Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-07-24
Tydskland. De tydske Fyrster have ved Forbundsdagen i Frankfurt taget allvorlige Forholdsregler til at dæmpe den i deres Stater og sig gribende Friheds-Svimmel. En meget vigtig, til Rolighedens Opretholdelse i de tydske Forbundstater sigtende Overeenskomst er bleven undertegnet af samtlige Forbundsgesandter, blandt hvilke ogsaa den danske, Kammerh. Pechlin, for Hertugd. Holsteen og Lauenborg. Den østerrigske Regjering havde gjort det første Forslag dertil, og der sagt: at da Gjæringen tiltog i en Grad der ikke allene blev farlig for de enkelte Staters Roe og Sikkerhed, men endog truende for hele Forbundets Existentse, havde Hs. Keiserl. Majestæt, ved de tydske Staters uundgaaelige og idelige indbyrdes Berørelser, ved den hele Tydskland oversvømmende Syndflod af revolutionaire Skrivter, ved den selv i de stænderiske Sammenkomster misbrugte Talefrihed, og ved de daglige Beviser paa de enkelte Regjeringers frugtesløse Modvirken, faaet den sørgelige Overbeviisning: at Revolutionen gik i Tydskland med stærke Skridt sin Modenhed imøde. Østerrig havde først henvendt sig til Kongen af Preussen, for med ham at tage Tydsk lands Tilstand i Overveielse, og derefter med de øvrige tydske Regjeringer at raadslaae om de Midler, hvis Anvendelse Tidsbegivenhederne saa bydende kræve. Østerrig og Preussen forelagde derpaa de øvrige Forbunds magter hvilke de Midler vare som det tydske Forbund gar Regenterne ihænde, og forestilte dem Nødvendigheden, af at anvende dem med Kraft og Fasthed for at sikre Tydsklands Rolighed. Forbundsdagens samtlige 17 Gesandter antoge eenstemmigen det gjorte Forslag, der nu skal bringes i Udøvelse. Een af Artiklerne der skal angaae den fremtidige Pressefrihed i Tydskland, som efter Forlydende skal være omfattende og meget stræng. Naturligviis længes man nu efter at erfare, hvorledes de forskjellige tydske Landstænder ville optage disse Forbundsdagens Beslutninger, og om det ikke hist og her vil komme til prolige Optrin naar de skulle træde i Kraft. J Hannover er allerede gjort en Begyndelse. Stænderne have der i en Forsamling den 17de dennes paa det høitideligste, kraftigste og meest afgjørende protesteret mod Forbundsdagens Beslutning, saafremt samme indeholdt Bestemmelser der krænkede Landets Forfatning, eller Kronens, Stændernes og Folkets Rettigheder. Og som et Beviis paa hvorledes Folkestemningen er i selve Fristaden, Frankfurt (hvor alle Forbundsgesandterne opholde sig) anføres, at da det borgerlige Jægerkorps (der som Fri korps tog Deel i begge Felttogene mod Frankrige) nylig var ude og exercere, raabte Mandskabet paa Hjemmarschen gjennem Gaderne: "Leve Friheden, Ned med Arstokraterne! Døe Tyrannerne!" – At man ikke vente at hine strenge Foranstaltninger ville allevegne blive vel optagne sees af følgende Skrivelse fra Berlin. "For det Fald at hindringer skulle indløbe, byder Forsigtigheden, at sætte sig i en Stilling til strax at kunne tage alvorligen fat, og dæmpe enhver revolutionair Bevægelse. Herfra er derfor befalet, at holde adskillige Divisioner, hver paa 12,000 Md. i Beredskab, for at kunne paa første Vink bevæge sig i enhver Retning. Sam tallet af disse bevægelige Kolonner vil udgjøre 70 til 75,000, og, i Forbindelse med de enkelte Forbunds staters Stridskraft, være meer end tilstrækkelig til at give Lovene Kraft, og Forbundsdagens Autoritet Anseelse. - Som en Begyndelse til Troppesamling anføres saavel Østerrigernes Fremrykken i Tyrol, som endeel Preusseres fra Trier mod den bayerske Grændse.