JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-09-11
En svensk Corvette ankom paa Kjøbenhavns Rhed i Torsdags Aftes og passerede Dagen der paa videre, for at gaae til Middelhavet, hvor den skal besøge flere forskjellige Kyster og Havne. Om den har noget Hverv til Marokko vides ikke; men vi betvivle derimod ikke, at den svenske Regjering, der i længere Tid ikke har erlagt nogen Tribut til denne forhen frygtede Sørøverstat, jo maatte være tilbøielig til at lade et eller to af sine Krigskibe, i Forening med et Par danske, een Gang for alle ved en kraftig Demonstration gjøre Ende paa alle marokkanske Forventninger og enhver yderligere Tribut fra de skandinaviske Rigers Side. Det vilde i ethvert Tilfælde være en Prøve paa et skandinavisk Samfund, til hvilken man dog ikke skulde antage, at nogen anden mægtig Stat vilde see (Kbhpst.) skjævt. Dagligt Allehaanda ledsager Meddelelsen af det danske Cancellies Forbud mod Aftonbladet med følgende Yttringer: Efter Hs. Maj. Kongen af Danmarks allernaadigste befaling har det danske Cancelli den 22de i denne Maaned udfærdiget Forbud mod Jndførelsen af Tidenden Svensk Afton blad i Danmark. Derved menes naturligviis det tjugondeforsta Aftonbladet, om hvilket Cancelliet ikke engang synes at vide saameget som Navnet. At Forbuddet er skeet i den fromme og velmenende Hensigt at afklippe en Deel af det literaire Baand mellem Sverrig og Danmark, er mere end klart nok, men hvorvidt det lykkes, bliver et andet Spørgsmaal. Aandens Sympathier qvæles ikke ved Cancelliforbud, og beslægtede Tanker og Forhaabninger mødes lige sikkert over Sundets Vover efter som før Forbuddet. Visselig var Aftonbladet det mest læste af alle svenske Blade i Danmark, men derfor var det ikke Aftonbladet, der havde givet Jnitiativet til det skandinaviske Forbund. Tanken vaktes i Kongen af Danmarks egen Hovedstad, den udgik derfra for at søge Sympathier i Sverrig; den fandt dem der, den vendte tilbage meere levende og haabefuld end den udgik; - troer da Kongen, at den kan døe for et knusende Ord? – Nei, Tanken døer ikke for Magtens Bud, Villien svækkes ikke at Vand og Brød, og, om end Kongen har havt Magt til at opløse det Selskab, som gav sig Navn af det skandinaviske Samfund, saa kan han dog ikke løse det Baand, som er knyttet mellem de skandinaviske Folks Aand. De Unge i Danmark have maaske dybere end i mange andre Lande opfattet Tidens Krav, de vide hvad de ville, og de ville vide at sætte deres Villie igjennem. Forbuddet imod Aftonbladet er kun en Strid imod en Skygge: den mægtige Virkelighed findes inden Danmarks egne Grændser, og den kan ikke banlyses ved kongelige Forbud.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-09-11
Af det kongelige Amtshuus underrettet om, at Sognefogderne Conrad Jversen i Fredstrup og Nis Steffensen i Hammelev med Consorter heller ønske den af dem foranstaltede Mindetavle anbragt i Thingstuen paa Thørning end i Retslocalet for det kongelige Amtshuus, saa findes fra min Side herimod Jntet at erindre. Haderslev i Gram Herredsfogdi den 18 August 1843. Kier. Jfølge heraf tilstedes det Supplicanterne at ophænge den ommeldte Tavle i Tørning Tinghuus paa det af dem dertil udseete Sted. Haderslev Amtshuus den 18 August 1843. Johannsen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-09-11
