Norske Intelligenssedler, 1807-11-27
Følgende nye Bøger sælges for vedsatte Kjøbenhavnske Bogladepriser, hos Jacob Lehmann, i Bogtrykkeriet: A. C. Gierlews Beskrivelse over Jtalien og Sicilien, paa en Reise, 2 Dele, 1807, smukt indbund, 3 Rd. - Jens Baggesens Digtervandringer, 1ste Deel, med Forfatterens Portrait; sm. indb. 2 Rd. 24 sk. Giengangeren og han selv, eller Baggesen over Baggesen; sm. indb. 1 Rd. 24 s. - Nye blandede Digte, af Samme; sm. indb. 1 Rd. 56 s. - Eventyr og comiske Fortællinger, af Samme, 1ste Deel; sm. indb. 1 Rdlr. 24 s. - Skjemtsomme Riimbreve, af Samme, sm. indb. 1 Rd. 48 sk. Schema til Copulerede, Fødde- og Døde-Lister, indrettede efter det med Forordningen af 25de Januar 1800 fulgte Schema, sælges paa særdeles godt Papiir, for 8 s., hos A. Diurendahl. Om Venskab, af Cicero, oversat og med Anmærkninger af A. F. Mülertz; heftet 32 sk. Skuespil, til Brug for den Kongelige dramatiske Skole, ved Professor Rahbek; heftet 48 sk. Comedie-Giftermaalet eller de blev taget ved Næsen; Commedie i een Akt, ved Prof. Rahber; heftet 20 sk. - Juleaftenen eller Kjerlighed og Letsindighed, af G. chilling; oversat af Monk; heftet 48 sk., indb. 56 sk. - Forføre. ren eller Fader og Søn, af Lafontaine, heftet 20 sk. - Foraaret, af James Tomsen; overse af Foersom, Kongl. Skuespiller; heftet 40 sk., indb. 48 sk. - Kunigunde, dobbelt Mordbrænderinde af Skinsyge, af Spies, overs, af Fr. Møller; heftet 8 s. De ni Tvillinger; en Ridder- og Spøgelsehistorie fra det ellevete Aarhundrede, overst af P. Bagge; heftet 56 sk. - Catharina den Førstes mærkværdige Levnet, af Cladius; oversat af Bek og med en Fortale af Prof. Rahbek; heftet 40 sk. - Receptbogeller Samling af 33 Recepter, til Nytte og Fornøielse for Unge og Gamle, 8 sk. Sælges hos J. Lehmann i Bogtrykkeriet. Tager jeg ikke Fejl, saa troer jeg, at den der i Hr. Pastor Wulfsbergs Blade, Nr. 38 og 39, har skrevet om Forlystelser i Krigen, anseer Aftensselskaber mere passende, mindre bekostelige end et godt Middagsmaaltid. Jeg erindrede mig derved følgende Sted af vor yndede Tode i hans prosaiske Skrifters 1ste Deel Pag. 215- 16. At vise for meget er ide gjort. At spise for mange Slags Retter i eet Maaltid er være. At begaae begge Feil paa eengang er endnu værre. Men at begaae dem oven i Kjøbet om Aftenen, er det allerværste. Men man skal jo dog spise om Aftenen, siger Apicius. - Det forstaaer sig; den der ikke gjør det, gjør ilde. Men hvo siger, at det skal være i den sildige Aftenstund, ved den gyselige Midnatstid, naar Naturen tier, og byder alt, hvad der har Aande, at hvile og samle nye Kræfter til den følgende Dag, naar en rædsom Stilhed hærsker overalt, og den hele Kongestad ligger ligesom i Gravens kolde Skjød, et Billede paa den Nat, som venter os alle? Er det ikke høistforargeligt, at paa en Tid, da den vaandefulde Syge ligger og tæller Timerne, og lytter efter den hese Vægters traurige Raab, der skulle være hundrede Familier oppe for at smarodse a) Til Trøst for alle slige Ulyksalige, hvis Natteroe enten en grusom Sygdom eller vaagen Sorg hindrer, have vore fromme Fædre gjort den gode Indretning, at Vægterne ved hver en til dig Time maae synge et opbyggeligt Vers, enfoldigt ja taabeligt for mange af vor nærværende Tids Genniemænd, men tusind Gange mere kjernefuldt end deres højttravende Klinkklangklorium, der forekommer mig ligesom det Spænd Gjæs, hvoraf en spansk Herremand lod sig age op til Maanen. J det mindste finder den arme Syge, hvis Jdeer ere nu langt mere reensmagende end hos den Sunde, langt større Fornøielse i Vægtersangen end i den nu grasserende Folsomhedsskraal. Sed hæe in transituDen nattelige Sanger gaaer paa den øde Gade, og raaber; Vor Klokke, er slagen eet. Nu hielp o. Jesu kjære Vort Kors i Verden her Taalmodelig at bære, Der er en Frelser, fleer. Hvilke Ord for dem, der ligge i Angst og Redsel, længes efter Dagens Komme, og frygte dog for den anden Dag, Men hvilke Ord for dem, der sidde ved breden Bord i Fylderie og Hyklerie over Ørene, Hvad maatte de ikke føle ved dem, dersom de kunde høre dem, naar de tænkte paa det haarde Kors, den bittre Kummer, som saa mange Tusinde drages med, der nu ligge i de usselste Huller, med nog ne Legemer og tomme Maver, imedens de saa kaldte smukke Folk svømme i spildet Overflødighed, og fortære i eet Maaltid mere end hundred Hungrige kunne mættes fortil de der søge Vertshusene.