JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-08-30
Trykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkeri. Forbaand. Et Parti udmærket smukke Florbaand er i Dag arriveret med Posten og sælges billigt af Vitus Ingerslev.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-08-30
Tvister og Lysegarn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-08-30
af bedste Qvaliteter og alle brugelige Numere, ere idag arriverede directe fra Manchester over Hull, med Capt. Syvertsen, og anbefales saavel i større som mindre Partier. til billige Priser af Wilhelm Hviid. Lyst St. Croix Sukker, Wilhelm Hviid. Viin & Cider-Eddike, lang, hvid, spansk og sort Peber anbefales til Syltning af J. A. Prior. Ny syltet Ingefær, fiin Capers, Provenceolie.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-08-30
Bamberger Kirsebær og fiin Vanille faaes hos J. A. Prior.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-08-30
Christiania Anchiovis i hele & halve Dunke, samt nye flamske & norske Sild sælges billig af J. A. Prior God gammel fransk Viin sælges af Marcus G. Bech. Sæderug, aldeles reen og fri for Klint og Heire, sælges af Marcus G. Bech.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-08-30
Paa reen Provsti=Sæderug modtages Bestilling hos Undertegnede. P. Sabroe. Nye Kartofler kunne daglig bekommes til nedsatte Priser hos P. Sabroe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-08-30
26 Traver Gradet Byg er at faae tilkjøbs hos P. Holm paa Middelgade.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-08-30
20 Traver Byg kan faaes tilkjøbs af C. Kleis.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-08-30
Reen og fortrinlig god Sæderug fra Havknuden kan erholdes for 5 1/2 Tønden paa Katholm.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-08-30
Ægte og ublandet Provsti=Sæderug, efter 1ste Aar Afgrøde, circa 60 Tdr., er at faae tilkjøbs paa Sara lyst, naar man derom accorderer med Eieren Munk, Circa 70 Favne Bøgebrænde staae til Salg ved Saxild Strand. Lysthavende behage at henvende sig til Kr., Major v. Holstein=Rathlau til Rathlangdal. a. Et Par fede, sorte og brune Hopper, omtr. 12 Aar gamle og over 10 Qvarteer, anvises til Salg af Bjerre, Dyrlæge.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-08-30
En theologisk Student, der for Tiden har Plads som Huuslærer, ønsker sig en lignende Plads til 1ste Novbr. Gode Anbefalinger fra Stedet, hvor han nu er, kunne fremvises. Man behage at henvende sig paa dette Blads Contoir, hvor nærmere Underretning gives.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-08-30
Paa et af Jyllands større Kjøbstadapotheker kan en confirmeret Dreng blive antaget som Lærling, enten strax eller til Efteraaret. Billet mærket A. X. bedes indlagt paa dette Blads Contoir.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-08-30
En skikkelig og troe Dreng kan strax, eller til Efteraaret, blive antagen i Uhrmagerlære. Reflecterende bedes mundtlig, eller i frankerede Breve, at henvende sig til Adressecontoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-08-30
En ugift Gartner, som kan forevise de paalideligste Anbefalinger, ønsker sig en Condition til 1ste November eller Nytaar. De herpaa Reflecterende vilde behage at aflægge en Billet paa Adressecontoiret, mkt. "Gartner.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-08-30
