JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1832-01-09
Døde. Kjøbenhavn. Fordenv. engelsk ViceConsul Fenwick; Fru J. Lund f. Schreber; Jfr. Reinneldt; Enkefrue Overkrigscommissairinde Komp; L. Chr. Lange; Joh. Fohlmann; Augusta Roschier; Contorisk Brandt; Jfr. Amalia Holm. - Taarnby Prstord; A. M. Bruun, f. Mackeprang, 55 Aar. - Helsing ger: J. C. Dreyer, 21 Aar. - Bramstrup. Etatsraad H. J. Hansen, 69 Aar. - Tierebye Pestard: Sognepræst til Tierebye og Alsynderup Menigheder i Sielland, Pastor Kofoed. - Slibhusene, Mad. J.J. Mørch. - Aarslev=Høierup i Fyen : Skolelærer Nielsen. - Aarslev-Mølle: C. J. K. Møller, f. Schalz, 50 Aar. - Nyborg : Bager Friis. - Støvringgaards=Kloster: Stiftsfrølen Fr. Lassen. - Aagaard: Avlsforv. Thorsøe. - Gislum Pistord; Mad. Wolder. - Aarhuus: Dorothea So 3die Lindhard, f. Sommer. - Aalborg: Frederikke Koppel. - Hobroe, Mad. Gleerup, f. Søndergaard. - Randers: Forhenv. Skipper O. A. Hvasgaard, 66 Aar. - Forhenv. Styrmand Hjort, død i Calcutta. (Han var en Søn af afg. Justitsraad og Amtsforvalter, Hjort i Haderslev.) - Apenrade; Major v. Krabbe. - Flensborg; Mad. Martini, f. Ernst 86. Aar. - Altona: Wilhelm Eschels, 17 Aar; Obeis J.C. Kaalund, 75 Aar. tersgaarestertavissetserosterecier.
Viborger Samler, 1832-01-09
Bekjendtgjørelser. At Skiftet efter Else Sørensdatter og forhen afdøde Mand Slipper Tonni Larsen af Qvols under 29de December f. A. er sluttet, bekjendtgiøres herved til alle Vedkommendes Underretning. Fjends og Nørlyng Herreders Contoir. Viborg den 5te Januar 1832. F. v. Bülow. rlagt af R. P. Dous.
Viborger Samler, 1832-01-11
landske Efterretninger.
Viborger Samler, 1832-01-11
Frankrig.
Viborger Samler, 1832-01-11
Pairernes Kammer har antaget Pairielopen med 102 Stemmer imod 68. Minoriteten er høiligen opbragt over dette Resultat. En Deel af dens Medlemmer agter at nedlægge Pairsværdigheden og optræde som Candidater ved Valgcollegierne; der tales om en Ercation af et Antal nye Pairs. -
Viborger Samler, 1832-01-11
Bestemmelsen af Civillisten har givet Anledning til varme Debatter i de Deputeredes Kammer. Af Comiteens 9 Medlemmer havde 4 foreslaaet 14 Mill., andre 4 12 1/2 Mill. og Hr. Cormenin havde erklæret ethvert af disse Forslag at være meget for høit. Uagtet Comiteens Ministeriets og CentrumModbestræbelser har Kammeret voteret Fremlæggelsen af Actstykkerne over Kongens Privatdommainer.
Viborger Samler, 1832-01-11
Hvorledes dette Spørgsmaal betragtes af Publicum kan sees af et Bønskrivt fra et stort Antal Jndvaanere i Bourges, Hovedstaden i Cher-Dep., hvor Kammeret opfordres til, ikke at bevilge nogen høiere Civilliste end paa en halv Million, saaledes som Constitutionen af Aaret III bestemte den for den første Consul; Frankrig fra 1800 med sine 98 Departements kunde vel maale sig med Frankrig fra 1830, og Bonaparte havde ingen privat Formue af 12 Millioner aarlige Jndtægter. - Jmellem Conseilspræsidenten og Krigsministeren har været stor Spænding; dog skulle de igjen være udsonede. General Sebastiani er i Bedring. De franske Fonds ere stegne ved en Forsikkring fra Krigsministeren, at Udbruddet af en Krig aldrig har været usandsynligere end nu.
