JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-03-11
Fra Wien skrives: General Meerveld er afreist herfra til Gallicien.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-03-11
General Feldtmarschal Lieutenant, Fyrst Rosenberg, Divisionaire, har afgiven sin Charge, og paatager, efter Forlydende, en Commando i Bøhmen, hvorhen han i disse Dage er afreist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-03-11
Den Keiserl. Kongel. tydske og ungarske adelige Liv gaarde er ganske opløst. Det hele Mandskab er paa 12 nær af hver Afdeling gaaet ind i forskiellige Regimenter. De øvrige skal efter Forlydende bruges til Coureertieneste. Ved de sidste i den K. K. Armee forefaldne store Avancement, er at mærke, at Gemene, Cadetter, Underofficerer og Feldvebler, uden Forskiel af Fødsel, men som ved Flid, Duelighed og god Opførsel har udmærket sig bleve udnævnte til Officerer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-03-11
Efter den Hamborger Correspondent bliver der udrustet en nye Expedition i England, som angives til 60,000 Mand. Parlamentsdebatterne er strax efter Parlamen, tets Aabning, ded de tilbageviste Fredsforslage og Feldttoget i Spanien, bleven meget interessante. Mænd at største Betydenhed træder op i Oppositionspartiet, som Lorderne Moira, Sidmouth, Erskine, Greenville m. fl. Ministrene har hidtil undgaaet at indlade sig i Detail, over de stridige Gienstænder, men har endnu bestandig en stor Stemmeflerhed for sig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-03-11
J den 780 Trækning i Wandsbeck er udtrukken følgende Nommere : 3. 28 71. 47. 2.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-03-11
Bekiendtgiørelser. Onsdagen den 15de Martii holdes en extra Generalforsamling i Kronprindsens Klub. Madet önskes saa talrigt som mueligt, da Ting af Vigtighed er at foredrage. Directionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-03-11
Onsdagen den 22de Martii førstkommende, om Formiddagen Kl. 9 1/2 slet, lader Frue Majorinde de Rummelhoff ved offentlig Auction bortsælge en Deel Jndboe, bestaaende af Porcelain, Kaaber, Mæssing, Tin, Jernfang, Sængesteder, hvoriblandt 2 med silke og lærreds Omhæng, Sængeklæder, Dækketøi, Borde, Stole, Chatoller, Speile, m. v. efter de Conditioner, som paa Auctionsstædet bekiendtgiøres. Aarhuus, den 10de Martii 1809.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-03-11
J Morgen Eftermiddag Mandagen den 13de Martii Kl. 1 1/2 slet lader Bagermæster Svane ved offentlig Auction i hans iboende Gaard paa Broeberg her i Aarhuus, bortsælge endeel Meubler og Jndboe som bestaaer af Borde, Stole, Kister, Skabe, Sølv, Kobber, Tin, Messing, og Jernfang m. v.; hvilket herved til de Lysthavendes Efterretning bekiendtgiøres. Aarhuus, den 12te Martii 1809. 3 a 4 Gaards Avl, er tilkiøbs, eller til Leie hos Reddelien. Boghalm er tilkiøbs hos Reddelen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-03-11
Ved Comoedien paa Raadstuesahlen Torsdag Aften den 10de d. M. er blevet ombyttet en fiin Kiøbh. Ha mod en Hat af Horsens Fabriqve, hvilken imod førstnævnte kan erholdes paa Adressecontoiret; Da dette Bytte formodentlig er skeet ved en Feiltagelse, saa tyviles ikke paa Tilbageleveringen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-03-11
J Christrup Præstegaards neppe 1/4 Miil fra Rau eders beliggende og til Beqvemmelighed for enhver Familie indrettede Boepæl, med Hauge, Græsning og Vinterforder af Høe og Halm til 2de Kiør, fornødent, Jldebrændsel af Tørv, samt Kakkelovne, Hylder, Rækker, Borde m.v., kan fra førstkommende Majidag erholdes : til Leie paa meget favorable Vilkaar for en Liebhaber; man underhandler desangaaende med Præsten boendes i Vestre Kirkestrædet Nr. 460 i Randers.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-03-11
