JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1802-05-24
Den 6te Maj overleverede 3 Statsraader det lovg. Korps Definitivfreden i Amiens. Der blev ved denne Lejlighed holdet skiønne Taler. Tribunatet besluttede at bestemme et udmærket Minde, paa Nationens Tarnemmelighed for Konsul Bonaparte og underrettede Senater og Lovgiverne derom. Den 7de sendte Tribunater 15 af sine Medlemmer til Konsulen med denne Efterretning. Bonaparte svarede "Jeg forlanger ingen anden Roes, end den: ganske at have opfyldt min Pligt. Jeg stræber efter ingen anden Belønning, end mine Medborgeres Hengivenhed; Jeg er lykkelig naar de troer at ethvert Uheld som rammer dem, er mig det alleromfindligste Uheld, at Livet kuns er mig vigtigt, for at tjene Staten og at selv Døden ikke vil være mig bitter, naar jeg i mine sidste Øjeblikke kand see Republikens Lykke saa sikker, som dens Roes er det. Til Gesandtere ere udnævnte: Rheinhard ved den nedersachsiske Kreds, Salicetti i Genua, Franceschini til Underhandler i Marocco. Statsraad Bertin er bleven Præfect paa Martiniqve. Paucemont, een af de nye Biskopper, er nylig død af Apoplexi, da han bivaanede en Bispevielse i Carmeliterkirken. Alle de indviede Bisper ere forestilte Bonaparte. Han modtog dem med Udmækkelse, anbefalede dem at prædike Freden, ikke at gjøre Forskjel mellem soerne og usoerne Geistlige og blot at vælge dem til Præster, som ved ulastelig Vandel og rene Sæder vare agtede af deres Medborgere. "De være enige! sagde han, de fortjene Deres Medborgeres Agt og Tillid, og da vil Regjeringen, aldrig fortryde, at den gav Alterets Tjenere en ny Tilværelse."
Viborger Samler, 1802-05-24
Den 1ste Maj afseilede den spanske Flaade fra Brest. Mandskabets ulastelige og følgværdige Forhold i de Aar den har lagt der, har skaffet den Nationens fuldkomne Agt og Tillid. Førstekonsulen lod til hver spansk Officeer forære et Par Pistoler og en Sabel. Man seer i Thionville Gaden, Hoveder, Arme og Fødder af Helgene, opstilte til Salg. Det er de Stumper, som Skrækketidens Ødelæggere have levnet af Kirkernes da mere fuldstændige Helgene. J Slottet indrettes et Kapel for Førstekonsulen.
Viborger Samler, 1802-05-24
Telegrafdirectør Chappe har foreslaaet: at oprette Telegrafer paa de franske Kyster og de fornemste Grændsepunkter, for at tjene de Handlende med hurtige Efterretninger, der kunne foranledige, at de i en Hast og før Udlændingerne kunne vide det, kunne i Nabolandene give Ordre om Opkiøb af de Vahre, som stige i Priis. Een af vore Journaler ynder ikke dette Forslag; den siger: at som Krigsmaskine har Telegrasen gjort god og tilladelig Tjeneste, fordi Krigslist ikke ansees for noget utilladeligt; men at giøre den til et Verktøi for de Handlendes Rovsyge finder den upassende med en Nations Værdighed, som paastaaer, at have fiin Følelse af Ære. Cottu-Millon har foreslaaet Bonaparte, at oprette et Brandasseurance-Kompagni, hvori enhver Huuseier i Frankrig var forbunden til at lade sine Bygninger forsikre, imod saa taalelig en Afgift, at der af Forsikring for 6000 Franker kuns blev betalt. 3 Franker. For at lette Betalingen, skulle den kræves som en maanedlig Skat. Cottu Millon har vedføjet Forslaget Anbefalingsbreve fra Kjøbenhavn, Berlin og Cassel.
Viborger Samler, 1802-05-24
Den berømte Musikus Paisiello, som fra Neapel er kommen hertil, mener man bliver Bonapartes Kapelmester.
Viborger Samler, 1802-05-24
Monitøren beretter, efter Londonske Aviser, at der paa Domingo har været sidst i Marts et græsseligt Blodbad, da Leelere har angrebet Toussaint og efter et stort Nederlag paa hans Negere, nødt ham til Flugten.
