JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-01-30
Academiet i St. Luka har i adskillige Møder havt levende Forhandlinger om de Æresbeviisninger, som skulle bevidnes Canova ved hans Tilbagekomst. En Buste af Bronze, en Cantate, et Triumphtog bleve blandt andet foreslaaede. - Paven skal have bestemt 75000 Studi til Udvidelsen af det vaticanske Museum, da man ikke agter, ganske at anvise de fra Paris tilbagevendende Statuer, deres gamle Plads. Jver for Videnskabers Befordring og Oldtidsskatteenes Udbredelse blandt den græske Nation har forenet endeel Fædrenelandsvenner i Athenen, til at sammentræde i et Samfund, under Navn af Selskabet for Musevenner. Der stiftes til den Ende 2 Lyceer, det ene i Athenen, det andet i Melines ved de palaniske Bjerge, under Navn af Thessalisk Lyceum. Hvert deri optaget Medlem betaler 3 spanske Dalere; men de derimod, der bringe en rundelig Gave, kaldes Velgjørere, og faae en Guldring, som Tegn paa, at de ere indtraadte i Selskabet; de øvrige Medlemmer faae en Ring af Kobber. Athenerne føre paa denne Ring som Fædrestadens Symbol Uglen, Thessalierne Hippotaurus. For de i Grækenland reisende Fremmede og Oldforskere er det vigtigt, at dette Selskabs Øiemed, saa meget som mueligt befordres og lettes, for at kunne besørge Konstskattene og opgravede Antiker opstillede i Museet. Efter indeværende første Stiftelsesaar tæller Selskabet mange Hundrede Medlemmer, hvoriblandt der ogsaa findes endeel Britter og Tydske, der yde betydelige Bidrag. Greve Capro d'Jstria tælles ogsaa blandt de ivrige Befordrere. J Wien modtager AntimoGazi, og i München Directeur v. Schlichtegroll Subskription.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-01-30
J Nismes er Protestanternes Myrderie vel standset, men ikke deres Forfølgelse. Mange vansmægte endnu i Fængsel, og for ikke at sulte ihiel, ere de blevne catholske. Et herligt Omvendelsesmiddel!
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-01-30
Jesuiterordenens Gjenoprettelse har i Spanien ingen ret Fremgang. Tilbagegivelsen af dens solgte Godser foranlediger mange Formaliteter, der trække Sagen i Langdrag. Overhoved er det de andre geistlige Ordener ikke ligegyldigt, at Jesuiterordenen gjenoprettes. Det er nu 276 Aar siden (1640), at Paven stadfæstede denne Orden. Efter det bourbonske Hofs Forlangende blev den ophævet 1773.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-01-30
Bekjendtgjørelse. Fra Pressen er udkommen: Exempelsamling til Veiledning for enhver, der vil øve sig i dansk prosaisk Stiil, uddragen af danske Prosaikers Skrifter, ordnet efter de forskjellige Stiilarter, og forsynet saavel med Jndledninger, som Anmærkninger, ved S. Soldin, Udgiver af Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-01-30
Foruden en almindelig Jndledning, hvori Udgiveren har søgt at udvikle de almindelige Grundsætninger for Stilen og forklaret Konstudtrykkene i Rhetoriken, er hver Afdeling forsynet med en Jndledning, der indeholder Hovedreglerne for hver Stiilart, og opregner de Forfattere, der have udmærket sig i samme. Disse Afdelinger have følgende Overskrift: J. Fortrolig Skrivemaade. (Provestykkerne ere af: M. G. Birkner, T. Bugge, K. L. Rahbek, T. Rothe, Luxdorph, N.S. Jngemann, C. Molbech, J. S. Sneedorff, den yngre Sneedorff, J. Møller, J. Baggesen, E. Storm, R. Nyerup, J. Fasting, P. F. Suhm, o. s. v.) II. Forretningsstiil. (Prøve stykkerne ere af Colbiørnsen, Ørsted