JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-05-03
Directionen kan ikke lade denne Skuespil saison gaae til Ende, uden at bevidne Hr. Professor og Ridder, Kapelmester Kunzen, hvor levende den paaskjønner de mange og mangehaande Fortienester, han atter i Aar, som Componist, Syngelærer og Kapelmester har erhvervet sig af Theatermusikken, og hvormeget den har ham at takke for den levende Jnteresse og de bifald, hvormed Syngespillene afvigte Vinter ere søgte og seete. Dette er Direktionen en saameget kiævere og helligere Pligt at bevidne Deres Velbyrdighed, da den med fuld Sandhed kan tilføie, at dens fasteste og gladeste Haab om, at kunne bøde paa det vist nok for Øieblikket uoprettelige Tab, "Sangen i en af Hr. Professorens meest udmærkede Elever har lidt, er bygget paa den trygge Forviisning, at det er den Lærer, hun havde sine senere ualmindelige Fremskridt at takke, ligesaa magtpaaliggende som det nogensinde kan være os, at Theatersangen hos os bliver i Yndest og Ære, og at under en saadan Lærer og Bestyrer den gode Skole aldrig vil eller kan uddøe eller synke No. s. v. Til Svar paa hans indviklede Beskyldning af Plagiat, i det han paastaaer at min alt omgribende Hukommelsesgave til at erindre andre Mesteres Værker naar jeg componerer er almeen erkjendt, erklærer jeg Theateroversætteren N. T. Bruun for en Æreskjænder, indtil han har beviist, hvad han beskylder mig for Paa de øvrige Grovheder han ved denne Leilighed har overøst mig med holder jeg det for aldeles under min Værdighed at svare en ligesaa slet musikalsk Oversætter, som musikalsk Souffleur. At han finder Scheen sovndyssende, kan have sine gode physiske Aarsager i hans egne Organer, og at Naturens Røst ikke behager den bagvendte Smag, han har viist i Crispins Forvandlinger ved burlesk Ordunderlægning til høitidelig Musik, forundrer mig aldeles ikke. F. S. Em. Kungen, Forklaring af Dagens Angreb paa min Personlighed. Hvi hele Hæren, som mig Eene møder, Kun mod mit Hierte vender alle Stik, Skiøndt sikkert i min rammende Kritik Mit Hoved eene dem for Hov det støder, De veed, at got det sidste for sig bøder, Og sundt og stærkt kan trodse deres Magt; Men at det første, kiælent, ømt og svagt, Af mange dybe Saar alt længe bløder. Baggesen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-05-03
Konstflidens Tilstand i Sjælland.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-05-03
J det sidst udkomne Hefte af Universitetsannaler læses følgende Notice angaaende den botaniske Haves Oprindelse: "Den første Begyndelse til en botanisk Have ved Kjøbenhavns Universitet skete i Aaret 1600, da Studiigaardsbygningen af ny blev opført, saavelsom den derved beliggende Professor=Residentz; og til en medicinsk Have blev bestemt det derved beliggende Stykke Land. Denne Have var imidlertid 1621 ei endnu kommen i synderlig Stand, ligesom den ei heller havde nogen lønnet Gartner, men den Professor, som beboede den Residents, Haven laae til, maatte selv holde den vedlige. Jndtil 1696, da Rasmus Bartholin legerede til dens Dyrkelse en Capital af 1200 Rd., havde den slet ingen Jndtægt. Ved Rescript af 3 Feb. 1769 skjænkede Kongen den botaniske Have 2500 Rd., saaledes at Renterne deraf skulde anvendes til dens Fornødenheder. Jmidlertid var 1762, anlagt en anden boranisk Have paa den Plads, hvor Amaliegaden nu ender mod Toldboden, hvilken Have Frederik 8 havde skjænket Universitetet. Tillige vedblev dog den gamle botaniske Have, indtil den Charlottenborgske Have blev allernaadigst skjænket og i Aaret 1778 indrettet til en botanisk Have for Kjøbenhavns Universitet, hvorefter den gamle, der i alle Henseender var ubeqvem til sit Øjemed, blev en Lysthave ved den Studii gaarden nærmest liggende Professorresidents (hvilken sidst, indtil Bombardementet, beboedes af Hr. Etatsraad Bugge)."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-05-03
Kjøbenhavns Børs d. 3 Maji. Cours. Altona 2 M. 350, London 16 1/2 Rbdlr., Amsterdam 433 1/2, Spec. 470. - Specier solgtes til 28 3/4 Rbmk., for Committeesedler blev givet 67 pr. 100.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-05-03
