JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-09-07
En tydsk Rigskrig er hidindtil ikke besluttet imod Frankerig, og derom er endnu ikke engang gjort Forslag paa Rigsdagen i Regensburg. Skulde det endog komme til en Rigskrig, saa ville formodentlig mange af Rigets Lemmer ikke tage nogen virksom Andeel deri. - Kongen af Preussen var tilligemed sine Sønner ankommen til Luxemburg, og man troede, at Hs. Majestæt, vilde opholde sig der, indtil de allierede Armeer havde trængt ind i Frankerig. - Landgreven af Hessen=Cassel, som har sin Brodersøn, den dan ske General=Major, Prinds Friderich af Hessen, hos sig, er med et Corps af 6000 Mand hessi*) Temple er en gammel stor Bygning, som fordum har tilhørt Tempelherrerne, efter hvilke den har faaet sit Navn. Da Konge Philip den smukke og Pave Clemmens den 5te ophævede denne Orden, faldt dette Huus til Kongen, som gav det til Johanniter=Ridderne, hvilke gjorde det til en Residents for Storprioren i Frankerig. J Midten af Bygningen ere 5 meget hore Taarne, hvor Ridderne havde deres Archiv, og holdte Forsamlinger. Da Ridderne ved Revolutionen mistede deres Godser og Eiendomme i Frankerig, blev denne Bygning erklæret for en National-Eiendom, og siden være brugt til et Fængsel for Gields=Arrestante. ske Tropper marscheret ind i det Trierske, hvis Jndbyggere klage meget over de franske Emigranteres Opførsel, og ønske ikke meere deres Besøg. - Fyrsten af Hohenlohe har sendt den mirabeanske Legion bort fra sin Armee, fordi den var uden al Orden og Krigstugt; og da den after sin Tilbagemarsch over Rhinstrømmen vilde tage Qvarteer i Egnen omkring Philipsburg satte Fyrst=Biskopen af Speyer sig derimod, hvorfore den maatte trække ind i Schwaben. Greven af Menn er valgt til Fyrst=Biskop af Lüttich og det vil snart vise sig, om hans Regiering bliver mindre uroelig, end hans Formands. - De Allierede have den 20de August med Accord taget den franske Grændsestad Lang Wi i Besiddelse, og sammesteds gjort nogle hundrede Mand til Krigsfanger, hvilket syntes at være en Følge af den Forvirrelse, som Hr. Fayet, tes og Medcommanderendes Flugt have foraarsaget i den nordlige franske Armee. - At Keiseren virkelig giør et Pengelaan i Frankfurt amMayn, derom vidne nu Bekiendtgiørelser i de offentlige Tidender fra det dertil befuldmægtige de Handelskontoir. Derimod er efter Regieringens udtrykkelige befaling det Rygte, at Hs. Majestæt herefter ikke vilde lade nogen Supplicant komme for sig, men at denne med sin Ansøgning eller Klage skulde henvende sig til ved kommende Collegium, erklæret for falsk og opdigtet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-09-07
Storbrittannien. Den Formodning, at det Londonske Hof skulde formedelst de sidste Uroeligheder i Paris have kaldet sin Gesandt tilbage, og forandret sit fredelige System i Henseende til Frankerig, synes at være ugrundet. Man siger vel, at nogle Lemmer af Conseilet, have været af den Meening, at England burde tiltræde Foreningen imod Frankerig; men Hr. Pitt skal derimod have erklæret, at Storbrittannien havde de franske Uroligheder at takke forden blomstrende Tilstand, hvori dets HandelManufatturer og Finantser nu befinde sig, og at det altsaa var overeenstemmende med Storbrittanniens Fordeel, heller at lade disse Uroeligheder vedvare, end med Magt søge at ende samme. Nationen er og imod, at Storbrittannien paa en virksom Maade blander sig i de Franske Sager, og skulde det skee, kunde det give Misfornøiede og Jldesindede, hvorpaa England har ligesaa liden Mangel, som Skotland og Jrland, Leilighed til at opvække Uroligheder, som man paa alle Maader bør forekomme. Hr.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-09-07
