JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1795-01-26
Torsdagen den 29de Januarii, imellem 1 og 3 Slet, bliver Store Videns Huus, med tilliggende Hauge og Vænge paa Nørre Fælled, for Vedkommende Kiøbers Regning, ved Auction A N De N. Gang opbuden, for til den Høystbydende at bortsælges efter de Conditioner, som forinden ere at erfare hos Procurator Palle, boende paa Hiørnet af Frederichsholms Ca naal og Vandkonsteen; Stedets Beskaffenhed erfares af de opslagne trurte maatter. Torsdagen den 29de Januarii førstkommende, om Eftermiddagen Kl. imellem 2 og 4 Slet, bliver afgangne Charlotte Sophia Amalia Nyborgs og forhen afdøde Mand ArbeidskarJens Ronanders fælleds Boes Huus No. 97. i Borgergaden ved offentlig Auction Ta E DJ E og sidste Gang opanden, for tilden Høistbydende at bortsælges; dets Beskaffenhed kan erfares saavel af de trykte og opslagne Plakater, som Vurderings=Forretningen, hvilken sidste tilligemed Auctions=Conditionerne ere at see hos Boets Curator Fuldmægtig Colbiørnsen, boende i Skindergade No. 13.
Berlingske Tidende, 1795-01-26
Fredagen den 30te Januarii, Kl. imellem 9 og 11 Slet, bliver Vertshuusholderne Niels Aagaard og Jens Witzens Fallitboes tilhørende Eiendomme og Leievaaninger No. 389 med tilliggende Hauge, Store Hauge kaldet paa Christianshavn, ved offentlig Auction T R E D J E og sidste Gang opbuden for til den Høistbydende absolute at bortsælges. Samme bestaaer Følge Vurderings=Forretningen af 15de December sidstleden af følgende: 1) Et Hjørnehuus af Muur og Bindingsværk 9 Fag Forsiden imod Reberbanen og 7 Fag i den Side til Volden 1 Etage høi og Heiltag med en durkgaaende Qvist paa 3 Fag, Værelserne ere tildeels betrukne og panelede, til den ene Gaul er bygget et Skuur paa 5 Fag Muur og Bindingsværk med Halvtag, dernæst til Veyen 3 Fag Plankeværk og en Port med Laage, deruden for staaer et Baghuus ud til Volden paa 10 Fag Muur og Bindingsværk, 1 Etage høi og Heeltag med 3 Qvister, hvoraf de fleste Værelser ere med brede Skilderomme afdeelt, og derover et Loft som er i 6 Afdelinger med Bræder og nok et Loft udi et 2) Et Muur og Bindingsværks Sidehuus paa 5 Fag 1 Etage høi med Vinkeltag, Værelserne med hvide Vægge og derover et Lof udi et. 3) Hovedbygningen til Haugen bestaaer af 5 Fag, Grundmuur til 3 Sider, Resten Muur og Bindingsværk 2 Etager høi med Vinkeltag og en Qvist paa 3 Fag, overalt i Væreserne panelet og malet undtagen under Vinduerne ere hvid Vægge samt gibset Loft. 4) Et Muur og Bindingsværks Traxpehuus med Halvtag, hvori Trappen er opført til 1ste Sahl og under Trappen et lidet Kammer. 5) Nok et Muur og Binding værks Sidehuus 7 Fag Heeltag 1 Etage bøi i samme en Haugestue, Værelserne panelede og mahlede, 2de Kiøkkener med aabreSkorstene, samt Svisekammer med Hyller og Rekker; til Bygningerne ere 3 Gaardsrumme broelagt, samt en Brønd og 2de Locummer, overalt i Værelserne ere 3 Vindovne og 13 Beleggerovne, til Stedet en stor Frugt= og Kiøkkenhauge, hvori en Haugestue til en indrukket Keglebane paa 21 Fag, den Side til Veien af Grundmuur og til Haugen Muur og Bindingsværk: Haugen er for det øvrige indhegnet med 79 Fag Plankeværk og staaer i Haugen 27 Fag Stakitværk; En Buegang af Lægter, 9 Lysthuse at Lægter og Bræder med en aaben Keglevane, et Drivehuus af Muur og Bindingsværk paa 5 Fag med en Ovn. Haugen ere Frugttræer at forskellige Sorter, med videre som Stedet med Rette tilhører efter Vurderingsforretningen, Bygningerne ere forsikrede i Stadens Brandkasse for 5300 Rdlr. Auctions Conditionerne ere at erfare hos Boets Curator Procurator Palle, boende paa Hiørnet af Frederichsholms Canal og Vandkonsten.
