JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-02-09
En ny skaansk Mølle=Steen, 10 Qvarteer viid, 15 Tommer, tyk, er tilkjøbs hos Møller C. L. Jensen i Nagelstie paa Lolland. Sammesteds ønskes en udsat Skallesteen af en hollandsk Mølle tilkjøbs. Af Umyndiges Midler, henhørende under Bremersvold og Kjerstrup Godsers Overformynderie, kan strax, imod anordningsmæssig Sikkerhed, erholdes tillaans, den Summa 271 Rbd. 2 Mk. 2 1/2 s. Repræsentativer, naar man desangaaende henvender sig til Undertegnede. Bremersvold den 6te Februari 1840. Jansen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-02-09
Af Amyndiges Midler kan strax erholdes tillaans fra Grevskabet Christianssædes vestre Districts Overformynderie den Summa 144 Rbd. 3 Mk. 8 s. S. og T. Pederstrup d. 6 Febr. 1840. P. C. Lützen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-02-09
Under Saxkjøbings Overformynderie ere 200 Rbd. S. og T. strax at erholde til Udlaan imod lovbefalet Sikkerhed.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-02-09
Auctioner. Efter Reqvisition af vedkommende Udlægshaver, bliver den Christian Juul Hansen tilhørende og ved Uttersløv Strand beliggende Jordlod af Hartkorn 4 Skpr. 3 Fdkr. 2 1/4 Alb., bortsolgt ved 3de offentlige Auctioner som afholdes Tirsdagen den 10de og 24de Martz samt Onsdagen den 8de April d. A. Formiddag Kl. 11. De tvende første Auctioner afholdes paa Raadstuen her i Byen og den sidste paa Eiendommen, Hvilket herved bekiendtgiøres til Efterretning for Liebhavere og Pantecreditorer i Overeensstemmelse med Pl. 22 April Hammerich, Nakskov den 2den Febr. 1840. Løverdagen den 15de dennes om Formiddagen Kl. 10 bortsælges ved offentlig Auction paa Raahaugegaard endeel at afdøde Fuldmægtig Fincks Efterladenskaber, bestaaende af noget smukt Sølvtøi, Skriverpulte, Chatol, Sopha, Stole, et Dreielad med noget Værktøi af forskjellig Slags, Skyde tøier og gode Jagtgevæhrer, samt en fortrinlig stor Kugleriffel, der har taget flere Gevinster ved Fugle- og Skiveskydninger, en eenspænder Slæde med Sele og Bjælder, et complet Ridetøi og en god lille Ridehoppe m. m.; hvilket herved bekjendtgjøres. Rødbye den 3die Februar 1840. Jbsen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-02-09
Jndkaldelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-02-09
Ved Proclama af Dags Dato, som vil blive læst inden vedkommende Retter, er Creditorerne efter min ved Døden afgaaede Fuldmægtig Carl Ludvig Andreas Finck af Raahaugegaard med lovlig 12 Ugers Varsel indkaldte til for mig, som de myndige Arvingers Befuldmægtigede, at legitimere deres Fordringer, hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Raahaugegaard den 3die Februari 1840. Bagger.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-02-09
Fjerde Klasse. No 2. 3 Fr. R. T til Documenter efter Stempletpapirs-Forordningen § 5 Litr. b. 20000000000 Rigsbanskilling Sølv. L. Peter Carl Christian Hammerich, virkelig Cancelliesecretair, Byefoged Nakskov og Herredsfoged i Nørre-Herred, Gjør vitterligt: at efter Begjæring af Huusmand Jens Hansen i Kastager Bye i Uttersløv Sogn, paa Lolland, og i Overeensstemmelse med den ham under 20de April f. A. forundte kongelige allernaadigste Bevilling, indstævnes herved med Aar og Dags Varsel Jhændehaveren af følgende til bemeldte Jens Hansen udstædte Panteobligationer, nemlig: 1. en af Jørgen Jacobsen Fisker i Kastager under 10de Marts 1825 udstædt og den 20de Decbr. f. A. inden Lollands Nørreherredsret tinglæst Obligation paa 20 Rbd. Sedler hvorved er givet 1ste Prioritet i Debitors Sted, samt Jndboe. Redigeret, trykt og udgivet af W. F. Laub i Nykjøbing. 