Viborger Samler, 1802-05-24
London den 7de Maj. Man har nu i Parlamenterne begyndt Undersøgelser over Freden i Amiens. Ministrene have tilkiendegivet, at de vel ville besvare de mod den opkastede Jndvendinger, naar man i dem ville have Hensyn til hele Traktaten og ikke ved særskilte Motioner hindre dens fuldstændige Undersøgelse. Lorderne Carlisle og Grenville, Exminister Vindham og andre Fredens Modstandere, have daglig knurret over Fredens Afvigelse i 14 og 15 Artikel fra Præliminærerne, og sagt: at det var en Fred, som England havde Skam af. At det oraniske, England saa hengivne, Huus, ikke faaer Erstatning af Bataverne, er dem heller ikke tilpas. Som Separatartikler i Amiensfreden ere 2 Artikler bekiendtgjordte, sluttede den 28 Marts. De angaae blot, at det ikke skal være en Vedtægt herefter, at der i Amiensfreden ikke er brugt de sædvanlige Titulaturer og at den er affattet baade paa Fransk og Engelske skal ikke præjudicere de fredsluttende Magter, hvis Lands Sprog ikke er brugt. De krigsfangne Franskes Bortsendelse maae nødvendig bringe Priserne paa Fødevahre til at falde i Søhavnene. Blot for dem, som vare i Plymouth, bleve daglig 30 Oxer slagtede, foruden alle de andre Levnetsmidler.
Viborger Samler, 1802-05-24
Paa de vestindiske Øer, som England tilbage giver Frankrig, holdes strængt over, at de franske Skibe ej losse eller lade der, førend de i Tractaten fastsatte 3 Maaneder ere forløbne.
Viborger Samler, 1802-05-24
Paris den 8 og 11 Maj. Da Konsul Bon parte i sit Svar til Tribunatets Deputerede, foruden det foranførte, tillige sagde i Begyndelsen "Regieringen føler rørt Deres Yttringer i Tribunatets Navn. Den Retfærdighed De lader dens Arbeider vederfares, er den bedste Løn for dens Møje. Den erkiender deri en Fortrolighed, som sætter den i Stand, til at bevise Dem sine Hensigters Reenhed. Jeg for min Deel, modtager med Taknemlig: heds højeste Følelser det af Tribunatet, yttrede Ønske "Saa var hele Paris beskæftiget med at udgrunde hvori den store Nationalbelønning da skulde bestaae, da Pragt, Æreminder, Udmærkelse og Ærefrygt ei kunne blive det, fordi Bonaparte alt har dette i høi Grad. Den 9de Maj havde en Deputation fra det lovgivende Korps Audients hos Konsulerne, den forsikrede dem om Nationens Hengivenhed og Troskab og forsikrede Forstekonsulen om, at Folket ville give ham et nyt Beviis paa dets Tiltro, fordi han saa heldigen havde forenet Krigens Laurbær med Fredens Oliegrene. Konsulen takkede, og forsikrede at han kunde spaae Statslegemet varig Lykke, da de indbyrdes vare saa enige. Endelig er i Dag den 11te ogsaa Senatets (som det vigtigste Kollegiums) Mening i saa Henseende kommet for Dagen. Senatets Beslutning af 8de Maj siger, efter at have opregnet alle de Fordele Bonapartes Mod, Viisdom og kloge Regiering har forskaffet det franske Folk, Senatet troer sig forbundet til, at anvende alle efter Konstitutionen tilladelige Midler for at give Regieringen, Fasthed, skaffe den Tiltro hos Udlændingerne, Borgerne og Republikens Allierede, og da Tribunatets Ønske om en passende Nationalbelønning for Regjeringen er hele Folkets Ønske, og da den anden og tredie Konsul værdigen have understøttet Førstekonsulens Arbeider; Saa har Senatet efter hemmelig foretagen Stemmesamling, besluttet: 1) A. tilkiendegive de 3 Konsuler sin Taknemlighed i det franske Folks Navn. 2) At udvælge Borger og Førstekonsul Napoleon Bonaparte paa ny til Førstekonsul i andre 10 Aar, naar de første 10 Aar ere forløbne, i hvilke hans Konsulværdighed. efter Konstitutionen skal ved vaere. Bonaparte har Dagen derpaa svaret Senatet, Det ærefulde Agtelses Beviis, som er en Følge af Senatets Berraadslutninger, præger sig dybt i mit Hjerte. Folkets Stemme har givet mig den højeste Post i Staten; men jeg maatte ikke have den tilbør, lige Liid til dets Tiltro, om jeg, uden at Folket stadfæstede det, modtog dets ærefulde Tilbud. J de forløbne 3 Aar haver Lykken smillet til mig; men den er ubestandig, og mange Mennesker, som den meest begunstigede, have og faa Aar levet alt forlænge. Min offentlige Roes og Lykke har i dette Øjeblik, hvori Freden forkyndes hele Verden, den største Jnteresse, men Borgerens Roes og Lykke maae tie, naar Statens Fordeel og offentlig Velvillighed kalder ham. De troe, at jeg er Folket et nyt Offer skyldig. Velan, jeg vil bringe det, naar Folkets Ønske befaler mig det, som Deres Stemmer nu befulmægtiger det til. Bonaparte.
