Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-04-21
De paa Slottet i Kiel for Hs. Excellence Geheimeraad og Ober=Kammerherre Græve af Reventlow bestemte Værelser, blive i største Hast indrettede. Hs. Majest. har desuden ladet ham anvise aarlig 2000 Rdlr. og 100 Favne Brænde. Den med Etatsraad Caracter og 1500 Rdlrs. Løn til Kiel kaldte Professor Juris Hr. Doct. Trendelburg, er den 4de huj. der ankommen, og med første ventes at ankomme de Herrer Professorer Feldhusen, Zacharia og Titius, som og Hr. Procantzler Cramers Søn, som tillige skal være SlotsPræst, og en Professor Linqvarum Orientalium. Aalborg, den 13 April Fra Nibe og omliggende Egn. meldes, at det forskrækkelige Uveir, som opkom Tirsdagen den 28 Mart. om Aftenen, og vedvarede samme Nat og Dagen efter, har ogsaa der anrettet stor Skade og Bedervelse. Vandet gik saa høit, at det truede de Huuse, som ligge næst ved Stranden, med en Oversvømmelse, og da Vandet var oprørt fra Grunden, Stormen tornede og hvinede, og Sneefog opfyldte Luften, syntes det ligesom at Vand, Jord og Himmel vilde blande sig iblant hinanden. Fiskekaagene, skiønt de, som sædvanligt, vare fortøiede, bleve slidte løs fra Pælene, og vidt omkring adspredte paa en Miils Distance, nogle af dem slagne i Stykker, og andre beskadigede. Een af dem blev ført til Lundbeck=Land, og saa høit opdreven, at den indstødte Væggene paa et neden for Gaarden liggende Huus, hvor en svag Kone nyelig var udbragt af Sengen. Samme Skiæbne have de og Kreilkaagene, hvoraf en stor Deel bleve adsplittede og beskadigede, men især ere 2de af disse, som vare underveis mellem Aalborg og Nibe forulykkede. Disse vare begge ladte med Salt. Den ene søgte Tilflugt til Giøl, hvor Folkene bleve biergede, men Ladningen og Kaagen sank; den anden kom ind paa den syndre Side af Fiorden, under Nørholms Land, hvor begge Folkene ynkelig omkomme, og Kaagen med Ladningen sank. Mange Bundgarn, som allerede vare udsatte til Fiskeriet, ere blevne ødelagte, og en Deel, som dertil var bestemt, og om Aftenen nedlagte i Fiskekaagene, bleve med disse adsplittede, udskyllede og fordervede. Disse Stød kan ikke andet end foraarsage yderligere Armod for den fattige Almue i Fiskerstanden, samt giøre Ophold i Vaar Fiskeriet, som allerede lykkelig var begyndt. Herforuden laae ved Byen et Fartøi, ladet med Flesk og andet, som gik til Grunde. Men som de fleste ulykkelige Hændelser ofte frembringe en Lykke fra en anden Side, saa meldes tillige fra bemeldte Egn den vigtige og overmaade glædelige Tidende, at de bekiendte Løgstøers Sandgrunde, som saa meget hindrede, opholdt og bebyrdet Skibsfarten paa Liimfiorden, og paa hvis Opmuddring Hs. Majest. Kongen i saa mange Aar har anvendt saa anseelige Omkostninger, og gjort saa mange Anstalter, dog uden den forønskede Frugt, ere nu saaledes forandrede, at i Stedet for der før bemeldte Uveir ei befandtes uden 6 Qvarteer Vand paa Grundene, ere der blevne 14, og i Stedet for det forhen værende smalle Seilløb, skal det nu være 80 Favne breed; ligesom og at i Stedet for Bunden forhen bestod af det saa kaldede Løbe= eller Qvæg=Sand, bestaaer samme nu af Blaa=Kleeg. Denne Forandring, som uden Tvivl er foraarsaget ikke allene ved Veirets og Vandenes, men og ved underjordiske Bevægelser, aabner de behageligste Udsigter i Fremtiden, saavel for Kiøbstæderne, som det heele Opland og Liimfiorden oven for bemeldte Grunde, saa at Skibsfarten og Handelen haabes at skulle faae meere Luft, og følgelig igien komme til til Live.