Den Vest-Sjællandske Avis, 1820-03-21
Nye Efterretninger fra det Spanske Amerika. Under 17de December 1819, i Friehedens 9de Aar, har den souveraine Kongres for Republikken Venezuela udstædet i sit Regieringspallads i Staden St. Thomas de Augustura Grundloven for den nye oprettede Republik Columbia, og forordnet, at den skal proclameres i alle Stæder og for alle Armeer, indføres i alle offentlige Protocoller, og nedlægges i alle Archiver; den er undertegnet af 16 Personer, som er Antallet paa Kongressens Medlemmer, og af Diego de Valenilla som Secretair. Congressen lod derpaa denne Grundlov overlevere ved en Deputation til den executive Magt, eller til Republikkens Præsident Simon Bolivar, som derpaa har føiet de fornødne Foranstaltninger til dens Publication. (Af disse offentlige Forhandlinger erfarer man, at General Arismendi er ikke længere Præsident for Congressen; han har faaet en Commando paa Søekysten; men at Zen staaer i Spidsen for den og at DiegoUrtantia er Minister for det Jndre og for Justits væsnet.) – Det Væsentlige af denne vigtige Grundlov, som er bleven givet for et Land, som vil i Tiden blive een af de vigtigste Stater paa Jorden, og som omtrent er af samme Areal, som det nuværende Østerrigske Monarchie, bestaaer i følgende: Begge Republikker Nye=Granada og Venezuela have erkiendt at deres Vel og politiske Styrke udkræver, at de forbinde sig med hinanden til een Stat; og have derfore nedsat Commissioner paa begge Sider for at bringe denne deres Forening tilveie. – De skulle efter deres Forening bære Navnet af Columbia. (ikke nye Columbia. Derved kommer endelig Columbus til sin fortiente Hæder, som Amerigo Vespucci, saa uretfærdigen berøvede ham, da Amerika blev op kaldet efter dennes og ikke efter sin virkelige Opdagers Navn). Den executive Magt skal forvaltes af en Præsident, som interimistisk udnævnes af den nærværende Congres. Republikken Columbig skal deeles i 3 store Deele, Venezuela, Qvito og Condinamarca (Navnet Nye-Granada skal afskaffes) Hovedstæderne i disse Lande skulle være Caraccas, Qvito og Bogota (denne Stad skal ikke kaldes Santa Fede Bogota længere; man seer at Hensigten er at lade de Benævnelser ophøre, som ere bragte fra Spanien til Amerika, og kunne vedligeholde Erindringen om Moderlandet). Ethvert af disse Lande skal have sin øverste Administration og en særskildt Vicepræsident. Denne Jndretning duer ikke, og maae i Tiden forandres til en Opløsning i mindre Afdelinger; ellers fremkommer deraf en Calmarisk Union.) En fælleds Hovedstad, som skal bære Befrierens, Bolivars, Navn skal anlægges paa et Sted, som meest kan svare til de 2 Landes Jnterresse og være bedst skikket for dens tilkommende store Bestemmelse; at udvælge Pladsen, til denne Stad og fastsætte Reglerne for dens Anlæggelse skal overdrages til den almindelige Congres for den nye Republik, som den 1ste Januar 1821 skal sammenkaldes til at møde i Staden Rosario de Cuenta; denne Kongres skal tillige udarbeide den nye Constitution for Republikken, og bestemme dennes Vaaden og Flag. Den nærværende Kongres ophører den 13de Januar 1820, og Regieringen bliver imidlertid, og indtil den almindelige Kongres kommer sammen, forestaaet af en Regieringscommission, med en Præsident i Spidsen. Aarsdagen for denne politiske Gienfødelse skal herefter helligholdes med en Nationalfest; paa hvilken man, ligesom ved de olympiske Feste i Grækenland, vil belønne Dyder og Kundskaber. – Efterat have udført dette vigtige Foretagende bereder Bolivar sig nu til den sidste Kamp for Landets Uafhængighed; i en Proclamation af 14de December f. A. kalder han Soldaterne af den Jrlandske Legion ved sin Armee, Republikkens adopterede Børn, og forpligter sig til, at opfylde alle de Lofter, som General D'Evereur har gjort dem inden deres Afreise.