JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-07-07
Udenlandske Efterretninger. For den polytechniske Lære-Anstalt (hvorom forhen i dette Blad No. 17) er nu et provisorisk Reglement udstædt under 9de Juni - indført i Colleg. Tid. No. 27. - Lære-Anstalten erholder: a. En Samling af physiske Instrumenter, bestaaende deels af en Samling, der er Lære-Anstalten skjænket af Hr. Etatsraad Manthey, og aarlig formeres, deels af Universitetets Jnstrumentsamling, der ligeledes aarlig forøges, saaledes at den forenede Samling benyttes baade af Universitetet og af den polytechniske Lære-Anstalt. Bestyrelsen er ogsaa bemyndiget til at optage i Samlingen de Jnstrumenter, Selskabet for Naturlærens Udbredelse ejer, og at gjøre Brug af samme imod gjensidigen at understøtte Selskabets Foretagender. b. To chemiske Laboratorier. c. En Samling af Maskin modeller og Maskintegninger. d. En Samling af Varer og Produkter. e. En Tegnestue og f. et Maskinværksted. Lære-Anstalten har fem Lærere i Hovedsagene, nemlig: 1. En i Mathematik. 2. En i Maskinlære. 3. En i Physik. 4 og 5. To i Chemie, fremdeles en Lærer i geometrisk Tegne lære og Maskintegning, og en Forstander for Værkstederne. Til de Foredrag, hvori der skal gives en Oversigt over Planterigets og Dyrerigets Naturhistorie, antages ingen faste Lærere, ligesom ogsaa Technologien indtil videre ingen fast Lærer, erholder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-07-07
Den polytechniske Lære-Anstalts Forbindelse med Kjøbenhavns Universitet viser sig især i følgende: Den har fælles Overbestyrelse med Universitetet; – den benytter to af dettes Professor gaarde mod Erstatning; flere af Læreposterne ved Læreanstalten ville beqvemt kunne besørges af Universitetslærere; den har Brugen af Universitetets physisk chemiske Instrumentsamling; dens Fonds bestyres under, og dens Indtægter og Udgivter gaae igjennem Universitetets Qvæstur. J øvrigt er den polytechniske Lære-Anstalt som saadan uafhænge af Universitetet, og danner saaledes ikke en integrerende Deel deraf, men en Side-Anstalt dertil, hvilken paa foranførte Maader er forbunden dermed, hvorfor ei heller noget udredes fra Universitetets Fonds eller Indtægter til den polytechniske Lære-Anstalts Vedligeholdelse eller Fornødenheder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-07-07
Til Lokale for denne Lære-Anstalt ere fra Universitetet to i St. Peders= og i Studiistrædet lige over for hinanden beliggende Professorgaarde overdragne, mod en derfor bestemt Godtgjørelse til Universitetet, som istedet derfor vil faae Huusleie at svare til Vedkommende. Anstalten, hvis Lærere, under 21 Febr. d. A. ere udnævnte, træder i Virksomhed d. 1 October dette Aar.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-07-07
J Randers Avis Nr. 75 læser man følgende: Til Hr. Justitsraad og Professor Molbech. Da vi, efter min forhen yttrede Formodning, ere blevne enige i Hovedsagerne, finder jeg, ligesaalidt som De, noget at stride om; thi personligt Angreb har jeg, imod deres Formodning, ikke havt til Hensigt. Vel anker De paa min Tone; det har De Lov til; de dømmer dernæst om mit Sindelag; det havde De ikke Lov til, saa meget mindre som vi ikke kjende hverandre personlig. Dog Sandheden har vundet, og dette var mit Maal; derfor anseer jeg nu Protokollen for sluttet. St. St. Blicher. Strax ovenfor i samme Nr. af Randers Avisen havde Hr. Consistorialraad Bierregaard i Hjermind, denne i Skovdyrkning saa kyndige Mand, hvis Fortjenester i denne Henseende ere saa almindelig erkjendte, udviklet