JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1778-02-06
hos Hr. Thomas Winther i Thisted er godt Haugefrøe at H bekomme af alle Slags. Søren Lissen, Snedker, er findet underhaanden at bortsælge sit iboende Huus, beliggende i Skoemagergaden. di Fladstrand bliver en Gaard, med Gaardsrum og vedliggende Hauge, beliggende paa et beleiligt Sted, og beqvem indrettet for en Handlende, eller til en anden honet Families Beboelse, at bekomme førstkommende Paaske, paa billige Conditioner, hvorom Liebhabere ville behage at mælde sig jo før des hellere hos Joh. Gleerup. Fladstrand den 27. Jan. 1778. En Præstemand, hvis Søn har lært at skrive og regne, og har T været til Confirmation, ønsker en god Skriverdrengs Plads, for ham, enten hos en Proprietair og Forvalter ved et Gods paa Landet, eller anden Justitsbetiente, hvor der forefalder Øvelse ved Pennen, Jura og Landvæsenet. Hvo som maatte behøve saadan Skriverdreng til næste Paaske, gives nærmere Anviisning herom i Bogtrykkeriet.
Jyske Efterretninger, 1778-02-06
En nye Kane til to Personer med Norsk Hestetøi til en Hest, faaes hos Sr. Jac. Saurbier til Kiøbs.
Jyske Efterretninger, 1778-02-06
(Formedelst Forandring af Boepæl agter Niels Kold underhaan2) den at bortsælge sit forhen beboede og tilhørende Sted i Nørre Sundbye, da Liebhabere ville behage at adressere sig til ham derom. NB. H.
Jyske Efterretninger, 1778-02-06
Jos mig er at faae til Kiøbs en meget smuk Enspænder=Kane med fuldt Tilbehør, samt Hestetøy med Sangbielder, og imedens ingen Liebhaber mælder sig, kan den i Timeviis faaes til Leie. Eng. Jørg. Brinch,
Jyske Efterretninger, 1778-02-06
(Forpagteren af Baroniet Wilhelmsborg Hovedgaard, un V. der Aarhuus Stift, Haureballegaards Amt, Ningherred, lader Onsdagen den 18, Februarii førstkommende om Formiddagen Kl. 10 Slet ved offentlig Auction sammesteds bortsælge, om fornøieligt Bud skeer, en Deel af hans der havende Stutterie, nemlig: en sort Hingst, med bruun Mund og bruune Lysker, af det Kongelige Stutterie . 6 Aar. en sort Hoppe sterk Ramskop med stribbelblæs, og en hvid Bagfod.
Jyske Efterretninger, 1778-02-06
15te Aar.
Jyske Efterretninger, 1778-02-06
en bruun med Stierne 14de Aar. en dito med Stierne og hvid Bagfod . i 3die Aar. en sortebruun. i 3die Aar. en reen sort ramskoppet dito, i 3die Aar. en dito med lidet Hvidt paa den ene Bagfod, i 3die Aaren dito reen sort, i 3die Aar.
Jyske Efterretninger, 1778-02-06
en sortebruun Vallak, i 3die Aar.
Jyske Efterretninger, 1778-02-06
tvende sortebruune Mærplage, meget passelig, i 2det Aaren sort Vallak med lidet hvidt paa den erne Bagfod i 2det Aar; en dito med en liden Stierne en graae dito, sterk Ramskop i 2det Aar. i 2det Aar.
Jyske Efterretninger, 1778-02-06
en lysebruun Mærplag med 2de hvide Bagfødder i 1 Aar. en bruun Hingstplag .. i 1 Aar. tvende sorte Mærplage uden Aftegn = = 1 Aar. en stikkelhaaret Mærplag . 1 Aar.
Jyske Efterretninger, 1778-02-06
en sortebruun Hingstplag, sterk ramskop. 1 Aar. Folhopper en mørkbruun sterk ramskop = = 10 Aar. en bruun Skiæg, med Føll = = 15 Aar. en sort, med Føll 10 Aar. en dito med 2de hvide Bagfødder, med Føll . 10 Aar. en hviid Hoppe med Foll. . 13 Aar.
