JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-09-08
Jndsenderen af hine bemærkninger misbilliger den af Forfatteren anførte Mening: "at der haves i enhver Stat Love og Bestemmelser, givne paa Tider, hvor Omstændighederne gjorde dem nødvendige eller i det mindste undskylde dem, men, som under forandrede Forhold, hverken kunne eller bør overholdes i hele deres Strænghed, og troer at denne Mening, hvis den fandt bifald, vilde have heel mislige Følger. Han er af den Formening, at Love, der ikke kunne eller bør overholdes i deres hele Strænghed, passeligst vare at ophæve, forandre eller modificere; at det er Pligt, at indstille til Vedkommendes saakyndige Prøvelse den Lov, som troes at have nogen Feil; at der, hvor der gives Love, uden Overholdelse, kunne Autoriteterne neppe sige sig fri for, indirecte at medvirke til Lovenes Overtrædelse o. s. v.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-09-08
Jndenlandske Efterretninger. Den 29 August d. A. er igjennem Rentekammeret, udfærdiget en Placat af følgende Jndhold: "Hans Kongelige Majestæt har, ved Resolution af 26de i denne Maaned allernaadigst approberet den af Rentekammeret, i Følge Forordningen af 28de Julii 1784, føiede Foranstaltning, hvorefter den for de i Kongeriget Danmark indqvarterede Cavallerie= og andre Regimenter og Corpser, for det Aar fra 26de October 1817 til 26de October 1818, fornødne Fourage af Havre, Høe og Halm er anskaffet. Den til denne Fou rages Anskaffelse medgangne Bekostnings-Sum, efter Afdrag af hvad for Fouragen, i Overeensstemmelse med fornævnte Forordnings 3die Artikel, godtgjøres af den Kongelige Kasse, bliver, efter samme Artikel og i Følge allerhøistbemeldte Resolution af 26de i denne Maaned, at udrede af det samtlige contribuable Ager og Engs Hartkorn i Kongeriget Danmark med 81 Rigsbankskilling Tegn pr. Tønde, som erlægges med indeværende Aars October og næstkommende Aars Januarii Qvartals Skatter, hver Gang med det Halve.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-09-08
Under samme Dato er, igjennem bemeldte Collegio, endvidere udfærdiget en Placat af følgende Jndhold: "Hans Kongelige Majestæt har under 26de i denne Maaned allernaadigst resolveret saaledes: "Den Straf, som efter Forordningerne af 10de November 1756, § 4, og 4de Januari 1757, §. 4, sammenholdne med Placaten af 31te October 1757, samt efter Forordningen af 18de Mai 1759, §. 2, og Placaten af 14de November 1763, finder Sted for Handel med eller Brug af Spillekort, der ikke med behørigt gieldende Stempel ere forsynede, ville Vi herved have forandret og nærmere bestemt derhen, at, naar nogen herefter befindes enten i Vor Kongelige Residentsstad Kiøbenhavn eller paa nogetsomhelst andet Sted i Vort Rige Danmark at have handlet eller spillet med saadanne Spillekort, der ikke paa anordnet Maade ere stemplede, skal han for hvert Spil Kort, hvormed han saaledes har forseet sig, bøde 10 Rigsbankdaler Sølv, hvoraf Halvdelen tilfalder Angiveren, og den anden halve Deel det Steds Fattigvæsen, hvor Forseelsen er begaaet, og Korteene desuden være forbrudte og indsendes til Vort Rentekammer til videre Foranstaltning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-09-08
Paa det Kongelige Stutterie ved Frederiksborg indrettes i denne Tid et stort smagfuldt Ride huus, 90 Alen i Længden og nogle 30 Alen i Breden, med et Sideværelse, for det Kongelige Herskab, hvorfra Høistsamme kan overskue hele Ridehuset fra alle Sider.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-09-08
