JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1831-02-17
Kongen skal efter indkommet Forslag have antaget, at den under 18de October sidstleden af General Clauzel med Bejen af Tunis sluttede Tractat skal ansees som aldeles ugyldig, da 1) General Clauzel ikke har havt tilstrækkelig Fuldmagt, og Tractaten desuden medfører den Uleilighed, at den præjudicerer Spørgsmaalet om Frankrig vil beholde Algier paa en ubestemt Tid. 2, Fordi en saa bestemt og paafaldende Handling kunde berettige de andre Kabinetter til at tænke, at Frankrig i dette Tilfælde vilde unddrage sig den offentlige Rets Sanction. 3) Fordi Tractaten ikke er fordeelagtig for Frankrigs gamle Besiddelser i Afrika, og 4) fordi den Beien derved paalagte Tribut er for ringe. Om det skeete Belgiske Kongevalg vil vorde antaget af Frankrig eller ej, veed man endnu ikke tilvisse, men nogle Pariser-Blade yttre megen Glæde over det, andre derimod det Modsatte. J Conseilet skal det være afgjort, at de fleste Stemmer vare mod Antagelsen. Det skal i London være vedtaget den 1ste Februar, at dersom Kongen af Frankrig forkaster det paa hans Søn skete Valg, da vil heller ingen af de store Magter antage Valget paa Hertugen af Leuchtenberg, ifald dette skulde komme til at finde Sted.
Aalborg Stiftstidende, 1831-02-17
Man er i Paris ingenlunde tilfreds med den Deel Først Tallebrand har havt i de Londonske Conforeniser de Belgiske Anliggender vedkommende, og især lykkes man ilde om at han har underskrevet Protokollerne af 20de og 27de Januar, der vel ogsaa falde temmelig bydende i fremmede Magters særegne Anliggender, hvori vel Magterne kunde mægle Parterne imellem, men ikke foreskrive dem Noget som Lov Det troes derfor overalt i Paris, at fornævnte Diplomatiker vil blive hjemkaldt fra sin Sendelse og faae en General Flahault til Eftermand. - Ved sidstafvigte Conferents skal det være vedtaget, at Belgien skal overtage 16 og Holland beholde 12 Millioner af den fælleds Gjæld (formodentlig Pund Sterling), hvorimod Belgien skulde have Adgang til Seilads paa de Hollandske Kolonier og Deeltagelse i Beløbet af de til Gjældens Dækning solgte Nationalgodser.
Aalborg Stiftstidende, 1831-02-17
Sydamerika. Efter de nyeste Tidender og Privatbreve fra Ri Janeiro hersker sammesteds en særdeles spændt, urolig Tilstand og der er slet ingen Forstaaelse imellem Senatet og Repræsentanternes Kammer. Dette sidstnævnte har forlangt, at begge disse Regeringskammere skulle forene sig til fælleds Sæder i saadanne Tilfælde, hvor de, afsondrede, ikke kunne enes. Senatet erklærede, at det ikke var uvilligt hertil, dog saaledes, at det derved gjorde den Bemærkning, at naar og dersom Forhandangerne angik Krigshæren vilde en saadan Sammentræden af begge Kamrene være aldeles unyttig, da aldrig Senatet vil give sit Minde til Hærens Formindskelse, der er Formaalet for det andet Kammers ivrige ste Ønsker. Herover voxte Tvisten, og begge Kamrene syntes at være saa fortørnede imod hinanden, at Almeenheden befrygtede de ubehageligste Følger. Omsider har dog Senatet maattet give Kjøb og samtykke i den forlangte Sammentræden, men hermed er Kejseren ingenlunde tilfreds, da det synes at være hans Yndlingsplan paa mangehaande Maader at modvirke de Deputeredes Kammer. Dettes Drilleri er da ogsaa gaaet saa vidt, at det i Keiserens Lovforslage stedse, hvor det Ord "Keiserlig forekom, har udstrøget dette og sat national" istedet. - Finantsministeren Markis af Barbacena er afsat paa Grund af Beskyldninger for Misligheder under hans Ophold i Europa, deels som Formynder for den unge Dronning af Portugal, deels og ved hans Frierie for Keiseren, men han fralægger sig disse beskyldninger i Aviserne.
