JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1768-10-24
Credi= og Debitorer i Velærværdige nu sal. Hr. Anders Carlsens Stervboe i Wrendsted, Jerslew=Herred og Aalborg Stift (der er taget under lovlig Skifte Behandling den 9de August, sidstafvigte indkaldes herved, at melde dem inden de i Loven fastsatte Tider enten hos Arvingerne i Wiensted, eller hos mig i Lunderager, eller i Skifte=Samlingerne i Stervboen, da enhver skal ved Skiftets Slutning vederfares Ret efter Loven; Jøvrigt bekiendtgiøres, at næste Samling i bemeldte Stervboe er fastsat til den 15de Novbr. førstkommende. Lunderager, den 3die Octobr. 1768. Broder Brorson, Provst i Jerslew=Herred og Sogne Præst for Dronninglunds Meeninghed.
Berlingske Tidende, 1768-10-24
Eieren af Baadsgaard Friderich Lund agter at stille samme fin Gaard til offentlig Auction Mandagen den 28de Novembr. førstkommende; Til Gaarden, som udi Hartkorn er ansat for 16 Tdr. og nogle Skiepper, og er beliggende udi en god Egn i Nærværelsen af Liimfjorden i Høislev Sogn, Halds=Amt, kan aarlig saaes Rug 32 Tdr., Byg 18 Tdr., Havre 20 til 24 Tdr., og avle got Høe 120 til 150 Læs, samt aarlig græsses og soeres 50 Stude foruden de behøvende Heste, Køer og Faar, Gaarden har ellers god Fiskerie af Liimfjorden, er forsynet med en liden Underskov og adskillige andre Herligheder, som nærmere af Liebhaberne selv best kan tages udi behagelig Øyesyn.
Berlingske Tidende, 1768-10-24
NB. J Anledning forrige Borger og Handelsmand Sr. Hans Buches dødelige Afgang sidstafvigte 6te Septbr., bliver det her offentlig bekiendtgjort, i de til Forsendelse med Posten allene privilegerede Kiøbenhavnske Danske og Tydske Tidender, paa det alle og enhver, som noget efter den sal. Mand haver at fordre, eller til Stervboen kan være skyldig, til os, som Skifte=Forvaltere, sig dermed anmelder, saaledes hvad Fordringerne angaaer, legitimeret, som efter død Mand skee bør, og det inden de Tider Loven be¬
Berlingske Tidende, 1768-10-28
Corfica, den 14de Septbr. Efteret Græven af Marboen, havde indtaget et Kloster, som ligger nær ved Biguglia, og derefter faldt an paa denne Plads selv, fandt han der en Modstand, som kostede ham mange Døde og Saarede. Men da Jndvaanerne tilsidst vegrede sig ved at staae Garnisonen bi længer, retirerede denne sig i god Orden. - Efterat de Franske saaledes vare vorden Mestere af Biguglia, satte de sig paa et Bierg, hvoraf Furiani kan beskydes, og opkastede der et Batterie paa 24 Kanoner og nogle Mørsere. Garnisonen, da den indsaae at Pladsens befæstning ikke kunne giøre Modstand imod dette Artillerie, lod den strax General Paa li det vide, som befalede den at retirere sig, hvilket den og gjorte uden mindste Tab. - Denne Fremgang indskiød Marquis de Chauvelin at føre sig den Forfærdelse til Nytte, som han kunne have indjaget, og at tragte efter at bringe Resten af Landets Jndvaanere med det gode til at underkaste sig; men da han befandt dem ubevægelige, lod han besætte Landsbyerne Borgo og Luciana; gik over Guolo Floden, og trængede ind i Districtet Casinca, samt indtil Pen ta. Corficanerne, som der oppebiede dem, saae dem ikke saasnart at være sig Bøsse=Skud nær, førend de i stor Mængde, og med saa stor Tapperhed fulde an paa dem, at de ikke kunne imodstaae dette uformodentlige Overfald, men forlode deres Leyer, og vigede i største Uorden. Corfica nerne gave dem intet Pusterum, men slaaende forfulgte dem i saa god Orden, at de Franske end ikke kunne værge sig i de Stæder, som de for havde bemægtiget sig, men Corsicanerne trængede der ind og hinanden med de Franske, needsablede der alle, som ikke hastig nok kunne undflye, og forfulgte dem saaledes indtil under Murene af Bastia. Deres Tab er utrolig stort. Til Fanger ere 2000 Mand af dem gjorte, hvoriblant 15 Stabs-Officiers, og en Fætter af Marquis de Chauvelin. Corsicanerne vide endnu ikke sikkert deres Tab; men Furiani, og de andre dem fratagne Poster ere igien i deres Magt.
