JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-06-30
Striden imellem Barlien og Overbrandmester Lie og Vandledningsinspecteur Steen i Trondhjem, skal nu afgjøres ved Retten. Bar lien er allerede stevnet for Bytinget, og Steen har lovet at bekjendtgjøre Sagens Udfald. Bogtrykker Stephanson, som man har beskyldt for at svære denne Barlien, har erklævet dette for en Usandhed, og forsikkrer, at Barlien er en Mand, som er hans Ven og som han agter for hans Tænkemaade og Kundskaber, hvilket altsammen bevises med to Attester fra forandre Mænd.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-06-30
Det gamle Taarn paa St. Petri Kirke i Kjøbenhavn er nu paa sine gamle Dage ogsaa blevet forfængeligt. Det har faaer sit Uhr op malet og forgyldt, uden i øvrigt, efter vore Damers Exempel, at bryde sig om, enten det gaaer rigtig eller ei.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-06-30
Et Pund Jordbær koster nu i Kjøbenhavn 5 Mk.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-06-30
J St. Malo blev et Barn paa ti Aar, som tilhørte en fattig Kone og var sygt, bragt indi et Hospital, hvor det, efter nogle heftige Convulsioner blev liggende uden Bevægelse. Man ansaae det for dødt, og vilde den næste Dag begrave det. Det var allerede nedsænket i Graven, og man havde allerede kastet en Skovl Jord paa det, da den Geistlige, som besørgede Begravelsen, hørte et huult Skrig, og begyndte at indsee den rigtige Sammenhæng. Han steg ned i Graven, tog Barnet ved Haanden *), bragte det til sig selv igjen, og satte det ved sin Omsorg istand til at gaae ene tilbage til Hospitalet. 2 Frankrige begraves de Fattige ikke i nogen Kiste, men i et Stykke Paklærred, stundom endog kun i en Skjorte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-06-30
Paris kjørte i disse Dage en Hastvogn Velocitere) med 4 Heste meget hurtig igjennem de Elisæiske Marker. Den sad 37 Personer i Vognen. Saadant et Kjøretøi kunde kaste noget af sig i Kildetiden Alle de kost have Meubler, som forhen fandtes i det Kongl. Palais i Turin, og i de andre Kongl. Boliger, indet Piomontesiske, skulle nu sendes tilbage til de Keiserlige Huses Ameublering i Turin En D. Jmierlein, Læge ved Badet Brucknau, har udgivet et Skrivt om Badene Tydskland, hvori han paastaaer, at Badning i Floder hverken kan gavne Mennesker af en stærk eller svag Constitution. De første, siger han, trænge ikke til nogen Forøgelse af deres Sundhed, og de sidste lide meget ved saadanne Bades, svækkende Kulde. Den tilsyneladende Lethed, man i Almindelighed føler, naar man kommer op af Vandet, og som opvækker saa stor en Jdee om deres Nytte, virkes kun derved, at det Vand, som man omgives af, opherer at trykke Legemet. De i denne Tid herskene Svagheder ere Svækkelse i Nervesystemet Vaven, Underlivet og Fødselsdelene, og Baden, som Erfaringen viser, ikke noget passende Middel for disse Svagheder; J Dag er der ankommet en Engelsk Post, som har medbragt Engelske Aviser, der gaae til den 19de. De Engelske Avisskrivere have idelig travelt med at pusse Frankrig. Ludvig. den Attende skal til Erstatning være Konge af Polen; Østerrig skal for Afstaaelsen af sin Andeel have Salzburg, og Salzburg skal igien have Erstatning i Toscana. Den Danske Minister, Hr. Dreier, i Paris, har hos det Franske Hof gjort alvorlige Forestillinger mod Søministerens Forbud, at det Danske Mandskab paa de Skibe, som have Engelske ombord, ikke maae gaae i Land i Frankrige. Det har vædet i Gjære at slutte en Alliance med Dessalines, som har fordret et vist Antal Munition og Krud; men der er ikke blevet noget deraf, Folkemængden paa St. Domingo er 150,000, hvoraf 95,000 ere bevæbnede. Ogsaa mod Ludvig den Attendes Liv har der været en Sammenrottelse i Engelland. Romansmagen i Frankrige har nu naaet sin høieste Pynt. J to nylig udkomne Franske Romaner myldes i den ene Helten paa de første Blade, og ledsager sin Elskede som Skelet igjennem Live, - og i den anden bliver Kjø resten bidt af en gal Hund, og for at lægge sin Kjerlighed ret tydelig for Dagen, kaster Helten sig i Veien for Hunden, og lader sig bide af den, for at live rasende tilligemed hende Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Hbeckes Enke
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-07-02
Nyeste jøbenhavn. No. 62. Den 2 Julii, 1804. Udgivet og forlagt af J. Werfel. Fornyet Erindring af et for tyve Aar siden trykt Skrivt. (Meddeelt af Hr. Kammerraad J. With).
