JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-12-29
Foruden det von Qvotenske Selskab i Brolæggerstrædet kom af og til omvandrende tydske Tropper til Kjøbenhavn og opførte Skuespil paa Skippernes forrige Laugshuus i lille Kongensgade, hvilken Gaard nu tilhører Vognmand Lorentsen, og hvori den saakaldte Luftballon (en Dansesahl) i adskillige Aar har været. - Frederik den Fierde tog sig imidlertid af de danske Skuespil, indrømmede dem Plads paa det udbedrede og udvidede Slot, og paa Dronningens Fødselsdag, den 16de April 1728, blev denne Skueplads aabnet. J Prologen spillede Philoe, Schumacher, Mell. Montaigu og Mad. Montaiau, hvilken sidstes Spil, især den Vægelsindede, Holberg saa meget roser. Men allerede sex Maaneder derefter, den 28de October, indtraf Kjøbenhavns store Jldebrand, og to Aar efter dette overordentlige Uheld døde Kong Frederik den Fierde. Hans Søn, Christian den Sjette, som nu besteg Tronen, følte ingen Smag for Skuespillet. (Fortsættes.) Thaers Dom over de ham tilsendte danske spanske Uldprøver.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-12-29
J en Afhandling, som Undertegnede fandt i Schnees Landwirthschaftliche Zeitung, og som skal have været indrykket i andre landoeconomiske Skrifter, yttredes blandt andet: at i Danmark, i Følge dets fugtige Clima og rige Græsgange, ikke kunde frembringes god Merinos-Uld, og at vor Uld var schlaff und schwammig. - Overbeviist om det Urigtige i denne Paastand, skrev jeg et Forsvar for vor Uld og sendte dette til Herr Etatsraad Thaer, med Begjering, at det maatte indrykkes i Møgliner-Annalen. Adskillige Uld prøver, saavel fra det Kongel. Skæferie paa Esrum, som fra mit i Lundtofte, lod jeg følge, og opfordrede Etatsraaden til offentlig at bedømme dem. Thaers Dom derover, som findes i sidstudkomne Hæfte af ovennævnte Annaler, lyder saaledes: "Die mir Abersandten Proben zeigen sich nicht weniger als schlaff und schlecht, sin vielmehr stark mit ziemlich hohen Bogen gekrauselt und springen nach der Ausdehuung kraftig zuruck (haben schönen Zug). Jn der Feinheit sind sie ungleich, die kürgeren Ungeren Proben haben aber im Durchschnitte einen hohern Grad derselben. Der Stein 22 Pd.) dieser Wolle warde hier in diesem Jahre bey guter Wasche 33 bis 35 Rthlr. gegolten haben. Desuden vedgaaes i en Anmærkning, hvad jeg havde paastaaet, at den tydske Forfatter havde skrevet uden Sagkundskab.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-12-29
J samme Hefte af Mogliner Annalen har Thaer anmeldt en tydsk Oversættelse af et engelsk Skrift: Uber Wolle im allgemeinen o. s. v. af John Luccock i Leeds. Om dette siger Thaer: "Dieses Werk ist for jeden, dem Schaazucht und Wollproduction am Herzen ligt, vom hochsten Jnteresse, und keiner darf es ungelesen lassen." Luccock har i mange Aar befattet sig med Uldhandelen i det Store og stræber ved dette Skrift at udbrede rigtigere Begreber om Ulden og dens Egenskaber. - Thaer har uddraget de mærkeligste Steder deraf og tilføiet Anmærkninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-12-29
J Anledning af den Virkning, nogle paastaae at Climatet har paa Faarenes Uld, yttrer Forfatteren, at "Bey dem minder Unterrichteten, findet man Vorurtheile, und noch die alte Meinung, das die Art der Wolle hauptsachlich von dem eigenthumlichen Boden und Clima jedes Landes aabhange" – men paastaaer tvertimod: "Dases eine uber jeden möglichen Zweisel erhabene Thatsache ist, das das Schaaf so organisirt sey, das es das seiner besondern Race zukommende Vies tragt, o. s. v. Efter at have hørt disse saa competente Dommeres Mening, saavel angaaende det, vi allerede have, som angaaende hvorvidt vi under vort Clima kunne haabe at opnaae vort Øiemed – vore spanske Faars fuldkomneste Forædling - vilde hvert af mig tilføiet Ord være overflødigt og lidet betydende. Men til vore Skæferie-Eieres som til Publicums Kundskab burde denne Mening bringes. Drewsen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-12-29
