JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1837-03-30
J Begyndelsen kunde det vel baade smigre og glæde ham, at modtage saamange Beviser paa sine Landsmænds Beundring og Hengivenhed, men omsider længtes han dog efter at arbeide, og da han havde faaet sig et Værksted indrettet, var det hans første Gierning at skjænke sit Fædreland Billederne af dets elskede Konge og Dronning. Der blev nu af Regjeringen overdraget ham at udføre endeel Arbeider til Smykke for Vor Frue Kirke i Kjøbenhavn, nemlig Statuerne af Christus, og af de tolv Apostle, samt en Fremstilling af Johannes den Døbere, hvorlunde han prædikede i Ør skenen, med mere, men disse Arbeider vare for betydelige til, at de kunde udføres her; efterat han var kommen tilbage til Rom, udgjorde de i nogle Aar hans fornemste Beskjæftigelse. Derimod tog han strax fat paa to mindre Arbeider til samme Kirke, nemlig billederne af Christi Daab i Jordan og af den hellige Nadvere. Da han havde været omtrent et Aar i Kjøbenhavn, drog han atter bort, elsket af alle dem, der kjendte hans Hjerte, beundret af dem, som kjendte hans Kunst og æret af Alle, som vidste, hvor høit, Danmark ved ham var æret. Nærved var det, at dette hans Besøg i Fædrenelandet havde kostet ham Livet, thi da han fra Nysted, paa Laaland vilde begive sig paa Havet til Rostock en aaben Baad, kom han om Natten i stor Fare, paa Søen og drev om for Regn og Storm, indtil det dagedes, da han ved et Par Lodsers Hjælp lykkeligen naaede til sit Bestemmelsested. Da han kom til Berlin, blev han der modtagen med Æresbeviisninger, saavel af Preussens Konge, som af andre fyrstelige Personer, og da han derfra drog til Potsdam, var han ledsaget af mange udmærkede Kunstnere. I Dresden opholdt han sig i syv Dage, og Aviserne fra den Tid berette omstændeligen, hvorlunde han her hædredes ved Gjæstebud og Optog. Til Warschau i Polen drog han, fordi han i denne By havde adskilligt at afhandle med Øvrigheden angaaende to Monumenter, som han skulde forfærdige, det ene til Ære for Fyrst Poniatowsky, som heltemodig havde sat sit Liv til i en Flod, for at være sit Lands Bundsforvandte tro, det andet til Ære, for den berømte Stjernekyndige Nicolaus KoperInikus.
Aalborg Stiftstidende, 1837-03-30
Her var paa samme Tid den russiske Keiser, Alex rander, og da han erfoer, at Thorvaldsen var ankommen, lod han ham komme til sig og viste ham stor Naade og Udmærkelse.
Aalborg Stiftstidende, 1837-03-30
Thorvaldsen blev nu her opfordret til at gjøre Keiserens Billede, og mens han havde dette Arbeide, for, sad Ruslands Keiser saa ofte for ham, som det behøvedes, og blottede baade sit Bryst og sin Hals, paa det han tilgavns skulde kunde see og afbilde ham.
Aalborg Stiftstidende, 1837-03-30
Da det var færdigt, skjænkede Keiseren ham en fo bar Diamant-Ring, og da Thorvaldsen en Dag var upasselig, sendte han ham sin egen Livlæge, Ved Afskeden nød han den Ære at blive omfavner af Keiseren, som om det kunde have været en af hans Lige.
Aalborg Stiftstidende, 1837-03-30
J Krakan ventede der endnu en tredie Bestilling paa Thorvaldsen, nemlig et Monument over en, polsk General og Greve, Potocky, der i sit 26de Aar faldt i Slaget ved Leipzig.
