JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1776-05-03
Kongelig Forordning. Udtog af den Kongelige fornyede Anordning og Forbud mod uberettiget Fiskerie og Handel omkrin og paa Island.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1776-05-03
Kongelig Placat. Under Dato Christiansborg den 11 April har Hs. Majestæt allernaadigst udgivet en Placat, hvorved bekiendtgiøres: At som Hs. Majest. allerunderdanigst er bleven foredraget, hvorledes der skal møde adskillige Vanskeligheder ved at udrede Soldater eller Ryttere af Strøe=Lægdene, naar vedkommende første Lodseiere i et Strøe=Lægd ikke kunde levere en Karl; Saa har Hs. Majest. til sligt at forekomme, allernaadigst funden for got, Forordningen af 14 September 1774 dens 4 Articul derhen at forandre saaledes: 1) At alle i hver Strøe=Lægd, baade de, hvori samlet Gods med Strøe Gods er Lodtagen, og de øvrige til Soldat eller Rytter tienlig befindende Karle, som ere af Bondestanden. (Uagtet nogen enten maatte have Skiøde eller Feste paa en Gaard, naar han ikke tillige med Familie boede der, og holdt samme for sin egen Regning til Brug og Nytte, skal kaste Lod, hvem af dem der skulde gaae Soldat eller Rytter, naar der var Vacance i Strøe=Lægdet, enten formedelst Gaardsfæste og virkelig Tiltrædelse, Dødsfald, Desertion, Utienstdygtighed, eller og at have udtient, da den af LodsEierne, hvis Karl det saaledes, ved Lodkastning, tilfalder, at gaae Soldat, bekommer den ved bemeldte Forordning befalede Gotgiørelse 4 Mk. af hver Concurrerende Tønde Hartkorn; Og skal saadan Lodkastning skee, saa strax Vacance indtraf, i Overværelse af Lods Eierne eller befuldmægtigede, at Lægdet ei skulle staae ledig; Paa det og Mandskabet i Strøelægderne, indbegreben det paa Over skudene, som fra de samlede Godser findes indeelte i Lænd, med Strøe=Gods, altid kunde vides, skal samme aarlig til Amtstuen angives, at Reserva=Rullen derfra for deslige Lægd kunde forfattes til Sessionen, dog Proprietairens Ret. til Mandskabet paa Overskudene, uagtet saadan Angivelse, ligefuldt forbeholden. 2) Skulde derimod ingen tienstdygtig Karl findes udi Strøe=Lægdet, da maa først Hverving have Sted, og bliver Beløbet, hvorfor Soldaten eller Rytteren blev hvervet, at reparteere paa Hartkornet. 3) Naar Nødvendigheden udfordrer, at en Karl maa anhverves, skal samme være en indfødt Undersaat, og ikke over den i Forordningen fastsatte Alder; Jligemaade maa der og sørges for, at han altid kan bekomme Arbeide og tiene i Lægdet. 4) Det maa ikke være de Jordegods=Eiere eller beneficerede, som ei have samlet Hartkorn, tilladt at give nogen Friehed, at udgaae af Strøe Lægds Reserva Rullen; Og om nogen sig herimod forseer, skal han og for hvert saadan Friheds Pas betale en Mulct af 100 Rdlr., som skal tilfalde det Districts Herreds Fattig=Casse. Hvorimod, naar i et Lægd fandtes meere ungt Mandskab, end sig der kunde ernære, kunde det tillades disse, at tiene uden for samme Lægd, men ikke uden for Provintzen, paa det de alle Tider, naar paafordres, kunde være tilstæde. 5) Saavel den ovenmeldte Mulct af 100 Rdlr., som og de Mulcter, hvilke Sessionens Deputerede finde sig beføiede at dictere vedkommende i Mangel af de gjorte Anordningers Efterlevelse og som til Regiments=Cassen bør henfalde, vil Hs. Majest., naar samme ikke efter Paa fordring vorder betalt, at skal, ligesom Justitz=Cassens Bøder, af Amtmænderne foranstaltes inddrevne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1776-05-03
