JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1824-06-14
Det Brasilianske Laan er overtaget af Hr. Vilson og Andre til Beløb af 1 Million P. St. Der er allerede truffet Anstalter til at afsende Pengene fra Banken.
Berlingske Tidende, 1824-06-14
Paris, den 2den Junii. Ved en Forestilling af Skuespillet Trocadero paa Cirque olymp que traadte tvende eenarmede Jnvalider sammen, for at hjelpes ad med at klappe.
Berlingske Tidende, 1824-06-14
Ved Pairernes Møde den 26de f. M. erklærede Finantzministeren, at Hensigten var, at give sex Uger Tid til Valget imellem Remboursement eller Forvandling, ligesom der fandt Sted den sidste Gang i England. Ved det foregaaende Møde havde han anmeldt, at Skatterne i de fire første Maaneder af dette Aar udgjorde 12 Millioner mere end i de samme Maaneder i Aaret 1823, og 7 Millioner mere end i de dertil svarende i 1822, som dog hidtil i saa Henseende har været det meest indbringende. Flere til den nye Finantzlov i Pairernes Kammer foreslaaede Amendementer gaae ud paa, at Remboursementet kun skal begyndes partielt, ved forskjellige Laan til 3 ½ og 4 Procent, hvilke skulle bevirkes ved Publicitet og Concurrence.
Berlingske Tidende, 1824-06-14
Det synes som Antallet af de Stemmende i Pairernes Kammer, over det vigtige Spørgsmaal og Rentenedsættelsen, vil blive meget betydeligt. Daglig ankomme flere hidtil fraværende Pairer.
Berlingske Tidende, 1824-06-14
Af de fom første Nummere af det i Mesolongi udkommende Blad, Lovens Ven, seer man, at Nauplion, (Napoli di Romania) er Regjeringens Sæde, at Panos Kolokothron, Generalens ældste Søn, er erklæret for Rebel, og at Gemmes Kolokothron, den samme Anførers yngste Søn, er bleven udleveret af sine egne Soldater.
Berlingske Tidende, 1824-06-14
Den 4de Junii. Man har endnu ikke forvundet det Jndtryk, som Pairskammerets Forsamling igaar har frembragt. Efterat man igaar og Forgaars havde stemt over og forkastet flere af enkelte Medlemmer foreslaaede Forandringer, skulde Afstemningen over den første 5 af selve Lov=Udkastet og Rentereductionen gaae for sig. Men førend denne begyndte, tog Finantzministeren endnu engang Ordet, og viste efter en meget grundig og klar Fremstilling af Jndvendinger ne imod Rentereductions=Planen og disses Besvarelse, hvad Regjeringen havde til Hensigt at gjøre til Fordeel for de smaa Rentenerere under 1000 Franker, hvis Jnteresse syntes at være en Hovedgrund til Modstanden imod Planen. Den vilde nemlig, uden at tilstæde en Undtagelse ved Loven, senere oprette et Establissement, hvor de til den nævnte Classe henhørende Rente-Eiere kunde anbringe deres Penge imod en tilstrækkelig Rente. Dertil anbefalede sig Consignations=Cassen, og Bankørerne vilde vistnok gjøre Affald paa den Provision, som de ellers drog af saadanne Forretninger. Paa denne Maade kunde de smaa Rentenerere uformindsket nyde deres Renter indtil den 1ste Januar 1826, og fik Middel til, uden mindste Tab, rolig at oppebie den Tid, da det Establissement, hvori de saaledes kunde anbringe deres Fond, blev oprettet. Herpaa fulgte Afstemningen over den 1ste og fornemste C. af Lov Udkastet, der blev forkastet af 120 Stemmer imod 105. De andre af den første fuldkommen afhængige Artikler faldt saaledes egentlig af sig selv, og ved den efter Sædvane fuldbyrdede Afsicinning over det hele Udkast vare 128 Stemmer derimod og 94 derfor. Man er yderste spendt paa de videre Følger af denne i mange Henseender hvis vigtige Begivenhed.