Skuespillet paa det Kongel. Theater er nu igjen begyndt, og, som det synes, vil Tilløbet blive større i Aar end i Fjor. J Løverdags, da Syngestykket Joseph blev givet, var alle billetterne afsatte, uagtet Veiret dog var mere skikket til at more sig ved Floras end ved Thalias Yndigheder; dog, ikke allene det store Theater i Kjøbenhavn, ogsaa Sommertheatret paa Vesterbro, hvor den ny Pantomme Don Juan, med Decorationer, som ikke ere af Hr. Cocchi, blev givet i Fredags Aftes, havde et saadant Tilløb, at alle Billetterne vare afsatte, og endnu mange flere kunde været afsatte, dersom Rummet havde tilladt det. Skuespilsygen hos os synes snarere at tiltage end aftage. Ved Auctionen over Logerne til det Kgl. Skuespil vare Priserne den første Dag vel noget lave, fordi de fleste ikke skjøtte om Mandagsabonnement, men desto høiere vare de næste Dag. En Loge, som f. Ex. den første Dag solgtes for 9 Mk., betaltes den anden med 9 Rbdlr. - J denne Saison ventes adskillige nye Stykker og deriblandt af Originaler Drommeren, Lystspil af Pram; Enken Sørgespil af Kruse; Elisa, Syngestykke af C.J. Boye, med Musik af Kuhlan; Tycho Brahes Drøm, Drama af L. Heiberg; af Oversættelser Jomfruen fra Orleans af Schiller.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-09-08
Kjøbenhavn, den 5 Septbr. Vi have her allerede Kornvarer af dette Aars Afgrøde, hvilke sær udmærke sig ved skjøn og kraftfuld Kierne, Tyngde og sjelden Reenhed, og da de, formedelst det skjønne Veirligt, ere særdeles godt indhøstede, og følgelig ualmindelig tørre, saa ere de iaar, fremfor nogensinde, særdeles tjenlige til strax at indskibes og udføres til fjerneste Lande, uden Frygt for at de paa Reisen skulle tage Skade, end sige fordærves, som saa ofte har været Tilfældet i de tvende foregaaende Aar. Til Udførsel til Engelland er sjællandsk sexradet nye Byg betalt med 8 1/2 Rbdlr. og dito nye gule Ærter, som især ere meget skjønne, med 8 Rbdlr. 5 Mk. - Gamle Kornvarer noteres som følger: sjællandsk Hvede 14 a 15 Rbdlr., lollandsk dito 12 a 13 1/2 Rbd., østersøisk dito 18 a 19 Rbd.; dito Rug 9 1/2 a 10 1/2 Rbdlr., sjællandsk og jydsk Rug 8 1/2 a 9 Rbdlr.; sjællandsk Byg, toradet, 8 1/2 a 8 3/4 Rbdlr., dito dito, sexradet, 8 1/2 a 8 1/2 Rbdl., jydsk dito 6 1/2 a 7 Rbdlr.; sjællandsk Havre 6 a 6 1/4 Rbdlr., jydsk dito 4 1/2 a 6 1/2 Rbdlr.; gule Ærter 7 1/2 a 8 Rbdl. Havre, Byg og Ærter søges fornemmelig til Udførsel til Engelland. - Med Caffe er det, ved noget høiere Priser behageligt, f. St. Domingo, & Mart. 94 Rbs. a 1 Rbdlr. (18 1/2 a 19 Rbs. Bco.), mid. dito 90 a 92 Rbs. (18 a 18 3/5 sk. Bco.), ordin. dito 86 a 88 Rbs. (17 a 17 1/4 s. Bco.). - St. Croix Sukkere noteres a 28 til 30 Rbs. (5 1/2 a 6 s. Bco.), Havannah dito, hvide, 40 a 41 Rbs. (8 a 8 1/4 s. Bco.), dito dito gule 31 a 32 Rbs. (6 1/4 a 6 1/2 s. Bco.). Norsk Stangjern solgtes i disse Dage a 28 Rbdlr., svensk dito fladt a 29 til 30 Rbdlr. N. V.; svensk Tjære af 7 Rbdlr. 4 Mk. Rigaer reen Hamp er gaaet til 65 Rbdlr. N. V. (Hand. Tid.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-09-08