Jndsendt.) Frygten for, at den endeel af Europas Sydkyst hærende skrækkelige Sygdom, ogsaa kunde udbrede sig til andre Lande, er ligesaa naturlig, som de Forsigtighedsregler, der iagttages mod Skibe, som enten komme fra smittede, eller mistænkte Steder, ere rosværdige. Dog kan det ligesaalidet nægtes, at disse Forsigtighedsregler ere, for vedkommende Skib og Ladningseiere, ikke blot forbundne med overordentlige Bekostninger, men at store og undertiden totale Tab ofte ere den umiddelbare Følge af Qvarantaine-Sikkerhedsforanstaltningerne. Saaledes blive f. Ex. Skibe, som bestemte til Østersøen, komme fra smittede Steder, ved Ankomsten i Sundet, afviste til Kænste ved Gothenborg, for der at holde Renseelse, hvilket, efter troværdig Forsikring, skal være forbunden med utrolige Bekostninger, uden at regne den Fare, som Folk, Skib og Gods udsættes for, ved atter at tvinges ud i det snevre Kattegats, om Efteraaret, farlige Strømme. Ved at omtale en for Menneskeheden og Handelen saa vigtig Sag, og her at finde en Forandring saavel gavnlig for den handlende Verden, som fordeelagtig for Fædrelandet, maa flere agtede Mænds Yttring tiene Jndsenderen til Undskyldning for den Mening: At Danmark eier i Kye holmen, en Øe, skikket til Qvarantaineplads i Kattegattet, i hvis Lye, Skibe finde Sikkerhed mod de fleste Vinde, og hvis Afstand, forenet med tilbørlig Opsigt, sikrer Øerne og Fastlandet, medens det nærliggende Samsøe, frembyder tilstrækkelige Levnetsmidler. Et saa gavnligt Øiemed kan ikke komme til at savne saakyndig Oplysning. Falder denne ud til Fordeel for Ønsket, kan høie Vedkommendes kraftige Medvirkning til Udførelsen sikkert ventes, da Nytten deraf ikke er nogen Tvivl underkastet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-12-29
Udenlandske Efterretninger. Blandt de største Mærkværdigheder her tillands hører, især nu, da Frue og St. Nicolai Kirkes Spire ere forsvundne, som bekjendt, Taarnet paa Vor Frelsers Kirke paa Christianshavn, som er indrettet efter Taarnet paa Kirken de laSapienza i Rom, og af hvis Vindeltrappe, der, i en Spirallinie, bliver smallere og smallere, man i al Magelighed kan stige op til Spidsen. Hvad der vil forevige dette Taarn er den Omstændighed, at en Conchylie, Buceinum spiratum, L., formedelst sin Lighed med samme, som den formodentligen har tjent til Mønster for, kaldes Christianshavns Taarnet (Turris Hafniensis ad portum Christiani), hvilket Navn Kratzenstein meget passende har givet den, medens Born, som nok ikke vidste at gjøre Forskjel paa Kjøbenhavn og Christianshavn, siden i Inder Mus. Cæs. Vind. urigtigen har kaldet den la Tour de Coppenhagne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-12-29
Aalborg, den 20de Decbr. Den unge talentfulde Skuespiller Herr Bigum have vi nu atter her i vor Midte. Formedelst at der for nærværende Tid intet yderligere Engagement ved det kongelige Theater kunde skee, skal hans Plan, der at vorde ansat, for denne Gang være mislykket.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-12-29
Vi havde den Fornøielse i Tirsdags Aftes ved en Forestilling atter at beundre den unge Konstners heldige Spil. Efter Forlydende, vil Hr. Bigum inden han forlader Staden, paa Søndag atter give en Forestilling, hvor han da, formedelst en mere talrig Assistence, tillige vil kunne levere det yndede Stykke: De Sandsesløse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-12-29
Aarhuus, d. 25 Decbr. Atter i Nat og i Dag have Mange her lidt Skade paa deres Bolværker imod Havet, som med en stærk Storm var steget overmaade høit. Nu er Vandet faldet noget, men endnu stormer det. Den saakaldte Skolebakke ligger opfyldt med Bielker, Fiel og Tømmer, som deels ere kastede op, deels biergede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-12-29
