Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-03-06
Skulde Faar eller Giæs beviislig ikke heller lade sig drive eller optage, da skal den, i hvis Lod de over lovligt Hegn ere indkomne i Kornmarken, efterat Kornet har skudt Ax, første Gang vidnesfast derom advare deres Eier, og anden Gang, om de igien findes at være sprungne over, have Ret til at dræbe dem. Naar i begge fornævnte Tilfælde Eieren. til det dræbte Kreatur ikke vides, afleveres det til de 2de nærmeste Gaardmænd, som strax uddeele det til Byens eller Sognets Fattige. F. 36. Naar nogen, som har opsat levende Gierde imod sine Naboer, 3die Gang træffer nogen af disse Faar, Lam eller Sviin at beskadige bemeldte Gierde, eller optager dem, naar de ere sprungne over samme ind i hans Lod, skulle Eierne af disse Kreature, foruden at betale Skades=Erstatning og Optagelses=Penge, i de næstpaa følgende 2de Aar være forpligtede til at tøire eller vogte deres Faar, Lam og Sviin, som græsse op til hans Lod. Forsee de sig herimod, skulle de, for hvert Faar, Lam eller Sviin, som de beviisligen have ladet græsse uden at være tøiret eller vogtet, bøde 2 Skilling hver Gang det saaledes befindes, og betale dobbelte Optagelses=Penge, saa ofte de beskadige eller springe over Hegnet. Beskadiger undskiftet Byes eller et større Eierlangs Faar, Lam eller Sviin paastødende Naboers levende Hegn 3de Gange, saa skal Eierlauget, det er samtlige deeltagende i Fælledsfanget, ligeledes være pligtige, foruden at betale Skades Erstatning og Optagelses=Penge, de næst paa følgende 2de Aar at tøire eller vogte Faarene Lammene og Sviinene, som græsse op til det levende Hegn, under samme Straf, som foran er meldt. C. 37. Om Eieren til Kreaturet ikke vides, da skal det 24 Timer, efterat det er optaget, synes og taxeres i Sognefogdens Overværelse af de i 17de F. befalede Synsmænd, og Værdien anslaaes til Penge. Sognefogden skal det da paaligge, om Ef eren ikke forinden indfinder sig, den paa følgende Søndag i alle Naboe=Sognene, som ikke ere over en halv Miil fraliggende, at foranstalte bekiendtgjort ved Kirkestevne, hvad Kreatur der er optaget, hvorefter det, om Eieren ikke endda indfinder sig, næste Onsdag af Sogne fraden ved offentlig Auction, som holdes enten i hans Gaard eller paa et andet beqvemt Sted, skal bortsælges med Vilkaar, at Betalingen skeer 14 Dage efter Auctionen er holdet, hvilke Penge Sognefogden skal indcassere og af dis see, saavidt de tilstrække: 1) betale Skadens Erstatning; 2) betale den, som haver optaget Kreaturet, Optagelses=Pengene, 3) for sin Umage nyde 1 Rdlr. og desuden 8 Skilling afhver Rigsdaler af Auctionens Beløb, og 4) nedlægge de øvrige Penge i Forvaring i en dertil hos Sognepræsten staaende Bøsse, til hvilken Sognefogden beholder Nøglen, da, om ingen Eierinden Aar og Dag indfinder sig, samme skal udbetales til Sognets Fattige, og skal Sognefogden enten med Kreaturets Eiers, eller med Sognepræstens, Qvittering bevise for Retten, at han rigtig har udbetalt de bemeldte overskydende Penge. I Tilfælde at det eller de optagne Kreature ved Auction ikke udbringes til saa høi Sum, at de førstnævnte 3de Poster deraf kunne fuldt udredes, betales først Skadens Erstatning, derefter Optagelses Pengene og tilsidst hvad Sognefogden tilkommer, saavidt tilstrække kan. s. 38. Optages Kreaturet til en Tid, hvor der er Fodermangel, da skal Sognefogden, samme Dag besørge det bekiendtgjort i alle omliggende Byer, som ikke ere over en halv Miil fra Stedet, hvor de ere optagne, og Sognefogden skal den tredie Dag derefter, saafremt det ikke er en Søn, eller Hellig Dag, ved offentlig Auction bortsælge det. F. 39. Om Eieren til optagne