Berlingske Tidende, 1800-01-03
General Buonaparte er bleven udnævnt til første Consul paa 10 Aar, Borger Cambaceres til anden Consul ligeledes i 10 Aar, og Borgeren Lebrun til 3die Consul paa 5 Aar. J Morgen flytter Buonaparte som første Consul ind paa Slottet Thuillerierne Han forlanger Staldrum for 500 Reste Arhiverne, som hidindtil vare i et af Fløyene paa Thuillerie Slottet blive bragte til den anden Pavilloni det forrige Palais Bourbon. De 80 Conservatorer bekomme Palalet Luxemburg. Det lovgivende Corps faaer 500des Raadets Palais og Tribunalet Hotellet Salm til sine Forsamlinger. Efter den fierde Titel af den nye Constitution kan Buonaparte, naar hans 10 Consulat=Aar ere udløbne, strax blive valgt igien til første Consul paa 10 andre Aar. Ligeledes hans Colleger. Sieres og Røger Ducos ere udnævnte til Conservatorer. Begge disse og de tvende nye Consuler Combaceres og Lebrun ere den 14de traadte tilsammen og have udnævnt den største Deel af Medlemmerne til det oprettende Senat. - Buonaparte har som første Consul næsten kongelig Magt. Han bekiendtgiør de nye Love. Statsraadene, Ministrene, Gesandterne og andre udenlandske Agentere, Generalerne, Admiralerne, alle Forvaltere, Dommere og Commissarier hænge af hans Udnævnelse og Afskedigelse. Han har en aarlig Gage af 500,000 Franker, men de øvrige tvende Consuler kun hver 150,000. Alt dette er efter den 4de Titet i den nye Constitution, hvilken og aldeles forbyder alle natlige Huusundersøgelser og erklærer enhver Jndbyggers Huus paa det franske Gebeet for et helligt Fristed, i hvilket ingen om Nattetid maae trænge ind, undtagen i Jlds= og Vandsnød, eller naar det fra det Jndre af Huset bliver raabt om Hielp. - J Henseende til de Emigrerte og Nationalgodserne bestemmer den nye Constitution i den 93 og 94 Artikel følgende: Den franske Nation erklærer, at den i intet Tilfælde vil taale, at de Franske vende tilbage, som, efterat de siden den 14 Julii 1789 have forladt deres Fædreneland, ikke ere blevne medindbegrebne i de Undtagelser, der indeholdes i de mod de Emigrerte udgivne Forordninger. Den forbyder enhver nye Undtagelse i denne Punkt. De Emigrertes Eiendomme ere uigienkaldelig erhvervede til Republikens Fordeel. Den franske Nation erklærer, at en retmæssig Kiøber ikke kan, efter et lovmæssigt fuldbragt Kiøb af Nationalgodser, blive sat ud igien af deres Besiddelse, hvorhos den med Grund reclammerende Tredies Erstatning bliver forbeholdet af det offentlige Skatkammer, Følgende er den Proclamation ved hvilken Consulerne den 15de Decbr. have bragt den nye Constitution til Folkets Antagelse. "Franske, Man forelægger Eder en Constitution. Den giør Ende paa de Uvisheder, som den provisoriske Regiering satte Republiken i i Henseende til de udenlandske Forstaaelser og den indenlandske og militairiske Forfatning. Den ansætter ved de Indretninger, som den giør, de fornemste Magistratspersoner, hvis Hengivenhed syntes nødvendig for den udfordrende Virksomhed. Constitutionen er grundet paa den repræsenterende Regierings sande Grundsætninger, paa Eiendommens hellige Rettigheder og paa Friehed og Liighed. Magtgenene, som den indsætter, skulle blive stærke og varige som de maae være, for at gjøre Borgernes Rettigheder. og Stadens Vel sikker. Borgere, Revolutionen er bestemt efter de Grundsætninger, som udvirkede dens Begyndelse. Den er endt.