Berlingske Tidende, 1824-06-14
Den 5te Junii. Moniteuren siger i Dag, at den maa afvig fra sin sædvanlige Hurtighed ved Meddelelsen af Pairs=Kammerets 12 Portocoller, med Hensyn til den, hvori Rentens Nedsærelse ved Stemmefleerheden blev forkastet, da Protocollen endnu ikke er kommen ud.
Berlingske Tidende, 1824-06-14
Jfølge Breve fra Smyrna af 26de Marts ere to, fra Constantir nopel til Alexandrien bestemte Østerrigske Brigger, der formedelst . Storm vare løbne ind til Pathuus, blevne viserede der af Græske Corsarer, og 7 Tyrkiske Passagerer, der vare ombord paa den en, e tagne til Fanger. En Græsk Skampavia tog ogsaa ser af det andet e Skib, men disse løskjøbte sig med 250 Tyrtiske Pastre. Flere Græske Krigskibe, der løbe ind sammesteds, anmeldte for de Østervigske Capitainer at de ikke anerkjendte den med Tyrkerne angaaende Seiladsen afsluttede Forening, og toge Tyrkerne med alle deres og Effecter fra Borde. Briggerne kom til Smyrna, fortalte det der og Passerede og seilede derpaa videre.
Berlingske Tidende, 1824-06-14
De liberale Blade giøre paafaldende bemærkninger over den mærkværdige Modsigelse, at Statspapirerne falde, efterat det er bleven afgjort, at de skulle beholde deres fulde Renteværdie, istedes for, at de forhen steg. Men da havde de fleste ogsaa kjøbt alene for gjen at sælge med Fordeel. J Dag har man dog igjen bemærket nogen Stigen.
Berlingske Tidende, 1824-06-14
Madrid, den 24de Mai. Alle fremmede Ministre, med Undtagelse af den Engelske, have lykønsket Kongen i Anledning af det nu udkomne Amnestie=Decret. Jgaar er der forefaldet slemme Uordener ved Bagerierne paa Grund af Brødmangelen. Flere Brød=Udsalgsteder ere plyndrede, og nogle Bagere meget forslaaede. En Fanega Hvede der for 20 Dage siden ikkuns gjaldt 20 Realer, er i Dag steget til 63. Der er nu opstilt Piquet=Vagter for Bagerierne, og Kjøberne maae ikke staae i dobbelte Rækker :
Berlingske Tidende, 1824-06-14
Magistraten har udstædt en Proclamation, for paa alle mulige Maader at berolige Jndvaanerne. Den erklærer deri, at dens Aarvaagenhed er uafbrudt, og at den har taget de fornødne Forholdsregler for at gjøre Ende paa den dyre Tid, der kun er fremkunstleved Misbrug af Aarsager, som ere Enhver bekjendte. Enhver, den til Trods for denne Opfordring paa ny vil forstyrre Roligheden, skal straffes efter Lovenes hele Strenghed.
Berlingske Tidende, 1824-06-14
Her gaaer det Rygte, at den royalistiske General Capape har opvakt Uroligheder i Neder=Arragonien; det er i det mindste vist at Gen. Espagne, paa erholdt befaling, i Forgaars er afreist til Saragossa i største Hast. Der er ogsaa afsendt Franske Tropper til Alicante og Valencia.
Berlingske Tidende, 1824-06-14
Alle Portugisere i Madrid skulle indfinde sig hos den Kongl. Gesandt, og de i de andre Stæder i Spanien hos Consulerne, under Straf af at komme under Politiets Opsigt som mistænkelige.
