JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-11-09
Hovedgaarden Nørlunds Ladebygning (mellem Aalborg og Hobro) er i Løverdags afbrændt. Forpagteren, Kammerraad Jngerslew, havde Aftenen iforveien ladet tegne Assurance i den indbyrdes Assuranceforening til Beløb af 10,810 I. (Aalb. Av.)¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-11-09
(J et senere Nr. berigtiger Aalb. Avis denne sin Angivelse saaledes, at der af den anførte Assurancesum havde allerede i August været tegnet 8,1100, og kun de øvrige i Fredags Middags, hvilken sidste Police endnu ikke var kommen Eieren tilhænde da Branden fandt Sted.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-11-09
Det bekiendte van Dinterske Menageri, der en Tidlang har været at see i Odense, er i Fredags afreist derfra til Fredericia, Horsens og Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-11-09
Det Aarhusianske Bankcontoir har, ifølge sit aflagte Regnskab for det sidstforløbne Bankaar, havt følgende Forretninger: Omsætninger i Hamb. Bco ved Kjøb af Bancovexler 1,442,000 F. Trasseret paa Hamborg og Altona har Contoiret for 1,252,000 s. Disconteret indenbyes Vexler for 1,435,000 £. Udlaant 476,000 18. Beløbet af de udlaante Summer i faste Eiendomme udgjorde indtil 31te Juli 1842 1,111,000 18, og mod haandfaaet Pant 477,000 £.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-11-09
Handels-Efterretninger. Paa Grund af den herskende Flauhed i Uldhandelen havde dennegang ingen udenlandsk Kjøber indfundet sig til Uldmarkedet i Randers, og ligeledes vare kun faa Commissioner til Jndkjøb indløbne dertil. Dog solgtes til en sjællandsk Fabrikant og nogle Handlende i Randers c. 6000 D af diverse Sorter. Blandet, meest engelsk Race-Uld, fra 44 til 52, 8, og alm. jydsk Uld, nogenlunde godt sorteret, fra 41 til 46 B.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-11-09
Strandinger. Paa Hennegaards Strandlehn er ifølge Ribe Avis strandet en engelsk Skonnert, som var bestemt til Stettin, med 638 Jernbaneskinner. En engelsk Brig er total forliist ved Suderoog. Mandskabet var indbragt til Tønning. En svensk Galease, bestemt til Middelfart, er kantret, og Besætningen druknet, paa Capt. og een Mand nær. Aarhuus. Sparregaarden, halvtredie Miil herfra, noget hiinsides Løgtenkroe, afbrændte igaar Aftes, som det hedder: i Bund og Grund.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-11-09
Bekjendtgjørelser. At min kjære Steddatter, Jomfru Elisabeth Marie Saxtorph, i Aarhuus, 48 Aar gammel, efter mange Aars tunge Lidelser og Sygeleie, omskiftede Tiden med Evigheden, ved en rolig Død den 5te dennes, bekjendtgjøres sørgeligst for fraværende Slægt og Venner. Feldballe Præstegaard, den 7de Novbr. 1842. ader. Harmonien.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-11-09
Da flere ere proponerede til Optagelse som Medlemmer i Klubben, afholdes i Henhold til Lovens § 14, Fredagen den 11te dennes, om Aftenen Kl. 7, en extra Generalforsamling, hvortil Selskabets ærede Medlemmer behageligst ville give Møde. Directionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-11-09
Fredagen den 11te dennes, om Eftermiddagen Kl. 2, afholdes Auction paa Byens Raadhuus over adskilligt Løsøre, hvori er effectueret Udlæg for Arrest- og Sag omkostninger, hvilket herved bekjendtgjøres. Aarhuus, d. 8de Novbr. 1842. Efter Constitution Nyssum.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-11-09
