JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1789-01-30
Man fortæller at en Fattig, som Kongen ikkeskiendte, havde bedet Kongen om Almisse, hvorfore han kunde kiøbe sig Brænde. J Begyndelsen skal Kongen, have tiltalt Betleren meget haardt, og spurgt ham hvorfor han gik saa ledig omkring paa Gaden, og heller, om han feilede Brænde og Brød søgte at fortiene sig noget ved Arbeide. - Jeg vilde gjerne arbeide, sagde den Fattige, men, kiere Herre, i en kold Stue med 5 fattige Børn, hvis Hænder og Fødder allerede ere frosne, lader det sig ikke giøre, og desuden har Kongen saaledes fordyret Brænden, at et fattig Menneske som jeg er, ei kan betale det. - Gaae din Vei, saade Monarken til ham, i det at han gav ham en Ducat; det har Kongen ikke gjort, du og dine Lige skal hielpes. Paris, den 16de Januar.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1789-01-30
Adelen er meget opbragt over, at man inddrømmer Borgerstanden saa mange Rettigheder. En fornemme Dame indbad nylig en anden til et Maaltid og tilføiede. Da man nu blander os med Borgerstanden, saa meldes, at Taffelet i mit Forgemak bliver dekket, og mine Laquaier skulde giøre os den Ære at spise hos os.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1789-01-30
En Cavailler fra Bretagne talte meget om det Blod, som Franske Adelsmænd havde udgydet til Fædrenelandets Bedste, mener De da, min Herre, svarede en anden, at det Blod, som de Borgerlige have udgydet, skulde have været Vand? Paa Prindsens Memoire, hvori bliver protesteret mod Borgerstandens Rettigheder, er en Gadevise kommet for Lyset, hvori det blandt andet hedder: Borgerstanden kaster sig for Adelens Fødder, og bekiender, at den blot er født for dem og deres Afkom. Han beklager allene, at de alle nedstamme fra Adam. Er Borgeren ikke allerede lykkelig nok, i det han kan fortiene Penge af Adelen, Nei, 23 Millioner maa lade sig undertrykke af 1 Million, og dog tie, &c. - Saaledes tænker man i Frankrige, men vist ikke i Danmark.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1789-01-30
J Lyon var nylig Hungersnøden meget stor, men man fik det gode Jndfald, at lade de den værende Klostere visitere, og uddeele de i Overflødighed forefundne Levnetsmidler blandt de Fattige, og kun at lade Munkene beholde Forraad paa 2 Maaneder.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1789-01-30
Nederelven, den 26de Januar. En Privatskrivelse melder om Hans Storbrittaniske Majestets ulykkelige Sygdoms Omstændighedder endnu følgende, som hidtil har været ubekiendt. Allerede nogen Tid før det fuldkomne Udbrud af det Onde, bemerkede man, at han begyndte istedet for Georg, at underskrive sig Georgius. Jstedet for at være rolig og ved et got Mod, var han ofte hidsig og opbragt. Allerede da han var ved Brynden i Cheltenham, betiente han sig af baarde Udtryk, naar han talte om de forrige Menistre; Efter hans Tilbagekomst antraf han den Purtugesiske Gesandt, og befalede ham i en bizar Tone at pakke sig. Gesandten begav sig hiem og sagde til sin Secretair: Vi maae pakke ind, thi vi faae ganske vist Krig med England. - For nærværende Tid er Kongen rolig, men naar han er opbragt, saa løber Munden bestandig. Saaledes talte haa nylig i 15 Timer uden Ophør, hans sædvanlige Læger giver for meget efter for ham, men Dr. Willis tracterer ham som sine andre Patienter, med en Art af Frygt. Taler Kongen haardt til ham, saa taler han endnu haardere til Kongen, og modsetter sig Kongens Larmen, med saa koldt et Blod, og med saa strængt et Øiekast, at han snart bliver rolig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1789-01-30