Berlingske Tidende, 1824-06-14
Bordeaux, den 29de Mai. Bladet Indicateur indeholder nogle nærmere Omstændigheder ved Begivenhederne i Lissabon. Det hedder nemlig: at Jnfanten den 29de April om Aftenen Kl. 10 skal være gaaet ud af Paladset Bemposta for at være nærværende ved at dæmpe en Jldebrand i St. Benediktgaden. Denne Brand synes at være paasat; thi den vare de neppe et Qvarteer; men ved Midnatstid gjennemstreifede Prindsen alle Kasernerne, og udbredte der, at man havde villet ombringe Kongen, Dronningen og ham selv; derpaa befalede han Tropperne at forsamle sig Kl. 3 om Morgenen paa Rocio, for at gjøre Ende paa Frimurerne. Da han blev kaldt til det faderlige Palads, lod det, som han angrede sin Ubesindighed; og han lovede, ikke meere at bekymre sig om Regjeringen, men da han atter blev ophidset af sine Raadgivere, brød han sit Ord, og hans Forhold blev som det havde været, Lissabons Tilstand var skrækkelig; thi to Regimenter og en Bataillor, vare blevne Prindsen troe, og man ventede ikke mindre, end at see en Borgerkrig udbryde, men, takket være Viisdommen og Maade, holdenheden i Kongens Raad, alt gik af uden Blodsudgydelse. Det lykkedes Kongen at forlade Hovedstaden paa følgende Maade. Den 9de om Morgenen yttrede Hs. Majestæt Lyst til at spise i sit paa hiin Side af Floden beliggende Palads Caxias, og lod ogsaa sin Søn, der var paa den anden Side af Floden, indbyde dertil. Da Kongen havde indskibet sig i Belem, ønskede han at see det Engelske Linieskib, Windsor=Castle, der laae paa Rheden; men neppe var han kommet ombord paa samme, førend han lod udfærdige befaling til at arrestere Jnfanten, hvilket ogsaa strax blev fuldbyrdet. Det egentlige Hoved for denne Revolution var Dronningen; Prindsen handlede kuns under hendes Veiledning, og hans høire Haand ved Udførelsen, var Marq. af Abrantes's Søn.
Berlingske Tidende, 1824-06-14
Marseille, den 26de Mai. Man har i Handelsbreve faaet følgende Efterretning fra Grækenland hertil:
Berlingske Tidende, 1824-06-14
Breve Napoli di Romania af 15de April melde at der er afsendt Forstærkninger til Candia. De Peloponnesiske Tropper, forenede med Øens egne, udgjøre tilsammen 15000 Mand, have slaaet Tyrkerne paa alle Puncter og nødt dem til at trække sig tilbage i Fæstningerne med betydeligt Tab.
Berlingske Tidende, 1824-06-14
Jpsarioterne, der blokere Charistos paa Øen Negropont, have ligeledes tilfægtet sig en afgjørende Fordeel. De havde lagt sig Baghold i Nærheden af Hovedfæstningen; Beien fra Charistos, der forsøgte et Udfald da han ansaae Fjenden for svag til at kunne gjøre ham Modstand, blev angreben af Grækerne med saastor Heftighed, at Tyrkernes Nederlag var fuldkommen. Den største Deel af disse og selve Beien ere gjorte til Fanger og bragt te til Jpsara. Man troer at Beien, der besidder en umaadelig Formue, ikke vil kunne løskjøbe sig uden med uhyre Løsepenge, Tilfælde af at man maatte beqvemme sig til igjen at give ham Frihed. Kolokothron og begge hans Sønner have underkastet sig Regjeringen. Den bedste Enighed hersker for Øieblikket i Grækenland, og Alt forberedes til at modtage Fienden med største Kraft. Man haar ber, at dette Aars Felttog vil blive lykkeligt ; det vil blive det sidste, Grækerne have besluttet, enten at seire eller døe.
Berlingske Tidende, 1824-06-14
Neapel, den 18de Mai. Om det nye ved Roschild afsluttede Laan taler man aldeles intet paa vor Børs, hvorved det Rygte, at disse Penge vare bestemte til Afdrag paa vor Gjeld til Østerrig, og dette Land dermed skulde tilfredsstille Englands Fordringer, vinder i Troværdighed. Vor Vexelcours staaer paa en hidtil useet Høide, der medfører Udførselen af rede Penge i betydelig Mængde. De Spanske Dalere, hvormed Hr. Rothschild saa rigelig havde forsynet os, ere ganske forsvundne fra vort Pengemarked, og fornemlig gangne til Rom og Marseille, og man begynder nu endog at betale Agio paa vore egne Piastre. Der kommer kuns lidet ind for Producter som udføres, og nu nærmer sig Betalingen af de halvaarlige Renter af vor Statsgield, der for det meste gaaer til Udlandet. Postlippo Veien, der med megen Konst er begyndt af de Franske over Ryggen af denne skjønne Høi, og som er fuldført indtil den Deel, hvor den føres ned imod Puzzuol fuldendes nu af de Østerrigske Tropper efter den allerede lagte Plan. De stødte nylig paa et Gravsted med flere Glasskar og tre Skeletter, der endnu holdt de Mynter i Munden, som man havde lagt dem deri. Silke=Høsten er forhaanden, og lover meget Godt. At den kommer saa sildig, maa man tilskrive det daarlige Veir, der først for tre Uger siden er bleven noget bedre, men dog endnu daglig afvexle imellem usædvanlig Lummerhede og sand Efteraarskulde. Den hele Vegetation er usædvanlig meget tilbage, og den hurtige Afvexling har ogsaa yttret en skadelig Indflydelse paa Sundhedstilstanden.
