JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1839-11-15
Ved Ligning paa Formue og Leilighed; a) Den til Fattigvæsenet udfordrede Sum med 6900 R. - s. b) Til Skolevæsenet ditto 2709- - - c) Stænderskatten med 740– 62. 10, 349 R. 62 s. 3. Ved Ligning paa Grund og Næring: Den til Jndqvarteringsvæsenet udfordrende Sum . Tilsammen: 21,582 R. 29 s. For Aaret 1839 beløb den paalignede Sum sig til 21, 528, Rbd. 95 s. Til de særskilte Udgivts-Summer, hvori er skeet Forhøielse, hører No. 1 1200 Rbd.) og No. 7 (som ikke ifjor var anvendelig, 740 Rbd. 62 s.) Nedsættelse er skeet i følgende Poster: No. 2 (213 Rbd. 1 s.), No. 3 (213 Rbd. 91 s.), Nr. 6 (318 Rbd. 48 s.) og No. 8 (66 Rbd. 32 s.). Ligningen paa Bygningerne er for 1840. formindsket med 444 Rbd. 48 s., paa Formue og Leilighed forøget med 422 Rbd. 14 s. og paa Grund og Næring forøget med 75 Rbd. 64 s.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1839-11-15
Af Lignings-Commissionen er alt i flere Uger holdt daglige Møder, for at paaligne de fornødne Summer et Arbeide, der, med hvormegen Røiagtighed og Redelighed det end røgtes, dog neppe nogensinde tør gjøre Regning paa at høre til de taknemmelige eller vorde paaskjønnet efter Fortjeneste.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1839-11-15
Jnd- og udklarerede Skibe ved Odense Toldkammer. Jndgaaede, den 11 Novbr., G. P. Nielsen af Odense, fra Lybek, uagten Lykkens Prøve med Stykgods; J. F. Vehrmann af Blankenese, fra Altona, Everten Anna med Ballast. Udgaaede: den 11 Novbr., M. Bolt af Sandefjord, til Norge, Skonnerten Erstatningen med Korn og Smør; S. Reiersen af Osterriisøer, til Norge, Sluppen Neptunus m. Korn. Dødsfald. J. P. Gudenrath, f. Christiansen, 31 Aar, 1500 Rbd. til Udlaan, D. S. Randrup, f. Schwartzkopff, 67 Aar. Begge i Kbhavn. i anstundende 11 Decbr. Termin, imod god Sikkerhed i Land B. C. Carlsen, f. Engberg, i Alleslew; J. Nielsen, i eiendomme. Capitalen kan ogsaa faaes i mindre Summer. Aalborg, 88 Aar; K. M. Klestrup, f Boemann, i Jette Man behager at henvende sig til Bogholder Helm Petersen, lund, 63 Aar; A. Molboe, f. Therkelsen, i Horsens, 67 Aar. paa Adressekontoiret, som har i Commission at gjøre Udlaanet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1839-11-15
Prædikanterne paa 25de Søndag efter Trinitatis: Byg modtages for at malres, ligesom det og J St. Knuds Kirke: til Høimesse Hr. Stiftsprovst Ortwed; Be byttes mod godt Malt hos Rottbøll Friis, til Aftensang Hr. Pastor Wiberg. - J Frue Kirke: Hr. Pastor No. 256 Vestergade i Odense. Steenbuch. - J St. Hans Kirke: Hr. Pastor Tetens. J Hospitalet: Hr. Pastor Wiberg, Kl. 8 1/2. Lundumt Mølle, beliggende 12 Miil nordvest fra Horsens Kjøbstad, i en meget god Egn, er underhaanden at erholde tilkjøbs. Til Møllen,
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1839-11-15
AVERTISSEMENTS. hører et Areal af circa 100 Tdr. Land Ager, Eng, Skov og Paa S. Hempels Boglade faaes: Tørvejord, og den har 3 store Møllehjul, som drives ved OverHauptformen von Ornamenten in mittelalterlichem Style, faldsvand og som føre 2 Rugqværne, 2 Skalqværne, 1 Bræk von Hermann. 127. Heft, 7 Rbd. - Professor K. Reisig's qværn og 1 Boghvedeqværn, samt et Stampeværk. BygninVorlesungen uber latenische Sprachwisseuschaft, heraus gerne, der ere nye, afgive Bopæl for en Familie udenfor Bon gegeben mit Anmerkungen v. Dr. Haase, Oberlebrer, 28 Mk. destanden, og Eiendommen kan tiltrædes 1 Mai 1810. 1 Mat. - Das christlich apostolische Glaubensbekenntnis, Af Kjøbesummen kan 10,000 Rbd. blive staaende paa 1ste ein Hulfsbuch für Lehrer beim Katechumenen-Unterricht, von Prioritet i Møllen, og afsluttes Handel, om Eiendommen med Lisco. 8 Mk. i Mat. - Die kleinen Gymnastiker, oder die Undertegnede. Anfangsgrunde der Gymnastik, v. Carl Buhle, mit 32 lithoRosenlund ved Horsens den 29 Octbr. 1839. graphirten Figuren, 1 Rbd. - Luise, ein landliches Gedicht, Frich. in drey Jdyllen v. J. H. Vos. Ausgabe lester Hand. 8 Mk.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1839-11-15
