JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-04-11
Efter at det udførlig er udviklet, hvorledes dette Tog er fremgaaet af den Stræben efter at slutte sig nærmere sammen, for med forenet Kraft at opretholde den fælleds Nationalitet imod fremmed Jndflydelse og Undertrykkelse, og hvorledes denne Stræben, der i den senere Tid ogsaa giver sig tilkjende hos andre Nationer, som, udsprungne af fælleds Rod, ikke i Tidernes Løb have tabt Slægtskabets Eiendommeligheder, i de sidste halvhundrede Aar stedse stærkere har viist sig hos de skandinaviske Folk, hedder det: Af det Foregaaende fremgaaer nu at den skandinaviske Jdee maa siges at være født af den nationale nordiske Poesi, og først er fremtraadt som Følelse af Fællesskabet i Fortidens store Minder, som Anger over det Had og den Skinsyge, der i Mellemrummet mellem Oldtiden og Nutiden adskilte Broderfolkene og spildte deres bedste Kræfter, som Længsel efter at udsone den gjensidige Brøde og fornye det gamle, paa vort Slægtskab begrundede Venskab; at den dernæst næret, styrket og udviklet ved jevnligt Samqvem mellem den sydsvenske og danske dannede Ungdom mere og meere har antaget en national Characteer, er gaaet op i den Erkjendelse, at, da kun den Udvikling, som hviler paa en national Grundvold, er sand og varig, og Nordens Folk have fælles Nationalitet, saa maae deres fremtidige Udvikling gaae Haand i Haand og føre dem nærmere og nærmere sammen; at de, i Bevidsthed om at have deelt Fortid sammen, ogsaa maae gaae en fælles Fremtid imøde. Jdet Jdeen saaledes har naaet en større Klarhed og Bestemthed, har den ogsaa vundet et fyldigere Jndhold; den fremtræder nu med et alvorligere Krav, men den lover ogsaa et rigere Udbytte for de Offre, den fordrer; den stiller sig for den ungdommelige Begeistring som en verdenshistorisk Opgave, til hvilken det er Enhvers, selv den Ringestes, Pligt at yde sin Skjerv. Men den er endnu ikke meere end en Jdee, hvis Hjem er Tankens Verden, hvis Magt er reent aandelig, og som søger sin videre Udvikling af Erkjendelsens Vei; det er saaledes ikke et Paaskud, men det er en Sandhed, naar der siges, at vi stræbe efter en aandelig nordisk Eenhed. Derimod er det utvivlsomt, at, hvis dette Maal engang naaes, saa vil Jdeen indtræde i et nyt Stadium, hvori den vil stræbe efter at finde sit Udtryk i de givne concrete Forhold, og naar den kommer saavidt, saa bliver den politisk, saa vil den gjennem Folkenes Organer, gjøre sig gieldende i Statslivet; saa vil den forlange Adgang til Folkerepræsentationens Sale og til Fyrsternes Cabinetter.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-04-11
Dagligt Allehaanda, melder nu efter den upsalske Tidende Thorgny hvad man tidligere har vidst her af private Breve, at de upsalske Studenter, have besluttet at opsætte deres paatænkte Kjøbenhavnsfart til næste Aar. Aarsagen dertil er, at af de circa 200, som havde tegnet sig for Deeltagelse i denne Reise, det ene Hundrede har udstrøget deres Navne; og Anledningen hertil er igjen nærmest at søge i den Maade, hvorpaa Autoriteterne i Upsala, navnlig Rector magnisicus, Prof. C. G. Geiser og Landshøvding v. Kræmer have indblandet sig i denne Sag. Den Førstnævnte har nemlig indfundet sig paa et af de Tegnede afholdt Møde og der fraraadet Udførelsen af deres Forsæt, deels fordi man tillagde Reisen en politisk Tendents, deels fordi det var upassende at foretage en Lystreise, saalænge Landesorgen varede; den Sidstnævnte har derimod udladt sig med, at det var Kongens personlige Ønske, at Reisen opsattes. Saaledes er altsaa den glade Forventning, hvormed vi