JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1846-10-31
Fra Stuttgart er en Coureer den 9de ds. afgaaet til Petersburg med den glædelige Efterretning, at Kronprindsesse Olga befinder sig i velsignede Omstændigheder.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1846-10-31
J Staden Orthe i Nedre Pyrenæerne nedstyrtede den 6te de en Bue, som man var færd med at opmure til en nye Bro, og begrov en stor Deel Arbeidere og nysgjerrige Tilskuere under sine uiner. 30 Mennesker fandt derved Døden.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1846-10-31
Jndenlandsk. - Under 14de October er udstædt følgende Patent, angaaende Valgene af Deputerede til en Stænderfor, samling for Sjællands, Fyens og Lollands-Falsters Stifter samt Færøerne. Vi Christian den Ottende, etc. etc., Gjøre vitterligt: Da det Tidsrum af 6 Aar, hvorpaa de nuværende Deputerede samt Suppleanter til de raadgivende Provindsialstænders Forsamlinger ifølge Forordningen af 15de Mai 1834 § 7 efr. Vort Patent, af 28de August 1840 og Vor Bekjendtgjørelse af 9de Marts 1840 for Sjællands, Fyens, samt Lollands Falsters Stifter og Færøerne ere valgte, udløber med 31te December indeværende Aar, er det Vor allerhøieste Villie, at der træffes saadanne Foranstaltninger, at de nye Valg uopholdelig og i Overeensstemmelse med Vor allernaadigste Bekjendtgjørelse til ovennævnte Stænder af 11te Juli 1840 H. Nr. 17 begyndes og tilendebringes.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1846-10-31
Jdet Vi herved allernaadigst kundgjøre dette for samtlige Vore kjære og troe Undersaatter i Sjællands Fyens og Lollands-Falsters Stifter, befale Vi saavel tillige de Embedsmænd, som efter de i forbemeldte Forordning af 15de Mai 1834 indeholdte Forskrifter, skulle meddele Valgdirecteurerne de til Valglisternes Forfattelse nødvendige Efterretninger, Fortegnelser og Extracter eller paa anden Maade skulle gaae dem til baande, som overhovedet Alle, hvem det ifølge Forskrifterne paaligger at udføre noget Arbeide eller medvirke ved Valghandlingen, at de lade sig det være magtpaaliggende det hurtigste muligt at udføre Vor allerhøieste Villie og derved bidrage til Opnaaelsen af Vort landsfaderlige Øiemeed. Hvorefter alle Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1846-10-31
(Et lignende Patent er ligeledes udfærdiget for Nørre-Jylland, ligeledes er der udgivet Patenter for Hertugdømmerne Slesvig og Holsteen.)- Til dette Aars Examen Artium bleve 111 Demittenter indmeldte, af hvilke 3 bleve afmeldte og 2 hindredes ved Sygdom i at give Møde. Af de 106 som indfandt sig til de skriftlige Prøver, bleve 3de, formedelst den latinske Stiils Ringhed, ikke antagne. Ved den mundtlige Prøve erholdt 49 Characteren Laudabilis, (deriblandt 3 med Udmærkelse, 52 Haud illaudabilis. i Non contemmendus og 1 erklæredes Immaturus, Vor genialle Digter Carl Bagger, er den 25de Oct. død i Odense, hvor han levede i de sidste 10 Aar og redigerede Hempels Avis. Han var født 1807. Hans Forfallervirksomhed har vel ikke været meget stor, men ligesom hans Fortælling: "Min Broders Levnet, indtager en høi Plads i Novelleliteraturen, saaledes høre flere af hans lyriske Digte til det Bedste, vor æstethiske Literatur eier. Skjøndt han i de sidste Aar var svag, bærer dog hans sidste trykte Arbeide Øieblikkets Børn, der udkom for et Aars Tid siden, endnu friske Præg af hans digteriske Genius. Flere af hans Værker, ere udkomne under det sendonyme Navn: Johannes Harring.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1846-10-31
