JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1803-11-01
Det Huus ved Gammelmølle som beboes af PederRinto Slagter, bestaaende af 2de Stuer med Kakkelovn, Gaardsrum, og Haveplads er til førstkommende Paaske Fløttetid at bekomme til Leie, hvorom accorderes med Eieren. Øllegaard sal. P. Weyles Enke. Hvor der er 2 Par store og smukke Hestedettener til Kiøbs anviser Bogtrytteriet. Michael Brandt Kongelige Majestæts virkelig Cancellieraad, Byefoged i Hiørring og Herredsfoged udi Horns Venner, berg Herreder. Giør vitterligt: At for mig haver Examinatus Juris Michael Aagaard til Aasstrup andraget at han under 15d M. er, paa Grund af et Kongelige Rescript. af 7de dennes, anordnet til - Jfølge een Selveier Svend Jensen Lund af Reistgaard i Tornbye Sogn, Hiørring Amt, meddeelt Kongelig allernaadigst Bevilling af 7 October sidst, ved Stævning med Aar og Dags Varsel at intalde alle dem der matte formeent sig at have nogen Ret til een, af Reistgaards forrige Eier i Aaret 1762, til Jacob Nielsen i Wandsted, udstædt Panteobligation, stor 500 Rd., paa bemelte Gaard Reistgaard; hvilken Obligation ikke endnu af Pantebogen skal være udslættet, uagtet den allerede skal være betalt, og saafremt ingen til bestemt Tid skulle melde sig, da, for bemelte Reistgaards nu værende Eier Svend Jensen Lund, som er forundet Benefisium Paupertatis; efter saadan Indstevning, at erhverve Mortifications Dom paa benevnte Obligation, tilat lade den af Pantebogen udslette. Thi bliver, J. følge denne Sagførers Begiering og bemelte under; October meddeelte Kongelig allernaadigste Bevilling og Benefisium, herved 3de Gange udi de Kiøbenhavnske Berlingske Tidender, Aalborg Stifts Avis og den Altonaiske Mercur, med Aar og Dags Varsel, indstævnt alle og enhver, som formene sig at have nogen Ret til ovenmelte Panteobligation, at møde paa Horns Wenneberg Herreders Ting i Hiørring Mandagen den 21 Janp. 1805, Formiddag Kl. 10, for paa lovlig Maade, at legitimere deres Fordring eller manglende Fald for Citantens Demonstration og Paastand at anhøre, overeenstemmende med de Documenter der da vorder fremlagt, samt Rettens Dom at forvente, hvorved berørte Pandtobligation vorder Moxtificeret, og deres ter af Pantebogen udslettet. J øvrigt ville Vedkommende erindre at ingen Foreleggelse eller Laugdag gives. Til Betræftelse under min Haand og Forsegling. Hiørring den 26 Octbr. 1803. M. Brandt. (L. S.)¬
Jyske Efterretninger, 1803-11-01
At den nye Broe her ved Kaarup Mølle, paa Landeveien imellem Aalborg og Hadsund, nu er forsvarlig opført og istandsat, og følgelig frie Pasage igien saavel for Ridende som Kiørende. Bekiendtgiøres herved til Reisendes og alle Vedkommendes behagelige Efterretning gl. L. Diørup. Kaarup Mølle den 31 Octbr. 1803.
Jyske Efterretninger, 1803-11-01
Jfølge Placaten af 26 October 1792 indkaldes herved Credi og Debitorer i Stervboen efter min afgangne Svigerfader Jens Østergaard Lund i Scheelund Bye, Hindsted Herred, Aalborg Amt, 3de Gange efter hinanden i de Jydske Efterretninger, til at møde her hos mig inden 12te Ugersdagen fra Dato, da enhver skal blive begegnet efter Lovene og Boets Forfatning. Scheelund Bye pr. Wisborggaard den 24 Octb. 1823. Lars Jensen Smed.
Jyske Efterretninger, 1803-11-01
Af Stoervorde Mark er Natten imellem den 26 og 27 September enten bortredet eller bortgaaet 1 glisen, sort Hoppe 6 Aar; 1 brun Hesteplag 4 Aar, med 2 hvide Bagfødder og 1 hvid Forfod, som sidste Aalborg Marken ere kiøbte af en ubekiendt Sælger, saa anmodes den eller de som om disse Bester kan give Oplysning, imod en raisonabel Douceur at give undertegnede Ladefoged ved Klarupgaard fornøden Underretning. Clarupgaard 1 Oct. 1803. Anders Madsen.
