JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-11-05
Efter Vedkommendes Regisition bliver Løverdagen den 7de Dicer næst om Eftermiddagen Kl. 1, til absolut Bortsalg, foretaget 4de Auction over Hovedkroi Prritzlev Sogn, Voer Herred med tilliggende Eiendomme af Hartkorn Ager og Eng 1 Td. 6 Skpr. 11 Fdkr. 1 1/2 Alb Skovskyld 1/2 Alb. Denne Eiendom, der i det hele maae hentegnes til de ualmindelige skiønne, er beliggende ved Landeveien mellem Horsens og Aarhuus, 2 Mile fra førstnævnte Kiøbstæd, i en med get smuk, behagelig og skovtig Egn. Dens Bygninger, hvoraf Stuehuset er teglhængt, er særdeles skiønne, vel indrettede, og for faae Aar siden af nye opførte. Jorderne ere fortrinlig gode og Qægholdet er aarlig 12 Fæhøveder, 4 Heste og endeel Faar. Giæstgiver Previlegiet følger under Kiøbet. Auctionen afholdes i selve Stedet, og Conditionerne, der vil findes billige, kan forinden Auctionen erfares her paa ContoiVoer og Nim Herreders Contoir. ret. Horsens den 4de Novbr. 1822. J Holst.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-11-05
Et Sted paa Giødvad Mark i Hids Herred, Viborg Amt, af Hartkorn Ager og Eng 1 Td. 7 Skp. 1 Fdk. 1 3/4 Alb., som for nærværende Tid beboes af Christen, Madsen, er bleven tildømt Hans Majestæt Kongen for resterende Kongelige Skatter. Over samme Ste afholdes Auction : 1ste Gang den 20de November. 2den Gang den 4de December og 3die Gang den 18de December førstk. hver Dags Formiddag Kl. 10. De 2de første Auctioner holdes paa Lysgaard og Hids Herreders Contoir men tredie Auction holdes paa Eiendommene selv. Conditionerne ere forinden til Eftersyn paa bemeldte Herredskontoir. Hvilket herved ikke allene til de Lysthavendes, men endog til vedkommende Eieres, Besidderes og Panthaveres Efterretning, ifølge Plac. af 22de April 1817 bekiendtgiøres. Lysgaaard og Hids Herredets Contoir, den 18de Holstein. October 1822.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-11-05
Ved Perklama, som Dags Dato er læst inden Has og Ring Herreders Ret, og ligeledes vil blive læst i den Kongl. Landsoverret i Viborg, ere Creditorerne i Stervboet efter afg. Gartner Søren Henrichsen i Hophaugen under Baroniet Wilhelmborg Birk indkaldte, i Overeensstemmelse med Pl. af 2den Juni Adgivet 3de Gange Agerlig af A. F. Klæguist1819 til, inden 12 Ugers Forløb at ar melde og beviisliggjøre deres Fordringer for undertegnede Skifteforvalter; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres Hals og Ning Herreders Contoir, den 2den No. mer 1822. Laung, Skulde en Eier af et Teglværk attraae, enten at bortforpagte samme, eller og at lade det drive for egen Regning, og dertil behøver en Mester i anstundende, Foraar, da kunde man henvende sig til undertegnede, Mecklenborger af Fødsel, som attraaer at entrere i samme, og kan forevise de bedste Attester, saavel paa sin Durlighed i at forfærdige Tagsteen, Muursteen, og alt hvad i sligt Fabrik kan forfærdiges, samt ogsaa paa sin gode Opførsel Vedkommende ombedes sna rest mueligt, enten i Aviserne, eller i frankrerte Breve, at underrette mig. Wilhelm Gysloff. paa Bygholms Teglgaard ved Horsens.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-11-05
Nye dansk Humle, der i alle Henseender svarer til den udenlandske, kan faaes for billig Priis paa HaurMøller. ballegaard hos At jeg underskrevne har anskaffet mig en Kareth, har jeg den Ære at tilkjendegive det ærede Publikum, som maatte behøve samme tilleie ved Bryllupeer, Barnedaab, Baller, eller til Landtoure. Prisen er: til Bryllup og Barnedaab a 4 Mk., og til Bal 3 Mk. P. Jørgensen, for Tour og Retour. Vognmand, paa Middelgade.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-11-05
