Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-04-22
For Muligheden af akustiske Kommunikationsmidler tale Biots Forsøg med at befordre Lyden gjennem faste Legemer og gjennem Luften i lange Rør. Disse Forsøg ere blevne anstillede. med de cylindriske Rør, som i Paris ere anlagte til Vandledning. Med Hensyn til Lydens Hurtighed erholdt man den Vished, at dens Befordring gjennem Rørene var ti Gange hurtigere end igjennem Luften. Rørene, ved hvis Hjælp Biot vilde erfare, i hvilken Frastand, Tonerne vare hørlige, havde en Længde af 1039 Aards. Han havde stillet sig ved den ene Ende af disse Rør, og en Ven, der var ham behjælpelig i hans Forsøg, ved den anden. Uagtet de talede ganske sagte, forstode de hinanden saa vel, at de kunde samtale om Alt, hvad der angik deres Forsøg. Denne Maade at tale paa med en usynlig Nabo var saa overraskende, at den satte dem begge i Forhavselse, endskjøndt de kjendte Aarsagen dertil. Jmellem Spørgsmaal og Svar henrandt kun en kort Tid, thi dertil udfordredes kun 5 1/2 Sekund, uagtet Afstanden som sagt var 1039 Aards. Knaldet af en ved den ene Ende affyret Pistol foraarsagede endnu ved den anden Ende en stærk Explosion, og Luften blev derved voldsomt afsteddreven, at en Haand, som holdtes til Aabningen, blev smertelig berørt deraf, og et brændende Lys udslukket. Af de angivne Forsøg er det klart, at man kan forplante Toner i en saa at sige uendelig Frastand. Kan man ved blot at hviske gjøre sig forstaaelig paa 32 engelske Miil, saa har man vel Grund til at antage, at en tydelig Underholdning ved Rørledning i en Afstand af 30 til 40 Miil, maa være mulig. En Anvendelse af denne Theori vilde afgive de nyttigste og besynderligste Resultater. Saaledes kunde man fra den yderste Ende af en stor Stad til en aftalt Tid melde en anden ved den modsatte Ende en Efterretning, eller holde en Samtale med ham. Venner, som boede i forskjellige fra hinanden bortfjærnede Stæder, kunde forrespondere med hinanden ved Ord, og vilde let paa Stemmen kunne kjende deres gjensidige Jdentitet. Efterretningen om en Sygdom, om Tilfælde, om et Dødsfald eller om hvilkensomhelst anden vigtig Begivenhed kunde man befordre i et Øjeblik. Der vilde intet være i Vejen for at en Geistlig, fra sit eget Kammer i Edinburgh, kunde tale til et andægtigt Broderskab i Musselburg, i Dalkeith, ja selv i Glasgow. Han kunde holde een og samme Prædiken i sit eget Sogn, og i næste Time i en Frastand af 40 Miil. Det vilde endelig slet ikke være upassende, engang at forsøge, hvad Virkning en usynlig Taler vilde gjøre paa sit Auditorium. Gik man frem efter analoge Grundsætninger, vilde heller intet være lettere, end Anlæggelsen, af et Apparat til Forstærkning af Stemmens Omfang, saaledes, at man kunde gjøre den hørlig i en Forsamling af flere tusinde Personer, hvilket i mange Tilfælde ufeilbarlig maatte være af stor Nytte. Kort sagt, Efterretningen om alle Opdagelser og om alle vigtige Begivenheder kunde inden en Time være udbredt fra den ene Ende af det forenede Kongerige til den anden. Man troe dog ikke, at et saadant Project var chimærisk eller uudførligt. Biots Forsøg ere afgjørende, og da det er beviist, at den svageste Hvisken lader sig forplante i en Frastand af Miil, uden i mindste Maade at tabe sin Jnten sitet, saa er det udenfor al Tvivl, at dette med den sædvanlige menneskelige Stemme maatte være gjørligt i det mindste 20 Gange saa langt. Er det desuden ikke efter lignende Principer, at vi for nærværende oplyse vore Stæders Gader, vore Huses Jndre, For ikke 30 Aar vilde Jdeen til en Oplysning af vore Værelser ved en usynlig, undertiden i en Frastand af 6 Mile frembragt, Substants have forekommet Mængden ligesaa urimelig, som den nu i Forslag bragte Jdee. I Grunden er det slet ikke underligere at kunne lade sig høre 10,000 Mile borte, end ved Hjælp af et Teleskop at kunne skjelne langt bortfjærnede Gjenstande saa nøje, som om de kun vare faa Skridt borte fra os. Det eene lige saa vel som det andet, stemmer overens med Naturkovene, og har Mennesket een Gang en kjendt disse Love, saa maa han søge at drage Nytte deraf, idet han lader dem tjene sine Fornødenheder. Hvad Teleskopet er for Øjet, de ville Telegraferne, eller rettere de alustiske Rør være for Øret, og saaledes ville da begge dis, Sandser, der bidrage det meste til vor Fornøiels og til vor aandelige Uddannelse, tjene os i saa høi en Grad som det kun er muligt. - (PappeLesefruchte 1826, 1ster Band.)Et i sit Slags fuldstændigt og interessant Værk er: Zauberbibliothek, oder von Zauberet Theurgie und Mantik, Zaubern, Hexen, unHexenprocessen, Damonen, Gespenstern &c. VoG. K. Horst. Deraf udkom 5te Deel, 1825. 8. Med 6te Deel sluttes Værket. Versuch einer Entwickelung der Grundbegriffe der Meteorsteine und Darstellung der vor zügligsten Hypothesen, ihren Ursprung betreffend. Von H. Kratter. 1825. 8. Wien Jndeholder Udtog af v. Chladni's og v. Schreiders bekiendte Skrifter, og nogle senere Afhandlinger i de meest læste Tidsskrifter. (Held Jahrb. d. Liter. 1825. Dec.)