Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-09-20
2de Aarg. Hær No. 76. eller: No hos Hlagelsengeblad. Redigeret af Pastor, Ridder Bastholm. Trykt og forlagt af Peter Magnus. Tirsdagen den 20. September 1836. Med Kongelig allernaadigst Tilladelse, at forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdømmene. Naturen og Menneskelivet. Vi mangle i dette Efteraar Kometen, som vist sig i Fior, at besee og ikke begribe, og vi maa holde os til Beretningerne om andre Phenomener over vore Hoveder, som vi ligesaa lidet forstaae. E saadant meget mærkværdigt blev den 22de August observeret i Venedig Kl. 11 om Aftenen; det viste sig som et kredsformigt, glimrende Luftsyn, som hævede sig over Havet og vendte sig mod Sønden; dets Giennemsnit var, efter Øiesynet, som det dobbelte af Maanens. Dette Phoenomeen blev efterhaanden mindre og efterlod en lang Hale, der saa ud som en Jldstol. Hele Venedigs Jndvaanere kunde betragte dette Phoenomen, indtil det naaede Høiden af St. Felice, da det sprang med en stærk og langvarig Susen og forsvandt. - Dr. Benzenberg, i Düsseldorf melder at den 6te September blev seet en Maanesteen (Jldkugle) i Østen, som passerede Jorden forbi med en Hurtighed af 5 Miil i Se kunden; den var meget stor som Venus i sin største Glands, som den viste sig for Øiet. - J Departementet Over Garonne i Frankerige rasede i August en Hvirvelvind af en overordentlig Heftighed; den rev ikke alene bort med sig Negene paa Marken men ogsaa hele Hæse og Hækker; Træer bleve kastede omkuld og Tage afrevne. J Rolle blev alt Vandet i en Fiskepark drevet i Veiret som det var et Springvand. Et ungt Menneske blev revet op i Luften, kastet over Taget af et Huus og ned paa den anden Side, uden at komme meget til Skade. Et stort Kirsebærtræe blev løftet i Veiret og dreiet om, saa at det med Grenene faldt ned i det Hul hvoraf det var blevet oprevet. Beretningen siger, at en stor Karre blev løftet i Veiret, dreiet om og kastet op i Toppen af et stort Træe. En Bonde vilde holde fast paa sit Sviin, men blev kastet omkuld. Dagen derpaa fandt han det ubeskadiget i en Grøft, ogsaa hans Æsel, som han havde bundet fast, blev blæst bort. (Naar en Skyepompe har fundet Sted, saa blive disse Phoenomener begribelige; thi den formaaer at løfte meget store Gienstande i Veiret.) Alle disse Naturphornomener ere dog som et Jntet mod dem, som fordum have fundet Sted, da Jorden giennemgik sine store Revolutioner, hvoraf saamange beundringsværdige Mindemærker forefindes. F. Ex. de store fiirbeenagtige Dyr, som kaldes Saurier, hvoraf saamange mærkværdige Slags opdages, saaledes er nyelig i Nærheden af Edinburg opdaget i Dybden af 10 Alen, et meget vel konserveret Aftryk af en Fisk, som var 27 Tommer lang og 13 Tom. bred, den synes at have været regelmæssig forsynet med et Pantser ligesom en Krokodil. Det er dog mærkværdigt, at de levende Væsner, som have opholdet sig paa Kloden førend Menneskene betraadte den, have været ganske andre Skabninger, end de som nu beboe den, og at de for det meeste have været uhyre store Skabninger. Der maa dog nodvendig existere en Oververden eller Aander, som omgive Jorden; thi hvorfor skulde ellers de mangfoldige beundringsværdige Skabninger have været frembragte, hvis Levninger findes i Jordens Skiød, og især inde i Bierglagene, naar ingen Mennesker vare til som kunde betragte dem Jorden maa i hiin hemmelighedsfulde Fortid have staaet i en ganske anden Stilling med Solen end nu, da man finder Levninger af Planter og Dyr af saadanne Slags, som alene kunne have levet i varme Himmelegne, i de allerkoldeste Egne. Man har fundet i Siberien ved Jishavets Kyster uhyre store Pattedyr indfrosne i Egne, hvor ikke et Græsstraae kan voye, og paa de Øer, som ligger Nord for Siberien midt i Jishavet, og hvortil man kun sielden og med stor Møie kan komme, forefindes utallige Levninger af fiirføddede Dyr. Hvo begriber Jordens indvortes Udseende, denne forunderlige indvortes Varme, som giennemtrænger den og Jldens Gang under Jordens Overflade, J.