JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-03-24
Det lader da, som de andre Lærde komme Sandheden nærmest, der antage, at Fruentimrene have først tillagt Mandfolkene Benævnelsen af Chapeaux, og at noget ganske Andet, end Herredømme og Mandighed, bliver at forstaae derunder. Kun falder det da saare vanskeligt at gjette sig til Ordets sande Betydning. Midlertid har man jo Lov til at fremsætte de Lærdes Formodninger i saa Henseende. Nogle vilde have gjort følgende Erfaring: at vor de evige Modeforandringer underkastede Ha betragtes saa aldeles af Damernes egenlige rette Chapeaux som skjønneste og vigtigste Deel af disses hele Væsen, at den maa paa Hovedet, inden de efter fuldendt Paaklædning kunne med sand Fornøielse besee sig selv i Speilet, den lægges sidst af, naar de gjøre sig magelige, og den ligesom er det bedste paa Karlen. Nu, sige denne Erfarings Jagttagere, faaer jo, efter alle philosophiske Grundsætninger, et Heelt medrette Navn af sin vig tigste Deel. Andre ere faldne paa modsatte Tanker. Føler en ung Herre sig overmandet af en Dames Yndigheder, og staaer hans Hu ene til at erklære sig for hendes evige Fange, men mangler han al Adgang til hende, al Leilighed til at kunne blive af med denne qvælende Tilstaaelse, da begynder han gjerne, som det sidste ham levnede Mid deel, med at gaae forbi og tage sin Hat af for hende. Da det nu er et vedtaget Underdanighedsbeviis, at Skib stryger Seil for andet Skib, ansee Damerne vore Hattes Aftagelse for et lignende *), og saare herligt stemmer da med de stolte Jndbildninger, denne vor Underkastelse maa nære hos dem, det at kalde os Hattene, eller Chapeaux. *) En strygendes Fyr betyder derfor, en Herre, der stryger Seil for c: hilser alle Damer, kjendte og ukjendte. Atter Andre formode, at, da en stor Deel af de til Chapeau-Navnet meest svarende Væsener eie, naar man betragter dem i Selskaber, i deres Hat et Noget, som bøder paa den Forlegenhed over Mangel af Jdeer, de stundom endog selv bemærke sig stedte i, – hvorudover de ogsaa ikke let slippe den af Hænderne, men tumle og trækkes med den, saa det er ængstligt at skue - have kloge Fruentimre ikke ladet denne Jagttagelse gaae sig unyttet forbi. Jntet var nu naturligere, end at og Mandfolkene, der, jo meer galante de ere, desmeer betragtes af de dertil svarende Damer som et Stykke Legetøi, man kan forslaae Tiden med, Mandfolkene, der lade sig af Fruentimrene gjække, tumle, spille paa Næsen, snart snurre rundt som Toppen for Svøben, snart blæse hid og did som Sivet for Vinden; Mandfolkene, der gjøre sig med Henrykkelse til Martyrer for hines meest flanevurne Overgivenhed, i det de vide, at jo meer de revses, des høiere de elskes; Jntet var naturligere, end at disse Mandfolk opkaldtes efter den Hat, der tjener mangengang dem selv til Tankestof, og bleve saaledes til Chapeaux.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-03-24
Midlertid gives der endnu tvende igjen herfra adskilte Formodninger, dem vi, for at være fuldstændige, ikke bør forbigaae. Den ene vil, at, da Mandspersonerne, for at smigre Damerne begyndte at kalde samme Herskerinder, toge disse dem paa Ordet, nyttede det lykkelige Øieblik og, i det de kaldte dem for deres Chapeaux, Hatte, tilkjendegave, at de ansaae dem, om ei for Been af deres Been, eller Kjød af deres Kjød, dog for Pynt af deres Pynt. Den anden og hertil hældende Mening føier blot endnu følgende til at, da Hatten vel ret egentligen er Kronen paa mange Mandfolks Paaklædning, men dog tillige i og for sig selv een af sammes mindste Dele, vilde Damerne, som ret ved vide, at en stor Deel Mandfolk ingen anden Fortjeneste have, end den lille, at de forøge Antallet paa en Skjønheds Sommerfugle, ved