Pitt skal og hidindtil have de fleeste Stemmer, i Cabinettet paa sin Side. - Det Jrlandske Parlements Forsamling er udsat fra 20de August til 16de October, og det Engelske fra 30 August til 15de November, og udsættes formodentlig endnu længer, naar ikke vigtige Tilfælde skulde indtræsse. - Det Jndiske Compagnie har besluttet at sende for dette Aar 32 Skibe til forskiellige Havne i Ostindien, hvoraf man kan dømme om dets vigtige og udbredte Handel.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-09-07
Hvalsiskefangsten ved Strat=Davis og Grønland er i dette Aar ikke falden lykkelig ud enten for Engelske eller andre Nationers Skibe. Lord Hood havde Ordre at være inden den 23. August med en Deel af sin Flaade ved Weymouth, hvor Kongen vilde begive sig ombord paa Admiralskibet, og giøre en Lystreise til den øvrige Deel af Flaaden. - At de 2de Fyrster Efterhazy og Lichtenstein, som incognito ere ankomne til London fra Coblentz, ere af de allierede Magter sendte til hemmelige Underhandlinger med det Londonske Hof, er en Gisning, som maaskee ikkun grunder sig derpaa, at de komme, fra Coblentz.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-09-07
Polen. Til den nye Rigsdag, som allerede skal tage sin Begyndelse i September, var man beskæftiget med at vælge Landbud, hvilket efter polsk Sedvane ikke allevegne gik af i Roelighed. En Deel af de polske Tropper vare endnu samlede; der hvervedes endog for at complettere Regimenterne. Man befrygter, at Uroe ligheds Jld endnu ulmer paa visse Steder, og efter al Formodning vil det, som nu er skeet, naar Omstændighederne engang enten tidlig eller sildig blive gunstigere, give nye Anledning til Blodsudgydelse i Polen. De polske Generaler, som commanderede imod Russerne, have næsten alle taget Afskeed, og ere reiste udenlands.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-09-07
Den preussiske Gesandt, Marqvis Lucchesini, var selv reist fra Warschan til sin Konge ved Rhinstrømmen, men ventedes tilbage ved forestaaende Rigsdags Begyndelse. Endskiønt Hensigten af hans Reise upaatvivlelig angaaer Polens nærværende Forfatning, er det dog ikke usandsynligt, at den tillige angaaer Ruslands Deeltagelse i Krigen mod Frankerig,
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-09-07
Bekiendtgiørelser. Det har allernaadigst behaget Hans Kongelige Majestæt, at approbere en Plan til en Tontine eller et Liv=Rente Soctetet, hvor enhver for sig selv, Børn, eller andre, kan indskyde en Capital, og derved forsikkre sig eller andre en betydelig Understyttelse. i Tiben; Herom kan trykte Planer bekommes hos Raadmand og Postmester Lorentzen her i Fridericia, straxen, imod 4 Skillings Betaling for Stykket. Fridericia, 31te August 1792.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-09-07
En Person der har de juridiske Examina med beste Caracter og har været ved Regnskabs= og Revisions Sager, samt forstaaer det Franske og Tydske Sprog, ønsker sig en Condition hos en Forvalter, helst som selv bestyrer Avling, anvises fra Contoiret.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-09-07
Da Sr. Peder Veirums Hustrue Anne Johanne Madsdatter sidstleden 30te Maii her i Byen ved Døden er afgangen, og det befindes, at Enkemanden sidder en liden Handel, men Boets ringe Omstændigheder ei tillade at bekoste det ellers befalede Proclama. saa vorder herved alle Creditorer indkaldte, at melde sig hos mig som Skifte forvalter inden de i Danske Lov foreskrevne Tider, at Skiftet, som til lovlig Tid er begyndt, ogsaa lovligen kan vorde fuldført. Varde, den 20de August 1792. L. Fogtmann.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-09-07