Historiske Tildragelser paa Aarets Dage. 27 April 1745. Kronprindsen holder et Carrousel. 28 - 1247. Kong Abel indtager Ribe. 1736. Catecheter forordnes. 29 - 1771. Anordning om alle Liig at begraves om Natten. 1610. Prinz Christian V. hyldes i Odense. 1738. Frue Kirke i Kiøbenhavn indvies. 1766. Brand=Compagniet viser sine Indretninger. og Øvelser for Kongen paa Slotspladsen. 1736. Kong C. V. giør en nye Indretning til Anatomiens og Chirurgiens Opkomst. 1 Mai 1676. Admiral Juul slaaer den Svenske Flode under Gulland, som da indtages af Kong. C. N. 1767. Kong C. VII. og Dronning Carolina Mathilda salves i Christiansborg. Slotskirke. 1771. Toskillingerne af 1761. Aars Præg nedsættes. Sørge=Anordningen forandres. 1692. Kong C. V. sender Keiseren Hielpe=Tropper, til Ungern. 3 - 1580. Kong F. II. til Odense forleher Hertugerne med Hertugdommet Slesvig. Kong Oluf udvælges i Slagelse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1776-05-03
Besvarelser. Svar paa det Spørsmaal, som i Odense Adresse=Contoirs Efterretninger Nr. 16, 1776 er fremsat af en Muurmester paa Landet, i Anledning af et Avertissement, som Muurmester Lauget i Odense forhen har ladet indføre i samme Efterretninger Nr. 12 a. c. Lovens 3die Bogs 13 Capitel 23 Art. tillader Muur mestere at boe paa Landet, det er at sige: At de tillige maae ernære dem af Muurmester Arbeide paa Landet, uden Tiltale af Laugene i Kiøbstæderne; thi det forstaaer sig selv, at endog de Haandværker, der ere forbudt paa Landet, staaer det frit for, at tage deres Boepæl og Ophold paa Landet, naar de ei bruge deres Profession; Og desuden bevises det, at være saaledes Lovens Meening, naar denne citerede Lovens Articul confereres med Forordningen af 16 April 1681, dens 1ste Cap. 7 Art. der i de seenere udgangne Kongelig Anordninger er paaberaabt, igientaget og stadfæstet, og lyder saaledes: Paa det og Kiøbstæd=Næring desto bedre kan fra Land=Næring separeres, skal alle Haandværksmænd, som noget Haandværk haver lært, og deraf sig agter at ernære, flytte ind i Kiøbstæderne, og ikke meere tilstædes paa Landsbyerne at boe, deraf arbeide, undertaegen Grovsmede, Tømmermænd, Muurmestere a.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1776-05-03
Man seer tydelig af det Avertissement, som Muurmester=Lauget i Odense har ladet indrykke i disse Tidender No. 12. a. c. at de er af den Formeening, at ingen Landsbye, Muurmester maa paatage sig Muur=Arbeide paa Landet i Odense Byes District, som de formodentlig vil have forstaaet 2 Miile nær Odense, siden deres Avertissement formelder, at det paaberaabte Kongelige Rescript er læst og publiceret ved de fleeste Herreds og Birketing udi Byens District.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1776-05-03
Ved Christiani 2di Verdslige Lov var det forbudt Haandværks=Folk i Almindelighed at boe og arbeide paa Landet 2 Miile nær Kiøbstæderne, men denne Lov blev siden ophævet, som ubillig for Folk paa Landet, da det ville være til stor Byrde, Uleilighed og Bekostning, for Proprietairer, Præster, Bønder og andre paa Landet boende. om de skulle være forbunden, at bruge Haandværks=Folk fra Kiøbstæderne til Muurarbeide og deslige, der idelig forefalder paa Landet. Derfor er det ved Christiani 3til Reces, dens 55de Articul, og Forordningen af 16de April 1681 bleven de Haandværker, som opregnes i Lovens 3die Bogs 13de Cap. 23de Art. tilladte, at boe og arbeide paa Landet, uden Tiltale af Laugene i Kiøbstæderne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1776-05-03