Jyske Efterretninger, 1803-11-01
Efter Dom og Udlæg lader Hr. Niels Jbsen til Raa kildegaard Torsdagen den 8 November førstkommende Nr. Auction opraabt til Bortsælgelse følgende Eiendomme, Vertshuusholder Anders Jensen Steenum vitte her i Aalborg tilhørende a) Hans iboende Gaard paa nordre Side af Allgaden, bestaaende af 9 Fag 2 Etage med Udhuus Bygninger og Gaardsrom b) Et Leiehuus næst ved, ligeledes 2 Etage, og c) Et Leiehuus i Roldgyden, bestaaende af 14 Fag. Skulde ingen antagelig Bud skee paa disse Eiendomme, foretages anden Auction paafølgende Torsdag den 10de og 3die og sidste Auction til absolut Bortsælgelse Løverdagen den 12 November, hver Dags Formiddag Kl. 10. hvilket bekiendtgiøres til Efterretning saavel for Debitor og de vedkommende Panthavere, som for Kiøbere. Aalborg den 24 October 1803. Bøggild.
Jyske Efterretninger, 1803-11-01
Creditorerne i Stervboet efter Niels Simonsen, Bachs afgangne Hustrue Magrethe Lund Christensdatter Deyn af Westerøe Sogn paa Lesøe, indtaldes herved at anmelde og beviisliggiøre deres Krav inden 12 Ugers Forløb hos underskrevne Skifteforvalter. Saa indkaldes og Entemanden Niels Simonsen Bach, der forrige Aar foer med et Skib fra Randers som Matros, til at møde ved Stiftet efter benævnte hans afgangne Hustrue, som foretages her i Klitgaard den 28 Sept. og 30 Dec. førstkommende for at iagttage hans Tarv Klitgaard den 16 Sept. 1803. Hesselholt.
Jyske Efterretninger, 1803-11-01
De, som maatte have noget at fordre udi afgangne Poul Sandts og Hustrue Anne Andersdatter Thuren, af Westerøe Sogn, deres Stervboe, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel at møde hos undertegnede Skifteforvalter, for at anmelde og beviisliggiøre deres Krav. Klitgaard den 16 Septbr. 1803. Hesselholt.
Jyske Efterretninger, 1803-11-01
De som maatte have noget at fordre udi afgangne Skipper Anders Thomasens forhen og afdøde Hustrue Kiersten Poulsdatter af Westerøe Sogn, deres Stervboe, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer hos undertegnede, Skifteforvalter. Klitgaard paa Lesøe den 15 Sept. Hesselholt. Med 12 Ugers Varsel indkaldes herved Creditorerne i Stervboet efter Mads Madsen Strøms afgangne Hustrue Anne Laursdatter af Byrum Sogn, at møde hos underskrevne Stifteforvalter for at anmelde og beviisliggiøre deres Krav. Klitgaard den 16 Sept. 1803. Hesselholt.
Jyske Efterretninger, 1803-11-01
J Anledning Thomas Larsens Død her som før var Fæster paa Øster Aslund i Østerhassing Sogn, paa den Tid Wraae Gods, men derefter beboede sin Mølle Føltved Mølle, indkaldes herved hans Stervboes vedkommende Debitorer og Creditorer at de ifølge Anordningen anmelder dem inden 12 Uger fra Dato hos Skifteforvalteren Herredsfoged Hasselbalt i NørreSundbye, Debitorene med Betaling og Creditorerne med lovlige Beviser. Nørre Sundbye den 4 Ottober 1803.
Jyske Efterretninger, 1803-11-01
Fra næstkommende 1ste Maj eller og forinden, kan en Gartner, som forstaaer hvad han bør, erholdt Condition paa Aastrupgaard pr. Hiøring, hos Aagaard. Hermed følger et Tillæg.)
Jyske Efterretninger, 1803-11-01
Avertissements. Almussvennen, en Læsebog for Gamle og Unge i alle Stænder. Af der Volksfreundvon J. F. Schlez, uddraget og lokaliseret ved Magister L. Hasse i Fridericia; saaes hos Bogtrykker Wandall, for 1 Rd., indb. for 7 Mk.