2, en af Selveierhuusmand Niels Rasmussen i Uttersløv den 14de Decbr. 1830 udstædt og den 27de f. M. inden Lollands Nørreherredsret tinglæst Obligation paa 200 Rbd. Sedler med første Prioritet i Dunemosen der staaer for Hartkorn 1 Skp. med tilhørende Bygninger samt en Jordlod i Utterslev af Hartkorn 2 Fdkr. 1 Alb. 3. en af Selveiergaardmand Rasmus Andersen Hyre i Rolykke under 18de Decbr. 1834 udstædt og den 22de Decbr. 1835 inden Lollands Nørreherredsret tinglæst Obligation paa 200 Rbd. Sedler, hvorved er givet første Prioritet i Debitors Gaard i Rolykke med Hartkorn 2 Tdr. 4 Skpr. 3 Fdkr. 1 1/2 Alb. 4. en af Selveierhuusmand Christian Juul af Uttersløv den 18de Decbr. 1835 udstædt, og den 26de Jan. 1836. inden Lollands Nørreherredsret tinglæst Obligation paa 100 Rbd. Sedler med 2den Prioritet efter 200 Rbd. r. S. i Debitors Huus ved Uttersløv Strand med Jord af Hartkorn 4 Skpr. 3 Fdkr. 2 1/2 Alb., samt Ind- og Udboe, Kreature m.v.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-02-09
en af Huusmand Nicolai Rasmussen i Tjørneby under 11te Decbr. 1836 udstædt og den 7de Jan. 1837 inden Lollands Nørreherredsret tinglæst Obligation paa 150 Rbd. Sedler, hvorved er givet første Prioritet i et Huus paa Tjørneby Bjelkehoved med Hartkorn 4 Skpr. 3 Fdkr. 1 3 1/4 Alb., saavelsom Ind- og Udboe, Kreature m.v. 6, en af Huusmand Peder Hansen Thomsen i Tjørneby under 7de April 1837 udstædt og den 11te f. M. inden Lollands Nørreherredsret tinglæst Obligation for 39 Rbd. 1 Mk. 14 s. S. og T. hvorfor er givet første Prioritet i endeel specificeret Løsøre, samt hvad videre Debitor eier eller eiendes vorder, til at møde i Lollands Nørreherredsret, som afholdes paa Raadstuen her i Byen den første Tirsdag i Juni Maaned 1841, om Formiddagen Kl. 10, for deres Ret til bemeldte Documenter at anmelde og beviisliggjøre, da der i modsat Fald vil i Overeensstemmelse med bemeldte kongelige allernaadigste Bevilling, og efter de af Citanten fremlæggende Documenter og nedlæggende Paastand, paa samme vorde givet Mortificationsdom, saaledes at Udskrifter af Pantebogen træde i Originalernes Sted. Laugdag er afskaffet ved Forord. 3die Juni 1796. Nakskov den 13de Jan. 1840. Hammerich.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-02-09
No. Fjerde Klasse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-02-09
til Documenter efter Stemplet papirs-Forordningen. 8 5 Litr. b. 10 Rigsbankskilling Søn. 28 Peter Carl Christian Hammerich, virkelig Cancelliesecretair, Byefoged i Nakskov og Herredsfoged i Nørre-Herred Gjør vitterligt: At efter Begjæring af Enkemadame Gamst i Nakskov og i Overeensstemmelse med den hendes afdøde Mand Kjøbmand Peder Gamst her af Byen under 31te December f. A. forundte kongelige allernaadigste Bevilling, indstævnes herved med Aar og Dags Varsel, Jhændehaveren af en, af bemeldte Kjøbmand Peder Gamst til Madame C. M. sal. Kraghs i Radsted den 30te Januar 1815 udstædt og den 6te Marts f. A. i Nakskov Byting læst Panteobligation paa 69 1/6 Rd. S. V. hvorved er givet første Prioritet i en Gaards Jord i Nakskov Mark, nemlig 1 Tde. Land i Landeveiskiftet, og 1/2 Tdr. Land i Møllermarken: til at møde i Nakskov Byeting, som holdes paa Raadstuen her i Byen, den første Mandag i Juli Maaned 1841, om Formiddagen Kl. 10; for sin Ret til bemeldte Panteobligation at anmelde og beviisliggjøre, da der i modsat Fald, vil i Overeensstemmelse med bemeldte kongelige allernaadigste Bevilling og efter de af Citantinden, fremlæggende Documenter og nedlæggende Paastand, paa samme vorde givet Mortificationsdom. Lavdag er afskaffet ved Frd. 3die Juni 1796. Nakskov, den 1ste Februari 1840. Hammerich.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-02-11