Berlingske Tidende, 1824-06-14
Wien, den 2den Mai. Prindsen og Prindsessen af Salerno tilligemed deres Fyrstelige Datter afreiste i Forgaars herfra til Neapel.
Berlingske Tidende, 1824-06-14
Cairo, den 30te Marts. Regib Effendi, Storherrens Gesandt, har ikke længe kunnet nyde Godt af de for ham beredte Fester, thi paa Grund af den nylig udbrudte Pest har Vicekongen trukket sig tilbage til sit Landsted i Khubra, hvor han omhyggelig holder sig indesluttet med sin Gjæst Bucharest, den 16de Mai.
Berlingske Tidende, 1824-06-14
J Omegnen af Jbrail har Pesten gjort større Fremskridt, saa at alt her er i Bekymring, især da de herværende Tyrkiske Tropper ganske forsømme de Forsigtighedsregler, der anvendes i andre Lande Uagtet der i de sidste fire Uger bestemtere end nogensinde forhen er forsikret, at disse Tropper snart skulde drage bort, saa seer man dog indtil i Dag endnu ingen Anstalter, der lade formode en nær forestaaende Afmarsch. De holde imidlertid den bedste Mandstugt. Bojaren Villara er endelig, efter at have udstaaet meget, indtruffet hertil.
Berlingske Tidende, 1824-06-14
Fra Constantinopel passerede nylig en Fransk Courer her igjennem til Paris.
Berlingske Tidende, 1824-06-14
Constantinopel den 17de Mai. Omendskjøndt der under Festen Ramasans er Stilstand i de sædvanlige Forretninger og Underhandlinger, saa har dog Porten i det første Uge af Mai afsendt flere Courerer til Bucharest og Jassi, med Depescher sigtende til den nær forestaaende Afmarsch af de i Fyrsten dommerne ved Donau endnu tilbageblevne Tyrkiske Tropper. Antalle af disse Tropper beløb sig i begge Fyrstendommerne tilsammen i den sidste Tid omtrent til 3000 Mand, Fredsgarnisonerne iberegnet.
Berlingske Tidende, 1824-06-14
Capudan=Pascha er den 1ste Mai løbet ud med den samlede Flaade fra Hellespont i Archipelagus. Man veed endnu intet tilforladelige om Flaadens nærmere Bestemmelse. Mange formode, at Storad, miralen har den befaling, at angribe en eller anden af de insurgerede Øer, navnlig Plara eller Samos. Men da disse Øer, ligesom Hydra og Spezza, befinde sig i en frygtelig Forsvarsstand, og paa alle Sider ere omgivne af Batterier og bevæbnede Fartøier, og Foretagendet derfor vilde være meget voveligt, saa er det meere sandsynligt, at Capudan=Pascha med det allerførste vil vende sig til Regropont og forsyne denne vigtige Øes Fæstninger, der siden forrige Høst vedvaren, de ere truede af Jnsurgenterne, med Mandskab og Levnedsmidler.