o. fl.) III. Historisk Stiil. (Prøvestykkerne ere af O. Guldberg, A. Schytte, B. Møllmann, P. T. Wandall, L. Engelstøft, D. Malling, C. F. Dichmann, C. Bastholm, P. F. Suhm, J. Ewald, L. Holberg, R. Nyerup, J. Baggesen.) W. Lærestilen. (Prøvestykkerne ere af: L. Holberg, J S. Sneedorff, T. Rothe, A. Schytte, O. Malling, N. Treschow, Birkner, J. Boye, P. C. Müller, L. Engelstoft, L. Smith, L. C. Sander.)V. Billedlig Stiil. (Prøvestykkerne ere af J. Ewald, F. Høgh Guldberg, Baggesen, Jngemann, F. C. Gutfeld.) VI. Rørende Stiil. (Prøvestykkerne ere af H. S. Clausen, F. C. Gutfeld, O. J. Samsøe, A. Oehlenschlæger.) VII. Høiere Stiil. (Prøvestykkerne ere af: B. J. Lodde Youngs Nattetanker, Sander, J. K. Høst Florians Numa Pompilius.) VIII. Talerstilen. (Prøvestykkerne ere af: Jacobi, O. Malling, C. Colbiørnsen, Dichmann, J. Kierulf.) IX. Comisk Stiil. (Prøvestykkerne ere af Holberg, J. C. Tøde, Olufsen &c.) - Bogen, som er 38 Ark stor, faaes for 4 Rbdlr. i Materie, indbunden 4 Rbdlr. 3 Mk., hos Boghandler A. Soldin, i Fortunstrædet No. 48.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-01-30
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-02-03
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Ros Ma Trettende Aargang. No. 10. udi Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 3 Februari 1816. Om Menneskeslægtens Sundhedshistorie. (Sluttet.) Større Vanskeligheder ved og sygeligere Caracteer af Naturudviklingerne. Allerede Forløsnings=Forretningen, hvor mange Anomalier og Farer fører den ikke nu med sig! Ligesaa den naturlige Handling at faae Tænder, og dernæst Mandbarhedens Udvikling. - Af alt dette vidste de Gamle intet, og Grunden ligger især i Nervernes og Senstbilitetens forhøiede Andeel, hvorved alle naturlige Forretninger blive krampagtige og anomaliske. "Magnetismens mærkværdige Tilsyneladelse hører, efter min Mening, ogsaa herhid, som vore Tiders udmærkede Caracteer. Man har vel allerede villet finde Spor deraf i den gamle Verden, men endnu aldrig viste den sig saa almindelig, saa let, saa udviklet, som nu. Man ansee den nu for Virkningen af en forhøiet Phantasie eller et eget physisk Agens. Mueligheden af den første eller den lettere Undfangelighed for det sidste, viser dog, at Menneskehedens physiske Constitution er kommen til en Punkt af Nerveliv og Aandighed, som den endnu aldrig har staaet paa "Mindre Reenhed i Organisationen, Safternes Fordærvethed. Hovedgrunden, er den mindre simple Føde, mangen Sygdomsgift, der gaaer over i Safternes Masse selv, og fordærver dem især den nu saa almindeligt blevne veneriske Gift), og selv mangt et nu saa almindeligt blevent Lægemiddel, f. Ex. Qvægsølv, hvis Brug man altid maae betragte som en konstig Forgiftelse, der gjennemtrænger og forandrer den hele organiske Materie, og om hvilket det endnu aldeles ikke er afgjort, hvorvidt dets Følger ganske kunne bortryddes igjen. - Af alt dette vidste den gamle Verden intet, og regne vi hertil, hvad ovenfor er blevet beviist, at saadanne Fordærvelser, vedblive at virke, skjønt under forandrede Skikkelser, ved Avlingen, saa er det naturligt, at allerede den vordende Slægt kan medbringe til Verden Materiens Fordærvelse, som allerede nu desværre viser sig i de første Aar, Seekraftens paafaldende Aftagelse, hvoraf vi i den gamle Verden sjeldent finde noget Spor. Aarsagen dertil ligger i Stuelivet, den overdrevne Læsen og Brillernes Opfindelse, *) Callisen mener, at de veneriske Sygdomme, skjønt ikke sjeldne i Kjøbenhavn, dog ere mindre almindelige, end i de fleste andre store Stæder i Europa, ligesom Staden ogsaa i andre Henseender synes at være een af de mindst usædelige.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-02-03