Redactionen har bragt i Erfaring, at den kgl. Generalpostdirection er betænkt paa i Løbet af næste Aar at sætte et Postdampskib i Farten mellem Kjø(Berl. Td.) benhavn og Kiel.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1846-10-31
Lollandsposten fortæller, at Loftet i Vester ulslev=Fattighuus, der var af Leer, er faldet ned paa en 78 Aar gammel Kone, der var Fattiglem, og har slaaet hende ihiel. Ulykken skeete Natten imellem næstforrige Søndag og Mandag, men opdagedes først Mandag Middag, og da var Liget allerede koldt. Om der i den Anledning er optaget Forhør, veed Lollandspostens Redaction ikke.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1846-10-31
- J den jydske Stænderforsamlings andet Møde blev paa Præsidentens Forslag følgende Erklæring eenstemmigen tiltraadt:
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1846-10-31
Forsaavidt det i den kongelige Bekjendtgjørelse til nærværende Stænderforsamling er yttret, at Forsamlingen, ved at indlade sig paa Forhold, der vedkomme andre Statsdele end Kongeriget, skulde have overskredet den Stænderne ved Anordningen af 28de Mai 1831 anviste Virkekreds, finder den jydske Stænderforsamling sig opfordret til den Erklæring, at Forsamlingen, i Henhold til denne Anordnings Præmisser og 5te S, og den Maade, hvorpaa Anordningen hidtil er bleven forstaaet og bragt i Anvendelse, ikke alene af de forskjellige Stænderforsamlinger, men og saa af Regjeringen selv, maa antage at være i sin gode Ret, naar den tager saadanne Anliggender under Forhandling, ved hvilke den enkelte Statsdeels Jnteresse ikke kan skilles fra den hele Stats. - Under Overskrivten: "Kunne vi vente en stræng Vinter." læses i Aarhuus Avis følgende Jnserat under mrkt. C. T. Kun Erfaring kan besvare dette. Otte Aar med hede Sommere frembyde sig til Sammenligning, nemlig 1780, 1802, 1807, 1811, 1822. 1826, 1834, 1842. Alle disse Aars Vintre frembød faa Dage med Snee, kun tre vare kolde, dog langtfra saa kolde som Vinteren 1845, de øvrige fom vare ikke koldere end Vinteren 1844; men især hører Vinteren 1835, hvormed den forestaaende turde have meget Lighed, til de milde, om den end skulde indtræde tidligere end sædvanligt. - Hvorfor skulde den forestaaende Vinter ogsaa blive meget stræng, Virkningen af Jordens Varme som følge af den bede Sommer, kan dog neppe fremkalde stærk Kulde og Høibjergene have tillige mistet langt meere Snee end ellers, hvilket ogsaa maa være Tilfældet med Poen. At Trækfuglene have fjernet sig tidligere end ellers, har ikke sin Grund i Frygten for en stræng Vinter, men deri, at Ungerne, paa Grund af det milde Efteraarsveir, ere blevne tidlig stærke til Rei- Af Stænderforsamlingen i det andet Møde i Viborg yttrede Gaardeler Lydersen Ønsket om at et Fri=Explar af Stændertidenden tilsendtes ethvert Sogneforstanderskab. Dette Forslag mødte imidlertid Modstand fra flere Sider, idet man ganske rigtigt meente, at det kun faae daarligt ud, hvis man ved slige kunstige Midler skulde nødes til at indpode Jnteressen, for Stænderindretningen.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1846-10-31
Fra Odense skrives under 26de ds. Atter maa vi med dyb Beklagelse meddele et Dødsfald, som vil vække almindelig Deeltagelse, idet Danne qvinden Bispinde Faber igaar Morges høist ventet er bortreven fra en kjær Familiekreds.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1846-10-31
