JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-03-08
Under 20 Januarii d. A. er i Rendsborg udkommen følgende Forordning angaaende nogle Forandringer og nøiere Bestemmelser i Forskrifterne for Landmilitairetatens Jndretning: Vi Christian den Syvende af Guds Naade Konge til Danmark og Norge, &c. &c., giøre vitterligt: At da Vi have besluttet nogle, deels Forandringer, deels nøiere Bestemmelser, i Forskrifterne for vor Landmilitairetats Jndretning; saa er det, at Vi til Jværksættelse deraf, herved allernaadigst anordne og befale følgende: I. Angaaende Armeernes Jnddeling. §. 1. Paa Fredsfod skal den danske Armee inddeles i tre, og den norske i to Divisioner. Hver Division har et eget District, og staaer under en Generalpersons Commando. §. 2. Til hver Division hører, alt Artillerie, Cavallerie og Jnfanterie, samt alle lette Tropper, som vorde henlagte i dens District, ligesom og alle deri værende Fæstninger, Skandser og Batterier. I. 3. De militaire Læreanstalter henhøre ikke til nogen Division, men staae indtil videre, umiddelbar under Vor høistcommanderende General. §. 4. Divisionernes Districter skulle være: A.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-03-08
Den danske Armees 1ste Divisionsdistrict, Sielland, Lolland, Falster, Møen og Bormholm med Christiansøe. 2det Divisionsdistriet: Nørre Jylland, Fyen, Samsøe, Langeland, Taasinge og Ærøe. 3die Divisionsdistrict. Hertugdommene Slesvig og Holsten med tilhørende Øer, Ærøe undtagen. B. Den norske Armees 1ste Divisionsdistrict: Aggershuus, Christianssands og Bergens Stifter. 2det Divisionsdistrict, Trondhjems Stift. §. 5. Hver Division inddeles i saa mange Brigader, som dens Styrke udkræver. §. 6. Vor høistcommanderende General er, naar Opbrud skeer ikke bunden til Fredsfodens Jnddelinger; men samler de marscherende Corps i Divisioner og Brigader, efter Omstændighedernes Krav, som han selv bedømmer. §. 7. Generalapersonernes Jnddeeling i Generaler, Generallieutenanter og Generalmajorer, vedbliver i Ver Landmilitatretat; men Benævnelserne: af Cavalleriet" og af Jnfanteriet" bortfalde fra nu af. Vore Generaler skulle alle være dekiendte med ethvert Vaabens Brug og Anvendelse, og skulle rangere imellem hinanden, efter Grad og Anciennitet, uden Hensyn paa, ved hvilket Vaaben de forhen have tjent, eller endnu tiene. §. 8. Jnspecteurer af de forskiellige Vaaben, vedblive i vore Armeer. De vælges af Generalsclasserne, uden Hensyn paa Grad eller Anciennitet. De ansættes af Os, og virke i det dem ved Ansættelsen anviiste Jnspectionsdistrict, efter de Jnstrue, tioner og Befalinger Vi have tildeelt, eller herefter maatte finde for godt at tildeele dem. §. 9. Armeens høistcommanderende General,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-03-08
de som Divisionsgeneraler, Jnspecteurerne og øvrige i Funition værende Generalspersoner, skulle kaldes og udgiøre Armeens Generalitet, ved hvilket Vi ville, at Commandovæsenet i Freds- og Krigstid skal bestyres. H. 10. En Generalskab skal indrettes under eet for begge Vore Armeer. Den skal, forsaavidt den er samlet, staae umiddelbar under Vor høistcommanderende General. Dens Standqvarteer er Kiøbenhavn. § 11. Hver Divisionsgeneral skal tildeles en egen Divisionsstab, hvis Personale med de Undtagelser, som herefter (F. 64) anføres, opholder sig ved hans Generalsqvarteer. F. 12. Rostottiller skulle indrettes og sættes i Forbindelse med Vore Landarmeer, for i Krigstid, at virke i Fælledsskab med disse. II. Angaaende Armeernes Bestyrelse. §. 13. Under Vor høistcommanderende General skal Vor Landmilitairetats Commando og Justits væsen staae, samt af det saa kaldte Gratialvæsen, alt hvad der er egentlig militairisk og paa nogen Maade under Commandofaget kan henføres. Til ham gaae alle Lister, Meldninger og Forslag, i Commando Tieneste og militairvidenskabelige Sager;
