JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-07-18
Da jeg Undertegnede er flyttet til Slagelse, og boer hos Hr. Snedkermester Fobian paa Smedegade, saa rekommanderer jeg mig herved til de, som ville forunde mig deres Arbeide, med hurtig Expedition, godt Arbeide og billige Priser. Sammesteds kan en confirmeret Dreng blive antaget i Lære. P. Thye, Kleinsmedmester. En Landeiendom, af skiøn Beliggenhed (tæt ved Skov og Strand), i en af Siellands bedste Egne, med tilliggende 15 Tdr. Land, af Hartkorn frie Hovedgaardstaxt Ager og Eng 1 Td., samt derpaa for faa Aar siden af nye opførte Bygninger, bestaaende af 4 Længder, der afgive en beqvem og behagelig Boepæl for en Familie uden for Bondestanden, agter Eieren, formedelst anden Bestemmelse, underhaanden at sælge paa billige Vilkaar. – Jorderne, der befindes i ypperlig Drivt, vil kunne afgive rigelig Græsning og Fodring til 2 Heste og 4 Køer. Oplysning om Eiendommens Beliggenhed og Eieren, ville nærmere kunne erfares i Kiøbenhavn paa den Berlingske Tidendes og Addresseavisens Contoirer, samt hos Bogtrykker Magnus i Slagelse, naar Vedkommende mundtlig der henvender sig, ligesom de nærmere betingelser for Salget derefter kunne erholdes opgivne, naar de i portofrie Breve derom henvende sig til Eieren.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-07-18
Formedelst anden Bestemmelse agter Undertegnede underhaanden at bortsælge sit iboende frie Eiendomshuus paa Roested Mark, der staaer for Hartkorn 4 Skpr. 1 Fdkr. 1 Alb., og har et Areal af omtrent 6 Tdr. Land der er indhegnet overalt. Huset er nyelig opført af Fyr og Eeg, og bestaar af 10 Fag. De Lysthavende vilde behage at henvende dem til Kieldermand Jens Jensen i Slagelse. Roested den 12te Juli 1835. Christian Schrøder.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-07-18
En rask og fiin Dreng, af honet Familie, kan blive antaget i Kiøbmandslære, hvormed i Forening læres Hørsvingerie. Man melder sig hos Naalemager Ohmeyer i Slagelse. i forskiellige smagfulde Mynstre, fra FraenTapeter, dels Tapet=Fabrik i Kiøbenhavn, bekommes hos F. L. Schou, paa Slottensgade i Slagelse.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-07-18
Paa en Gaard, ei langt fra Skielskiør, ønskes en Jomfrue strax af sat og godmodig Charakteer, som kan paatage sig nogle smaae Pigers Underviisning. Tillige maatte hun være villig til at deeltage i huuslige Sysler, i hvilket Fag hun ei maatte være ukyndig. Nærmere Underretning gives af Hr. Kiøbmand Lassen, boende paa Torvet i Slagelse. 18 Stykker Jernplader med Huller i, tienlig til en Maltkjølle, er at faae for billig Priis naar man henvender sig til Bogtrykker Magnus i Slagelse.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-07-18
Tvende Værelser, med Kiøkken og andre Beqvemmeligheder, ere at faae til Leie til førstkommende Michaeli Flyttetid hos L. Biehl.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-07-18
En liden Beboelses-Leilighed, bestaaende af Stue, Kammer, Kiøkken og Plads til Jldebrændsel, er at faae til Leie til Michaeli Flyttetid. Bogtrykker Magnus anviser. Til 1ste November ønsker en Seminarist, som kan undervise i Tydsk og i de første Grunde af det engelske Sprog, sig en Plads. Reflecterende vilde behage, paa dette Blads Contoir, at indlevere en Billet mrkt. E. T.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-07-18
Fortegnelse. over uindløste Breve ved Slagelse Postcontoir for April Qvartal 1835. Porto Rbs. Hvorfra. Til Hvem.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-07-18
Altona. Jacob Moses . . Helsingøer. Huusmand Niels Hansen. Nestved. Landseneer No. 100 ved 1ste Esqvadron .
