JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1763-05-13
NB. Extra gode Citroner, Pomeranter og Appelsiner i Kister anvises herfra Bogtrykkeriet.
Berlingske Tidende, 1763-05-13
en god og vel præpareret Biskop sælges a Potten 2 NB. C. Mk. 8 Sk. i Viin Kielderen paa Hiørnet af Nyhavn, og lille Strandstræde, og kan enhver paa Stedet blive opvarte dermed for samme Priis.
Berlingske Tidende, 1763-05-13
i Warschau, vom 25 April. Sr. Majestat, under allergnadigster König, haben diesen Morgen, etwas nach 6 Uhr, nachdem Siegestern, beyzahlreich versammeltem Hofe, den Magnaten und ubrigen Vornehmen die huldreichsten Audienzen undBeurlaubungen ertheilet hatten bey vollkommenem Wohl, unter vielen Segenswünschen, die Reise nach Dero Erblanden angetretten.
Berlingske Tidende, 1763-05-13
Des Herzogs von Curland Königl. Hoheit haben den 22sten dieses von Mietan abreisen, vorher aber daseldst eine Manifestation publiciren, und dadurch erklaren wollen, wie Sie dortige Residenz und die Herzogthumer Curland und Semigallien aus keiner andern Ursacheaufeine Zeitlang verlassen, als weil Sie von des KønigsMajestat zu Allerhöchstdero Person berusen worden sind. Se. Königl. Hoheit werden also vermuthlich nachster Tage hier eintreffen, um Sr. Königl. Majestat nach Dresden zu følgen.
Berlingske Tidende, 1763-05-13
Paris, som 29 April. Unlangst ist uber ein Terrain, welches dem Stifte von St. Sülpice vermacht worden war, um davon einerKirchhof zu machen, undzwischen den Eignern der nachst daran liegenden Grunde, die solches nicht zugeben woll ten, ein Proces entstanden. Da die Sache vor das Parlement gebracht worden ist, so haben sich zwar die Eigner des Stiftes erbotten, von ihrem Vorhaben absustehen; alleinder Generaladvocat, Hr. von St. Fargeau, har sich dieser Gelegenheit bedienet, und in einer sehr nachdrücklichen Rede verlanget, alle Kirchhofe dieser Stadt ausserhalb derselben zu verlegen. Bald daranshat das Parlement durch ein Arret Besehl gegeben, dat binnen 2 Monaten die Commissarien einer jeden Abtheilung dieser Stadt, in einem Verbal-Procetz, die Bequem und Unbequemlichkeiten anzuzelgen haben, melche man von den Kirchhøfen in der Stadt zu erwarten hat. Eben eine solche Frist ist auch den Stiftern, von velchen die Kirchhøfe abhaugen, eingeraumet worden, um in einem Memorial die Mittel anzuzeigen, wie den Ungemachlichketten, welche dadurch entsteden konnen, abzuhelsen over vorzubengen sey.
Berlingske Tidende, 1763-05-13
Regensburg, vom 25 April. Nachst der vorgedachten Wahlsache, erwecket das nachstehende anhero erlassene Kayserl. Rescript viele Aufmerksamkrit: Franz, von Gottes Gaden, erwühlter Romischer, Kayser &c. &c.