Jyske Efterretninger, 1778-02-06
en sortebruun ramskoppet med Foll = 16 Aar. fire sorte, meget passelige, Vognhopper, vel tilkjørte, saavel samlede som parviis. . i 5te Aar Til hvilken Tid og Sted de Lysthavende sig behagelig ville indfinde, ligesom foreskrevne Stutterie i tvende Dage før Auctionen for de Liebhabere, som sligt maatte forlange, kan vorde for reviist. Wilhelmsborg den 9 Januarii 1778.
Jyske Efterretninger, 1778-02-13
Tunis den 20. Decembr. Man kan mærke, at Fruentimrene i alle Mahomedanske Lande blive blot ved Naturen lægte af deres Sygdomme. Lægemidler bringe dem ikke til Døden, men forudfattede Meninger. En Læge har alene den Frihed, igiennem et meget snevert Hul paa Forhænget at føle Pulsen paa Fruentimmeret. Jo meere fornem Damen er desto hastigere maae denne Operation skee, men den Ceremonie, 7 Gange at vaske den Haand, som Lægen har rørt ved, er uomgængelig fornøden.
Jyske Efterretninger, 1778-02-13
Bordeaux den 30 Decembr. For nyelig havde en her boende Engelsk Kiøbmand, Strid paa Børsen med en Bostonsk Skibs=Capitain. Den sidste beskyldte den første for at have gjort 3 af hans Matroser afspænstige. Kiøbmanden negtede det, Striden blev hidsig, Capitainen maatte rømme Børsen og blev arresteret, hvor han forblev i 3 til 4 Dage. Ved det første Forhør blev han igien sat i Frihed, men han vil ikke lade det blive derved, og der er allerede skrevet som denne Sag til Hr. v. Sartine og Doct. Franklin i Paris. Livorno den 16. Januarii.
Jyske Efterretninger, 1778-02-13
Man har Efterretning, at der ved Geistlighedens Forandring paa Maltha har været en stor Tumult, hvori Stormesteren og 200 Riddere skal være blevne myrdede af Pøbelen.
Jyske Efterretninger, 1778-02-13
Af en Skrivelse fra Stokholm den 16. Jan. lader sit Folks Vel være sig magtpaaliggende, har i Sinde med Rygtet gaaer her overalt, at vor elskelige Konge, som stedse det første at befrie os fra at være under fremmede Moders Aag, som siden den Tid, da disse Moder næsten dagligen have forandret sig, er blevet utaaleligt. Hs. Majestæts Hensigt er, som Ordet gaaer, at give begge Kiøn en indenlandsk Klædedragt, der ved sin Form og Skikkelse passer sig med vor Himmelegn, og formedelst sin Simpelhed efter vor Formue, men ellers er ganske forskiellig fra dem, som vi nu bære, og hvilken er bleven opfunden i de sydlige Himmelsegne af et Folk, hvis Flid og Vinskibelighed nærer sig af de Bekostninger, som det kan foraarsage. alle andre. Man vil og sige, at Monarken ikke vil indføre denne Forandring med Tvang, men ved selv at give et Exempel derpaa, og vil lade enhver sin Frihed i at rette sig derefter, eller ei. Jmidlertid seer man forud, at ingen vil være den sidste, i at følge saadant et Exempel. Man kan i det øvrige let forestille sig, at dette Rygte iblandt meenige Mand vil give Anledning til Meninger og Bevægelser, som ere meget forskiellige fra hinanden. Nogle, og iblandt dem, Folk af Anseelse, frygte for, at vi maatte blive en Spot for andre Folkeslag, naar vi aflagde en Klædedragt, som stedse er bleven anseet som et charakteeritisk Forskielstegn paa Europæerne. Det Besynderlige, sige