Berlingske Tidende, 1779-01-15
Jmidlertid har dog det besynderlige Rygte, at Nye-Yordskal være bleven forladt af vore Tropper, været saa almindelig udbredt og troet, at en Mængde Menneskeer fra Carolina, Virginien, Mayland a. ere komne til Philladelphia og Jer sens, og have ført Penge med sig, for at reyse videre til Nye York, og kiøbe der alle Slags Gods, som de troede, at Engelænderne havde efterladt sig sammestæds. - Førend vore Commissarier forlode Nye=Pork, blev der af Stadens Jndbyggere og de troe Kongel. Undersaattere, som forhen vare Jndvaanere i de oprørske Colonier, overleveret dem en meget smigrende Addresse. - Man forsikrer og endnu, at der er stor Uenighed i ommeldte Colonier, og man læser endog en Tale, som en Medlem af Kongressen skal have holdt midt i deres Forsamling imod den Franske Alliance og mod Uafhængigheden selv. - Det maae være, som det vil, saa bliver Krigens Fortsættelse imod Amerika uryggelig, og der ere allerede leyede saa mange Skibe af Regieringen, at 10000 Mand kunde blive overbragte med samme. - Alle Efterretninger stemme overeens deri, at d'Estnings Flode er seylet til Vestindien. Dette er os i den Henseende ikke kiært, saasom vor Byronske Flode er bleven drevet tilbage af Stormen, og man altsaa nu maae være i desto større Frygt for vore Vestindiske Øer. - Foruden den Byronske Flode er og Oberste Campbell. kommen tilbage med sine Tropper til Nye=Uork, saasom de Transportskibe, paa hvilke de vare, have lidt saa stor Skade i Stormen, at de ikke kunde fortsætte deres Fart. Expeditionen til Carolina er saaledes, man veed ikke, hvor længe, bleven forhindret. - Af Admiral Byrons Flode er foruden Sommerset ogsaa Skibet Cornwall, ført af Capitain Edwards, paa 74 Kanoner, forliist. - Det heder vel, at Admiral Byron har haft i Sinde, efter indskikkede Efterretninger til Admiralitetet, at gaae i Søen igien, saasnart han havde repareret sine Skibe, men hvorhen, veed man ikke at sige. Commandeur Hotham og Tropperne under General Grants Commando, som have været bestemte til Vestindien, ere ikke komne tilbage. Men da disse den 2den No. vember ere afseylede fra Sandy=Hook, og den Franske Admiral d'Estaing 2 Dage derefter fra Boston, saa frygter man, at den sidste før torde være ankommen, end de første, saasom disse havde adskillige svær seylende Transportskibe med sig. -De tilbagekomne Freds=Commissarier vide intet om den Desertion, som efter Rygtet skal have hersket i den Amerikanske Armee. Ommeldte Commissarier skulde allerede før have været reyste fra Nye=Pork; men Kongressen har i 11 Dage opholdt dem ved et forgiæves Haab, hvorfore de i al Stilhed ere afreyste, saasom de mærkede at de vare fixerede. Deres Afreise er dog ikke bleven umærket, thi førend de vare komne, Landet af Sigte, saae de Glædes-Jld antændt paa mange Høye. Man har endog, da de seylede igiennem Canalen ved Sandy=Hook, fyret paa dem fra et Batterie paa Jersey=Siden. - J Følge Efterretninger fra Gosport, har for nyelig 14 Krigskibe været færdige sammestæds til at udlægge til St. Helens, for med den første gunstige Vind at gaae i Søen under Lord Schuldhams Commando, og tage Convoyerne for Nye=Pork og Vestindien under deres Bedækning. Fra Gibraltar have vi den Efterretning, at en Fransk Fregatte paa 32 Kanoner, som var bestemt fra Toulon til Cadix med nogle Spanske Herrer og Bord, er efter en kort Trefning bleven taget af et Kongel. Skib og bragt til Gibraltar, hvor man efter Gouverneurens Ordre har bragt Spanierne paa et anden Skib, og skikket dem til Cadix. St. Andero, et til Ferrol udrustet Spansk Skib, bemandet med Franzoser, og forsynet med en Commission fra Brest, som allerede har gjort og stor Skade paa de Portugisiske Kyster, er ligeledes taget og bragt til Gibraltar.