Aalborg Stiftstidende, 1831-02-17
General Bolivar laae efter de sidste Tidender saa farligt sig i Santa Marta, at Jngen mere troede, at han kunde komme op igjen. Den kongelige Britiske Governør paa Jamaica havde med Fregatten Blanche ladet tilbyde ham lægevidenskabelig Hjælp og indbyde til Jamaica for der at nyde bedre Pleie. Man befrygter, at hans dødelige Afgang vil være Løsnet til al som dog fornemmeligen formedelst hans Ærgierrighed, og Herskesyge nu i en Række af Aar har maattet vaande sig under Borgerfeidernes Rædsler.
Aalborg Stiftstidende, 1831-02-17
England.
Aalborg Stiftstidende, 1831-02-17
J Dublin ostillerer Folket imellem begge de hinanden modsatte Yderligheder. Da Markis af Angleser forleden for første Gang efter sin sidste Ankomst til Jreland besøgte Skuespilhuset, var det aldeles fuldt, og han blev med største Enthusiasme hilset, saavel da han kom, som da han bortfjernede sig, men OConnelsTilhængere indblandede ogsaa lydtlarmende Mishagstegn derimellem. Han holdt igjen den 28de Januar sit første Lever (Morgenaudients) i Dublin, hvorved foruden dem, som nøde Privat-Foretræde, 591 Personer forestilledes ham, hvilke i Rang og Formue overgik Alt, hvad man har seet samlet paa eet Sted i Jreland siden høisalig Kong Georg den Fjerde besøgte Landet. - Faa Dage før var Markisen bleven paa Gaden, overøst med Skarn. - Tilligemed OConnell hæftedes ogsaa i Dublin Folkeforførerne Steele, Lawless, Barrett, Redmonds med Flere; men den store Jury har siden kuns sat den Sidstnævnte i Anklagetilstand tilligemed OConnell selv. De Andre fortfare i mangehaande Sammenkomster deres buldrende og ophidsende Taler, dog saare langt fra, at det er med den Virkning, som man befrygtede. J Begyndelsen gik Orde at O'Connel vilde holde sine Forsamlinger omborde paa et Dampskib, som da hver Gang skulde lægge saalangt ud tilsøes, at han og hans Tilhørere kunde være aldeles udenfor Markisens og alle andre Kongelige Øvrigheders Jurisdiction. - O Connells Cautionister ere en Skrædder Maccarthy og en Kjøbmand Fitzpatrick. Allerede den første Dag efterat han var sluppen paa fri Fod holdt han en Forsamling under uhyre Tilløb, hvor han talede yderst hæftigt imod Statholderen og andre Øvrighedsmænd, og lovede Folket med Bestemthed Unionens Ophævelse. Paa Vestkanten af Jreland klager man over sørgelige Udsigter til Hungersnød paa Grund af en mislykket Kartoffelhøst. Kongen har selv erklæret sig til Chef for Huus-Cavalleri-Brigaden, af to Livgarde-Regimenter og et Hest garde-Regiment.
Aalborg Stiftstidende, 1831-02-17
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1831-02-17
Befordringer og Afgang. J sidste Collegial=Tidende var indført, (og derfra overføri denne Avis for igaar, som beskikket residerende Capellan til Frue Kirke i Aalborg: H. F. Jansen, istedetfor H. F. Janson Fogh, hvilket herved rettes.
Aalborg Stiftstidende, 1831-02-17
Blandinger. Hs. Majestæt Kongen har allernaadigst behaget ved allerhøieste Resolution af 26de Januar at bifalde, at Kjøbenhavns Kommune=Afgifter for 1831 opkræves saaledes: a) Den samlede Grundtaxt med 131160 Rbd. Sølv, nemlig: a) til Borgervæbningen 12380 Rbd., b) til Jndkvarteringen 36280 Rbd., c) til Rensvar. tionskassen 26000 Rbd., d) til Lygtevæsenet 13000 Rbd., e) til Vægterkassen (derunder indbefattet hvad Vægterskatten ifølge Reskriptet af 5te Decber. 1800 J 11 har at afgive til Politi=Etaten og til Lønning for Betiente ved Renovationsvæsenet) 43500 Rbd.; 2) Brolægningsskatten for Stadens og dens Jndvaaneres Andeel 30000 Rbd., samt for de Kongelige Kollegier og Havnevæsenets Vedkommende omtrent 9000 Rbdlr.; 3) Vandskatten 80000 Rbd., 4) Næringsskatten 48000 Rbd., alt i Sølv; og 5) at Fattigskatten i Aaret 1831 maa opkræves med Arealskattens oprindelige Beløb 2 1/3 Gange taget.
