JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-09-22
Breve fra St. Thomas stadfæste fuldkomment hvad man allerede har læst om den det passe rede Ulykke. Den halve Deel af Staden er ødelagt, hele Øen er ligesom afsveden, Sukkerrøret tilintetgjort, i mange Mennesker omkomne, og Elendigheden ubeskrivelig. Den vestlige Deel af Staden er næsten gandske blæst overende, og den østlige er ikke meere at kjende. Mange Huse er skubbede midt ud paa Gaden, andre revne løs fra Grunden og førte langt bort. Flere Huse ere væltede om paa Siden, hist og her er en første Etage styrtet ind eller det Øverste vendt ned ad; et stort Huus er skudt bort fra sit Fundament og væltet omkring. Tage ligge i lang Afstand fra Husene, hele Gader ere styrtede sammen. Hospitalet er aldeles borte, ikke eet eneste Huus er ubeskadiget. Hele rige Plantager ere ødelagte, Plantager som før lignede store Landsbyer ere nu Ørkener, to ere heel afbrændte. Af 35 Skibe blev kun et eneste, Johann Julius fra Altona, ubeskadiget (det er allerede i Løverdags kommet til Hamborg); af de andre ragede hist og her Noget frem af Vandet. De fleste Skibe som gik til Grunde vare ladede. Under Stormen og Jordskjælvet havde Lynilden afbrændt Stubbs & Cp. store Pakhuus. Blandt de forulykkede Skibe vare dog fire danske: Nordrisum, Capt. Mohrbutter; Triton, Capt. König; Alfred, Capt. Besker; og Cæcilia, Capt. Løfgren. (Det sidste er dog vistnok svensk.) Høist mærkeligt er det, at Orkanen har næsten gandske forskaanet St. Croix. To Dage for Ulykken skeete vare Capt. Warning og Bødker afseilede til Khvn. St. Thomas's Havn, var, da ovenmeldte Altonaer gik derfra, saa opfyldt med Vrag, at det neppe var muligt at bringe et Skib til Ankers.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-09-22
Fra Fyen. Et afskyeligt Mord skal i disse Dage være begaaet paa en Udflyttergaardmand fra Woer mark i Hesselager Sogn. Omstændighederne ved samme fortælles saaledes: Den Dræbte havde afstaaet sin Gaard til en af sine Sønner; denne opfyldte ikke Vilkaarene, paa hvilke Gaarden blev ham overdraget, men forødede og forhutlede Eiendommen. Den Gamle saae sig derfor nødsaget til ved Rettens Hjelp atter at lade sig sætte i lovlig Besiddelse af Gaarden. Forbittret herover, truede Sønnen Faderen med at han vilde kaste et Reeb om hans Hals og hænge ham. Den Gamle, som frygtede for Opfyldelsen af denne Trudsel, formaaede tvende Mænd til at være tilstede hos sig den kommende Nat, da han ikke turde være ene. Denne Nat blev der imidlertid intet Ondt tilføiet ham, men nogle Dage derefter fandtes den Gamle med knuset Hjerneskal at staae opreist paa Hovedet i et Aaløb ved en Broe der i Sognet. Sønnen, paa hvem der saaledes hviler stor Mistanke, sidder arresteret i Svendborg. Gid Retfærdighedens gode Genius maa kaste Lys i denne gruelige Tildragelse og den Skyldige faae sin fortjente Straf, (H. Av.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-09-22
Fra det Holsteenske, 15de Septbr. Efter som vi i dette Øieblik erfare af paalidelig Kilde, har Hs. M. Kongen af samtlige vedk. Immedial-Collegier forlangt Indberetning og Betænkning over, hvorvidt de ere komne med de under deres Ressort henhørende Stænderforhandlinger. Man udleder heraf, at disse Forretninger ville herefter faae en raskere Gang, saa at Stænderforsamlingerne kunne blive indkaldte til næstk. Foraar. (K. C.) Aalborg, den 19de Septbr. (Meddeelt.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-09-22