Jyske Efterretninger, 1803-11-01
Dette høistunderholdende og lærerige Almueskrivt, kunne tillige med fortrinlig Nytte bruges som en Læsebog i Kiøbstad og Landsbyeskoler.
Jyske Efterretninger, 1803-11-01
Bekiendtgiørelse. Onsdagen den 2den og 9de Mandagen den 14 Novbr. førstkommende, de 2de første Dage Kl. 2 Eftermiddag og den sidste Kl. 10 Formiddag. bliver udi Thisted foretaget og holdet 1ste, 2den og 3die Auction over følgende afgangne Amtmand Ferslews Boe tilhørende Eiendomme: a) Stervboegaarden beliggende paa Thisted Byes Algade, bestaaende af Muur og Bindingsværk, tegle hængt, indrettet med mange skiønne Værelser og har de fornødne Udhuse til Avlsbrug, tilligemed en anseelig Hauge. 2) En dertil hørende Gaard, ibygt den første, for 2de Aar siden opført af Grundmuur med endeel beqvemme Værelser, til samme Gaard er Stald, Lade og en Hauge. 3) Et ved Torvet beliggende Leievaaning, Jens Bød ters Huus kaldet. 4) En stor og behagelig Frugt og Kiøkkenhauge bag ved forbemeldte Huus. 5) En Toft ved Siden af og næsten inde i Byen, paa omtrent 5 Tdr. Bygsæds Størrelse, indhegnet med Stakitter. 6) En dito vesten Thisted Bye, gandske indhegnet med Dige og svære Grøfter, paa omtrent 25 Tdr. Bygsæde. 7) Derved et Bondehuus Grønlandshuset kaldet. 84 Parceller i Toddedøll Tørvemoese, frie Hovedgaardstaxt. 9) Schinderup Kirke, matriculeret for 24 Tdr. Hart torn, tilligemed dens Korn- og Qvægtiende af omtrent 74 Tdr. tiendeydende Hartkorn. Kirken er særdeles vel vedligeholdt og i meget god Stand. Disse Eiendomme opraabes foranførte Dage, og om antagelig Bud skeer bortsælges efter de Conditioner, som paa Auctionsstedet bliver bekiendtgjorte, og ere desuden 8 Dage i Forveien til Eftersyn hos undertænnede Auctionsforvalter. Saasnart disse forbemeldte Eiendomme ved 3die og sidste Auction ere bortsolgt, begyndes Auction samme Dag over Stervboets betydelige Ind= og Udboe, Jndboen bestaaende af omtrent 2200 Lod saavel moderne som antiqve Sølv, Til Kobber, Messing, kostbare Sengeklæder, usædvangodt Linned og Dækketøi, Jgangssklæder, Mahogni træes og andre smukke Meubler, Kobbere og Malerin, med mere; Udboen bestaaende af Heste, Kiør, Vogne, Plouge, Harver, en Karret, Chalse, nogle Postvogne, Kaner m. v., hvorover kan faaes trykte Cataloger til Eftersyn hos de Hr. Postmestere i Aarhuus, Horsens Randers, Aalborg, Lemvig, Schive, Holstebroe og i Thisted hos Brøndlund.
Jyske Efterretninger, 1803-11-01
Ifølge oprettet og den 23 April 1796 allernaadigst konfirmeret Testament imellem Selveier Christen Hansen og nu afdøde Hustrue Rette Olesdatier af Hilligsøe Sogn, Refs Herred, Thisted Amt, er til bemeldte Herreds civile Skifteforvalter indleveret Penge 10 Rd. skriver Tie Rigsdaler. Thi indtaldes samttige Arvinger, Enker med Laugværge og Amyndige med Værger, efter bemeldte afdøde Mette Olesdatter, legitimeret at melde sig hos Undertegnede, for enhver at modtage hvad dem af bemeldte 100 Rd. kan tilkomme. Vestergaard den 26 Aug. 1803. Lauritz Høyer, Stifteforvalter.