de, grændser stedse nær til det Latterlige. Andre paastaae, at Enropa er alt for oplyst, end at det skulde dømme saa oven hen, og de meene, som Fornuftige, at det, hvortil offentlig Nytte har været Bevæggrunden, aldrig skal blive en Gienstand af Spot. De troe, naar Europa vil erfare, hvor meget alle gode Svenske Patrioter i saa mange Aar have sukket over udsvevende Bekostninger, som fremmede Moder foraarsage, hvor utilstrækkelig alle Forbude have været, hvorved man har villet hæmme dette almindelig vedtagne Onde; hvor meget desuden vor nu brugelige Klædedragt ogsaa er physisk skadelig, frembringer langvarige Sygdomme, og efterhaanden bortriver Mennesker under en Himmelegn, som udfordrer en ganske anden Klædedragt. -De troe, at, naar Europa vil erfare alle disse Omstændigheder, Forandring virkelig kommer i Stand, der da vist intet vil være som formodentlig endnu meere torde opklares, naar bemældte at befrygte af deres Domme. Tvertimod kan man vente, at res Bifald, hvilken vover at byde Fordomme Trods, og som vil de Fornuftige i alle Lande skal give en Souverains Viisdom de søge at læge et Onde i sin Kilde uden hæftige Midler, hvis Ødelæggelser hverken ved de skarpeste Straffer, eller ved den gjør tigste Aarvaagenhed hidindtil har været at hæmme.
Jyske Efterretninger, 1778-02-13
Paris den 19. Januar. Fra Isle de Bouin, ved Kysten af Bregtagne og Poitou, mældes, at man der Juule=Aften, henved Klokken 8, ved en sterk Kuld har hørt et enkelt saa hæftigt Tordenslag, at man troede, at alting paa Øen var deraf adsplittet. Lynilden traf Kirketaarnet, Uhrkiederne vare smeltede deraf, 2 Jernstænger og en Klokke rævnede; Taarnet, der er meget fast bygt, har indvendig paa adskillige Steder faaet Rævne. Af de Folk, som denne Helligaften vare i Kirken, blev ikkun et Menneske troffet i Skuldren, men paa hans Klæder var alligevel intet at see.
Jyske Efterretninger, 1778-02-13
St. Malo den 20. Januar. Engelænderne have virkeligen taget et Fransk Skib som ikke var fra Orient, som Ordet gik, men herfra. Det er en Fregat, Beaumont kaldet, og fører 40 Kanoner og 300 Mand. Noget oven for Bellisle stødte den paa 2 Engelske Skibe, en Fregat og et Skib af Linien, Da den Franske Capitain ikke keerte sig efter det Tegn, som Engelænderne gave, at han skulde komme til dem, saakom det til en Fegtning, som varede i 3 Timer, og som endte sig dermed, at den Franske Fregat blev tagen, og ført til Engeland. Man veed ikke egentlig, om den Engelske Commandeur eller den Franske Capitain har feilet i deres Foretagende. Det vil komme an paa Udfaldet af dette Spørsmaal, hvad vort Hof vil gjøre i denne Sag.
Jyske Efterretninger, 1778-02-13
London den 20. Januar. Man kan her om den tappre Oberst Donops Jordefærd mælde følgende Omstændigheder: Han forlangte for sin Død at blive begraven iblandt de brave Hesser, som vare nedgravede for Fortet Redbank, og dette blev ogsaa efterkommet. Commandanten i Fortet, Hr. Hafselworth, fulgte Liget med 400 Provincialer, og der bleve 3 store Kanoner affyrede til Ære for den Afdøde. Paa hans Grav ligger en Steen med Horatii Opskrift: Multis flebilis occidit.