Viborger Samler, 1802-05-24
Den 10de Maj udstædte Konsul Cambaceres derpaa følgende Konsularbeslutning. "Da Førstekonsulens Beslutning, at have Folkets Stemme til hans længere Udvælgelse til Konsul er en indlysende Hylding af Folkets Souverænitet, og da Folket, naar det adspørges, bedst maae kiende sin egen Jnteresse og dens Vigtighed; saa beslutte Konsulerne" At det Spørgsmaal skal forelægges det hele Franske Folk.
Viborger Samler, 1802-05-24
om Napoleon Bonaparte skal være Konsul sin Livstid?" Jnden 3 Uger maae Folket have stemt herover.
Viborger Samler, 1802-05-24
London d. 11te Maj. De i Parlementet forhen ofte hørte Taler til Pits og de forriges Ministres baade Roes og Dadel, ere nu atter i fuld Flor og have næsten baaren sine Frugter. Nichols foreslog Underhuset d. 7de, efterat han heftig havde lastet Hr. Pits Minister-Embede og givet ham Skyld.
Viborger Samler, 1802-05-24
for at Nationalgielden var 258 Millioner og Landet havde indgaaet en skammelig Fred, at takke Kongen for hans Afskedigelse som Minister. "Dette Forslag, forkastedes efter at man hele Natten havde debatteret derover og det saa heftig, at man maatte vise alle Uvedkommende ud af Sahlen. Endelig foreslog Hr. Mildmay "at man skulde erkjende Hr. Pitt, som Landets Befrier og Thronens Støtte og at Parlamentet skulle aflægge ham sin Taksigelse for hans udmærkede Tjeneste mod Landet. (Tilsætningen, som For ønskede, at hans forrige Medhielpere i Krigens Førelse, Grenville og Windham, der nu vare imod Freden og saa skulde indbefattes i denne Taksigelse, forkastedes) Efterat man havde leet over Fores Jndfald og debatteret og stemt, vedtoge endelig 222 Stemme imod 52. Mildmans Forslag om at takke Hr. Pitt. Kiøbmændene have i Følge heraf alt begyndt paa Londs Kaffehuus at subskribere til et Æreminde, som Nationen vil reise ham. Forresten skjændes man i Parlamentet om Fredstraktaten i Amiens. Grev Temple, Hr. Elliot og meest den forrige Krigsminister Vindham, ere dens Modstandere.
Viborger Samler, 1802-05-24
Underhuset har bevilget at betale endnu i 4 Uger, til 24 Juni 88000 Matrosers og 188000 Landtroppers Sold.
Viborger Samler, 1802-05-24
Venedig d. 1ste Maj. Fra Corfu ere komne, 4 Deputerede fra de efter Portens Ordre der afsatte Embedsmænd. De reise til Petersborg og have havt Audients hos den russiske Statsraad Grev Mocenigo, der skal til Corfu om kort Tid, og medbringer de russiske Tropper, som befinde sig i Neapel (Somman seer af Bonapartes Beretning med Fredstractaten, er det aftalt, at Rusland med væbnet Magt skal søge at bringe Roligheden tilbage paa de 7 Øers Republik.) Bern d. 4de Maj. Rüttiman aabnede d. 30, April Notablernes første Session. De udvalgte 7 Lemmer, som skulle begynde Arbeidet ved Konstitutionens Undersøgelse (det heder de have faaet Vink om at skynde sig, da Konstitutionens Antagelse ikke taalte Ophold) Man siger Reding har stillet sig i Spidsen for en talrig Deel Bevæbnede, der ville befeide den ny Revolution. J Zurich belaver man sig paa at gjøre dem Modstand og i Lucern er man bange. Lausanne d. 8 Maj. J Forgaars kom usædvanlig mange Bønder hertil. Da det var Marked, brød man sig ei derom; men noget efter fik man at vide, at 800 bevæbnede helvetiske Bønder komanmarserende i Fjerdingvei herfra og at nok 2 andre Kolonner fra Morges og Oron skulde støde til dem. Præfecten samlede i Hast alle mulige Soldater. Den franske Commandant udstædte en alvorlig Proklamation. Til Lykke udeblev denne ubehagelige Visit, da de 2 Kolonner ej ordentlig mødte. Bønderne bleve desaarsag eens med Anførerne og Kolonnen adsplittedes af sig selv.