Aalborg Stiftstidende, 1831-02-17
Det kgl. danske Cancellie har tilkjendegivet Overørrigheden paa Langeland, at den som formeentlig Hjemmel for Aareladninger ved Andre end Lægekyndige paaberaabte Resol. af 23de Juni 1792 ingenlunde hjemler nogen almindelig Berettigelse til paa egen Haand at foretage slige Operationer, og da Aareladning kan medføre skadelige Følger, samt i Særdeleshed er farlig under de Febersygdomme der i de senere Aar have hersket paa Langeland, saa indskjærpes Landalmuen til at afholde sig fra det omhandlede Middels Anvendelse uden Lægens Raad, og at de, som uden at være til Praxis berettigede, befatte sig med Aareladning maa vente uden Skaansel at vorde tiltalte og straffede efter Anordningen for Qvaksalverie.
Aalborg Stiftstidende, 1831-02-17
Selskabet til de skjønne Videnskabers Forfremmelse har udsat en Priis af 100 Rbd. r. S. for de bedste fire Romancer, hvortil Æmnerne ere tagne af Fædrenelandets Historie. Den 1ste Januar 1832 er fastsat som Termin for Digtenes Jndlevering. De indsendes til Selskabets Secretair med Jagttagelse af de ved Priisskrifter sædvanlige Former.
Aalborg Stiftstidende, 1831-02-17
Skib under Ladning i Kjøbenhavn til Aalborg: Fr. Andresen.
Aalborg Stiftstidende, 1831-02-17
(Jndsendt. Ved at erfare, at Hr. P. Kold fratræder Forpagtningen af Oxholms Fiskestader, kan Jndsenderen ikke afholde sig fra at publicere den Menneskekjærlighed, som denne Mand har udviist imod den store Mængde Fiskere, der benyttede hans Stader, da han nu i flere mislykkede Fiskeaar har eftergivet dem den største Part af Leien, og det upaatvivlelig med megen Selvopofrelse, og uagtet det for det meste stod til ham at undgaae Tab, hvis hans Tænkemaade havde lignet saamange Andres. Mangfoldige Skjønsommes Velsignelse vil blive hans Tak.
Aalborg Stiftstidende, 1831-02-17
(Forlangt Jndrykkelse.) Og Du min kjære. . . . . . . . som kom med alt det dumme Snak om Qvindekjønnets Roes og Dyder. Vrævl ogsaa lidt om deres Lyder. Hvis ei Durtor, er Du en - Træring, som vist af Qvinder har Din - "Næring."
Aalborg Stiftstidende, 1831-02-17
Bekjendtgjørelser. Umyndiges Midler til et samlet Beløb af 992 Rbd. 262 s. Repræsentativer, kan imod anordnet Sikkerhed strax erholdes tillaans. Aalborg i Overformynderiet, den 17de Februar 1831. S. Winkel. D. Simoni.
Aalborg Stiftstidende, 1831-02-17
Nogle Lpd. gode Gaase=Fyld kan faaes tilkjøbs; Stiftsbogtrykkeriet anviser.
Aalborg Stiftstidende, 1831-02-17
Følgende nye Skrifter faaes hos Undertegnede: Maanedsskrift for Christendom og Historie, udgivet af J. Ch. Lindberg, 1 B. 3 H., 3 Mk., eller 3 Hefter 9 Mk. Subskription modtages. - Politiske Betragtninger med Blik paa Danmark og Holsteen, af Grundtvig, 2det uforandrede Oplag. 2 Mk. - Om Magnettens Forhold til sine Poler, af Aschlund. 24 s. - Reise- og Skrivecalender. 36 s. - Almanaker for 1831. Rottbøll Sadolin.
Aalborg Stiftstidende, 1831-02-17
Skolelærer Høeg i Hobroe ønsker sig, til anstundende, Mai, et Par Børn til Underviisning. De kunne modtages i Huset, og for en, efter Tiden, billig Betaling, faae Kost, Logie og Vask.