- De Slesvigske Provindsialstænder have erholdt følgende kongelige Svar paa sammes allerunderdanigste Andragende om, at der saavidt gjørligt maatte blive anviist de Regimenter og Corps, som recrutteres fra Hertugdømmerne, deres Standqvarteer indenfor Grændserne af Hertugdømmerne Slesvig og Holsteen: at dette Andragende af oververende militaire Grunde ikke kan blive taget i Betragtning. - Paa sammes Andragende om, at der maa blive fastsat et bestemt Forhold for Hertugdømmernes og Kongerigets Bidrag, til Statsbyrderne, og at Regnskabet over Monarkiets Jndtægter og Udgivter maatte blive afsondrede i 3 Afdelinger, har Hs. M. erklæret, at herpaa ikke kan indgaaes. - Kovskattens Ophævelse kan for Tiden ikke bevilges, paa Grund af finantsielle Hensyn.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1846-10-31
Det indsendte Udkast til Statuterne for en SlesvigHolsteensk Bank have vi ikke kunnet finde Os foranledigede til at meddele allerhøieste Stadfæstelse.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1846-10-31
Andragendet angaaende en fælleds Stænderforsamling for Hertugdømmerne er ikke blevet bevilget. (St. Td.)- Premierlieutenant v. Lützen ved Gardebusarerne har faaet fri Proces til at sagsøge "Corfarens" Redacteur for en i samme Blad indeholdt Artikel angaaende hvorledes en Commanderende af en Husar escadron skulde have gjort dennes Mandskab bekjendt med den kongelige Resolution og Jndskrænkning af corporlig Straf for de Militaire og disses Jnddeeling i to Classer.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1846-10-31
(Khvnsp.)¬
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1846-10-31
- Den 18de October blev en Jødepige, Jomfru Fischer, 23 Aar gammel, døbt og confirmeret af Pastor Fenger i Liunge Kirke ved Sorø. (Fly.)¬
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1846-10-31
- Den 16de October ankom til Newlanghavn af Briggen "Delphin, Capitain P. Hammer, af og til Frederikshald fra Houfleur. Dette Fartøi har den 10de October, paa 51 " 36 n. B. og 2. 32 s. L., med Mandskabets Livsfare, reddet 20 Mand af det synkefærdige engelske Dampskib "Loch Rygnekommende fra Holland bestemt til London med 80 Oxer og 280 Faar. Af ovenmeldte 20 Mand bleve de 14 bragte til Newlanghavn; de øvrige 6 i Søen givne ombord i et til Holland bestemt svensk Skib, (Norsk Hols. Td.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1846-10-31
Den 24de de stødte Skibet Elisa Capt. Gabrahn, af Danzig, ladet med Salt, paa Grund ved Skagen; men kom ved Skagboernes Hjælp snart flot igien, og fortsatte Reisen. - Paa Læssøe Nordvest rev indstrandede i forrige Uge Briggen "Fortitude", Capt. G. Richardson, af Sunderland, bestemt fra Riga til Brigewater med Stokke, Planker og Pibestave. Fartøiet staaer neppe til at redde, hvorimod Jnventarium og største Deel af Ladningen haabes at blive bjerget. (Hiørr. Av.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1846-10-31
Agger Canals-Skibsliste. Indg. den 29de October: "Anna N. Jensen fra Altona til Thisted med Muursteen. Falken, H. Olsen fra Mandal til Skive med Bord. Forsøget T. Willomsen, fra Do. til Do. med Do. De 3de Brødre, L. Petersen, fra Do. til Lemvig med Trælast. Lydia" O. Aanensen, fra Christiansand til Thisted med Salt. Sylphiden" T. Tønnesen fra Da til Struer med Bord. Udg. den 28de: "Chatarina Margaretha C. Stehr f. Thisted til London med Byg. "Edel Cecilia" H. N. Petersen fra Nykjøbing til England med Havre. "Anna Magdasena" P. N. Poulsen fra Thisted til London med Do"Fortuna" J. Glismann fra Do. til Do. med Byg. "Organ, F. Brechwoldt fra Do. til Do. med Havre. "De Hoffnung. U. S. Ulpts fra Skive til Amsterdam med Rug"Esperance" M. A. Frost fra Thisted til Christiansand, med Uld og levende Creaturer. Den 29de: "Elises Minde" C. S. Møller fra Do. til Hull med Raps. Jacobine N. C. Jacobsen fra Struer til Do. med Do.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1846-10-31
