Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1768-09-05
Mandagen, den 1te Septembris, Slutning om Jern-Malm afbrudt i No. 35. Endelig, naar Kullene ere fortærede, da seer man det sammensmeltede Jern paa Bunden, af Gruben i en cirkelrund Form og omgivet paa alle Sider (dog mest paa den Side, hvor Blæse Hullet er) med Skum og Slag, saa at det lignen en Ost, flydende i sin Valde. Og har detsaarsage hver saadan Klump sammensmelted Jern faret af Bönderne her det Navn OSTMONN, det er : Et Stykke nykaaget Ost, optaget af sin Valde. Forbenævnte Slag og Skum, som har sat sig omkring denne saa kaldede Ostmonn, er da saa spröd, at den med en frisk af Roden huggen eller vel fugtiggjort Træstör lader sig frastöde, og med dertil indrettede Tænger optage af Gruben. Derpaa föres den forbeskrevne Krumböie, de Jern-Skuffe under det i Midten liggende sammensmeltede Jern, hvilken da ved den og ved Tilhjælp af lange Jern-Tænger ophæves af Gruben og henbringes paa en nær Gruben til Tieneste henlagt stor og meget haard Steen, hvor 2de Karle, hver med sin store Smidde Hammer eller Slægge, banker denne Jern-Klump eller Ostmonn lammen efter hvert den Kiölner, paa det den ikke ved at raade sig selv, skal blive for meget poreur eller aaben indvendig, og som denne Ostmonn, i det den optages af Gruben, er saa blød, at den vil ligesom løbe ud til alle Sider; Saa maa de, som skal banke den sammen, af Begyndelsen med lette Slag ligesom trykke den tilsammen og derefter handle den haardere og haardere, eftersom Varmen mere og mere forlader den. Medens denne Jern Klump saaledes medhandles, ere andre geskæftige med at rense Gruben paa för beskrevne Maade fra Slag og Asse, samt derpaa at fylde den med ny Ved og begynde en ny Smeltning. Og fares da saaledes fort saa længe der er Forraad af Malm og Brænde. Hvorved mærkes, at jo længer Smeltningen continuerer, jo hedere bliver Gruben og dets mere lykkes Smeltningen. Derfor pleie de, som har lidet Brænde og Malm, före hvad de har af begge til en Grube, lom en anden har begyndt at smelte udi, paa det han i den Continuation af den forriges kand fortsætte sin Smeltning. Til at fylde Gruben, udfordres hver Gang i det mindste en tredie Deel Favn godt og fast Brænde, Og kand hver OSTMON, eller saa meget Jern, som ved hver Gang fremkommer af Gruben, veie, efter Mal rens forskellige Righed, fra 18 til 24 Pund. En ket proportional Vegt imellem Tyngden af rysted eller rensed Malm og det af en vis Quentitet saadan Malm udsmeltede reent Jern, har jeg ikke kunder erholde; Thi saadan Observation har ingen her erindret at gjøre. Og da det overflødige og bestandige Regn-Veir, som forleden Aar indtraf paa Vaas, gjorde Indbyggernes Sommer-Arbeide med Höe- og KornBiergning besværligt og langvarigt, Saa fik ingen derfra Tid tilovers at hente og smelte Jern. Altsaa kunde de, som havde lovet mig at lagt tage denne Proportion, ikke holde Løvtet. Det te er da den sandfærdige Underretning, som jeg om Böndernes sern-Smeltning paa Vaas kand give. Og skal det være mig kiært, om jeg, med at indsende den, har gjort min Ven en forlanged Tieneste og Publico en Fornøielse, samt om en god og formaaende Patriot derved kunde opmuntres til at give vore lærevillige Bønder en bedre Underviisning og større Opmuntring til at före sig disse og fleere Landets Mineralia og Herligheder til Nytte end de bidtil har gjort. Ullestads Capellans-Gaard paa Vaas den 2den Junii 1768.