JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-03-04
Berlin, den 24de Februar. Der skal være forefaldet et stort Slag i Nærheden af Polens Hovedstad. Russerne vare trængte frem tilGrochow, en god halv Miil fra Warschau, saa at man fra denne Stads Taarne kunde følge enhver af Hærmassernes Bevægelser med væbnet Øie. Kanonernes Torden hørtes i 3 hele Dage, og Saarede bleve indbragte i betydeligt Antal. Et Hovedslag, skal have fundet Sted den 24de, men om Udfaldet heraf vides endnu ikke noget Sikkert. Privatbreve tilskrive Polakkerne en betydelig Seier, idet Russerne atter med et Tab af 8000 Døde og 30 Kanoner havde maattet retirere. Ifølge andre Efterretninger havde ikke det russiske Hovedkorps været, i Træfningen, men kun den venstre Fløi deraf. Nogle tusinde Posener have taget Deel i Kampen. Marschau, den 2de Februar: Det skal i Gaar, hiinsides Praga, være kommet til en ny Træfning med Russerne, nemlig med General Pahlens Armeekorps, som i de foregaaende Dage havde været med ved Grochow. Ogsaa her skulle vore Tropper have seiret, og tvunget Russerne til at trække sig endnu mere tilbage.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-03-04
Den polske Armee koncentrerede sig nu ved den 4 Mile fra Warschau beliggende Stad Radzimin, hvor man meente det vilde komme til et Hovedslag, da Russerne fra alle Kanter samlede sig igjen, og alle de som vare bagved havde faaet Ordre til Jilmarscher fremad. Det Polakkerne frygte meest for, er Weichselfloden; endnu var den belagt med Jis, men hvert Øieblik kunde man befrygte, at den vilde bryde op, og formedelst Driviis afbryde Kommunicationen mellem begge Flodens Bredder, da der ingensteds befindes faste Broer, hvorved den polske Armee, hvis der skulde skee en Ulykke, stod Fare for, ikke at kunde komme tilbage over Weichselen. Næsten hver Dag høres Kanontorden fra Egnen af Minsk, Stanislawow, Gora, Meislowa, &c. Styrfyrst Michael skal befindesig i Diebitsch's Hovedqvarteer, og Keiseren selv ventedes til Willna. Ved Russernes Overgang over Weichselen havde de mistet adskillige Kanoner, som vare faldne igjennem Jsen. Ved Pulawy havde de derfor tvunget Bønderne til at hugge Jsen istykker fra den ene Strandbred til den anden. J en af de Landsbyer som Russerne havde retireret igjennem, fandt Polakkerne Liget af den russiske General Palzkow. - General Duernitzki har rapporteret, hvorlunde han har slaget den russiske General Kreutz og frataget ham en heel Deel Fanger. Det Omstændeligere herved skulde følge, men endnu var han i Begreb med at efter sætte Fjenden, for enten at masakrere eller drukne ham. Ogsaa Slaget ved Pultusk havde varet en heel Dag. General Chlopick i har paa Fyrst Radziwill Anmodning paataget sig Hielpekommanden. J 7 Timer havde han uafbrudt været med i den allerblodigste Masakre. Han havde selv, i Spidsen for en Bataillon, med fældet Bajonet, erobret et russisk Batterie. Flere Steder saae man det polske Jnfanterie storme ind paa det russiske Kavallerie og bemægtige sig dets Standarter. Jfølge Fangernes Udsagn havde de russiske Tropper under hele Marschen været i en aldeles Uvished om med hvem de skulde slaaes; man havde sagt dem, at de marscherede for at hielpe Preussen imod Frankrig, og først 2 Dage førend Jndmarschen i Polen var det bleven erklæret dem, at nogle polske Regimenter havde gjort Opstand i Warschau, som de nu underveis maatte bekæmpe. En fangen russisk Officeer skal have sagt: "Det er ingen Under at J have seiret, thi Enhver af Eder slaaes for at døe, og vi for at leve!"(Hvad Mere der kan være fra den polske Krigsskueplads, skal følge i den Avis som kommer ud i Morgen.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-03-04