Hos Undertegnede, der nu er indflyttet i forrige Marzettas Gaard, kan erholdes Værelser tilleie for enkelte honette Logerende. Sammesteds kan bekommes Spiisning i og uden for Huset i maanedsviis for billig Betaling. God Opvartning og reel Behandling, skal stedse være Maalet for mine Bestrædelser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-11-05
J Kirkerup. Til Underretning for dem som muelige endnu i dette Efteraar kunde ønske sig noget Gods hjem fra Altona eller Hamborg her til Stedet, giver jeg mig Friheden at bekiendtgiøre, at jeg med min førende Jagt Lamet med første føielige Vind afseiler til bemeldte Steder og agter efter lykkelig Arrivation snart ligst at retournere. Aarhuus, den 5te Novbr. 1822. John Gaarn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-11-05
Skipper J Nyerup agter saa hastig muligt at afseile til Kiøbenhavn og medtager Fragtgods og Pas, sagerer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-11-05
Skipper N. Koefoed agter i denne Uge at afseiltil Kiøbenhavn og medtager Fragtgods og Passagerer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-11-07
No. 173. Aar 1822. den 7de November. Torsdagen. med Brevposterne. Den til Forsendelse. privilegerede. Kongelig allernaadigst. Stiftstidende. AldsVerona.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-11-07
Verona har i det mindste 20000 Jndvaanere, der røses for at besidde en god og blid Charakteer, de have en frisk Ansigtsfarve, da Climatet er meget sundt, De ere desuden industriøse Mennesker og Byen har mange Fabriker. J Verona bemærker man allerede det Charakt ristiske ved te italienske Stæder; man seer nemlig ikke Haandværksfolkene at arbeide i deres Huse, men i aabne Boutiker, som staae i frie Luft, og undertiden seer man dem endog at sætte deres Anbeidsborde ud paa Gaden. J Omegnen findes en grøn Jordart, som bruges til Oliemaleriet og som bærer Navnet af den Veronefiske. Men Verona har endnu andre og betydeligere, Mærkværdigheder, Saaledes et Museum som er meget rigt paa Oldsager. Kotebue bemærkede deri, at et Hoved, som forestillede den ædle romerske Keiser, Antonius Pius, havde besynderlig megen Liighed med Napoleon; hans Dom er saameget mere upartisk, som han ellers ikke pleiede at være denne berømte, Mands Lovtaler. Men især er Verona mærkværdig ved en høist anseelig Levning fra Oldtiden, nemlig det store romerske Amphitheater, en oval Bygning: af 1331 Fod i Omkreds; det har 45 Rader Sæder, for Tilstuerne, den ene over den anden, som ere byggede af Marmor; Det var saa stort at 22,000 Menneskeer kunde rummes deri, det er endnu i meget god Stand og bruges imellem til Dyrefægtninger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-11-07
J Veronas Omegn findes endog to andre Mærkværdigheder; den ene, som har Jnteresse for Schake. spears Beundring, da man nemlig viser uden forStaden en forfalden Kirke, hvori Begivenheden med Romeo og Guilietta skal være passeret. Den Liig. kiste af Steen forevises endnu, hvori den skindøde, Guilietta skal have hvilet. - Den anden Gienstand, maa derimod have en større Jnteresse for os Danske. I de veronesiske Biergegne boe nemlig, som det angives, 56,000 Mennesker, hvilke tale en gammel germanisk Dialekt, og om hvilke man har paastaaet, at de vare Efterkommere af de gamle Cimbrer, som 114 Aar før Christi Fødsel brøde ind i Jtalien og som saaledes vare vore Landsmænd.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-11-07
