Københavns Adresseavis, 1765-01-02
Tanker. paa Aarets første Dag. Op, Tænkekraft, fra Søvn og Ladheds Dyne. Det dages alt i Morgenrodens Land. See, Nye=Aars Soel sig lader alt tilsyne. Den træder frem som pyntet Brudgoms Mand. Det sæle sorte Mørk, som Lyset ikke taaler, Forsvinder meer og meer ved Morgenrødens Straaler. O! store Dul forunderlig af Domme, Som Alpha og Omega eene er: Som Lyset bød af Mørket at fremkomme; Som dannede al Firmamentets Hær. Dig bør alt Levende med Lovsang gaae i Møde. Til Dig opofres skal min Tankes første Grøde. Gak, Tænkende, tilbage udi Tiden. Tænk fra dit Svøb og indtil dette Nu. Opholderens Velgierning ey er liden. Hver Tunge bør udbryde: Store Du Nye Naade viser Du hver Gang Din Soel oprinder, Og Du, Du holder Vagt, naar Mørket Øyet blinder. Vort Liv er som en Baad blandt Havets Klipper. En Kaste=Vind let kantre kand vor Baad. Vi tumlende paa Bølgers Rygge vipper. Hvo finde kand mod Hvirvel=Vinde Raad? Vi Skylla skyer men i Carybde styrtes. Om Himmel-Styreren ey stopper Havets Syrtes. Vi mangler ey af Siels og Legems Føde. Guds Ordets Lys ey under Skieppen staaer. Vort Agerland ey ligger tømt og øde. Gud giver Væxt. Vi riig Jndhøstning faaer. Han Elementerne til Frugtbarhed bestyrer. Ja, han opholder alt til mindste Myg og Myrer. O! skulle vi i Glemme Bøgen skrive Det store, som den store Gud har gjort. Ney. Vi vil ham al Tak og Æren give. Hans store Navn blandt os skal være stort. Vi os vil hellige og Hiertet sønderrive, Saa skal ey Hiertets Bøn hos hannem uhørt blive Du store Gud vor Salvede velsigne. Vor Nordens Gud, vor Fader Frederich, Ol see, hvor nær Han vil i alt Dig ligne. Du Ham os gav. Vi ingen bedre sikFormere Kongens Aar til Rigets Vel og Glæde. Og lad os sildig for den beste Konge græde. Velsigne Gud, De tvende Landets Mødre, To Dronninger, hver Undersaattes Lyst! Velsigne Gud, De tvende store Brødre, To Prinzer, som er Rigets Haab og Trøst Velsigne gode Gud, De kiereste Pringesser, Og lad os sildig see for Kongens Huus Cypresser. Vær Deres Raad, som Kongens Raad skal være Saa raades til Din Ære og vort Gavn. Styrk Dem, som skal Dit Vidnesbyrd frembære! At Spottere maae skielve for Dit Navn. Hielp Hielpeløs og løn hver Fattiges Velynder! Velsigne dette Aar, vi i Dit Navn begynder! C. G. B. Correspondence. Svar paa Spørsmaalet i No. 142. om Haar, Afskaffelse af Panden. Tag Vox og Harpix, ligemeget af hvert Slags, smelt det, og stryg det paa en Klud gandske tyndt, leg samme over Panden, og lad det ligge til det bliver koldt, tag det saa sagte af, saa gaaer Haarene reent ud. De ville vel groe op igien, men saa kand forbemeldte igientages hver 3die eller 4de Uge. Eller og De maae udrykkes med en liden Tang, der er ey saa behageligt. Svar paa Spørsmaalet i No. 144. 3) om Ungersk Vand. Man tager 3 Lod Rosmarin Olie, en Draabe KancelVand, et halvt Lod Lavendel=Olie, og blander det med 4 Potter Viin Spiritus; Saa er det færdigt. (Af Uge=Bladet der Art.) Svar paa Spørsmaalet i No. 145. om et Middel. at prøve forfalskede Vine med. Det Prøve Middel, hvorved man kand komme efter, om mange ere gode eller falske, er let, efterdi Forsøget kand strax giøres dermed af enhver, som har Viin og Vand. Det er følgende: Man tager et langagtigt vel renset Medicin Glas, og fylder samme med det Slags Viin, som man vil prøve. Videre lader man sig bringe et vel udspolet Ølglas, fyldt med Vand. Naar det er skeet, saa tager man Medicin Glasset, holder Tommelsingeren fast for Aabningen af samme, og senker Aabningen ned under Vandet, som er i Ølglasset, hvorpaa man tager Tommelsingeren bort. Er Vinen god, saa merker man ingen Forandring ved Vandet. Men er den forfalsket, saa bliver det, som ikke hører til Vinen, gandske øiensynlig trakt i Vandet. Jeg holdt dette Middel i Førstningen for at være almindeligt at prøve alle Vine med; men det er utilstrekke, ligt, naar Vinen er blandet med Brændeviin; thi da lider Vandet i Ølglasset ingen Forandring. Jeg har ellers prøvet adskillige røde Vine dermed, og befundet, at naar Vinen var opfarvet, saa trakte den røde Farve i Vandet, og der blev ikke andet tilbage i Medicin=Glasset, end et hvidt og ildesmagende Vand. Jeg har og gjort Forsøg, med hvide Vine, og meerket, at naar Vinen var blandet med Sukker eller andre søde Ting, saa trakte Vandet øyen synlig det Søde til sig. Jeg meddeler dette Prøvemiddeltil Tieneste for dem, som har Lyst at anstille Forsøg derF. C. F. P. J. H. med. Svar paa Spørsmaalet i No. 146. 3) om Raad for gammelt Frost. Tag Hjorte=Tælle, Oxse=Marve, nyt Vox, et Lod af hvert Slags, Bom Olie et halv Lød, gjør dette altsammen til en Salve iblandt hinanden, og smør dermed de frosne Lemmer hver Aften eller man tager ikkun nogle Roer, som ere gandske hart frossen, kog dem udi Vand og bad Fødderne derudi, giør det nogle Gange, det hielper uden al Tvivl. Dette samme kand mueligt tiene til Svar og Hielp for dem, som i Dags Bladet under 2) spørges om Raad for Frost, at det ey skal bryde Hull. Videre spørges: 1) Om der er Jern i et Menneskes Blod, man hører vel, at saadant siges; men man begriber ikke det ringeste deraf, og veed ikke engang, om det er troligt, hvorover man forlanger at saae nogen Underretning derom. 2) Om nogen veed et Raad for Frost, at det ey imod Vinteren, skal bryde Hul? Man finder en Kløe derudi, som er ufordragelig, og man forlanger ingen vidtløftig Afhandling; men ikkun et Par smaa Huusraad. 3) Et Raad forlanges mod Øresusen, som har vedvaret i nogle og 20 Aar, foraarsaget af Trekvind, og bestandig holder ved uden mindste Ophold Nat og Dag? Den Spørgende har hidindtil ey ved vet at bruge noget Raad derimod, undtagen Campher i Bomuld lagt ind i Ørnene. Adstilligt Nyt.