JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-12-28
Den uformuende Jndvaaner glæder sig ved den Tanke, at den største Riigdom og Titel forskaffer ingen Forrettighed. Denne Følelse yttrer sig i alle Enkeltheder i det daglige Liv, og giver de Franskes Charakteer et vist raat Anstrøg, som synes at betegne den som Republikanere. J Stedet for hiin omhyggelige Gradation i Henseende til Rangen, som man finder i England, gielder nu i de Franskes Øine, Fødsel og Titel aldeles intet, og ligesom man i England efter Revolutionen i 1688 frygtede for en despotisk Konges Tilbagekomst, saa frygter de Franske nu for en Feu dal=Adels Gienoprettelse. - Da Buonaparte giorde Forsøg paa, at oprette et nyt Aristocratie, saa mærkede han det meget vel, og, som han udlod sig herom til en Englænder, Nationen skielvede under ham, ligesom en modig Hest, hvilken man vil paalægge en Tømme. Men dersom der dengang yttrede sig en saa stor Uroelighed, hvormeget mere maae det ikke nu være Tilfældet Napoleon var en privat Mand af Fødsel og blev tilskyndet saavel af Politik som af Tilbøielighed, al at hæve Fortienesteen, hvor den viiste sig; han var en naturlig Fiende af alle udelukkende Privilegier, befalte over sin Geistlighed, og var en Ven af Tolerance. Den nærværende Valglov er derfor meget behagelig for den største Deel af Nationen, da den forøger deres Magt, som have havt den meeste Andeel i Revolutionen. Denne Lov indrømmer nemlig enhver Statsborger Stemmerettighed, som betaler 300 Franker i directe Skatter. De directe Skatter udgiøre en femte Deel af den hele Jndkomst, saa at en Vælger behøver kun at have 1500 Franker i aarlig Jndtægt. En femte Deel af de Deputerede bliver hvert Aar fornyet. Saaledes hører man i hvert Møde den offentlige Stemme at give sig tilkiende, hvilket er afden største Nytte saavel for Ministrene som for de Deputerede. J England derimod er det ikke sieldent, at Underhusets Medlemmer i 7 Aar overleve det Sindelag hos Folket, som de skylde deres Udvælgelse. Det er vel sandt, at der viser sig i Frankerig hvert Aar nogen Giæring; men da hverken Drikkelag eller andre Omkostninger finde Sted ved Valgene og disse blive kun i 5 Aar foretagne eengang paa et og sammeSted saa overveies det Onde derved meget af det Gode. Det saaledes constituerede Kammer repræsententer Frankrigs Middelstand, hvori Hovedstyrken ligger. De rige Grundeiere have kun liden Jndflydelse derpaa. Derfore skrige ogsaa Ultraroialisterne høit imod Valgloven, ligesom imod Loven angaaende Armeens Rekrutering, hvis Formaal gaaer ud paa at aabne Veien til Avancement for Personer af alle Klasser. (Man veed, at den nu afskedigede Krigsminister Marskal Gouvion St. Cyr var den ivrigste Befordrer af denne Lov.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-12-28
Nyeste Post-Efterretninger. Der gives de Politiker, som staae i den Formening, at saasnart det først har lykkedes det Engelske Ministerium at dæmpe de indvortes Uroeligheder, saa vil en Krig udbryde imellem Storbrittanien og Nordamerika, de grunde denne Formodning paa Krigens Tienlighed til at beskiæftige den talrige Almue, som ikke kan blive beskiæftiget med fredelige Haandteringer, og til at henvende dens Jnterresse og Opmærksomhed paa en anden Gienstand, end paa Forandringer i Repræsentationen; og de bygge tillige denne Troe paa den absolute Nødvendighed for Storbrittannien, at sætte i Tide en Grændse for den Amerikanske Søemagt og Handel, som tiltager fra Aar til Aar, og for Friestaternes Udvidelses Planer, nu mod Sønden, hvorved de