Indenlandske Efterretninger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1789-01-30
Odense, den 30te Januarii. Capitels-Taxten paa afvigte 1788 Aars Afgrøde for Fyen og Langeland. Rug = = 18 Mark. En Tønde Byg 14 Mark. Havre = = 8 Mk. 8 s.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1789-01-30
Capitels-Taxt paa 1788 Aars Afgrøde for Lolland og Falster, Aalholms og Halsted, Nyekiøbings Marieboe KloKlosters Amt. sters Amter. Amt. Rd. Mk. s. Rd. Mk. s. Rd. Mk. s. Hvede = 3 4 123 3 6 3 3 8. Rug Byg = Havre = Hvide Erter 2 1923 12 - 12. Graaerter 2 = 1312 2 52. 13. Sal Geheime-Conferenceraad og Stiftbefalingsmand Bille Brahes Liig blev idag Morges Kl. 7. bisat i St. Knuds Kirke, hvorhen det blev haaret af Byens eligerede Mænd. Liiget skal, efter Forlydende, om nogen Tid hensættes i Qverndrup Kirke.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1789-01-30
Den fra det Engelske Hof tilbagekaldte Kongelige Gesandt Kammerh. Grev Revention, er udnævnt til i samme Qvalitet at afgaae til det Preussiske Hof.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1789-01-30
J Følge Efterretning fra Engeland er Posten med de Breve, som afgik fra Amsterdam den 12te, 16de og 19de Decbr. f. A., røvet den 26de December paa Veien fra London imellem Barnsley og Wackesield.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1789-01-30
Under 23de Januar, er Hs. Excellence Hr. Generalmajor Wilhelm Theodorus von Wegener allernaadigst udnævnt til Deputeret i Admiralitets og Commissariats=Collegio.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1789-01-30
Under Dato Christiansborg Slot den 9de Jan. d. A. er udkommet en Forordning, som igientager og fornyer Rescriptet af 2den Febr. 1692, hvorved det forbydes, at Kirke=Patroners ExspectanceBreve paa Præstekald maa confirmeres.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1789-01-30
Vacancer: Sognekaldet til Øvre=Qvinesdal i Christiansands Stift, 300 Rdlr.; Sognekaldet til Bogense samt Annexet Skovbye, 450 Rdlr., hvoraf svares 50 Rdlr. til den residerende Capellan i Kaldet. Prædik, paa 4 Sand, efter Hellig 3 R. Dag. Høimesse. Aftensang. Sl. Knuds K. Hr. Prof. Ancher. Hr. Wirth. Frue Kirke Hr. Seidelin. Hr. Dan. St. Hans Kirke Hr. Achen. Hr. Gruner. Hospitals K. Hr. Mag. Gottschalck. naale, Døbt:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1789-01-30
Brahetrolleborg Kirke i Fyen, den 25de Januarii, døbte Hr. Birch, Sognepræst for Brahetrolleborg og Krarup (i S. T. Hr. Provst Bach manns Fraværelse, som formedelst andre EmbedsForretninger ei selv kunde være tilstede) sin egen Søn, som i Daaben fik det Navn: Andreas. Han blev frembaaren til Daaben af Gaardmand Hans Jørgensens Hustrue i Haagerup. De andre Faddere bestode af endeel Gaardmænd og Gaardmænds Hustruer, alle af Haagerup.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1789-01-30
Copulerede: Faaborg, den 8de Januarii: Enkemand Sr. Niels Nielsen Trolle, og Jomfrue Martina Krag.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1789-01-30
Døde. Slesvig, den 16de Decbr. f. A. Hr. Frid. Dan. Timme, Landfoged paa Sylt, 36 Aar. Han druknede paa den korte Overfart fra Høien til Sylt. Jydland, den 18de Decbr. f. A. Hr. Bierregaard, resid. Capell. til Kliim i Aalb. Stift, 45 Aar. Sielland, den 22de Decbr. f. A. Hr. Ebbesen, Præst til Gadstrup, 77 Aar.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1789-01-30
Kallundborg, den 28de Decbr. f. A. Hr. Holger Olivarius, Kiøbmand, 55 Aar.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1789-01-30
