Ribe Stifts Adresseaviser, 1788-03-14
Tanker. Ved Sönder Herreds Tab i Lolland den 21de Januarii 1783. Neppe trende Aar haver jeg nydt Venskab " og fortrolig Omgang at Velædle og Høilærde Hr. Provst Lauritz Satter upemenneppe kan Budskabet om Hans Död smerteligere föles af nogen end af mig, der i min ol alt for korte Omgang med denne retskafne Mand lærte i Ham at kiende en sielden og oprigtig Ven. - Hvem kiendte Ham som ikke med mig beklager Hans Savn. For Kirken, var Han en Lærere der med Fyndighed og Veltalenhed lærde de Pligter, som Hans Tilhörere stedse saae Ham selv udøve. Godgiørenhed, imod Trængende, Raad til den Raadvilde, der i søgte vor Satterup sin Glæde, som Borger i Staden var Han virksom som for andres Garn, i daglig Omgang ingen suurseende Mand eller streng Dommere, men den kierlige og overbærende Ven, i hvis Sælskab fandtes Glæde. Dannemarre og Tidlitze Sogner Sönder Herred, og hvad have vi tabt, men vi forene os, og i vor Hukommelse oprette vor forklarede Lærer og Ven et vedvarende Taknemmeligheds Minde, og Glæde os ved den visse Samling hidset med Ham. Dette være ogsaa en Trøst for Hans efterladte Ægtefælle, der kuns et halvt Aar nød Ægteskabs Glæder med Ham- og en eneste Datters af Hans første Egteskab, som med en kierlig Mage deeler Sorgen, og med dem alle. Torkild Baden. Ved Vor retskafne og fortiente Her Frovst LAURIT2 SATTERU. P. Grav, den 29de Januarii 1788. L. I. Bentzon, Bær for din G ERNER. Sörgestor, Du DRONNN blandt de danske Stæder, Lad Suk kun lyde höit i Nord, Naar du din Patriot begræder Vor Ge og gar paa Klagen agt Dog disse Indtryk overvindes : Ved egne Smerters større Magt, Nu S ATT. ER UFei meere findes. For SAT. ER. UP- flyd, Taare, ned Han, Folkets Yndling, er ei meere - Som, stemt til idel Virksomhed, Nys søgte aller Gavn at være - Omkredsens Lys - Fortrængtes Trøst Sit Herreds Roes og Egnens Glæde. I Venskab troe - Al Omgangs Lyst - Ak! dette Tab vi her begræde. Föel med - o! Land, hvorfra Han kom Du som af hine Sönner brammer Forfærdelige selv for ROM. Nu bedre Helte du opammer - la senere Aar hundreder, Med finere Kulturens Klæder, Tit sendte ædle hist og her, Navnkundig Halvde! dig til Hæder. Du Fr. Dr. T., hvor kan oprandt Som kiendte best vor Vens Talenter, Og sieldne Gaver hos Ham fandt Du dig Hans Minde dybt indprænter, Ugierne du Ham fra dig gav Men hvad en ENELs RöST. Ham kaldte Til denne Egn og Hyrdestav, For Siæles Tarv her at forvalte. Den MEv jeg nu nævnde, Var Flkes Fald Crs store Datter, Som end i Støvet lignede Det ædle, Himlen selv indfatter Vor Ven i mindre Embed stod Hans Fliid C. RLOTIE kom for øre, Hun Ham uventet byde lod, En Virkekreds som her var større Ak, denne Bane nu er endt Alt sees Asvexlings Præg at bære Han bortgik - dog Hans Monument Skal begge Meenigheder være - Den Orden, Han forbedred, der, Og Sæderne - den Frugt paa Siæle - Det Lys - den Kraft - den Grund, man seer, Foræviger Hans Eftermæle. Blandt Læge læg - blandt Lærde lærd For Kiendere af Smag en Taler, Anpriste Han sin Lærdoms Værd, Liig Ham, som Hierter selv befaler -Men Ak! den Tunge nu er stiv Den gyldne Mund med Jord tildækket. Hvorved saa mange før til Liv Og Virksomhed med Held blev vækket. Dog det kun Udenværket var Lösladt Hans Aand i nye Organer, Og inderste Maskine har Sig bildet for Etherske Baner - Da Han, vor Himmelske kom ud, I Møde foer Ham glade Hære -Med Smin de sagde: - Du til Gud Os förte, - Ven nyd Troeskabs Ære! Vor SATIERU- i græde her, Omkring Dit Støv - vi Dödelige Her takkefulde Fölelse, Til Dig fra Vennebryst opstige -De Godheds Spor - hvad Du bortgav - Forladtes Graad - det Gavn, vi finde - Som, stricte Blomster paa Din Grav, Skal hædre og fornye Dit Minde. Om Næringsveie Fabriker og Handel, Konger og Fyrster oprette Handels-Tractater, for at bringe deres Fabriker i en virksom Drift og sammes Vahre i Circulation, befordre Skibsfarten, Toldintradernes Forbedring og Penge Circulationen ligesaa; de søge saaledes Speculativ herved at overvinde hinanden; det kommer altsaa kun an paa hvem der kiender best sit Lands Styrke og Mangel m.v. og derefter kan udfinde de fineste Vendinger; Somoftest feiler Stasmanden heri, fordi de udelukke den indsigtsfulde erfarne Kiøbmands Overlæg med heri, og maaskee ofte mistvivler ham. - Jngen har saa fiint, i vor saa forfinede Tider vundet og dalig vinder saaledes ved sin Handels Tractat, som Engeland med Frankrige; de tilstaae selv efter Sagkyndiges Beregninger og deres alt for sildige Overbeviisninger at have et aarlig Tab af over 45 Millioner til Fordeel for Engeland; - hvorved an merkes at Knappenaalene fra Engeland til Frandrige beløber sig over en halv Million allene. En Rigdom for et saadant Riige under Fredens Behageligheder, som de meest seierrige Krigs Erobringer aldrig kan vinde.; - hvilken udødelig Ære for slige overleggende Stats Handelsmænd, og hvor megen Tak skyldes ikke disse, og hvormegen Forekastninger hine. - Frankrige seer nu sin undermineret Handelsforsattning til Landets Ruin, i hvor fint dens Tænke Kraft ellers er og i andre Statssager har spillet de fineste Rouller; den kyndige Handelsmand er formodenlig af politiske Jmiginationer udelukt, Frankrige seer sig altsaa i en stor Forlegenhed; Vedligeholdes Handelstractaten med Engeland, sees en Total Ruin for Landet paa den ene og bryder de samme, indvikles de i en Krig, som deres udkræfttede Tilstand ei tillader paa den anden Side; - hvor vigtige reelle Kiøbmænd altsaa ere for en Stat sees heraf, hvad disse kan bidrage til et Lands Vel og floristante Tilstand, og hvilken henflydende Fordeel til alle Stænder, altsaa hvilken Nytte det forhen om erindrede Handelsacademie er, for derved bringe slige grundige Læmmer i Staten til Næringsveiens, Fabriqvers og Handelens virksomme Befordring, sees saaledes: