JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-03-31
Fornyelsen til det 72de Klasselotterie maatte behageligst skee inden den 12te April næstkommende, saavel af dem, som han Frielodder, som dem, der maatte ønske nye, som til den for samme fastsatte Priis 5 Rbd. kan bekommes baade i hele og mindre Dele hos Grønnerup. Nylig hjemkommen Norske Kommen, er at faae hos mig i større og mindre Partier. J. Johansen.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-03-31
Hvor gode Sædevikker ere at erholde anviser Adresse=Conoiret.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-03-31
De 2de gode og rummelige Værelser i Nyegade som nu 1 Aar har været beboet af mig, er formedelst Ansættelse til et Levebrød andensteds, ledige til førstkommende Paaskefløttetid, hvorom accorderes enten med Undertegnede eller min Vært Lars Lundbye, Borger og Slagter her i Byen. Aalborg den 29de Marts 1824. A. Andkjer.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-03-31
Godt Saalle, og Bindsaallelæder faaes for billig Priis hos Hennigsen & Rybsahm. Rødsleth Teglbrænderies Muursteen ere nedsatte til følgende Priis, pr. 100 Heelbrændte 1 Rbdl. 4 s., pr. 100 Halvbrændte 4 Mk. 4 s.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-03-31
Paa Addresse-Contoiret faaes :De lave Kornpriser som Aarsag til den almindelige Standsning i Handel og Vandel. Oversat af det Tydske af Frederik Hoppe, Kammerherre og Hoflægermester. Med Jndledning og Anmærkninger af J. F. W. Schlegel, Conferentsraad, Dr. og Prof. i Lovkyndigheden, Ridder af Dannebrogen, indh. 3 Mk. P. D. Fabers Forsøg til Besvarelse af det Spørgsmaal: Gives der Midler til at forbedre Landmandens Kaar, og hvilke ere disse?" Faaes for 32 s. hos Boghandler Sadolin. J dette Foraar som sædvanlig udsælges hver Dag al brugelig Slags frisk og godt Haugefrøe, halv og lavstammede, ægte og uægte Frugttræer af forskjellige Arter af S. Thisted.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-03-31
En Beboelse for en honet Familie paa en reel Gade er at faae til Leie. Addresse-Contoiret anviser.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-03-31
Auctioner. Tirsdagen den 20de April om Formiddagen Kl. 10 bliver, i Følge det Kongelige Rentekammers Bestemmelse, foretaget Auction paa Aalborg Amtstue over Afgivten for Aaret 1823 af den Bispestolen tillagte Konge-Korntiende i Jngstrup Sogn, paa Vilkaar at Kjøberen selv opkræver Tiendekornet hos Vedkommende Ydere; alt efter de Conditioner som paa Auctionsstedet vorder fremlagte. Aalborg Amtstue den 31te Marts 1824. Wesenberg.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-03-31
Jfølge Dom og Udlæg bliver efter Vedkommendes Begjæring den Deel af Sædegaarden Skiortholt i Aasted Sogn, som tilhører Peder Andersen Støvring, staaende for Hartkorn Ager og Eng contribuabel Hovedgaardstaxt 14 Tdr. 7 Skpr. 1/2 Alb. stillet til 3 offentlige Auctioner, som holdes paa Tingstedet i Frederikshavn.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-03-31
den 26de Mai ) førstkommende, den 9de Juni ) Kl. 2 Eftermiddag. og den 23de Juni )
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-03-31
Bye- og Herredsfogedcontoiret i Frederikshavn, den 28de Marts 1824. Westenholz.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-03-31
Det saakaldte Bangsboe Strøegods beliggende i Flade, Gjerum, Understed, Karup og Hørbye Sogne til Beløb Hartkorn 42 Tdr. 3 Fdkr. 2 4/5 Alb. tilhørende Stephan Møllers Opbudsboe, bliver stillet til 3de offentlige Auctioner paa Tingstedet i Frederikshavn, den 30te Juni ) førstkommende, den 14de Juli ) Kl. 2 Eftermiddag. og den 28de Juli Conditionerne og Jordebogen er forinden til Eftersyn hos mig.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-03-31