true at ville erhverve sig en afgiørende Jndflydelse paa de Vestindiske Farvande og deres Handel, og nu mod det store Verdens Hav ved deres Expeditioner op af Missouri og deres Anlæg ved Columbia Floden, hvorved Handelen paa China kan tilsidst næsten ganske komme i Amerikanernes Besiddelse. De nyeste Efterretninger, som ere ankomne fra Nordamerika, tegne til at ville stadfæste disse Beskuelser; thi det hedder i en Skrivelse fra Vashington af 12te November, at den Brittiske Regiering har fundet det nødvendigt at sætte Over= og Nedercanada i den mueligste Forsvarstand imod Friestaternes Grændser, og det saa hurtigt som mueligt. Nut Øen i Søen Champlin, har faaet en stærk Besætning, og nye Fæstningsværker blive anlagte rundt omkring den; det samme skeer paa alle Grændsepunkter, og overalt ankomme store Transporter af Artillerie. De Forenede Stater forstærke ligeledes deres Grændser, med Mandskab og Forskandsninger; ogsaa har Krigsministeren begivet sig med en vigtig Mission til de sydlige Kyster. Man forsikkrer at General Jackson skal kommandere de Tropper, som ere beordrede til at besætte Floriderne. Man antager det nu for afgjort i Nordamerika, at England har forhindret Ratificationen og Floridernes Aftrædelse, ved at giøre Paastand paa Cuba; hvorimod det skal have tilbudt igien Spanien sin Mediation til at bevirke Coloniernes Underkastelse, og tillige at ville afstaae til det Demerary og Esseqvebo tilligemed Øen Trinidad. – Man hører forresten fra Nordamerika, at Joseph Bonaparte har kjøbt sig et smukt Huus i Philladelphia; han skal have sendt en stor Diamant til Europa, som han har ladet assurere for 80000 Dollars.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-12-28
Den Franske Minister ved Hoffet i Stuttgaard, Greven af Montalembert, er udnævnt til samme Post ved det Danske Hof. - Hertuginden af Lucca har afskediget sin Nobelgarde, formedelst Mangel paa Disciplin, efterat hun i Forveien havde ladet nogle Personer af den arrestere; i Fremtiden skal hendes Livvagt ikke blot bestaae af Adelige. – Den bekiendte politiske Skribent Ludvig Wieland er død i Jena den 12te December. Vesuv er meget uroelig; den har udsendt stærke Flammer og Toppen synes ganske bedækket med Lava, (De øvrige udenlandske Nyeheder især fra England og Frankerige skulle blive meddeelte i det Blad, som udkommer i Morgen.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-12-28
Jndenlandske Efterretninger. Ved Parolbefaling af 29de f. M. er den ved Parolbefaling af 5te September 1814, §. 7, anordnede Bestemmelse: at Borgervæbninger i aabne Kiøbstæder ikke skulle samle sig under Gevær eller give militære Signaler, uden først dertil at have indhentet den høistkommanderende Stabsofficeers, eller, hvis Borgervæbningen staaer under en Øvrighedsperson, saasom Stiftamtmanden eller Amtmanden, da dennes Tilladelse, og i sidste Tilfælde kun gjøre Melding til bemeldte Stabsofficeer, allernaadigst udvidet til ogsaa at være gieldende for alleBorgervæbninger udi Fæstninger i Provindserne, dog at der forlanges den fornævnte Tilladelse eller gives Melding til Fæstningens Kommandant, istedet for at det i aabne Kiøbstæder skeer til den høistcommanderende Stabsofficeer. Endvidere er ved denne Leilighed allernaadigst befalet, at saavel i Fæstninger som i aabne Kiøbstæder, hvor der ligger Garnison, skulle Brandkorpser ogsaa være pligtige, forinden de udrykke til Brandmynstring, eller have andre offentlige Forsamlinger, Brandvæsenet, betræffende, at give respective Kommandanten eller den høistkommanderende Stabsofficeer, Melding derom. Naar Borgervæbninger, saavel i Fæstnineller den høistkommanderende Stabsofficeer samme ger, som aabne Kiøbstæder, ere udrykkede under Gevær, da tilkommer respective Kommandanten Honneur af disse Borgerkorpser, som Reglementet bestemmer, at de skulle gives af Linietropperne.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-12-28
