Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-04-12
Madrid, d. 10 Martii. Allerede i fire Dage foregaae her Begivenheder, der ryste vor Konges Trone. Siden sex Maaneder var der en levende Bevægelse i Gemytterne. Nogle anklagede Freds førsten for at være i Forstaaelse med Dronningen om at lade Prindsen ombringe, andre beskyldte Prindsen af Asturien for, at staae i Spidsen for et Partie, som vilde støde hans Fader fra Tronen. Man sagde, at hans Kone havde gjort ham det Forslag. Høitidelige Raadsforsamlinger, Landsforviisninger og lange Procedurer, som Adfærd efter Loven fulgte paa, foruroligede den offentlige Mening kun end mere istedet for at stille den. De Franske Tropper forbleve, uagtet de befandt sig ved Bredderne af Ebro og over 40 Lieues fra vor Hovedstad, i deres hidtilværende Tilstand, som det store Antal hvert Øieblik kommende Courerer og de store Underhandlinger der synes at være i Værk, ikke gave nogen Oplysning om. Vore Tropper vare blevne tilbagekaldte fra Portugal, og marcherede i foreerede Marcher til Hovedstaden. Hoffet syntes nenigt og planløst. Hvad man befalede den ene Dag, tilbagekaldtes den anden. Magten var uden Orden og Eenhed. - Under denne Tingenes Stilling udbredtes den 15 Martii det Rygte, at Kongen, der befandt sig i Aranjuez, skulde trække sig tilbage til Sevilla, at dette er blevet besluttet i en stor Raadsforsamling i Slottet; men at man var af ulige Mening, om Dronningen og Fredsførsten, vilde afreise og Prindsen af Asturien og hans Broder derimod blive tilbage. - Det varede ikke længe, saa erfoer man, at de i Madrid cantonnerende Tropper havde faaet befaling at afmarchere. Alle Hoveder vare urolige, da en under d. 16 i Kongens Navn udfærdiget Bekjendtgjørelse beroligede dem noget igjen. - Den 17 vidste man, at den Spanske Garde nylig var afgaaet til Aranjues, og at kun begge Schweizer-Regimenter bleve her. Disse Regimenter have allerede i lang Tid ikke været yndede af Folket. Enhver begav sig, paa Grund af denne Efterretning, til Aranjues. "Spanier sagde man til Soldaterne: "ville J forlade eders Fædreneland, Skulle vi besidde lige saa liden Almeenaand som Lissabons Jndvaanere." – Adskillige Ministere, der ikke vare for Afreisen, lode i Nabolandsbyerne omgaae Breve, for at meddele Efterretninger om hvad der foregik og den betyde lige Fare, Fædrenelandet befandt sig i. D. 18 begave Bønderne sig skareviis til Aranjuez. Paa Veien til Sevilla stode allerede friske Forspænd Staden var opfyldt med Tropper, og i alle Værelser indpakkede man Hoffets Sager. Natten fra d. 17de til 18de hengik med Uroligheder. Fredsførstens Huus bevogtedes af hans Garde, som havde et særdeles Feldtskrig, der var forskjelligt fra det, den, der bevogtede Slottet, havde. - Kl. 4 om Morgenen begiver Folket sig skareviis til Fredsførstens Bolig og drives tilbage af hans Garde. Liv gaarden gjør imidlertid fælles Sag med Folket, og anfalde Fredsførstens Garde. Dørene slaaes ind Møblerne sønderbrydes, Værelserne ødelægges Fredsførstinden løber til Trappen, og føres med at den Agtelse, der skyldes hendes Fødsel og Rang til Kongens Slot. Fredsførsten forsvandt. Dor Diego Godoy, hans Broder, Anfører for Livgarden, arretteres af sin egen Vagt. - Kongen og Dronningen bleve oppe den hele Nat fra d. 17 til 18 - Den Franske Gesandt ankom Kl. 5 om Morgenen i Madrid, og begav sig strax derpaa til Deres Majestæter. - Den 18 bekjendtgjøres i Aranjues og Madrid en Proclamation fra Kongen, hvori han tillader Fredsførsten at nedlægge sine Embeder, og erklærer, at han selv vil paatage sig Commanden over Armeen. - Efter at have modtaget disse Efterretninger, begiver Folket i Madrid sig skareviis til Fredsførstens Huus og adskillige Ministeres Boliger. Paa alle disse Steder slaaes Møblerne itu og Vinduerne ind. Jngen modsætter sig Uordenen. General-Capitainen er ganske betuttet.