Lollands Falsters Tidende. ste de Tirsdagen den 11 Februar. No 18.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-02-11
Jndenlandske Efterretninger. Borgerrepræsentanterne i Randers have nu og efterkommet det offentlig fremsatte Ønske om at meddele Publicum deres Forhandlinger. Af de Meddelelser, Randers Avis indeholder i denne Henseende, seer man, at Cancelliet paa Repræsentanternes Forespørgsel om der kan sættes en Termin, inden hvilken Kjøbstadens Regnskaber skulle være reviderede og deciderede, har antaget, at Regnskaberne bør være reviderede og deciderede til 1ste Juli i det løbende Aar, og man kan sikkert ikke nægte, at herved er givet en passende Frist. Naar Cancelliet derhos tillige antager, at Regnskaberne ikke bør trykkes for de ere deciderede, kunde herimod vistnok med Føie erindres endeel, da derved fornemmelig den Revision, som Offentliggjørelsen af Commune regnskaberne forhaabentlig vil fremkalde, bliver uden Virkning paa den endelige Decision. Vi formene derhos tillige, at disse Spørgsmaal retteligst afgjøres ved det endelige Regulativ, som i sin Tid bliver at antage af Borgerne og sanctioneres af Cancelliet. Da vi her have omtalt Offentliggjørelsen af Communalregnskaberne kunne vi ikke undlade at henlede Opmærksomheden paa den Mærkelighed, at her i Stiftet har kun Nykjøbing bekjendtgjort Kæmnerregnskabet for 1838, hvorimod man endnu aldeles Jntet har seet fra de andre Kjøbstæder. Hvad Grunden kan være hertil, er ligesaa vanskelig at indsee, som det maa være indlysende for Enhver, at Hensigten med Offentliggjørelsen af Communeregnskaberne aldeles forfeiles, naar man lader flere Aar hengaae førend denne finder Sted. Det er i Sandhed og kun en slet Commentar, vi give til Stændernes bestemt udtalte Ønske, om at faae Finants regnskaberne hurtigere offentliggjorte, naar vi selv følge det System, vi ved vore Repræsentantere, dadle hos andre, og vi ville derfor ret haabe, at det nærværende Aar ikke maa give Anledning til en saa grundet Klage, som den vi her have fremsat for den svundne Tid. Dhrr. Capitainer Ræder, Flensburg og Trepka ere, efter deres Hjemkomst fra de dem overdragne Missioner, blevne udnævnte til Kammerjunkere.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-02-11
J Fredags fandt ved Hoffet en stor Uddeling Sted af Gulddaaser og Brillantringe til alle de Personer, nogle og tyve i Tallet), deels ved selve Hoffet, deels udenfor samme, der enten ved personlig Tjeneste eller ved deres Talent have bidraget til de i Anledning af Kong Frederiks Død og Ligbegængelse foregaaede Soleniteter. Blandt de saaledes begunstigede nævnes Digterne Oehlenschläger, Helberg, H. P. Holst og Andersen, og Componisterne Weyse og Hartmann. J nogle af Daaserne var der tillige noget Solidt, saaledes skal der i Daaserne til Oehlenschläger og Weyse have været 300 Rbd. i hver. For de Øvrige, som have været med i Ligtoget, skal der være bestemt Medailler.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-02-11