Aalborg Stiftstidende, 1837-03-30
Da vor Kunstner nogle Dage efter kom til Trop paa, var der just paa den Tid en Sammenkomst af Fyrster i denne Stad. Her blev han af Keiser Fran af Østerrig modtaget med megen Udmærkelse, og de blev ham dertil ved Fyrst v. Metternich overdraget, at udføre et Æreminde over den nyligt afdøde Fyrste af Schwarzenberg.
Aalborg Stiftstidende, 1837-03-30
Vor Kunstner var paa denne Triumphreise netop ankommen til Wien, da et Jilbud fra Rom forkyndte ham, at der i et af hans Værksteder var skeet den Ulykke, at Gulvet var styrtet ned, og at de Arbeider, som der havde været opstillede, meere eller mindre, vare beskadigede. Han ilede derfor nu ved Dag, og Nat til Rom, hvor han ved sin Ankomst fandt, at Skaden dog ikke var saa stor, som man havde forestillet sig.
Aalborg Stiftstidende, 1837-03-30
Jmedens disse Arbeider sysselsatte vor Kunstner, var det engang nærved, at han var falden for et Barns Vaadegierning. Det er nemlig en gammel Skik i Rom, at Catholikerne, trættede af den lange og trange Fastetid, hilse Paaskefesten ved om Løverdag Middag at affore Geværer og Pistoler, saavel i Gaderne som ud af Døre og Vinduer. Denne Lystighed havde i Aaret 1823 nær givet Thorvaldsen sit Banesaar. Hans Værtindes lille Dreng, havde nemlig seet, at Kunstneren havde et Par Pistoler hængende paa sin Væg, og, da han bad Thorvaldsen om at maatte laane dem til Festen, tog vor Kunstner den ene ned, for ud af Vinduet at prøve, om de muligen endnu kunde være ladte fra den Tid af, da han havde havt dem med paa Reisen. Men ubemærket tager Drengen den anden fra Væggen, holder den imod Vinduet, og et Skud strækker Thorvaldsen til Jorden. Men til godt Lykke var Saaret ikke betydeligt, og, da man saae, Thorvaldsen frelst, gik der det Ord hos Folket, at et Under var skeet, fordi den hellige Gudsmoder, ikke havde villet, at et Barn skulde være Skyld i saa stor en Ulykke.
Aalborg Stiftstidende, 1837-03-30
Efter nogle Aars Forløb havde Thorvaldsen, ikke alene Arbeiderne for Danmark, men ogsaa den nævnte Monumenter for Polen, færdige, og det blev ham nu overdraget, at udføre et stort Monumenover den sidst afdøde Pave, Pius den 7de, hvilket skulde opstilles i St. Pederskirken i Rom, den catholske Christenheds Hovedkirke. J denne Kirke henstilles nemlig, ifølge gammel Skik, Gravmonumenter over de afdøde Paver, og til alle Tider var det de meest berømte Kunstnere i Jtalien, hvem det overdroges at udføre saadanne. Men ihvorvel der kund være Spørgsmaal, om det kunde gaae an, at overdrage Thorvaldsen dette Arbeide, eftersom han, deer Lutheraner, som vi Andre, efter Catholikernes vrange Formening, ikke kunde siges at være en god Christen, var han dog som Kunstner i en saadan Anseelse, hos den pavelige Regjering og navnligen hos en af Cardinalerne, ved Navn Consalvi, at denne Omstændighed ikke lagde betydelige Hindringer i Veien Han fremstillede da i overnaturlig Størrelse, hvorlunde Paven sidder paa den hellige Stol i al sin Pragt og uddeler Velsignelsen til Folket; paa denne ene Side stillede Kunstneren en qvindelig Figur, som forestiller christelig Styrke, paa den anden Side, en anden, forestillende christelig Viisdom, og føiede dertil andre betydningsfulde Figurer. Dette Monument, udført i Marmor, er nu opstillet i den nævnte Kirke. Neppe var dette Arbeide færdigt, for der frak Bayern indløb en anden Bestilling til vor Kunstner, nemlig at udføre et stort Gravminde over den udmærkede Feltherre, Hertugen af Leuchtenberg, en Stedsøn af Keiser Napoleon, hvilket Arbeide efter faa Aars Forløb var udført i Marmor og opstilledes i St. Michaels Kirken i München.