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-07-02
Ost- og Vestindien. Det hører med til eet af vort Aarhundreds Særsyner, at man ingensteds i Ost- og Vestindien bekymrer sig mindre om Moderlande Hovedsprog end netop paa de Danske Besiddelser. At tale Dansk ansees næsten for en Van og Ladbrækket Engelsk er disse Coloniboeres Modersmaal. Dette være nu som det vilde Rige og Fornemme i Dannemark more sig med at radbrække det Tydske og Franske hvorfor skulde Ost- og Vestindianerne paa de Danske Colonier være mindre berettigede til at radbrække det Engelske Men det værste af alt er, efter alle saakyndige Reisendes Efterretning, Skoleunderviisningens Tilstand paa disse Colonier, Børnene lære næsten intet andet end 32 deres A. B. C. og Catechismus i Modersmaalet og naar de komme til Dannemark, saa forstaae de hverken Dansk eller Engelsk, og kun deres Gulddynger maae bøde paa deres totale. Mangel af Aandscultur. Paa en Tid, da Regjeringens visse Omforg har søgt at ophielpe Ungdomsunderviisningen i den Danske og Norske Stat, kan man med Grund haabe, at der ogsaa vil skee en Forbedring med Skolevæsenet paa vore Ost- og Vestindiske Besiddelser. Det vilde ikke være vanskeligt at organisere der hensigtsmæssige og efter en rigtig Plan indrettede Skoler, og dette vilde ikke allene bidrage til at befordre Oplysningen blandt Folket, men det vilde endog be faste den Fædrenelandskjerlighed og Hengivenhed for Moderlandet, som i vore Dage ere saa nødvendige for langt fraliggende Colonier. Derer alt for ydmygende for Moderlandet, at ders egne Colonier, ja dets egne indfødte Børn skulle satte større Arre i at tale er fremmed prog, end deres eget, saa at endog den eneste Tidende, der udgives, i et saadant Land, skal Frives i et fremmed Sprog
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-07-02
Blandede Nyheder. J Kjøbenhavn opholder der sig i denne Tid en Maroccansk Kiøbmand, ved Navn Caleb Omar Jub, som er kommen hertil fra Constantinopel, for at ansøge vor Regjering om nogen Skadesløsholdelse for de Kostbarheder af stor Værdie, som nogle Sørøvere have frataget ham, da han som Passageer paa et Dansk Skibs gifra Genna til Smyrna. Denne Maroccaner. har et godt Udvortes og er aldeles klædt paa Tyrkisk. Mange af Almuen have i Førstningen antaget ham for Storsultanen, som var kommen hertil for at slutte en lille Tragtat, andre have antaget ham for en Døde, fordi han har et meget respectabelt Skjæg, Orgelværket i Lyngby, Kirke have hidtil været i en beklagelig Forfatning, og det var med Nød og Neppe, at Cantoren kunde holde Tack med det. Rentekammeret skal nu have bevilget 200 Rdlr. til at sætte dette i bedre Stand. Men da denne Summa ikke er tilstrækkelig, saa agter Præsten der paa Stedet, at aabne dertil en frivillig Subscription. At man paa Sorgenfri ikke i alle Henseender kan være ganske forgfri, det vidner Sophie Frederikes Mindesteen i den derværende Hauge tilfulde om. Tyvagtige Mennesker have afpillet Messingbogstaverne paa samme, og derved gjort den Jnscription, som siger: at Udødelighed kun vindes ved Dyd, aldeles ukjendelig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-07-02
Een af de store Acqvisitioner, som det Kongelige Bibliothek har gjort i Litteraturens Rige, er Uldahls ypperlige Samling af Græske og Latinske Autores, som Kongen har kjøbt og ladet sin Bibliothekar ved dette Bibliothek udsøge af alt hvad der kunde tjene til at supplere dette stolte Jnstitut. Da denne Revision var til Ende, fik det pædagogiske Seminarii Bibliothek de overblevne philologiske Sager, ligesom Universitetsbibliotheket nu faaer Levningerne af den Aaskovske medicinske Samling. Ogsaa den Uldalske Samling af Codices af vore gamle Love saavelsom andre til den Danske Lovkyndighed henhørende Haandskrivter bleve kjøbte til det Kongelige Bibliothek. Saaledes voxer denne Bogsamling, der med Rette fortjener at kaldes Kongelig, dagligen ved Kongens Rundhed og Moldenhavers videnskabelige Nidkjerhed, og maaskee der vil komme en Tid, at dette Bibliothek allene vil være istand til at drage mange Fremmede til Dannemark.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-07-02
