Berlingske Tidende, 1804-08-20
Til November Maaneds Udgang 1807 kan Premiern æskes, og agter Selskabet, ligesom det seer Nytten heraf tiltage, at udsætte disse Premier oftere. 1. Da det er bekiendt, at et af de første og vigtigste Skridt til Jordbrugets Forbedring bestaaer i det skadelige Vands Afledning fra Agre, Enge, Moser, Veie med, saa udsætter Selskabet sin første Guldmedaille eller 100 Rdlr. a. For det efter Listens Bekiendtgiørelse ved skadende Vands Afledning forrettede største og vigtigste Arbeide. For det næst største den anden Guldmedaille eller 50 Rdlr. For det næste den største Sølvmedaille eller 20 Rdlr. For at gjøre Samæskningen desto almindeligere, har Selskabet intet bestemt Antal af Grøfter m.v. villet foreskrive, hvoraf følger, at Selskabet derimod forbeholder sig, at sætte Priis paa de giorte Arbeider, hvorfor Premieaskes, og at belønne dem i Forhold til deres Vigtighed saavel i sig selv som i Ligning til de andre. J Attesterne maatte dog el allene Grøvternes Længde, men og Brede og Dybde nøie antegnes, paa det sammes Kubik. Jndhold derefter kan beregnes. Saa maatte og der meldes Størrelsen af det fra Vand befriede Stykke Land, og hvortil man agter at bruge samme, uden hvilke Omstændigheder der ikke paa Æskningen vil blive agtet. Hvor Stedernes Beliggenhed giver Anledning til at indrette Vandledningen saaledes, at visse Enge og Moser, til Frugtbarhedens Forøgelse, kan sættes under Vand, og igien befries derfra, naar man vil, vil denne Omstændighed ved Bedømmelsen tages i Betragtning. Da disse Premier udsættes allene for det overflødige og skabende Vands Afledning, saa tvivler Selskabet derimod ikke paa at jo Vedkommende ved slige Arbeider sørger forat beholde eller indrette de for Kreaturene fornødne Vardingssteder i Markerne, hvilket da ogsaa i Attesterne maatte forklares. Disse Premier udsættes særskilt for Dannemark og for Norge. Proprietairer kunne ikke æske disse Premier med andre, undtagen de ved Attesterne vilde tilstrækkeligen bevise, at deres Bønder intet Hoverie ved Arbeidet have forrettet. Enkelte Bønder have ei allene Ret til at samaske til de ovenanførte Premier; men, til desto større Opmuntring forde mindre Formuende iblant dem, sættes end videre følgende Premier: For den Bonde, som ved Vands Afledning i ommeldte Tid forretter det største Arbeide, hvilket dog er mindreend det, hvorfor de større premier vindes, 15 Rdlr. For det næde 10 Rdlr. Disse smaae Premier udsættes for Bønder og Huusmænd i Dannemark, samt for Huusmænd i Norge De udsættes særskilt for ethvert af de 7 geistlige Stifter i Dannemark, samt for ethvert Stift for sig i Norge. Alle disse Premier æskes inden 1ste December 1805, og agter Selskabet oftere herfor at udsætte Premier. Da der findes paa mange Steder Moser og vandsyge Strækninger, hvis Udgravning kan overgaae en enkelt Mands Kræfter, og Selskabet gjerne ønsker, at enten flere i Selskab eller hele Byer vilde i samme Tilfælde med forenede Kræfter arbeide herpaa, saa udsætter det paa lige Vilkaar: c. 100 Rdlr. for det af en Bye eller af flere Personer, som have arbeidet i Selskab, ved skadende Vands Afledning forrettede største Arbeide. For det næst største 50 Rdlr. For det næste 20 Rdlr. Disse Premier udsættes særskilt for Dannemark og for Norge. I Attesterne maae meldes, hvor mange Mænd der have taget Deel i Gravningen, og om de alle der have lige Deel eller ikke, og i dette Fald, hvori da Forskiellen destaaer. Paa ovenstaaende Vilkaar udsætter Selskabet ligeledes: d. For det efter Listens Bekiendtgiørelse ved skal dende Vands Afledning i Jsland, især til Befordring af Agerdyrkningen og Græsmarkernes bedre Rygt, forrettede største Arbeide sin største Sølvmedaille eller 20 Rdlr. For det næst største 15 Rdlr. For det næste 10 