JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-12-24
En Bogbinder i London blev nylig en Efterm. tilsendt 1800 Bind, lutter Taschenbücher, med Ordre at de absolut skulde gjøres færdige til næste Formiddag Kl. 10, da saa en Skipper, der skulde have dem med sig, afgik til Amerika. Bogbinderen, der har 300 Svende, og desuden betjener sig af endeel nyopfundne Maskiner, havde Bøgerne færdige præcis paa Klok(Jtzh. Av.) keslettet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-12-24
Fra Milford meldes under 3die ds., at der paa Kysten og i Omegnen af St. Gowans Head er opdreven en Mængde Skibsvrag, saasom Master, Spirer, Takkelage, Planker, og Stumper af et Dampskibs Skovlehjul.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-12-24
Ved et Aldermans Valg for Districtet Aldgate i London indtraf nylig, som man veed, det hidtil uhørte Tilfælde, at Valget faldt paa en Jsralit, en meget anseet Kjøbmand ved Navn Salomon; men den 3die de, holdt alle Londons Aldermans en Forsamling, hvori dette Valg blev erklæret ugyldigt, fordi Hr. Salomon nægtede at underskrive den sædvanlige Tiltrædelses-Erklæring, der endeer med de Ord: "Saa sandt som jeg er Christen." Maaskee vedtages der i denne Anledning i næste Parlement en Forandring i den bestaaende Lov; men for denne Gang kan Hr. Salomon ikke blive Alderman.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-12-24
Ved Hestevæddeløbet i Chester indtraf for nogle Uger siden et besynderligt Tilfælde. En ung Hingst sprang over Touget, og tørnede sammen med en Dragonofficeer, ved Navn John Miller, mod hvis Hjelm den slog sin Hjerneskal itu, uden at Officeren kom til mindste Skade. For Fremtiden kan det ikke mere hedde: "saa reen som Solen, thi Astronomerne have bemærket, at den for Tiden har mange Pletter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-12-24
J Sarsena paa Corsika lever en Mand, ved Navn Colonna, der længe har været anseet som en stor Prophet, fordi han var saa klog at spaae Ting som efter al Formodning maatte skee. Nu er han gaaet et Skridt videre og har forudsagt, at nogle Personer, der ere begravede i et lille Kapel, skulle staae op inden Udgangen af December. Man kan begribe, at hans Prophet=Anseelse vil være forbi i Begyndelsen af Jan.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-12-24
En 13aarig Reapolitannerinde, Teresa Ottavo, der kalder sig Eleve af Paganini og Beriot, er traadt op som Violinspillerinde i Wien, og har strax vundet et overordentligt Bifald ved sin sikkre og elegante Udførelse af et Thema, hvortil Beriot har componeret Variationer, hvilke hun ogsaa udførte med en Færdighed og Bravour, der gav hende Navn af et virkelig musikalsk Underbarn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-12-24
En ungarsk Skrædermester, Anton Zok, har, i bil ter Græmmelse over den mageløse Uvidenhed og Kunstens Grunde, der hersker iblandt hans Laugsbrødre, som skamfere det menneskelige Legeme paa den uforsvarligste Maade, udgivet et Værk og Skræderkunsten. Det er forsynet med 23 steentrykte Figurer, og afhandler Maaltagning, Maalinddeeling og de forskjellige Klædningsstykkers Snit, men udbreder sig især, med megen Grundighed over Beenklædernes Natur og Bestemmelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-12-24
"Wiener "Allgemeine Theaterzeitung meddeler næsten i ethvert Rummer forskjellige Beretninger, som benævnes "brogede Sager fra Nutiden, og som i Almindelighed indeholder en meget broget Blanding af Underværker, der næsten see ud som lutter Logne, hvis man, som Slagtermester Næve i Rosenkildes dramatiske Skræder skulde sige sin "dømmekraft derom. Saaledes fortaltes for nogle Aar siden, at en Sjouveri Kjøbenhavn havde baaret en stor Stud omkring Hesten paa Kongens Nytorv. Hvis det er sandt, bekræfter det sig atter, hvad saa ofte er sagt: "Vi Danske lægge sjelden Mærke til vore egne store Talenter, før de Fremmede gjøre os opmærksom derpaa; thi bemeldte Sjouver og Stud, som have gjort en stor Effect i Wien, ere blevne aldeles ubekjendte i Kjøbenhavn. Nu fortæller atter C., (saaledes kaldes Med deleren af alle disse "brogede Sager" sig) som maa staae i en meget udbredt Correspondence med Personer, der heldigen gaae paa Jagt efter det Overordentlige, at der i Kjøbenhavn lever en pensioneret Officeer, som ikke blot selv har en beundringsværdig Færdighed i Schachspil, men endogsaa har lært, en toaars Dreng saaledes at spille Schach, at han gjør de meest udmærkede Spillere mat. Vel have vi mange pensionerede Officeret, men besynderligt er det dog, at vi ikke have hørt noget om denne overordentlige Pensionist. Samme C. fortæller ogsaa, at der i Kjøbenhavn er en Hattemager, som gjør Hatte af Peltsværk, hvilke skulle overgaae Filtehattene i Skjønhed og Varighed. Den ne Mand kjende vi heller ikke noget til, og det er mærkværdigt, at hans Rygte er kommet til Wien længe før det har aabenbaret sig i Adresseavisen. (S. Bl.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-12-24
