JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1783-10-06
Korn=Vahre. Feede=Vahre. Rug, 1 Td. 3 Rd. 2 Mk. s. Flesk, røget, 1 Lspd. 1 Rd. 32 s. Byg, 1 2- 2 dito, fersk, 1 1 -23 Havre, 1 1 - 2 - - dito, grønsalt. - BoghveOxekiød, gryn. 1 Skp. - 4 - - Smør, Havre. Tælle, 1 164. Erter, Td. - -- Æg, 1 Snees. - 9. gryn. - - 5 - - Ost,
Viborger Samler, 1783-10-06
Fiske=Vahre. Sild røgede Oll. - 6 s. Abborer ferske et Knippe 4 s. ferske 32 s. Skaller - et dito 3. vindtør 1 Gieder store Øereder ferske Pundet 2s. røgede dito, Pundet 4 s.
Viborger Samler, 1783-10-06
Jldebrand. Lyng, 1 Læs, 1 Mk. 4 s. Skodtørv, 1 Læs, 1 Mk. 12 s. Træe, 1 Et Bondelæs Høe, 12 a 14 Mk. Hetørv, 1 Tillæg.)
Viborger Samler, 1783-10-13
ELLEFTE AARGANG. Mandagen den 13 Oktb. 1783. Om Torden og Lynilds Skade, at afværge. der Raad imod Uraad, og hvor mange hvor antageligt og ubetaleligt et Raad da, at kunde bøde og møde af den brølende og brændende Tordens Ulykker, Jeg er ei saa lykkelig og saa lærd, at jeg kan lære mine Landsmænd dette Raad, men jeg vil velmeent forstændige Dem, at et saadant Raad. Raad skal være opfundet, som maaskee kan være de fleere ubevidst.
Viborger Samler, 1783-10-13
Spørgsmaal. Naar udi et nye Værelse eller Huus, efter 3 a 4 Aars Forløb, saavel paa Gulvet som Paneelet, der alt er af nye, opkommer og igiennem Fiælenes, Sammenpløining udspirer en Art svampagtige PadePadehatter eller Væxter, der som en Slags Krætopæder, forfuner og øder alt Træeværket omkring sig, indtil aldeles Forraadnelse; Hvad kan dertil være Aarsag, Monne, foruden opstigende Fugtighed, ikke saadan forfulende og kræftagtig Materie kunde være i Træet, medført fra Stedet, det er voxet, og faaes fra Og om derimod gives noget tilforladeligt Raad, hvori samme da bestaaer, Herom ønskes og udbedes en veltænkendes og kyndigs gode Meening og Raad, som derved vilde giøre sig mange forbundne, da nogle endog vil formeene, at saadant angreben Træe, om det til anden Brug blev henført, dog ligeledes der blev ei aleene uduelig, men endog kunde anstikke vedrørende til Fordærvelse. trider det imod en retskaffen Borgeres, følgelig og en O Christens Pligt, at gjemme sit Korn for dermed at giøre dyr Tid og med mange Nødlidendes ulykke at berige sig; hvor ædelmodigt er det derimod at gjemme det for dermed at forekomme dyr Tid, og med sit Tab at understøtte de Trængen Saaledes har S. T. Hr. Etatsraad Theilmann til Nørholm afvigte For=Aar solgt omtrent 1000 Tdr. god forsvarlig Rug for 16 Mk. Tønden, da den ellers kostede 22 Mk. og maaskee havde steget til 28 Mk. Gid dette følgeværdige Exempel maatte opmuntre fleere til at giøre det samme, da det i Aar indavlede lader os ellers befrygte langt høiere Priiser.
Viborger Samler, 1783-10-13
Nye Nyeheder.
Viborger Samler, 1783-10-13
Landstinget, Onsdagen den 15 October 1783.