For en Kokkepige er en Tieneste ledig til Mandag. Adressecontoiret giver Anviisning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-03-11
Foruden den forhen i disse Tidender omblicerede Bortforpagtning af Barretschous Hollænderie, bortforpagtes, samme Dag, Tid og Sted og under et med hint, Barretschous Vandmølle, der har 2 Qværne og et Grubeværk, hvilket alt saavelsom det mere, der hører til Møllens Drivt i Aaret 1807, af nyt er opført. Conditionerne vedtøies de for Hollænderieforpagtningen. Forpagtnings Aarene for begge Deele kan blive enten 3 et ler 6, efter Liebhabernes Ønske. Et af Vilkaarene bliver, at der for den aarlige Afgivts Erlæggelse, saa velsom for Contractens Opfyldelse stilles Sikkerhed, og tillige dette, at Afgivten beregnes til Tønder Bog efter Aarhuus Stifts Capitelstaxt. Barretschou, den 7de Martii 1809. Schmidt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-03-11
Løverdagen den 1ste April næstkommende om Middagen Kl. 12 slet bliver i min Boepæl her i Randers. ved offentlig Auction boetforpagtet paa 3 eller 5 Aar den Randers Hospital tilhørende Konge-Korntiende af Mellerup Sogn i Støvring Herred, og af Norre Onsild Sogn i Onsild Herred, sidste med 1/2 Konge=Qvægtiende, item Konge Qvægtiende af Ørum Sogn i Synderlyng Herred og af Siem Sogn i Onsild Herred. Liebhabere ville behagelig give Møde bemeldte Tid og Sted. Randers, den 8de Martii 1809. Willadsen, Hospitalsforstander.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-03-11
Onsdagen den 5te April førstkommende om Formiddagen Kl. 11 slet bliver i Ans Kroe ved offentlig Auction til den Høistbydende bortforpagtet paa 3 eller 5 Aar de Randers Hospital tilhørende Konge Korntiender af Hinge, Hørup, Levning, Almind og Lysgaard Sogne i Lysgaard Herred. Liebhabere ville behagel. give Møde bemeldte Tid og Sted. Randers, den 10de Martii 1809. Willadsen, Hospitalsforstander.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-03-11
Hos Gartner Hansen paa Scheel pr. Grenaae kan bekommes alle Sorter godt frisk Haugefrøe, saavelsom de smukkeste Sorter Blomsterfrøe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-03-11
Forpagtning. Estvadgaards Hovedgaards Agerland, Eng og Græsning, beliggende i Estvad Sogn, Ginding Herred, Ringkiøbing Amt, 3/4 Miil fra Skive, Kiøbstæd, er paa det Høi Kongelige Rentekammers nærmere Approbation, underhaanden at faae i Forpagtning paa et eller flere Aar, paa billige Vilkaar for den Pagtende. Gaardens aarlige Udsæd, kan ansættes, for omtrænt 80 Tdr. Rug, 40 Tdr. Byg og 160 Tdr. Havre og kan avles 450 a 500 Læs Høe. Under Gaardens Forpagtning kan tillige faaes: a) Estvad Sogns Konge-Korntiende, tiendeydende Hartkorn 166 Tdr. omtrent. b) Samme Sogns Kirkekort og Qvægtiende. e) Fløndersøe Mølles Landgilde Rug meel, 44 Tdr. som leveres paa Gaarden. d) Det betyde lige Aalefiskerie i Aalekisten ved Fløndersøe og videre Fiskerie i Søerne og Aaer ne; og e) Nogle Huusmænds Ugedage og maaskee 5 Gaardes Avlings Hoverie og 2d. Engbiergninger. Paa Gaardens Eiendomme og bemeldte Korntiender, kan aarlig græsses, forres og staldt 150 til 160 Stude, og Kiør, 14 a 16 Hæster og 130 3 aar, om endog kuns det halve af Engene bierges til Gaarden. De længst fra Gaarden liggende og vanskeligste Enge at bierge, kan blive undtaget fra Forpagtningen. Forvalter Hornstrup paa Estvadgaard foreviser paa For langende Eiendommen og kan give videre Underretning 8, og med undertegnede kan indtil denne Maaneds Udgang underhandles om denne Forpagtning, der kan tiltrædes den 1ste Maji d. A., eller nogen Tid derefter, da Estvad gaards Stiftelse i sidste Fald besørger dette Aars Bygsæd lagt. Riis Mølle ved Randers, den 9de Martii 1809. Paa Estvadgaard Stiftelses Vegne. Ludewig Wesenberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-03-11