Jtalien. Ogsaa i Parma er der udbrudt Uroligheder. Hs. M. Hertuginde Marie Louise (Napoleons Enke) er flygtet til Mantua, der af Østerrigerne sættes i den stærkeste Forsvarstand. Rom var i stor Bevægelse; Karnevalet var afbrudt, Theatrene lukkede, og alle Festiviteter standsede. J det Piemontesiske har Folket tvunget Regjeringen til at afsætte den østerrigske General Paulucci, antage Prindsen af Carrignan som Thronarving, og love det en Konstitution. J Ankona har Folket stormet Hovedvagten og Gouverneurens Palais. J Lombardiet er der stor Bevægelse, og fra alle Kanter marschere østerrigske Tropper til Jtalien, thi den østerrigske Regjering har fast besluttet, at opretholde Roligheden i Jtalien, uden at ændse Frankrigs Jkke=Jndblandings Princip, men med stadigt Hensyn til den europæiske Ligevægt. (Her er altsaa Tønder til en ny Krig!) Fire østerrigske Regimenter ere paa Marschen til Kirkestaten, under Fyrst Bent heims Kommando.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-03-04
Hvad der egentlig gjør Jtalien saa overmaade politisk vigtig i nærværende Tidspunkt er, at den unge Konge, som nys har besteget Neapels Throne, har aldeles forladt den forrige Regjerings Grundsætninger, og givet sit Land den Frihed som det sukkede saalænge efter. Han har blandt Andet udstædt 12 Decreter, som have vakt almindelig Opmærksomhed især hos Nabomagterne. Ved et af dem ere Skatterne, som meest trykkede Almuen, blevne nedsatte til det Halve. Men det meest mærkværdigste er dog det, at Kongen har tilbagekaldet alle de Officerer der siden Revolutionen 1820 vare blevne bortfjernede fra Armeen, samt har givet dem deres forrige Grader og Titler tilbage. Blandt disse maa fornemmelig anføres Generalerne: Prindsen af Satriano, Filangeri, di Rocca Romano, Caracciolo og Pepe. Filangeri, som tjente under Napoleon og blev Capitain paa Valpladsen ved Austerlitz, har faaet den hellige Januariusorden. Disse Udnævnelser bebude meere end noget Andet en Hovedforandring i det politiske System, og derved maaskee i hele Jtaliens politiske Tilstand. Da man veed, at der existerer i Jtalien et udbredt politisk Partie, som man kalder de Carbonaris, og hvis hele Formaal gaaer ud paa, at befrie Jtalien fra al udenlandsk Jndflydelse og fra Hierarkiets Aag, samt forvandle den hele italienske Halvøe til eet eneste stort Rige, saa kan det vistnok have de største politiske Følger, at den unge Konge af Neapel, der regjerer over den største og ved sin Beliggenhed uafhængigste Deel af Jtalien, erklærer sig for Grundsætninger, der kunne give en saadan National stemning Næring og vække Jtaliens Forhaabninger. Hvis saa blev, da vilde det være et af de største politiske Phænomener, at see to mægtige udenlandske Staters Jndflydelse at bekæmpe hinanden paa en politisk Skueplads, som saa ofte har været Vidne til deres indbyrdes Jalousie og Kampe, og tillige at see 18 Millioner Mennesker i Europas skjønneste og meest berømte Land at gjenvinde Oldtidens tabte Hæder og udvikle sig til en forynget politisk Storhed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-03-04