J No. 33, P. 617, i det indsendte Stykke om Landvæsenet, staaer No. 211. 2den Sal, men skal være No. 271. 2den Sal.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-05-03
Blandede Efterretninger. Philladelphia, d. 1 Febr. 1814. En Orkan, som mellem den 23de og 27de Juli rasede i Vestindien, har paa de forskjellige Øer anrettet meden Ødelæggelse, mange Mennesker have tilsat Li Her og mangfoldige Skibe ere forliste, det halve af Staden Nassau blev ødelagt tilligemed 130 Skibe som laae der, 42 Skibe forliste i St. Pierre paa Martiniqve og 30 Personer tilsatte Livet; 11 Skibe forliste ved Barbados og 15 ved St. Christoph. Paa Dominique og Guadeloupe har den anrettede Skade været uhyre stor, men det lader ikke til at Orkanen har naaet de danske Øer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-05-03
Efterretninger fra St. Croix af 24de Juli melde intet derom. - Den 27 August om Aftenen blev Staden Charleston i Syd=Carolina hjemsøgt af en skrækkelig Orkan, som rasede nogle Timer og anrettede megen Skade i Staden, Havnen og saa meget af Egnen, som den gik over. - Den 12te Novbr. anrettede en kortvarig men skrækkelig Storm stor Ødelæggelse i Halifax Havn, et Par Linieskibe dreve paa Grund, en Fregat og et Par mindre Krigskibe forliste aldeles, foruden mange Handelsskibe og der opbragte Priser. - Fregatten Esser har paa Kysten af Chili taget en Mængde engelske Hvalfangere. - Den 20de f. M. ankom her den af Kongressen under 17de udstædte Act angaaende en almindelig Embarg, blot Kaperne og neutrale Skibe med Baglast ere fritagne. Denne Act skal staae ved Magt til 1 Jan. 1815, med mindre en Fred med England forinden skulde blive sluttet eller Præsidenten skulde finde det tienligt at ophæve den, hvilket da skal skee ved Proclamation. Stort som Antallet af Bankerne her i Landet alt er, skabes der dog stedse nye. - 30 a 40 ville formodentlig i denne Vinter blive oprettede blot i de to Stater Nepyork og Pensylvanien og Beløbet af det circulerende Papiir vil derved forøges saa betydeligen, at det er at befrygte, det snart vil ophøre at bære Værdie med Species. Dette vil i alt Fald sikkert blive Tilfældet, naar Fred engang kommer og Udførsel af Species til China og Ostindien igjen finder Sted. En anden saare ubehagelig Følge af et saa uforholdsmæssigt circulerende Medium er, at en virkeligen unaturlig Dyrhed af alle Ting derved frembringes, meget byrdefuld for dem der have en vis Jndtægt og ikke ere saa lykkelige at besidde virkelig Landeiendom, Mange Patrioter erklære sig høit mod den Forøgelse af Bankernes Antal og ønske Regjeringen skulde ikke give flere Charters for Banker, da dis so bidrage til at svække Jndustrien, giøre Folk dovne og ødsle, ved at smigre dem ved Udsigt til skaffe sig Velstand paa Credit. (Hand. Tid.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-05-07
Nyeste. benhavn. 100 God Gaards- 13 3/4 a 10 a 4 64 Elevte Aargang. No. 37. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 7 Maji 1814.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-05-07
Bidrag til Dagens Historie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-05-07
(Fortsættelse.)sal. Begivenhederne efter Buonapartes Tilbagekomst fra Ægypten vise os tilfulde, hvor meget et Folk kan blændes, naar den, som vil blænde det, sidde paa Beundningens Høisæde og har indtaget de under hans Fødder staaende Pygmæer til sin Fordeel; naar et ringe Antal Mennesker ved Forslagenhed forstaae, at holde den store, mindre dybtseende Hob i en Ruus, hvori den ikke formaaer at see de Snarer, der skulle hilde den. Toget til Ægypten, som havde kostet Frankrig Millioner *), 40,000 af dets bedste Krigere og en fortreffelig Flaade, uden at baade det det allermindste, var ikke engang en fransk Jdee. Det var egentlig Leibnitz, der i Aaret 1672 foreslog den erobringsyge Ludvig XIV. den, for at angribe de den Gang overvindelige Hollændere, som vare