Aalborg Stiftstidende, 1837-03-30
Thorvaldsen havde allerede i en Række af Aar havt en varm Beundrer i den nuregjerende Konge af Bayern, og dette venskabelige Forhold, imellem en Fyrste og en Kunstner, forandredes ikke, da denne i Prinds besteg sin Faders Trone. Denne Yndest vi 1ste sig ikke alene ved det store Antal af Arbeider, som Monarken lod udføre af Thorvaldsen, men ogsaa deri, at han nu og da opfordrede ham til at komme 3 til Bayern, hvor Thorvaldsen sikkert vilde være til velkommen, dersom han nogensinde kunde ombytte i Rom med et andet Land, end Danmark.
Aalborg Stiftstidende, 1837-03-30
J Aaret 1829 begav Kongen af Bayern sig paa Reise og opholdt sig i længere Tid i Jtalien. Da han var i Rom, hørte Thorvaldsen til hans daglige Selskab, og naar Thorvaldsen ikke kom tilham, saa besøgte han Thorvaldsen. Engang kom han saaledes i vor Kunstners Værksted, og med de Ord: "Paa Valpladsen belønner man Soldaten, men i Kunstneren i Midten af hans Værker!" hang han ham en Ordenskjæde om Halsen.
Aalborg Stiftstidende, 1837-03-30
J det følgende Aar tilbød der sig en gunstig Leilighed for vor Kunstner til at gjøre en hurtig Reise til München, og den benyttede han da. Ved hans Ankomst til denne Stad var Kongen af Bayern syg og sengeliggende; men, da man vel vidste, hvor høi det vilde glæde Kongen, at see Kunstneren, blev han strax ført ind i hans Sovegemak. Da nu Monarken saae Thorvaldsen, troede han neppe sine egne Øine, men udbrød i Overraskelse: "hvad, drømmer jeg, eller er jeg vaagen, Thorvaldsen i München!" og nu anstilledes der, trods Kongens Sygdom, Festligheder baade ved Hoffet og i Byen. Paa et Hofbal aabnede vor Kunstner Festen i en Polonaise med Bayerns Dronning, og Dagen efter hans Ankomst bragte Magistraten ham i et Optog Stadens Hilsen. En stor Forsamling af Kunstnere og Videnskabsmænd foranstaltede en Fest i en prægtig Sal, som de havde oplyst og udsmykket med billeder, der vare malede til hans Ære, og ved Taler, Musik og udbragte Skaaler, modtog han deres Hylding som Konge i Kunsternes Rige. Ja, ikke engang om Natten lod man ham have Ro; thi, da han engang efter en saaledes feiret Dag, var kommen til Hvile, vækkedes han langt over Midnat af en musikalsk Forening, som paa Gaden, udenfor hvor han boede, istemmede Sange til hans Ære.
Aalborg Stiftstidende, 1837-03-30
Da han atter efter nogle Maaneders Forløb skulde forlade dette Land, modtog han forinden Bestillinger paa en stor Heststatu, forestillende Churfyrst Maximilian af Bayern, hvilken udførtes i Metal og er nu for Tiden opstillet paa Wittelsbacher-Pladsen i München.