J Dyrehaugen har man nu, foruden den bekjendte Gynge, hvori man gynges for 4 s., fundet paa en ny Machine til at movere Folk med, hvortil Jdeen er tagen af den første. Den løber i en Kreds og drives meget let af to Kare.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-07-02
J Aarhuusavis siges: Den her i Avisen før omtalte Zebra er nu sat paa Græs paa den lille Øe, som dannes i Canalen i Frederiksberg, Hauge, henimod dens nordre Side. Man kan let tænke, at de Spadserendes Antal har betydelig tiltaget, siden et saa sjeldent Dyr er offentligen at see.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-07-02
H. K. H. Arveprindsen er i Selskab med sine to Sønner og Døttre den 28 Junii ankommen til Altona, hvorfra Reisen fortsættes til Nenndorff. Hr. Generalmajor og Postdirecteur Kammerherre v. Waltersdorff, som reiser til Aachen for at bruge Badet, – altsaa ikke i den Hensigt, som offentlige Blade have meldt, den 27 Junii ankommen til Hamborg. Doctor Castberg, som reiser paa Kongelig Bekostning, er nu gaaen fra Wien til Livorno og Marseille, for at lære at kjende de derværende Qvarantaineanstalter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-07-02
En Engelsk Sogn of Var Krigsluppe paa 26 Canoner, under Capitain Marschalls Commando, er ankommen til Flekkerøe og bestemt til at krydse ved de Norske Kyster.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-07-02
Den i denne Tid saa meget omtalte Engelske Minister Drake var med sin Familie gaaet med Paquetbaaden fra Husum til Harwich, og er den 17 Junii ankommen i London.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-07-02
Moreaus Proces er nu udkommen paa Fransk, og koster 2 Rdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-07-02
Keiser Napoleons Gemalinde har sendt en konstig udarbeidet Toilette af Guld, besat med udsøgte Brillanter, og nogle Brusselske Kniplinger af hidtil useet Fiinhed og fjelden Skjønhed, som en Foræring, til Wien. Disse Kniplinger, som udgjøre tilsammen en fuldstændig Paaklædning, laae i en rig besat Gulddaase.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-07-02
J Frankrige forandres nu alting paa en med Keiserværdigheden overeensstemmende Maade. Den Pavelige Legat har ladet omgaae en Circulaire, hvorefter det i Fremtiden istedet for: Herre, vedligehold Republiken, skal hedde: vedligehold vor Keiser Napoleon!" og til den Bøn, som allerede er indført i det Keiserlige Capel, tilføies: Gud, alle Kongerigers Beskytter og fornemmelig det Franske Riges, forund Din Tjener Napoleon, vor Keiser, at han maa erkjende og befordre det Underfulde i Din Magt, paa det den, som Du har sat til vor Souverain, maa ved Din Naade stedse være vældig!" 1 Circulairen kaldes Biskopperne Monseigneur og, Notre Grandeur.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-07-02
Bonapartes Biograph fortæller følgende Anecdote om ham: Natten efter det lange og blodige Slag ved Arcola, gik Bonaparte, klædt som simpel Officier, omkring paa Marken. Han stødte her paa en meget udmattet Skildvagt, som støttede Hovedet paa Geværkolden, Han tog Geværet, og blev staaende paa Posten, indtil Soldaten skulde afløses. Da denne vaa nede, blev han ganske forfærdet over at see en ung Officier paa sin Post. Men endnu mere forfærdet blev han, da han saae, det var Overgeneralen. Bonaparte, raabte han, det er ude med mig. ne Kammerat, svarede Generalen i en blid Tone, efter saa mange Strabadser bør det ikke være saa brav en Soldat formeent at sove. Men en anden Gang bor Du vælge en passeligere Tid, Herr Johannes Billy i Dyrehaugen har i sit Selskab en Person, som temmelig vel efteraber Jomfru Prises gymnastiske Øvelser paa slap Linie. Men denne Person er ogsaa en Abekat. Man maa forundre sig, naar man seer her, hvor vidt det er mueligt at bringe det med Umælende, og det kan ikke negtes, at det anstaaer Dyret bedre at gjøre saadanne halsbrækkende Konster end Mennesker. Ogsaa Hundenes Konster ere værd at see hos denne Mand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-07-02