Skibsklareringer ved Thisted Toldsted. Jndk. en 30te October: O. Aanensen fra Christiansand til Thisted med Salt og Trælast. Den 31te: J. Hes kjær fra Kjøbenhavn til Do. med Stykgods. F. Hansen, fra Randers til Do. med Ballast. N. Jensen fra Altona til Do. med Muursteen.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1846-10-31
Udg. den 28de: J. Søegaard fra Thisted til Kjøbenhavn med Uld, Huder, Skibsredskaber, Mjød og Smør.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1846-10-31
(Forlangt Jndrykkelse.) Da jeg i gaar sad inde hos Værtshuusholder Jens Thomsen og saae paa, at Thomas Westergaard fra Hørdum og Flere sad og spillede Kort, spurgte ovennævnte Thomas Westergaard mig, om jeg vilde give ham en preusisk Daler, saa sagde jeg: aab ja, hvis Du er tiggefærdig; jeg lagde altsaa Daleren paa Bordet, i den Formening, at han ikke vilde tage den; men til min store Forundring tog han den, puttede den i Lommen, og nægtede paa min Anmodning at give den tilbage, hvorfor jeg opfordrer ham som en bekjendt velhavende Mand, der har Penge paa Rente, at give mig min Daler tilbage, imod at Tilfælde maae han vente at jeg søger ham af Lovens Vei. Aarup, Snedsted Sogn, den 30te Octb. 1846. Christen Andersen.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1846-10-31
AVERTISSEMENTS. De mig tilhørende Eiendomme, nemlig Aarup Vand og Veir-Møller i Snedsted Sogn, staaende for Mølleskylds Harkorn 4 Tdr. 2 Skpr. med vedhørende Beboelsers og Avlsbygninger, saaog Jordeiendomme til Hartkorn 2 Tdr. 3 Fjerdingkar 1 1/4 Album, agter jeg underhaanden snarest muligt at afhænde. Møllerne og Bygningerne ere i min Eietid af nyt opførte og Møllerne ligge for en god Søgning, ligesom den ogsaa er god. Jorderne bestaae af omtrent 40 Tønder Land gode Jorder foruden Eng og Tørveskiær, hvorpaa har været holdt 2de Heste, 6 Køer og 20 Faar men Driften og Besætningen kan udvides. Til en Deel af Jorderne eies Konge og Kirketiende. Pengevilkaarene kunne blive favorable. Aarup Mølle, den 31te October 1846. Lars Kudsk.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1846-10-31
Undertegnede agter underhaanden at bortsælge en i Spærring Søe liggende Holme, der skatter af 3 Fjerdingkar ny Matrikul, og hvorpaa kan avles 26 a 27 Læs Høe; af Rør og Ravl kan aarlig avles en 40 Læs; ligesom det ogsaa bemærkes at rundt omkring Holmen kan skjæres circa 20 Læs Rør aarlig. Desuden kan paa den sædvanlige Aarstid fanges og indsamles af Tareunger og Tareæg for 40 a 50 Rbd, og haves en god Jagt og Fiskerie ved Holmen. Mit i Nærheden af Søen beliggende Huus med tillige Jord, af mellem 5 a 6 Tdr. Land kan ogsaa erholdes tilkjøbs, naar man henvender sig til Peder Jespersen i Sperring.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1846-10-31
Mit i Sindberg Bye Redsted Sogn paa Mors de iboende Sted af nyt Matrikuls Hartkorn 3 Td. Skp. 1 Alb., er underbaanden at faae tilkjøbs. Eiendommen er meget god og ligger i en Jamlet Lod. Torveskiær haves i Overflødighed, tilligemed god Mergel, saavel til brændte Muursteen, som til Gjødning. En meget god Hedelod haves til Opdyrkning. Paa Gaarden, som kan tiltrædes strax, kan holdes 12 Fækreaturer, 3 Heste og 20 a 30 Faar. J. Chr. Jensen.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1846-10-31
Nogle 20 gammelt Bly, kan faaes billig tilkjøbs hos N. B. Jacobsen. Stearinlys, hvide & couleurte, Karetlys, kjøbb.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1846-10-31