Frue Kammerraadinde Baden, født Sørensen, Baadesgaard i Lolland, den 6te Januar. 45 Aar.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1789-01-30
Helsingøer, den 10de Januar. Frue Generalkrigscommissairinde Sehested, født Kliim, 33 Aar.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1789-01-30
Kiøbenhavn, den 17de Januar. Frue Justitz raadinde Juliane Marie Hammeleff, født Portoppidan, 33 Aar. Den 19de Hr. Jens Georgius Lausøe, Hørkræmmer, 41 Aar.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1789-01-30
Gravskrivt. Af han døde Hans Henrich von Bülow, Geheimeraad, Ridder, Staldmester, Dog dette er det mindste.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1789-01-30
En god, en ærlig Mand, En huld Ægtefælle, En retskaffen Fader, En ufortrøden Embedsmand, Blid mod alle, elsket af alle, Kongehuset troe og hengiven, Det er meere Det var Hans største Værdighed. Sat den Afdøde til Ære af hans Ven. . P. F. Suhm.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1789-01-30
Ved Tal=Lotteriets 567 Trækning i Kiøbenh. udkom: No. 81, 79, 27, 21, 14.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1789-01-30
Bekiendtgiørelser. J en gode Ven, som hos mig har bestilt Stein bergs Bibelske Fortællinger, og Sommerfeldts Geographie, vilde behage at lade samme afhente her paa Comtoiret, i andet Fald overlades de til andre Liebhabere, om nogle skulle melde sig. Seidelin.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1789-01-30
Auction. Vandagen den 2den Februarii førstkommende om Ef V. termiddagen Kl. 2 Slet lader Hr. Baron Dyroh, formedelst Forandring af Boepæl, ved offentlig Auction og uden videre Auctions Holdelse bortsælge sit eiende og iboede Huus i Nedergade, beliggende mellem Hans Borch Snedkers Huus paa den vestre, og Lars Teilgaards Leievaaning paa den østre Side, bestaaende til Gaden af 4 Fag, 2 Etager høit, med Gaards- og Haugeplads, samt en Sidebygning i Gaarden af 3 Fag; Alt i god Stand og vel indrettet; Thi ville de Lysthavende behagelig bemeldte Tid og Sted indfinde sig. Odense den 21de Januarii 1789. L. M. Bendz.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1789-01-30
Conditionsøgende. En fri Karl og ugivt Skiøtte, som kan forevise paa lidelige Attester om hans Færdighed i at skyde, og om hans gode Opførsel, ønsker sig en Condition som Skiøtte til neste forestaaende Paaske. Hans Opholdsted, anvises her fra Adresse-Comtoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1789-02-03
Wien, den 15de Januarii. Fæstningerne Plet, Therestenstad i Bøhmen og Olmutz i Mæhren, skal paa et heelt Aar forsynes med alle fornødne Mund- og Krigsprovisioner, og man taler om Anstalter til en Observations Armee, som skal trække sig sammen i Bøhmen, dersom Omstændighederne maatte udfordre det.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1789-02-03
London, den 16de Januar. Den i Grenvich Hospital afdøde berømte 88, Aarige Læge, Dr. Messenger Monsey har i sit Testamente anordnet, at hans Legeme ved Hr. Forster i Overværelse af hans Lærlinge skulde anato meres, og Legemet derpaa enten begraves eller kastes i Themmesfloden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1789-02-03