Da Amtmanden havde leveret Hans Nissen, dette Papiir, bad han ham og een Føielighed, nemlig at han vilde gaae hen til Redacteuren for Dannevirke og bede ham ikke at omtale denne Begivenhed i hans Blad. Hertil svarede Hans Nissen, at, om han end vilde gjøre dette, var det jo derfor meget vist, om Hr. Koch vilde opfylde denne Begjæring. Amtmanden indrømmede dette, men forlangte blot Hans Nissens Løfte om at bede Koch derom, og dette gav han, Koch var imidlertid strax villig til at opfylde Amtmandens, eller maaskee rettere Hans Nissens Ønske, og det er altsaa Grunden til, at der Jntet har staaet i Dannevirke derom. J Sandhed, dette Træk vidner og en høi Grad af Moderation hos Bønderne, men ogsaa om megen Noblesse i Kochs Charakteer. Naar man betænker, at Herredsfoged Kier ved sine personlige Forfølgelser imod Koch har bragt det til, at denne Mand, om end ikke imod al Retfærdighed (thi det tør man jo ikke troe, siden det er skeet ifølge Dom, saa dog imod al billighed og Humanitet har maattet betale 100 Rbd. Bøder, saa hører der megen Høimodighed til ikke at ville hævne sig paa ham, nu da Skjebnen rækker ham saa god en Leilighed i Hænderne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-09-11
J dette Øieblik hænger allerede Tavlen i Thinghuset, oppudset paa ny, samt desuden forsynet med to Vildmænd, ligesom de findes paa de (Apenrader Ugeblad.) nye Specier. 1 at Man vil vide, at den russiske Keiser agter at besøge de tydske Forbundstroppers Maneuvrer ved Lüneborg, og at han vil gjøre Reisen over Østersøen til Lybek. Hs. russiske Maj. vil dog formodenlig ikke berøre Kjøbenhavn paa denne Reise. (Kbhpst.)¬
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-09-11
J Omegnen ved Skjelskjør, i Nærheden af Gjerdrup, udbrød den 19de f. M. en Mosebrand, Man havde nemlig der indtaget omtrent 6 a 8 Tdr. Land Mosejord til Beplantning, og i det Øiemeed at gjøre Jorden ryddelig for Lyng &c. saa Jld paa Samme paa forskjellige Steder. Jstedetfor at Jlden, som man troede, vilde fortære den ovenfor Jorden værende Lyng og deslige, trak denne, ved den løse og tørre Tørvejord, som tilbød sig og som gav Jlden frisk Næring, sig nedefter, og vedblev saaledes at søge Bunden. Hvorlænge denne Jld saaledes har vedblevet at brænde, er og ubekjendt. Vi tør imidlertid antage, at den lykkelig er bleven slukt, til Lykke for Eieren, da der i Nærheden er en Tørvemose paa et Areal af henved 100 Tdr. Land. (Sjællpst.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-09-11
Da det hører til Sieldenhederne at Sømanden viser sig utjenstvillig, og det er endnu sjeldnere, at han er ligegyldig for Andres Liv, undlade vi ikke at meddele en Tildragelse fra Rudkjøbing Lodsfarvand, der vistnok kan betragtes som en saadan Undtagelse. Den 19de August sidstleden, Eftermiddag Kl. 3 a 4, kom en Kuf paa tilsyneladende 40 a 50 Commercelæster Syd fra med alle Seil som kunde anbringes, Kulingen 6 Miles Fart, Vinden aaben (S. O.) Den kom uden Flag for Lods, og havde altsaa kun Prikkepenge at erlægge; for at indfordre disse, gik Lods P. J. Norsk i sin Jolle, hvorpaa det anordnede Flag var anbragt, og var saa betimelig i Farvandet, at han hvilede paa Aarerne omtrent 2 Kabellængder Norden for Kuffen, men da denne ikke efter Pligt vilde brase bak, seilede den ham hurtig agter ud. Kuffens Skibsjolle, som slæbte, tørnede mod Agterenden af Lodsjollen og dreiede dens Bredside tvers for sin Stævn, gik glat over den og Lodsens Ryg - han havde nemlig havt besindighed til øieblikkelig at kaste sig paa Ansigtet i sin Jolle – bibragte ham et voldsomt Slag med sin