her i Kjøbenhavn imødesaae vore Frænders og Gjæste venners Besøg, skuffet, og det Haab, vi byggede paa en stedse inderligere Sammenslutten af Nordens dannede Ungdom, skudt ud i den uvisse Fremtid. Men endnu beklageligere vilde det være, hvis, som de svenske Blade uforbeholdent yttre, det er Frygt for en vis ubehagelig Naboes Fortørnelse, ES der har inspireret de svenske Autoriteter til at lægge sig imellem, hvis det er kommet saavidt i de nordiske Lande, at Folkene ikke tør omgaaes med hinanden, ikke tør udøse deres gjensidige Ønsker og Forhaabninger, Frygt og Tvivl ved hinandens broderlige Bryst, ikke tør realisere Tanken om en aandelig Eenhed under et frit Samqvem, fordi en fremmed Politik finder det stridende mod sin Fordeel. Og allerbeklageligst vilde det være, hvis den danske Regjering ogsaa her havde havt sine Fingre med i Spillet, hvad vore Naboer ere for høfligge til at yttre Formodning om, men som ret godt lod sig forene med det skandinaviske Samfunds Opløsning og Cancelliprocuratorens ynkelige Motivering af dette Skridt, saavelsom med Cancelliets ulovhjemlede Fremfærd mod den danske Presse i en vis Retning. Er det saadanne Hensyn, som her have gjort sig gieldende, da frygte vi med vore Brødre for, at Nordens sidste Time vil slaae længe forn pa sin glavenHan ligger stupad - siste Skandinaven."
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-04-11
Capitain, Ridder C. F. A. Turen, som forleden saa rørende vidste at skildre den store Nød, der under Vinterens Hjerte herskede i mangen en Armodens Bolig i Hovedstaden, bekjendtgjør nu under 27de Marts igjennem Kjøbenhavnsposten: at han har havt den Glæde efterhaanden endvidere at modtage 460 Rbd. 5 Mk., foruden endeel Klædningsstykker, til Uddeeling blandt de Nødlidende. Med saadanne betydelige Gaver har han været istand til, ei alene at afhjælpe mange Familiers øieblikkelige Nød; men endogsaa at forsøge paa at forhjælpe dem til bedre Kaar i Fremtiden, ved at forskaffe den sunde, lyse og varme Opholdsteder, afbetale deres Gjæld (der hos slige Folk sjelden er stor, forsyne dem med de nødvendige tarvelige Meubler, Fodtøi, Klæder og Linned, samt ved at forskaffe deres naturlige Forsørger ny Arbeidsfortjeneste og betale deres Huusleie en Maaned forud. Paa sine Vandringer traf Capitain Turen imidlertid desværre ogsaa undertiden paa saadanne Familier, paa hvem enhver Understøttelse vilde have været spildt, da Drikfældigheden allerede havde taget Overhaand hos dem.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-04-11
Fra Nyborg have vi modtaget følgende Efterretning: Langfredag Aften Kl. 7 indtraf en høist sørgelig Begivenhed hos Hr. Kjøbmand Scalborg, idet nemlig en 2 Etages Baglængde i hans Gaard, paa hvis Lofter henlaae en betydelig Mængde Byg og Havre, pludselig styrtede sammen. Underneden var Stald, i hvilken, foruden en Deel Heste og Køer, i det Øieblik da Ulykken skeete, befandt sig 4 Karle. De 3 af disse reddede sig ud af et aabentstaaende Vindue; men den 4de fandtes destoværre ved Udgravningen qvalt. Af Kreaturene kom dog ingen til Skade, naar undtages en Hest, som blev en Deel forslaaet. En stor Lykke var det at 10 Arbeidere, som hele Dagen havde været beskjæftiget med at harpe Sæden paa de nedstyrtede Lofter, et Qvarteer førend Nedstyrtningen skeete, havde forladt samme, da disse i det Tilfælde at Ulykken var skeet en halv Time tidligere, formodentlig ogsaa vilde være blevne dræbte. Med hvilken Hurtighed, Ulykken skeete, kan skjønnes deraf, at den Karl, som qvaltes, fandtes død staaende med et Trug i Haanden bukkende sig over Hakkelsekisten, for deraf at udtage Foder til Hestene. Den Ulykkelige maa øieblikkelig være blevet qvalt af den nedstyrtede Sæd. (Berl. Tid.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-04-11