Jfølge Kancellieskrivelse af 20de f. M., bør Personer, som efter Forordningen af 12te Juni 1816 ere dømte til at hensættes paa simpel Fangekost, ikke tilstædes, hverken for egen Regning eller ved Gaver at nyde anden Underholdning, end den, der tilstaaes kriminelle Fanger, med mindre Sygdom eller Svaghed skulde giøre en Forandring i Fange kosten nødvendig, i hvilket Fald dog Amtets Resolution altid forud bør indhentes. Derimod skal det ikke formenes Personer, der ere dømte til Fængsel paa Vand og Brød, men formedelst Mangel af Sikkerheds Stillelse, ifølge den 3 § i Forordningen, holdes i simpelt Fængsel i Mellemfristerne, i disse at nyde bedre Underholdning end den almindelige Fangekost, forsaavidt de maatte være istand til selv at forskaffe sig samme.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-12-28
Da den høie Magistrat har erklæret det i min eiende Gaard i Prindsensgade No. 377 & 378 værende Brænderie, at være saaledes indrettet, at de, der ville oplæres i Brændeviinsbrænderiet, kunne sammesteds, overeensstemmende med Placaten af 25de Juli 1817, erholde den fornødne Underretning; saa bringes saadant herved til Vedkommendes Kundskab, med Tilføiende: At Enhver, der sammesteds vil af mig nyde Underviisning, erlægger herfor, efter Magistratens Bestemmelse, 20 Rbd. Sølv i Betaling. Kiøbenhavn, den 11te December 1819. C. A. Brøndum, Borger og Brændeviinsbrænder.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-12-28
Kiøbenhavns Børs. den 24. December. Cours. Hamb. 2 M. 300 a vista 312. London 2 M. - Rbd. Amsterdam 2 M. - Paris 2 M. Spec. 312. (Den 24 Decbr. 1818, 260.) Specier solgtes til 18 Rbmk. 9 a 12 s. (Jfior 15 Rbmk. 10 s.) Oblig. (foruden R. fra 11 Dec. d. A.) 82 a 82 3/4. (Jfior 92 1/2.) Norske Rigsbanks. 19 a 19 1/2. (i Fior 20 1/2.) Svenske Sedler 66 s. Disc. 6 PC.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-12-28
Bekiendtgiørelse. Jfølge det Kongelige danske Cancellies Skrivelse til mig af 18de denne Maaned, indkaldes herved samtlige sig inden Sorøe Amts Grændser opholdende Enker, der nyde Pension af den almindelige Enkekasses Fond, saavelsom samtlige Jnteressenter i bemeldte Kasse, der af samme have, forinden den 1ste Januari 1814 udstædte, Policer ihænde, hvorved deres Hustruer, enten af dem selv, eller i et foregaaende Ægteskab, er forsikkret Pension af bemeldte Kasse, inden den 15de Januari førstkommende, at melde sig og at producere de hændehavende Policer for Stedets Øvrighed, nemlig: Corsøer Kiøbstæds Jndvaanere, for Borgemesteren sammesteds, Cancellieraad Bernth.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-12-28
Skielskiør Kiøbstæds og Vester=Flakkeberg Herreds Beboere, for Bye- og Herredsfoged Overauditeur Johnsson i Skielskiør. Slagelse Kiøbstæds og Antvorskov Birks Beboere, for Borgemester og Birkedommer Birch i Slagelse. Sorøe Kiøbstæds og Sorøe samt Baroniet Holberg Birkers Beboere, for Byefoged og Birkedommer Kammerraad Møller i Sorøe.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-12-28
Ringsted Kiøbstæds, Ringsted Herreds og Skioldenæsholms og Svendstrup Birkers Beboere, for Bye= og Herredsfoged samt Birkedommer Cancellieraad Harhoff i Ringsted.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-12-28