Aalborg Stiftstidende, 1837-03-30
Thorvaldsen har senere yttret, at medens han saaledes var paa denne Side af de høie Bjerge, der adskille Jtalien fra Tyskland, følte han i høi Grad den gamle Længsel efter at fortsætte Reisen lige indtil Danmark, og der manglede kun, at et Brev, som Hs. Kongl. Høihed Prinds Christian naadigst tilskrev ham, var kommen ham tilhænde i München, istedetfor at det først traf ham i Rom, saa havde han ikke modstaaet Fristelsen. Men i Rom ventede som sædvanligt en Deel Arbeider, som skulde bringes fra Haanden, og deres Antal forøgedes aarligen ved flere nye Bestillinger blandt hvilke, foruden de allerede nævnte, et Ære minde for den store engelske Digter, Lord Byron, og et andet for den sidste Fyrste af den hohenstaufiske Linie, Conradin, hvilket af Kronprindsen af Bayer, var bestilt til at opreises i Neapel. For Staden, Mainz begjæredes senere et Monument for Bogtrykkerkunstens Opfinder, Joh. Guttenberg, og for Staden Stuttgart et andet til Ære for Digteren, Fr. Schiller.
Aalborg Stiftstidende, 1837-03-30
Efter denne Tid syntes det, at Thorvaldsen, stadigere end tilforn, henvendte sine Tanker til, endnu medens han var i fuld Kraft, at slutte sin Løbebane som Kunstner, idet mindste ikke at paatage sig flere Værker at udføre. Dette var ingenlunde, fordi han følte sig svækket, i Aanden, eller at man i hans sidste Arbeider kunde spore, at den høiere Alder nærmede sig; men snarer, fordi han ved at betragte sin Stilling og sine Forhold, fandt det raadeligst itide at sørge for, at mange henstaaende Værker, som han endnu ikke havde fuldendt, bragtes tilende, paa det han kunde betal Jorden sin Fødsels Gjæld i Danmark.
Aalborg Stiftstidende, 1837-03-30
Denne Klage har i den sidste Tid havt tilfølge, vat en Forening af Thorvaldsens Beundrere og Venner har dannet sig, for at lade udgaae en Opfordring til hele Folket i Danmarks Rige, at det nikke skal negte sig selv den Ære og Ros hos vore Efterkommere, som ved denne Leilighed tilbydes det; at det ikke skal stille sig blot for Dadel af andre Natio 1) Fortegnelsen er ei optaget her, som ufornøden til Formaalet, dette Blad har for Øie, med at give Biographien Plads her.
Aalborg Stiftstidende, 1837-03-30
1) Fortegnelsen er ei optaget her, som ufornøde maalet, dette Blad har for Øie, med at giphien Plads her. ner, som i denne Henseende have skjellig Grund tu at misunde os og at det ikke skal krænke den elske ligste Kunstner, som med Fædrenelandssind bringer os en Gave i sit berømmelige Livs hele Virksomhed. Det er ikke alene Rigmænds Bidrag, som attraaes til dette Formaal, det er hele Folket, som opfordres, til at give, hver efter sin Evne, paa det, at det maatte kunne siges, at det var det hele danske Folk, som har paaskjønnet Landets Hæder og Ære veds, Thorvaldsen - at det tilfulde maa kunne sees, at det lille Danmark baade har Plads for hans Berømmelse og for hans Værker. det lille Danmark baade har Plarømmelse og for hans Værker.
Aalborg Stiftstidende, 1837-03-30
Blandinger. Langt mere end hyppigt nok indeholde nogle af vore offentlige Blade Artikler og offentlige Gienstand, de, hvis Jndhold egne sig til at vække Uro og Bekymring baade for den nærmere og fjernere Fremtid. Nogle af dem synes endog fortrinsviis at ynde Themaer af denne Art. Det er derfor glædeligt, naar man engang træffer paa en Afhandling om en almeenvigtig Gienstand, der har en ganske modsat Tendents, og det saameget mere, naar den er forfatte af en Mand, der netop i den Materie, han afhandler, besidder den dybe Jndsigt, der giver ham grundet Krav paa Almeenhedens Tillid, den han baade i sin Virkekreds og langt udenfor samme allerede længe har besiddet i ualmindelig Grad. Til denne Classe, af Afhandlinger troe vi med Føie at kunne regne Hr. Professor, Stænderdeputeret P. G. Bangs Afhandling i Folkebladet Nr. 6661. Om de kongelige Obligationers Værdi, til hvis almindeligere Udbredelse dette Blad derfor bør bidrage Sit ved at give den Plads her ordlydende:
Aalborg Stiftstidende, 1837-04-01
Udgivet af J. Chr. Borch & H. Ph. Lies Enke. - Redigeret af Capitain v. Foderberg, Pd. af D.