Berlingske Tidende, 1795-01-26
Mandagen den 2den Februarii førstkommende, om Formiddagen Kl. 9 Slet, bliver ved offentlig Auction i Kræmmer Steins Huus No. 71 i Høibroestrædet bortsolgt endeel ostindiske og chinesiske Vahre, bestaaende af Meubel=Damaster, coleurte Jllostringer, Sattyner, Nettelduger, Tørklæder, Nanqviner, Kniplinger, diverse trykkede Sirtzer og Sirtz Kattuner. Pelanger, Atlasker, Florer, Silke= og Barattes Baand m.v. alt paa de Conditioner som i Catalogen findes trykte, hvilke 8te Dage forinden Auctionen ere at bekomme saavel paa Auctionsstedet som hos Procurator Aabye, boende paa Kongens NyeTorv Nr. 166.
Berlingske Tidende, 1795-01-26
Ved Proclama som er læst ved Siellands Landsting den 7de og ved Kiøbenhavns Hof= og Stads Ret den 12te Januari. sidstleden, ere alle og enhver, som formene sig at have noget at fordre efter afg. Admiral Conrad von Schindel og forhen afdøde Hustrue Frue von Hagen, fød Leegaard, indkaldede at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer for Kiøbenhavns Hof= og Stads=Rets Skifte=Commission inden 12 Uger fra dettes Bekiendtgiørelse, hvilket herved ydermeere bekiendtgiøres. Fineste Smør i hele og halve Fierdinger, Lispund og NB. B. Pundviis, beste St. Croix Rom og beste gammel Mød i Ankere, Halvankere og Potter, gode Kaffebønner 50 Pd. 100 Pd. 29 1/4, 30 sk. a 2 Mk. Pd. bekommes i Farvegaden Nr. 55. hos Malling. hos Brødrene Berling i Pilestræde ere, foruden endeel andre følgende Bøger til Kiøbs for hossatte Priser: Naschous Religions Artikler 6 Mk. Deelincoures en troende Siels Trofimod Dødens Skræk 4 Mk. 8 Sk. Joseph Jødiske Historie, oversat af Andreas Reyersen, 3 Dele, 4 Rdlr. 3 Mk. Luther Christendom, ved Martinum Statium 4 Mk. 8 St. Budde andelige Lærdom og gode Gierninger og Sæder 1 Rdlr. 2 Mk. Lægen af D. Unzer, 12 Dele, 8 Rdlr. Tillæg til samme 2 Rdlr. J. A. Unzers medicinske Haandbog 1 Rdlr. Fordyres Prædikener for unge Fruentimmer, 2 Dele, 3 Mk. 8 Sk. Der indbildte Syge, en Comoedie, 1 Mk. Stedmoderen, en Commordie af P. T. Wandal, 1 Mk. Mohren, en Comoedie, 12 Sk.
Berlingske Tidende, 1795-01-26
Jos Brødrene Berling i Pilestrædet Nr. 33 er trykt og tilKiøbs at bekomme: Admiral John Bings og Arthur Her berts, Græve af Torrington, Levnetsbeskrivelser, med en tilforladelig Efterretning om det Storbrittanniske Admiralitet, Admiralerne, Søevæsenet, og de tolv Dommere i Engeland, og faaes sammesteds til Kiøbs for 2 Mk. paa Tryk= og 2 Mk. 8 s. paa Skrivpapiir. - Sammestæds faaes: Hr. Biskop Ramus's Tale ved Hr. Biskop Balles Jndvielse til Bispe-Embedet i Siellands Stift, holden i Frue Kirke i Kiøbenhavn den 21de April, for 6 s.