Paris, den 16de Januar. Vores Forfædre have følet ligesaa stærk en Kulde, som vi i nærværende Vinter. J Aaret 1305 tilfrøs Rohne Floden og alle Floder i Frankrige; Havet var i Egnen af Flandern og Holland til frossen paa 3 Mils Distance. J Aaret 1358 laae Sneen i Jtalien 10 Alen høi, og unge Mennesker gjorde sig under samme en Hvelving, hvori de anstillede adskillige Fester. J Aaret 1364 var Rohnefloden og de andre Floder ligeledes tilfrosne, og Jisen var da paa adskillige Stæder 15 Fod tyk. J Aarene 1360, 1507, 1564, 1601 og 1638. var Kulden overordentlig heftig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1789-02-03
Saa længe det Kongel. Tallotterie har bestaaet, har endnu ingen Quine været vundet. Den 16de December traf en Kiøbmandskarl fra Bordeaux, virkelig alle 5 Nummerne, men haver kun besatQuinen med 1 Sous, og vandt 50000 Livres.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1789-02-03
Leipzig, den 21de Januar. I Paris forfærdiger man nu, i Anledning af Otzacows Erovring nye Corffurer a la Octakom- og a la Potemkin. Huen forestiller en af Baand og Flor forfærdiget Fæstning med Bastioner, Parapeter &c. og Forhaaret bliver sammenbundet paa Panden, som en Jnsel Bag til viser sig den Tyrkiske Halvmaane med Hørn. er
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1789-02-03
London, den 20de Januar. J Anledning af Kongens critiske Svaghed har ved sidste Sæde af Underhuset være adskillige Disputer, betreffende Regieringsforvaltningen. Nogle vare af den Meening, at man skulde udnævne en ny Regent, uden at detronisere Kongen. Prindsen af Wallis skulde udøve den Kongelige Magt og Myndighed, med Titel af Regent under følgende Jndskrænkninger: 1) at Regenten ikke maatte uddele Pairs Værdigheder, uden til Personer af den Kongelige Familie, som alligevel maatte være 21 Aar gammel. 2) Regenten maatte ingen Pensioner eller Embeder bortgive paa Livstid, de ledige Dommer-Embeder undtagne. 3) Regenten maatte ikke skalte eller valte over Kongens person, lige Formue eller Privateiendom. 4) Beskyttelsen af Kongens Person, og Besetning af alle Embeder ved den Kongelige Hofslat skulde overdrages Dronningen, som desaarsag er tilføiet et Raad, ikke som en Art af Controlle, men blot for at gaae hen de tilhaande med Kundskab og Erfaringer. Andre derimod meente, at denne Plan mere vilde svække Regieringen, end igien bringe den i Veiret; at Planen syntes at betragte Kronen som en Privateiendom, da den dog er Folkets anbetroede Gode; at Planen vilde bringe Sønnen, i Harnisk mod Moderen; derfore burde Prindsen, som Regent ganske og aldeles besidde den Kongelige Myndighed. - Andre kaldte Jndskrænkningerne en Skam for Prindsen, for Parlementet, og for Folket, og det mildeste Udtryk man for denne Opførsel mod Prindsen kunde udfinde, var Mangel af Fortrolighed mod Hans Kongelige Høihed. Jkke desmindre blev Planen ved Stemmernes Plaralitet antaget.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1789-02-03
Stokholm, den 14de Januar. Anstalterne til et nyt Feldtog vedvare endnu stedse, og man taler endog om et Corps fremmed Infanterie, som Kongen næste Foraar vilde tage i Sold. Et Corps paa 5000 Mand som Provindserne Wermeland, Natik og Medelgad have tilbudi Kongen skal Baron Armfeld commendere, tillgemed et Corps af 9000 Mand Frivillige fra Dalekarlien.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1789-02-03
Paris, den 20de Januar. Ved Fremstillelsen til Skue af det herlige Sever, Porcellain sk Statsgemakkerne i Versailles efter Sædvane i de første Dage af Aaret, var en Borgekone saa uforsigtig at give sit Barn en Sukker daase i Haanden, som Barnet lod falde. Com missen kom strax og fordrede 25 Louisdors for det sønderslagne Stykke. Konen beklagede sig, at han havde intet at betale med. Til Lykke kom Kongen, som lod sig Sagen fortælle og sagde derpaa : Jeg vil betale, men herefter Madame, maa hverken hun eller hendes Barn røre noget her.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1789-02-03