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-03-12
Nyeste Kjøbenhavn. Ca deri Femte Aargang. No. 44. Udgivet og forlagt af J. Werfel, trykt i Kjøbenhavn, hos P. H. Höeckes Enke. Ka Løverdagen den 12 Martii. 1808. 2 Tisians Skygge. Midnatten taler ste danske Stor den over Jyden Giennem bendte Skyer Maanen straalet fra cherens H. Hvelving af af Stiernerne slukkes; Stormen kaser, paa BiergenFordenen ruller: Gegnen ønsker, knager og stykker fra taarnede Fielde, Vær mig hisset, dødssvangre Nat, medens din Kloden omhysler. Wil jeg Harven slaae, stemt til Gang, og mindes de svundene Tider. Hist paa Fieldet i Morven vandrer en Skygge Natten. Det er Distand; hellige Skiald forklaret paa Bierget du svævet. Dine Sølverlokker dølges af Stormen og saare om stærkseente Skuldre. Hisset paa Fieldets Granet hænger din Harve hyllet i Taager, naar Brusten giennem Tidens Stor den herligen straalet Som et natligt Glimt paa Himmelens udspendte Bue. Halle hænger din Rustning, Hielmen J den hvælved Aarværomskonget Og det blanke Skiold, bugled af Fiendens de dræbende Pile. Hellige Skiald, da end du greb i Harvens Guld som vældigen bruste Lig den styrtende Strøm, fra Klippens høitragende Tinde, Da end du sang om Fingals Daad, om Bragelamartrende Qvide, Om Temoras Fald, og Trenmors værdige Skiold Ka klang, Blomstred en anden Slet, seenestærk, oved i Sværd sag, Den er vunden, Gravmuldet faaer de havde Kiemper, Skialden kaster en Blomst, væded af Braad paa de sundene Grave. af Staden stenskeden Maanen fremtraaler Hallensk Grave sig aabne, From, af Munet de sige og samles om soverisede Barde. Smykket med handler og Skiold, med Bug og neende Hielmbusk, Gundes med Sværd om breden end som en en Kampfærd. Stormen tier, Tordenen, ruller langsom hen over Bierget. Skyggen griber den borthængte Harve og synger for Heltenes Sønner: Tandhed hersker nu i Morvens Dale Jngen Skjold i Natten mere blinke, Jngen Spind i Luften mere hvine, Roligen de hænge nu i Hallen. Konas høie stormombruste Fielde, Et af Bardens Sange meer gienlyde, Brusten hænger nu den gyldne Telyn, Jngen Skiald forkynder Heltens Minde Sværdet hviler, ingen Helt fremstormer Udi Kamp, naar Fingal slaaer paa Skjoldet. Heltelivet svandt - og Tavshed ruger Over Morvens fieldomkrandske Dale. søger mig til mine Fædres Styk Os Kruthloda vinker til sin Halle, Over Skyen hist, hvor Stiernen straaler, Der vort Liv foryngede vi skue. Sangeren tang. Himmelens Porte sig aabned i straalende Vesten. Mindets Tempel i Nattens Mulm yndig fremstraaled.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-03-12
Som den vaagnende Sal, ved Norgenens purpurne Dagglimt. Hollet i Glands, Offian knæled med brændende Andagt, Medens Genier settede Laurbærkrandse om Oldingens Tinding. Englene bilsed med Harvesang den kommende Barde. Nu han sidder laurbærkront i den festligstraalende Halse. Stemme fra Kongl J Sangens Sol i min Barm du vaagned. Mens jeg lyttende stod og fornam din Guldharves brusende Toner Lad den Aand mig omsvæve, naar jeg den gyldne Telyn. Stemmer til Sang, lad mig forklaret dig skue Naar i Midnattens Stund Skygger af Graven sig hæve. Da vil jeg tolke med Fryd Heltens de store Bedrifter, Thi kun i Skialdenes Sang blomster den svundene Tiid. N. Fürst. Efterstrift. Et Aar er henrunden siden jeg digtede denne Fantasie. Den er