Bye- og Herredsfogedcontoiret i Frederikshavn, den 28de Marts 1824. Westenholtz.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-03-31
Skiftecommissionen i sal. Etatsraad Kjellerups og efterlevende Enkefrues fælleds Boe lader ved Auctionen, som er berammet at holdes den 2den April næstkommende Formiddag Kl. 10 slet, tillige bortsælge: 14 Læster heel, 6 Læster halve og 2 Læster Fjerding Tønder Sildtræe, Alt Svensk Maal, en Deel tørre 10 a 12 Fods Fyrrebord m.v. Aalborg den 19de Marts 1824. Schmidt.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-04-01
Udlandet. Engelland.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-04-01
J Overhuset gjorde Marqvis af Landsdown en Motion om Anerkjendelsen af de sydamericanske Stater, som han foreslog, og anførte sine Grunde derfor. Grev Liverpools Svar derpaa kan ansees som en ny authentisk Fremsættelse af Engellands Politik, og maa derfor fremsættes lidt vidtløftig. Greven ansaae, ligesom Landsdown, Kolonier nes Gjenerobring af Spanien for en Chimære, ogsaa stemmede han overeens med ham i den Mening, at ingen Handel var saa fordeelagtig for Engelland, som den til Syd og Nordamerica; og Engelland havde jo og uforstyrret handlet med Sydamerica siden 1818. Marqvien havde desuden overseet det Vigtigste, Engellands nærværende Forhold til Kolonierne. Ved en Parlamentsact var Skibsfarten til America og derfra til Engelland hjemlet, og denne Forholdsregel var ved Lord Wellington bekjendtgjort alle europæiske Magter. Kort efter blev besluttet, at sende Konsuler til Sydamerica, som vel formedelst Kongressen i Verona blev udsat en Tid, men dog sidenefter fuldført, og dette tilsammentaget var vel saa godt, som den bedste Uafhængighedserklæring. Den ædle Marqvis forlanger alligevel, at Man skal give denne Erklæring. Men hvilken Magt, spørger Lord Liverpool, har vel Ret dertil, uden den, der fordum udøvede Souverainitæt over Kolonierne? Man siger fremdeles, vi skulde idet mindste knytte diplomatiske Forbindelser med de nye Stater. Men, spørger han, antyde da de for Huset fremlagte Papirer nogen Ulyst dertil for Fremtiden, Ved et saa vigtigt Skridt var Forsigtighed nødvendig. Saalænge altsaa Storbrittanien ikke har Ret til at anerkjende Sydamerica, og dette varer, saalænge Kampen der ikke er forbi - saalænge byder og Klogskab ikke at gjøre det. Engelland veed meget vel, hvorledes Frankerig har sig af i den nordamericanske Uafhængighedskrig, denne Magt erklærede Uafhængigheden, medens vore Soldater endnu stod i Marken. Men Gud bevare Storbrittanien fra, under slige Omstændigheder at følge dette Exempel. Men naar Kampen er tilende og Befolkningens almindelige Ønske da er for Skilsmissen, da er der en bestemt og umodsigelig Ret til at erkjende Folkets Uafhængighed. Baade Storbrittanien og Sydamerica nyder desuden i dette Øieblik alle de Fordele, som en Uafhængighedserklæring kan forskaffe dem, og at den formelle Anerkjendelse bliver udsat, er ond Villie ikke Skyld i. Jeg tør, siger han fremdeles, spørge enhver Columbier, Chilener a., om Ansættelsen af Ministre og Anerkjendelsen vilde være dem kjærere, end den Erklæring fra Engelland, at ingen tredie Magt maa blande sig i deres Anliggender, og Frankerigs Tilstaaelse, at det ingen Hensigter har paa Sydamerica. Jngen væsentlig Jnteresse for Engelland er forsømt; men Regjeringen vil endnu stedse lade Veien staae aaben for Spanien til dets egen og dets Koloniers Fordeel. Han stemmede altsaa imod Addressen. Da det strax efter kom til Stemning, blev Marqvis af Landsdowns Motion forkastet ved en Majoritæt af 61 Stemmer (nemlig 34 mod 95.)