Viborger Samler, 1783-10-13
Jndstevnte Sager. 1. Hr. Thøger Sterm til Søevig indstevner enten til Hiemviisning, eller bedre Rets Nydelse en Rettens Behandling passeret ved en Extra, eller Gjæsteret i Vester=Herreds=Tingstue den 29 Martii, og continueret paafølgende 1,5 og 12 April 1783 under Administration af Byeskriver, Fogtmann i Warde, udi en Sag Citanten ved bemt. GiæsteRet til sin egen Sikkerhed, som Commissionair for den med Skibet The Blusching strandede Capitain Villiam Lawdon, for hos ham tilgodehavende 2000 Rdlr. havde anlagt; men uanseet at forbemelte Glæsterets Dommer berørte 29 Marts har antaget Stevningen, og Sagens Dokumenter, og derefter udsadt Sagen med Forelæggelse, har han tilsidst afviist Sagen til anden og lovligere Rettergang, og tillukt Extra Retten for Citanten m.m. 2. Hr. Christen Linde de Friedenreich indstevner til Underkiendelse en Rettes Nægtelse, forøvet af Herredsfoged Lu now den 28 Febr. 4 Martii og 11 Dito 1783 paa Kiersholm, ved at nægte at giøre Udlæg hos Hr. Rasmus R. Nislef, hvortil han var reqvireret i Anledning 2de Sessionens Deputerede for Lundenæs og Bøufling Amter, nemlig Præses og Amtsforvalteren deres den 21 Maii 1782 afgivne Kiendelse, angaaende en Bondekarl af Kiersholms Gods, til hvem Hr. Nislef skal have udgivet Fæste, uden at lade ham være Soldat, og desaarsage henfunden at betale 500 Rdlr. efter Forordningen af 14 Sept. 1777, for hvilken Mulkt de 2de andre Sessions Deputerede Regiments Cheffen- og Krigs=Commissairen, ligesom har søgt ved deres Voto at befrie ham. (Resten følger.)
Viborger Samler, 1783-10-13
Efter Forlydende har S. T. Greve v. Holck paa Vraa solgt Lengsholmsgaard, Gods og Kirke til Forpagteren Peder Jensen Thodberg for den Summa 25550 Rd.
Viborger Samler, 1783-10-13
Den 16 Søndag efter Trinitatis blev i Sr. Mortens Kirke i Randers confirmeret 13 Drenge og 9 Piger tilsammen 22 unge Mennesker. CopuForlovede. Paa Viskum 3 October Hr. Jens Nellemann til Leerbek og Jomfrue Juul, en Datter af Hr. Cencellieraad Juur, til Viskum.
Viborger Samler, 1783-10-13
Copulerede. J Randers d. 8. October Skipper Peder Andersen og Jomfrue Anne Kirstine Hansdatter Bech.
Viborger Samler, 1783-10-13
Dødsfald. Den 30te Sept. i Vester=Velling Hr. Müllers Kiereste, fød v. Haven 39 Aar gl. D. 1 October i Randers Mester Skomager J hann Reventlou 89 Aar gl. Den 9 ejusd. Mester=Skomager Mads Rigtrups Hustrue Maren Sørensdatter Glas 27 Aar gl.
Viborger Samler, 1783-10-13
Ulykkelig Hændelse. J Landsbyen Vorup, som ligger til St. Mortens Sogn i Randers, opkom d. 23 Sept. en farlig Jldebrand af en Kiølle, som afbrændte 3de Halvgaarde og 2de Huse; Men ved Guds Beskiermelse og hastige Hielp med Spøiten fra Randers, blev standset, at den greb ei videre om sig Torve=Priserne i Viborg.
Viborger Samler, 1783-10-13
Korn=Vahre. Feede=Vahre. den 4 Oktb.. 1783. Rug, 1 Td. 3 Rd. 2 Mk. s. Flesk, røget, 1 Lspd. 1 Rd. 32 s. Byg, 1 - dito, fersk, 1 1 Havre, 1 1 2 - dito, grønsalt. - Oxekiød, 1 -64 Boghvegryn. 1 Skp. - 4 - Smør, Tælle. Havre. gryn. Ost, Ærter, 1 Td. - Æg, 1 Snees, Fiske=Vahre. Sild røgede Oll: - 6 s. Adborer forske et Knippe 4 s. ferske Skaller - et dito 3 vindtøre 1.