Berlingske Tidende, 1824-06-14
Consulatberetninger fra Alexandrien af 7de April forsikre, at den ved Jldebranden i Cairo anrettede Ødelæggelse ikke har været faa almindelig som man i Begyndelsen havde skildret den, og hverken dette Ulykkes=Tilfælde eller den der herskende ødelæggende Pest vilde kunne hindre Paschaen i at udføre de af ham til Portens Understøttelse fattede Planer. Samme Beretninger melde fra Over=Egypten, at en Arabisk Sværmer, der udgiver sig for at være en for tusinde Aar siden afdød Propher, El Mokodils, Forbud eller Vezier, pludselig har viist sig i Kossele med en anseelig Skare fanatiske Tilhængere, og bemægtiget sig Staden Kennah ved Nilen. Paschaen havde fra Sjont ladet Tropper marschere imod ham, og smigrede sig med, snart at faae fat paa ham. Uagtet hine Beretninger yttre sig frimodig nok om Mehmed=Ali=Pascha, tie de dog ganske med Hensyn til en Efterretning, der har udbredt sig, ifølge hvilken Mamelukken Jbrahim Bei den 25de Marz skulde have overrumplet Citadellet Cairo.
Berlingske Tidende, 1824-06-14
Christiania den 28de Mai. Ved Stortingets Møde den 23de dennes indkom fra Forfatnings commissionen dens Betænkning over tretten af Regjeringen gjorte Forslag om Forandringer i Grundloven. Commissionsforslaget gik ud paa, at de ikke skulde antages og dette blev ogsaa endnu samme Dag Resultatet af Storthingets Overveielse, da samtlige Forslag, eenstemmig bleve forkastede, hvorefter man besluttede en ærbødig Skrivelse til Hs. Majestæt, i hvilken man vilde fremstille de Grunde. som havde formaaet Storthinget til at modsætte sig Regjeringens Ønske.
Berlingske Tidende, 1824-06-14
Blandede Efterretninger. Det Pariser Jnstitut for Længdegrads=Opmaalingen vil i Aar fort anstalte en saadan Opmaaling fra Observatoriet i Paris til det i Bogenhausen i München. Derfra mod Østen har den Østerrigske General Qvarteermester-Stab allerede fuldendt en lignende. Denne Opmaaling iværksættes ved Blinkfyr det vil sige: ved at af blusse nogle Lod Krudt) om Natten paa høie Puncter. Denne Afblusning iagttages i Kikkerter, efterat der først er givet Tegn ved en i større Jld.
Berlingske Tidende, 1824-06-14
En Mand i Staden Winchester (i Engelland, ved Navn Forder, døde nylig af en fielden Sygdom. Denne Mand nød en fuldkommen Sundhed, indtil han en Dag beklagede sig over en ubetydelig Smerte i Tungen. Nogen Tid efter følte han, at Tungen begyndte at hovne, og denne Hævelse tiltog saaledes, at den Ulykkelige i sin fulde Livskraft blev qvalt deraf, uden at Lægerne eller Chirurgerne kunde redde ham. Fra Smertens første Øieblik og indtil han døde forgik 20 Timer.
Berlingske Tidende, 1824-06-14
Ved en Auction den 15de Mai over Merinosfaar af det Kgl. Schæferie i Perpignan, vare Priserne meget lave hvilket man til skriver Tørken, Fodermanglen og den daarlige Udsigt til Høsten.
Berlingske Tidende, 1824-06-14
Indenlandske Efterretninger. Wonsild, den 8de Junii. Den 5te Juni 1824 bliver for Won sild Menighed en uforglemmelig Dag. Hs. Majestæt Kongen havde allerede før sin Afreise fra Residentsen allernaadigst besluttet, paa sin Reise igjennem Hertugdømmet at lægge Grundstenen til Alteret i Wonsild nye Kirke. Ved sin Ankomst til Haderslev approberede han allernaadigst de af Vedkommende til den Ende foreløbig tagne Bestemmelser, og lagde det nye store Beviis paa sin Kongl. Huld og Naade, til at Kirken maatte bære Hans Navn og kaldes: Frederits Kirke.
