JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1798-10-22
Mandagen den 29 Octbr. førstkommende, om Eftermiddagen Kl. imellem 2 og 4, bliver afg. Chr. Frid. With, Stræder, og Enkes fælleds Boes Huus No. 22 i Vimmelskaftet ved offentlig Auction 4de og sidste Gang opbuden, for til den Høistbydende absolut at bortsælges, og befindes samme efter Vurderingsforretningen af 15de September sidstl. saaledes: Huset til Gaden bestaaer af 3 Fag, Grundmuur til Gaard og Gaden, 1 Etager høi med Kielder under, gebrokken Tag, i hele Taget til Gaden og Gaarden er 6 runde Tagvinduer. J Kielderen til Gaden Boutique med Nedgang og i samme en Boutique med hvider, Skab og videre. Et Sidehuus 5 Fag Grundmuur til Gaarden, Resten Muur og Bindingsværk 4 Etager høi med Kielder under og Halvtag. Det ved dette Sidehuus er et andet af Muur og Bindingsværk 4 1/2 Fag, 3 Etager høi med Kielder under og Halvtag med Fabrik Vindovn, i Kielderen en Vasketielder med Skorsteen. J Gaarden et dobbelt Locum af Muur og Præder med muret Kiste. Til Stedet et maadeligt brolagt Gaardsrum og deri fersk Pompevand med Opstander og JernPomperedskab, saa og behørig Brandredskab. Overalt i Værelserne befindes en 3 Etage, to 2 Etage og 10 enkelte Vindlovne, samt en dito af Jern Blikplade, med videre som Stedet tilhører efter Vurderingsforretningens Udviisning. Auctions=Conditionerne ere forinden Auctionen at faae til Eftersyn hos Procurator Andersen i Myntergaden No. 57. Tirslagen den 30te October Kl. 11 bliver i Huset No. 89 ved Nyeborg ved Auction bortsolgt et Parti grönlandsk Hvasiske barder, bestaaere af : 130 Stkr. 7 Rd.) 650 Stkr. 3 Rd.). 6000 Stkr. 5 Pd. Aalls Buds 14000 Stkr. 4 Pd. 3830 Stkr. 3 Pd. og 1743 Stkr. Undermuls dito som forinden Auctionen kan besaa i den kongl. grönlandske Har dels Pakhuse, og forevises af Forvalter Ranter. Torsdagen den 3 Novbr. førstkommende, om Formiddagen Kl. 9 bliver ved Auction udi Skibscapitain Kiers Boepæl i nu afdøde Mad. Giertrud Birgithe Rosted, afg. Tømmerhandler Andreas Bødenhoffs Entes Stervboes Huus paa dets Skibbyggerplges, Bødenhoffs Plads kaldet paa Christianshavn, bortsolgt endeel Skibsinventarium og Materialier af Anker, touge, Brandgods, Seil, Blotter og Skiver i Sorter, glinter, Dønkrafter, Struer og Munker, Skibsbaade, Vandfade og Tønder, gammelt Jern, gamle Vinduer, Skibsankere, Kanoner, Harpiir, Vogne, Seletøi, viborgske og norske Bræder m.m., bemeldte Madame Bodenhoffs Stervboe tilhørende, og det imod Betaling ved Hammerslaget eller naar paafordres til Fuldmægtig Bondrov i No. 26 i store Kongensgade. Det skal nærmere bekiendtgiøres naar Catalogi hos ham kan faaes.
Berlingske Tidende, 1798-10-22
Formedelst Boepelsforandring lader forrige Eier af Rennedechsholm volde offentlig Auction sammesteds Fredagen den 9de Nov. førstkommende over endeel Boehave, bestaaende af store Speile, Commoder med Marmorplader, Stue=Uhr m.v. Endvidere 12 Stkr. Qvæg, 2de Material Heste, 2de Kareter, 1 Phacton, Arbeide Vogne og deslige, som ikke benævnt i Catalogi, hvilken er at erholde paa Rønnebechs holms Skriverstue.