bestemt til et Jndledningsdigt for en Samling af mine digteriske Forsøg, som jeg staaer i Begreb med at udgive. Saavel dette, som mange andre af mine utrykte Digte, have længe circuleret, Haandskrift, snart under mit eget og snart under et fremmed Navn, især har et Digt, betitlet Valpladsen i Midnatsskumringen, af Afskriverne faaes saadanne Modesikationer, at jeg neppe kunde gienkiende det da det kom mig for Øie. Dog, dette er almindelig de Digtes Skjebne, som skrevne gaae fra Haand til Haand, og aldrig ville jeg have paaanket dette mindst offentlig, dersom jeg paa en Maade ikke saa mig tvungen dertil. En Person, som jeg aldrig for har seet eller kiendt forelæste nylig i et Selskab, Ossians Skygge, og sagde sig at være dets Forfatter. For ikke at prostituere dette Menneske, foreholdt jeg ham siden under fore Øine hans Uforskammenhed, i det jeg tillige er 5) Ostian. Saaledes kalder han sig selv i sine Digte, The voice of Cone; the foret among of thousind ders. Che Songe of Selma) klærede ham at være Digtets Forfatter. At denne Opdagelse ikke var ham behagelig, er let at begribe, Siden den Tiid hiemsøger mig dette Menneske uafladelig med sine Breve, overvælder mig deri med de udleste Grovheder, og søger paa alle muelige Maader, at skader mig. En saadan plump Adfærd fortiente en offentlig Tugtelse. Men endnu vil jeg af Medlidenhed skaane dette Menneske for en offentlig Prostitution. Jeg har nu mod min Villie og Digtets oprindelige Bestemmelse, offentliggjort det under mit Navn tidligere end jeg ønskede det. Skulle dette Menneske dog endnu herefter vedblive, at bebyrde mig med fine skamløse Breve, da skal saavel hans Navn som hans Breve uden Skaanseel stilles for Publikums Domstoel, thi mod Fiender af dette Slags har jeg ingen andre Vaaben. Hidindtil har det været min Fryd, roelig og uden Hindring, at kunne vandre ad den Bane, paa hvilken ikke Higen efter Roes, men en indvortes Drift har ført mig. At jeg har faaet en saa usel Fiende, paa en saa uskyldig Maade, det havde mindst jeg vented. Jmidlertid modtage han den Forsikring: at alle hans Gropheder og Pøbelvittigheder aldeles ikke krænke mig, thi de tørne af paa Selvbevidsthedens Skjold. Kjøbenhavn, den 6 Martii 1808. N. Fürst. Om Landeveie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-03-12
(Jndsendt.) Enhver offentlig Jndretning, der i en Stat har det Almindeliges Tarv og Bedste til Formaal, maa nødvendig af enhver Patriot betragtes som en Eiendom, han har en forholdsmæssig Part i og som han derfor ikke kan taale at see enten blive misbrugt af Enkelte, eller til Fordeel for nogle Faa, forringet paa det Heles Bekostning. Alle ere enige om, at gode offentlige Veie er en herlig Jndretning i en Stat. Dannemark har i sine lykkelige Dage heller ikke forsømt at bidrage til det Offentliges Vel ved denne Jndretning. Nogle ere i Stand, og iblandt disse den herlige Chaussee fra Kjøbenhavn til Korsøer og fra Kjøbenhavn til Helsingøer. Med store Bekostninger ere disse Veie bragte i Stand, og Landmanden d. e. Bonden har fornemmelig med Arbeide og Penge følt, at de ere blevne det. Desuagtet maa han betale den, i Forhold til andre Lande, vist nok ringe befalede Bom afgift. Men er det billigt, er det gavnligt for Staten, nu at lade disse Veie ødelægge ved den svære Landtransport, som idelig, Dag og Nat, skeer paa dem, uden at derfor erlægges en eneste Skilling til deres nye Jstandsættelse og Reparation? Nei, det synes saa meget mindre billigt, som det er Handelstanden, der bortsender sine Varer over disse herlige Landeveie. Befordringsvæsenet og Posten, som intet betaler enten til Landeveienes Anlæg eller Vedligeholdelse, vinder, det er sandt, men det Offentlige taber særdeles meget derved. Vilde det ikke være billigt, at enhver Fragtvogn, ladet med Sendingsgods og Kjøbmandsvare, burde erlægge en Veiafgift for hvert 100 Pund, der kunde svare til det Tab, som det Offentlige lider ved Veienes Ødelæggelse? Kun Følelsen for hver Mands lige Ret og Skjæl har ledet mig til at fremsætte dette til nærmere og hviere Overveielse. Sprogater.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-03-12