Berlingske Tidende, 1763-05-13
Hochgeborner lieber Oheim und Fürst, Auch Hoch, und Wehlgeborner, lieber Getreuer! enen Liebden und Dirist ohnehin bekant, pas forverfangliche Declarationen von denen Churbrandenburg, und Churbraunschweigischen Comitialgesandschaften fangsthin, bey Gelegenheit des an Uns erstatte ten Reichsgutachten in Materia securitatis publicae. nach dem bereits ersolgten Ausgange der Sachen, at Protocollumgelegt, und andurch auf ein wider alle Comitial=Observanz lansende Weise von der eigentlichen vorgewesenen Reichstigigen Deeliberation und Handhabung abgewichen und ausgetreten worden. Allem Ansehen nach, sind forhane Declarationes ein Folge der von nur gedachten Gesandschaften erst seit kurjem in Comitis geführten sornstatthalt als bedenklichen Sprache, Ob waren die Stande des Reichs, megen Jhres in dem Westphalischen Frieden sowol, als in Unserer Kayserl. Wahlcapitulation, gegrundeten Juris foederum, befugt, in der gedachte Reichs=SecuritatsAnliggenheit, ohne Unsere Reichs Oberhauptlichen Concurrenz und Mitwirkung, cinen Schlus zu fassen, mit hin uber eine Sache sich einseitig zu er machtigen, welche nicht nur ihrer Natur nach, søndern auch dem klaren Einhalt der kundbaren Reichsgesetze, von der gemeinschaftlichen Entscheidung eines regierenden Kaysers und des gesamten Reichs, abhange. Es warde etwas leichtes seyn, den offenbaren Ungrund eines sowidersinnigen Vorgedens aus der Reichsversassung, ans dem Ver bande zwischen Haupt und Gliedern, und ans den Worten der Reichs=Friedenschlusse und Gesetze seldst, au eine ganz unumstoliche Weise, darzuthun, wenn dar uber in eine weitlauftige Widerlegung sich einzulassen, nicht uderflusig mere. Datz die Reichsstande unter sich und mit Auswartigen, jedoch nach der in denen Reichssatzungen borgesehenen Einschrankung, Vertrage und Bundnisse schliessen konnen, daran ist sowenig zuzweisein, ats die Erfabrung, in diesem und vorigen Jahrhundert Beyspiele davon aufgewiesen hat. Aficin, es wird mal memand behaupten wollen, ob waren hierunter allgemeine Reichsbundnisse verstanden, da die Stande, men man Sie aucinsgesamt betrachtet, ohne ihr Oberhaupt noch kein Corpus Imperiiansmachen, solglich auch nicht for das gange Reich pacisciren tönnen.
Berlingske Tidende, 1763-05-13
Bey der vorgewesenen Reichs=Securitits=Handlung, auf dem Reichsconvent, lag bekanntermassen der Reichs schlust vom Jahr 1757 vor Augen, im Verfølge dessen, das Reich zur Vertheidigung der seindlich uberzogenen Reichslande, die Waffen ergriffen hatte, som dastes hierunter keinesweges, wie gegentheilig vorgegeben werden will, um die Endigung eines zwisiden denen Hausern Oesterreich und Brandenburg entsponnenen Hanskrieges, søndern, wiedes die Natur der Sache mit sich brachte, um die Wiederherstellung des Sicherheits und Rubestandes in den Reichslanden, zu thun mar. Dieses konte nicht anders geschehen, als in der namlichen Systematischen Ordnung, nach welcher overmahn, ter Reichschlus errichtet worden. Und da in dieser Systematischen Ordning die Gerechtsamme und Würde des Reichs Oberhaupts mit jenen der Stande in der genauesten Verbindung zusammen treffen; so wurden die Stande des Reichs, durch cinseitige Marnehmungen, divermeentliche Rube schwerlich gefunden haben, sønderne weit ubler, als bey dem Gebrauche der Waffen selbst, ge fahren seyn, menn Sie sich von Jhrem Oberhaupte zu trennen, und aus dem Satzungsmastigen Glaise zu treten, sich hatten beygehen lassen.
Berlingske Tidende, 1763-05-13
Dresden, vom 29 April. Hierseldst ist følgende Königl. Verordning ansgekommen: Machdem dit unter Königl. Preusischem Stempel neu alle lich zum Vorschein gekommenen Vier= Zwer und Ein Groschenstucke, davon die erstere Sørte auf det cinen Seitte mit dem Königt Brustbilde und die Um schrift: Fridericus Borussotum Ret, auf der Gegen seire aber mit denen Worten: Vle fik Ricils Til LER 1763." Diegiste Sorte auf dem Avers wie die erstere, auf dem Revers hingegen mit der Aufschrtit: 12 Elle Kiciis 1 Al. 1763. ne Undendlich die dette Sorte auf der einen Seite mit den verzogenen Buchstaden i Renebst darüber stehender Krone und det Jahrzahl 1763, und anf der Rückseiten mit denen Worten: " 24 El RElells 111 I R. A. bezeichner ist, bey der angestellten Probe undValvation sehr geringhaltig befanden worden, mithin deren Cours in hiesigen Landen nicht gestattet werden mag: Als wird, Namens Jhro Königl. Majestat in Pohlen &c. und Churfurstl. Durchlaucht zu Sachsen &c. sothane Vier Zwey, und Eln Groschenstukken im Handel und Wandel anzunehmen, oder antzugeben, und in hiesige Lande cinzuschleppen, bey Straft der Confiscation und anderer harten Ahndung, hiermit ernstlid verboten: mornach sich samtliche hiesige Unterthanen gehorsamlich zuachten, und for Strafe und Schaden dessals zu haren haben. Dresden, den 11ten April 1763.
