Viborger Samler, 1831-11-28
J et Bilag til det nylig hidkomne No. 91 af Kieler Correspondensblatt, læses en Artikel med Overskrift: "Spærringen mod Choleral, der indeholder flere høist mærkelige Oplysninger og Bemærkninger om den i Hertugdømmerne stedfundne Spærring. "Med Urette ", hedder det, vilde man regne Cordontropperne ved Eideren og Kanalen det til Last, hvis Cholera i de første Ugers Tid skulde udbryde i Hertugdømmet Slesvig. Fra Ophævelsen af Spærringscordonnen ved Grændsen og mod Hamborg indtil den nye Cordon blev opstillet ved Kanalen og Eideren d. 4de d., i over 8te Dage, har ingen Cordon nogetsteds hindret den frie Passage fra Hamborg og Omegnen, og Enhver har, fra hine Egne, gjennem hele Holsteen og paa alle Overgangspuncter talene med Undtagelse af Rendsborg), kunnet komme ind i det Slesvigske. De i Hamborg tilbageblevne Pakkeposter for fire Uger, have gjennem Ditmarsken, passeret Eideren, med 18 Pengetønder, fulde af klingende og velkommen, omendskjøndt uvasket Jndhold, og med Transitgods, og, ved at omgaae Fæstningen, komne ind i det Slesvigske, medens mange Pakker, og navnlig Penge, med den under 3die de til Rendsborg directe fra Hamborg indtrufne Pakkepost, ere blevne holdte tilbage i førstnævnte Stad, fordi Renselsesanstalterne - uagtet den lange Forberedelsestid - endnu ikke skulle have været i tilbørlig Orden. Aviser og Breve blive rigtigtnok tilstrækkeligt bearbeidede og ved altfor massive Jnstrumenter gjorte næsten ulæselige. - Reisende til Vogns, og til Fods, og, blandt de sidste, mange Haandværksvende, ere, under hiin Vaabenstilstand, komne ind i det Slesvigske fra Altona og Omegnen, uden at der paa Reisen er lagt dem mindste hindring iveien. Den 28de f. M. have, paa det store Qvægmarked i Itzehoe, Jndvaanere af Hertugdømmet Slesvig havt Samqvem med de hamborgske Kjøbere, og ere uhindrede igjen vendte tilbage til deres Hjem. Beviis for disse Kjendsgierninger kan, paa Forlangende, fuldstændigen leveres, og mange Læsere ville sikkert endnu kunne berige disse Exempler med andre, som de selv have erfaret. Hvis nu Cholera, der hverken skal respectere Overeenskomster, eller frygte Trudsler, i denne Vaabenstilstands-Tid skulde, ved hine Reisende og Fragtforsendelser, naar man forudsætter Smittetheorien, have sendt sin Gift ind i Hertug dommet Slesvig, og Virkningerne deraf skulde vise sig inden 20 Dage efter Cordonnens Opstilling (som den hidtilværende Qvarantainetid, saa vilde Skylden aabenbart ikke ligge hos Cordonen; thi den var der jo ikke. Men udbryder Sygdommen ikke i denne Qvarantainetid, saa er der ikke desmindre Jntet vundet for Løsningen af Spærringsproblemet, at den samme Grund, at nemlig ingen Spærring har fundet Sted; men Smittetheorien vil da have lidt et føleligt Sted." - Forf. gaaer nu over til at detaillere de beklagelige Følger for den sydlige Halvdeel af Hertugdømmet Slesvig, indtil Flensborg og Tøndern, af Spærringen fra Holsteen og hine store Stæder (Hamborg og Altona) fordi Afsætningen dertil af Landets Producter, især i Efteraarsmaanederne (fornemmeligen af Fedeqvæg og Smør) er ikke mindre vigtig for hine Egne end for Holsteen; der Skade, Øst- og Vestkysten af Landet lide ved den i denne Aarstid dobbelt byrdefulde Omvei over Rendsborg; det store Afbræk, alt Handelssamqvem faaer ved den Vanskelighed, det har at erholde Contanter fra Hamborg (de ved Pakkeposternes Udeblivelse i 4 Uger udeblevne Remisser anslaaes saaledes, alene for Hertugdømmet Slesvig, meget moderat tegnet, til en halv Million), saa at Pengemangelen er steget til en utrolig Grad; de store Byrder, som hvile paa de af Tropper belagte Egne, og de ikke mindre betydelige, der skulle udredes som Bidrag til de almindelige Cordonsomkostninger; den skadelige Jndflydelse, Spærringen har paa Skifte af Tyende i mange Egne &c. "Vistnok, siger han, fortjener det omhyggelig Overveielse, om den herved for Private og Communer, som for de Kongelige Kasser, saavel med Hensyn til Afgivternes Betaling, som til den udeblivende Jndførselstold, allerede forvoldede og fremdeles stedfindende, næsten uberegnelige Skade, som ogsaa Resultatet af de bekostelige Midler var mindre uvist og sandsynligt, staaer i et billigt Forhold til det Onde, man vil afvende." (Khp.) Om Opførelsen af Schillers Don Carlos har Kbhvns Skilderie No. 49 leveret en Kritik, som især er stræng mod Holst, der spilte Hovedrollen. "Han skilte sig, med Hensyn til de svage Aandsevner, den spæde malmløse Stemme, det drengeagtige, og i rolige tænksomme Situationer, føvnige Ansigt, Naturen har givet ham, der med al sin Smukhed, aldeles mangler Ynglingens mandige Caracteer, og med sin tynde Figur, dog taaleligt ved denne Rolle. Paa de affectfulde Steder var han undertiden endog heldig; da kom der Liv i det døde Ansigt." Om Hr. Nielsens Marquis Pofa siges derimod, "Store, herlige Kunstner hvor gav Du ikke denne Rolle med sandt Mesterskab, Hvilket Liv, hvilken Fyrrighed, hvilken Tænksomhed, hvilken Sjæleadel afprægede sig ikke i Din hele Forestilling! Og om Fru Heibergs Prin 2 sesse Choli: "at hun var næsten altfor elskværdig, og fortryllede Alle, der saa hende, ja at hun i de sidste Scener næsten overgik sig selv.