Verona vil nu paa ny, som Sæde for en saa vigtig Kongres, erholde en langt større Jnteresse end den nogensinde tilforn har havt, og selv en større end den havde dengang, da Østgothernes Konge Theodorich, den Store der havde sin Residents. Tidsalderen forventer med Længsel alle de store Resultater til Menneskeslægtens Vel, som ville udgaae fra dette Forningsted for saamange høie Monarker og berømte Statsmænd. Nutids Heltinder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-11-07
(Af en Skrivelse fra Suli, den 19de August 1822. Chorschid Paska havde, for at indslutte os, tilbageladt Tabir Paska. Vi Sloge dem tilbage og tilintetgjorde dem; 1200 Vantroende laae ved Bredden, af Glychys (Acheron). Pludseligen viste sig ved Foden af vore Bierge Omer=Vrione med 15000 Mand. Dette gjorde os forfærdede, og vi tvivlede næsten ikke paa, at jo vor Undergang var nær. Da besluttede vi eenstemmigen at ombringe vor Qvinder og Børn, og da med Fortvivlelse at styrte os mod Fienden, for deg at finde en ærefuld Død. Men Gud har afvendt denne fortvivlede Beslutnings Udførelse. Da vore brave Hustruer erfore, hvad der forestod, samlede de sig, og bade til Gud og den hellige Jomfrue, som at bringe os fra vort skrækkelige Forsæt. Derpaa raabte de til os J troløse Mænd, Hvorfor, ville J myrde os, Naar have vi vel nogensinde vægret os for at lade Eders Geværer, naar J kæmpede i Eders Forskandsninger, Hvor ofte have vi ikke med Sværdet i Haanden styrtet os midt iblandt Fienderne; Jstedetfor at myrde os, giver os Vaaben, og vi skulle vide at de for Fiendens Haand." Disse Ord forandrede vort Forsæt. Vi udvalgte 800 af de raskeste Fruentimmer og gave dem Vaaben. Mændenes Antal beløb sig til 3000. Den følgende Morgen droge vi imod de Vantroende, anraabende Guds og den hellige Jomfrues Navn. Gud, vor Herre, var med os og styrkede vor Kraft, saa at vi sloge Tyrkerne paa Flugten og forjagede dem fra Suli. J denne Træfning fægtede Fruentimmerne bevæbnede med Flinter, og Slynger; de toge 250 Tyrker til Fange. Vi, paa vor Side, toge 1100 Muselmænd fangne, og erobrede 4 Kanoner. Af vore Brødre faldt 167 og af Qvinderne 37. Holbergs Minde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-11-07
(Epilog, fremsagt paa Viborgs Theater den 27 Octbr. efter Forestillingen af en Holbergsk Commedie.) Stor er den Kunst, ved Plectrets Mesterslag, at tænde Modets Gnist paa Kampens Dag, og lære Ynglingen at trodse Faren; og, som Tyrtæus, til Bergerkegang. at vække slagne Hære, og ved Sang at vinde Seieren fra Fjendeskaren. Skjönt er det, at fortælle Heltes d. bevare Mindet om en kraftfuld Tid, og vældig Daad til Efterslægten bringe, at reise Stenen paa de Adles Grav, at hæve Sangens Toner som et Hav der bruser evigt under Stormens Vinge. Södt er det og, i Vaarens grönne Lund, om Kjærlighed at höre Sangens Mund. og föle sig henrykket over Jorden. Vaueluses Fjeld fornam Petrarchas Sang, og, efter tusend Aar, dens Efterklang, skal tone vidt, fra Syden og til Norden, Blandt dem var ei vor Yndlings Skiald, og dog og dog han os med Himmelvælde drog, hen til de glade, her ukjendte Toner; ei paa Cothurnen treen han stoltelig: paa Sokken han i Hjertet listed tig. og det med Jordens Kummer mildt forsoner : Alene, som Satirens Konge, staaer, vor Holberg, og hans Tryilescepter naaer fra Nidaros og ned til Hidrens Vange. Lad Plautus herske fjernt ved Tibers Strand, og Moliere i Gallers muntre Land! vi trænge ei til fremmed Bardes Sange. Saalænge Bölgen slaaer med Söelunds Bred, og Sarpen bruuser over Klippen ned. skal Klim og Paares store Skjald os fryde, Hans Roes er, som hans Sang, udødelig, og vore Börn, som vi, skal samle sig, for, under Sang, hans Bautasteen at pryde! (S. S. Blicher.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-11-07