En Jomfrue ønsker 2 Værelser med Kjøkken og Brænde leilighed. Leien maa ikke overstige 40 a 45 om Aaret. Nærmere Underretning kan erholdes paa Adressecontoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-08-30
Fra Pressen er nylig udkommen: 106 Skjønhedsmidler eller: Kunsten. paa enhver Maade saavel at bevare, som at forhøie det menneskelige Legems naturlige Skjønhed. Elegante Damer og Herrer helliget af Adolph v. Rosenbusch. Fordansket efter tredie meget forøgede og forbedrede tydske Friginaludgave af 1812. Faaes indbunden for 2 a 8 s. hos Boghandlerne WarRiemenschneider i Fredericia. berg og Kirkerup i Aarhuus, Fogh i Horsens og
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-09-01
1843 No 151. Fredagen. den 1ste Septbr. Den til Forsendelse. med Brevposterne Kongelig allernaadigst alene privilegerede Aarhuus Stiftbeidende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-09-01
Redigeres og udgives 4 Gange ugentlig af Dverkrigscommissair A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-09-01
Nyheder fra Udlandet. J Spanien er Roligheden allerede igjen bleven forstyrret. Barcellona har atter gjort sig halstyrrig, idet den der residerende øverste Junta ikke har villet anerkjende Landets nye Regjering, men har bemægtiget sig Staden, væbnet de Frivillige paany, og ved fanatiske Proclamationer opflammet Befolkningen. til nye Fjendtligheder. En af disse Proclamationer lyder saaledes: Vi, det souveraine Folk, erklære herved Alt, hvad der foretages, skrives og decreteres, det være sig enten i Dronningens eller i Guds Navn, for ugyldigt og illegalt, naar man ikke griber det eneste Middel til vort Held, som er tilbage, og sammenkalder Centraljuntaen, som Folket sætter al sin Tillid til." Staden var atter i en grændseløs Forvirring. De Exalterede fore igjennem Gaderne med republikanske Faner, skrigende: "Leve vor øverste Junta! De Moderate døe! Bort med Dronningens Myndighed Op, Patrioter, Til Vaaben, Frihed, eller Død og Krig mod vore nye Tyranner!" Jkke engang Prim, der er udnævnt til Stadens Gouverneur, formaaer at tale det ustyrlige Folk tilrette. Alle Gaderne mylrede af Mennesker, man havde ved Nattetide frataget Soldaterne deres Vaaben, og disse vare derpaa atter flygtede ind i Citadellet. Privatbreve af 10de August befrygtede en blodig Reaction. Og dette er nu gaaet i Opfyldelse: Natten derpaa var det kommet til blodige Optrin, hvori de Exalterede havde vundet Seiren. Mange fredeligtsindede Jndvaanere begive sig bort fra den urolige Stad, mod hvilken der er et betydeligt Troppekorps underveis fra Madrid. Espartero's Ankomst til England har vakt Discussion i Parlamentet. Der var gjort det Spørgsmaal til Pr. Ministeren, om man agtede at modtage ham som Privatmand eller som Regent af Spanien. Herpaa havde Peel svaret, at han ansaae Espartero for at være endnu de jure Spaniens Regent, og at han vilde blive modtagen med den Agtelse og Deeltagelse som han ved sin Ulykke og sine Fortjenester har Krav paa. "Og hvad mig selv angaaer - havde Sir Peel tilføiet – da skal Jntet bevæge mig til, at nægte ham Hs. M. Regjerings Beskyttelse." Denne Pr. Ministerens Erklæring har vakt megen Sensation paa Londons Børs. Den 23de Aug. vare Espartero og hans Gemalinde indtrufne til London, og Dagen efter var hans Logis som beleiret af Folk, der vilde gjøre Exregenten deres Opvartning. Blandt de Første som lode sig melde vare Ministrene Peel, Aberdeen og Wellington. At disse Visiter ikke ere uden Betydning, troer man almindeligt. J Portsmouth var Espartero ved sin Landgang bleven saluteret med 21 Kanonskud.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-09-01