Jndsendt: Han døde den Retskafnes Død, og mit Endeligt blive som Hans – Saa tænkte og ønskte jeg ved Velædle og Høilærde Hr. Provst Eigil Thorhallesens salige Hengang til sin Herres Hvile sidstleden den 16de Janurii i sit Alders 55 Aar. Han var født i Jsland den 10de Novbr. Aar 1734 ved Fader Velærværdige Hr. Magnus Thor hallesen. Han forlod sit Fødeland og deponerede i Kiøbenhavn Aar 1758. Blev beskikket til Missionarius ordinatus ved Gotthaabs Coline i Grønland 1765. Derefter til Provst og Visitator i dets sydlige District 1773. Efter 11 Aars nidkier og besværlig Tieneste sammesteds kom tilbage. til Kiøbenhavn, og kaldet til Sognepræst for Bogense og Schoubye Menigheder her i Fyen Aar 1776. Voteret til Herredsprovst i Aaret 1780. Sallig Ven: - stille og sagte hensov du i din Frelsers Arme. Du ombyttede dette Livs Møie med Evighedens uophørlige Skatte. Du vandt sieldne Ven! Men hvad tabte dine Efterlevende? En trofast, en dyrebar Ægtefælle begræder Tabet. af en kjer, en from Mand; i Ungdoms bedste Aar frarevet sin elskte Halvdeel, under tause Sukke hensmelter det saared Hierte. - Og hvad føle dine Venner, dine sande Venner: et bittert Afsavn af en mild, en kierlig, en oprigtig Omgang. - Og - dine for din ømme Siel dyrebare Menigheder, Kunde heede udgydende Taare, kunde brændende Ønsker tilbagekalde dig, til forrige Kalds Forretninger, paa den Tale stoel, hvorfra du med et sandrue, jevnt og varmt Foredrag, med et folsomt og rørt Hierte talede din Herres Sag, og i en sagtmodig Aand under Evangelii milde Stemme stræbte at indgyde varme Følelser og varige Jndtrykke. Nu for Lammets Trone i din Frelsers Samfund, det dyre Navn, der dag og natlig var dit kiereste Valgsprog, der nyder du Troeskabs, Nidkierheds og Retskaffen heds fulde Løn. Og - hvilken salig Fryd for din ophøiet Aand, der at kunne møde en Skare, af 400 forløste Hedninge, hvilke ved din utrettet mageløs Arbeide og Møie herneden indlemmede i Jesu Naades Rige, hisset i Ærens og Herlighedens at omarme deres tro Veileder, og med hinanden lovsiungende istemme: Hellig, hellig, hellig er den Herre Zebaoth!
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1789-02-03
Odense den 3die Februarii. Vor allernaadigste Konges Fødselsdag blev afvigte Torsdag Formiddag efter Sædvane høitideligholdt her paa Gymnasto i en talrig Forsamling, ved en smuk Tale, holdet af Hr. Professor Kraft, om et Lands Lyksalighed under en retfærdig Regiering. For og efter Talen blev opført Musiks efter de dertil trykte Cantater af Skolens Cantor Hr. Sibbern. Jndbydelsen hertil skeete Dagen tilforn af et Par Gymnesister ved et trykt Jndbydelses=Skrivt over Grunden til den almindelige Lyst at dømme over Statssager, som ogsaa var forfattet af bemeldte Hr. Professor Kraft. Om Eftermiddagen blev fra Odense Klub uddeelt 30 Rdlr. til de Fattige (foruden de allerede forud i Anledning af H. K. H. Kronprindsens lykkelige og ærefulde Hiemkomst, ligel. uddeelte nogle og 30 Rd.). Om Aftenen forsamlede endeel af Klubbens Med lemmen tilligemed endeel Rangs- og Standspersøner uden for Klubben, sig med Deres Damer paa det Kongel. Slot her i Byen; Efterat enhver havde trukket sit Nummer, begyndtes Ballet sammesteds; Kl. 10 gik Selskabet, som bestod af 140 Personer, til Bords; Under Maaltidet bleve de i Slotshaugen plantede Kanoner affyrede; trykte Arier 3) til enhver omdeelte, af de fleste afsiungne, og under de varmeste Ønsker over Kongen, og Hans Søn, høitidelig af alle drukket paa Kongens, Kronprindsens og det ganske Kongel. Huses bestandige Flor. - Resten af Natten hendrog Selskabet glade ved et fornøieligt Bal til den klare Morgenstund, da det forlod hinanden, under de ivrigste Ønsker, at Dagen ofte maatte komme glad tilbage, og med forenede Ønsker tilbade Kongen og hans Huus Himlens Velsignelse! 