Efter Epilogen gik et Bagtæppe op, Holbergs Bautasteen saaes, og følgende Sang blev afsiungen: Hæv dig Steen fra Norges Fjelde Höit og herligt her i Danmarks Lund; - Ufortært af Tidens Vælde, Stande du til Verdens sidste Stund. Dig et henrykt Folk opreiser Skjönsomt for sin Yndlingsskjald: Laurbærkrandset nu du kneiser I Thalias Tempelhald. Sörg, o Muse, tag din Maske, Fra dit taarevædte Aasyn ned; Böi dig over Skjaldens Aske, Hvad du misted meer end Norden veed. Ingen kjærere du rakte, Hippoerenes Guddomsdrik - Dig han hid til Norden bragde og fra Dig og os bortgik. Men opløft dig Sang fra Jorden, Strøm fra Hjertet som et Kildevæld; Hæv dig over heele Norden, Over Danmarks Dal og Norges Fjeld. Rör dig vældigt Danske Tunge, Syng i tusindfoldigt Chor: Ludvig Holberg, Scenens Konge, Frig kjæv og evig stor. (S. S. Blicher.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-11-07
Aalborgs Theater. aabnedes, som forommeldt, ved en Prolog der lød saalunde: Saa steen En frem af Tidens skumle Hav, Du önske Dag, da her jeg skal modtage Det skjönne Offer, denne Kreds mig gav, Det Vidne om dens heldig brugte Dage. - leg saae Dig - elskte Venneflok Du streed, Med lver til det Maal, Du nu har fundet, Du pleied Kunstens Blomst i Borgerfred, Din lver over Tiden Seir har vundet, Fortretten Aar det første Fro blev lagt, i törre Jord, som Alles Flid har hegnet, Nu prunker alt en Eeg i Vaarens Pragt, Alt mangen Hindring er for Kraften segnet; Det lille Skud sig svang i Sky som Stamme, Thi Eenighed har værnet om dens Rod, ta Kronen blinker Konstens Stjerneflamme og Alterilden blusser ved dens Fod. Som Dig den fryde skal Din Fremtids Old, Og Secler ei Din Idræt skal forglemme, Samdrægtighed skal skjærme den mod Vold, Her lyde ene Venskabs blide Stemme. Du brave Et - Du Froet först nedlade, Dog slog dets Spire kraftig alt i Jorden, Derfor skal Tempel nu om Stammen staae, Thi Kraftden har og Jern dens Roder vorden. - Saa kommer Alle til det kjære Hjem, Som I har skjænket mig ved Limfjords Vover, Dets Alterild, som Stjerne dæmrer frem; Men Luens kiare Skjær mig trofast lover: Ved Enighed den luer evig varm, Og glöder Kraft i den Forsagtes Arm, Den gyder Mod, naar Kummers Time kommer Den skjænker Trøst, naar Farens Stund er nær Den smiler Glæde, naar man samles her, Den stirrer ned, som Lastensstrenge Dommer. Den blinker Tillid i hver Borgers Barm, Den svækker Nag, den dulmer Havn og Harm, Den giver mangt et Vink fra Evigheden, Den sender Haab fra Himlens lyse Blaae, Den blusser Styrke, naar I matte staae, Den maler Krig og skjenker Held i Freden. Saa nyd - men nyd med Tak til ham som gav, Ved Faderkjærlighed, den Tryllestav, I Eders Haand der Templets Mure reiste; Thi de skal tolke for den fjerne Tid Ved ædel Enighed og trofast Flid, Af lave Tag den Tempeltinde Kneiste! - Concordial kom fra Dit stille Lye, Tag Sæde her - jeg Dig med Aalborgbye, En Krands af Nordens Egeblad vil binde Og slynge den i mine Laurers Favn - Klart i mit Tempel straale skal Dit Navn, Da blide Söster, evige Gudinde!!(Th. Overskou.) Aarhuus Kirkenyt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-11-07