Jyske Efterretninger, 1803-11-01
under Hassing Refs Herreders civile Stiftejurisdiktion, Thisted Amt er i Heltborg Sogn død Kirsten, Andersdatter, Enke efter Poul Uhrbrand forhen boet Aaes i Skjoldborg Sogn. Foruden de herværende Arvinger skal denne Afdøde haft en Søn navnlig Niels Larsen, som for en 4 til 5 Aar siden skal være reisk til Kiøbenhavn, og ingen Kundskab om ham siden vides; Thi bliver i Overeensstemmelse med Plataten af 26de Ott. 1192 denne fraværende Arving, samt Creditorer, med 12 Ugers Varsel indkaldede at møde eller møde lade paa Hassing Refs Herreders Tingstue den 24 Nov førstkommende Kl. 11 Formiddag, da Skiftet ventes sluttet. Vestergaard den 27 Aug. 1803. Lauritz Høyer, Stifteforvalter. Creditorer og Arvinger udi efterskrevne Stervboe, under Hassing Refs Herreders civile Stiftejurisdittion, Thisted Amt, nemlig: Efter afgangne Enkemand Jens Pedersen Egeberg af Gramstrup i Vestervig Sogn.
Jyske Efterretninger, 1803-11-01
Efter afgangne Kirsten Klemmensdatter af Barsler Bye, Hvidberg Sogn. Enke efter forhen afgangne Skoleholder Niels Zeuthen, Jndtaldes i Overeensstemmelse med Placaten af 26de Ort. 1792, at møde eller møde lade paa Hassing Refs Hørreders Tingstue Torsdagen den 1 Decbr. førstkommende Kl. 11 Formiddag, enhver deres Ret at lagttange, da Stifterne den Tid ventes sluttede. Vestergaard den 27 Aug. 1803. Laurth Høyer, Skifteforvalter.
Jyske Efterretninger, 1803-11-01
Creditorer og Arvinger udi efterskrevne Stervboer, under Hassing Refs Herreders civile Skiftejurisdito tion, Thisted Amt, nemlig: a) Efter afgangne Christen Pedersen Torp af HorsfeldBye, Bedsted Sogn b) Efter Kirsten Christensdatter, Aftægtsmand Peder Heinsen af Handrup Bye i Westervig Sogn, hans Hustrue. c) Efter afgangne Ungkarl Christen Madsen af Mertdahl i Lyngs Sogn. Jndkaldes i Overeenstemmelse med Placaten af 26 October 1792, at møde eller møde lade paa Hassing, Refs Herreders Tingstue Torsdagen den 24 Novbr. førstkommende Kl. 11 Formiddag, enhver deres Ret at iagttage, da Skifterne den Tid ventes sluttede. Vestergaard den 29 August 1803. L. Høyer, Skifteforvalter.
Jyske Efterretninger, 1803-11-01
En paa Nibe Rehd liggende Jagt, drægtig 3 1/2 Commercelæstevel udhalet, med staaende og løbende Redskaber, er underhaanden at saa til Kiøbs; og derom kan accorderes med Eieren Kiøbmand Niels Andersen Færch i Nibe.
Jyske Efterretninger, 1803-11-04
London, 18 Octobr. Den 1ste og 3die Klasse af det almindelige Opbud (formodentlig de yngste og de ældste) skalle øves i at føre Pikker og tillige bevæbnes med store Knive.
Jyske Efterretninger, 1803-11-04
J Skotland alene vurderer man Antallet af Vocontairerne til 300,000 Mand.
Jyske Efterretninger, 1803-11-04
En Bogtrykker her er bleven arresteret, i Anledning af de nys udspredte Oprørssedler, af hvilke man i hans Huus sandt en heel Pakke, med Overstrift: Have J Ret?
Jyske Efterretninger, 1803-11-04
J Woolwich er arresteret adskillige mistænkelige Personer formedelst Mordbrænderanslaget paa Artilleriedepotet dersteds.
Jyske Efterretninger, 1803-11-04
London skal i Nødsfald omdrages paa Sydsiden, med en Linie af Forstandsninger.
Jyske Efterretninger, 1803-11-04
Man venter med første en Krigserklæring fra vort Hof mod Spanien, fordi de franske Kapere favoriseres i de spanske Havne.
Jyske Efterretninger, 1803-11-04
Kongen af Spanien har nu fast besluttet, ikke mere at ville bære den forrige franske Helligaandsorden, samt forbudet alle øvrige franske Ordener i sit Rige.
Jyske Efterretninger, 1803-11-04
Fra Nyjork ere 40,000 Mennesker flygtede bort formedelst den gule Feber.