Agterstævn, der heldigviis ei dræbte Manden, men dog for en Tid har gjort ham utjenstdygtig og vel neppe forvindes, derpaa , ja derpaa forsatte Kuffen sin Fart og lod Lods være Lods. Mandskabet var paa Dækket, Skipperen en Marstaller, godt kjendt forbi Rudkjøbing og med Reglerne, hans Navn er Carlsen, Kuffen tilhører Agent Paap i Rendsborg. Beretning er indgiven til Overlodsen og han vil vist gjøre sin Pligt. Commentar over en saadan Adfærd er overflødig; men vi vente, at vedkommende Skipper vil erholde Leilighed til at gjøre sig bekjendt med Fron. 27de Marts 1831.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-09-11
(Fædrelandet.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-09-11
Stormen den 4de dennes havde næsten ganske afbrudt Communicationen med Fyen. Ved Nyborg bleve alle Badehusene med tilhørende Broer bortskyllede, og Skipper Anderschou af Odense, som paa Reisen til Lübeck havde ankret op ved Slibs havn, hvor han drev for begge Ankerne, saae sig nødsaget til at kappe det ene af disse. En Baad fra Vagtskibet med 5 Mand ydede Skibet al mulig Bistand. (O. Th. Av.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-09-11
En midaldrende Mand i Embedstilling, der i Kjøbenhavns Adresseavis ønsker sig en Kone, naturligviis med Formue, har til Vedkommendes Eftersyn i udstillet sit daguerreotyperede Portrait paa Adressecontoiret i Kjøbenhavn.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-09-11
Tivolis Vaurhall i Fredags Aftes skal have været besøgt af 7,000 Personer. Menneskemassen rundt omkring Tivoli baade paa Volden og Broen var ligesaa stor, om ikke større, end forrige Gang. Vi maae tilføie det Ønske, som sikkert er et almindeligt, at man ved saadanne overordentlige Leiligheder, hvor Trængslen af Mennesker og Vogne er saa stor, vilde aabne en temporair Passage, forat forebygge Ulykker. Gid Opfyldelsen af dette Ønske ikke maa komme for seent, (Berl. Tid.) Kronen for alle Tivolis Forlystelser er uden Sammenligning den russiske Rutschbane. Den, der endnu ikke har seet en saadan russisk Fornøielses Indretning, kan ikke andet end føle sig overrasket ved Synet deraf. Og det er vel endog endnu mere overraskende, ikke at see den. Hvo, som endnu ikke har været i Tivoli, bør derfor først begive sig derhen en Aften, efterat det er blevet mørkt. Uagtet de mange Papirslanterner rundt omkring ved de forskjellige Establissementer, er det dog saa mørkt, at man gjerne kunde behøve at tage en Lygte med. Men til at finde Rutschbanen behøves det dog ikke; thi Lyden veileder En til det Sted, hvor denne i Mørket dobbelte imposante Bygning hæver sig. To store fiirkantede Taarne af en 50 Fods Høide staae ligeoverfor hinanden, i en 100 Fods Afstand forenede ved en lang Mellembygning, der ovenfra hvert af de to Taarne skraaner ned med en slangebugtet Flaade indtil Foden af det modsatte Taarn, inden i hvilken den buede Flade ender. Rundt og hersker, meget betegnende, Nattens Mørke; de fjerne Papirslanterner see ud som matte St. Hansorme, men det Hele er kun saameget mere betegnende. Kun i det dybe Jndre seer man Lys; man hører tunge Jernlænker rasle; Mennesker raabe til dem, der staae høiere oppe, paaskyndende hinanden til Arbeide, ligesom i de siberiske Bjergværker. Da styrter pludselig ovenfra Taarnenes Platfond, overladte til deres egen Vægt, de raslende Vogne ned af Slange fladen ind i det modsatte Taarn, idet deres rædsomme Fart hæmmes ved enhver af de opadstigende Krumninger og derpaa atter forstærkes ved deres nedadgaaende Sider, Krumningernes Antal ere fire, og ved Ankomsten i det modsatte Taarn standses Vognen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-09-11