J Forpagtning ønskes elegant indb. - Cyprians, Lehre von der Kirche, von Cand. en Gaard med et Areal af 3 til 100 Tdr. Land geom. Maal, Huther. - Wikingssage, Staatsverfassung und Sitten der gode Jorder, til anstundende 1 Mai 1810 eller paafølgende 1 alten Skandinavier, v. Stiernholm. Aus dem Schwedischen, Mai 1811, imod antagelig Sikkerhed. v. Dr. Frisch. I. Th. 3 Rbd. i Mat. - Lehrbuch der GeDe herpaa Reflecterende ville behage at opgive det Fornødne schichte der Philosophie, von Prof. Reinholdt. Zweite ver under Mærket "Forpagtning paa Adressekontoiret. mehrte Anslage, 4 Rbd. i Mat. - Lateinische Synonymikfür die Schuler gelerter Schulen, v. Dr. Schmalfeld. 10 Mk.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1839-11-15
Onsdagen den 27 Novbr., Formiddag Kl. 10, bliver i Lum 12 s. i Mat. – Dr. B. Bolzanos Athanasia, oder Grunde bye Skole afholdt Auction paa den der afdøde Skolelærer Sø für die Unsterblicket der Seele. Jmeite Aufl. 2 Rbd. i Mat. phus Jensens Efterladenskab, der er bestaaende af Sengesteder og Sengklæder, Meubler og Huusgeraad, Livklæder, Gjæstgiverie i Nyborg. Linned, Borde, Stole, 3 Stkr. Køer og endeel Bøger. Ved samme Auction bortsælges 3 Stkr. Grise, som ere udlagte for Jdet jeg tillader mig at bringe til almindelig Kundskab, Restance hos Hans Larsen i Hjørslev, hvortil Lysthavende at jeg har tilkjøbt mig den Gjæstgiver Niels Beck forhen indbydes. Lunde, Scham og Schoubye Herreders Kontoir den 11 No tilhørende Gaard, tæt ved denne Byes Strandport, og at vember 1839. M. Knutzen. jeg sammesteds continuerer Gjæstgiveriet, har jeg tillige Skov-Auction ved Langensøe. den Ære at anbefale samme for Reisende og Omegnens Torsdagen den 28de i denne Maaned om Formiddagen Kl. Beboere. 10 bliver afholdt offentlig Auction i den under Langensøe hø Gode Logementer, reel, billig Behandling og øvrige Krav, rende Blæsberg Skov over fældede Grantræer, unge afbarsom kunne gjøres til et ordentligt og velindrettet Gjæstgikede Ege, tjenlige til Vogntømmer m. m., samt Bøgendverie, skal stedse være Formaalet for mine Bestræbelser. hugning. Liebhaverne anmodes at ville give Møde ved Skovfogedhuset i Blæsberg. Det bemærkes, at i Gaarden ogsaa haves Staldrum for Langensøe Birks Kontoir den 7 Novbr. 1839. et betydeligt Antal Heste og Qvæghoveder, og Græsgang, M. Kunzen. til samme om Sommeren.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1839-11-15
Onsdagen den 1 Decbr. førstkommende, Formiddag Kl. 11, Nyborg den 4 Novbr. 1839. A. Dyrehauge. bliver i Grindløse Skole afholdt Licitation paa en nye Skole En Dreng, som har Lyst til at lære Uhrmager bygnings Opførelse, efter Overslag og Conditioner, som forinden faaes til Eftersyn paa nedennævnte Herreders Kontoir Konsten, kan strax blive antaget i Lære hos Un og hos Skolelærer Heilmann i Grindløse. Stuehuset inddertegnede. stilles til Opførselse enten af Grundmuur eller Bindingsværk: men Udhusene for Samme af Bindingsværk med brændte Nyborg den 13 Novbr. 