Frankrige. Fra Paris er afgaaet en Koureer, til Madrid med den Erklæring til den spanske Regjering: at dersom nogen Prinds af den gamle bourbonske Linie finder Optagelse i Spanien, vil Frankrig ansee det for en Krigserklæring, og i saa Fald skal den franske Gesandt i Madrid strax afreise derfra. - (Man vil vide, at den spanske Geistlighed har tilbudt Kongen en Gave af 50 Millioner Realer til Krigsudrustningerne mod Frankrige.) - Paa Børsen i Paris er man af den Formening, at der vil trække svære Skyer op paa Horizonten. J Hamborg havde man den 27de Febr. faaet Stafetter derfra med den Efterretning, at de 3 PC. Rente vare faldne til 57, af Frygt for "Krigsaltarm." (Og fra London hed det, at de sidste Dag havde givet Politiken et meget krigersk Udseende, saa man endog paa Loyds har vægret sig for at assurere Skibe paa lange Reiser.) De fransk vestindiske Besiddelser, Guadeloupe og Martinique befinde sig i aldeles Oprørstilstand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-03-04
Belgien. Endelig blev Deputationen fra den belgiske Kongres den 17de Febr. stædet til høitidelig Audients hos de Franskes Konge i Palais royal. Hs. Maj. sad paa Thronen med Kronprindsen paa høire og Hertugen af Nemours paa venstre Side. Hr. Surlet de Chorier tilbød Kongen, som Hertugens Formynder, Thronen, sigende: "Dette Valg, som hilses af et frit Folks Jubel, er en Hylding, der bringes det populaire Kongedømme og den Kongelige Families Dyder; det knytter det naturlige Baand mellem begge Folk fastere, uden at sammensmelte dem." Kongen beklagede i sit Svar, at han ikke kunde følge sit Hjertes Tilbøielighed; men at Forholdene paalagde ham den ubehagelige Pligt at erklære: at han ikke kunde antage Belgiens Krone for sin Søn. "Aldrig - føiede han til – skal Erobringssyge eller Ærgjerrighed forlede mig til at udsætte mit Land for Krigens Onder. Ludvig XIV og Napoleons Exempel skulle bevare mig herfor. Gid Bel gjen maa blive frit og lykkeligt, Det kan stedse stole paa min Understøttelse, naar det kommer an paa at bevare det for ydre Angreb og fremmed Jndblanding; kun frelse det sig selv fra indre Rystelser!" - Antwerpens Citadel provianteres nu igjen saa stærkt og forsynes saaledes med Skyts og Kugler, at Jndvaanerne begynde atter at pakke ind af Frygt for nye Fjendtligheder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-03-04
Fædrelandet. Rhvn. den 1ste Marts. Den Sag som skal foretages ved Høiesterets høitidelige Aabning paa Torsdag er: Etatsraad og Borgemester Schæffer, contra: Lottradvokat Damkjær.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-03-04
– J Søndags var der i Hotel d'Angleterre et Balen masque for omtrent 600 Personer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-03-04
Fra Toldboden kan man nordefter ikke øine aabent Vande, sydpaa derimod er aabent. En Slup fra Kragerø, som for omtrent 8te Dage siden vilde søge herind, sidder fast i Jsen udenfor Skovshoved. huus. Börs-Cours, d. 1ste Marts. Hamb. 2 M. - a vista 213. 4 pCt. uopsigelige Rigsb. Species 212. Oblig. 100 a 100 1/2 r. S. Spe. solgt. t. 12 Mk. 111/2 s. 6 PC. n. Laan 102 B. Bank-Disc. 4 pCt. 4 pCt. norsk Obl. 98. Dito Dito 97 1/2 a 98 Rdr. B. Norske Sp. S. 157. 4 pCt. kgl. Obl. 84 a 85. 3 pCt. norske StatsobligaDito i Bco. 79 a 7934. tioner - Rdr. B. Kulb. Obl. 101 1/2 a 102 r. S. 4 pCt. nye danske ObligaDito Dito 107 12 a 108 Sdl., tioner 56 1/2 a 57 L. St. Ved den 1210 Trækning i Altona udkom følgende 1 Nummere: 29. 6. 14. 61. 69.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-03-04
