Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-10-22
Stænderforsamlingen i Viborg. J det 3die Møde gav Commissarius den kongel. Meddelelse om de paatænkte stænderste Committeer. Efterat Oberst Brock i et langt Foredrag havde søgt at bevise, at Holsteens Forening med Danmark er folkelig, og fast juridisk begrundet, og til alle Statsdeles Fordele, samt at Tronfølgen i alle Rigets Dele ligger i Loven for Arvefølgen i Danmark, valgtes en Committee: With, Fleischer, Jngerslev, Jespersen, Schytte, Ole Kirk og Lüttichan. (Funder maatte som den Yngre træde tilbage for Sidstnævnte) – Af Debatterne om en Adresses Jndgivelse udhæves Følgende: Kambr. Benzon: Efter hvad den kgl. Commissarius har fremført imod de Grunde, som have bestemt den ærede Vicepræsident til at stemme for Jndgivelsen af en Adresse, forekommer det mig, at disse Grunde nu maae bortfalde, og at der ikke for Øieblikket er Anledning til nogen Adresse. Forsaavidt denne iøvrigt skulde være en blot Takadresse, da deele vistnok Mangfoldige heri Forsamlingen, og vel alle, med mig den Erkjendelse, som vi med Paaskjønnelse skylde Kongen, af den utrættelige Flid, hvormed han anvender mange sovnløse Nætter til Landets Bedste, og der kan vistnok ikke være deelte Meninger om, at der er rig Anledning til at bringe Ham vor Tak. J Adressen at fremkomme med noget Andet end Tak, vilde ikke alene være utidigt og usommeligt, men vilde ogsaa stride imod Stænderanordningens §69, hvor der er foreskrevet andre Former for Frembærelsen af Stændernes Ønsker. Det vilde blive et vanskeligt Hverv for en Committee at udarbeide en Adresse, og hvis Forsamlingen skulde beslutte sig til at indgive en saadan, kunde der let fremkomme den Ubehagelighed, at Hs. Maj. kunde troe, at Forsamlingen kun indgav Adressen, fordi den ansaae dette som en Formsag, medens paa den anden Side en følgende Forsamling kunde ansee sig forpligtet til at indgaae med en Adresse, da det kunde findes anstødeligt, i denne Henseende at afvige fra den tidligere Praxis Kamikr. Lüttichau. Det forekommer mig, at hvad den sidste Taler har yttret, netop indeholder Grund til at indgive en Adresse. Han har nemlig sagt, at det kunde ansees stødende, naar ikke en følgende Forsamling indgav en Adresse, efterat de foregaaende Forsamlinger vare indgaaede med en saadan. Dette er netop en af mine Grunde for, at Forsamlingen dennegang bør indgive en Adresse, idet jeg frygter, at Forsamlingen, naar den undlod dette, kunde blive mistydet, da der i alle de tre hidtil afholdte Sessioner har været indgivet Adresse. Forsaavidt den samme Taler har sagt, at mine Grunde ere blevne tilbageviste af den kgl. Commissarius, da maa jeg bemærke, at, hvad jeg især har lagt Vægt paa, er, at der om de to af mig udhævede Punkter ikke kunde være forskjellig Mening i Forsamlingen, og at man saaledes, ved at omhandle dem i Adressen, kunde tilendebringe to Sager paa den korteste Maade, uden at behøve at gjøre dem til Gienstand for særlige Petitioner." Kambr. Benzon, Det er vistnok fuldkommen rigtigt, at der fra denne Forsamling de tre Gange, den hidtil har været samlet, er indkommen en Adresse. Men i den første Session var der en særegen Anledning til en saadan, idet man nemlig indgav Adressen for at frembære for den forevigede Konge sin Tak for Jnstitutionens Jndstiftelse; Adressen i 1810 var en Lykønskningsadresse, og hvad endelig Adressen i 1838 angaaer, da have vi af den Maade, hvorpaa den blev modtaget, seet, at den ikke vandt Kongens bifald i den Grad, at den kunde siges at være ventet af Ham, og det forekommer mig endog, at Hs. Maj. netop i sit Svar brugte det Udtryk, at Adressen havde været Ham uventet. Der synes mig derfor heri at indeholdes en Anledning for Forsamlingen til, ikke dennegang at udsætte sig for et lignende Svar. Kamskr. Lüttichan: Jeg troer ikke at der dennegang er Anledning til at frygte derfor. Forholet er denne ere nu andre end i 1838, og vi have, som jeg allerede tidligere har bemærket, et Præcedents i, at den sidste holsteenske Forsamlings Adresse er bleven naadigst modtaget af Hs. Maj." Commissarius meente, at det vilde være en lidet ønskelig Uovereensstemmelse, dersom det skulde blive en constant Praxis i den ene (den jydske) Forsamling, at Man altid bør begynde med en Adresse, men ikke i den anden (Østifternes). Justitsraad With yttrede: "Jeg stemmer for en Adresse, thi det forekommer mig, at altid en aaben Tiltale fordrer et ærligt Svar. Her er en kgl. Bekjendtgjørelse, og en saadan vil stedse blive Forsamlingen forelagt; ved at gjennemgaae den maa der altid paatrænge sig Forsamlingen Følelser, som denne ønsker at udtale. Jeg stemmer for en Adresse, fordi jeg erkjender, at der er adskilligt, som ikke egner sig til at gjøres til Gjenstand, for en særegen Petition, men som kan indflyde i Adressen, uden at denne derfor bliver anstødelig, og jeg er overbeviist om, at Adressen ikke vil faae et Usømmelighedens Præg. Jeg kan ikke erkjende, at det Præcedents, som Ostifternes Forsamling dennegang har givet, ved ikke at indgaae med en Adresse, kan være bindende for os. Vi ere ligesaa conseqvente som hiin Forsamling; vi have hidtil, hver Gang vi have været samlede, indgivet en Adresse, Østifternes Forsamling er derimod kun hver anden Gang indgaaet med en saadan. Endelig anseer jeg ikke den Tid, som vi anvende paa en Adresse, for spildt, thi ved denne Leilighed er det nødvendigt, at Enhver toner sit Flag. Commissarius gjorde opmærksom paa, at det i den roeskildske Forsamling ikke er Princip, at indgive Adresse hveranden Gang, men, at Man ikke bør indgive Adresse uden særdeles Foranledning, og dette har Man fulgt.