Efter Reqvisition af Procurator Bjerring i Randers, paa vedkommende Forligs- og Udlægshavers Vegne, bliver det Skorsteensfeier Schulz's Enke, Ane Cathrine Schulz, tilhørende og under Matr. M 580 Litr. 3 i denne Byes Vinkelstræde beliggende Sted, bestaaende af 5 Fag, opført af Grundmuur til Gaden og Bindingsværk, til Gaarden, med iværende Kakkelovne og tilliggende Gaardsplads samt Brædde=Halvtag, opraabt til Bortsalg ved 3de offentlige Auctioner, som afholdes: Mandagen den 19de December 1842, Mandagen den 9de Januar 1843, og Mandagen den 23de samme Maaned, hver Dags Eftermiddag Kl. 2. Første og anden Auction afholdes paa Byens Raadhuus; men tredie Auction i selve Stedet. Dette bekjendtgjøres herved i Overeensstemmelse med Placaten 22de April 1817, til alle Vedkommendes Efterretning. Randers Auctionscontoir, den 1ste November 1842. G. A. Koefoed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-11-09
Ved Proclama af Dags Dato, som læses i vedkommende Under- og Overret, ere Alle og Enhver, som maatte formene at have Noget at fordre i Stervboet efter Garver Johannes Grønvaldt og tidligere afdøde Hustru Marie Cathrine Laursdatter i Randers, indkaldte med 12 Ugers Varsel – ifølge Pl. 2den Juni 1819 - til at anmelde og beviisliggjøre Saadant for Undertegnede, der ere befuldmægtigede af bemeldte Afdødes Arvinger; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Randers, den 26de October 1842. Bierring. Olsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-11-09
Da det har viist sig ugjörligt at holde Circulationen af Böger i tilbørlig Gang imellem Medlemmerne af den geistlige Læseforening for Horsens By og Omegn, er det vedtaget af de fleste Medlemmer at hæve Foreningen. Som Følge deraf ville Foreningens Böger blive solgte i dets Forsamlingslocale Tirsdagen den 15de Novbr., om Formiddagen Kl. 11. Dette bekjendtgjøres til Efterretning for Vedkommende, med Anmodning om, at ethvert Medlem, som har nogen Taske, nyere eller ældre, snarest muligt uden videre Circulation ville behageligst tilstille Undertegnede den. Horsens, i October 1842. P. C. J. Rasmussen, p. t. Secretair.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-11-09
At jeg fra idag af har overdraget min Boutique- og Detaille-Handel til dHrr. H. C. Liisberg & Nybroe, tillader jeg mig herved at bekjendtgjøre for mine ærede Kunder med den bemærkning, at jeg fremdeles vedbliver at gjøre Indkjøb af Landets Producter i Partier og holde Lager af grove Varer. Aarhuus, den 1ste Novbr. 1812. P. Herskind. H. C. Liisberg i Nybroe, i Hr. Consul Herskinds Gaard paa Frederiksgade, tillade sig, i Henhold til Ovenstaaende, at anbefale et vel assorteret Lager af Trælæst, bestaaende for en Deel af et stort Parti fortrinlig gode tørre Fur- : Gran Bord, Bjælker og Lægter i forskjellige Dimensioner, et velassorteret Lager af Jern, saasom fiint & ordinairt, Stockholm & norskt Kræftens, engelsk fladt, fiirkantet samt russiskt Zobel-Jern i alle Dimensioner, engelsk val set Baandjern, svenske og engelske Jernplader, færøisk og finsk Rodskiær, Tjære i hele & halve Tønder, spansk & Liverpool Salt, Libauer & Oberlandsk Kron=Hør, alle Sorter Urtekram & Colonial=Vare, forskjellige Sorter Tobakker, Brændeviin, Aqvavit, Rom, Punsch Extract, Viin & Øleddike, raffineret & uraffineret Roeolie, grøn a hvid Sæbe, med m. m., som Alt sælges billigst muligt. Aarhuus, den 1ste Novbr. 1842.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-11-09
Ægte St. Croix Rom, franske Svedsker, lyst Havanna=Sukker, engelsk Jern= og Baandjern, samt god Caffe, faaes i Partier meget billigt hos H. C. Liisberg & Arbroe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-11-09