Den berømte italienske Sangerinde Mad. Lalan, de vil gjøre en Reise til Norden, og har isinde at lade sig høre i Kjøbenhavn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-12-24
Tydsklands første Jernbane med Dampkraft er den 7de Decbr. bleven aabnet med stor Høitidelighed. Den gaaer imellem Nürnberg og Fürth. Tre Prøvefarter foretoges bemeldte Dag, stedse med propfyldte Vogne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-12-24
Churprindsregenten af Hessen har ophøiet Grevinde Schaumburgs (Regentens Gemalinde til venstre Haand) to Sønner af første Ægteskab (med Capt. Lehmann) i Adelstanden, under Navn af von Scholey.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-12-24
Saalænge Kongen af Bayern er udenlands, skal der bedes for ham ikke blot i Kirkerne men ogsaa dag lig i alle Skoler førend Underviisningens Begyndelse, J Preussen er forbudt alle Skrifter af Guzkow, Mundt og Laube, ikke allene de allerede udkomne, men ogsaa alle deres tilkommende Skrifter. Berlin den 26de Novbr. "J vor Hovedstads Theaterhistories Annaler vil Aftenen den 23de Novbr. i lang Tid erholde en høist mærkværdig Plads. Tildragelsen, der med Rette forundrede og indigneerte vor Hovedstads Beboere, var følgende: Directeuren forden Königstadter Skueplads tillod sig, paa en mere end lidenskabelig Maade, at trettesætte en Tilskuer paa en af de første Pladser - Søn af en agtet borgerlig Familie her i Staden - da Denne, ligesom mange andre Tilstedeværende, ved Stykkets Slutning yttrede sin Misbilligelse paa en lydelig Maade. Alle de Tilstedeværende fandt sig fornærmede ved denne Vilkaarlighed af Directeuren, og Hundrede fordrede med lydelig Stemme Fyldestgjørelse herfor. Denne blev givet det forsamlede Publikum paa en tilfredsstillende Maade, da vor hidkaldte Politiechef, Geheime Krigsraad Gerlach, lod den allerede fra Thalias Haller emigrerede Directeur opsøge af udsendte Officianter ved Sikkerheds=Authoriteterne, bringe tilbage og gjøre offentlig Afvigt fra Scenen. Da dette var skeet, vendte Præsidenten sig til den urolig blevne Forsamling, formed passende, men alvorlige Ord at betyde den, at efterat den forlangte, billige Satisfaction var given fra Fornærmerens Side, maatte han advare dem om (Klokken var allerede 9 1/2, at Enhver nu rolig forlod Skuespilhuset, hvilket ogsaa med den største Beredvillighed skeete, under et Hurra for den almeenagtede Præsident. "Siden 1815 skrives der under 30te Novbr. fra Coblenz: da Ulvene viste sig flokkeviis her og i Omegnen, kan man ikke mindes at have seet saa mange af disse Dyr, eller saa nær ved Staden, som i Aar. De spadsere ved høi lys Dag gandske ugenerede over Marken; godt er det endda, at vi have Mure omkring Coblenz, ellers vilde de sikkert nok ogsaa trænge indi Staden og aflægge dHrr. Jagtforpagtere et Besøg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-12-24
En fra Neuendorf til Coblenz ved Nattetider hjemvendende Rytter er endogsaa bleven overfaldet af Ulve, og berøvet sin Hest."J Hamborg er forrige Tirsdags Aften en 76aarig velhavende Borgermand og hans 66aarige Huusholderske blevne myrdede med Knivstik af en Arbeidsmand, som nylig var bleven udpantet af den Gamle for mislig Huusleiebetaling. Morderen var derpaa gaaet hjem og havde skudt sig selv.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-12-24
Paa det Hamborgske Theater gives i denne Tid italienske Forestillinger af Madame Mees Mase, Primadonna i Neapel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-12-24
Som bekjendt har Naboriget for et Par Maaneder siden tabt en af sine djerveste og ædleste Patrioter, en uforfærdet Kæmper for Publiciteten og Trykkefriheden, Grev Adlersparre. Hans Liig bares til Graven af Soldater, og fulgtes af sørgende Bønder samt næsten hele Folkemængden i den Stad (Christianshamn) hvor han døde. Blandt de mange Lovtaler, som blev holdt ved den Afdødes Grav, gjorde nogle Ord af en gl. Bonde dybest Jndtryk. "Almuen i Sverrig - sagde han, havde nu mistet sin paalideligste Støtte." Jfølge den Afdødes Begjering var Prinds Carl Augusts Portrait lagt paa hans Bryst, da han bares til Graven, og paa Kisten stode hans sidste Ord: "O mine Elskede, O mit Fædreland!"