Berlingske Tidende, 1824-06-14
Fra den tidlige Morgenstund af vrimlede alle den store Byes Garder af Fremmede. En utallig Mængde af Hs. Majestæts troe Undersaatter fra de nærmeste Kjøbstæder og Landsbyer vare ankomne hertil, for at nyde den Lykke at see og hilse Hs. Majestæt, vor elskte Konge. Omtrent Kl. 3 om Eftermiddagen skeete Hans Ankomst. Ved Indgangen til Byen stode Menighedens unge Karle opstillede i 2 Rader med Buer imellem sig af friske unge Træer eller Grene, og modtoge Kongen med et hjerteligt Fryderaad, hvormed Klokken, som nyelig var ophængt i Taarnet, gav glædelig Samklang. Provstiets og Lehnets Geistlige og flere af Omegnens Præster, 24 i Tallet, saa- og Herredets civile Embedsmænd kom Kongen imøde i Æreporten, som var bygget ved Kirkegaarden, og paa hvis Tinde det danske Flag vaiede, og fulgte under Overhofmarskallens og Amtmandens Anførsel Hs. Majestæt i Procession igjennem en Række af Sognets Piger, der strøede Blomster for Kongen fra Æreporten af indtil Kirkens Vestibule.
Berlingske Tidende, 1824-06-14
Ved Kongens Indtrædelse i Kirken, der var udstykket med Guirlander og Fesions, istemtes fra Kirkens Chor af 20 af Byens bedste syngende Børn, samt blæsende Jnstrumenter, et Vers, som passede til Høitideligheden. Hs. Majestæt behagede at tage Sæde i en foran Alterets Sted for ham hensat Stoel, og Suiten samt Geistligheden og de øvrige Embedsmænd opstillede sig i dertil indrettede Rum paa Kongens høire og venstre Side. J Baggrunden, paa begge Sider af Alterets Sted, vare Smaaborde hensatte med Utenstlierne, nemlig : en Sølvplade og en Medaille, som skulde nedlægges under Alteret, samt Kalktruget, som var af Sølv og indvendig forgyldt, og Muurskeen, der ogsaa var af Sølv. Herved stode de Mænd den skulde assistere Kongen ved at lægge Grundstenen. Da Verset var af sjunget fremtraadte Stedets Præst, og holdt en Tale til Kongen og Menigheden i Anledning af det, som skulde skee. Saasnart Talen var endt, præsenterede Amtmanden Hs. Majestæt Pladen og Medaillen paa en Fløiels Pude, og nu nedtraadte Kongen i Fordybningen til Alterets Grund, og nedmurede disse Mindetegn om Kirkens Opbyggelse samt Alterets Grundsteen, som lagdes over dem. Efter denne Kongl. Act, hvorved den constituerede Bygnings=Jnspecteur og begge Bygmesterne vare Handlangere, fremstod Provsten og holdt en Slutnings=Bøn, og derefter blev igjen fra Choret, under Jnstrumenternes Ledsagelse, afsjungen et Vers, hvis Jndhold var Bøn for Kongen.
Berlingske Tidende, 1824-06-14
Hs. Majestæt Kongen behagede allernaadigst at modtage de Redskaber, der vare brugte ved Grundsteenslægningen som en Foræring af Bygmesterne til Erindring om denne Dag. Da Alt saaledes var til Ende i Kirken vendte Hs. Majestæt sig med den Ham saa egne hulde Nedladelse til Stedets Præst med Velsignelses=Ønsker, der gjorde et Jndtryk paa Hjerterne, som intet skal formaae at udslette.