(Forposten.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-09-11
Under 1ste dennes er Landvæsens- og Tiende commissair paa Falster, H. Stampe af Skjørringegaard, udnævnt til Justitsraad med Rang efter Rangforordningens 5te Cl. N. 3.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-09-11
Under 9de August er Cand. jur. G. Colbiørnsen udnævnt til Hofjunker.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-09-11
(Corresp.) Kjøbenhavn den 9de Septbr. Af Fædrelandet erfares, at Baptistpræsterne Hamborgeren, Oncken, Englænderen Dr. Hoby og Amerikaneren Roland Reale, der have været her for at aflægge et Besøg hos deres Troesbeslægtede, af Politiet ere blevne anholdte, og formeente Ophold her i Landet. Man kan ikke andet end beklage denne Jntolerance mod Personer, paa hvilke der ikke kan være andet at udsætte, end at de bekjende sig til en fra den ausborgske Confession i visse Henseender afvigende Lære. Vi ere Protestanter, og Protestantismens Grundbegreb er, at Bibelen, og ene og alene Bibelen, er Norm for Troes læren; men Baptisterne forkaste ingenlunde Bibelen, tvertimod de holde sig strengt til den, men de kunne ikke finde, at Barnedaab har Hjemmel i den. Er det nu en Grund til at behandle Mænd som Pestbefængte, fordi de hylde denne Lære, Er det at handle i Protestantismens Aand, der opstiller, og med sit Blod har beseglet Troesfrihed som dens første Princip, Kan Udlandet andet end dømme herom, at den danske Regjering og det danske Folk endnu maae være meget intolerant, Vi ville til Sammenligning dermed anføre, fra hvad Standpunkt den franske Regjering betragter Troesfriheden. J den Tractat, som er afsluttet med Dronningen over Selskabsøerne, Pamore, og som der maaskee i andre Henseender kan være Adskilligt at udsætte paa, da den fra hendes Side neppe er frivillig, findes følgende smukke Artikel: Gudsdyrkelsens Frihed anerkjendes, og Regjeringen beskytter ligemeget enhver Troesbekjendelse. Jngen kan forfølges paa Grund af sine religiense Meninger, eller hindres i Udøvelsen af sin Gudsdyrkelse. Saaledes taler en catholsk Regjering, og vi Protestanter ville dog gjerne bilde os ind, at vi i Oplysning og Tolerance staae over Catholikerne, men her er Syn for Sagen: i Tolerance staaer den franske catholske Regjering over den danske protestantiske.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-09-11
Asylskolens Bestyrelse har nu bekjendtgjort, at den Gave til Skolen af 10,000 Rbd., hvorom vi allerede tidligere have meddeelt, er fra Hofraad Hambro, altsaa fra en Jøde. Mon en Christen vilde have gjort det ved en jødisk Anstalt, En passant ville vi bemærke, at Jøderne ogsaa høre til det Slags Folk, som man ikke vil unde Lov til at trække frisk Luft her i Lander i mere end 24 Timer uden speciel Tilladelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-09-11
Da man i den senere Tid i Efterretningerne fra Spanien hyppigt finder Benævnelsen Avacuchos, saa troe vi, at det ikke vil være uinteressant at erfare, hvad denne Benævnelse betyder, og hvorfra den stammer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-09-11