Viborg, d. 24 Decbr. Regnen vedholder næsten daglig, for Soelhverv var Luften blid og rolig; men i Gaar Eftermiddag begyndte stærk orkanagtig Storm af Sydvest med Lynild, Torden og Regnbygger, som vedholdt til over Midnat. Det Besynderligste ved den megen Vædde, vi faae, er at Brøndene, som i Tørke tabte Vandet, dog paa mange Steder ikke have faaet det igien uden høist sparsomt. Mellem de Ruiner og Brudstykker, der opfylde Gaarden og Adgangene til Palladset Barberini i Rom, ligger, foruden andre Konstværk steder, ogsaa vor berømte Landsmand, Etatsraad og Ridder Thorvaldsens Atelier. Jngen dannet Reisende forladet Rom, uden gjentagne Gange at besøge samme. Hvad der især tildrager sig her Konstynderes Beundring er Modellen til det af Napoleon bestilte Basrelief til Facaden af Quirinal, forestillende Alexanders Triumph, der ligesaa meget er Thorvaldsens som Verdensbetvingerens Triumph. Men meget større end Thorvaldsens Atelier er Canovas, der ansees for det største i Rom, ligesom han længe ansaaes for den største Billedhugger i Verden. Marchese Canova er omtrent ti Aar ældre end Thorvaldsen, og hans Aandrighed og Jndsigtsfuldhed gjør hans Underholdning yderst behagelig. Hans Udvortes, saavelsom hans Manerer, bære Præget af det sande Talentes Jevnhed og høihjertede Tænkemaade. Man sætter derfor ligesaa stor Priis paa hans Selskabelighed, som man beundrer hans Konst. Naar man træder ind i hans Værksted, seer man de nedere Rum opfyldte med store Steenmasser, der nyligen ere komne fra Brudene, andre indbefatte de første Omrids til hans Værker, og paa disse følge Grupper, der ligesom fremtræde i Livet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-12-29
J Midten staaer en colossal Statue, bestilt af ere Konger, men endnu uafhentet. Jndskriften siger, at det er Napoleon. Et af hans nyeste Værker er en Nymphe, som han selv kalder et Mesterstykke. Hans Helbred er svag, men hverken Legemssvaghed eller Aarene har kjølnet hans Enthusiasme eller svækket hans Kraft.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-12-29
Blandede Efterretninger. Athenen, som Tyrkerne nyligen have afbrændt, er nu aldeles tilintetgjort og dets Jndbyggere adspredte. De ulykkelige Grækeres Li og de dræbte Dyrs Aadsler gjøre Gaderne urene og opfylde Luften med Stank: Gravens Taushed, hersker overalt og afbrydes kun af en tyrkisk Patrouilles Fodtrin, 800 Tyrker ligge i Citadellet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-12-29
J Oldtiden var Athenen bekjendt som den prægtigste Stad i Grækenland, og den skyldte især Perikles sin Forskjønnelse. Dens Omkreds i det Hele var henved en Dagsreise eller fem Mile. Perikles drog de dueligste Konstnere fra alle Verdensdele did; de mange herlige Billedstøtter bleve især forfærdigede under Phidias's Opsigt, og de fleste med hans egen Haand. Blandt de mærkværdigste Templer vare Neptuns, Kastors og Pollux's og Theseus's, men det største og fuldkomneste var Parthenon, Minerva helliget, af Længde 150 Alen og Brede 65. Nu ere kun Ruinerne af hine Minder tilbage, der først, lig Konger i deres Grav, ere blevne plyndrede af Konst hæriere, og nu utilgængelige, formedelst Tyrkerne. Athenen selv er fra den rigeste og mægtigste Stad i Oldtiden, Sædet for de Lærde, hvis Skrifter vi endnu beundre i uopnaaelige Mesterværker, blevet forvandlet til en Landsby. J nyere Tider har det snart været indtaget af Venetianerne, snart af Tyrkerne. Dog har det hidtil havt 6000 Jndbyggere, af hvilke en Trediedeel var Grækere, der havde her en Metropolitankirke. - Havnen, der i Oldtiden hedte Pyrenæus, og nu kaldes Porto Dra go eller Porto Leono, besøges endnu meget for sin Sikkerheds Skyld af fremmede Skibe. Hvor meget et Lands Befolkning ved en slet Statsbestyrelse kan formindskes, derpaa tjener Arcanien til et Exempel. Under de frie Grækere havde det 2,400,000 Jndbyggere, nu har det derimod kun 6,720.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-12-29
