JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-09-14
Kongelig Bekjendtgjørelse angaaende Besiddere af faste Eiendomme i Danmark og Norge, som opholde sig i Udlandet. Vi Frederik den Sjette, af Guds Naade Konge til Danmark og Norge &c., gjøre vitterligt: at Vi allernaadigst have fundet nodvendigt at bestemme følgende, angaaende de Besiddere af faste Eiendomme i Vore Riger og Lande, som opholde sig i Udlandet. 1) Samtlige Besiddere af faste Eiendomme i Vore Riger og Lande, som nu opholde sig i Udlandet, skulde være pligtige til, enten at indfinde sig i Vore Niger og Lande inden 1 Januarii næste Aar, eller og inden samme Tids Frist til vedkommende Overøvrigheder at indsende fyldestgjørende Forklaringer over Aarsagen til deres forlængede Ophold i Udlandet. 2) De, som forsømme dette, og uden Vor allerhøieste Tilladelse forblive længere i Udlandet, skulle, fra bemeldte Tidspunct af, for deres faste Eiendomme tilsvare det dobbelte af alle directe Skatter og Afgifter af samme, som nu ere paabudne eller herefter paabydes. 3) Foranførte Bestemmelser skulle ogsaa i Fremtiden være almindelig gieldende for alle faste Eiendommes Besiddere, som i længere Tid end 3 Maaneder af Aaret uafbrudt opholde sig i fremmed Land. 4) Fra disse Bestemmelser blive dog at undtage Vore Gesandter, Agenter og Legationssecretairer, ved fremmede Hoffer, Vore Consuler og Andre, som i Vor Tjenesets Anliggender, eller, i Følge Vor allerhøieste Befaling, opholde sig udenlands. 5) Dersom Nogen, der besidder faste Eiendomme, i Vore Riger og Lande, ved udbrydende Fiendeligheder maatte staae i en siendtlig Magts Krigstjeneste, og ikke strax tager Afskeed fra denne, skulle samtlige Jndkomster af saadanne hans Eiendomme, sequestreres. Det samme skal og gjælde naar nogen fast Eiendoms Besidder fører Vaaben imod Os eller Vore Bundsforvandte. Hvorefter alle Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette. Givet paa Vort Slot Frederiksberg, den 4 Sept. 1813. Under Vor Kongelige Haand og Segl. Frederik R.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-09-14
Placat. J Følge det Kongelige Danske Cancellies Skrivelse til os af 11te dennes paalægges det herved enhver her i Staden og paa dens Grund uden for Porten boende, som maatte have Beholdning af Salt eller Talg, og de, uden forBrændeviinsbrænderlanget, som maatte have De holdning af Brændeviin, enten til Eie eller til Bevaring hos sig henliggende, inden 3de Gange 24 Timer, fra denne Placats Bekjendtgjørelse, desangaaende at gjøre Anmeldelse til os, forsynet med deres fulde Navns Underskrift, hvad de er og hvor de boer, under Straf af Varenes Confiskation for den eller dem, som maatte udeblive med Anmeldelsen efter denne Tid eller maatte gjøre en urigtig Anmeldelse, og vil de confisqverede Vares Beløb blive at deele mellem Angiveren og den stal landske Providerings-Commissions Coffe. - Kjøbenhavns Raadstue, d. 13 Septbr. 1813.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-09-14
J Dag solgtes ved Auction paa Børsen: Potaske 18 Mk. 8 s. Pundet, grøn Vitriol 19 Mk. Pdt., Talg 20 Mk. 8 s. Lispd., Lib. Hamp 526. Rbdlr. Skpd., Tjære 104 Rbdlr. Tdn., Voxlys 11 Rbdlr. 1 Mk. 8 s. Pdt., Uldgarn 20 Mk. 10 s. Pdt., hvidt Havannah Sukker 5 Rbdlr. 6 s. Pdt., guult dito 4 Rblr. 4 Mk. 5 s., Congo 17 Rbdlr. 4 Mk. 7 s., Bomolie 10 Rbdlr. Pdt., Seildug, 380 Rbdlr. Stkt., Svensk Staal 70 Rbdlr. 3 Mk. Dunken, dito 90 Rbdlr. Dunken, Saffians Skind 20 Rbdlr. Stkt., dito 12 Rbdlr., Peder 19 Mk. Pdt., Caffe 32 Mk. Pdt., Hør 580 Rbdlr. Skippe., Havkalvstran 508 Rbdlr. Tdn., bruun dito 81 Rbdlr., Saalelæder 12 Mk. Pdt., Formelys 16 Mk. 8 s. til 16 Mk. Pdt., Steenkul 20 Rbdlr. Tdn. - (alt i Rigsbankpenge.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-09-14