Rdlr. Disse Premier æskes inden December Maaneds Udgang 1805. ee. For ligesaadanne Arbeider, gjorte i Nordlandenne og Finmarken, udsættes paa lige Vilkaar tre Premier af samme Størrelse, og som æskes inden samme Tid. 3. Da det tiener til meget Besparelse af Jord, og det i adskillige andre Henseender kan vise stor Nytte, naar i Stedet for de sædvanlige Brakgrøvter, og andre aabreGrøvter til Vands Afledning fra Ager og Eng, bleve anlagte bedækkede Grøfter; det er saadanne Grøfter, som ere opfyldte enten med Grene eller med Steen, eller med Hvedehalm til Vandets Gennemløb, og ovenpaa ere belagte med saa megen Jord, at derudi kan pløies og saaes; saa udsætter Selskabet : For den største Mængde af saadanne Grøvter, ikke mindre end 600 Favne, den anden Guldmedaille eller 50 Rdlr. Jkke mindre end 300 Favne, den første Sølvmedaille eller 20 Rdlr. Jkke mindre end 200 Favne, 15 Rdlr. Det maae vises, og ved paalidelige Attester godtgiøres, hvorledes disse Grøvter ere anlagte, af hvilken Dybde de ere, hvor brede oven og neden til, hvormed de ere fyldte og hvor mange Tommer Jord der er paalagt, og fornemmeligen, at de fuldkommen efter Hensigten trækker Vandet og holder saa tør, som udfordres. Premierne kunne askes til Aarets Udgang 1805. Om disse Grøfters Anlæg kan erholdes Efterretning i Hr. Doctor Begtrups bemærkninger om det engelske Jordbrug. Ogsaa findes en Beregning over hvad de her i Landet ville koste, i 12te Hefte af Magazin for Næringstanden. 9. For den, som efter Hr. Professor Strøms Underretning om den islandske Mos eller Fieldgræsset, Mariegræsset og Geitnaskoven, hvilken Underretning af Selskabet i Aaret 1785 ved Trykken er bekiendtgjort og uddeelt, indsamler den største og bedste Mængde af disse 3 Mosarter, og deraf, efter Fornødenhed, giør den største Brug i Huusholdingen, udsættes særskilt for hvert Stift i Norge følgende Premier: For den største Mængde 20 Rdlr. For den næste Mængde 10 Rdlr. Æskningerne maae geleides med paalidelige Attester, et allene om den indsamlede Mængde, men og om sammes Brug og Anvendelse i Huusholdingen. Selskabet vil tillige paa en passende Maade udmærke dem, som bevise at have anviist Almuen i at tillave forbemeldte Mosarter til spiselige Levnetsmidler. Ligeledes ville de, som deraf have ladet indsamle, og, med eller uden Blanding, tillave Grød eller Brød, for dermed at bespise Fattige fra Fieldbøigderne, som gaae omkring og tigge, og paa denne Maade give dem Smag derpaa, særskilt blive belønnede. De indsendes inden Udgangen af Aaret 1805, og Premierne udsættes for flere Aar. 10. For den Bye eller enkelt Lodseier, som fra denne Listes Bekiendtgiørelse indtil 1ste November. 1805, ved Grøvtning og Rydning m.v. meest forbedrer det største Stykke Land ved og i den paa Holbeks= og tilgrændsende Amter beliggende Aaemose, udsætter Selskabet sin anden Guldmedaille eller 50 Rdlr. For det næst største Arbeide den første Sølvmedaille eller 20 Rdlr., og for det næste derefter den anden Sølvmedaille eller 10 Rdlr. Udi de medfølgende Attester, som maae være grundede paa Syn og Opmaaling, bliver at forklare, om Grunden er bleven forbedret ved Pløining, ved Glødnings eller tienlige Jordarters Paaførsel, ved Udsæd af Korn eller Kløver og andre gode og passende Fødeurter, hvilket alt Selskabet da vil tage i Betragtning ved Bedømmesen. Naar en heel Bye vil æske Premie, maae Bøndernes Antal i Attesterne udtrykkeligen meldes, og dersom nogen Proprietair til disse Premier vil indfinde sig til Æskning, maae det tilstrækkeligen bevises, at Arbeidet er gjort uden Hielp af Hoverie. Premierne æskes inden sidste December 1805. Selskabet agter saaledes i Fremtiden ved særskilte Premier at opmuntre Vedkommende til andre slige store og meget betydelige Mosers Opdyrkning i Rigerne. 