Brugen af Briller synes i vore Dage at være bleven alt for almindelig, endog blandt ganske unge Mennesker. Mange have tilraadt Briller, som Krykker for Øinene, og naturligviis gives der Tilfælde, hvor saadanne Krykker ere høist nødvendige. Men man burde dog, saa længe som mueligt, søge at kunne undvære dem. Man vænnes saa let dertil, og ethvert Organ, der ikke "Nye Sygdomme, der enten ere ganske nye, eller i det mindste tilforn langtfra ikke vare saa hyppige. Til de ganske nye regner jeg: den veneriske Syge, Kopperne og Meslingerne, Skarlagensfeber, Kighoste, den gule Feber. Til de meget hyppigen forekommende: Nervefebre, de langvarige Nervesygdomme, Krampe, Hypochondrie, Lungesyge, Vand i Hjerven hos Børn, Rheumatismer, Afsindighed - men dog mindre den heftige (Raserie), end den chroniske (Fantethed, Vanvittighed, Tungsind) - især mærkværdig derved, at nu flere Mandfolk end Qvinder blive vanvittige, da ellers Tilfældet har været omvendt. Endeligen, hører endnu væsentligt til den nuværende Menneskeheds physiske Caracteristik, de nu langt hyppigere Selvmord, eller rettere, den tidlige hendøen af det indere Liv, førend det ydre, af den egentlige Livslyst og Livskraft førend Livsacten, thi saaledes burde man kalde dette Phænsmen. Den nyere Tids Selvmord er noget, som de Gamle intet vidste af, og derfor een af vor Periodes mærkværdigste Særkjender. Hos de Gamle var Selvmord en activ Tilstand, den høieste Act af Hervismus, og den ædleste Frihed. Nu er den, i de fleste Tilfælde, en passiv Tilstand, Virkningen af den høieste Svaghed og Feighed, en fuldkommen Uddøen af alt det Store og Ædle i Mennesket, og er just derfor bleven saa hyppig, og en sand Sygdom, som Lægerne ere blevne nødsaaede til at give et eget Navn (Selvtilintetgjørelsesraserie, Melancholia suicida). - Vore fleste Selvmordere ere Mennesker, der ved Debancher, udtømte i yderste Grad, tilsidst ere gjorte sløve for alle Livets Tillokkelser, og berøvede al Kraft til at bære dets Møisomme ligheder, omsider føle Livet, som en Byrde, de ikke kunne bære; der egentligen allerede i levende Live ere døde i deres indere og bedre Tilværelse, og kun tilføie den bre physiske Død som et nødvendigt Tillæg. Hele Meningen af deres Handling er: at sove er bedre end at vaage" *). faaer Leilighed til at virke i hele sin naturlige Kraft, maa bestandigen svækkes i samme Grad, som man vil understøtte eller ophielpe det med konstige Midler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-02-03
Jndenlandske Efterretninger. At den Cours af Rigsbanksedler mod virkeligt Sølv, hvorefter alle i Rigsbankdaler Sølvværdie onordnede eller betingede Betalinger og Præstationer skulle erlægges, fremdeles indtil videre forbliver 375, vorder fra Bankens Side herved kundgjort. Rigsbanken, den 1ste Februar 1816. Malline. v. Schmidt Phiseldek. Schønheyder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-02-03
Under 10de Januari d. A. har Hs. Majest. Kongen allernaadigst resolveret: "at Reserver, som med 24 Aars Alder endnu befindes undermaalige, skulle strax udskrives til de annecterede Batailloner."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-02-03