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-04-01
Dagen efter kom i Underhuset de vestindiske Anliggender og Negerslavernes Behandling paa Bane. Canning holdt en Tale, der udmærkede sig ved exemplarisk Maadehold, hvorved han og vandt alle Tilhørerne. Hans Tale deelte sig i 2 Dele, i den Første meddeelte han de af Kongen nylig bifaldte Forholdsregler til Negrenes bedre Behandling. De bestod i: 1) Pidsken maa ikke bruges af Slaver og ikke anvendes paa Qvindekjønnet. 2) Pidsken maa ikke meere føres af Driveren i Marken, eiheller som summarisk Afstraffelse af Negeren af Mandkjønnet, og alene som Straf for behørig beviist og protokolleret Misforhold. 3) Der skal sørges for Negrenes Religionsunderviisning ved at ansætte 2 Biskopper med ordentlig Geistlighed under sig. 4) Ægteskaber skulle begunstiges, Familier ikke adskilles, og Slavernes Eiendom beskyttes ved positiv Lovgivning. 5) Der skal oprettes en Bank, hvori Negeren kan nedlægge det, han har tilovers af Penge, hvilket da ogsaa der er sikkret i alle Tilfælde for Herrernes Fordringer. 6) Slavernes Vidnesbyrd skulle antages under visse Jndskrækninger med Hensyn til deres personlige Karacteer. 7) Den Slave, der har erhvervet sig Formue, skal have Lov til at løskjøbe sig selv, med Kone og Børn. - Den anden Deel af hans Tale angik Undertrykkelsen af Slavehandelen, ved hvilken Leilighed han yttrede, at det ofte var foreslaaet, at erklære Slavehandelen for Sørøverie; men Man havde ved den Punkt gjort mange Misgreb, saaledes havde Man f. Ex. villet ansee Kongressen i Verona, der kun var en Forsamling af Souverainer, for competent til at erklære dette; men Engelland vilde da være det sidste Land, der indrømmede, at en Forbindelse af Regjeringer kunde beslutte en i sine Virkninger almindelig Lov, hvorunder Nationer, der ingen Deel havde havt deri, de jure skulde være indbegrebne. Det eneste Middel var, at enhver Nation for sig erklærede Slavehandelen for Sørøverie, og stillede den under de samme Love. Han gjorde derpaa Huset bekjendt med, at den engelske Regjering havde til kraftig Undertrykkelse af Slavehandelen afsluttet en Tractat med Nordamerica, hvorved Visitationsretten blev stipuleret, og føiede til, at da de to første Søemagter i Verden havde beqvemmet sig dertil, kunde Man nu med saameget mere Grund indbyde enhver anden Magt til Deeltagelse i dette Dyds og Velgiørenhedsforbund.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-04-01
J Mødet den 18de Marts androg Lord Russel paa, at de Papirer, der angik Spaniens Rømning af de Franske, skulde forelægges Huset, og Robert Wilson understøttede ham. Denne Sidste sagde, at han for 24 Timer siden havde faaet Underretning om, at den spanske Regjering havde tilbudt sig, at sende en Gesandt til Engelland, for at træde i Underhandling med de sydamericanske Deputerede, og at Spanien især vilde betinge sig betydelige Fordeele for sin Handel. Endvidere paastod han, at Kong Ferdinand vilde, naar han var befriet fra en fremmed Magts Jndflydelse, give Spanien en Constitution, og beraabte sig desangaaende paa Gen. Alavas Autoritet. Tilsidst gik han over til sine egne Privatforhold og søgte at retfærdiggjøre sin Opførsel under den spanske Krig. - Canning bemærkede i den Anledning i sin Tale, at Spaniens Rolighed fordrede den franske Armees Nærværelse. Da den rykkede ind, vare der især 3 Betingelser, der betegnede Hs. Majestæts Villie: 1) at Portugal ikke maatte angribes, 2, Frankerig ikke blande sig i de spanske Koloniers Anliggender, 3) og Spanien ikke forstedse være besat af franske Tropper. De To af disse Betingelser har Frankerig allerede trolig opfyldt, og hvorfor skulde Man nu tvivle om Opfyldelsen af den 3die