Aalborg Stiftstidende, 1837-04-01
Amerika.
Aalborg Stiftstidende, 1837-04-01
Over Frankrig har man slemme Efterretninger om Udskeielser af en farlig Natur, som New=Yorks frie Jndvaanere have tilladt sig den 14de f. M. Den laveste Pøbel havde eenemlig sammenrottet sig om at røve og plyndre, og Øvrighedens forgløse Efterladenhed ved at forsømme at anvende kraftige Midler i Tide synes fornemmelig at have været Skyld i, at den onde Hensigt opnaaedes. Allerede i flere Dage havde man paa Gadehjørnerne seet Placater, i hvilke der, fra Folkets Side, forlangtes Nedsættelse af Priserne paa Levnetsmidler. Endelig den 14de forsamlede Pøbelen sig i Parken og tog den Beslutning at plyndre de betydeligste Meel= og Kornhandleres Magasiner; Beslutningen blev iværksat og foranledigede flere Kjøbmænd betydelige Tab. Hos sen af dem anslaaer man det til ikke mindre end 150000 i Specier. Først da Plyndringen havde varet nogle Timer eforsamlede Militsen sig, men Pøbelen havde da allerede adspredt sig og Gierningsmændene gik saaledes dengang fri -
Aalborg Stiftstidende, 1837-04-01
Blandede Efterretninger. Et besynderligt Rygte er i de senere Dage kommet i ti Omløb i Paris. Det hedder nemlig, at Kongen er kommet til den Overbeviisning, at det nuværende Regjerings Systems Upopularitet gjør en Forandring nødvendig, der stiaalene kan bestaae i en Bevægelse til det venstre Partii. Da han imidlertid ikke selv er tilbøielig til en saadan Concession, vilde han trække sig tilbage. Hertugen af Orleans skulde derpaa overtage Regjeringen, og Hr. Odillon Bar rot bringe et Cabinet istand; men det mangler dette Rygte paa al ydre Troværdighed. Den 14de Marts, om Eftermiddagen Kl. 4, 45 Minuter, fornam man i Wien temmelig heftige Jordstød, der anrettede ikke liden Skade paa Bygninger. Tvende Stød, hvert af 2 til 3 Secunders Varighed, fulgte paa hinanden i Mellemrum af omtrent 15 Secunder. Det første havde len mere zittrende, det andet en bølgeformig Bevægelse, og begge bestode af omtrent 4 Stod. Rystelsen var saa hel tig, at Møblerne i de øvre Etager bevægede sig, og paa Universitetet ilede baade Professorer og Studenter ud af Høresalen. I det Jndre af selve Staden kunde Folk, som gik paa Gaderne, dog ikke mærke Noget dertil, formedelst den stærke Raslen af Vognene. Mange Huse fik imidlertid Revner, Dørklokkerne ringede og Døre og Vinduer sprang op. Heftigst vare Stødenne langs med Donauen og ved det, gamle Kjødtorv. J det ikke langt fra Wien liggende Baden skulle Kirkeklokkerne endog have klæmtet af sig selv. Meest paafaldende er det, at Jntet forud antydede Jordskjælvet. Luften var klar og mild, og Barometret stod slet ikke paafaldende lavt. J Prag fornam man denne Naturbegivenhed til samme Tid. Glas og Kopper, som stode paa Commoder og Borde, klierede. Den 15de, om Morgenen, Kl. 7, gjentoges det i Omegnen af Wien og navnligen ved Kalembjerget.