Bekjendtgjørelser. Det bekjendtgjøres herved fraværende Slægt og Venner, at det har behaget den Allerhøieste i Morges Kl. 6 ved en stille Død at befrie vor elskede Søn Christian, i en Alder af 14 Aar og 7 Maaneder, fra sine Licelser og indkalde ham til det Berre. Aarhuus, den 4de Marts 1831. C. G. Rosenørn. M. M. Rosenørn, født Wormskjold.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-03-04
Vores ærede Venner og Velyndere, som ved Jllumination og Flagning hædrede vores Bryllupsfest, vil le herved modtage vores hjerteligste Tak. Aarhuus, den 3die Marts 1831. Chr. P. Rempel. A. G. Rempel, født Monrad.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-03-04
Den til paa Søndag averterede Maskerade i Polyhymnias Lokale bliver herved tilbagekaldet. Directionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-03-04
Theatret i Aarhuus. Søndagen den 6te Marts opføres: (Syvende Abonnementsforestilling), Slaget ved Marseille eller: Catinats Uniform." Lystspil i 1 Act, af Kotzebue. Derefter: "Skjændegjæsten, eller: Den drillede Doctor. Lystspil i 3 Acter. Werligh & Müller. At den til Mantagen den 28de denne Maaned berammede Løsøre Auction i Stervboet efter afdøde Frue Bruun og forhen afdøde Mand Justitsraad Ridder, B. Bruun, efter Vedkommendes Begjæring er udsat til Onsdagen den 6 April førstkommende, Formiddag Kl. 9, bekjendtgjøres herved. Fredericia Byefogedcontoir, den 1ste Marts Rahbeck.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-03-04
Jfølge Beslutning under Skiftet efter afgangne Amtmand Selmer, Ridder af Dannebrogen, blive den Boet tilhørende Gaard i denne Byes Grønnegade der bestaaer af et Ætages Stuehuus til Gaden paa 10 Fag, et Baghuus paa 12 Fag og et Sidehuus paa 12 Fag, Alt Muur og Bindingsværk, med Gaardsrum og Hauge samt tilhørende Jordlod i Byens Søndermark, stillet til offentlig Auction 3 Gange efter hinanden, nemlig Torsdagen den 10de, 17de og 24de Marts førstk. hver Dags Formiddag Kl. 11; de to første Auctioneafholdes paa Byens Raadstue, og den sidste i den sælgende Gaard; hvilket til Liebhaveres Efterretning herved bekjendtgjøres. Weile, den 24de Februar 1834. Hersleb.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-03-04
Fredagen den 11te Marts førstkommende, Kl. 10, Formiddag, bliver, til absolut Bortsalg, afholdt offentlig Auction i og over den Niels Andersen tilhørinde Gaard i Veilbye, staaende for Hartkorn 2 Tdr. 2 Fdkr. 1 Alb., hvilket herved bekjendtgjøres. Hasle a. Herredscontoir, den 2den Marts 1831. Seidelin.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-03-04
Ved Proclama, som læses i vedkommende Over- og Underret, ere Alle og Enhver, som maatte have noget at fordre i Boet efter afdøde Gaardmand Jens Jørgensen og Kone Mette Margrethe Mikkelsdatter paa Tebstrup Mark, indkaldte med 12 Ugers Varsel til for mig som Skifteforvalter, at anmelde og beviisliggjøre saadant deres havende Krav. Hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Woer og Nim Herreders Contoir i Horsens, den 4de Februar 1831. Bernth.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-03-04
De som endnu et have betalt deres Regning for det Kjøbte paa Auctionen hos Christen Schmidts Enke, ville inden fjorten Dage fra Dato behage at betale disse til Undertegnede. Aarhuus, den 24de Februar 1831. J Chr. Schmidt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-03-04