Jyske Efterretninger, 1778-02-13
Nantes den 22. Januar. Til Morlaix er et Amerikansk Skib ankommet, hvilket den 14. Decembr. er seilet fra Baltimore. Capitainen fortæller, at ved sin Afreise var General Washington med 20000 Mand rykket frem indtil 3 Mile fra Philladel, phia, hvor General Howe stod med 14000 Mand. Han fortæller videre, at General Burgoyne har tilligemed sine Tropper tabt den Frihed, at vende tilbage til Engeland, efterdi han havde brudt Conventionen. (De nyeste Breve, mælde intet herom,
Jyske Efterretninger, 1778-02-13
Warschau den 24 Januar. Omendskiønt det er over Aar og Dag siden, da man under Greve Zamoskys Direction med stor Flid og Jver har arbeidet paa den allerede forhen ommældte nye Lovbog for Kongeriget Polen, saa at den skulde have været færdig til næstkommende Rigsdag, og af samme bleven undersøgt og approberet, saa hører man dog nu allerede i Forveien, at dette for Polen saa nyttige Verk formedelst adskillige politiske Aarsager vel neppe efter den dertil udkastede Plan torde komme i Stand, men man vil ikkun som der siges, gjøre en bedre Indretning i Henseende til Processer, paa det at de herefter før kan komme til Ende, og Procuratorerne ikke meere giøre saa mange Vanskeligheder derved.
Jyske Efterretninger, 1778-02-13
I Gaar Formiddag Klokken henimod 11 har en ster Commando af de til Skatte=Commissionen hørende Soldater indbragt nogle fornemme Arrestantere, som sadde paa en Vogn, og leveret dem til Grod=Vagten her, Man meener, at det maaskee er nogle Toldbetientere, som har ve begaaet en anseelig Toldsvig.
Jyske Efterretninger, 1778-02-13
J Henseende til Jøderne er af det stedsevarende Raad udgivet den Forordning, at de Jøder, som ville forblive her i Warschau, skulle, foruden de sædvanlige Afgifter forde Billetter, som de maae have af Kronmarskals Amtet, hver Uge betale 2 Polske Gylden for sig selv, og lige saamange for hver Kone og hvert Barn. Da de færreste ikke ere i Stand til at betale saa meget, saa bliver maaskee deres Antal her snart formindsket.
Jyske Efterretninger, 1778-02-13
Strasborg den 24. Januar. Som man fornemmer fra Paris, saa skal det Franske Hof allerede have erklæret, at det er findet at forsvare Churfyrstens af Pfalz uddeelte Arvefølge i de samtlige Bayerske Stater.
Jyske Efterretninger, 1778-02-13
Cölln den 27. Januar. J Portugal er nu en Kongel. befaling kommen for Lyset, efter hvilken det er enhver tilladt, at frembringe i sine Klagemaale imod Marquis af Pombal hos en Minister. Den berømte Biskop af Combra, som maatte lide saa mange Forfølgelser af denne Exminister, visiterede for kort siden i sit Stift. Raden traf ogsaa Exministerens Landgods, Pombal kaldet, hvor han nu opholder sig. Neppe havde han erfaret, at Biskoppen var ankommen, og afstegen i Franciscaner Klosteret, saa gjorde han ham en Besøgelse; han kastede sig paa sine Knæe for Biskoppen, og kunde intet andet frembringe, end dette: Deer min Prælat, meddeel mig Velsignelsen. Biskoppen maatte giøre sig al Umage, for at bevæge ham til at staaer op. Da han gjorde ham en Gienbesøgelse, fandt han Marquis tilligemed sin heele Familie igien paa Knæe i Forstuen. Biskoppenholdt en Samtale med ham over en Time, og da han gik bort, hialp han ham i Vognen, knælede for ham, og sik af Prælaten under mange Taarer Velsignelsen.