1) De under Maaltidet singne Arier løde saaledes: For Kongen. Mod og Haabet har oplivet Brødre op, lader Fryd, Et lyksaligt Land og Folk. Dig vi see at ligne Fædre, Vores Tak til Almagt bære Hver Din Faders ædle Mand; Om vor Lykke Vidne være Er en Fyrstes Ære: Elske Dyd og mandig Daad, Vores Lykkes sande Tolk. (Chor fra Begyndelsen til Tegnet. Kiekke Danske, Norske hædre, Munter Sang da være Følge Vises kloge Raad. (To Stemmer.) Lad os føle al vor Held, Brødre op, føler Fryd, Og det føle glade, Prinds Dig ofte glade Sønner: Takke Himlen for vort Vel, Ægte Cimbrisk Kierlighed (To Stemmer.) Signe Christians Dage Sende Himlen heede Bønner, Kongen Held, Landet Vel For Dit Held, Lyksalighed; Sendes fra det Høie Gode Konge Himlen Dig, Bliv Du stor til Nordens Glæde, Fra Algodheds Gud! Skienkede vort Norden. Viis og god til Rigers Flor, Alt til Fryd sig føie Glad Dit Folk kan føle sig. Ved Retfærdighed tag Sæde.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1789-02-03
Ved Jehovas Bud, Lykkeligst paa Jorden. Blandt de største paa vor Jord. Kongen Held, Landet Vel Glad det ønsker, at Du maae Vore Riger blomstre! være Længe Fader være, Arie. Nordens Ziir og Nordens Ære. Ævig ved Din Stamme staae, (To Stemmer.) Danmark, Norges Ære. Brødre op, lader Fryd(Chor fra Begyndelsen til Tegnet.) Hver en Barm oplive (To Stemmer. For Kronprindsen. Giøre Hiertet glade Kongen Held, Landet Vel Elskte Prinds, da Du er giver Hvad kan Himlen give Verden og vort Fødeland Meer end vi besad. .
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1789-02-03
Rygtet her i Byen vil sige, at et vist kroned Hoved i Europa skulde for nylig have omvexlet Tiden med Evigheden. Vi see desaarsag med Længsel imøde Posten for i Søndags, som ved denne Avises Slutning idag endnu ikke var ankommet hertil fra Kiøbenhavn, hvor man, ifald Rygtet er sandt, ved Courerer maa være underrettet derom, og hvorfra man altsaa kan vente Længselen stillet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1789-02-03
Døde. I Lybek er den 30te Januarii ved Døden afgangen den Kongel. Danske Resident og KonsulS. T. Hr. von Jessens Frue Cetilia Charlotte Dorothea født Bloch, Moder til 2 foran bortgangne Sønner og 1 efterlevende nyfødt Datter, i hendes Alders 23de Aar.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1789-02-03
Ved Tal=Lotteriets 394 Trækn i Wandsbek udkom: No. 86, 81, 62, 19, 42.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1789-02-03
Bekiendtgiørelser. Med skylder mit, engang i Kiøbenhavn værende Herskab Hr. Secretair Eeg og Frue at bekjendtgiøre, at jeg her ikke haver været en ordentlig Tiener i deres Huus, og at jeg uden deres Forudvidende haver selv foranstaltet mig henbragt i afg. C. Holstes Huus, og herved modsiger det desangaaende udspredte falske Rygte. Mette Cathrine Mondberg, Til Vitterlighed. Enke efter Muursvend, H. Holm. P. C. Winterlich. Sal. Kellerose.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1789-02-03