Berlingske Tidende, 1763-05-13
AVERTISSEME. NTS. Der Sattier Sr. Ahrentsen, wohnhaft im Landemarket, der Trinitatis Kirche gen uber, onseiget ene bliche neu modige Chalse ant lange Riemen, for 4 und 2 Personen ein gerichtet, welche feil ist. Dennach der Johann Gottfried Saltler am verwichener, ten Januar dieses Jahres auf St. Thomas in Westindien, verstorhen, und der Hr. Phillip Hinrich Hensler daseldst duech der Testamente als Executor desselben eingesett worden, ist; Sollasset er solches hierbey bekannt machen, damit die so an selvigen Nachlasse Schulden oder Forderungen haben magte, sich desmegen beym Executor binnen Ausgang deMongts Januar kunstigen Jahres, anmelden lassen; denne ler hoffet zu der Zeit der Nachlatzur Berichtigung und Schlier, ning en befordern.
Berlingske Tidende, 1763-05-13
Am Freytage den 20sten Mai, Vormittags zwischen 9 und 11 Uhr, wird des Jslandischen Arbeitsmannes Christen Jensen Scharups und seiner verstordenen Franen Karen Hans tochter Haus in der Christenbernikowstrasse, durch offentliche Auction zum 2ten mahl ansgesett. Kraft Jhro Königl. Majest. allergnadigste Bewilligung untermabgew. 30 April lasset der Schifte=Commissarius bey dem Wemmetolte hochadelichen Fraulein-Closter Christian Friderich Westerholdt, stat ei ordentliches Proclama, hiedurch in denen zur Versendung mit der Post allein privilegirte Kopenhagener Danischen und Deutschen Zeitungen zu dreien mahlen bekaunt machen, das die Theilung nach der sel. Franen Margaretha Wibe des vorhin verstordenen Obersten von der Ostens hinterlassenen Wiltie, wird am 2 Wochen Tage a Dato Publicationis, als Freytags den 5ten August dieses so an dieser Sterbbude einige Pratensions zu haben vermen Jahrs hier af Wemmetofte borgenommen; Mihin alle dito nen, wie auch dessen Debitores sich zu som her Zeit mit erforderliche Richtigkeit einzufinden belieben. Wemmetofte den 13ten May 1763.
Berlingske Tidende, 1763-05-16
Toulon, den 19de April. Vores 2 Bebeqvers Krydstog paa vore Kyster, har gjort Skibsfarten sikker, saa at nu intet mærkes til Barbariske Fartøyer. Tid efter anden komme og nu smaae Skibe med Bygningsstræe hertil, som af Frygt for Søerøverne, have holdt sig tilbage i andre Havne.
Berlingske Tidende, 1763-05-16
Fra Provence, den 23de April. En duelig Mechanicus har opfundet et Slags Roer, med hvilket man kan bringe de største Skibe til at gaae i rumSøe, om det endskiønt bliver blik stille. Machinen bestaaer i et Jern=Gitter, som indrettes ligesom de man pleyer at sætte indvendig i Vinduerne for at forhindre nogen at see ind. Den sættes i Vandet paa Siden af Skibet, og Stangen paa den bliver stukket igiennem et Hul ind paa Skibet. Naar nu dette Roer saaledes er anlagt, bliver det bevæget ved 5 til 6 Mand, og dette giver en Virkning, som synes ubegribelig. Hver Stang, eller rettere hvert Blad paa Gitteret (thi disse Stænger ere paa to Sider brede, og paa begge de andre Sider ganske smalle) lader sig bevæge ved begge Ender, hvor de ere indfattede. Naar nu Gitteret er i Arbeyde, saa dreier Stængerne sig og slutter det til, saa at det sætter imod Vandet, derimod naar Skibet avancerer, og Gitteret altsaa giver efter, saa aabne alle Bladene sig, og give Vandet frit Giennemløb. Man har gjort en Prøve med dette Roer i Nærværelse af Commandanten for den Toulonske Marine, Hr. von Bompart, og af Jntendanten Hr. von Hurson, hvilke have befundet Opfindelsen med get god.