Berlingske Tidende, 1768-10-28
Bologna, den 3die September. Efter Pavelig Befaling hverves her i Landet 4000 Mand, og ligesaa mange i de øvrige Pavelige Lande. Disse Tropper skulle legges i Garnison i Ferrara, hvor der allerede ere 900 Mand. Der er ogsaa sendt frisk Krigsgeraad derhen, og Steden er i god Forsvarsstand.
Berlingske Tidende, 1768-10-28
Den 16de Septbr. Tvistighederne mellem den Pavelige Stoel og Maltheser=Ordenen, i Anledning af Jesuiternes forrige Godser, ere nu derved hævede, at Stormesteren lader sig befalde de af Paven des angaaende foreslagne Midler. Herimod har reyst sig en større og vigtigere Strid, mellem bemeldte Orden og det Neapolitanske Hof, angaaende et Sted i det af Stormesteren udgivne Ediet om Jesuiternes Forviisning, hvor der siges, at Keiser Carl, med Tiltagelse af andre Fyrster har afstaaet til Ordenen Overherredømmet over denne Øe; hvorimod Hoffet til Neapolis indvender og paastaaer, at bemeldte Keiser har aftraad Øen til Ordenen allene som et Siciliansk Lehn, og uden at nogen anden Fyrste har haft Deel deri, og derfor paastaaer dette Sted kaldet tilbage.
Berlingske Tidende, 1768-10-28
Den 24de Septbr. Jmellem Munkene af adskillige Ordener udi nogle Klostere, som ere beliggende i de Huse Farnese tilhørende Arve=Lehne, og altsaa nu omstunder høre under Kongens af de 2 Sicilier Herredom, havde reyst sig nogen Tvedragt, i Anledning hvoraf høystbemeldte Konge har forordnet, at efterdags maa ingen andre end Jnd fødde i disse Klostere indtages, og at alle Fremmede skulle skaffes ud af dem, uagtet Klosternes Øverster paastaae, at de, i Kraft af gamle Privilegier, have Ret til at indtage disse saavelsom hine.
Berlingske Tidende, 1768-10-28
Cambringe, den 7de October. General=Advocat Hr. Mariot, Vice=Canceller for Universitet her, og Hr. Bradon, offentlig Talere, havde den 3de huj. om Aftenen i Newmarket den Ære, at erholde Audience hos Kongen af Danmark, til hvilken de ceremonialiter bleve indførte af Hs. Excell. Hr. Geheime=Raad Græve af Bernstorff, som Hs. Msts. Stats=Secretaire, og af Hs. Msts. extraord. Envoye ved vores K. Hof, Baron Diede zum Forstenstein. Hensigten med denne Audience var, i Universitetets Navn at overlevere en Adresse=Skrivelse eller Senast, Acterne, for derved at meddeele Hs. høystbemeldte M., og de Adelige Personer af Hs. Msts. Sulte, som vare med Ham i Cambringe Doctor Graden i den civile Lovkyndighed, samt Hs. Msts. Liv=Medicus, Doctor Struensee, lige Værdighed i Medicinen, alt for at betegne lige Høyag, telse, som af Universitetet i Oxford var lagt for Dagen. Forhen havde Hs. M. ladet afgaae en meget naadig Skrivelse til Universitetet, og derudi givet tilkiende, at Hs. M. ikke skulle have undladt at giøre Sig deelagtig i Universitetets Honneurs, dersom Han ikke var, af Tidens Korthed, da Han sidst var der, derudi vorden forhindret. Audiencen vedvarede nu et Korteer. Hs. M. imodtog de Deputerede meget naadig, og udi de forbindtligste Udtrykke takkede for Sig og Sin Adel, for Universitetets Æres=Beteelser, hvilket derimod fra sin Side anseer Hs. Msts. huld rige Antagelse, som den største Ære, imod det kunne bevises. Newmarket, den 7de October.