Proprietair A. Formann til Dronninglund, som virksomt har deeltaget i en af de tidligere Stænderforsamlinger, er af en heftig Sygdom ved Døden bleven bortrykket i den desværre tidlige Alder af 48 Aar. Endskjøndt et noget iritabelt Gemyt bragte hans Jver til en ikke ønskelig Yderlighed, fortjener dog den Jnteresse, han altid viste for offentlige Anliggenders Discussion og Fremme og hvormed han selv ofte heri deeltog, at nævnes med Paaskjønnelse. Navnlig var han vel en af de virksomste Aarsager til en forbedret Justitsordens Jndførelse i det Dronninglundske Herred, og selv de mange Ubehageligheder, hans Bestræbelser i denne Retning paaførte ham, svækkede dog ikke hans levende Jnteresse for at medvirke til det Offentliges (Aalb. Av.) Tarv.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-04-11
Fra Frederikssund hedder det under 28 Marts i Frederiksborg Amtstid. Den 15de d. M. sank 3de Pigebørn ved at gaae over Fjordisen igjennem denne der, hvor Strømmen havde skjørnet den. De 2 af dem lykkedes det imidlertid for SømilitP. H. Stæhr og Arbeidsmand Niels Larsen med stor Vanskelighed og Livsfare at redde; men den Tredie, Huusmand Jens Jacobsens Datter, fandtes Dagen efter som Liig.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-04-11
En meteorologisk Mærkelighed, skrives der fra Altona af 3die April, var den fra den 23de Marts til idag uophørlig herskende Søtaage, der først sidste Nat fordeelte sig ganske. Den strakte sig ofte kun til Stade, men stundom ogsaa østlig hen over Hamborg; men igaar Eftermiddags havde den truktet sig tilbage til Neumerk. - Medens det nemlig mellem Curhaven og Byen her var fuldkommen klar Luft, kunde Dampskibene Neptun og Queen, af Scotland, ikke finde Mundingen af Elben for Taage, og det lille Dampskib Elben, der just var i Søen modtog derfor Londonnerposten, for at bringe den til Staden, hvor den indtraf om Natten Kl. 2. Blandt det store Antal af de Skibe, der laae i Elbens Munding, var Farten ikke uden Fare; thi man kunde neppe kjende de nærmeste Gjenstande i en Afstand af to Skibslængder. Kun ved en stadig Ringning, Raaben og anden Signalisering, hvilket skal have vakt en uhyggelig Larm, kunde man undgaae Sammenstød, dog er der, saavidt det er os bekiendt, ikke hændet nogen Ulykke. (Berl. Tid.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-04-11
Ledige Embeder. Brøndbyvester og Brønbyøster Sognekald i Sjælland, 350 Rbd. Til den entledigede Sognepræst Svitzer svares, saalænge der ingen Enke er paa Kaldet, saameget i Pension af Embedet, som den ordinaire Enkepension ville udgjøre. – Tjustrup og Haldagerlille Sognekald i Sjælland, 240 Rbd. Til den entledigede Sognepræst Stabel, svares, saalænge der ingen Enke er paa Kaldet, saameget i Pension af Embedet, som den ordinaire Enkepension vilde udgjøre. (Begge opslaaede vacante den 30te Marts.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-04-11
Reisende fra den 3die til den 10de April 1844. Fra Gaabense til Vordingborg. Med Pakkeposten: Frøken Breinholm; Hr. Nielsen. Med Personposten: Frøken Gjøring; Doctor Schoubo; Mad. Holm med Datter; Forvalter Holm; Hr. Reddelien; Grosserer Elter; Malerlærling Suhr. Udenfor Posterne, Kjøbmand Outen. Fra Vordingborg til Gaabense. Med Personposten. Dhrr. Olufsen og Frederiksen; Grosserer Elter; Proprietair Bech; Typograph Wandstrøm; Hr. Wegge; Jomfru Bergstrøm; Dhrr. Arnzen og Goldschmidt. Udenfor Posterne Baron Rosenkrantz; Forvalterne Bech, Borner og Thye, Kirkesanger Thye; Forp. Riper; Hr. Grandjean; Capitain Dreyer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-04-11