Aarhuus. Til Statsvennens af Hr. Kjøbmand Berg, meddeelte) Beretning om et formeentlig spansk Fruentimmer i Aarhuus Hospital (see dette Bl. No. 153) tjener som nærmere Berigtigelse, ifølge derom indhentede paalidelige Oplysninger: Doretsche Margueritha, som hun selv kalder sig, blev for c. 15 Aar siden indbragt hertil fra Ring Herred, ikke nogen, men i pialtede Klæder. Først efter at hun i 4 af 5 Aar havde været indtinget her i Byen, kom hun i Hospitalet. Forstanderen heraf har ikke ladet nogen Leilighed være ubenyttet, hvorved han kunde vente at komme til Oplysning om hendes Hjem, Herkomst, samt foregaaende Liv og Levnet, og han har saaledes formaaet flere forskjellige Personer som deels ere fødte i Polen og deels have opholdt sig der, til at følge med i Hospitalet, for, efter hans Veiledning, at udspørge hende. Resultaterne deraf have uforandret været: at hun upaatvivlelig er født i Polen, som det synes i Litthauen; at hun taler et Sprog som er forstaaet af flere Polakker (de have f. E. hørt hende opremse nogle Brudstykker af Fadervor), men ingen tilfredsstillende Svar har kunnet give om hendes Forældre, Fødested eller Maaden hvorpaa hun er kommen hertil (naar undtages, at hun har sagt til en herboende Polak, at endeel stygge Mandfolk havde bundet for hendes Øine, og at Vinden havde blæst hende hertil; og en andengang: at ogsaa hun havde engang havt et lille Barn, men da man spurgte videre, havde hun holdt sig for Hovedet og talt forvirret), samt at hun er, hvad hendes Forhold forresten tilstrækkelig har viist vanvittig, undertiden i temmelig høi Grad, men uden at hendes godmodige Gemyt dog synderligt forandrer sig. Endvidere: at hun er meget livlig i sine Bevægelser, at hun har smaae Hænder og Fødder, men kan hverken læse eller skrive, og i det Hele taget næsten Jngenting bestille. Hun er stedse bleven behandlet, her med al den Mildhed og Omhu som Ulykken har billigt Krav paa. Man har nogle Gange spurgt hende, om hun ikke vilde bringes tilbage til sit Hjem, og hun har ladet sig føre til Hospitalsporten, men her var hun tilsomstvendt om igjen, da man vilde bringe hende videre. Ved Licitationen den 30te f. M. over Leverancen af Fourage til det her garnisonerende Regiment skeete Buddene saaledes: At levere i October, Havre 12 Mk. 8 s.a 14 Mk. pr. Tde. Høe 1 Mk. og Halm 9 a 10 sk. pr. Lpd. At levere i Decbr. Havre 13 Mk. 8 a 12 s. Høe, 16 a 17 s. og Halm 9 a 10 s. At levere i Februar: Havre 13 Mk. 12 a 13 s. Høe 16 a 17, og Halm 9 a 1/2 s. At levere i April Havre 13 Mk. 12 a 15 sk. pr. Tde. Høe 16 a 17, og Halm 9 a 10 s. pr. Lpd. Ved den 1324 Trækning i Altona udkom: No. 42. 88. 63. 19. 80.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-09-22
Reisende med Dampskibet Dania. Fra Aarhuus til Kallundborg: Etatsraad og Kammeradvocat Schack med Frue og Datter (til Samsøe). Justitsraad og Toldinspecteur Øckenholdt med Frue, Grev Scheel med Tjener, Enkefrue Lillienschjold, Kammerraad og Revisor Paulsen, Studios. artium; Ludvig Sørensen, Frantz Lyngbye, Car Koch, Hans Marzetta, Harald Elmquist, Lillienschjold, Kofoed, Aarup, Blicher, Sehestedt og Bruun, Madam Hesselberg m. Søn, Fuldmægtig Berg, Procurator Schmidt. Handelsfuldmægtig Frasmi, Kjøbmand Erasmi, Jfr. Thortsen, Exam. juris Paulsen, Jfr. Nissen, Handelsagen Philipsen, Administrator Holm, Jfr. E. Nielsen, Studen Steenstrup, Jfr. H. Kaarsberg, Commercesecretair Frihling, Student Jürgensen, Strømpehandlerne Broberg og Fjelrad. Med Paquetten No. 1 fra Kjøbenhavn: Pr. Lieutenant v. Henckel m. Søn, Hr. J. Berendt, Studen M. Reck, Jfr. Hoffory, Proprietair Møller, Høker Andersen, Bagersv. Caus, Rejerve Hammelev.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-09-22