Navnet Chapeaux betegne visse til Dameprydelse tjenende Smaating. Saaledes have vi da, ved Hjælp af gamle Skrifter, tændt saa meget Lys os muligt i denne vigtige Sag. Maatte Undersøgelsen tækkes Læserne og lokke andre Lærde til med større Held at forfølge Sporet, ville vi allerede prise os meget lykkelige ved blot at have bragt Emnet igjen paa Bane. "Hvor lysteligt, siger med ikke farlig større Føie Lucretius, hvor lysteligt er det mig ikke, at gaae selv til Kilden og øse, og hvor lysteligt at plukke aldrig forhen fundne Blomster og, først fordi jeg forkynder vigtige Ting, dernæst fordi jeg tænder Lys, hvor hidtil fandtes Mørke, pryde min Tinding med Navnkundighedskrandsen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-03-24
(Jndsendt.)¬ J Skilderiet No. 19 staaer følgende, som ligeledes findes indrykket i Børsenhalle No. 2672. d. A., det Kongl. danske octroyerede asiatiske Compagnie angaaende, nemlig, at Actiernes Antal ere 8000.), og at enhver Actie, naar Comp blev realiseret, var 230 Rbd. af Værdie. Dette trænger til følgende Berigtigelse. Actiernes Antal er i det Hele 4800, og dets oprindelige Jndskud 400 Spec., eller 500 Rd. D. C. efter daværende Pari=Cours, og i den Generalforsamling, som i Januar d. A. er bleven holdt, er enhver Actie, i den Ballance, som Directionen har forelagt Jnteressenterne, ansat for 435 Rbdlr. r. S. af Værdie. Herved er at bemærke, hvilket meget forhøier Actiernes Værdie, at det Beløb af 180,000 Spec., af det Comp. tilhørende Skib, Kronprindsen, ført af Capt. Trock, som paa Batavia blev realiseret i Aaret 1809, og hvilken Capital ved det derværende Gouvernement blev nedlagt, ikke blot er anerkjendt, men at ogsaa denne Capital, med Renter 6 pC. p. A., i Kal Nederlandske Obligationer, som aarlig blive af betalte, til Directionen for Comp. er bleven indsendt. Endnu er følgende værd at bemærke i Generalforsamlingen, som er bleven holdt d. 11 Marts 1819, blev blandt andet følgende af Directionen for Jnteressenterne refereret: at da Engellænderne i Aaret 1808 toge Serampole i Besiddelse, erklærede Lord Minto høitidelig, at alt Privateiendom skulde blive respekteret, og at Directionen havde *) Dette har allerede været rettet i Skilderiets No. 20 af 10 Marti. Udg. Haab om at faae Erstatning for de 500,000 Spec., som Engellænderne toge af Skibe og Vare, Comp. tilhørende; denne ikke ubetydelige Sag stod imidlertid hen, men i den d. 15de d. M. holdte Generalforsamling, forlangte Directionen af Jnteressenterne at blive authoriseret til, om mueligt at afgjøre denne Sag, som eenstemmig blev tilstaaet. At alt Foranførte er overeenstemmende med Generalforsamlingens Referatprotokol, derfor indestaaer Jndsenderen heraf. Hvad iøvrigt hiin Jndsenders bemærkning angaaer, at i en Tid af 12 Aar Jnteressenterne ingen Udbytte have faaet, er fuldkommen rigtigt, og har desværre foraarsaget og sætter endnu mange Familier i Nød og Trængsel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-03-24
Indenlandske Efterretninger. Af den i Overeensstemmelse med det Kongl. aabne Brev af 6te April 1818 til Qvartalscoursens Bestemmelse anordnede bestandige Committee er den Cours, hvorefter Rigsbanksedler i April, Mai og Juni Maaneder 1821 skulle modtages i alle de Sølvbetalinger, der efter allerhøistbemeldte aabne Brev kunne afgjøres med Rigsbanksedler, bestemt lige med den for indeværende Qvartal gieldende Cours, nemlig til 250 imod 100 Species eller 200 Rbd. Sølv, saa at 1 Rbd. Sølv i alle foranførte Tilfælde kan betales med 1 Rbdlr. 24 s. i Rigsbanksedler og Tegn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-03-24