Viborger Samler, 1802-05-24
Blandede Efterretninger. J Amsterdam siger man, at Leelere har sendt Kommissarier fra Domingo til Ny-York i Nordamerika, for at laane 6 Millioner Dollarer, hvoraf de halve leveres i Levnetsmidler. Han betaler Fødevahre som tages paa amerikanske Skibe, med Vexler trukne paa Bonaparte med 60 Dages Sigt.
Viborger Samler, 1802-05-24
Ex=Landdamman Reding er reist fra Bern til sin Familie i Baden; forivejen besværede han sig over det lille Raad til Gesandten Verninge; men han svarede ham. Frankrig kan ej misbillige den nye helvetiske Revolution; de som ikke have noget at gjøre i Bern, gjøre bedst i at reise hjem. Fædrenelandet, der kjender enhvers Talenter og forstaaer at skatte dem, vil nok hente dem tilbage, naar Tid er. Det lille Raad har givet Statssekretær Thormann Afskeed; men han vil ikke have den.
Viborger Samler, 1802-05-24
Den danske Etatsraad Vogt fra Altona, er at den vienske Keiser gjort til Ridder af Stephansordenen, for hans Jndretninger ved Viens Fattigvæsen. Komponisten Parsiello, der bivaanede et af ham selv komponeret Syngestykke, blev, paa en meget smigrende Maade, fremdraget i Logen, for at modtage Tilskuernes klappende bifald og blev tilsidst overrakt en Krone af de fornemste Sangerinder.
Viborger Samler, 1802-05-24
J Paris er General Destin, der udmærkede sig i Ægypten, myrdet i en Duel, man mener af General Reynier.
Viborger Samler, 1802-05-24
General Murat er passeret Rom, givet Ærevagt af Paven og modtagen af ham med megen Udmærkelse, derpaa er han reist til Neapel.
Viborger Samler, 1802-05-24
J London er man misfornøjet med, at der nu er bleven 3 Postdage ugentlig, istædet for 2.
Viborger Samler, 1802-05-24
Kejseren af Rusland har befalet alle Officerer, at passe paa, at Soldaterne ej trække deres Buxer, saa høit op, eller have dem saa snevre, at de ej kunne bukke og bevæge sig, der er saa skadeligt for Sundheden.
Viborger Samler, 1802-05-24
Jndenlandske Eterretninger. Det der endnu giør Tabet af de stiaalne Prætiosa fra Kunstkammeret saameget mere smerteligt, end sammes store indvortes Værd, er Antiqvitetens Sieldenhed. Det ene Guldhorn fandtes 1639 og det andet omtrent hundrede Aar derefter, 1734, begge ved Tøndern. De veiede over 14 Pund og vare af allerfineste Guld, af ukjendelig Ælde. Den riigt med Brillanter besatte Ordenskjede havde været Biskop Absalons - Sært var det dog, om dette skiændige Tyveri ikke skulde vorde opdaget, da disse Stykker endog udenlands ere saa kjendelige.
Viborger Samler, 1802-05-24
J Politivennen spørges, hvorfor de raffinerede Sukkere i Kbhn, ikke nedsættes i Prisen, som i Hamborg er skeet, da dog de raa Sukkere ere faldne i Prisen,
Viborger Samler, 1802-05-24
Missionskasserer Holmboe, der som Foged i Nordlandene siden 178t har frembragt ved sine Opmuntringer og Exempler en Koloni af Agerdyrkere, der bestod i Aaret 1800 af 37 Familier, har faaet af Landhuusholdningselskabet den store Guldmedallie.