Aalborg Stiftstidende, 1837-04-01
J London ere Gavtyvene opfindsomme til det Utrolige. Saaledes kom en saadan ind i en Boutik, tog uden videre, Pengepungen fra en Dame, der stod og handlede, med det Ord: "Har jeg ikke befalet Dig, Du skulde Jntet kjøbe. Og for at give sin Tale mere Eftertryk, gav han hende en dygtig Øresigen. Alle troede, at det var en ukjærlig Ægtemand, og, inden man kom sig af sin Forundring og opdagede Sammenhængen, var Gavtyven borte.
Aalborg Stiftstidende, 1837-04-01
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1837-04-01
Kjøbenhavn, den 28de Marts. Bulletins i Anledning af Hs. Majestæts Sygdom: D. 26de. Hs. M. Kongen har i afvigte Nat havt henved, 6 Timers vederqvægende Søvn, og Allerhøistsammes Velbefindende er i Tiltagende." D. 27de. Hs. M. Kongen har havt en god Nat, og det bedre befindende vedbliver. 28de. Hs. M. Kongen har, som i de senere Nætter, havt, en 5 til 6 Timers vederqvægende Søvn, og Allerhøistsammes Kræfter tiltage.
Aalborg Stiftstidende, 1837-04-01
Følgende Officerer ere udnævnte til Chefer for de Skibet, og Vagtskibsposter, som sættes i Activitet i dette Foraare Commandeur=Capt. M. Lütken til Chef for Corvetten, Gaalathea", som skal anløbe den af Jtaliens Havne, hvorfra Thorvaldsen bestemmer de Kunstværker udskibede, som han vil hjemsende, og medtage ham selv, om han foretrækker at gjøre Reisen tilses. - Capt. Garde for Corvettende Dianal, bestemt til et Øvelsestog paa 34 Maaneder; som den kommer til at anløbe en eller anden Havn i Levanten, er et Spørgsmaal, som, saavidt vi vide, endnu ikke er afgjorti- Capt. Bodenhoff for Vagtskibsposten i store Belt, hvori Skonnerten, Delphinen stationeres; - Capt. A. G. Ellbrechtv for Vagtskibet i Øresund, Briggen, Møen, - Capt. Zahrtmann for Vagtskibsposten paa Kbhvns Rhed, Batteriet" Trekroner; - Capt.-Lieutn. F. A. Paludan for Vagtskibetifved Altona, hvor Skonnerten, Elben" stationeres. - TildCadetskib i Aar anvendes Corvetten Flora" under Capt. C. li Paludans Commando. - Til Stationen i Vestindien udelse sendes først i April Briggen, St. Jan under Capt.=Lieutn. Holsteens Commando, og først i Mai Briggen, St. Tho for mas, under Capt. Lieutn. Graahs Commando. De 2de paa Stationen værende Brigger, Allart, Capt. Lieutn. P.S. Kjerulff, og St. Croix, Capt. Lieutn. Grove, ville aa derefter retournere. (Kbhpst.)
Aalborg Stiftstidende, 1837-04-01
Jfølge den franske Avis, Messager, skal vor Gesandt i m Paris, Hr. v. Koss, i disse Dage have faaet Æreslegiostinens Storkors af de Franskes Konge.
Aalborg Stiftstidende, 1837-04-01
Vor Minister i Wien, Generalmajor v. Löwenstern, ager ankommen hertil.
Aalborg Stiftstidende, 1837-04-01
Rheden er endnu tilfrossen til Lynetten og flere Fartøier af ere blevne indisede.
Aalborg Stiftstidende, 1837-04-01
J forrige Uge ere her i Staden fødte 71, døde 88, alt de saa ere 17 flere døde end fødte. 2 ere druknede og 1 har et dræbt sig selv.