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-07-18
Tømmermester O. M. Frederiksen i Tiørnelund, Odense. Dreiersvend Jens Olsen . . Huusmand Jørgen Erichsen i Hyllerup. Sorøe. Selveier Lars Hansen, Biergbyemark . . Svendborg. Jfr. A. C. Madsen, St. Annegade No. 87. Kallundborg. Tienestekarl Christian Hansen, Hesselberg gaarden. Slagelse Postcontoir den 14de Juli 1835. Krebs.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-07-18
Ved Altonas 1286de Trækning udkom:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-07-21
Alle nye Kompositioner ankomme der strax og der gives aldrig Mangel paa Konstnere, som formaae strax at spille dem. Om Aftenen overleverede Grevinden af Lipona mig en Stambog og anmodede mig om at skrive nogle Vers deri. Jeg maatte undsee mig for paa en saadan Dag, som ikke havde været andet end Poeste og i en saa ophøiet Dames Nærværelse, ifald jeg skulde have udbedet mig en Udsættelse dermed til den følgende. Jeg opslog Stam bogen, og under Lyden af en Cavatine skrev jeg paa en Gueridon i Concertsalen Digtet: De Forviiste i Florenz. - Da jeg havde oplæst mine Vers for den ædle Forviiste, bad jeg hende om at ville bestemme Gienstanden, Titelen og Versemaalet for et andet Digt, som jeg vilde skrive paa Stedet, Meget gierne, svarede hun med hendes kongelige Gracte, jeg bærer to Titler, hvoraf jeg er stolt jeg er Napoleons Søster og Murats Søster; Æmne for Deres Digt skal være Bonaparte og Murat Jeg nedskrev en Ode, læste den for hende og havde det Held at see Taarerne rinde over hendes ædle Ansigt. Det var den første Gang at jeg følte mig ret lykkelig ved at kunne improvisere et Par Vers En Dag som denne vil jeg aldrig ople. Hvilken Dag kan vel ogsaa være skiønnere end som en saadan, der er tilbragt i Musernes Selskab og som men selv ender som Apollo). Jagt paa en Rhinoceros.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-07-21
Det hedder i en Skrivelse fra Bengalen: at da det blev anmeldet at en Rhinoceros lod sig af og til see paa Øen Sanger, saa opfordrede man mig som Jæger til at giøre Jagt paa den. Jeg traf nu de fornødne Tilberedelser dertil, og lod en Stellads opsætte paa et Træe tæt ved et Kiær, hvor Dyret pleiede at indfinde sig om Aftenen for at drikke; jeg besteeg det med en Ledsager henimod Aftenen. Pludseligt hørte vi i Krattet en Allarm, som at en Elephant nærmede sig, og vi saae i en Afstand af omtrent 30 Alen Ryggen af et meget stort Dyr. Rhinocerossen nærmede sig med langsomme Skridt og gav sig til at æde Græs, hvorved den kom næsten lige hen til Træet, hvori vi sadde. Nu fyrede vi løs paa den, den syntes at studse lidt derover, men rørte sig ikke. Vi stode atter paa den, nu blev den uroelig, udstødte et besynderligt gryntende Skrig og begav sig bort; i en Afstand af 15 Alen havde vi hilset paa den med 18 Kugler, men som ikke virkede mere paa den end dersom det havde været Ærter, Men efter 10 Minuters Forløb vendte Uhyret tilbage. til Kiæret; men paa en Omvei, vi skode atter efter den; men nu sprang min Ledsagers Gevær, slog to Fingre over paa hans venstre Haand og saarede mig i Armen, vi maatte begive os hiem. Men efter 1 1/2 Maaneds Forløb besluttede vi at forsøge et nyt Angreb og paa en anden Maade; vi toge to sexpundige Kanoner med os og opstillede dem under Træet, i to Nætter ventede vi forgiæves paa Dyret. Jeg vilde just til at afskyde Kanonen da den kom styrtende løs paa mig; men Skuddet gik af: jeg klattrede i en Hast op i Træet, for ikke at blive giennemboret af dens Horn, men en rædsom Grynten forkyndte vor Seier. Næste Morgen fandt vi at den var løbet 50 Alen afsted og derpaa styrtet; Skuddet var gaaet igiennem dens venstre Øie. Dyret var 6 Alen langt foruden Halen og 5 1/2 Alen høit, En af vore Flintekugler var dog gaaet ind i Maven, paa det. Kiødet blev fortæret med megen Appetit af Mandskabet paa en birmansk Skib.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-07-21
