JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-09-17
Hr. Professor Ørsteds nyligen endte Maaneds forelæsninger over de nyeste Opdagelser i Chemien vare saa almeeninteressante, at det sikkerligen vil være enhver Videnskabsynder, der ikke har havt Leilighed til selv at høre dem, saare kjert, at erfare her deres Hovedindhold. Anmelderen seer sig saa meget mere istand til at meddele Skilderiets Læsere, samme, som Hr. Professoren selv ved Forelæsningernes Slutning, gav en kort Oversigt derover, bi omtrent lød saaledes: J det jeg i Dag slutter en Omgang af tolv Maanedsforelæsninger, kan jeg ikke nægte mig den Fornøielse at henvende Deres Blik paa den rige Høst af Opdagelser, der blev os til Deel i det korte Tidsrum, vi her have overskuet. Endskiønt disse Foredrag tildeels have gaaet to eller tre Aar tilbage i Tiden, saa kunne de dog ikke siges at omfatte tre Aars Opdagelser, da der endnu blive saa mange Gienstande af det sidste Aars Opdagelser, der først kunne udvikles i de følgende Forredrag. Overalt er det vanskeligt, nøie at afpasse, hvilke Opdagelser der høre til hvert Aar, da sædvanligviis Spiren til en Opdagelse først erkiendes for hvad den er, naar den efter nogen Tid faaer udviklet sig til en noget større Modenhed, og desuden selv de Opdagelser der strax fremtræde i en modnere Tilstand, først senere komme til vor Kundskab. Vi gjøre os da neppe skyldig i nogen Overdrivelse, naar vi betragte de Opdagelser, der i disse Forredragere blevne os stillede for Øie, som Frugten af et Par Aars Arbeider."J dette Tidsrum have vi erholdt Opdagelsen, af et nyt Stof, Jodine kaldet, som uden at indeholde noget af den Materie der i saa lang Tid førte Navn af Surstof, danner en Syre ved at forene sig med Brinten (Vandstoffet). En af de mærkeligste sammensatte Stoffer, Blaasyren, hvis Natur man endnu ikkun meget ufuldkomment kjendte, har Gay-Lussais Arbeide sat os i et fuldkomnere Lys, i det han viiste os, at det kunde betragtes som sammensat af 2 Maal Kulstof, 1 Maal Qvælstof og 1 Maal Brint (Vandstof, og det paa en saadan Maade, at de to første udgjøre en Sammensætning, som man kan skille fra det sidste, og fremstille som en ny, hidindtil ubekiendt Materie, der af den franske Forfatter kaldes Cynnogene, men af os Blaael. Samme Blaasyres voldsomme Giftvirkninger ere ved adskillige Lærde, nærmere blevne undersøgte, Modgiften funden, og denne farlige Forgiftnings Kiendetegn saaledes fastsat, at en forbryderisk Brug af denne Gift ikke let vil undgaae den fortjente Straf."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-09-17
Jndenlandske Efterretninger. J Torsdags (d. 12 Septbr.) Formiddag Kl. 11, behagede det Deres Majestæter Kongen og Dronningen, samt H. H. Prinds Ferdinand, at lade Sig forevise det under Bygning værende Christiansborg Slot. Allerhøistsamme og Høistsamme kjørte indtil Collonnaden fra Ridebanen, hvor De stege af, og begave Sig igjennem Collonnaden op i Hovedbygningen, for at see Localerne, hvor Gulvene overalt ere lagte. Hr. Etatsraad og Ridder Hansen, som modtog Deres Majestæter ved Indgangen, havde den Naade at vise Allerhøistsamme omkring, og gjorde Dem opmærksomme paa hvad der er færdigt, og hvorledes det, som endnu ikke er færdigt, vil blive indrettet. - Paa et lidet Stykke nær, er nu hele Slottet under Tag. J dette Øieblik er man sysselsat med den Fløi, hvori Kirken skal være. Dagligen arbeide paa Slottet 60 til 70 af Murere, Tømmerfolk og Steenhuggere, og omtrent 160 af commanderet Mandskab. - Kl. 1 1/2 begave Deres Majestæter og Hs. H. sig