(Jndsendt.) Ligesaa ønskeligt som det i denne Tid er, at gjøre uskyldige Surrogater saa almindelige som mueligt, saa vigtigt er det tillige at vaage over, at ikke Egennytten giør Misbrug, deraf til Skade for det Offentlige. Vi have af en offentlig Bekjendtgjørelse fra Hr. Dr. og Stadsphysicus Scheel seet, at lav Vindesyge har forledet et Menneske til at fabrikere falsk Citronsaft af bedærvede Citroner og andre Syrer, især Svovlsyre. Hr. Doctoren siger, at denne Saft, skjønt ikke umiddelbar og i høi Grad skadelig, dog kunde blive ved en fortsat Brag skabelig for Helbreden; da der ikke let lader sig bestemme i hvor høi en Grad en aabenbar skadelig Ting kan virke paa høist ulige Constitutioner, saa kan man bestemt antage, at denne forfalskede Citronsaft maa betragtes, som en i høi Grad skadelig Ting, især da det ikke kan negtes, at een af dens vigtigste Bestanddele er Svovlsyre. J slige Tilfælde er det maaskee bedre at overdrive end at formindske Faren i Publicums Øine. Den lette Priis og Mangelen paa Citronsaft ere her begge ligge forføriske. Hvad Ganen eengang har vant sig til giver den sjelden Slivpaa, om det end skulde skee paa Sundhedens Bekostning. Hr. Prof. Giesemann og Hr. Divisionschirurg Klingenberg have indberettet til Sundhedscollestet, at to Personer hos en Brændeviinsmand i Kokkegaden have faaet Sygdomstilfælde, der formenes at kunne tilskrives en Kop Dansk Caffe, som Patienterne nogen Tid i Forveien havde nydt. Hr. Dr. og Stadsphystens Scheel har i den Anledning offentlig opfordet enhver, der har kjøbt den Danske Casse der falholdes i Farvegaden 141, eller som har kjøbt anden konstig Caffe, at opgive om de have sporet skadelige Følger deraf. Det være nu som det vil, saa kan Jndsenderen dog ikke negte at han helst havde ønsket, at man aldeles ikke vilde give sig af med at saborere i Dansk Casse Den Levantiske Caffe er skadelig, den Sjællandske maa være der i endnu høiere Grad. Hover Castda til Livets Fornødenheder, Gives der nogen, som ikke kan holde sin Livslampe tændt uden at slaae et halvt Dusin Kopper Caffe deri om Dagen, saa gjør han nok uden Tvivl bedst i, at holde sig til den sande Caffe. Jntet er urimeligere end en Caffe=Surrogat. Om man end kunde antage, at saadan en Surrogat lader sig sammensætte af uskyldige Jngrediencer, saa kan den, der bevidner dens uskadelige Egenskaber, umuel, indestaae for, at den siden ved andre Tilsætninger bliver skadelig. Vore Læger burde derfor ikke allene være yderst sparsomme i at uddeele Attester paa saadanne Surrogaters Uskadelighed, men Sundhedscollegiet burde ogsaa nøie paasee, at ikke enhver Projectmager, der ønsker at tjene nogle Skillinger, skal gjøre mange hundrede Menneskers Helbred til en Gjenstand for sine Projecter. Jngen burde det være tilladt at falholde nogen Surrogat til Fødemiddel, som ikke er forsynet med Sundhedscollegiets Segl og Stempel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-03-12
Jnden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-03-12