11. a. For vel plantede, indhegnede og til Bestandighed fredede levende Gierder, opførte i Aaret 1804. udsættes for Dannemark: For den største Mængde, ikke mindre end 800 Favne, hver Favn til tre danske Alen, Selskabets anden Guldmedaille eller 50 Rdlr. For den næste Mængde, ikke mindre end 4000 Favne, 25 Rdlr. For den tredie Mængde, ikke mindre end 200 Favne, 15 Rdlr. Disse trende Premier udsættes ei allene for Byer, som dertil kan samæske, men desuden tillige særskilt for enkelte Personer i Dannemark, om de endog ikke ere Bønder. Paalidelige Atteste herom, grundede paa Syn, tagne for Løvfald, maatte indsendes til Selskabet inden den 1ste November 1808. Deri meldes tillige korteligen alle Omstændigheder, Vexten, Jorden og Fredningen angaaende. Plantningen maae ei allene være i det mindste fire Aar gammel, inden Premien kan æskes, men Attesterne maae desuden bevise, at den udgjør en sammenhængende Hække; thi uden denne Grad af Fuldkommenhed vil et levende Gier des Hovedhensigt, som er Fredning, aldrig opnaaes, En god Anviisning til levende Gierders Plantning findes i Høeghs Anviisning til et velindrettet Landbrug. Ved Premiens Bedømmelse vil Havn eller HvidtornsGierder, naar omstændighederne ere lige, faae Fortrin foralle andre Slags levende Gierder, Stikpalmen undtagen, med mindre det bliver beviisligt, at Jorden er tillod Havn eller Hvidtornens Plantning paa det Sted, hvor Gierdet, for hvilket Premien søges, er opført. For saavidt Pile plantes til levende Hegn, maae det bevises, at de ere til Kurvemager=Arbeide, og i Følge heraf vil den eller de, som bevise, at have afsat det største Antal Pile til dette Brug, fortrinlig komme under Betragtning, under forresten lige Omstændigheder. Om de til Kurvemager-Arbeide tienligste Sorter Pile gives Underretning i Professor Viborgs Priisskrivt om Pile, indført i det 6te Bind af Selskabets Skrivter. b. Paa lige Vilkaar, som foran er meldt, udsættes for Folk af Bondestanden følgende særskilte Premier: For den største Mængde, ikke mindre end 150 Favne levende Gierder, 12 Rdlr. For den næste Mængde, ikke mindre end 100 Favne, 10 Rdlr. Da disse Premier allene udsættes til større Opmuntring, for Bondestanden, saa beholde de Bønder, som i den foreskrevne Tid maatte kunne plante større Mængder, den samme Ret til at samæske med andre om de større Premier, som de hidtil have havt. c. Paa lige Vilkaar udsættes for Norge den anden Guldmedaille eller 50 Rdlr., for den største Mængde, levende Gierder, ikke mindre end 400 Favne 25 Rdlr. for næste Mængde, ikke under 200 Favne. 15 Rdlr. for næste Mængde, ikke mindre end 100 Favne. Attesterne maatte indsendes inden sidste December 1828. 12. a. For at befordre Indhegningers Varighed, Skovenes Besparelse, og tillige, saavidt mueligt, en nyttig Steenrydning for Landmanden i Norge, finder Selskabet. det tienligt at opmuntre til Steengierders Sætning i bemeldte Rige, og giver derfor følgende Premier: For den største Mængde af gode og varige Steengierder, ikke mindre end 600 Favne, den anden Guldmedaille eller 50 Rdlr. For næst største Mængde af saadanne Gierder, ikke mindre end 4000 Favne, 300 Rdlr. For næst største Mængde derefter, ikke mindre end 300 Favne, 20 Rdlr. b. De norske Huusmænd kunne ei allene indfinde sig til Æskning med andre til bemeldte 3 Premier med de halve Mængder, nemlig: med 300, 200 og 150 Favne; men i Betragtning af deres mindre Evne udsættes for dem allene følgende Premier stiftviis: For den største Mængde af gode Steengierder, satte af en Huusmand efter Listens Bekiendtgiørelse, ikke mindre end 100 Favne, 12 Rdlr. For ikke mindre end 80 Favne, 10 Rdlr. For - - 60 - 8 - For - - 40 - 6 - Gierdernes Tykkelse eller Brede neden til maae være 5 Qvarteer i det allermindste. Høiden angaaende, da