Viborger Samler, 1783-10-13
Gieder store Ørreder ferske Pundet 2s., røgede dito, Pundet 4 s.
Viborger Samler, 1783-10-13
Jldebrand. Lyng, 1 Læs, 1 Mk. 4 s. Skodtørv, 1 Læs, 1 Mk. 12 s. Træe, 1 1 Hetørv, 1 Et Bondelæs Høe, 12 a 14 Mk.
Viborger Samler, 1783-10-13
Tillæg.)
Viborger Samler, 1783-10-20
9 DEN. VIBORGER. SAMLER. No. 43. (Helfrie Træer, ELLEETE AARCANG. Mandagen den 20 Octb. 1783. Slutning af Beskrivelsen om Staden. Surat, i No. 41. Nor Autor var bekiendt med en af de første, som kaldtes Abdor Gafour, denne drev saa stor en Handel alene, som det hele Engelske Selskab i Ostindien, da hans eneste Søn døde, skulde 2 af hans Søster=Børn arve ham, men Hoffet vilde have Fingrene. grene i med og derfor ved et snedig Paasund fik over en Million Pd. Sterling fra dem. Denne Stads Handel er meget betydelig, Jndkomsterne af Tolden, Styr, og Kopskat beløber aarlig til mod 162500 Pd. Havnen ved Surat heder Smallie, og ligger 2 Mille nordlig fra Jndfarten i Tapti. Den er 4 1/2 Miil fra Staden, og naar man vil reise til Lands derhen, saa gaaer man ved Staden over Floden. Her er got at ankre, men efterdi Tolden ofte ikke bliver gotgjort, saa har, siden Aaret 1660, ingen Skibe tordt eller villet løbe herind, undtagen Engelændere og Hollændere, som have deres Oplag paa denne Sted. Siden den Tid ligger alle andre Nationers Skibe sig for Anker i Havnen ved Surat, som dog formedelst de der værende Sandbanker, er en ubeqvem Reed, og Skibene kan ikke heller, omendskiønt de ere tomme, naar Vandet er lavt, komme over Bankerne, førend der bliver høie Vande igien, men smaae Barqver kan alletider løbe op til Staden. Der er i Guzerat 35 Stæder, eller anseelige Markets Pladser, hvorunder adskillige kan regnes, som ligger ved ommeldte Havn, og alle de øvrige ligge ved Søen. Men vi ville nu aleneste tale om 2de Stæder, som findes der i Landet. Den første er Vrodra, som ligger imellem Barach og Kambaha. Denne Stad er bygget efter den nye Maade, og temmelig stor, og er forsynet med meget gode Muure og har meer meer end 200 smaae Stæder og Landsbyer under sit Herredømme, hvor der findes mangfoldig Lak og Gummilak. Kort Besvaring.