Svar paa det Spørgsmaal i Nr. 63 af de Kiøbenhavnske Adresse=Contoirs Efterretninger, om et tilforladeligt Raad mod Skab paa Faar, meddeeles af egen Erfarenhed. For omtrent 12 eller 13 Aar, da Qvægsygen havde borttaget min meste Besætning, kjøbte jeg strax samme Efteraar en Flok Faar paa 100 Stkr. sammen fra alle Kanter her i Fyen, meest paa Markederne. Disse begyndte sidst i Februarii at blive skabbede. Da jeg mærkede, det vilde nok gaae over heele Flokken, aarlod jeg dem paa begge Aarerne i Næsen med en Pennekniv, som var spids og skarp til begge Sider, gav dem alle en Drik af graae Svovel og Miød, et halvt Lod Svovel og en halv Pægel Miød til ethvert Faar. Dette skeede hver Morgen i 8te Dage, og de bleve holdte inde paa godt Høe. Derpaa skilte ieg alle de, som Skabben var kiendelig paa, fra de andre, og lod dem vel indsmørre over Bovene og Halsen med varm Madsit og Krud, og hver 8te Dage aarelade. Ligeledes bleve de andre hver 8de Dag aarladte, og fik hver Morgen ovenmeldte Drik ind. De mistænkelige bleve hver Dag satte ind til de skabbede, af disse sidste begyndte man efter 8te a 14 Dage at udsætte de, som vare lægde, og paa hvilke Skabben begyndte at falde af, men bleve dog for sig selv, fik, foruden Høe, Mængning i lange Truge af Rugklid og Boghvede=Avner med Salt bestrøet og bestænkt med lunket Vand. Denne Kuur blev dagligen nøie iagttaget med tiltagende Fornøielse, da ikke uden et eneste døde, den øvrige heele Flok gik denne Syge lykkelig igjennem, endskiønt mange vare saa afmægtige, at de faldt over Ende, naar de vare aareladte, og havde ikke saa mange Kræfter, at de kunne slikke Blodet ind, som løbrud af Næsen, saa jeg næsten troede, at Blodet ei blev stillet, førend ved deres Død; jeg lod dem da ligge stille, hvorpaa de omsider reiste sig selv, og begyndte at slikke Blodet ind. Nogle havde tillige Hævelse under Kindbenene og rindende Øine, det Bønderne her kalder Pog, dem lod jeg stærkt rive hver Morgen med grøn Sæbe og lunket Vand. Kort: de bleve alle friske, beholdte deres Lam, frembragte dem alle til rette Tid, og fødte dem godt; men Lodden faldt af dem. J fremtiden bleve de meget friske og anseelige, fik Aaret efter lutter Tvillinge Lam, ja bleve saa gode, at, da jeg 3de Aar derefter vilde legge dem af, fordi Hollænderiet tiltog, var jeg meget tvivlraadig, enten jeg skulle beholde mine ellers sædvanlige Faar, engelsk Art, eller Afgrøden af denne igiennemsygede Flok. Jndfald.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1776-05-03
Den berømte Acteur Wilks i London skulle engang forestille at han blev myrdet i en Tragoedie. Men da han havde en stærk Hoste, kunde han ikke holde sig, men hostede, da han skulle forestille en død, hvilket bragde de fleeste Tilskuere i Latter. Herpaa reiste han Hovedet op, og saade: Nu treffer det ind, hvad min Moder spaaede mig, at jeg ville komme til at hoste i min Grav, fordi jeg drak saa meget. Dette Jndfald opvakde en almindelig Haandklappen, og gjorde den begangne Feil god igien. Nyeheder.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1776-05-03
Kiøbenhavn den 22de April. J Dag afseilede herfra de tvende Kongel. Fregatter Kiel og Perlen til Nordsøen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1776-05-03
Hr. Baron Hupsch i Cölln forsikkrer, ved 20 Aars Undersøgelse at have opfundet et tilforladeligt Middel imod Qvægsygen, hvorved ei alene det syge Qvæg helbredes, men ogsaa det sunde bevares for at blive angreben.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1776-05-03
af Sygdommen. J Kiøbstaden Stolberg i Hertugdom met Julich, er efter hans Beretning dette Middel bleven brugt med den ønskeligste Virkning. Ulykkelig Hendelse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1776-05-03
