JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1788-04-14
Torsdagen den 17de April førstkommende, om Middagen Kl. 12 Slet, bliver paa Børsen herudi Staden F J E R De og sidste Gang ved Auction opbuden og til den Høystbydende absolut bortsolgt: Skibet General Huth kaldet, drægtig 170 Commerce=Læster, tilligemed dets Jnventarium af gaaende og løbende Redskab, Skibs-Capitain John Norths Boe tilhørende, hvilket Skil i forrige Aar fra Ostindien er hiemkommen, og for nærværende Tid er beliggende ved det forrige Østersøeske Compagnies Plads, hvor det bliver Liebhaberne anviist, naar de maatte behage derom at henvende sig til Styrmand Hansen, boende i Huset No. 106. i Lille Strandstrædet. Conditionerne kan forinden Auctionen faaes til Eftersyn hos Fuldmægtig Borch, boende i Gaarden No. 298 i Adelgaden. Torsdagen den 17de April førstkommende, om Eftermiddagen imellem 1 og 3 Slet, lader Sr. Christian Grollouw ved offentlig Auction Tr E D J E og sidste Gang opbyde for til den Høystbydende at bortsælges, den ham tilhørende og uden for Stadens Øster=Port paa Veyen til Kalkbrænderiet beliggende Gaard, Schwermansdahl kaldet, som befindes saaledes: 1) En Bygning 11 Fag Muur og Bindingsværk, deri 3 Stuer, et stor Kiøkken med Retterbænk, Reoler og Hylder og et Spisekammer, saa og en stor og en mindre Haugestue, i 2den Etagie er 2de Sahle og et Kammer, samt 4 afdeelte Kamre under Taget, der over et stort Loft med et lidet afdeelt Kammer. 2) En dito Bygning 9 Fag, deraf 6 Fag nye opbygt, deri 3 Stuer, 3 Kamre og 3 Kiøkkener, samt Loftsrum. 3) En dito Bygning 5 Fag indrettet til 2 Stuer, i Kammer, i Kiøkken og Spisekammer, Overalt i Værelsern ere 7 Jern Kakkelovne. En nye opbygt Stald, hvori er Stalderum til 8 Køer og 4 Heste, samt et Karlekammer, og i Enden af Bygningen et Vognskuur til 2 Vogne. Gaarden er afdeelt i 2 Dele og aflukket med Plankeværk, hvorpaa er en Port og en Laage, og 38 Fag Stakitværk, uden for Gaarden et lidet Stykke Jord indhegnet med 5 Fag Stakitværk; J Gaarden et Locum og en Brønd med fersk Vand Til Stedet en stor Hauge, som er over 200 Alen bred og omtrent ligesaa lang: deri 48 Asparges Land og 200 adskillige Frugt=Træer, meest Kirsebær, 9 Ribs=Hækker og 2 Stikkelsbær=Hækker, samt 2 Jasmin Hækker. I Haugen en Fiske=Park og derved et Lysthuus af Tømmer, og Haugen indhegnet med levende Gierder eller Hækker, hvori er en Stakitport. Til Stedet behørig Brandredskab, saa er og til Stedet et stort Vænge, hvilket Vænge saavelsom der øvrige Grund er Fæste Grund fra Staden; Auctions=Conditionerne ere forinden til Eftersyn hos Procurator Andersen, boende i Frederichsberggaden Nr. 191.