Viborg, d. 4de September. Det lader som Sæderugopkjøberiet er lyktes Vedkommende; thi der er buden 240 Rd. for Tønden og man mener der kan gaae endnu høiere, derfor har man og i Dag holdt den gamle Rug i 24 Rd. Skp. og dog solgt den ny for 17 a 18 Rd. Mangelen, paa mindre Sedler er nu kjendelig; det eneste man bydes er 20 Rdlrs. Sedler, selv billetterne sees ikke. (Viborger Av.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-09-14
(Af Viborger Avis.) Man læser i Kbhavns Skilderie Klage over, at Talg og Salt forsvinder og opkjøbes. Man er bleven opmærksom paa allerede i nogen Tid, at en vis fremmed Handlende, har i Viborg og dens Omegn sammminkjøbt og opkjøbt Ulden i den Grad, at den steeg fra 10 til 20 Rd. Pdt. og derover i kort Tid - Jal til Uldsækkene er forbrugt saadan Mængde Blaarlærred, at det næsten er umueligt for Almuen at faae et Stykke Underlinned fal. Vadmel og Strømper ere og derved forbyrede og næsten ei at faae.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-09-14
Da nu den samme virksomme Mand, efter Sigende, spekulerer paa Tællens Opkjøb, saa raader man ham, dog at unde Nørrejylland nogle faa Lys eller Praaser til anstundende Vinter, da man ellers baade agter at nævne ham i Avisen og muligt faae hans Competence undersøgt til slige alting opslugende Planer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-09-14
J Aalborg har Politiet anholdt og confiskeret for en Vognmand 400 Stykker Gjæs, som nu skulle sælges ved offentlig Auction. (Det var Gjæs, som engang reddede Capitolet; gid de denne Gang, ved Exemplet, maatte redde Fødelandet fra Pugeraandens Svøbe,)Hr. H. Behrmann, Overlærer ved Cathedralskolen i Roeskilde, har beriget vor Litteratur med en kort Fremstilling af Danmark politiske Forhold i de senere Aar, tilligemed nærmere Oplysning af de det danske Hof nylig gjorte Forslag." Hovedformaalet af dette Skrift er at godtgjøre, hvorledes Danmark i de senere Aaringer ogentligen har vist sig mod andre Stater, hvorledes andre offentligen handlede mod samme, hvorledes Europa allerede for længe siden havde havt Fred, dersom ethvert Cabinet havde fulgt Danmarks Politik, og hvor uklogt, egennyttigt og uredeligt det er af Sverrig, al ville lade sig skienke af uvedkommende Magter en Deel af det Danske Rige. Forf. beviser med Kiendsgierninger hvor lidet Sverrig vilde være istand til at forsørg: 900,000 Mennesker med en Artikel – Korn - som det selv har største Mangel paa, og at Norge, uagtet Engellænderne i Vinteren 1813 have villet udsulte det, og opbragte hele Convoyer til Gothenborg, dog har hart virkelig Tilførsel af 400,000 Tønder Kornvarer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-09-14
J Søndags Aftes Kl. 9, da det var ganske maanelyst, skeete Jndbrud i en Kielder paa store Kjøbmagergaden hos en Marchandiser, som har sin Bonder. Lykkeligviis blev Tyven greben medens han var i Færd med at sammenpakke en Deel Kla der, og bragt i Arrest. Han stial ikke af Brød trang, thi han røgede ved Paagrikelsen af en smuk Meerskums solvbeslagen Tobakspibe.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-09-14
J Gaar solgtes ved Auction paa Børsen 135, Tønder Salt, indbragte hertil af to Franske Ca pere og siden prisdømt ved Priseretten i Paris. Hver Tønde blev betalt, Tolden og Omkostningerne iberegnede, med omtrent 800 Rdlr. D. C.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-09-14
