JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1817-02-10
London, d. 29de Januar. I Gaar, da Parlementet skulle aabnes, ankom Hs. Kgl. Høihed Prindsregenten i sin Privatkareth. Kl. 1, fra Carltonhouse til Slottet St. James, hvor den største Deel af Hofstaten var samlet for at modtage Ham. Efterat have givet nogle Officerer, Audients og uddeelt Parolen, gik Han med sit følge til de for Ham og Følge holdende Karether. Stads karethen var bespændt med 8 hvide Heste. J samme sadde Hertugen af Montrose og Lord James Murray hos Hs. K. Høihed. Livgarden, der ledsagede Karethen, havde den Dag første Gang anlagt deres nye Hjelme. Grenadeergarden paraderede paa Slotspladsen. Da Prindsen kjørte igjennem Parken, modtoges Han baadr med bifaldstegn og enkelte Udbrud af Misfornøielse. Da Han kom ind i Overhuset, løsnedes ikke Kanonerne, som sædvanlig, fordi Hertuginden af Cumberland er upasselig. Man bemærkede, at der i Slotsparken var en saa stor Mængde Mennesker, som man ikke har seet siden 1795, da Anfaldet skede paa Kong Georg. Da Toget kom tilbage, var endnu Hoben meget større og, da Kudsker kjørte ind paa Mallen, udbrød Pøbelens Misnøie til aabenbare Tumult og strafværdig Haandgribelighed ved mundtlige Yttringer og skammelige Handlinger. Sand Stene og andre Ting kastedes mod den Kongelige Kareth, Militæren og Livgarden fik de skammeligste Øgenavne, 3 Gange blev Karethalassene, staaede itu. Da Hs. K. H. Prindsregenten steg udaf Vognen, tilkjendegav Han H. Nath. Conant, hvilken Usømmelighed Folket havde begaaet og Hertugen af Montrose ilede til Lord Sidmouth, for at opfordre ham til at de kraftig Bistand mod Tumultuanterne. Prindsregenten begav sig derpaa i sin egen Kareth til Carltonhouse hvorhen Hertugen af York og Hertuginden af Gloucester og strax droge. Jkke allene var det Karethen og Livgarden, Pøbelen, anfaldt; men og Hestene. Man raabde: "Ne med dem!" Da Toget kom til St. James Slotsport, greb 2 rolige Tilskuere en Karl som gjorde Nat af Livgarden og forgreb sig paa dem. 2 Politibetjente holdt ham; men Folket søgte med Magt af befrie ham, dog lykkedes det ikke, da Politiemeste, ren og nogle Offiterer kom til; han blev bragt op paa Slottet, hvor adskillige strax vidnede, at han havde kastet baade Steen og Gadeskarn paa Livvagten. Han hedder Thomas Scott, var velklædt og lader ikke til at være enten Haandværker eller Kjøbmand. En anden John Staine som forgresig paa General Burton i Livgarden, er og hefter Han er Skrædder. Begge sidde forvarede.
Viborger Samler, 1817-02-10
J den Tale Hs. K. H. holdt til Underhuset, sagde Han: "Jeg beklager, at Virkningen af en langvarig Krig, forenet med ugunstigt Veirligt, der er føl over hele Europa, har havt Nød og Armod til Følge; men saameget jeg end maae beklage, at den ne Nød trykker os, saa seer jeg dog ikke, at dette Onde er af den Art, der fordrer øiebliklig at afhielpes. Landets indre Kraft haaber jeg vil overvinde denne Vanskelighed. Saameget jeg derfor maa rose og ære enhver Opofrelse og Afsigelse af egen Beqvemmelighed for at hjelpe andre, som mange Landets Brave have viist, saa billig en Uvillie maajeg derimod med alle Velsindede føle over de Forsøg som ere gjorte paa, at benytte Landets Trang til at vække Oprørs og Uroligheds Aand i Riget."
Viborger Samler, 1817-02-10
Da Hs. K. H. havde forladt Parlementet, kom Lord Sidmouth en halv Time derefter og berettede hvorledes Prindsregenten var behandlet af Pøbelen paa sit Tilbagetog. Der udnævntes strax en Commission af begge Parlamenterne til at raadslaae herover. Ved en strax besluttet Adresse tilkjendegarParlamentet sin Afsky over det Passerede, og man vedblev Sessionen til Kl. 2 om Natten.
Viborger Samler, 1817-02-10
Den 26de Januar nedkom Hs. K. H. Hertuginden, af Cumberland (efter gammel Vedtægt i Overværelse af Erkebispen, Londons Biskop, Lordkantsleren og Kabinetsministeren) og blev forløst med en dødfødt Datter. Prindsessen befinder sig efter Omstændighederne vel. Omtrent Kl. 2 1/2 samme Eftermiddag, som Pøbelen anfaldt H. K. H. Kareth og Eskorte, saae manen Snees Stykker af Hunts Deputeerte gaae Procession gjennem Parliament Gaden; de bare paa Skuldrene, istædet for Geværer, 6 Pergaments ruller, hvorpaa vare skrevne Ansøgninger om en Parlamentsreform. De bleve neppe bemærkede; heller ikke oprullede de Pergamentet, som Hunt ønskede - Hunt gik til Lord Cochrane, nogle Matroser bare Lorden i Triumf til Westminster=Hall. Hunt fulg, te efter og har paa et Bundt Pile (Eendrægtigsteg net) en Ansøgning om Parlamentsreform.