Berlingske Tidende, 1768-10-28
Hs. K. M. af Danmark hidkom den 2den huj. Kl. 8 1/2 Aften. Strax gjorte en Mængde Adelige Personer deres Opvartning, og Staden var smuk illumineret. Den 3die om Morgenen begav Sig Hs. M., ledsaget af Herrerne at Sin Sulte, hen at besee Lord Rockinghams Stalde; besaae derefter en Times Tid Hestenes Øvelse. Derfra begav Hs. M. Sig, i Følge af Hr. Geheime=Raad Græve Bernstorff og af den Russiske Gesandt, op paa Forhøyelsen, derfra at see Vedde=Rittet, hvor Hs. M. og forblev indtil Rittet var til Ende. Derefter bleve mange af Adelen i Palladset tagne ind til det K. Taffel, som holdtes offentlig.
Berlingske Tidende, 1768-10-28
Den 4de om Morgenen begav Hs. M. Sig til Hest paa en foranstaltet Jagt; og siden samme Dag atter beærede Vedde=Rit tet med Sin Nærværelse. Den 5te, Morgen, begav Hs. M. Sig til den Plads, hvor Hanekamp holdes, og blev den hilset med en Tale, hvori blant andet blev anmærket, at Hs. Msts. Oldefader, (Konge Friderich IV. høyl. Jhukommelse, havde Aar 1728 beæret dette Sted med Sin Nærværelse, og syntes meget at fornøye Sig over de Brittann, niske Haners Modighed. Kl. 1 Efterm. tiltraadde Hs. M. Reysen tilbage til London.
Berlingske Tidende, 1768-10-28
London, den 11te October. Det er ubeskriveligt, hvorledes Sagernes nærværende Tilstand imellem dette Rige og dets Americanske Colonier bryder vores Ministerium. Efterretning paa Efterretning bebude os ny Virkninger af Coloniernes Misfornøyelse med Parlementets Forhold i Henseende til dem, i sær med dets Maade at paalegge dem Skatter og Afgifter, og foranledige her den ene frugtesløse Raads-Forsamling efter den anden. Breve, som den 9de huj. indløbe fra Boston i Ny-Engeland, dateret 15de Augustii, lade blandt andet forstaae, at der i Provincen forestaaer store Tildragelser, naar de ventende Tropper ankomme, som man fra Jrland sender did for at holde Jndvaanerne i Ave og haandhæve Parlementets Love, Her er heller ingen Tvivl om, at disse folkerige Colonier, naar de forblive eendrægtige som de nu virkelig for de fleste ere, jo kan holde Stand imod en større Magt, end den man beqvemmelig fra Storbrittannien kan sende imod dem. - Af andre Breve fra Salem i bemeldte Province, under 23de August., erfares, at der var den 21de forhen fra Martinique anlandet en Skibs=Capitain, som havde medbragt Exemplarier af en det K. Franske StatsRaads Beslutning under 1ste April dette Aar, saavelsom at en samme Konges Ordonnance under paafulgte 9de Julii, hvorved det tillades alle fremmede Skibe, udi alle Øens St. Lucie Havne at indføre allehaande Bygningstømmer, Farvetræ, raa og barkede Huder, Foerværk, Beeg, Tiære, Ries, Jndiansk Korn, Erter, Bønner, Caffe, Sukker, Cattun og Cacao. Af alle disse Producter kunne vore Colonier levere saavel til de Franske og Spanske Øer, som over alt andensteds; hvorfore man har Aarsag at befrygte at ovenmeldte Frihed for St. Lucie vil ikke allene formindske Jndførselen i vore Frihavne paa Jamaica og Dominica, men og sætte vore Colonier i Stand til aldeles at undvære os. - Baron Behr, Minister og Stats Secretaire ved de Hannoverske Affaires, har haft en Commission for Kongen at udrette ved den Churfyrstel. Regiering, og er kommen tilbage for nogle Dage siden, og har aflagt Kongen Beretning om Sagernes Tilstand i dette Churfyrstendomme.