Aalborg Stiftstidende, 1831-02-17
Søndagen den 27de Dennes, Aften Kl. 7, afholdes et extraordinairt Bal i Klubben Enigheden, allene for Selskabets Medlemmer og de Fremmede som i Medfør af Klubbens Love der, kunne deeltage. Aalborg, den 15de Februar 1831. Dirictionen.
Aalborg Stiftstidende, 1831-02-17
En passende Leilighed er at faae til Leie for en Enke eller andet ugift Fruentimmer, som maatte ønske Kosten i Huset hos Bartholine sal. Malling. Udskrift: Hornum Fleskum Herreders Politieprotocol. Anno 1831, den 5te Februar, Eftermiddag Kl. 2 Slet, blev en Politieret fat paa Tingstædet i Nibe af Herredsfogden, Justitsraad Koefoed, og i Overværelse af Vidnerne Schach, og Peder Jversen, hvor da mødte J. Ballin til Mølholdt, og fremlaade en Klage af 1ste Dennes med Berammelses- og Forkyndelsespaategning, ifølge hvilken han saagiver Eieren at Bakkegaarden, Møller, til Undgieldelse, fordi han den 31te Januar sidstl. skal have udskjeldt ham for en Kieltring og Bedrager, samt stødt ham for Brystet. Klagen lyder saaledes: - Jndklagede mødte ligeledes. - Forlig blev opnaaet saaledes: Jndklagede erklærer, at hvad han kan have fremført paa sidste Sundbye Marked, som kunde være Klageren til Fornærmelse, er skeet i Hidsighed, desaarsaa han herved tilbagekalder det, saa det ikke skal komme ham til Fornærmelse paa gode Navn og Rygte i nogen Maade; hvor hos han endvidere overleverer Klageren et Gjeldsbrev, han har fra Propritair Ravn til Selbjerggaard, stor 140 Rbd. Sedler, hvilket saaledes er betalt og indfriet. - Fuldmagt til Jndklagede at inddrive dette Gjeldsbrev, blev af Klageren foreviist. Sagens Bekostning i Retten betaler Jndklagede. Hermed er ikke allene denne Sag, men ogsaa hvad der kan være Parterne imellem, siden 31te Januar sidstleden afgjort. N. C. Møller. Sagen udgaaet som forligt. J. Ballin. Retten hævet. Udskrivtens Rigtighed attesteres. Koefoed. Nibe, den 7de Februar 1831. Koefoed.
Aalborg Stiftstidende, 1831-02-17
J Anledning af det udspredte, ligesaa skammelige som usandfærdige Rygte: at jeg skulle handle med Punsch-Extract som indeholder for Sundheden skadelige Ting, finder jeg mig beføiet til at kundgjøre følgende mig af herværende Stiftsphysikus Herr Justitsraad Hansen, Ridder af Dannebrogen, meddeelte Attest: "At den i Overværelse af respective Politie og saakyndige Medhielpere, nemlig: Herr Assessor Pharmacia Apotheker Kayerød, Herr Apotheker Strøiberg og Her Candidatus Pharmacia Urtekræmmer Worm, med chemiske Regentio eller Prøvemidler anstillede Undersøgelse over Herr Hansens til Salg havende Punsch-Extract, og den Citronsaft samme tillaves med, begge Dele, saavel Citronsaften som Punsch-Extracten, befindes aldeles ikke at indeholde nogensomhelst for Sundheden skadelig Jngredients. Aalborg, den 13de Februar 1831. Hansen, Stiftsphysikus. Forventende at denne Attest vil bevare mig den Tillid, som mine Medborgere hidtil have skienket mig. Aalborg, den 14de Februar 1831. H. P. Hansen.
Aalborg Stiftstidende, 1831-02-17
Proclamata. I Kraft af Hans Majestæts allernaadigste Bevilling af 27de forrige Maaned, som den 31te næstefter er læst inden Aalborg, Byeting og den 7de Dennes inden den Kongelige Landsoverret i Viborg, indkaldes herved sub poena præclusi et perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, i den Danske Statstidende, den Altonaiske Mercur, samt Aalborg Stiftstidende og Adresse-Avis, 3 Gange efter hinanden, alle dem som formene sig at have noget at fordre i Stervboet efter Kjøbmand Aron Jacobsen her af Byen, med deres Paastand at fremkomme, og saadant deres havende Krav, inden forskrevne Tids Forløb, for undertegnede Skifteforvaltere, at anmelde og beviisliggjøre. Skifte=Retten i Aalborg, den 12te Februar 1831. Schmidt. Wølfferdt.