Kiøbenhavn, den 24de April blev fundet en druknet Mandsperson i Vandet imellem Knippelsbroe og Langebroe.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1776-05-03
Riber. Den 24 Martii kom en Kone fra Landet med sit Barn paa 7 a 8 Aar her til Byen, og ved Moderens Uforsigtighed at lade Barnet gaae allene for sig, faldt det i en Brynd og druknede.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1776-05-03
Copulerede. Odense, den 2den Maj. Sr. Rasmus Jpsen Pottemager, og Magdalene Hansdatter Lerke.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1776-05-03
Dødsfald. Nyborg den 19 April Sr. Hans Jørgen Thron sen, 67 Aar. gl.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1776-05-03
Efter at vi næsten i en 3 Ugers Tid haver havt et meget klart og til deels behageligt Veir, blev Luften sidstforgangen Fredag den 26de April mørk og med Skyer overtrukken, som gav os en ret blødende Regn, for hvilken vi ere Forsynet Tak skyldig; da den var os særdeles nyttig og fornøden til Jordens Frugtharhed. Jmidlertid, da det tillige skeede, at just paa den samme Dag blev S. T. Sal. Frue Majorinde Petersens Liig, som Tiirsdagen tilforn, var biesat i Brylle Kirke, ført derfra for at indsættes i sin Fæderne Begravelse i Nyborg Kirke, gav Veirligets Forandring Anledning til følgende Tanke: Naturen græd. Dens Taarer hyppig randt. Selv Himlen Deel i denne Sorrig fandt. Dens Suk og Hylen i de huule Vinde hørtes. Naar - Da vor Frue død bort fra os førtes.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1776-05-03
Bekiendtgiørelser. Da jeg er kommen i Erfaring om, at nogle slette Personer have gjort Credit paa mit Navn, mig til største Fortrydelse, og Uleilighed, saa ombedes og advares herved alle og enhver ei at betroe nogen noget paa min eller min Kones Regning uden med ger. Kullerup den 24de April 1776. Lauriz Friborg. følgende Beviis, da jeg ingenlunde betaler ubeviislige Fordrin¬
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1776-05-03
Proclama. Ja Hans Frandsen og Fader Frands Andersen, begge ophol- dende sig hos Peder Frandsen Gaardmand paa Ulrichsholms Gods i Ullerslef Sogn og Bye, den ene kort efter den anden ved Døden ere afgangne, hvis Stervboer strax efter Dødsfaldets Anmeldelse er tagen under behørig Skifte=Behandling, men befunden saa yderlig fattig og uformuende, at samme ei formaaer ordentlig Proclama at udstæde; saa indkaldes hermed ved 3de Ganges Tillysning i Odense Adresse Contoirs Aviser disse Afdødes Arvinger, som efter Angivelsen er 1) Hans Frandsens efterladte Enke Johanne Jensdatter og et af dem avlet Pigebarn Karen Hansdatter, hvis Opholds=Sted ei vides, men dog formodes at være her i Fyen. 2) Enken efter Frands Andersen, Karen Pedersdatter og en Søn Peder Frandsen, begge i bemeldte Ullerslef, Enkerne med Laugværge og de Umyndige med Formyndere, samt de der maatte have noget at fordre eller gielde i disse Afdødes Stervboer, at møde eller møde lade inden den i Loven foreskrevne Tiid, da enhver kan vente at skee hvad Lov og Ret medfører. Ulrichsholm den 21de April 1776. Som Fuldmægtig J. Sparrewohn.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1776-05-03
Efter afgangne Lauriz Møller, forhen Degn til Dreslette Meenighed, ville Credi= og Debitorer behage at indfinde sig i Stervboen i Snave Degneboelig, som aabnes den 28de Mai førstkommende, for at anmelde deres Fordringer, og Gield, om nogen kunde være noget skyldig, da enhver skal vederfares Ret efter Loven. Søebye den 27de April 1776. M. Lacoppidan.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1776-05-03