Jyske Efterretninger, 1803-11-04
Den her ankomne egyptiske Mammeluk Ber lader for sine Domestikker forfærdige et overmaade kostbart Livree af fint Skarlagen med mange guld Zirater. Velbemeldte Bey er ellers født i Georgien, blev som en meget smuk Dreng kiøbt af Murad Bey for 1000 Zekiner og qvangerede snart til Aga &c. formedelst sin viiste Tapperhed han er meget korpulent og er dog alligevel en ypperlig Rytter. Han er givt med en Dotter af en Beduiner Scheik og regierer og andall. ver 9 Stammer. De øvrige Mammelukker holder ham for en lærd Mand, da han kan læse og skrive, Paris, 18 Octobr. Man smigrer sig her med, at Rusland vil vedvarende forblive neutral.
Jyske Efterretninger, 1803-11-04
Det spanske Hof er nu eenstemmende med Frankrig om de Forholdsregler der skal gribes til og Følgerne deraf ville snart vise sig i Krigen mod England, En engelsk Kaper har været forvopen nok til, at angribe og bortføre det franske Toldskib ved Rochelle lige under Fortets Kanoner.
Jyske Efterretninger, 1803-11-04
Marseiller Kaperen, Troldmanden paa 16 Kanoner, har opbragt til Mallaga 2 engelske Skibe, hvoraf det ene vurderes til 909,000 Kataloner. ge vare afsendte fra Toulon til Korsika, ere lykkeliTo franske Fregatter, som med Tropper og Pengen undgaaede Englænderne og ankomne til Kalv Alle nysgierige Pariser løbe nu til Plantehaven, for at see et Dyr, som er bragt dertil fra Nyholland. Det hedder Kangaroo og ligner en Raabuk, men Bagfødderne ere dobbelt saa lange som Forfødderne, hvorover det løber overmaade hurtigt. J Halen har det en saadan Kraft, at det kan slaae Benet itu paa et Menneske og rive Livet ud paa en Hund.
Jyske Efterretninger, 1803-11-04
Den 9 og 19de ere paa vore Kyster strandede : svenske Skibe, hvoraf det ene, fra Barth, forulykkedes med Mand og Muus ved Gravelines; paa det andet, en Stralsunder, mistede Kapitainen Livet; det 3die, kaldet Gustav Adolf 4, ladt med Tømmer fra Riga til Lissabon, strandede ved Waldam. Schweitz, 14 Octobr. Veien over Bierget Simplon er nu paa den franske Side næsten fuldfærdig. Det bliver sikkert een af de skiønneste og mærkværdigste Landeveie i Verden. Uhyre Fieldmasse, spranges, Høie jevnes og Dale opfyldes. Man kan endnu kun hereise den stykkeviis, og maa ofte benytte sig af en meget farlig Fodstie, hvorved man falder i største Forundring over at en Armee kunde trænge i giennem den.
Jyske Efterretninger, 1803-11-04
Wien, 19 Octobr. Hoftidenden har bekiendtgjort det keiserl. Patent, hvorved anordnes de overordentlige Afgivter, som Hs. Majestet har været tvungen til at udskrive for Militairaaret 1804. Paabuder, ne bestaae i: 1) en extraordinair Skat af Realiteter, eller en Forhøielse i de forrige Lands=Kontributioner af 30 eller 60 Procent; 2) en Klasseskat af alleslags Jndkomster, Gager, Pensioner, Renter, Enkepentioner, rene Jndkomster af Kiøbmands= og Vexelhaanteringer, Fabriker, Forpagtninger, o. s.v.; 3) en Personelskat, som enhver, der er over 15 Aar gl. maa svare med 30 Kreutzer.
Jyske Efterretninger, 1803-11-04
Hertugen af Moden er død i Treviso, 74 Aar. gl. Han efterlader sig en Formue af 6 Millioner Gylden, foruden betydelige Godser i Ungarn.