Det Voxcabinet, der i Aar er at see i Dyrehaugen, er ikke for godt til at vises paa et saadant Sted. Figurerne ere gjorte usseit og klædte endnu uslere. Saadanne Forestillinger ere intet mindre end skikkede til at opvække Agtelse for store Mænd. Man maa i vore Tider frygte ligesaa meget for at udmærke sig til sin Ære eller som Menneskehedens Velgjørere som for at gjøre sig ved onde eller slette Handlinger til en Afsky for gode Mennesker, thi alle Extremer bringes nu in eftige i Selskab med hverandre. J dette Voxcabinet seer man saavel Georges, den Hamborgske Børnemorder og Røveren Schinderhannes som Bonaparte; men formodentlig ere de ligesaa vel trufne som de ere godt gjorte, og altsaa vilde det endda kunne være det samme, naar kun Cabincteieren vilde befrie Figurerne fra de velskrevne Skilter, der ere anbragte paa dem.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-07-02
J et Perspectivstykke vises Bonaparte at gaae i en Lufthallon til Ægypten.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-07-02
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Hveckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-07-06
J vor Hovedstad, have Kareter just ikke været saa meget længe i Brug. Endnu i Holbergs Tider lode galante Herrer og vene Damer, som vilde gjøre Visiter, sig slæbe i en Portechalse fra eet Sted til det andet. J vore Dage er det kun Hospitalslemmer, som endnu betjene sig af dette Befordringsmiddel, Hyrekudske træffer man ny næsten i enhver Gade, og det er i visse Maader, blever en Skam, at gaae paa sine egne Been. Tak skee de smukke hvide Silkestrømper, de Saffians Sko og Støvler, som vore Damer nu prunke med, thi naar disse ikke vare, saa vilde maaskee ikke en eneste fiin Dame gaae stue Been, om end Veiret var nok saa for paa træffeligt. Der gives Mennesker i Kjøbenhavn, som aarligen betale mere til Hyrekudsken, end mangen en Familie kunde leve anstændig af. Dersom nogen vilde udarbeide en Dansk Hestestatistik, saa vilde man finde, at blot Lyst hestes Underholdning i Hovedstaden koster næsten ligesaa meget som de Fattiges Forsørgelse. Lader os antage, at en Hest koster ugentligen at underholde 15 Mark, og at der i eet og alt gives i Kjøbenhavn 5000 Heste, som kun holdes til Fornøielse, en Beregning, som ingen vil finde overdreven, da der gives Hyrekudske, som holde fra 60 til 80, – saa kunde over 10,000 fattige Mennesker aarligen nyde for denne Summa en Understøttelse af 70 Rdlr., ikke at tale om de store Summer, som ved disse Hestes Udførelse kunde komme ind i Landet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-07-06
Anmodning til Vedkommende J Lunden ved Sorgenfri Slot er der paa et Sted, hvor Folk, især Børn, ofte spadsere, et stort Hul eller et Slags aaben Brønd, hvor et Menneske ved et eneste Feiltrin, let kan drukne. Man smigrer sig med det Haab, at Vedkommende ville lade dette Sted lukke, da man her med Sandhed kan sige, at det vilde være for sildigt, at kaste Brønden til, naar Barnet er druknet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-07-06
Blandede Nyheder. H. K. H. Arveprindsen fortsatte den 2 Julii, i Selskab med sin Familie, Reisen fra Altona til Nenndorf. Da han passerede det Hamborgske Elvdistrict, blev der fra den Hamborgske Side løsnet 21 Canonskud til Ære for ham. Dagen i Forveien spiste H. K. H. til Middag i den Ranmilliske Hauge i Ottensen hos Geheimeraad Eben, Minister i den Nedersachsiske Kreds, og om Aftenen var han paa det Franske Theater, som forestaaes af HerrFouree, der for ikke længe Siden morede os med sit og sin Kones fortræffelige Spil. Der blev givet to Stykker (sonlig Kjerlighed og det talende Skilderie. Derpaa tog H. K. H. Jlluminationen og det Fyrværkerie, som man under gunstigt Veirlig lod stige i den Ranmilliske Hauge, i Øiesyn. Utallige Mennesker toge Deel i Fornøielsen, og man har neppe nogensinde tilforn seet en talrigere Forsamling i denne skjønne Hauge.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-07-06