Døbte i Domkirken. Overauditeur Holm en Datter, Seraphine Catharine Margrethe; Fadderne Frue Willemors, Frøken J. Fiindt, Oberst v. Scholten i Cancellier. Lund, Farver Jahnsen. - Corporal Michel sen en Datter, Margrethe Dorthea; Fadd.; Mad. Ziegler, Jfr. Guldmann, Rbd. Bang, Handelsbetienterne N. Schibye og S. Raae. - Komd. Søegaard en Datter, Rosalie; Fadd.: Enkemadame Bærentsen, Jfr. Mollerup, Kondene P. og M. Herichind, Capitain Elmquist. Komd. Søegaard fra Skanderborg. - Komd. Kirketuen Søn Julius Johannes; Fadd. Mad Røse, Jfr. Carlsen, Kbudne Gieding og Mosch. Topograf Qvist. - B. germ. Bruun en Søn, Anders; Fadd. Mad. Velejus, Jfr. Sørensen, Fuldm. Holm, Reebslager Hansen, Handelsbt. Schelbye. - Sadelmagerm. Løvengreen en Datter, Kirstine; Fadd.: Jomfruerne M. Blach og E. Løvengreen, Garver Beregreen, Skomager Larsen, Reebslager Bøgh. - Karetmager Loft en Datter, Jette Margrethe; Fadd. Mad Lund, Karen Spane, Skomagerne Hansen og Schumann, Bødker Balle. - Avlsmand C. Holm en Datter, Cicilia Marie; Fadd. Mad. Møller, Marie Petersen, Avlsiden. C. Andersen og P. Holm, Bødkersv. C. Pedersen. - Avism. P. Jørgensen en Datter, Karen Marie; Fadd. Mad. Andersen, Else M. Gammelgaard, Avlsidene S. Værum og P. Dyhr, Smedemester F. Liisberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-11-07
J Fruekirke. Skomagermester N. True en Søn Nicolai Anthon; Fadderne: Enkefrue Møller, Jor Schelbye, Adjunct Asmussen, Kbiden. P. Raae og P. Mørk. - Komd. Frausing en Søn Oluf Vorm; Fadd. Mad. Frausing, Jfr. C. Frausing, Tegnemester Rasch, Forpagter Kok, Komd. Foss. - Enken Zidsel Jensdatter en Søn, Johan Jensen; Fadd. Jfr. Bram, Ane Hjuler, Bødkersv. Funck, Skomagerso. Jungberg Slagtersp. Veiss. - Skrædermester Qvie en Datter, Andrea Michaline; Fadd.: Madame Hendrichsen, Jfr. Frederichsen, Skomager Schumann, Handskemagerne Svane, og Salling. - Naalemager Elkjer en Datter, Anna Johanne; Fadd.: Madame Kirkebye, Jfr. Bogh. Kbind. Fleischer. Fuldmægtig Brendstrup, Handelsbet. Lemm 6 Arbeidsmand J. Hadsteen en Søn, Johan Getfred: Fadd. : Pigerne M. Vische og C. Rasmusdatter, JacobBlegmand, Just Knudsen og Terkild Pedersen. - Glarmester Gamst en Søn, Vildelm Hermann, Fadd. Barnets Moder, Jfr. M. Nielsen, Kleinsmed N. Jensen Skomagermst. Schjoldan, Gjortlersp. Lund. - Lucie Qvine Nyegaard en Søn, Johan Peter Joung, Fadd: Tienestepigerne A. Brendstrup og M. Frandsen i Smedem. C. Petersen, Muurm. A. Nothen og Slagters Farholm. - Feldbereder P. Veiss en Søn, Ludvig Michael; Fadd. Mad. Krofs, Jfr. A. Høeg Guldberg. Kbindene, Sabroe og Bang, Skibstømmerm. Pring. - Kbind. J. Røginden Datter, Vilhelmine; Fadd.; Enkemad. P. gaae, Jfr. Timmelkiær, Kbud. og Kirkeværger R. Schandorff, Kbud. L. A. Jahnsen og Farver A. Jahnsen. - Snedkerm. J Tulstrup en Datter, Lanrenze Berthe line, Fadd.: Frue Emgaist. Jfr. S. Ebeling; Krigcomnissair Storm, Bogtrykker Lund og Skibsbygn. Bonnesen. - Skræde m. N. Bech en Datter, Mette; Fadd. Mad. Hansen, Marie Sabrøe, Skræderm. Regind, Skrædersvendene Thruelsen og Hoff. - Beneditte Jensdatter en Datter, Anne Kirstine; Fadd.: Pigerne M. Jensdatter og B. Michelsdatter, Christen Kornmaaler, Naalemagersr. Karg, Garversv. Beytner.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-11-07
Copulerede. Komd. Poul Pedersen Schibye og Jfr. Anne Marie Knudsen. - Kleinsmedm. Ole Larsen Bech fra Bogense og Pigen Maren Andersdatter. Udgives 2de Gange nemlig af A. F. Elmanist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-11-07
Bekiendtgiørelse. fra den Kongelige Qvarantaine-Direction.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-11-07
