JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-01-06
Man havde i H. Avis blandt flere ogsaa opstillet Pastor Leth i Middelfart som Candidat for Odense By til Stændersuppleant. J denne Anledning har forhenv. Stændersuppleant og Proprietair til Kragsberg, nu Borger i Odense, C. Hansen, afgivet om sig selv følgende offentlige Troesbekiendelse; Jeg erklærer aabent at jeg, skjøndt de oplevede 50 Aar moderere meget den yngre Mands Anskuelser af alle Forhold, at jeg henregner mig til det ægte liberale Parti, ikke til de Exalterede, men til dem, der attraae en efter vore Forhold afpasset Constitution; jeg er en ivrig Forfægter af vor Nationalitet og vor Stats Udelelighed, og Jntet i Verden andet, end overbevisende Grunde mod den eengang fattede Mening, kan rokke denne. Jfølge de stedfindende Forholde og den Erfaring, jeg i de seneste Dage har gjort, finder jeg mig ikke foranlediget til at vige Pladsen for nogen Anden mig bekjendt end Kammerherre Abrahamson, i hvis politiske Anskuelser og Stilling som Embedsmand jeg ikke troer der ligger nogen Hindring for de frisindede Mænd at vælge ham. Jeg er af flere vælgere bleven opfordret til, offentlig at fremstille mig som Valgeandidat for Kjøbstæderne og udtale mine Anskuelser, som her skeet er. Den naturlige Undseelse vil jeg nu tilsidesætte, om ikke for andet, saa for at bryde Jsen, da jeg troer det gavnligt om saadant kunde blive almindelig Skik Min pecuniaire Stilling, min Virksomhed som Næringsdrivende burde fraholde mig at søge den Jnteresse tilfredsstillet, jeg føler for Virksomheden som Stænderdeputeret, og jeg har iøvrigt mindre end Vished for at blive valgt, da Mange have sagt mig, at den væsentlige Hindring ligger deri, at Pluraliteten af vælgerne troer om mig, at jeg nærer Forkjærlighed for Bondestanden og dens Jnteresser, og saaledes vil lade Kjøbstadmandens Jnteresse upaaagtet. Denne Formening er aldeles feilagtig, og jeg vil see paa den, der skal kunne opvise, at jeg har hævet min Stemme til Fordeel for nogen enkelt Stands Jnteresse, hvis det stred imod en anden Stands, og min egen Stilling som største Grundeier i Odense turde vel være yderligere Borgen for, at jeg særligen vil tage mig af Kjøbstædernes Jnteresser, hvis dertil gives mig Leilighed."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-01-06
Valget af Flensborgs Stænderdeputerede, for det næste Sexennium, fandt allerede Sted Tirsdagen den 29de Decbr. Det danske Parti har seiret. Det slesvig-holsteenske havde ikke formaaet at gjennemsætte Valget af en eneste af sine Candidater, hverken til Deputeret eller til Suppleant. Af 450 Vælgere stemmede 348, og Udfaldet blev, at Agent Jensen og Cancelliraad Schmidt (Svigersøn af Senator Nielsen) bleve Deputerede, og Kjøbmand Jochimsen og Senator Nielsen Suppleanter. Om denne vigtige Begivenhed melder "Flensborg Avis Følgende: "J nogle Dage har Flensborg befundet sig i en ligesaa usædvanlig som glædelig Bevægelse, glædelig fordi den tilkjendegiver, at Almeenaand og Borgersind er opvaagnet hos Flensborgs Borgere. J flere Dage var der bleven holdt Forsamlinger, baade af det danske og det slesve-holsteenske Parti, for at raadslaae om Valgeandidater, og sidstnævnte havde stærkt Haab om, at bringe Etatsraad Lüders i Slesvig ind i Stænderforsamlingen. Foruden ham vare foreslaaede Adv. Bremer samt Kom. Andersen og Henningsen, hvilket de Sedler udviste, som man havde sendt om i Husene til de mindre Borgere. Saaledes stode Sagerne den 29de, da Valghandlingen aabnedes. Spørgsmaalet var nu det, om Flensborg vilde i den nærmeste