sine Tanker om Skovanlæggene paa Alheden, og de derpaa anvendte store Bekostninger; hvorefter Udsigterne ikke synes gunstige, især paa Grund af Ahlens Nærhed, og det flade Terrain. Hr. Pastor St. St. Blicher har i samme Avis Nr. 7, givet nogle yderligere Oplysninger i denne Sag. Hr. Landvæsens-Kommissair Dalgas, som i en Beskrive over Weile, Amt omhandler de kongl. Skov-Anlæg paa Randbøl og Nørup Heder, og de der først anvendte frugtesløse Bekostninger paa Fyrreplantning, istedetfor hvad man siden gjorde paa Gran-Opelskning, da Granen stikker mindre dybt med sin Rod, og følgeligen ikke saa let naaer Ahlen, slytter sine Meddelelser med det Ønske, som Hr. Consistorialraad Bierregaard og alle vist deele med ham, at disse Anlæg, hvor Vedkommende ærligen virke, for at de til samme medgaaende Omkostninger ikke skulle være spildte, maatte dog omsider mod den almindelige Forventning lykkes, saa at vor gode Konge, der interesserer sig for dem, som Jntet, der rører Almenvellet, unddrager sig hans landsfaderlige Omhue og Opmærksomhed, kunde glæde sig; og snart vil dog Tiden, der udbreder Lys over Saameget, ogsaa bringe til Vished, om Ønsket skal opfyldes eller ikke." Ehen, oblit, Consiliar, bellic., cursus public. Wittrup Summa bonitate, humanitate, pietate, sinceritate, sagacitate, sapientia et sidde olarus. His allisere virtutibus postoritat optimum exemplum reliqvit. amis. posnit. Cong. 2 Jan. 1829.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-07-07
Kamphoevener.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-07-07
Kjøbenhavns Børs d. 7 Juli 1829. Hamburg 2. M. a vista 106 Species 288 Specier solgtes til 12 Rbmk. 7 1/2 s. Bank-Disconto 4 pCt. Norske Speciessedler. 151 1511 Rbd. Sal. pr. 100 Specier, Svenske Sedler Rbs. Tegn. pr. Rdlr. Rigsgield. 90 Rbd. Sedl. 4 pCt. Kgl. Oblig. (u. R.) Dito Dito. . . . i Banco.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-07-07
Nationalbank-Obligationer 1023 100 Rbd. r. 6. (af Laanet 4 Febr. 1820) Dito Dito. . . i Sedler. 4 pCt. uopsigel. Rigsbkobl. 100 100 1/2 r. S. Renter pr. 6 Januar 6 pCt. norsk Laan, ved Hambro & Søn, 105 1/2 106 i Banco. 4 pCt. nye norske Obligat. ved 9 r. S. Dito lydende paa r. S. 4 pCt. Dito Dito. . i Banco. 4 pCt. uopsig, norske Statsobligat. 61 1/2 62 Rd. Banco. 3 pCt. nye danske Obligationer, 64 1/2 61 1/2 L. Sterl. Kjøbenhavn. Forlagt af S. Soldin. Trykt i L. J. Jacobsens Bogtrykkerie. oldin. Trykt i L. J. Jacobsens Bogtrykkerie,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-07-14
Nyeste Skilderie, i Kjøbenhavn. Hammen Sexogtyvende Aargang. No. 56. Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, ifølge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 14 Juli 1829.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-07-14
Bidrag til den danske Kunsthistorie. (Fortsat fra Nr. 58.) og paataPeder Als blev født i Kjøbenhavn d. 16. Maj 1726. Hans Forældre vare Caspar Joh. Als (først Bogbinder i Horsens, siden en fortreffelig Lakerer i Kjøbenhavn, død i Aug. 1762) og Marie Margr. Zeuthen (Gjessings Jubellær 1 D. 470.) Han lærte Malerkunsten hos Pilounder hvis Anførsel han arbeidede, men han fik ikke gode Grunde; Portraitmaleriet blev hans Fag. Han var den første, som vandt Kunstakademiets store Guldmedaille 1755, fik derefter Reisestipendium paa 6 Aar, fra Aug. 1756 til Aug 1762. J Rom fandt han Wiedewelt, Mandel berg o. fl. Danske. Ved Pezzold's ham fra Kjøbenhavn medgivne Anbefaling fik han Bekjendtskab med den berømte A. Raphael Mengs, og vandt ved sin Forstand og sit