Berlingske Tidende, 1798-10-22
Da Forpagtningen af den Hs. Majestæt Kongen tilkommende Jagtrettighed, som i Følge de derpaa udstædte Concessioner af 24de October 1819, har været vedkommende over: draget i 10 Aar, udløbet den 10de Januarii næstkommende Aar paa efterskrevne Byers og Steders Marker, nemlig: Roeskilde, 2) Windinge, 3) St. Jørgensberg, 4) Sælens ved, 5) Salbe, 6) Wedelow, 3) Schleye, 3) Greve, og Thune, 10) Abbetved, 11) Tortildstrup, 12) Ølsiamagle 13) Høyelse, 14) Lille Schienghed, 15) Snadeløn, 10) Sal løw, 17) Kirke=Sow, 18) Øster Søm, 10) Dlbye, og 2 Reersløv; saa bliver, i Følge høie Vedkommendes Foranstaltning, bemeldte Jagtrettighed paa anførte Steders Marter, saavidt dermed ikke ved skeedte Udskiftninger maatte vær foregaaet nogen Forandring, ved offentlig Auction opbuden til nye bortforpagtning paa 10 Aar, fra nærværende Forpagtnings Udløb, der i Roeskilde, udi Byetingsstuen, Løverdagen den 17de Novbr. næstkommende, om Formiddagen Kl. 10. paa sædvanlige Conditioner, der nærmere paa Auctionsstedet bliver bekiendtgjort, thi ville de Lysthavende behage sig samme Tid og Sted at indfinde. Roeskilde den 16de Octbr. 179. Galsmist. F. Hansen. Gierlew. Leiøb. Mandagen den 19de Raubr. førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, bliver det hos Hr. Abell i Randers holder offentlig Auction over efterskrevne Eiendomme, beliggende i Jylland, Randers Amt, Gierlef Herred. a) Hovedgaarden Overgaard frie Hovegaardstart 113 Tdr. Skpr. 1 Fdkr. 2 Alb., Skovskyld 3 Skpr. 2 Alb. Udbyene, det Konge og Kirken, Korne, og Qvægtiender (for saavidt Overgaards Eiere dertil er berettiget) samme er matrienleret for 30 Tdr., og Sognets Hartkorn Bondeskyld er 300 Tdr. En god Veiermølle ved Udbyeneder; item det Overgaard tilhørende Hoveriegods, Gaarde og Huse i Udbyeneder, Udbyeover, Tdr. b) Fugelsøe Gaard, som staaer for Hartkorn 28 Tdr. 3 Skpr. 3 Fdkr. 2 Alb. med dens Hoveriegods i Klattrup Bye, omtrent 50 Tdr. Hartkorn. c) Kasberg Kirke med Tiende matriculeret for 17 Tdr. 2 Skpr. 1 Fdkr., i Sognet er der 126 Tdr. Hartkorn. d) Gierlef Kirke med Tiende matriculeret for 23 Tdr. 2 Skpr. i Sognet er der 189 Tdr. Hartkorn. e) Enslef Kirke med Tiende, matriculeret for 3 Tdr. 6 Skpr. i Sognet er der 24 Tdr. 4 Skpr. 3 Fdkr. 2 Alb. Hartkorn. f) Overgaards hovstie Gods i Dalbyeneder, Binnerup, Daldeover, Vinstrup, Stangerum, Nørlanggaard, Vindbyelund, Enslef, Bienstrup, Ancisted og Edderup Byer. Overgaard har ganske ualmindelig store og skiønne grundmurede Bygninger, beqvem til Boepæl for et herskabt en stor og den lig have, overmaade god Skov og Fiskerie, frugtbare Marter, ligger beqvemt for Skilladsen tæt ved Fiorden. Fugelser og alt Bøndergodset har ligesaa fruarbare Jorder, Kirkernes og Gaardenes Bygninger ere i smuk og god Stand. Eiendommenes øvrige og fortrinlig gode Beskaffenhed erfares best ved at tage dem i Diesyn. Conditionerne bliver tillige og favorable for Kiøberne, endog i Henseende til Betalingstiden. Jordebøger, Conditioner og anden attraaende Oplysning kan 4 Uger, før Auctionen erholdes hos Hr. Bace til Demstrup og paa Lovenholm Skriverstue, begge Steder pr. Randers.