Fremtid beholde sin hidtil havte uafhængige Stilling, eller om den vilde rives med ind i Separatisternes Hvirvel, idetmindste i denne Aand repræsenteres i Stændersalen. Men Flensborg bevarede, takket være dets Borgeres funde Sands, sin hidtil havte Stilling, og Valgets Udfald viste, at Pluraliteten af Flensborgs Grundeiere vidste at skatte denne Stilling. Efter endt Valg udbragte Forsamlingen et "Leve!" for Hs. M. Kongen. Dette skeete om Aftenen Kl. 7. Men den almindelige Glæde var for stor til, at kunne undlade videre Udbrud. Endnu samme Aften hilsede et stort Antal vælgere paa de valgte Deputerede, og drog med klingende Spil først til Agent Jensens Huus, hvor Khm. J. Hansen var Ordfører, og derfra til Senator Nielsen, Cancelliraad Schmidt og Kom. Jochimsen, som forskjellige Talere lykønskede, og de takkede Alle, idet de udbragte et "Leve!" for Kongen og Flensborg By. En uhyre Menneskemængde, havde sluttet sig til dette Tog af Flensborgs Borgere, der udførtes uden mindste Forstyrrelse. Denne Begivenhed vil være vigtig for Flensborg; den afgiver en bestemt Maalestok for Borgernes Sindelag, og rimeligviis vil fra nu af Jngen meere tvivle om, paa hvad Side Pluraliteten af Grundeierne i denne Hertugdømmets største Stad befinder sig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-01-06
Kunde Flensborgs Repræsentanter vel slutte sig til disse Tendentser, Kunde de være til Flensborg, til Hertugdømmets Gavn, Jkke at tale om de hellige Forbindtligheder, vi ere Kongen skyldige, eller om den Velvillie Hs. M. altid har viist vor By, eller om den Hengivenhed for Kongehuset, som altid har udmærket Flensborgs Jndvaanere. Og ere vi ikke knyttede til Danmark ved tusinde Baand? Have vi ikke i Aarhundreder været lykkelige ved denne Forbindelse? Det var den, der bevarede os for de Krige, som den halve Verden blev hjemsøgt af fra den franske Revolutions Udbrud, den beskjærmede vort Flag, saa at Flensborgs Skibe beseilede alle Have til stor Fordeel for vor Stad. For hvem arbeide vel vore Fabrikker, Er det ikke for Danmark, Spørg vore Sukkerraffinadeurer, vore Oliemøllere, vore Tobakspindere, og mange andre Næringsbrugere; de ville bekræfte det. Er det ikke for det meste danske eller vore paa Danmark farende Skibe som oplive Smaghandelen i vore Havne, og hvorpaa denne beroer, Er det ikke de danske Kolonier, hvorhen vi bringe vort Lands Producter og hvormed vi beskjæftige vore store Skibe, Er det til Syden eller til Norden at vi afsætte vore Kolonialvarer, De, som ville løsrive os fra Danmark, kjende ikke vore virkelige Forhold. Vi modsatte os disse Andragender, vi ansaae denne Adfærd for ulovlig og hensigtsstridig. Vi skaffede os derved mange Uvenner, og, det vide de Alle, ogsaa jeg har af det offentlige Liv faaet min Broderpart, jeg kunde maaskee sige: faaet nok deraf, og i alt Fald har jeg faaet saameget, at jeg dermed kan nøies. Men een Ding vilde jeg dog gjerne endnu Jeg vilde ønske, at enhver Feide imellem os selv indbyrdes omsider skulde faae en Ende. Jeg vil selv give et Exempel. Er der Nogen i vor Stad, hvem jeg forvoldte Smerte, saa beder jeg ham tilgive mig. Det har ikke været ilde meent. Jeg ønsker Jntet mere, end at enhver Misforstaaelse maatte ophøre og Kjærligheds og Eendrægtigheds Baand varigt omslynge alle os Flensborgere. Vi vare jo store Daarer, hvis vi vilde gjøre hverandre Livet suurt for forskjellige politiske Meningers Skyld.""Jgaar Middags – hedder det i en Skrivelse til os fra Slesvig: "have Fjendtlighederne mellem Schleswig Holstein og Danmark truet med et alvorligt