Punkt, Den Fred og Roe og Beskyttelse mod Voldsomheder, der nu findes i Spanien, har Man alene den franske Armee at takke for. Ogsaa turde han maaskee sige, at Tidspunkten til Spaniens Rømning allerede var angivet, nemlig den, der først var bestemt. Frankerig, ønsker Jntet mere, end snart at faae sin Armee hjem. Forresten beskrev han Sir Roberts Hændelser, hans Afreise i en svær falmouther Postvogn med en spansk Cavalleriegenerals Uniform i sin Kuffert a. med et saadant Lune og Vid, at Huset næsten ikke kunde holde op igjen med at lee Rus sels Motion faldt naturligviis igjennem.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-04-01
Blandinger. Da Kongen af Frankrige nylig var ude at kjøre en Tour, gik hans Vogn istykker, men eftersom der altid kjører en tom Reversevogn bagefter, satte Man Hs. M. deri.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-04-01
J Journal des Debats af 8de Marts læses en meget smigrende Bedømmelse over vor Landsmands VioloncellieFrederik Funks Concert i Paris den 4de dennes. Han sammenlignes og sættes i denne Opsats ved Siden af Rom berg, Bohrer og Norblin, de berømteste nulevende Solospillere paa dette Jnstrument.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-04-01
Det forsikres, at Avisberetningerne om den bekjendte Mordbrænderbande i Bayern langtfra ikke (som ellers gjerne er Tilfældet) kunne kaldes overdrevne; men de skrækkeligste og over hele Riget udbredte Planer skulle være opdagede. Saaledes skulde f. Ex. Fürth, Nürnberg og Erlangen i en og samme Nat have været stukket i Brand m.m. fl.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-04-01
J Køln er en Skuespiller dræbt i en Duel med en Offficeer, over en Skuespillerinde, for hvem han Aftenen føri et Sørgespil ogsaa blev skudt paa - Theatret. Morderen er flygtet, hans Secundant derimod hæftet.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-04-01
Jnstrumentmager Buschmann i Berlin har faaet Patent paa et nyt opfundet Strenge-Jnstrument, som han har kaldet Terpodion.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-04-01
En Jrlænder ved Navn Burns, der i mange Aar har arbeidet i Glasgow som Haandlanger, har arvet en Onkel i Ostindien og derved bleven Eier af 190,000 Pd. Sterling, i Penge, endeel store Plantager og 5 Skibe. Spontinis brillante Opera, Olympia, blev nylig opført i Darmstadt, og Storhertugen dirigeerte selv Orchestret. (Beretningen tilføier ikke, om Hans Kongelige Høihed gjorde det ligesaa godt som fordum Keiser Carl den 6te, hvem en troskyldig gammel Musiker gjorde den Compliment: "Deres Majestæt kunde være Capelmester, naar det skulde være, hvortil Keiseren svarte: "Tak, min gode Ven, jeg befinder mig ret vel ved det, jeg er!")J Frankerige er nylig passeret, at en gammel Bondekone paa 65 Aar lagde sin Datters diende Barn til sit Bryst, og at Barnet ved at suge, frembragte Meik, saa at hun nu vedbliver at give det Die.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-04-01
En anden mærkelig phystologisk men sørgelig Erfaring, berettes fra London, nemlig at en Brygger ved Navn Stirling havde skudt sig, og at han levede fra Mandag til Fredag, uagtet Kuglen var gaaet igjennem begge Tinding benene. Jesuiterne, der nu træde frem igjen i flere af de katholske Lande, begynde alt at vise deres Dristighed. J Frankrige have de udstædt en katholsk Memorial, hvori de love at redde Verden fra de usalige Følger af den for 300 Aar siden stiftede lutherske Reformation, og opfordre alle store Souverainer til at gaae over til den romerske Kirke. Og denne Overgang ere de dumdristige nok til at udgive for det eneste Middel mod det Anarkie som ifølge deres Mening undergraver Souverainernes Throne!
