Jyske Efterretninger, 1779-12-24
Af Hs. Kongel. Majestæt Høist selv holdte Protocol den 11. Decembr. 1779. Over de 3 Kammerrets Raader, Friedell, Grann og Ransleben. Paa det Allerhøieste Spørsmaal. Naar man vil at sige en Dom over en Bonde, som man har frataget sin Vogn og Plov, og alt det, hvormed han skulde ernære sig, og betale sine Skatter, kan man giøre det. Er af samme besvaret med Nei. Videre, Kan man tage Møllen fra en Møller, der intet Vand har, og altsaa ikke kan male, ei heller fortiene noget, og han derfor ikke har betalt sine Forpagtningspenge: Er det Ret Blev ogsaa besvaret med Nei. Nu er her en Ædelmand, han vil gjøre en Dam, og for at faae meere Vand i Dammen, lader han gjøre en Grøft, for at lede Vandet fra en liden Flod, der driveren Vandmølle, i sin Dam; Mølleren mister derved Vand og kan ikke male, og hvad som endnu er mueligt, er det, at han i Foraaret omtrent 14 Dage, og i det sildige Efteraar ogsaa omtrent 14 Dage kan male; dog alligevel paastaaer man, at Mølleren skal betale samme Afgifter, som han forhen havde erlagt, da han havde Vand nok til sin Mølle. Men han kan ikke betale dem, efterdi han ikke har de samme Jndtægter. Hvad giør den Custrinske Justitz, Den befaler, at Møllen skal sælges, paa det at Ædelmanden kan faae sin Forpagtning; og Kammer Tribunalet her approberer det; det er høist uretmæsigt, og denne Dom er ganske og aldeles tvertimod Hs. Majestæts Landsfaderlige Jntention. Allerhøistsamme vil meget meere, at enhver, han maae være fornem eller ringe, riig eller fattig, forestaae en prompte Justitz, og enhver af hans Undersaatter uden Persons Anseelse og Stand, overalt skal vederfares en upartisk Ret. Hs. Kongel Majestæt vil derfor, i Henseende til den over Mølleren, Arnold fra den Pommerziger Krebsmølle i Nyemark afsagde, og her approberede, høist uretfærdige Dom, statuere et eftertrykkeligt Exempel, paa det samtlige Justits Collegia i alle hans Provintser skal speile sig deri, og ikke begaae slige grove Uretviisheder; thi de maae vide, at den ringeste Bonde, ja hvad endnu meere er, Betleren, er ligesaavel et Menneske, som Hs. Majestæt, og som maae vederfares al Ret, allerhelst for Retten ere alle Folk lige, det maae være en Prints, der klager over en Bonde, eller og omvendt, saa er Printsen for Retten ligemed Bonden, og ved saadanne Leiligheder skal der øves Ret og Retfærdighed uden Persons Anseelse. Derefter maae Justitz=Collegierne i alle Provintserne ikkun have sig at rette, og hvor de ikke med Justitien uden al Persons Anseelse og Stand gaae lige frem, men sætte den naturlige billighed tilside, saa skal de faae at bestille med Hs. Majestæt. Thi et Justitz=Collegium, som over Uretfærdigheder, er farligere og verre end en Tyvebande, thi for den kan man hytte sig, men for Skielmer, som bære Rettens Kaabe, for at udøve deres onde Passioner, kan intet Mennesk vogte sig, de ere slemmere end de største Spitsbuber, som ere i Verden, og fortiener dobbelt Straf J øvrigt bliver det tillige gjort vitterligt for Justits=Collegierne, at Hs. Majestæt har udnævnt en nye Gros kanzler. Høistsamme vil desuden i alle Provintser skarpt. eftersee, og befaler ogsaa hermed paa det eftertrykkeligste: 1) At alle Processer skal hastig bringes til Ende. 2) At Justitiens Navn formedelst Uretfærdigheder ikke bliver vanæret. 3) At alle, som komme for Retten, blive lige høit agtede, det maae være en Prints eller en Bonde, thi der maae alle ansees lige. Men dersom Hs. Majestæt i disse Stykker skulde finde en Feil, saa kan Justits Collegierne ikkun i Forveien forestille sig, at de skal blive skarpt afstraffede, saavel Præses, som de øvrige Meddommere, der have afsagt en saa ilde og imod aabenbare Ret stridende Dom. Hvorefter altsaa samtlige Justits=Collegier i Hs. Majestæts Provintser nøie have at rette sig. i Berlin den 11. Decembr. 1779. Friederich.