Berlingske Tidende, 1792-03-01
linder Dato Christiansborg Slot er den 13de Jan. 1792 udkommet en Forordning, hvorved barandmør, at, da det allernaadigt er bleven Hr. Manaar sort at, naar Domhavere, paa Grund af D. 163. N. L. 16 - 21, begiere Jndførsel dør deres Staden i følge Damme, som af din noste ere paaantiden Han ret eller Ober Hoftetten, boende udkommende Fonde Rettens Middel og afte i den vanskabet Stimag, en udsatte for Tiltale og Anaar, hvad min de samme, og nægte at foretage den paanande Eftermin, estædste nævnte konsteder, ved disse Udbytte en paa og vederhastig, brandes igaards og for Saa ere Kongens Over oftet eller Dousteterne Dan dan, ved hvilken han, efter rigtig Haandsat, dømt noget at betale, da der han følte Vimarn, Borgen m.v. aabne Bet til holdesinde Jndgangne Dømte, som derat tage Aniconaatil at paastaae, at Au dette Viderhaftighed. Saaene Kiærheden danne Middel, forand Jndførsel kan finde Sted, sads Rigtighed, ligtsom det og kande som tolemt. - sereskrevne Regel bør strække sig til enhver Dag, værde altilbar under Høiesterets og Odet Hoftetuus Paadentreasom Commissariers. Nytterdistricternes Birke. Demme og s. v.) eller blot til dem, der ere afsaare ved denninggaden kaldte Overretter, Saa har Hr. Majener, en en at al Tøielland hæves og Rettens Midder sættes : sin til at handen med fuldkommen Sikkerhede det ovenanfalde fundet for godt herved at givnde fornævnte gang i danske og norske Løv følgende nøiere Bestemmelse: Den nogen, paa Grund af sin imodsaatte Forskrivelse, sigtet at derat noget ved Overrets eller anden Rets Dom, de gange umiddelbar under Høiesterets eller Odenhoftetiene og gandse, da der saadan Døms Jndstevning fra Skyld. lette vare Domhaveren hinderligt, ved Rettens maa, at erholde Execution hos sin Vedervart, med min et lænt kan stillenelagtig Ditterved saavel for det idømte, Bekonninger, Sagens videre Forfølgelse kunde med saa, men dersom der, under Sanførelsen, er bleven giøre Jtalie med Haandskrivtens Gyldighed, eller Fordrinden sigtighed, da bør Domhaveren, til sin Sikkerhed, gangende Afsætning i den dømtes Gods, paa den i D. L. . - Mk. Saa 24 Alt foreskrevne Maade og og satte da ikke betroes i hans Værge, undtagen han kan, le anrettelig Borgen derfor, i Tilfælde af at det Hele. en pran af det omtvistede, ved endelig Dom, maatte lod have ham frakiendt. ladet Dats Christiansborg Slot er den 13de Januarii lona udkommet en Forordning, hvorved bekiendtgiøres at da Hr. Majestat, som det kraftigste og sikkerste Middel, er brants Haandshævelsen af Allerhøistsammes Lovgivning. en Stiernes hastige Tilendebringelse og Betragelse. legen Umanets Gods, allernaadigst haver deslattet, at optensions=Contoirer, hvilke, under Hs. Maj stats Col ge Opnat, skulle paaser og paage over, at vedkommende Salgetmanden Overformand renslaarigen opfylde de dem. vaagende Plater, saa har Hs. Majestæt tillige fundet for nant, at fordeele Erstatningen til Sin Casse for de af at, til bemeldte Indretning, medgaaende Omkostning: kannaget paa de Boet, som forvares af Skifteretterne. den salig lille have Nytten af denne Foranstaltning. De barbeidertaler, som Hs. Majestæt, i dette Øiemerke, her ne Manaadigst vil have anordnet, ere følgende : 1 Al anvert Bør, der behandles og sluttes, enten vedgimadeligt eller overordentlige Skifte=Forvaltere, at hantet Stifte og Skriversalarium, efter Loven. et Anordningerne, bør svares, skal i Hs. Majestæts let Danmark (hvor Skifterretterne, i Følge D. L. 1 d. 24 s. 24 Art., nyde, for deres Umage, een Adlr. af Haandrede, indtil 10000 Rdlr. ) erlagges : Penge til Hs. Majestæts Casse af andet, som i eet Beholdning overstiger bemeldte 10000 Rdlr., og Norge, (hvor Sportel=Reglementet, under 11te, Junii 1788, tillægger Skifteforvalterne Salarium, af Boets Midler, indtil 20000 Rdlr.) 1 Procentum af det, der overgaaer denne sidstdenævnte Summen, naar der i saadanne Boerer Concurs, da beregnes denne Afgivt af Boets Jndgield, for saavidt samme overstiger de foranførte Summer. 2) Ligesom det, ved Sportil Reglementet for Hoft og Stadsretten, under 13de August 1777, er betalet, at der, foruden 1 Procentum i Stiftetalrig, skal betales 1/2 Procentum af ethvert Boen beholdne Midler, indtil 10000 Rdlr., hvor der falder Arv, og, i Fallitboer, af sammes Formue, førend Creditorerne noget bekomme, saa skal denne Afgivt af 1/2 Procent, paa samme Maade beregnet, herefter vares overalt i begge Hs. Majestæts Riger, dog at samme ogsaa erlægges af de Summer, der beløbe til mere end 10000 Rdlr.