behagelige Væsen denne Kunstners Yndest i den Grad, at han antog ham til sin Eleve. Ligeledes kom han i Forbindelse med den lærde Winkelmann, hvis Portrait han malede, og om hvilket Winkelmann dømte: at der ere faa saadanne. Han maatte i Jtalien under Mengs stræbe at forglemme alt hvad han havde lært hjemme, og at begynde fra ny af, hvilket ikke kunde andet end forsinke hans Studeringers Fremgang. Det vilde være ønskeligt, erindrede Hennings, i et Land, hvor der er Mangel paa store Mestre og skjønne Modeller i Kunsten, om de unge Kunstnere allene indskrænkede sig til, godt at lære de første Grunde af Malerkunsten, og naar de havde lært dem, og forskaffet sig en rigtig Tegning, da gjorde en Reise til Jtalien, og der valgte den Stul og den Maneer, som stemmede meest overeens med deres Genie. Veien til den gode Smag og den skjønne Stiil skulde da ikke blive saa trang, og den Færdighed, som de attraaede, vilde da lettere blive opnaaet." Als blev efter sin Hjemkomst Medlem af Kunstakademiet 1765, Professor 1766, Kongl. dansk Hofmaler 1768. Han var ogsaa Medlem af Akademiet i Bologna. Døde i Kjøbenhavn ugivt d. 8 Juli 1776. Hans store Flid, sagde Hennings, og utrættelige Umage forskaffede ham vel Jndsigter, men Udførelsen tabte derved sin Jld, der er noget i alle hans Arbeider ængstligt, tvungent. Hans Penselstrøg ere tunge og møisommelige, og Tonen i hans Farver mørk, og dette er formodentlig Aarsagen til at hans Fruentimmer-Portraiter ere saa lidet lignende. Weinwich bemærkede, at han havde en overordentlig Naturgave, til paa det nøjagtigste at copiere deel Sartos, Raphaels og andre berømte Jtalieneres Arbeider, og at man har saadanne smaa Stykker af ham.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-07-14
Af Als's Arbeider har det kongl. Maler Gallerie paa Christiansborg Slot kun et Stykke, nemlig: Wiedewelts Portrait, malet i Rom, Nr. 836.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-07-14
Paa Udstillingen 1769 faaes fra hans Haand 18 Portraiter. Deriblandt de 2de, Jardins og Preislers, paa hvilke han blev optaget til Medlem af Akademiet, samt Mandelbergs, som er stukket i Kobber af Clemens, Fol., og Joh. Wiedewelts, stukket af J. M. Preisler, Tol. I Udstillingen 1778 faaes fra hans Haand, foruden to andre Portraiter, Kong Christian 7des Portrait i Legems Størrelse, i Kronningsdragt. Det var, sagde A. Hennings, udarbeidet med en uendelig Kunst, og med saa stor Regelmæssighed i de enkelte Smaating, at det lod til, at Maleren for disses Skyld havde tilsidesat væsentlige Skjønheder. Anmælderen veed ikke flere af Als's Portraiter at være stukne end tre, nemlig de to ovennævnte, Mandelbergs og Wiedewelts, og det tredie J. F. Wohlerts, stukket af J. F. Clemens. 4.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-07-14
J den kongl. Malerie-Samling paa Christiansborg findes tre Stykker af ham, nemlig hans eget Portrait Nr. 807, to Musicerende, Nr. 808. samt Venus med Cupido, der er indslumret ved hendes Side, Nr. 809. Sandvig nævner et Portrait af ham, nemlig Johan Adolph Kielmann a Kielmannseck, at være stukket i Kobber af Hans Straus, stor Folio, og forresten henviser Sandvig om Owens til Bibl. d. sch. Wiss. u. Kunste. - Th. Pag. 29. XVIII. Straus, Hans, Kobberstikker; har levet i Midten af det syttende Aarhundrede. Hver ken Sandvig eller Weinwich anfører mere omham, end at han har stukket Joh. Ad. Kielmann af Kielmannsecks Portrait af J. Owens, dog tilføiede Weinvich, at han arbeidede i Kiel." Dette er vel neppe rigtigt. Mon ikke i Schlesvig, XVIII. Tanke, Peter. Ved