1839. Steen. De Lysthavende indbydes at møde i Skolebygningen i Grindløse. L. Mathiesen. Lunde, Scham og Schoubye Herreders Kontoir den 14 No Et ungt Menneske, som i flere Aar har opholdt sig hos duevember 1839. M. Kungen. lige Gartnere, søger Ansættelse som Gartner, Gartnersvend, Skov-Auction ved Langensøe. eller Haugekarl. De bedste Anbefalinger haves. En Billet, Fredagen den 6 Decbr. førstkommende, om Formiddagen Kl. mærket "Gartnerens Haab, bedes aflagt paa Adressekontoiret. 10, bliver afholdt offentlig Auction i Enemærket og Dyrehaven, En duelig Møllersvend, der tillige forstaaer Møllebyggeriet, ønsker sig en Kondition til 1 Mai 1810 eller for, helst i en Kjøb Liebhaverne anmodes om at ville give Møde paa Langensøe. stadveirmølle. Hvo, som behøver en saadan, vilde behage at Langensee Birks Kontoir den 7 Novbr. 1839. henvende sig til Birkedommer Jeppesen paa Kjerlingberg pr. M. Knutzen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1839-11-15
Assens. 9000 Rigsbankdaler. Jdag er udkommet: kan i større og mindre Summer erholdes til Laans i anstunBidrag til Tidshistorien. dende Decbr. Termin. Vedkommende ville behage at hen Et Ugeblad. - 46. vende sig til Hospitalsforstander Bonde i Odense.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1839-11-15
Umyndiges Midler: 618 Rbd. 7132 s. rede Sølv kunne Jndhold: Om Forandring af Skolevæsenet i Nyborg, strax erholdes til Laans af Undertegnede. – Familien Rosenkrands's Oprindelse. Assens Kjøbstads Overformynderie den 9 Novbr. 1839. L. Andersen. P. Thuesen. (Redigeret af Carl Bagger.)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1839-11-15
Subscriptionsindbydelse. paa Colosse de udgivet af Palthazar Christensen, C. U. David, J. J. Giødwad, Orla Lehmann og A. Wessely.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1839-11-15
Jdet vi herved forelægge vore Medborgere Jndbydelsen til det Dagblad, vi agte at udgive som Fortsættelse af det hidtilværende Ugeblad "Fædrelandet, føle vi os opfordrede til saa klart og bestemt, som det er os muligt, at udtale os om den Plan, vi ved dette Foretagende ville følge. Navnligen ønske vi, at baade Venner og Modstandere strax maatte komme paa det Rene med Hensyn til de politiske Grundsætninger, vi hylde, og som vi gjennem vort Blad ville søge at forfægte, og vi ville derfor begynde med at fremsætte den Trosbekjendelse, hvis kraftige og conseqvente Gjennemførelse vil bestemme vort Blads aandige Phystognomi, forsaavid den derved er eller kan være Tale om Politik Vi nære den Overbeviisning, at det constitutionelle Monarki er den Statsform, som fuldkomnest svarer til den europæiske Civilisations historisk begrundede Tilstand, den Statsform, som meest begunstiger alle gode Kræfters frie Udvikling, bedst sikkrer et oplyst og retelskende Folks Fremgang, i Dyd og Velværen. J denne Overbeviisning, som har faaet ny Styrke hos os ved at agte paa den lykkelige Udvikling, et elsket Broderfolk skylder sin Statsforfatning, ville vi søge at udbrede Kundskab til frie Samfundsformer og Kjærlighed til et frit Folkeliv, og stræbe at befæste det Borgersind og de Dyder, hvorved et Folk gjør sig værdig til Frihed. Saaledes ville vi virke for den Tidens Oplysning, som Danmarks Konge vil føre sit Folk imøde." Da Monarkens Ansvarsfrihed er Grundbetingelsen for alt Kongedømme, ville vi med undersaatligt Sind nære den Pietet, der skyldes Fyrstens Person og hans Villies Reenhed; men ved Siden deraf ville vi gjøre Alt, hvad der staaer i vor Magt, for at virkeliggjøre den moralske Ansvarlighed, der paa hviler alle Kongens Raadgivere ligeoverfor en oplyst