Berlingske Tidende, 1768-09-12
Under 25de April dette Aar, haver Hs. K. Mst. paa Christiansborg Slot, igiennem Sit tydske Cancellie, allernaadigst udgivet i tydsk Sprog, "Forordning, hvorved eens Maal og Vægt indføres i den K. Andeel af Hertug dommet Holsteen." Hs. M. anseer det at være Handelen til stor Forfang, og en Aarsag til megen Forvirring, at saa forskællig Maal og Vægt bruges i Holsteen; thi deraf kan ikke allene flyde allehaande Vildfarelser og Fortrædeligheder, men endog Undersaatternes Forfordeeling i Hande og Vandel. Hs. M. finder Sig altsaa bevæget, til Publiei sande Beste, at afskaffe den hidindtil værende Ullighed, og derimod at indføre en aldeles Liighed i Maal og Væg udi Sin Andeel af Holsteen, og derved virkelig at udrette det, som Hs. Msts. Forfædre for lang Tid siden have haft i Sinde og adskillige gange frugtesløs forsøgt; ligesom og en lige Anordning strax vil paafølge baade i de fælleds Districter, og i Hs. Keiserl. H. den Russisk Keis Kronprints, Thronfølger og Storfyrstes private Andeel af Hertugdom met. Hs. M. befaler altsaa: 1) Til Kornvahres Jnd= og Udmaaling skal det Sædlandske Maal og intet andet bruges. Følgelig skal alle dertil erforderlige Maal indrettes lige efter det Sædlandske, nemlig en Tønde, som efter sit virkelige Rum skal holde 4 1/2 Rhinlandsk Cubik=Fod, deeles i 8 Skiepper, en Skieppe i 4 Fierdingkar, et Fdkr. i 2 Ottingkar og dette i 2 sextendeele. 2) Dermed maales alle Slags Kornvahre, uden Top, men afstryges langs efter Randen, med et Strygholt som er 2 Finger breedt og neden under rundet. Topmaal afskaffes altsaa og ganske forbydes. Kornet skal uden Gevalt styrtes i Maalet, og siden hverken trykkes eller sækkes. Med Skieppe maa intet maales, som giør fuldt en Tønde, og med Fdkr. intet, som giør fuldt en Skieppe. 3) Paa lige Maade maales alle Belg= og andre Frugter: Dog maa Roer, Æbler og deslige større Frugter maales med en maadelig Top. Humle og Meel skal ikke maales, men veyes. 4) J Henseende til Viin, og Brændeviin bliver det ved det hidindtil brugelige Hamborgske Maal, saa at et Oxehoved holder 6 Ankere, en Ahme 4 Ankere, et Anker 5 Vierteler, en Viertel 2 Stubgen, et Stubgen 4 Quartier, og et Quartier 2 Ost sel. 5) En Ølltønde skal holde 32 Stubgen, eller 64 Kander, og altsaa 128 Quartier Hamborgsk, og derefter inddeeles de mindre Øll Foustager. Den paa nogle Steder gjorte Forskæl mellem en grov og en smal Ølltønde afskaffes. 6) Den Lübske Vægt, som paa de fleste Steder allerede bruges, og som er ganske lidet forskællig fra den Hamborgske, skal over alt bruges, saa at et Skippund holder 20 Lispund, eller 280 Pund, et Centner 8 Lispund eller 112 Pund, et Lispund 14 Pund, et Pund 16 Unzer eller 32 Lod, et Lod 4 Qvintin, og et Qvintin 4 Es. Skaal, og Bismervægt skulle nøye stemme overeens. Med denne Lybske Vægt maales i Handel og Vandel alt hvad som pleye, at veyes, undtagen massiv Guld og Sølv, som maa herefter som hidindtil veyes med Cølnsk Vægt; samt Apotheker=Vahre og Medicamenter, som veyes med den sædvanlige Medicin=Vægt, men i stort skulle Apotheker=Vahre ogsaa veyes med den Lybske Vægt. Bismervægt maa kuns bruges i privat Huse, men ikke i nogen Krambod eller paa Torvene. Større Partier Vahre maa ikke paa Bismer eller mindre Vægt veyes i smaa Partier, men paa behørig stor Vægt 7) Alen=Tøy maales efter den Hamborgske Alen. Tre saadanne Alen paa hver Væg udgjøre en Favn Brændes Maal. 8) Til at indføre det rigtige Sædlandske Korn Maal i de ganske Land, har Hs. M. fra Kiøbenhavn foranstaltet 2 af samme Stads Magistrat justerede Stykker af hvert Slage Maale=Kar, og ladet det ene Stykke levere til Stads Magistraten i Rendsborg, og det andet til den i Jtzehoe, som paa hvert Steds Raadstue skal omhyggelig forvares. 9) Efter disse Originaler lade de til Justerings=Væsenet udnævnte Magistrater deels Maale=Kar forfærdige og justere, samt betegne med 2 Stempler, hvoraf det ene indeholder Kongens Navn i Chifre, det andet Stadens Vaaben, med Begyndelses=Bogstavet til dens Navn, for samme imod Betaling at overlade dem som deraf forlanger; deels lade de justere og stemple de Maale Kar, som nogen selv har anskaffet sig og dertil fremstiller. Og maa ingen ustemlet Maale Kar bruges. 10) Paa lige Maade omgaaes med de i Kiøb og Salg brugende Viin, og Øllfade, samt Vægt, Veyskaaler, Bismere og Alen, af hvilke alle fra Hamborg og Lybeck ere anskaffede rigtige justerede Originaler, som i bemeldte 2de Stæder til Efterretning forvares. 