Jyske Efterretninger, 1803-11-04
Venedig, 14 Octobr. Ergrene Zambeccari tiltraadte den 7de sin forkyndte Luftreise til Bologna. Men den løb slet at, Folkets Skrig tvang ham til, at stige op med sine 2 Kammerater midt om Natten. Ballonen, som var forsynet med 2 Lygter foer hurtiat saa høit op, at Luftseklerne, stive af Kulde, fadt i en Asmagtssøvn. Lysene slukkedes, Ballonen sænkede sig ned og drattede lige i det adriatiske Hav saa helligt, at de sovende Luftskippere bleve giennemblødte af Havvandet og vaagnede. I Dødsangesten kastede de en Sæk med Sand og alt hvad de havde i Gondelen over Bord, og Ballonen hævede sig andengang. Nu gik Reisen op igiennem 3 Lag Skoer, deres Klader overtraktes med tyk Riim, og de kom op oven over alle Skyer i saa tynd Luft at de ikke kunde forstaae hinanden. Maanen skinnede paa Atmosphæren neden under dem med blodrød Farve. Kl. 3 sankede Ballonen sig igien og svævede i 5 samfulde Timer over Havet, rørende undertiden ved Bølgetoppene. Endelig traf de lykkeligviis paa et Skib, som tog dem halvdøde op. Ballonen og Gondolen og verlod man til Vindene. Hannu, 22 Octobr. Den 14 om Natten har en bevæbnet Røverbande, 30 Md. stærk, udplyndret en Præstegaard her i Egnen og mishandlet baade Præsten og Kopellanen saavelsom og deres Pige. Endelig kom Bønderne til Hielp og dreve Røverne paa Flugten. Man lagde iøvrigt Mærke til, at disse Røvere snakkede paa Tydsk men bandede paa Fransk.
Jyske Efterretninger, 1803-11-04
Indenlandske Efterretninger. Under 28de October har det danske Kancellie til skrevet General=Fiskalen saaledes :P. M. Af vedlagte, fra Politiemesteren, Justitsraad Haagen hertil indsendte Forhør med Billage vil det erfares, at et Skandskrift i det tydske Sprog, under Titel: Bonapartes Testament, ans dem Franzolischen ubersett, Altona im September 1803. er bleven falholt i Boghandlerne Brummere, Arnzen & Hartiers, Schubothes og Pro tes Boglader her i Staden. - Da saavel den fran ste Republiks første Konsul, som adskillige flere europæiske Regentere og Statsbestyrere, paa en forhaanende Maade ere angrebne i denne Pasqvil, som hverken bærer Forfatters, Udgivers eller Bogtrykkers Navn, og hvis Hensigt desuden ved første Øielust kan kiendes; og da Forordningen af 27 September, 1799 ved dette Skrives Salg saaledes er bleven overtraadt, saa maa man herved anmode Hr. Justitsraad, paa Embeds Vegne, at tiltale ovenmeldte Boghandlere, Brummer, Arnsen & Hartier, Schubothe, og Proft, for deres Forhold; og da Boghandler, Brummer under Politieforhøret har foregivet, at Skrivtets Salg i hans Boglade er blevet foranlediget ved hans Fuldmægtigs Uforsigtighed, saa vilde Hr. Justitsraad lade dennes Forhold nærmere undersøge, og saafremt noget Graverende maatte udkomme mod bemeldte Fuldmægtig, da tillige under Actionen at drage denne til Ansvar. Jøvrigt har bemeldte Collegium underrettet saavel Departementet for de udenlandske Sager, som det tydske Cancellie herom, og i at tilsende det sidstnævnte Collegium et Exemplar af den omtalte Pasqvil, (hvilken efter Brum mers Forklaring i Forhøret er tilsendt de omhandlede Boghandlere fra Boghandler A. Campe i Hamborg, tillige overladt til samme: om det maatte finde fornødent i Anledning af det paa Skriftets Titelblad angivne Trykkested, der efter Omstændighederne maae antages at være urigtig, at lade anstille en nærmere Undersøgelse i Altona, om hvorvidt denne Pasqvil der maatte være trykt eller ikke.