En Person, der i adskillige Aar har været vandt til Jordegodsers Bestyrelse, og tillige har erhvervet sig Dansk Juridisk Exammen; ønsker sig Condition til 1ste Mai 1809, helst som Forvalter. Adressecontoiret i Aarhuus giver Anviisning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-03-11
J Holme Præstegaard ved Aarhuus kan faaes nogle Tdr. Kastanie-Kartofler af den fiineste Sort a 3 Mk. pr. Skp. Foreløbigen anmeldes tillige, at der, først i April Maaned (Dagen skal nærmere bestemmes) ved Auction bortsælges, en Aarings Plag, 9 gode Køer og Qvier, 5 Faar med Lam, 3 Grise Søer, en stærk Karriol og beslagen Arbeidsvogn, m. m. En hvid lavbenet Hønsehund, med bruun pande og Ører, og en hvid Stræg midt ned af Panden, samt en bruun Plet paa Rumpen, hvis Forbeen staaer lidt ud af som en Tax, tilhørende Capt. la Cour er den 4de Martii bortløben fra Cheltoft. Hvem som kan tilveiebringe denne Hund og vil lade den aflevere enten til Mad. Henningsen i Ebbeltoft eller Farver Lund i Randers, eller Bødker Jens Ring i Wiborg, kan derfore vente en billig Douceur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-03-11
Hos undertegnede, kan til førstkommende Mandag, anvises hos et godt Herskab, nærbeliggende Aarhuus, en Condition for en Tiener, men uden gode Recommendationer nytter det ikke at melde sig. Aarhuus, den 11te Martii 1809. Hans Kold.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-03-11
Paa Frisenmold ved Randers staaer 80 Stkr. 5 og 6 Aars Stude usolgte, og paa Henrichseie 1/2 Miil Norden Randers, 30 Stkr. 4 Aars Stude, hvorom behagelig kan handles, med Birkedommer Høeg i Randers, Hvor der er 2de Stuer og 2de Kamre med Kiøkken at faae til Leie til førstkommende Paaske Fløttetid, anviser Adressecontoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-03-11
Söndagen den 12te Martii næstkommende opføres i det forenede dramatiske Selskab i Aar. huus: Erasmus Montanus, Skuespil i : Acter af Holberg. Indgangen aabnes Kl. 4. Directionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-03-11
Undertegnede forhen Dandser ved det Kgl. Theater i Kbhvn, opholder sig nogle Maaneder her i Byen, og giver i den Tid Underviisning i de nyeste Dandse. De Herrer og Damer som ønske min Veiledning, og de ærede Forældre som ville betroe mig deres Børn, behager at tegne sig paa Adressecontoiret, eller hos mig selv. boende paa Væstergade hos Hr. D. Jacobsen, for at aftale Priis, Tid og Sted. O. G. F. Bagge, Dandselærer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-03-15
Indenlandsk. Ved allerhøieste Resolution af 20de f. M., har det behaget Hs. Majestæt allernaadigst at tillade, at Blye, Bøssestene, Kanoner af Jern og Metal, Krudt, Lunter, Sabellinger og Skydegeværer maae, saalange Krigen, vedvarer, indgaae mod det Halve af den i Tarisen af 1797 bestemte Jndførsels=Told.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-03-15
Ligeledes har Hs. Majestæt under 6te Martii frie taget alle neutrale og venskabelige Skibe, som fra venskabelige Steder i Østersøen hidføre Korn, Provisioner, Uld, Bark, Hør og Hamp, fra at lægges under Embargo.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-03-15
Som man seer af Politievennen, drive endeel lasede og lurvede Jøder i Hovedstaden aabenbare Opkiøb af Smaaemynt imod Opgield. At de imidlertid kuns ere Kommissionairer for Andre, har man Grund til at formode. Høiligt maae det altid beklages at Fædrelandet, paa en Tid da Opofrelse og hengivenhed for det er i alle Munde, plages af saa mange indvortes Fiender, som for en ussel Vindings Skyld kunne see Creditten svækket og deres Medborgere sat i Forlegenhed. Frygter man ikke for Lovene, burde man dog ikke være ligegyldige ved den offentlige Skiændsel!