J Jrland har der atter nylig været en stor Folkesamling, dennegang paa Tara-Høien, midtveis imellem Dublin og Drogheda. Denne Forsamling var den største af alle endnu afholdte, og Folk strømmede dertil den 15de Aug. fra alle Kanter, saa Antallet beløb sig til fem Hundredtusinde. Stedet var valgt, for at virke paa et livligt Folks forrige Jndbildningskraft ved historiske Erindringer, hvoraf en Mængde knytter sig til denne Høi. Her forsamlede Jrlands Generalstater sig i gamle Dage hvert tredie Aar; her valgtes og hyldedes een Høvding til Landets Overregent, ved hvilken Ceremoni Høvdingen blev sat paa Skjæbnens Steen, fra Tarahøien skal St. Patrick have forkyndt Christendommen; og i Aaret 980, hedder det, skulle de Danske der have lidt et stort Nederlag. Stilladset, hvor Talerne holdtes, var indrettet til 1000 Personer; blandt Talerne vare tre catholske Biskopper og en Mængde Præster. Fire Messer bleve holdte paa Høien under aaben Himmel. Der var hverken Politi eller Tropper, og hvortil skulde det vel ogsaa have nyttet, hvor der var en halv Million Mennesker tilstede. Da O'Connell kom, blev der opreist en Fane, hvorpaa der stod med uhyre Bogstaver: Kongernes Tara hilser Befrieren med 100,000 Velkomster!" Da han steeg op paa Tribunen, hilsedes han ved en enthusiastisk Jubel af hele den uhyre Folkemasse. Han begyndte sin Tale med, at den nærværende Dag var en hellig Festdag i den catholske Kirke, den Dag, paa hvilken vor Frelsers Moder foer til Himmels, for at møde sin Søn og regiere med ham i Evighed. Han haabede, at han var under hendes Bestyttelse i det han talte til Folket, og han stolede paa, at hendes Forbøn vilde komme Jrland tilgode. "Jeg er her – sagde han – for at repræsentere det irske Folk, og i denne store, maadeholdne, brave og religiøse Nations Navn erklærer jeg Unionen for ugyldig. J det brittiske Folks, i hele Europas, i Særdeleshed i Frankrigs og det befriede Spaniens Aasyn, ja i de hundrede amerikanske Staters Aasyn erklærer jeg Unionen for ugyldig og magtesløs." Og da han i sin Tale sagde: "Gives der vel en saa nedrig Kujon, en saa foragtelig Usling blandt Eder, som ikke hellere vil døe end tillade Unionen at blive sat igjennem," opstod der en almindelig Jublen og Skrigen: "Ja, vi ville hellere døe, Til den sidste Mand!" – "Lad hver Mand, som hellere vilde døe, end tillade Unionen at sættes igjennem, række Haanden iveiret!" vedblev O'Connell, og fra alle dem, som kunde høre hans Ord, bleve Hænderne rakte iveiret. Jdet han tog Afsked med Folkemængden, yttrede han, hvorlunde han var vis paa, man vilde vende tilbage paa samme fredelige Maade, man var kommen, og hvis han skulde behøve dem igjen, at de da ogsaa strax vilde samles med ham paa Tarahøien, hvilket igjen besvaredes med Jubel og Raabet: "Alle! hver Mand!" osv. Jntet andet Land – hedder dei Beretningen – kan fremvise saa megen Styrke forenet med en saa sømmelig Opførsel, intet andet Land kan fremvise en Forsamling paa en halv Million, som havde Styrke nok til at vinde ethvertsomhelst Slag, og dog vendte tilbage til deres Hjem som skikkelige Skoledrenge."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-09-01