J Skilderiet læses det Ønske, at der i Danmark maatte være et Blad allene for Avertissementer, hvor enhver, uden at holde andre Aviser, kunde finde alle Bekjendtgjørelser. Dersom dette Forslag kommer fra en Mand, der agter at anlægge et sligt Avertissements Contoir, hvorved vel dog de allerede bevilgede Stiftstidender maatte være ham i Veien; saa er Planen saare indbringende, og af saadan Natur, at Den, der kunde faae et sligt Aviskontoir, gjerne uden Betaling, kunde give Abonnenterne denne Avis; men det synes iøvrigt, at være det bedste Kundgjørelsesmiddel, at indføre Avertissementer i det StiftsAvis, hvorunder Person og Gods ligger, hvorom noget skal bekjendtgjøres og kun paa den Maade ville de Provinciale Avisers Udgivere kunne uden Tab holde deres Officiner i Gang. (Viborg Saml.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-09-08
Mariboe, den 4de Septbr. J den senere Tid har vi da endelig faaet den saalænge haabede Regn. Vandstederne begynder atter at yde det fornødne Vand. Uagtet Regnen, er Høsten for største Delen fuldendt. Landmanden faaer Kornet, godt høstet; thi Regnen er ei stedsevarende. Man befrygter i Aar Fodertrang; som et Beviis herfor tjener: at en bekiendt duelig paapasselig Landmand, har i Aar høstet, paa et og det samme Areal, 150 Traver Korn mindre end f. A.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-09-08
- Den 2den September, om Aftenen Kl. 11, hørtes her en fjern Torden. (Mariboe Av)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-09-08
Den lille Kjøbstad Hobro har nu faaet et ret livligt Udseende. De efter de to ulykkelige Jldsvaader opførte Bygninger ere alle teglhængte og nogle ere baade store og smukke. En af dem har endogsaa samme Anseelse som forrige Kirketerps Gaard i den nordre Ende af Byen, hvilken sidste dog beholder dette forud, at den har et herligt Springvand, som ledes under Aaen fra en ligeoverfor liggende Bakke. Dersom alle de nyeHovedbygninger vare blevne opførte i lige Linie langs med Gaden, havde det Hele vundet meget i Symetrie. Paa begge Sider af Byen er Landeveien nu ogsaa betydeligen forbedret, saa at den næsten seer ud som en Chaussee. - De Reisende ansee det som en Mærkværdighed, at de fra Bakken af, sønden for Byen, kunne tælle over et Hundrede brune Kjæmpehøie. Gaaer det end langsomt med de jydske Heders Opdyrkning, saa seer man dog, at et lille Stykke efter et andet forvandles til Agerland. Paa nogle Steder finder man endogsaa meget kornrige Marker, hvor der for 40 Aar siden kun var brun Lyng. Et paafaldende Exempel af dette Slags finder man tæt sønden for Hobro. Man bemærker næsten allevegne i Jydland en tiltagende Lyst hos Selveier bønderne til at oppløie Agerrene, Lyngbanker, udskiftede Fælledstykker o. s. v. Naturligviis kan det ikke ventes, at de store Hedestrækninger skulle vorde opdyrkede under de nuværende Omstændigheder, da dette er forbundet med særegne Vanskeligheder; men med de smaae kan det maaskee komme videre end man troer i de næstkommende 50 Aar. Overalt maae man heller ikke forglemme, at en stor Deel Hedelodder ere som saadanne nødvendige til Brændsel, saalænge de ikke foren deel beplantes med Skovtræer, da der i mange Egne hverken findes Tørvemoser eller Skove.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-09-08
Kjøbenhavns Børs d. 8 September. Cours. Hamb. 2 M. 254, a vista 258. Amsterdam 2 M. - , a vista - . London 2 M. Paris - . Spec. 260. - Specier solgtes til 15 Rbmk. 11 s. a 15 Rbmk. 12 s., for Committeesedler blev givet (foruden Rente) 98 pr. 100; Oblig. 93. Norske Rigsbks. 21 a 21 1/2. Svenske Sedler. . - Disconto 6 PC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-09-08