Bekiendtgjørelser. At det alvise Forsyn, sidste Søndag, ved en blid og rolig Død, efter flere Maaneders Lidelser, bortkaldte den trofaste Ægtefælle og kjærlige Fader, Proprietair Lauriz Ammitzbøll, i sit 77de Aars Alder og 50de Aars lykkelige Ægteskab, bekjendtgjøres herved med dyb Vemod, af hans efterlevende Enke, Datter og Svigersøn. Mindet om den ædle Afdødes retskafne Vandel, vil aldrig forglemmes af hver som kjendte ham. Tvende forudgangne Døttre modtage ham hisset. Bygholm, den 21de Septbr. 1837. G. sal. Ammitzbøll, Hansine Schutte, fød Steenstrup. fød Ammitsbøll. A. T. Schutte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-09-22
Fredagen den 6te Octbr. holder Bibelselskabet for Horsens By og Omegn sin aarlige Generalforsamling i Horsens Kirke, om Formiddagen Kl. 10. Selskabets Medlemmer og Velyndere indbydes til at overvære samme. Talen holdes af Hr. Pastor Paludan, Sognepræst til Alrøe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-09-22
Ligningen af Skoleskatten for Aaret 1838 ligger i 14 Dage fra Dato til Eftersyn hos Hr. Politieassistent Procurator Nielsen. Aarhuus, den 21de Septbr. 1837. Skolecommissionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-09-22
Torsdagen den 28de dennes, om Eftermiddagen Kl. 2, lader Skræder Rudkjøbings Enke, i hendes eiende og iboende Sted paa Studsgade her i Byen, ved Auction bortsælge 1 Skatol, 1 Hjørneskab, Speile, Borde, Stole, 1 Kobber=Gruekjedel, nogle Sengeklæder og noget Kjøkkentøi med mere. Lysthavende indbydes. Aarhuus, den 21de Septbr. 1837. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-09-22
Efter Begjæring af Fattigvæsenscommissionen, afholdes Licitation i Forsørgelsesanstalten Onsdagen den 27de dennes, Eftermiddag Kl. 3 slet, over Leverance af circa 200 Lpd. fersk Oxekjød til Nedsaltning, 60 af 80 Tønder Kartofler, 3 a 4 Lpd. Formelys samt de fornødne Haugeværter. Aarhuus, den 21de Septbr. 1837. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-09-22
Tirsdagen den 26de dennes, om Eftermiddagen Kl. 2, lader Enkemadame Scheibye, formedelst Boepæls Forandring, ved Auction i hendes eiende og iboende Gaard paa det store Torv her i Byen bortsælge forskjelligt Jnventarium, hvoriblandt 1 Skatol, 1 Ottedags Stueuhr, Sengesteder, Sengeklæder, Linned, Kobber, Borde, Stole, 1 Skippunds Vægt, en Jernrist til en Grue kjedel, 2 Heste, 1 Postvogn, 2 Arbeidsvogne, Heste tøier, Plov og Harver, en Korn=Rensemaskine med mere. Hvilket herved til Lysthavendes Efterretning bekjendtgjøres. Aarhuus, d. 18de Septbr. 1837. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-09-22
Jagten Enigheden, Skipper B. Jespersen, ligger i Altona under Ladning med Stykgods til Aarhuus og Horsens. A. Thomsen, Mægler.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-09-22
Paquetten No. 1 afgaaer til Kjøbenhavn førstkommende Mandag d. 25de Septbr., om Aftenen Kl. 10, medtagende Passagerer, Qvæg og Stykgods. Skipper H. Tanggaard, førende Børtjagten Adonis", bliver bestemt seilfærdig førstk. Onsdag d. 27 Septbr. til Khvn., og medtager Fragtgods og Passagerer. Skpr. J. F. Anderschou agter at afseile fra Odense hertil om en 6 a 8 Dage og afgaaer igjen derefter herfra til Odense om kort Tid. Nederste Etage i Gaarden No. 192 paa Studsgade kan til Michaeli Flyttetid faaes tilleie.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-09-22