den forrige Altertavle i Frue Kirke i Kjøbenhavn var et Malerie, forestillende Christi Fødsel, ved en Pensel, som her til Lands kan agtes for en af de største Skade var det, at Mesteren, ved Navn Tanke, i sine bedste Aar kom ynkelig af Dage, da han ellers af dette og flere Stykker sees at have været excellent i sin Kunst." (Danske Atlas II. 121.), Hvilke flere Stykker, Weinwich sagde, at han har malet Søstykker, og levede 1738. Han druknede i Canalen ved Boldhuusgaden, efter Sandvigs Beretning paa Maleren Poulsens Ord. XIX. Den af ham maC. D. Voigt, Maler. lede Altertavle i Michaelis Kirken i Schlesvig, forestillende Christi Himmelfart, er temmeligen vellykket." (Schrøders Beschr. d. St. Schlesvig. Forslag til en ny Parketfart med Dampskib.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-07-14
Ved Dampskibene Caledonia og Prindsesse Vilhelmine vedligeholdes Forbindelsen mellem Kjøbenhavn og Holsteen, ved Dania mellem Kjøbenhavn og Jylland samt det nordlige Fyen. Til at lette Forbindelsen mellem Hovedstaden og Slesvig, det sydlige Fyen, Als, Ærøe og Langeland er endnu næsten Intet gjort. Uden Tvivl have Mange derfor ønsket, at et Dampskib ugentlig maatte gaae fra Kjøbenhavn til Flensborg og tilbage, hvilket da tillige kunde anløbe nogle Stationer mellem begge Steder. Jmidlertid vilde de samme Fordele opnaaes, dersom et Dampskib gik mellem Ravnsbye i Lolland og Flensborg, naar blot Afreisen fra Ravnsbye fandt Sted umiddelbart før, og Ankomsten dertil umiddelbart efter Caledonias Ankomst.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-07-14
For saaledes at afhielpe et hidtil følt Savn vilde Jndsenderen foreslaae, at een eller anden formuende Mand eller et Compagnie vilde anskaffe et Dampskib, som to Gange om Ugen skulde afgaae fra Ravnsbye til Flensborg, nemlig Tirsdag Aften og Fredag Morgen, strax efter Caledonias Ankomst.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-07-14
J den ene Uge skulde det gaae første Gang om ad Skielskør og Svendborg til Flensborg, tilbage om ad Marstal og Rudkjøbing, anden Gang om af Rudkjøbing, Ærøeskjøbing og Mum mark til Flensborg, tilbage om ad Sønderborg, Aarøesund, Faaborg og Skielskør; i den anden Uge skulde det gjøre begge Reiserne omvendt, Det kunde saaledes gaae i den ene Uge: Tirsdag Aften fra Ravnsbye til Skielskør. Onsdag Morgen fra Skielskør til Svendborg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-07-14
Onsdag Formiddag fra Svendborg til Flensborg. Torsdag Morgen fra Flensborg til Marstal. Torsdag Formiddag fra Marstal til Rudkjøbing. Torsdag Eftermiddag fra Rudkjøbing til Ravns bye. Fredag Morgen fra Ravnsbye til Rudkjøbing.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-07-14
Fredag Eftermiddag fra Rudkjøbing til Ærøeskjøbing.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-07-14
Løverdag Morgen fra Ærøeskjøbing til Mum mark.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-07-14
Løverdag Formiddag fra Mummark til Flensborg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-07-14
Mandag Morgen fra Flensborg til Sønderborg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-07-14
Mandag Formiddag fra Sønderborg til Aarøe sund.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-07-14
Mandag Eftermiddag fra Aarøesund til Faaborg. Mandag Aften fra Faaborg til Svendborg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-07-14
Tirsdag Morgen fra Svendborg til Skjel sker.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-07-14