Mit Liigkiste Magazin er atter bleven forsynet med Liigkister af alle Størrelser, samt Vasekister, Alle af nyeste Facong. Sammesteds er endeel Meubler at faae tilkjøbs. Alt udsælges til de billigste nedsatte Priser R. J. Strøm paa Fiskergade.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-03-04
Alle Sorter fortrinlig godt Haugefrøe og Blomsterfrøe af de meest yndede og smukkeste blomstrende Foraars, Sommer= og Efteraars=Blomster, kan faaes ved Vesterport No. 639.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-03-04
Subscriptionsplan. Som Bidrag til en høist ønskværdig Stiftelse, til Fordeel for vore meest forladte Medborgere indbydes til Subscription paa : "Tankelege og Digternykker. For en Rbd. loves et forsvarligt tille Værk, og Taknemmelighed forvisses enhver Læser, der herved lægger sin Grundsteen til et Barmhiertighedsminde. Kiel, den 28de Jan. 1831. H. v. Buchwald. Subscription herpaa modtages hos Warberg, Nye Skrifter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-03-04
Om de preussiske Provindsialstænders Væsen af Dr. og Professor David 24 s. Evalds Levnet af Molbeck 8 Mk. 8 s. Forsøg til en systematisk Fremstilling af den danske Fattigvæsens Lovgivning ved Baron de Bret ton, 9 Mk. Tale i Anledning af Hs. Majestæts Fødselsdag af Biskop Boysen, 1 Mk. Molbeks Anthologte 1ste Deel 2 Rbd. 8 s. rede Sølv, for Subskribenterne. Bondens Brevbog 2 Mk. 8 s. Haandbog for Skolelærere &c. 10 s. m. m. faaes hos J. Jessen i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-03-04
Paa Søndag prædiker til Aftensang i Domkirken: Hr. Udinnet BircheRedigeres, trykkes og udgives 4 Gange ugentlig af A. F. Elmequist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-03-05
No. 37. den 5 Marts. Løverdagen. med Brevposterne Den til Forsendelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-03-05
Kongelig allernaadigst i alene privilegerede tilts - Tidende. Aarhuus DANDOHANISSEMENa¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-03-05
Fra Udlandet. Slaget ved Grochow vil blive evig mindeværdigt i Polens Krigshistorie, da en 6 Gange stærkere, med et talrigt Artillerie forsynet Fiende, ikke formaaede at overvinde en tapper liden Skare. Valpladsen var bedækket med Liig fra Minsk til Praga. Firehundrede Kanoner vare i Activitet, og da Kanonilden hørte op, begyndte det polske Rytteries Indhug og Jnfanteriets Stormløb. "Allerede i 3 Dage meldtes i den Warschauer Statstidende under 21de Februar - leve vi her i den største Angst og Uroe. Den russiske Armee er trængt frem til Praga. Kampen føres paa begge Sider med stor Forbittrelse. Russerne have indtaget er fordeelagtig Stilling i en Skov ved Grochow, er lille halv Miil fra Praga; de ville undgaae et almindeligt Slag, og trække sig ved Polakkernes Angreb ind bemeldte Skov, som forsvares med Kanoner. Fra Stadens Taarne kan man tydeligt overskue Fægtningerne. Blandt den Mængde Saarede som indbringes hertil befinde sig endeel af vore høie Officerer. De polske Regimenter som tage Deel i Kampen, have holdt sig mønster værdige, men ogsaa mistet over en Fjerdepart af deres Mandskab. Ved det 3die og 4de Jnf. Regiment er der ikke een eneste Officeer usaaret. Kun faa Russer bleve gjort til Fange, thi Forbittrelsen var saa stor blandt de polske Soldater, at næsten ingen Russer som faldt i deres Hænder, slap fra dem med Livet; Alt blev masakreret.""Da Kampen - melder en anden Beretning fra Warschau af 21de Febr. - uopholdeligen varer ved uden aller mindste Hvile, saa have Generalerne og Korpskommandeurerne endnu ei kunne faae saamegen Tid, at de have kunne affatte nogen detailleret Beretning om det Passerede, men Armeen kæmper lige Paa Daades for Hovedstadens Øine, saa Enhver kan see hvor haardnakket den forsvarer hver Fodsbred Land. Valpladsen er bedækket med Liig i tusindeviis, og hvad der i Krigshistorien er høist sjeldent har man her oplevet, at Jnfanteriet frariver Kavalleriet deres Standarter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-03-05