En surrød Hoppe, 12 Aar gl., er Natten til den 20de Septbr. bortstiaalen i Sinding Sogn, Vester=Ørum, Veile, Amt. Dens Kjendemærker ere: hvid paa den venstre Bag for til Fældingen, alle fire Been tykke af Galle, paa begge Bovene brændt, men ubetydelig tilkjende, og meget tyk i det underste af Kjævebenet. For Opdagelsen loves en Douceur af Eieren Peder Jensen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-09-22
Redigeres, trykkes og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-09-23
Løverdagen den 23de September. Den til Forsendelse med Brevposterne Kongelig allernaadigst allene privilegerede Aarhuus Stifts-Tidende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-09-23
Blandinger. Et fra Cork i Jrland afgaaet Skib med qvindelige Emigranter, var ankommet til Vandiemensland, i en elendig Forfatning. Underveis var der udbrudt en ondartet Typhus, som ogsaa havde angrebet Skibs lægen, saa han ikke kunde komme de andre Syge til Hjelp. Jkke mindre end 56 af de stakkels Piger vare døde underveis og kastede overbord. Over 90 kom syge til Bestemmelsestedet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-09-23
J det vestlige Amerika har man fundet Ruinerne af en stor Stad. Da Jndianerne have stor Afsky for Stæder, saa tyder Opdagelsen hen paa en anden Menneskeklasse, heelt forskjellig fra de nuværende Beboere.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-09-23
Vore Kjøbmænd - hedder det i nordamerikanske Aviser, ligne en Krigshær, som viser Ulykken en modig Front; i første Række falde Mange, men deres tomme Plads udfyldes af andet Geleed. Naar en amerikansk Tordenstorm gaaer gjennem Skoven, rykker den tusinde Træer op med Rode, men de af Skovens Konger, der modstaae dens Magt og blive staaende, de ere da prøvede og have viist, at de due til enhver Brug for Mennesket." Den store Handels krisis, som dog nu begynder at lægge sig, skal især være bevirket ved Kjøbmændenes altfor overdrevne Spekulationssyge, hvorved Indførselen saa umaadelig har overgaaet Udførselen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-09-23
Jndvandringerne - skrives der fra Newyork – i denne Ulykkens Periode tiltage paa en foruroligende Maade: J 10 Dage er der allene hertil og til Perth Amboy ankommet ti tusind og tredsindstyve Fremmede. Faa af dem bringe noget med sig, da de her troe at finde det forsættede Land. Derfor vrimle Landeveiene af Betlere, og den overhaandtagende Brændeviinsdrik fremskynder Sygdomme, Nød og Elendighed. Naar Tiderne bedre sig, vil Amerika gjerne modtage arbeidsomme Armee, men nu kan man ikke alvorligt nok advare mod at komme hertil uden at eie noget. Vi erfare nu, at et tusind Stykker af de Indvandrede staae i Begreb med at indskibe sig igjen til den gamle Verden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-09-23
Siden Amerikas Uafhængighed - hedder det i en anden Skrivelse fra Newyork: har der aldrig hersket her en saadan Nødens Tid som nu. Handel og Næringsdrift ligge stille; al Tillid og personlig Credit er ophørt; Mennesker i Tusindviis vanke brødløse omkring; Promenader og Forlystelsesteder ere øde – kort: Alt har Udseende som vi vare plyndrede af en fjendtlig Hær eller hjemsøgt af en ødelæggende Sygdom. Hovedaarsagen ligger i det til Galskab stegne Creditsystem. Dette har bragt de ni Tiendedele af vore Kjøbmænd til at falde, og sat de øvrige i en Afmagtstilstand, hvoraf de høist møisommeligen og først efter mange Aars Forløb vil kunne hæve sig Den brittiske Søekapt. Back, som med det kongl. Skib Terror var udsendt for at opsøge Capt. Ross i Jishavet, er kommen tilbage med uforrettet Sag. Mandskabet havde fra August 1836 til August 183. kamperet paa Jsen. De eneste levende Væsener de havde seet i denne lange Tid vare fire Eskimoer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-09-23