bort igjen, efterat have taget Collonnaden, som nu er færdig, og Hovedbygningen, i Øiesyn. Saa lidet det end var at formode, at den Deel af Hovedstaden som under Bombardementet blev ødelagt, vilde reise sig af sin Aske med samme Hurtighed som den Deel, der blev et Rov for Luerne i Aaret 1795, saa seer man dog, at selv under de yderst ufordeelagtige Omstændigheder, i hvilke Stadens Jndbyggere siden den Tid have befundet sig, snart een, snart en anden Tomt forsvinder, skjøndt rigtig nok paa enkelte af disse kun opføres Huse paa 1 Etage. Naar man kjender de Vanskeligheder som det har medført at bygge, især saalænge Trigen med Sverrig gjorde Tilførselen af nogle af de nødvendigste Materialer umuelig, maae man endda forundre sig over, at saa meget er skeet. Skjøndt der imidlertid nu snarere haves Overflødighed end Mangel paa Bygningsmaterialier, saa synes det dog, at man nu ikke bygger saa flittigt, som man saa meget havde Aarsag at ønske. Flere end 150 Tomter ligge endnu øde. Vare disse bebyggede, kunde den saa talrige uformuende Deel af vore Medborgere dog mueligen have Udsigt til at erholde godt Huuslye for en taalelig Priis, uden at behøve at opofre sin Sundhed ved at søge sin Boepæl i fugtige Kieldere eller paa utætte Loftkammere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-09-17
Paa Assistencekirkegaarden uden for Nørreport sees nu blandt de nye Mindestene, især to mærkelige. Den ene er opreist paa afdøde Capitain Abrahamsons Grav, og forestiller en antik Boutasteen med en Runeindskrift omkring en Stierne paa den ene Side, og paa den anden følgende Jndskrift: W. H. F. Abrahamson. Nat X. April MDCCXLIV. Den XII. Septemb. MDCCCXII. Salige ere de Rene af Hiertet. - Den anden Mindesteen er opreist over den for to Aar siden afdøde russiske Gesandtskabspræst, med en russisk Jndskrift.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-09-17
Til stor Lykke for Høsten har det høist ublide og bestandigen af Regn ledsagede Efteraarsveir for nogle Dage siden forandret sig til det skjønneste Midsommerveir, og medens vi sidst i Aust ofte kun havde 14 Gr. Varme, have vi i Dag, den 17de September, i Solen 25 Sr. Reaumur: en Varme, som vi ikke have havt stærkere i Sommer. En saadan Overgang synes at høre til sande Natursjeldenheder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-09-17
De Herrer Jnteressentere i det Kongelig Octroierede Danske Asiatiske Compagnie anmodes af Directionen for samme behageligen at møde i en General-Forsamling, som holdes i Compagniets Huus Mandagen den 23 Septbr. førstkommende om Eftermiddagen ved 4 1/2 Slet, for: 1) At meddeles de Efterretninger, som Directionen finder sig foranlediget til at afgive. 2) At lade sig foredrage den bestandige Commissions Betænkning over Begjæringer fra tvende Fuldmægtige om Tillæg i Gage og derover at tage Beslutning. 3) At lade sig forelægge den af Compagniets Bogholder op gjorte Balance til 11 April 1816, samt at høre Compagniets bestandige Commissions Betænkning derover.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-09-17
Mariboe, den 12te September. Høsten er nu i fuld Gang, og er, i Henseende til Kornets Beskaffenhed og Mængde, falden langt bedre ud, end man efter Tidernes Tegn kunde formode. Hs. Durchl., Pussisk Statscantsler Fyrst v. Hardenberg, ventes med det første her til Lolland, fra Dobberan, for at aflægge et Besøg hos sin Hr. Søn, Hans Excell. Geheime-Conferentsraad, Greve af Hardenberg-Reventlau. (Mariboe Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-09-17
