Den Vest-Sjællandske Avis, 1838-02-13
Paa Navy-Island skal staae omtrent 1000 Mand, og Folk strømme endnu til. Patrioterne ere forsynede med alt Nødvendigt og havde efter de sidste Beretninger 24 Kanoner, som tildeels vare tagne fra Arsenaler i de forenede Stater. Deres Anfører Rensselaer, der har givet sig selv Generalstitel, skal ikke være nogen gammel Krigsmand, men en Cadet fra det Nordamerikanske Militair=Akademie i Westpoint; han reiser uhindret fra Navy-Island til HaBuffalo og tilbage igjen. J Albany forsikkrede man, at han med sin Stridsmagt var landet i Tschippewa- og der havde plantet Patrioternes Fane; Andre paastode, at Patrioterne snart vilde skilles ad. – Fremdeles er en Begivenhed indtruffet, som let kan foranledige en ubehagelig Collision med de forenede Stater. Et Dampskib Carolina, en Nordamerikansk Borgers Privateiendom, laa i Fort Schlosser (tætved det store Vandfald Niagara, ligeoverfor den saakaldte Goats-Island, da det om Natten mellem d. 29de og 30te Decbr. blev overfaldet af bevæbnede Baade med en Besætning af 20 til 80 Mand. Af 33 Personer, som vare ombord paa det, savnes 12, efter Andre kun 5, at Nogle bleve dræbte, er ingen Tvivl underkastet. Dampskibet blev løst, stukket i Brand og af Strømmen drevet ned i Vandfaldet, hvor det knustes. Skibets Capitain, som er undkommet, har erklæret for Retten, at han kun havde bragt Passagere fra Buffalo til Schlosser, og at de Personer, som vare ombord, for det Meste vare Nysgjerrige, der vilde see paa Krigen, og at Jngen havde tænkt paa Modstand. Det antages for vist, at Angriberne hørte til de Engelske Tropper. Englænderne paastaae, at Dampskibet tilhørte Rebellerne, og at der fra Grand-Island og Fort Schlosser var blevet skudt paa dem. - Efterretningen om denne Begivenhed har opvakt megen Sensation i Nordamerika, Militserne i Buffalo have samlet sig, og fra den hele vestlige Deel af Staten Ny-York drage Bevæbnede sammen; General Burt har bestemt Staden Buffalo til deres Hovedqvarteer. Ogsaa i Albany greb Alt til Vaaben og drog i Hobe paa 20 til 30 Mand hen til Grændsen. Man mener, at 10000 Mand snart ville være samlede i hiin Egn. Dog er det muligt, at denne Begivenhed ikke vil foraarsage noget Fredsbrud imellem England og de forenede Stater, da det synes at være Præsidenten van Burens Hensigt strengt at overholde Neutraliteten. Han har i det Mindste ved en Proclamation opfordret alle Borgere i de forenede Stater, som have krænket deres Pligt ved at understøtte Opstanden, til at vende fredeligt hjem og truet dem, der krænkede Neutraliteten, med Arrest og streng Straf, og erklæret, at Lovenes Overtrædere, ifald de falde i Englændernes Hænder, ikke kunne vente nogen Beskyttelse fra den Amerikanske Regjering. Ligeledes har han ved et Budskab opfordret Kongressen til at revidere de bestaaende Love, som angaae Nordamerikanske Borgeres Forhold til fremmede Stater, fordi den udøvende Magt ikke besad Kraft nok til at forhindre Krænkelser af Neutraliteten, som let kunde. indvikle Regjeringen i ubehagelige Stridigheder med Udlandet. Dette Budskab blev modtaget med Bifald af flere Medlemmer af Senatet; men i Repræsentanternes Huus have Flere talt til Fordeel for Canada. Præsidenten har sendt General Scott til Grændsen for at afbryde alt Samqvem med Jnsurgenterne. - Jøvrigt synes Roligheden ganske at være gjenoprettet i begge Provindser af Canada. Flere Jnsurgenter bleve indbragte som Fanger, og i Toronto vare flere hundrede Personer satte under Tiltale. Gouverneuren Sir F. Head havde aabnet begge Husene i Øvre-Canada med en lang og temmeligt flau Tale, hvori han erklærer, at han forud havde kjendt hele Sammensværgelsen, men ikke gjort Noget for at forhindre den. Jøvrigt forlangte han Bevilgelsen af store Pengesummer for at bestride Øieblikkets Fornødenheder. Nogle Blade have paa Grund af denne Tale sammenlignet Gouverneuren med Sancho Pansa.