Aalborg Stiftstidende, 1831-02-17
Forrige Forvalter Knud Christensen er ved Døden afgaaet i Kallehauge Færgegaard, under Wordingborg nordre Birkedistrict, den 28de December f. A., og hans Boe da strax taget under Behandling. Ved den den 28de f. M. afholdte Aabnings-Forretning er det erfaret, at den Afdødes Forældre levede i Klestrup, i Jerslev Herred, i Aalborg, Stift, i Aaret 1816, at hans Fader var Arbeidsmand Christen Knudsen, da tjenende hos Christen Hansbech. i Jerslev. Ligesom og, at den Afdøde havde trende Sødskende, nemlig Jngeborg, givt med en Peder Mellerup, Maren og Anna ugivt. Faderen formeldte Christen Knudsen, om han endnu er i Live, eller andre den Afdødes retmæssige Arvinger, indkaldes herved med lovligt Varsel, til at melde sig og beviisliggjøre deres Arveret for undertegnede Skifteforfalter. Præstøe, den 4de Februar 1831. Møller. Jens Lange, Deres Kongelige Majestæts Overauditeur samt Herredsfoged og Skriver i Kjær og Hvetboe Herreder, Gjør vitterlig: at for mig andrager Procurator Øllgaard af Aalborg hvorledes han som befalet Sagfører for Niels Christensen Møller af Uttrup Bye i Hvorup Sogn, Kjær Herred, Aalborg Amt, efter det denne meddeelte beneficium paupertatis og i Medfør af Kongelig allernaadigst Bevilling af 30te December f. A., finder sig beføiet med Aar og Dags Varsel al indstævne den eller de som maatte være i Besiddelse af en af bemeldte Niels Christensen Møller under 31te Januur 1822 til Skatteincassator A. Nørgaard i Aalborg udstædt, og den 15de Februar næstefter tinglæst Panteobligation for 200 Rbd. Sedler hvorved er giver 2det Prioritet i Udstæderens da eiende Huus i Uttrup af Hartkorn Ager og Eng 1 Skp. 2 Fdk. og 1ste Prioritet i hans Løsøre, hvilken Obligation som er indfriet men ei udslettet at Pantebogen, er bortkommen. Thi indstævnes herved at møde inden Kjær Hvetboe Herreders Ret, som holdes paa Tingstedet i Nørresundbye den første Fredag i Mai Maaned 1832 om Formiddagen Klokken 10, den eller de, som maatte være i Besiddelse af foranbeskrevne Panteobligation, for deres lovlige Adkomst til samme at bevise, da saafremt ingen melder sig dermed fornævnte Sted og Tid, Citanten vil forvente og paastaae Obligationen ved Dom moetificeret. Laugdag eller Forelæggelse er hævet ved Forordningen af 3die Juni 1796. Til Bekræftelse under mit Navn og Embeds Segl. Kjær=Hvetboe Herrederes Contoir i Nørresundbye, den 31te Januar 1831. Lange. Gratis. (L. S.) Ligelydende med Original=Stævningen attesteres. Lange.
Aalborg Stiftstidende, 1831-02-17
Auctioner. Følgende Eiendomme tilhørende afgangne Fæstegaardmand Simon Pedersen og efterlevende Hustrue Johann Christensdatters fælleds Boe i Aasendrup, Vrendste, Sogn, &c. 1) en Parcel i Vrendsted Bye og Sogn af Hartkorn 5 Skpr. 2 Fdkr. 1 1/2 Alb., 2) en liden Engparcel ibd. af den saakaldte Jens Hansens Gaard; 3) Rettighed til Tørveskiær i en Holm i Nørgaards Eiendomme ibd., 4) en ubebygget Grund i Løkken, og 5) en Gaard i Furrebye Bye og Sogn af Hartkorn 4 Skpr. 1 Fdkr. 2 1/4 Alb., opbydes til Salg ved 3de Auctioner som holdes Fredagene den 25de Februar, 4de og 11te Marts førstkommende, hver Dags Formiddag Kl. 10. De 2de første Auctioner foretages her paa Contoiret, men den sidste Auction i Stervboegaarden i Aasendrup. Hvilket herved bekjendtgjøres til Lysthavendes og andre Vedkommendes Efterretning. Børglum Herreds Contoir i Hiørring, den 5te Februar 1831. Sparck.