Gisselfeldt og Bregentved Birkers Beboere, for Birkedommer Beck paa Christianslund i Wester Egede.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-12-28
Herlufsholms Sogns Beboere, for Borgemester Justitsraad Schønheider i Nestved.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-12-28
Øster-Flakkeberg Herreds Beboere, for Herredsfoged Leuning i Førsløv, og Grevskabet Holsteinborg Birks Beboere, for Birkedommer Cancellieassessor Gude paa Holsteinborg. Skulde, denne Jndkaldelse uagtet, nogen af den almindelige Enkekasse, Pension nydende Enke, eller nogen Jnterressent i bemeldte Kasse, udeblive, maae de tilskrive sig selv de ubehagelige Følger, hvilke i Fremtiden maatte flyde af saadan Forsømmelse. Sorøe den 21de December 1819. Stemann, Amtmand.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-12-28
AVERTISSEMENTS. Torsdagen den 20de Januar 1820, om Formiddagen Kl. 11, bliver afholdet første Auction over den Ritmester Freieslebens Fallitboe tilhørende Gaard i Ringsted, beliggende ligefor Kirken. Gaarden bestaaer af 3 Længder, foruden en særlig Bygning, som vender udtil Værtshuuspladsen, og til samme hører en god Hauge, ligesom Gaarden ogsaa har en Lod i Ringsted Nørregades Mark paa cirka 1 og en fierde deel Td. Land Gaarden kan af de Lysthavende tages i Øiesyn, og Conditionerne ere forinden til Eftersyn paa mit Contoir. Auctionen afholdes i Boets Gaard. Denne Bekiendtgiørelse tiener vedkommende Panthavere, til Efterretning, overeensstemmende med Placaten af 22 April 1817. Ringsted den 25de Decbr. 1819. Harhoff.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-12-28
Torsdagen den 20de Januar 1820, om Eftermiddagen Kl. 3, bliver afholdet første Auction over den Borger og Brændeviinsbrænder Niels Walløs Fallitboe tilhørende Gaard i St. Hausgaden i Ringsted. Gaarden er af nye opbygget efter Jldebranden 1806, og i samme sindes et lidet Brændeviinsværk, ligesom ogsaa ved Gaardender en god Hauge. Conditionerne ere forinden til Eftersyn paa mit Contoir. denne Bekjendtgiørelse tiener vedkommende Panthavere, til Efterretning, overeensstemmende med Placaten af 22 April 1817. Ringsted den 25de December 1819. Harhoff. ralsorgerfalaffter- og, for, maatte have noget at fordre i Ritmester Peter von Freieslebens, til Skifterettens Behandling, opgivne Boe, indkaldes herved overeensstemmende m. det Proklama, som inden vedkommende Retter tinglæse med 12 Ugers Varsel, for mig, som Skifteforvalter, Boet, at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer. Ringsted den 16de Decbr. 1819. Harhoff.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-12-28
Hvo, som maatte have noget at fordre i Stervbo efter afdøde Grøftegraver Claus Reimert, fød i Ho steen, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, for me som Skifteforvalter i Boet, at anmelde og beviisliggiør deres Krav. Ringsted den 16de Decbr. 1819. Herhoff.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-12-28
J Medfør af Kongelig allernaadigst Bevilling af 24 i forrige Maaned, for mig, til ved Proklama med Ac og Dags Varset, at indkalde Creditorerne i Stervbo efter her paa Øen afdøde Actor Frederik Olaus Sann hvilken Bevilling er læst ved Grevskabet Samsøes Birketingsret og vil blive læst inden den Kongelige Landsover samt Hof og Stadsret i Kiøbenhavn, indkaldes herved sub poena præclusi et perpetui silentii, alle og en hver, som formeentlig have noget at fordre i ovennævnte Stervboe, til inden Aar og Dag fra denne Bekiendtgiørelse, for mig, som Skifteforvalter, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Med samme Varsel, indkaldes tillige den Afdødes Arvinger, til deres Arveret at anmelde og legitimere. Pillemark paa Samsøe den 14de December 1819. Bay. Birkedommer paa Samsøe.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-12-28