Blandede Efterretninger. Om de franske Proscriberede har man nu følgende Efterretning. Carnot lever endnu bestandigen i Magdeborg. De Jndkomster, han har fra Frankrig, beløbe sig neppe til 3000 Fr. aarligen. Han er i denne Tid i sin Jndgetogenhed sysselsat med at udarbeide et stort mathematisk Værk. Arnault, Medlem af Videnskabernes Jnstitut i Paris, som han har maattet træde ud af, har, da han aldeles mangler Formue, og i en Alder af 54 Aar har at ernære en talrig Familie, seet sig nødsaget til at tage Tjeneste hos en Boghandler i Holland, for, som Udgiver af latinske Classiker, at forskaffe Sig og Sine Brød. - Gener. Mellinet er Correctør i et Bogtrykkerie. Lelong d'Jdeville, forhen Requetmester og Secretær hos Napoleon, arbeider hemmeligen som Snedker i Sachsen, for at faae Livets Ophold. Gener. Fressinet mangler Penge til at bekoste Reisen til America med sin Familie. Han lever ganske skjult i Nederlandene, under Tryk af Næringssorger. - Oberst Bory de St. Vincent lever paa de yderste Grændser af Preussen, svækket af mangeaarige Feldttoge og Saar.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-09-08
Baron Felix Dæsportes, forhen Præfect i Colmar, eier en meget anseelig Formue, har faaet et Tilflugtsted i Mainegnen og tilbragt Sommeren i Baden Baaden, hvor han behandles med Udmærkelse, som en Mand af Dannelse. - Gen. Lieutn. Excelmanns har ingen Formue, men lever med sin Familie af sin Kones Jndkomst. Han levede en Tidlang med Desportes og Haxel i Wisbaden, men saae sig nødsaget til at forlade dette ellers fri Badested. Han levede tilsidst under et opdigtet Navn i Nærheden af Frankfurt med sin Familie, som nu er vendt tilbage til Frankrig. - FelixLepeltier lever med anselige Jndkomster i Frankfurt am Mayn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-09-08
Gener. Lieutenant Allix har seet sig nødsaget til at anlægge et Brændeviinsbrænderie ved Rhinen, for at ernære sin Familie. - Gener. Bar. Mar bot boer fjern fra sin Familie, som han har ladet blive i Frankrig, under et antaget Navn i en liden By ved Main. - Regnauld de St. Jean Angely lever ligesom hans Kone, efterat være kommet tilbage fra America, i strængeste Jncognito, i Nederlandene. - Maret, Hertug af Bassano, har indtil videre valgt sin Bopæl i Gräz i Steyer mark. - Fouche, Hert. af Otranto, vil nedsætte sig i Ling. - Thibandean lever i Prag; Male ren David i Belgien; Real og Andre i America.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-09-08
Rettelse. Side 1211, Lin. 7: Thomsens læs: Thomsons Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-09-12
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. blotsFemtende Aargang. No. 73. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 12 September 1818.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-09-12
Skildring af den danske Handels Skjebne fra Aaret 1807 til 1818. (Fortsat, see No. 64.) Vi træde nu ind i Aaret 1811, uden blidere Udsigter end hidtil. Tvertimod bliver den politiske Knude i Europa alt mere og mere indviklet, og enhver finder den saa gordisk, at der synes intet Haab om Redning, med mindre den bliver over huggen med en Napoleons, ligesom hiin Oldtidens, med en Alexanders Sværd. Danmark led egentligen mindre af Krigens umiddelbare Følger, der hæriede næsten hele det øvrige Europa, end af dens middelbare – et høist