Hvem som har noget til gode, eller skylder noget til Stervboen, efter Søren Rasmussen Skræder og Hustrue i Stegsted, som sidste 13de og 19de hujus ere døde, vilde indfinde dem i Stervboen, eller hos Hans Dreier i Odense inden Fredagen den 28de Junii førstkommende, hvilken Dag der bliver holdt Skifte Samling, i Stegsted, og derfor herved 3de Gange med 6 Ugers Varsel bekiendtgiøres. Odense den 30 April 1776.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1776-05-03
Auction. Herved bekiendtgiøres, at Auctionen over Sal. Pillegaards efterladte Effekter og Bøger er berammet at holdes den 13 Mai førstkommende, og tager sin Begyndelse om Formiddagen Til Kiøbs. L. Ancher. Kl. 9. Odense den 26 April 1776.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1776-05-03
NB.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1776-05-03
2 Et par Guld=Ærmeknappe er her paa Contoiret indlagt at sælge for billig Priis.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1776-05-03
Capital, som anbydes. Herved bekiendtgiøres: at under den Geistlige Jurisdiction i Vends=Herred i Fyen er at bekomme til Laans 400 Rdlr. mod suffisant Pant og gangbar Rente til førstkommende 11te Junii; Vedkommende melder sig hos B. Clausen. Asperup Præstegaard den 29de Martii Provst i Herredet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1776-05-03
Tienestesøgende. Et ungt og ugift Menneske, som i nogle Aar har tient ved JagEt ten og fuldkommen forstaaer hvad dertil hører; og kan omhans Opførsel fremvise gandske paalidelige Attester. Søger Tieneste som Skiøtte, enten strax eller til St. Hans Dag; nærmere Oplysning herom kan erfares paa Adresse=Contoiret i Odense.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1776-05-03
Undvigte. Een Mullerup Gods i Fyen tilhørende Reserva Navnlig Peder Jeppesen, 26 Aar gl., 64 Siellandske Tomme høi, af maadelig Statur, Sortladen af Ansigt, sort af Haar og Øine, var formodentlig klæd i een blaae Klædes Kofte, Skindbuxer og Støvler paa Beenene, er nogle Dage efter Paaske, paa ulovlig Maade undvigt fra sin Føde=Stavn, uden Følge=Seddel eller Pas, med mindre det er forfalsket. Hvo samme kan opdage eller paagribe og derom underrette Kammerherre Scheel paa Mullerup par Nyborg, hannem loves, foruden anvendte Bekostninger, en Douceur, af 10 Rdlr., hvilket den og skal nyde, der angiver den Skipper, eller Færgemand, der tvertimod Lov og Forordning, ved Undvigelsen har befordret eller Huuset ham, ligesom og hans Navn, om det forlanges, skal vorde fortiet, vil bemeldte Peder Jeppesen selv indfinde sig paa Godset, inden Michaeli h. a. da skal al Straf være ham eftergivet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1776-05-03
Bøger. Scheel. et r. Krigs=Raad Hedegaards Forklaring over Rd. Mk. 8 s.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1776-05-03
Følgende Bøger faaes her paa Contoiret. Lovens 5te Bog.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1776-05-03
Gellerts Fabler, paa Dansk, som skal bruges ved Skolerne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1776-05-03
Professor Balles Dogmatik,
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1776-05-03
Professor Schyttes Staternes indvortes Regiering 5te Deel.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1776-05-03
Danske Skuespil 2det BindVoriks øelsomme Reise.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1776-05-03
Golii nye Grammatica Græca. Beskrivelse over Hadersleb Amt. Lærde Mænds Beskrivelse, J Morgen udgaaer ingen Prædiken, men den skal følge tilligemed Prædiken for 5te Søndag efter Paaske.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1776-05-10