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-12-24
Til den ostfrieslandske Øe Baltrum er inddrevet to til et Stykke Vrag fastsurrede Sømænds=Liig, det ene syntes at være en Mand paa c. 50, det andet paa omtrent 20 Aar, og efter alle Kjendemærker vistnok Fader og Søn. Begges Linned var mærket T.K. R. og P. K. R.Den strandede frederikshavnske Jagt "Georgine, ført af Capt. L. C. Nielsen og tilhørende Hr. F. Rørby, var ladet med 60 Tdr. Østers og bestemt til St. Petersborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-12-24
J Altona blev for nogle Dage siden en Vertshuusholder, der forhen har været Arbeider i Mønten arresteret for at have solgt uprægede Møntstykker, som han naturligviis havde stiaalet. Hans unge Kone tog sig det saanær, at hun druknede sig. J denne Anledning bemærkes, at der i den Altonaer Mønt ere forTiden 60 til 70 Arbeidere beskjæftigede med at omgjøre Guld- og Sølvbarrer til de saa meget yndede danske Frederiksd'orer og Species.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-12-24
Det Flensborger Publikum ønsker sig i Jtzehoer Avis underrettet om, hvorfor den afgaaede Regnskabsfører for den Gotthardske og Anna Hansenske Stiftelse H. Sommer, har siddet arresteret omtrent et Fjerdingaar og nu er løsladt. Man siger, at der er befunden en Cassedefect hos ham af 6 til 7000 Rdr., som ved Caution og Subskription er bleven berigtiget.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-12-24
J Anledning af den til den danske Regjering indgivne Ansøgning om Tilladelsen til at anlægge en Jernbane mellem Hamborg og Lübeck, hedder det i Kieler Correspondent No. 95. "Det var det samme, som at Kongen af Danmark skulde give Nøglen fra sig til Øresunds Told, der aarlig indbringer henved en Million Speciesdaler. Hvad vilde man paa Hamborgs eller Lübecks Børs ansee den Kjøbmand for, som af en Anden forlangte Nøglen til hans Pengekasse, J Politik som i Handel gielder kun Fordeel mod Fordeel. Altsaa: Hvad kan Lübeck give Danmark til Erstatning for den forlangte Tilladelse?"