Viborger Samler, 1802-05-24
De Kolonien gjorte Forskud har Rentekammeret udvirket ham gotgjorte af Regieringen. Fourageskatten er i Aar 25 s. af Tde Hartkorn.
Viborger Samler, 1802-05-24
J. V. Lund i Fahrsund i Norge, anlægger i rumSøe et Sildefiskeri paa hollandsk Maade; det bestyres af Hollændere og Silden svarer i Godhed til den flamske. Naar man bestiller dem inden Juli Udgang, sælger han Tønden for 300 Rdlr.
Viborger Samler, 1802-05-24
Kaderfregatten er gaaet under Seil.
Viborger Samler, 1802-05-24
Mandskabet som have tient under Søofficererne Krabbe, Jessen og Fædder og have udmærket sig ved de holdte Træfninger, have nu og faaet hver en Sølvmedallie at bære paa Brystet, med en aarlig Pension af 15 Rdlr.
Viborger Samler, 1802-05-24
J Bourdeaux længes man efter danske Skibe til Fragt.
Viborger Samler, 1802-05-24
I Dantzig er Rugen atter falden i Priis. Doctor og Stiftsysikus Koefoed, har nu med Held indpodet adskillige Koekopperne her i Viborg.
Viborger Samler, 1802-05-24
De vaccineredes Velbefindende har og her lydelig talt til deres Fordeel.
Viborger Samler, 1802-05-24
Viborg Torvepriser den 22de Maj. Rug, 22 a 24 Mk. Tdn. Byg, 15 a 16 Mk. Tdn. Oxekiød, 8 a 9 s. Pdt. Smør, 16 a 17 s. Pdt. Æg, en Snees 12 s. Sild ferske, en Oel 16 s.
Viborger Samler, 1802-05-24
Man seer af Kornpriserne, at den i de sidste Ul ger herskende usædvanlige Kulde og stærke Nattefrost, har bragt dem noget høiere. Den kolde Regn har nu endt sig med 3 Dages Varme, der for Græs og Korn vil være meget velkommen, da alt seer ud, som det var svedet. Oldenborrerne indfandt sig med den første varme Dag, efter en ønskelig Fraværelse af flere Aar.
Viborger Samler, 1802-05-24
Befordringer og Afgang. under det tydske Cancellie: Apotheker F. A. Lorenzen i Oldesloe besk. til 3die, og den der værende Kirkejurat O. Schuder til supernumerair Raadmand sammesteds; Cand. Juris J. F. Frederichsen, i Schlesvig, til Underrets Advocat i Hertugdommene; Reserve-Chirurg ved Holmen, S. B. Keil, til Districts-Chirurg i LügumKloster Amt. Renteskriver L. H. Scholtz til Landfoged i i Stapelholm.
Viborger Samler, 1802-05-24
under Admiralitetet: Toldbetjent P. Holst i Christiania, besk. til Søe=Krigs Commissair, ligeledes ved den Glükstadske Søe-Eqvipage: J. Lund, til Command- og Eqvipageskriver; C. W. C. T. M. Høling, til Material=Forvalter og Tøihuusskriver, og Borgerne Smedemester Hansen og Tømmermester P. Meinertz, til at være tillige resp. Mestersmed og Skibs-Tømmermester ved bem. Eqvipage.
Viborger Samler, 1802-05-24
Vacance. Bye og Raadstueskriver-Embedet i Odense; Byfoged= og og Byskriver-Embederne i Saxkjøbing, samt Herredsfoged Skriver-Embederne i Musse=Herred i Lolland, hvoraf svares 300 Rdlr. aarlig; Ørschou Sognekald i Bergens Stift 274 Rdlr. 23 Sk.