Den 9de December 1824 leed den spanske Vicekonge La Serna med 10,000 Mand et afgjørende Nederlag i Sletterne ved Aacuchos i Sydamerica af den republikanske General Suere. Ved Capitulationen tillagde de spanske fangne Officerer sig høiere Charger end de virkelig beklædte, og det lykkedes dem ved deres Hjemkomst at træde ind i Armeen igjen efter denne Rang. Deels af Harme herover, og deels af Foragt for deres Feighed, fik de af deres Kammerater Øgenavnet Apacuchos, og da Espartero og de fleste af hans Venner have hørt til hiin slagne Armee, er Navnet gaaet over paa hans Tilhængere.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-09-11
Ledigt Embede. Resen og Humlum Sognekald i Ribe Stift. 290 Rbd. (Opslaaet vacant den 4de Septbr.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-09-11
Befordringer. Sognepræst for Stedesand Menighed under Tønder Amt i Hertugdømmet Slesvig, J. C. F. Johnsen er allernaadigst udnævnt til Sognepræst for St. LaurenziiMenighed paa Vesterlandsfor under Ribe Stift; Cand. Theol. H. F. S. Bolbroe til Capellan pro persona for St. Clemens Menighed paa Bornholm; Sognepræst for Resen og Humlum Menighed under Ribe Stift, H. B. Steenberg, til Sognepræst for Vettersløv og Homb Menigheder i Sjælland. Nykjøbing den 11de Septbr. 1843. Det Beckerske Skuespillerselskab (under Hr. Orlamundts Bestyrelse) har nu i Alt givet 10 Forestillinger her i Byen, der med enkelte Undtagelser have været godt besøgte. Meget beklageligt har det været, at Mad. Orlamundts Upasselighed i flere Dage har hindret Selskabet i at give Stykker, hvori denne Publicums Yndling udfører nogen betydelig Rolle. Det vil derfor erfares med Glæde, at Mad. Orlamundt nu atter føler sig aa vel, at hun paa Onsdag vil optræde som Cecilie i Paul Clifford, i hvilket Stykke Hovedrollen formodentlig vil blive udført af Hr. Printzlow, som ventes hertil imorgen. Da dette interessante Stykke saaledes udentvivl vil faae en fortrinlig Udførelse, tør Selskabet vist ogsaa med Føie gjøre Regning paa et talrigt Besøg, Skibsefterretning. Nakskov den 7de Septbr. Galeasen Haabet, Chr. Nielsen, er paa Reisen fra Hjemstedet Holmestrand til Korsøer med Trælast og Jern den 5te dennes strandet ved Rusevigen. Besætningen, bestaaende i Alt af 4 Mand, er reddet, og Skibet ansees at være i ubeskadiget Stand og at kunne komme flot igjen, naar Ladningen er udlosset.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-09-11
(Handelstid.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-09-11
Kjøbenhavns Børscours den 8de September 1843. Hamborg 2 Maaneder. – a vista 201 1/2. - Species 200. - pCt. Kongelige Obligationer (uden Rente) 102 a 102 1/2 Rbd. - Nationalbank Actier 113 a 113 1/2 Rbd. rede Sølv.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-09-11
Kjøbenhavns Torvepriser den 9de September 1843. - Rug 3 Rbd. 72 s. a 4 Rbd. 64 s.; Hvede, 5 Rbd. 40 sk. ; 7 Rbd.; Byg, radet, 3 Rbd. 80 s. a 4 Rbd.; dito Gra det, 3 Rbd. 24 s. a 3 Rbd. 40 s.; Havre, 2 Rbd. 44 s. i 3 Rbd.; røget Flæsk, Lpd., 2 Rbd. 16 s. a 2 Rbd. 32 s.; dito grønsaltet, 1 Rbd. 56 s. a 1 Rbd. 80 s.; Smør, Pd., 24 s. a 27 s.; Æg, Snesen, 22 s. a 24 s.; Sjællandsk Smør, Fjerdingen, 13 Rbd. 48 s. a 14 Rbd. 24 s.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-09-11
AVERTISSEMENTS.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-09-11
Skuespil i Nykjøbing. Med kongelig allernaadigst Tilladelse opføres, Onsdagen den 13de Septbr. af det Beckerske Skuespillerselskab. Paul Clifford, Skuespil i 2 Acter af Melesville og Duveyrier, oversat af C. Borgaard. Derefter. Ja!