Da der ved den i Gaar holdte Auction ingen an- tagelig Bud blev gjort paa Riber Kiergaard, sal. Etatsraad Kirketerps Stervboe tilhørende; saa meldes herved til enhvers ibehagelig Efterretning at derover bemeldte Gaard foretages nye Auction i Stervboet den 24de September næstkommende, om Formiddagen Klokken 9, hvor da samme, om nogenlunde antagelig Bud skeer, uden videre Auctioners Holdelse, bortsælges. Ribe, den 21de August 1792. J. Lund.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-09-07
Hofjunker von Sturup lader den 24de Sep H. tember næstkommende ved en eneste offentlig Auction bortsælge den af ham kjøbte SelveierGaard, Sønderbyegaard kaldet, beliggende 1 Coldinghuus Amt, Ullerup Sogn, Stoustrup Bye, tet indtil Fridericia Mark, som, paa nogle Fag Udhuus nær, for faa Aar siden ganske af nye er opbygt, og til Beboelse for en honet Familie indrettet, ligesom sammes tilliggende Eiendomme i Mark og Skov allerede for 23 Aar siden for sig selv have været indhegnede; dermed følger tvende Huusmænds Steder med tilliggende Haugepladser, hvoraf det ene er saaledes beliggende, at derudi, i Følge derpaa til Gaarden havende Privilegium, kan drives Krochold. Gaarden staaer i alt for 8 Tdr. 7 Skpr. 1 Fkr. 2 Alb Hartkorn, hvoraf 4 Tdr. 5 Skpr. 1 Fkr. 1 Alb. er frie Hovedgaards Taxt, og dertil haves 180 Tdr. Sædeland inddeelt saaledes, at derudi aarlig saaes 8 Tdr. Boghvedel, 15 Tdr. Giøderug, 30 Tdr. første og anden Kierv Byg, 60 Tdr. (Strygmaal) første og anden Kierv Havre, foruden nogle Tønder Belg korn, Engbund til 80 a 1000 store Læs Høe. Et Skovkobbel paa omtrent 50 Tdr. Lands Størrelse, hverudi findes ypperlig Over= og Underskov af alle Slags meer end til Gaardens Fornødenhed, og haves endda saadan Rigdom paa Torveskier, at deraf kan tages over 100 store Læs uden Skade aarlig, hvilket nu er en vigtig Artikel her, Egnen. Til Gaarden græsses 30 Hollænderie=Koer, 8 a 10 store Heste, endeel Ungqvæg og Faar med deres Afgrøde, og derforuden kan fødes en snees Stude, meere. Kongetienden af den Dens Hartkorn som er Bondeskyld eres til Gaarden, og de 2de andre Tiender ere tilfæstede Gaarden, den erne paa Præstens Livs= og Embeds=Tid, og den anden paa endnu tilbageværende 15 Aar. J øvrigt siges intet til Eiendommenes Berømmelse, der best kan om dømmes af Kiendere, naar de komme paa Stedet, og det vil da tillige befindes, at det nyttige med det fornøielige her forbindes udi en høi Grad. Auctionen holdes paa Sønderbyegaard bemeldte Dags Formmiddag Kl. 9, og tiener til Liebhabernes Efterretning, at Gaarden opbydes paa 2 Maader, nemlig: samlet og i Parceller, til hvilket sidste haves det Kongel. Rentekammers Tilladelse under 11te d. M., i Følge hvilken Parcellerne allerede ere inddeelte og afpælede, som paa Forlangende blive Liebhabere foreviiste, naar de derom henvende dem, enten til Hr. Hofjunker von Sturup, som beboer Gaarden, eller Hr. Smith til Honneberggaard, som boer en fierdedeel Miil derfra. Fridericia, den 17de August 1792. H. Buhl. Herredsfoged. Tra Pressen er udkommen uskyldig Tidsfordriv for J Børn, af Bone Falk Rønne, Jnformator ved Hs. Høihed Prinds Christian Friderich. Den faaes hæftet tilkiøbs hos Klokker Albert Rønne i Fridericia for 24 s. Exemplaret.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-09-07