Aalborg Stiftstidende, 1831-02-17
Efter Begjæring af Skifteforvalter i afgangne Simon Pedersens og efterlevende Enkes Johanne Christensdatters fælleds Boe i Aassendrup, bliver den dette Boe tilhørende Engparcel af Gielstrup Byes Eiendomme i Jelstrup Sogn, staaende for Hartkorn 7 Skpr. 2 Fdkr. 1/2 Alb. stillet til offentlig Auction trende Gange paa Raadstuen her i Byen, Tirsdagen den 22de i denne Maaned samt 1ste og 8de Marts næstkommende, hver Dags Formiddag Kl. 10 Slet, efter Conditioner som da vorde kundgjorte. Hvilket hverved offentlig bekjendtgjøres. Hjøring, den 5te Februar 1831. S. Poulsen.
Aalborg Stiftstidende, 1831-02-17
Da det ved 3die Auction over afg. Ole Theils Huus gjort Bud ikke er bleven approberet, bliver en 4de Auction derover afholdt her paa Raadstuen Fredagen den 25de Dennes, Formi dag Kl. 10 Slet. Den største Deel af Kjøbesummen kan nu blive staaende i Eiendommen. Lysthavende indbydes. Nibe, den 10de Februar 1831. Koefoed.
Aalborg Stiftstidende, 1831-02-19
Polen. Ruslands Hær er den 5te Dennes paa fire Steder gaaet over Grændsen og har, som det kaldes, betraadt Polens hellige Bund. Den rykker frem mod Hovedstaden, hvor den Polske Hær belaver sig at tage alvorligt imod den. Endnu have Russerne ingen Modstand fundet, og det synes som at Polakkerne ikke have dækket deres Magasiner tilbørligen. Der er derfor givet Ordre til at tilintetgjøre hvad der ei kan bringes i Sikkerhed. Polakkerne gribe til Vaaden alle uden Forskiel paa Alder og Kiøn, og hvo det i har en Le eller Øre, kan dog i det Mindste faae en Kniv, der maaske bliver det Russerne farligste Vaaben. Generalerne og samtlige Tropper ere rykkede frem, saa et frygteligt Sammenstød snart vil finde Sted.
Aalborg Stiftstidende, 1831-02-19
Belgien. Kongevalget blev i Frankrig ikke antaget, saa at alle de i Bryssels Conclave i denne Anledning drevne Rænker og Underfundigheder, der vel ikke kunne bringes til mere Skjændsel selv ved et Pavevalg, denne finde bleve frugtesløse. Det synes som at Ministrene Soult og Sebastiani (de eneste dygtige Mænd i det Franske Kabinet) have tilraadet Kongen at antage Valget paa Sønnens Vegne og flere Mænd af stor Jndflydelse, blandt hvilke den hæderkronede Olding Lafayette have ligeledes søgt at formaae ham til at antage Valget, men Flerheden var imod Antagelsen og især var Kongen urokkelig, og Tilbuddet blev saaledes forkastet. Der skal ellers i denne Anledning allerede i de fem store Magters Befuldmægtigedes Conferents i London, den 1ste Februar være veedtaget, at ingen Candidat skulde antages, som var en Ætling af nogen af de sem Magters Regenterfamilier, dog havde Talleyrand ikke underskrevet den derom forfattede Protokol. J England opvakte Efterretningen om det skeete Valg den største Sensation og en aldeles udeelt Misfornøielse. Alle Blade, af hvad politisk Parti de end monne være, betjene sig af de meest stærende Udtryk om det Franske Kabinets Ordfalskhed. De see i dets Fremfærd den Hensigt, ifald Hertugen af Leuchtenberg var bleven valgt, at erobre Belgien med Vaabenmagt, men om Hertugen af Nemours besteg Kongesædet, da at bemægtige sig Riget under Uafhængigheds Skin. Saameget som England maa ønske Fred, og saa utilbøjeligt, som det er til at indmænge sig i Fastlands-Anliggender, saa vilde der vist ikke findes nogen Britisk Mand der jo vilde see med Glæde, at Englands store og til ingen Tid saa store Hjælpekilder bleve anvendte og satte i Virksomhed til dets Æres Opretholdelse og dets Uafhængigheds Beskyttelse. Orlog vilde være skadelig for England, som for Frankrig - men for Frankrigs unge Frihed kunde den blive aldeles fordærvelig.