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-12-24
Avertissementer af Kjøbenhavns Adresavis: Gud vil hisset skjænke vor afdøde Moder den Sallighed, som Jorden ei kan give den gamle Troende." – "Ær met af en fiin Klædes Mandsfrakke er bortkommet." – "Riberholt & Fase tage sig den Frihed, at anbefale deres Friseurstue, hvor der klippes og friseres saavel i som ud af Huset." – "En Mand, der har tilbragt sin Ungdom ved Kunststudium, seer sig med et svagt Legeme uden Erhverv, og anbefaler sig desaarsag til reflecterende Forsørgere. – "En Kone søger et Sted at gjøre reent paa. - En Enke ønsker sig hos en Enkemand, eller i et andet Fag."- Schillers Wallenstein, dude-Udgave, er tilkjøbs for billig Priis af Mangel paa Plads Forlangte Jndrykkelser. Til T. J. Som forhen, vedbliver De med Usandheder, Fordreielser, af mine Ord, Sarcasmer o. s. v. at bestride mig. Hvormed beviser De, at jeg hoverer i Seiersglæde hvergang en Embedsmand giver en offentlig Skandal? Hvormed, at naar en Ulykke rammer Fødelandet, jeg da et tænker paa andet endat skaffe mit graadige Rethaveri ny "Næringe? Hvormed af en Statsembedsmands Utroskab er Vand paa min Mølle? - Efter en Tidlang at have taget Dem af de utroe Statstjenere, som have bestiaalet Statscassen eller Deres Medborge, res Lomme, affecterer De nu Afskye for dem og deres Handlinger. Efter at have viist den høieste Ringeagt for Bonden, vil De bilde os ind, at De er en Patriot. Efter at have kaldt mig en god Borger, søger De ved Mottoet i Deres n.f. Skrivelse at gjøre mig mistænkt hos Regjeringen. Efter paa alle muelige Maader at have villet forbløffe mig, og end- og truet med, ikke at slippe mig, trækker de Dem nu tilbage!! Hvad viser alt dette, Mon andet, end at det kun var Dem om at faae Munden lukket paa mig, og at De ikke længere seer Dem istand til at forsvare den Ufeilbarlighed, De, i Følge hvad De har skrevet, tillægger Embedstanden, Men det forsikkrer jeg Dem: saalænge mine Øine ere aabne, saalænge de mange Exempler paa moralsk fordærvede Embedsmænd vedblive, saalænge Bonden anseer Foræringer som det sikkreste Middel til at opnaae sine Hensigter, saalænge, siger jeg Dem, skal ikke heller min Stemme forstumme, og jeg haaber den skal ikke lyde som en Røst i Ørken. Hvad hjælpe Stænder, hvad hjælper Regjeringens bedste Villie, saalænge saa mange Embedsmænd vedblive at give Nationen de forargeligste Exempler paa Utroskab, Sløvhed i Embedsførelse, slet Oeconomie o. s. v. Men Gud være lovet, vi ere i Besiddelse af den sande Trykkefrihed i Danmark. – Har ogsaa dette varet Dem forlænge, beder jeg mig undskyldt, at min Tid ikke altid tillader mig, at svare strax. Aldebertsminde, den 15de Debr. 1835. C. Dalgas.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-12-24
Bekjendtgjørelser. Søndagen den 27de December afholdes et af de smaae Baller i Selskabet Polyhymnia, hvortil Adgangskort for Fremmede, 1 Rbd. pro persona, kunne afhentes hos Kjøbmand J. Meulengracht. Ballet begynder Kl. 7.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-12-24
Balinspectionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-12-24
Auction over Keilstrupgaard. J Følge Reqvisition, grundet paa Forlig og Udlæg, bliver Keilstrupgaard, beliggende i Wedslet Sogn, Woer Herred, stillet til een Auction, for derved absolut at bortsælges, Mandagen den 18de Januar 1836, Formiddag Kl. 11, paa Gaarden. Denne, som staaer for Hartkorn 5 Tdr. 3 Fdkr. 1/2 Alb. Ager og Eng, har et Areal af omtrent 100 Tdr. Land geometrisk Maal. Agerjorderne ere lerede og leermuldede, af god Bonitet, skikkede til enhver Slags Sæd. Den aarlige Udsæd har forhen været 9 Tdr. Rug, 20 Tdr. Byg, 25 Tdr. Havre, 2 Tdr. Bælgsæd. J Aar er 6 Tdr. Land besaaet med Raps, som staaer godt, Engene afgive omtrent 70 Læs Høe aarlig. Noget af Jorden er bevoxet med Skov eller Krat. Tørveskjær haves i Overflødighed. Ved Gaarden holdes 7 til 