Berlingske Tidende, 1795-01-26
Da Proclumaet, hvorefter Arvingerne, Debi= og CrediPrerne i Stervboet efter afgangne Skovrider Enke Else Maria Monefeldt, som døde hos sin Søn Hr. Skovrider Monefeldt ved Leilinge, nu er udløbet; saa bliver, i Følge deraf, foretaget en Skiftesamling Onsdagen den 11te Februarii næstkommende om Formiddagen Kl. 10, i Lellinge Skovridergaard, til hvilken Ende Arvingerne eller saa mange af dem som det er mueligt møde, ønskedes at ville komme tilstæde bemelte Dag og Stæd, for at overvære Skiftets Foretagelse og videre Behandling, samt tillige for at afgive deres Forklaring over det i Boet forefundne Document, hvorefter nogle af Arvingerne forud har erholdet en Deel og bleven givet af Byen i Forældrenes Levetid, om samme skal komme i Betragtning og dem decourteres, eller den et Optegnelse ikke være anvendelig eller bliver at lægge til Regul ved Deelings Forretningen, paa det denne Sag kan udgiøres og bringes i Rigtighed inden Skiftet optages til endelig Slutning og Afgiørelse, da Skifte=Forvalteren i anden Fald nærmere afgives sin Kiendelse derover, og bestemmer det Overblevne fra Stervboets Udgift, i Medhold af Loven og Anordningerne, til Arvingerne. Billesborg ved Kiøge, den 12te Januarii 1795. Stifteforvalter ved Walløe. S. Baastrup,
Berlingske Tidende, 1795-01-26
Skoleholder og Enkemand Peder Kiølholdt udi Drossel berg Sogn og Bye, er ved Døden afgaaer den 15de d. M. uden at have efterladt sig Børn; Arvingerne som skal være en Søster, boende i Dams Mølle, og en Broder der skal have været Gartner paa Aastrup i Sielland, tilligemed om flere skulde være, vilde derfor behage at møde ved Boets Aabning den 15de Februarii førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, eller og at at anmelde sig til den betalede Tid, til hvilken Credi= og Debitoter ogsaa vilde indfinde sig hos undertegnede Skifteforvalter. Bachendrup, den inde Januarii 1795. L. Hammond, Provst udi Løve Herred. Efterret imellem Smeden Jens Hansen i Reistrup Bye paa Baromet Løvenborg Goes, og hans Hustrue Gara Jsaachsdatter, den 12te October 1782 oprettet og af Hs. Kongel. Majestæt den 20de April 1787 allernaadigt confirmeret Testamente, er i dette Steds Overformynderie indleveret 6 Rdlr. 4 Mk., som bestemt at udbetales den Afdødes Arvinger, i Tilfælde den Længstlevende, som her indtraf med Manden, skulde gifte sig igien. Thi bliver fornævnte Sara Jlachsdatters Arvinger, som ere opgivne at være g) en Broder, hvis Navn og Opholdstedler viden. Han har tilforn boet i Skamstrup men derfra bortreist for mange Aar siden; b) en Søster Anne Jachsdatter, Enke efter Degnen Arp, opholdende sig i Jydstrup; c) en Søster Margrethe Jlachsdatter, gift med Kroemanden, Møller i Harreldsted; d) en Søsten Rebekke Jlachsdatter, Ener efter forrige Degn i Jydstrup. Herved indkaldede med behølig Arve=Rets Legitimation til disse Pinges Modtagelse og derfor at giver vedbørlige Affalde. Wognserup, den 16de Januarii. 1795. Ole Holm, Forvalter.