Datidens Engellændere, i deres Besiddelser i Ostindien. Hvor gammel denne Schimæriske Jdee altsaa i og for sig var, blev dog den pludseligen tilbagevendende Hærfører, efter alle disse frundesløse Offere og et saa et rygtet . rinde, modtagen med Jubel i Frankrigs Hovedstad. Men ikke nok med det: han saae sig endog iland til at omstyrte den Regjering, der var berettiget til at fordre Regnskab af ham som GeneralAt dette imidlertid kunde skee er det største Bevis paa Directorialregjeringens Svaghed. Den 18de *) Der gjordes et Laan af 80 Mill., men som dog 1 ikke var tilstrækkelig. Brumaire var i Grunden ikke andet end en Revolution frembragt ved militair Kraft, understøttet af civil Forslagenhed. Mange Medlemmer af Femhundrederaadet talte med Jver Republikens Sag, men Lucian Buonaparte var Præsident; Tropper mes Anfører lader Trommen røre saa stærkt, at ingen menneskelig Stemme formaaede at trænge igjennem. Napoleon Buonaparte vaager uden for over sine Soldater, der tilraabte ham: leve Buonaparte, en Gardecapitain, der efter Femhundrederaadets Motion, ikke vilde stille sine Grenaderer under hans Commando, afsættes af ham paa Stedet; Lucian anvender al sin Veltalenhed for ganske at benytte den vundne Seir, om Natten udsteder neppe to Trediedele af Femhundrederaadet den Beslutning, at der intet Directorium gives mere, at 60 af dets Medlemmer ere udstødte, og at en midlertidig sonsularisk Fuldbyrdelsescommission, under Navn af den franske Republiks Consuler, hvoraf Buonaparte er een, skal være indsat med Directorialmagt. Om dette første Skridt til Buonapartes Enevoldsmagt, kan siges at være kommen "fra Gud og Folket", indlade vi os her ikke paa at bestemme, men at hans lovlige Adkomst til Keiserkronen maa bedømmes efter dette Skridt, som den Kilde, hvorfra den udsprang, synes ikke at være underkastet nogen Tvivl.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-05-07
En af Buonapartes første offentlige Handlinger, efter hans Udnævnelse til Consul, var at tilskrive Kongen af Engelland og Keiseren af Østerrige, skjønt uden de sædvanlige Formaliteter, et Brev, som blev ubesvaret. Ministeren Talleyrand oversendte strax derpaa Lord Greenville en Note, som indeholdt Præliminairer til en Nærmelse. Blandt de engelske Ministres Jndvendinger var især den en af de vigtigste, at de ikke kunde underhandle med de Franske, fordi de siden Krigen bestandig ere blevne regjerede efter revolutionaire Grundsætninger. Selv Buonapartes ivrigste Modstanders harmedes over de engelske Ministeres Utilbøielighed til at indlade sig i Underhandlinger med Consular regjeringen. Men betragter man Sagen med Upartiskhed, saa finder man hiin Jndvending ikke saa ganske ugrundet. Hvor man saa ofte og pludselig kuldkaster og skaber Constitutioner, hvor disse ikke virkelig ere grundede paa Folkets almindelige Villie, men kun Virkningen af lykkelige Cabaler eller endog af Bajonnetters Overmagt, der er det sandelig vanskeligt at indlade sig i ordentlige Underhandlinger. Der behøvedes kun at opstaae en endnu lykkeligere og klogere Hærfører end Buonaparte med det faste Forsæt, at ville skabe en ny Regjering, og, Consularregjeringen havde været styrker paa samme Maade og ved samme Midler som Directorialregjeringen. De engelske Ministere havde altsaa ikke saa aldeles Uret, naar de paastode, at den ny franske Regjering ikke ydede nogen tilstrækkelig Garantie, og at Tiden ene kunde lære, hvilken Grad af Tillid, den fortiente. En Stat, som i ti Aar ikke havde havt færre end fire Constientioner, var virkelig vanskelig at underhandle med.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-05-07