Kreature, vides, men han ikke strax, efterat det er ham bekiendtgjort, at de ere optagne, indløser dem, allene beholde saa mange tilbage, som Syns mændene vurdere at behøves til at udbringe Skades=Erstatningen, Optagelses=Pengene, og de til sammes Bortsalg fornødne Omkostninger, og de øvrige skal han inden 24 Timer i 2de Syns mænds Overværelse bringe tilbage til Eiermanden, hvorfor enhver af dem skal nyde 1 Mk. i Betaling, som udredes af Auctions=Pengene for de tilbageholdte Kreature. Disse Kreature skulle 8 Dage, efterat saadant er bekiendtgjort, paa Sognestævne ved offentlig Auction bortsælges af Sognefogden, som ogsaa skal besørge Pengene indcasserede og nyde samme Betaling, som i 37 s. er ommeldt. J. 40. Dersom nogen holder Kreaturet tilbage, uagtet Skades=Erstatningen, Optagelses=Pengene og de beviisligen havte Omkostninger tilbydes, da skal den, som tilbageholder det til Eiermanden betale dagligen, indtil han igien bekommer det, 48 Skilling for et stort Høved, 16 Skill. for en Gaas, Høne eller And. H. 41. Naar det optagne Kreatur ved Taxation af Sognefogden ikke ansettes høiere i Værdie, end til 2 Rdlr., og dets Eier enten ikke, er bekiendt, eller ikke indløser det 24 Timer, efterat Optagelsen er ham beviisligen bekiendtgjort, da skal den, som har optaget det, beholde det, imod at godtgiøre dets Eier hvad det optagne Kreatur ved Taxationen ansettes at være meere værd, end Skades=Erstatningen og Optagelses=Pengene. I dette Tilfælde følger af sig selv, at ingen Bekiendtgiørelse i Sognet og de nærmestliggende Sogne behøves. F. 42. Dersom nogen paa Marken tager fra den, som paa sin egen eller Hosbonds Mark eller Lod har optaget det, imod dennes Villie, da skal han derefter ved Dom tilkiendes at bøde 30 Rdlr., og om han tager det ud af hiins Huus, Fold eller andet indlukket Sted, da bøder han derfor 60 Rdlr. F. 43. Naar nogen indleier Kreatur til sig, og det optages paa anden Mands=Grund, da skal han betale Optagelses=Pengene og Skadens Erstatning; dog at den, som optager saadanne indleiede Kreature, maa kunne, i Mangel af mindelig Betaling, søge sin Skades Op retning, m.v. i Kreaturene, efter denne Forordnings 37 s.; Men Eieren af Kreaturet forbeholdes Regres til den, som har imodtaget det paa Græsning, saafremt Kreaturet ikke har været uvane, men Skaden ved hans eller hans Folks Uagtsomhed forvoldet, med mindre de anderledes indbyrdes skulle have forenet sig. F. 44. Hvor Fælledskabet endnu ikke er ophævet, der skal Eierlauget søge at foreene sig om de fornødne Hyrders Antagelse, hvorvidt disse, om Ufred skeer, selv skulde udreede Oxtagelsespengene og godtgiøre Skaden, eller ikke, og hvorvidt den Mand, hvis Kreature ere optagne, eller heele Eierlauget, skal rede for samme, Men hvilken end deres Forening maatte være, saa skal den, som optager Kreaturet, være berettiget at holde sig til Kreaturet og sammes Eier, og enhver af Eierlauget have Ret til at udskyde uvane Kreature, og at optage dem, saa ofte de findes blandt Eierlaugets Kreature. F. 45. Dersom en Jord Eier eller Bruger overbeviser nogen, forsætlig at have enten inddrevet løse Kreature, eller og tøiret dem paa hans i Grøde staaende Korn, eller Kløver=Mark, eller Slaae=Eng, eller at have slaaet tøirede Kreature løse, da skal den Skyldige, foruden at betale Optagelses=Penge og Skaden, som er forvoldet, første Gang, han findes i saadan Gierning, dømmes at betale 10 Rdlr., anden Gang dobbelt, tredie Gang at hensettes i For bedrings=Huset i 3 Maaneder, og siden saa ofte han igientager Forseelsen, hver Gang dobbelt saa længe. Lige Straf skal den lide, som driver eller fører anden Mands Kreature ind paa sin Lod, for der at optage dem.