Berlingske Tidende, 1788-04-14
Torsdagen den 17de April førstkommende, om Eftermiddagen imellem 2 og 4 Slet, bliver afdøde Kirstine Helene Rode nes og forhen afg. Mands Styrmand Rasmus Nicolay Juulers samt ligeledes afdøde Søster Birgitte Kirstine Rodenes deres fælleds Huus No. 74, i Pustervig Fra E R De og sidste Gang efter Omvurdering stillet til offentlig Auction og til den Høystbydende bortsolgt. Huset til Gaden er Grundmuur 9 Fag, 2 Etager døit, en Qvist derover 5 Fag, Kielder under hele Huset. Til Gaarden er 2de Etager Grundmuur, Qvisten er 5 Fag af Muur og Bindingsværk, Gavlen er af Muur og Bindingsværk heels Tag; deri en Lofts Luge til Gaden. J Gaarden er et Sidehuus, Grundmuur Forsiden 3 Fag 3 Etagier høit, Gavlen og Bagsiden er af Muur og Bindingsværk, et Halvtag. Et dobbelt Vandhuus i Gaarden af Bræder med muret Kasse og teglhængt Tag. Gaarden er broelagt, og til Stedet er behørig Brandredskab. J Værelserne ere hvide Vægge og Loftet gibset, paae let og malet, og i samme ere 13 Stkr. Jern Kakkelovne. Bygningen er ellers asseureret i Brandkassen for 2700 Rdlr. Conditionerne, hvorefter dette Huus bortsælges, kan faaes til Eftersyn hos Procurator Schrøder, boende i Klosterstrædet Nr. 39. Tirsdagen den 22de April førstkommende, om Formiddagen Kl. 9 Slet, blivet ved Auction bortsolgt endeel Jsenkram Vahre, og deriblant endeel Jerngryder, Sauger og Høe=Leer afg. Jsenkræmmer Peter Salomon Steinardts Stervboe tilhørende, udi Stervboets Huus paa Amager=Torv Nr. 60, hvor, saavelsom hos Procurator Wosemoese i Gothersgade Nr. 21. Catalogi ere at bekomme.
Berlingske Tidende, 1788-04-14
Tirsdagen den 22de April, om Formiddagen Kl. 10, bliver ved den Kongel. Crönlandske, Islandske, Finmarkike og Færöeske Handel holdet Auction paa Eiandskjog Finmarksks Fiskevarer, hvis Sortementer og Qvantiteter forinden kan erfares paa Handelens Bogholdet Contoir.
Berlingske Tidende, 1788-04-14
NB. Saasnart Auctionen ved den Islandske &c. Handel den 22de April paa Islandske og Finmarkske Fiskevarer et forbi henimod Kl. 11 om Formiddagen, bliver end videre bortsolgt : 4850 Alen Vadmel, 155 Alen Multum, 108 Alen Eenskjæfte, 1 Skpd. 16 Lpd. hvid Uld, 5 Skpd. 1 Lpd. 13 Pd. meleret Dito og 2 Skpd. 13 Pd. udskudt Uld, som forinden kan besees i Handelens Pakhuus hos Pakhuusskriver Wulff. Tirsdagen den 22de April førstkommende, lader afg. Grosserer Christian Ludvig Budzes Stervboes Skifte=Commission. paa Børsen, om Middagen Kl. 12 Slet, ved offentlig Auction bortsælge et Partie Pochenholt, omtrent 267191 Pd., Conditionerne, hvorefter samme vorder bortsolgt, erfares forinden Auctionen hos Procurator Schiellerup paa Nørregade No. 50.
Berlingske Tidende, 1788-04-14
Onsdagen den 23de April förstkommende, bliver om Formiddagen Kl. 10, udi Bygnings-Contoiret i forrige Posthuus gaard, foretaget offentlig Licitation over endeel Bygnings Reparations Arbeyde i alle Professioner, som i Aar skal foretages ved de Kongel. Slotte og Bygninger her i Byen og paa Landet; hvorved tillige bliver liciteret de til Arbeydet udfordrende Materialier af Kalk, Steen, Söm &c. Tömmeret undtagen. Ligesaa bliver paa samme Tid Tagenes aarlige Vedligeholdelse paa Jægersborg Jagtbygninger og nogle flere Steder sadt til Licitation, Conditionerne og Overslagene ere til de Lysthavendes Eftersyn paa Licitationsstedet at bekomme.
Berlingske Tidende, 1788-04-14
Hirectionen for det Kongelige octroyerede Danske Asiatiske " Compagnie, bekiendtgjör herved: at Mandagen den 28de April förstkommende, om Formiddagen ved 9 Slet, bliver udi Compagniets Huus paa Christianshavn foretaget Auction paa efterskrevne, nemlig: Gammel Tougværk, dito Seyl, dito Jern, Læggers og Fadebrand, Trævare, Blik Thee-Daaser, Dækketøy, Risengryn, Bröd, Arrak, skiden Salt og gammel Smör, med videre; Thi ville de Lysthavende behage sig til ovenmelte Tid og Sted at indfinde, da Conditionerne nærmere skal blive bekiendtgjort: ligesom Varene 3de Dage for Auctionen kan eftersees hos Compagniets Material-Skriver Eschemoes.