Rigsbanken har, paa Grund af sin seneste Bekjendtgjørelse om Jndbetaling af dens 1ste Prioritet i faste Eiendomme, faaet en overordentlig Mangde Sølv. Næsten hver Dag var hele Contoiret fuldt af Folk, som deels vilde anmelde, deels erlægge Jndbetalinger. Til Brug for dem, som vilde indbetale deres 1ste Prioritet til Rigsbanken, er paa de Herrer Boghandlere Thoring og Coldings Forlag udkommen en meget nyttig Tabel af Hr. Kielder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-09-14
En af Hovedstadens største Klubber har i en Generalforsamling ved Stemmefleerhed besluttet, ikke at give Concerter i forestaaende Vinter. Efter et Overslag skulde det have kostet 40,000 Rdlr., hvortil den saa overdreven stegne Priis paa Voxlys især er Aarsag. Formodentlig ville flere Klubber følge hiins Exempel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-09-14
Postefterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-09-14
(Af Hamb. Corresp.) Stuttgardt d. 1ste Sept. Vor Hoftidende indeholder følgende: Udførlig Relation om Keiser Napoleons Seir ved Dresden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-09-14
Dresden, d. 31 Aug. De Armeecorps, som forfølge Fienden, have fortsat deres Bevægelser og ere ankomne indtil Tilgangen til de forskjellige Bøhmske Defileer; de have paa deres Marsch opbragt et stort Antal Fanger med deres Vogne og Artillerie. Fangernes Antal beløber sig nu til over 26,000 Mand. Man har indbragt 17 Faner og 40 Canoner.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-09-14
Cassel, d. 5 Septbr. Kongen har forordnet en Krigsret, der skal dømme Ophavsmandene af, og Deeltagerne og de Medskyldige i det Forræderie, hvorved 4 Escadroner af det 1 og 2det Husarregiment ere Natten imellem d. 22 og 23 Aug. bleven ved Reichenberg overleverede Fienden. Under de 81 Aug. er bekjendtgjort en Parolbefaling, hvori det hedder: at Will. v. Hammerstein, Oberst for det første Husarregiment, som har seet alle Medlemmer af sin Familie dagligen overøses af Kongen med Velgierninger, og selv nydt de meest umærkede Beviser derpaa, og v. Pentz, Chef for det andet Husarregiment, som to Gange har faaet Tilgivelse af sin Konge, have begge paa en nederdrægtig Maade forraadt deres Fædreneland. Kongen har befalet: Husarbrigaden skal være opløst; Husarregimenterne No. 1 og 2 ophører at udgjøre en Deel af den Kgl. Armee. De Standarter, som have tilhørt begge Regimenterne, skulle brændes. De Officierer, som ikke have taget Deel i Forræderiet, skulle ansættes a la suite indtil de blive placerede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-09-14
- Under d. 13 Aug. have de forskjellige Garde Corps sendt en Addresse til Kongen, hvori de tilkjendegive deres Uvillie over hiint Forræderie, og forsikkre ham, at H. M. kan i vanskeligste Tilfælde gjøre Regning paa deres Hengivenhed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-09-14
Fra Sachsen, d. 30 Aug. Det Corps, som er trængt frem over Planen, har efterhaanden forøget sig til et Corps af 120,000 M. som under begge Keiseres umiddelbare Anførsel, nærmede sig Dresden. D. 26de blev den skjønne Kongestad beskudt, og selv i Forstæderne fegtet. Nogle Bomber faldt endog paa Slottet, hvori Kongen trofast oppebiede sin høie Bundsforvandte. Han kom og Bort tagelsen af den nærmeste Skandse, hvis Jldsvælg udbredte Ødelæggelse i Staden, bebudede endnu samme Aften Napoicons Ankomst, paa hvis Fraværelse Fienden havde stolet. Næste Dag ordnede Keiseren Angrebet. Medens han sendte