- Bedste dobbelte Uldkarter, Som i alle Størrelser, tydske & engelske Hakkelseknive, Jerngryder og Muldfiel, faaes billigt hos H. C. Liisberg & Rybroe. Brabandter Gles faaes, saavel i hele Kister, som i Tavler, billigt hos H. C. Liisberg & Nybroe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-11-09
Mode- og Manufacturvarer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-11-09
I de sidste Dage har jeg forøget mit Varelager med et smukt Udvalg af de moderneste uldne og halvuldne kjole- og Kaabetøier, mørke Mousselind'laine, coul., tærnet og glat Multum, billige mørke Sirtzer, et stort Assortement af alle brugelige Silke Flors-, Silke- & Uld, Silke- & Bomulds-Shawler, c. Tørklæder, Silkeforklæder, Florsslörer, Tartan, Camelot, ulden og Bomulds-Damask, Moreen, Gardinnetteldug & Mousseliner, Fryndser, sort Atlask med Guldkant, flere Sorter Silketøier, CoburgerBolster, Bomulds-Dito, Olmerdug, Creas-Lærreder, i alle Nre., Cambrics, Jaconet, glat og broscheret Moll, dito Lenon, Kammerdug, Sherting, Stout, Tvistlærred, Halvlærred, Bommesi, Multum, Svane bay, Flonell, Bordtæpper, Snoretøi, Corsettøi, Lærreds-Lommetørklæder, Bobbinetter, Strimler og Blonder, Bomuldsvatter, Silke- og Bomulds Paraplyer, glatte og sigur. Baand i alle Farver og Breder, Bomulds- og Rasmager-Strømper, Handsker, hvidt og coul. Strikkegarn, Sexcord paa Ruller og i Dokker, blaa og hvid engelsk Traad, Synaale. Silke, ubl., bl. og farvede Tvister, etc. etc. etc.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-11-09
For Herrer anbefales: Silke-, Tuilinets-, Halvsilke- og Piquets-Vestetöier, fiint Brunel, Silke- og Brunels-Halsbind med og uden Kraver, sorte Silketørklæder, Slips, Pan salons, Bomuldshuer, m. m. Tillige undlader jeg ikke at tilføie, at jeg ved ugentlig Tilførsel af nye Varer vil fölge Tiden med et sorteret Lager og levere til billige Priser. Wilhelm Hviid.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-11-09
Hos Undertegnede er i disse Dage arriveret fra Kjøbenhavn endeel nye og smukke Vinterhatte. Sammesteds modtages Bestillinger paa Hatte og Kapper. M. Winther, boende paa Rosensgade Hs 158.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-11-09
Til behagelig Underretning saavel for mine hidtil havende Kunder som og for Enhver, der fremdeles vil forunde mig Arbeide, undlader jeg ikke at tilkjendegive, at min Bopæl nu er i Skolegyden ligeover for Latinskolen. Aarhuus, den 4de November 1842. H. Christophersen, Skrædermester.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-11-09
Da jeg Undertegnede, som i en Tid af flere Aar har været i Udlandet, nylig har etableret mig i Fredericia som Sadelmagermester, saa tager jeg mig herved den Frihed at anbefale mig til de Herskaber som ville beære mig med deres Arbeide; til enhver Artikel som henhører til Sadelmagerarbeide, Vognarbeide, samt Meubel= og Tapeet Arbeide, for hvilket jeg stedse skal beflitte mig efter, at tilfredsstille enhver af mine Kunder med smukt og godt Arbeide. Tillige er hos mig en nye meget smuk engelsk Herre=Saddel billig tilkjøbs, alt af engelsk Læder, som er af mig forfærdiget til Mesterstykke. Fredericia, den 4de November 1842. C. L. Vollerzen, Sadelmagermester, boende i Vendersgaden Nr. 504, ved Volden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-11-09