vaklende og stedse sig forværrende Pengevæsen. Allerede i Begyndelsen af Aaret 1811 oplevede man det Særsyn, at, da den i Hamborg noterede Cours mod Dansk Courant var 730, stode danske Banksedler kun 650, altsaa 180 Points bedre. Aarsagen til dette store Misforhold var næsten ubegribelig, skjøndt det aabenbart vidnede om, at vore Courantsedler søgtes meget. Nogle vilde søge Grunden hertil deri, at Holstenerne paa den Tid kjøbte mange Godser og Landeiendomme i Jylland, hvortil de behøvede. danske Banksedler. Jøvrigt var i det Hele i dette Tidsrum stort Misforhold i Coursvæsenet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-09-12
Medens den stod paa Kjøbenhavns Børs f. Ex. 840 til 815, stod den i Hamborg 780. Den vedblev en Tidlang at komme slettere herfra til Hamborg, end fra Hamborg hertil. Under denne Pengevæsenets store Vaklen blev Handelen med faste Eiendomme alt mere og mere levende.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-09-12
J Marts samme Aar udkom det bekjendte østerrigske Patent, hvorved en Masse af 1,060, 793,750 Banksedler blev reduceret til en Femtedeel af deres paalydende Værd. Lige Aarsager maa frembringe lige Virkninger, og endeel, der saae dybere ind i Tingen, antog det for ikke usandsynligt, at ogsaa Danmark engang, naar ei særdeles heldige Omstændigheder indtraf, vilde see sig nødsaget til at gjøre et saadant Skridt. Men Fleerheden ansaae en Reduction for noget aldeles Utænkeligt her i Landet, og vedblev at kjøbe og sælge, at modtage og give Forskrivninger, uden at tænke paa, hvad Repræsentativerne engang skulde eller vilde blive til. (Fortsættes.) Til Haabet. Haab, du Himlens blide Datter, Engel fra det lyse Hjem!
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-09-12
J vor Sorg vi trøstes atter Naar din Haand os leder frem; Midt i Raadvildhedens Mørke Straaler os din Himmelglands, Huld du fletter Mod og Styrke J vor Trængsels Tornekrands. Chor. Høit i Himmelbuen lyde Blandt Seraphers Chor din Priis: Høit din Vælde, stor og viis, Alle Dødelige fryde! Alt, som her paa Jorden aander, Stirrer mod din Stierneglands, Alt, som sig i Støvet vaander, Smiler ved din Himmelkrands; Ormen selv i Mulmet sporer Kraften af din Tryllestav, Og naar Hvalen Klippen borer, Du ham Kjæmpestyrken gav. Chor.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-09-12
Alle Orme, alle Hvale, Alt, som lever, hylde dig! Jngen Seraph er dig lig, Jngen kan din Priis udtale: Noret i sin Moders Arme, Føler alt din Almagts Bud, Glædes ved sig mildt at varme J din-Lues Straalebrud; Oldingen, som tæt ved Graven, Strækker ud mod dig sin Haand, Bytter gjerne Støttestaven, Mod dit lette Ledebaand. Chor.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-09-12
Fra den kjelne Spædes Vugge Jndtil sølvgraa Oldings Maal, Fylder du den Perleskaal, Som kan Livets Træ bedugge. Dybt i mørke Afgrunds Kampe Smiler du med venligt Blik, Og hvor Bjergmænd Guld løshamre, Laver du en Trøstens Drik; Høit, hvor Ørnen Rede bygget, Hører du Forladtes Skrig, Og blandt Dødes blege Skygger, Ei din Dyrker savner dig. Chor. Under Jorden Bjergmænd siunge Gyldne Haab, din høie Lov, Og i ubebote Skov. Dine Takkesange runge. Naar os Vældige forsage J vor Vandrings Labyrinth, Vi hos dig, o Haab opdage Bavnen paa den steile Klint; Klart din Fakkel da os lyser. Paa et sort og oprørt Hav, Og naar Stormen mægtigst snyser Rækker du din Frelsestav. Chor. Under mørke Bølgers Brusen, Følger, du det knuste Vrag, Trodfer Lyn og Tordenbrag, Og de vilde Stormes Susen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-09-12