Viborger Samler, 1832-01-11
de politiske Salons circulerede Rygtet om en Overeenskomst mellem de fem Magter, ifølge hvilken der gaves Kongen af Holland fri Raadighed til at operere mod Belgien. Ligeledes hed det, at Keiseren af Rusland havde i en egenhændig Skrivelse forsikkret Grev Pozzo di Borgo om sin Tilfredshed med Begivenhedernes Gang i Frankrig i de sidste Maaneder og givet de fredeligste Tilsagn. Endnu tilføies det Rygte, at bemeldte Keiser skulde have tilsendt Conseilspræsidenten Storforset af en russisk Orden tilligemed en smigrende Skrivelse over hans politiske Vandel.
Viborger Samler, 1832-01-11
Over Strasburg meldes de sørgeligste Efterretninger fra Lyon. Man vil - hedder det heri - forgjæves søge at tvinge Hungeren med Bayonnetter, og saasnart en Demonstration fra Udlandet tvinger Regjeringen til at fjerne Tropperne, saa vil Fortvivlelsen igjen skaffe sig Luft. Dumolarts Fremgangsmaade skildres som høist ædel, og de skeete Ulykker tilskrives deels Ministeriets System, deels enkelte Fabrikherrers Egennytte og Gierrighed og deels Lidenskabeligheden hos de lavere Folkeclasser i det sydlige Frankrig. - Der er opstaaet Uenighed i Anledning af de belgiske Fæstningers Sløifning, da Frankrig ikke herunder vil have indbefattet Mariebourg og Philippeville, der ligge mod den tydske Side; dog synes det, at den franske Regjering har givet efter. - Lafayette er upasselig.
Viborger Samler, 1832-01-11
Belgien Holland. En Depesche fra Arlon af 27de Decbr. melder, at den luxemburgske Bande er bleven angreben ved Mersch af et Corps belgisk Borgergarde Landryttere o. s. v. og dreven tilbage med Tab, ligesom fremdeles, at Militairautoriteten i Luxemburg har erklæret, at Oprørerne ikke meere ville finde Beskyttelse under Fæstningens Kanoner, da man skal vide at holde det indenfor disses Skudvidde liggende Districryddeligt saavel for dem som for Belgierne. - En nyere Depesche af 28de melder, at Tornacos Corps har aldeles opløst sig. De, der havde forskandset sig ved Walferdange under Fæstningens Kanoner, have ifølge den preussiske Militairautoritets befaling forladt dette Punct, og ere vendte tilbage til Fæstningen, hvor de bleve afvæbnede. Den samme Aften skulde Tropperne ankomme til Ar lon, og de fordrevne Embedsmænd igjen indsættes i deres Poster. Jkke en eneste anstændig Borger har sluttet sig til dette Fricorps. - Den hæftede Hr. de Tornaco var en Broder til Jnsurgentchefen af samme Navn. Han bragtes til Namur, hvor han, da han befandtes aldeles uskyldig, igjen blev sat i Frihed.
Viborger Samler, 1832-01-11
England.
Viborger Samler, 1832-01-11
Man seer af de ministerielle Blade at Underhandlingerne mellem Grev Grey og Torierne ganske ere strandede. Kongen skal have besluttet at udnævne 20 nye Peers; Listen paa disse er allerede i Circulation. - Efterretningerne fra Jrland vedblive at lyde høist sørgeligt. Nylig samlede et betydeligt Antal Forpagtere og Landmænd sig i Grevskabet. Waterford for at overveie de bedste Midler til at undgaae Erlæggelsen af Tiende. Der aabnedes en Subscription, for at organisere en almindelig Modstand. Paa den anden Side holdt den protestantiske Geistlighed i Erkestiftet Cassel en Forsamling, for at beslutte en Memoire til Vicekongen, hvori den vil ansøge ham om at opretholde dens Rettigheder.