En engelsk Ingenieur, Hr. Coppet, er i disse Dage kommen til Havre, for at begive sig til Paris og meddele Regjeringen en, som han udtrykker sig, meget simpel Plan til en Steentunnel under Kanalen, saa at man med tørre Fødder kunde gaae fra Dower til Calais. Han mener, at dertil vil kun behøves den beskedne lille Sum af 1800 Millioner Fr. Den 9de Septbr. hændtes atter en stor Ulykke paa den Liverpool Birminghamer Jernbane. Den fra Liverpool kommende Train foer løs paa to ved Renyen ventende Vogne fra Bolton. En Dame som sad i den ene Vogn blev dræbt paa Stedet. En Amme kastede i Angsten sit Barn ud af Vognen, hvorved det ogsaa omkom. Flere Andre bleve lemlæstede. Jngenieuren havde været beskjænket.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-09-23
J Grevskabet Esser har en fyrretyveaarig Enke ægtet en ung Mand, og er ved ham bleven Moder. Samme Enkes Datter af første Ægteskab har giftet sig med den unge Ægtemands Fader. Ved disse uforholdsmæssige Ægteskaber er den forrige Enke bleven sit eget Barns Bedstemoder og Oldemoder. En engelsk Avis opkaster endvidere det Spørgsmaal, om ikke det nyfødte Barn juridisk maa betragtes som sin egen Bedstefader, da en Oldemoders Søn nødvendigt maa være Bedstefader til hendes Descendenter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-09-23
J Paris havde nylig en Fader og en Moder, hiin 102, denne 96 Aar gammel, indstævnet deres Søn, der er 80 Aar, som havde forpligtet sig til at understøtte dem, men nu ikke gjorde det. Sønnen blev dømt til at betale Fader og Moder hver 40 Fres maanedlig. Rossini, som i denne Tid opholder sig i Bologna, har nylig været i Livsfare paa en Kjøretour, han gjorde med Directeurerne for det derværende Operatheater, dHr. Robert og Severini. Hjulet gik nemlig af Vognen, saa voldsomt, at de Alle styrtede ud. Rossini og Severin, slap med nogle ubetydelige Skrammer, men Robert brak det høire Nøglebeen. Han blev i en meget farlig Tilstand bragt til Rossinis Landsted, men er i Bedring.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-09-23
J Nærheden af Paris har en Mad. P...., en meget munter Kone, hvis Mand, en rig Urtekræmmer, var bortreist, taget Livet af sig selv, men i Forveien, klædt sig i sin bedste Pynt, med en kostbar Kappe besat med Blomster, opsat Haar, fine Handsker og meget smukt Skotøi. Saaledes laae hun afsjelet paa en Paradeseng, da man fandt hende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-09-23
En Dame som boer paa Boulevard des Jtaliens i Paris var nylig indbudt til stort Bal i Operaen, og havde kun behov at gaae tvers over Gaden for at kunne træde ind i Salen, hvorved hun aldeles ikke vilde have smudsket sin Paaklædning, da det kun var nogle faa Skridt og tørt Veir. Hun fandt imidlertid, at det ikke vilde passe sig at komme tilfods, hvorfor hun tog en Vogn; men denne Vogn maatte stille sig i Rækken, for at kjøre frem, naar Touren kom til den. Da der allerede vare mange Vogne, maatte Damen sidde to hele Timer i Karethen, inden hun kom til Ballet. Mezzofanti, den berømte Philolog, befinder sig for nærværende Tid i Neapels Daarekiste eller Galehospital. Hans Vanvid er en Følge af hans Aands altfor store Anstrengelse, og han afgiver nu et virkeligt Exempel paa den babylonske Sprogforvirring, thi han sammenblander nu saaledes de 32 Sprog som han ikke allene forstod, men ogsaa talte og skrev, saaledes iblandt hverandre, at det er en aldeles Umulighed for Nogen at forstaae ham.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-09-23