Odense, d. 13 Septbr. Jndbydelsesskrivtet til den offentlige Examen i Odense Kathedralskole var for iaar følgende: "Om den erotematiske Underviisningsmethode i Almindelighed og dens Anvendelse paa Arithmetiken i Særdeleshed, af Dr. og Overlærer H. O. Bjørn. - J Anderup Bye, en Fjerdingvei her fra Odense, har en Kone nylig født Trillinger, en Dreng og to Piger, af hvilke kun den Første lever. (Hempels Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-09-17
Endnu maatte det tillades os ved denne Leilighed og paa foranførte Grunde at fremsætte det Ønske og den indstændige Begjering til de respective Handlende i Aalborg, Viborg og Ribe Stifter, at de af Fædrenelandskjerlighed og for tillige at befordre det Almenes og deres eget Vel, ville beslutte sig til, ikke for Eftertiden at kjøbe Smør i fjerding viis af Bonden, som ofte samler derpaa fra Sommerens Begyndelse til dens Ende, hvorved Smørret bliver af forskjellig Farve og det først nedlagde bedærvet og harsk, forinden Fjerdingen kan blive fyldt og derefter til Kjøberen afleveret; hvorimod det ville være særdeles ønskeligt, at faae Bonden overtydet om Nytten af, at han ugentlig bringer til Handelspladserne, det Smør han i de sidstafvigte 8te Dage om Sommeren har samlet og kan undvære, ligesom andensteds er Brug; thi da kan Kjøberen behandle Varene, for saavidt de bestemmes til Handelsbrug, som skee bør, og fornøden eragtes med Omæltning, omsaltning med fiin Salt og Nedpakning i rene og velconditionerede Foustagier, ved hvilken Behandling vores Smør betydeligen vil vinde i Godhed, og noget nær vil kunde sættes ved Siden af det i Aarhuus Stift producerende. - Aalborg, d. 7 September 1816. - Jacob Kiellerup. Peder Borreschmith. Frantz Holm."¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-09-17
Et Skib, tilhørende et Handelshuus i Kjøbenhavn, ladet med 300 Fade Sukker, som afgik nyligen herfra til Hamborg, er underveis forlist med Mand og Muus. Det var assureret for 20,000 Specier.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-09-17
Kjøbenhavns Børs den 17 September. Cours. Hamb. 2 M. 752, a vista 760. Amsterdam 2 M. 692, a vista - . London 2 M. 34 1/4 Rbdlr. a vist. Spec. 760. - Specier solgtes til 45 3/4 Rbmk., for Committeesedler blev givet (med Rente) 94 a 95 pr. 100; Oblig. 81. Norske Sedler 38 a 38 1/2. Svenske Sedler 11 Mk. Disconto 8 PC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-09-17
Blandede Efterretninger. Dødsfald, anmeldte i den Norske Rigstidende af 7 Septbr. Præste Enken A. C. Rolsdorph, 87 Aar, den 1ste August; Contorist P. Røsted, den 22de August i Christiania; Jomfru Rognebye, 31 Aar, den 22de August paa Ringerige; J. H. Vieth, forhen Fabrikmester paa Christiania Tugthuus, 88 Aar, den 25de August; F. V. Borthig, 43 Aar, den 27de Aug. paa Moss, P. C. Kan berg, 47 Aar, den 28de Aug, i Christiania; Madam A. Birkeland, 74 Aar, der 3die Aug. i Haa lands Præstegaard i Christiansands Stift; Skipper 3. Zachariassen, 31 Aar, den 28de Aug. i Tønsberg. Canova har nu opstillet i Palladset Borghese, den billedstøtte, der forestiller Prindsesse Borghese, nøgen som Venus, og som hører til hans bedste Konstværker. Engellænderne klage over, at de have fundet de franske Manufacturer, især i Rouen, langt fortrinligere end de havde ventet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-09-17