Tropper frem, lod han Fienden angribe paa hiin Side Freyberg. Den venstre Fløi, bestaaende af Østerrigere, veg i ubeskrivelig Uorden. Det varede ikke længe førend ogsaa Centruin (det Russiske) blev sprængt, den (Preussiske) høire Fløi kastet, og den anden TreKeiserslag endnu mere glimrende afgjort end den første. D. 28de om Middagen indbragtes i Hovedqvarteret i Dohna (hvor tre Dage efter hinanden Keiserne af Rusland og Østerrige havde været Natten over) 4 Canoner (140 laae endnu omspredte paa Valpladsen, 160 Krudtvogne, 18 Faner og 26,000 Fanger; Gener. Vandamme havde endnu anmeldt 10,000. Fire fiendtlige Divisionsgeneraler og 3 Brigadegeneraler faldt i Seierherrens Hænder, blandt dem Prindsen af Coburg og Greven af Neipperg, hiin i Russisk og denne i Østerrigsk Tieneste. En Kugle, som strax i Begyndelsen traf Fyrsten af Schwarzenberg, synes at have givet meest Anledning til den grændseløse Uorden, hvori adskillige Regimenter bortkastede deres Vaaben, men tillige til den for et saadønt Kjømpeslag store Skaansel af Mennesker, da kun omtrent 1500 Døde skulle ligge paa Valpladsen. (A. M.) i Fran lade O. 6te Sept. blev baade i den catholske og protestantiske Kirke i Cassel afsjunget Te Deum i Anledning af Keiser Napoleons Seier d. 26de og 27de J Frankfurt har Storhertugen stiftet en ny Orden, Concordia-Ordenen kaldet. Ved Villach menes der skal være forefaldet en betydelig Affalve. J Paris havde man d. 23de f. M. bestemte Efterretninger om Brudet med Østerrige.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-09-14
Senatet modtoget Keiserl. Budskab angaaende denne Gienstand, hvorpaa næste Dag blandt andet blev besluttet en Udskrivning af 80,000 M.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-09-14
Herrn af Dalmatiens Armee har, efter Undsætnings Expeditionen til Pampelona og St. Sebastian, taget en fast Stilling ved Grændserne, hvor den nenter nye Forstærkninger. Begge Fæstningerne forsvare sig tappert, og vare siden de sidste Affairer ikkun blokerede. (A. M.) indsom
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-09-14
Amerika. Engelske Blade levere følgende Efterretninger om Brasilien. Brasilianerne have endnu intet mistet af deres Raahed efter Regjeringens Ankomst dertil, uagtet Prindsregenten har søgt at forbedre den offentlige Underviisning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-09-14
De saa berømte Diamanthjergværker ligge i yderst raae og utilgængelige Egne, hvor kun fattige Beboere friste et kummerligt Liv. J Minerne arbeide lutter Negere, som maae trælle der ganskenogne. Den som finder en Diamant af 8 til 10 Karat faaer en Belønning; men hvo der finder en af 17 Karat eller derover, faaer sin Frihed. J Nærheden af Bjergværkerne ere overalt Poster udstillede, som paa det nøieste visitere alle Reisende, ja saa stor er Regjeringens Mistroe, at som man seer af en Cooks og Krusensterns Reiser, selv disse store Mænd underkastedes de ubehagelig ste Jndskrænkninger ved deres Ophold i Rio Janeiro. Prindsregenten eier blandt andet den storste Diamant i Verden, Dronningen af Portugal, som veier 1680 Karat og skal være 224 Millioner Pund Sterl. værd. (Alt. Merk.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-09-18