Jgiennem det Kongel. Slesvig=Holsteenske Cancellie er, under d. 12 Jan. d. A., udfærdiget en Placat af følgende Jndhold: "Da Tienestetiendes Fordringer for tilgodehavende Løn i Tilfælde af Concurs ikke all vegne i Hertugdommerne Slesvig og Holsteen classificeres paa een og samme Maade, og da der fremdeles, i Henseende til de ad acta beskikkede Prokuratorers Fordringer aldeles ikke er ved Lov bestemt nogen Udlægsorden, saa har det allernaadigst behaget Hans Majestæt Kongen at resolvere: I. At de hidtil værende Forskjelligheder i Henseende til Classificationen af Tjenestetiendes Fordringer for Løn, ikke længere skulle finde Sted, hvorimod herefter Tienestetyendes tilgodehavende Løn og Kostpenge for det sidstforløbne Aar før Concursen, skal iblandt de Fordringer, som ere privilegerede frem for alle, classificeres umiddelbar efter Afgifterne til det Offentlige, og med disse lige berettigede Restancer. 2. At den Fortrindret, som ved Forordningen af 25 Septbr. 1782 er tillagt Advocaters Fordringer i deres Debitorers Concursboer, skal herefter i Tilfælde af Concurs, under samme Bestemmelser, ligeledes gielde i henseende til de ad acta beskikkede Prokuratorers tilgodehavende Fordringer hos deres Mandanter. Paa begge Sider af Canalen omkring det afbrændte Christiansborg Slot findes to botaniske Mærkværdigheder. Paa den af Mure omgivne Grund, hvor Slotskirken har staaet, sees to Træer, formodentligen Lind, der have saaet sig selv, og ved den Fred, de have nydt, ere voxne saa godt, at Hovedstammen i det mindste er af en Arm Tykkelse, og at begge Træer om Sommeren, naar de blomstre, denne en liden Buskats. De kunne tjene til Exempel paa, hvad endog det mindste Frøkorn, som maaskee en flyvende Fugl har ladet falde, kan blive til, naar det nyder tilbørlig Fred. Slottet brændte, som bekjendt, 1794. Den anden Mærkværdighed er det store Pæretræ uden for det Huus, der hører til Assistencehuset, og som derefter er givet Navn af Pæretræet, hvilket hvert Barn i Kjøbenhavn kjender. Dette stolte, grene fulde Træ findes afbildet i fuld Flor paa en Steen, som er anbragt over Kielderen, og hvorunder der staaer Aarstallet 1738. Efter Afbildningen at domme, havde det allerede den Gang en anseelig Høide, og har mange Frugter. Dette gamle Træ, hvis Top naaer ligge til tredie Etage, fornyer saa at sige, som Ørnen, hvert Foraar sin Ungdom, og bærer næsten hver Gang henved en Tønde Pærer. Den er en Gienstand for alle Forbigaaendes Beundring, og staaer, som den hellige Sanger siger, lig et Træ, plantet ved Vandbække, der giver sin Frugt i rette Tid, og hvoraf intet Blad falder for tidligt af."¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-02-03
J den Hempelske Avis læses følgende: "Glædens Kilde af P. H. Steenschwang, som der prøvledes om i Hempels Avis den 9de Januar, faaes nu tilkjøbs for 2 Rbdlr. N. V. hos (her anføres Udsalgstederne. Paa samme Steder subscriberes paa Præstespeilet og et andet Skrivt kaldet: Plan og Middel til Juristernes Undergang, begge af ovennævnte Forfatter. Til denne Bekjendtgjørelse er føiet følgende Anmærkning, undertegnet S. Hempel: "Forfatteren har behaget at aabne Listen med mit Navn; men efter den Dom, som i Avisen Nr. 6 er fældet over hans Glædens Kilde, maa jeg frabede mig denne Ære, saalænge til Man seer, om Loven tillader at udsælge Skrivter, der, foruden andre vrange Meninger (f. Ex. Pag. 49 og 51), mere opfordre tilat trodse, end at efterleve Lovene!