Naar et Romerfolk maa sukke Under Cæsars haarde Haand, Og tyrannisk han vil slukke Sidste, Gnist af Friheds Aand. O! da vaagner end dit Øje, Blide Haab, i Nødens Stund, Og du smiller fra det Høie Ned til Brutus i hans Blund. Chor. Under Slavelænkens Vaande Foler Trællen end en Lyst Dig at nære i sit Bryst, Mens han end formaaer at aande. Naar paa marterfulde Leie. Dødens hule Klokke slaar, Og paa Livets Skilleveie. Rædselskongen harmfuld staar, Vinker du med Liliestenget, Rækker en Forglemmigei, Fredet af en kierlig Engel, Hist bag Gravens lyse Vei. Chor. Paa vor Sotteseng du være, Haab, vor trygge Støttestav, Og i kolde, mørke Grav Led os frem til Stiernehære! Naar Uskyldigheden græder, Haanet selv i Retfærds Hal, Og sig Ryggesløshed glæder. Ved den Redeliges Fald, O, da smiller gjennem Mørket, Haab, dit favre Purpurskiær, Og han føler, atter styrket, At hans Redning nu er nær. Chor. Gjennem Taarnets tykke Mure, Straaler Haabets Hesperus, Lyser med sit røde Blus J de mørke Fangebure. Mens med Sølverleen Døden River Ven fra Vennens Arm, Og udslukker for ham Gløden. J en uforsonlig Harm; O, da viser du i Speilet, Os den hedenfarne Ven, Som til ukiendt Land er seilet. For at favnes der igjen. Chor. Du en Demantskjæde slynger Trindt om Liv og Hedengang; Midt blandt Styres sorte Tang Charon selv din Lovsang synger!
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-09-12
Jndenlandske Efterretninger. Jgjennem det Kgl. danske Cancellier er, under 22de Aug. d. A., udfærdiget en Placat af følgende Jndhold: "Hans Majestæt Kongen har under 12te d. M. allernaadigst befalet: "At Stykkudske=Udskrivningen herefter, saalænge Freden varer, maae begynde med 2 1/2 Aars Alder, istedetfor som hidtil med 26 Aars Alder." Jgjennem det Kgl. danske Cancellie er, under 27 Aug. d. A., udfærdiget en Placat af følgende Jndhold: "Det har behaget Hans Majestæt Kongen under 12te d. M., allernaadigst at resolvere saaledes: 1) Det tillades enhver vedkommende Amtsskoledirection, naar et Landsbyedistrict ønsker det, efter Skolecommissionens Forslag at bestemme Skolegangen paa den Maade, at Børnene af øverste Classe, i Sommer-Maanederne, Ferierne undtagne, ikkun søge Skolen en fuld eller to halve Dage ugentlig, imod at de, ligesaa lang Tid af Vinteren, søge Skolen, fire fulde Dage ugentlig, og at Børnene af nederste Classe søge Skolen i Sommer=Maanederne, med Undtagelse af Ferierne, fire hele Dage hver Uge, og i ligesaa lang Tid af Vinteren ikkun gaae i Skole to fulde eller fire halve Dage om Ugen, saaledes at der nøie holdes over, at hver Classe nyder Skole-Underviisning i det Hele, ved Anordningen af 29de Juli 1814 befalede, aarlige Time Antal. 2) Amtsskoledirectionerne bemyndiges ligeledes til, at tillade Drenge, som fare til Søes og have fyldt deres 10de Aar, samt ere optagne i Skolens øverste Classe, naar Skibet hvormed de fare, ikke ligger hjemme, at udeblive fra den daglige Underviisning i Skolen, fra Skibsfartens Aabning om Foraaret indtil Skibene oplægges om Efteraaret; imod at de, om Vinteren og naar de ellers ere hjemme, søge Skolen saameget flittigere, at de i det Hele, saavidt mueligt, nyde Underviisning saa mange halve Dage, som bemeldte Anordning af 29de Julii 1814 bestemmer. 3) Jøvrigt blive de Bud om Skolegangs-Tiden uforandrede, som indeholdes i Anordningen af 29de Juli 1814 for Almueskolevæsenet paa Landet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-09-12