Berlingske Tidende, 1795-01-26
Et afg. Svend Haniens Stervbo tilhørende og her i Byen paa Hjørnet af Farvergaden under No. 189 beliggende Huus, bliver efter Vedkommendes Begjæring stillet til offentlig Aucden 27de Januarii, 2den Gang den 3die Februarii, samt 3de og tion for til den Høystbydende at bortsælges, 1ste Gang Tirsdagen sidste Gang den 10de dito, hver Gang om Formiddagen ved 11 Slet, efter de paa Auctionssteder bekiendtgiørende Conditioner; hvilket herved til de Lysthavendes Efterretning bekiendtgiøres. Nestved, den 4de Januarii. 1795. C. Mulst. Kiøbs for billig Priis et nyt Billard med behørige Billier, Jn J Slagelse hos Procurator Worsøe er strax at faae tilstemmenter m.v, samt et Kobber Brændeviinsværk 3 og en 2de Mæske tar dag andre Kar til Øldrygning og Støbning m.m. Fierdedeel Tde. stor med Hat, Dæk og Piber, samt Svaletønde, naar Liebhabere derom behagentlig vil henvende sig til bemeldte som alt i October Maaned sidst, af nyt er anskaffet og opsat, Worier. Fredagen den 27de Februarii 1795 forhaabes Skiftet sluttet efter den, den 29de April 1794 afdøde Degn, Sr. Jeremias, Spleth, forrige Sognedegn for Øster Eggitsborg Menighed. Skiftesamlingen holdes i Øster Eggitsborg Skole ovenmeldte Dag Kl. 10 Slet Formiddag; thi ville alle Vedkommende behage at møde, da enhver skal vederfares Ret efter Loven. Staurebye Præstegaard, den 7de Januarii 1795. A. C. Faber, Herreds Provst.
Berlingske Tidende, 1795-01-26
Tirsdagen den 28de April förstkommende, om Formiddagen Formedelst Hovedgaards Markernes Bortfæstning, bliver liggende, holdes offentlig Auction over Gaardens Besætning af Kl. 9, paa Aastrup Gaard i Sielland ved Skoemager-Kroen beArkuge= og Meyerie=Redskab: Vogne og noget der skaabHolsteenske Köer, Tyre og Tillæg af samme Art, samt Heste, (4 1/5) Ved Proclama, læst i Hof= og Stads Retten den ting den 7de næst forhen, ere Creditorerne efter afg. Brygger 12te Januarii sidstleden og ved Siellands Lands Schou, med 12 Ugers Varsel, indkaldede at møde udi Hof= og Christen Pedersen Alstrup og forhen afdøde Hustrue Maren Stads=Rettens Skifte=Commission, for at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer; ligesom og Arvingerne efter de Afdøde med lovlig Varsel, hvilket herved yderligere bekiendtgiøres. (174) Ved Proclama, læst i Haf og Stads Retten den ting den 7de næst forhen, ere Creditorerne efter afg. Birthe 12te Januarii sidstleden og ved Siellands Lands Marie Hjorth og forhen afdøde Mand Gryn Møller Johan Got og Stads=Rettens Skifte=Commission, for at anmelde og be lied Horn, indkaldede med 12 Ugers Varsel, at møde udi Hof Afdøde med lovlig Varsel, hvilket herved yderligere bekiendtviisliggjøre deres Fordringer; ligesom og Arvingerne efter de giøres. (578) Ved Proclama, som er læst i Kiøbenhavns Hof= og lands Landsting den 7de Januarii 175, ere allede, om maat Stads=Ret den 22de December 1794 og i Siel te have noget at fordre udi afgangne Sopha Schmidts og forhen afdøde Mind, forrige Selveier=Bonde paa Hjortespring, indkaldede med 12 Ugers Varsel, at møde at i Kiøbenhavns Hof= paa Kiøbenhavns Amt, Hans Sørensens fælleds Stervboe, de es Fordringer; ligeledes