J alle Fægtninger har vort Kavallerie vedligeholdt sin gamle Hæder. Alle Cheferne give Beviser paa sjelden Erfaring, og Soldaterne paa den største Tapperhed. Hvad vi have tabt, og hvem vi have tabt, er os endnu ubevidst. Men Seiren have vi dog vundet for det første; Gud staae os fremdeles fri."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-03-05
Den polske Armee, omtrent 70,000 Md. stærk, med 120 Kanoner, staaer nu med Ryggen fast mod Weichselen, og trækker sig hen mellem Praga og Modlin. Ogsaa hele Reservehæren staaer kamperedt. Weichselflodens Opbrud og Russernes venstre Fløvolde Warschau den største Bekymring. Denne Stad vil sandsynligviis blive frygteligt forsvaret, Hovedgaderne ere barrikaderede, Brostenene opbrudte, og mangfoldige Huse indrettede som Fæstninger, hvorfra man vil slynge Død og Ødelæggelse ned paa Russerne. J Fares Tilfælde skal Regjeringen flyttes til Czenstochan. Paa et Sted ved Liwiefloden, hvor Russerne satte over, havde det fjerde polske Regiment seiret ved Bajonetterne saaledes, at Broen over Floden var saa bedækket med Liig, at Polakkerne, da de vendte om igjen til deres Leir, neppe kunde passere den tilbage. J den polske General Duernitzkis Jndberetning om det General Geismar ved Serozyn leverede Slag, forekommer der følgende Sted: "Den Koldblodighed og Rolighed, hvormed vort unge Mandskab sloges, overtræffer al Beskrivelse. De første Skud af det fjendtlige Artillerie dræbte ikke Faa i Capt. RüchlowskisBataillon, men uden at forstyrre den formerede Quarret, sang Soldaterne strax Folkesangen: "Endnu er Polen ei forløren!"
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-03-05
Jfølge en Jndberetning fra Overgeneralen for den russiske Armee erfares, at de russiske Tropper som indtil den 1ste Februar vare rykkede ind over den polske Grændse, bestode af 100 Batailloner Jnfanterie, 135 Eskadroner Kavallerie, 400 Kanoner, og 12 Kosakregimenter. Deraf kommanderer General Geismar 24 Eskadroner Kavallerie, 24 Kanoner og 2 Kosakregimenter; General Kreutz ligeledes 24 Eskadroner Kavallerie, 24 Kanoner og 2 Kosak-Regimenter; General v. Pahlen 16 Eskadroner, 21 Batailloner, 72 Kanoner, og 2 Kosakregimenter; General Rosen 24 Eskadroner, 26 Batailloner, 120 Kanoner og 2 Kosakregimenter; General Witt 48 Eskadroner, 4 Batailloner og 48 Kanoner; General Manderstjerna 5 Batailloner, 6 Eskadroner, 12 Kanoner og 1 Kosakregiment; General Schakowski 18 Batailloner, 4 Eskadroner, 60 Kanoner og 1 Kosakregiment. Et Reservekorps, under Storfyrst Constantins Kommando, som den 7de Februar var rykket over Grændsen og havde taget Posttion ved Sokolow, bestod af 22 Batailloner Jnfanterie, 12 Eskadroner Kavallerie og 36 Kanoner. Den russiske Armee havde, ifølge samme Beretning, havt en høistbesværlig Marsch, idet den blandt Andet havde 5 Dage maattet vade i Snee op til Knæerne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-03-05
