Aalborg Stiftstidende, 1846-06-04
Odense, den 29de Mai. Landmandsmødet sluttet. Af Secretairen, Lector Bergsøe, blev givet en omhyggelig Fremstilling af det Standpunct, hvorpaa Creditforeningssagen fortiden befinder sig, og hvorefter dette vigtige Jnstitut, hvis Fremkomst vil udgjøre en saa væsentlig medvirkende Betingelse for det almene Agerbrugs Opsving, endnu synes at have flere Fataliteter at kjæmpe med, hvorom ogsaa dets længere Tids Hvile i Regjeringscollegierne synes at vidne. Forhaabentlig vil det imidlertid lykkes Committeens Udholdenhed at føre denne Sag til et gunstigt Resultat, der, naar Sagen er passeret den collegiale Correspondence, vistnok ogsaa fra Hs. Maj. Kongens Side tør formodes paa enhver fra Regjeringssiden mulig Maade at ville nyde Fremme. - Udenfor de almindelige Møder blev ogsaa af flere Medlemmer holdt Foredrag over forskjellige landekonomiske og forstvidenskabelige Æmner. J Forsamlingens Slutningsmøde blev tillige af Hr. Kjøbmand Jul. Ree af Randers holdt et Foredrag om Landproducternes bedre Forædling til Handelsvarer: et Æmne, der i høi Grad turde fortjene ikke blot den almene, men ogsaa de specielle landoekonomiske Foreningers Opmærksomhed og som ogsaa af Randers landekonomiske Selskab er gjort til Gjenstand for Jndbydelse til et Priisskrift. – Vi have søgt af Discussionen, at fremhæve de væsentligere Momenter af Landmandsforhandlingerne og de Talere, som ved særskilte Leiligheder have taget Deel deels i Ledelsen deels i Discussionerne. Foruden disse og som dem, der baade ved selvstændige Foredrag og meddeelte lærerige Oplysninger berigede Forhandlingerne, have vi endnu at nævne Dhrr. Provst Valentin, vistnok Forsamlingens meest begavede Taler (som ogsaa til Præsident valget havde endeel Stemmer), Dr. Archenius fra Udsalg, hvis Foredrag modtog gjentagne Bevidnelser af Forsamlingens Bifald, Professor Maschmann fra Christiania, den fratrædende Præsident, Kammerraad Krarup til Haraldslund, Capitain Buchwaldt til Annebjerggaard, Justitsraad Fjelstrup til Sindinggaard, Kammerraad Frederiksen til Fuglsang, Gaardmand Christensen fra Voldum, Kammerjunker, Castenschiold til Borrebygaard, Lector Ticherning, Capitain Jespersen til Grønnebjerggaard, Pastor Poulsen, fra Thisted Amt o. fl. Med Hensyn til Forsamlingens Organisation og de herfor ved den tidligere Forsamling antagne Love eller Vedtægter – der i sig selv, da Forsamlingen intet sluttet Selskab udgiør, ikke kunne være absolut bindende Norm for følgende Forsamlinger – turde udentvivl en Omændring allerede ved nærværende Møde have været ønskelig, idet Præsidiet, efter de for gjældende anseete Vedtægter, er i Besiddelse af en næsten uindskrænket Magt over Forhandlingerne, hvilken efter det sidste Præsidentvalg modtog en næsten større Udstrækning, ligesom der heller ikke, i den endnu ledige Tid som det første Møde hertil frembød, blev aabnet nogen Leilighed for Forsamlingens Medlemmer til herover at udtale sig. Efter den, om man saa vil, bestaaende Indretning har Præsidenten ikke blot den universelle Ledelse af Forhandlingerne og Bestemmelsen af disses Gjenstand næsten udelukkende i sin Magt, men han er, istedetfor at være Forsamlingens administrative Formand, dens næsten afgjørende Majoritet, idet han udnævner Secretairen, som med ham og Vicepræsidenten er Bestyrelsens Medlem, og udnævner Medlemmerne af de Committeer, der blive at vælge, og hvis Sammensætning altid kan betragtes som bestemmende for en Sags Udfald. Man vil maaskee indvende, at en Forsamling, der som nærværende sammentræder for at discutere landekonomiske Æmner, ikke behøver den administrative Stringents og kan lægge en høiere Grad af Magtfuldkommenhed i en human Præsidents Haand, men paa den anden Side vil man ogsaa allerede have erkjendt Vigtigheden af en Form, der ogsaa ved disse Forhandlinger, saavel for deres Styrelse ialmindelighed, som navnlig for Principet i Forretningsgangen, gjør det særdeles vigtigt, at Forsamlingen ikke mister sine parlamentariske Prærogativer og Raadigheden over de Resultater, som hertil kunne knytte sig og som lettelig i mange Tilfælde kunne udeblive naar der er indrømmet Præsidenten en Art uindskrænket Herredømme eller dog en hertil nær grændsende Over-Jndflydelse over Forhandlingerne. Efter et af mange Medlemmer yttret samstemmende Ønske blev ogsaa til den Ende af Red. Ree indgivet et Forslag til en Revision af Forsamlingens Vedtægter, der gik ud paa, deels at gjenindføre Sectionsinddelingen med Dirigent for hvert af de agronomiske Fag, deels gjøre Secretairens Beskikkelse til Gjenstand for Forsamlingens eget Valg, samt adskillige andre Puncter, deriblandt en Forhøielse af Contingentet fra 3 til 5 Rbd. Da den attraaede Discussion om Forslaget ikke aabnedes i indeværende Møde, blev efter Proponentens Anmodning nedsat en Committee, hvortil Præsidenten udnævnte: Vicepræsidenten, Hr. Hofman Bang, Capitain Buchwaldt og Provst Valentin. Afden Sidstnævnte foredroges tillige i Slutningsmødet et Forslag om at lade Forsamlingen selv bestemme de Spørgsmaal, der under hver kommende Forsamling skulle principaliter forhandles. – De offentlige Tidender have omtalt de forskjellige Festligheder og vakkre Arrangements i By og Omegn, der paa en saa herlig Maade forskjønnede Landmandsmødet.