Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-08-13
Den i Torsdag Aftes ankomne Norske Post har medbragt No. 32, 33, 34, 35, 37, 38 af det officielle Blad Budstikken, som gaae til den 9de Julii. Deres væsentlige Jndhold er følgende: 1) Udtog af en Rapport fra Chefen for Borgerbevæbningen i Kragerøe, Hr. Tønder, indeholdende en omstændelig Efterretning om de Engelskes Angreb paa Kragerøe og dens Omegn d. 19 Junii. De Engelske landede paa to Steder, Portøer og Kørset kaldede, det første 1 Miil S. V., og det sidste 1/2 Miil S. O. fra Kragerøe, med to Barcasser. Byens Batterie blev ilsomst besat, og Caperen Grev Moltke afbenyttet til at forsvare de to smaa Jndløb Langesund og Skandøesund. Borgercorpsets 1ste og 2den Afdeling var samlet inden en halv Times Forløb. Under disse Forberedelser indkom igjennem Hovedindløbet Fragerøefjorden 4 store Barcasser, fyldte med Folk, der roede lige ind til Byen, formodentlig for at bemægtige sig det til Havnen indløbne Priisskib Torbringe Midway, ved første Skud fra Batteriet dreiede de imidlertid strax af, men roede tilbage mod Landet til et Sted, som kaldes Bielkevigen, 3/4 Miil fra Byen, og bemægtigede sig en der liggende aldeles seilfærdig Jagt. Man søgte vel at afskjære den røvede Jagt fra Barcasserne, men Skuddene med vore 18pundige Canoner fra Batteriet kunde ikke naae, og den udsendte Caper Grev Moltke maatte uheldigviis lavere. Den fiendtlige Fregat fik derfor Leilighed til at tage saavel Barcasserne som Jagten under sin Beskyttelse, og det blev saaledes Fienden mueligt, at bortføre dette Fartøi saa nær Byen. Fregatten førte Engelsk Flag, men de Matroser af Barcasserne, der nogle Øieblikke vare i Land, talde alle Svensk. - Blandt dem, der fremdeles havde Besøg af hine Baade, var Hr. Postmester Barth paa hans Landsted, hvor de borttoge endeel Linned, Sengeklæder og 20 Rdlr. i rede Penge i Chatollet, som de med Magt opbrød. De ruinerte og ituslog tillige endeel Meubler og andet Boskab. Postmesteren og hans Tyende undkom i Skoven. – J Portør laae Priissmakken die Vrau Antona, der agter at seile til Dannemark efter Kornvarer, men ved Skipperen Jess Johansens Hurtighed og Snildhed undgik det at blive et Offer. Forudseende hvad der vilde skee, bragte han ilende Seil og Jnventarium i Land, da man vilde bemægtige sig det. Videre Ulempe foraarsagedes ikke ved dette Røvertog. 2) Skrivelse fra Hr. Kammerherre og Oberste Staffeldt, dateret Mortraa d. 24 Junii, hvori anføres nogle Træk paa Nordmænds ædle Tænkemaade. For at spare 24 Svenske Fanger, som vare tagne i Affairen ved Gaarden Jerpset d. 23. Maji, Strabadsen og en trættende March frem og tilbage, lod Kammerherren dem udhvile i Ondalen, indtil de derfra kunde føres til Christiania. Lehns manden Hersetter paatog sig at forsyne disse Fanger med de fornødne Levnetsmidler, og har end- og selv bespist dem med 5 Maaltider, for hvilke Betalingen, efter han Ønske, skal uddeles til den eller de blandt vore Krigere, som have fortjent den. Efter denne Lehnsmands Opmuntring blev ogsaa en ikke ubetydelig Deel Fødemidler, til ualmindelig lave Priser, sammenskudte af de fleste af Ondalens Jndvaanere og afleverede til Kongsvinger Magazin. Krigsraad Arentzen, Pastor Juell og Fogden Høgh have i den Tid endeel Tropper af Kammerherre Staffeldts Brigade cantonnerede i Omegnen af Bergen, forsynet Mandskabet flere Gange med betydelige Qvantiteter Mælk, uden Betaling. 3) Skrivelse fra Grosserer Ener Holm, dateret Christiania d. 27 Junii, hvori han melder, at han allerede i Februarii Maaned havde sendt et Brigskib til Randers efter Kornvarer, som han i April Maaned havde Efterretning om at være indladet at han deraf havde bestemt hundrede Tønder Havre til Uddeling blandt de meest lidende Familier paa Grændserne; men da dette Skib endnu ikke er ankommet, og det efter Omstændighederne er uvist naar det vil komme, saa sender han, istedet for den tiltænkte Havre, 400 Rdlr. til Uddeling blandt trængende Familier paa Grændserne, som have liidt meest ved Fienden. 4) En skjøn og ægte fædrenelandsk Ode til Kongen af en Ubenævnt. 6) En Rapport fra Maj. v. Bruun i Christiansund, dat. d. 21 Junii, til Gener. v. Krogh, angaaende den Engelske Fregat paa 40 til 44 Canoner, som under Hollandsk Flag d. 19 Junii nærmede sig Christiansund og blev jaget tilbage. 