Udbrud her i Staden, og man har ikke kunne undlade at indberette Sagen for den schleswig-holsteinske Regiering. Som sagt: ved høilys Dag, paa aaben Gade, lige udenfor Stænderhuset, skjød en dansksindet Slesviger, med et Pusterør og smaae Leer kugler, efter Spurve. Dette var aabenbart schleswig-holsteinske Spurve, hvilke han, om han end ikke traf dem, dog i høi Grad insulterede. Jmidlertid blev det ikke derved. En bekjendt Schleswig Holsteiner kom gaaende igjennem Gaden, og fik en af Tumultuantens Kugler paa Næsen. Man vil, haabe vi, føle hele Vægten af denne Begivenhed. Vi for vor Part erklære den hjertelige Forstaaelse for aldeles brudt, og denuncere denne Aabning af Fjendtlighederne for den schleswig-holsteinske Regjering."(Almuev.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-01-06
(Denne Artikel fortsættes i næste Avis.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-01-06
Nytaarsdags Nat døde Haderslevs ældste og der i i c. 30 Aar practiserende Læge, Justitsraad Gyrsting, af Leverbetændelse. Byen og Omegnen mistede i ham en erfaren Mand i hans Fag og den danskslesvigske Sag en varm Ven. (Dv.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-01-06
Om den for Tiden herskende Pengeforlegenhed hedder det i den Berlingske Tidende, at Jngen kan beregne de skadelige Følger, som kunne opstaae derved, hvis den vedbliver længe. Forretningerne ville da efterhaanden gaae fra os igjen, og Ressourcerne søges ved en kostbar udenlandsk Credit, som er til ubodelig Skade for hele Landet. Handelen kan ikke blive i en sund Tilstand, naar Vexeldiscontoen er 8 a 10 PC. Skjøndt vi ere overbeviste om, at vor Regjering gaaer ind paa Bankens Andragende og bevilger den indstillede Forøgelse af Circulationsmidler, saa tillade vi os dog at mene, at enhver yderligere Udsættelse maa medføre Skade.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-01-06
Handels=Efterretninger. J Hamborg har i de sidste Dage af f. A. været levende Kornomsætning, især af Byg, hvoraf solgtes c. 20,000 Tdr. paa Foraarsleverance, nemlig 110 a 112 Pds ab Sjælland & Langeland til 10 Mk. Bco. (6 Rbd. 3 Mk. 3 s.), 110 a 111 Pds. af Fyen til 9 Mk. 8 s. a 12 s. 110 a 112 Pd af Jylland til 9 Mk. 6 a 8 s. Bco. Et Parti Raps af Jyllands Østkyst skal være solgt til 15 Mk. 7 s. (10 Rbd. 8 s.). I Kjøbenhavn ere ingen Leverancehandeler senest afsluttedes til Consum var det begjært med Hvede. 125 Pds gl. betaltes med 10 Rbd. 4 Mk. 8 s. Med Smør er det flant og Omsætningen ringe til 68 Rbd. for Herregaards= og 54 til 58 for Bøndervarer; Tælle begjært til 22 Mk. 8 s. a 23 Mk., en Priis, som neppe vil holde sig længe. Penge ere meget knappe, og Banken disconterer kun en Ottendedeel af indleverede Seddelvexler. (Aalb. Av.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-01-06
Copulerede. J Kjøbenhavn den 29de Decbr.: Proprietair Hastrup til Sønder-Elkjær og Jfr. Emma Wellmann.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-01-06
Jndsendt. Landsforsvar.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-01-06
