50 Landsbyer, og strækker sig over 7. eng. Mile i Længden og aldrig under 2 Mile i Breden. Dens ecclesiastiske ligesaavel som dens borgerlige Jnddeelinger ere uregelmæssige og indviklede, og det er ingen let Sag at bestemme deres Grændser. - - Der er stor Vanskelighed ved at erholde en møjagtig Angivelse af de forskjellige Pladse for Gudsdyrkelsen i denne uhyre Stad. Dog troer man at følgende kommer Sandheden saa temmelig nær Biskoppelige Kirker og Kapeller. 206 Jndependente Kapeller. Wesleyanske Methodist Do. . . . Baptist Do. . .
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-07-14
Presbyterianske skotske og unitariske) Do.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-07-14
Romersk Katholske Do. Qvækernes Forsamlingssteder. Dersom vi regne at hver Plads i Gjennemsnit besøges af 500 Personer, hvilket tilvisse er det høieste Antal vi kunne antage, og tillægge endnu 250 for de fluctuerende Tilhørere i forskjellige Kirker paa hver Sabath, udgjør dette et Tal af 300,000 Personer. Men nu er Befolkningen ved den sidste Census antaget at være 1 Million 274,000 Sjæle. Fradrage vi den ovennævnte svage Minoritet, saa finde vi 974800 Personer, som forsømme den offentlige Gudstieneste. Og skjønt man vel maa fradrage et betydeligt Antal, for spæde Børn, syge, gamle og svage Personer, saa bliver dog Mængden af Mennesker, der vandre iblandt os uden de blotte Former af Religionen, forhavsende og forfærdende. Hvormed tilbringes da Sabathen, Vi ville forsøge at oplyse det. Man tør antage, at der af de offentlige Tidender, der udkomme i London om Søndagen, circulerer, lavest beregnet, et Antal af 45,000 Exemplarer, og at disse Blade i Hovedstaden alene have 2 til 300,000 Læsere, medens det store Antal af Sættere, Trykkere, Ombærere, Sælgere og underordnede Medhjælpere af begge Kjøn, alle paa en paafaldende Maade bryde Hviledagens Hellighed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-07-14
J et af de sidste Nummere af Evangelical Magazine hedder det: "Uagtet Alt, hvad man giør, ere der i det mindste 40,000 Børn i Hovedstaden, som der ikke er sørget for, og som ikke kunne optages i vore Søndagsskoler. Southwark har sørget for 6000 flere Børn, end derkan modtages i de offentlige Gudshuse. Jmidlertid have "Pavedommets Udsendinge. ikke siddet med Hænderne i Skjødet. For ikke at omtale deres ivrige Udbreden af smaa Traktater og Bøger – en ganske ny Fremgangsmaade hos dem - ville vi blot bemærke det betydeligen forøgede Antal af Daabsakter, foretagne i de katholske Kapeller i de sidste 5 Aar. Vi finde da i Catholic Miscellan for Marts 1827, at der i Aaret 1822 i disse Kapeller døbtes 2376, i 1826 derimod 3499 Børn. Det er af forskjellige Skribenter antaget, at Fødsler nes Forhold til Befolkningen varierer i de forskjellige Lande imellem 1 til 17 og 1 til 49. Antage vi nu den Beregning, Katholikerne selv gjøre, af 30 Personer mod 1 Fødsel, ville vi maaskee være nær ved det sande Middeltal. Følgelig: Døbte i 1822 . . . . 2376.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-07-14
Døbte i 1826 . . . . 3499 altsaa en Tilvært, i London alene, af 33,690 Perso(Uddrag af Brit. Chron. XX. ner i 5 Aar!