fald nogen har en god, og complet Farver=Præsse at ville sælge, anvises Kiøberen her fra Comtoiret.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-09-14
Om den kongelige storbrittanniske Families Rettigheder og Privilegier.) Det første og anseeligste Lem af den kongelige Familie næst Kongen er Dronningen. Dronningen af England er enten regierende Dronning (Qveen Souverein) eller Kongens Gemaal. inde, (Qveen Consort) eller Enkedronning (Qveen. dorvager). Den regierende Dronning bærer, Kronen med egen Ret, som den 1ste og anden Dronning Maria, Dronning Elisabeth og Dronning Anna, Hun har de samme Forrettigheder, samme Værdighed og Pligter, som en Konge.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-09-14
The Qveen Consort er den regierende Konges Gemalinde og nyder visse Forrettigheder fremfor andre Damer: *) Taget af Maanedskrivtet, der Weltburger, 2det Hefte for Aaret 1792. For det første er hun en Persona publica, i mange Hensigter uafhængig af Kongen og forskiellig fra ham, og vi som andre gifte Fruentimmer bunden saa fast til hendes Mand, at hun derover skulle tabe al lovformig og egen Existence, saa længe Egteskabet varer. Thi Dronningen har Magt at tilkiøbe sig liggende Grunde, overdrage dem til andre, forpagte eller fæste dem bort, og udøve andre Handlinger, som flyde af Eiendomsret, uden at hendes Gemal har nogen Deel deri, hvilket andre gifte Fruentimmer ei kan. Hun kan ogsaa af Kongen erholde visse Forlehninger, som ingen anden Kone kan faae af hendes Mand.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-09-14
Dronningen af England har en egen Hofstat og Hofbetiente, som ere forskiellige fra Kongens ei allene i Hensigt til Ceremoniellet, men og til Rettighederne. Hendes Advocat og General sagfører har Ret til en Plads inden for Skrankerne i Hs. Majestæts Retter, saavelsom Kongens Conseil. Hun kan ligeledes føre Processer, og Processer kan igien føres mod hende uden Forbindelse med hendes Gemaal. Hun maa besidde en Eiendom for sig selv i bevægeligt og ubevægeligt Gods og har Ret til at disponere derover. Kort: hun er i alle Rettergangssager at ansee som et ugift (femme sole) og ei som et gift Fruentimmer (semme covert). Grunden hertil er, at den almindelige Ret (common law) ei vil, at Kongen - hvis bestandige Omsorg og Opmerksomhed skal henrettes paa det almindelige Væsen - skal foruroeliges ved sin Gemalindes huuslige Anliggender, og derfore forsyner Dronningen med Magt til at handle i hendes egne Anliggender, som om hun var et ugift Fruentimmer, uden at Kongen blander sig deri. Videre har Dronningen mange Frieheder og Smaarettigheder. For Ex. Hun betaler ingen Told og er ei underkastet Penge Straf ved Retterne. Dog hvor Lovene ei udtrykkeligen erklære hende frie, settes hun paa een Fod med andre Undersaatter, da hun i enhver Hensigt er Kongens Undersaat og ei hans Lige. Dronningens oprindelige Jndkomster synes for og strax efter Erobringen, (ved Vilhelm Conqvestor) at have bestaaet i visse forbeholdne Rettigheder eller Renter af Krongodserne, som udtrykkeligen vare tilegnede hendes Majestæt Dronningen, forskiellige fra Kongens. Der findes ofte i Doomsdag Book *) at, naar de Jndkomster, som tilkomme Kronen, ere opregnede, der da tilføies en vis Summe Guld eller andre Renter, som ere forbeholdne Dronningen. Disse gaves hende hyppigen til særdeles Bestemmelse, som for at indkiøbe Uld til Hos Majestæts Brug, at skaffe Olie til hendes Lamper, at anskaffe hende en Klædedragt fra Hoved til Fødder, som