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-03-15
En Hornbekker har ved Kullen taget et stort Skib under Preussisk Flag, the Satissaction kaldet, ført af Capt. Becher, og indbragt det til Frederiksværk. Det har en Ladning inde af 2000 Skpd. Hamp og 2000 Skpd. Jern. Man har allerede begyndt at løsse. Det er 56 Alen langt, og et af de 3 Skibe, som i Vinterhave strøget for vore Kanoner, men som undkom til Landskrone.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-03-15
Helsingøer den 10de Martii. Allerede i 5 Nætter, vil man have seet Kullens Fyr at brænde; hvad det betyder giætter man sig til. Folkene paa eet af de her liggende Fartøier, en jydsk Galease, ville i Nat have bemærket en tilroende Baad, formodentlig fiendtlig, da den paa Anraab intet Giensvar gav, men paa givet Signal ilede en Baad med nogle af Kanonbaadenes Mans skab til Undsætning, hvorpaa hiin fortrak. Da der ligger saamegen Jis ved svensk Land, skulde man ikke have formodet, at nogen Baad skulde saa let have givet sig ud derfra, men mueligt at den har ligget under Hveen. Et Bremerskib kom i Morges med strygende Vind ind fra Nordsøen og ventelig som Leiesvend af Røverne, holdt temmelig nær den svenske Kyst. En Jolle fra Kanonbaadene var paa Jagt efter det, og en af vore Kapere gik ogsaa ud, men da det befrygtede Faren, satte det paa Grund ved Badehusene under Helsingborg, og meget Militair til Hest og til Fods med Kanoner saaes tililende ved Strandbredden til dets Forsvar. Den synes at være stærkt ladt og havde kunnet blevet en god Prise.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-03-15
For nogle Dage siden er et gyseligt Mord begaaet paa et Par gamle Folk, som boede i et eenligt Huus i en Skov, Svimminge Sogn, Holbeks Amt. Efter begaaet Mord satte Morderen Jld paa Huset. De nærmest Boende, som ilede til Slukning, fik dog Jlden dæmpet, og fandtes Konen liggende ved Ovnen og Manden udenfor Huset ved et Steengierde, begge dræbt med en Øre, den Morderen ved sit derefter begaaede Ranerie, har forglemt at tage med, og hvorpaa staaer 3de Bogstaver, der formodentlig ville give ønskelig Anledning til at opdage den rædsomme Gierningsmand. Disse Gamle skulde have eiet nogle Penge, men ubetydeligt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-03-15
Aarhuus. Paa uventet behagelig Maade har Huuskonen Kirsten Nielsdatter af Lillering i Framlev Sogn seet sig overraskeet ved at modtage et fra S. T. Hr. Biskop Birch, tilsendt, ved frivilligt Sammenskud af Stiftets høie Øvrighed og flere ædle Patrioter paa hiin Glædesdag den 28de Jan, sidstleden tilveiebragt stort og smukt Sølvbæger, som Agtelsestegn for hendes udviste Jver i selv at besørge, i hendes udcommanderende Mands Fraværelse Markarbeidet ved deres Jordlod. Midfaste Søndag blev dette Sølvbæger hende i talrig Forsamlings Paasyn i Kirken efter en kort OpmuntringsTale overrakt, og undertegnede har hun anmodet om, at bevidne for de høie og ædle Givere hendes dybe Erkiendtlighed. Tak være alle de ædle Fædrenelandsvenner, der saaledes, i det de glædedes i høitidsfuld Forsamling paa Dannerkongens Fødselsdag, tillige benyttede Dagen til at hædre og fremelske roesværdig Daad hos Landboen, Held over Kongen og Fædrenelandet. Harlev Præstegaard, den 13de Martii 1809. J. C. Ramsing, Sognepræst til Harley og Framlev.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-03-15