11) Fremstilles nogen Maal og Vægt hos den vedkommende Magistrat til Justering, som ikke kan accurat rettes efter Originalen, da erklæres samme for ubrugbar, og casseres. Jngen Haandværker maa, under svar PengeStraf, end ikke til privat Huusholdnings Brug, forfærdige nogen Maal eller Vægt efter andre hidindtil brugelige Størrelser, men alt efter de i denne Forordning foreskrevne Størrelser. 12) Magistraterne i bemeldte 2de Stæder skal med første erholde og offentlig kundgjøre en Taxt, hvorefter de til enhver skulle overlade de her paabudne Maale Kar, Vægt og Alen, justerede og stemplede, saa og tage behørig Betaling for at justere og stemple de andensteds forfærdigede. 13) Fra 1ste Mai 1769 træder denne Forordning i sin fulde Kraft, fra hvilken Tid af ingen Handel, og Vandel maa skee efter anden Maal og Vægt, men at saadan gammel, som ikke stemmer overeens med denne Forordning, skal, hvor den antreffes, casseres, sønderhugges, eller paa anden Maade skaffes af Veyen. 14, Amtmændene, Landfogden og Magistraterne i Stæderne, samt andre Øvrigheds=Personer og Embedsmænd skulle, med de K. Ober= og Sachwaltere, see til og holde over denne Forordnigs Efterlevelse. Alt hvad som, efter 1ste Mai 1769, ikke indkiøbes eller udsælges, ikke maales et ter veyes, efter her foreskrevne Maal og Vægt, confisqueres, og den som bruger andet Maal og Vægt bøde desuden 50 Rdlr. Den, hos hvem andre Maal og Vægt ved nødig befundne Eftersøgning i Huset findes, bøde 25 Rd.; og hver af de Contrahentere, som stille Contracter eller Foreninger efter andre Maal og Vægt, bøde 20 Rdlr. 15) Kiøbmænd og Kræmmere, som komme til Markeder, skulle bruge samme Maal og Vægt, under 20 Rdlrs. Straf Føre de dem med sig, da skulle de dog, førend de bruge dem, lade dem stemple, under 5 Rdlrs. Straf. J Almindelighed maa i Handel og Vandel intet ustemplet Maal og Vægt bruges, om det end er rigtigt, under 5 Rdlrs. Straf. 16) Saasom Undersaatterne paa Landet paa adskillige Steder have haft visse Korn-Afgifter in Natura, hvilke hidindtil ere vorden leverede efter andet Maal end det Sædlandske, saasom det og kunne hænde sig, at Kiøbe=Forpagtnings- og andre Contracter, som lydede paa de hidindtil brugte Korn=Maal. skulle opfyldes efter den 1ste Mai 1769, saa, i Henseende dertil, er Hs. M. i Begreb med at undersøge og bestemme Forholdet af alle udi Sin Andeel af Holsteen nu brugelige Korn Maal, imod det Sædlandske, derover at forfatte udførlige Lignings= eller Reductions Tabeller, og at lade samme inden dette Aars Udgang kundgiøre. Efter disse Tabeller skulle vedkommende Parter, ved deres Leverancer eller Afgifter, enten i Mindelighed foreene sig, eller ade sig skille imellem enten ved Voldgiftsmænd, eller i fornødne Tilfælde af Øvrigheden. Ovenmeldte Korn-Afgifter skulle derefter behørig protocolleres efter Sædlandsk Maal, saa og anmeldes hos Øvrigheden, at Korn-Registerne derefter forandres. Hvad de K. Korn-Rettigheders ny Ansættelse, og Oppebørsels Registernes erfordeelige Forandring derefter angaaer derom foranstalter Rentekammeret det fornødne. 17) Øvrigheden, hver i sit District, og saavidt enhver vedkommer, skal i Tide regulere Matterne ved Møllerne, og paa hvert Sted tage nogle af Mølle Giæsterne deputerede Personer til sig, samt med dem forandre Matt=Skaalerne saaledes, at de staae i samme Forhold med det nu Maal, som de hidindtil brugte have staaet med det gamle Maal, saa og paa behørigt Sted lade opskrive, i hvad Forhold Matskaalerne staae med det ny Maal; den skal og forandre efter det nu paabudne Maal Tønder og mindre Fade hos Bryggere og Brændeviinsbrændere, som og ved Brygge, og Brænderierne i Hs. Msts. Amter, og paa de Hs. Msts. ogen Høyhed underlagte adelige Godser; paa de Steder, hvor Øl= og Brød=Taxter ere indførte, forandre og rette samme efter det ny Maal; see til ved Jordebøgers Opret ning og andre Leyligheder at Udsæd i Agre og Marker efter det ny Korn-Maal beregnes og anslaaes. Formanden og de Ældste for Grossererne er communiceret General=Toldkammer og Commerce Collegii Skrivelse til Stadens Høye Magistrat af 23de Julii 1768, af følgende Jndhold: "Da de Kongel. Told-Jnspecteurer her i Staden, saavel som samtlig Tolderne i Danmark, i Anledning af indkomne Forespørsel, om Salt med fremmede Nationers Skibe maa indføres, herfra er bleven tilkiendegivet, at de Forordningen af 14de Mai sidstleden ikke ophæver enten den Frihed, som de handlende Kongel. Undersaatter hidindtil har havt, eller Told og Consumption af Salt, men allene fastsætter en anden Maade, hvorefter Afgiften til Hs. Majestæts Cassa fremdeles af de Kongel. Undersaatter skal svares, og altsaa følger af sig selv, at Saltet, naar deraf allene skal erlegges a Tønde 2 s., samme da med Jndlandske Skibe og fra første Haand maa indføres.