Nyeste Post-Efterretninger. Den udenlandske Post har ikke medbragt noget væsentligt Nyt, meest Rygter, Passiar og Fyldekalk, i Dag fortalte, i Morgen forglemte, et Fierdingkar Sandhed er vel bedre end en Tønde Løgn; men de store Blade skulle fyldes og Folk skulle have noget at snakke om. Først en umaadelig Discureren om Portens Vægring af Tilladelsen til, at et fransk og et engelsk Krigskib maatte seile ind i det sorte Hav. Nogle franske Blade ville at den franske og engelske Regiering skulle protestere derimod. Bladet Messager vil at begge Regieringers Flaader, skulle spærre Udgangen af Dardanellerne for russiske og tyrkiske Krigskibe, og selv Sundet for de første, og at den franske Flaade skal faae Ordre til at forceere Jndgangen til Dardanellerne. Bladet National mener at et Brud med Rusland forestaaer, og at man hellere vil give Ruslands Anmasselser i Orienten Skyld derfor end den spanske Qvæstion. Andre Blade formene at den franske og engelske Ambassadeur vilde forlade Konstantinopel dersom Porten vedbliver sin Vægring. Bladet Constitutionel derimod er af en anden Mening; det troer at de Doctrinaire giøre Qvalm og overdrive Skildringen af Farerne i Østen, for at komme til at foretage en Diversion i Spanien. - De engelske Blade behandle Sagen paa en mere roelig og diplomatisk Maade; dog tale ogsaa en Deel af disse om Nødvendigheden, af Dardenellernes Spærring. Den nye engelske Ambassadeur til St. Petersborg, Grev Durham, vil afreise om 14 Dage; men da Keiseren kommer først tilbage til sin Hovedstad i September, saa vil Greven giøre en lille Spadseretour først til Konstantinopel, og derfra med en liden Omvei over Odessa fortsætte Reisen til det Sted hvorhen han er bestemt.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-07-21
Grev Pozzo di Borg vil sørge for, at han paa de russiske Kyster vil blive modtaget med det største Galanterie, og ved hans Mission ville de Vanskeligheder, som paa nogen Tid have fundet Sted i Ruslands og Englands indbyrdes Forbindelser, som man haaber, blive hævede. (Af al denne Passiar erholdes ikke det mindste sikkre Udbytte) For det andet synes hele Rygtet og Conspirationen mod de Franskes Konges Liv at være en Opdigtelse; nu skal den ikke være anlagt af Republikanerne, men af Karlisterne. Sagen skal være overdreven, og den er ligge paa Veien til at blive til Jngenting.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-07-21
For det tredie har Rygtet været meget beskjæftiget med Hertugen af Bordeaux. De karlistiske Blade ere komne i en forfærdelig indvortes Trætte om han eller Karl den 10de har den største Ret til den franske Throne; nogle af disse Blade lade ham være paa Veien til at givte sig, uagtet han kun er 15 Aar gammel, andre franske Blade lade ham faae Skade i Rygaden, saa at han maa blive pukkelrygget, atter andre fortælle at han er saa syg, at han ikke kan leve, og endelig slaae nogle ham reent ihiel. Alt dette er lutter Sandhed; thi hvert Blad fortæller sin Relation paa den tillidsfuldeste Maade. 4 Nei, da ere vi bedre farne her til Lands, hvor vi opvartes med bedre og skiønnere Sager, f. Ex. at give gamle Balles Lærebog Afsked og sætte Pontoppidans Katechismus i Stedet; eller med lærde Afhandlinger om Diævelen; eller med videnskabelige Discussioner om den homøopatiske Læremethode; eller med almeeninteressante statsvidenskabelige Sujetter, om Skolelærernes Lønninger og om at nedsætte Kommissioner for at sælge Folks Jorder og Eiendomme efter fastsatte Taxter og deslige, lærde eller opbyggelige Materier.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-07-21