J S. T. Hr. Over- og Underrets Procurator de Scheels Gaard paa Løvegaden, er Værelser for 2 honette Famitier til Leie strax, eller til førstkommende Paaske Fløttetid 1820, naar Vedkommende behage at henvende sig til J. P. Snikker, Adjunkt ved den lærde Skole i Slagelse. Slagelse, Kusselskab.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-12-28
Søndagen den 2den Januar 1820, bliver Bal i Slagelse Klub, som begynder Kl. 6 om Aftenen og ender Kl. 1.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-12-28
En honet Jomfrue ønsker sig Condition, som Huusholderske, da hun en Deel Aar har forestaaet samme enten i en Kiøbstad eller paa en Herregaard. Anviisningen gives af Bogtrykker Magnus i Slagelse.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-12-28
Extra gode flamske Sild samt allerbedste Kiøbenhavnske Formervs bekommes hos Lassen, ved Bredegadesport.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-12-28
Skulle nogle af Dhrr. Proprietairer, Forpagtere eller Handlende her i Egnen, ønske Kornvare oplagte her i Byen, saa ville de behage at henvende dem til Undertegnede, som har Leilighed for 1 a 10000 Tdr., som tillige paatager sig Opsigt med samme. Korsøer den 24de Decbr. 1819. Niels Aaris. til no 38
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-12-29
Den Vest-Siællandske Avis, eller, Ugeblad. Slagelse. den for landske Historie uden, og inden. vigtigste Nyeheder. Dagens Redigeret af Pastor og Ridder Bastholm. Trykt og forlagt af Peter Magnus. 4 Aarg.) Onsdagen, den 29 December 1819. No. 106.)Med Kongl. allernaadigst Tilladelse, at forsendes med Brevposten til Dannemark og Hertugdømmene.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-12-29
Oversigt over Dagens udenlandske Nyeheder. Den 14de December fremkom Lord John Russel med en Motion i det Engelske Underhuus angaaaende de Uordener, som ere passerede i Flækken Grampound ved det der foretagne Valg til Parlamentet; og tog Anledning deraf til at skildre Manglerne ved det nærværende Repræsentations System, i det at store Stæder, som Manchester, der har 110000 Jndvaanere, Leeds der har 62000 o. s. v., ikke have Ret til at vælge nogen Repræsentant til Parlamentet, imedens smaae Flækker, som nu ere øde, udvælge een eller endog flere Repræsentantere; han erklærede sig bestemt imod en Radical Reform, men foreslog derimod, at alle Flækker forfaldne Stæder) hvor grove Bestikkelser finde Sted, skulle miste deres Ret til at vælge Parlamentslemmer; hvorved dog de Valgmænd, som ikke kunde lægges noget til Last, skulle beholde deres Stemmerettighed i deres respective Grevskab, at denne Valgrettighed, som blev betaget en saadan Flække, skulde tillægges en eller anden stor Stad, som ikke havde under 15000 Jndvaanere, at Huset burde fremdeles tage i Overveielse, hvorledes Bestikkelse kan blive at forebygge ved Parlamentsvalgene, og endelig at Flækken Grampound, hvor saadanne Vestikkelser, kunde bevises, burde fremfor alt herøves sin Valg rettighed. Lorden talte, ved at fremsætte dette Forslag, med ligesaamegen Kraft imod Regierings partiet, der vil vedligeholde Repræsentationssystemet uforandret med alle sine erkiendte Mangler, som mod de politiske Sværmere, hvis Formaal