J Mandags den 13de Martii blev Sølv Korset for Dannebrogsmænd høitidelig overleveret befalingsmand, J. Chr. Kierulff i Norsminde, af Overbefalingsmand Major Baron von Gersdorff, i Overværelse af Malling. Districts Kystbevæbning, fordi han den 5te Mai 1808 om Formiddagen Kl. 10 i Saxild Bugt fratog Fienden, en af samme besadt Jagt fra Aarhuus og Natten derpaa, ved Hielp af det derværende bevægelige Batterie, Landeværnet og Kystmilitsen, en Jagt fra Samsøe i Norsminde Havn. Ceremonien endtes med de varmeste Ønsker for vor allernaadigste Konge og Kongehuset og et 3de gange Hurra Raab under Paukers og Trompeters Lyd.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-03-15
At det har behaget Forsynet, ved en rolig og stille Død, den 13de Martii, at bortkalde til et bedre Liv, min elskede Datter Anne Dorthea Giern i hendes 40 Aar, efter nogle Dages Lidelser af en stærk Bryst Vattersoet. Dette for mig i min tiltagende Alderdom saa høist sørgelige Dødsfald, undlader jeg ikke for Familie og hendes mange Venner herved sørgeligst at bekiendtgiøre. Aarhuus, den 14de Martii 1809. Anne Black, sal. Gierns.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-03-15
Prædikanterne paa Fredag. Domkirken Hr. Provst Bechmann. Fruekirke Hr. Studsgaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-03-15
Prædikanterne paa Marie Bebudelsesdag. Høimesse. Aftensang. Domkirken Hr. Provst Bechmann. Hr. D. Larsen. Fruekirke Hr. Studsgaard. Hr. Jahnsen. Hospitalskirken Hr. Jahnsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-03-15
Udenlandsk. Frankrig. Tre og Tivende Bulletin fra den franske Armee i Spanien.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-03-15
Saragossa har overgivet sig. Oberste Gueheneur, Hertugen af Montebellos Adjutant, kom den 27de Febr, til Paris med denne Efterretning til Hs. Majestæt Keiseren. Denne Stad blev ikke alvorlig angreben før den 25de Januarii, og overgav sig den 19de Febr. Løbegraven har saaledes været aabnede i 25 Dage. Den 21de Febr. trak de franske Tropper ind i Staden. Den Ulykke som har truffen denne beklagelsesværdige Stad, er et skrækkeligt Exempel for Folket.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-03-15
Den i Sarragessa tilveiebragte Rolighed udbreder sig over hele Arragonien og begge Armeecorpser som omleirer denne Stad kan nubruges andensteds. Sarragossa var den spanske Jnsurrections egentlige Sæde. Her befandt sig det Partie, som havde indkaldt en østerrigsk Prinds til at herske over Tajus. Mændene af dette Partie, havde arvet deme Jdee af deres Forfædre fra Successionskrigen. Den er nu for bestandig tilintetgjort. Hele Stadens Folkemængde vare bevæbnede. Beboerne af Arragoniens Sletter havde slaget sig til dem og Sarragossa indeholdt 50,000 Mand, som vare inddeelte i Regimenter paa 1000 Mand og Compagnier paa 100 Mand. Alle Grader fra Generaler til Officerer og Underofficerer, vare besatte med Munke. Et Korps af 10000de Mand, som var flygtet fra Slaget ved Tudela, havde kastet sig ind i Staden, der var forsynet med uhyre Magasiner af Levnetsmidler og forsvaret af 200 Kanoner. Det kiære Mariebillede i Klosteret deel Pilaar, gjorde Under saa tidt Munkene ville have det, som opflammede Jnsurgenternes Mod og styrkede deres Tiltroe. J aaben Mark havde disse 50,000 Mand ikke holdt sig imod 3 Regimenter; men indsluttede i deres Stad, opirrede af Anførerne, hvorledes kunde de undgaae al den Elendighed som Uvidenhed og Fanatisme trak sammen over disse Ulykkelige. Man forsøgte alt mueligt for at bringe dem til Fornuft, og beleirede ikke Staden, men tillod den frie Omgang med heele Spanien, paa det de kunde faae Underretning om den spanske Armees Nederlag og Madrids Jndtagelse. Men kun