JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-09-20
Regjeringen har desaarsag, i Forening med den engelske Admiral paa de brittiske Krigskibe i Tajo, taget mangehaande Forholdsregler til Sikkerhed.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-09-20
Adskilligt. Engelske og franske Blade fortælle om en Billard, som en Dreier i London har forfærdiget og som vanskeligen finder Lige. Den forestiller et Linieskib paa 74 Kanoner. Saasnart man vil spille, sænke Masterne sig, og strax fremkomme paa alle 4 Hjørner Qvener, hvoraf man efter Behag kan udvælge. Gjøres en Ball, saa toner 3 Kanonskud; caramboleres, saa falder kun et Skud; et Stød, der tæller 14, bliver tilkjendegivet med et heelt Lag af 74 Skud. Man troer, at den er bestemt til en Foræring for den persiske Schach. J Durham blev nylig en Mand, som havde dræbt en anden i Nævekamp, frikiendt fordi Klagen var skreven paa Papiir og ikke paa Pergament!
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-09-20
De engelske Blade fortælle om en Dame, som denne Tid barbenet foretager en Pilegrimsvandring fra Skottland til London. Hun er rigelig forsynet med Penge, og klæder sig i Fløiel og Silke, naar hun underveis ligger over i Værtshusene.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-09-20
Man troer nu atter i Paris, at Censuren vil blive indført igjen. Rygtet siger, at Forordningen desangaaende allerede skal være undertegnet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-09-20
Et Sted i Nordamerica lever et Par Ægtefolk, som har været givt sammen i 90 Aar. Manden er 108, Konen 117 Aar. Manden Aler. Berkley, har gjort Krigstjeneste under Hertugen af Marlbarough.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-09-20
Jndenlandsk. Under 31te f. M. er emaneret en kongelig allernaadigst Forordning, hvorved det tillades Landmændene, til Afgang i næste Aars Skatter, at levere 1 Tønde Korn af hver Tønde privilegeret Hartkorn, og 1 Tde. 4 Skpr. af hver Tønde uprivilegeret Hartkorn i Danmark. Af bemeldte Kornbeløb ydes det Halve i Rug og det Halve i Byg. Frasigelse af Leverancen, ligesom Anmeldelse om Forandring i Ydelsesmaaden, bør skee til vedkommende Amtmænd inden næstkommende October Maaneds Udgang.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-09-20
Under samme Dato er der udstædt en anden kongel. allernaadigst Forordning angaaende en treaarig Eftergivelse af 400,000 Rbd. aarligen af den ved Forordningen af 15de April 1818 paabudne Landskats Beløb af Jorder og Tiender i Danmark.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-09-20
Underofficier Malchau af Dronningens Livregiment, der var deserteret fra Glückstadt, efter at have bestaa let Munderingsdepottet, og efterlystes ved Stikbreve, har selv indstillet sig igjen ved Regimentet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-09-20
J Aarhuus er nylig en Person død i Daarekisten, hvor han i et afsondret Lukaf havde tilbragt over 30 Den udbekjendte Dame, som omtaltes i No. 71, har nu faaet Logis paa Raadhuset i Svendborg, hvorfra hun i disse Dage skulde transporteres til Kjøbenhavn, hvor hendes Meriter endnu skinne bedre end i Fyen. Hun opholdt sig egentlig i Skaaruper, hvor hun først var landet, og gav et Bal for over 30 Jnd budne af Omegnen. For nogle Aar siden skal hun have spillet Commedie i Svendborg under Navn af Jomfrue Bombasin. Efter Forlydende circulerer en Subskriptionsplan paa en Samling af de om hende bekjendte Anecdoter, som sikkert ville have Jnteresse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-09-20