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-02-03
Odense, d. 30 Jan. Den for kort siden afdøde Amtmand over Tønder Amt, Geheimekonferentsraad Bertouch, har efterladt sig en Bogsamling af mere end 3000 Bind i de fleste levende Sprog og Videnskabsfag, og deriblandt en vigtig og kostbar Samling henhørende til den danske og svenske Historie, saa og latinske og islandske Bøger, videre en stor Samling Kaarter, hvoriblandt mange sjeldne, blandt andet over Grændsen imellem Norge og Sverrig, og endelig en stor Samling Kobberstykker, især den danske og svenske Historie vedkommende, men ogsaa polske, tydske, franske, hollandske, spanske, italienske og engelske, der vist vil udgjøre over 3000 Stkr., foruden endeel Tegninger Artilleriet vedkommende og endeel Manuskripter. Alt dette skal nu efter Forlydende sælges, og disse Samlinger, der skulle være de eneste i sit Slags, blandt private Mænd, her i Landet, blive adsplittede, hvis der ikke iblandt vore formuende Landsmænd maatte findes dem, her vide at paaskjønne deres store Værd, og redde dem fra denne almindelige Lod, hvilket, især hvad Kobberne angaaer, vilde være at beklage. Søndags styrtede et Menneske ned under Møllehjulet ved Sønderbrobye Mølle her i Fyen og blev knuust. (Hempels Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-02-03
Ribe, d. 30 Jan. Hs. Maj. Kongens Fødselsdag høitideligholdtes i Ribe forenede Klubselskab ved et Middagsmaaltid, som en stor Deel af Selskabets Medlemmer deeltoge i Skaaler for D. D. M. M. Kongen og Dronningen, Hs. K. H. Kronprindsessen, for det hele kongelige Huus, for Stiftsøvrigheden udbragtes under jublende Hurra, og til Huusarme indsamledes 90 Rbdlr. N. V. og 11 Mk. 3 s. i Sølv Myndt. Om Aftenen var et stort Bal, som varede til den lyse Dag. Ved Bordet om Middagen og Aftenen bleve 2de til Dagens Høitidelighed forfattede Sange afsjungne. - Et Selskab af Byens Haandværksstand gav i samme Anledning en dramatisk Forestilling til Bedste for Byens Fattige. (Ribe Av
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-02-03
Kjøbenhavns Børs den 2 Februari. Cours. Hamb. 2 M. 682, a viser 690. Amsterdam a virra 638. London 2 M. 28 1/2 Rbdl.,a vista . - Sper. 680. - Specter solgtes til 40 1/2 Rbmk., for Commiteesedler blev givet (med Rente) 82 pr. 100; Oblig. 68. Norske Sedler
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-02-03
Blandede Efterretninger. Christiania, den 20 Januarii. Efterat en af Almuen i Krogstads Præstegield i Aggershuus Amt indgaaet, og ved Sommerthinget i forrige Aar tinglæst Fortning angaaende Afskaffelsen af de for Moraliteten i Almindelighed, men for de Unge i Særdeleshed, skadelige Lege eller Nattesamlinger til Drik, Dands, Spil m.v., var til Regjeringen indkommen, ledsaget af Ansøgning om, at denne Forening maatte naadigst blive stadfæstet: er under 21de December f. A. tilkjendegivet, at Samme ikke ansaaes egnet til saadan Stadfæstelse, uagtet dens gavnlige Formaal erkjendes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-02-03