Berlingske Tidende, 1798-10-22
Nørre=Elkiær Hovedgaard, beliggende i Vensyssel imellem Hiørings og Schagens Kiøbstæder, med tilliggende Børdergods og Kirker, samt Kongen og Kirketiender, bliver, og Anledning af mislig Handel ved Dødsfald, stillet til offentliAuction udi Velædle Hr. Viinhandler Hasses Huus i Aalborg Onsdagen den 21de November førstkommende, om Formiddagen Kl. 11 Slet, og ved samme Auction, saafrem antagen Bud skeer, bortsolgt. Hovedgaardens Tarter: Ager og Eng 35 Tdr. 6 Skpr., og Skovskyld 3 Skpr. 2 Fdkr. 1 Alb. Bendergodset er 203 Tdr. 5 Skpr. 1 Fdkr. 1 Alb. Til Gaarden henhører Tversted Sogns Kirke med Kirker, Korn og Qvægtiender, og Ugerbye Sogns Kirke med Kirke-, Korn og Qvægtiender, samt Ugerbye Sogns Konge Korntiende; hvilke Korntiender in Naturg aarlig ere blevne oppebaarne til Hovedgaarden. Til Gaarden er fortræffelig fed og god Agerland og Enge, der ere saa jevne og slette, at man kan staae ved Gaarden og fre alt hvad der kommer paa Marken, være sig Mennester eller Kreature. Paa Gaarden kan aarlig staldes og fødes at Stude, 100 Køer, 12 til 16 Bæster og 100 Faar. Bøndergodset er for det meste udskiftet af Fælledskab. Arbeidet til Gaardens Avlingsdrift forrettes af Halvgaarde, hvor foruden. er 24 Huusmænd, som over forrette en Ugedag, og desuden skal fratage og henlade Tørv, Høe og Korn. Gaarden kan tiltrædes strax eller til 1ste Maji 17000, hvilket herved til Liebhaveres behagelige Efterretning bekiendtgiøres, og ansees den ufornødent, at bestrive disse bekiendte herlige og gode Eiendomme vidtløftig, da enhver Liebhaver herom kan erholde nærmere og fuldstændigere Oplysning her paa Gaarden borCieren, hvor Jordebogen og Conditionerne ere til Eftersyn, en 3 a 4 Uger før Auctionen kan faaes til Eftersyn i Aalborg bor velbemeldte Hr. Hafs. Skulde ellers ovenmeldte Gaard og Gods, samt Kirker og Tiender blive solgt underhaanden forinden ovenbemeldte Auction, da skal samme blive bekiendtgiør, i Aviserne. Nørre=Elkier den 29de Septbr. 1798. L. B. Schmidt. Et lidet Partie meget god holsteens Sæde: Rug kan bekomSmes i Gaarden No. 93 bag Børsen.
Berlingske Tidende, 1798-10-26
Livorno, den 6te October. Man anseer nu Krigen imellem Frankrig og Neapolis som afgjort. Som man forsikrer, er Borgeren Lacombe St. Micheel, der som fransk Gesandt afreiste fra Rom til Neapolie den 25de Sept., bleven viist tilbage paa Grændserne af Neapolis, og er igien paa Tilbagerrisen til Rom.
Berlingske Tidende, 1798-10-26
London, den 12te October. Den berygtede Rebeller Anfører Holt i Grevskabet Wich som er vel endnu ikke bleven fanget; men Efterretningen og vor Seler ved Nilstrømmen vil sandsynlig meget formindske Antallet paa hans Tilhængere. – J Waterford gik ved Postens Afgang det Rygte, at Lord Bridpørt har truffet ved Cap Clear den fra Brest udløbne franske Eskadre og bemægtiget si alle Skibene. Derimod vilde man i Dublin vide, at denne Eskadre var gaaet til Ankers i Lougt=Swilly, og havde saa 3000 Mand i Land. Det Tilforladelige kunne vi først saamed næste Post Paris, den 12te October.