Hr. Blok Tøren spaaer nu ogsaa, ligesom forhen Redacteuren af Slagelse Avis, at Massen af Guld og Sølv om faa Aar vil være saa forøget, at alle Ting, især Livets Fornødenheder: Føde, Klæder og Huus, ville erholde mangedobbelt forhøiet Værd imod hine Værditegn. Begyndelsen til denne store Omvæltning i Menneskelivet er allerede gjort ved den Bearbeidelse af Americas uhyre Guld-og Sølv=Gruber, hvilken engelske Pengeselskaber have iværksat. Vor Tidsfølgerigeste Opfindelse: Dampvæsenet, vil ogsaa virke kraftigen til dette Maal, hvis Opnaaelse alle Tings Eiere maa ønske – alle Penge-Eiere frygte. Grundeierne, hvis skrækkelige Lidelseshistorie vistnok nærmer sig sin Ende, bør derfor, saavidt muligt, beholde hvad de have
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-09-20
Bekjendtgjørelser. J Selskabet Foreningen i Nykjøbing holdes Qvartalmøde Tirsdagen den 4de October d. A., om Eftermiddagen Kl. 6. Contingenten for 4de Qvartal d. A. og den aarlige Afgivt til Frue Kirke i Kjøbenhavn af 2 Rbd. Sølv for hvert Medlem erlægges til Cassereren. Directionen, den 16de September 1825.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-09-20
til det 76de Klasselotteriesedler Lotteries 2den Klasse kan bekommes hos N. Hansen i Saxkjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-09-20
Auctioner. Efter passeret Dom og Jndførsel og Udlægshaverens Reqvisition blive de Huusmand Peder Rasmussen i Dannemarre tilhørende tvende Parceller af Arvefæste gaardene i Øster og Vester Charlottenlund, tilsammen omtrent 8 a 9 Tønder Land, bortsolgte ved trende offentlige Auctioner, som afholdes Torsdagene den 29de d. M. og 6te October d. A., paa denne Byes Raadstue, Formiddag Kl. 10 slet, og Fredagen den 14de October d. A., Formiddag Kl. 11 slet, i Niels Caspersens Gaard i Gloslunde. Conditionerne kunne forinden erholdes til Eftersyn hos Procurator Hviid heri Byen. Nakskov, den 15de September 1825. Pontoppidan
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-09-20
Fredagen den 30te September førstkommende og Løverdagen den 1ste October d. A., om Formiddagen Kl. 9, bliver paa Nakskov Ladegaard, efter Begjæring, af Proprietair Suhr, og paa Grund af Bopæls Forandring, ved offentlig Auction bortsolgt et Pianoforte i Mahognie Kasse, en betydelig Deel Jndboe, bestaaende af: Borde, Stole, Speile, Chatoller, Skabe, Porcellain og Glasvare, Linned, Sengeklæder, Kakkelovne, Sølvtøi, Kjøkkentøi, Bryggerkjedler, Ballier, et Kjerneværk, samt en betydelig Deel Heste, Køer, Kalve, Faar og Sviin, endeel Vogne, Plouge, Harver, Slæder, Tromler, m. m., alt efter de Conditioner, som paa Auctionsstedet ville blive bekjendtgjorte. Til Liebhavernes Efterretning bemærkes, at Kreaturene og Avls redskaberne først opraabes til Bortsalg sidstnævnte Dag. Cataloget til ovennævnte Auction er forinden til Eftersyn hos Forligelses-Commissair J. P. Schwensen, i Nakskov. Nakskov, den 8de September 1825. J. Schwensen, const.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-09-20
Jfølge vedkommende Dom- og Udlægshavers Begjering bliver Vævermester Benjamin Nielsens Eiendomsted, beliggende i denne Byes Møllegade, under Brandassurance No. 66 b. Matricul No. 79 & 80, med tilhørende Grund, Gaardsplads og Hauge, samt andet Tilliggende, stillet til 3de offentlige Auctioner, hvoraf de 2de første afholdes paa mit Contoir Mandagene den 3die og 17de October førstkommende, Klokken 10 Formiddag, hvorimod 3die og sidste Auction afholdes i det sælgende Sted Mandagen den 31te samme Maaned, om Formiddagen Kl. 11. Conditionerne erfares paa Auctionsstederne. Dette bekjendtgjøres herved ifølge Placaten af 22de April 1817 til Efterretning for Vedkommende. Stubbekjøbing Byefogedcontoir, den 8de September Rousing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-09-20