Naar der districtsviis blev anlagt Militairskoler, paa Landet saavelsom i Kjøbstæderne, saaledes at der, saavidt muligt, ikkun var en Miil til en Saadan fra den fjerneste Deel af Districtet, vilde almindelig Værnepligt kunne indføres. Ved Skolen maatte ansættes en Skole forstander og nogle Underlærere; her maatte enhver Tjenestedygtig være pligtig uafbrudt at møde, ved Opnaaelsen af en passende Alder, og erholde Underviisning i Militairtjenesten i passende Tidsrum, derefter i 2 Aar til visse derfor bestemte Tider, som en Gang maanedlig, møde paa samme Sted til Vaabenøvelse, og saalænge han blev staaende i Rumer, som vel ikke behovedes længere end i fem Aar, da han derefter kunde afgaae til Reserven, aarlig eller hvert andet Aar med hele Stiftets Mandskab samles til Sommermynstring. Ved Militairskolerne maatte være det nødvendige Armatur, Vaaben og Munderings stykker, for Mandskabet, som det, medens det var under Vaaben, kunde afbenytte, og ved Skolerne for Cavalleri afdelingerne desforuden Sadeltøi til Hestene. For Cavalleriet kunde Districtets Landmænd være pligtige, naar en saadan havde visse Tønder Hartkorn, at stille en Hest imod passende Godtgjørelse for den afbenyttede Tid. Det er en Selvfølge, at den Fattige, som ikke havde Evne til at underholde sig selv, maatte have den nødvendige Understøttelse. Da det vilde være nødvendigt, at have noget fast Militair i Kjøbenhavn og Fæstningerne, til god Ordens Vedligeholdelse, kunde dette Mandskab udtages ved Lodtrækning; den, som saaledes blev udtaget til den fast tjenende Magt, maatte det være tilladt at leie en Anden for sig dertil, dog saaledes at han maatte træde i Rumerpaa det Sted, han opholdt sig i den Leiedes Sted under Nationalmilitsen. Paa denne Maade vilde Landets vaabendygtige Befolkning kunne tage Deel i dets Forsvar, og det uden megen Bekostning for Statskassen i Fredstider, og Enhver vilde sikkerlig med Tilfredshed følge det hæderlige Hverv, som Nødvendigheden paabod, at vove sit Liv for Fædrelandets, og saaledes Families og Formues, Forsvar; eiheller kunde det, saaledes at uddannes til Militair, være ham til nogen Hinder, til hvilkensomhelst Løbebane igjennem Livet han iøvrigt var bestemt for og dannede sig til. Naar da ikkun Selvforsvar foranledigede Krig, da vilde endog et ringere Antal saadanne Landsforsvarere danne en uovervindelig Muur imod en langt talrigere fremtrængende Fiende, ja, hver Fodsbred Fædreland maatte blodigt erobres, da Følelsen af Retten vilde besjæle den hele Nation, som saaledes uden Undtagelse havde lært at føre Vaaben.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-01-06
Bekjendtgjørelser. Det behagede det algode Forsyn at bortkalde min elskede kjære Datter Petrea Marie Fangel den 2den Januar om Morgenen Kl. 3, i sin Alders 15de Aar, efter 3 Ugers Sygeleie, af en tiltagende Brysttæring. Hendes blide og kjærlige Deeltagelse i mit sidste Aars tunge Prøvelser, lader mig saa meget destomere føle hendes Savn. Kun Tanken og Gjenforening i hiin Verden, hvor vi engang haabe at samles med vore forudgangne Kjære, lærer mig med Hengivenhed i Forsynets Villie at trøste mig over Tabet af hendes tidlige Bortgang. Overbeviist om Slægt og Venners kjærlige Deeltagelse, bekjendtgjøres. Marie sal. Fangels Enke. dette af Aarhuus, den 5te Jan. 1846. Med inderligt Beemod tilkjendegives herved fraværende Slægt og Venner, at min elskede Hustru, min trofaste Ledsagerinde paa et langt Stykke af Livets Vei, Maren Møller, blev, i hendes 8de Aar, den 3die d. M. kaldet til Hvile og Løn for hendes jordiske Bestræbelser. Skjøndt barnløs opfyldte hun dog Moderpligter, og høstede barnlig Kjærlighed af vor fælles Pleieson, hos hvem jeg fremdeles troer mig forvisset og sønlig Hengivenhed og Pleie i mit Livs skrøbelige Dage. Med Kjærlighed skal hun erindres, indtil Døden forener os. Christiansminde paa Mols, den 5te Januar 1847. Hans Christiansen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-01-06