det er at omstøbe hele Statsforfatningen fra Grunden af; hans Tale roses som et Mesterstykke. - Lord Castlereagh svarede paa dette Forslag, at han gav Lordens Maadehold sit bifald, og at han samtykkede i den Deel deraf, som angik specielt Flækken Grampound, saa at han ikke havde noget imod, at Lorden forfulgte sin Anklage imod denne Flække, og at den blev frakiendt sin Valgrettighed, dersom den havde gjort sig skyldig i Bestikkelser; men derimod modsatte han sig den øvrige Deel af Forslaget, som gik ud paa nogen almindelig Reform.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-12-29
Jndenlandske Efterretninger. Fra den Danske Reisende i Asien Hr. Professor Risker indløbet Brev, dateret Astrachan den 22de September 1819. Han havde opholdt sig der nogen Tid, og nydt megen Høflighed af de Engelske Missionairer, som i deres Huus, et af de bedste i Byen, havde indrømmet ham de for Pastor Henderson bestemte Værelser. Om otte Dage agtede han at reise til Tiflis i Georgien, siden lige i Syd over Tauris o. s. v. til Basca, derfra til Søes til Bombay, fra Bombay igien til Søes efter Omstændighederne til Madras, Kalkutta eller Trankebar. At gaae til Lands igiennem Jndien havde man forsikret ham var umuligt, da Krigen med Engellænderne havde foraarsaget en utallig Mængde, Røverpartier, Levninger af de adspredte indiske Krigshære, hvilke giennemstreifede de indre Deele af Landet. At gaae til Lands giennem Kabul og det østlige Persien var ogsaa næsten umuligt. Derimod havde de i Astrachan værende Perser forsikkret ham, at Reisen gjennem dette Land til Basra ikke vilde være særdeles farlig, naar man fra de Persiske Prindser, som ere Statholdere i Provindsen, erholdt behørig Bedækning eller Leide; kun det Stykke fra Tiflis til Tauris var meget slemt formedelst Røverne i Biergene, og fordi man paa den Vei ei kunde have Persisk Bedækning. Nyborg den 12te Decbr. Vinteren tegner til at blive af Varighed, og Fiorden vil snart blive useilbar. Tvende Færgejagter og Jisbaadene ere alt lagte ud til Slibshavn. – En Færgejagt, der skulde fra Nyborg til Korsøer, blev forleden Dag staaende paa Grund midt i Udløbet, neppe 20 Alen fra Skibsbroen, og det varede over 6 Timer inden den kom af. Ubehageligt er altid et saadant Ophold forde Reisende, som maae betale saa betydelige Broe og Havnepenge.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-12-29
Nyborg, d. 19de Debr. Ved Postens Afgang, herfra indberettedes, at Færgesmakken Jægeren, som igaar Morges afgik herfra med Børten, og hen paa Eftermiddagen var naaet under HalskovsRev ved Sielland, men formedelst den stærke Storm af Sydost maatte gaae tilbage, blev af Vinden og Strømmen forsat ind Norden for Knudshoved under Fyen, hvor den stødte paa Grund om Aftenen Kl. 11. Vil Veiret favorisere, haaber man, at Skibet, som er een af de beste Færgejagter, staaer til at redde, men det beklageligste er, at den brave Skipper Ole Nielsen blev af en Søe styrtning kastet overbord og fandt sin Død i Bølgerne. Derimod skulle alle Passagererne tilligemed deres Gods og Skibets øvrige Mandskab lykkelig være komne i Land.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-12-29