De franske Blade Gazette og Qvotidienne, som i nogle Maaneder have klamredes med hinanden om Henrik den 5te eller Karl den 10de have den største Ret til den franske Throne, vare blevne anklagede for Retten, som for at have gjort Angreb paa Kongens Rettigheder; men efter et talentfuldt Forsvar af Advocaten Hr. Berryer ere de blevne friekiendte og det vor ogsaa Synd andet. – De franske ministerielle Blade have dog under al denne Rumor fundet det nødvendigt at erklære, at de i Kongens og Regieringens Navn kunne afgive den Forsikkring, at om ogsaa Hertugen af Bordeaux døde, saa vilde det ikke foraarsage nogen Forandring i Ludvig Philips Forhold og Monarkiets Stilling, da denne Regiering bestandigt betragter sig som udgaaet fra Nationens Villie, Magt, Jnteresse og Fornødenheder. Den Forsikkring tilføies, at Kongen foretrækker Folkets Vocation for sine Arve=Rettigheder, og at han vil forkaste Tilbydelsen af de legitimistiske Partiers Tienester, ligeledes at Regieringen skal fremdeles blive fortsat ved Hielp af Revolutionens Mænd. (Dette er vel sagt med Hensyn til det i Paris udbredte Rygte, at Regieringen vil trække Karlisterne ind i Statsbestyrelsen.) For endelig at komme til noget solid, saa melder Telegraphen fra Bayonne, at den første engelske Bataillon var ankommen til St. Sebastian den 11te Juli. Forresten berettes, at Karlisterne have trukket sig tilbage fra Bilbao, at Craso, under hvilken Baskerne ikke ville tiene, har taget sin Afskeed, og at Moren har faaet Kommandoen i hans Sted. Bilbao vare 20 Mand blevne dræbte og 77 til 80 blevne saarede.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-07-21
J Jrland ere to Regimenter hvervede til den spanske Krigstieneste, som om otte Dage skulle af seile. Man antager, at inden 14 Dage ville 7000 Mand af den brittiske Legion allerede svømme paa Søen. Det andet engelske Regiment, som kommanderes af Major Ellis, er allerede præsentere, for General Alava. Major Slogne, skal kommandere det 3die Regiment, og Major Bentson det 6te, som hverves i Skotland. Legionernes Faner ere af Silke, og have en horizontal guul Stribe imellem to carmoisinrøde, hvorpaa bæres det Kongelige spanske Vaaben af Palmegrene, og derover en Krone Ved Siden læses Ordenen Legio Brittanica og Regimentets Nummer. - 350 Heste ere kiøbte, som skulle afgaae med Mandskabet fra Portsmouth. Kavalleriet skal bringes til 450 Mand, og kommanderes af Oberst Kinloch. Oberst Evans har meldt, at Regieringen har resolveret, at de Officere, som træde i Dronningen af Spaniens Tieneste, skulle ligefuldt beholde de Pensioner, som de oppebære af Staten, De 2000 udenlandske Tropper, som skulle forladt Portugal, skulle incorporeres i Oberst Evans Korps De engelske Blade finde ogsaa Fornøielse i at udbrede falske Efterretninger; saaledes have Torybladenne udspredt: at der herskede Uenigheder i Kabinet, tet, og at en Ministerialforandring forestaaer, men Bladet Coureren forsikkrer: at Enigheden har aldrig været større, og at der er aldeles intet forefaldet, som kunde give Anledning til et saadant Rygte. Ligeledes at Kongen aldrig vil sanctionere den irlandske Kirkebill, men Lord John Russel har i Underhuset ved dens anden Læsning bevidnet det Modsatte. Fortællingerne i de engelske Blade om, at Kongen skal have sagt til de Kommissarier, som skulle afgaae til Kanada, at de endelig maae vaage over at Kolonien ikke gaaer forloren; ere vel ikke bedre grundede.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-07-21