Gaarden Stjernholm, beliggende tæt udenfor Horsens, med tilhørende Hauge og Jordlod, er at faae tilleie, og kan tiltrædes strax, eller til Paaske Flyttetid 1843. Bygningerne der ere grundmurede, og af nye opførte for 5 af 6 Aar siden, afgive en herskabelig Bopæl. Alle Værelserne i Hovedbygningen ere gibsede. Der kan beqvemt boe 2 Familier, da der i Kielder=Etagen er indrettet 2 Kjøkkener. I Sidebygningen er indrettet en Stald for 4 Heste og 4 Køer, samt Vognremisse med flere Beqvemmeligheder. I Gaarden er fortrinlig Vand. Beliggenheden er meget smuk, med Udsigt over Horsens Fjord til de smukke Egne ved Boller, Jensgaard og Steensballe Trykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkerie. gaard. Lysthavende behage enten personlig, eller i portofrie Breve, at henvende dem til undertegnede Eier. Horsens, den 5te November 1842. Brøchner.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-11-09
Et ungt dannet Menneske, som har underkastet sig Examen ved Seminariet i Lyngbye, og som kan paatage sig at give Underviisning i det tydske og franske Sprog, foruden i de almindelige Underviisningsgjenstande, ansker Plads som Huuslærer i en Familie, enten strax, eller til Nytaar. Det nærmere desangaaende kan erfares, naar man vil behage at henvende sig til Sognepræst Buhl i Carlbye ved Grenaae. Mærk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-11-09
En duelig Muurmester vil finde rigelig Næring ved at nedsætte sig i Grenaae Kjøbstad, thi baade Bye og Omegn trænge høiligen til endnu en saadan, Flere Beboere af Grenaae og Landmænd af Stadens Omegn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-11-09
De Tjenestetiender, som have Skudsmaale henliggende paa Fæstecontoiret, saavel fra afvigte 1ste November, som de foregaaende Flyttetider, anmodes herved om, snarest mueligt at afhente samme. Aarhuus Fæstecontoir, den 8de Novbr. 1842. A. Hansen, const.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-11-09
Hvor nogle honette Personer daglig kan erholde god og proper Middagspise, for en billig Betaling, anviser A. Hansen, Commissionair. Kobuder, Hestehuder, Faare- og Lammeskind, samt Uld, kjøbes i større og mindre Partier af J. H. Agerup. ved Aaen. Z. L. L. Hesteheder. kjøbes som sædvanlig, i større og mindre Partier, til høieste Priis mulig af 3. J. Lev i Horsens. 800 Rbd. rede Sølv, tilhørende Umyndige, ere strax at erholde tillaans, imod vedbørlig Sikkerhed. Nørhald, Støvring, Salthen Herreders Contoir, den 2den November 1842. Wesenberg. 90,000 Stkr. Muursteen staae til Salg ved Wosnæsgaards Teglværk. En Meerskums Pibe med Sølvbeslag er tabt den 2den November fra Djørup til Koldt. Den retsindige Finder ville, mod en passende Douceur, aflevere samme til Rasmus Sørensen i Koldt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-11-09
Et sølvbeslagen Meerskums Pibe, er for en Tid siden funden imellem Egaaebro og Schjering, og kan Eieren, mod dette Avertissements Betaling og en passende Findeløn, erholde samme tilbage, ved at henvende sig til Kludesamler Rasmus Pedersen Schmeck i Hum i Sønderherred.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-11-09
Paa Veien imellem Aarhuus og Søbyvad er forrige Tirsdags tabt af en Vogn en forseglet Sæk med 3 Læ Hør, som den retsindige Finder bedes, mod en passende Douceur, at aflevere til Kjøbmand Hald i Aar huus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-11-09
For 14 Dage siden er fra Egaae By bortkommen en rødhielmet Koe, omtrent 16 Aar gl. - For Tilveiebringelsen udloves en passende Douceur af Søren Jensen ude, i Egaae.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-11-09
Paa Veien fra Vesterport igjennem Hasle forbi Holmstrupgaard og tilbage, formodes Onsdagen den 3die dennes tabt en Lakaiqvast, som Finderen imod en Douceur bedes at aflevere i Dynkarken M 366 her i Byen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-11-09