Viborger Samler, 1783-10-20
Paa de Poster, som i Samleren No. 36 er anført, angaaende Mandskabernes Heftelse paa Landet ved Fodestavnen. danaa f. Om denne o. Sag er handlet i adskillige udkomne Skrifter, at Bondekarlen vurde have meere Friehed; men at det er meget vanskelig, uden paa visse Vilkaar, erfares af følgende: Da dette Lands Beskaffenhed er saaledes, at den behøver en Arme alene til Landets eget Forsvar, og til den Ende er Landmilitien høist nødvendig, ligesom man og har Exempel paa, at da den 1730 blev ophævet, gik saa stor en Mængde Mennesker ud af Landet, at den strax igien blev oprettet; Naar den nu skal være til, maae Mandskabet endelig fra deres fierde Aar høre til Lægdet, og følgelig Dannemark, ligesaa vel som andre Lande, vide, hvorfra deres Soldater tages, at de kan tiene paa visse Aar som Soldater; mange ere af den Meening, at naar en Karl har tient 8 Aar som Soldat ved Landmilitien, er han ei tienlig til at fæste Gaard, men Erfarenhed har lært, at, naar han ikke tiener længere, er han bedre dertil skikket, end en dorsk og dovn Bondekarl, som Forældrene af Kielenskab har svaret fra Arbeide; Thi Soldaten. ten eller Rytteren har i den Tid lært at røre og øve sine Lemmer, og er hurtig til Arbeide; heraf sees, at det er fornøden, at Bondekarlen bruges til Rytter eller Soldat. Men som intet er naturligere i Verden, end at et Menneske søger sin Friehed, naar han efter den uomgiengelige Fornødenhed har tient sine Aar til Kongens og Landets Tieneste, saa burde han være frie, naar det var efterkommet, og tiene hvor han vilde, dog at blive i Lands. . Thi betragter man den megen Misbrug, at de Karle, som ere Gaardmænds Sønner og har noget til beste, bliver til største Deel frie for at være Soldat, thi Eieren har derved den Fordeel at faae anseelig Feste, eller og Betaling for Frie Pas, derimod leverer han de fattige Huusmænds Sønner til Soldat, hvilke, omendskiønt de tiene saalenge det er mueligt, skal de dog derefter høre til Godset, og saaledes aldrig blive frie; Det er Aarsagen, at de søger at løbe af Landet. Derimod Strøelægderne, hvori ingen Proprietair har noget Hartkorn, kan ei benytte sig af de Fordeele Proprietairen har, kan ikke give Pas, tage noget for Fæste eller tvinge dem til at fæste Gaard; Og da de ere kuns faa Beboere i hver Læg, gjør de gierne Akkordt, at den Karl af deres Læg, som gaaer Soldat eller Rytter, nyder aarlig 16 a 20 sk. af hver Tønde Hartkorn, og med disse Vilkaar afløser en anden ham af Lægdet i Stedet. Har de ingen tienstdygtig Karl i Lægdet, leier de een af et andet Læg til Soldat, som gaaer saalenge til hans eget Læg ved Lodkastning behøver ham, da Lægdet maae forskaffe en Anden.
Viborger Samler, 1783-10-20
Vil en Karl tiene i Kiøbenhavn eller Holsteen, giver Lægdet ham Tilladelse (thi om de ei gjorde det, løb han reent bort) dog med de Vilkaar, at Forældrene giver Lægdet Forsikring at skaffe Karlen tilbage, til Lægdet, naar han behøves til Kongens Tieneste og derfor maae Lægdet skaffe Amtmanden Caution; Naar han da behøves, og vil ei komme, som dog sielden skeer, bliver han der arresteret og oversendt eller og han akkorderer med sin Slegt at gaae i hans Sted. Paa denne Maade forholder det sig med Strøelægdene, og derover kan Lægdet ei fortiene noget enten ved Fæste eller Frie=Pas, som ved de samlede Godser, hvilket Fogden, naar Eierne ere fraværende, forstaaer at løse Rytteren og Soldaten ud, og sætte andre i Stedet, ligesom han finder sin Fordeel. Naar al dette betragtes, erfares deraf, at det ikke er giørlig efter Landets Omstændigheder at forandre, at paa det Sted, hvor Karlen har fyldt sit fierde Aar, bør han og henhøre, thi ellers ville det blive ugiørligt at forskaffe Folk til Ryttere og Soldater, ligesom og at faae Gaardene med Beboere besatt. Til den Ende kunde det i Dannemark sættes paa paa samme Fod som i Norge, at enhver Bondekarl burde tiene sine 8 Aar som Soldat, med mindre han forinden festede, kjøbte Gaard eller fik den ved Ægteskab, men naar Karlen havde tient sine fastsatte Aar, burde han være frie fra Godset, og tiene eller nedsætte sig i Danmark og Holsteen, hvor han vilde. Saaledes var ingen fød ufrie, naar han havde tilKongen sine visse Aar, siden han ei hørte meere til Godset, blev Karlen vel behandlet af Godsets Eiere, blev han vel ved Godset, var Karlen vidtløftig, tog han vel Tieneste ved et Gevorben Regiment, som derved svarede store Penge ved ellers at hverve forløbne Tydskere. De fattige Herregaards Kiøbere kunde da ei udgive Passer, som nu, og saaledes bortsælge de beste Karle, Slutningen blev, at Bønderkariene bleve opmuntrede, naar de saaledes efter nogle Aars Tieneste blev frie fra det Sted, hvor de har fyldt deres fierde Aar. Det var at ønske, at Andre vilde give deres Betænkning om denne Sag, som synes at være til stor Nytte for at opmuntre Bøndekarlen, som nu er dømt til Fødestedet sin Livstid, med mindre han kan kiøbe sig derfra; satsapentii.