Tirsdag Eftermiddag fra Skjelskør til Ravns bye.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-07-14
J den anden Uge: Tirsdag Aften fra Ravnsbye til Rudkjøbing. Onsdag Morgen fra Rudkjøbing til Marstal. Onsdag Formiddag fra Marstal til Flensborg. Torsdag Morgen fra Flensborg til Svendborg. Torsdag Eftermiddag fra Svendborg til Skjel sker. Torsdag Aften fra Skielskør til Ravnsbye. Fredag Morgen fra Ravnsbye til Skielsker. Fredag Formiddag fra Skielskør til Svendborg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-07-14
Fredag Eftermiddag fra Svendborg til Faaborg. Løverdag Morgen fra Faaborg til Aarøesund. Løverdag Formiddag fra Aarøesund til Sønderborg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-07-14
Løverdag Eftermiddag fra Sønderborg til Flensborg. Mandag Morgen fra Flensborg til Mummark.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-07-14
Mandag Formiddag fra Mummark til Ærøeskjøbing.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-07-14
Mandag Eftermiddag fra Ærøeskjøbing til Rudkjøbing.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-07-14
Tirsdag Formiddag fra Rudkjøbing til Ravns bye.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-07-14
Ved Hov paa Langeland, Bøiden i Fyen, Varnis, Holnæs og Birknakke i det Slesvigske kunde standses, naar enten Passagerer ønskede at afsættes der, eller naar der fra Landet gaves Signal, at Nogen ønskede at optages i Dampskibet. Goddædigheds Minde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-07-14
(Af Jonges Kjøbenhavns Beskrive den 2den utrykte Deel.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-07-14
Trinitatis Kirkes Fattigskole blev stiftet Aar 1727 d. 26 Maj, og Skolens Fundats er confirmeret af Kongen d. 16 Juni næstefter, da Professor Mathias Anchersen var Sognepræst ved Kirken. Skolens Inspecteurer ere to, nemlig den Professor, som er Procurator templi, og Kirkens Sognepræst. Skolen er forsynet med en Skoleholder, en Hører og en Læremoder for Pigebørnene. Nogle Drenge- og Pigebørn nyde hvert andet Aar Klæder, foruden frie Underviisning af Skolelærerne i Læsning, Skrivning og Regning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-07-14
Efter Stadens Jldebrand 1728 har Skolen ikke havt noget vist Skolehuus, men Skolens Midler have aarligen havt en Udgivt af 70 Rigsd. til Huusleie, hvilke Penge nu herefter kan aarligen spares for Skolen, til flere Skolebørns Nytte, til Klæder etc., thi Guds Forsyn har opvakt den meget ærværdige 85 Aars gamle Mand Hr. Schønning Andersen, forhen Brygger i Kjøbenhavn, og en Lem af Trinitatis Menighed, til at vise sig at være en udødelig Veldæder baade mod Kirke selv, og især mod Kirkens fattige Skole. Thi i August 1780 kjøbte han det Huus Nr. 947, som altid er kaldet Syvstjernen, beliggende i Landemærket, og skienkede samme til at være herefter et ordentligt Skolehuus for Trinitatis Kirkes fattige Skole. Dette Huus blev af Donator kjøbt for 3700 Rdl. og bestaaer til Gaden af 6 Fag Grundmuur, tre Etager høit med Kielder under hele Huset. Baghuset, som var af Brøstfældighed forfaldet, lod Donator nedrive, og af Grundmuur til alle fire Sider ganske nyt opføre, saa at det mod Aarets Udgang 1781 var i fuldkommen Stand. Forhuset lod Donator ogsaa sætte i fuldkommen *) Nr. Nr. 189. og firlig Stand 1782, saa at Skolen med dens Lærere kunde i samme Aar benytte sig med største Glæde deraf. Af den jordiske Velsignelse, som Gud har skienket denne ulignelige Velgjører i det Timelige, har han sit Donations Brev givet til Trinitatis fattige Skole fjorten tusinde og et hundrede Rigsdl., og til Trinitatis Kirke to tusinde; hvilke blive udbetalte ved første Termin efter Donators Død; men hans Datter Mad. Magdalene Sibylle Bramsen hæver Renterne af Kapitalen saalænge hun lever, og Skolen efter hendes Død.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-07-14