Den ved Etatsraad Bojesens Død ledigblevne Plads i Generalpostdirectionen er ikke bleven besat, idet hans Portefenille er overdragen til Grev Danneskjold-Samsøe. Kjøbenhavnsposten yttrer sin Glæde over denne af Hs. Maj. Kongen tagne Bestemmelse, der tydeligt viser hans Hensigt, at inskrænke det uforholdsmæssig store Antal Embedsmænd, som vore Collegier vrimle af, og nærer det Haab, at vort Postvæsen, om kortere eller længere Tid, vil, som Tilfældet er med de fleste andre europæiske, blive bestyret af en eneste ansvarlig Embedsmand.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-02-11
J Aarhuus Avis har en Jndsender, B., klaget over at den danske Geistlighed Jntet har ladet høre fra sig i Anledning af Tronskiftet, da dog ellers enhver Stand, enhver Corporation, enhver By har nu talt sin bittre Smerte og sit lyse Haab; men den danske Geistlighed tier. Vel har Kjøbenhavns Geistlighed, hedder det fremdeles, fremstillet sig for den nye Konge; fra Fyen hørtes og en Rost af geistlige Mænd. Men naar vi spørge: Hvad har den danske Geistlighed yttret, maa da ikke Svaret staae in blanco, Jndsenderen meener derfor, at det var Umagen værdt, at udsætte en Priis for Besvarelsen af det Spørgsmaal: Er der noget til, som kan løse de danske Præsters Tungebaand, og hvad er det?" Vi betvivle imidlertid meget, at ret Mange heri ere enige med Jndsenderen, Hr. Neckelmann har i det sidste N af Touristen taget til Gjenmæle mod Fædrelandets Redacteurer, hvem han benævner: disse indbildske, i deres egne Tanker holde Riddere uden Frygt og uden Daddel, der her staae frige og flade, som Riddere af den bedrøvelige Skikkelse. Med Hensyn til Fædrelandets Argumentation fra den ham overgaaede Dom, bemærker Hr. Neckelmann, at han er afgaaet efter Ansøgning og i Naade. Forøvrigt – siger Hr. N. – er det et høist paafaldende Tidernes Tegn, at Journalister, som uden Skaansel dadle og haane efter Jndfald, som bronte af Mod og Friskhed, saalidet anerkjende Reciprocitet, for den frie Presse, og lægge en saa umaadelig Ømfindtlighed, en saa forkjælet Pirrelighed for Dagen, at de ved den lempeligste Berørelse tabe al Besindighed, og surre og som en Kat, man har smurt med Sennop." – Naar Hr. Neckelmann mener, at han her har taget lempelig fat paa Redactionen af Fædrelandet, da maa han i Sandhed have en ganske egen Jdee og Ordet lempelig, og man faaer just ikke de heldigste Begreber og denne Mands Maade at polemisere paa af den Begyndelse, man her seer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-02-11
J Randers har man isinde at oprette et Asyl.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-02-11
Den 5te dennes blev der i denne Anledning afholdt en talrig besøgt Forsamling af Byens Jndvaanere og en Comitee udnævnt. Man har alt en Grund capital af 213 Rbd., hvoraf Enkedronningen har givet de 100 Rbd. og Resten blev indsamlet ved en (Rand. Av.) Samling den 28de f. M.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-02-11
Efter Hamb. N. Zeit." skal en Franskmand have opfundet en Maade, paa hvilken man af 100 Pd. Sukkerrør kan vinde 8090 Pd. Sukker, istedetfor at det sædvanlige Udbytte ellers har været 6–8 Procent. Den franske Handelsminister skal have ladet Sagen undersøge af en Comitee, som derover har givet en gunstig Beretning. Forholder dette sig virkelig saaledes, vil det sikkert blive af største Vigtighed for vore vestindiske Colonier. Commandeur i Søe-Etaten, Kammerh. Kaas, er Natten til den 7de dennes afgaaet ved Døden. Ligeledes er død Jndrulleringschefen, Commandeur Gerner.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-02-11