Femte Oplag af Gotsches Læsebog for Almueskolerne i Danmark, er af Forlæggeren ogsaa tilsendt den jessenske Boghandling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-11-09
Af samtlige Cancelliraad S. Hempels Forlagsskrivter haves Commissions=Oplag i den jessenske Boghandling, hvor trykte Cataloger over bemeldte Forlagsskrivter, gratis kunne erholdes.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-11-09
Hermed et Følgeblad.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-11-09
Følgeblad til Aarhuus Stiftstidende,200.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-11-09
Stænderforsamlingen i Viborg. Et af Kammerherre Benzon indgivet Andragende fra Grev Reventlow paa Lolland om, at Landalmuen, især af Huusmands- og Jnderstklassen, maatte sogne og pastoratviis meddeles Privilegium til at drive Høker handel paa Landet, mødte megen Modsigelse, idet man meente, at der paa Landet ikke føltes nogen sand Trang til den foreslaaede Høkerhandel, og at en saadan vilde lede til Forfalskning af Varerne, da de foreslaaede Høkere ikke vilde paa en ærlig Maade kunne finde deres Udkomme, samt til Smugkroer, Sviir og Brændeviins drik. Da det derfor sattes under Afstemning, om der i Anledning af dette Forslag skulde nedsættes nogen Comitee, blev dette med 26 St. mod 20 besvaret benægtende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-11-09
Angaaende Kammerraad Wulffs Andragende omConsumtionens Ophævelse og Brænderiernes Frigivelse sagde Oberst Brock: "Hvad den frie Brændeviinsbrænden paa Landet angaaer, da kan det ikke betvivles, at en saadan Tilladelse har været høist skadelig, og jeg maa gjøre opmærksom paa, at man nu i Norge, har bestemt, at al Brændeviinsbrænden skal ophøre om 10 Aar. (Hertil bemærkede Commissarius, at denne Storthingsbeslutning var ikke sanctioneret af Kongen. Men hvis Storthinget endnu 3 Gange fornyer sin Beslutning, behøves ei den kgl. Sanction.) Naar det er skeet, vil man kunne indskrænke Brændeviinsbrændingen, til Kjøbstæderne alene, hvor den kan controlleres, og derefter vil det være den rette Tid til Afgiftens Forhøielse, der i og for sig ikke vil føles synderligt, thi forDen der drikker 16 Snapse kan det dog ikke være nogen stor Byrde at betale 1 mere for disse. Hertil føiede. Commissarius, at det egentlig kun var Brændeviinsdrikkere som besværedes ved den høiere Afgift i Kjøbenhavn, og at man endog har paastaaet, at denne er fordeelagtig for Brændeviinsproducenterne, da den Godtgjørelse som gives ved Udførselen, skal være saa rigelig, at den mere end dækker den forøgede Afgift ved Productionen. Men naar Portconsumtionen og dermed Tilsynet i Portene blev ophævet, saa vilde Brændeviin kunne indføres til Kjøbenhavn fra andre Steder uden Afgifts Erlæggelse, ligesom de khvnske Brændeviinsbrændere ingen Godtgjørelse vilde kunde faae ved Udførselen."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-11-09
Fra flere Beboere i Sielle var der indsendt et Andrag. om skadeligt Vands Afledning og Møllernes der med i Strid staaende Rettigheder. Cancellie. Jngerslev bemærkede, at Forsamlingen allerede tvende Gange iforveien har indgivet Petition om samme Gjenstand, men da det kgl. Rentekammer imidlertid ikke er blevet færdigt med det attraaede Lovudkast, saae han ikke, at der er noget i Veien for ogsaa 3die Gang at petitionere derom. Præsidenten bemærkede, at Lovudkastet allerede har været udarbeidet af Rentekammeret og af dette foredraget i Statsraadet saaledes at Sagen formeentlig vil blive den næste Forsamling forelagt. Jensen og Schjøtt stemte mod