ere og indkaldede med lovlig Varsel og Stads Rets Skifte=Commission, for at anmelde og bevise de Afdødes Arvinger, for at anmelde og bevise deres Arve=Ret, samt at iagttage deres Tarv under Skiftet. gang at Rente og den for offentlige Midler ved Anordninnærkommende 11te Junii Termin er at faae til Laans, imod gerne billede Sikkerhed, en Capital af 150 Rdlr., tilhørende de. Hanses Præstegaard ved Ringsted, den 10de Jan. 1795. Thøie Herrens Fattigkasse, hvorom handles med UndertegneChristopper Waldemar Sebbelow, Provste Cnditog Herred. Æ under Anels nere overbeviintager, er paa Dansk at For de Adsesen Johann Fortsted Lønner forsattet Skrift: bekomme hos Prøvene opling saaretten hos Boghandlerne Aelt og Arumme paa
Berlingske Tidende, 1795-01-30
Paris, den 5te Januarii. Mercier udlader sig meget eftertrykkelig over ConvententForsamling den 28de December, i hvilken samme befalede den royalistiske Skribents Lacroix's Arrestering. Jblandt andet siger han: "Jeg paastaaer, at man ikke ønsker den gamle Regieringsforfatning, men at man kun forlanger, at den nærværende fik en Gestalt og Grundpillere. Fremsætter man nu nogle alvorlige og fornuftige Tanker, saa kommer en Sværmer og siger: man vil aabne Dørene for den lille Capet indføre Monarchiet igien; man er Royalist. Folket føler, det her seet Blod flyde i store Strømme, det saae det flyde er ter dets Repræsentanteres befaling. Denne Tingenes Orden kunde det ikke elske; det spurgte: Er det Friheden? En det den Lykke, som man har lovet os, Folket forlanger inger Konge det forlanger Rolighed. Republiken er til; vil J at man skal elske den saa giør den elskværdig. Jngen Tvang, ingen Magt. Moderation grundet paa Dyd, er Siælen i en republikansk Regiering, og Dyd i en Republik er en ganske ligefrem Sag, den er Kierlighed til Republiken. Hvad bliver endnu tilovers at giøre, efterat Tyrannerne ere styrtede, en endnu langt vanskeligere Sag - at ikke efterfølge dem. En politisk Jnquisition er endnu hundrede Gange afskyeligere, end en theologisk. Jkke Skræk, ikke Kongedømme, kun Retfærdighed forbunden med Republiken, det ville alle Franskmænd, det ville de uigienkaldelig. De have ikke kuldkastet en Throne, for at oprette et blodterstigt Decemvirat; de have ikke tilintetgjort Anarchiet og Skrækkesystemmet, for igjen at blive en Fyrstes Undersaatter. De have svoret, at ville være frie, og de kiende ingen anden Frihed, end den som er garanteret ved de republikanske Loves billighed og Velgierning. Af alle Jntriguens Producter fra Revolutionens Begyndelse af var tilforladelig Constitutionsacten af 1791 den urimeligste og bedrøveligste Product." - Jndvaanerne i det bernske Gebeet have af Staden Lyon at fordre 3 Millioner 583083 Livres. Conventen har decretert, at denne Sum skal blive betalt af Nationalskatkammeret. - Man tvivlede her længe om et lykkeligt Udfald paa vore Troppers Foretagender mod Holland; men ved den nu saa vedvarende Frost, som tillægger alle Floder, skulle vore Tropper saa meget meere giørehurtige Frenskridt i hine Lande, da Velfærdscommissionen. har tilsendt Nordarmeen den befaling, at trænge ind i Holland, det koste, hvad det vil.