offentlig Mening. Vel ansee vi raadgivende Provindsialstænder for en ufuldkommen Folkerepræsentation; men vi miskjende dog ingenlunde, hvor meget de, samvittighedsfuldt afbenyttede og kraftigt understøttede, kunne virke til at uddanne og styrke den offentlige Mening og til at skaffe den vedbørlig Jndflydelse paa Regjeringens Gang. Vi ville derfor nøie slutte os til Stænderindretningen, søge at udbrede Kundskab til Forhandlingerne, at forplante disse Debatter over i hele Nationens Tænkning, skærpe Folkets Control med sine Udvalgtes Færd og saaledes bidrage vor Skjærv til at denne Jnstitution maa vorde stærk i Folket, og da tillige stærk ved Folket. Men idet vi saaledes slutte os til Stænderinstitutionen, stole vi fast paa dens fremtidige Udvikling, navnlig paa Foreninger af de tvende Forsamlinger for Jylland og Østifterne, paa Forhandlingernes fuldkomne Offentlighed og paa en Reform af Valgsystemet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1839-11-15
J Trykkefriheden see vi en af de mægtigste Støtter for et Folks Oplysning og Moralitet, for dets Fremgang i Selvbevidsthed, Frihed og Velværen, og vi ville derfor lade de være os magtpaaliggende at udbrede Erkjendelsen og styrke Overbeviisningen om, hvor stort et Gode Trykkefrihed er og hvor uundværlig den navnligen er under en Statsforfatning, som vor. Med den Samvittighedsfuldhed, hvormed vi ville stræbe at holde os den bestaaende Lovgivning efterrettelig, ville vi modsætte os enhver administrativ Vilkaarlighed, hvis saadan nogensinde skulde træde os eller Andre for nær i Brugen af Pressens lovbeskyttede Ret; thi den sidste Skygge af Trykkefrihed forsvinder, hvor nogen Tredie kan stille sig imellem Domstolene og Pressen. Men med denne Agtelse for den bestaaende Lovgivning, der skal vise sig baade i vor Underkastelse under dens Bydende og i vor Modstand mod al Vilkaarlighed, ville vi dog vedholdende minde om, hvor fuldkommen vor Presselovgivning er, og hvorledes selv den ringe Frihed, Forordningen af 1799 levnede os, er bleven indskrænket og undergravet ved en Mængde senere Bestemmelser, der kun lidet staae i Samklang med Folkets besindig og forstandige Characteer, dets stedse stigende Oplysning og dets store Beviser paa Troskab mod Kongehuus og Regjering, Vi ville saaledes holde fast ved det Haab, og vi ville gjøre hvad vi formaae for dets Opfyldelse, at Danmark snart maa gjenvinde den Frihed, der engang udgjorde dets Stolthed, og Europas Beundring.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1839-11-15
Efter de Anskuelser, vi have dannet os om de europæiske Statsforholds Udvilling, nødes vi til den smertelige Tilstaaelse, at Danmark ikke synes saaledes at have indordnet sig i disse Forhold, at det i naturlige og omhyggeligt pleiede Forbindelser kunde søge den yderligere Betryggelse, der er nødvendig for en saa ringe Magt, som den, hvortil Danmark lidt efter lidt er sunket ned, hvis den med fuld Fortrøstning skal see Fremtidens Tilskikkelser imøde. Det danske Folk tilhører efter sin Oprindelse, Historie og Dannelse det store vest europæiske Culturgebeet. Vi ville derfor gjøre Alt, hvad der staaer i vor Magt, for at knytte den offentlige Mening, der i sidste Jnstants stedse er Herre over Folkenes Skjæbne, til de Sympathier og de Jnteresser, som have forenet de videst fremskredne Nationer under Oplysningens og Frihedens Banner. Men Danmark hører tillige til den nordiske Treenighed, hvortil Landenes Beliggenhed og gjensidige Trang til hinandens Frembringelser, Folkenes Stammeslægtskab og