Den polske Regjering har gjort et stort Skridt, for at antænde den almindelige Krig. Udenlandsministeren Malachowski har fremlagt for Rigsdagen en Korrespondentse som har været ført imellem Fyrst Lübeckt og den polske Minister i St. Petersborg, som Beviis for, at det var Keiseren af Ruslands Plan, at den polske Armee skulde marscheret mod Frankrige og Belgien, og at Omkostningerne skulde været bestridt af de Kapitaler som vare deponerede i den polske Bank. Disse Dokumenter ere nu blevne tilsendte den franske Regjering. De polske Faner føre paa den ene Side den Jndskrivt paa Polsk: For vor Frihed!" og paa den anden Side paa Russisk: "For Eders Frihed!"J Spidsen for den nye Regjering i Modena staae General Fontanelli, fordum Krigsminister i Kongeriget Jtalien, og den fra Napoleons Krige navnkundige General Lecchi. Begge vare af Hertugen, da de første Uroligheder vare dæmpede den 4de Februar, dømte i Landflygtighed. Den fordrevne Hertug af Modena er den bigotteste Fyrste i hele Jtalien. Han er den Eneste som endnu ikke har villet anerkjende de Franskes Konge. Han er af Fødsel en østerrigsk Erkehertug, Fætter til den nuværende Keiser af Østerrige. Alle de, som for politiske Meningers Skyld i flere Aar havde vansmægtet i Modenas Fænsler, ere nu satte i Frihed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-03-05
Den 6te Februar blev den nye Pave, Gregor a 16de, salvet og kronet i Roni. Samme Dag lod to nu kan. Hs. Hellighed uddele 50,000 Pd. Brød til Stadens Fattige, ligesaameget Kjød, Klæder, og Senge til 500 trængende Familier i Rom, og 5000 i den øvrige Kirkestat, lod indløse alle Folks udestaaende Smaapanter, samt udstyre 50 romerske Piger, og 500 i Provindserne, naar de enten ville gifte sig, eller blive Nonner. Hvorledes det egentligen har sig i Rom vides ikke, da man dennegang slet ingen Efterretninger har derfra, men saameget synes vist, at der arbeides paa at skille ham ved St. Peders Sværd, og kun at lade ham beholde Nøglerne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-03-05
J hollandske Aviser læses et Fadervor, som skal circulere i Gent, og anføres som et Tegn paa Folkestemningen dersteds : "Vor Fader, Du som er i Haag; Ære være Dit Navn; lad os vende tilbage under Din Regjering, Din Villie skee i de sydlige som i de nordlige Provindser, giv os igjen vort daglige Brød, som vi have mistet; tilgiv os vor ufornuftige Opstand, ligesom vi stedse ville erindre os vore uforstandige Forførere; lad os ei døe af Hunger, men frels os fra den onde de Potter og fra alle naragtige Patrioter. Dit er Riget, Magten og Æren."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-03-05
Fastelavnspectaklerne i Paris have havt følgende kongl. Bekjendtgjørelse til Følge: "Ved at beholde Lilierne i Statsseglet havde Kongen der kun seet et Sindbillede hvortil der knyttede sig Erindringer, ærefulde for hans Forfædre og glorværdige for Nationen. Men siden der er skeet strafværdige Forsøg paa at gjøre det til et Løsen for det nye Dynasties og vore Jnstitutioners Fiender, og siden den offentlige Mening i dette Sindbillede blot seer nyere, forhadte Erindringer, saa har Kongen befalet: at Statsseglet herefter skal forestille en opslagen Bog med Jndskrivt, Charte fra 1830, med lukket Krone over, Scepter og Retfærdighedens Haand forsviis lagte over hinanden, og bag Skjoldet trefarvede Faner, med Omskrivt: "Ludvig Philip, de Franskes Konge." Tillige befaler Kongen, at Lilierne skulle overalt borttages, hvor det kan lade sig gjøre, uden at beskadige de offentlige Mindemærker."