bør Gierderne være 7 Qvarteer, til 2 Alen over Jorden, og saaledes efter Omstændighederne paa skraa fra begge Sider opsættes, at de oventil blive i det mindste 1/2 Alen brede, og i øvrigt saa levne paa Siderne som mueligt. Da den ligeste Linie er den beqvemmeste og korteste, saa maae Gierderne sættes i saa lige en Linie, som Stedernes Beliggenhed vil tillade det. At Gierderne bør være faste, indseer enhver littelig selv, samt, hvor det udfordres, noget ned i Jorden anlagte. Det maae meldes, om Gierderne ere dobbelte eller enkelte, og i sidste Fald om de ere forsynede med Jordvold. Selskabet vil ved Bedømmelsen paasee, om de til slige Gierder brugte Steen ere tagne af en udyrket Eng eller Mark, som det for Rydningens Skyld helst ønsker. Og, hvor nogen betydelig Strækning af Land herved er renset fra Steen, maatte sammes Størrelse tilkiendegives. Ligeledes forlanger Selskabet at vide, om Skiegierder herved ere afskaffede, hvilket høiligen ønskes for at svare paa Skovene. Naar Premie for saadanne Gierder æskes, bør der medfølge tilstrækkelige og tilforladelige Attester, at Gierderne have alle forbemeldte Egenskaber, samt at de ere trofaste og satte alle i ovenmeldte Tid, og endelig, at de ere nye og satte af opbrudte Steen; thi for gamle Gierders Omsætning gives ingen Premie. Premien kan ikke æskes igien for de Steengjerder, som i foregaaende Aar ere blevne belønnede. Premien maae æskes inden December Maaneds Udgang c. Sta udsætter Selskabet af følgende Premier særskilt for Færøerne paa lige Vilkaar som for Norge, nemlig: for den største Mængde, ikke mindre end 200 Favne, 32 Rdlr. For næste Mængde, et mindre end 100 Favne, 20 Rdlr. For næste, ei under 50 Fagne, 10 Rdlr. For Æskningen maae indsendes inden December Maaneds U gang 1805. J. Og da nogle tusinde Tønder Sædeland ved en flittigSteenrydning tunne vindes endeg i Dannemark, saa usæl tes for dette Rige lige Premier som for Norge og paa lige Vilkaar, nemlig: For samme Mængder af dobbelte Steengierder, satte i Dannemark efter Bekiendtgiørelsen af dette. De dobbelte Stiengiver maatte nødvendigen ikke gyldes med Jord, men bestaae allene af Steen og oven paa bedækkes med Græstørv. Premierne for Dannemark kunne og vindes for enkelte Steengierder, naar de med en forsvarlig Jordvold paa den anden Side ere vel forsynede; dog regnes 2 Favne dobbelt Gierdelige med 3 Favne enkelt. Men da der paa nogle Steder, f. Ex, paa Bornholm, opsættes enkelte Steengjerder uden Jordvold, hvilket Selskabet ikke ansees for at være er varigt og trofast Hegn, saa maatte Attesterne herefter tydeligen forklare, at de enkelte Steengierder paa den anden Side med en forsvarlig Jordvold ere forsynede; thi i andet Fald kan ingen Premie derfor ventes. Ved Attesterne maatte det tillige tydeligen bevidnes, at Gierderne ere satte paa saadanne Steder, hvor de ikke i Tiden kunde blive til Hinder for Jordenes bedre Jnddeeling, og maae de altsaa være satte enten udvendigen om Markerne til Hegn imellem forskellige Byer eller enkelte Personer, eller omkring haver og Tofter, eller i Fald de sættes indvendigen imellem Markerne, da maae disse, om de ligge til een Bye forn paa holsteensk eller anden passende Maade være inddeelte i flere end tre Parter, og om de tilhøre en enkelt Mand, da maae han forud være udskiftet af Fælledskab, og saal des være sat i Stand til at kunne vedligeholde Jndhegningen paa sin afdeelte Jord efter en fordeelagtig og varig Plan. Di af kløvede eller sprengte Steen opsatte Gierder ville nyde Fortrin, naar alle øvrige Omstændigheder ere lige. Ved Bedømmelsen bliver ei allene Gierdernes Længde, men Brede og Høide med videre, betragtet, hvorfor alt saa kant tydeligen i Attesterne maae være forklaret, som inden sidste December 1805 maatte indleveres.