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-04-01
Ved Bourdeaux er nu ogsaa, til Guds formeentlige Velbehagelighed, oprettet et Trappiste, eller Selvplager=Kloster.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-04-01
J London Chroniele for 11te Februar d. A. læses følgende mærkelige Stykke om Napoleons projecterede Flugt"Det er ikke almindelig bekjendt, at Smugleren Johnson var i Færd med at bygge i Vattersen et Skib, i det Øiemeed at befrie Napoleon fra Øen St. Heleng. Skibet var over 90 Fod langt og af 100 Tønders Drægtighed. Det var bygt af Halvtomme-Planker. To saadanne Planker bleve lagte i en vertical og de andre to i en horizontal Stilling. Plankerne vare saa vel sammenføiede med Cement, at Skibets Sider ikke vare tykkere end et almindeligt Vaskerkars. Masterne vare saaledes indrettede, at de kunde nedlades lige med Dækket, og hele Skibet kunde sænkes, tilligemed sin ombord havende Besætning, uden Fare. Der var gjort betydelige Indretninger til at forsyne Fartøiet med frisk Luft. Planen var, at seile en Nat indtil en kort Afstand fra St. Helen og sænke Skibet. indtil den næste eller følgende Nat, naar Bonaparte saae sig istand til at udføre sin Flugt til Strandbredden; thi de skulde Skibet reises igjen, tage Ex Keiseren ombord og seile bort med ham i Mørkningen. Men det hændtes imidlertid, at Napoleon døde førend Skibet var ganske færdigt. Efterretningen om hans Død indløb samme Dag, Skibet skulde kobberforhudes. Johnson skulde have 40,000 Pd. St. saasnart Skibet havde stukket i Søen, uberegnet den Belønning, han kunde vente sig, naar Planen lykkedes." Denne Johnson havde i Forveien tilbudet Admiralitetet sin Tjeneste, og forsikkret, at kunne lade ethvert Skib flyve op uden selv at beskadiges. Han gjorde ogsaa en heldig Prøve paa Themsen med en Barcasse, som han nærmede sig under Vandet og sprængte i Luften.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-04-01
Fædrelandet.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-04-01
Kjøbenhavn. Under 10de October f. A. er Admiral Løvenørn valgt til Medlem af det Kongl. Bidenskabernes Selskab i Lissabon. En Placat af 16de Marts befaler: at alle Skippere, som ankomme til Holmis (ved Jndløbet af Flensborgs Fjord), skulle der formelig standse deres Fartøier og derefter melde sig hos den derværende Controlleur, samt aflevere deres Skibspapirer, for af ham at blive paa anordnet Maade expederede.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-04-01
Vor store Sprogkyndige, Professor Rask, har udgivet en spansk Grammatik, efter en ny Plan.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-04-01
Skibet Amicitia, ført af Skipper Madsen, bestemt fra Lissabon til Pernambuco, er den 20de December sidstl. bleven opbragt til Rio Janeiro af den brasilianske Eskadre. Skibet Alexander, ført af Skipper Rabe, ankom den 23de December sidstl. til det gode Haabs Forbierg, hvorfra det atter er afseilet til Kjøbenhavn den 1ste Januar d. A.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-04-01
Skibet Dorothea, Skipper Beckstadlus, som forlod Arendal den 16de Februar, er total forliist paa den jydske Kyst ved Aagaard.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-04-01
Jfølge en i Skilderiet meddeelt Beregning, er der i Bidrag til Monumentets Opreisning ved Sehestedt ialt indkommen 3675 Rbd. 95 s. rede Sølv, som, med Undtagelse af circa 600 Rbd. til Opbyggelsen af et Huus for den til Opsyn ved Monumentet ansatte Jndvalid, altsammen er medgaaet i Omkostningerne.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-04-01