Bemeldte store og uforglemmelige Velgjører Schønning Andersen var fød d. 18 Febr. 1699 i Skaane paa Gaarden store Snørre i Farhults Sogn. Han kom i Ægteskab 1736 d. 10 Aug. med Jomfrue Anne Lisbeth Lorenzdatter Reimert i Kjøbenhavn, som døde 26 Aug. 1748 i hendes anden Barselseng. De have efterladt sig en eneste Datter Madame Magdal. Sibylle sal. Grosserer Jens Bramsens Enke. Hun kom første Gang i Ægteskab med Krigsraad Gardes d. 29 May. 1762, og anden Gang med Grosserer Jens Bramsen, som døde d. 3 Dec. 1774. Formedelst Dona tors, Schønning Andersens, hastige Død blev Gavebrevet ei udstædt af ham selv, men Datteren Madame Bramsen tilbød sig i alle Maader at opfylde sin sal. Faders Villie, med at skjænke benævnte Kapitaler sexten tusinde Rigsdal. til Trinitatis Kirke og dens fattige Skole, dog saaledes at Kirken faaer 4000 Rdl. og Skolen 12000 Rdl., efter Donators Datters Madame Bramsens Dødsfald. Skolehuset blev i Donators levende Live opbygt, istandsat og legeret til Kirken. Skolehusets Værdie er omtrent er tusinde Rigsdaler. Denne veldædige Donator døde 1784. J Prokantsler Jansens Beskrive over Universitetets Midler anføres. Skolens Kapital at være 5200 Rdl.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-07-14
Blandede Efterretninger. Proprietair Hr. v. S. i det Sachsiske havde i sit egenhændigen underskrevne Testament anført iblandt forskjellige Legater følgende: den retskafne Skolemester N. skal have 20 Gylden, for hans Forretning ved min Begravelse, men under det Vilkaar, at han ej maa synge; han gjør saa mange Triller ved sin Sang, og det er fatalt for mig at høre. (A. 3.) Handsker ere meget ældre, end man almindeligen antager. Lenophon giver allerede en nøjagtig og bestemt Efterretning om dem, i det han ved at omtale Persernes Qvindagtighed, anfører som Beviis derpaa, at de ikke lade sig nøie med at bedække Hoved og Fødder, men ogsaa beklædte deres Hænder. Foruden deres oprindelige Anvendelse, nemlig at tjene til Haandens Bedækning, kom de siden i Brug ved forskjellige Lejligheder, saasom ved Investiturerne, ved Overdragelse af Lande, ved Uddeling af Lande. Da Overrækkelse af en Handske var et Tegn paa Forlehning, saa gieldte derimod Berøvelse af samme som et Tegn paa Tab af Værdighed. Fremdeles har Handsken, som bekjendt, været brugt som Udfordring til Tvekamp af den, der kastede samme, og som Modtagelse af Udfordringen, naar den blev optagen. (Dr. Abr. 9.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-07-14
Anekdote. Hvor nøje Garricks lille Hund gav Agt paa sin Herre, naar han hjemme indøvede sine Roller, og hvor tro dens Hukommelse maa have været, beviser følgende Anekdote, som Garrick ofte fortalte. En Aften, da denne Mester i Skuespilkunsten sad tilligemed en Ven i sin Loge i Drurylane Theatret, sagde han: "Der maa være forefaldet noget paa Scenen, jeg vil see, hvad der er paa Færde. Kort efter gik Forhænget op, og en bondeklædt Person kom ind og fremsagde en ny Prolog. Jngen kjendte Manden; endog Garricks Ven tænkte frem og tilbage, hvo det vel kunde være. Da bemærkede han, at Garricks Hund meget fornøjet logrede med Halen. Aha tænkte han, kjender Du ham, er det Din Herre, Du har vist seet ham øve sig i denne Rolle. (Allg. Mod. 3. 7.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-07-14