Jyske Efterretninger, 1778-02-13
Fra Harz den 30 Januar. Der blive gjorte alle Slags Anstalter ved de Kongel Preussiske Tropper, hvoraf man kan see, at de ere i Stand til, paa første Vink at kunne opbryde. Men ved Cavalleriet, hedder det, skal en Formeerelse af omtrent 17000 Mand finde Sted, hvilke egentlig skal hæves af de citons, som ere anviiste for ethvert Regiment. Vog ge for Bageriet, Proviantvognene og Feld=Lazarether, orpaa siden for et Aar uophørlig er blevet arbeidet, er digt og i den beste Stand. Pakvognene ved Regi terne tilligemed alle tilhørende Redskaber ere ligeledes den beste Forfatning. Der blive og forfærdigede man nye Sadler. Aalborg den 12. Febr. uder 21. Januarii at c. har Hans Majestæt paa Christiansborg Slot udgivet en Forordning, at Wiborg, Omslags Termin skal herefter aarlig begynde den 4 Junii, og endes den 20 næst efter. Samme lyder saaledes: At som Hs. Majestæt er kommen i Erfaring om, at det vilde være saavel Landmanden som de Handlende, og Andre til Fordeel, om Omslags=Terminen i Vort Land Nørre-Jylland, som efter Forordningen af 26. Decembr. 1750. aarlig skal begynde i Vor Kiøbstæd, Wiborg den 26. April blev forflytted til Begyndelsen, af Junii Maaned, da ikke allerne en og anden derved kunde faae deres Korn og Øxen desbedre solgt og derfor faae Betaling til Terminen, men endog de Capitaler, som ei vare at udsætte de første 8 Dage i Snapstinget, kunde endnu employeres ved Terminen i Vort Land Sielland; saa har H. M. i slig Anledning, allernaadigst anordnet og befalet, som Han og hermed anordner og befaler, at forbemældte Wiborg Omslags Termin skal, i steden for den i forberørte Forordning. af 26. Decembr. 1750 anordnede Tid, herefter aarlig den 4 Junii, ved sædvalllig Indringen, tage sin Begyndelse, og endes den 20 Junii næst efter, hvilket baade Creditorer og Debitorer saavel i indeværende som efterfølgende Aaringer sig allerunderdanigst skulde holde efterrettelig, men derhos vil H. M., at Renterne af de udsatte Capitaler maae for indeværende Aar betales for 5 Uger over et Aar; Jligemaade vil H. M. allernaadigst, at Nørre-Jyllands Landsting, fremdeles, ligesom hidindtil, skal holdes den anden Onsdag efter forberørte Omslags Begyndelse; Hvorefter alle og enhver sig allerunderdanigst have at rette o. s. v.
Jyske Efterretninger, 1778-02-13
Ligeledes har Hs. Majestæt under samme Dato h. a udgivet Placat, angaaende Dommes Execution hos privilegerede Personer, saa lydende :At eftersom Hs. Majestæt er kommen i Erfaring om at det Privilegium, som i H. M. Danske Lovs 1ste Bogs 24de Capitels 36te Articul og Norske Lovs 1ste Bog 22de Capitels 38te Articul er forundt Adelen og ligemed dem privilegerede, nemlig at naar de ved Hjem tinget ere dømte at betale noget under Nam i deres Boe, skal Hiemtings Dommen stevnes til Lands= eller Laug Tinget, og Landsdommerne eller Laugmændene om den bliver ved Magt kiendt, enten selv eller vedRidemænd eller Commissarier gjøre Sagsogeren Ud 1, læg, undertiden vorder misbrugt, ved det at en uvederhæftig Skyldner ofte i en klar Gields Sag deraf tager Anledning til at paaføre sin Creditor ufornøden, Vidtløftighed og Bekostning, som han siden ikke kan vente nogen Erstatning for; Saa vil Hs. Majestæt, 1, for saadan Misbrug at forekomme, Allernaadigst have anordnet og befalet, saa og hermed anordner og befaler, at det, som i Forordningen af 6te Decembr. 1743. dens 11te Articul er fastsat i Henseende til idømte Bøder, skal herefter strekke sig til ethvert andet Krav, saaledes at, naar nogen Debitor af Adel eller lige med Adelen privilegered udi Hs. Majestæts Riger Danmark og Norge maatte, efterat Rams Dom ved Hiemtinget i en Gields Sag er gaaet over ham, siden, ved Dommens forehavende Execution, henskyder sig til Lovens Beneficium udi foranførste Artikler, skal han, om han ellers vil nyde got af samme, enten nøiagtig bevise sin Formue til at kunde udreede det idømte, eller, i Mangel deraf, stille sin Contrapart antagelig Caution, saavel for det allerede idømte, som de videre foraarsagende Omkostninger, da i vidrig Fald Under=Rets Domme i deslige Gields Sager af vedkommende Foged, uden videre Indstevning for Lands= eller Laug Tinget, naar Debitor selv ikke vil paaanke den, maae exeqveres. &c.