Chefen paa den Bataviske Caper, som har ligget i Bergen, Borger St. Faust, og som er gaaen derfra den 28 f. M. med Cutteren la fol Batave, har maattet tye ind i en liden Bugt ved Bergen, for ikke at løbe lige ind i Struben paa et Par Engelske Krigskibe, som allerede nogen Tid i Forveien krydsede ved Bergens Led.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-07-06
J nogle Egne i Aalborg Stift spores der hos Bønderne stor Mangel paa Fødekorn. Til Lykke skal Aalborg være vel forsynet med Østersøisk Rug, hvorved den brødløse Bonde kan faae Trangbod. Prisen er for nærværende Tid 5 Rdlr. 3 Mk. og noget derover. J Haugerne ere Spindelormene i Aar ligesaa slemme som i Fjor mod de stakkels Æbletræer, der see ud, som de vare sviede og altsaa give svagt Haab om velsmagende Æbleskiver. Ethvert Raad synes at være uden Virkning mod disse Gjæster, som nu, da de ere færdige med Æbletræerne, tage fat paa andre Træer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-07-06
J det Aalborgske Skydeselskab blev der blandt de offentlig bekjendtgjorte Præmier vundet en Proppetrækker ved en Kjøbmand og en Barneskee ved en Kjøbmandskarl. Tilsidst faaer man, nok Skydeselskaber, hvor der udsættes Pebernødder som Præmier. 18 En ung Karl fra Thisted, som d. 19 f.M. roede ud paa Fjorden i en Baad, faldt over Bord og blev borte. Uagtet al anvendt Flid var den Druknede endnu d. 3 d. M. ikke funden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-07-06
Den const. Politiemester i Bergen har ladet bekjendtgjøre: "Da Natmanden og hans Folk have besværet sig over, at de om Natten ikke kunne besørge deres lovlige Ærinder og Forretninger, uden at prygles og udskjældes af ryggesløse Mennesker, saa blive alle og enhver paa det alvorligste advarede, at fraholde sig deslige grove og voldsomme Overfald enten i Ord eller Gierning. Walstrøm i Bergen har forfærdiget en mechanisk Lædermachine omtrent 1 1/4 Alen i Diameter, med hvilken han med det allerførste vil gaae paa Vandet. Han modtager Subskription paa Billetter til denne Vand gang. J Kjøbenhavn behøver man ingen Machine til at gjøre Fodreiser til Vands, thi adskillige af vore Skomagere sye deres Sko saaledes, at man, naar det regner dygtig, gaaer paa Vand i Hovedstadens Gader, hvis Brolægning tildeels ogsaa er ret skikket dertil.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-07-06
Trondhjemsavisen er opfyldt med beklagelige Beklagelsessange over Stiftsamtmandens Bortreise. Uagtet ingen kan negte, at denne sande Dannemand, har gjort sig høist fortient af sit Stift, saa ere deslige poetiske Lovtaler der ikke have noget Værd som Digte altid, noget modbydeligt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-07-06
Ved Rigsraadet i Regensburg har den Danske Gesandt d. 25 f. M. gjort en Protestation. mod det Forlig, der er sluttet imellem Førsten. af Lübek og Rigsstaden Lübek.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-07-06
Den 5 Julii døde i Kjøbenhavn Profesfor Jacob Baden, en af vore ældste, grundigste og virksomste Skribenter og Lærde, Hans critiske Journal og hans Oversættelser af de gamle Classiker ville agtes saalænge man har Følelse for sand Lærdom og reen Smag.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-07-06
Hr. Pastor Masman har nu udgivet Trykken Regnskab for Søndagsskolerne fra Maji 1803 til Maji 1804. Efter dette er der siden deres Oprettelse underviist i alt 1338 Mennesker. Cassebeholdningen er 2325 Rdlr. 41 s.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-07-06
Jndtægten for forrige Aar var 1220 Rdlr. 16 s. Medlemmernes Tal er 1000.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-07-06