5) En anden Skrivelse, dat. d. 20 Junii, fra Stiftamtmanden Angell, angaaende samme Affaire. J samme berettes, at een af de Kugler, Fienden skjød i Land, veiede 29 Pund, men at sandsynlig kun enkelte vare af den Størrelse, da man tillige har fundet mindre. 6) En Gjenpart af en Skrivelse fra Fuldmægtig Friderik Dyblie, Lieutenant ved det borgerlige Artillerie i Christiansund, ligeledes indeholdende en Beretning angaaende denne Affaire. 7) En Efterretning fra Fogden Jonas Collet paa Kongsberg om den gode Fremgang med den Jslandske Mos's Jndsamling, hvorover Bestyrelsen er ham betroet af Fattigvæsens=Commissionen, og at der nu haves deraf omtrent 16000 Pd., som dagligen tilberedes til Meel, for siden at benyttes i Fattigvæsenets store Huusholdning. Overlærer Flor, som efter Regjeringscommissionens Ønske, gaaer Hr. Fogden til Haande, er særdeles vel tilfreds med Anstalterne til Mossens Tilberedning paa Kongsberg, som gaaer i det Store. J den senere Tid indkommer der næsten 1000 Pd. dagligen, da Fogden ikke deelet Korn ud til Fogderiets Almuesfolk, med mindre de selv blande det med Moss og desuden godtgjøre, at de enten paa Landet eller i Bergstaden, have solgt en vis Qvantitet Moss, hvilket meget har fremmet Sagen. For den Mos, der leveres Fattigvæsenet, faaes efter Vægt 1/2 Rugmeel, eller I Bismerpd. Rugmeel for 3 Borpd. soltørret Mos, og saaledes troer Fogden at de snart ville have indsamlet og virket en Qvantitet af 1000 Tdr. Mossemeel. 8) Skrivelse fra H. D. den commanderende General søndenfields, indeholdende en Beretning om det, efter de i Budstikken Nr. 28, 29, 30 ommeldte Fægtninger ved Præstebakke og Bær bye, senere forefaldne. Hs. D. melder følgende: Efter at den fiendtlige Postering ved Præstebakkehavde overgivet sig til vore Tropper, blev, som forhen ommeldt, imellem disse og det fiendtlige Corps ved Bærbye og Omegn en Vaabenstilstand sluttet, som ikkun af os kunde opsiges med 4 Timers Varsel, og hvis Hovedbetingelse var, at Tropperne skulde beholde deres indehavende Positioner; desuagtet blev Vaabenstilstanden nogle Dage efter formelig opsagt af Fienden, og uagtet Capitain Huitfeldt henviste dem til ovenmeldte Forpligrelse, de selv havde indgaaet, rykkede Fienden med en meere end tidobbelt overlegen Styrke, som blev angiven til 6 a 7000 Mand, imod vore ved Fangernes og øvrige Transporter svækkede Tropper, som altsaa trak sig tilbage efter et let Engagement og tog Positionen ved Jddebøen, uden Tab af en eneste Mand. Da dette blev mig indmeldt, sendte jeg strax, af den for nyelig til Schieberg Sogn ankomne Brigade, et passende Corps under Major v. Krebs til Enningdalen, for at sontenere vore der staaende Tropper, at opholde Fienden og om mueligt at hevne det forefaldne; men Omstændighederne og militaire Grunde forhindrede det sidste Øiemeds Opnaaelse for Øieblikket, fortrinlig da Fienden efterhaanden trak sig tilbage over sine egne Grændser. Jeg erfarede imidlertid, at det var et almindeligt Rygte ved den fiendtlige Armee, at Krigen med Norge var til Ende, og at deres Tropper skulde bruges imod Fiender, som vare landede øster i Sverrig, hvorpaa jeg gav den fornødne Befaling, for at overbevise dem om det Modsatte. Foruden den sidste ommeldte dristige og saa hæderfuld udførte Affaire ved Svensk Svinesund, forefalde næsten daglig smaae Fægtninger i Egnen af Wasbøen og det til Enningdalen grændsende Sverrig. Vore Forposter staae i Sverrig og Krogstrand er af os besat. Fienden, som i Gaar gjorde et Forsøg derfra at delogere vort der under Fændrik Grimseth af Nordenfieldske Regiment stationerede Detachement, blev afviist, ved Hielp af vore bevæbnede Fartøier. Den fiendtlige Armee staaer med sammes Styrke fordeelt i en vis Afstand, indenfor sine egne Grændser. Kysten langs Svinesund og Jddefjorden er af dem for det meste rømt eller ikkun ubetydelig besat. Alle indkommende Rapporter give nyt Beviis paa vore Troppers Mod og Længsel efter hæderfuld Kamp for elsket Konge og Fædreneland." 9) En Afskrivt af den imellem Capitain Huidtfeldt og den Svenske Overadjutant Adlersparre sluttede Vaabenstilstand.