Berlingske Tidende, 1798-10-26
Vore Journaler indeholde følgende : Et Privatbrev fra Buonapartes Armee melder, at denne General har ved sid Genie og gode Politik erstattet de Forstærkninger, som vi under nærværende Omstændigheder og ved vor nærværende Forfatning i Middelhavet ikke kunne sende ham. Han har allerede oprettet et Cavallerie af 15000 Arabere, og et Jnfanterie af nogle 1000 Egyptere og andre Afrikanere. Hans Armee er nu i Syrien." - Buonaparte (siger Ami den loix) gaaer frem paa sine Triumphers Løbebane. Allevegne indsætter han i de hidtilværende Magthaveres og Betientere, Sted de anseeligste og meest oplyste Folk i Landet. Man anseer ham for en Gesandt fra Mahomet; og han tillader, at man udbreder denne Mening. Han belønner og straffer eftertrykkelig. Vi have i de første Affairer mistet nogle Folk; men nu befinde Soldaterne sig fortræffelig, og Landets Klima er meget got til at læge deres Saar. - Vor til Palermo paa Siellien bestemte Consul Borger Lachevarduere, som paa ne Berling. os nærværende Tid opholder sig endnu i Neapel, har derfra oversendt en Privatskrivelse af 20 September, hvori blandt anden anføres endnu følgende om Buonapartes Armee. Bemeldte General har forskaffet sig i Egypten et prægtigt Cavallerie, og føiet alle muelige Forsigtigheds Anstalter mod Pesten. De Franske have overalt været Seierherrer ved deres Fremtrængen, Vort ridende Artillerie har sat Mammelukkerne i stor Skræk Armeen bliver recruteret med patriotiske Egyptere, som kappes med hinanden om den Ære, at tiene i vor Armee, og ikke engang alle kunne blive antagne. Alting viger for vore Krigeres Berømmelse og Vaaben. Det er en Lyst at so Musselmænd med det trefarvede Skerf og vor Kokade. J Egypten ere vore Communicationer gjorte sikre. Vi ønske her meget Bekræftelse paa alle disse fordeelagtige Efterretninger. - General Kleber fører Commanden i Alexandrien Egypten, og man er ikke bange for nogen Landgang af tyrkiske eller andre Tropper ved bemeldte Stad. Buonaparte holdes den strængeste Disciplin ved sin Armee. Man forsikrer, at han i Spidsen af sin Leier har ladet ihielskyde en Soldat, som havde stiaalet et Uhr. Uforsigtighed er bleven adskillige at vore Soldatre skadelig i Egypten. De havde efterladt deres Levnetsmidler, for desto bedre at kunne marchere, men nogle af dem, som havde øde Egne at passere ere omkomne at Hunger og Tørst. Forresten vænne vore Tropper sig til det egyptiske Klima, saavelsom forhen til det Jtalienske.
Berlingske Tidende, 1798-10-26
Officielle Efterretninger fra Buonaparte og hans Arme mangle vi endnu ganske. Redacteuren for i Dag leverer Efterretninger fra Egypten, men samme ere blot geographiske Buonaparte skal allerede for lang Tid siden have bemægtiget sig Sues. - En Skrivelse fra Malta til en her værende Deputeret af 7de Septbr. indeholder følgende: De sicilianske Aftener ere her tildeels blevne fornyede. Det franske Blod har flydt under denne Stads (Valettas) Jndbyggeres mordiske Dolke. Præsterne opfordrede til Oprør. General Vaubøis havde efter Buonapartes Afreise ladet give Jndbygderne deres Vaaben tilbage, som den sidste havde havt den Forsigtighed at tage fra dem. Jnsurgenterne bleve understøttede fra neapolitansk Side. Disse bekom fra Neapel Levnetsmidler, men den franske Garnison ikke. Staden er forsynet med Hvede for et Aar, men har blot Vandkiste=Vand og 150 Oxer. Jfald en overlægen fiendtlig Søemagt befinder sig i Nærheden, vil Garnisonens Forfatning blive meget bedrøvelig. Jnsurrectionen brød ud om Aftenen under Lyden. med Stormklokken, og paa et Signal af 2de Kanonskud, som paafulgte fra det gamle Kastel. Om Garnisonen paa Den Garzo, som bestaar af 350 Mand, have vi lige saa lidet Efterretning, som om den i den saa kaldte Gammel Stad, som kun var 100 Mand stærk. Man er bange forat de ere blevne overvundne. Jnsurgenterne have bemægtiget sig adskillige Batterier ved Søekysten tilligemed en Krudifabrike. Den 6te September have Bønderne nærmer sig Staden Valetta; men man drev dem bort med Kanonskud De kunne ikke beleire samme, men have mange Tilhængere blandt Jndvaanerne. De Franske have nogle Fregatter og Kanonbaade, som aabner dem Søen. Opstandsaanden, yttrede sig strax paa Malta, da Efterretningen om Søeslager, ved Abukir var indløbet. Vor General-Consul i Palermepaa Sicilien melder, at Kongen af Neapel har under Dødsstraf forbudet sine Undersaatter, at proviantere de Franske paa Malta. General Kilmaine er nu ogsaa her. Man taler og store Forandringer blandt Generalerne en Chef ved vore Armeer. De her værende Municipaliteter, have ladet bekiendtgjøre en eftertrykkelig Proclamation i Henseende til Militair=Conscriptionen. J samme heder det blandt andet : "Til Vaaben, Unge Mennesker, J Fædrenelandets Haab. Allerede have Eders ældre Brødre giver Ede Exempel; følger deres Fodspør, og overgaaer dem endog om det er mueligt. Den nærværende Generation har fæstet sine fine paa Eder; Fremtiden vil krone Eder, og i omme Fædre og Mødre, om Eders Hierter nu bløde, naar Naturen i dette Øieblik afpræsse Eder bittre Taarer, saa skulle de i Fremtiden, blive søde og rørende Taare, naar J igien trykke Eders Sønner kronede med Laurbær i Eders Arme.