Viborger Samler, 1802-05-24
Døde. Kbhn.: Geheimeraad Frid. Christian Rosenkrantz, 79 Aar. Hof=Violon August Schreber, 63 A. Jfr. Marie Qvist, 19 A. Forrige Skibs sekretær Herman Johan Schiønning, 26 A. Høker Anders Larsen Møller, 67 A. Skibskapitain Hans Poulsen Bohne, 63 A. Mad. Kirstine Andersen, fød Sørensen, 67 A. Enkemad. Kirstine Lyes, fød Dannqvart, 69 A. Vestindisk luthersk Præst Martin Peter Ohm. Jens Petersen, forhen Urtekræmmer. Kiøbmand Nicolai Bennich, 76 A. Mich. Frid. Rhein holt Jansen, Sergeant i Søe-Etaten, 57 A. Kristiansøe Fæstning: Frue Dorethea v. Nielsen, fød Kels, 72 A. Assens Frue Baronesse Rebeckav. Hager, 85 A. Odense: Glarmester Joh. Jørgen Kruse, 52 A. Viborg: Uhrmager Christen Nielsen Lund, 72 A. Fattigfogden Peder Jensen Kier, 56 Aar.
Viborger Samler, 1802-05-24
Copulerede. Viborg, Tømmersvend Søren Poulsen og Pigen Marie Cathrine Fischer. Ungkarl Peder Ludvigsen, Giørtlersvend, og Pigen Ane Dorethe Lauritsdatter Hierdemaal. Ungkari Peder Pedersen Løv ring, Muursvend, og Enke=Konen Birthe Marie Jensdatter.
Viborger Samler, 1802-05-24
Sørgelig Erindring. ved S. T. Frue de Stiernholms Grav. Stille Grav, i dit roelige Skjød sank denne Ædle, Hun, som var Religionens og Dydens varme Veninde, som følede Glæde ved at glæde Andre, - Midt i Sundhed og kraftfuld Alder - midt i Haab og Ønsker visnede den forkrænkelige Deel af den i Livet Holædle og Velbaarne Frue, Cathrine Marie de Stiernholm. Hun saae først Dagens Lys i Viborg d. 20de Octobr. 1761. Faderen var Hr. Hans Olufsen, Raadmand og Fyrforvalter, Moderen Madame Kirstine Thestrup. - Den 7de Decembr. 1787 indtraadde hun i Ægteskab med Høiædle og Velbaarne Hr. Frederich de Stiernholm til Kieldgaard.
Viborger Samler, 1802-05-24
J mindre end 15 Aar var hun Moder til 12 Børn, hvoraf Døden kuns levnede 4 Sønner og 1 Datter. Den sidste, en Benoni, - saae den ædleste Moder - i Glæde og og Sorrig - i Liv og Død - kun i 6 Uger og 1 Dag, dog uden at vilde, hvad hun saae og tabte, da hiin beseglede hendes Liv med sit eget, der endtes, rig paa ædel Daad, d. 30de April 1802. Den dybtnedslagne og værdige Ægtefælle begræder i hendes Tab sit Huuses Soel - sit hele Livs Glæde og Alt. Fem haabefulde, men umyndige Børns veemodige Taarer væde med Føje en uskatterlig Moders Kiste, da de nu, uden en omhyggelig og viis Moders Styrelse, skal tumle omkring paa Livets bølgende Hav. Med Veemod og taareblandet Øine træde hendes Venner, der kiendte hendes Værd, omkring Graven, der gjemmer det Støv, som var en Boelig for den ædleste og frommeste Siel - Ja Sallige! ofte ville vi dvæle ved dit Henfarts Minde og, skjønt vi et ved vore dybe Sukke og heede Taarer kan tilbagekalde dig, saa skal Du være evig uforglemmelig af os. Endog naar Tiden, den mægtige Læge - har lindret vort beklemte Hjertes Saar - da ville vi med hellig Andagt- ofte kalde din kjere Erindring tilbage, deels for at minde os de salige Timer, som hensvandt ved din vennehulde Omgang, deels og for at yde dig vore trængende Hjerters skiønsomme Tak. - Og da - da skal Haabet og en evig Samling, fryde vort venskabsfulde Bryst. O. Cathrine signet være dit Minde, Fred med din Aske!