Jndenlandske Efterretninger. Da Tiden nu er kommen, hvor det sædvanlige Fastemarked pleier at holdes i Rendsborg, saa have allerede endeel Virtuser og Konstnere af hvert Slags indfundet sig der i Staden for at høste Frugter af deres Talenter. Een af disse Herrer har anmeldt en Concert, som i det mindste har det Fortrin, at den bliver af det sieldne Slags; den udføres nemlig paa Panker. Jmidlertid er Markedet af adskillige Aarsager bleven udsat nogle Uger, og det vil snart vise sig, om Virtnoserne finde deres Regning ved at vente derefter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-03-12
Den formedelst sine naturhistoriske Jndsigter og Skrifter saa fordeelagtig bekjendte Professor Fabricius, er nylig død i Kiel J Hovedskaden ventes til næste Sommer et Fransk Skuespillerselskab.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-03-12
J den Jversenske Avis læses følgende: adskillige Danske Aviser har man i denne Tid læst den underlige Sætning, at den megen Udførsel af Colonialproducter skulle fordærve vore Bancosedlers Cours i Hamborg, som regnes Hamborgerne til Brøde *). Tvertimod maatte jo vore Bancosedlers Cours blive fordeelagtigere, naar Hamborgerne her kjøbte meget for Danske Bancosedler. Men, naar vore egne Handlende ikke ville sælge for Bancosedler til Hamborgerne, og derimod sætte Priserne efter Species eller Hamborger Banco, saa er det snarere vore egne Handlende, der nedsætte vore Banco=Sedler, thi jo mere Hamborgerne søge Danske Bancosedler, jo mere maae jo Coursen. forbedre sig 2). - Dette være imidlertid ikke sagt som Bebreidelse for Kjøbenhavns Handlende, (som det Spørgsmaal man forrige Postdag læste i et Kjøbenhavnsk Blad, hvorfor Kjøbenhavns store Handlende kun have gjort saa lidet til Caper-Udrustning," synes at være; men allene for at drøvte den Sætning om Aarsagen til Sedlernes Falden. At man sammesteds kalder Hamborg en Høker Rede er nok heller ikke rigtigt; Hamborgernes egen Handel er vist, naar Omstændighederne ikke forbyde det, altid Førstehaands Handel og altsaa ikke Høkrerie; – men desverre de fleste af vore Handlende, i det mindste i Provindserne, blive Hamborgernes og Lübeckernes Høkrere til evig Tid, saalænge Kjøbenhavn sluger al directe Handel ene 2 Den, som kjender det mindste til Handelsvæsenet, vil ikke finde denne Sætning underlig, men heel underligt er det, at Forf. af denne Anmærkning bebreider vore Handlende, at de sætte Priserne efter Species eller Hamborg Bco=Sedler. Er det da ikke netop Hamborgerne, der bestemme vore Varepriser, og er det ikke netop dem, der regulere vor Cours. Netop fordi Hamborgerne søge dem meget, give de sig ogsaa Umage for at faae deres Værdie til at synke. Hamborgerne behandle vore Sedler ganske som en Vareartikel. Dersom de havde handlet redelig, saa maatte Udførslen af Colonialproducter rigtig nok have forbedret vor Cours. – Jmidlertid kan man langtfra ikke paastaae, at Hamborgernes Konstgreb allene forderve den; der gives andre indvortes Aarsager, der bidrage lige saa meget dertil. til sig, med mindre Handelsaand og Conjuncturer, meget skulle forandre sig i Tiden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-03-12
General=Adjutant, Commandeur=Capit. Krieger er udnævnt til Chef for Orlogskibet Prindsesse Lovise Augusta;
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-03-12
Capt. Koefoed ligesaa for det armerede Skib Hester Marie, Capt. C. Wleugel. Krondprindsessen, Capt. A. Gerner
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-03-12