De tydske Blade kunne ogsaa fare med usande Rygter; saaledes de Fortællinger, som nyelig er blevne læste i Aviserne, om Planen for Maneuvrene ved Kalisch, om at de allerhøieste Herskaber ville opholde sig der i flere Uger, ja til Midten af October; hvilket alt giendrives ved nye Efterretninger fra Berlin. Derimod erfares en Deel om Monarkernes og fyrstelige Personers Reiser. Saaledes, at den østerrigske Keiser og Keiserinde ville begive sig til Prag i de første Dage af September, hvorfra Kar den 10de vil saalænge giøre en Reise paa Landet; at Enkedronningen af Neapel er paa en Reise til Florenz, hvor en Thronfølger er bleven født; at Kongen af Holland er med Prinsen af Oranien og og Prins Alexander afreist til Leieren i Ryen, og Kongen af Belgien til Antwerpen, hvor en meget pragtfuld Baad, med 14 Roerkarle, er bleven indrettet for ham. Endelig, at en Søn af Kongen af Preussen, Hs. Kongelige Høihed Prins Karl, har under Navn af Greven af Hohenstein, giort en Reise til Hamborg, hvorfra han besøgte Væddeløbet i Oldeslohe fra den 11te til den 13de Juli, og den 11te overtog der Dommerposten. Den Kongelige og Staden Oldeslohes Præmier vandt Hertugen af Augustenborgs Fuldblodshingst Zampa, 4 Aar gl.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-07-21
Ogsaa i Tyrkiet er man paa Reiser. Den tyrkiske Ambassadeur til Hoffet i Wien er ankommen til Belgrad; ifølge Ordre fra Wien er hans Qvarantainetid formindsket fra 26 og til 7 Dage. - Man forsikkrer, at Fyrste Milosch vil foretage en Reise til Konstantinopel. Det hedder, at Sultanen vil, forat vedligeholde Roligheden i Bosnien, udtage Gidsler i dette Land; ligeledes at Striden imellem Paschaen og Jndvaanerne i Skutari skal være bilagt, I Alexandria skal Pesten være saa godt som ophørt, og i Smyrna være nær derved.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-07-21
Fra Athen berettes, at Udgifts=Budgettet er nedsat fra 17 til 14 Millioner; at naar det kan holdes paa den Fod, saa kan Resten af det optagne Statslaan, endnu udholde i 7 Aar, og at man haaber, at Landets Velstand vil i den Tid tiltage i den Grad, at Statsindtægternes Formerelse vil giøre et videre Laan ufornødent. Staden Athen opblomstrer, Gader, anlægges, saaledes Wolus, Hermes og Athenes Gader, og smukke Huse opføres. Allerede over 50 anseelige Huse ere byggede i Piræus, hvor man for saae kun nogle usle Hytter, og Havnen er fuld af Skibe. Forskiellige videnskabelige Selskaber, saaledes et botanisk og et naturhistorisk, blive oprettede, og et Akademie for Konster og Videnskaber skal stiftes. Grækernes Ønsker skulle nu være meest henvendte paa at Kongen vil formæle sig, og der tales om at Underhandliger ere i den Anledning aabnede med det østerrigske Hof, at Folkerepræsentation kan blive indført, og at det græske Sprog maae blive det almindelige Forretningsprog; det nye græske Sprog er vel endnu meget uddannet; men det er dog i de sidste Aar blevet beriget med mangfoldige nye Ord, for det meeste optagede af eller formede efter det gamle græske Sprog.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-07-21