Formelys i flere Størrelser, raffine Lampeolie til nedsat Priis, og hvid, klar Tran faaes hos Chr. M. Scheillerup.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1846-10-31
Nye Malaga Figen, Confectrosiner og Citroner faaes hos Chr. M. Schiellerup.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1846-11-03
Aar 1846. Nr. 133. hvorommissaThisted, Ga Kongelig allernaadigst privilegerede Amtsavis. og Avertissementstidende, eller Den nordcimbriske Tilskuer. Forsendes med Brevposten overalt i Danmark og Hertugdømmerne. Tirsdagen den 3die November. Redigeres, trykkes og udgives i Thisted af Joh. S. Lund.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1846-11-03
Udlandet. Fra Paris skrives under 24de Octbr.: "Destore og hurtige Rustninger, der foretages i de engelske Havne, Efterretningen om at Cantonerne Waadt og Genf foranlediget af at de franske Tropper samle sig paa Grændsen, gjøre deres Forbunds contingent disponibel og den Forudsætning, at de senere Tildragelser i Portugel, ville give Lord Palmersion den forønskede Forvending til at hævne sig paa Spanien, begynde i vores financielle Verden, at fremkalde en bekymret Stemning, som tilkjendegiver sig paa Børsen ved de offentlige Papirers Falden; ogsaa Stigningen af Brødpriserne, som har Dyrtid, paa flere Levnetsmidler til Følge, og den tilstødende, Vinter, som melder sig allerede i de sidste 2 Dage med Nattefrost, de svære Oversvømmelser lsær i Loire Egnen, hvor Skaden paa Veie, Broer, offentlige Arbeider, ligesom ogsaa paa Privates Eiendom i det Hele anslaaes til meere en 100 Millioner Franks, give Anledning til alvorlig Bekymring, saavel hos Regjeringen, som blandt Publikum." Man seer en urolig Vinter imøde, og Regjeringen vil gjøre sig al mulig Umage for ved denne Stemning hos Massen af Folket, at undgaae alt hvad der i politisk Henseende kan sætte Nationen i Bevægelse. Til denne Ende har den franske Hr. Pontois Befaling, til igjen at knytte de afbrudte diplomatiske Forbindelser med Gens, og i J. des Debats desavoneres den i Lissabon udførte Contrarevolution, og tillægges den Navn af en militair Sammensværgelse.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1846-11-03
Fra Rusland skrives under 30te Septbr.: Næsten paa samme Tid, som den polske Opstand, kom til Udbrud i Krakau og Galizien, ledede Emissairen Nøhr ved hans hemmelige Forbindelser med Frankerig, lignende Forsøg paa en Opstand i Lithauen, 10 Jndivider fandtes umiddelbar deelagtige deri, blandt disse 10 var en Kronbetjent. Paa høieste befaling til den lithanske Gouverneur bleve disse Personers bevægelige og ubevægelige Eiendomme lagte under Beslag, og Opdagelsen af denne hemmelige Forbindelse, foranledigede det bekjendte Ukas, hvorved Gouvernementerne Wilna, Kowno og Grod na bleve erklærede i Beleiringstilstand.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1846-11-03
- Fra den polske Grændse skrives, at Adelen i Liefland og Kurland, som havde følt sig krænket ved de russiske Embedsmænds Jndgreb i deres Privilegier og Rettigheder, har besluttet sig til at sende en Deputation til Petersburg, for at nedlægge sine Besværinger for Thronen, især med Hensyn til den conseqvente Udbredelse af den græsk catholske Religion paa den protestantiske Religions Bekostning.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1846-11-03