J Torsdags gav Hr. Capelmester Bernhard Romberg en stor Vocal- og Jnstrumental-Concert paa det Kongelige Hoftheater, som ellers er indrømmet Selskabet til Musikens Udbredelse til Privatconcerter. Alt hvad Hr. Romberg spillede, var af hans egen Composition, og især behagede de svenske Nationalsange paa Violoncel, hvormed Concerten endtes. Ogsaa dennes lille vakkre Haarige Søn spillede en Overture, med en for hans Alder beundringsværdig Færdighed, og indhøstede fortjent Bifald.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-03-24
Christiania gjorde Hr. Romberg saa overordentlig Lykke, at han maatte give der tre Concerter, der indbragte 1500 norske Speciedaler, som udgjør i danske Rigsbankpenge, efter nærværende Cours, 2550 Rbdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-03-24
Skuepladsen har atter været saa uheldig at miste et af sine dueligste og flittigste Subjecter, Hr. H. Rind. Han blev bortrykket d. 21 d. M.i hans favreste Alder, henved 38 Aar. Siden Knudsens Død havde han faaet de fleste af denne udmærkede Comikers Roller, og skjøndt han hverken i comisk Genie, Figur eller musicalsk Stemme var hvad denne har været, saa maatte man dog rose hans utrættelige Flid, hvorved hans Spil alt mere og mere vandt i Fuldkommenhed. Visse Roller, som han havde fortrinligt Kald til, f. Ex. Skuespilleren mod sin Villie, udførte han til Almeenhedens største Tilfredshed, og sjeldent forlod han Bræderne, uden indhøstet bifald. For nogle Aar siden higede han lidt for meget efter det Carricaturmæssige, for derved at fremtvinge den Latter, som kun bør fremlokkes; men efterhaanden aflagde han dog denne Vane. Hans efterladte Enke er den forrige Jomfrue Walther, der kom herind med den Frankske Trop Man vil med Vished vide, at der ved tre nyligen indtrufne Dødsfald, er bleven efterladt en Capital af 18 til 20 Tønder Guld. Regner man, at den circulerende Seddelmasse udgjør omtrent 23 Mill. Sedler, saa have disse tre Afdøde efterladt over 1/2 Deel af hele Rigets Pengerepræsentation. Men med alt det, er dette dog en Ubetydelighed mod hvad Privatmænd eiede før Krigen. Saaledes efterlod Ladiges 15 Tønder Guld i D. C., Niels Brock 13 Tønder Guld, Reiersen 8 Tønder Guld, Zinn 6 Tønder Guld, og Deconinck & Reiersen skal eengang have eiet, da Huset var i sin største Flor, 25 Tdr. Guld.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-03-24
Men mærkeligt er det, at den Gang de tre rigeste Privatmænd, Ladiges, Brock og Reiersen, døde uden Livsarvinger, og derfor gjorde betydelige Legater; men at siden den Tid, næsten ingen hovedrig Mand er død i ugift Stand, og den eneste der, saavidt Anmeld, mindes, har gjort betydelige Legater, er den afdøde Hofraad David Meyer, der døde uden Børn, og bestemte 294,000 Rbd. i Obligationer til Legat for offentlige Stiftelser.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-03-24
J det Kgl. asiatiske Compagnies Forsamling, d. 15 Marti d. A., blev besluttet, at Compagniets Plads, Wilders Plads kaldet, skal overlades Hr. Grosserer J. Holm, Ridder af Dannebrog, til Forpagtning paa 1 Aar mod en Afgivt af 8000 Rbdlr. i Sedler. Dernæst blev Directionen meddeelt fornøden Autorisation i en anden paa Stedet forklaret Anledning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-03-24
J Følge de seneste Breve fra vore vestindiske Besiddelser, ere Udsigterne til dette Aars Krop eller Høst meget sørgelige, og man troer, at kun nogle og Tyve Fartøier ville kunne finde Fragt der.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-03-24
J disse Dage pladeres i Høiesteret Sagen mod den suspenderede Degn M. Diet, m. m. fl. Hr. Justitsraad Bildsted er Actor, Hr. Justitsraad Rottbøl Defensor for Degnen, og Hr. Over-Auditeur Schack for de øvrige Tiltalte. Denne Sag har allerede varet over 14 Dage. Degnen er hver Dag tilstede i Retten.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-03-24