Der berettes fra Christiania under 2den Juli. De danske Skippere have i den senere Tid været mere tilfredse med Kornpriserne her, og Rugen fø ges mere. Men især er Sommer=Smørret, som fornemmeligt bringes hertil fra Arnis og Cappeln, og som meget søges af de bedre Huusholdninger her, bleven særdeles godt betalt, nemlig med indtil 12 Spd. pr. Fierding. - Udsigterne til Høsten i Rigets forskiellige Egne, især de høiere liggende, ere hidtil ingenlunde gunstige. En usædvanlig Kulde med Nattefrost og Mangel paa Regn, i Mai, og derpaa en ligesaa ualmindelig pludselig Hede i Juni, og en vedvarende Tørke i den første Halvdeel, skal have skadet Agrene meget, og man anseer Høehøsten for feilslaaet i de fleste Egne. J Østerdalen er endnu den 19de falden en halv Alen dyb Snee, og tvende Mennesker samt adskillige Heste og Qvæg ere frosne ihiel i Biergegnene. - Den 8de Juli. Vi faae nu dagligen Tilførsel fra Danmark og Helsteen af Korn og Fedevarer, og da Afsætningen til St. Hansdag i Aar ei var saa stor som sædvanlig til Oplandet, er Beholdningen i Pakhusene større end man formodede, imidlertid erholde de Danske for god Hvede 16. 12 s. a 17 Ort, god Rug 15 a 16 Ort, 2d. Byg 11. 12 s. a 11 Ort 18 s. Ord. do. 9 a Ort 12 s., hele Gryn 4 1/2 a 4 1/2 Spd., hvide Erter 14 a 17 Ort 12 s., alt pr. Td., guult nyt Smør 9 Spd. pr. Qvarteer.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-07-21
Jndenlandske Efterretninger. Kiøbenhavn den 17de Juli. Hs. Majestæt Kongen har under 5te dennes benaadet Commandeersergeant ved 1ste jydske Jnfanterie-Regiment Rasmus Claussen, med Dannebrogsmændenes Hæderstegn. Ligeledes har det allernaadigst behaget Hs. Majestæt Kongen under 7de dennes, at udnævne Dr. Medic. Carl Jaeger, Øienlægge i Vien, til Ridder af Dannebrogsordenens 4de Klasse Jfølge Kiøbenhavnsposten, torde det nu neppe være nogen Tvivl underkastet, at Processen imod Hr. Prof. David for Høiesteret vil blive ført mundtligt. Defensionen skeer af tvende Høiesteretsadvocater, Dhrr. Justitsraaderne Sporon og Høegh Guldberg, saaledes at den Førstnævnte overtager Repliken, den Sidste Dupliken. Denne mærkelige Sag vil ikke blive foretagen før i det Tidligste i October d. A.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-07-21
J Videnskabernes Selskabs Møde den 3die Juli fremlagde Professor Ramus en Afhandling: Reduction af en almindelig Classe af Jntegraler, beslægtede med de elliptiske Functioner. - J Møde den 10de Juli fremlagde Professor Reinhardt, R. af D., nogle Bidrag til den grønlandske Faunaa) om en nye Art af Slægten Lycodes, nemlig 1 reticulabus; b) om en nye Slægtsform Bathides. Han forelæste dernæst: Bemærkninger over Vegetationen i de indre Høisletter af Brasilien, især plantehistorisk Henseende, hidsendte af Selskabets Medlem, Doctor W. Lund. - Over den ved Professor Wedel=Simmonsen giennem Selskabet udsatte Priisopgave, en dansk adelig Families Historie, et kun et Priisskrivt indkommet. Da Forfatteren, efter hvad han selv har tilkiendegivet, ved flere Omstændigheder, er bleven forhindret i at anstille alle de for hans Øiemed fornødne Undersøgelser, og da han et betænkt paa at fortsætte disse med Hensyn til at give sit Arbeide en større Fuldstændighed, og har grundet Haab om derved at tilveiebringe nøiere Oplysninger, saa vil Selskabet, i det Samme med Agtelse erkiender den Flid og Jnteresse, hvorved det forelagte Arbeide er udført, forinden Videre foretages, see Resultatet af Forfatterens fortsatte Undersøgelser imøde.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-07-21