Arveprindsen, Capitain-Lieutenant Lillienskjold. Sammel, . Kruse. Skjøtprammen Kjæmpen, Acheleie, det armerede Skib Anne Jacobine, Nielsen Skjøtprammen Undormen, Sværdfisken, J. Krieger Lerche det armerede Skib Prinds Frederik Professor Ørsted er bleven Medudgiver af den i Berlin udkommende Journal für die Chemse, Physik und Mineralogie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-03-12
Fra Skagen meldes, at tolv Skibe, der have overvintret i Bergen og som nylig løb ud, have været saa uheldige at møde en Engelsk Caper. To af dem undkom, to maatte løbe paa Land, men de øvrige otte bleve tagne af Caperen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-03-12
Hs. Maj. har allernaadigst tilladt, at de 927 Rdlr. 14 1/2 s., som det Oldenborgske Regiments Officierer, og Mandskab have sammenskudt til Landets Forsvar, maa modtages, og tilkjendegivet Regimentet sin allerhøieste Tilfredshed. H. K. H. Kronprindsen har ved at meddele Feldtmarschallen, Landgreve Carl, denne allerhøieste Resol. til videre Bekjendtgjørelse for Vedkommende, tillige anmodet Hs. Durchl. at bevidne Regimentet Høistsammes Erkjendtlighed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-03-12
Cancellieraad Heiberg i Frederikshald har til de saarede Krigere her i Staden, skjænket 100 Rdlr., som efter høieste Befaling ere deelte imellem begge de militaire Etater, for at anvendes i Overeensstemmelse med Giverens ædle Hensigt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-03-12
De Keiserlige Franske Tropper, der skulle have Natteqvarteer i Rendsborg, ankomme i følgende Orden. (den 7de Martii) 1ste Colonne, bestaaende af 5te lette Jnfanterie Regim. 1648 Mand, 14de Chasseur Reg. 458 Heste 390 Mand, (8 Martii. 2den Col. 19de Jnfant. Reg. 1681 M., hele Artilleriet af General Dupas Division 288 Heste 379 M.,(9 Martii) 3die Col. 58de Jnfant. Reg. 1458 M., Generalernes og Stabsoffic Compage; (10 Martii) ade Col. let Cavallerie Reg. Belgien 793 Heste 822. M., 1ste Bataill. af Jnf. Reg. Barcelona 1222 M.;(11 Martii) 5te Col. Cavallerie Reg. Villaviciosa, 53 Heste 633 M., i Bataill. af Jnf. Reg. Catalonien 1065 M.; (12 Martii) 6te Col. 23de Chasseur Reg. 753 Heste 707 M., 3die lette Jnfant. Reg 1670 M.; (13 Martii) 7de Col. 93de Jnfant. Reg. 1737 M., Artillerie 314 Heste 208 M.; 14 Martii) 8de Col. 56de Jnf. Reg. 2664 M., Generalernes og Stabsofficierernes Equipage; (15 Martiis) 9de Col Regim. Asturien 2021 M., hele det Spanske Artillerie 384 Heste 480 M.; (16 Martii) 10de Col. Reg. Jamora 1885 M., Reg. Algarbien 522 Heste 585 M.; 17 Martii) 11te Col Reg. Princesse 1826 Mand, Kongens Cavall. Reg. 540 Heste 653 M.; (18 Martii) 12te Col. Jnf. Reg. Guadalaxara 1855 M., Cavall. Reg. Almanza 566 Heste 596 M.; 13de Col. Cavallerie Reg. Jnfante 599 Heste 618 M., Generalernes og Stabsofficierernes Equpage.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-03-12
Hr. Provst Ørum indsendt til Hans Høiærværdighed Biskoppen i Wiborg 70 Lod forarbeidet Sølv Det Kongelige Norske Landcadet Corps sammenskudt en Sum af 1000 Rdlr. til en Canon Chaluppe. Det 3die jydske Jnfanterie-Regiment indsendt 1000 Rdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-03-12
Fru C. M. Friborg, sal. Borchs Enke, indsendt 2015. Lod forarbeidet Sølv.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-03-12
Enkefrue Bardensleth i Slesvig indsendt 1000 Rdlr. i Luis Drer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-03-12
En nordenfields Pige indsendt ved Biskop Bruun Bergen 1000 Rdr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-03-12
Skydeselskabet i Tøndern indsendt 130 Rdlr. d. C. Forligelses Commissair Hr. Woydemann i Nyekjøbing, paa Morsøe indsendt en Guld- og 1 Sølvmedaille. En ubenævnt Patriot indsendt 10 danske Ducater.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-03-12