Jfølge Dom og Udlæg samt efter Reqvisition fra Procurator Madsen for Kammer-Advocaten, grundet paa den kongel. Statsgields-Directions Ordre, bliver den Gaardmand og Dannebrogsmand Hans Thønnesen tilhørende Gaard i Riiserup, af Hartkorn Ager og Eng 8 Tdr. 7 Skpr. 3 Fdk. 2 1 Alb., med Kirketiende af dens Jorder, samt Besætning, Jnventarium, indavlet Sæd og Høe, stillet til 3de Auctioner, som afholdes: 1ste Auction Fredagen den 14de October d. A., 2den Auction Fredagen den 28de f. M., og 3die Auction Fredagen den 11te November d. A., hver Dags Formiddag Kl. 11. Første og anden Auction afholdes paa Falster Birks Tinghuus ved Nykjøbing, og den tredie Auction paa Gaarden selv. Conditionerne, hvorefter Auctionerne agtes fremmede, erfares 8te Dage forinden 1ste Auction hos Reqvirenten heri Byen; hvilket bekjendtgjøres, saavel til de Lysthavendes Efterretning, som for Panthaverne, i Overeensstemmelse med Placaten af 22de April 1817. Falster Birks Contoir i Nykjøbing, den 7de September 1825. C. G. Krüger.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-09-20
Efter passeret Udlæg, og det høie Stiftamts Foranstaltning, blive følgende, for resterende kongel. Skatter og Afgivter udlagte faste Eiendomme, med deres Tilhørende, heri og ved Byen, nemlig: 1) Bager Grosses Stervboegaard, under Matricul No. 35, bestaaende af 14 Fag Forhuus, med deriværende Bagerie, samt 24 Fag Udhuse. 2) Skipper Christen Weiles Huus, under Matricul No. 125, stort 8 Fag til Gaden, samt 3) Kjøbmand K. P. Kieldsens Jordlod, Foldevænger kaldet, stor circa 6 Tdr. Land, stillet til 3de offentlige Auctioner, der afholdes paa Raadstuen hersteds, Fredagene den 30te September, 14de og 28de October førstkommende, hver Dags Formiddag Kl. 11 slet, ved hvilken sidste Auction Eiendommen agtes absolut bortsolgte, hvilket herved bekjendtgjøres til Liebhavernes og vedkommende Pantecreditorers Efterretning, overeensstemmende med Placaten af 22de April 1817. Nysted Byefoged Contoir, den 8de Septbr. 1825. Prom.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-09-20
Ved Tallotteriets 1115 Trækning i Altona udkom: No. 50. 19. 1. 54. 3.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-09-23
Lollands og Falsters Stifts Kongelig alene privilegerede. Addressecontoirs Efterretninger. delsbære. Rittende Aargang. Rummer 74. Udgives tvende Gange ugentlig fra C. C. Schultz's Enkes Bogtrykkerie. Forsendes, i Følge Kongelig allernaadigst Tilladelse, med Brevposten,
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-09-23
Udenlandsk. Breve fra Corfu og Zante bekræfte Missolunghis heltemodige Forsvar fra Grækernes Side. De Dødes Antal paa begge Sider angives saa stort, at man ikke godt kan troe det. Det være nu som det kan, naar blot de ulykkelige Spaadomme, som saalænge have forkyndt Missolunghis Fald, ikke gaae i Opfyldelse, og Bozzaris Heltebeslutning: "heller at lade sig begrave under Ruinerne, end capitulere, kan vedblive at opflamme og nære de Beleiredes Mod og Udholdenhed, Endeligen maa man dog engang blive træt af den evige Blodsudgydelse, og standse Krigen. - Porten skal være meget forbittret paa England, fordi det understøtter Grækerne; disse besvære sig igjen over, at andre Magter staae Tyrkerne biTrieft, den 1ste Septbr. Jfølge Beretninger fra Corfu af 18de f. M. skal Calamata være bleven besat af en Skare Mainotter. Man vil deraf slutte, at Pietro Bey, Mainotternes Overhoved, igjen handler i Forbindelse med Colocotroni, og har udsonet sig med Regjeringen i Napoli di Romania. Directe Breve fra sidste Sted af 7de og fra Hydra af 3die August melde, at Pesten raser ikke alene paa Morea, men ogsaa paa Candia.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-09-23