ofte var ret kostbar. Saaledes kom een eneste Klædning i Henrik den 2dens 5te Regieringsaar Staden London paa 80 Pund Sterl. (400 Rdlr.). Denne Sedvane har en 7) Doomsdav=Book er den store under Wilhelm Erobreren forfærdige Lehnsbog, hvori alle Landgodser i England tilligemed deres Værdie findes optegnede. Lighed med hvad Cicero beretter om en Skik ved visse Østerlændere, hvor hele Byer og Provindser anvises til at frembringe enkelte Deele af Dronningens Pynt. Man holder for, at denne Erleggelse af Guld for Dronningen i Begyndelsen er bevilget, som et videre Tillæg; i det de Naadesbeviisninger fra hvilke den nedstammer, meest bleve erholdte af Kronen paa Dronningens mægtige Forbøn. Man finder nogle dunkle Spor af sammes Erleggelse i Dooms day Book og i Henrik den 1stes store PipeRol. Det lader som, man har under Henrik den 2dens Regiering forstaaet det ret godt, og fra den Tid af erholdte og nøde alle kongelige Gemalinder det indtil Henrik den 8des Død, endskiønt Jndtægten deraf synes meget at være forsømt, efterat Familien Tudor var kommen paa Tronen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-09-14
Om de yngre Kongens Sønner og Døttre, og de øvrige Linier af den Kongel. Familie, som ei ere umiddelbar af Arvefølgelinien, bryde de ældre Love sig ikke meget, uden at de give dem til en vis Grad Rangen over alle Pair, alle 1) Civil=Liste kaldes Fortegnelsen paa de Summer, som Kongen af England har nødig til sine borgerlige Udgivter, det er: til at underholde sin Hofstat, Gesandte, Retterne. I en anden Forstand heder Civil=Liste de dertil hørende Summer selv, som hver Gang ved en Konges Tiltrædelse til Re, gieringen forsikkres ham paa Regieringstid. alle geistlige og verdslige Statsbetiente. Det te skeede ved Henrik den 8des 31te Statut, som forordnede, at foruden Kongens Børn maatte ingen anmasse sig nogen Plads paa BaldachinSiden i Parlementskammeret, og at visse der, benævnte høie Betiente skulle have Rangen over alle Hertuger, saadanne undtagne, som vare Kongens Søn, Broder, Onkle, Neven (efter Sr. Evard Cokes Fortolkning skal denne Nevenbetyde Nepos, Sønne= eller Dottersøn.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-09-14
J Aaret 1718 blev paa en Forespørgsel, som Kong Georg den 1ste havde forelagt alle Dommerne, besluttet med 10 Stemmer imod 2, at de kongelige Børns) Opdragelse og Opsigt i deres Mindreaarighed skulle i deres Faders levende Li pe tilkomme Hs. Majestæt som Konge. De besluttede ogsaa eenstemmigen, at Omsorg for og Bevilgning til deres Giftermaal, naar de kunde være vorne, skulle beroe paa Kongen deres Bestefader. Og 1772 vare Dommerne af den Mening, at denne Omsorg og Bevilgning ogsaa burde strække sig til de formodentlige Kronarvinger, endskiønt man finder ikke nøie bestemt, hvorvidt dette ogsaa skulle naae til de øvrige Linier af den kongelige Familie. De hyppigste Exempler af Kronens Jndblandelse i Sidelinien gaae ei videre end til Broder eller Søsterbørn; dog gives der ogsaa Tilfælde, at de have strakt sig til fiernere Sidelinier. Det ommeldte Statut, som forbyder Enkedronningens Giftermaal. uden Kongens Bevilgning, angiver dertil følgende Aarsag, efterdi det maatte tilskynde de øvrige Damer af kongeligt Blod at gifte sig under deres Stand, ifald Dronningen her i foregik dem med Exempel. Og derfor er det i Henrik den 8des 28de Statut - som er bleven fornyet under Edvard den Siette - gjort enhver Mandtil Crimen læsæ Majestatis, at indgaae Egteskab med Kongens Børn eller formeente Børn, hans Fastre eller Tanter eller hans Broder= eller Søsterbørn. Nu er ei heller efter nærværende Konges 12tes Statut nogen, som nedstammer fra Georg den 2den uden de Prindsessers Efterkommere, som ere giftede ind i fremmede Familier - mægtig til at indgaae Egteskab uden Kongens foregaaende Bevilgning, som udstædes et Af de følgende Linier synes her at burde staae Børnebørns.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-09-14