Nyborg, den 18 Marts. Nu er Beltet ganske frit for Jis, saavidt Man veed. J Morges afgik en Flaade Nord- og Hollandsfarere fra Slipshavn. Sidste Kulde har ikke standset den i Egnen grasserende Skarlagensfeber, der bortrykker mange Børn, i forrige Uge blev paa een Dag begravet 4 Børn i et Nabosogn. Her i Byen er Man Gud være lovet, hidtil fri for Sygdom.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-03-24
Odense, d. 20 Marts. J Søndags Eftermiddag foretog Hr. Capitain Thomsen en Prøve med de unge Mennesker, han nu i et Aars Tid med saa megen Flid og Held har underviist i sit her i Byen oprettede gymnastiske Jnstitut. En talrig Forsamling af Elevernes Forældre og Venner vare tilstæde og glædedes ikke lidet ved at betragte den Fremgang i de gavnligste Legemsøvelser, som Springen, Klattren, og Voltigering, hvorpaa de aflagde umiskjendelige Prøver. - Monumentet over salig Professor Oest, til hvilket en Deel Gaver efter Jndbydelsen ere indkomne, er nu opsat. Hr. Kammerherre Greve Reventlow, Ridder af Dannebroge, paatog sig godhedsfuld, at besørge samme, og efter at Planen dertil var forelagt Adskillige, til hvis Dom Hr. Greven havde Tillid, blev det forfærdiget i Kjøbenhavn. Jfjor Sommer kom det hertil, blev nogen Tid efter opreist og omgivet med et passende Træstakit. Det er af Bornholmsk Sandsteen, i Form af en afskaaren fiirkantet Pyramide, staaende paa en Cubus. Emblemerne, alle af Bronce, ere, paa Forsiden Viisdomsuglen siddende paa en udslukt Lampe, paa den høire Side Laurbærkrandsen, og paa den venstre Side Lyren, hver ophængt paa en udslukFakkel. Paa Forsiden er følgende Jnskription, Johan Frederik Oest, det Fyenske Skolelærer Seminariums første Lærer, Professor og Ridder. fød den 10de Dec. 1765, død den 17 de Januar Viisdom var din Tale, Kierlighed din Vandel. Salige ere de Rene af Hjertet; thi de skulle seGud. Matth. 5, 8. Paa Bagsiden staaer Venskab og Erkjendtlighed have opreist dette Minde. Synker end Stenen i Gruus, som her skal bevare dit Minde; Dette forsvinder dog ei, stedse end lever din Daad.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-03-24
Odense, den 20 Marts. Med denne Dag begynder da Foraaret, efter Tidsregningen. Lerken lod sig ikke kyse af de faa Dages strenge Frost forleden, og da Stæren og Viben siden ere komne, saa tør man da haabe at Vinteren er forbi; dog inden 11te April er tilbagelagt er Freden ikke at troe. Barometrets Falden har ikke bebudet andet end sydlige Vinde. Nu stiger det igjen, som da vel bebuder nordlige, og allerede gjør at Luften idag er 4 Gr. koldere end det nu i adskillige Dage har været med sydlig Vind. - Kun at den ikke maae gaae til Østen eller N. O. (Jversens Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-03-24
Aarhuus, d. 16 Marti. Ved offentlig Auction solgtes i Onsdags for over 50,000 Rbdlr. uvisse Fordringer, tilhørende Mussmann & Schwedlers Boe, for noget over 400 Rbdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-03-24
Viborg, den 19 Marti. Tamperdagen den 14de var det Tø med Nordvestlig Vind, der efter gamle Regler, bebuder Foraar. I Gaar regnede det. Fra Fjorden og Aaerne komme nu Gjeder og Aborrer til Torv. Der har og flere Gange været Lax paa Torvet, fangede i Gudensaae ved Tange. J Lørdags var 9 Læs Sild paa Torvet. Delen kostede i Førstningen 48 s. - Sidste 11te Marts afbrændte Jnd- og Udhusene af Lægaards Mølle ved Holstebroe. Møllen selv og endeel Jndboe samt Kreaturene bleve reddede. Hvoraf Jlden er kommen vides ikke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-03-24