Berlingske Tidende, 1768-10-28
Den 14de October. Kongen af Danmark tog den 13de huj. om Morgenen, i Carlon=Palladset, Afskeed med Princessen af Wallis, og derefter ligeledes med Princesse Amalia, i Hendes Pallads. Førend Hs. M. drog ud, blev Han vaer at nogle fattige Mennesker opholdte sig under Vinduerne af Hs. Gemak, hvorfor Hs. M. lukkede Vinduet op, og kastede nogle Haandfulde Guld=Penge iblant dem. Siden begav Hs. M. Sig til Dronningens Pallads, og tog der Afskeed med vores Konge og Dronning. J Gaar, efter indtagne Frokost, og tagne meget gunstige Afskeed med den forsamlede høye Adel, tiltraadte Hs. M. ved 9 Slet Reysen af Dower, under uophørlige Velsignelser af det forsamlede Folk, dem Hs. M. ved Taknemmelige heds Gebærder giengiældede. - Som det hedder, har Høystmelte Hs. M. ladet 1000 Guineer uddeele iblant de Engelske Betientere, som her have haft Opvartning hos ham. -
Berlingske Tidende, 1768-10-28
Græven af Holdernes var foran reyst til Dower, for den at giøre Opvartning hos Hs. Mst. indtil Han gaaer om Bord. - Paa Londoner Magistratens Forespørgelse, om Maaden paa hvilken høystbemeldte Hs. M. ville behage at imodtage Borger=Rettigheden i denne Stad har Hs. M. ladet sige, at den maatte overleveres til Hs. Enveie her. -- Guldsmedene i denne Stad have ogsaa af Hs. M. erholdet Tilladelse, at torde meddeele Ham deres Laugs=Friheder, hvilke da vorde sendet efter Hs. M. i en Capsel paa 150 Guineers Værdie.
Berlingske Tidende, 1768-10-28
Amsterdam, den 22de October. Skipper J. Bakker, som den 7de Septbr. afseglede fra Orient, og den 17de dito ankom til St. Hubes, melder derfra, at han den 8de hujus i den Spanske Søe har seet en stor Galliot synke, hvilken han holdt for at være Svensk Paa Texelen indkom den 17de P. Leukes fra Norge; den 21de, F. Gordes og R. Schørt fra St. Croix i West Frankfurt ved Oderen, den 10de October.
Berlingske Tidende, 1768-10-28
Af den her udkommende Kayserl. Ober=Post-Amts Zeitung læser man, at de Hessencasselske Tropper nu campere, for, som det hedder, at staae i Beredskab for en vis Magt, til hvilken de, i Kraft af en med samme Hof sluttede TracCorsøer, den 27de October. Den 25de udgik Professor Wiedewelt til Fyhn. Den 26de, Kl. tat, skal overlades. 11 en Quart Form. den K. Brevsæk, som langede Nyborg Kl. tre Quart Efterm. J Dag, Myndtmester Hans SchiervenKnopf til Ploen. - Den 24de indkom en Fransk Herre navnlig Ruson, gaaer til Sverrig. Den 25de, Major Leth, Capitain Witzleden med Frue. Flygel=Adjutant Capit. von Bergen, alle til Kiøbenhavn. Lieut. Sehested til Holbeck. Den 26de en Fransk Courier. J Dag, General=Auditeur Høyer fra Jylland. Lieut. Gelmün og en Under=Officier med 40 Nationale Recruter.
