Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-02-18
Da Kongen af Engelland siden den 10 Aug. har givet uophørlige Beviis paa sin Bitterhed og sin Tilbøielighed til Desputernes Coalation; da han har kaldet sin Ambassadeur i Frankerige tilbage, og siden ophævet al ofsiciel Correspondenz; da han har vægret sig ved at erkiende Nationalconventet, det executive Conseil, og de franske Agenter i Engelland; da han har søgt at forhindre den franske Commerces Operationer, anholdt 2 med Korn til Frankerige fragtede Skibe, og ladet Assignaternes Omløb forbyde, da han har overtraadt Traktaterne ved en indført Bill, der underkaster de i Engelland værende Franske den meest oprøriske Jnqvisition; da han har givet Emigranterne Understøttelse; da han har modtaget Hovederne for Rebellerne, og underholdt en uafbrudt Brev verling med dem, ligeledes er i Correspondence med Oprørerne i de Franske Colonier, da han har ladet en bety 5) Da dette nylig blev læst i en borgerlig Forsamling i Odense, forfattede en af Selskabet følg. Vers extempora: Vil Franske og Tydske dem bade i Blod Vi Danske vil drikke og styrke vort Mod. En Viinpler paa Vesten, den knappe vi ned; Den glemmes - vi arbeide - trives i Sveed, Vi drikke, Men skikke. Os hver i sin Stand; Vi vorde til Helte. Og tør spænde Belte: Om Frihedens Aber sig nærme vort Land. Vor Frihed er rum nok, er Hiertet kun godt, De Franskes er borte. - De blive til Spot. Lev Christian, Ley Frederich, Lev Kongens troe Mand! Som værner, at hi 1 Mand er tryg i sin Stand De leve! Vi leve! J Fred med Forstand; Men slaaer og som Danske, J saa Fald de Franske Ter nærme sig mod vort lyksalige Land. P. Byere. delig Søe-Udrustning foranstalte, og Landtropperne formeeres, og Hensigten af denne Udrustning endog ikke er bleven skiult i Parlamentet; da han har sendt en Escadre til Schelden, for at forhindre den franske Republiks Operationer i Belgien; da han har befalet de franske Agenter, inden 8 Dage at forlade Engelland; da han ved en hykkelsk Sorg har tilkiendegivet sin Tilbøielighed til Ludvig Capet; da han i sit Conseil har taget fiendtlige Beslutninger, og gjort nye Krigsudrustninger; og da han endelig har beviist sine---Forbindelser med Keiseren og Kongen af Preussen ved en i Jan. Maaned sluttet Tractat. Og da Statholderen for de forenede Provindser har staaet i Underhandling med Frankeriges Fiender; da han har undertrykt de Franske Patrioter, og at det dem, der have forfærdiget falske Assignater, sætte i Frihed; da han har anbefalet en Udrustning, for at stode til Engelland; da han har aabnet et Laan, og forhindret Levnetsmidler og Commerzartikler at udføres til Frankerige; da alle disse Omstændigheder ere øiensynlige Fiendtligheder der ikke lade Frankerige have meere Haab om at beholde Freden, saa decreterer N. C. følgende 1) N. C. erklærer, i den Franske Nations Navn, at det er i Krig med Kongen af Engelland og Statholderen for de forenede Provindser. 2) N. C. paabyrder det executive Conseil ufortøvet at anspænde alle Frankeriges Kræfter, for at tilbagedrive deres Angreb, og at garantere den Franske Republiks Sikkerhed og Udhængighed. 3) N. C. authoriserer det executive Conseil i den Betragtning til at anvende Republikens heele Søemagt, og igienkalde følgelig alle forhen decretterte Anstalter, som kunne forhindre dets Operationer. Dette Decret blev eenstemmig med største bifald antaget. Fremdeles blev besluttet: 1) at Søeministeren skal lade de ved Søen nærmest liggende Nationalskove paa Corfica ophugge og lade Træerne bringe i Arsenalet i Toulon. 2) 2, Millioner skulle tilstilles den indenlandske Minister til at kiøbe Korn for hos fremmede Nationer, og 3) at lade en Adresse gaae til det Engelske Folk for at underrette dem om de sande Bevæggrunde til Krigen, og at give de Engelske og Hollandske Kiøbmænd, der reise i Frankerige, og forholde sig overeensstemmende med Landets Love Beskyttelse og Sikkerhed. - Vore fleeste Generaler ere nu i Paris, for at aftale Operationsplanerne til tilkommende Feldttog. Labourdonnaye skal commandere Armeen ved Kanalens Kyster. Harambare er udnævnt til Generalen Chef for Armeerne ved Rhinen. Langs af Kanalens Kyster skal en Leir oprettes, for at afholde Engellænderne fra at giøre Landgang.