Viborger Samler, 1802-05-24
Bekiendtgiørelser. Da Forpagtningen af Bratschou med tilhørende Gaarder, nemlig: 1) Bratschou. 2) Teglgaarden med et Teal- og Kalt Brænderie, og den dertil fornødne Tørveskiær. 3) Wilsbechsminde. 4) Langes, lund og 5) Boelsgaarden, næstkommende 1 Mai 1803 er udløben, saa bliver samme ved en Auction som er berammet at holdes paa Bratschou d. 28de Juli d. A. om Formiddagen Kl. 12 at erholde i Forpagtning paa 8 eller 10 Aar, med eller uden Hoverie. Med disse Godser, som ligger fordeelagtig til deres Producters Afsætning, i Nærheden af Aalborg ved Liimfjorden, kunne tillige som Jnventarium erholdes 300 Kiør, 200 Faar, Mejerieredskaberne og 480 Tdr. Sædekorn. Til Eiendommen er en betydelige Deel Mærsk og andre Enge forden 4 Sogners Korntiender. Disse Gaarde kunne ogsaa saavel samlede som separate erholdes underhaanden for Auctionen. Conditionerne ere 14 Dage før Auctionen at faae til Eftersyn hos Besideren paa Bratschou ved Aalborg, eller og hos mig underskrevne. Sønderschousgaard ved Aalborg den 17de Mai 1822. W. Brandt, Forvalter ved Bratschou. I Kraft af en mig forundt Kongelig allernaadigste Bevilling af 26de April 1802, der tillader mig, med samme Ret og Gyldighed, som ved Proclama efter Loven, i de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser, den Altonaiske Mer tur, og Viborg Stifts Aviser med Aar og Dags Varsel at indkalde alle min afdøde Mands og egne Creditorer; og hvilken allernaadigste Bevilling allerunderdanigst er læst ved de befalede Retter i Viborg Byeting og Raadstueret samt Nørre Jyllands Landsting - Jndkalder jeg herved sub poena præclusi et perpetui silentil med Aar og Dags Varsel samtlige min afdøde Mands, forhen Kiøbmand Hans Andreas Hybendahli Viborg, hans saavel som mine Creditorer, at de inden foreskrevne Tiids Forløb for mig opgiver og beviisliggiør deres havende Fordringer til bemældte min afdøde Mand Hans Andreas Hybendahl saavel som til mig underskrevne, der da fyldestgiør al lovligt Krav. Viborg d. 20de Mai 1802. M. C. Nandrup. Enke af Hybendahl.
Viborger Samler, 1802-05-24
Ved allernaadigst Bevilling af 1ste d. M. er mig tilladt, paa min paaboende Gaard Schaaphuuset i Hammerum Herred, at holde Vertshuus, hvilket herved bekiendtgiøres, til Efterretning for Reisende, der hos nig kand vendte billig Behandling og til hvem jeg recommenderer mig. Schaaphuuset d. 12te Mai 1802. Claus Laasbye.
Viborger Samler, 1802-05-24
Hos Degnen i Finderup, er at bekomme et Opholdssted for en liden Familie bestaaende af en Tdr. Hartkorn, udskifted Ager og Eng, Krat og Heede, samt tvende for faae Aar siden af ny opbyggede Huuse, indrettet til Beboelse, med Skorstene og Stueværelse, samt Ovn i den ene, og til hver Huus er indlukket Hauge eller Toft. Til den ene, er saaet i god Giødjord 4 Tdr. Rug, 2 Tdr. Byg, 2 Tdr. Haure og 1 Skpe Boghvede, samme kand faaes til Kiøbs strax med sin fulde Afgrøde af Peder Sørensen. Det halve af det Sted i Graven, som forhen har været Bogtrykkerie kand af mig faaes til Leie til førstkommende Novbr. Viborg d. 20de Mai 1802. Chresten Vraem.
Viborger Samler, 1802-05-24
Fortegnelse: Over de ved Viborg Post-Contoir for April Maaned, d. A. uindløste Breve, nemlig: Nr. 10 fra Horsens til Jensen Niels, Gaardmand i Nørre Aarup i Thyland. 2 fra Hamborg til Sesemann Jacob Joh. i Viborg. 4 fra Veile Svenningsen a Molholt.
Viborger Samler, 1802-05-24
- 19 fra Viborg til Sverter Søren, Arrestforvarer i Thisted i Thyland. og - 16 fra Kiøbenhavn til Zetlitz, Distrikts-Chirurgus i Skive.
Viborger Samler, 1802-05-24
Den 12te Maj om Natten, er fra Mads Nielsen i Demstrup bortstiaalen en sort Hoppe 8 Aar gl. med en hvid Plet paa Saddelstedet og forskoet, hvis venstre Øjenbryn var halv afgnavet, samt en gl. Trændse og 2de dito graae Dækner. Hvo som om dette Tyver i kan give nogen Oplysning, loves en god Douceur, naar de melder det til Hr. Forvalter Winther paa Aunsberg.