Med Dampskibet "Caroline Amalier ankom fra Svendborg den 8de April, Fuldmægtig Theil. Samme Dag afgik til Kjøbenhavn: Fru Etatsraadinde Friis, Forvalter Møller; Madame Nissen med Pleiedatter og Søn; Hr. Siemsen; Kjøbmændene Kølle og Hørup.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-04-11
Kjøbenhavns Børscours den 9de April 1844. - Hamborg 2 Maaneder. – a vista 198 3/4. - Species 200. - pCt. Kongelige Obligationer (uden Rente) 101 a 101 1/2 Rbd. - Nationalbank=Actier 122 a 122 1/2 Rbd. rede Sølv. Kjøbenhavns Torvepriser den 6te April 1844. Rug, 3 Rbd. 48 s. a 3 Rbd. 88 s.; Hvede, 4 Rbd. 68 s. a 6 Rbd. 36 s.; Byg, 2-radet, 3 Rbd. 64 s. a 3 Rbd. 88 s.; dito Gradet, 3 Rbd. 24 s. a 3 Rbd. 64 s.; Havre, 2 Rbd. 40 s. a 2 Rbd. 84. s.; Ærter 4 Rbd. 48 s. a 5 Rbd. 56 s.; røget Flæsk Lpd., 2 Rbd. 24 s. a 2 Rbd. 48 s.; dito grønsaltet, 1 Rbd. 76 s. a 2 Rbd. 8 s.; Smør, Pd., 22 s. a 25 s.; Æg, Snesen, 26 s. a 28 s.; Sjællandsk Smør, Fjerdingen, 12 Rbd. 48 s. a 18 Rbd.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-04-11
AVERTISSEMENTS. Nye Qvartalsbestillinger paa Lollands-Falsters Stiftstidende modtages paa alle kongelige Postcontoirer og hos Udgiveren. Betalingen er paa Udgivelsestedet 72 s. og, forsendt med Brevposten i Stiftet, 90 sk. og udenfor Stiftet 94 1/2 s. qvartaliter.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-04-11
Dødsfald. At min kjære elskede Onkel og Velgjører, Justitsraad Carl Wilhelm Grandjean, ved Döden er afgaaet den 3die April om Aftenen Kl. 8, kun manglende 4 Dage i 73 Aar, bekjendtgjöres herved sörgeligst for den talrige Slægt og Venner. Wennerslund paa Falster den 4de April L. Grandjean.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-04-11
Cand. juris.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-04-11
For at forebygge muelig Forvexling af Navn, da her i Byen findes tvende Uhrmagere Jensen, tillader jeg mig at gjøre dem opmærksom paa, som vil beære mig med Arbeide eller mulig skrive til mig, at jeg, der i 13 Aar har været Uhrmager her i Byen, skriver mig Christian N. Jensen. Nakskov den 9de April 1844. Dampskibet J Christian der Achte" vil i Aar gjøre følgende Toure: Fra Kiel til Flensborg Fredagen den 19de April om Middagen Kl. 12, tilankers om Aftenen. Svendborg til Kjøbenhavn Løverdagen den 20de April om Morgenen Kl. 4, anløbende Lohals, Gaabense, Koster og Kallehave.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-04-11
Søndagen den 21de April bliver Skibet i Kjøbenhavn.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-04-11
Kjøbenhavn til Svendborg Mandagen den 22de April om Morgenen Kl. 5, anløbende Kallehave, Koster, Gaabense og Lohals.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-04-11
Svendborg til Kiel Tirsdagen den 23de April om Morgenen Kl. 5, ankrer og Middagen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-04-11
Kiel til Flensborg Onsdagen den 24de April om Morgenen Kl. 5.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-04-11
Flensborg til Kiel Torsdagen den 25de April om Morgenen Kl. 5. J. Jensen, Farver i Nakskov, har anlagt et nyt Farveri i Nyegade.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-04-11