Aalborg Stiftstidende, 1831-02-19
Man talede allerede om Lord Ponsonbys Hjemkaldelse og om en Spænding af alvorligste Art imellem Hofserne i St. James og Palais=Royal, da man fik meere beroligende Tidender om at den Franske Regering havde givet tilfredsstillende Erklæring betræffende Hr. Bressons i Bryssel drevne Rænkemagerier, og at hverken Leuchtenberg eller Nemours skulde blive Konge, da man af den i Belgiens Hær herskende Tænkemaade endnu tør haabe en Tilbagevirkning til Fordeel for Prindsen af Oranien. - J Paris gjorde det kongelige Afslag ikke noget synderligt Jndtryk. J Bryssel havde man fra Paris ingen officiel Meddelelse om Afslaget, men man antager, at den Franske Regering efter Bressons rænkefulde Opførsel iforveien, ikke kan finde det passende at benytte sig af ham til at overrække Meddelelsen. J London har derimod Først Talleyrand officielt underrettet den Hollandske Minister om denne Beslutning.
Aalborg Stiftstidende, 1831-02-19
Maastricht vedbliver at holdes under en mere og mindre streng Blokade, men Besætningen har dog i den senere Tid nogle Gange været ude at forasere, hvilket er en Sag, som smærteligt svier til de i Omegnen beliggende Landsbyer.
Aalborg Stiftstidende, 1831-02-19
Den berømmelige Helt, som ved Antverpen sprængte sig og sit Mandskab i Luften med den paa Grund drevne Kanonbaad, hellere end at selv geraade i Belgisk Fangenskab og see sit Fartøi falde i Fiendens Hænder, var en Lieutenant i Søtjenesten ved Navn van Speyk. Han var født den 14de Februar 1802 og opfødt i Amsterdams Vaisenhuus. Da Belgierne i stort Antal vare komne ombord og opfordrede ham til Overgivelse, afslog han Saadant med Haan, og da de med overlegen Magt strøge hans Konges ham betroede Flag, viste han dem, at Hollands Søkrigere endnu den Dag idag er bære Hjertet paa det samme Sted, som hine Helte, der fordum gjorde Hollands Orlogsmagt til Verdens Beundring. Han havde 1500 Pund Krud omborde og 31 Mands Besætning, med hvilke han opoffrede sig for Fædrenelandet. Omborde omkom 10 Belgier og 21 saaredes, men paa Bryggen omkom en stor Deel Militære og Andre, og lemlæstede Mennesker i Snesetal ere indlagte paa Hospitalerne og tildeels døde der. J hele Holland prises og lovsynges hans heeltemodige Storværk, og i Amsterdam opreises et Monument over ham i en af Stadens første Kirker. - Hollands øvrige Skibschefer have ellers allesammen den Ordre, i Nødstilfælde hellere at døe med Ære end at overgive sig til Skjændsel og Fangenskab, og der er vist ingen Hollandsk Søkriger, som jo med Glæde kjøber udødelig Ære ved Opoffrelse af Livet, om det endog kunde falde en eller anden Jvrer ind at fordømme saadan Hædersdaad som Selvmord.
Aalborg Stiftstidende, 1831-02-19
England.
Aalborg Stiftstidende, 1831-02-19
J Parliamentet, som efter fine Juleferier igjen traadte sammen til Kyndelmisse, synes den forestaaende Reform at være den vigtigste Gienstand som man for Øjeblikket har at fyttelsætte sig med, og man vil vide at Planen til Reform skal bringes ind den 1ste Marts ved Lord John Russel, en Søn af Hertugen af Bedford, og mange ville mene at den bliver mindre omfattende end man i Førstningen vilde gjøre sig Haab om, men det er et Spørgsmaal som kun Tiden formaaer at opklare, om ikke nuværende Conjuncturer ere altfor revolutionssvangre til at taale synderlig megen Spøgen, med Radical-Reformer.