inderlig sammenvorede Fortid, hiint store Fælledseie af Dannelse og Sæder, af Sprog, Literatur og Religion, tildeels endog af Love og Jnstitutioner, hvortil Naturen og Historien aa aabenbart have bestemt de tre skandinaviske Riger. En hjertelig og folkelig Tilnærmelse imellem dem har alt begyndt under de lykkeligste Forvarsler. Vi ville gjøre Alt, hvad vi formaae, for at levendegjøre hine Følelser, bekæmpe de Fordomme og udsone de Jnteresser, som kunde træde samme i Veien, for at fremme en af alle ydre Adskillelser uafhængig, videnskabelig Sammensmeltning, for at understøtte enhver commerciel, industriel og selskabelig Forbindelse og saaledes opflamme Bevidstheden om vor nordiske Natur og styrke Troen paa vor skandinaviske Uforgængelighed - hiin store, folkelige Grundvold for den inderligere Sammenslutten mellem Regjeringerne, navnlig hvad Politik og Forsvarsvæsen angaaer, som først vilde gjengive Norden, sin brudte Kraft og verdenshistoriske Betydning. Jsoleret i sine udvortes Forhold er det danske Monarki efter vor Overbeviisning desværre søndersplittet i sit Jndre. En Sammensmeltning af de forskjellige Dele, hvori det trods sin Lidenhed er adskilt, er neppe mulig, og vilde vel heller ikke være til Nogens Gavn; men indre Fred, bygget paa lige Retfærdighed for Alle - navnlig ogsaa i Henseende til Beskatnings- og Embedsvæsen - og eendrægtig : Samvirken til fælleds Frihed og Lykke, det er det Værk, hvortil hver Velsindet bør række Haanden. Vi ville derfor understøtte Hertugdømmenes Beboere i Alt, hvori vi finde deres Ankepunkter grundede, og, idet vi efter Evne ville bekæmpe alle separatistiske Tendentser og Jntriger, ville vi med Glæde slutte os til deres hæderlige Stræben efter større borgerlig Frihed. Den samme Agtelse, som vi skylde den germaniske Nationalitet hos de med os under samme Scepter forenede Tydskere, ville vi naturligviis fordre for vor danske Nationalitet og vort danske Sprog, hvilke vi derfor efter Evne ville forsvare mod al Fornærmelse og Undertrykkelse, især der, hvor de haardest ere betrængte - i det nordlige Slesvig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1839-11-15
interessante Bedømmelser af Konstacademiets frugtbrinat kunne bidrage til at gjøre disse end mere gende baade for Konstneren og for Publicum. Overhovedet skal ethvert almeenvigtigt Anliggende stedse finde os redetil direct eller indirect at gjøre, hvad der staaer i vore Kræfter, for at befordre det Rette og Nyttige. Naar vi hertil føie, at foruden de egentlige Dagens Nyheder allehaande Handel og Jndustri vedkommende Efterretninger og alle saadanne Beretninger og Erindringer, der kunne have Jnteresse for det store Publicum, i en saa sammentrængt og let overskuelig Form, som muligt, ville komme til at slutte hvert Nummer af "Fædrelandet, saa have Læserne her en tilstrækkelig Udvikling af den Opgave, vi derved have sat os. Vismok er denne Opgave saa omfattende og de Vanskeligheder, som navnligen hertillands derved ville være at overvinde, saa store, at vi ikke tør haabe meere end tilnærmelsesviis at løse den, og selv dette kun under Forudsætning af virksom Understøttelse fra mange Sider. Jsær er det de literaire og artistiske Anmeldelser, hvorved vi om ikke udelukkende, saa dog fornemmeligen maae regne paa Andres Bistand. Naar vi imidlertid betænke, hvor ringe Uleilighed det er for en Mand, der er fuldkommen hjemme i sit Fag, og læser hvad der udkommer i samme, med faa Ord at udtale sin Mening om saadanne Skrifters Værd og Forhold til Videnskadens Standpunct, og