Tydske Aviser indeholde nu en directe Efterretning fra Cassel, hvori det meldes, at Prinds Friedrich af Hessens Forlovelse med den russiske Prindsesse Alexandra, er nu bleven formelig notificeret Churfyrsten, som Chef for det regierende Huus i Churhessen. Denne Begivenhed – tilføier Beretningen – er af stor Vigtighed for vort Land, da bemeldte Prinds er præsumtiv Thronarving saavel i Churhessen som i Kongeriget Danmark, i sidstnævnte dog med Undtagelse af Hertugd. Slesvig og Holsteen, som, i Tilfælde af, at den danske Kongestamme uddøer paa den mandlige Side, da skulde tilfalde Hertugen af Augustenborg. Men det St. Petersborgske Hof skal i Anledning af den ommeldte Forlovelse have indledt Underhandlinger for at sikkre Danmark, at det ikke skal komme til at miste bemeldte Hertugdømmer, men endogsaa i sin Tid faae Churhessen, til." Angaaende det sidste kunde der dog muligt komme en Streg i Regningen, thi paa samme Tid hedder det, at Churprinds=Medregenten af HessenCassel vil opløse sit morganatiske Ægteskab og indgaae et ligebyrdigt Parti, hvorved da Successionsforholdene i Churhessen kunde meget forandre sig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-09-01
Churfyrstens Formæling med Frøken Berlepsch finder Sted i disse Dage.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-09-01
De sidste Efterretninger fra St. Petersborg vidne atter om, at Sorg og Glæde vandre tilhobe, idet Hertugen af Leuchtenbergs ældste Datter (Keiserens Datterdatter) er død. Hun var født den 19de April 1840. I Nærheden af den svenske Stad Hernssander Natten mellem den 11te og 12te August begaaet en gruelig Forbrydelse. Kirkeværgen Sven Svenson, i Østersandby, en alm. agtet Mand, har nemlig ovennævnte Nat med en Øxhammer og en Ragekniv myrdet sin Kone og 7 af sine Børn, hvoraf det ældste var 17 og det yngste 6 Aar gammel, medens de laae og sov. Derefter havde han angivet sig selv, og ifølge hans Udsagn har Grubleri over nogle Pengetab, og Frygt for at Kone og Børn skulde komme til at lide Nød, været Aarsagen til hans Forbrydelse. Han har forklaret, hvorlunde han den ovennævnte Nat ikke havde kunne sove formedelst en uforklarlig Trykning over Brystet, og derfor var staaet op og havde begaaet Forbrydelsen. Kun To af Børnene vare vaagnede, og skjøndt En af disse bad Faderen om at skaane sit Liv, havde denne alligevel havt Mod tilat myrde ham, medens den Anden fik Leilighed til at rømme fra Huset. Af alle 9 Børn leve nu kun To, nemlig den som undkom for Faderens Mord gierning, og den ældste Søn, som heldigviis var fraværende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-09-01
Fædrelandet. Kjøbenhavn, den 29de August. Ved Prinds Friedrich af Hessens Ankomst hertil i Løverdags paa det russiske Krigsdampskib "Bogatyr, skulde der naturligviis saluteres, saavel fra dansk som russisk Side, hvilket imidlertid fra sidstnævnte skeete saa uheldigt, at Een af det russiske Mandskab blev betydeligt qvæstet og ligger nu her paa Hospitalet. Bogator afseilede igjen samme Dag, og efter Forlydende begiver Prindsen sig til Hoffet paa Fohr. (Khonsp.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-09-01
Prinds Friedrich af Hessen, som nylig er hjemkommen fra St. Petersborg, skal have medbragt et udmærket smukt Sexspænd Heste, som en Foræring fra sin keiserlige Svigerfader. (O. Th. Av.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-09-01
Under 24de Aug. har Hs. M. allern, tilladt Khre. Oberstl. og Commandeur for 1ste Jægercorps T. v. Høegh, samt Capt. i Artilleriet E. v. Bruun, at anlægge og bære de dem af Hs. M. Kongen af Sverrig og Norge tildeelte Decorationer som Riddere, af Sværdordenen. (Berlg. Td.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-09-01