Hr. Modehandler Ehrenholdt der allerede siden Aaret 1807 har forfærdiget et Mineralguult af egen Opfindelse, som ikke allene i Godhed kan sættes ved Siden af det engelske, men som han i betydeligt Mængde har overladt og endnu overlader til ulige billigere Priis end det udenlandske, har opfundet den Konst, at forfærdige Papiir af Tang, der i Hvidhed og Fasthed næsten overgaaer alt det, der forfærdiges, paa den sædvanlige Maade, af Klude, og forsikkrer, at kunne levere det til en langt billigere Priis. Han har allerede erholdt Kongel. Eneret paa, at forfærdige det i en Tid af 6 Aar. J adskillige Saakyndiges Overværelse har han anstillet en fyldestgiørende Prøve, og Anmelderen, som har seet det af ham forfærdigede Papir, finder det af den Beskaffenhed at han troer Opfindelsen kunde fortjene Opmuntring. Om dette Aars Høst ere Meningerne ulige. Dog er man i det Hele enig deri, at Sæden fylder godt i Skjæppen, men at der er Mangel paa Straae og Foer, hvorfor man befrygter at Smørret vil blive dyrt; af Byg haves en velsigne Mængde. Jmidlertid have vi i denne Tid et Efteraarsveir, der fortjener at kaldes en Eftersommer. Græsset staaer saa grønt som midt om Sommeren.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-09-12
Punschesahlen i det Kongel. Skuespilhuus har nu faaet en ny Vært, Conditor Capris, der, som man forsikkrer, giver meget god Beværtning: en Begemmelighed, hvortil man længe syntes at have trængt. Priserne ere de samme her som uden for Huset. Der er aldeles ingen Tvivl om, at en billig og ordentlig Beværtning paa dette Sted meget godt maa kunne lønne sig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-09-12
Fra Wien af efterlyser Politiet ved Stikbreve en Kjøbmand Constantin Detter, der formedelst Gield har forladt Presburg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-09-12
Naar de Søfarende i Callundborg bære en afdød Medbroder til Graven ere de klædte i hvide Skjorter og lange blaae Sømandsbuxer. Om Overarmen er bundet et sort Baand. For og efter Liget bæres fire Dannebrogsflag. De Gader, hvorigjennem Processionen kommer, ere feiede og bestrøede med hvidt Sand, Blomster og Grønt. At Kirkegaarden ligger paa en Bakke, hvorfra man kan see ud over Fjorden, bidrager tilfældigviis ogsaa til Høitideligheden. En saadan Liigbegjængelse vækker Deeltagelse hos den Fremmede og synes at være et utvetydigt Vidnesbyrd, om den giensidige Agtelse og Broderkjerlighed, der maae herske iblandt danske Søgutter i denne lille Bye.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-09-12
Paa Raadhuset i Horsens læses følgende bibelske Ord, som fortjente at staae med gyldne Bogstaver ligefor ethvert Dommersæde: "See vel til hvorledes J dømme; thi J dømme ikke for Menneskene, men for Gud, og han er med Eder i alle Eders Domme." Paa den østre Side af Nørrejydland blev for omtrent 10 Aar siden en liden Høi udgravet og planeret, og ved denne Leilighed kom man paa den Formodning, at vore hedenske Forfædre ligesaavel have begravet deres Afdøde omkring Høiene som i dem. J den her omtalte Høi fandtes kun nogle store Steen; men en Snees Alen østen for den stode adskillige Potter i en Halvcirkel lidt over et Qvarteer under Jordskorpen.