Hamborgerne begynde at speculere i vore Statspapirer. Forleden skal en Hamborger i Kjøbenhavn have opkjøbt for 100,000 Rbd. til 81 Stykket og strax Dagen efter have solgt dem med 4 Procents Vinding.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-04-01
Kjøbenhavns Torvepriser, den 26de Marts: Rug 2 Rbd. 4 Mk. 8 s. a 3 Rbd.; Hvede 4 Rbd. 3 Mk. a 5 Rbd.; Byg 2 Rbd. 1 Mk. a 2 Rbd. 1 Mk. 8 s.; Havre 1 Rbd. 4 Mk. a 1 Rbd. 5 Mk. 8 s.; Ærter 2 Rbd. 4 Mk. 8 s. a 3 Rbd. 3 Mk. Tønden. - Røget Flæsk 1 Rbd. 4 Mk. 8 s. a 2 Rbd.; Grønsaltet Flæsk 1 Rbd. 2 Mk. a 1 Rbd. 3 Mk. Lispundet.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-04-01
Blandinger. Af tvende Personer, der Natten til den 15de Marts bleve trufne af Geværskud i Ugleholts Skov, under Grevskabet Knuthenborg, er den ene skudt død paa Stedet og den anden betydelig saaret. J denne Anledning er Skov fogdens Søn, som sigtet, arresteret. Underretning om de nærmere Omstændigheder forventes.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-04-01
J disse Dage har en Person under Grevskabet Christianssæde hængt sig; formodenlig af Frygt for Følgerne af et afham formeentlig begaaet Bedragerie.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-04-01
Skibe, ind- og udclarerede ved Aalborg Toldkammer.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-04-01
Den 29de Marts. Jndclarerede, Skipper M. Andersen fra Tønsberg med Trælast. A. Møller fra Bornholm med Stueuhre. - Udclarerede, Skipper N. Anthonisen til Altona med Huder, Skind, Uld, Smør og Aal. O. A. A. Breum til Kjøbenhavn med Byg, Havre og saltede Sild. Th. Pank til Amsterdam med Havre. S. Willumsen til Kjøbenhavn med saltede Sild, Havre og Smør m. m. Den 30te. Jndclarerede, Skipper Th. Nielsen fra Frederikshavn med Hør og tør Fisk. H. Hansen fra Randers med Brændeviin og Malt. - Udclarerede, S. Hoffmann til Kjøbenhavn med saltede Sild, Skind og Havre. H. Westernes til Nestved med saltede Sild. J. Jensen til Sæbye, ballastet. C. Jensen til Frederikshavn, ballastet. L. P. Nisted til Kjøbenhavn med Havre, saltede Sild og Aal. A. Johnson og S. N. Svare til Drammen med Korn og Fedevare.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-04-01
Den 31te. Jndclareret, Skipper J. Christensen fra Veile, med Fløttegods, Tobaksblade, Brænde og Tømmer. - Udclarerede, B. Geneske til Kjøbenhavn med Havre. A. Olsen til Norge med Korn og Fedevare. P. Haaning til Kjøbenhavn med Byg.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-04-01
Bekjendtgjørelser. Det blev mit sørgelige Lod at Døden den 30te Marts berøvede mig den ømmeste Hustrue Frederikke Margrethe Jensdatter, efterat hun neppe et Aar med mig trofast havde deelt Livets Sørger og Glæder. Den Afdøde var født den 11te Novbr. 1791. Den 24de Mai 1823 indgik hun Ægteskab med mig. Enhver der kiendte den Afdødes Værd som Menneske, som Christen og som Ægtefælle, vil billige min Sorg, og kun de kunne skatte mit Tab. Kun Religionen, der hæver os over det Forgjængelige, der aabner os Udsigter i et høiere Liv, kan skjænke mig Kraft til at bære min Skjebne, ligesom det ogsaa stedse var fra denne Kilde, den Afdøde hentede Trøst i sine mørke Tiner. Aalborg den 1ste April 1824. Lars Engelund. Nylig har forladt Pressen,
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-04-01