hvor kjært det maa være Videnskabsmændene, ved Siden af den nøiere Forbindelse med de egentlig Jndvide, ogsaa at kunne træde i Berøring med det store Publicum, saa have vi vist al Anledning til at vente aandrige og grundige Bidrag i denne Retning, selv af Mænd, som ikke maatte deele vore politiske Anskuelser, og altsaa ikke kunne paatage sig nogen Ansvarlighed i saa Henseende, men dog gjerne ville opoffre nogle Øieblik paa at oplyse deres Medborgere, om Ting, hvorfor de særligen interessere sig og hvori de have erhvervet sig speciel Jndsigt. Dem ville vi derfor give Stevnemøde paa de Enemærker, hvor alle aandige Jnteresser smelte sammen, og vi ville gjerne nøies med den beskedne Rolle at være deres Forlæggere. Og alle dem, der ikke føle Lyst eller Kald til at levere egentlige Artiller, men dog interessere sig for vort Foretagende, ville vi minde om, at dette kun kan opfylde sin Bestemmelse, naar hver yder sin Skjærv dertil, minde om, at vi kun ved fra mange Sider at erholde Vink Kjøbenhavn d. 15. November 1839. Balthazar Christensen, C. N. Da og Oplysninger, for hvis discrete Afbenyttelse vi tør indestaae, kunne give Bladet den fornødne Righoldighed og alsidig Jnteresse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1839-11-15
Vi havde først paatænkt, at begynde Bladets Udgivelse den 1ste April n. A., fordi et saadant Foretagende kræver mange Forarbeider, og disse saavelsom Organisationen at Forsendelsen Tid; men man er fra alle Sider kommet os imøde med saa megen Velvillie og Understøttelse, at vi troe at kunne opfylde det af Mange yttrede Ønske, allerede at lade det udgaae til Nytaar. "Fædrelandet, vil saaledes fra 1ste Januar 1840 udkomme 7 Gange om Ugen, hver Aften, af Format som nærværende Subscriptionsindbydelse og naar dertil er Anledning, navnligen medens de roskildske eller viborgske Stænder ere forsamlede, ledsaget af Følgeblade. Prisen, for hvilken det leveres Abonnenterne frit i Huset, er i Kjøbenhavn 15 Mark, udenfor Kjøbenhavn 3 Rbd. for Qvartalet. Bladets Expedition er paa Østergade Nr. 70, hvor Subscription modtages, saavelsom hos de i Byen tilstedeværende Udgivere, (Hr. Giødwad er for Øieblikket i Udlandet; Christensen boer i Krystalgade Nr. 242, David og Lehmann paa Lille Kjøbmagergade Nr. 189 og Wessely paa Østergade Nr. 51). Udenfor Kjøbenhavn vil Bladet snarest muligt i hver Kjøbsted erholde en Commissionair, som vil modtage Subscription for sin By og Omegn, og gjennem hvem Bladet vil vorde tilstillet udenbyes Abonnenterne saa hyppigt, som det under den her bestaaende Postindretning paa nogen Maade er muligt, paa de fleste Steder idetmindste to Gange om Ugen. vid, Orla Lehmann, A. Wessely,
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1839-11-18
Ne 202. 68 Aargang. Stifts Fyens privilegerede. Kongelig ene sant Avertissementstidende. Adresse- og politiske Avis, overalt i de danske Stater. Forsendes med Brevposten af Søren Hempel, Cancellieraad.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1839-11-18
Trykkes og udgives i Odense 18 November 1839. Mandagen, Jndhold. Politisk Oversigt Frankerig. Belgien, Tydskland. Grækenland, Spanien. Jtalien. Orienten
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1839-11-18
Udenlandske Blandinger. Fædrelandet. Offentlige Foranstaltninger. Videnskabelighed. Tildragelser. Blandinger
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1839-11-18