Viborger Samler, 1783-10-20
Spørgsmaal. Man ønskede gierne at vide: Om det vel maatte være mueligt at Lovens 2 Bogs 11 Kapitel 2 Artikel i nogen Deel er bleven ophævet, (Resten følger, Nycher. Nyeheder.
Viborger Samler, 1783-10-20
Landstinget, Onsdagen den 15 October 1783.
Viborger Samler, 1783-10-20
Jndstevnte Sager. 3. Forrige Kroermand i Strandbye Niels Olesen Smed indstevner til lovligere Paakiendelse, og Omkostningers Erstatning, en Dom, afsagt inden Horns Venneberg Herreders Ret den 24 Febr. sidst af sammesteds Dommer Hr. Bye og Herredsfoged Brychmann, udi en Sag imellem Niels Olesen Smed, paa den ene og Eieren af Ellinggaard Hr. Niels Møllerup paa den anden Side, reisende sig af, at bemeldte Niels Olesen i Aaret 1769 med Ellinggaards da værende Eiere Hr. Greve Holk, skal have indgaaet en Contract om Strandbye Kroes Erlangelse, og foruden den aarlig Afgivt udbetalt 100 Rdlr. til Eieren under de Vilkaar, at saafremt Ellinggaards Eiere udsagde Contrahenten, som her er skeet, skulle Niels Olesen giengives de af ham forhen betalte 100 Rdr. m. v. 4. Hr. C. L. Friedenreich til Sønder Vosborg, paa egne og Niels Nicolaisen af Jmgaard hans Vegne, indstevner til Underkiendelse, en Dom afsagt paa Lysgaard HitsHerreders Ret den 25 Aug, sidst med sammes foregaaende Rettes Behandling og Kiendelse, afsagt af Herredsfoged Lu now i en Sag Rasmus Nislef ved Kiersholm i Viborg Byes Magistrats Navn havde anlagt imod bemelte Niels Nicolaisen, fordi han ikke længere har kundet udholde den Villighed, han forhen havde gjort med Arbeide til Kiersholm m.m. 5. Bemelte Hr. Friedenreich indstevner paa egne og Jens Thomasens af Jmpgaard hans Vegne til Svækkelse og Underkiendelse en Dom afsagt paa Lysgaard Hits Herreders Ret, den 1 Sept. sidst med sammes foregaaende Rettes Behandling og Kiendelse, i en Sag, Rasmus Nislev ved Kiersholm i Viborg Byes Magistrats Navn havde anlagt imod bemt. Jens Thomasen fordi han ikke ængere har kundet udholde den Villighed, har forhen havde gjort med Arbeide til Kiersholm m.m.
Viborger Samler, 1783-10-20
Hans Kongelige Majestæt haver til Riddere af Dannebroge allernaadigst behaget at udnævne: Hr. Kammerherre, Hans Løvenhielm Bülow: Amtmand over Skanderborg og Aakiær. Aakiær, Hr. Kammerherre Holger Schestedt, Herre til Bierre i Jylland; Hr. Kammerherre Jørgen Rosenkrantz, Lente Adeler, Oberst over det andet Syndenfieldske DragonRegiment; Hr. Kammerherre Adam Ludwig Moltke, Oberst over det Falsterske Regiment; Hr. Conferentsraad Hans de Hofmann, Amtmand over Coldinghuus.