- Sangerinden Jfr. Henriette Nissen er paa hendes Tilbagereise til Paris indtruffen hertil, og vil paa Torsdag give en musicalsk Søiree i Hotel d'Angleterre. Entreen koster 1 M.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-09-01
Jmorgen Aften vil Tivoli blive oplyst med 10000 orientalske Lamper i Kroner, Guirlander, Fe sions &c. Desuden vil der paa forskjellige Steder blive afbrændt bengalske Flammer, Stjernebouquetter, Fontainer osv.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-09-01
Chefen for Jægercorpset i Helsingøer har paa Communalbestyrelsens Begjæring om at tilstaae de Menige saamegen Frihed, at de kunne være Byens Borgere behjælpelige ved Høsten, indrettet det saaledes, at omtrent 6070 Menige fra Kl. 9 1/2 om Formiddagen ere fritagne for Tjenesten, for at kunne assistere Byens Borgere ved Høsten. (Hs. Av.)¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-09-01
J Omegnen af Skjelskøer er udbrudt en Mosebrand. Det vides endnu ikke om den er sluk(Sjællandsp.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-09-01
Odense, den 29de August. Hs. K. H. Kronprindsen beærer idag Odense forenede Skydeselskabs aarlige Fugleskydning med sin høie Nærværelse. J Formiddags har Hs. K. H. nedskudt høire Vinge, hvis Gevinst tilfaldt Hs. Maj. Kongen. (Th. Av.)¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-09-01
J disse Dage er passeret herigjennem 15 skjønne Heste, der skulle benyttes af Nogle af de danske Officierer som skulle giøre Maneurerne med ved Lüneborg. Af disses Hestes Udseende kunde man friskes til at mene, at de, ligesom deres Herrer, havde faaet Tillæg i deres Jndtægter. (Hp. Av.) Høsten. Fra Nestveds Omegn hedder det om d. As. Høst at Udbyttet vil næsten overgaae Forventningen: og fra Mariboe, at Rugen iaar er saa udmærket god i Qvantitet og Qvalitet, at selv gamle Landmænd icke have oplevet et saa frugtbringende Aar. Fra Falster skrives: at Udbyttet svarer til Landmandens dristigste Forventninger; og fra Fyen, at der saavel af Qvalitet, som Qvantitet forventes et ualmindeligt godt Udbytte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-09-01
J Thyland har Rugen bugnet under Vægten af sine Kjærner, og mange Steder har Rugafgrøden fyldt Størstedelen af enkelte Mænds Lader. Og fra Bornholm meldes: at Alt lover ogsaa der en meget god Høst.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-09-01
Handels-Efterretninger. For første Gang ventes en Ladning Brasilie-Caffe directe til Odense, idet et derværende Handelshuus (Ploug & Richardt) har fragtet det khvnske Skib "den 28de Mai directe fra Rio Janeiro til Odense med flere tusinde Sække Caffe, som forventes dertil sidst i Septbr. Rug faldt sidste Torsdag her i Byen - hedder det i Frederiksborg Avis - pludselig omtrent 9 a 10 i Priis pr. Tønde, et blandt de flere Tegn paa Aarets rige Høst, navnlig af Rug."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-09-01
Fra Hamborg skrives: "Man har endnu ingen bestemt Mening om Høsten i England. Som Følge deraf ere Priserne meget vaklende og ubestemte." Gjæstgivergaarden paa Vestergade i Odense (forhen Strøms) er, tilligemed Gjæstgivergaarden ved Skibhusene, solgt af Hr. Bollhorn til Consul Fugleberg for Den kgl. brittiske Regiering har indrømmet danske Skibe, med Hensyn til Udførelsen af Steenkul fra England, aldeles lige Behandling med engelske Skibe, saaledes at Steenkul, udført i danske Skibe, ikkun svarer samme Afgifter, som naar de udføres i engelske Skibe, hvad enten Udførselen skeer til danske eller fremmede Steder. (Hd. Td.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-09-01