Viborger Samler, 1832-01-11
Generalvicaren i Bispedommet Kilmore, en Geistlig af Beresfordernes Huus, har udstædt et Circulaire til alle sine Colleger, for at opmuntre dem til deres lidende Brødres Understøttelse. Militairet er draget ud i Egnen af Clommel, for der at understøtte Justitiens Udpantninger. Fra alle Sider strømme Landmændene sammen til denne Egn. - J England forekomme endnu stedse Burkartilfælde " det er Mord, foretagne i den Hensigt at sælge Ligen til Anatomerne. En Mistanke af denne Art foranledigede Pøbelen i Aberdeen til at anfalde det derværende anatomiske Theater og gjøre det lige med Jorden. Chirurgerne reddede sig kun med Livsfare. - De belgiske Conferencer drives med megen Jvrighed, hvorved den hollandske Afsending Hr. Baron van Zuilen van Nyevelt behandles med paafaldende Forekommenhed. - Cholera skal være i Aftagende i Sunderland men derimod gribe stærkt om sig i Newcastle, Gateshead og Omegn; i den sidstnævnte Stad, der kun har 12000 Jndvaanere, bleve paa een Dag 80 Personer angrebne.
Viborger Samler, 1832-01-11
Ægypten. Breve fra Alexandria af 5te Novbr. melde, at Vicekongen har formelig brudt med Porten, og at hans Jndfald i Syrien er det første Skridt til hans Uafhængighed. Jfølge disse Beretninger er der ingen Tvivl om, at jo Vicekongen har erklæret Porten, Krig, de melde nemlig, at han, førend hans Hær overskred hans Grændser, har under aaben Himmel afholdt en stor Forsamling af Ægyptens fornemste Mænd, og i en lang Tale forklaret disse, hvorledes en fuldkommen Undergang truede saavel den tyrkiske Rige som Religionen under Sultanens Scepter, til Beviis anførte han alle i det sidste Decennium lidte Tab; Moldau, Wallachiet og skjønne Provindser i Asien og Africa vare tabte ved Sultanens Brøde, og Paschaens Søn, der seierrig havde undertvunget Morea, var ved ved en befaling fra Sultanen pludseligt forjaget derfra; af disse Omstændigheder sluttede han til Sultanens Uduelighed som Regent, og troede sig forpligtet til som Religionens og Rigets Beskytter at træde op som Anfører mod denne. Den i denne Aand affattede glimrende Tale rørte alle Forsamlingens Medlemmer til Taarer, og Vicekongen selv var saa angreben, at han, efterat have foredraget den ene Halvdeel, saae sig nodsaget til at lade sin første Minister fuldende Talen. Hele Forsamlingen antog med Jubel alle Forslag og erklærede sig beredt til ethvert Offer for at opnaae hiint Maal. Man skulde saaledes troe, at Vicekongens Plan gik ud paa Sultanens Dethronisation; dog er det ikke sandsynligt; derimod synes hans Fremfærd kun beregnet paa at gjøre en religicus Bandsættelse fra Sultanen, som geistlig Overhoved, det Eneste, hvorfor Vicekongen synes at frygte, uvirksom hos Folket, hvilket tydeligst viser sig i de allerede i Syrien udspredte Proclamationer, hvori han erklærer sig for Religionens Beskytter og lover Folket alle optænkelige Fordeele. Han vil sikkert gjerne slutte Fred naar Porten vil erkjende hans Uafhængighed. Jmidlertid vedvare Rustningerne med Energie. Et nyt Decret forbyder Udførselen af Korn og Bælgfrugter.
Viborger Samler, 1832-01-11
Grækenland. Til Napoli di Romania er indtruffen en Adresse fra Mainotterne, eller som de nu kalde sig, Spartanerne. Deres Anfører Elias Kotzakos Mauromichal i forkynder, at han efter befaling af den constitutionelle Commission i Sparta har i Forening med Hydra, Archipelagus og flere Provindser paa Halvøen og Fastlandet grebet til Vaaben, for at beskytte Grækenlands Rettigheder mod vilkaarlig Vold, og istedet for den illegale Autoritet i Napoli at forskaffe det en frit valgt Nationalforsamling paa et sikkert Sted, der alene skal have Ret til at afsige en afgiørende Dom over Nationens Skjebne og Tildragelsen i Napoli. Han frygtede Ulykkerne ved en Borgerkrig, men saae sig dog nødsaget til at behandle Enhver som Fjende, der modsatte sig hans Tog. Rygtet anslaaer hans Styrke til 4000 Md. Regjeringens Tropper have i tre Maaneder ikke erholdt Sold, og Skatkammeret er tomt. Den eneste Frelse synes altsaa nu at skulle søges hos de franske Tropper der vistnok kun lunkent ville understøtte en Commission, der med taabelig Uforskammenhed har tilbagestødt og bagvasket den. De rummeliotiske Hovdinger have sendt fem Deputerede fra Argos til Napoli for at erklære, at de i Nationens Navn modsætte sig Kolokothrons afsindige Forslag at udnævne Augustin Capodistrias til Dictator.