et nyt Mordanslag med den saakaldte Helvedsmaskine, den tredie Nivose, blev i det mindste i sine ) Man gav de i Temple arresterede Corsere og Jtalienere Skyld for dette Mordanslag, og en Ret, som hverken de Anklagede eller deres Forsvarere vilde erkjende for gyldig, fordømte Arena, Eerachi, Topino, Lebrund og Dermerveille til Døden. Man vil paastaae, men dog uden egentligt Beviis, at en gammel Familietvist, der allerede længe havde hersket imellem Buonaparterne og Axenerne paa Corsica, skal have været Hovedaarsagen til den ange Joseph Arengs Ulykke Virkninger, alt forføiensynligt. Buonaparte og de, der fadde hos ham i Vognen, maatte ligesom ved ges Vidunder blive reddede, hans Kudsk maatte just være beskienket, maatte mod al Sandsynlighed just kjøre i Gallopnigjennem den af Helveds maskinen spærrede snævre Gade; den med saa meget brændende Bly og Jern fyldte Tønde maatte antændes, i det Øieblik, da Buonapartes Vogn neppe var forbi, og først efterat hans Liv var i Sikkerhed maatte den dræbe saa mange uskyldige Mennesker paa Gaden og i de stærkt rystede og beskadigede Huse rundt omkring.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-05-07
Buonapartes Forgudere, saavel i som uden for Frankrig, havde her en ny Anledning til at betragte ham som et Væsen, der i alle sine Jdrætter, bevogtedes, af en høiere Kraft, *) og Helordsmaskinen var saaledes skikket saavel til at give Førstaconsulem en Nimbus af Vidunderlighed, som at aabne Veien til en arvelig Dictatur, og give despotiske Indretninger et Skin af Nødvendighed. J alle Departementer bleve saakaldte Specieltribunaler oprettede, hvis Medlemmer skulde udnævnes at den første Consul, og som skulde dømme alle saadanne Forbrydelser, der førte en legemlig eller infamerende Strasig med sig. J Grunden vare disse Tribunaler intet uden om militair Politieret. En Deel af Tribunalet havde førend deres Oprettelse modsat sig dem; tretten Talere opløftede deres Røst, og Al Medlemmer stemte imod dem; med med en Majoritet af 8 Stemmer gik Forslaget igjennem. (Fortsættes.) 2) Blandt Prydelserne, over Buonapartes Loge i det fire første Skuespilhuse var en forgyldt Stjer me, snart under, snart over Logen. Man antog, at han troede paa en Lykkestjerne, som ham stolede meget paa.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-05-07
Det er nu vanskeligt og kostbart at faae Ege og Fyrretømmer til Bygninger; man faaer da at benytte sig af Bøgestolper og Løsholter. Naar disse ere saugskaarne eller tilhuggede jævnt i fiirkant, henlægges hvert Stykke paa to store Stene, og gjøres Spaane-Jld nedenunder, dog at de ei svies eller kulbrændes. Medens de endnu ere varme overstryges de med afkogt Sildelage eller Saltlage flere Gange, og tørres imellem. Dette bevarer Træet i mange Aar fra Forraadnelse. Dog, det er bedre naar Stolpen og Løsholten med sine Tapper og Huller ere tildannede som de skal være. Det samme er Tilfældet med Bjelker og Sparrer. Men Fodstykker maa være af Eeg, eller, i Mangel deraf, Fyr. Jeg har nogle Fag Huus, som saaledes har staaet 22 Aar. Dog tager dette saltede Trær ikke vel imod nogen Kalkning eller Farve. Tørt Brænde til Kakkelovnen giver dobbelt Varme, og forbruges kun det halve imod ligesaameget grønt. Men den simple Bonde troer det ikke, bruger ikke denne Forsigtighed. Jeg vil slet ikke opkaste mig til Veileder for den dannede Classe af Borgere paa Landet og i Staden; de vide dette af Erfarenhed; men kun nogle faa Erindringer. Naar hele Kjævler hjemskoves, da er det bedst, strax at save Blokkene, bestemte til Kakkelovnen, 1/2 Alen i Længden, saa er det lettere at flække, og bedærver ikke saa ofte Væggene. Saaledes udspaltet sættes det i en Rundfavn og staaer Sommeren over til Mikkelsdag, da det sættes i Huus, og er da udtørret af Solen. Jo mindre det er flækket, destobedre, tørres det, og er lettere at indlægge i Kakkelovnen. Fugtighed i Værelserne, især paa Landet, er ofte et ubehageligt Tilfælde. Der sætter sig Vaddehatte ved Fodstykker, og Mugenhed paa Klæderne; Skabe og Skuffer udbuldne, saa man er kan faae dem aabnede. Men i ethvert Værelse ovenfor Vinduerne bør være et Hul, som kan tillukkes med en liden Dør, aabnes denne, især omNatten og naar det blæser og ei er fugtigt Veir, 2 til 3 Gange hver Uge, da seer man at Fugtigheden forsvinder. Endog om Vinteren i Frostveir er det godt at aabne Hullet. Hvor man har en Blik Ventilator i Ruden, opfylder den Hensigten, og er meget nyttig daglig at aabne og indbringe frisk Luft.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-05-07