Comitee. Da fremstod Proponenten, Black (der selv er Møller) og sagde, hvorlunde han ikke kunde troe, at Nogen vilde lade sig lede af sin Jnteresse i denne Sag, og at han var overbeviist om, at hvis Enhver fik Lov til at formalle Korn og bruge det han er i Besiddelse af, da vilde Statens almindelige Vel derved betydeligt fremmes. "Og skulde jeg da – saaledes endte han - naar jeg staaer her paa Folkethinget, trods denne min Overbeviisning lade mig lede af egen Jnteresse, da fortjente jeg, at der for mig opreistes en saadan Støtte som den der for nylig borttoges fra Ulfeldtsplads Efter at Præsident og Vicepræsident havde taget til Gjenmæle mod de brugte Yttringer, som nu ogsaa foranledigede Jngerslev til at stemme mod Comitee, bemærkede Ole Kirk, at den Omstændighed, at man ikke billiger de Udtryk, som Propr. har betjent sig af, ikke bør have den Jndflydelse, at Andragendet ikke kommer under Overveielse, saa meget mindre - tilføiede han - som en Mand af vor Stilling let kan komme til at bruge Ord, som han siden ønsker at han ikke havde brugt." Denne smukt anvendte og velmeente Yttring det fortryder mig aldeles ikke, hvad jeg har sagt. Det forekommer mig, at naar der her i Forsamlingen skal tales med nogen Virkning, maa man bruge kraftige (!) Ord, ellers udretter man Intet. Ved Afstemningen blev Andragendet med 50 St. imod 1 afviist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-11-09
Den 25de Octbr. interpellerede Justitsraad With den kgl. Commissarius om, hvorvidt det Rygte var grundet, at Sagen om almindelig Værnepligt har været under Forhandling i Collegierne og at et Lovudkast herom kan ventes forelagt Stændernes næste Forsamling, eftersom han i modsat Fald var rede til at bringe denne Sag paa Bane og tillige andrage paa, at hele den militaire Lovgivning maatte underkastes en Revision thi tilføiede han - jeg anseer det for en nødvendig Betingelse for almindelig Værnepligts Indførelse, at disse forældede Love fra det 17de Aarhundrede, hvori den først for faa Aar siden knækkede Spidsrod og Corporalstokken, der endnu jevnlig rører sig, spille Hovedrollen, undergaae en Forandring." Commissarius svarede hertil, at et Udkast til en Anordn. om alm. Værnepligt var udarbeidet, men at det var blevet for silde dennegang at forelægge den for de roeskildske Stænder. Betræffende de militaire Loves Revision, da har en saadan længe været paatænkt, og vil udentvivl, navnlig forsaavidt de militaire Straffelove angaaer, blive foretagen enten førend alm. Værnepligt indføres eller samtidig dermed. Den 26de oplæste Gaardeler Blach sit Andrag. om at det maatte tillades Landhuusholdningsselskabet aarligen at udtage 100 Reserver af det værnepligtige Mandskab for at lade disse oplære i Agerbrug. Efter nogle af Commissarius meddeelte Oplysninger om at det i Forslag bragte ikke kunde bestaae med den intenderede alm. Værnepligt Indførelse, blev Forslaget afviist med 47 St. mod 3.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-11-09
Ved Krigsassessor Secher var der f. D. indgivet to Andragender: 1) fra flere Beboere i Randers Amt om at Stutteribesigtigelserne maa vedblive, samt at Hingstpræmierne maatte forøges; og 2) fra endeel Beboere i Skanderborg Amt ang. det Samme, med Tillæg af Præmier for Tyre og Køer. Endskjøndt der næsten eenst. erklæredes, at de fremlagte Forslag vare i Landets sande Interesse, blev dog Spørgsmaalet, om derom skulde nedsættes en Comitee, besvaret benægtende. Den 27de fremførste Procur. Jespersen en Besværing fra Propr. la Cour over Valgbestyrelsens Kiendelse i Aarhuus