Viborger Samler, 1840-08-08
Jndenlandske Efterretninger. J Løverdags Aftes Kl. 8 indtraf Deres Majestæter, Kongen og Dronningen, samt Hs. kgl. Høihed Kronprindsen, med Følge, igien til Veile. Æresporten og alle Bygninger vare illuminerede, nogle med skjønne Transparenter, og Kl. 10 indfandt sig, med et Fakkeltog, i Spidsen, et talrigt Sangerchor, som, til Ære for Majestæterne, afsang en af Bogtrykker S. Herz forfattet Sang. Næste Dag bivaanede de høie Reisende Gudstjenesten, ved hvilken Hs. Høiærværdighed Hr. Provst Jørgensen prædikede, og en af ordineret Catechet Schousboe forfattet Choral udførtes af Damer og Herrer. Efter Gudstjenesten tog Kronprindsen med Følge udtil Greis. Efter Taffelet havde de 40 pyrenæiske Bjerg sangere den Ære at lade sig høre for Majestæterne, Om Aftenen var hele Byen oplyst med Beegkrandse. J Mandags Formiddags Kl. 11 1/2 forlode Majestæterne med Følge, og en føie Tid derefter Hs. kgl. Høihed Kronprindsen igjen Byen, i hvis Midte de efterlader saa mange dyrebare Minder. (Veile Av.) Roeskildske Stænder. J det syvende Møde anmeldte Præsidenten at der var indkommen til ham følgende private Petitioner: 37) Drewsen, Besværing fra 6 Selveiere i Hjortespring over, at de dem ved kal. Skjøde tilstaaede Rettigheder ere dem fratagne; 38) Skibsted, Forslag angaaende større Raadighed over Landeiendomme; 35) Stenfeldt Andragende fra Tallotteriecollecteurerne i Helsingør om, at der maa tilstaaes dem Pension, naar Tallotteriet ophæves: 40) Ussing, Petition fra Selskabet for Trykkefrihedens rette Brug om adskillige Forandringer i den bestaaende Trykkefrihedstilstand; 41) Johnsen, Andragende om Skattevæsenei Jsland; 42) Langkilde, Andragende ang. Jnddragelse af de gamle Courantmynter. – Bang oplæste det Andragende han havde modtaget fra Pastor Busch i Stiftsbjergby samt en Deel andre Petitionairer, om at Bevillinger til ved de forskjellige ministerielle Handlinger - besynderligen ved Daab Altergang og Confirmation – at kunne betjene sig af anden Præst end Sognets egen, maatte for Alle og Enhver være at erholde for en ringe Betaling paa vedkommende Amtscontoir i Stedet for, saaledes som nu, at burde søges Cancelliet. Efterat Mynster havde talt mod en Comitees Nedsættelse i denne Sag, navnligen fordi den vilde komme under nærmere Forhandling ved det nye Rituals endelig Affattelse, og Birch, Clausen, Haastrup, Madsen og Olivarius havde stemt for Andragendets Foretagelse, vedtoges med 59 Stemmer mod 9 at nedsætte en Comitee. Tutein understøttede et Andragende fra Skomager Hansen i Slagelse ligeledes om lettet Adgang til Bevilling til at løsnes fra Sognebaandet. Det vedtoges at aflevere dette Andragende til den omhandlede Comitee. Treschow oplæste derefter et Andragende fra Pastor Grundtvig angaaende Sognebaandets Løsning. Efter en længere Debat vedtoges det me 45 Stemmer mod 23 ikke at henvise dette Andragende til den i Anledning af Bangs Forslag nedsatte Comitee, der kom til at bestaae af Mynster, Clausen, Birch, og i næste Møde paa disse 3 Deputeredes Forlangende forøgedes med Proprietair Neergaard og Bang. – J det ottende Møde den 24de Juli anmeldte Præsidenten følgende Andragender: 43 Nye, Andragende fra Borgerrepræsentanterne i Nestved om Erstatning for Tab i Anledning af Jndqvarteringsbyrden m. v.; 44) Haastrup, Forslag ang, en Revision af Skovanordningerne, navnlig med Hensyn til Straffebestemmelser for ulovligen at skjære Kosteriis, 45) Samme: Andragende fra endeel Sognemænd ang. Spanddages Udredelse til Landeveiene; 46) Samme: Andragende fra Rønninge med flere Sogne om den nye Matrikuls Jndførelse; 47) Ussing: Andragende fra Studentersamfundet angaaende Haandhævelsen af sammes formeentlige Rettigheder. Ussing forelæste der paa sit Udkast ang. Forelæggelsen af et toaarigt Finantsbud, get. Commissarius svarede dertil, at det var ikke Kongen Mening, at der skulde forelægges Stænderne noget Bud, get over hvert Aars Jndtægter og Udgifter, men blot, at det, saavidt muligt nøiagtigen, affattede Budget skulde offentliggjøres tilligemed Udsigt over de Summer, hvortil Udgifterne virkeligen havde beløbet sig; Proponentens Andragende gik udenfor Stændernes Virkekreds, det vilde være betænkeligt, at betragte Skattelovene som Love, der fornedes hvert andet Aar; de Deputerede vilde ikke være Besiddelse af den Detailkundskab, som udkræves for at undersøge de specificerede Udgiftsposter; det vilde endelig ikke være muligt for Regjeringen i indeværende Session at fremlægge noget Budget. Ussing: han troede, at i den uventede Beretning, at Kongen ikke vilde forelægge Stænder, i ne noget Budget, laae endnu en Opfordring for Stænderne til at indgaae med en Petition i den foreslaaede Retning; han kunde ikke erkjende, at Forslaget var udenfor Competencen; han kunde ikke antage, at Forsamlingen manglede Sagkundskab, naar Budgettet tilbørligen specificeredes og der i Forsamlingen var en Finantsembedsmand tilstede, som var mere fortrolig med Enkelthederne end Commissarius kunde være det; efter hans Mening kunde et Finants budget meget godt fremlægges nu, thi med Hensyn til Jndtægtsposterne vilde der neppeliskee nogen Forandring, og hvad Udgifterne angik, da vilde det vel ogsaa for en stor Deel have sit Forblivende ved de nærværende, eftersom Besparelser og Jndskrænkninger ere kun indledede.