Napoleons Marmorstatue, der er sendt Prindsregenten som Foræring, er 13 Fod høi, og saa tung, at det Skib, som bragte den, kun i stille Veir kunde seile omkring Kysten. Nu ere Vognen og de Figurer, der hørte tilde venetianske Heste af Bronze paa Carousselpladsen i Paris, ligeledes blevne nedtagne, fordi de, uden Hestene, gjøre en latterlig Figur.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-09-17
I Almanac royal har man udeladt blandt Storkorsene, Cardinal Fesch, Cambaceres og FoucheOm Handelens Tilstand i Engelland kan man bedst gjøre sig Begreb deraf, at i 3 Dage nyligen fallerede 11 Huse, og deriblandt et med 350,000 Pd. St. - Handelen med Vine og stærke Drikke lider især.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-09-17
Rettelse. P. 1140, Lin. 14. Sprogmaaden læs: Sprogbrugen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-09-17
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-09-21
Nyeste ilderie af Kjøbenhavn. 20 Rbskaa Roe Trettende Aargang. No. 76. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 21 September 1816. Signes Gravhøi. (Ved Sigersted 1816.) O Troskab, du est stor i Nord! Øehlenschlæger. Du, som engang den hede Taare Har viet Elsktes Hvilested, Som sorgfuld stod ved Pigens Baare, Der vandt Din første Kjærlighed; Du, som i Verdens Larm og VimmelEngang var glad og lykkelig, Nu sortnet seer Din klare Himmel, Din Elskede frareven Dig! Træd hen til Elskovs mørke Bolig, Til Nordens Troskabs skjønne Pant, Hvor Møen med sin Sorg fortrolig Sin Ro, og hisset Habor fandt; Og see Din Elsktes Aand fremsvæve, Fol Hjertet højt ved Tanken slaae: Tro Kjærlighed vil evig leve! Dens rene Jld kan ei forgaae: Alt mangen Vaar og Høst er svunden J. Tidens vilde Ocean; Og mangent Sekel alt er runden. Henover Herthas skjønne Strand; Men Høien end fra Jord sig strækker, Som skjuler Elskovs trætte Been; Og Evighedens Blomster dækket Den mosbekrandste Mindesteen, Naar Maanen huld fra Himlen smiler, Henrykker blid den fromme Sjæl J rolig Blund Naturen hviler J stille tause AftenqvelDa vandrer Sjølunds Elskerinde Med Vennen hid i Høitids Stund, Da sværger hun ved Signes Minde For ham at leve, døe som hun Saa Troskabs Stiernen evig blinker Fra Sigars længst nedbrudte Huus, Dens lyse Flamme kjærligt vinker, Om Høien sjunker end i Gruus! J Sagas Bog den stolt skal prange, Som Tolk for stor og kraftfuld SjælDen straale vil i Skialdens Sange, Som Nordens Hæder, Nordens Held, C. Otto.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-09-21
Jndenlandske Efterretninger. Til større Ordens Fremme har nu Kjøbenhavns Brevpostcontoir faaet en meget beqvem Jndretning. Paa den ene Dør til Contoiret staaer Jndgang, og paa den anden Udgang. Ovenover begge, Kjøbenhavns Brevpostcontoir.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-09-21
Paa en ophængt Tavle læses følgende vigtige Bestemmelser: "6. a) Dørvogterne ere befalede, ei at indlade Nogen i Contoiret ved Posternes Ankomst, saalænge Conferencen skeer; b) efter den Tid og naar Brevene til de Kongelige Collegier og Ministre ere expederede, da indlades disses Betjenter; c) ei at indlade nogen Uberettiget ved Posternes Afgang, efter den Tid Contoiret er befalet at skal lukkes, uden Postforvalterens dertil givne Tilladelse; d) lydelig at opraabe enhver, som indlades, efterat Contoiret er lukket, og dertil givet Adgang. - Jøvrigt ere disse Personer, saavelsom Postbuden, alvorlig indskjærpede, at vise Høflighed imod enhver forekommende.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-09-21