Om den berømte Klopstock har Prof. Cramer meddeelt følgende Anecdoter, Paa Fredensborg Slot skulde Klopstock engang overlevere Frederik den Femte en Deel af sin berømte Messias, Han stod og ventede en Tidlang i Forgemakket. En af Hoffolkene, som havde vant sig til at bande meget, kom hen til ham og indlod sig med ham i en Samtale. Dahan endelig mærkede med hvem han talede,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-07-09
traadte han med Beundring tilbage, og raabte: Hvad Fanden, er De Klopstock, Nei, Pokkeren heller De, Hr. Klopstock, De taler jo ganske forstaaelig, og man har, Fanden tage mig, sagt mig, at man slet ikke kan forstaae hvad De siger. De taler jo som ethvert andet Menneske Klopstock var en stor Ven af Frihed og Retfærdighed, og det smertede ham inderlig, at den Franske Revolution tog saa førgelig en Vending. Han yndede fra Begyndelsen af Nordamericanernes Frihed. Han havde en Stok, som en Engellænder ved Navn Caton havde foræret ham, og som var voxen paa en Mark ved Roston, hvor den Nordamericanske Revolution først udbrød. Naar nogen besøgte ham, som han ansaae for værdig til at kjende hans Tænkemaade, saa tog han Stokken frem. Var det en Republicaner, saa lod han ham kysse den, men var det en Royalist, saa satte han den hen i Krogen igjen. Den ottende Sang af hans Messias vidner især om hans høie Begreber og Frihed og Menneskerettigheder, og hans Tanker om onde Konger. Da Frederik den Femte forlangte af ham, at han skulde forelæse ham noget af dette Værk, læste han netop denne Episode, fordi han ansaae ham for en Konge, der kunde høre den uden at skiælve.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-07-09
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-07-09
Nyeste. jøbenhavn. No. 64. Den 9. Julii, 1804. Udgivet og forlagt af J. Werfel. Professor Jacob Baden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-07-09
Jndsendt.) Fortjente Mænds Død er altid et væsentligt Tab for Fædrenelandet. Ethvert andet Tab kan igjen oprettes, en mægtig Første behøver kun at byde, og ødelagte Stæder reise sig igjen af Støvet; 8de Marker forvandles til frugtbare Enge, ubeboede Strækninger til blomstrende Lande. Men ingen Konge paa Jorden er saa mægtig, at han saaledes kan fremtrylle fortiente og lærde Mænd. De ligne et Træ, hvis Frø saaer sig selv, men ikke lader sig saae af Menneskehænder, man kan fra de om det, naar det allerede er fremkommet, men man kan ikke byde, at det skal fremkomme.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-07-09
Enhver Videnskabsmand, som har opoffret sit hele Liv til at virke paa sin Tidsalder med sine Jndsigter og sine Skrivter, er et vigtigt Led i den store Kjæde, naar Døden river det ud af sin Orden, fælder den tænkende Deel af Menneskeheden Taarer, Venner og Fiender, Lærde og Ulærde, i enhver maa tilstaae, at den nu afdøde Professor Baden har havt umiskjendelige Fortjenester af vor Litteratur. Her ved hans Grav, hvor Døden bør forsone ham med enhver, som i levende Live har været hans Modstander, her maa man lade Sandheden tale. Hans Fortjenester af det Danske Sprog ere saa meget større, som han begyndte sin videnskabelige Bane paa en Tid, da Sproget lignede en udyrket Mark, der i en Række af Aar havde ligget aldeles brak, og som nu tildeels skulde opryddes paa ny Som Konstdommer gavnede han Videnskabeligheden saare meget, og hans Bedømmelser over Bøger ville endnu længe kunne tjene vore nærværende Bogdommere til Mønstre. Lad en høre, at hans Domme vare for afgiørende, stundom maaskee for skarpe. Sandheder, endog de bittreste, have altid gavnet, medens Usandhed og Hyklerie altid have skadet. Man har endog i disse Dage beskyldt ham for, at han i den senere Tid har været Aristoeratismens og Orthodoxiens Forfægter. For at svare paa denne Beskyldning er det nødvendigt at gaae tilbage til den Tidspunct, han skrev i, og at bestemme, hvad Begreb man den Gang havde om Ordene Arstoeratisme, og Orthodorie.