Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-04-13
J Aaret 1816 gjorde Munter det Forslag at lade den danske Oversættelse af det nye Testamente revidere af en dertil nedsat Commission. Forslaget fandt Kongens Bifald; og Commissionen, der foruden Biskoppen bestod af Professorerne P. C. Müller, J Møller, Thorlacius, Brøndsted, og Dr. J. P. Mynster, og samledes engang om Ugen, udførte efter Forventning sit vigtige Hverv. Ligeledes blev Münter paalagt at indtræde i den Kommission, som blev nedsat for at bestemme den indbyrdes Underviisnings Indførelse i Danmark. Strax efter at Münter var bleven Biskop erholdt han kongelig befaling at indtræde i den Commission, der var nedsat til at gjøre Forslag om Dannebrogordenens Udvidelse. Ved Indretningen af de danske Ridderordeners Capitel blev han d. 19 Aug. 1808, altsaa kort Tid efterat han blev Biskop, udnævnt til Ordensbiskop og Medlem af Capitlet, hvorved det blev hans Pligt at holde Taler i Capitlets højtidelige Forsamlinger, og tage de nye Riddere og Dannebrogsmænd i Eed. Münters Virksomhed som Embedsmand og Lærd fandt kongeligt Bifald. Han benaadedes d. 10 Aug. 1808 med Dannebrogsordenens Ridderkors og Dannebrogmændens Ærestegn; d. 28 Jan. 1812 med Commandeurkorset, og den 28 October 1817 med Ordenens Storkors. Munter har i sin Embedstid som Biskop oplevet to store Højtideligheder, nemlig Kongens og Dronningens Salving i Frederiksborg Slotskirke d. 31 Juli 1845, og den evangeliske Kirkes tredie Jubelse d. 31 Oct. 1817. Det ved den sidste Leilighed udstedede Hyrdebrev til Gjestligheden i de danske Stater var forfattet af Muuter, saavelsom en Underviisning om de vigtigste Velgierninger vi skylde Reformationen, hvilken i Mængde blev uddeelt i blandt Almuen. Ved det af Danmark givne Exempel vaktes ogsaa de øvrige protestantiske Lande til lignende Høitideligheder, der sikkert have været af fordeelagtige Følger for den protestantiske Christenhed. Blandt disse Følger kan man regne den igjen paa Bane bragte, og siden i flere tydske Kirker indførte Forening imellem begge de protestantiske Confessioner. Biskop Münter var siden 1791 gift med Marie Elisabeth Krohn, en Datter af Dr. Herman Dietr. Krohn, der døde 1805 som første Borgmester i Lübek. Allerede tidligt havde Münter den Lykke at komme i Forbindelse med Europas fortrinligste Videnskabsmænd. Hans literaire Fortjenester ere erkjendte ved hans Optagelse i de vigtigste indenlandske og udenlandske lærde Selskaber deels som Æresmedlem, deels som virkelig eller corresponderende Medlem. Han var ogsaa Æresmedlem af det kongelige danske Kunst-Akademie. Efterat have betragtet hans mangesidige Virksomhed i sit vigtige Embede, og hvorved hans aarlige Visitats reiser ogsaa maae bemærkes, vil man med Grund studse ved at oversee den Mængde indholdsrige Værker i det theologiske, antiquariske og historiske Fag, som han med Smag, Grundighed og Lærdom har meddeelt den lærde Verden, saavel i det danske som tydske Sprog og paa Latin. Nogle ere ovenfor nævnte. Af de øvrige, for saavidt de opgives i Forfatter Lexikonnet, nævne vi nogle af de vigtigste med Tillæg af de senere udkomne. Hans Haandbog i den ældste christelige DogmeHistorie, 2 Dele, Khavn 18014. Oversat paa Tydsk af P. G. Ewers. - Den danske Reformations Historie; 2 Bind 1802, saavelsom hans Geschichte der Einfuhrung des Christenthums in Danmark und Norwegen. Kopenhagen. Be 1823, og hans Magazin für Kirchengeschichte undKirchenrecht Nordens. 122 Th. Altona 17926. og Vermischte Betrage zur Kirchengeschichte. (Khavn 1797) give tilfredsstillende Skildringer af og Efterretninger om Religionens Tilstand i Norden til forskjellige Tider. Den antiquariske Literatur er beriget med grundige Verker, saasom: Antiquarische Abhandlungen. Kopenh. 1815 gr. 8. Religion der Karthager, 2te vermerte undverbesserte Auflage 1821. 4. Religion der Babylonier, 1827. 4. Sinnbilder und Kunstvorstellungen der alten Christen. 1–2 H. Altona 1816. recens. af Hirt i Jahrbucher für wissenschaftliche Kritik, Juli 1827 1005, 1029. - Die Christinn im Heidnischen Hause vor den Zeiten des Constantin des Grossen, von Fr. Münter. Kopenh. Schubothe 1828 gr. 8. Fremdeles har han skrevet om de danske Ridderordeners Oprindelse. Khavn 1822, ogsaa oversat paa Fransk. Han har ogsaa leveret vigtige Bidrag til Videnskabernes Selskabs Skrifter; det Skandinaviske Literatur Selskabs; de lærde Efterretninger, Minerva, Athene o. fl. ligesom og holdt Taler ved flere Leiligheder, forfattet og udgivet en Deel Programmer, kort sagt paa enhver Maade fremmet Videnskabeligheds og Kundskabers Udbredelse. Til Alt det Anførte, der tilstrækkeligen gotgjør hans Ret til den udbredte Navnkundighed, han besad bemærkes endnu, at han havde en betydelig Samling af græske, romerske og kusiske Mynter; og at han har testamenteret til Bispegaarden den gode Samling af sjeldne antike Jndskrifter, som i bemelte Gaard ere indmurede; og hvorom han beærede dette Tidsskrift med en Beretning i Nr. 99.