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-07-14
For nogen Tid siden havde man en falsk Underretning om at Scarpa skulde være død; derimod var det Volta, hans Collega paa Universitetet i Pavia, der døde den 5te Marts sidst, samme Dag da Frankrig mistede sin Laplace. Alexander Volta var fød d. 18de Febr. 1745 i Como, nedstammende fra en gammel Familie. Efterat have fuldendt sine Studier i sit Fædreneland, blev han selv ansat som Lærer i Physiken sammesteds, og snart efter blev han kaldet til Lærer i samme Videnskab, ved Universitetet i Padua, der blev Skuepladsen for hans Berømmelse i 30 Aar. Hans Endiometer, hans Condensator, den saakaldte Voltaiske Søile, og flere Følger af hans Arbeider og Opdagelser i Phystken hævede hans Hæder. Fra 1804 fik han Regjeringens Tilladelse til at trække sig tilbage. til Rolighed, dog at han aarligen skulde holde nogle Forelæsninger, efter sine Kræfter. Sildigere i hans Oldingsdage, trak han sig tilbage. til sin Fædrenegaard i Como, hvor han døde 5te Marts 1827. Han har gjort adskillige videnskabelige Reiser, blandt hvilke den til Paris i Aaret 1801 var den vigtigste. Det franske Jnstitut gav ham en Guldmedaille med Jndskrift: A Volta la classe des sciences mathemat. & physiques. Det følgende Aar sendte man en anden Guldmedaille med Jndskrift: A Volta, associe Stranger. Det kongl. Selskab i London skikkede ham og en Guldmedaille, og næsten alle Europas videnskabelige Selskaber stræbte efter at tælle ham iblandt sine Medlemmer. (Jkke det danske.) Ved hans Begravelse kappedes hans Medborgere af alle Stænder at vise deres Højagtelse for den Afdøde. J et Møde d. 25de Marts blev af det almindelige Raad i Menigheden Como taget den Beslutning, at lade paa sammes Bekostning ham til Ære prægge en Medaille, og sætte ham et Æresminde. Vi tillægge endnu, at paa den moderne Facade af den offentlige Skole i Como var i Rækken af Bysterne af Plinius, Giovio og flere store Mænd, som vare fødte i denne lille Stad, en ledig Niche, hvis Bestemmelse Enhver vidste, en om Hylding for Alexander Voltas Genius og Beskedenhed. (Udtogsviis af lit. Blatt. d. Børsenhalle No. 196.) Olie i det menneskelige Blodvand. Patienten Den engelske Læge Traill har nylig fundet drak, og dette har ogsaa været Tilfældet med alle øvrige Jndivider, i hvis Blod Doctoren har fundet Olie. Denne Kiendsgierning, mener Dr. Traill, opvækker egne Betragtninger over Forholdet mellem umaadelig Drikfældighed og de opbrænde af sig selv.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-07-14
Den som Skribent og Udgiver af Justitz I. Polizey=Fama hæderligen bekiendte Geheime d. 15 Junii.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-07-14
Hamburg 2 M. Species 224 Specier solgtes til 13 Rbmk. 7 s. Bank-Disconto 5 pCt. Norske Speciessedler. Svenske Sedler. pr. Rdlr. Rigsgjeld. 48 48 1/4 Rbs. Tegn. 4 pC. Kgl. Oblig. (u. R.) 84 84 1/2 Rbd. Sedl. Dito Dito. . . . . . . . 75 176 i Banco.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-07-14
Nationalbank Obligationer Dito Dito. . . . . . . . 4 pC. uopsigel. Rigsbkobl. Renter pr. 6 Januar 6 pC. norsk Laan, ved Hambro & Søn. - i Banco. 4 pC. Dito nye . . . . . Asiatiske Comp. Actier i Sedler. 3 pC. nye danske Oblig. 1 L. Sterl. beregnet til 14 Bmk. 60360 3/4 L. Sterl. - i Banco. 96 Rbd. r. S. 113 1/2 1134 Sedler. (af Laanet 4 Febr. 1820) 101 1 101 1/2 Rbd. r. S. pr. 100 Specier. 162 1/2 163 Rbd. Sal. a vista 222.