Viborger Samler, 1832-01-11
Som Præliminairbetingelse ved Nationalcongressens, Aabning forlange Rumelioterne Frigivelse af alle for politiske Meninger Fængslede og Adgang til Kongressen for Spartas og Øernes 75 Repræsentanter. Vil den provisoriske Regjering ikke antage disse Forslag, da forlade de rumeliotiske Deputerede Argos, og samle sig som Congres enten i Salamis, Poros eller Agina, efter i Forveien at have erklæret den provisoriske Regjering i Napoli for afsat. Koletti, der er Kololothrons hemmelige Fjende, vil der aabenbart slaae sig til Nationalpartiet; hans Affald vil give Regjeringen et dødeligt Stød og styrte dens Rædselsystem. Fra Syra meldes at en Commission fra Napoli, forsynet med Tropper har med en Flaade besøgt Øerne i Archipelagus, for med Magt at forandre deres Communalforfatning, men at dette Tog har været uden Følger, da en fransk Krigsbrig har fulgt den græske Escadre og modsat sig enhver Anvendelse af Magt.
Viborger Samler, 1832-01-11
Blandet. Don Pedros Eftadre ligger endnu ved Belle Isle, men er færdig til Afseiling; den er forstærket med en Fregat fra Brasilien og to Dampskibe fra England; en af hans Corvetter krydser for Lissabon. - Et Besøg af Prinds Albrecht af Preussen i Cassel, for at gjenoprette den gode Forstaaelse mellem Regenten og hans Moder, har været uden Virkning. -
Viborger Samler, 1832-01-11
Udkastet til den nye bessiske Presselov er modtaget med megen Misfornøielse. - Fra Jtalien meldes at Jnsurrectionen i Legationerne er sit Udbrud meget nær. - Allg. Zeit. forsikkrer, at Keiseren af Rusland, har opkastet sig til Patron, ei alene for Kongen af Holland, men ogsaa for - Don Miguel. - J Hamburg havde man den sjette Jan. 9 Cholerasyge.
Viborger Samler, 1832-01-11
Indenlandske Efterretninger. Kjøbenhavns Børs-Cours den 6te Jan. Hamborg 2 M. - a vista 213. Species 211. - Specier solgtes til 12 Mk. 10 1/2 s. Obligationer (uden Renter) 89 1/2. Nationalbank-Obligationer (af Laanet den 4de Febr. 1820.) 102 a 102 1/2 Rbdlr. rede Sølv eller 107 ½ a 108 Rbd. Sedler pr. 100 Rbdlr. rede Sølv. Disconto 4 pCent.
Viborger Samler, 1832-01-11
Kjøbenhavn. Jfølge en ny Bekjendtgjørelse fra den Kongelige Direction for Qvarantaine-Foranstaltningerne af 30te December 1831 er Altona udgaaet paa Fortegnelsen over de af Cholera smittede, og igjen henført under de mistænkte Havne og Steder. Af disse sidste er derimod udgaaet alle meklenborgske og lybekske Havne og alle øvrige holstenske Havne." For øvrigt er den i Avisen No. 159 f. A. indrykkede Bekjendtgjørelse uforandret.
Viborger Samler, 1832-01-11
Nytaarsdags Aften blev der af Fru Heiberg fremsagt en af Theaterdigteren Prof. Heiberg forfattet Prolog, der indeholdt Nytaarsønsker til Parterret, Logerne, Parkettet Galleriet og Frigængerne. Den fremsagdes med Fiinhed og Ynde, og optoges med almindeligt bifald. Menageri=Eierne, Brødrene Lehmann, have nylig kjøbt den Hr. Justitsraad Bugge forhen tilhørende store Gaard (i hvis Bagbygning, som bekjendt, findes et Privattheaterlocale) paa Kongens Nytorv, for 80,000 Rbd.