Da man forhen ikke kunde faae at vide om de udenrigske Poster vare ankomne, førend Contoiret, efter deres Ankomst, blev aabnet, saa findes nu en Tavle ophængt med Paaskrift: Jkke ankomne udenrigske Poster, paa hvilken hver Gang, i det Øieblik, Posten ankommer, tilkjendegives, hvilken der ikke er ankommen. - Aviserne udleveres igjennem en Aabning, fra et særskilt Locale, hvorved den Trængsel, der forhen fandt Sted, nu er forebygget. - Det Lollandske Postcontoir, som i nogen Tid afbenyttede det Locale, forrige Norske Postcontoir havde, i samme Etage, som det Danske, er nu flyttet ned i Baggaarden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-09-21
Brevpostkorterne udhænges nu, ved Posternes Ankomst, paa 9 forskjellige Tavler. Jstedet for at de forrige Tavler kun havde hver Provindses Navn til Overskrift, er de nye, til desto hurtigere Oversyn, betegnede med hvert enkelt Stæds Navn, og desuden med samme Numer, som findes paa det Sted, hvor de ophænges, og det i følgende Orden: Tavle I. Aalborg, Aarhuus, Randers, Wiborg, Fladstrand, Hiøring, Holstebroe. Tavle 2. Ribe, Warde, Kolding, Fredericia, Weile, Horsens, Hobroe, Lemvig, Ringkjøbing. Tavle 3. Nyborg, Odense, Svendborg, Assens, Faaborg, Ebeltoft, Grenaae. Tavle 4. Roeskilde, Ringsted, Sorøe, Rudkjøbing, Bogense. Tavle 5. Slagelse, Korsøer, Nestved, Kallundborg, Holbek. Tavle 6. Hamborg. Tavle 7. Hamborg, Altona. Tavle 8. Haderslev, Apenrade, Flensborg, Slesvig, Kiel, Glückstadt, Lübeck. Tavle 9. Rendsborg, Jtzehoe, Sønderborg, Husum, Tøndern, med adskillige Smaastæder i Holsteen. Ved denne Indretning er der givet enhver Leilighed til at lade sit Bud opsøge sine Breve, ved blot at opgive samme Rumeret af Tavlen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-09-21
Odense, d. 17 Septbr. Mellem Nyborg og Odense er hele Chauseen nu snart færdig, kun er man uvis endnu om, paa hvad Maade man skal komme ind til Odense, enten gjennem Eibe-Mør stræde over Møllebroe, eller over en nye Broe hvor Chausseen fører ligge til det brillante Torv, der vilde give Fremmede en behageligere Jdee om Odense end de hidtil passerte Krinkelkroge ved St. Jørgensport eller Møllebroe, og hvor dog i Ole Bagers Tid har været en Broe, som Kortet over Odense af 1593 udviser. - Ad Middelfart behøman nu snart ikke heller længere at grue for den berygtede Wissemberg Gyde, og kan derimod frydes ved at passere Jørgen Christian Olsens skjønne Landeiendom, der med lige saamegen Smag som Flid har vedligeholdt hvad vor navnkundige Jørgen Korsebergs Fliid og Jndsigter havde frembragt, og som var denne saa smertelig at see gjennemskaaren af den nye Landevei. (Jversens Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-09-21
Aarhuus den 17 Septbr. Til Stiftsprovst over Aarhuus Stift er Hs. H. Amtsprovst O. A. Secher tillige allernaad, bleven udnævnt, og til Sognepræst til Domkirken: Hs. H. Pastor F. C. Studsgaard, i hvis Sted igjen vi atter faaer vor gamle fortjenstfulde Religionslærer Dr. Phill. og Professor samt Sognepræst for Slangerup og Uvelse Menighed i Sielland J. H. Larsen, til Sognepræst for vor Frue Kirke i Aarhuus, og for Aabye Sogn i Aarhuus Stift. - Af nye Anlæg her i Aarhuus fortjener især at anmeldes et, hvorpaa der i denne Tid skal gjøres en Begyndelse; et Sukkerraffinaderie, der anlægges af Chefen for Handelshuset Ree er Comp., Hr. Ph. Hartv. Ree. Da Virksomhed, Gavnelyst og Evne her ere for ende, kan man vente et mere end almindeligt Anlæg. (Aarhuus Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-09-21