Berlingske Tidende, 1788-04-14
Ved Proclama, som er læst i Siellands Landsting den 20de Februarii sidst, og i Hof= og Stads=Retten den 25de Dito ere de, som have noget at fordre udi afg. Johan Christian Curian, som paa en Reise til Kysten af Guinea, haver fahret for Ober=Chirurgus med Skibet, Christiansborg, hans Stervboe, indkaldede at møde i Hof= og Stads=Rettens Skifte Commission inden 12 Ugers Forløb fra Proclamatis Forkyndelses Dato, for at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer; ligesaa ere og den Afdødes Arvinger indkaldede med lovlig Varsel for at legitimere deres Arveret, og iagttage deres Tarv under Skiftet; hvilket herved end videre bekiendtgiøres. De som haver noget at fordre udi afg. Ole Jacobsen, som paa en Reise med Fregat Skibet Baronesse Jsselin, hvormed han haver fabret som Ungmand, den 13de November 1787 er druknet, hans Stervboe, indkaldes herved med 12 Ugers Varseat møde i Hof= og Stads=Rettens Skifte=Commission, for at anmelde og med fornødne Beviser at legitimere deres Fordringer; ligeledes indkaldes og den Afdødes Arvinger at melde dem inden den i Loven foreskrevne Tid, med Beviis om deres Arve=Ret, og iagttage deres Tarv under Skiftet.
Berlingske Tidende, 1788-04-18
Af en Skrivelse fra Gibraltar, den 13de Martii. Efterretningerne herfra tør om kort Tid blive af Vigtighed, saasom alle barbariske Magter stærkt ruste sig til Søes. Beyen af Tunis har til Portens Tieneste 9 Skibe, hvori blandt 3 betydelig store Fregatter, i Beredskab. Deyen i Algier har blandt andre 2 nye Skibe paa 80 Kanoner, fuldstændig bemandede, og ligeledes bestemte mod Mahomeds Fiender. Keiseren af Marocco har vel ikke erklæret sig, men vil blive Porten en ønskelig Allieret, da han blandt sine 30 Krigskibe har 4, som kunde prøve Styrke med Skibe paa 60 Kanoner. Der skal virkelig imellem Marocco, Algier, Tunis og Trippoiis være en stor Alliance paa Tapetet, for med fælleds Kræfter at understøtte hinanden til Søes.
Berlingske Tidende, 1788-04-18
Af en Skrivelse fra Cadix, den 18de Martii. Den Engelske Generalconsul i Tanger har ved en Expresser givet Gouvernementet i Gibraltar Efterretning om, at Pachaen af Tanger har af Keiseren faaet Ordre, at kalde de Europæiske Consuler op paa Slottet og erklære dem: "At Hs. Maroccanske Majestæt havde fundet for godt, at ophæve saa længe den Udførsel, som forhen var tilladt den Engelske Nation, af alle Sorter Qvæg og Proviant fra Hans Stater for Besætningen i Gibraltar, indtil den Mohriske Monarch fik af den Storbrittanniske Konge selv umiddlba- og ikke af Generalconsulen den Forsikring, at denne Prinds vilde paatage sig, at bringe eller lade geleide til Constantinodeel den tredie Foræring, som Hs. Maroccanske Majestæt havde i Sinde at sende Porten, og som bestod i tvende Fregatter &c." - Siden denne Erklæring ere mange Fartøier komne tilbage hertil fra Tanger og Tetnan uden Ladning.
Berlingske Tidende, 1788-04-18
Semlin, den 23die Martii. I Dag Formiddag Kl. 10 kom Hs. Majestæt Keiseren, geleidet af Feldtmarskal, Grev von Lasey, tvende Gene taler, Greverne von Kinsky og andre til Hest hertil, begav sig lige til Commandanten, og herpaa i Kirken, for at bivaaste Gudstienesten. Efter samme reed de ud af Contumasling. Porten til Sau=Spidsen og Egnen, hvor den store Dæmning bliver anlagt, hvorpaa de toge endnu forskiællige andre Gienstande i Øiesyn, og derpaa vendte tilbage til Banofte, for at spise til Middag. Medens Keiseren var nærværende, udbredte Søesoldaterne sig over hele Donau, indtil Sau=Spidsen, som det farligste Sted, hvor en Deel af samme lagde sig for Anker, medens de øvrige krydsede omkring paa Floden. Paa hin Side Strandbredden lod ikke en eneste Tyrk sig see, og paa Søesoldaterne skeedte ikke et eneste Skud fra Belgrad, omendskiønt de vovede sig meget nær samme.