De græske Metropoler have, efter Pouqueville, foruden de geistlig ogsaa verdslige Primater, hvilke sidste vaage over Kirkens verdslige Tarv. Disse have især Bankforretninger. De tyrkiske Private laane dem gjerne, og Kirkebanken understøtter Handels- og Fabrikfolk med meget betydelige Laan, Ligesaa indbringende er Smughandelen for Kirkerne i Grækenland. Kirkepengene arbeide stundom i denne Forretning ikke directe; men Primaterne vide ret vel, at Kirkernes Skyldnere benytte dertil deres Penge. Ogsaa ere Røvere, der plyndre Muhamedanerne, og Kjøbmænd, der drive forbuden Handel, mod deres tilbedte Stytshelgens Kirke meget gavmilde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-12-29
J det florentinske Gallerie sees endnu det berømte Mednsahoved, hvilket Leonardo da Vinci malede som Dreng. Hans Fader, en Notar i hiin Stad, stolt af sin Søns tidlige Talent, opfordrede ham til at male et Skildt for en Bondes Landhuus i Nabolavet. Da Leonardo viste ham sit Malerie, foer den Gamle sammen af Forskrækkelse. Dette Skildt er det samme Medusahoved, som Hertugen af Mailand, Galeas Sforza, siden gav 300 Ducater for, og som nu ansees foreen af det florentinske Galleries største Skatte. Gemmecabinettet i Florenz er i Henseende til Pragt og Fortræffelighed det eneste i sit Slags. Loftet hviler paa fire Søiler af den reneste Alabaster, og fire andre af kostbart Ver d'antico. Sex Skabe af udsøgt Arbeide, smykkede med 8 Søiler. af Agat og 8 af Cristal, indbefatte kostbare Producter af indiske Miner, forarbeidede i hver Form. J disse Skabe findes Vaser, Skaaler og Urner, hver af en eneste fuldkommen Rubin, Chrysolit, Smaragd eller Onyx; romerske Keisere i Chalcedon og romerske Skjønheder i Amethyst.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-12-29
De mærkværdigste Gjenstande ere St. Peter og St. Paul i Jaspis, en Ridder, fægtende i en Rustning af Diamanter, og andre lignende Konstværker.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-12-29
Den mediceiske Venus var det eneste, som de Franske under Revolutionen bortførte fra det florentinske Gallerie. Ved Restaurationen 1814 blev denne Statue ført med Pomp igjennem Staden Florenz, for at gjøre Jndtryk paa Folket. Men neppe 300 Mennesker forsamlede sig, for at hilse Gudinden ved Jndtoget. Munkene i Klosteret i Skoven ved Vallimbrosaa havde for Revolutionen over 48 Tusind Rbd. Sølv i aarlige Jndkomster. Da alle andre Munkeklostere i Toscana bleve ophævede, debatterede man i Bonapartes Overværelse, om man ikke skulde gjøre en Undtagelse i Henseende til dette Kloster, fordi disse tætte Skove paa Bjergkjæden, af Appeninerne, hvis Træer udgjorde Munkenes Hovedindtægt, var dem allene bekjendte, og Virksomheden i Klosteret vilde bidrage til at udrydde Ulvene, som ellers vilde formere sig til Egnens Ødelæggelse. Man stred længe for og imod Utaalmodigen opkastede omsider et Medlem af "Munke eller Statsraadet det Spørgsmaal: Ulve!" (Monachi o Lupie) Ulve", raabte man fra alle Sider, og Ulvene løb af med Seiren, indtil efter Restaurationen Munkene igjen bleve indsatte i deres gamle Besiddelser.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-12-29