Oprørstifterne fik det at vide. Man dulgte ei allene Sandheden for Folket, men bedrog det ved Løgne. Snart havde Franskmændene tabt 40000 Mand ved Madrid, snart var Romana trængt ind i Frankrig o. s. v. Jmidlertid var den franske Armee ikke ledig. Jngenieurgeneral Lacoste samlede alt, hvorved den underjordiske Krig skulle føres, som Hs. M. K. havde befalet, ligesom og Artilleriegeneral Dedon, bragte en stor Mængde Mørsere, Bomber, Haubitser og Kanoner sammen, der alle bleve hentede fra Pampelona, 7 Dagmarscher, fra Sarragossa. Fienden benyttede Tiden til at befæste Monto Tortero og andre Positioner. Den 21de Decbr. forjagede Divisionen Suchet dem fra Høiene ved St. Lambert og 2 Værker i Skudsdistance fra Staden. Divisionen Gazon styrtede dem fra Høiene ved St. Gregorio og indtog Redouterne ved Forstæderne, som forsvarede Landeveiene til Surva og Barcellona. Samme Dag indtog Hertugen af Conegliano Værkerne og Positionen af Monte Torrere, bemægtigede sig alle Kanonerne og giorde mange til Fanger. Hertugen af Conegliano blev syg og Hertugen af Abrantes paatog sig Commanden over det 3die Korps først i Januarii. Han betegnede sin Ankomst med at indtage St. Joseph og forfulgte den 16de sine Fordeele ved at indtage Broehovedet ved la Huerba.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-03-15
Endnu tillod man Sarragossa frie Meddelelse, paa det man kunde faae Efterretning om Englændernes Nederlag og skammelige Flugt. Den 20de kom Hertugen, af Montebello dertil for at paatage sig Hovedcommandoen over Beleringen. Først da, efterat han var fuldkommen overbeviist om, at alle Efterretninger som vare komne til Staden vare uden Virkning, besluttede han at opgive al Skaansel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-03-15
Den 26de Januarii begyndte man at angribe Staden alvorlig og man demaskeerte Batterierne. Den 27de om Middagen vare Brescherne paa flere Puncter, practicabel. Tropperne indlogerede sig i Klosteret San in=Gracia. Divisionen Grandjean besatte nogle og 30 Huse i Staden. J samme Øieblik bemægtigede General Morlet sig, i et Angreb, den hele fiendtlige Forsvars front. Capitain Guettemann besteeg i Spidsen af Arbeiderne og 36 Grenaderer Breschen. Hr. BoebieskimOfficeer af Voltigeurerne fra Weichselen, et ungt Menneske paa 17 Aar, der alt bærer 7 Blessurer, viiste sig først i Breschen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-03-15
Den 30te blev Klosteret St. Monica og det store Augustiner indtaget. 60 Huse bleve ved Underminering tagne. Sapeurerne af 14de Linieregiment udmærkede D. 1 Febr. blev Gen Lacoste truffen af en Kugle og faldt paa Stedet. Denne tapre og duelige Officeers Tab, beklages ei allene af hele Armeen, men af Keiseren selv. Fienden forsvarede hvert Huus. Tre Mineangrevar trukken i Fronten, og daglig blev ved 3 eller 4 Miner, flere Huse sprengt, hvorved Tropperne fik Leilighed at indlogere sig i andre. Paa denne Maade naaede man til Corso, (Hovedstaden) og bemægtede sig Skolen og Universitetsbygningerne. Fienden giorde Forsøg at modsætte sig Mineurerne med Mineurs; men, lidet vandt til denne Operation, blev hans Mineurer opdagede og qvalte. At føre en Beleiring paa denne Maade, er langsom, men sikker og koster Armeen lidet. Medens 3 Compagnier Mineurer og 8 Comp. Sapeurer vare beskieftigede med denne underjordiske Krig, hvis Virkninger ere saa skrækkelige, blev Jlden bestandig underholdt i Staden ved Bomber og andre Brandmaterialier. Endnu var ikke 10 Dage forløben og man havde bemægtiget sig en trediedeel af Staden. Kirken selv, hvori det hellige Mariebillede deel Pilar befandt sig, som ved saa mange Undergierninger havde lovet at forsvare Staden, var sønderknust af Bomber.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-03-15