Jndenlandske Efterretninger. Efterretninger fra den østlige Grændse af Holsteen melde: Det danske Auxiliair-Corps har i Forbindelse med Rigsmarschal Prinds af Eckmuhls Corps d'Armee taget en concentveret Stilling bag Stecknitz-Floden, og venter snart Ordre at rykke fremad igien. - Auxiliair-Corpset har, hvor Leiligheden har tilbudet sig, viist et kjækt og bravt Forhold imod Fienden, og derved souteneret den alt forhen erhvervede Berømmelse, og især har de. ISSEGS Husarerne og en Deel af de jydske Dragoner havt Leilighed ved kjækt Angreb mod overlegen Magt at udmærke sig. (Stats-Tid.) Tabel over, hvad der ved alle Ind- og Udbetalinger i Sølvværdie ved de Kongelige Casser skal fra 1ste Augusti 1813 til 31te Januarii 1814 erlægges i Navneværdie, efter den for dette Halvaar bestemte Bankcours paa Rigsbankpenge: af 376 mod 200. Bekjendtgjort, efter Kongelig befaling, fra Finants=Collegiet. Sølvværdie Navneværd. Sølvværdie Navneværd. Rbdaler. Rbdlr. s. - Rbdaler. Rbdlr. s. Sølvværdie Navneværd. Sølvværdie Navneværd. Rbdlr. lis. Rbdaler. Rbdlr. s. Rbdaler. II. 24 61 841 Rbmark. Rbmk. si sig Rigsbanks. Rigsbanks.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-09-18
For Cancelliet er andraget, at en ved Familie Forening af 27de Octbr. 1783, der senere under 12 Novbr. f. A. allernaadigst er confirmeret, oprettet Fideicommis-Capital, som indestod i et Gods, i Følge Foreningen, naar den siden ved Døden afgangne Eier solgte bemeldte Gods, skulde være hensat paa et sikkert Sted, men at fornævnte af døde Godseier desuagtet uden høiere Tilladelse lod Capitalen forblive staaende i Godset, da han solgte samme, og at formeentligen, som en Følge heraf, Fideicommissets Nominal=Beløb nu vil blive betydeligen nedsat, da den nye Debitor, i Følge passeret Opsigelse, senere derfor har udstedt en ny Pante=Obligation. Hvorhos er forespurgt, om og hvorvidt det kunne paaligge fornævnte Afdødes Boe, at erstatte Fideicommisset Differencen imellem Sammes oprindelige Beløb og den Sum, hvortil det nu ved Omskrivningen til Rypenge vil blive nedsat. Collegiet har derpaa svaret, at det ikke skjønner, at det har været Hensigten af 5. 4 i den ommeldte Familie=Forening, at Capitalen, naar det i bemeldte §. benævnte Tilfælde, indtraf, ikke ligesaavel maatte blive staaende i fornævnte Gods, som i andet sikkert Pant. J al Fald er det aldeles uvist, om Fideicommisset har lidt noget Tab ved, at Capitalen bleve staaende i bemeldte Gods, efterdi den ligesaavel, naar den var bleven anbragt i et andet Pant, kunde ved Opsigelse eller Debitors Forandring være bleven nedsat, og det maaskee end dybere end den nu vil blive. Cancelliet finder desaarsag ingen tilstrækkelig Grund til i foranførte Henseende at paastaae Erstatning i den Afdødes Boe; men det vil i Øvrigt afhænge af Vedkommende, at lade denne Qvæstion afgjøre ved Domstolene, saafremt de maatte ønske saadant. a. Cade Nr. 8. Coll. Tid.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-09-18
En Mand, som har opholdt sig en Tid lang paa Landet, beretter, at man næsten ikke kan gjøre sig nogen Forestilling om hvad der paa Landet brim ler af Prangere. Ligesom den ene gaaer ud, kommer den anden ind hos Landmanden. De ere saa gridske efter Levnetsmidler som om der var Hungersnød i Kjøbenhavn. De opkjøbe alt hvad de kunne faae, ligemeget af hvad Qvatilitet det er oghvad de end skulle give for det. Man seer dem i Flokketal paa Landeveiene drive afsted med det Opkjøbte. For at forebygge dette store Onde vilde det være godt, T. at det blev enhver Uberettiget, under Straf af hans Varers Confiscation og Borgerrets Fortabelse, forbudet at opkjøbe og handle med Levnetsmidler. 