J den finlandske Landsby Biclocin lever et tolvaarigt Tvillingpar, som bestaaer af to, med Ryggen saaledes sammenvoxede Drenge, at naar den ene staaer opreist, vender den Anden Hovedet ned med Benene iveiret. Da den Ene maa bære den Anden, skifte de om hvert Qvarteer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-09-23
Belgieren Bihin, eller som han paa Plakaterne kalder sig selv. "den nordiske Koloss eller Verdens skjønneste Mand, tiltrækker sig i denne Tid i Mun chen især Damernes Nysgjerrighed. Hvor vilde ikke. vi Mandfolk trænge os frem, hvis vi vare saa lykkelige at see Verdens skjønneste Qvinde, Denne Kjæmpe har virkelig et imposant Udvortes, og smukke velproportionerede Former; men nogen overordentlig Skjønhed kan dog Kunstkjenderens skarpe Øie ikke finde ud deraf. Men vist er det, at et Compagnie af hans Lige vilde blive Verdens største Livgarde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-09-23
En Dagleier i Danzig blev i disse Dage syg af Cholera; den hidkaldte Læge finder Sygdommens heftigste Grad, og mener, at den Syge maa berede sig som Christen til sin Hedengang. Men Denne mener, da Lægen er borte, at hans Valgsprog er lustig gelebt und selig gestorden!" Han vil døe paa en fidel Maade; han lader sig af sin Kone bringe en Pægel af den stærkeste Kornbrændeviin, og drikker den ud i eet Drag med de Ord: "Naa, ligger jeg ogsaa i de sidste Trækninger, saa skal dette dog være mit sidste Træk!" Den betydelige Opvartning og Ophidsning, som denne ingenlunde homopathiske Cuur opvakte, bragte ham i en stærk Sveed, Cholera tog Flugten, men et andet Onde, det saakaldte Dranker=Vanvid, (Delirium tremens), kom istedet derfor. Den atter hidkaldte Læge forefandt denne Metamorphose, som han lykkelig helbredte ved hensigtsmæssige Midler. (Gid dog Jngen maatte lade sig forlede til at følge dette Exempel; det nævnte Tilfælde blev vist den eneste Undtagelse fra Regelen, som fik et lykkeligt Udfald.) Fra Bergen meldes under 1ste Septbr.: Marqvis Waterfords skjønne Lystbrig ligger her endnu. Marqvien er nu snart restitueret igjen og har allerede nogle Gange været iland, med forbundet Hoved. Disse vore engelske Gjæster skaffe os, som man let kan tænke sig, megen Stof til Underholdning. Man har maatte arrestere Vægteren, for at sikkre ham for Overfald af Engelskmændene. Den Vægter som kom i hans Sted, og som ligner sin Formand i Figur har været flere Gange haardt ængstet af de Engelske, saa at han endog har maattet bytte Post. Den lystige Marqvis er kun 26 Aar gl.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-09-23
Kjøbenhavn, den 5te Septbr. (Meddeelt.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-09-23
Vi bør ikke undlade, at meddele nogle authentiske Oplysninger og Udfaldet af en Sag, der, idetmindste forsaavidt den er en Trykkefrihedssag, maa have Krav paa Almeenhedens Opmærksomhed; vi sigte til Sagen mellem Kirkesanger Schrydstrup og Provst Bentzon, der nys er paadømt her i den kongelige Landsoverret samt Hof= og Stadsret. Det er i Publikum en temmelig almindeligt udbredt Mening, at eftersom det var af Schrydstrup's i Kjøbenhavnsposten No. 102 indførte Artikel: "Tohun. drede Rigsbankdaler for en Skole" - Provst Bentzon tog Anledning til Hovedsøgsmaalet, saa maa det ogsaa være paa Grund af denne Artikel, at Schrydstrup er idømt en Mulkt af 50 Rbd. Dette forholder sig imidlertid ikke saaledes, og det er os kjært, i denne Henseende at kunne redde Pressens Ære.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-09-23