Nyborg, d. 22de Decbr. Af de nærmere Omstændigheder ved den strandede Færgejagt erfares, at det først var Kl. 8te om Aftenen, man besluttede at vende tilbage, men da var Jagten ved den tiltagende Kuling allerede forsat saa meget Nord paa, at den maatte gaae Norden om Sprogøe, og omsider blev den saa belemret med Jis, at den ikke vilde lystre Roret. Strømmen kastede den nu ind paa Knudshoved, hvor Skipperen styrtede ombord, i det Jagten stødte paa Grund. De af Kulde og Anstrængelse udmattede Skibsfolk fik derpaa Jollen ud og bragde nogle af Passagererne i Land, ved at gaae i den oprørte Søe og trække Jollen. Derpaa meldte de det hertil Byen, hvorfra strax blev gjort Anstalt til at faae Folk ud, og bringe de øvrige Passagerer i Land, hvilket til Ære for vore raske Søefolk udførtes med al mulig Hurtighed og Uforsagthed, da de havde at kjæmpe mod det oprørte Hav, den voldsomme Strøm og Kulden. At bierge Jagten er endnu ikke lykkedes, da den har faaet betydelig Læk Skibet Phonix, bestemt med en meget kostbar Ladning fra Kiøbenhavn til St. Croix, er Natten til den 7de dennes total forliist i Nærheden af Var mouth; hvad der er blevet af Mandskabet, vidste man den 9de i London endnu ikke. For at afhielpe den trykkende Pengemangel, og da der ved Laan i Sølv efter Qvartalskoursen aldrig kan være nogen sikker Ligevægt mellem Jndtægt og Udgift, da Penge kan komme ind efter en god Qvartalstours og ei kan anbringes igien uden efter en anden og høiere, og omvendt, har den Siellandske Kreditforening ved Godseier=Mødet i Ringsted den 23de Novbr. sidstleden besluttet, at indlede de fornødne Skridt hos Regieringen, for at erholde Tilladelse til at giøre Ind- og Udlaan i saakaldet Navne-Værdie, og dersom dette skulde findes betænkeligt, da at ansøge om Bevilling til at udstæde indtil 2 Millioner Rbdlr. i Pantebreve, lydende paa Jhændehaveren og fra Kreditors Side uopsigelige, hvilke da skulde udstædes i Sølv efterQvartalskoursen med 4 eller 5 PC. aarlig Rente.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-12-29
Til Directionen for det Danske Asiatiske Compagnie er indløben Efterretning, at Compagniets Skib Kronprindsessen, ført af Capitain S. W. Or gaard, lykkeligen var ankommen paa Bengalens Revier den 28de April 1819. Christianshavn den 23de December 1819.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-12-29
Efter Directionens Ordre, F. Poulsen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-12-29
Den 20de d. M. er den anden Borgermester i Altona, Conferenceraad Johann Henrich Bauer, Ridder af Dannebrogen, ved Døden afgaaet. Han opnaaede den høie Alder af 90 Aar, og nød indtil sin sidste Time en uafbrudt Sundhed. Han efterlader, som man paastaaer, en Formue af 2 Mill. Rdlr.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-12-29
Mariboe d. 17de Decbr. Hr. Etatsraad Scavenius har for kort Tid siden kjøbt Nordfeldt Hovedgaard og Gods for 145,000 Rbd.; dog staaer det til 6 Ugers Approbation om Godsets Bønder kunne stille særskilt Sikkerhed hver for sig, da disse saa skal have Forkiøbsret.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-12-29
Odense d. 21 Decbr. Deres Høiheder, Prinds Christian Frederik og Gemalinde ankom den 28de f.M. i høieste Velbefindende til Verona, hvorfra de, efterat have taget denne Byes Mærkværdigheder i Øiesyn, fortsatte Reisen den 1ste Decbr. til Vicenza.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-12-29
Kiøbenhavn den 24de December. Mandagen den 27de December, om Aftenen Kl. 6 1/4 Slet, bliver Apartement ved Hoffet for Cavalierer og Damer af de 3 første Classer i Rangen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1819-12-29
Under 1ste September har det allernaadigst behaget Hs. Majestæt Kongen at udnævne Deres Excellencer de Russiske Keiserlige Stats=Secretairer for Departementet for de udenlandske Sager, Greverne Nesselrode og Capodistria, til Riddere af Elephant Ordenen.