Da jeg Undertegnede, Farver J. Jensen i Nakskov, i flere Aar har bestyret Hr. Kjøbmand Wulffeldts Farveri her i Byen, og efter min Overbeviisning bestyret det saaledes, at jeg smigrer mig med det Haab at have udført dette til Enhvers Tilfredshed, saa anbefaler jeg mig nu til det ærede Publicum, at jeg fra Dato af modtager alle mulige Sorter Farvegarn, saavel Linned, som Uldent- og Bomuldsgarn, samt Silketøier, Baand, Bomulds og uldne Strømper, Tørklæder, Kjoler, Hvergarn og Hestedækkener saavel til Farvning som Presning, og da jeg anlægger et ganske nyt Trykkeri, saa vil man nu faae de allernyeste og smukkeste Mønstre, man vil ønske sig hos mig; kortsagt, jeg modtage Alt til Farvning henhørende, dog med den bemærkning: At jeg aldeles ikke befatter mig med uægte Varer,
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-04-11
da jeg farver saa billig i de ægte Couleurer, at jeg ikke vil befatte mig med uægte.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-04-11
Min Bopæl er hos Kjøbmand Fogh, hvor der før har været Bageri.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-04-11
J Overeensstemmelse hermed lover jeg Enhver den meest akkurate og hurtigste Expeditionsamt reel og billig Behandling. Smigrende mig med Publicums Gunst og Velvillie undertegner jeg mig Nakskov den 28de Marts 1844. J. Jensen, kongelig privilegeret Farver og Trykker.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-04-11
Vadmel og Hvergarn modtages til Stampning, ligemeget om det skal farves eller ikke.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-04-11
Den af det Classenske Fideicommis afvigte Efteraar anskaffede Fuldblods hingst, Realit, efter Rubini, rød, 5 Aar gammel og 10 Qv. 3 Tom. høi, bedækker fra Dato til Slutningen af Juni paa Corselitze for 5 Rbd. pr. Hoppe. Man behage forud at henvende sig til Undertegnede. Corselitze d. 2den April 1844. Andersen. Godsforvalter.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-04-11
Konst- og Voxcabinettet bliver endnu foreviist hver Aften. Aabnes Kl. 7 og begynder Kl. 1 1/2. Priis 24 s. for Voxne, Børn det halve. Familier erholde 6 Billetter for 1 Rbd. J. Møller.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-04-11
For en Malkepige, som forstaaer hvad der hører til, og kan skaffe Beviis for god Opførsel, er en Tjeneste ledig i Jdestrup Præstegaard til 1ste Mai.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-04-11
En Dreng, som har Lyst til at lære Conditoriet, kan strax blive antaget hos Nakskov d. 9 April 1844. F. Marscher. Conditor.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-04-11
Nykjøbing. En Deel smukke moderne Mandshatte, til forskjellige Priser, er i disse Dage arriveret hos M. Chr. Mackeprang.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-04-11
Et lille Partie godt Sommer= og Vinter Kløverfrøe faaes hos M. Chr. Mackeprang.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-04-11
Hos Undertegnede forefindes et smukt Udvalg af Prøver af danske, tydske og franske Tapeter, Borter o. s. v. fra C. Struchs Fabrik og Lager i Kjøbenhavn, hvorefter Bestillinger modtages. Saxkøbing den 4de April 1844. C. F. Dichmann. Havefrøe,
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-04-11
Nakskov. Mit Frøe-Udsalg er i dette Foraar blevet forsynet med de bedste Sorter af Havefrøe, saavel som med Stang-Bönner, Kryb-Bönner, Sukker-Erter, og forskjellige Slags Skal Erter, der alt sælges til de billigste M. Roepstorff. Priser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-04-11