Befordringer og Afgang. Sognepræst for Thorsted og Hover M. i Ribe Stift, N. Bech, er allern. besk. til Sognepræst for Bjergby og Mygdal M. i Aalborg Stift; Sognepræst for Wildberg o. fl. M. i Ribe Stift, H. Glud, til Sognepræst for Jeberg og Lyby M.i Vib. Stift; pers. Capellan N. Møller til Sognepræst for Aadum M. i Ribe Stift; Sognepræst for Wodder M. i Ribe Stift, H. Koch, til Sognepræst for Sønder Alslev M. paa Falster, Decanus i Reustadt D. Neepenallern, ansat som Feltpræst ved det holst, lauenb. Contingent under den forest. Troppesamling ved Lüneborg; og Skolelærer Scheerk til Degn ved samme Contingent. Contoirchef i den Slesv. Holst. Regjering, W. Gramer, allern, udnævnt til Secretair ved Anstalten for Sindssvage i Slesvig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-09-01
Ledige Embeder. Diaconatet i Ulderup, Sønderborgs Provsti, Kirke- og Skolesproget er Dansk. An sogn, indsendes til det Slesv. Holst. L. Cancelli.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-09-01
Ved Tallotteriets 1560 Trækning i Kjøbenhavn udkom: No. 79. 26. 11. 80. 17. Aarhuus, den 1ste Septbr. Hovedgaarden Holmstrupgaard med Alvsgaarden Dorthealund er, tilligemed Besætning, Inventarium a. kjøbt af Hr. Boghandler og Exam. juris Basse her i Byen for 46,000 21 Dampskibet Jris medbragte i Onsdags hertil fra Kjøbenhavn 217, og afgik næste Morgen herfra med 186 Passagerer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-09-01
Reisende. Med Dampskibet "Jris" til Kjøbenhavn den 31te August om Morgenen Kl. 5.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-09-01
Kongl. dansk Minister i Stockholm Greve v. Moltke m. Tjener, Marskal, Kammerherre, Generalmajor v. Bauditz m. Tjener; Baron Wedel-Jarlsberg m. Datter; Fru Conferentsraadinde Jespersen og to Døttre, Pastor Jespersen, Frøkenerne N. og A. v. Bülow, Fru Castonier, Jngenieurcapt. v. Bracht m. Familie, Frøkenerne Louise og Jensine Lindhardt, Justitsraad Borgermester Fleischer m. to Døttre, Frøken Rosencrone, Licentiatus, med. Chr. Weis, Dr. theol. Provst Schack, Student Schack, Oberstlieutn. v. Bruun m. Familie, Jægermester de Thygesen, Justitsraad Poulsen m. Familie, Lieutn. v. Lillienskjold, Pastor Gulstad m. Familie, kgl. Livtjener, Bjerglev m. Familie, kgl. Palaisforvalter Christensen m. Familie, Fru Dreyer m. 2 Børn og Jomfrue, Assessor pharmaciæ Seidelin m. 2 Døttre, Frøken Amalia Seidelin, Frøken Grove, Pastor Carstens m. Familie, Fru Theilm Datter, Exam. juris Fuldm. Buemann, Organist I. Kabell. Hof= og Stadsretsprocurator Borup m. Frue og Jomfrue, Kbm. Dahl, Jfr. Møller, Auctions holder Hertz, Procurator Kastrup, Brygger Christensen, Marschand. Hansen og Søn, Cand. theol. Blicher, Jfr. Jda Lund, Mr. Bergh, Skolelærer Theilgaard, Mr. Strube, Handelsbetjent Schjellerup, Høker Hertz, Grosserer Henriques m. Frue og 2 Sønner, 3de Studenter Brødrene Møller, Studios. juris Lewetzau, Toldbetjent Krogh, Cand. pharm. Thorlacius m. Søn, Student Fr. Juel, Frøken H. Schønheider, Skolelærer Krusberg, Skomagerm. Kjær, Jfr. Petrea Schmidt og Helene Ostreich, Cand. theol. Bilzing, Mr. Gad m. Datter, Capt. Gad, Urtekr. Gad. Cand. med Møller m. Kone og Svigerinde, Md. Christensen m. Datter, Jfr. Weidemann og Christiane Reddelien, Possementmager