Kongeriget Polen bliver i den senere Tid behandlet med særdeles Strænghed, og en Cooperation med Østerrig i Henseende til Galizien, gjør sig gjældende, - Et Brev fra Lissabon af 13de October melder, at den officielle Beretning om den i Oporteudbrudte Jnsurrection var indtruffet dertil. Hertugen af Terceira er fangen, og Juntaen i Oporto, i hvis Spidse Marquien af Loule, Dronningens Svoger, og Grev das Antas staae, have proclameret Pedro V; dannet 4 Batailloner og ventede kun endnu paa Tropper fra Evora, for at marschere, mod Lisabon; alle Stats- og Privatdampskibe i Oporto have stillet sig til Juntaens Disposition. Natten til den 25de October har en stor Jldebrand raset i Brunsvig, hvorved 23 Bygninger ere nedbrændte, først Kl. 6 om Morgenen lykkedes det at standse Jlden; Skaden er betydelig.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1846-11-03
Jndenlandsk. Den 31te Octbr. overleverede Hs. Maj. Kongen paa Amalienborg Kjøbenhavns Borgerbevæbning tre nye Faner under de sædvanlige militaire Høitideligheder, og ved hvilken Leilighed Hs. Maj. holdt følgende Tale: "Det glæder mig personligen at kunne overrække Kjøbenhavns Borgervæbning de nye Bataillons Faner, om hvilke den vil samle sig i Fred som i Krig, besjælet af Kiærlighed og Troskab til Kongen og af Fædre elands=Kjærlighed; et Sindelag, der altid har udmærket Kjøbenhavns Borgervæbning og som jeg bjerteligen paaskjønner. Denne Tale blev besvaret med et 9 Gange gjentaget Hurraraab, hvorefter en af Borger-Jnfanterist, J. Mouritzen forfattet smuk Sang blev afsungen. Efter Sangen udbragte Kongen et Leve for Kjøbenhavns Borgervæbning og for Kjøbenhavns gode Borgere, hvorpaa Corpset defilerede forbi Hs. Majestæt. Fanerne ere af lyseblaat Silke føi med det danske Vaaben i Midten, i begge de yderste Hjørner findes Kongens Navnetræk, og i de to andre Hjørner imod Fanestangen findes Dannebrogs forset foroven og Kjøbenhavns Vaaben forneden. Paa den samme Dag i Slesvig, da den kgl. Commissarius gav en Diner for Stændermedlemmerne, hvilke kun var lidet besøgt, havde Slesvigholsteinerne arrangeret et Festmaaltid, hvori ogsaa den storste Deel af de Deputerede deeltoge. En stor Mængde Toaster i den slesvig-holsteinske Smag, bleve udbragte og som Beviis paa en holsteensk nydelig fiin Tone, udbragte Gaardmand Wolf fra Ohrsee en Toast og følgende Anecdote: En Mand havde kjøbt 2 Lam og spurgte sin Naboe og Raad, hvorledes han skulde holde dem samlede, om han skulle sammenbinde dem, eller lade dem paa Maa og Faa gaae med hinanden paa Græsgangen. O! sagde Naboen, det har ingen Nød, ere de fra et Land, eller een Egne ja vel svarede den Første, de ere endog af een Moder. Nu de saa vær ganske ubekymret, de ville da aldrig forlade hinanden. Men snart derpaa saae Naboen, at Lammenes Eier lod tillige en jydsk Oxe gaae med dem paa Græsgangen. Denne Oxe var mager, Ribbenene stod ud paa den, saa at man kunne tælle dem, den havde store Øren og en stor Mund, men dens Hovedprydelse var begge hans Horn, dog disse vare ikke spidse. Den hungrige Ore spiste nu alting bort for Lammene, den blev feed derved, men Lammene mavre. Uhyre bifald skal være fulgt paa denne grove brutale, Fortælling, hvorpaa Forfatteren sluttede med en Toast for alle Mænd, som vare beredte til at bringe Offer for Fædrenelandet.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1846-11-03
J Collectionen i Randers er ved sidste Tallotteries Trækning vundet 4 Terner, hver paa 254 Rbd. Et Jnteressentskab af fire Herrer, hvoraf de to ere bosiddende i Horsens, den tredie Propritair der Nærheden og den fjerde saavidt vides boende ved Veile, ere i Besiddelse af den Fortunas Seddel, hvorpaa de 50,000 Rbd. denne Gang vandtes i Classelotteriet. (Horf. Av.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1846-11-03