Viborger Samler, 1832-01-11
Redacteuren af Slagelse Avis, Hr. Pastor, Ridder Bastholm, har fra en anonym Forfatter erholdt tilsendt til Jndrykkelse et interessant Stykke angaaende den militaire litteraire Feide, der fortiden føres. Hr. Pastoren opfordrer imidlertid, under Løfte om Taushed, Forfatteren til først at nævne sig for ham. "Vel har jeg selv siger han, fordum kun tilhørt Søetaten; men jeg har dog fattet Saameget af Landkrigen, at Man i enhver Kamp maa være betænkt paa en Rettrade, eller, som Tilskuer, paa at vælge en saadan Standpunct, at Man ikke kommer midt imellem de Kæmpende.
Viborger Samler, 1832-01-11
Hamb. Corresp. melder i en Skrivelse fra Kiel, at en i Warschau værende dansk Læge, der tilfældigviis opholdt sig i et Værtshuus, hvor en Russen blev dræbt i Slagsmaal med en Polak, var bleven hængt. Saalænge benævnte Blad ingen Hjemmel angiver, er man, Gud skee Lov berettiget til at ansee ovenstaaende Rygte for en Fabel.
Viborger Samler, 1832-01-11
Af den Altonaiske Merkurius er den gamle flyvende Merkur fra Aarets Begyndelse reent bort fløiet.
Viborger Samler, 1832-01-11
Oberst v. Høeg-Guldberg i Aarhuus har havt den Glæde at redde et Menneske fra at drukne som Nytaarsdag faldt igjennem Jsen paa Mølledammen. Randers den 9de Januar. Et Par Forældre, har i disse Dage havt den Hjærtesorg, at miste en vakker ung Dreng paa 8 Aar, der i Løverdags Morges frisk og rask forlod dem, for at gaae i Skole: men savnedes siden, indtil Man igaar Eftermiddags fandt hans afsiælede Legeme i Vandet ved Tørvebryggen, hvor ogsaa hans Bøger tidligere vare blevne fundne paa en af Kaagene. Er den tilbageblevne Børneflok end stor, er det tabte Barn jo dog altid det kjæreste!
Viborger Samler, 1832-01-11
Kjøbenhavns Torvepriser, den 6te Januar 1833: Rug, Tdn. 6 Rbd. a 6 Rbd. 3 Mk. 8 s.; Hvede, Tdn. 6 Rbd. 2 Mk. a 8 Rbd. 3 Mk.; Byg Bradet, Tdn. 4 Rbd. a 4 Rbd. 1 Mk. 8 s.; Byg bradet, Tdn. 3 Rbd. 5 Mk. 8 s. a 4 Rbd. 1 Mk.; Havre, Tdn. 2 Rbd. 1 Mk. 8 s.a 2 Rbd. 3 Mk. 8 s.
Viborger Samler, 1832-01-11
Ledige Embeder. Nysted og Herritzlen Sognekald i Lolland 500 Rd. Prastetienden af Herritzlens 172 Tdr. 5 Skpr. 77. Alb. Hartkorn er ved allerhøieste Resolution af 30te Decbr. 1811 venlagt til Amtsprovsternes Lønningsford. - Amtsforvalterembedet i Tøndern Amt; Caution 12,800 Rbd. i Kgl. 4 pCt. Obligationer.
Viborger Samler, 1832-01-11
Befordringer og Afgang. Under det danske Cancellie: Den 30te December f. A. er Etatsraad og Bogholder ved de Kongl. Ordeners Capitul, samt ved Generalcommissariatscollegier, C. C. Bangert Ridd. af Dbr., beskikket til Secretair ved bemeldte Ordeners Capitul, Døde. Colding; Major af Veikorpset Niels v. Stochsteth. - Randers; S. Chr. K. Hunæus 81 Aar. (død ved et Ulykkestilfælde; Enkemadame Lindholm, f. Abel, 50 Aar. - Aalborg; Mariane Østergaard, f. Borregaard 39 Aar. - Seiling Præstegaard Mad. A. R. Asmussen, f. Schade.