Efter officielle Beretninger er den gule Feber udbudt i St. Marie i Cadix Bugten. Paa Grund heraf, og i Overeensstemmelse med Qvarantaine Forordningen af 8de Febr. 1805, dens 4de 9, samt til nøiere Bestemmelse af den Kongelige Qvarantaine Directions Bekiendtgiørelse, af 18de f. M., erklæter undertegnede Direction følgende Lande og Stæder, indtil videre for smittede: a) St. Marie. b) Cadix. c) Paramithia i Epirus. d) Constantinopel. e) Algier. f) Tunis. 3 Macocco. 5) Smyrna, i Provindsen Natolien. i) Alerandria i Wypten, b) Øen Candia. For mistænkte Lande og Stæder ansees indtil videre :a) De øvtige Havne paa Spaniens sydlige og østlige Kyst fra Gændsen af Portugal til Grændsen af Frankrig. b) Alle øvrige tyrkiske Havne, c) Det afrikanske Barbaries øvrige Havne og Stæder. d) De vestindiske Øer. Dog skulle de fra de danske vestindiske Øer ankommende Skibe kunne befries for at lægges under Qvarantaine, saafremt de medbringe behøtige, af Vedkommende under Embedsautoritet udstædte Sundhedsattester. e) Amerika. Dog fritages de fra disse Havne ankommende Skibe for Qvarantaine, saafremt de ere forsynede med behørig. Sunthedsattester, fra de derværende Kongl danske Konsuler skeller disses Vice Konsuler. Alle andre Lande, Stæder og Øer, i og udenfor Europa blive at ansee som aldeles umistænkte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-11-07
Den Kgl. Qvaraataine Direction den 29de October 1822. Steen Bille. v. Schmidt Phiseldek. Thonning. Skibsted.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-11-08
Aar 1823. No. 174. Fredagen. den 8de November.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-11-08
Den til Forsendelse: med Brevposterne. Kongelig allernaadigst sk. privilegerede. Aarhuus. Fodildestdr.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-11-08
Nyheder fra Udlandet. Kongressen er nu aabnet, og den første Sammenkomst har alt fundet Sted. Stroganoff og Capodistria, to Ministre, som bestandigt vare Grækernes Forsvarere, og i lang Tid fjernede fra de politiske Forhandlinger, har nu Keiser Alexander kaldet til sig ved Kongressen. Til Triest vare komne tre græske Deputerede, som ventede paa Tilladelse, at begive sig ligeledes til Verona. En spansk Gesandt er paa Veien did med udstrakt Fuldmagt. Den tyrkiske Gesandt i London var passeret giennem Paris. Rygtet lagde, til Verana. Kronprindsen af : Sverrig agtede sig ogsaa did. - Der skal oprettes en østerrigsk Observationssarmee langs med det adriatiske Havs Kyster, dens Hovedqvarteer skal være i Ankona.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-11-08
Tyrkiet. J Constantinopel herskede der sig Bestyttelse over Persernes Seiervindinger, thi atter have disse, dennesides Erzerum tilføiet Tyrkerne et saa morderisk Nederlag, at Paskan som anførte dem, kun med tyve Mand og selv haardtsaaret havde frelse sig ved Flugten, og efterladt sig hele Artilleriet, at Bagagen, c. i Persernes Hænder. Derfor havde nu Divanet afsendt en Gesandt til Persernes Hovedqvateer, for at underhandle med dem em Fred. Jmidlertid har det paa selvsamme Tid beordret, at 20000 Mand af de ved Bujuldere leirede Asiater, skulle ufortøvet bryde op mod Perserne, og andre 20000 med Grækerne ved Larissa. J denne Stad har Choschid Paska plettet sit Feltherrenavn, ved, forinden han sidstegang drog ud derfra, paa det skjændigste at myrde 3 Erkebisper og en heel Deel andre græske Præster. Nu staaer han med 5000 Md. ved Ternoro- og venter paa Sukkurs fra Storsultanen. (Besynder, ligt, at Perserne ikke, efter saa glimrende Fordeele, bedre afbenytte samme, end lægge sig i Leir ved Trebizond. Men det er jo asiatisk Krigsmaaneer, og Mang mene, at de først der ville oppebie Bagdads Fald, som Tyrkerne endnu forsvare.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-11-08