Bremer Zeitung" vil vide, at den fra den hannoveranske Forfatningsstrid bekjendte Dr. Christiani muligt kunde være bestemt til at spille en Rolle i vore (det er da nærmest Hertugdømmernes) politiske Forhold, hvilket sluttes deraf, at Dr. Christiani, der under Hs. Majestæts Ophold paa Fohrdvælede sammesteds, nød paafaldende Udmærkelse og at han senere har opholdt sig sammen med hans Majestæt i Pløen, hvor han endog boede paa Slottet. Om dette Rygte iøvrigt har nogen Grund - siger Fædrelandet er os ubekjendt, saameget er vist, at Dr. Christiani nu opholder sig i Kjøbenhavn. - Glædeligt er det at den kongelige Commissarius i den slesvigske Stænderforsamling, Hr. v. Scheel, er bekjendt som en Mand, der ikke lader sig bringe ud af sin Holdning og som kjækt vil see det separatistiske Parti i Øinene, Jøvrigt hedder det i tydske Blade, at der i det slesvig-holsteenske Parti skal være opstaaet en slem Dissents med Hensyn til Spørgmaalet om Slesvig bør søge at slutte sig til det tydske Forbund eller ikke. Nis Lorenzen fra Lillholt skal, ifølge Neue-Zeit. være den eeneste Deputerede i den slesvigske Stænderforsamling, der har forlangt at tale Dansk. (Rd. Av.) Flyveposten" indeholder følgende skjønne Træk af Godgjørenhed: "Flere fattige Familier i Kjøbenhavn skulle nogle Dage for Flyttetiden have erholdt tilsendt forseglede Breve med en forholdsviis ikke ubetydelig Understøttelse til deres Leie. Brevene indeholdt ikke Andet end denne Antydning, men forresten havde den ædle Giver ikke nævnet sig; han havde fundet Løn nok i sin smukke Handling. Det er at haabe, at dette smukke Exempel vil blive efterfulgt af Velgjørende, naar Vinteren staaer for Døren, og ligesom det er tungt at maatte indrømme, at Velgjørenheden har en vid Mark til at virke i Hovedstaden, saaledes bør Man ogsaa med Taknemmelighed erkjende, at der ikke gives mange Steder, hvor Velgjørerne ere saa mange og saa virksomme som her, naar det gjælder. Hs. Majestæt agter den 3die eller 4de Novbr. at tage paa Jagt i Odsberred, et Revier, hvor der ikke i mange Aar har været kongelig Jagt. - Hs. K. H. Kronprindsen ventes hertil i Midten af næste Maaned: der siges: for at deeltage i nogle vigtige Statsraadsforhandlinger. - Den danske Gesandt ved det tydske Forbund, Friherre v. Pechlin, er i disse Dage indtruffen hertil. (Aarh. Av.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1846-11-03
Fra Slesvig, skrives under 23de October: Jdag holdtes Stænderforsamlingens andet Møde, hvori Advocat Gülichs Andragende om en Adresse til Konge-Hertugen blev sat under Forhandling. Men førend dette skete havde den kongelige Commissarius protesteret derimod, som Noget, der var udenfor den lovmæssige Jnstruction, og at Commissarius ikke er forpligtet til at modtage og tilstille Regjeringen en saadan Adresse. Han vilde - tilføiede han - iforveien gjøre Forsamlingen opmærksom derpaa, og det beroede paa ham, om han vilde modtage Adressen, eller ikke, hvilket aldeles igjen beroede paa dennes Jndhold. Præsidenten (Dr. Beseler) svarede derpaa, at en Adresse og dens Modtagelse hverken er forbudt eller ikke forbudt, og opfordrede Proponenten til at motivere sit Andragende. Dette gjorde han, og Pluraliteten stemte for en Commitee. Til denne valgtes 7 Medlemmer, bestaaende af: Etatsraad Falck (med 42 St.), Dr. Gülich (38), Kammerherre AhlefeldtOlpenitz (36), Pastor Lorenzen (34), Raadmand Hamckens (31), Etatsraad Luders (24), og Etatsr. Esmarch (23). Jmod Adressen vare Staden Flensborgs to Deputerede: Agent Jensen og Senater Nielsen, samt de to nordslesvigste Deputerede Jepsen og Nis Lorenzen.