Theatret i Aarhus. Fredagen d. 8de Januar 1847, Kl. 6 1/2. bliver til et velgjörende Øiemed af et Selskab Damer og Herrer opført: Frierens Besøg Lystspil i een Act af Scribe og Melesville, oversat af Frederik Printzlau junior, Derefter: JAN, Skuespil i 2 Afdelinger af Theaulon.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-01-06
Til Slutning: Adolph og Henriette, Vaudeville, arrangeret af Arnesen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-01-06
Billetter a 3 R Stkt. faaes fra Onsdag d. 6te Januar hos Kjöbmand Bursche, samt paa Forestillingsdagen ved Indgangen, som aabnes Kl. 5 1/2.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-01-06
Til Generalprøven, som afholdes Torsdagen d. 7de Januar Kl. 6 1/2, kunne Tjenestefolk, og Börn erholde Billetter a 1 3 Stkt, paa ovennævnte Steder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-01-06
Maskerade. Søndagen den 10de Januar 1847 afholdes offentlige Maskebal i Selskabet Harmoniens Locale. Billetter a 1 Rbd. pro persona kunne erholdes hos Hr. Uhrmager Pallesen-Rohde. Ingen umaskerede, eller i uanstændige Dragter, tilstedes Adgang. Indgangen aabnes Kl. 6, og Maskeraden begynder Kl. 7. Aarhus, den 21de December 1846. Directionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-01-06
J Overeensstemmelse med Forordningen af 15de Mai 1834 § 32 bekjendtgjøres herved, at General fortegnelsen over de med Hensyn til Stænderforsamlingen for Nørrejylland valgberettigede Sædegaardseiere, samt Lehns- og Stamhuusbesiddere i Aarhuus Stift, Dags Dato er tilstillet alle Vedkommende. Skulde derfor Nogen ansee sig forbigaaet eller i andre Maader have noget ved denne Fortegnelse at erindre, vil derom ifølge allerhøistbemeldte Forordnings Bestemmelse være at indgive motiveret Anmeldelse til mig inden 3 Uger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-01-06
Aarhuus Stiftamthuus, den 31te Decbr. 1846. Graah, Valgdirecteur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-01-06
Bekjendtgjørelse. J Overeensstemmelse med Forordningen og Provindsialstændernes Indretning af 15de Mai 1834 bekjendtgjøres. herved at Valgmoderne for Nørre-Jyllands Kjøbstæders 9de Valgdistrict (Ebbeltoft, Greenaa, Hobro og Mariager Kjøbstæder, ere berammede til Afholdelse paa Raadstuerne i enhver af benævnte Byer saaledes: i Ebeltoft den 23de Januar d. A., hver Dags i Greenaa den 20de f. M., Formiddag i Hobro den 23de f. M., Kl. 10, i Mariager den 21de f. M., til hvilken Tid de Valgberettigede indkaldes til at give personligt Møde. Randers, den 5te Januar 1847. W. Lorenz, Valgdirecteur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-01-06
Tirsdagen den 19de dennes, om Eftermiddagen Kl. 2, foretages Auction paa Raadstuen heri Staden over Løsøre, tilhørende Boerne efter Enkefrue Majorinde Brand de Creveceur. Dagleier Terps Enke, Marie Arboe, m. fl., bestaaende af Sengesteder og Sengeklæder, Stole, Borde, Speile, nogle Gangklæder, Sølvtøi, Kjøkkentøi, Porcellain, m. m.; hvilket herved, til Liebhaveres Efterretning, bekjendtgjøres. Aarhuus Bytogedcontoir, den 5te Januar 1847. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-01-06
Placat. Ifølge Forlig og Udlæg bliver efter Vedkommendes Reqvisition den Peder Pedersen tilhørende Halvdeel af Gaarden Nørgaard i Hedegaard, Eistrup Sogn, der staaer for Hartkorn 1 Td. 2 Skpr. 1 Fdkr. 1/4 Alb., stillet til Bortsalg ved 3de Auctioner, som afholdes: Løverdagen den 13de Februar 1847, Formiddag Løverdagen den 27de f. M., Kl. 11.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-01-06