Da Murat med sin Armee ankom i Rom, var hans første Vei til Raphaels Loge. Med Harme saae han, hvorledes Malerierne i den aabne Colonade, ved Luftens og Veirligets Jndvirkning, havde liidt, og lod strax den hele Loge række forsyne med smukke Vinduer. Arbeidet var færdigt i fjorten Dage, og Efterverdenen har denne tappre, men ulykkelige, Mand at takke for disse herlige Konstværkers Vedligeholdelse. Det vaticanske Bibliothek indbefatter allene 30,000 Haandskrifter; men paafaldende er det, at man ikke seer her en eneste Bog, da de Skabe, hvori Samlingen gjemmes, aldeles ikke forraade, hvad der boer i dem. Hovedgalleriet er 370 Palmer langt, afdeelt ved Søiler, og paa Væggene sees Afbildninger af berømte Oldtidsbibliotheker, af Generalconcilier, og Opfindere af Skrifttegn i forskjellige Sprog. Lave Skabe, bemalede meget phantastisk og broget, der opbevare de kostbareste Haandskrifter, omgive denne herlige Sal; Borde af ægyptisk Granit, Sarcophager af Marmor og antique Fragmenter ere fordeelte i det Jndere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-12-29
At de gamle Romere er endnu en Rest tilbage, under Navn af Trasteveriner, der ved deres Skikkelse og Characteertræk forraade deres Herkomst, og tillige ved deres Dragt udmærke sig fra de øvrige Romere. Begge Kjøn bære, efter spansk Skik, et Silkenæt om Hovedet, sort Fløiels Trøie, og overordentlig store Sølvskospænder. Mandfolkene bære et skarlagenrødt Belte, og Fruentimmerne Skjørter af samme Farve. De ere bigotte, og den pavelige Regjering hengivne. De havde fordum, som Corps, stort Hang til at stifte Urolighed og begaae Mord, men siden den Tid, de Franske lode 22 af dem skyde, for udøvede grove Forbrydelser, og alle fratage deres Dolke, har deres Raahed meget aftaget.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-12-29
Conditorerne i Berlin have drevet deres Konst til en temmelig høi Grad, og Prøver derpaa sees især ved deres offentlige Udstillinger i Julen. Hasselberg har en Decoration, som han kalder "Møllen i Lunden. Landskabet er fortryllende, og Beskuerne indbydes til at tage ind paa Møllen, for at kjøbe Forfriskninger. En anden Conditor, ved Navn Weyde, fordeelagtig bekjendt som Figurformer, har en Forestilling med Paaskrift: "Fordum og nu, eller det kan ikke altid blive saaledes som viser den Forskjel, man siden 40 Aar paa offentlige Forlystelsesteder bliver vaer i Middel- og de lavere Classer, i Dragt og Sæder. Paa høire Side sees den Berliner Dyrehauge, saaledes som den nu er, opfyldt med Nutidens Figurer; paa venstre Bønderhuse, saaledes som de i de nærliggende Landsbyer fordum ansaaes her gode nok til tarvelig Forlystelse om Søndagen. Conditor Lange viser Figurer af cristalliseret Sukker i Legemsstørrelse. Denne Gang har han udstillet Venus, saaledes som hun fremstiger af Havet. Figuren er omtrent 2 Fod Ved Slutningen af 1819 havde Rusland (Polen iberegnet), en Befolkning af 52 Mill., Jndkomster 350 Mill. Fr., Statsgjeld 600 Mill. Forenede nordamericanske Stater. Jndkomster 30 Mill. Fr., Statsgjeld 463 Mill. -
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-12-29
Preussen, Befolkning 11 Mill., Jndkomster 170 Mill. Fr., Statsgjeld 677 Mill. - Frankrig: Befolkning 29 Mill., Jndkomster 860 Mill. Fr., Statsgield 3,400 Mill. – Østerrige, Befolkning 28 Mill., Jndkomster 300 Mill., Statsgield, 1800 Mill. – Storbritannien, Befolkning i Europa 17 Mill., i Asien 54 Mill., i America 2 Mill., ialt 73 Mill.; Jndkomster 1,166 Mill. Fr., Statsgield 19 Milliarder 900 Millioner. Spanien, Befolkning i Europa 11 Mill., i Colonierne 13 Mill., Jndkomster 160 Mill., Statsgield 3,000 Mill. – De forenede Nederlande: Befolkning (med Jndbegreb af Colonierne) 6 Millioner, Jndkomster 160 Mill. Fr., Statsgield, 3,500 Mill.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-12-29
J Paaskemessen 1821 var i Tydskland Antallet af de der udkommende Tidsskrifter 172 hvoriblandt 17 theologiske, 6 juridiske, 15 medicinske, 26 philosophiske og liter, 6 pædagogiske, 13 historiske, 26 politiske, 14 naturvidenskabelige, 13 geographiske og statistiske, 5 technologiske, 11 oeconomiske, 8 artistiske, 8 mathematiske, 1 philos., 6 militaire, 2 mercantile, 3 dramatiske, 54 Morskabsblade, 2 musicalske, og 2 især bestemte for Poesie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-12-29