Som et ikke umærkeligt Exempel paa selvtagen Justits kan anføres, at en Proprietair i Fyen har, for at bringe en af sine Tjenestedrenge til at bekjende en begaaet Forbrydelse (Jldspaasættelse), tilladt sig saavel at slaae en Sabel istykker paa hans Ryg, som, medens denne Execution varede, at tvinge ham til med bare Fødder at staae paa et Par udslidte – Karter, hvis Staaltraadspidser vendte opad saaledes, at han maatte trykke Fod(Hemp. Av.) saalerne ned i disse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-02-11
Til Afbetaling af Digteren St. St. Blichers Gjeld er til Dato modtaget af Hr. Bogtrykker Elmenhoff i Randers den betydelige Sum af 756 Rbd. 20 s. og en Dobbelt-Frederiksd'or, hvorved St. Blichers meest pressende Gield er bleven dækket. Blandt de indkomne Bidrag vare 150 Rbd. fra de kjøbenhavnske Studenter; 25 Rbd. fra en fjern Veninde, der byder et Halmstraae til den elskelige Sangers Rede; 50 Rbd. fra en Ubenævnt; o. s. v. Blandt de i Kjøbenhavn indkomne Gaver ere: 20 Rbd. fra Hs. Kongl. Høih. Prindsesse Caroline.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-02-11
Guldsmed Piil i Aarhuus har ved et Daguerretyp-Apparat, efter Beskrivelsen i Professor UrsinsMagazin, optaget et billede, som, uagtet det har været paa en mørk Dag uden Solskin, dog viser hvor tydeligt og tro Naturen kan gjengives derved. Han agter nu at optage et større, og som han haa(Aarh. Av.) ber, fuldkomnere.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-02-11
Efterretninger over England fra de danske Øer i Vestindien melde om et Uheld, som i Begyndelsen af December Maaned f. A. skal være tilstødt de tvende danske Krigsfartøier, St. Thomas og Mercurius", idet samme ved Nattetider havde paaseilet hinanden, hvorved Briggen St. Thomas, der commanderedes af Capt. Lieutn. Gødesen, skal have lidt en ikke ubetydelig Skade paa Master og Takkelage.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-02-11
Efter en Skrivelse fra Kiel er den kjøbenhavnske Post Nattten til den 5te dennes bleven overfaldet nogle hundrede Skridt fra Eckernforde af Røvere, Postillonen blev fundet dræbt i en nærliggende Dam og flere tusinde Rigsbankdaler vare røvede. Der skal være Tale om at forandre Ravelierne omkring Hovedstaden til Haveanlæg, der, for uden de hidtilværende Porte, ville blive satte i Forbindelse med Byen ved et Par blot for Fodgængere bestemte Broer. Bekræfter dette sig, saa vil dette være en meget glædelig Forskjønnelse af Kjøben(Fædrel.) havn.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-02-11
De overdrevne Rygter om den afdøde Konges uhyre Privatformue have viist sig at være aldeles ugrundede. Man har i contante Penge fundet neppe 4,000 Rbd., og dertil indskrænker sig den hele Pri(Hamb. n. Zeit.) vatformue.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-02-11
J Slagelse har i Aaret 1839 hver sjette Fødsel været udenfor Ægteskab.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-02-11
Under 9 Januar er Kjøbmand J. A. Lütken i Kiel anerkjendt som Storhertugelig Mecklenborg Schwerinsk Consul og Handelsagent sammesteds.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-02-11
Under 26de Januar er der tillagt Deputeret i det danske Cancellie, L. J. Holm, Ordre at møde i Høiesteret ved dens høitidelige Aabning samt ellers naar han af Justitiarius tilsiges, og hans Embedsforretninger maatte tillade det.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-02-11