Blandede Efterretninger. Hr. Directeur Baumann har, angaaende Kongsbergs Sølvværk, foreslaaet det norske Storthing, at der maatte til det forrige Sølvværks Pensionsvæsen, der aarlig har modtaget noget over 20,000 Spd., og til det nuværende Sølvværk, i 20 Aar fremdeles, ligesom hidindtil, bevilges aarlig 24,000 Spdlr., for i denne Tid at optage Gottes Halse in der Noths Grube, og forat drive en Stolt til bemeldte Grube fra Armeen Grube af, for derved at undersøge det vigtigste Malmfeld.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-03-24
Da Keiseren og Keiserinden af Østerrige i afvigte Aar toge det ungerske Nationalmuseum i Pest i Øiesyn, tildrog især Bibliotheket sig deres Opmærksomhed. Blandt de Mærkværdigheder, som forevistes dem, var en gammel med Tæerne skreven Bibel, magyariske Ligtaler fra det 13de Aarhundrede &c. J den til Museet hørende Hauge besaae Majestæterne de der opstillede, i Ungarn fundne Mindestene, Steenligkister, forskjellige med Jndskrifter forsynede Monumenter, et Offeraltar, adskillige Sarcophager og romerske Milepæle &c. Mahomed Ali Pascha. Ægypten har i nyere Tider aldrig staaet saa ganske under en Enestes Herredømme, som nu under Mahomed Ali Pascha. Han er født i Cavalle paa Kysten af Romanien, lige for Øen Tasso, og kom som gemeen Soldat til Ægypten, hvor han ved sin Krigslykke opsvingede sig saa høit. Da Storviziren forlod Ægypten, var Mahomed Ali først i Beyernes Tjeneste; derefter tilveiebragte han den Revolution, ved hvilken disse bleve fordrevne fra Caro. Storherren sendte vel en retmæssig Pascha, Kussruf, did, men Mahomed Alt foranledigede en almindelig Sammensværgelse blandt Soldaterne, og Kussruff blev tvungen til at redde sig i Damiette, hvorfra han, forledet ved Mahomed Alis Rænker, tog til Caire og paa ny blev udraabt til Pascha, men næste Morgen tvang man ham til at lade Tronen i Stikken, og først at flygte til Rosette og derpaa til Alexandrien. Den forrige Storvizir Horschud Pascha blev nu den retmæssige Pascha, som Porten indsatte. Han afgik, overeenstemmende med det forrige ægyptiske Regjeringssystem, fra Alerandrien til Cairo, hvor han nogle Uger derpaa ligeledes blev af de Sammensvorne tvungen til at flygte til Citadellet og beskyde Staden. "Netop derpaa har jeg ventet, sagde Mahomed Ali, der brugte dette som Forevending til at bevæge Jndbyggerne til at opsætte sig mod Paschaen, som omsider fandt det raadeligst at capitulere, forlade Citadellet i Cairo og vende tilbage til Alexandrien. Saasnart Porten erfarede disse Uordener, sendte den en ny Pascha, Sayed Ali, til Ægypten. Alexandrien naaede han lykkeligen, men paa sin Reise til Cairo havde Mahomed Ali allerede føjet alle Anstalter til at standse hans Fremskridt, og aabne ham Veien til Graven istedetfor til Tronen. Herpaa bestak Mahomed Ali Ulemarne eller Over præsterne, som ere de Fornemste i Landet, og efter hvilke ikke allene Jndbyggerne i Cairo, men hele Ægypten maa rette sig. Af dem forskaffede han sig Vidnesbyrd, at han var den eneste Person, der besidder Duelighed til at regiere Ægypten. Porten saae sig derfor nødsaget til at erklære ham for Pascha og oversende ham PaschalikfirmanSaaledes besteg han Ægyptens Trone, paa hvilken han hidtil har hersket næsten som en uindskrænket Konge. Han kan hverken læse eller skrive, raadfører sig med Jngen, og handler ganske efter eget Godtbefindende.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-03-24
Kjøbenhavns Børs d. 23 Marti. Cours. Hamb. 2 M. 259, a vista 262. Amsterd. 2 M. - . Lond. 2 M. - . Spec. 261. Specier solgtes til 15 Rbmk. 10 1/2 s. a 15 Rbmk. 11 s. Oblig. (med Renter fra 11te Decbr. 1820) 71 1/2 a 72. Nationalbank-Obl. (af Laanet d. 4 Febr. f. A.) 87 1/2 Rbd. r. S. ell. 114 Rbd. Sedler pr. 100. Rbdlr. r. S. Norske Rigsbanksedler 16 2/3 a 17. Svenske Sedler 62 1/2 s. - Disconto 6 pC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-03-24