Kjøbenhavns Børs d. 28 December. Cours. Hamb. 2 M. 246, a vista 249. Spec. 249. - Specier solgtes til 14 Rbmk. 10 s. Obligat. (med Renter fra 11 December 1821) 72 1/2 a 73. Nationalbank-Obligat. (af Laanet d. 4 Febr. f. A.) 94 a 94 1/2 Rbdlr. r. S. (uden Renter) eller a 117 1/2 Rbdlr. Sedler pr. 100 Rbdlr. r. S. Norske Rigsbanks. 12 1/2 a 125. Svenske Sedler 8 s. - Disconto 6 pC. Raad mod Liigtorne. og udsendt.) Jngen føler hvor Skoen trykker, uden den, der har den paa, er et gammelt Ordsprog, hvis Sandhed bogstavelig erkiendes af dem, der plages af Liigtorne. Anmelderen troer saaledes ikke at fortiene Utak af disse, ved at bekjendtgjøre et simpelt Middel som uden Smerte og Fare borttager de største Liigtorne i kort Tid. Man udskierer af en saftfuld skrællet Citron et Stykke, stort nok til at bedække Tornen, eller, om denne er meget stor, lægge man et lidet Stykke Citron imellem Taaen og Tornen, saa nær Roden som muligt, og svøber en Linned Lap derom. Jo oftere man gjentager Paalægningen f. Ex. et Par Gange daglig, jo hastigere vil man til Forundring see den forhærdede hornagtige Hud, hvoraf Tornen bestaaer, opløse sig og blive blød som Sæbe, saa at den lettelig kan aftages. Paa denne Maade kan man selv, uden Læges Hielp, og uden at bruge den farlige Kniv, skille sig af med en meget smertende Plage. Af dette Blad udkomme ugentlig to Numere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-12-29
J Følge Kgl. allernaadigst Tilladelse, forsendes det med Brevposterne, og kan bestilles paa alle Postcontoirer. Her i Staden modtages Subskriptionen hos Bogtrykker Höecke, i store Helliggeiststrædet No. 144. Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-01-01
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. noon,0000 Nittende Aargang. No. 1. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 1 Januari 1822. Gaade. Dan vandrer, og vandrer, bler aldrig træt er gammel snart, snart ung og let. Gaaer han, som Olding, til evige Død, Som Yngling han bliver strax gjenfød Begynder han da sin Cirkel-Gang, Saa finder enhver den saare lang, Og studser ved hans Jilfærdighed Naar atter han staaer ved Gravens Bred. Han bringer, baade til Hytte og Borg Hver venlig Glæde, hver bitter Sorg. Han byder ofte til Bryllups Dands, Men naar der ret er Lyst og Kands Han een Døds-Lampe har antændt, Saa bliver den Fryd til Sorrig vendt. Hans Klædning er snart bruun, snart hvid, Og Blomster spraglet anden Tid. For Giærrighed har han ofte Ord; Dog spise vi alle ved hans Bord, Skiøndt Laas (det ikke nægtes kan) Han stundom lægger, endog paa – Vand Med andet Sind, han dækker smukt, Sit store Taffel med Viin og Frugt; Saa sidder man i hans Blomster Hal Hvor Loftet er af Zaphir og Christal: Der siunge hans tusinde Sangeres Chor J Høyelofts-Salen skiøn og stor Tidt tænder, om Natten, den Herre snild, For sine Gjæster en Glædes Jld, Men – som det lyser allerbedst, Saa angrer han den givne Fest, Og trækker et Tæppe af sorte Ba For Alt: - Slaar Vand paa Gjæsternes Vei Og puster ad dem, med opblæst Kind(Saa fast de gaae fra Sands og Sind). Han iler afsted; dog om hans Fod Det sorte Tæppe sig har snoed; Alt som han vandrer det ruller med, Da lyser i al sin Herlighed En stor, en skinnende Diamant, Som Brudens Fader ham gav til Pant, At Jomfru Terra, med evige Baand Var bundet til den Vandrers Haand. En evig Føyter er ej at troe, Thi maae, hvert Dogn, til Brudens Roe, Han vise hende den hellige Skat, Skjøndt ved hans Luner den tidt er mat Han maae dog vise, at den er der, Og følgelig hun hans Hustro kiær. Ak, ofte – det klaget være Gud! Han handler tyrannisk med sin Brud: Snart hun beværte maae, som Giæst Pest,