For saavidt mueligt at forebygge Indbringelsen af den orientalske Pest her i Landet ved det Op kiøb, som adskillige engelske Kiøbmænd ifølge de offentlige Blade skulle have gjort af Bomulds-Forraadet i Ægypten, saafremt denne Varesort hidbragtes i Skibe fra umistænkelige Steder uden behørigt at være undergaaet Rensning og Luftning i et anerkiendt. Qvarantaine=Establissement, har den Kongelige Direction for Qvarantaine-Foranstaltningerne under 7de Juli paalagt samtlige Qvarantaine-Commissioner i Danmark og Hertugdømmerne, i Henhold til 8 8 i Qvarantaine-Forordningen af 8de Februar 1805 Litr. b., indtil videre ikke at tilstede noget Skib fra umistænkeligt Sted, som har levantinsk eller ægyptisk Bomuld ombord, Samqvem med Landet, med mindre det medbringer officielt Beviis for at den indehavende Bomuld er renset i en anerkiendt Løsnings-Qvarantaine. - Om denne Foranstaltning er fra det Kongelige General-Toldkammer- og Commerce-Collegium under 11te Juli tilkiendegivet de vedkommende Kongl. danske Consuler det Fornødne.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-07-21
Da General-Consul, Ridder, J. C. Ulrick i Livorno ved Døden er afgaaen, saa bestyres det Kongelige General-Consulat sammesteds midlertidig af den Afdødes Søn, adjungeret Consul Hr. J. P. Ulrich.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-07-21
Løverdagen den 11te d. M. forsvarede Candidatus Theologi Jørgen Victor Bloch sin for Licentiatraden i Theologien skrevne Afhandling: De vera biblica adscensus Jesu Christi incaelum notione, critica diversarum de har re sententiarum ratione habitae. S. VI og 154. 8. De ordentlige Opponenter vare de Herrer Professorer Theol. Clausen og Scharling. - Af Auditoriet opponerede Professor Theologi Engelstoft, Licentiatus Theologiæ Kolthoff, Cand. Theol. Müller og Studiosus Theol. Bornemann. Respondens var Stud. Theol. Ditlev G. Monrad. Acten, som foregik i Regentskirken, varede fra Kl. 10 til 3 og fra Kl. 4 1/2 til 9.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-07-21
Veile den 9de Juli. Et ikke uvigtigt Dødsfald er i Gaar pludseligt indtruffen her i Nærheden: Fabriqveur Koch i Greis Mølle, der gik frisk og sund ud paa sin Mark, faldt der om og døde strax af et apoplektisk Tilfælde.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-07-21
J disse Dage har i Aarhuus en Execution fundet Sted, hvortil det sammedsteds garnisonerende Dragonregiment ikke i 10 Aar har været Vidne. En Dragon, Holstener af Fødsel, var anden gang deserteret og havde stiaalet. Jfølge Krigsretsdommen skulde han have løbet Spidsrod ti Gange mellem 200 Mand; kun syv Gange udholdt han Løbet, og blev benaadet med Resten.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-07-21
Efterat Rapssæden ved dens Nedlæggelse i forrige Aar næsten aldeles mislykkedes paa Lolland, træffer end det Uheld, at af det Lidet, der er i Gronning, vist over Halvdelen, springer og i Bælgene, formodentligen ved Beskadigelse af Orme, og staaer saa guul, som den allerede var tærsket. Man antager derfor med Vished, at denne Artikkel iaar ganske er mislykket paa Lolland. (Hemp. Av.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-07-21
Ledige Embeder. Under det Danske Cancellie. Torslev og Lendum Sognekald i Aalborg Stift, 350 Rd. Byefoged-Embedet i Rønne og Herredsfoged-Embedet i Vester=Herred paa Bornholm.