Oversætteren. under det store Segl, og et Egteskab, som uden denne Bevilling indgaaes, er ugyldigt. Dog kan Descendente, naar de ere over 25 Aar gamle og et Aar i Forveien have givet GeheimeRaadet en Efterretning derom, indgaae og fuldføre Egteskab uden Kronens Bevilgning, hvis begge Parlementshusene ei inden dette Aars Forløb udtrykkeligen have erklæret deres Misfornøielse over et saadant besluttet Egteskab. Alle Personer, der ere tilstæde ved et saadant Giftermaal. skal falde i Straf efter Statuttet Præmunire. Dette Statur er vel af Begyndelsen gjort forat indskrænke den overdrevne Rettighed, som Paven anmassede sig i dette Kongerige, men siden efter udvidedes det til Forbrydelser, som havde ingen Hensigt til dette første Øiemeed. Disse Straffe bestaae deri, at den der overbevises om at have befordret sligt et Giftermaal, skal tabe Kongens Beskyttelse og hans Landgodse, Eiendeele, Mobilier og Qvæg være forfaldne til Kronen, som selv efter Behag kan belegge ham med Fængselstraffe. Joseph Politisk.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-09-14
Frankerig. Af Retten, som blev ansat til at forhøre og dømme de mange siden 10de August anklagede og fængslede Personer, er allerede Dom fældet over nogle. Delaport, Jntendant over den kongelige Hofhuusholdning, og een af Kongens Fortroelige, er bleven dømt til Døden og henrettet, fordi han overbeviistes om at have brugt af den til Hof huusholdningen fastsatte Pengesum til at lønne oprørske Skribentere og til at lade opslaae trykte Sedler, hvorved der søgdes at tilintetgiøre den offentlige Credit, omstyrte Constitutionen og opvække en Borgerkrig, samt at have uddeelt visse Kart til Folk, som efter deres egen Tilstaaelse arbeidede paa en bevæbnet Sammerottelse. Den Udflugt, at saadant var gjort af hans Secretair, fandt Retten ikke antagelig. Kongen skal have sørget meget over hans Død. Ligeledes er Dødsdom afsagt og udført over Cannot D Anglemont fordi han havde hvervet Tropper imod Staten; og over Barnabe Durosop, Forfatter til Gazette de Paris, fordi han i denne Tidende havde prædiket Mord og Brand, og desuden ført Brevvexling med Emigranterne og en Contra revolution; fordi han var een af deres Agenter, der sendte dem Penge og skaffede dem Rekruter; fordihan havde en Proscriptions=Liste og havde taget Deel i Tildragalsen paa Slotttet den 10de August. De nærmeste Slagtoffere syntes at være Fredsdommeren Ossonville, som skal have gjort sig skyldig i de Anglements Forbrydelse, Ducasot, som skal have megen Andeel i Uroelighederne paa St. Domingo og Martinique, ogen Majorved Schweitzer Garden; thi Commandeuren. overdenne Garde, Greve d'Affry er af Retten friekiendt. Den arresteerte Statsminister Montmorin benægter at de fremlagte Breve ere fra ham, og synes at giøre det rimeligt, at de ere fra en anden Montmorin i Fontainebleau.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-09-14