Paris, den 3die Septbr. For kort siden er her udkommet: lettre Messenianun, dateret Argos 1/2 Septbr. 1824, hvori Talen er og det foregivne russiske Cabinets Memoire og Gjenoprettelsen af Freden i Grækenland 1824. Brevet begynder saaledes: "Hvad skulde vi gjøre med Constantinopel, spurgte Joseph den 11., da Catharina foreslog ham udførelsen af Henrick den IV. og Leibnitzes store Plan. Hvad skulle vi med Grækenland, have nu i 3 Aar de europæiske Magters Fredagen den 23 September 1825. Ministre sagt; og skjøndt disse Magter ere interesserede i Roligheds og Ordens Opretholdelse, krydse sammes Privatinteresse sig dog i et Punct, hvori man ganske skulle være af eens Tænkemaade. Det simpleste og naturligste man kunde svare herpaa var: Gjør af Constantinopel hvad det har været, hvad det bør være, nemlig: en christelig, uafhængig Trone, og J ville ikke opsætte at gjøre Grækenland til hvad det maa være, hvad det aldrig skulde have ophørt at være: en europæisk, fri og politisk uafhængig Nation. – Statsmændene forvirre Tingene. – J alle hine abstracte Theorier og modsigende Hypotheser, hvor Grækenlands Fremtids Skjæbne synes at være et uopløseligt Problem, regnes den græske Nation for intet; intet Menneske spørger den; intet Menneske værdiger at tage den med paa Raad angaaende dens Fornødenheder; men afsøndret og forladt af hele Christenheden, udgyder den strømmeviis sit Blod, for igjen at vinde sin Ret og lovlige Frihed, og midt under denne heeltemodige Anstrængelse og de beundringsværdigste Heltegierninger, foretager man sig saa vilkaarlige Foranstaltninger med den, som om den udgjorde en Ladning Negere. Efterkommerne ville have Møie med at troe, at de europæiske Magters Ministre paa een og samme Tid og med samme Omhu arbeidede paa at afskaffe Slavehandelen og vedligeholde Grækernes Slaverie."
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-09-23
Madrid, den 29de August. Den nye engelske Gesandt, Hr. Frid. Lamb, der nu har været her i 8 Uger, udmærker sig ved et meget passende og værdigt Forhold. Man vil deraf, og endnu mere efter Breve fra England, slutte, at Frankrig og England i Forening ville hjælpe Ferdinand den 7de og gjøre en Ende paa de mange Lidelser, som nedtrykke Spanien.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-09-23
Jfølge de hos Bessieres fundne Papirer ere mangfoldige og meget anseete Personer blevne arresterede i de to sidste Nætter. Jblandt andre St. Fillippi NegriKlosters Superior og Munke. Men meest Opsigt har Secretairen ved Castiliens Conseils Kammer og Præsidenten for den øverste Purifications-Junta, Hr. Gor dons, Fængsling gjort. Han besad den mest udmærkede Plads i Staten og er nu indspærret i det adelige Seminarium; hans hele Familie har Huusarrest.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-09-23
General Armerich har endeligen den 22de holdt sit Jndtog i Cadix. Da Er=Alcaden Jglasias i Tarifa blev henrettet, raabte han endnu ned fra Skafottet: Leve Constitutionen, Hvorpaa Stemmer iblandt den forsamlede Folkemasse svarede med samme Ord og Udraabet: døe Tyrannen
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-09-23
Tanger, den 15de Junii. Den 9de f. M. begav den franske Consul i Marocco sig derfra til Fetz, hvorhan ankom den 19de, og da han havde udhvilet i 3 Dage erholdt han høitidelig Audients. Keiseren lod Consulen sige ved sin Pascha: "at Kongen af Frankrig og den franske Nation vare hans Hjerte særdeles dyrebare." Herpaa overgav Consulen Paschaen en Skrivelse fra hans Konge i en rigtbroderet Kapsel, tilligemed en paa samme Maade broderet Æske, som indeholdt et Diadem af Diamanter, foruden andre Foræringer. Den 25de giengieldte Keiseren disse Foræringer med en Løve, en Struds og 4 Heste. Consulen er allerede her igjen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-09-23