Berlingske Tidende, 1788-04-18
Jtalien, den 26de Martii. De sidste Breve fra Venedig melde, at Senatet har ved Keiserens alvorlige Advarsler ladet sig bevæge til at erklære Divanet i Constantinopel, at Republiken ikke vilde tillade en Tyrkisk Flaade, at komme ind i det Adriatiske Hav for at udøve Fiendtligheder imod en med Porten i Krig indvikler Magt. Man veed, at Bassen af Negroponte hemmeligen belaver sig paa et vigtigt Foretagende mod det Keiserl. Littorale i Triest og Fiume, og i denne Hensigt har bragt tilsammen en liden Flaade, som har mange Landings=Tropper om Bord. Skulde samme nu vove, at begynde Fiendtligheder i det adriatiske Hav mod det Keiserlige Gebet, saa geraader Republiken i den Fare, at blive nens enten med Porten eller med det Wienske Hof. Dette er Aarsagen, hvorfor mange troe, at Krigen imellem Venedig og Tyrkerne er uundgaaelig. London, den 4de April.
Berlingske Tidende, 1788-04-18
Da det har gjort nogen Opsigt iblant Publikum, at Regieringen ikke vil tillade Hr. Thornton, at bemande med Brittiske Matroser de for Russisk Tieneste opkiøbte eller frag tede Skibe, saa kan følgende tiene til en tilstrækkelig Oplysning i denne Sag. Bemeldte Kiøbmand, som en Jnteres, sent i den Russiske Handel, fik i Commission fra Petersborg, at fragte eller kiøbe 15 til 18 Skibe, hver paa henimod 400 Tdr., og at sætte dem i den Tilstand, at de kunde følge med den Russiske Flaade, som ventes hertil i Foraaret, til Midbelhavet, formodenlig for at bringe med sig Krigsmunition og Levnetsfornødenheder til samme. Han begyndte strax at sætte denne Ordre i Verk, men sik den 25de i forrige Maaned et Brev fra en af Statssecretairerne, at man ikke kunde tillade, at disse Skibe bleve udrustede for den Russiske Tieneste. J Almindelighed troes, at vort Hof ikke har villet yttre derved den allerringeste Fiendtlighed imod det Russiske Men da vort Ministerium forlængst vidste af denne Commission, og saa silde forbød den at fuldbyrdes, saa formodes ikke uden Sandsynlighed, at Hofferne i Madrit og Versaillehave gjort Forestillinger derimod, og at disse have været Aarsag til benævnte Statssecretairens Brev. Der skal og strax være bleven affærdiget en Coureer til Petersborg, for at bringe det Russiske Hof en nærmere Oplysning og Undskyld, ning i denne Sag. Hvorledes imidlertid samme vil blive anseet og optaget i Petersborg, vil man snart faae at vide. De stærke Krigsrustninger i Spanien have allerede i nogen Tid gjort vort Ministerium opmærksomt, og da der paa gjorte Spørsmaale og Forestillinger ikke er fulgt noget til fredsstillende Svar fra det Spanske Hoffes Side, saa har Statssecretair Carmarthen sendt i Gaar en Coureer til Madrit med en Memorial, hvori Hs. Storbrittanniske Majestæt forlanger af den catholske Konge et bestemt Sva angaaende disse Udrustninger. J Mangel heraf vilde Hs. Storbrittanniske Majestæt see sig nødt til at foretage lige Udrustninger i sine Havne.