Kjøbenhavns Børs d. 14 Juli 1829. Hamburg 2 M. - a vista 206 Species 208. Specier solgtes til 12 Rbmk. 7 1/2 s. Bank-Disconto 4 pCt. Norske Speciessedler pr. 100 Specier, 150, 150 Rbd. Sl. Svenske Sedler. 51 1/2 Rbs. Tegn. pr. Rdlr. Rigsgjeld. 4 pCt. Kgl. Oblig. (u. R.) 90 Rbd. Sedl. Dito Dito. . . i Banco. Nationalbank-Obligationer. (af Laanet 4 Febr. 1820) 1023 103 Rbd. r. S. Dito Dito. . . i Sedler. 4 pCt. uopsigel. Rigsbkobl. Renter pr. 6 Januar 100 100 1/2 r. S. 6 pCt. norsk Laan, ved Hambro & Søn. 1004 106 i Banco. 4 pCt. nye norske Obligat. ved Dito lydende paa r. S. 97 1/2 – r. S. i Banco. 4 pCt. Dito Dito. . . 61 1/2 62 Rd. Banco. 4 pCt. uopsig, norske Statsobligat. 3 pCt. nye danske Obligationer, 65, 65 1/2 L. Sterl.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-07-18
Nyeste af Skilderi benhavn. annammenSexogtyvende Aargang. No. 57. Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, ifølge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Reiser til Rom af to danske Konger. (af Dr. C. L. Badens nyelig udkomne Danmarks Historie.) daadogsaa 1. Kong Knud den Store.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-07-18
Reisen til Rom, siger man, var Politik, foranlediget af Kongens Misforstaaelse med Bremens Erkebisp. Personligen vilde nu derfor Exik søge og erholde den hellige Faders Tilladelse til et Erkesædes Oprettelse i Danmark. Selv det danske Clerest understøttede og heri Kongens Ønske, skjønt det udentvivl vandt saalidet ved at faae en egen Erkebisp, som det franske Clerest ved den gallicanske Kirkes Frihed. J øvrigt er der for vore Tider kun liden Opbyggelse i den omstændelige Beskrivelse af denne Reise, hvori Begivenhederne synes ganske at være malede efter den, som om Store Knuds Romerreise haves. Erik naaede hos Paven ikke allene Ønsket om en for sit Rige egen Erkebisp, men og et andet ham ligeledes meget vigtigt Ønske, nemlig sin Broders, den myrdede Kong Knuds Canonisation. Med saaledes gode Løfter og alskens pavelige Velsignelser forlod da Erik Rom, og kom, med en tom Pung, hjem til sit Rige, hvor han kort efter modtog den ubehagelige Tidende om sin kostbare Vens, Pave Urbans, Død. Dog Kong Erik synes ikke at have været af dem, der let opgav hvad han engang havde foresat sig at udføre, slux sendte han derfor Gesandter til Urbans Eftermand, Paschal, der, underrettet af Gesandterne om hans Formands Løfter, lovede dem sammes Opfyldelse. Ogsaa erholdt Erik begge de saa inderlig attraaede Pavebevillinger; men var dog kun saa lykkelig selv at kunne see den ene Bevillings Jndhold udført, da han døde inden den om Erkesædets Oprettelse kunde udføres.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-07-18
Hvad der især bevægede Kong Erik til saameget at ønske sin Broders Canonisation var vel deels hans broderlige Kjerlighed, men vel og forat vise sine Undersaatter, hvilken hellig Anseelse den af dem myrdede Konge stod i ved Guds eget Hof, Roms Curie. En Vinding var det og for Riget at faae en anseelig Helgen, som nu hjemme kunde tilbedes. Ei allene Byen, i hvis Kirke en saa fornem Helgens Liig opbevaredes, men endog Omegnen, ja hele Provindsen, vandt ved de mange Fremmede, en saadan Helgens Cultus trak til sig Saa meget udskrege nu derfor Odense Præster Miraklerne ved Knuds Grav, at, som der skrives selve Folket, (dog næppe andre end Odense Gjest givere), indsaae og tilstode den forklarede Konges Hellighed. Thi besluttedes, højtidelig at optage det kongelige Liig, og fremsætte det til Tilbedelse.