2. At enhver Berettiget, li gemet om han er Kjøbmand eller Høker, saasnart han fik Levnetsmidler hidsendte, maatte ufortøvet lade dem offentligen bekjendtgjøre til Salg i Avisen, og, som engang forhen er meldt, ikke lade dem henligge længer end 2 Maaneder, med mindre hankunde beviislig godtgjøre, at han ikke har kunnet afslette dem til en billig Priis. Paa denne Maade vilde Hovedstaden blive forsynet med Levnetsmidler og Prangeriet standset. Ved bestandig at see Fødevarer anmelde til Salg i Aviserne maatte nuturligviis Priserne efterhaanden synke, og da Priserne paa alle andre Fornødenheder i det Hele ret re sig efter hine, vilde det være en sand Velgierning for det Almindelige.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-09-18
Placaten af 13 d. M. angaaende Opgivelsen, af Talg, Salt og Brændeviin, har i Henseende til den første Artikel havt den gode Virkning, at den paa Auction d. 15de ikke gik høiere end 20 Rbdlr. Lpd., da den upaatvivleligt vilde gaaet meget høiere, dersom heldigviis Placaten ey var udkommen to Dage i Forveien. Dog noget staaer endnu at ønske tilbage. Da det kunde være mueligt, at een eller Anden Uberettiget ved denne Leilighed kunde søge Skjul under en Berettigets Navn, saa maatte den, der betjente sig af et saadant Mun merie, straffes med sin Borgerrettigheds Forlis og erklæres offentlig for uværdig til at være Medlem af Staten. Den, som i saa høi Grad glemmer sine Pligter som Borger og Menneske, at han, uden at det er hans egentlige Fag at handle med saadanne Varer, kan beqvemme sig til at bortlukke Livets første Nødvendigheder, for siden at kunne sælge dem igien til ublue Priser, fortjener ikke at være Medlem af den Stat, hvis Undergang han søger at befordre.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-09-18
Paa Børsen havdes i Gaar den Efterretning, at en rig Prise, ladet med Caffe, Sukker og Tobak, er indbragt til Helsingøer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-09-18
Specierne ere i Gaar og i Forgaars dalet næsten 50 PC. i Prisen, og som en Følge heraf ere og Varepriserne dermed faldne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-09-18
Slotsforvalter, Voigt anbefaler i Dagen Dyrkningen af bortelske Roer. Med en Skjeppe Frø af denne Plante, der om Vinteren aldrig bortfryser, med mindre der har staaet Vand over den, kan, efter ansullede Forsøg, 1 Tønde Land besaaes, som giver omtrent 8 Tdr. Frø, hvoraf 240 Potter Olie kunne vindes. Frøet kan saaes efter t. Hvede, Rug, Byg og Ærter i Slutningen af Aug. eller i Septbr. For dem, som bruge Brak, vil denne Plante være meget fordeelagtig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-09-18
J det af Hr. Overlærer Behrmann nylig udgivne Skrift om Danmark politiske Forhold i de senere Aar findes to Tabeller over de i Rige indførte Kornvarer fra 1 Jan. 1799 til medio Malt 1813, efter officielle Lister. J Christiania=, Christiansands, Bergens- og Trondhjems Stift indførtes fra 1799 til 1802, 6,816,516 Tdr. Kornvarer af alle Slags, eller i Gjennemsnit 65, Tdr. aarligen. Fra 1ste Sept. 1808 til 1ste Sept. 1817 indførtes i samme 4 Stifter ialt 2,4, 9,697. Tdr. dito, eller i Gjennemsnit 604,924 1/2 Td. aarligen. Fra 1 Sept. 1812 til medio Maji 1813 indførtes i de forskjellige Stæder i Norge i det Hele 275004 Tdr., nemlig a) Søndenfields for Kongel. Regning 145422; b) for Privat Regn. 176568, tilsammen 322000. Nordenfields a) for Kongel. Regning 14262, b) for Privat dito 38742, tilsammen,3004.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-09-18
Man paastaaer med Bestemthed, at Ex General Moreau havde bragt sin Hund med sig fra America, som var forsynet med et Halsbaand, hvorpaa hans Herres Navn fandtes. Efterat denne var falden er dette troe Dyr løbet hylende til Dresden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-09-18