J Aaret 1815 er i Høiesteret Dom afsagt i 21 Sager, hvoraf 48 civile og 23 criminelle. Fortegnelsen over forelæsningerne ved det Kongelige Frederiks=Universitet i dets sjette Halvaar, fra Midten af Januar Maaned 1816, er nu udkommen. 16 akademiske Lærere have i Samme anmeldt Forelæsninger, nemlig: Professorerne Skjelderup, Sverdrup, Rathke, Rasmussen, Platou Sørensen, Thulstrup, Keyser, Hersleb og Esmark; Lectorerne Hansteen, Stenersen, Lund og Orry, samt Docenterne Hjelm og Dahl. J Fortegnelsen findes anført, at Universitets Bibliotheket er aabent Mandag, Onsdag, Fredag og Løverdag fra Kl. 1 til 2. De i sidste Halvaar med UniversitetsLærerne skeede Forandringer og Forfremmelser ere følgende: Platou er udnævnt til Expeditions Secretair ved den Norske Regjering, imod fremdeles at holde Forelæsninger over, og examinere i Statsoeconomie, Geographie og Statistik; dog sees af Fortegnelsen, at han tillige læser over Fædrenelandets Historie; Dahl er constitueret til Docent i Philosophien og Skielderup er udnævnt til Ridder af den Kongel. Nordskjerne-Orden. Rasmusens Forelæsninger begynde ikke, førend det nu samlede Storthing er opløst, da han er Repræfentant for Christiania Bye, og af Professor Christen Smith ere ingen Forelæsninger anmeldte, da han opholder sig udenlands. - - Rettelse og Tillæg til Rigstidenden (see Skilderiet No. 4., Artiklen: Christiania, d. 30 Dec. 1816.) Jstedet for Russisk Mynt, læs, kusisk Mynt (nummus cusicus), og istedet for Nuh den Nahr, læs: Nu den Nast. Efter S. T. Hr. Biskop Mun ters Underretning, der har havt den Godhed at bestemme Mynten, findes adskillige af disse Mynter beskrevne i Hallenbergs Collectio nummorum cuficorum og i Adlers museum cusicum borgianum. Dødsfald. Jomfrue M. S. Wonsheim, 94 Aar, den 26de Decbr. i Trondhjem; Mad. S. Lorck, 65 Aar, d. 22 Decbr. i Trondhjem; Mad. B. M. Meyer født Kamstrup, 82 Aar, den 27 Decbr. i Bergen; Høker B. Lunde bye, den 5te Jan. i Christiania; Mad. M. J. Lind Larsen, 48 Aar, i Trondhjem; Told=Casserer Kaurins Datter, 3 3/4 Aar, den 2den Jan. i Christiansand; Skipper O. R. Reinertsen, 36 Aar, den 29de Decbr. i Bergen; Mad. D. Næss, født Friis, 37 Aar, den 29de Decbr. i Bergen; J. Olsen, Klokker i Opslo, 51 Aar, den 12 Jan. Norsk Rigstid.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-02-03
Christiania, d. 24 Januarii. J det Stockholmske Blad "Almanna Journalen No. 1, 1816 findes følgende Artikel: "Udenlandske Journaler have i nogen Tid indeholdt Nyheder fra Sverrige, hvilke i flere Henseender fortjene at komme til Nationens Kundskab. Jkke nok, at en af dem omtaler oprørske Bevægelser, som skulle vise sig i Landet, en anden gaaer videre endnu, og driver sin Urimelighed saavidt, at den endog anfører den Artikel, som strax nedenfor skal meddeles. Det er mueligt, at Avisskriverne have ladet sig mislede af de Stridsskrifters Beskaffenhed, som ere udkomne hos os, og som, naar de falde i Udlændingens Hænder, let kunne enten give ham et urigtigt Begreb om den Svenske Nations Redelighed og Charakteer, eller indbilde dem, som ville skade os, at de iblant selve Nationen kunde finde blinde Redskaber, ved hvilke de kunde optænde Splid og Uenighed og fremme de Planer, som deres Had og Misundelse til Sverrige indgiver dem. - Det er Algemeine Zeitung No. 328, dateret 24de November sidstleden, som paa Side 1320, under Rubriken "Sverrige anfører: Adskillige offentlige Blade og deriblandt (for at nævne eet) den Mayntziske Tidende, opripper paany de gamle Rygter om Uroligheder, som skulle herske i Sverrige, og om en Sammenrottelse, som skal have fundet Sted imod Kronprindsen. En af Statsraaderne, sige de, havde hemmeligen kastet Gift i en Kop Thee, som var tiltænkt Kronprindsen, men en Anden i Selskabet drak den ud, og døde kort efter. Desuden skal en Officier ved glimrende Løfter have formaaet en Soldat til under Mønstringen at skyde Kronprindsen, men Soldaten skal alligevel i Forvirring have skudt feil og truffet Kronprindsens Hest o. s. v. modsige en saadan Artikel, hvis blotte Aftrykning