London, den 10de September. Times tager Coureren meget ilde op, at den vil bringe de nye Stater i en Cathegori med Hayti, og bemærker: Hvad de henkastede Vink, med Hensyn paa de gamle spanske Coloniers Beredvillighed, at træde i Negernes Fodspor og opnaae deres Frihed, formedelst en spansk Ordonance, angaaer, saa fortjente de, naar de handlede saaledes, at blive gjenerobrede. Dog, førend Bolivar vil beqvemme sig til en saadan Fornedrelse, vil Leoparden miste sine Pletter, og den Hvide blive til Neger. Morgen Krøniken siger ligeledes: De Franske have begyndt et Feldttog i Spanien, for at bekæmpe Jakobinismen, og ville nu maaskee nødes til at foretage et andet, forat undertrykke Jesuitismen. Vor Collega, Coureren, venter meget Godt af denne franske Politik, ogsaa Hr. Rothschild og andre Capitalister ville sandsynligviis love sig meget Godt deraf.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-09-23
Den 3die d. M. sprang Taget af Fyrværkerne Brooks Fabrik i White Chapel, som var fuldt af Krudt, Raketter og andet til Fyrværkeri, i Luften. Explosionen var saa heftig, at Møblerne i alle nærliggende Hus bleve omstyrtede, og Mennesker kastede fra Stolene, hvorhos ogsaa flere Huse bleve beskadigede paa Tage og Vinduer. Ni til ti Mennesker ere komne til Skade derved.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-09-23
Privatbreve fra Sincapore af 9de April melde, at den brittiske Armee var rykket ind i Avas Hovedstad, og at den havde taget Birmannernes Konge fangen hvilket skulde have bevirket en ærefuld Fred for England. Husene Baring og Lafitte ville paatage sig et Laan for Hayti. Times bemærker herved, at for 50 Aar siden vilde vel Jngen tænkt sig det muligt, at nogle Jndivider ville give en Negerrepublik et Forskud af 7 Millioner Pund Sterling.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-09-23
Den Beslutning af vor Regjering, at indføre den engelske Møntfod i alle Colonier, er allerede bragt Udførelse paa Cap. Neppe var det bleven bekjendt i Paris, at den engelske Regjering vilde sende Carl Stuart i en særegen Mission til Lissabon og Rio, førend den franske Regjering, i al Stilhed, udnævnte en Gesandt til Brasilien, som og virkelig ankom der førend Stuart. Men Keiseren vidste dog at forhale enhver Underhandling indtil den brittiske Gesandts Ankomst.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-09-23
Fra alle Sider strømme nu Skuelystne til Portsmouth, for at see det største Linieskib i den engelske Flaade, Prindsesse Charlotte, paa 140 Kanoner, løbe af Stabelen den 14de.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-09-23
Paris, den 8de September. Sidi Mahmud er lykkelig ankommen til Tunis, og veed ikke nok at rose den Modtagelse, som han har nydt i Frankrig, især i Paris. Hans Fader var saa henrykt over hans Fortællinger, at han tillod ham at sætte sig ned, hvilket var et stort Beviis paa Tilfredshed, De foromtalte Guldstænger tilhørte rigtignok Rothschild, men ere nu udpasserede mod sædvanlig Afgivt, Constitutionel kalder dem: Marionetter, som høre hjemme i Londons Bank, og nu have spillet deres Rolle paa Fastlandet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-09-23
Fra Brighton meldes under 30te August: Hr. v. Rothschild er i Mandags afreist herfra og i Dag hans Familie. Han og hans Følge reise i aabne Vogne med 4 Heste; paa een Vogn seer man hans Vaaben, holdt af en Løve og et Egern, med den Omskrivt: Concordia, Integritas, Industria. Foruden hans Familie og et talrigt Tienerskab af franske Tienere, 4 Pager o. s. v., havde Hr. v. Rothschild i sit Følge sex store Familier af Venner, adskillige Udlændinger o. a. fl.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-09-23
Jblandt det Mærkelige ved hans overdrevne Luxus ere de fire Pager, af hvilke to bestandigt maa staae ved Døren til det Værelse, hvori han opholder sig."