Jyske Efterretninger, 1778-02-13
Efter Beretning ere i Søndags 8 Dage 2de Bøndervogne, tiørte under, dande vilde kiøre fra Løgstøer over Sundet til Agersborg; paa den ene Vogn var en Mand og en frugtsommelig Kone, og paa den anden 2 Mænd, som alle i saa Minutter under Jsen ynkelig komme af Dage; Konen skal nogle Dage derefter være funden.
Jyske Efterretninger, 1778-02-13
Den 3 Febr. som var det ældgamle Skipper=Liiglaugs General=Forsamlingsdag, blev efter Touren udvalgt til Oldermand, Chirurgus Sr. Carl Frederich Reuter; men som han ikke havde Leilighed til, formedelst fine daglige Forretninger, at kunne op agte Laugets Vedtægter, saa overdrog han Oldermandskabet til Sr. Christopher Wille, der nu i hans Sted modtog samme. Til Hielp for Trængende og Fattige i, og uden Lauget bleve uddeelt af begge Laderne 18 Rdlr. 4 Mk. 8 s. Til Hielpe=Cassen. Rdlr. Mk.s.
Jyske Efterretninger, 1778-02-13
Den 12. hujus befandtes ved Cassens Aabning i Papiir med Hosskrift: Givet i JesuNavn til 6 Fattige. Nok i Papiir skrevet: OJEsuhielp, at det maatte gaae efter mit Forlangende &c. = = 8 Desuden i løse Penge. For samme takkes paa de Fattiges Vegne skyldigst.
Jyske Efterretninger, 1778-02-13
Bekiendtgiørelse. Fra Pressen er her udkommet: Forsøg til en Ode omIndsøds=Retten, ved S. Møller, residerende Capellan i Hiøring, paa Skrivpapiir. Samme kan hos Hr. Wandall faaes til Kiøbs for 8 s. Ja det er kommet mig for Øren, at nogle mine livenner, formeentlig af Misundelse, og for at spilde mig mit Ophold, skal have udspredt det Rygte, at jeg havde frasagt mig mit Farverie siden min sal. Mands Død, saa bekiendtgiøres herved at samme aldeles er falskt, og ei medfører Sandhed, da alle og enhver, som behager at forunde mig deres Tøi og Garn at farve, fremdeles, ligesom hidindtil, kan vente paa det allerbeste at blive behandlet, i Særdeleshed da jeg er bleven forsynet med en god og habil Farversvend, og tillige faaet en god Mands Assisten, ce til mit Farveries Fortsættelse i Skolegaden; til den Ende vil jeg i det Fald hos alle Vedkommende paa det beste have mig recommenderet. Aalborg den 12 Febr. 1778. Johanne Bastrup, sal. Haaslunds.
Jyske Efterretninger, 1778-02-13
en lille Spansk Tævehund med brunne Pletter er sin EierE frakommen. Finderen vilde levere samme her i Bogtrykkeriet, imod en Douceur for Umagen.
Jyske Efterretninger, 1778-02-13
Paa Overgaard hos Etatsraad Arenstorff kan faaes til Kiøbs et par smukke sorte ramskoppede Hopper, 5 Aar gamle og 10 Qvarteer, to Tomme høie, sunde og friske, et mig som Organist ved Borglum Kirke tillagde Sted, Frøkler i Børglum Sogn, er jeg findet til 1. Maji at overlade til Forpagtning, eller i Fæste, enten paa min Livstid eller visse Aar i samme, hvorfor Liebhabere dertil herved inviteres med mig om samme snarest mueligt at accordere, da ganske billige Vilkaar kan ventes. Stedet staaer for Hartkorn 2 Tdr. 4 Skpr. 3 Fdkr., har god Engs Biering, og Jorden i god Brug, Jndhuuset er og vel indrettet til beqvem Beboelse. Fra tier den 27. Januar. 1778. Dagnes. J eneste for en god Møllesvend, som har Lyst at tiene derfor & paa en Veirmølle, kan anvises her fra Bogtrykkeriet.