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-09-11
Vaudeville Monolog af J. L. Heiberg.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-09-11
Skuepladsen er i Theaterlocalet paa Gjæstgivergaarden. Billetter a 2 Mk. (Børn det Halve) faaes i Undertegnedes Logis, hos Hr. Værtshuusholder Jørgensen, og ved Indgangen, der aabnes Kl. 6 1/2. Orlamundt, p. t. Bestyrer af Selskabet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-09-11
Engelske Ambolte. med Spærhorn af forskjellig Størrelse, faaes hos H. C. Krøyer. Maribo den 6te Septbr. 1843.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-09-11
En Møllersvend søges paa Eiegod ved Nykjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-09-11
Nykjøbing. Meget stærk og hvid Edike, særdeles god til Asie-Syltning, faaes billig hos M. C. Mackeprang.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-09-11
Fiin Schweitzer Ost faaes igjen hos M. C. Mackeprang. Levende Torsk. er idag arriveret med Skipper Jacob Carlslund, beliggende ved Færgebroen. Adressecontoirets Commissionairer ere: Dhrr. Boghdlr. Thierry i Nakskov, Kammerr. Suhr i Rødby, Postervediteur Christensen i Stokkemarke, Boghdlr. Giegengack i Maribo, Apotheker Grundtvig i Saxkjøbing, Postmester v. Staffeldt i Nysted, Kbd. Wulff i Stubbekjøbing og Færgeforpagter Arnkiel i Gaabense.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-09-14
Lollands Falsters Stifts Tivende. Redigeret, trykt og udgivet af W. F. Laub i Nykjøbing. No 108. Torsdagen den 14. September. Ligesaa vist som det er, at den talrige Huusmands klasses Kaar paa mange Steder ikke ere gode, og kunne trænge til Forbedring, ligesaa utvivlsomt er det paa den anden Side, at denne ønskelige bedre Tilstand ingenlunde kan opnaaes ved hertil at foreslaae Midler, som ikke kunne vente at finde Regjeringens bifald, enten fordi de stride mod rigtige Lovgivnings Principer og de positive Loves Bestemmelser, eller tilsigte Jndgreb i Eiendomsretten, der ikke kunne billiges selv af den varmeste, men dog tillige fordomsfrie Ven af Huusmændene, for hvilken Mening ogsaa et af den Falsterske Landboforenings meest intelligente Medlemmer, Menneskevennen Pastor Hansen har erklæret sig. Den af bemeldte Forening i Huusmandssagen nedsatte Comitee synes imidlertid, ved sine Jndstillingspuncter, tildeels at hylde andre Grundsætninger, og Jndsenderen troer desaarsag at gavne den gode Sag, og at bidrage til, at Foreningens Medlemmer mere uhildede kunne dømme og Comiteens Jndstillinger, ved nærmere at belyse adskillige af disse, som, enten fordi de lide af de forannævnte Mangler, eller ere altfor ubestemte, neppe kunne tages til Følge. Comiteen foreslaaer Livsfæste paa Huse, men om den meener saavel Huse med, som uden Jord, saavel særskilte Huse, som de, der opføres paa en Gaards, ligemeget om Herregaards, mindre Avlsgaards eller Bondegaards Jorder, dette kan ikke sees. Det kan dog neppe være Comiteens alvorlige Mening, at en Godseier eller Selveiergaardmand ikke skulde have retlig Adkomst til at lade sine private Betjente eller Arbeidsfolk boe i Huse paa Gaardens Jorder, eller i dens Skov, eller i jordløse Huse paa Godset, uden at være forpligtet til at meddele disse opsigelige Betjente Livsfæste.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-09-14