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-09-23
Adskilligt. Den bekjendte Oberst Favier skal paa Morea have oprettet et Corps paa 800 Mand til Grækernes Understøttelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-09-23
J Pada har forenet sig et Selskab til at opbevare gamle Mindemærker.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-09-23
J Granbündten, i Schweitz, er den 76-aarige Olding Valthaser von Kastelberg, Medlem af Kirkeraadet, gaaet over fra den evangeliske til den romersk-catholske Religion.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-09-23
Den 15de August havde der snart kundet hænde Florenz en stor Ulykke. En Værtshuusmand vilde nemlig helde en Mængde Viingelst af et Kar i nogle store Krukker, Kieldersvenden dyppede ved denne Leilighed Fingeren deri og holdt den til Lyset for at prøve Viingeisten. Naturligviis brændte han Fingeren, hvorfor han rystede den, og en brændende Draabe faldt ulykkeligviis i Karret. Strax stod Huset i lys Lue, som tillige antændte Nabohusene, og kun ved stor Anstrængelse lykkedes det at afvende en større Fare.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-09-23
Hr. Parkins i London har i sit store Establissemeent, Regents=Park kaldet, gjort Forsøg med sine Dampkanoner, i Nærværelse af Gen. Congreve og flere Militaire af høi Rang. Forsøgene med disse frygtelige Maskiner have forhavset Tilskuerne. Man har især beundret Letheden af Vognen, der, ikkun forspændt af 2 Heste, bærer Kanonen, Dampmaskinen og en stor Mængde Kugler. Det synes upaatvivleligt, at denne Opdagelse vil gjøre alle den militaire TaktiksOperationer aldeles unyttige; thi man har beregnet, at 3 Kanoner a la Parkius, i lige Frastand, anretter samme Ødelæggelse, som 30 Stykker sædvanligt Artillerie.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-09-23
Fra Hamborg til London afgaae i disse Dage 5 Skibe, som alene ere ladede med Smør.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-09-23
Den 9de dennes ankom De Maj. Kongen og Dronningen af Sverrig og Norge til Christiania. Hendes Maj. Dronningen holdt sit Jndtog i en aaben Stadsvogn, og Hs. Majestæt Kongen til Hest, under Ledsagelse af Hs. Excell. Rigets Statholder, Deres Majestæters Hofstat og Adjutanter. Siden Aaret 1733 har ikke, førend nu, nogen af dets Dronninger besøgt Norge. Førend sin Afreise fra Stockholm nedsatte Hs. Majestæt en interimistisk Regjering, bestaaende af Hs. kgl. Høihed Kronprindsen som Præsis, Justits=Statsminister Grev Gyllenborg, Statsraaderne Grev Rosenblad og Grev Skoldebrand, samt Hof-Cantsler Schultzenheim.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-09-23
Den 16de afbrændte 7 større og mindre Huse i Nykjøbing i Sverrig. Jlden, som rasede i 18 Timer, opkom i en Snustobakfabrik. Christianstad, den 24de August. Sidste Mandag, Kl. 11 om Formiddagen, sprang en af Krudt møllerne ved Torsebroe i Luften. Krudtmesteren kastedes 20 Alen bort fra Stedet og blev stærkt forbrændt og forslaaet, saa det er uvist, om han kan leve. Hos Stedets Dommer er forlangt Undersøgelse om Aarsagen til Møllens Antændelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-09-23