Jndenlandske Efterretninger. Under 26 April d. A. er udkommen en Placat, angaaende Forstaaelsen af de Forskrifter i Fog af 6 Jan. 1818 og senere med Hensyn til Pengevæsenets Forandring udkomne Anordninger, hvori Freden nævnes som terminus a quo; i Følge heraf skal den under 14 Jan. d. A. afsluttede Fred med Storbritannien, Sverrig og sammes Allierede, betragtes som den Fredsslutning, hvorfra der bør regnes, og de i Fdg. af 6 Jan. 1813 og samme vedføiede Tabel Litt. B. nævnte 2 Aar efter Freden ansees forløbne d. 14 Jan. 1816, saa at d. 14 Jan. 1819 ansees som det femte Aar, og at med denne Dag indtræder det sjette Aar efter Freden. De forhøiede Renter og 2 Aar efter Freden blive i Junii Termin 1816 at tilsvare for et fuldt Aar, hvilket ogsaa gielder med Hensyn til Forrentningen af Statsforskrivelser, som Forordn. §. 15 har sat ved Siden af de ældste private Forskrivelser i Dansk Cour. Den i §. 26 hjemlede Opsigelsesret indtræder d. 14 Jan. 1816, saaledes, at Capitalen, hvis der ikke, i Overeenstemmelse med Forskrivningen og Forordningens §. 32 endnu tilkommer Debitor nogen Frist, fra bemeldte Dag af kan opsiges med den i førstnævnte §. givne Rettighed, ved hvilken Opsigelse den i Forskrivningen fast satte Opsigelsestid bør iagttages, men hvor ingen særdeles Stipulation desangaaende finder Sted, bør Opsigelsen skee 3 Maaneder førend Betaling fordres til den i Provindsen gjeldende Omslagstermin. Efter lige Regler bliver der at forholde ved Anvendelsen af Forordn. §§. 52, 53, 66 og 57, sammenholdt med §. 36 samt alle senere Bestemmelser de.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-05-07
Torsdagen den 28 April sidstleden blev efter Rigsbankens Foranstaltning, paa Exerceerpladsen, offentlig forbrændt den Summa 6, 189000 Rigsdaler Dansk Courant i Courantbanksedler og paa dansk Courant lydende Repræsentativer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-05-07
Kjøbenhavns Børs d. 7 Maji. Formedelst Bededagen blev ingen Cours noteret i Gaar. J Dag solgtes Specier til 31 1/2 Rbmk. og Committeesedler for 64 pr. 100.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-05-07
Blandede Efterretninger. Aloysius Reding, denne Schweizernes Leonidas, som har tilbragt en Deel af sin Leretid i spansk Krigstjeneste, erhvervede sig, i de smaa Kantoners Krig med de revolutionære Franske, en udødelig Berømmelse, og sine Medborgeres almene Beundring. Bern var allerede tagen, og deels ved Overmagt, deels ved Jntriquer, havde de Franske tvungen de øvrige Kantoner til at hylde den store Republiks Love, Blot de smaae Kantoner vægrede sig endnu ved at omstyrte det eedforbundne Friheds gamle ærværdige Alter, og i dets Sted at plante det moderne FrihedsstræMed en frygtelig Hær drog Schauenburg mod disse frække Oprørere, der vovede at modsætte sig den franske Egenvillie. Med et par tusinde Mand stod Reding, ved Schindellegii, mod den hele franske Magt, ikke langt fra Morgarten, hvor, i det 14de Aarhundrede, 1300 sletbevæbnede Eedforbundne sloge 9000 Østerrigere, og erobrede ti Faner. Umuligt var det, med Haab om et lykkeligt Udfald, at stande i Kamp mod den franske Kolos; men denne lille Heltehær besluttede, liig hine Spartanere ved Thermopylæ, kjæmpende at døe. Jngen vilde opleve den Dag paa hvilken Fædrenelandets Love skulle omstyrtes, og, den hellige, ved flere Aarhundredes Old, saa meget mere dyrebar blevne Frihed, skulle rette sig efter fremmede Former. J en kort Tale formanede Reding sine Krigere, han anraabte de ved Morgarten faldne Fædres Maner; man tilsvoer hinanden Troskab indtil Døden og - fuld besluttet - forventedes Hovedangrebet. Men, Schauenburg ærede Heltens Mod. En Vaabenstilstand blev foreslagen, under hvilken en ærefuld Kapitulation skulle fastsættes. Paa Stand forsamlede sig Landsamfundet (Landsgemeinde) i fuld Rustning; og, tildeels med Blod og Støv bedækkede, fremstode