Salg af Egebark. J tilstundende Foraar vil blive solgt underhaanden: fra de kongelige petersgaardske Skove: circa 35 Skpd. hakket tør grov Bark, og circa 250 Skpd. bakket tør Speilbark; fra de kongelige Skove paa Falster: 1. Hvededahls og Waalse Forstdistrict, circa 20 Skpd. hakket tør grov Bark, og circa 180 Skpd. hakket tør Speilbark; 2. Westensborgs Forstdistrict; circa 9 Skpd. hakket tør grov Bark, og circa 70 Skpd. hakket tør Speilbark; fra de kongelige Skove paa Lolland; circa 23 Skpd. hakket tør Speilbark. Det bemærkes, at Barken fra de petersgaardske Skove, samt fra Hvededahls og Waalse Forstdistrict kan - om ønskes - af Forstvæsenet besørges leveret ombord nærmest ved Oplagstederne, eller ogsaa leveret til Kjøbenhavns Havn, naar de dertil fornødne Sække leveres af Kjøberne. Barken sælges paa Forlangende, ogsaa i aldeles grøn Tilstand. De Lysthavende ville portofrit og forinden førstkommende April Maaneds Udgang, indsende skriftlige Begjæringer til Undertegnede med Opgivende om, hvor stort Qvantum Bark der ønskes, samt – for at undgaae enhver videre Correspondence – hvilken Betaling derfor maatte bydes, hvorefter den eller de Høistbydende, hvis Bud maatte findes antageligt, kunne forvente snarest muligt herfra at vorde meddeelt det Fornødne i saa Henseende og senest inden Udløbet af de 3 første Uger i Mai Maaned d. A., i hvilket Tidsrum de altsaa maae staae ved deres gjorte Bud. Slutteligen tilføies, at Kjøberne blandt Andet ogsaa ere pligtige til, paa Forstvæsenets mulige Forlangende, at deponere Halvdelen af vedkommende Kjøbesum strax efter at deres Bud er antaget i en af de dem nærmest værende kongelige Kasser. Hegnetslund pr. Kjøge den 27de Marts 1844. Wedell.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-04-11
Licitation. Onsdagen den 24de April d. A. Formiddagen Kl. 11, afholdes Licitation over en ny Skolebygnings Opførelse i Tjørnebye i Lollands Nørreherred. Licitationen afholdes hos J. Schønboe paa Alleenborg, hos hvem Conditioner, Overslag og Tegning henligger til Eftersyn. Nakskov den 9de April 1844. Hammerich.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-04-11
1012 Rbd. 33, af Umyndiges Midler under Øllingsøegaards Godses Overformynderie, ere i førstkommende 11te Juni Termin at erholde til Laans imod anordningsmæssig Sikkerhed, naar man derom henvender sig til undertegnede Overformynder. Øllingsøegaard den 6te April 1844. Wilhjelm.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-04-11
Auction. Onsdagen den 17de April førstkommende, Formiddag Kl. 11, bliver paa Raadstuen her i Byen ved offentlig Auction paa nærmere Approbation, bortsolgt circa 50 Tdr. Hvede, 100 Tdr. Rug, 520 Tdr. Byg, 80 Tdr. Havre og 35 Tdr. graae Ærter af Nykjøbing Hospitals Landgilde og Tiendekorn fra forrige Aar. Hvilket herved bekjendtgjøres til Lysthavendes Efterretning. Nykjøbing den 10de April 1844. Møller.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-04-11
Jndkaldelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-04-11
Creditorerne i her afdøde Strandtoldbetjent Edvard Jacobsens Boe indkaldes med 12 Ugers Varsel til for mig at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Rødbye Kjøbstads Skifteret den 3die April 1844. S. Ibsen. Adressecontoirets Commissionairer ere: Dhrr. Boghdlr. Thierry i Nakskov, Kammerr. Suhr i Rødby, Posterpediteur Christensen i Stokkemarke, Boghdlr. Giegengack i Maribo, Apotheker Grundtvig i Saxkjøbing, Postmester v. Staffeldt i Nysted, Komd. Wulff i Stubbekjøbing og Færgeforpagter Arnkiel i Gaabense.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-04-13
Lollands Falsters Stifts Tidende. Redigeret, trykt og udgivet af W. F. Laub i Nykjøbing. No 43. Løverdagen den 15 April.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-04-13