Jndenlandsk. Den 12te dennes blev det nye Capel i Roeskilde Domkirke høitidelig indviet af Hans Høiærværdighed Biskop Münter. Det blev givet Navn af Christian den Sjettes og Frederik den Femtes Capel. Til at bivaane denne Høitidelighed vare Dhrr. Geheime StatsMinistrene, Overhofmarschallen, de Deputerede i det danske Cancellie, samtlige Embedsmænd fra Roeskilde og Provsterne fra Omegnen indbudne. Dagen efter, den 13de September, foretoges Omflytningen af de kongelige Liig, som vare bestemte til at opbevares i bemeldte Capel. Christian den Sjettes og Dronning Sophia Magdalenas, Frederik den Femtes og Dronningerne Louises og Juliane Maries Liig bleve i saadan Hensigt flyttede.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-09-23
Den 6te September var der i Gravensteen i Holsteen en Folkefest i Anledning af, at de gravensteenske Godser i 100 Aar have været i det augustenborgske Huses Besiddelse. Rygtet havde bragt flere Tusinde Mennesker sammen. Ved det augustenborgske Hof var stort Middagstaffel, og paa gammel Viis blev en stegt Oxe givet Folket til Priis.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-09-23
Den 16de dennes afseilede Corvetten Diana, under Commando af Capitain C. Wulff, Ridder af Dannebrogen og Dannebrogsmand, fra Kjøbenhavn til Vestindien. Foruden andre Farvere, men det er da rigtignok, saavidt vides, ikkuns Farvere der laster Hr. Deichmanns Farvestoffer, har en Farver, Hr. Tarlion, offentlig brugt saadanne Udladelser mod og om Dhrr. Deichmann & Compagnie, at disse have fundet dem beføiede til at saggive ham. Om og hvorvidt det brugte Ordspil: "Skidt er Skidt, vil kunne anvendes paa Deichmanns Farvestoffer, eller paa Sagen, Farveren har paadraget sig, vil Tiden lære.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-09-23
Fra Pressen er udkommen Skrivtet: "Catholicismens og Protestantismens Kirkeforfatning, Lære og Ritus af Dr. og Professor H. N. Clausen." J Anledning heraf er udkommen et Skrivt: "Kirkens Gjenmæle mod Professor theol. Dr. H. N. Clausen ved N. F. S. Grundtvig, Capellan ved vor Frelsers Kirke." J dette Skrivts Fortale læses følgende: "Det er her Præsten, der, som Lærer i den christelige Kirke, sigter den theologiske Professor, som Præstelærer i Præsteskolen, og paastaaer, at, som ærlig Mand, maa han enten gjøre den christelige Kirke høitidelig Afbigt for sin uchristelige og forargelige Lærdom, eller nedlægge sit Embede og aflægge sit christelige Navn. Dette er min fravigelige Paastand, i den christelige Kirkes og Menigheds Navn, og vil Professor Clausen ingen af Delene, da erklærer jeg ham herved, paa Kirkens Vegne, som var, som er og som skal blive, for en falsk Lærer, som stræber at undergrave den Kirke, han udgiver sig for at ville tjene og befæste." Hr. Professoren, som i denne Anledning tildeels ikkuns har indskrænket sig til at offentliggjøre, at Pastor Grundtvig af ham er bleven saagivet, har havt den behagelige Overraskelse, at modtage en af 88 theologiske Candidater og Studenter underskreven høist smigrende Addresse, hvori de yttre Ønske om, at Himlen vil forlene Hr. Professoren Kraft og Sagtmod til at bestaae i den af ham ikke fremkaldte Strid, og lægge sin Velsignelse til hans Bestræbelser, at de maa bære Frugter til den sande protestantiske Christendoms befæstning og Udbredelse.