Den fra Kjøbenhavnsposten, bekjendte Neumann er ved Sorø Birks Ret bleven dømt til 4 Aars Tugthuusstraf samt at bøde 3 Mark og være Censur undergiven i 5 Aar.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-02-11
Hr. James Frølich i Gibraltar er bleven beskikket til kongl. dansk Consul sammesteds, og som saadan anerkjendt af den storbrittanniske Regjering.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-02-11
Ved den i Stubbekjøbing stedfundne Borger forsamling valgtes Kjøbmand P. W. Wulff til Borgerrepræsentant istedetfor den fratrædende Kjøbmand Frey. - Ved denne Leilighed kan Red. ikke tilbageholde det Ønske, ved saadanne Meddelelser at blive sat istand til tillige at kunne angive, saavel Antallet af Communens valgberettigede Borgere, som og hvor mange der af disse have givet Møde, da dog en saadan Angivelse netop vil være istand til at afgive det sikkreste og klareste Vidnesbyrd om den Jnteresse, den enkelte Commune føler og viser for den givne friere Jnstitution.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-02-11
Udenlandske Efterretninger. England. Endelig ere Debatterne i den bullerske Sag afgjorte til Ministrenes Fordeel med en Majoritet af 21 Stemmer. Den 31te f. M. tog nemlig Robert Peel Ordet, og udviklede i en overordentlig vidtløftig Tale, at Landet, siden han i 1834 fratraadte Ministeriet, aldeles Jntet havde vundet, men meget mere stadig gik tilbage. Saaledes tog Handelen af, de offentlige Jndtægter bleve formindskede, Orden og Rolighed i Landet var tilintetgjort, og England stod Fare for aldeles at tabe sin hidtil hævdede moralske Overvægt. Derpaa dadlede han Ministrenes Fremfærd med at gjøre Korn sagen til et aabent Spørgsmaal, (det er, til en Sag, hvor Enhver kan stemme efter sin Overbeviisning) og formeente, at de hverken besadde Kundskaber eller Mod til at fore noget igjennem, medens derimod alle Slags Lidenskaber og Partier havde frit Spillerum i Landet, hvorfor og Armeen og Omkostningerne til den vare blevne forøgede. Ministrene havde vel lovet at ville formindske Udgifterne, hæve Jndustrien og efterhaanden indføre Reformer, men Jntet af alt dette havde de opfyldt. Nu ville de maaskee svare, at Meget var forsøgt, men at deres Modstanderes Opposition havde forhindret Udførelsen; men var det Tilfældet, at Modstanderne havde en saa stor Jndflydelse, da var det jonetop herved godtgjort, at Ministrene ikke havde Nationens Tillid, og han tilraadede dem derfor at takke af. Med Hensyn til den catholske Emancipationsbill, da kaldte han den en forfeilet Forholdsregel, da den ikke havde forskaffet Jrland Rolighed; dog vilde han ikke andrage paa dens Tilbagekaldelse, men derimod modsætte sig ethvert Forsøg paa at indføre et fuldstændigt Folke-Herredømme i Jrland. Ministeren John Russell tog derpaa Ordet idet han halvt spottende bemærkede, at Hovedindholdet af Robert Peels lange Tale var at fortælle Huset, at England var bragt sin Undergang nær, idet Kræftskader som Tvedragt, Anarchie, Pengenød, og Mistillid til Bestyrelsen var almindelig herskende, og at Robert Peel alene var Manden, der formaaede at frelse Landet. Han, Rusell, havde vel intet imod, at man var fremkommen med alle disse Klager, men han fandt det dog uparlamentarisk at man hertil havde valgt en saa usædvanlig Form, ligesom han og fandt det upatriotisk af Modstanderne ved opæggende Taler at forøge den herskende Uroe og Forvirring. J det han