Berlingske Tidende, 1768-10-28
Helsingøer, den 28de October. Her i Sundet ankomme endnu den 23de 5 Skibe. Den 24de 17 Skibe, deriblandt W. Bondell af og fra Kiøbenhavn til St. Croix, Stykgods. N. Sørensen af Kiøbenh. fra Færøe til Kiøbenhavn, Strømper. M. Boeslund af Kiøbenhavn fra Jsland til Kiøbenhavn, Fisk. R. Riewerts af Eckernforde fra St. Ube til Kiøbenh., Salt. Den 25de, 50 Skibe, deriblant W. Ma for af Newcastle fra Kiøbenh. til Friderichshald, Stykgods. P. Andersen af Zylt fra Kiøbenh. til Ostende, Chinesiske Vahre. -P. Præstøe af Kiøbenhavn fra Jsland til Kiøbenhavn, Fisk. Af Becker af Christiania fra Kiøbenh. til Christiania, Stykgods Den 26de, 17 Skibe. Den 27de, 12 Skibe, deriblandt S. Olsen af Kiøbenh. fra Holmestrand og N. Nielsen af Kiøbenh. fra Christiania, begge til Kiøbenh., Bræder. N. Haysel af Apenrade fra Memel til Ostende, Bielker. O. Petersen af Aalborg fra Memeel til Gottenborg, Rug. - Udi Stormen af S. O. den 26de huj. forulykkedes ved Natten, ved den saa kaldede gamle Bro her under Byen, en Engelsk Brigantin, af Lieth i Skotland, før af Capit. William Patton, efterat den først havde paa Rheden Sundet forliist 3 Ankere. Ladningen, bestaaende af Hør og lidet Jern, hvormed han fra Riga var til Leverpole bestemt, den bierges: og mener man, at Fartøyet og kan komme af, og bringes ind til Kiøbenh. at repareres. - J Sundet ligger for Modvind omtrent 20 til Østersøen bestemte Skibe, hvoriblant Falke=Skibet fra Jsland, til Kiøbenh. - Her ankommer nu daglig fra Gotheborg endeel friske Sild, som sælges for 20 til 24 s. Oelen.
Berlingske Tidende, 1768-10-28
Kiøbenhavn, den 28de October. Den 8de Septbr. er den hidindtil værende anden Cancellie-Secretaire ved Regierings-Cancelliet og Consistorio Olbenburg, Thomas Gerhard Herbart, allern. beskikket at være første virkelige Cancellie-Secretaire sammesteds; og den hidindtil værende Regierings=Advocat Anton Hinrich, Bolcken derimod beskikket at være anden Secretaire derved.
Berlingske Tidende, 1768-10-28
J London, den 11te hujus haver Hs. Kongel. Majest allernaadigst behaget at udgive Forordning om Korn Skatten udi Danmark for Aaret 1769. Hs. M. paa byder allernaadigst Skatten for bemeldte Aar at erlegges saaledes: 1) Af hver Tønde Hartkorn Jordegods i Sædland og paa Møen erlegges Rug 1/3 Fierdingkar, Byg 2 1/2 Skiepper, undtagen i Frederichsborg, Cronborg og Roeskilde Amter, hvor af en Tønde Hartkorn erlegges Byg 2 Skpr., Havre 1 1/2 Skieppe. J Fyhn og Langeland, Rug 1 1/4 Skieppe, Havre 1/2 Skieppe. J Lolland og Falster, Byg 2 1/2 Skiepper, Erter 12 Skieppe. J Jylland (Riberhuus, Lundenes og Bouflinge Amter undtagne) Rug 1 1/2 Skiepper. Fra dette Paabud giøres de aarlig sædvanlige 6 Undtagelser, hvoriblant Skov= og Mølle=Skyld ansættes at svare af deres Hartkorn Halvdelen imod Jordegodset. 2) Af de 3 Amter Riberhuus, Lundenes og Bouflinge svares intet in Natura, men i Penge 76 Skilling af hver Tønde Hartkorn. Af de andre Amter svares i Penge, foruden hvad 1ste Post tilholder, saasom: overalt i Sædlands og Fyhns Stifter 28 s., og i Jylland 50 sk. af Tde. Hartkorn, som alt betales i 2 Terminer, til 11te Decbr. og 11te Martii førstkommende Halvdelen hver gang. 3) Vahrene skal kunne passere for oprigtige Kiøbmands=Vahre. De leveres med strøgen Maal, med 1 Fierdingkar Opmaal paa hver Tønde Rug, Byg og Erter, og 1 1/2 Fdkr. paa hver Tde. Havre, hvilket Opmaal tilfalder Oppebørsels=Betienten. 4de Artikel stemmer overeens med den i 1768 Aars Skatte Forordning; og om de følgende 4re Art. gielder det samme som derom er sagt for 1768, i Tidenden No. 78, under 28de Septbr. 1767.