Jyske Efterretninger, 1803-11-04
Ved Reskript af 28 October er sastsat, at de til Slagelse Latinskole i Følge Reskriptet af 9 Oktober 1739 henlagte Jndkomster af Corsøer nedlagte Latinskoles Kapitaler og Eiendomme maa anvende til det danske Skolevæsens Forbedring i Corsøer, undtagen et Legat af 50 Rdr., som Peder Ørslev i Aaret 1730 udtrykkelig har skienket til den latinske Skole. Endvidere er sastsat ved Reskript af bemeldte Datum: 1) At Chordegns Tienesterne ved St. Micheels og St. Peders Kirker i Slagelse med alle dertil hørende Forretninger og Jndkomster skal overdrages fra Latinskolens=Hørere, til Borgerskolens Lærere. 2) At Latinskolens Discipte skal ophøre med at tage Deel med Chordegnen i alle kirkelige Forretninger, men at den ene Halvedeel af Disciplene skal indfinde sig paa Søn- og Helligdagene om Formiddagen skifteviis i begge Byens Kirker. og den anden Halvedeel om Eftermiddagen i St. Michels Kirke, ved Begyndelsen af den offentlige Gudstieneste, under Opsyn af een af Lærerne. 3) At de Jndtægter, som Latinskolens Konrektor og Disciple have havt af Liig, henlægges til Borgerskolen. 4,
Jyske Efterretninger, 1803-11-04
At Latinskolens og Hospitalets fælleds Kasse skal udrede Erstatningerne for de denne Skoles Lærere og Disciple herved fragaaende Jndtægter, nemlig: - Discipsenes Trediedeel af Liigpengene erstattes med 10 Rd. aarligt: - ligeledes Konrektorens Trediedeel- øverste Hører beholder de øvrige Jndtægter, han nu har og faaer i Erstatning for Tabet af St. Michels Kirkes Degne Jndkomster 200 Rdr. aarlig af bemeldte Kasse, som herved foruden andre Udgivter spærer aarligen 50 Rd., som betales til en Lærer ved Borgerstolen for at undervise Disciplene i Sang: - nederste Hører beholder de øvrige Jndtægter, han nu har og saaer 100 Rd. til Erstatning for Tabet af St. Peders Kirkes Jndkomster, og 5) Klokker Ronnen berg maa antages til at besørge Bøn og Sang i Hospitalet mod 60 Rd. aarligt, dog betaler han deraf 20 Rd. til Disciplen Rosenkilde, der nu forestaaer disse Forretninger, indtil denne bemitteres.
Jyske Efterretninger, 1803-11-04
under 21 f. M. har Hs. M. understreven en i giennem det danske Kancellie udfærdiget Forordning, angaaende nye Paahus til et Stattammerjondmed Hensyn til Statens Forsvar og Sikkerhed. Dette Fond skal bestilde de Udgivter, der forefaldt ved overordentlige Rustninger, og være aldeles forskilt fra den almindelige Statskaffe, have sin egen Bestyrelse og sit særskilte Regnskabsvæsen. Til Jndtægt for Fonder bestemmes det aarlige Beløb af Forhøiet. ser i følgende Afgifter: 1) den inde og udgaaende Told Kobberkolden i Norge undtagen, 2 de ind og udgaaende Læstepenge, ordinaire og extraordinaire, 3) den extraordmaire Afgift af ind og udgaaende Vare, 4) Afgiften al fremmede kiøbte Stede; 5) Kiøbstæds og Land Consumptionen; 6) Afgiften af stemplet Papiir, 7, de Sportier eller Gebyhrer, som erlægges ved de tongelige Collegiet, Øvrighederne og Retterne, og der beregnes den kongelige Kasse til Jndtægt; 8) de ved Jorordningerne af 1ste Octbr. og 15 Decbr. f. A., for Kongerigerne Danmart og Norge, samt Hertugdømmene, befalede Afgifter af Jorde og Tiender. Af de under No. 1 til 1 begge inclusive) nævnte Afgifter, stal, som Fornøielse, erlægges og for Skattommerfonden beregnes 12 1/2 Procent eller 12 St. pr. Rdlr., efter Afgifternes Beløb, af den under No. 8, benævnte Afgift, i Danmart og Hertugdømmene 25 Procent eller 24 St. pr. Rdlr., og i Norge det Halve.
Jyske Efterretninger, 1803-11-04
J Satten Bye, under Thems Sogn i Aarhuus Stift maa herefter holdes 2de Marteder med Kram og Haandværksvare, Qvæg og Heste a. hvert Aars 20 Juli og 23 Novbr.
Jyske Efterretninger, 1803-11-04
D. K. Høiveder Kronprindsen og Kronprindsesse, Maria med Prindsessedatter ankom i høieste Velgaaende til Frideriksberg Slot d. 28 Octobr. om Aftenen Kl. 9. Byens hele bevæbnede Borgerskab og Kongens Livjægertorps modtoge dem ved Ankomsten.
Jyske Efterretninger, 1803-11-04
Et Par danske Skibe, som vare opbragte til Malta af de Engelske, ere af Lord Neison igien frigivne. Omtrent Halvdelen af den Esserumske Kanal, paa en halv Miis Længde, er nu beseilelig. Paa begge Sider af Kanalen ere plantede over 1000 unge Frugttræer.