Hvad Forskjel der for et Aarhundrede var blandt andet paa Monderingssagers Anskaffelse i Kong Frederik IV Tid sees af følgende: 1701 kostede en Alen Klæde, Siellands Maal 2 Alen bredt inden Listen, til Kongens Tjeneste 3 Mk. 12 s., 1 Alen Bay 2 Mk., 1 Alen Lærred 8 s., et Dosin Knapper 8 s., Arbeidsløn med Tilbehør for Over- og Undermunderis 3 Mk. En Hat 3 Mk. 8 s. Et Par Strømper 2 Mk. 12 s. En Skjørte 4 Mk. En Halsklud 1 Mk. 8 s. Et Par Skoe 5 Mk. 8 s. Da Tropperne maatte komme ud med Overmunderingen i 3 Aar og Undermunderingen i 1 1/2 Aar, saa kostede en Karl aarlig til Over- og Undermundering, endog med Skilderkjole og Lædertøi ialt kun 5 Rdlr. 5 Mk. 14 s. D. C., og da behovedes endda 4 Alen Klæde til en Overmundering og 5 Alen til Casaqven eller Overkjolen. (Jversens Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-09-18
Mariboe, d. 13 Septbr. Natten imellem den 10 og 11te d. M. opkom Jldebrand paa Brams lykke, en liden Herregaard under Grevskaber Christiansholm ved Nysted. Kornhuset med alt det indhøstede Korn og Tærskerladen, samt 6 Sviin, nogle Pattegrise og en Lænkehund bleve et Rov for Luerne. Ved første Anskrig ilede Saxkjøbing, Sprøiter til Hjelp. Hovedbygningerne skal være blevne reddede. Nærmere og bestemtere Efterretninger ventes. - 4 Russiske Orlogskibe og 3 Fregatter kom den 10de dennes Nord fra og gik ud af Sigte i Øster. (Mariboe Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-09-18
Postefterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-09-18
(Af Hamb. Corresp.) Barcellona, den 24 Augusti. Efter at den engelske Armee, som Lord Murray commanderede, efter den Ulykke, den i Julii havde for Tarragona, var kommet under Lord Bentinks Commando, holdt han det tjenligt i de første Dage af Augusti end eengang at forsøge Vaabenlykken under denne Byes Mure. Han iværksatte altsaa en betydelig Landgang, medens Hertug deel Parqve i Spidsen for en spansk Armee bloquerede Pladsen til Lands. Paa Efterretning om Fiendens Dispositioner brød Marschal Hertugen af Albufera (Suchet) fra Barcellona hurtig op til den truede Stad. Alt var Tarragona formelig beleiret. Denne Stad, der havde tabt saameget i Styrke ved sine fornemste Værkers Sløjfning, og som man ikke kunde ansee uden som en stor bastioneret Skandse, modstod i 18 Dage alle Forsøg af de talrige Fiender, der angreb den. Jmidlertid indtraf Hertugen af Albufera med sin Armee; et Slag syntes overhangende; Arragoniens armeen længtes derefter med Utaalmodighed, og Troppernes overordentlige Kjækhed havde uden Tvivl seiret over alle hindringer. Alt bebudede adskillige mordiske Skiermydsler at Modstanden vilde blive levende, da under Nattens Dække de Engelske og Spanske, 4000 i Tallet, hævede over Hals og Hoved Beleiringen, og drog dem tilbage uden at fægte. Marschallen af Albufera rykkede ind i Tarragona ved Dagbrækning, og efter at have lykønsket Besætningen med dens kjække Forsvar, sysselsatte sig med Midlerne at betage Fienden, hvem denne Stilling vilde være af saa megen Vigtighed, Muligheden af at forsøge tredie Gang med Overmagt at bemestre sig Tarragonas Havn. Der blev anlagt Miner under alle Bastioner, i Pillerne af den gamle Vandledning, i Havnen, kort overalt, hvor Fornødenheden udkrævede det, og paa et givet Signal var Tarragonas Forter og Volde ikke mere til Efter denne kjække Expedition lagde Marschallen sin Armee i Cantonnering i Omegnen af denne By, hvor den efter 60 Dages Strabadser og Anspærding kan nyde nogen Rolighed.