Viborger Samler, 1783-10-20
Dødsfald. J Fridericia den 13 October Hr. Oberste von der Lippe, Cheff for det Bornholmske Infanterie Regiment, og Commandant over Fridericia Fæstning.
Viborger Samler, 1783-10-20
Torve=Priserne i Viborg. den 18 Oktb.. 1783.
Viborger Samler, 1783-10-20
Korn=Vahre. Feede=Vahre. Rug, 1 Td. 3 Rd. 2 Mk. s. Flesk, røget, 1 Lspd. 1 Rd. 32 s. Byg, 1 dito, fersk, 1 1 - Havre, 1 1 2. dito, grønsalt. - BoghveOxekiød, 1 -64, gryn. 1 Skp. - 4 Smør, Havre. Tælle, 1 164. gryn. - - 5 Ost, Æg, 1 Snees, - 9. Ærter, Td. -
Viborger Samler, 1783-10-20
Sild røgede Oll Fiske=Vahre. Abborer ferske et Knippe 4. ferske Skaller - et dito 3. vindtøre 1 Gieder, store Ørreder ferske Pundet 2s., røgede dito, Pundet 4 s.
Viborger Samler, 1783-10-20
Jldebrand. Long, 1 Læs, 1 Mk. 4 s. Skodtørv, 1826, 1 Mk. 12 s. Træe, 1 Hetørv, 1 Et Bondelæs Høe, 12 a 14 Mk.
Viborger Samler, 1783-10-20
Tillæg.)¬
Viborger Samler, 1783-10-27
Følgende overordentlige Begivenhed, som for kort Tid siden har tildraget sig i Brügge, er et nyt Beviis paa den store Lighed, Naturen undertiden frembinger imellem Personer, og paa det Onde, som undertiden følger af saa stor en Lighed.
Viborger Samler, 1783-10-27
Den 22 September 1782 blev en vis Durand i Brügge dømt fra Livet for et Mord; men for Henrettelsen fandt han Leilighed at undvige af sit Fængsel og undkom lykkeligen. En Kiøbmand af Harmouth navnlig Barolett, en fød Sveitser, som allerede nogle Aar har været i Compagnie med de Yarmouthske Kiøbmænd Coton og Gorch, kom i sidste August Maaned i Handels Affairer til Brügge; men blev kort efter sin Ankomst der anholdt og bragt i Fængsel, hvor han blev formelig erklæret for den til Døde dømte og undvigte Durand. Selv Dommeren, som forrige Aar havde forhørt Durand, forsikrede eedelig, at Barolett var den samme Durand, som han havde forhørt. Det samme aflagde Arrestforvareren og 5 andre Personer deres Eed paa. Alle Baroletts dyre Forsikringer vare forgieves og Dagen til hans Henrettelse blev fastsat. Den Engelske Gesandt Mylord, Torrington bragte det endelig derhen, at Henrettelsen blev opsat. Man skrev til Yarmouth, og Hr. Baroletts Compagnons tilveiebragte alle muelige Certificater, hvorved de beviiste, at Barolett paa den Tid, da Mordet var begaaet i Brügge, havde været i Yarmouth og først for kort siden havde forladt bemt. Stad. Jmidlertid blev disse Certificater ikke befundne tilstrækkelige i Brügge, og Baroletts Compagnon Hr. Gorch er selv kommen fra Yarmouth til Brügge, med sine Handelsbøger, hvoraf han har beviist, at Barolett har ført disse Bøger forskiellige Maaneder for og efter det i Brügge udøvede Mord, og at deri ikke fandtes andre Bogstaver end fra hans Haand.