Berlingske Tidende, 1798-10-26
Alle paa Pension satte Officerer maae begive sig ufortøvertil deres Hiem, eller til Lille, Strasburg, Rennes a. og give Underretning om deres Opholdsted, paa det de i forndent Tilfælde strax kunde blive ansatte i Tieneste igien. Den forhen værende Søeminister Pleville Lepeley er nu afreist til Corfu for at organisere vor Marine sammesteds. J Brest Toulon og vore andre Søehavne arbeides nu med største Jver paa at erstatte den Skade, som vi have lidt ved Abniir.
Berlingske Tidende, 1798-10-26
General Joubert er endnu i Paris og har daglig Conferrencer med Directoriet, hvilke ogsaa adskillige herværende Generaler bivaane. - Om den herfra udløbne Escadre af Linieskib og 3 Fregatter have vi endnu ingen videre Efterretning; men da Vinden har været gunstig, saa troer man, at den er ankommen til sit Bestemmelsested. Fienden har atter ladet sig see med 10 Krigskibe i Vandene ved Brest. - Tuneserne have den 2den September landet paa Øen St. Pierre ved Sardinien og opstukket fransk Flag, hvorved Jndbyggerne bleve bedragne, saa at de ingen hindring lagde i Weien for deres Landing. Disse Barbarer, 15 til 1800 i Tallet plyndrede, dræbte i Kirkerne nogle Præster, som ikke vilde give dem Kirkeredskaberne, nedhuggede overhovedet henimod 200 Mennesker, og førte den 4de, da de gik til Stidmed deres Bytte, 2000 Mandspersoner og 200 Fruentimmer, ja endog de fremmede Consuler, den engelske og franske undtagen, bort med sig til Slaverie. Degge de Sidste ræddede en Par Fruentimmer, som de udgave for deres Koner. Den sardiniske Regiering lader sende de Ulykkelige, som have mister deres Eiendomme, Understøttelse.
Berlingske Tidende, 1798-10-26
Wien, den 13de October Her er indløbet den Efterretning, at de franske Transportskibe i Havnen ved Alexandrien ere blevne ødelagte, og at Buonaparte efter en hidsig Fegtning er bleven nødt til at trække sig tilbage fra Catro til Rosette. Følgende er det nærmere herom. J Forgaars fir den her værende tyrkiske Ambassaden, en overordentlig Coureer, som tillige overbragte ham fra Regieringen i Constantinopel Depecher, som vare bestemte til London og Paris. Depecherne til den første Hovedstad overleverede han til den her værende engelske Minister og Depecherne til Paris oversendte han til finder værende Collegaden tortiske Gesandt Alt Effendi. Herpaa begav sig bemeldte her værende tyrkiske Ambassadeur med sin Tolk til vor Minister for de udenlandske Sager Baron von Thugt med hvilken han havde en lang Conference.