Berlingske Tidende, 1824-06-14
Under Klokkens Glædeslyd vandrede Hs. Majestæt nu tilbage til sin Vogn igjennem Pigernes Rækker, som atter stroede deres Blomster paa Hans Vei, og idet han venlig hilsende forlod os, gienlød atter, imedens Han kjørte igjennem de unge Karles Række, et frydeligt: Kongen leve, og et 3 Gange gientaget: Hurra. Vore Hjerter følge den elskte Landsfader paa hans hele Færd, og skulle indtil de briste i Døden ikke ophøre at elske og velsigne ham. Aarhuus, den 11te Junii. Jgaar og i Formiddags har det behaget Hs. Majestæt personlig at kommandere Sine herværende, Tropper. Imorgen begynde de egentlige Maneuvres. Hver Dag viser Hs. Majestæt sine Undersaatter den Naade at give Andients, og fra alle Nørrejyllands Stifter komme saavel Embedsmænd som Privatpersoner, deels for at ansøge, deels for at bevidne den elskede Monark deres Hengivenhed. J Onsdags gav Hs. Høihed Prinds Frederik Ferdinand en glimrende Diner, der bivaanedes af de herværende fyrstelige samt Generalspersoner, Herrerne af Kongens Følge, Hs. Høiheds eget Regiments Officerer, Stiftets og Byens Øvrighed samt adskillige Honoratiores. Prindsen behagede efter Taffelet at bivaane det Kongl. Skuespillerselskabs Fremstilling af Sørgespillet: Axel og Valborg. Jaftes saaes saavel Høistsamme som D. D. Hertugen og Prindsen af Augustenborg i Skuespilhuset. Kiøbenhavn, den 14de Juni 1823. Samtlige de ifølge Nationalbankens Bekjendtgjørelse af 4de Febr. 1820 udstædte Obligationer, daterede 31te Mai samme Aar, lydende paa rede Sølv eller Hamburger Bane og værende 8 v. Ct. aarlig Rente, opsiges herved til Udbetaling i 11te December Termin indeværende Aar, forsaavidt Eierne af disse Obligationer ikke maatte foretrække at lade sammes paalydende Summer blive indestaaende i Banken mod 4 p. C. aarlig Rente, fra den 11te December d. A. at regne: men iøvrigt paa de Vilkaar, som ere bestemte ved det Laan hvorfor Obligationerne ere udstædte. De Eiere af ovennævnte Obligationer, der ikke ville have sammes Beløb udbetalt efter denne Opsigelse, maae inden den 15de August næstkommende gjøre Anmeldelse herom til Nationalbanken, enten skrivtligen, eller ved Jndlevering af Obligationerne til Paategning om at de fra den 11te December d. A. blive at forrente med 4 p. C., da de som ikke inden den 15de August næstkommende enten have indgivet saadan skrivtlig Anmeldelse, eller have ladet Obligationerne forsyne med den her nævnte Paategning, ansees at ville have Beløbet udbetalt i 11te December Termin dette Aar, fra hvilken Tid altsaa Renten af de dem tilhørende Obligationer ophører. Nationalbanken i Kjøbenhavn, den 5te Juni 1821.
Berlingske Tidende, 1824-06-14
Huus-Auctioner. Den 11te Juni blev Huset No. 221 i store Kongensgade ved 3die Auction solgt for 4240 Rbd. Sølv Skibsbyggerværftet i Strandgaden No. 22 ved 4de Auction for 17025 Rbd. Sølv.
Berlingske Tidende, 1824-06-14
Barom. Therm. Vinden. 6 Junii. 28, 2, 7, 16, 4 Varme. . 233, o, 4, i 15, 1 - V. N. V. S. B. . S. V. 1 1 - 28, o. 5, 1 11, i - Fredagen den 11te Juni om Aftenen Kl. 10, behagede det alvise Forsyn, a) ved en hastig Død, at bortkalde til et bedre Liv, minneste elskede og retskafne Broder, Kammerraa., Brikasserer og anden Stempelpapirs=Forvalter, Jacob Baden, i sit Alders 32de Aar, hvilket herved sørgeligst bekjendtgjøres, for Familie og Venner. Kjøbenhavn, den 13de Juni 1824. T. v. Baden, Ritmester, Kiøber &c. Jen 4de Juni 1824, døde min elskede Mand, Jssenkræmmer Jens Smidt Ti sit 33 Aar, efter 2 Aars Svagelighed og 3 Ugers Sygeleie. Jkke blot jeg og 4 smaae Børn, men Alle, som kiendte den ædle Afdøde, sørge ved hans Grav og velsigne hans Minde. Kjøbenhavn, den 14de Juni 1824. m. C. Smidt, fød Smane. et har været Guds Villie at bortkalde min gode og inderlig elskede Mand, Christopher Helverschow, Kirkesanger i Glumsøe, fra mig og vor spæde Søn, efter 1 1/2 Aars lykkeligt Ægteskab, den 11te Juni, efter 17 Dages Nervefeber. Dette bekjendtgjøres for fraværende Slægt og Venner af hans sørgende Enke. Tine Helverschow. fød Koefoed.