Viborger Samler, 1832-01-11
Copulerede i Skive Kirke den 6te Januar: Hr. Kjøbmand Niels Debel og Jomfru Frederise Essendrup.
Viborger Samler, 1832-01-11
reiserertrykkerorterrettersoets-
Viborger Samler, 1832-01-11
Bekjendtgjørelser. De, som endnu staae tilbage med Jndbetaling af Byeskat, Jndqvarteeringshjelpeskat, Jordafgivter og Jordleier, samt andre Viborg Byes Kæmnerkasse tilkommende Jndtægter for Aaret 1831, ville behage inden den 21de dennes at indbetale saadant til Undertegnede, som da skal indlevere Restance-Liste over det uindkomne. L. Worre.
Viborger Samler, 1832-01-11
Bedste nye Bergens Spegesild, er nylig arriveret og faaes hos L. Worre.
Viborger Samler, 1832-01-11
Hos Farver Algreen modtages alle Slags Tøi til Stampning a 1 1/2 s. pr. Alen. NB. Det, som skal farves, stampes uden Betaling.
Viborger Samler, 1832-01-11
Mostgaard Stampe-Mølle, kan strax faaes i Forpagtning paa billige Vilkaar. Det nærmere afhandles med Eieren paa Stedet. Mostgaard Stampe-Mølle 3die Januar 1832. C. F. Berg.
Viborger Samler, 1832-01-11
Torsdagen den 26de dennes, Formiddag Kl. 11, bliver paa Jurisdictionens Tingsted i Viborg afholdt 4de Auction over det Dødsboet efter Maren Jensdatter Enke efter Sognefoged Peder Schmidt, tilhørende Hus med Hallern: 1 Tde., 1 Skpr. 1 Fdkr. i Mammen. Middelsom og Sønderlyng Herredsfogderi. Viborg d. 5te Januarii 1832. Rod.
Viborger Samler, 1832-01-11
Skifte-Jndkaldelse. De øvrige Creditorer i Fallitboet efter den paa Ulstrup afdøde Godsinspecteur J. A. M. Braune indkaldes herved, i Overeensstemmelse med Placaten af 21de Axtil 1824, til at give Møde ved en Skiftesamling paa Jurisdictionens Tingsted i Viborg Fredagen den førstkommende 10de Februarii, om Formiddagen Kl. 10, for at eillære sig saavel over hverandres Fordringer og disses Fortrinsret som over en fra Godsets bintidige Eier, fransk Statsminister Bourrienne indkommen Paastand paa Regnskabs og Rigtigheds Aflæggelse for God sees Forvaltning fra 1ste Mai 1819 af indtil 11te October 1826, eller i Mangel deraf at vordenden Concurrents med lige fortrindberettigede Gjeldsfordringer, udbetalt hvad som af Boets Midler bliver tilovers, efter at de meere fortrindberettigede Udgivter og Krav ere fyldestgjorte. Middelsom og Sønderlyng Herredsfogderi. Viborg den 9de Januarii 1832. Rod.
Viborger Samler, 1832-01-11
Fortegnelse. over de ved Skive Postcontoir henliggende uindleste Breve, for hele Aaret 1831. Porto og Gebydes. No. Hvorfra. Til hvem Rbs. T. 2. Aalborg. Kjøbmand Holm i Skive . . 28. Jens Christensen i Røgild. . 15. Jens Nielsen i Huugdrup . . 2.3. Hamborg. Procurator Thorup i Skive . 54. C. Westergaard i Skive . . 38. 10. Holstebroe. Apotheker Arentzen i Skive . . 5. Søren Jensen i Biere Mølle . 5.1. Horsens. David Viest i Danbiere . . 15. Peder Jensen Glyng i Brøndum Præstegaard . . . . . . 15.1. Kallundborg. Apotheker Lund i Slive . . 2. Mette Jensdatter paa Spøttrup 26. 2. Kjøbenhavn. Niels Nielsen Lund i Sønder tuse . . . . . Studiosus Thelstrup paa Hostrup 26. Ditto Ditto paa Ditto 26. Pastor Praem i Hem . . . 24. J. Kolding. Jens Christian Berg, Teglbrænder paa Liselund . . . . 19. Lars Svenningsen i Brøndum 1. Lemvig. Beck . . . 2. Randers. Dytlæger Smidt i Thornhuuset 10.