Berlingske Tidende, 1795-01-30
Paris, den 9de Januarii. Efter Barras's Forslag decreterte Conventen under stort bifald, at den 21de Januarii (Ludvig den Vl. Henrettel, sesdag) skulde som en Fest høitideligholdes i Paris, over hele Frankrig og ved vor samtlige Land= og Søemagt, og at denne Fest hvert Aar skulde fornyes. Paa forestaaende 21de Januarii skal der ogsaa blive aflagt Beretning om LudvigXVl. Børn, og paa hvad Maade de kunne skaffes ud af Landet. - Fra Herzogenbusk meldes, at 2 Gesandtere fra Arvestatholderen, Hr. von Brandsen og Repeler, ere sammesteds ankomne, og have derpaa fortsat deres Reise over Bryssel til Paris. De skulle anholde om en Vaabenstilstand, indtil April, imedens Holland, som det heder, tilbyder os Breda og Bergen opoom. De skulle ogsaa giøre Fredsforslag, men som vist ville finde mange Vanskeligheder. Den 30te December gjorde vor Flaade i Brest sig færdig til at gaae niseils. Den bestod tilsammen af 63 Krigskibe, hvori blandt 35 Linieskibe. J Stedet for det strand de Linieskib, Republikaneren, var Linieskibet, le Fougueur, ankommen fra Rochesort til Brest.
Berlingske Tidende, 1795-01-30
Den 30te December er en Bataillon Chouans ankommen til Brest, som have nedlagt Vaabnene og taget Tieneste under Marine=Regimenterne. - Bentabolle's Forslag, at ikke allene Forfatterne, men og Trykkerne af royalistiske Skrifter skulde samtlig straffes paa det eftertrykkeligste, er af Conventen bleven forkastet, da Trykkerne aldeles ikke ere at anseefor saa skyldige, som Forfatterne. Kulden er nu her ualmindelig stærk. Den er nu allerede steget indtil 11, ja til 139.
Berlingske Tidende, 1795-01-30
Overhovedet stiger den i Paris sædvanlig ikke høiere, end til 77. J Vinteren 1740 var den 10 J. J Aaret 1709-15 og 1788-1777. Det sidste af disse Aar har været det koldeste i dette Aarhundrede i Paris. - Trykkefriheden gaaer her nu saa vidt, at General Dumouriers Memoirer ere i disse Dage blevne her eftertrykte.
Berlingske Tidende, 1795-01-30
Frankfurt, den 13de Januarii. Ogsaa den frantiske Kredsforsamling har Hs. Majestæt, Kongen af Preussen ladet svare: at han gjerne skulde giøre sig Umage, at mege en Vaabenstilstand a. Forresten bliver den i benævnte Kredsfo samlings Forestilling yttrede Anmærkning, at Hs. preussiske Majestæt havde i Besynderlighed udvirket Rigets Krigserklæring mod Frankrige, tilbørlig giendrevet. - Siden Sequestret paa udenlandske Eiendomme og den fastsatte Varetaxt er bleven ophævet, have mange Handelshuse i Paris fornyet, med deres Kunder i Tydskland, det gamle Bekiendtskab, og tilbudt deres Tieneste. - Den bekiendte Constituent Catales er reist fra London her igiennem til Jtalien - De Franskes Jndfald i Bom meler Waard skal hyppig ved Stafetter fra Holland være indberettet til Basel. Efter Privatbreve fra Paris, er Prindsen af Hessen Rheinsfels bleven sat i Frihed, og en Skuespiller la Rive har ægtet en forhenværende Grevinde Sombreuil. - De herværende Tidender melde, at Huset Østerrig var, ved Toscana, traadt i Underhandling med Frankrig, og at den Toscanske Minister, Marchise von Manfredini, er fornemmelig beskiæftiget med denne Mægling; dog kan der ikke indestaaes for dettes Rigtighed. - Det hedder endelig og, at 2 franske Deputerte vare beskjæftigede i Schweiz med Fredsunderhandlinger; men Efterretningerne fra Paris lyde endnu ikke fredelige.