Historiske Tildragelser paa Aarets Dage. 4 Mai 1611. Calmar beleires af de Danske. 1772. Bergen faaer 4 Repræsentanter i Steden for Stadens 16 Mænd. 1612. Kong C. W. beleirer Elfsborg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1776-05-10
6 - 1272. Jordskielv fornemmes i Danmark. 1676. Juul slaaer den Svenske Flode under Bornholm. 1747. Krigsmagten i Norge forstærkes. 8 - 1319. Kong Hagen Magnusen den Ældre i Norge døer. - 1619. Jens Munk udsendes af Kong Christian W. for at giøre nye Opdagelser i Nordsøen. 10 - 1498. Kong Hans forbyder at reise udenlands, uden at have først studeret 3 Aar i Kiøbenhavn. 1708. Kong Erik Glippings Grav. i Viborg flyttes, hans Hovedbeen med mange Huller og Hug findes i Kisten.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1776-05-10
Kongelig Forordning. Under Dato Christiansborg den 26de April har Hs. Majestæt allernaadigst udgivet en Forordning om Straf sens Skierpelse for dem, som overtræde Forordningen. af 2den Sept. 1773 med utilladelig Brændeviinsbrænden og Kroehold paa Landet udi Danmark, samt andre Anstalter til samme Forordnings nøye Efterlevelse. Kydskhed. Vil du æres af din Skaber, vil du være lyksalig i dig selv, vil du være elsket i Mandens Øine, uden Kydskhed, skal du intet være af dette, thi dens Forliis er Fredens og Fornøielsens Forliis i din Siæl, og Følgerne ere alt for ofte det værste, som kan ramme dig. Han som berøver dig den, skal foragte dig, og sætte dig blot for Mangel, og den, som hemmelig har mistet sin egen skal foragte dig. Betragt Ukydskhedens Huus, Skændselens Mærke er undslukkeligen indtrykt paa Dørtærskelen og paa Dørstolperne. I Vinduet sidder Ulykke, og tvinger sig til at simle, og inden for ere Samvittigheds Nag og Sygdom, og ubodelig Elendighed. Hendes Huuses Børn ere deres Moders Forbandelse, og deres Liv tiltagende Mindemærker paa deres Skændsel. Er du kydsk, berøm dig ikke deraf, Sikkerheden for din Eiendom er som et skrøbeligt Glas, der af en Hendelse kan falde og sønderbrydes. Giv Agt paa dig selv, thi du kiender ikke din Naturs Svaghed, ei heller din Fristelses Magt. Er der en Mand, med hvilken du finder Fornøielse at tale, lad dit Øre ikke være alt for fortroelig ved hans Ord Lærer han dig den verdslig Viisdom og morer dig med Kundskabens Undersøgelse; Vogt dig, at han ikke underviser dig alt for vidt. Holdes han for ærbar, maadelig og dydig; troe ikke Sandheden i dette Skin. Lover han dig meget Godt, bevidner han af et oprigtigt Hierte, han mener intet Ondt; troe ham dog ikke, og sæt ingen Tillid til hans Beskedenhed. Begierer han et Kys paa dine Kinder, saa føi ham ikke i hans idelige Anmodninger, at Sødheden deraf ikke skal optænde Begierlighed, og hans Læbers Gift nedstige, i din egen Barm. Smag ikke Vinen, naar Bægeret gaaer anden Gang omkring; Foreen dig ikke ofte med ham i de muntre Dandse, og taal ikke, at den beleilige Tid overfalder dig. Naar du skyer Fristelsen, kan du bevare din Kydskhed; thi Manden er Bedrageriets Slange, og Qvinden er Evas Datter. Taget af Fruentimmerets Pligter, som sælges her paa Contoiret for 20 sk.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1776-05-10
Befordring. Den 18 April a. c. haver Hs. Kongl. Majest. allern. forundt General Krigs=Commissaire Alerander Ross at maae have Rang, Sæde og Gang med General Majorer af Armeen. Ligeledes er Capitain=Lieutenant Henrich von Finne allern, bestilt til Capitain og Compagnie Chef over et Compagnie ved det 1ste Aggershusiske Jnfanterie Regiment, og Premier Lieutenant Peter von Rasch til Capitain og Cheiover et Compagnie ved det 1ste Tronhiemske Infanterie Regiment.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1776-05-10