Berlingske Tidende, 1763-05-16
Paris, den 2den May. Dersom man skal slutte fra lærde Sager til politiske, saa er Overeensstemmelsen imellem os og Engelænderne stor, Da det Kongel. Societet i London forlanger de Europæiske Lærdes Tiltrædelse til at undersøge en Uhr=Machine som Hr. Harrison allerede har forsøgt, til at fastsætte Havets Længde, saa har vores Videnskabers Accademie faaet Befaling af Kongen at udvælge en af dets Sælskab, til at bievaane bemældte Undersøgning i London, og Accademiet har derpaa udnævnt Hr. le Camus dertil, og givet ham den berømte Uhrmager, Hr. Bershoud til Medhielp. Disse 2de Herrer skal snart reyse, og som Opfindelsen er vigtig for Skibsfarten i Almindelighed, saa vil man ey undlade at underrette Publicum til sin Tid, om ved Undersøgningen faldne Domme derover. Jblant de ikke mindre nyttige Opfindelser, regner man følgende Middel, til i en Hast at faae god Caffee tillavet, som strax er klar og intet andet har i sig end som Sielen, eller den fineste Kraft af Bønnerne: Jnstrumentet er en liden Tragt, hvor man neden til hænger en Pose, hvori man slaaer saa megen Caffee som man vil have, sætter saa Tragten med Posen ned i Koffekanden, slaaer det kaagende Vand derpaa, og lader det staae et Øyeblik ved Jlden, strax har man en ganske klar Caffee, som kuns indeholder den balsamiske Deel af de brændte Bønner og intet Gruus efterlader sig paa Bonden.
Berlingske Tidende, 1763-05-16
London, den 29de April og 3die May. Man fornemmer fra Pensilvanien at Hr. Bouqvet, Obrist for det Kongel. Americanske Regiment stod i Begreb, med 700 Mand at fare ned at Floden Osio, for at tage det vidtløftige og rige Land, som ligger paa Vestsiden af Floden Missisippi i Besiddelse. Man haaber at de Tydske, som paa den afstaaede Deel af Louisiana, have nedladt dem under Fransk Regiering, kunde vindes til at blive der, som Undersaatter af vores Konge, og dette ville være en god Begyndelse for vore nye Plantager. Lord Sackwille, der, som bekiendt, efter det Slag ved Münden, hvor han commanderede vore Tropper, faldt i Sal. Kongens Unaade, sees nu igien ved Hoffet. Det Ostindiske Compagnies Skib Carl af Elgin, er den 28de ankommen til Dover og har medbragt, at Admiral Watson og Godolphinen ere fra Ostinden ankomne til St. Helena, og Grosvenor til Madras, men Walope var ikke kommen ved Elgins Bortgang. El gin kommer fra Mocha, og dets Ladning er 900400 Pd. Caffee, og adskillige andre Vahre. Folkets Misfornøyelse med Freden, aftager nu mere og mere, og ville maaskee ganske være forsvunden, dersom ikke det Partie, som er imod Ministerium, anvendte alle muelige Midler til at vedligeholde den. Her indkomme og daglig nye LykønskningsAddresser, særdeles fra de Søestæder i Riget, hvor Friheden i Handelen, som nydes igien, lærer at finde Smag i Fredsanlegenhederne. Den 4de skal og Directeurerne for det Ostindiske Compagnie tilstille Kongen deres Taksigelses= og Lykønskningsskrivelse. Disse Directeurer have tillagt Lord Clive 27000 Pund Sterl. aarlig Jndkomst, indtil Regning er aflagt for den Summa, som af Naboben er betalt til Skadesløsholdelse for Arvingerne af de Personer som i Fængselet i Calcotta ere omkomne. Det Land som Naboben har afstaaet til Compagniet, skal ikke være saa vigtigt, som man i Begyndelsen troede. Nesten alle Franske Krigsfanger ere nu indskibede, og de fleeste i flade Fartøyer, som fra Frankrige til den Ende ere hensendte. Et af dem er strandet imellem Plymouth og St. Malo, hvorpaa befandt sig 4 til 500 Mand, der alle ere omkomne. Vi have os intet at befrygte af disse Fartøyer, som ere ganske ubeqvemme til det Brug som de Franske have bygget dem for; de kan ikke i rum Søe imodstaae en maadelig Brusen af Bølgerne. Fangerne have derfor ikke uden Frygt begivet sig paa dem, og de meest Formuende have selv fragtet Engelske Skibe at gaae til Frankrige med. Den 4de skal Johan Rice, for di han ved en falsk Procurator Skrivelse har bedraget Banken og Sydsøe=Compagniet for 19900 Pund St., og desuden 3 andre, efter Kongel. befaling hænges; altsaa er det Rygte falsk at Johan Rice var død i Fængselet.