Berlingske Tidende, 1795-01-30
Wesl. den 15de Januarii. I Gaar Morges passerte en Keiserlig Officeer her igiennem, hvilken, som Øievidne, meddeelte os følgende nærmere Underretning, om de nyeste blodige Optrin hos Rhinen. ved Pandern: Efterat Franskmændene den 9de og 10de havde, i forskiællige Corpser af 4 og 5000 Mand, gjort flere Angreb paa det Panderske, og de neden for samme ved Waaliggende Skandser, men vare bestandig blevne modig tilbage slagne af de Keiserlige, rykte den ganske fiendtlige Linie den 11te ud, og drev en Mængde Bønder for sig, som maatte belægge den tilfrosne Waal med Straa, for at Jsinderved kunde blive desto sikrere at passere over. De Keiserlige, som havde besat Stiernskandsen gjorde fra alle Sider en frygtelig Karterskild, og de fleste af hine Ulykkelige satte Livet til. Tu sende af den anrykkende Fiende bleve strakte til Jorden, men han lod sig ikke afskrække. Med en frygt som Stiltienhed, uden at giøre et Kanon eller Flinteskud, trængte de Franske over deres i linieviis henstrakte Medbrødre frem og stormede med Fældt=Bajonet løs paa vor Skandser. - De aller de i 5 Dage under Gevær staaende Keiserlige Tropper i det Panderske eller Stiernskandsen, saae sig endelig nødte til efterat de havde bragt det sværeste Skyds bort, at forlade denne Post, og at trække sig tilbage over Rhinen. 8 Kanoner, bleve, efter General Alvinzys's Befaling, foriveien fornaglede og kastede i en Grav - Den 12te og 13de ere kun nogle smaa Skiermydser forfaldne; Fienden var fornemmelig beskiæftiget med, at bringe deres Skyds til denne Side af Waals Bredde herover, saavelsom og at lade meget Cavallerie følge efter. - Den Efterretning, at Engelænderne havde slaget Franskmændene ved Thiel og at Østerrigerne igien havde indtaget deres forladte Positioner, er ikke bleven bekræftet. - Franskmændene have, paa den anden Side af Rhinen for Emmerich og Elten, et Observations=Corps af 2000 Mand. - Garnisonen i Amsterdam bestaaer kun af 1 Regiment Cavallerie.
Berlingske Tidende, 1795-01-30
Haag, den 17de Januarii. Den 15de er det hollandske Hovedqvarteer ankommen fra Gorcum til Woerden. Sammesteds er ogsaa Artillerieparken fra Utrecht ankommen. De øvrige hollandske Tropper, ere, som det heder, marcherte fra Utrecht til Schoonhoren. Den 15de er ogsaa Leerdam bleven rømmet, og de derværende Tropper have trukket sig tilbage til Schoonhoven og Woer den. Leerdam maae nu forlængst være bleven besat af de Franske. Ogsaa ere alle de Tropper, som havde besat Lic fra Papendrecht til Hardingfeld trukne til Schoonhoven, og nogen Landmilitie fra Dordrecht er kommen i deres Sted, igjen. Fæstningen Huusden er om Natten til den 14de gaaet over ved Capitulalion til de Franske. Giertruydenberg blev beskudt, og den 15de har man i Dordrecht seet en sterk Jldebrand i samme eller Ramasdonk. Garnisonen i Hensden er marcheret igiennem Harlem til Crimpen.
Berlingske Tidende, 1795-01-30
Af en anden Skrivelse fra Haag, den 17de Jan. Fra Utrecht ere virkelig 3 Deputerte blevne afsendte til det franske Hovedqvarteer, for at overgive Staden og Provindsen Utrecht ved Capitulation til de Franske. - Vi ansee os nu for forlovne. De Franske udbrede sig over det gandske Land og torde snart være her i Haag. Bestyrtelsen er overordentlig. Mange Mennesker flygte herfra. Prindsesserne af Oranien giøre sig færdige til at afreise. Arvestatholderen forbliver her endnu, og Generalstaterne skulle ligeledes for det første forblive her.