En forhen værende Secretair hos den undvigte General Bouille er bleven arresteret, og der skal være fundet hos ham 90000 Livres i falske Assignate. - Krigsministeren Hr. Servan, har for Nat. Forsaml. anmeldt den Opdagelse, at der var taget Penge af National=Skatten, til at lønne hemmelige Tilhængere af Contrarevolutionen. Denne Sag bliver ved en Commission nøier er undersøgt. - Generalerne Luckner og Dillon have ikke faaet Afskeed den sidste er bleven næstkommanderende ved den nordre Armee, som Fayette forlod. Luckner havde trukket sig tilbage mod Metz, hvor hans Armee, som hidindtil havde været meget svag, skulde erholde anseelig Forstærkning. - Stemplet tilden Medaille, som skulde slaaes til Ære for General Fayette, skal nu sønderbrydes af Bøddelen. Sølvklokkerne i Palais Royal og St. Germain Auxerrois, hvormed fordum gaves Mordertegnet paa St. Bartholomæi Nat, blive nu efter Hr. Manuels Forslag sønderbrudte, for deraf at mynte Penge. – J Nat Forsaml. havde Hr. Merlin foreslaaet at arrestere de Undvigtes Koner og Børn, som med deres Hoveder skulde staae til Ansvar for hvad der kunde indtreffe, men dette Forslag blev forkastet som umenneskeligt. Derimod har Nat. Forsaml. besluttet at tilstaae alle de Philosopher, som ved at forsvare Frihedens Sag havde gjort sig fortiente af det menneskelige Kiøn, Titel af Franske Borgere, indskiønt nogle Lemmer erindrede, at man ikke maatte ødsle med dette Hædersnavn. at det ikke skulde tabe sin Anseelse, eller endog komme i Foragt. - Decretet imod de ubeeedigede Præster er endelig bleven færdigt; det bestaaer af 11te Artikler, hvis Jndhold er, at benævnte Præster skulle inden 14 Dage fra Decretets Bekiendtgiørelse være ude af Riget; hvo som ikke indenden Tids Forløb vil drage bort, føres over til Gujana; lover nogen at ville reise bort, i den bestemte Tid, og dog siden findes i Riget, straffes han med 10 Aars Fængsel. - Da Nationalforsamlingen har erfaret, at der omløbe Skrifter for at hindre National-Conventionens Forsamling i Paris, have dens Lemmer svoret ikke at vilde forlade deres Post, førende nal=Conventioneni bemedlte Stad. var forsamlet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-09-14
bekiendte Abbed Sieyes, som var Medlem Nati af den constituerende Nationalforsamling, skal Den have vidst at skaffe sig megen Indflydelse paa det herskende Partie, og man meende, at han blev en farlig Rival for de Herrer Pethion og Manuel, hvis Credit skal begynde at synke. De udvandrede Franske Printser have nu og udgiver en Erklæring, som viser deres Hensigter og Sindeelag. - Franske Generaler og Officierer rømmedbort endnu som forhen; iblandt andre et ogsaa Commandanten i Fort=Louis undvigt, og heele Schweitzer=Regimentet Chateaurvieur.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-09-14
der er saa bekiendt deels af Opstanden i Naney for 2 Aar siden; deels af de Æresbeviisninger, som de Soldater af samme Regiment, den formedelst denne Opstand vare dømte til Gallei Slaverie, efter deres Løsladelse erholdte i Paris i sidstafvigte Aprilmaaned, rømde bort, de det kom til Grændsen af Tydskland. Bourdeaux opretter allene et Corps paa 1000 Mand til Grændsens Forsvar. Det vil nu komme an paa om Frankerig, hvis Tropper staa saa vidt fordeelte, kan i en Hast trække saa mange sammen, som kan være tilstrækkelige til at standse de Allierede, der nu med samlet Magt fra een Side trænge ind i Frankerig. Den Storbrittanniske Gesandt forlader virkelig Paris, men Neutraliteten bliver desuagtet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-09-14
vedvarende. Den Venetianske Gesandt, som var reistlfra Paris, er ankommen til London, efterdi han ikke vovede at fortsette sin Reise landværts til Jtalien igiennem det sydlige Frankerig.