Viborger Samler, 1841-09-06
Udenlandske Efterretninger. Syrien og Ægypten. Fra Alexandria skrives under 6te Aug., at Breve fra Beirut meddele en sørgelig Skildring af Tilstanden i Syrien. Den tyrkiske Regjering er aldeles kraftløs; hele den sydlige Deel af Syrien er i en Art af vild Frihedstilstand; Landeveiene ere usikkre, og al Samfærdsel næsten umulig. Enhver, selv den fredelige Landmand, fører sin Flint med sig, naar han dyrker sin Ager. Ofte maa han afplukke Frugten i umoden Tilstand, for at det omstreifende Røverpak ikke skal rane den bort. Jkke sjelden ligge Landsbyerne i aaben Feide med hverandre. Regjeringen vil og kan ikke indskride; vil den vise Myndighed, bliver den kun udleet, saaledes som det for nylig var Tilfældet i Nærheden af Jaffa, hvor 30 bevæbnede Arabere med Magt befriede to af deres Kammerater, og lode Dommere og disses Drabanter føle deres Styrke. Fra Beirut og lige hen til den ægyptiske Grændse ligge kun 5 a 6000 Md. i Nord=Syrien staae 6 a 7000 Md.; altsaa i hele Syrien kun 12 a 13000 Md. regulære Tropper. Disse Soldater have Sold tilgode, og med Forraadene, som Ægypterne efterlode sig, er det paa Heldingen. J Saadant finder den letsindige Araber sig nogenlunde, men den dorske Tyrk kommer derved ganske ud af sin Fatning Regjeringens Finantsnød er meget stor. Jndbyggerne betale til hvem og hvad de ville, og Tvang kan ikke anvendes. Derfor har Besiddelsen af denne Provinds ikke alene ikke bragt en Skilling i det keiserlige Skatkammer men Syrien koster endog betydende Pengeoffre. Folket kjender Regjeringens Svaghed, og vil vide at foreskrive den Love. Som Herren, saa Tieneren, De tyrkiske Gouverneurer gjøre Tilstanden værre; de tænke kun paa at fylde deres Pengepung. Enhver stiæler saa meget han kan, og i de mindre Byer tør man ikke gaae udenfor Porten, uden at udsætte sig for stor Fare. Til alt dette kommer endnu fra Tyrkernes Side en god Portion Hovmod; men Hovmod gaaer for Fald, Udspørger man Jndbyggerne om deres politiske Mening, da yttre alle Europæere levende Ønsket om at vende tilbage under det ægytiske Overherredømme, skjøndt de for faa Maaneder til bage i Tiden hialp til at afryste det. Men de indsee nu, at Jbrahim, hvor streng og haard han end var dog vidste at hævde Retfærdighed og Orden i Provindsen. Hvad de europæiske Magter angaaer, da ligger som det synes, Syrien dem meget paa Hjertet. Frankerig og Østerrig have for kort Tid siden sendt betydende Summer til de stakkels Bjergboeres Understøttelse, og England yder dem endog direct Beskyttelse ved at plante det britiske Banner paa Bjergene. Overalt i det Jndre finder man engelske Officierer, beskæftigede med topographiske Arbeider. J Beirut ligge for nærværende Tid 6 engelske Krigskibe, og mod Landsiden er anlagt et Batterie. At Rødkjolerne ikke yttre Lyst til at fortrække, kan man let forklare sig. Deels ville de beskytte de stakkels Bjergboere, deels vel og i ethvert Tilfælde have en fast Fod i Landet. Dog herom ville vi snart erholde nærmere Oplysninger, da den tyrkiske Regjering har gjort den engelske Gesandt Forestillinger og Englændernes forlængede Ophold i Syrien. - Jbrahim og Mehemed Ali, opholde sig endnu i Alexandria; befæstningsarbeiderne skride frem med fornyet Jver, store Jntriguer ere i Værk, og de tør snart komme til Udbrud.