(Jndsendt.) Frue Elisabeth Hansen vilde gjøre sig den konstelskende Deel af Publicum meget forbunden, ved allerunderdanigst at ansøge Hans Majestæt Kongen, om allernaadigst at bevilge, at de af hende broderede Portraiter, som Allerhøistsamme er i Besiddelse af, ved Konstacademiets forestaaende Høitidelighed, maatte vorde udstillede til offentlig Skue.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-03-24
Rettelse. nogle faa Aftryk af No. 23, S. 368. Lin. 18, staaer, Conticurere istedetfor Continuere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-03-24
Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-03-27
Nyeste Skilderie af Kjøbenavl. Attende Aargang. No. 25. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 27 Marti 1821. Til nærmere Oplysning om en ugrundet Anke, det store Kongelige Bibliothek vedkommende.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-03-27
En navnløs Skriver, som under Skin af at ville reformere en offentlig Jndretning - om hvis nærværende Tilstand han, og det mest i de Dele han særdeles anker paa, røber en fuldstændig Uvidenhed – egentlig kun søger Leilighed til at skumle over en Embedsmand af store og almeenerkjendte Fortjenester, kan denne roligen overlade til Døgn skriveres almindelige Lod. Kun det forgængelige Øieblik har Falskheden til Ven. Tiden er i evig Pagt med Sandheden, og svigter den aldrig. Dette er min Overbeviisning; men Agtelse for den kongelige Stiftelses Overopsynsmand, ved hvilken jeg er ansat, tillader mig, for min Deel, ikke at forholde det Offentlige en kort, men som jeg haaber tilstrækkelig Belysning af ovenmeldte ildesindede og i Sagen uvidende Skrivers vrange og fordreiede Fremstilling og aabenbare Usandheder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-03-27
J Bladet Statsvennen No. 2, havde Skriveren blandt andet anket paa: at der savne des en Catalog til Eftersyn paa det store Kongelige Bibliothek, ligesom ogsaa yttret det som "et billigt Forlangende, at den, som ønskede det, maatte kunne vente sig Tilladelse til at see Bibliotheket," ledsaget af en eller anden af dets Betiente. - Yttringen af dette sidste Ønske skyldes, ligesom den foregaaende Anke, allene Skriverens (virkelige eller forstilte) Uvidenhed. Saalænge Bibliotheket har været aabent til offentlig Brug, har det tillige i de dagligen dertil fastsatte Timer været tilgængeligt for enhver, som under Ledsagelse af en af dets Betjente ønskede at see dets Locale overhovedet, eller overskue et enkelt Fag i Bibliotheket. En mere udvidet Frihed havde man en Tid indført ved tvende andre offentlige Bibliotheker. Hvilke Uordener, ja Scandaler deraf have været Følgen, er mere end nok bekjendt, og at ved intet offentlige Bibliothek af første Rang i Europa en friere Adgang finder Sted, end ved det store Kongelige Bibliothek i Kjøbenhavn: derom har jeg nu til Overflod Erfaringens Overbeviisning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-03-27
Paa Skriverens Klage over Savnet af en Catalog til Eftersyn paa det Kongelige Bibliothek, har Hr. Conferentsraad og Overbibliothekar Moldenhaver givet en Erklæring (i Adresse-Avisen No. 65), der factisk oplyser det Ugrundede og Falske i bemeldte Klage. Et saakaldet Svar paa denne Erklæring, (i Bladet Statsvennen No. 4) er, som man kunde vente det, blottet for Alt Sagen vedkommende, reelt Jndhold, men affattet i en Tone, der røber Skriverens lave Tænkemaade, ved det slette og forbrugte Konstgreb, at blande Personen med Sagen, og at fordreie og forfalske, hvad klart nok er sagt for enhver, der ikke vil læse det med Nids eller Ondskabs Glarøine.