Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-09-21
Da vi nu have faaet disse sildigere Efterretninger fra Grækenland, saa kan det ikke hielpe meget at tate om de ældre man har fra Zante af 2 og 5 Aug. og hvori der fortælles, at Colocothron og Maurocordatos skulle have slaget Tyrkerne ved Corinth og indsluttet Chorschid i Egnen ved Nemea, at Grækerne skulle endnu være i Besiddelse af alle Fæstningerne og at de 11,000 Mand Tyrkiske Tropper, som Flaaden havde sat i Land ved Lepanto skulle paa deres Marsch igiennem Morea til Napoli di Romania være blevne overvældede af Landbeboerne inde i Landet og være blevne saa godt som ødelagte. Det eneste, som man kan lære af disse Efterretninger er, at Grækernes Ulykke reiser sig deraf, at ChorschidPascha kunde uforhindret passere Termopylerne og trænge frem igiennem de Biergpasser, som bedække Grækenland, og at dette var en Følge af at Odyssius, som bevogtede dem, var kommen i Strid med det Græske Senat og havde trukket sig tilbage med sine Tropper. Forræderen skal endnu være i Live. Da dette nu tillige lykkedes Tyrkerne at sætte en Armee i Land ved Patras, saa var Grækernes Undergang uundgaaelig. Nu har man faaet gandske andre Efterretninger fra Semlin end tilforn, 3 Tatarer ere nemlig den 30te August ankommen til Paschaen i Belgrad og bragt ham Efterretning om at Corinthag Athen ere indtagne, hvorfor han har forordnet Seiersfeste. – Grækerne have nu ikke andet tilbage end at søge at frelse sig med Flugten. Englænderne skulle nu vise sig meget hielpsomme imod dem, og man skriver fra de Joniske Øer, at den nærværende Gouverneur Sir Frederik Adam, som er gift med en Grækinde udviser megen Mildhed imod de Ulykkelige. Flere Græske Familier ere ankomne til Øerne og bleve der vel modtagne; men, skriver man tillige derfra, ifald ikke Gud vil snart hielpe Grækerne, saa maae man meget frygte for, at Congressen vil ikke faae andet at underhandle om end om Grækenlands Ruiner og Grave. – Ogsaa kan man haabe at en Amerikansk Escadre, som krydser i Archipelet, vil tiene til at frelse mange Mennesker. Man har selv havt det Rygte i Constantinopel, at den Nordamerikanske Regiering stod i Forbindelse med den Græske og har tilført den meget Krigsforraad. – J de Franske Royalistiske Journaler vaagner nu Menneskelighedens Følelser. Naar, hedder det i Journal des Debats, man vil lade til Menneskehedens Skam, Grækerne myrde i Peloponnes, som paa Chios, saa kunde den skiønne Rolle tilfalde Frankerige at indrømme Grækerne et Tilflugtsted i de sydlige Franske Provindser, hvor der allerede i Oldtiden blomstrede saa mange Græske Colonier, Frankerige vilde derved erholde en vigtig Tilvært i sin Folkemængde, og erholde den Græske Marine, som under alle Omstændigheder kan redde sig for Tyrkerne. For at udføre denne Forholdsregel behøves ikke andre Magters Samtykke, dertil behøver man kun at raadspørge dette store Christlige Kongeriges Ære, en ædelmodig Nations Følelse og Bourbonnernes Hierte; men maaskee Forsynet vil endnu holde Grækerne oprette. Formodentlig vil den det ikke; men derimod forberede store Begivenheder i Fremtiden, og give Europas Nationer og Nutiden saavelsom Eftertiden en vigtig Lection). Hvad der imidlertid vil meget forhindre Grækernes Frelse, er at Pesten udbreder sig paa en frygtelig Maade i Albanien, Thes falien og Grækenland. Den Østerrigske Jagttager beretter det, og giør opmærksom paa hvor farligt det er, at modtage de flygtede Grækere, og fortæller, at alle Jndvaanere i Byen Jonina skulle være uddøde. (Vi maae ønske at Pesten maae tile med sin Gang og hurtig bortrive de ulykkelige Christne). Du eensomme Grav i din Skygge boer Fred"Din tause Jndvaaner af Sørgen ei vede Naar den Græske Nation nu bliver udryddet, saa vil den Ottomanniske Port blive meget bedre istand til for Fremtiden at forrinere sin legitime Regiering og naar det lykkes den, blot at ophæve Janitschar-Korpset og indføre den Europæiske Krigstugt iblandt sine Tropper, saa kan den med Eftertryk i Fremtiden forsvare Mahomedanismens Sag i Europa. Den føler sig allerede i sin Vælde; thi den har, som man skriver fra Odessa givet et nyt Beviis paa at den giør hvad den vil; thi den har ligesom tvertimod sine Erklæringer af 16de Juli ladet de nye Hospodarer imod al Sædvane og med ydmyggende Ceremonier indstallere i Constantinopel, ogsaa meener man at Divanet har hemmeligt ladet foranstalte Rædselscenerne i Jassy. Porten, har imidlertid dog endnu at kjæmpe med nogle Ubehageligheder; Paschaen af Ægypten har endog sat sig i Besiddelse af Øen Cypern og Paschaen af Acre i Syrien er i fuld Opstand mod Sultanen. Det Russiske Blad Conservateur Jmpartial udbreder sig udførligt om de velgiørende Virkninger af den Russiske Regierings Moderation, og haaber, at Porten vil give sit Samtykke til nogle Concessioner og Rømninger, som ere nødvendige for at holde Freden opret, og at alle Christne i Orienten ville tilskrive de fortsatte Forhandlinger en sikker Existence; havde en Russisk Armee nærmet sig Constantinopel saa havde de Christne i denne Stad været udsatte for den største Fare.