derpaa gik overtil de enkelte Klagepunkter, viste han ved Tal at Englands Handel var tiltagen, henpegede paa at Freden var vedligeholdt, og at Englands Venskab endnu stedse blev søgt meget ivrig. At øieblikkelige Pengeforlegenheder opkom, kunde ikke tilregnes Regjeringen, der derimod var optraadt med Kraft mod Oprørerne, uden at tage sin Tilflugt til saa fordærvelige Midler som dem, Torierne tidligere havde anvendt. Efterat han endnu havde viist Torierne hvilke store Vanskeligheder de vilde have at kæmpemod, fornemmelig i Jrland, sluttede han med, at han var uden Bekymring for Udfaldet af denne Debatte, og man skred nu til Afstemningen, der viste 308 Stemmer for Ministrene og 287 mod dem.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-02-11
Lordmajoren har faaet en Opfordring til at sammenkalde en Forsamling af Kjøbmænd og Banquiers for at Spørgsmaalet og Kornbillen kan blive debatteret, og denne Sag beskjæftiger endnu stedse Journalerne meget. – Om Brunows Mission og sammes Udfald veed man endnu stedse Jntet med Bestemthed, og Rygterne ere derfor meget talrige.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-02-11
Frankrig. Af de Deputeretkammeret forelagte Lovforslag er det fornemmelig det om Rente conversionen og Hertugen af Nemours Dotation, der beskjæftiger den almindelige Opmærksomhed, og ret mærkeligt er det, at medens man antager, at Hoffet er fjendtligsindet mod det førstnævnte, men naturligviis begunstiger det andet, har saavel Publicum som Deputeretkammeret en modsat Anskuelse, og man venter derfor med Længsel at Debatterne i disse Sager skulle begynde. Guizots Udnævnelse til Minister i London omtales nu og i Journ, des Debats, og kan saaledes ansees at være udenfor al Tvivl, imidlertid har den hverken i England eller Frankrig fundet Bifald, fornemmelig fordi Guizot aldeles ikke er nogen Verdensmand.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-02-11
Spanien. Den 25de f. M. blev atter 18 christinske Fanger skudte, og man slutter heraf meget rigtigt, at Cabrera endnu ikke den Gang kan have været død; derimod hører man, at der har været begyndt Underhandlinger mellem Espartero og Cabrera, men at disse nu ere afbrudte.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-02-11
Grækenland. Den nylig opdagede Sammensværgelse giver endnu stedse rigeligt Stof til Journalartikler, især da man endnu ikke har faaet nogen fast Ledetraad, og da man derhos ikke ret vel vil fæste Lid til, at saa indskrænkede Personer som Grev Capodistrias, Nikitas og Kolocotronkunne være Hovedmænd for en betydelig Sammensværgelse, saa antager man naturligviis, at andre skjulte Personer have været de egentlige Drivefiedre og peger i saa Henseende hen paa en russisk Præst Oekonomos, der har søgt at bevise at de nuværende Græker egentlig ere af Slavisk Herkomst og derfor høre til samme Stamme som Russerne. Ligeledes gaaer det Rygte blandt Publikum, at det skal have været de Sammensvornes Hensigt at udraabe Hertugen af Leuchtenberg, den russiske Keisers Svigersøn, til Konge i Grækenland, og den Opmærksomhed, som disse Rygter have vakt for Rusland, er betydelig bleven bestyrket ved at den russiske Gesandt har havt en meget lang Audients hos Kong Otto, og derpaa søgt at gjøre hele Sammensværgelsen til en Bagatel, som den engelske Gesandt har forstørret over al Maade, hvorover naturligviis denne er bleven meget fortørnet, og andrager nu paa en fuldstændig Offentliggjørelse af hele Complottet.