Jndenlandske Efterretninger. Det var en feilagtig Forudsætning, hedder det i Kjøbenhavnsposten, vi gik ud fra i vort sidste Løverdagsnummer, naar vi anførte, at der efter Justitsraad Grandjeans Død kunde ventes Forbedring i Bøndernes Kaar paa Vennerslund, efterdi dette Gods ikke var belagt med fideicommissariske Baand. Efter Meddelelser vi idag have erholdt fra en Correspondent, er bemeldte Gods, der har et Tilliggende af imellem 500 og 600 Tønder Hartkorn, nemlig ifølge den Afdødes Villiesbestemmelse optettet til et Stamhuus, og det samme underliggende Bøndergods saaledes bestemt til at skulle bortfæstes, saalænge de nuværende Forhold finde Sted. Det er vistnok meget beklageligt, at man saaledes, medens Hensigtsmæssigheden og Gavnligheden af Selveiendom erkjendes af Alle, der have nogen uhildet Mening i saa Henseende, og medens man fra Folkets Side venter paa indledende Skridt af Regjeringen til at ordne Landboforholdene, maa see Eierne af store Jordegodser vedblivende benytte sig af den endnu i Lovens 5265 hjemlede Ret til at behefte deres Eiendomme med fideicommissariske Baand eller Regjeringen at tilstede Oprettelsen af Grevskaber og Baronier, hvormed det, idetmindste efter Opretternes Mening, til evige Tider gjøres umuligt at indføre saadanne Forandringer i Retsforholdet, uden hvilke Bondestanden lægges væsenlige Hindringer i Veien i Henseende til at faae det Opsving, som den høiligen trænger til, navnligen med Hensyn til de store, stedse voxende, Skattebyrder, som Hartkornet maa bære. Vel vide vi, at der gives dem, som holde for, at store Jordegodser ere en stor Herlighed for Landet, og at det vilde være hensigtsmæssigst, om man strax kunde inddeele hele Riget i lutter Fideicommis-Godser, med Hals- og Haands=Ret, Birkeret, jus patronatus o. s. v.; men den Slags Politikere, der uden Tvivl ogsaa betragte hele Staten som et eneste stort Fideicommis med alle fornødne vedhængende Rettigheder, ere ikke andre end de forsætlige og blinde Modstandere af at fornuftig Frihed og Lighed, og de kunne, uagtet at tilsyneladende Lunkenhed og Tilbagegang, dog ikke andet end daglig tabe i Antal og betydning, ligeoverfor den tiltagende Bevidsthed om de trykkende Forhold og den almindelige Erkjendelse af, at der kan og maa raades Bod derpaa.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-04-13
(Af et Brev fra Nordslesvig den 28de Marts). Pastor Boysen, som er bleven hidkaldt fra Slesvigs Latinskole til Præst for Starup og Grarup, et af de fede Kald, er en ivrig Arbeider i den tydske Propaagandas Tjeneste. Han har befalet Skolelærerne at give tydsk Underviisning i den ordenlige Skoletid, Bønderne er det blevet paalagt at anskaffe tydske Skolebøger, og naar Præsten visiterer Skolen, saa examinerer han Børnene omhyggelig i Tydsk, og roser alle dem, som ere blevne dresserede til tydskalende Papagøier. Rygtet siger, at han snart vil gaae rundt med en Petition, hvori Bønderne skulde bede Kongen om, at det maa blive deres Præst tilladt, at prædike Tydsk. Amtets Øvrighed, synes ikke at lægge Mærke til, hvorledes Kongens Lovbud, at Underviisningen i det tydske Sprog skal være en reent Privatsag udenfor Skoletiden, og kun for de Børn, hvis Forældre ønske det, aabenbart overtrædes. (Fædrel.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-04-13
Jfølge allerhøieste Rescripter af 6te d. M. skulle Nørre-Jyllands og Hertugdømmet Slesvigs raadgivende Provindsialstænder møde resp. i Viborg og Slesvig den 9de Juli d. A. - Til Kongelige Commissarier ere udnævnte: ved den jydske Forsamling Hs. Exc. Geheime-Statsminister og Generalprocureur A. S. Ørsted og ved den slesvigske Hs. Exc Cancellipræsident Grev Reventlow Criminil.