Berlingske Tidende, 1763-05-16
Berlin, den 10de Mai. Efter Kongelige Befaling, skal adskillige Forværker ved Høystsammes i Churmark beliggende Amter, besættes med Undersaattere, og Gaardene tillægges dennem arvelig, og uden Tieneste, imod en Afgift, lignet efter den hidindtil deraf gaaende Forpagtning. J Forgaars ankom den Russisk Keiserl. Generalmajor, Græven af Bugterlin her til fra Danzig. Han gaaer som Gesandt til Spanien.
Berlingske Tidende, 1763-05-16
Wien, den 30te April. J Følge Breve fra Warschau, har Hans Kongelige Høyhed Prinz Carl af Sachsen, af Mangel paa Subsistence i det Hertugelige Slot i Mictan seet sig nød til, med sin Gaarde at forlade samme den 11te og begive sig til Pohlen. Pohlen ruster sig alt stærkere, og man vil, at samme skulle have for, at oprette en Mængde Folk til Hest. Tiden vil lære mere herom. Man slutter af de mange Courierers Af= og Tilgang, at vigtige Ting ere i Giærde, og at samt me angaae et Romersk Konge-Val, hvilket man ey tvivler paa, at vil falde paa Erkehertug Joseph. Man er allerede forsikret om 3 Geistlige Churfyrsters Stemmer; DenBrandenborgiske er erhvervet ved en Separat=Artikel af FredsTractaten; og Hoffet kan altid giøre Regning paa den Chur sachsiske. Denne Overvægt er tilstrækkelig til at opfylde Deres Keiserlige Majestæters Ønske i denne Sag. De øvrige Churfyrstelige Hoffer synes ey heller utilbøyelige, og man forsikrer at det Churmannziske vil afsende en Minister til alle de andre, med Jndbydelse, at sende deres Fuldmægtiger til det til Vallet bestemte Sted, hvilket formodes at være Frankfurt. Man fornemmer fra Constantinopel at Storveieren er død, og det formodes, at den Aga som har været givet ham til Hielp, kommer i hans Sted. Denne er ligesaa vel findet til at fortsætte den gode Forstaaelse imellem begge Rigerne, som den Afdøde.
Berlingske Tidende, 1763-05-16
Perpignan, den 18de April. Det høie Raad af Roussion har afskaffet den bekiendte Bulle In coena Domini, hvilken man ellers pleyer at begynde med at forelæse paa Skiærtorsdag: "Saasom den løbet imod Kronens Rettigheder, Kirkens sande Nytte, og de retmæssige Anordninger, i det at Kirken ved den bliver berøvet sine Tienere, de Øvrigheds-Personer, som beskierme dens Rettigheder, og en stor Mængde af dens troe Børn."
Berlingske Tidende, 1763-05-16
Cøln, den 6te Mai. Man har sikker Efterretning, at Hans Majestæt vores Konge den 14de vil afgaae fra Berlin til Magdeburg, derfra til Ostfriesland, og siden herhid; Vi smigre os med at beholde ham hos os i 7 Dage.