Viborger Samler, 1832-01-11
Branddirecteur Schestedt til Slivehuus . . . . . . . 10. C. N. Gjørnp i Skive . . 10. Peder Lysen i Viimølle . . 19.1. Varde. Jens Lausen i Framerslev . 5.5. Viborg. Slive Postcontoir den 8de Januarii 1832. J. D. Beckman.
Viborger Samler, 1832-01-14
Adenlandske Efterretning ser.
Viborger Samler, 1832-01-14
Belgien Holland. Underhandlingerne om den definitive Afgjørelse af Striden mellem disse Lande synes endnu ingenlunde lette at afgjøre. Den 30te Decbr. holdt den londonske Conference et Møde, efter hvis Tilendebringelse Lord Palmerston afsendte Courerer til Berlin og Wien med befaling at bringe Svar tilbage inden den 15de Jan, som den til Natificationen af Fredstractaten fastsatte Dag. Fra Paris skrives under 3die Jan., at der nylig fandt en to Timers diplomatisk Conference Sted hos Conseilspræsidenten, hvorpaa der affærdigedes Courerer til St. Petersburg, Wien, Berlin, London og Madrid. Talen var om Modificationer i Londonnertractaten. Den franske Regiering skal i denne Aand have grebet Jnitiativet hos Conferencen, og til samme Tid gjort Skridt hos den belgiske Regjering, af hvem den har erholdt Løvte om, at denne ogsaa denne Gang vil give efter, naar de nyere betingelser kun ikke falde altfor ugunstigt ud for Belgierne. Paa denne Maade vilde altsaa Underhandlingerne, der nu har varet over et Aar, igjen begynde forfra, og det uden Resultat, da ogsaa de nye Betingelser maae være til Skade for det ene eller det andet Partie, hvis ikke en tredie Magt skulde findes beredt til at bringe Kjærligheden til Freden nogle Offere. Virkeligen synes det franske Ministerium villigt til Pengeoffere, under den Betingelse, at England vil følge dette Exempel, for saaledes at rydde Vanskeligheden med Gjældens Deling af Veien. Derimod er det ikke muligt at indsee, hvorledes nogensomhelst Modification kan hæve Hollands Jndvendinger mod Farten paa Floderne, hvilken Belgien paa sin Side heller ikke er istand til at undvære. Som en Følge af denne Sagernes mislige Stilling, har Kong Ludvig Philip samt Kong Leopold paa hans Begjæring om hans Datters Haand, at Kongen ikke kunde indlade sig paa nogen saadan Forpligtelse, saalænge den londonske Tractat ikke var ratificeret. - Angaaende den londonske Conferences omtalte Møde fortælle franske Blade, at de Befuldmægtigede fra Østerrig og Preussen havde erklæret, at man for at erholde deres Hoffers definitive Beslutning maatte henvende sig directe til Wien og Berlin. Alt hvad de kunde giøre, bestod i, at skrive til deres Hoffer for at befordre de af Frankrig og England ønskede Ratificationer. Angaaende den russiske Befuldmægtigede hedder det, at hans Jnstructioner indeholdt en positiv Vægring af Ratificationen. Til Slutning var det Sporgsmaal opkastet, om Preussen og Østerrig kunde for Fremtiden uden Rusland tage Deel i Conferencrbeslutningerne. - Ganske stridende mod Ovenstaaende lyder en Artikel i Thie Courier af 2den Jan., hvori erklæres at Ruslands Nølen ved Fredstractatens Ratification kun havde sin Grund i Keiserens Omfølelse og Samvittighedsfuldhed i Henseende til Holland, men at han ingenlunde ønskede at forhindre eller forsinke Sagens Afgjørelse. Han havde erklæret sin Billigelse af de 21/2 Artikler, da Forsinkelsen blot var grundet paa en Formalitet, og hans Petringer vare fredeligere end nogensinde og beroligende for Cabinetterne.