En Godseier i Hertugdømmet Schleswig indsendt ved Hr. Generalmajor Bintzer 226 Lod forarbeidet Sølv, Guld=Tabatiere og en Sølvmedaille En ligeledes Ubenævnt indsendt ved velbemeldte Hr. Generalmajor 2de Sølv=Stager, af Vægt 51 Lod.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-03-12
Fra en Patriot i Fyen, som ikke ønsker sit Navn offentlig bekjendtgjort, tilbudet 1321 Lod forarbeidet Sølv. Directeuren i det Kongelige Departement for de uden landske Sager Hr. 5, Greve af Bernstorff indsendt 3000 Rdlr. d. C.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-03-12
Det holsteenske Husar=Detaschement tilbudet til et nyt Søværn 600 Rdlr. S. H. C.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-03-12
Stats=Ministeren Hs. Excellence Hr. Geheimeraad Greve C. Bernstorff indsendt 2000 Rdlr. d. C. Hr. N. Ch. Nissen, Directeur ved Bank-Contoiret Kjøbenhavn, indsendt endeel forarbeidet Sølv, hvoraf Sølvets netto Vægt er 257 1/2 Lod. De Hr. Dultz & Sønner i Altona indbetalt ved Handelshuset Blacks Enke & Comp. 150 Rdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-03-12
Capellanen i Hellested Hr. P. C. Maaberg indsendt fra 40 Gaardbeboere af Bondestanden og en Møller der i Sognet 114 Rdlr., som er indsamlet ved Hr. Maaberg selv og Sognesøgden Ole Jørgensen."Hr. Capitain Holstem indsendt 10 Rdlr. 40 s., som nogle Bønder i Haulow og Lille heddinge have leveret ham. Hr. General Krigs-Commissair von Schmidten indbetalt 4000 Rdlr. Hr. General-Adintant Major de Poussen i Dense indsendt 2000 Rdlr. udi 2de Annustets Beviser.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-03-12
Aarhuus Stift har ved dets Stiftamtmand Hr. Kammerh. Gyldencrone indsendt, foruden de forhen anmeldte 7373 Rdlr. 28 s., endvidere 2400 Rdlr. 38. s., derforuden har endeel hæderlige Mænd i dette Stift tilbudet 1 Gulddaase af 80 Rdlr. Værdie, 28 a 31 Eger, 16 Bøgetræer og 6 Elletræer i deres Skove samt 139 Tdr. Byg og 31 Tdr. 1 Skp. 2 Fdkr. Rug, og Præsten i Adslev frasagt sig Godtgjørelsen for det ved Forordningen af 22de August 1807 udskrevne Rug og Havre, alt deels som Bidrag til en nye Flaade, og deels til H. K. H. Kronprindsens Disposition.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-03-12
Til de formedelst Kjøbenhavns Bombardement Brandlidte har velbemeldte Stift hertil indsendt D. C. 130 Rdlr. 76 s. og 3de Præster have tilbudet 3 Tdr. Byg og 4 Tdr. Rug.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-03-12
Directionen for Støvringgaards Kloster har tilbudet de Egetræer i Klosterets Skove, som maatte være tjen ligge til Skibstømmer. Præsten Hr. Balslow indsendt en Sølvskaal med Laag. som Bidrag til Søe-Defensionen, desuden fra en Deel af Werninge Sogns Gaardmænd, nogle Tynestefolk, Degnen og Skoleholderen sammesteds 162 Rdlr. 40 s. til de Brandlidte i Kjøbenhavn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-03-12
Det borgerlige Infanterie-Corps her i Staden har indsendt 14042 Rdlr. 88 s.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-03-12
En agtværdig Embedmand i Hertugdommene, der ei ønsker sig navngivet, tilbudet 100 Rdlr. aarlig saalænge Krigen varer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-03-12
En agtbar Embedsmand i Hertugdømmene, der ligeledes ikke ønsker sig navngivet, tilbudet 44 Rdlr. aarlig saalænge det gjøres nødvendig. Hr. Etatsraad Professor Callisen indsendt 1000 Rdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-03-12
En hædret Danneqvinde her i Staden indsendt 500 Rd.