8 Heste, ligesom der hele Aaret kan fodres og græsses 30 Fæehøveder og 20 Faar med Yngel. Gaarden ligger i en af Jyllands smukke, gode og frugtbare Egne, 2 Mile fra Kjøbstaden Horsens, 4 Mile fra Aarhuus, og 1 Miil fra Skanderborg. Dens Bygninger, som i Brandkassen ere forsikkrede for 4,500 Rbd. Sølv, ere særdeles gode og velvedligeholdte, og afgive en fortrinlig solid og beqvem Boepæl, da Stuehuset, som er grundmuret og teglhængt, er indrettet til Beboelse af en Familie uden for Bondestanden. Med Gaarden, som strax kan tiltrædes, følger Sæd og Fourage. Lysthavende indbydes. Woer og Rim Herreders Contoir i Horsens, den 21de December 1835. Bernth.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-12-24
Fjerde Classe. No. 2.10 Rigsbankskilling Sølv. 1835. Jeører Peter With, Kongelig Majestæts Landsover-, samt Hof og Stadsrets=Assessor, Herredsfoged og Skriver i Bjerre-Hatting Herreder, Gjør vitterligt: at, efter Begjæring af Landvæsens-Commissair Købke i Braae, som committeret Skifteforvalter i Stervboet efter Jørgen Nielsen Møller og Hustrue Ane Cathrine Rasmusdatter af Boller Overmølle, indstævnes herved, ifølge den fornævnte Landvæsens-Commissair Kobke, under 25de Septbr. d. A. allernaadigst forundte Kongelige Bevilling, Den eller De, som maatte være i Besiddelse af en af Søren Andersen paa Schiuflund Mark til Jørgen Nielsen Møller i Boller Overmølle, udstædt Obligation, lydende paa 250 Rbd. Sølv, og hvorved mueligen er givet 1ste Prioritets Panteret i Søren Andersens, efter Skjøde af 28de Juni 1805, tilhørende Huus paa bemeldte Schiuflund Mark i Raarup Sogn, Weile Amt, der staaer for Ager og EngsHartkorn 2 Skpr., til dermed at fremkomme, deres Adkomst til samme at beviisliggjøre, for Bjerre-Hatting, Herreders Ret, som holdes paa Tingstedet i Bjerre Bye, Weile Amt, den første Retsdag i April 1837, om Formiddagen Kl. 10; thi i modsat Fald vil forbemeldte Obligation eller Panteobligation ved Dom paastaaes mortificeret, Alt efter den i Retten herom nærmere gjørende Paastand. Forordningen af 3die Juni 1796 har afskaffet Forelæggelse eller Lavdag. – Til Bekræftelse under min Haand og Segl. Daugaarden, den 13de November 1835. With. (L. S.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-12-24
Ved Proclama, der er læst ved Horsens Byetingsret, og vil blive læst i den Kongelige Landsoverret i Wiborg, ere Creditorerne i Stervboet efter afdøde Adjunct ved Horsens lærde Skole, Sammel Nicolai Madsen Hildach, indkaldte med 12 Ugers Varsel til for undertegnede Skifteret at anmelde og bevise deres formeentlige Fordringer; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Skifteretten i Horsens, den 4de Decbr. 1835. Ræder. Justenborg, beliggende i Skandrup Sogn, Hjelmslev Herred, 1/2 Miil fra Skanderborg, tæt ved Landeveien imellem denne og Horsens, kan underhaanden faaes tilkjøbs til Tiltrædelse 1 April 1836. Gaarden, som staaer for contribuabelt Hartkorn 5 Tdr. 5 Skpr. Skovskyld 1 Skpe., hvoraf Konge-Kirke-Korn- og Qvægtienden ere indkjøbte, har et Areal af circa 200 Tdr. Agerland, Enge til 100 Læs Høe, som ved ubetydelig Bekostning vil kunne bringes til næsten det dobbelte, overflødigt og fortrinligt godt Torveskiær, samt Ellehugst, som ved ordentlig Behandling altid vil kunne afgive overflødigt Sommerbrændsel, og afhielpe mange Fornødenheder ved Gaarden. Udsæden, som ved fortsat Flid meget kan udvides, har sidste Aar været 8 Tdr. Land med Raps 22 Tdr. Rug, 18 Tdr. Byg, 40 Tdr. Havre, 2 Tdr. Erter, 2 Tdr. Boghvede og 20 Tdr. Kartofler, Besætningen bestaaer for nærværende Tid af 8 Heste, 8 Trækstude, 16 Køer, 22 Handelstude og andet Ungqvæg, samt 36 Faar. Bygningerne, ialt 85 Fag Muur og Bindingsværk, afgive ikke allene en beqvem og behagelig Boepæl for en Familie uden for Bondestanden, men have ogsaa beqvemme Jndretninger til Jndstaldning af Heste og Qvæg, hvortil Gaarden i Mands Minde formedelst sine