Berlingske Tidende, 1788-04-18
I Gaar indløb Depecher hertil fra vor Ambassadeur i Paris. Jblandt andet skal samme have meldet, at Kongen af Spanien har ladet alle udenlandske Ministre i Madrit bekiendtgiøre, at dersom Keiserinden af Rusland skulde sende en Flaade imod Tyrkerne i den middellandske Søe, havde de Russiske Skibe ingen Indgang at vente i de Spanske Søe havne. - Den Spanske Flaade siges at bestaae af 20 Linie, skibe, og den Russiske til Middelhavet bestemte kun af 18. Om et Antal Marrocanske Krigskibe saavelsom mange fra de Afrikanske Røverstater ville giøre fælleds Sag med Spanierne, vil Tiden lære. – Alle Brittiske Matroser ere paa nye strængeligen blevne forbudne at træde i fremmed Tieneste.
Berlingske Tidende, 1788-04-18
De sidste Efterretninger fra Gibraltar af 13de Martii indeholde, at de Skibe, som Commodore Cosby havde udsendt paa Krydning i den middellandske Søe, for at udforske hvad der gik for sig i de barbariske Søehavne, ere komne tilbage med den Efterretning, at de barbariske Stater ere ivrigst beskieftigede med stærke Krigsrustninger til Hielp for Porten, imod den Russiske og Venetianske Flaade. J Tunis ere 9 Skibe til Portens Tieneste seilfærdige. J Algier giøres end nu stærkere Tilrustninger; men Pesten, som nyelig er udbrudt sammesteds, har foraarsaget nogen Standsning. Ogsaa Keiseren af Marocco, som allerede for kort Tiid siden har bortsendt den Russiske Consul fra Tetuan, synes, at ville giøre fælleds Sag med Porten mod Rusland. Han har henved 30 Krigskibe seilfærdige, af hvilke nogle føre indtil 40 og flere Kanoner. - Overhovedet ere vore Statskyndige af den Mening, at den Russiske Flaade vil finde Vanskeligheder, i den middellandske Søe. Engeland erindrer sig endnu med Smerte den i sidste Amerikanske Krig af Rusland understøttede bevæbnede Neutralitet, og derfor er kun liden Hielp, undtagen hvad Kiøbmændenes Vindesyge kan forskaffe, at vent fra denne Side. Spanien staaer i Tractat med Tyrkerne, og de mange barbariske Søerøvere ere ingen behagelige Giester. Uagtet at deres Skibe just ikke ere mægtige, saa holdet dog Antallet en temmelig Ligevægt.
Berlingske Tidende, 1788-04-18
Fra det Østerrigske, den 5te April. Ved Giennemlæsningen af de sidste fra Constantinopel indløbne Depecher skal Fyrst=Statscanzler von Kaunitz være blevet øiensynlig rørt. Saavidt man af samme har faaet at vide blev Jnternuntius Herbert, efterat han havde overlevere Reis Effendi Krigserklæringen, kaldet til Storviziren, som erklærede ham: "At Porten havde saa meget mere Grund til "at blive opbragt over denne ufortiente Opførsel af hans Hof"da samme ved adskillige Leiligheder havde ladet det være sig magtpaaliggende, aldrig at give Huset Østerrige mindste billige Aarsag til at beklage sig, o. s. v. Saa lidet altsaa bemeldte Hr. Jnternuntius fortiente nogen Efterretning af Porten, saa vilde man dog til Beviis paa en overordentlig Grad af Ædelmodighed indrømme ham 24 Timer til at for Flade Constantinopel, og paa et neutralt Skib at begive sig " tilbage til sit Hof." Besætningen i de 3 vigtige TyrkistStæder, Bender Choczim og Oczakow skulle tilsammevære 26 til 28000 Mand stærk. Den ved Jsmail sammentrukne Tyrkiske Armee skal i Nødsfald undsætte disse Fæstninger. - Ridder Emo, Commandeur en Chef for den Venetianske Søemagt, har hos Senatet ansøgt om sin Afskeed, hvortil hans Podagra og nye Værdighed som Procurator af St. Marcus angives for Hovedaarsager.