Politisk Oversigt. Frankerig. J næsten alle Journaler afkopieres en i "Courier, offentliggjort Artikkel, der kaster en rædselfuld Skygge paa den franske Armees Tilstand i Algier. "Soldaterne - hedder det - de ikke meer under Fiendens Jld: de hentæres langsomt i Pelotonviis, i Compagnieviis, ja i hele Batailloner, og det er Feberen, som bortriver dem. Næsten hele Regimenter ere forsvundne uden at fyre et eneste Skud. J mindre end 3 Maaneder mistede en Bataillon af 600 Mand 200 ved Feberen, medens 300 bleve syge, i nogle Hospitaler uddeles ikke Medicin, fordi Man har Mangel paa Flasker, i andre maae Patienterne sove paa Gulvet, fordi Man ingen Senge har J Philippeville ligge 950 Syge i et Rum, der neppe vilde være tilstrækkeligt for 300 Sunde. De døe, fordi Man lader dem for tidligt arbeide paa Veiene, i Leirene, i Sumpene, førend de endnu ere vante til Klimaet. J 15 Maaneder er 1/2 Deel af den africanske Hær død paa Jorden eller i Hospitalerne, medens 2/3 af Resten ere syge. - Moniteuren erklærer imidlertid denne Beskrivelse for overdreven, den benægter, at der er Mangel paa Medicin, men den indrømmer, at Man savner Huse til de Syge. Hertil har nu atter "Courier- taget tilorde og paastaaet, at Hertugen af Orleans, som for Tiden er i Algier, selv har seet 3000 Soldater uden Madradser og blottede forAlt; ja han har endog i Constantined ladet de Syge, der laae paa Gaden, flytte op i Palladset.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1839-11-18
Belgien. J Gent, Brussel og Antwerpen har Man anstillet Huusundersøgelser i Anledning af orangistiske Kabaler. Saaledes har Politiet i Antwerpen opbrudt alle Komoder, Chatoller og Kufferter hos Enken van Gobbelschroy, en Dame paa 70 Aar og Moder til den forrige Minister. Samtidig hermed foretoges en lignende Undersøgelse hos Sønnen samt hos Grev Duchatel, der har været Adjutant hos Prindsen af Oranien.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1839-11-18
Tydskland. Den 10 de har Kongen af Sachsen, i egen Person aabnet Landets constitutionelle Landdag.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1839-11-18
Grækenland. Jstedetfor Finantsministeren har Man nu oprettet en Finantscommission, der bestaaer af en Præsident og 2 Raader. Jndretningen finder ingen bifald hos Nationen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1839-11-18
Spanien. Espartero er nu rykket saavidt frem, at han kun er 4 Mile fra Morella, medens Donnel med Centrumsarmeen staaer 2 Mile fra den anden carlistiske Hovedfæstning, Cantavicia.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1839-11-18
Jtalien, Fra Wien meldes, at Paven er farlig syg, medens directe Efterretninger fra Rom berette, at Hs. Hellighed atter foretager sine sædvanlige Spadseretoure, og nylig har givet Hertuginden af Berry en Audients. Jack Ov vidt
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1839-11-18
Orienten. Den vigtigste Efterretning herfra er, at Mehemed Ali ikke skal være utilbøielig til at udlevere den tyrkiske Flaade. Grunden hertil siges at være de tyrkiske Troppers store Utilfredshed samt Paschaens Pengeforlegenhed, der bevirker, at han ikke kan udrede Solden. - J en af Constantinopels Forstæder har der atter raset en Jldebrand, der har fortæret 500 Huse, men Man har ikke kunnet opdage Gierningsmændene. HafiPascha, der er udnævnt til Gouvernør i Erzerum, er afreist til sit Paschalik, hvor han skal sætte denne Armeniens Hovedstad i en imponerende Forsvarsstand, i hvilken Anledning Rusland skal have forlangt Oplysninger. - Fra Persien meldes, at en persisk Armee er i fuld Marsch imod Bagdad og at denne sidste Stad gjør sig parat til at udholde en Beleiring.