Berlingske Tidende, 1763-05-16
Fra det Magdeborgske, den 10de Mai. J Følge Efterretninger fra Potzdam befinder Hans Majestæt sig paa sit Lyst=Slot Sanssouci; men hvorlænge Høystsamme der vil opholde sig maae Tiden lære. Som Rygtet mælde skal efter Hans befaling endnu bygges et prægtigt Palais i Egnen af Sansouci. J Berlin har man begyndt at giøre Anstalter til at bygge nye Caserner. Om der skulde være noget om det, som her ordes at alle Forpagterne af de herværende Domainengodser skulde give en Tilbetaling, der skulde være meget anseelig, til Pagt Pengene, som bleve lovede i god Myndt, men ere, saalænge Krigen varede, blevne betalte i Sachsiske Penge maae ligeledes Tiden lære, siden slige Efterretninger ikke altid ere grundede. Der siges og, at Accisen paa visse Viine og fremmede Vahre torde i Hans Majestæts Provincer forhøyes, men derom har man endnu ikke seet nogen trykt Befaling, derfor maae man derpaa ligeledes vente efter Visheden.
Berlingske Tidende, 1763-05-16
Fra Sachsen, den 8de April. Af den Preussiske Monarkes Anstalter vil Supplementetil den Franske Amsterdamer Tidende No. 34 vide dette Det synes at være vist, at der skal ingen videre Reduction skee iblant Tropperne, men Armeen og Arsenalet torde noget anseeligere forbedres, en som alle Ting have været, før rend den sidste Krig." Man siger at 26000 Soldater have faaet Frihed til at gifte sig for derved at befordre saa vel Folkemængden som Agerdyrkningen; ligeledes torde Compagniet i Embden sættes i en meere blomstrende Tilstand, og Skibenes Antal søges at blive anseeligen forøgede.
Berlingske Tidende, 1763-05-16
Helsingøer, den 15de Mai. Her i Sundet ere følgende Skippere ankomne: den 12te hujus, Claes Andreas Urby af Fleckefior fra Bergen til Østersøen med Sild. Peder Sørensen af Sønderborg fra Laurwig til Kiøbbmed Baandstager. Den 14de dito, Jochem Brink Lund af Fleckefior fra Kiøbenhavn til Fleckefior, Andreas Holst af Tonsberg fra Kiøbenhavn til Tønsberg, og Anthony Lyde af Bergen fra Kongsberg til Bergen, disse tre med Rug. Michael Wilhelm Gude af Eckernforde fra Kiøbenhavn til Mosse, og Lars Pedersen Aabroe af Kiøbenhavn fra ibidem til Finmarken, begge med Baglast. Sonnick Nielsen Børger af Kiøbenhavn fra Pillau til Norge med Havre. Hans Mathiesen af Fleckefior fra Kiøbenhavn til Bergen med Sukker. Cornelis Eivertsen af St. Croix, og Urban Otto Floor af Kiøbenhavn, begge fra Kiøbenhavn til Westindien med Stykgods.
Berlingske Tidende, 1763-05-16
Kiøbenhavn, den 16de Mai. J Morgen ventes Hans Majestæt vores allernaadigste Konge her hid, og paa Onsdag agter Høystsamme at mynstre den Kongelige Garde til Hest, samt derefter samme Dag at retournere til Fredensborg.
Berlingske Tidende, 1763-05-16
Den 5te Mai er Under-Officieren ved Cadetterne Johan Frederich Frølich og Maanedslieutenanten Arensdorph begge avancerede til Secundelieutenanter ved Søe-Etaten.
Berlingske Tidende, 1763-05-16
Den 13de hujus er S. T. Hr. Generalmajor, Kammerherre, Ridder af Dannebrog og Commandant i Nyeborg, Holger Christensen Wind, sammesteds ved Døden afgangen.
Berlingske Tidende, 1763-05-16
Fra Regenspurg berettes, at den Kongel. Danske Holstein Glückstadtske Gesandts, Hr. Baron af Moltkes Frue Baronesse, er den 29de April ved Døden afgangen, af en tærende Sygdom.
Berlingske Tidende, 1763-05-16
J Fredags ankom Transport=Skibene med de i Flensborg, penrade, Sønderborg og Eckernførde embarqverede Regi 1, som i Gaar og i Dag ere udskibede, samt for den i de omkringliggende Bonde Byer indqvarterede, nemlig: En Grenadeer-Bataillon fordeelt i Walbye, Frederichsberg, og paa Vester=Broe, en Bataillon af Gaarden til Fods, paa bemældte Stæder fordeelt. Disse 2de Bataill. begynde paa Torsdag at giøre Vagt for de Kongel. Printser, paa Frederichsberg. Det Prints Sonderburgiske Regiment er fordeelt i 20 Bønder=Byer paa Kiøbenhavns Amt, paa denne Side af Roeskilde. Det Falsterske, i 26 Bønder, Byer paa Frederichsborg Siden, hvor iblant Gentoft, Lyngbye, og Emdrup, hvor Regiments Staben ligger. LivRegimentet er underves, og skal ved Ankomsten fordeles paa Amager.