Berlingske Tidende, 1768-10-28
Hs. Mst. den allern, regierende Dronning behagede i Gaar, efter Middags-Taffelet, at give Audience til den nylig ankomne det K. Portugisiske Hoffes extraord. Envoye, her ved Hoffet, Hr. de Melle. Ved samme Leylighed havde ogsaa en K. Fransk, til det K. Svenske Hof bestemt Minister, som paa sin Reyse til Stockholm har taget Veyen, om denne Hovedstad, den Ære at vorde Hs. M. forestillet.
Berlingske Tidende, 1768-10-28
Under Dato 9de November 1735 er bleven publiceret een Extract af een til Magistraten her i Staden den 4de ejusdem ergangen Kongel. allernaadigst befaling; og paa det samme kan være Vedkommende i Erindring til allerunderdanigst Efterlevelse, er den, ved Placat af 24de hujus under Stadens Jndsegl, atter bekiendtgjort, og lyder saaledes: "Vores allernaadigste Villie og befaling er at, hvilke uberettigede Personer, som efter foregaaende Advarser ved Placater lade sig finde at antage nogen Cuur, skulle første Gang betale til Ligedeeling imellem Convent=Husets Fattige og Politie Cassen 8 Rigsdaler, skeer det anden Gang, da dobbelt, nemlig 16 Rigsdaler, og antreffes slig een tredie Gang, da at bøde 50 Rigsdaler, eller i Mangel af Betaling, at arbeyde et halv Aar udi Skub Karren i Citadellet, og de som betiene sig af slige Folk ligeledes at bøde hver Gang 4 Rigsdaler derfor, saa skal og alle de, som sig med utilladelig Barberen lade finde, betale hver Gang i Straf 2 Rigsdaler, og de som ikke formaae at afdrage Pengene, straffes paa Kroppen, hvad enten han er Civil eller Militair. Og bevilge vi derhos allernaadigst, at Politie Kammeret skal i forberørte Maade være Forum Competens, saavel til Vidner at afhøre, som Sagerne at paadømme, i alle de Sager Barbeer=Amtet kunde finde sig foraarsagede, enten imod Fuskere, eller imod de som sig af Fuskere maatte lade betiene, at udføre; dog ville vi herhos allernaadigst, at de Militaire kan betiene deres, og at Regiments=Feltskiærerne beholder det hvad de har haft hidindtil.
Berlingske Tidende, 1768-10-28
Skipper Lars Pedersen Præstøe, der, som ovenmeldt, i Sundet er fra Jsland anlanget, fører det og K. Falkeskib, har blant andet 58 Jslandske Falke for Hs. K. Majestæt, inde.
Berlingske Tidende, 1768-10-28
J Følge indløbne Beretninger, skal et Dansk Skib, ført af Capitain Selvaae, paa sin Retour fra Kysten Guinea og Westindien, være forulykket under Engelland.
Berlingske Tidende, 1768-10-28
Landstinget for Fyhn og Langeland holdes den 23de i November Maaned.