Berlingske Tidende, 1798-10-26
Efter denne tyrkiske Coureers Ankomst bleve følgende Efterretninger her bekiendte: "Engelænderne have gjort et Angre paa Havnen ved Alerandrien for at ødelægge de der værende franske Transportskibe. Man skyede derved ikke de Batterier, som de Franske allevegne havde oprettet i Alexandrien. Det lykkedes de engelske Bombardeerskibe, som efter Admiral Nelsons tilbageladte Jnstruxer bleve dirigerte, at stikke de franske Transportskibe i Brand, som laae foran ved Jndgangen til Havnen, og da Linien af et saa stort Antal Skibe ikke kunde være langt fra hinanden, saa udbredte Jlden sig forStib til Stib, og næsten alle bleve et Offer for samme. Efter denne selv samme Beretning havde den største Deel af Mandskabet reddet sig paa Land og kun meget saa vare omkomne derved. Adskillige venetianske, ragusiske ja tyrkiske med Vare ladte Skibe ere tillige blevne ødelagte. Capital nerne paa samme havde i lang Tid anholdt om Tilladelse til at afseile, men de Franske havde bestandig afslaaet det. Engelændernes Foretagende var forenet med Mammelukkernes, hvilke angrede Garnisonen i Alerandrien medens Engelænderne mandeuvrerte, for at ødelægge de franske Transportskibe, Ogsaa de tvende forrige venetianske Linieskibe, som endnu befandt sig i Havnen ved Alexandrien ere blevne et Rov for Luerne. Den anden vigtige Efterretning, som man ligeledes ha faaet fra den tyrkiske Gesandt, er følgende : Beyerne i Egynten forsamlede sig med en stærk Magt ved Cairo, og der under Direction af nogle engelske Officerer. Den 3de September, kom det til et hidsigt Slag med Buonaparte. Beyerne fandt, hvilket de og havde ventet, en meget stor Modstand; men bragte det dertil, at de Franske bleve slaane ud af Hovedstaden, Cairo og dens Naboelag, og maattet trække sig tilbage til Rosette. Slaget varede næsten den hele Dag, og mange Mennesker faldt saavel paa Arabernes, som de Franskes Side. Egypterne havde tager der meget ilde op, at de Franske udgive sig for Musselmænd, da det dog var bekiendt, at de hverken ærede Propheten Mahomed eller læste og fulgte Alcoranen. Ministeriet i Constantinopel saae den Efterretning imode, at de Franske i Egypten skulde have capituleret, da de hverken kunne komme frem eller tilbage, og desuden ikke vare visse paa de nødvendige Levnetsmidler. Da der intet mere er at frygte for Rebellerne i Tyrkiet, saa skal det igiennem Moldan og Wallachiet beordrede russiske Corps have faaet Ordre, at fortsætte Marchen mod Jtalien. For de øvrige russiske Tropper, som marchere i 2 Colonner til Tydskland, ere anlagte store Magasiner i de telserlige Arvelande. Deres March gaaer dog langsommere, end man i Begyndelsen formodede, saasom Underhandlingerne til Fredens Vedvarelse endnu bestandig blive fortsatte. - Den russiske Flaade, som er gaaet igiennem Dardanellerne, har mange Landtroppe, ombord. - Nye Breve fra Jtalien forsikre, at den franske Besætning har ved Jndvaanernes Opstand paa Malta lid saa meget, og er saa blottet for Levnetsmidler, at den ikke længe skal kunne holde sig. Admiral Nelson skal allerede føie Anstalter til at tvinge Malta til at overgive sig. London, den 16de October.
Berlingske Tidende, 1798-10-26
Angaaende Brester Eskadren meldes fra Cork under 7de følgende : J Dag kom et amerikansk Skib til Cove, hvilke var bleven opkapret af den franske Flaade, men taget fra samme i dens Paasyn af vor Fregat Anson. Capitainen siger, at han har truffet den brittiske Eskadre af 3 Linieskibe og 8 Fregatter under Sir Warren, og den franske af 1 Linieskib 3 Fregatter og en Kutter. Sir Warren befandt sig lige i Fienden Cours, og Ansonforfulgte ham ogsaa J Carlow og Wexforer det endnu bestandig uroeligt, da de Flygtende, som opholde sig i Skovene forurolige Egnen. Den irlandske Storcantler, Lord Clare er ankommen i London, og har allerede hav adskillige Conferencer med Hr. Pitt. Man taler om en Union, som er i Værk imellem Jrland og Storbrittanier, og siger endog allerede, at Jrland skal herefter sende 60 Medlemmer til det engelske Underhuus og 20 til Overhuset. -Der siges, at det franske Directorium har affærdiget et hurtiat seilende Skib med en accreditteret Agent til America, for paa det hurtigste at bielægge alle Tvistigheder imellem begge Lande.