Viborger Samler, 1783-10-27
Herved har Hr. Baroletts Sag faaet en anden Vending, og der haves alt Haab om, at han bliver sat i Frihed Resten af de Jndstevnte Sager. 6. Hr. Landstings Prokurator Schorler af Viborg som anordnet Actor imod Delinqventinden Mette Thomasdatter i Sæchbæk indstevner enten til Hiemviisning eller Confirmation. tion, een ved Øster Nør=Herreders Ret, af Underdommeren og Meddomsmænd den 20 August sidst afsagt Dom, mod forbemelte Delinqventinde, fordi hun Natten imellem den 22 og 23 April d. A. i sin Madfaders Knud Terkel sens Huus i Hoven Sogn fødde i Dølgsmaal et levende Pigebarn og samme een Time efter Fødselen ubarmhiertig skal have qvalt, derefter beholdt samme hos sig i Sengen 2 Dage, og derpaa udkastet det i Horkiær Bæk m.m. 7. Madame Brønlund til Nørre Elkiær indstevner til Svækkelse og Underkiendelse et fra Horns Venneberg Herreders Ret sidste 23 Junii udsted Tingsvidne, erhvervet af Forvalter Boerup ved Asdahl mod Appellantinden angaaende Uggerbye Broe og den derved værende Smugge med videre, under Administration af Bye og Herredsfoged Brychmann i Hiøring som skal have ladet afhiemle en over benævnte Smugge foretagen saa kaldet Synsforretning, uagtet hverken Appellantinden eller andre Vedkommende har været indvarslet enten til at overvære Forretningen selv eller dens Afhiemling. 8. Sognepræsten for Ørum og Daugaard Meenigheder, Hr. Christian Bloch indstevner til Forandring, lovligere Paakiendelse, Satisfaktions Erlangelse og alle Omkostningers Erstatning en af Herredsfoged Niels Borch ved Bierre Hatting, Herreders Ret sidstleden 28 April afsagt Dom, med foregaaende præjudiceerlige Jnterlocutorii Kiendelser, i en Sag, Appellanten havde anlagt imod Birkedommer Jantzen tilØrumgaard, betræffende, en nedrig og beskiemmende Paategning, som bem. Jantzen paa een ham af Appellanten meddeelte Attest, skal have givet m.v. Landstinget Onsdagen den 15 October 1783.
Viborger Samler, 1783-10-27
Paadømte Sager. No. 1. Søren Smed i Dollerup, contra Jens Rasmussen med flere af Foulum. Jens Rasmussen og Jens Jensen Smed med deres 3de Børn, i alt 5 Personer bør een for alle og alle foreen betale Søren Sørensen Smed til Satisfaktion for deres Mishandling og Processens Omkostninger ved begge Retter, 500 Rdlr., som deres Hosbonde, i Mangel af mindelig Betaling, bliver ansvarlig for, da han har ladet Sagen forsvare. Videre bør disse skyldige Bønder og Børn betale til Foulum Sogns Fattige 5 Rdlr. og ligesaa meget til Justits=Kassen eller lide derfor efter Forordningen af 6te Dec. December 1743, og til Landstings Domhuset strax 3 Rdlr. Men Birkedommer Poul Holm bør for hans i denne Sag brugte Omgang og afsaade uret vise Dom, som aldeles frafaldes, betale pro meliori Informatione til Justits=Kassen 2 Rdlr. og til Domhuset 1 Mk. 4 s. alt inden 4 Ugger efter denne Doms lovlige Forkyndelse, under Exekution efter Loven. 2. Ole Jensen af Vinde, c. Hr. Bye og Herredsfoged Selmer i Skive.
Viborger Samler, 1783-10-27
Herredsfoged Selmers ubesindige Ord og Tale bør ikke komme Hoved=Citanten Ole Jensen til Foragt eller Beskiæmmelse i nogen Maade, men som uforskyldt og ubeviist, at være død og magtesløs; Ligeledes mortificeres, hvad fornærmeligt af denne Anledning om Byefoged Selmer er fremført, i øvrigt bør Byefoged Selmer til Reparation og Sagens Omkostning ved Hiem og Landsting betale Ole Jensen 30 Rdlr., og for unødig Trette til Justits=Kassen 6 Rdlr. 4 Mk. og til Domhuset strax 2 Rdlr. 4 Mk. inden 4 Uger efter Dommens lovlige Forkyndelse, under vedbørlig Exekution. 3. Prokurator Roedsted, Actor imod Delinqventerne Jens Laursen Præst og Huustroe Kiersten Pouledatter fra Tørring=Huuse.