Henius, Jfr. Martine, Møller, Mr. Jda Hjorhøi m. 3 Børn, Jfr. Mauritzen, Md. Meining, Farver Henrichsen m. Kone, Mr. Helene Simmesen, 3 Studenter Finsen, Skomagermester Jacobsen, Handelsbetjent Kirchmann, Contoirist Rasmussen, Mr. Bilsted, Jfr. Frederichsen, Cand. th. Christensen, Grosserer F. Petersen, Mr. Hansen m. Søster, Niece og Svigerinde, Md. Tørslev, Silke= og Klædehdl. Floe, Dr. Berg, Student Kühnell, Jfr. Sinding, Musiklærer Ravnkilde, Propr. Brendstrup, Kbm. Lühdorff, Cand. theol. Bernth. Hr. Crone, Pastor Jørgensen, Jfr. K. Olavius, og Pauline Hansen, endeel Haandværkssvende, Tjenestefolk og Soldater, ialt 186 Passagerer. – Desforuden medhavdes 50 Stkr. Kreature og 3 Heste. Med Dampskibet "Chr. Vill." til Kallundborg: Cancellieraad Hof- og Statsretsprocurator Hansteen. Familie, Major og Grosserer Knudsen, Grosserer W. Swinton, Mad. Lund, Jomfr. L. Mehl, Student Høyer, Eleverne C. Frys, Kobke og Bagge.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-09-01
Prædikanter paa 12te Søndag efter Trinitatis. Høimesse: Domkirken Hr. Stiftsprovst Lindhard, Fruekirke Hr. Consistorialraad Brix, Hospitalskirken Hr. Pastor Jahnsen. Aftensang: Dk. Hr. Consist. Brix
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-09-01
Bekjendtgjørelser. Dybt nedbøiet, blev det min sørgelige Pligt, herved at anmelde for fraværende Slægtninge og Venner: at min kjærlige og brave Mand, Landvæsenscommissair Godsinspecteur Thomas Jensen Terndrup til Petersminde, efter et kort Sygeleie, afgik ved Døden den 24de dennes, i sin Alders 52 Aar. Alle, der kjendte hans sjeldne Værd, som Menneske, Mand og Fader, ville vist skjænke mig og Børn den hjerteligste Deeltagelse. Petersminde, den 26de August 1843. M. C. Terndrup, født Gottschalch.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-09-01
Efter Begjæring af Mægler Thomsen afholdes Mandagen den 4de September førstkommende, om Eftermiddagen Kl. 3, Auction ved Havnens nordre Side, over et Parti heel- og halvbrændte Muursteen samt Fyr- og Grantommer, der sælges imod 3 Maaneders Credit, hvilket herved til Lysthavendes Efterretning bekjendtgjøres. Aarhuus, den 29de August 1843. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-09-01
Agenten for Huset Goldschmidt i Berlin opholder sig for Øieblikket her i Byen med et Oplag af de tidligere her i Bladet omtalte chemiskeelastiske Stryge remme. Disse Strygeremme, der have forskaffet Opfinderen en offentlig hædrende Omtale, Brevets, Patenter og Privilegier, nemlig: 1837 i Berlin af en en kongelig Forening for Cultur og Jndustri 1838 i London af the highly learnd Society, 1839 i Paris af les Juges d'Exposition, 1842 i Wien af det keiserlig kongelige Hofkammer, meddele de stumpeste Barbeer- og Penneknive saavelsom chirurgisk anatomiske Skæreinstrumenter den høieste Gra af Skarphed og Fiinhed, uden i mindste Maade at irritere Staalet og uden at de behøve at slibes paa Stene. Han forbliver kun indtil den 7de d. M. her i Byen, og det ærede Publicum bedes at henvende sig til ham i Hotel royal paa Værelset M. 8, for i Forveien gratis at overbevise sig om Sandheden af foranstaaende Angivelser. Priserne ere ansatte som følger: med Træskruer 1 a 2 s., 1 a 5 s., 2 2; med Jernskruer 23 2 s. 3 1 og 41, uden Skruer 18 2 A, og 5 s. pr. Stk. for Penneknive. Samtlige Exemplarer ere af eens Qvalitet, og Størrelsen og Breden, som har nogen Jndflydelse paa den større eller mindre Hensigtsmæssighed, udgjør den eneste Forskjel Bortforpagtning.