Den faktiske Beretning, som Schrydstrup i nysnævnte No. af Khp. har leveret, og som Provst Bentzon fandt saa injurierende, har ikke paadraget Førstnævnte noget Ansvar. Provst Bentzon har nemlig maattet indrømme, at Schrydstrup havde henvendt sig til ham om at erholde Ansættelse som Skolelærer, og at han, da Schwar; og Schrydstrup senere vare mødte hos ham og havde yttret Ønske om, at opsætte den mellem dem i Forveien indgaaede Forening, skriftlig, har, paa Schwarz's Begjæring, tilstædet, at Saadant maatte skee paa Stedet, samt at han, da Schwarz, efterat have paabegyndt en Skrivelse, der skulde indeholde de Vilkaar, hvorunder han var villig til, at afstaae sit Embed til Schrydstrup og blandt hvilke var, at denne skuld betale 200 Rbd. for Afstaaelsen, anmodede Provsten om hans Veiledning til Affattelsen af denne Skrivelse, ogsaa heri føiede Schwarz. Vel har Schrydstrup ikke, hedder det i Dommen: under Sagen tilveiebragt noget tilstrækkeligt Beviis for, at Provst Bentzon i disse Transactioner har havt videre Deel, end at ham er indrømmet, men foruden at dog denne Indrømmelse i flere Punkter stemmer overeens med Schrydstrup's Fremstilling, og ialtfald viser, at Provst Bentzon, har billiget den mellem Schrydstrup og Schwarz trufne Overeenskomst angaaende Embedets Afstaaelse, samt paa en ikke væsentlig Maade medvirket til Foreningens endelige Afslutning, skjønnes det ikke, at selve Beretningen i Khp. 182 i og for sig kan betragtes som injurierende, om det end maa erkjendes, at den Provst Bentzon tillagte Fremgangsmaade, saaledes som den af Schrydstrup er fremstillet, men derhos tillige, efter det nys bemærkede, i flere væsentlige Punkter af Provst Bentzon er vedgaaet, ingenlunde kan ansees passende efter Dennes Stilling som Embedsmand og navnligen som Parternes Foresatte. Forsaavidt Hovedsagen angaaer, er Schrydstrup altsaa straffei. J en Annonce, som læstes i Kjøbenhavnsposten No. 127 og som foranledigede Continuationssagen, forløb han sig derimod, forsaavidt han der har sagt om Pr. Bentzon, at Denne har troet, med haanligt Overmod at kunne affærdige en Mand i hans ringe Stilling, samt betegnet Distriktsprovstens Fremgangsmaade som utilbørlig i juridisk og moralsk Henseende. Thi – hedder det videre i Landsoverrets- samt Hof= og Stadsrettens Domspræmisser: "ligesom det ei kan kaldes i Tvivl, at disse Udtryk ere fornærmelige, saaledes skjønnes det ikke, at Provst Bentzons Forhold ved den omhandlede Leilighed, in Specie forsaavidt det af ham selv er vedgaaet, har, om det end, efter det forhen Bemærkede, ei maatte kunne billiges, været af saadan Beskaffenhed, at Schrydstrup kunde være berettiget til, at charakterisere Samme paa foranførste Maade. Schrydstrup havde i sit sidste Jnserat sagt, at Schwarz, der af Provst Bentzon var betegnet som en uredelig Embedsmand, der havde taget Gjæs, af Bønderne, for at tie til deres Børns Skoleforsømmelser, ved samme Provst Bentzon's Mægling har afstaaet Schrydstrup som Meestbydende, sit Embed for 200 Rbd., og at han, efter saaledes, for rede Penge, at have bestemt sin Eftermand, er bleven indstillet til Entledigelse med Pension paa Grund af Alderdom og Svagelighed."