Løverdagen den 13de Marts f. A.,De tvende første Auctioner afholdes paa disse Herreders Tingsted i Brædstrup, hvorimod tredie Auction afholdes paa selve Eiendommen. Denne Bekjendtgjørelse tjener tillige til Efterretning for vedkommende Panthavere i Overeensstemmelse med Placaten af 22de April 1817. Conditioner og øvrige Documenter henligge forinden Auctionen til Eftersyn hos Reqvirenten Procurator Horn i Horsens. Lysthavende indbydes. Thyrsting-Prads Herreders Contoir i Brædstrup, den 17de December 1846, Hunderup.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-01-06
Ifølge tagen Bestemmelse under Skiftebehandlingen af Arbeidsmand Jens Johan Bernth Michelsens og Kones Separationsbo blive følgende Boet tilhørende Eiendomme, nemlig : 1) Stedet No. 417 i Kattesundsgade her i Byen, assureret i Brandkassen for 270, og bestaaende af: et Forhuus paa 3 Fag, 1 Etage, med grundmuret Forside, og i Halvtag paa 3 Fag med Gaardsplads, have og tilliggende Parcel, samt en Grundlod i Marken af Hartkorn 3/4 Album; og 2) Grundlodden No. 266 i Langmarken af Areal 8690 Alen, Hartkorn 2 Fdkr. 2 1/4 Alb., stillede til Bortsalg ved een eneste Auction, der afholdes i det sælgende Sted Mandagen den 18de Januar 1847, om Formiddagen Kl. 11. Dette bekjendtgjøres herved til Lysthavendes Efterretning, med Tilføiende: at Conditionerne forinden kunne erfares paa mit Contoir. Horsens, den 17de Decbr. 1846. Ræder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-01-06
Ifølge Reqvisition fra Wemmetofte adelige Kloster bliver stillet til Bortsalg ved 3 Auctioner, som holdes paa Nestved Raadstue, Torsdagen den 21de Januar 184, hver Dags For 4de Februar - middag Kl. 11, 18de Hovedgaarden Grevensvænge med derunder hørende Skov Steenskoven kaldet, af Ager og Eng privil Htk. 22 T. 3 Skp. 2 Fdk. 2 1/4 Alb. uprivil.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-01-06
Skov og Mølleskyld, i Vester=Egitsberg Sogn 5 T. 1 Skp. 4 Skp. i Mogenstrup Sogn 1 Tde. hvilket herved i Overeensstemmelse med Plac. af 22de April 1817, bekjendtgjøres til Panthavernes Efterretning. Conditionerne ere nogle Dage førend den første Auction til Eftersyn hos Kammerraad Howitz paa Wemmetofte, paa Herredscontoiret i Nestved og Birkedommer contoiret i Vordingborg, samt paa Gjæstgivergaardene i Kjøge og Præstøe. Tybjerg Herredscontoir, den 30te Decbr. 1846. T. Lawæs.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-01-06
Jfølge Reqvisition fra Directionen for Wemmetofte, adelige Kloster bliver stillet til Bortsalg ved 3de Auctioner, som afholdes paa Nestved Raadstue, Torsdagen den 21de Januar 184, hver Dags For 4de Februar - middag Kl. 11. 18de følgende i Mogenstrup Sogn under Vordingborg søndre Birk beliggende Eiendomme, nemlig: a) Fladsaagaarden, hvortil hører Restels SognekaldsAnnergaard, 5 nedlagte Gaarde i Fladsaa, 1 bortfæstet Gaard sammesteds, og den saakaldte Kroskov, tilsammen af Hartkorn Ager og Eng 30 Tdr. 5 Skpr. Album; b) Mogenstrup Mølle af Mølleskylds Hartkorn 9 Tdr. 2 Skpr. og Ager og Engs Hartkorn 3 Tdr. 3/4 Alb. c) Mogenstrup Kro med Ager og Engs Hartkorn 6. Skpr. 3 Fdkr. 1 3/4 Alb., samt Mogenstrup Damp Brændeviinsbrænderi, Ølbryggeri og Maltgjøreri, og d) tvende Gaarde i Pederstrup, hvoraf den ene af Hartkorn 8 Tdr. 3 Skpr. 1 Fdkr. 2 1/2 Alb. er bortfæstet samlet, og den anden af 6 Tdr. 2 Fdkr. Hartkorn er deels bortfæstet og deels bortleiet i Parceller. Hvilket herved, i Overeensstemmelse med Placat af 22de April 1817, bekjendtgjøres til Panthavernes Efterretning. Conditionerne ere nogle Dage før første Auction til Eftersyn hos Kammerraad Howitz paa Wemmetofte, paa Herredscontoiret i Nestved og Birkedommercontoiret i Vordingborg, samt paa Gjæstgivergaardene i Kjøge og Præstøe. Vordingborg, den 29de Decbr. 1846. Oxenbøll.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-01-06