Ribe, den 17de Septbr. Den offentlige Examen begyndte i Ribe Cathedralskole, Mandagen den 2den Septbr., efterat Jndbydelse dertil var skeet i Byen og Omegnen ved et Program, som indeholdt nogle af Horatses Oder (3die Bogs 1, 24de og 29de) i metrisk Oversættelse af Rector Thorup. Den 13 Septbr. sluttedes Prøven ved en Tale, som holdtes for en meget talrig og haderlig Forsamling af Adjunct Wohnsen, der viste: "at dersom den offentlige Underviisning i Almindelighed skal kunne lykkes, maa Forældrene hva virket forud, og vedblive at virke med." Før og efter Talen bleve nogle dertil forfattede Stropher afsjungne med Ledsagning af Jnstrumentalmusik, som skyldtes tildeels Concertselskabes velvillige Understøttelse. Ved Exemen var Antallet af Skolens Disciple 41, af hvilke 3 dimitteredes til Universitetet, 1 udmeldtes formedelst Forældrenes Bortflytning og 1 paa Grund af ander Bestemmelse snart vil afgaae. Mandagen den 16de antoges 10 nye Disciple, hvilke med de øvrige tilbageblivende udgjøre et Antal af 46. (Ribe Av.) Viborg, d. 16 Septbr. Det bør i Annalerne optegnes, at vi her i sidste Uge, uagtet de mange Ugers foregaaende Regn, have havt saadant Høstveir, Søndag den 8de Septbr. stærk Regnskyl; Mandag: Regn; Tirsdag, stærk Regn i 9 Timer og derpaa om Eftermiddagen Orkanstorm af Sydvest, Onsdag, tørt Veir med stærk Storm af S. V.; Torsdag: Morgen fra 2 1/2 til 4 1/2 meget stærk Lynild over hele Luften, uden Torden, fra Kl. 6 stærk Regn til Middag. (Barometret stod paa ustadigt nogle Dage, Fredag tørt Veir med S. V. Lordag: tykt Veir med Regn hele Eftermiddagen. (Barometret paa smukt Veir.) - Af gammelt og nyt Rug var i Lørdags meget til Torv. Det gamle kostede 16 Mk. Skpn. Det ny 12 a 14 Mk. (Viborg Samler.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-09-21
Kjøbenhavns Børs den 20 September. Cours. Hamb. 2 M. 752, a vista 760. Amsterdam 2 M. 692, a vista, . London 2 M. 34 1/2 Rbdlr. a vist. Spec. 760. - Specier solgtes til 45 3/4 Rbmk., for Commiteesedler blev givet (med Rente) 97 a 97 1/2 pr. 100; Oblig. 82. Norske Sedler 39 1/2 a 39 3/2. Svenske Sedler 11 Mk. Disconto 8 PC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-09-21
Blandede Efterretninger. Om America. - Aartusinders Erfaring vidner om, at Culturen ikke bestandigen bliver paa een Plads, og det synes at være Forsynets store Plan, at den skal vandre fra den ene Verdensdeel til den anden. J Africa var først dens Vugge i Ægypten, derfra vandrede den til Asien, og herfra igjen til Europa, og dens Retning var stedse fra Sønden til Norden. Næsten skulde man troe, at Culturen, ligesom Solen, aldrig skal bestraale Jordkloden paa eengang, og at i den moralske, som i den physiske Verden, det ene Land skal have Dag medens det andet er indhyllet i Nat. J dette Øieblik synes alle Tidens Tegn at bebudde, at Culturen vil drage sig fra Europa til America, og dette er saa meget mindre usandsynligt, som vor Verdensdeel tilsyneladende er saa overbefølket, at det ene Menneske næsten er her det andet i Veien; og at man paa adskillige Stæder endog gjør sig Umage for at formindske Befolkninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-09-21
at her er Mangel paa duelige Handelsbetjenter, og man er saa forlegen for dem, at den Ene overbyder den Anden. Befolkningen i Baltimore har især siden et Aar tiltaget saa meget, at Staden, til alle Sider maa udvides; men uagtet man uophørligen er sysselsat med at bygge, saa er det dog ikke tilstrækkeligt, og man har derfor i Sinde at anlægge ganske nye Qvarterer, og at bebygge adskillige i Nærheden liggende store Pladser. Det Udvortes af Husene bebuder en almindelig Vel sand, og i Henseende til den smagfulde og beqvemme indere Indretning vige mange af dem ikke for de fornemste Hoteller i London. Ogsaa gives her Familier nok, der føre en Pragt som brittiske Lorder, endskiønt deres Tienere ikke bære Livree og deres Equspager ikke ere prydede med Vaaben. Tvækerne blive imidlertid, om de end ere nok saa rige, ved deres gamle, jevne Levemaade. Man er i Færd med, ved Gaslys, at give Gaderne og offentlige Bygninger en skjønnere Belysning. Af Tybske tæller man i Baltimore 10,000, og af Franske, som have bøsat sig her, endnu flere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-09-21