i Sverrig vil være nok til at vække Almeenhedens inderlige Harme, vilde være at skade Lovene og os selv; det vilde være at begaae en Uretfærdighed imod den ædle Fyrste, som kjender os, og som veed, at saadanne Nyheder, der hidrøre fra Personer, som misunde Sverrige dets Ro, Ære og Lykke, og som ærgre sig over, at vi ikke have Arquebuseringer og Skafotter, kun tjene til endnu fastere at knytte de Baand, som forene os med Ham, og at forøge, om det var mueligt, endnu mere de Eders Hellighed, som Nationen har svoret Kongen og Successions-Ordningen". (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-02-03
Christiania. Fredagen den 12te Jan. holdtes Lagthing. 17 Medlemmer mødte. Odelsthingets Forslag, angaaende Pengevæsenet og den til Rigsbanksedlers Jnddragning foreslaa de Formue= og Nærings=Sket var anden Gang tilstillet Lagthinget, og blev nu Samme forelagt, Ved 13 Stemmer mod 4 besluttedes, at Afgjørelsen af Forslaget skal prøves paa den Maade, at det almindelige Spørgsmaal fremsættes, om Forslaaet efter 2den Gang at være Lagthinget tilhændekommet, bifaldes eller forkastes af Lagthinget? Derefter blev ved 14 Stemmer mod 3 bestemt: Odelsthingets Lovforslag angaaende Pengevæsenet finder Lagthinget sig fremdeles ubeføiet til at bifalde. - Angaaende Forslaget betræffende Skatten blev ved 16 Stemmer mod 1 bestemt: "Denne Sag udsættes, indtil Odelsthingets Forslag angaaende Pengevæsenet er afgjort." - J Odels thingets Møde den 13 Jan. foretoges Lagthingets Præsidentskabs Skrivelse til Odelsthingets Præsidentskab af 13de d. M., tilligemed Odels thingets Lovforslag angaaende Pengevæsenet og derhen hørende Documenter; og blev da eenstemmigen besluttet, at dette Forslag tilligemed Documenterne skal, da det anden Gang i Lagthinger er forkastet, tilstilles Storthingets Præsidentskab, for at blive foredraget til Afgjørelse i Plenum.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-02-03
Tirsdagen d. 16 Jan, holdtes Storthing. 73 Medlemmer mødte. Odelsthingets Forslag, betræffende Pengevæsenet, blev anmeldt at være indsendt til Storthinget, da Lagthinget ei heller anden Gang, da det blev Samme forelagt, havde kunnet give det bifald. J Anledning heraf blev ved 71 Stemmer mod 2 bestemt, at en Committee af 3 Medlemmer udnævnes til strax at sætte udfra hinanden de Principer, hvorpaa Anordningen om Pengevæsenet i Anledning af Forslagene om Samme bør bygges, samt at ordne disse Principer saaledes, som de bør foredrages Thinget til Afgjørelse. Det paalægges Committeen at tilendebringe denne Forretning inden 2 Dage. Til Medlemmer af denne Committee bleve udnævnede: Kammerraad Borchsenius efter I St., Overinspecteur Nielsen efter 32 St., og Foged Budtz efter 27 St. - - Fredagen den 19de Jan, holdtes Storthinget. Ved 72 Stemmer mod 4 blev besluttet: Den af den nedsatte Committee indleverede Fremstillelse af Principerne for Anordningen om Pengevæsenet dicteres for Storthingets Medlemmer, og Sagen udsættes til Mandagen den 22de d. M.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-02-03
(Af: Efterretninger om Norges Storthings Forhandlinger i Aaret 1816.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-02-03
Bidrag til de i Abbediet i Paris arresterede franske Generalers tidligere Historie. - Gener. Beliard har gjort sig først bekjendt i Jtalien, under Buonaparte, og var med i Feldttoget i Ægypten. Han tog Deel i Slaget ved Austerlitz, og blev derefter sendt til Spanien, hvor han 1808 bidrog til Madrids Overgivelse, og udnævntes til Stadens Gouverneur.