Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-11-15
Oversigt over Dagens udenlandske Nyeheder. Den Portugisiske Constitution er bleven fuldendet og antaget med den største Pomp; men Rigets indvortes og udvortes Lidelser og især Kongens personlige Lidelser ere derfore ikke forbie. –Ten 27de September Kl. 9 om Morgenen sendte Kongen sin Overstaldmester med 4 prægtige Stats vegne i de Cortes Pallast for at tilbyde dem til Deputationens Tieneste, hvilket Tilbud blev mod taget med meget biefald af Forsamlingen og har tilvendet den constitutionelle Konge flere Hierter, heele Hovedstaden end alle hans øvrige Handlinger siden den constitutionelle Regierings Begyndelse. Vognene sattes i Bevægelse Kl. 10 om Formiddagen med alle ceremoielle Attributer. Men de altsom først Kl. 2 til det Kongelige Pallast Qveluz, saa stort var Tilløbet af Mennesker af alle Stænder, som fulgte Toget til Fods, til Hest og til Vogns. J Qvedus var Kongen og heele Hoffet i Gallag Ministerne, Statsraadet, alle de høiere geistlige Embedsmænd og Generalitetet om gade Thronen, Da Don Fernand Thomas, som var Taleren for Deputationen holdt sin Tale til ham, saa gav Kongen fleete Tegn paa den største Tilfredshed, og da han kom til det Sted "Desuagtet staaer det Deres Majestæt frit at antage den constitutionelle Forening saa afbrød Kongen ham med de Ord "Jeg vil ikke bryde min Eed; Jeg har besøvret Constitutionens Grundsætninger og jeg vil ogsaa besværge den selv." Havde den offentlige Meening lydelig erklæret sig for Constitutionen ved Toget til Palladset Qvelus, saa var dette endnu meere Tilfældet ved Tilbagetoget. – Kl. 5 1/2 kom Deputationen tilbage til Staden under det tusindstemmige Udraab "Leve Nationens Souverainitet, leve Constitutioner leve den constitutionelle Konge! Paa alle de Pladser, hvor Toget passerede blev der afbrændt Fyrværkerier og da Natten begyndte, antændte Borgerne, som fulgte Toget, Fakler, og ledsagede det til de Cortes Pallads, hvis Forgaard var prydet med Træer. – Den 1ste October aflagde Kongen Eed paa Constitutionen. Hs. Majestæt begav sig i Kongelig Ornat, som var rigt besat med Ædelsteene og i en kostbar Statsvogn, hvis Alder skriver sig fra Begyndelsen af det forrige Aarhundrede fra Pallastet Bemposta i et høitideligt Optog til de Cortes Pallast. Uagtet det blev ved at regne, strømmede dog Folket til fra alle Sider for at bringe Kongen og den Kgl. Familie deres Vivat. Adelen, alle de høie geistlige og verdslige Embedsmænd, Statsraadet o. s. v. fulgte Toget i nogle hundrede Vogne og man har aldrig tilforn seet i Lissabon er saa pragtfuldt Optog. Den 1ste October var tillige en i en anden Henseende mærværdig Dag, da de to Regieringer i Poerto og Lissabon havde just paa samme Dag for to Aar siden tækket hinanden Haanden. Man havde derfore ogsaa sørget for at giøre Dagen saa høitidelig som muligt. Salver fra alle Fæstninger og Krigskibe forkyndte dens Frembrud. Tropperne vare opstillede i Rækker fra Palladset, Bemposta og til de Cortes Pallast, hvorigiennem Toget gik. Nogle Gader vare prydede med Buegange af grønne Greene, og fra alle Sider bleve der kastet Blomster paa den Kongelige Vogn. Kl. 12 1/2 kom Kongen til de Cortes Pallast, som allerede ved Dagens Begyndelse var besat af Folket. Men uagtet disse Høitideligheder og denne udvortes Glands saa er hverkon Kongen eller Staten frie for store Bekymringer. For det forste have de Valg af de nye Deputerede, som ere foretagne i fleere Egne af Riget tydelig viist, at mange af Portugals Jndvaanere ikke ynde Constitutionen. Det er vigtigt for Portugal at forbinde sig med Spanien for i fornødent Tilfælde at modstaae de udenlandske Magter; Men Spanien forlanger Aftrædelsen af Monteviden og Portugal at Fæstningen Olivenzaskal gives tilbage og med Brasilien ligger Portugal i en aabenbar Krig; man har nu ogsaa skyndet sig med at sende Efterretningen om at Kongen har besværget Constitutionen til alle de Brasilianske Kyster og til de øvrige Colonier, og hvad der er det ubehageligste for Kongen er, at hans egen Søn staaer i Spidsen for de oprøriske Brasilianere. Kongen har derfore udgivet et Decret, hvori han siger: Da jeg paa alle muelige Maader vil lægge for Dagen, at min Tænkemaade stemmer overeens med Nationens almindelige Meening, og da jeg derfore ikke kan andet end misbillige Kronprinsens Forhold, fordi han har overtraadt de almindelige Cortes Decreter, saa har jeg nu givet befaling til, at alle de sædvanlige Glædesbeviisninger paa Kronprinsens Fødseldag den 12te October ikke skulle finde Sted indtil han ved sin Lydighed mod Lovene og mine befalinger har igien gjort sig værdig til min Kongelige og faderlige Godhed. - Kronprinsen derimod bliver vedat fortsætte sin Plan at giøre Brasilien aldeles uafhængig af Portugal, hvorved han gaaer ud fra at skildre sin Fader som fangen og tvungen af de Portugisiske Cortes, imod hvilke han giør de største Beskyldninger. Han ledes og styres ved alle disse Foretagender af sin alt formaaende Minister Boni facio d'Andrada, Kronprinsen har Provinserne Rio Janeiro, Pernambuco og en Deel af de indre Provinser paa sin Side, men Provinsen Para og nogle andre Egne have hidindtil erklæret sig for Portugal og Portugiserne have især den store Stad Bahia i sin Magt, hvilken Stad er vanskelig at erobre, da den ligger paa en Odde og er stærk befæstet og tillige forsvares af den tappre General Madeira. De Portugisiske Cortes betragte nu denne Stad som en nyt Gibraltar og sende den ene Expedition dertil efter den anden. Desuden skulle Jndvaanerne den sydlige Provinds St. Polo have gjort Opstand og drevet Kronprinsens Marskal Casade tilbage. Ogsaa den Portugisiske Garnison i Montevideo har erklæret sig for Portugal. Jntet kan være mærkværdigere end at betragte denne Kamp imellem Faderen og Sønnen, Moderlandet og dets Datter. Portugal har 3 Millioner Jndgaanere og Brasilien 4, men hvoraf kun 1 Million ere Hvide. Jmidlertid er dog Kampen unyttig; thi tidlig eller sildig maae dog engang Brasilien blive uafhængig.