Nu fandt Hertugen af Montebello for godt at be mæstre sig Forstaden paa den venstre Bredde, for at besidde hele Linien af Staden, og at kunde lade sin Jld krydse. Den 17de spillede allerede et Batterie derfra af 50 Kanoner. Kl. 3 s. Dag blev et uhyre Kloster af 3 til 4 Fods tykke Mure angreben og indtagen. 7000 Fiender forsvarede Forstæderne. General Gazan ilede til Broen, hvorover Jnsurgenterne skulle trække ind i Staden. Han dræbte en stor Mængde af samme, og gjorde 4000 til Fanger, hvoriblant, 2 Generaler, 12 Oberster, 19 Oberstl. og 230 Officerer. Han tog 30 Kanoner. J samme Øieblik trængte Hertugen af Abrantes giennem flere bedækte Gange til Corso og sprængte den uhyre Skolebygning i Luften ved 2 Mineovne. Nu udbredte sig Forskrækkelsen i Staden. Juntaen forlangte, for at vinde Tid, at parlementere; men dens Arglist var bekiendt nok, og dette Konstgreb lykkedes den ikke. Der blev endnu 30 Huse tagne ved Undergravning og Sprengning. Endelig blev hele Staden besadt af vore Tropper den 21de. 15000 Mand Jnfanterie og 2000 Md. Cavallerie nedlagde deres Vaaben ved Porten Portillo og overleverede 40 Faner og 150 Kanoner. Jnsurgenterne have under Beleiringen mistet 20,000 Mand. 13000 ligger i Hospitalerne, hvoraf daglig døde 500.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-03-15
Hertugen af Montebello ville ikke tilstaae Staden Saragossa nogen Capitulation men har bekiendtgjort følgende Proclamation.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-03-15
Besætningen skal den 21de om Middagen strække Vaaden ved Porten Portillo. Soldaterne af Linietropperne som vil fværge Kong Joseph Troeskabsted, kan tages i Tienesten. Hvis Krigsministeren ikke vil, føres de som Krigsfanger til Frankrig. Religionen respecteres. De franske Tropper besætter den 21de Martii Slottet. Alt Artillerie og Munition udleveres dem Vaabnene blive nedlagde uden for enhvers Dør og ethvert DistrictsAlcader samler dem tilsammen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-03-15
J Staden befandtes betydelige Magasiner af Korn og Bælgfrugter. General Lavæl er udnævnt til Gouverneur i Saragosse. En Deputation af Gelstligheden, og de fornemste Jndvaanere er afreist til Madrid. Palafor er farlig syg. Dette Menneske var Gienstanden, for den hele fiendtlige Armees Foragt, som tillægger ham Stolthed og Feighed. Aldrig saae man ham paa en Post, hvor han kunde befrygte Fare. Greve de Fuentes, Grand af Spanien, som Jnsurgenterne for 7 Maaneder siden havde arresteret paa sine Godser, er funden i et Fængsel af 8 Fod i Fiirkant. Han har lidt overordentlig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-03-15
Den 10de Febr. kom Hertugen af Dalmatien til Tui denne hele Provinds er underkastet. Han forberedede sig til følgende Dag at gaae over Minho, som her er meget breed. Jmellem den 15de til 20de har han været i Oporto, og mellem 20de til 28de maae han indtræffe til Lissabon. I Gallicien laae Hertugen af Elchingen den sidste Haand paa Provindsens Organisation. J alle Provindser under Hertugen af Jstriens Befaling, der ligger imellem Pyrenæerne, Havet, Portugal og Biergklæden som dækker Madrid, er Roligheden tilveiebragt. Talrige Deputationer begive sig fra alle Kandter til Kongen i Madrid. Hertugen af Bellune marscherer til Badajoz, afvæbner og beroliger det hele nedre Estremadura.