Beqvemmeligheder har været meget søgt af reisende Heste- og Qvæghandlere. – Mergel haves i Overflødighed og paa saa beqvemme Steder i Marken at det neppe kan tænkes ønskeligere, hvorfor ogsaa denne Bedrivt er dreven med saamegen Flid i de sidste Aar at omtrent de Totrediedele af Marken er bleven merglet, hvorved en Frugtbarhed er tilveiebragt som overgik selv de dristigste Forventninger. A sige mere til denne sufficante og behagelige Eiendoms Anbefaling ville være overflødigt. Liebhavere ville bedste overbevises om dens Værd ved at tage samme i Øiesyn. Justenborg, den 12te Decbr. 1835. N. Hviid.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-12-24
Jorde-Gods. J en af Jyllands frugtbare Egne er en meget ved bygget Hovedgaard at faae tilkjøbs. Den kan tiltrædes naar forlanges, og en stor Deel af Kjøbesummen blive staaende i Eiendommen. Besætningen kan for Tiden være til henved 100 Køer, men kan meget udvides ved Opdyrkning og Mergel, som haves i Overflødighed i Banker, med gandske tyndt Overlag.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-12-24
En stor og indbringende Frugthave er vel vedligeholdt; Fiskeriet er ikke ubetydeligt, og Afsætningen af Producterne let. Jorderne ere næsten alle skikkede til Raps. Det nærmere meddeles af Justitsraad Fielstrup paa Sindinggaard pr. Holstebroe, hvorhen Lysthavende helst personlig ville henvende sig for, i Følgeskab at besee Eiendommene. Den Huusleilighed Hr. Capitainlieutenant Fønss beboer i Smedemester Wollenbergs Enkes Gaard paa Skolegade her i Byen, er til førstkommende Paaske Flyttetid at faae tilleie. Det nærmere desangaaende afhandles med Undertegnede. Aarhuus, den 23de Decbr. 1835. Hert.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-12-24
De Værelser i Mad. Jordans Gaard paa det store Torv her i Byen, der for Tiden beboes af A. Fussings Enke, ere til førstkommende Paaske Flyttetid at faae tilleie. Aarhuus, den 23de December 1835. Hert.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-12-24
Galanterievare, fine og simple saasom: Semidor's Signeter, Uhrkjæder, Øxelokker af forskjellige Slags, Guld- og couleurte Brodere=Perler, samt flere Slags Perler, Frugtknive, fine og simple Saxe, fine Penneknive samt flere Sorter Knive, Bord klokker, Jagtflasker, Knaldhætter, Visitkort, Tegnebøger, Farvelader, Tegnetusk, Blyanter, fine og simple, store og smaae Skildpaddes Kamme, Hornkamme, Dametasker, fiin lugtende Sæbe, Lavendel, fineste Ean de Cologne og middel Sort, Dominospil, fine og simple Buxe seler, Syæsker, Probeer Messing Gradestokke, Dukker, paaklædte og upaaklædte, Dukkehoveder, Beendler, Traad, Silke, Nøglegarn, Chatongs, Harmoniker, Accordia, Bordbørster, Haarbørster, Tandbørster, Reglebørster, præpareret Forsvamp, Synaale, a. a. faaes til billigste Priser muligt paa Frederiksgade No. 547 hos J. B. Gastbarini. Paa Grund af Bortflyttelse til Foraaret fra min iboende Gaard ved Sønder=Broe her i Byen, udsælger jeg særdeles billig følgende Vine paa Bouteiller, saasom: St. Julien, St. Estephe, Pauillac fra 12 til 15 Ls. Haut Sauterne, Barsac, Graves, Gl. Viin. . . . . . . – 7 14 - Medo . . . . . . . . . – 7 - 10 – Portviin, Madera. . . . . . – 24 – 30 –med flere andre gode Sorter Vine, Alt uden Bouteille; ligeledes cirka 3000 Alen ægte Christiansfelt, Bomuldstøi, endeel Steentøi og Glas-Vare, samt Alle til Urtekramhandelen henhørende Artikler, faaes ligeledes til yderst billige Priser hos Colding, den 16de Decbr. 1835. C. F. Müller.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-12-24
Vadmel til Stampning i Krud Mølle modtages som forhen af Jørgen Møller i Hospitalsgade i Horsens. Sammesteds kjøbes Hareskind til de høieste Priser. Paa Grund af at jeg har erfaret at mit tilforn indrykkede Avertissement, betræffende min nylig etablerede Handel, af Mange ikke er rigtig forstaaet, er jeg foranlediget til at lade nedenstaaende indrykke: