Viborger Samler, 1835-09-11
Udenlandske Efterretninger. Nordamericanske Fristater. Jfølge Tidender fra Newyork af 1ste August have beklagelige Optrin fundet Sted paa flere Puncter af de forenede Stater. J Vicksbourg, ikke langt fra Natthe, i Louisiana, havde der dannet sig et Spillehuus, hvor flere unge Mennesker bleve forførte. Jndvaanerne traad sammen og opfordrede Spillerne til at forlade Staden, da der allerede var betalt for deres Reise ombord paa et Dampskib. Da Husets Beboere, vægrede sig herved, søgte Folket at trænge ind. Nu faldt flere Skud ud af Vinduerne; en agtet Mand blev skudt og flere saarede. Andre paastaae imidlertid, at den Første, Dr. Bodley, havde vundet en betydelig Sum i Spillehuset og derpaa var bleven myrdet. Nu blev Huset stormet, og det rasende Folk ophængte uden videre Værten, en Opvarter og endnu tre Personer. Man kalder denne summariske Justits i America: Lych's leie. 12 a 15 Andre reddede sig ved Flugten. Ogsaa i Natches ere Spillerne fordrevne og Bankerne sprængte. – J Livingston i Missippii bleve to vandrende Geistlige, der prædikede Slaveriets Emancipation, tilligemed 7 dem tilhørende Negere, i de første Dage af Julii Maaned hængte af Folket i Gaderne, og alle Emancipations-Prædikanter, advarede, at de havde en lignende Behandling at vente. Landets Blade undskylde denne korte Proces med Frygten for en Rebellion af Negrene. Jfølge senere Efterretninger ere i Grevskabet Madison endnu 6 Hvide og 10 Sorte hængte uden Proces. Man vil nemlig have opdaget en Plan til at myrde alle Hvide, og en af hine ulykkelige Missionairer, Dr. Cotton, skal have været indvillet i denne. – Ligesaa sørgelige ere Grændsestridighederne mellem Staterne Ohio og Michigan. Fra den sidste Stat trængte 250 Bevæbnede under Anførsel af deres Scheriffs ind i Staden Toledo, gjorde der 6 a 7 Fanger og bragte disse til Monroe, hvor de kastede dem i Fængsel. Ogsaa blev Pressen, der trykker den i Toledo udkommende Tidende, sønderslaaet. – En Correspondent af Tinres yttrer, at Foederationen tidligt eller sildigt maa opløses, og at der, naar denne Crisis indtræder, sandsynligviis vil danne sig tre eller fire separate, uafhængige Stater – en sydlig, en vestlig, en nordlig eller østlig; Slavestriden gjør allerede nu Begyndelsen til Unionens Opløsning. Venezuela. Natten imellem den 7de og 8de Juli udbrød en Opstand af Militairet i Carraccas, der bemægtigede sig Arsenalet og Artillerieparken, og arresterede Gouverneuren Don Jose Vargas i dennes eget Huus. J Spidsen stod en vis Caruio, der i sin Tid myrdede Bolivars Adjutant, Ferguson. Carujo opfordrede Præsidenten til at nedlægge sin Post, hvilket denne afslog, ligesom ogsaa at tildeele de Sammensvorne dehøie Embeder, som de fordrede af ham. Oprørerne bragte ham nu fra hans Huus til Regieringspalladset og lode ham uden Communication til den næstfølgende Aften, da de med tvende Troppeafdelinger bragte ham tilligemed Vicepræsidenten, Dr. Andreas Navarte, ombord paa en Skonnert, der overførte dem til St. Thomas. Uagtet sit Fangenskab har Præsidenten fundet Leilighed til at udnævne General Pae; til Chef for Tropperne, og hvis denne mener det ærligt, da vil Roligheden snart kunne gjenoprettes, hvorimod i det modsatte Tilfælde en Borgerkrig er uundgaaelig.