Sørøveri mellem Skagen og Gothenborg, eller Acter og Dom i Sagen betræffende det paa Sluppen Di Frau Metta, Capt. And. Math. Norbye af Fans, den 9de Mai 1823 begaaede voldsomme Overfald med Mord paa Besætningen og Plyndring af Lasten. Fra Svensk oversat ved Peter N. Skovgaard. Andet Hæfte. Faaes paa Addresse-Contoiret for 3 Mk. Tegn. Sammesteds kan erholdes det forhen udkomne første Hæfte for 2 Mk. 8 s. Tegn.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-04-01
Hos Undertegnede modtages og forfærdiges nu og i Fremtiden alt Slags moderne, saavelsom simpelt Fruentimmer= samt Mands=Skrædderarbeide. Godt Arbeide, redelig og reel Behandling samt de billigste Priser, kan Enhver være forsikret om. J. S. Meyer, senior, Skrædermester, boende i Hjelmerstald No. 497.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-04-01
Norges Riges Toldcalender, med nogle statistiske Underretninger og ethvert af Landets 18 Søestæder, af Capitain Gruner, faaes hos L. Boggild for 1 Rbdlr. N. V. Østerhedegaard i Vesterbrønderslev Sogn, af Hartkorn 2 Tdr. 4 Skpr. 1 Fkr., med Udsæd 9 Tdr. Rug, 4 Tdr. Byg og 8 Tdr. Havre, agtes bortsolgt af Eieren Søren Albretsens Enke i Hjermislevgaards Mølle, og kan strax tiltrædes. Liebhabere ville melde sig hos Eieren, der foreviser Eiendommen og afhandler det fornødne. Et sædeligt ungt Fruentimmer med gode Vidnesbyrd, der kan paatage sig at forestaae en landlig Huusholdning til førstkommende Maj, vilde desangaaende som snarest afgive sin Addresse paa Addresse-Contoiret i Aalborg, i en forseglet Billet med Udskrift F. C. H.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-04-01
Hos Forpagter Møller paa Restrup kan erholdes godt Sættekartofler i tønde og skjeppeviis a 12 s. Skjeppen.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-04-01
Undertegnede ønsker sig nogle Pigebørn at undervise i Fruentimmerskrædersyning, samt Maal og Tilskjæring. De som vilde anbetroe mig deres Børn til Underviisning, lover jeg den blideste Omgang og billigste Betaling, som i alle Dele skal blive Formaalet for mine Bestræbelser. Aalborg den 26de Februari 1824. Ane Catrine Bægnal, paa Hjørnet af Vesteraae og Urbandsgade.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-04-01
Proclama. Huusmand Svend Jensen, med Tilnavn Skjøt, i Gjersbøll Bye, Snedsted Sogn, Hassing Herred, har opgivet sit Boe til Skifterettens Behandling, til Deeling imellem sine Creditorer. Thi indkaldes derfor herved, med 12 Ugers Varsel, Alle de, der i nogen Maade formene sig at have No net at fordre hos bemeldte Svend Jensen Skjøt, eller hans Boe, til at anmelde og beviisliggjøre deres formeentlig havende Krav for undertegnede Skifteforvalter. Hassing-Refs=Herreders Contoir paa Vestervigkloster, den 23de Marts 1824. Fischer.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-04-01
Da Jens Thomasen, forhen værende Handelsmand i Thisted, men nu Gaardeler og Beboer i Vesterbye, Vestervig Sogn, Refs Herred, har opgivet sit Boe til Skifterettens Behandling til Deeling imellem sine Creditorer, saa indkaldes herved, med 12 Ugers Varsel, Alle de, der i navnlige Henseender maatte formeene sig at have noget Krav paa bemeldte Jens Thomasen, eller nu hans Boe, til for mig som Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres formeentlig havende Krav. Hassing=Refs=Herreders=Contoir paa Vestervigkloster, den 23de Marts 1824. Fischer.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-04-01
Licitation. Tirsdagen den 6te April næstkommende om Formiddagen Kl. 10 slet, bliver paa Aalborg Raadstue afholdt offentlig Licitation over Opførselsen af en Steenkiste paa Vesterbroe udfor Frederikskilde. Aalborg den 31te Marts 1824. Schmidt.