Berlingske Tidende, 1798-10-26
Frankfurt am Mayn, den 16de October. Efter de nyeste Beretninger fra Rastadt have Underhandlingerne der, siden en Coureers Ankomst fra Wien, faaet mere Liv. Man smigrer sig med en videre fransk Eftergiven beed, og forsikrer endog, at det franske Directorium vil ved et stort Hoflade forelægge en mere antagelig og fra den hidtilværende meget forskellig Forligelsesplan, man holder og under disse Forudsættelser Undertegnelsen af Rigs=Fredsproliminairerne for nær. Jmidlertid ere Tild agelserne, om hvilke der indløbe Beretninger, langt fra ikke saa fredelige. Vel ere de ved Kehl ankomne Franske igjen gaaet tilbage over Rhinen; men paa Kehls Fæstningsværker arbeides nu paa det ivrigste.
Berlingske Tidende, 1798-10-26
Helsingøer, den 26de October. Fra den 19de hujus til i Dag ere 112 Skibe passerede Sundet.
Berlingske Tidende, 1798-10-26
Kiøbenhavn, den 26de October. Den 19de September er Amtssecretairen Gerhard Henrich Massen allernaadigst beskikket til Huusfoged for Nil Herred i Amtet Flensburg. Den 3die October er Kammerherre og Amtmand i Segeberg, Nicolaus Otto Baron von Pechlin, udnævnt til Administrator i Grevskabet Ranzau og til Intendant i Herskaberne Herzhorn, Sommer og Grønland; og under 17de samme Maaned Landraaden og Amtmanden i Cismar, Christian Frederich Baron von Brockdorf. til Amtmand over Segeberg Amt.
Berlingske Tidende, 1798-10-26
Den 24de, 25de og 26de October continuerede det 45de Kongelige Kiøbenhavnske Classe=Lotteries 5te Classes Trækning, og udkom da følgende høie Gevinster: No. 15409 100 Rd. hos Hr. Boegh i Weile; No. 15905, 300 Rd. hos Hr. Sveistrup i Aalborg; No. 13012, 100 Rd. hos Hr. Sorterup, Nr. 16199, 50 Rd. hos Hr. Paaske i Bergen; No. 10750, 300 Rd. hos Hr. Joachim; No. 28281. 500 Rd. hos Hr. Controlleur Hansen, No. 10834, 1000 Rd. hos Hr. Joachim; No. 27931, 100 Rd. hos Hr. Baadsgaard i Wiborg; No. 19113, 16 Rd. og Pr. 150 Rd. hos Hr. Controlleur Hansen; No. 10291, 3000 Rd. hos Hr. v. Halle; No. 14191, Fril. og Pr. 150 Rd. hos Hr. Wissing i Colding; No. 26127, 50 Rd. hos Hr. Klitzing. i Tronhiem; Nr. 21251, 100 Rd. hos Hr. Arraboe i Corsrer; No. 14448, 100 Rd. hos Hr. Grønn i Holstebroe; No. 14730, 50 Rd. hos Hr. Raadmand Stabel i Randers ; No. 10579, 100 Rd. hos Hr. Eichel; No. 6889, 50 Rd. hos Mad. Collin; No. 17325, 100 Rd. hos Mad. Collin; No. 26003, 16 Rd. og Pr. 250 Rd. hos Hr. Klitzing i Tronhiem; No. 4464, 3000 Rd. hos Mad. Collin; No. 17740, Fril. og Pr. 250 Rd. hos Hr. Kliting i Tronhiem; No. 35419. 600 Rd. hos Hr. Stabel i Randers; No. 20272, 50 Rd. hos Hr. Fuldm. Brøgh; No. 32047, 100 Rd. hos Hr. Secretair Helberg i Horsens; No. 30715, 50 Rd. hos Hr. Goiske; No. 16183, 50 Rd. hos Hr. Paaske i Bergen; No. 31560, 500 Rd. hos Hr. Schjønning; No. 11886, 50 Rd., hos Hr. Jnsp. Deichmann, No. 1858, 500 Rd. hos Hr. Secret. Helberg i Horsens; No. 17817, 50 Rd. hos Hr. Klibing i Tronhiem; Nr. 33033, 100 Rd. hos Hr. Allers i Altona.
Berlingske Tidende, 1798-10-26
(Continuationen følger.)