Berlingske Tidende, 1763-05-16
De Siellandske og Fyhnske Cavallerie Regimenter forventes i denne Uge at arrivere til Sielland for derpaa hver i sær at afgaae til deres Standqvarteerer.
Berlingske Tidende, 1763-05-16
Fra Weile berettes, at Hr. Capitain Heisses Compagnie, af Hr. Obriste Sehesteds andet Norske Feldt Regiment Dragoner, skulle den 14de hujus brække op derfra til Aarhuus, for at indskibes til Norge.
Berlingske Tidende, 1763-05-16
I Dag døde Andreas Birck, Byeskriver her i Staden, i hans Alders 47 Aar.
Berlingske Tidende, 1763-05-16
Fra Skaane er overkommen et Commando Svenske Sol datter for at afhente nogle her Arresterede.
Berlingske Tidende, 1763-05-16
udi forrige Uge ere fra den 7de Mai til den 14de Dito her i Staden copulerede 35 Par. Føde 16 Drenge, 33 Piger, til sammen 39. Døde 47 Mænd, 29 Qvinder, 10 Drenge, 21 Piger, tilsammen 107. Ere saa 68 flere Døde end Fødde D. Døde ere bortdøde at følgende Svagheder: Alderdom 4, Barselseng 1, Blodgang 1, Brystsyge 11 Dødfød 1, Feber 9, Hals syge 1, Hastig Død 1, Hidsig=Feber 18, Kieg=Hoeste 1, Kræft: Mav Veen Myrdet 1, Orme=Feber 1, Skiørbug 1, Slag 2, Sprinkler 1, Svindsoet 9, Tærende Syge 7, uangivne Svag beder 11, Vattersoet 4, Venerisk Sygdom 1.
Berlingske Tidende, 1763-05-16
Ved Kiøbenhavns Told Kammer ere fra den 9de til den 14de Mai indkomne 76 Skippere, som have indbragt: 512 Favne Brænde, 3670 Tdr. Rug, 142 Tdr. Bog, 2359 Tdr. Hvede, 343 Læst. 12 Tdr. Havre, 52 Tdr. Erter, 18 Tdr. Gryn, 7 Tdr. Meel, 100 Tdr. Smer, 46 Skpd. 10 Lpd. 8 Pd. Flesk, 20 Skpd. 4 Lpd. 8 Pd. og 749 Stkr. Oste, 123000 Muur= og 7000 Tag Steen, 5 Tdr. Med, 1 Td. Ædikke, 307 Skpd. 19 Lpd. 10 Pd. Jern=Kugler, 30 Læst. 8 Tdr. Sild, 23 Stkr. Lax, 184 Calder Steen=Kul, 4 hundrede 1 Tylt Stænger, 7000 Baand stager, 10707 Tylter 6 Stkr. Bræder, 40 Tdr. Beeg, 275 Tdr. Tiære, 55 Stkr. Trappe=Steene, 4 Liig Steene, 650 Gulv=Steen, 2 Tdr. Piber, 4 Tdr. Aske, 16 Skpd. 6 Lpd. Aal. 5000 Flyndrer, og 300 Stkr. Skind Udgangne 119 Skippere, som have udbragt: 429 Tdr. Rug, 43 Læst. 3 Tdr. Steen Kul, 4 Læst. 16 Tdr. Salt, 22 og en halv Td. Sild, 4 Læst. 5 Tdr. Tiære, 6 Læst. Kalk, 20 Fade Sukkere, 5 Oxh. 4 Ank. Viin, 17 Skpd. 6 Lpd. Jern, 8 Tdr. Pot Aske, 6 Heste, 2 Casser Thee, og 12 Stolper.
Berlingske Tidende, 1763-05-16
(Vexel=Coursen er af samme Jndhold som forrige Gang.) AFERTISSEm.