Jyske Efterretninger, 1778-02-13
Efterat Sr. Jens Laursen Kok, Fæster af en halv H. H. S. Toftegaard i Jetsmark Sogn under Aalborg Stift paa Stamhuuset Birchelse Gods, var afvigte 3 Decembr. ved Døden afgaaen, blev strax Forsegling sammesteds foretaget ligesom og til 30te Dagen den 2 hujus udi Stervboet er holden lovlig Registering og Vurdering med videre; men da den Afdøde ingen Livsarvinger har sig efter adt; og hans Sødskende, som nærmeste Arvinger, ere, efter Enkens Angivende, sol gende: En Broder, Niels Laursen, boende i Aastrup Sogn i Hesselholt, en dito Laurs Laursen, boende i Schielhuusene i samme Sogn, en Søster, Jnger Laursbotter, gift med Søren Syndergaard i Schiørping, en dito Jnger Laursdotter, værende hos forbemældte sin Søster: en dito Kirsten Laursdatter, tienende Kield i Holthuusene, alt under Budderupholms Gods, en dito Søster Kirstine Laursdatter, gift med Niels Andersen i Tvorup i Lyngbye Sogn paa Randrup Gods, og en dito Anna Laursdotter, som har tient den Afdøde, og endnu er i Toftegaard, samt endelig en Broder, navnlig Peder Laursen, som foren Deel Aar siden skal være reist af Holland paa sin Profession som Smeddesvend, uden at have bort siden, om han lever, eller hvor sig opholder; af hvilke fraværende Arvinger, Cendskiønt det paa Budderupholms og Randrup Godser sig opholdende vare om Dødsfaldet bekiendtgjorte) ingen til 30te Dagen indfandt sig, saa er des Aarsage, som og, at der ventelig ere Debi= og Creditorer til Stervboet nanmældte, ja af det sidste Slags befrygte, lig flere, end Omstændighederne kan taale, Skiftet udsat til videre Bekiendtgiørelse; thi blive efter nu brugelige Maade, og da Stervboet ei formaaer andet Proclama, herved 3 Gange i Rad indkaldede til 6te og 12te Uges Dagen fra Dato den 26. Febr. og H. April førstkommende samtlige den Afdødes Arvinger at mode eller møde lade udi Stervboet i Toftegaard, hvor Skiftet til disse Tider foretages, for deres formeentlige Ret at legitimere og observere, til samme Tider og Sted Debi= og Creditorer sig og ville indfinde, de første at betale deres Gield, og de sidste deres formeentlige Tilkrav anmælde og gotgiøre paa lovbefalet Maade, da enhver efter Omstændighederne og Stervboets Tilstand retmæssig skal vorde behandlet. Birchelse den 15. Januar. 1778. Jee, som maatte have noget videre, end allerede skeet er, at erindre eller anmælde ved og under Skifteforretningen ef er forrige Birkedommer og Skriver, Otho Lindam, der boede i 4 og døde i Wrendsted Sogn og Bye, blive herved indkaldede at møde i Hiøring Tingstue Fredagen den 6. Martii førstkommende Kl. 10 Formiddag, i sær formanes Stervboets Debitorer, af hvilke ingen, uagtet lovlig udstedt og publiceret Proclama, indtil denne Tid haver mældet sig, at lade sig ved bemældte endelig og sidste berammede Skiftesamling indfinde, for at vedkien1de sig deres Gield, og at betale samme. Hiøring den 27. Jan. Paa den høie Skifteforvalters Vegne, som committeret. O. Worm.