Proclama. Ormus. Vi Christian den Syvende, at Guds Naade Konge til Danmark 4 Rdlr." og Norge, de Venders og Gothers, Hertug udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, 1788. Dytmersken og Oldenborg, giøre alle vitterligt: at Vi i Anledning af Os elskelige Frue, de Anna Margretha Kragh, forrige Amtsforvalter, i afg. Justitsraad Peder Saxesens Efterleverske, at -, Vor Stabelstad Nyborg udi Vort Land Fyen, hendes herom allerunderdanigst giorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saaog hermed bevilge og tillade, at hun ved Pro a. clama sub poena præclusi et perpetui silentii, med 1 Aar og Dags Varsel, maa udi de Kiøbenhavnske i Berlingske samt de Fyenske Aviser og den Altonaie, ske Mercur 3de Gange efter hmanden indkalde alle er dem, som formene sig at have noget at fordre efter er bemeldte afgangne Justitsraad Peder Saxesen, hvad i enten saadant maatte hidrøre fra den ham sidst aner fortroede, men for nogle Aar siden afstaaede Amts et forvalter-Tieneste, eller fra hans particulaire Affaier res, dermed at fremkomme, og saadan deres havende . Krae inden fornævnte Tids Forløb at anmelde og beer viisliggjøre, og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ane, sees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vores de allernaadigste Bevilling læses for vedkommende Værneting, samt den Ober=Ret, hvorunder samme e, henhører, hvorefter de Vedkommende sig alleruni derdanigst have at rette og for Skade at tage vare. . Givet paa Vort Slot Christiansborg udi Vores Kongel. Residents=Stad, Kiøbenhavn den 16de 7 Januarii 1789. Under Vort Signet (L. S.).
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1789-02-03
Efter Hans Kongelig Majests. allernaadigste Befaling, C. v. Brandt. Schow. Colbiørnsen. Anna-Margretha Kragh, forrige Amtsforvalter, afgangne Justitsraad Peder Saxesens Efterleverske, af Nyborg, Bevilling ved Proclama i Aviserne at maa indkalde bemeldte hendes afgangne Mands Creditorer, med videre. No. 29. Denne Kongelige allernaadigste Bevilling, er allerunderdanigst læst inden Fyenboe Landsting, Onsdagen den 28de Januarii 1789. Koefoed. Bendz. Mylius. Jørgensen Jligemaade protocolleret af Rasmussen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1789-02-03
Efter forestaaende Kongel. allernaadigste Bevillings Jndhold, indkaldes ved foreskrevne Varsel, alle dem som formene sig at have noget at fordre efter min afgangne Sal. Mand, Justitsraad Peder Saxesen, hvorfra deres Krav maatte hidrøre, være sig Cautioner (som herved opsiges) eller i andre navnlige Tilfælde, dermed at melde sig inden den foreskrevne Tid hos mig i Nyborg, deres Fordring at beviisliggiøre imod Betaling. Nyborg den 30te Januarii 1787. Anna Margretha Kragh. Sal. Saxesens.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1789-02-03
Auction. Efter Forlangende fra Hr. Kammerherre Benzon til Christiansdahl, som Skifteforvalter i Stervboet, efter afg. Møller Hans Hansen udi den bemeldte Christiansdah underliggende Dalum Mølle ved Odense, bliver Tiirsdag Formiddag Kl. 9 Slet den 10de Februarii førstkommende sammesteds i bemeldte Dalum=Mølle continueret og videre fortsat den der den 19de og 20de forrige Maaned foretagne Auction over de endnu af Stervboets Effecter ubortsolgte Poster, bestaaende af Sølv, Tin, Linnet, Stole, Siebøtter, Jernfang, Sengestæder og Sengeklæder, samt Lagner, tilligemed endeel Mølle=Redskaber af Ballier, Bænker, Fierdinkar, Skiepper, Tønder, Navrer, Øxer, Korn-Sold, og en Drøvte Kiste, med videre, foruden en Mænge Drovstager og Knager af Skovavl og Bøgetræ, som og nogle Vogne, Thi ville de Lysthavende ermeldte Tid og Sted møde. Odense den 2den Februarii 1789. J. J. Mylius, Auctions-Directeur.