Berlingske Tidende, 1788-04-18
Wien, den 5te April. Den 19de Martii fik Prindsen af Coburg i CernowiEfterretning om, at Jbrahim Nasir Pacha var med 500 Spahis og 3 til 400 Janitskarer samt 3 Kanoner, i Anmark mod Bottuschan, og havde i Sinde, at tage denne Steden 21de Martii i Besiddelse. For at hindre Fienden fra fortsætte sin March til Chotym og tillige at giøre et Forsøpaa Mueligheden i at jage Fienden ud igien af Bottuschoublev Oberste Fabry den 22de Martii om Morgenen tidlig beordret at rykke frem fra Dorogie til Bottuschan med 4 Eskdroner Erdødy=Husarer, 4 Compagnier Grændseinfanterie2 Kanoner og 50 Skarpskyttere. Denne af JngenieuMajor Froon og Capitainerne Chastelair og Büschel dirigere March gik ubehindret for sig paa Landeveien til Bottuschan og Jassy, under Bedækning af nogle ved Siderne paa Høien imellem Branistie og Monasterdomri ansatte streifende Petroller indtil den snevre Vei udenfor Branistie ved MølleUriskeie. Paa Høien lige over for denne trange Vei stode til 4000 af Jbrahim Pachas Spahis, som gave Agt paa vor Troppers March. Sluttet i beste Orden rykte Ritmeste Seren med Avantgarden frem imod disse Spahis, endskiønde bestandig fyrede paa ham, imedens at Colonnen fra Di leen kom op paa Høien og drev Fienden Skridt for Skridt i bage. Fienden trak sig igiennem Landsbyen Boboutz til venstre Side imod Landeveien fra Chotym, hvorpaa der strax blev detacheret endeel Cavallerie imod denne Side for at hindre Fienden fra at falde vore Tropper i Ryggen. Vor Avantgarde udgjorde saa længe den høire Fløi imellem Landsbyen Boboutz og Staden Bottuschan. Resten af Tropperne marcherte til Høire frem imod Bottuschan. Med en temmelig forrig Jld forsøgte Tyrkerne atter et frugtesløs Angreb paa vor venstre Fløi, som blev forstærket, og ved en velordnet Jld bragte Fienden til at vige, hvorpaa den høire og venstre Fløi rykte frem imod Staden. Vel søgte Tyrkerne ogsaa i Staden at forsvare sig med Kanoner, men da vore Tropper med klingende Spil havde besteget Stadens Høie, toge de i største Hast Flugten paa Veien til Jasse, 3 Mil bag Strogestie. Paa denne Maade er Pachaens Forsæt, at marchere med sine Tropper til Chotym, gjort til intet, og den fordeelagtige Post ved Bottuschan tilligemed det hele der værende District bleven besat af vore Folk under Oberste Fabry, som atter har faaet en Forstærkning, for desto sikrere at kunne forsvare samme. J denne Fægtning blev paa vor Side 1 Mand og 5 Heste saarede. Tyrkerne bortførte med sig 3 Døde og 17 Saarede, og af deres Heste bleve 3 dræbte og 17 saarede.
Berlingske Tidende, 1788-04-18
Haag, den 8de April. Tractaten, som Republiken har sluttet med Preussen, ventes her med det første ratificeret fra Berlin, og Tractater, med Engeland er saa godt som undertegnet. Ved disse 2de Tractater faaer Holland blant de Europæiske Magter en Anseelse, som er paffende med de 2de Hoffers Høihed, med hvilke den nu staaer i en saa nøie Forbindelse. Man har her med stor Fornøielse bleven vaer, at Told= og Accise=Afgivterne i London have i forrige Aar indbragt over 60000 Pund Sterling mere end i 1786; og at der af Commissarierne til Nationalgieldens Formindskelse er bleven bekiendtgjort, at de indkiøbte Fonds allerede beløbe sig til 3 Millioner 343000 Pd. Sterl. Lægger man hertil endnu den Summa af 1120000 Pd. Sterling, som er bleven udleveret ved den af Banqve Directeurerne gjorte Forøgelse i Udbytterne med 1 pro Cent. saa maae enhver blive overtydet om det Brittiske Riges blomstrende Tilstand, og formere sin Høiagtelse for den store Mand (Hr. Pitt), som bestyrer sammes Finantser. - De nyeste Breve fra London melde, at Hertugen af Dørset, Storbrittannisk Ambassadeur i Paris, ventes til London, for at blive beklædt med Ordenen af det blaa Hosebaand.