Viborger Samler, 1783-10-27
Delinqventerne bør enhver for sig miste deres Hud i Fængselet, som Arrestbevareren forretter, og tildeeler enhver 9 Slag Riis, derforuden bør Arrestanterne enhver for sig have deres Hovedlod til Kongen forbrudt, samt betale Jgield og Tviegield af det Stiaalne. De Omkostninger, som paa de Skyldiges Arrest og Underholdning ere foraarsagede, bliver, saavidt de ikke selv formaaer deraf at betale, at udreede af Amtet efter Vedkommende Øvrigheds Revision og Approbation.
Viborger Samler, 1783-10-27
4. Prokurator Schorler, Actor imod Delinqventinden Mette Thomasdatter af SæchbækDelinqventinden bør miste hendes Hoved, som afhugges med en Øxe hvorefter Hovedet sættes paa en Stage, og Kroppen nedgraves paa Retterstædet, saa bør og hendes Hovedlod og Jord være til Kongen forbrudt. For denne Exekution at forrette nyder Skarpretteren i alt 13 Rdlr. hvilket, saavidt hendes liden Formue ikke kan tilstrække, udreedes af Amtet efter Øvrighedens Revision og Approbation. Den Den 15 October er Hr. Magister Conrector Jørgen Hansen i Viborg, allernaadigst beskikket til Rector Scholsammesteds.
Viborger Samler, 1783-10-27
Udi en af Apotheker Eilschov i Colding indstevnet Sag imod Cancellieraad og Borgemester Junghans i Colding, er i Høieste Ret d. 13 October 1783, afsagt følgende Dom. Byefogden Cancellieraad Hans Junghans bør vige Dommer=Sædet i Sagen, forfriske den paa sin egen Bekostning, og stande Citanten til Rette for hvis Skade denne formedelst Byefogdens begangne Rettens Fornægtelse lidt haver; saa bør han og have forbrudt 60 Lod Sølv; Udi Kost og Tæring betaler Contra=Citanten til Prokurator Knud Simonsen 30 Rdlr., og udi Processens Omkostninger til Apotheker Eilschov 50 Rdlr., saa betaler han og til Justits=Kassen for unødig Trette 24 Rdlr. og end videre til samme Kasse 5 Rdlr.
Viborger Samler, 1783-10-27
Torve=Priserne i Viborg. den 25 Octbr. 1783.
Viborger Samler, 1783-10-27
Korn=Vahre. Feede=Vahre. Rug, 1 Td. 3 Rd. 2 Mk. s. Flesk, røget, 1 Lspd. 1 Rd. 32 s. Havre, 1 12- - dito grønsalt. BoghveOxekiød, Byg, 1 2-2. dito, fersk, 1 1 -32. degryn. 1 Skp. - 4 . - Smør, 1 180. Havre. Tælle, 1 164. gryn. Ost, Ærter, 1 Td. - Æg, 1 Snees. - 8-
Viborger Samler, 1783-10-27
Fiske=Vahre. Sild røgede Oll = = 6 s. Abborer ferske et Knippe 4 sk. ferske vindtøre 1 : 32 s. Skaller - et dito 3.
Viborger Samler, 1783-10-27
Gieder, store Ørreder ferske Pundet 2s., røgede dito, Pundet 4 s. Lyng, 1 Læs, 1 Mk. 4 s.
Viborger Samler, 1783-10-27
Jldebrand. Skodtørv, 1 Læs, 1 Mk. 12 s. Træe, 1 Hetørv, 1.
Viborger Samler, 1783-10-27
Tillæg.)