Hs. Maj. Kongen af Sverrig har, under 14de August d. A., i Stokholm udfærdiget en Circulære til samtlige Landshøvdinger, hvorefter enhver af disse i sit Lehn har at sammenkalde en Committee af 15 oplyste og saakyndige Mænd af alle Stænder, for at overlægge, ved hvilke Midler den i Sverrig herskende Overdaadighed bedst kunde hammes, og derefter indsende til Kongen en Betænkning over Resultatet af disse Overveielser. - Jndledningen til denne vigtige Circulære er af følgende væsentlige Jndhold: "Da det eneste Øiemed for Vore Handlinger og for vor faderlige Omsorg er, at kunne for bestandig berede Vore troe Udersaatteres Vel, saa kunne vi ikke uden Bekymring erfare Overdaadigheds daglige Tilvært og de Ulykker, som denne altid fører med sig. Jdet den næres ved Toldsvig og en ulovlig Handel, og selv giver disse Overtrædelser af Loven en daglig Opmuntring, udstrækker den sine ødelæggende Virkninger til alle Classer: Samfundet. Skadelig som Overdaadigheden er endog i de Lande, der af Naturen og ved Beliggenheder ere i høi Grad velsignede, bliver den endnu fordærveligere i de Stater, hvor kuns ved Tarvelighed og ufortrødent Arbeide Livets første Fornødenheder, kunne erholdes. Ved Bestræbelsen efter en stor Gevinst fører den Medborgere bort fra nyttig Daad, for at overgive dem til ulovlige Beregninger, og undergraver saaledes baade den almindelige og private Velstand, samt befordrer Bedragerie i Penge Affairer. Dette foraarsager igjen en stedse stigende Dyrhed, som udbreder Sorgmod i enhver Huusholdning, og især føles stærkest af Statens Embedsmænd og Enhver, der kuns har sin faste Løn. Alle Afvigelser fra Ærlighed og Pligt kunne ligeledes tilskrives samme Aarsag. Det er Overdaadighed, der ofte forstyrrer den huuslige Fred og Ægtefællers indbyrdes Fortrolighed formedelst de virkelige Opofrelser, den paalægger Enhver, som, det være sig af Forfængelighed eller Svaghed, har søgt at opfylde dens indbildte Fordringer. Dens skadelige Virkning bliver ikke staaende ved nærværende Slægt alene; ved sin Jndflydelse paa Ungdommens Dannelse gaaer den over paa Efterkommerne, hvis National=Aand og Velstand derved allerede iforveien undergraves. Vi ere inderligen overtydede om Nødvendigheden af at sætte en Grændse for dette Onde. Saalænge dette vedvarer og den udenlandske Handel derved drives til Skade for Riget, ville alle de Opofrelser, Vi allerede have gjort, og de, Vi endnu ere villige at gjøre for at opretholde Orden i Pengevæsenet, for at afgjøre den udenrigske Gield og hindre Privat-Formens Undergang, ikke undlade ge være ligesaa krugtesløse som hidtil. Rigets Stænder have ved sidste Rigsdag yttret det Ønske, at der maatte tages kraftige Midler til at hæmme Overdaad, og, da Vi altid med Glæde gaae deres Ønsker imøde, især naar disse, som i dette Tilfælde, alene have til Hensigt Medborgeres Forening og Oplivelse af den Aand for Frihed og Selvstændighed, som de have arvet efter deres Fædre, saa have Vi desaarsag i Naade villet anbefale Eder: o. s. v. (Norsk Rigstid.)¬