Aalborg Stiftstidende, 1837-04-01
Verel-Cours. Kjøbenhavn, den 28de Marts. en Hamb. 2 M. - k. S. 2021. Oblig. 103 a 103 3/2 Rbd. r. S. ed Sp. 202. - Bank-Disconto 4pCt. 4 pCt. norsk Laan af 1828101 1 Norske Speciessedler pr. 100 a 102 i r. S. Sp. 180 Rbd. Sedl. 14 pCt. nye norske Oblig. af 1832. k. Svenske Sedl. pr. Rd. Rigsg. 101 1/2 a 102 i r. S. 48 1/2 a 48 3/2 Rbs. Tegn. 14 pCt. Dr. Dr. 101 a 102 i B. de 4 pCt. kgl. Obligationer (uden 4 pCt. uopsigelige norske Stats Rente) 89 1/2 a 90 Rbd. Sd. obligat. - a i V. i Nationb. Obl. (Laanet 4de Fbr. 3 pCt. engelske Laan 72 a 73 Lst. 1820) 1032103 1/2 Rbd. r. S. 4 pCt. svenske Hypothek=Kasse pCt. uopsigelige Rigsbank- Oblig. 92 a 92 1/2 i B. Hamborg den 28de Marts. Bordeaur 189 7/8. Petersborg, 193/4. London 2 M. 13 Mk. 7 1/2 s.; k. S. 13 Mk. 9 1/2 s. Madrid, 44 1/2. Cadix 45. Lissabon 473. Amsterdam 2 M. 35, 75, k. S. 35, 50, Kjøbenhavn 202. Species 114 pCt. Rabat. Louisd'orer, og Frederikd'orer 11 Mk. 2 4/5 sk. Stk. mod Banco.
Aalborg Stiftstidende, 1837-04-01
Kjøbenhavns Havnepriser, den 25de Marts. Hvede, langel. - Rd. - s. as R. 64 s. Byg, 2radet 3 Rd. 32 s. a 3 R. 48 s. Do., sjæll.. 5 Rd. 16 s. a 5 R. 32 s. Do., Gradet. 3 Rd. 24 s. a 3 R. 40 s. Ditto, loll. 5 Rd. - s. a 5 R. 16. Havre... 2 Rd. 24 s. a 2 R. 64 s., 1 Rug, dansk 4 Rd. 32 s. a 4 R. 40 s. Ærter, . 4 Rd. 16 s. a 4 R. 32 s. Do., sjæll. 4 Rd. 16 s. a 4 R. 326. Smør, holst 4 Rd. - s. a 72 R. - s. i Bøgebrænde pr. Favn 10 Rd. 48 s. a 11 Rd. Frederikshavn.
Aalborg Stiftstidende, 1837-04-01
Et afskyeligt Drab har i denne Tid fundet Sted her i e Egnen, i det Slagter og Huusmand Henrik Frederiksen, af Studsholdt i Hørmested Sogn om Aftenen den 20de Marts er bleven slaget ihiel paa Landeveien i Aasted Sogn.
Aalborg Stiftstidende, 1837-04-01
Efter hvad der er bleven bekjendt af de anstillede Undersøgelser skal dog ikke Gierningen være udøvet efter foregaaet Overlæg, men den saa ødelæggende Brændeviinsdrik har været den fremherskende Aarsag. Den formeentlige Drabsmand, sidder arresteret, og vist skal det være, at den udøvede Vold har været grusom, thi ikke ringere end 4 Slag ere gaaede igjennem Hovedskallen. Den Dræbte, hvis Caracteer forøvrigt ikke efter den almindelige Mening har været meget rosværdig, efterlader sig imidlertid Kone og Børn, der i ham have mistet deres Forsørger. Den i den seneste Tid indtrædende, ret alvorlige Vinter foraarsager Landmanden frygtelige Bekymringer, thi ogsaa i denne Egn har Fouragen de fleste Steder været utilstrækkelig, Mangen har allerede seet sit sidste Straa fortæret og maa see sine hylende Kreature gaae omkring uden Næring.
Aalborg Stiftstidende, 1837-04-01
Efter Rygtet skal i det seneste Sneeveir paa Skagen være forliist 2de Skibe, hvoraf det ene en stor Tremaster.