Berlingske Tidende, 1768-10-28
J disse Dag ere følgende Gevinster af det 15de K. allene privilegerede Kiøbenhavnske Lotteries 5te Classes Trækning udkomne: Paa No. 19319, 1000 Rd. i Raadmand Weiners Collection i Bergen; 14742, 200 Rd. i dito C. ibid; 7203, Gev. 8 1/2 og Præm. 100 Rd. i Viinh. Collins C. her i Staden; 3519, 2000 Rd. i dito C. ibid.; 6935, Gev. 8 1/2 og Præmie 100 Rd. i N. Collins Cribid.; 208, 500 Rd. Casp. Holms C. i Bragenæs; 16881, 1000 Rd. i N. Collins C. her i Staden; 10847, 200 Rd. i Viinh. Collins Citid.; 6531, 100 Rd. i N. Collins Cribid.; 2605, 500 Rdlr. i Apotheker Lis bergs C. i Laurvig; 16199, 200 Rd. i Sr. Smiths C. her i Staden; 19864, 200 Rd. i Bogh. Zeddelers Collect. ibid. 11813, 100 Rd. Postm. Melbyes C. i Odense; 2787, 500 Rd. i R. Langelands C. i Corsøer; 5699. 200 Rd. i R. Dobwads C. i Christiania; 14328, 100 Rd. i Tolder Staals C. i Weyle; 492, 200 Rdlr. i Assessor Riegels C. i Kongsberg; 5317, 100 Rd. i Sr. Ballings C. i Helsingøer; 19674, 200 Rd. i Bogh. Zeddelers C. her i Staden; 5186, 100 Rdlr. i Controll. Baumgartens C. ibid.; 16420, 100 Rdlr. i Først. Broustes C. ibid.; 6750, 100 Rdlr. i N. Collins C. ibid. 2218,500 Rd. i Bogh. Zeddelers C. ibid.; 8589, 100 Rd. i Sr. Smiths C. ibid.; 10619, 500 Rd. i Viinh. Collins C. ibid.; 12270, 100 Rd. i N. Collins C. ibid. Ved Døden ere afgangne: Paa Woergaard i Jylland, den 12te hujus Oberstlieut. Marsvin, 66 Aar. J Aalborg den 19de dito Skriverkarl Anders Hortulan, 35 Aar.
Berlingske Tidende, 1768-10-28
Den 22de hujus, Skov=Rideren paa Hirschholm Amt, Je han Georg Erhardt, 64 Aar. Her i Staden, den 27de dito, Hr. Kammerherre og Hof=Jægermester, samt Jæger, mester i Sædland, Bornholm, Møen, Lolland og Falster, Christian Frederich von Gramm, Ridder, 31 Aar og nogle Maaneder gl. Han blev 1751 den 3die Novembr. Jagt og Kammer=Junker; 1759 den 27de Febr. Hof=Jægermester; samme Aar den 31te Martii Kammerherre, 176.
Berlingske Tidende, 1768-10-28
den 29de Jan. optagen i Ordenen de Punion parfatte 1768 den 29de Jan. Ridder af Dannebroge Orden; 1761.
Berlingske Tidende, 1768-10-28
den 22de Martii formæller med Commtesse Friderica Lovise von Reventlau. Bogbinder Sr. Greuel.
Berlingske Tidende, 1768-10-28
Jndpasserede: Kammerherre Ablefeldt fra Lybeck. Græve Modain fra Frankerig. Major Scheel, Flygel=Adjutant Berger, Lieut. Seidelin, Lieut. Gruner og Auditeur Strude fra Fyhn. Capit. Jensen og Amtsforvalter Rosted fra Roeskilde. JusticeRaad Holm fra Jylland, Krigs=Raad Kammerer og Postmester Torup fra Hadersleben. Kiøbmand Gabrielsen fra Sverrig. Baron Knuth fra Conradsborg. Udpasseret: Lieut. Schouboe til Frederichsborg. Udi forrige Uge ere fra den 15de Oct. til den 22de Dito her i Staden copulerede 37 Par. Føde 30 Drenge, 22 Piger, til sammen 52. Døde 16 Mænd, 10 Qvinder, 13 Drenge, 20 Piger, tilsammen 59. Ere saa 7 flere Døde end føde. De Døde, ere bortdøde af følgende Svagheder: Alderdom 5, Brøstsyge 5, Brok 1, Colica 1, Feber 1, Hoste 1, Jnflammation 2, Kopper 1, Obstruction 1, Slag 26, Svindsoet 4, Tandpune 1, Tærende Syge 4, uangivne Svagheder 3, Vattersoet 2, Ore Pie 1.
Berlingske Tidende, 1768-10-28
Ved Bergen i Norge ere paa Uge indtil 10 Oct, blant andre Skippere indkommen: fra Aalborg: M. L. Sundt af Eggersund- Og udgangne: til Lübeck. K. Jacobsen af Ærrøeskiøbing, H. Andersen af Naskov; øster paa Norge: C. Pedersen af Svendborg.