Berlingske Tidende, 1788-04-18
Rotterdam, den 12te April. Vor Courant for i Dag indeholder følgende Udtog af en Skrivelse fra Constantinopel af 22de Februarii d. A., som i Forgaars er indløbet over Venedig hertil: "Den 9de hujus er Krigstegnet, som bestaaer i en Standarte, hvorpaa nogle Hesterumper ere heftede, til Beviis paa at Storvizirer, skulde med det første personlig afgaae til Armeen, med de sædvanlige Ceremonier bleven udsat til Skue paa Statsraads Trappen. Bemeldte Storvizirs Leir skal være i Selistria ved Donau, for desto bedre at kunne have Øie med de tvende fiendtlige Armeer, nemlig med den Russiske paa den høire, og med den Keiserlige paa den venstre Side, og saaledes være i Stand til at agere desto bedre imod begge, eftersom Forfatningen gav Leilighed til. Man tvivler aldeles ikke paa, at dette Overhoved vil sammesteds aflægge Prøver paa sit Mod og Tapperhed. - Paa fornævnte Dag har den Romersk Keiserl. Jnternuntius ved et Promemoria givet Porten tilkiende sin Tilbagekaldelse og tillige ansøgt om de fornødne Passer for sig og sit Følge til Afreisen, hvilket gunstigst er blevet ham bevilget, saa at han den 15de hujus har med 2de dertil fragtede Franske Fartøier tiltraadte Reisen til Livorno, og derfra fortsætter den til Wien.
Berlingske Tidende, 1788-04-18
Lübeck, den 13de April. Breve fra Petersborg melde, at den Russiske Flaades Udrustning i Cronsstad skeer med største Forrighed, og at der desuden giøres saadanne Tilberedelser, som lader formode store Projecter. Sammesteds ankomme daglig Rekrytter, som derfra sendes med Kanoner og Ammunition til Armeen. General Saburowsky, som skal commandere Tropperne paa Flaaden, reiser i Begyndelsen af Maji Maaned over Land til Jtalien, hvorhen og adskillige Russiske Officerer blive sendte. Fra Kiøbenhavn skrives, at Poul Jones er i Begreb med at reise derfra over Sverrig til Petersborg, for at tiltræde sin Tieneste ved den Russisk Keiserl. Flaade, hvortil han paa meget anseelige Vilkaar er bleven engageret. Han har efter det Russiske Hoffes Ordre faaet 1000 Hollandske Ducater af den Russisk Keiserlige Minister i Kiøbenhavn.
Berlingske Tidende, 1788-04-18
Helsingøer, den 18de April. Den 13de og 14de hujus var Vinden N. N. V., den første Dag klar Luft og godt Veir, men den anden Dag meget stærk Taage, og kom disse 2de Dage 22 Skibe her i Sundet. Den 15de og 16de var Vinden N. V. med klar Luft og stærk Blæst, og ankom 195 Skibe. Den 17de om Formiddagen var Vinden N. N. V., klar Luft og meget godt Veir, men og Eftermiddagen tyk Luft og Vinden S. V., og ankom 38 Skibe. J Dag er Vinden S., tyk Luft og Regnveir, og ved Postens Afgang vare 12 Skibe ankomne.
Berlingske Tidende, 1788-04-18
Kiøbenhavn, den 18de April. Fra Skibet Carnatie, ført af Capitain Giødesen, er indløben Skrivelse, dateret Lerampour i Bengalen den 12 September 1786, hvori meldes: at Skibet, ved Opseilingen af Bengals Revier, har, under Lodsens Nærværelse, stødt paa Grund ved Fulta, hvor Ladningen er udlosset; men Skibet, ved derover holdt Besigtigelse, formedelst den tilføiede Skade, erklæret udygtigt til at fulføre Tilbagereisen. Det er derfor offentlig solgt, og et andet Skib, under Navn af Achilles, i dets Sted indkiøbt, for at bringe Retourerne til Europa. Dette bekiendtgiøres til Efterretning for Assenrandeurerne og Bodmerie=Herrerne paa bemeldte Skib og dets Ladning. Hvem som ønsker nøiere Oplysning, behager at melde sig paa de Conink og Reiersens Contoir, hvor den i Bengalen holdte Søeprotest kan bekommes til Eftersyn.