Jfølge Amtets Reqvisition afholdes Torsdagen den 7de Januar 1837, Formiddag Kl. 10, paa Veile Raadstue offentlig Licitation over Grundbeforbedringen af 1080 Favne Vei i Givskud Sogn, Opførelsen af en Træbro paa Biveien over Stougaards Mark, Opførelsen af tvende Steenkister i Hornstrup og Omme Sogne, samt endelig Leverancen af det fornødne Gruus og Leer til Vedligeholdelsen af de grundforbedrede Veistykker her under Jurisdictionen, for hvilke Arbeider Overslagssummen andrager 4481 Rbd. 81 s. Sølv. Conditioner og Overslag ligge til Eftersyn paa mit Contoir. Lysthavende indbydes. Herredsfogderiet for Nørvang Torrild Herreder i Veile, W. m. Stockfleth. den 23de Decbr. 1846.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-01-06
Eftersom Kaadner Niels Petersen paa Blans Mark for nogen Tid siden er afgaaet ved Døden og har efterladt sig ubekjendte Arvinger, saa opfordres, med Undtagelse af de protocollerede Creditorer, Alle, som formene at kunde gjøre Fordring paa bemeldte Efterladenskab, som have Noget tilgode i Boet, have Pant ihænde eller skylde Noget til Massen, herved med 12 Ugers Varsel, ved Lovens Straf, Udelukkelse af Boet, og Gjeldens Fordobling, til at melde sig med deres Fordringer her i Justitiariatet, samt at forevise de til disses Hjemmel tjenlige Originaldocumenter, at lade Gjenparter deraf tilbage, og saafremt de boe udenfor Jurisdictionen da at beskikke en Procurator ad acta. Alt under Adfærd efter Loven. Givet i Justitiariatet for de Grevelig Reventlowske Godser paa Gravensteen, d. 28de Dec. 1836. Krogh.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-01-06
Mandagen den 11te Januar d. A. foretages offentlig Auction i Marselisborg Thorskov over circa 200 Bunker, Udluftning, meest af Bøg. Liebhaverne ville møde ved Thorsmøllen, Kl. 10 Formiddag. Hads og Ring Herreders Contoir, d. 6te Jan. 1837. Rosenstand. Af de Understøttelsesportioner, som ifølge den 11te d. i Fundatsen for Oberst Hans Frises eller den saakaldte Hørningske Stiftelse skulle uddeles til 6 fattige Adels personer, er atter een Portion formedelst Dødsfald bleven vacant. Ansøgninger om denne Understøttelsesportion, hvortil Personer, den henhøre til Legatets Stifters og Hustrues, nemlig de Frisers og Marsviners, Familier, have fortrinlig Adgang, maae inden 12 Uger være indgivne til Undertegnede; hvorhos bemærkes, at Døttre og Koner af de 3 første Klasser i Rangforordningen ogsaa have Adgang til at erholde ovennævnte Legatportion. Aarhuus Bispegaard, den 28de December 1846. Brammer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-01-06
Paa et Gods i Jylland er, foranlediget ved sammes Kjøb, strax en Plads ledig for en Godsforvalter eller duelig Skriver. De der attraae denne Plads, og som just ikke behøve at have juridisk Exammen, ville desangaaende behage at henvende sig til Procurator Dahl i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-01-06
Kongeligt Classe=Lotteri. Til behagelig Efterretning for dem, som godhedsfuld maatte ville beære min Collection med Jndskud til det Kongelige Kjøbenhavnske Classelotteries 1ste Classe for 1847, tjener herved: at saavel hele Lodsedler, a 2 s. pr. Stk., som 1/2 1/4 og 1/2 Deel Lodsedler, til forholdsmæssig Betaling, nu kunne erholdes hos Undertegnede, og at der for Tiden kan vælges iblandt mange forskjellige Rumere. Aarhuus i December 1846. A. Hansen, Commissionair og const. Fæstemand, samt Classe Lotteri-Collecteur.