Fædrenelandets Forsvarere. Schauenburg tilbød sig at lade dem beholde deres Vaaben, ikke at indqvartere nogen fransk Soldat i deres Kanton, og hos sin Regjering bestræbe sig for at udvirke at ingen Forandring skulle giøres i deres nationale Jndretninger. Stormende var Forsamlingen; Nogle skar Tænder og raabte: at de langt hellere ville døe end underhandle med den troløse Fiende. Nogle talte for Capitulationen, og vare næsten vederfarede Lycida Skjæbne. Blottede Sværd blinkede; med Geværerne sigtede man paa hinanden; indtil endeligen, den redelige Korherre Schueller fremstod, og i mit de Udtryk skildrede dem den Ulykke, som de ville bringe over deres Koner og Børn, naar de vilde udføre den fortvivlede Beslutning, at døe kjæmpende. Hans ærværdige Alder, Rygtet om hans bekjendte Patriotisme, og hans rørende Tale, gjorde Jndtryk, Man undertegnede Kapitulationen, af hvis Punkter, siden efter ikke en eneste blev holdt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-05-07
(Af: Meine Reise uber den Gotthart a. im Sommer 1801 1str. Theil.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-05-07
Postefterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-05-07
(Af Abecker Avis) Den 16de havde Keiser Franz en Sammenkomst med Erkehertuginde Marie Lousse i Lille-Trignon; den 17de kom han tilbage til Paris, hvor han aflagde et Gjenbesøg hos Monsieur; den 19de spiste han hos Erkehertuginde Lovise i Rambouillet, og den 24de skulde Erkehertuginden afreise tilligemed sin Søn til Wien. Grevind Montesquien, Gouvernante, og Mad. Sauslot, Undergouvernante hos hendes Søn, skulle ledsage hende. - Keiser Alexander besøgte den 16de Marschal Ney og spiste Frokost hos ham. Den 17de spiste alle Frankrigs Marschaller hos Keiser Alexander. Den 16de var den Dag de Allierede, efter en sluttet Overenskomst, skulde rykke ind i Hiningen. J Besangen skulle Fiendtlighederne være ophørte, og efter andre Beretninger skal baade Besancon, Befort og Schlegtstatt allerede være besatte af de allierede Tropper.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-05-07
Strasburg skal i Følge Privatefterretninger have ladet vare den hvide Fane, og Commandanten, paa Grund af en udbrudt Folk opstand, have forladt Staden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-05-07
Subscriptionen paa dette Blad modtages hos Bogtrykker Heckes Enke, 2 store Helliggeiststrædet No. 144.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-05-07
Kiøbenhavn. Trykt hos P. H. Høeckes Enke
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-05-10
Nyeste. Skilderie af Kjøbenhavn. - Mone ac Ellevte Aargang. No. 38. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 10 Maji 1814.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-05-10
Bidrag til Dagens Historie. (Fortsættelse.) Vra den Dag af Helvedsmaskinen var sprungen, begyndte Buonaparte at antage en anden Caracteer og Levemaade. Forhen viste han sig bevaagen, ileer mod det Militaire, mod udmærkede Mænd, mod Lærde og Konstnere. Mange af de sidste havde fri Adgang til hans Huus og spiste ofte ved hans Bord, mod Fremmede var han høflig og gjæstfri Deraf sluttede man, at han yndede Videnskaberne og Oplysningen. Selv naar man saae ham omgiven af Mennesker, om hvis Slethed og politiske Talenter der kun var een Stemme, troede man af han ogsaa her havde den gode Hensigt, at benytte alt til det Bedste, for at give det Hele tilbørlig Fasthed. Alle offentlige Blade kappedes om at udbrede hans Roes, og enhver af hans Handlinger, hvor betænkelig eller intet betydende den en maatte synes, betragtedes med en Ærefrygt, det ikke tillod at veie eller prøve et saa overordentligt Genies store og for Hverdagsmennesker igjennem skuelige Planer. Et Øievidne, som paa den Tid opholdt sig i Paris, siger: "at Buonaparte er intet mindre end populair, at han synes kold, til bageholden, og indgyder overalt mindre Kjerlighed end Ærefrygt og overlagt Agtelse. Han har saa Fiender, en overordentlig Mængde Tilhængere, og neppe en eneste Ven."