Efter den 7de Jndstillingspost skulle Huse med Jord være de, som have anordningsmæssigt Tillæg af Jord, men Lovgivningen indeholder ingen Regel for, hvor lidet Jordareal et Huus maa have Forordningen af 25de Marts 1791 § 3 berører ikkun et specielt Tilfælde, og en Mængde Lovbestemmelser ansee Steder under 1 Tde. Hartkorns Størrelse for Huse, uden at tale om deres Tillæg af Jord. Comiteen maa altsaa nødvendigen yttre sig over, hvad den anseer for et anordningsmæssigt Tillæg af Jord, ifald det er Comiteens Mening, at dette skal være betingelse for Livsfæste, eller i det Hele med Hensyn til Forskjellen mellem Huse med og uden Jord. Af Comiteens 3die Jndstillingspost, "at der ikke maa fordres i Hoveri mere end een bestemt Dag om Ugen, følger ligefrem, at der ikke maa fordres mere end 52 Dage af et Huus med 5 eller 6 Tdr. Land, men ogsaa, at det samme Antal Dage maa fordres af 3 eller 1 Tde. Land, og, efter den 7de Jndstilling, kan fordres 43 Dage af det sletteste jordløse Huus. Hverken Rimelighed eller billighed taler herfor At Tiende og Skatter skulle udredes af Fæsteren, saavelsom Landgilde, følger af sig selv, og behøver ikke at indstilles, som skeet er i 4de Post; thi Godseieren kan jo dog ikke svare Tiende til sig selv, hvis han eier denne, og Landgilden eier han jo altid.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-09-14
Efter Comiteens 5te og 8de Jndstilling skulle Sogneforstanderskaberne taxere og overlevere Husene; men Hvo skal foretage det i Forordningen af 8de Juni 1787 § 7, e og f. befalede Oversyn, naar dette begjæres, Skal Amtsraadet reise om og holde Oversyn af Huse, Ligeledes maa det vel betænkes, og er vist overseet af Comiteen, at Godseierne ere Medlemmer af Sogneforstanderskaberne, og undertiden Formænd i disse. De maae jo altsaa udtræde som Parter i Sagen, naar Syn over deres Huse skal foretages; og ere de Formænd, hvo skal da lede Forretningen? Under 6te Post foreslaaer Comiteen, "at den gamle fratrædende Fæster eller Enke selv maa vælge sin Efterfølger, hvem Godseieren ikke maa nægte Fæste, saafremt Jntet med Føie kan udsættes paa hans Forhold, eller med andre Ord, at alle Huse skulle bortarvefæstes. Et stærkt Jndgreb i Eiendomsretten. Begrebet gammel er desuden meget ubestemt, ligesom det heller ikke er let at indsee, hvad Comiteen forstaaer ved Forhold." Skal herved blot forstaaes et moralsk godt Forhold, kunne Huse let blive besatte med Personer, som vel ere af en retskaffen Vandel, men hverken kunne arbeide for Godseieren eller Andre, og let kunne hjemfalde til Fattigvæsenet. Hvad skal skee, naar en ung Fæster fratræder Huset, Maa Godseieren da selv disponere over dette? Det vil ogsaa være vanskeligt, naar Parterne derom ere uenige, at faae afgjort, om en tiltrædende Fæsters Forhold er godt eller slet, og Jndsenderen kjender sandelig ikke til hvilken Autoritet han skal henvise dette Spørgsmaals Afgjørelse. Comiteen fremsætter, under No 7, den Jndstilling, at de jordløse Huusmænd ikke maae gaae til Hovarbeide i August og September Maaneder, altsaa i Hosten, og det er jo dog Huusmændene med Jord, der, vist tildeels med Grund, klage over, at Gaardmændene ere mindre villige til at pløie deres Jord, fordi de skulle arbeide for Godseieren i Høsten. Jndsenderen synes saaledes at Comiteens Jndstilling bedre havde gaaet ud paa den sidstnævnte Classe af Huusmænd, ifald det overhovedet kan ansees for retfærdigt og billigt, at unddrage Godseieren Huusmands-Hoveriet i den travle Høsttid.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-09-14
Ligesom Jndsenderen saaledes troer at have oplyst, at Huusmændenes Kaar neppe kunne forbedres ved alle de af Comiteen foreslaaede Midler, saaledes kan han derimod paa den anden Side ikke andet end være fuldkommen enig med Comiteen i dens Jndstilling om Huustugtens Ophævelse. Lad al Ret til Huustugt, mod den arbeidende og tjenende Classe forsvinde; lad os fremsætte det Ønske, at Bestemmelserne i Lovens 655 og Forordningen af 25de Marts 1791 § 14. kunne blive ophævede. At det var ønskeligt, at det kunde blive tilladt at udstæde Fæstebreve paa Huse paa slet Papiir, herom maa Enhver dele Comiteens Anskuelser, og Jndsenderen formener, at Fritagelsen for stemplet Papiir ogsaa kunde udstrækkes til Skatte-Qvitterings-Bog.