Stift, hvorved man havde nægtet hans Gaard Steensmark Qvalification som Sædegaard. Til at undersøge denne Sag nedsattes en Comitee (Lüttichau, Larsen, Jespersen. S. D. forefaldt der interessante Discussioner i Anledning af et ved Stiftsprovst Schjødte indgivet Andragende fra Geistligheden i Sunds Herred om Midler til Forebyggelse af Edens Misbrug. Dette Andragende gaaer ud paa: 1) at Eden aldrig maatte anvendes uden hvor Sagen ikke paa nogen anden Maade lader sig afgjøre; 2) at Eden aldrig bruges uden høieste Nødvendighed i Sager hvori den Sværgende selv er interesseret; 3) at Edens Aflæggelse omgives med en Høitidelighed som kan indprente den Sværgende Ærbødighed for dens Vigtighed og Hellighed; 4) at Præsten taler med Vedk. førend Edens Aflæggelse; osv. Ni og fyrretyve Mænd i Øster- og Vester-Flakkebjerg Herreder i Sjælland, hvoraf 35 Sogneforstandere. og Sognefogder, have under 16de f. M. indsendt et Andragende til den Viborgske Stænderforsamling, hvori de fraraade Jndførelsen af stænderske Comiteer og ikke kunne andet, end ønske det Samme, som ved forrige Stændermode i Aaret 1840 blev andraget om, under Navn af Skattebevillingsret og friere Forhold, saa at alle Folkets egne valgte Talsmænd ogsaa maatte have et Ord med til at skjønne og stemme om billigheden i paalæggende Skatter og Udgifter, og angaaende alt Andet af Vigtighed for Folket, og at dertil maatte tages lovgjældende Hensyn ved Regjeringens nyere Lovbestemmelser." Forlangte Jndrykkelsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-11-09
For at gjøre Deres Velbaarenhed opmærksom paa et lille Anlæg tæt ved Horsens, er det at jeg har taget Anledning til disse Linier, nemlig den ved Huulveien beliggende saakaldede Gaasedam kunde istedetfor at hele Dammen for nærværende Tid er et Vandsted for Kreaturer, indrettes med et Trug af hugne Steen og en lille Grøft til Vandets Henledning til Truget, vilde være meget hensigtsmæssig, og Vandet vil derved blive reent og klart, og saaledes tillige kunde benyttes som brugbart Vand. (Angaaende Vandets Afledning, da vil jeg ikke dvæle længe herved, da slige Emner ere for kjedende for en Avis, endnu mindre for de Deputerede i Stænderne, der efter Stændertidenden have befattet sig med samme, og som efter min Mening ere for vandede.) Denne Plads, som er nydende for enhver Forbigaaende, vil, ved at beplante den med Blomster, blive et nyt lille Anlæg, hvorved Kirkegaards Alleen kunde forlænges lige hen til Dammen; der tillige vil give Huulveien et mere romantisk Udseende. Og vore Damer, som da flyve ud af deres Buur, De glædes til en ny Plet i den frie Natur. Saaledes er der to Kilder ved Veile, en nord for, og en sønden for Byen. Da jeg veed at Justitsraaden, som vist enhver vil sande med mig, har erhvervet sig megen Fortjeneste ved Anlæggene omkring Byen, og har bidraget betydeligt til dens Forskjønnelse, og tillige med Jver paaseer alt hvad der er til Borgerens saavelsom Fædrenelandets Gavn, saa er det af denne Grund jeg bemærket disse Linier og tvivler ikke De tager Notits af samme. Horsens, den 25de October 1842. Joseph A. von Essen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-11-09
Bekjendtgjørelser. Ved Magistratsforsamling i Gaar er Taxten for Bagerne her i Staden, indtil videre, sat saaledes: Et Brød af grovtmalet Rugmeel til 32 skal veie 11 S. Et Dito af Dito Dito til 16, skal veie 5 1/2 – og saa fremdeles i samme Forhold. Hvilket herved, til fornøden Efterretning og Iagttagelse, bekjendtgjøres. Aarhuus Raadstue, den 3die Novbr. 1842. CNyssum, J. C. Høe, S. Søegaard. const. const.