Den 29de Jan. 1776 haver Hs. Kongel. Majest. allern. bestilt Justitz Raad og Deputered i det Tydske Cancellie. Christian Ludevig Schutz til virkelig Etats=Raad. Den 23de Mart har Hs. Majest. allern, behaget at beskikke Candidatum Juris Johan Holmer Petersen til Underrets Advocat i begge Hertugdommene. Den 11te April afg. Post Commissarii Schæffers Efterleverske Margretha Schæffer, ligesaa til Postmesterinde ved den Altonaiske Post. Og under samme Dato at confirmere Johan Friderich Johansen, som valgt Præst til Westerland og Rantum paa Sylt. Den 18de April at udnævne Christian Matthies Jacob Johansen, til første supernumerair Cancellie=Secretarius ved Regieringen i Glückstadt; og den ved Kahlebai Kirke staaende Pastor Adjunctus Ernst Ludevig Friderici at være tillige Pastor Adjunctus til Moldenitt i Amtet Gottorff. Under Dato 9de April har Hs. Majest. allern, beskikket Kammerherre Baron Conrad Ditlev von Knuth til Baroniet Conradsborg at være Geheime=Raad.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1776-05-10
Den 29de April h. a. haver Hans Kongel. Majest allernaadigst bevilget Kiøbmand Conrad Hansen i Marseille Titusom Kongelig Agent med Commerce=Raads Rang.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1776-05-10
Skilderie. Det er en gammel Anmærkning, at de fleeste Mennesker ere forsynede med en moralsk Kikkert, ved hvis Hielp de ansee deres egne Misgierninger for Smaafeil, men de vende den om, naar de ville betragte deres Næstes Gierninger: hans Smaafeil erkiende de for de største Laster. Den Samvittighedsløse Storrhart har stiaalet sig rig, og en fattig Kone, der af Nød har taget et Brød fra ham, dømmer han til en haard Straf. Storrhart er overbeviist om, at han er større Tyv, og at den fattige Kone har, i Henseende til ham, begaaet en liden Feil. Desuagtet holder han dog sine Røverier for ringe Feil, og den fattige Kones Gierning for et stort Tyverie. Storhart er forsynet med denne forbandede Kikkert. Jndfald.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1776-05-10
Da Keiser Marimilian l. blev kronet, overleverede Jødeskabet ham en maadelig Sølvkurv fuld af Guld=Æg. Keiseren lod Overbringerne tage fast og bringe i Forvaring. De arme Jsraliter bade indstændig om deres Løsladelse, og om Aarsagen til saadan Medfart. Keiseren lod dem sige, Det var efter Klogskabs Regler, at forvare saadanne Høns, som gjorde saa kostbare Æg. Jøderne svarede: Naar en frugthar Høne formeenes at skrabe og samle Korn, bliver den snart udgjort og ufrugtbar. Dette Jndfald skaffede dem deres Frihed igien.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1776-05-10
Nyeheder.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1776-05-10
Odense. Den 9de Mai rykkede de 2 her i Staden garnisonerende Escadroner af det Fyenske Regiment Rytterie under Standarteer, Panker og Trompetter, ud paa Byens store Heede, hvor de tillige med de andre Escadroner af samme Regiment, som samme Dag fra de andre Kiøbstæder ankom, skal campere i 20 Dage.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1776-05-10
Kiøbenhavn den 29 April. Hr. Græve Gregorius Potemkin, Keyserlig Russisk General en Chef, vire Præsident i Krigs Departementet og General Gouverneur i Nye Rusland, Astracan og Smolensko er af Hs. Majest. bleven beæret med Elephant Ordenen, hvormed han d. 21 Mart. blev beklædt, efter at den, i Petersborg værende Kongel. Danske Charge des Affaires den 19de jusd. havde fra sit Hof erholdet bemeldte Ordens Tegn.