Grækerne have atter havt fat i Tyrkeflaaden, da den nylig vovede sig ud af Bugten, hvor den var trødet ind. Den mistede atter to Fregatter, uagtet den løb strax tilbage saasnart de græske Branderskibe, begyndte at omsværme den. Men nogle Dage efter tog den for Alvor Mod til sig og giennembrød lykkelig de græske Skibes Linie, styrende Kaasen af Can den eller Dardanellerne. Dog mistede Tyrkerne atter ved dette fortvivlede Udfald to Fregatter og tre Brigger. Grækerne forfulgte Resten. Det vil nu gior sig, om den har kunnet undgaae dem. - Det var den 24de Septbr. at Korinths Besætning kapitulerede. Jussuf Paska havde Kommand der. Mandskabet, omtrent 4000 Mand, maatte strække Vaaben, men tillodes fri Afmarsch. Endeel af dem have siden tilsat Livet ved Chorschid Paskas Udfald fra Latissa.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-11-08
Rusland. De befalinger som vare udstædte fra den russiske Krigsminister i St. Petersborg til de forskjellige russiske Armeer paa Grændsen af de fødlige Provindser, om at begive sig til deres Hiem, ere blevne tagne tilbage: hvilken Forholdsregel man tilskriver Portens onde Villie mod Rusland. Man veed  skrives der fra St. Petersborg - at Lord Strangford havde for sin Afreise prøvet alt muligt for i det mindste at formaae Reis Effendi til at medgive sig en eller anden fredelig Kommission til Kongressen eller og som Mægler for den høie Port, hvilket denne frabad sig, som noget, den slet ikke, trængte til Slig Portens Fremfærd kan betragtes som en Spot mod hele Christenheden. Derfor brindes nu heel passende de mærkelige Ord i Minde, som Stroganoff sagde Porten i sin sidste Note: "skulde Porten vedblive at handle som den hidtil har, da seer Keiseren, min Herre, sig nødlaget til, at erklære Porten i en aabenbar Fjendtligheds Tilstand mod den hele christelige Verden, som legitimerer Grækernes Kamp for at unddrage sig uundgaaelig Undergang, ifølge hvilket Rusland vil holde sig forpligtet til, at yde Grækerne Tilflugtsted Beskyttelse og Hielp i Forening med den hele Christenhed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-11-08
Spanien. Ottetusinde Portugisere ere fra Algarbien rykkede ind i Spanien for at besætte Andalusien, og derved lette Spanierne deres Marsch til Pyrenæerne. - Jnsurgent Regentskabet har sendt Forsoningsforslag til Regieringen i Madrid, som har viist dem fra sig, uden at værdige dem Gennemsyn. Ovenmeldte Regentskab bar i Staden Urgel oprettet et Universitet for unge Studerende fra andre Universiteter. - General Morillo er flygtet bort fra Madrid, hvor han alt længe var mistænkelig. - Hvorfra man hører, saa arresteres der Folk som ere i Forbindelse med de saakaldte Oprørere i Urgel. J Pampelona har man taget hele Magistraten fangen. De Konstitutionelle have sprængt Fortet Jrati i Luften, da de ikke længere kunde forsvare samme. Til noget Afgiørende var det endnu ikke kommet mellem de væbnede Partier.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-11-08
Frankrig. J Paris var der Natten til den 28de Octbr. stor Bevægelse paa Slottet, formedelst et stærkt Knald. Endelig kom man efter, at Geværet var af Uforsigtighed gaaet løs for en af Skildvagterne ne den under Kongens Værelser, saa at Kuglen var bleven siddende i Loftet. Soldaten blev strax afløst og arresteret.