Viborger Samler, 1820-08-05
Udenlandske Efterretninger. Neapel, 7de og 10de Juli. Over vor Revolution og dens Aarsag ere Meningerne deelte. I Calabrien og Apulien mærkedes længe Utilfredshed og Gjæring blant Folket. Grundskattens Forhøielse tjente de Misfornøiede til Paaskud. Jnsurgenterne forstærkede sig; Gjæringen nærmede sig Hovedstaden. Kongen udsendte en Troppekorps, men Cavalleriregimentet Bourbon gik over til Jnsurgenterne; flere gjorde det Samme, Nu fik Armeen overalt Ordre til at trække sammen, Garden iberegnet; Borgerne besatte Vagterne her Tropperne marscherede med tilsyneladende Beredvillighed; men hvor undredes man ikke, da man hørte, at hele Armeen, Natten til den 5te Juli, havde erklæret sig for Jnsurgenterne, og Kongens Regimenhavde gjort Begyndelsen. Samme Nat blev holdt et stort Statsraad ombord paa et Orlogskib, som den hele Kongel. Familie bivaanede. Ministren, General Nugent og Medici (begge ilde liidt i Publikum, skal have raadet Kongen, med sin Familie at seile til det adriatiske Hav, samle en Hær og komme tilbage, for med Magt at dæmpe Revolutionen. Man stolede især paa Kastellet St. Elmo der kan beskyde Neapel; men pludselig kom den Tidende, at Kastellets Kommandant, en Gubbe paa 86 Aar, erklærede, at han, ifald Kongen drog bort strax ville tage Jnsurgenternes Parti. Kronprindsessen, skal og have vægret sig ved at forlade Hovedstaden, Efterat Omstændighederne vare overveiede, besluttede Kongen om Natten den 6te at føie Folkets Ønske og udstædte Kundgjørelsen derom Kl. 7 om Morgenen. Nu hørtes almindelig Jublen; man befriede dem, som i de sidste Dage vare fængslede for politiske Meninger; 6000 Studenter trak op paa Ferdinandspladsen og bragte Kongen et Vivat. Laza ronerne, disse berygtede pialtede Stoddere og Dagdrivere yttrede endog en stor Glæde uagtet man overalt lagde Mærke til, at de ringere Folkeklasser, teede sig ganske ligegyldig ved det Passerede. Hvesom kjender den store Gade Toledo kan gjøre sig en Slags Forestilling om den Vrimmel denne Nyhed der afstedkom. Ministrene Nugent og Medici siger man, ere flygtede; 2 Skibe, ladte med deres betydeligste Effecter, siger man ere anholdte, da de vilde seile bort. Det ny Ministerium blev den 7de udnævnt, og bestaar af Mænd, der tjente i Kong Murats Tid. De Mænd, som det Dagen før var tiltænkt, fik det ikke, da enten de selv eller Andre forkastede Valget. Grev Zurlo blev endelig Minister for det Indenlandske, og Hr. MacedoniFinantsminister. General Pepe blev Krigsminister og Generalkapitain for hele Armeen. (Han har gjort Kongen og Kronprindsen sin Opvartning, og skal have erklæret, ikke at ville beholde denne Post længere end til Alt var drøftet og roligt.) Kongen havde (som sidst meldtes) den 7de lovet Folket en Forfatning, liig den spanske, om 8 Dage. Militæren og de civile Jnsurgentere syntes det for langsomt, og de forlangte strax Forfatningen, efter Spaniens Mønster antaget - Prindsregenten kundgjorde en saadan i Kongens Navn; men ikke dermed fornøiede, krævede og fik de en anden med Kongens Navn under. Samme Aften droge flere Regimenter i god Orden tilbage til Neapel. Borgerne forenede sig til Ordens Vedligeholdelse. Endeel unge Menneskeer forstyrrede dem, forlangte og fik for endeel Vaaben. Den 9de drog General Pepind med endeel af sin konstitutionelle Armee i Neapel; den bestod af alle Slags, endog væbnede Bøn det; den distleerte forbi Prindsregenten og hans Familie. Hs. Maj. Kongen har i 3 Dage ikke været ude; man siger han har Gigtsmerter. Statsraadet, der skal bestaae af 15 Personer, er der udnævnt 5 til - Roligt er her, og den Kongel. Familie er overalt ganske sikker. Begyndelsen til Revolution skede Natten til den 2den Juli af Kavalleriet i Nola, der begav sig til Flekken Avelling, hvor der ere betydelige Klædefabriker. Besætningen der gjorde dem 2 Dage Modstand -J disse 2 Dage lod Regjeringen adskillige Stæders Besætninger rykke ud imod Jnsurgenterne; men snart gik disse over til Oprørerne, paa General Carascosas Division nær. Kongen saae nu, hvad han havde at haabe, og tog sin Beslutning. Kongens Garde tog ikke Deel i Opstanden; men holdt To lede Gaden og Pladsen foran Kongens Palæ ryddelig. Ellers have Soldaterne næsten opgivet ald Subordination. Mange have solgt deres Vaaben; andre kastede dem bort - Studenterne ville og væbne sig. Nationalgaden har besat de fleste Poster. Om Revolutionen ville slaffe det Ønskede, er tvivlsomt. Røverbander og Streifkorps ville under digtede Navne vist nok for det Første gjøre Freden usikker. Hvad den sicilianske Adel vil er endnu ei bekjendt. Neppe ynder den Forfatningen efter Spansk Mønster. De militære Poster til Landeveienes Sikkerhed ere ophævede og afløste, men ikke gjenerstattede.