Viborger Samler, 1817-02-10
Gibraltar 22de Decbr.
Viborger Samler, 1817-02-10
Den 20de lod Keiseren af Marokko sammenkaldde fremmede Consuler, for at høre afsagt Dom over de senest opbragte Priser. Den faldt saaledes udDe 2 hollandske Skibe bleve, som kaprede paa hiinside Cap Finisterræ, tilbagegivne og Kaperkapitain nerne tilkjendte Straf, men den Russiske Prise blev, uden Appel, priisdømt og de indfødde Russer som vare ombord erklærede for Krigsfanger; de andre Nationers Mandskab sat paa fri Fod.
Viborger Samler, 1817-02-10
Madrid den 14de Jan. Det er utroligt hvormange der trænge sigfremfor at søge Ridderordener og deslige Udmærkelser.
Viborger Samler, 1817-02-10
Vore Aviser strude af deslige Udnævnelser. Generalkaptain Don J. Blake er allerede 1815 ansat af Kongen som Præses for en Commission, der skal prøve de derom indkomne Ansøgninger.
Viborger Samler, 1817-02-10
Vore Finantser komme til at mangle 65 Mill. Franker i Aar. Det formeenes, at H. M. helst antager det Forslag, at skaffe denne Sum ved en overordentlig Skat. Geistligheden havde man ellers isindat lægge denne Skat paa; men Kongen fandt, at den forhen havde liidt saameget og ville derfor skaane den.
Viborger Samler, 1817-02-10
Vore Aviser berette hvad der er forefaldet i Mexiko, under Datum 22 Mai 1816 - Man troer i midlertid at baade Buenos Ayres og alle oprørske Provindser langs Platafloden, ere enten allerede af os og Portugiserne overvundne eller ville dog snart blive det.
Viborger Samler, 1817-02-10
Blandede Efterretninger. Den franske Fregat Galatthee, har havt den Fornøielse at fange i Søen den i Middelhavet bekjendt te Søerøver Tranpopulo, der forrige Aar mishandlede de franske Agentere paa Øen ArgentiereEnglænderne have fanget en Ditto, der kalder sig Catramatto.
Viborger Samler, 1817-02-10
London. Samme Dag som Parlementet samt ledes, fik man i Paris den franske Statsballance, for i Aar som Deputeertkammeret har affattet Der tales slet ikke om at laane, for at dække Contributionernes Betaling. Men der er, som noget sædvanligt ved alle Statsballancer, nogen Under ballance. Militær-Pensionerne synes at have faaet en stor Reduction de skal formindskes 20 MillioFr. J høieste spares i alt for i Aar 29 Mill. Fr. og desuagtet behøver man dog for Riget selv en Laan af 314 Mill. Fr. eller 13 Mill. Pd. Sterl.
Viborger Samler, 1817-02-10
Det forsikres atter, at Hs. K. H. Erkehering, inden af Parma med første vil reise til Wien. Jtalien. Storhertugen af Toskana har udstædt en Opmuntring til Nationalflid og Virksomhed i Haandarbeider, og givet Flidsselskabet Sæde i Florenz, samt anviist af sin Skat 120,000 Scuvi til dets Fond. - J Mayland venter man H. K. H. Prindsessen af Wallis til Karnevalstiden; Palæet Belgiososo istandsættes til Hendes Modtagelse. - J Maland er for Regjeringens Regning oprettet en Fløiels=Fabrik. - Man troer, at Hs. M. Keiseren af Østerrig, efter adskillige Fyrsters Mellemvirkning, vil løslade de i Cattaro og anden steds fængslede Jtalienere og tillade dem, at forlade Landet. - Neapels Avisen af 2den Januar leverer en Takskrivelse fra Senatet i Messina til Hs. M. Kongen af Neapel, for den af Ham under 21 Decbr. anordnede Forening af Rigerne Neapel og Sitilien, der er optagen med almeen Glædesyttring, i Sitilien. - Ved et Dekret af 4de Januar har Neapels Konge tillagt sine Sønner Hertugtitier af forskjellige Provindser i Riget, hvormed der dog ikke er forbunden nogen Jndkomst eller Herskab over disse Provindser og Stæder. - Under 6te Januar er et nyt Statsraad udnævnt for Kongeriget i sin nu Form. Den 12te Januar er bestemt til første Gang at aabne og spille paa det nu igjen opbygte Theater San Carlo. - For at bivaane denne Høitid, ere 4000 fremmede Familier komne til Neapel, jo fra Palermo paa Sicilien ere dertil arriverede 2 Skibe hvid Ladning bestod af Øens fornemste Adel Wien, den 19de Januar. En Diskontoband bliver her og faa Dage oprettet. Dens Kapitabestaaer deels af de ved Bankactier indkomne Summer, deels af 1,200,000 Gylden i rede Sølv, som Finantsministeriet tilskyder. Fordi Fyrst Schwart, zemberg er syg, blev i disse Dage et Hofbal afsagt.
Viborger Samler, 1817-02-10
Lord Stewart fulgte dette skjønne Exempel og opsatte og sit Bal. Fyrst Metternich og Grev Stackel berg gjorde det samme. - De betydelige faste Eiendomme som Bankøren Grev Fries har anskaffet sig ved at kjøbe Fouches Godser i Frankrig, lader formode, at han agter at et blere een af sine Sønner der. - Den heldige Componist Neukomm bliver nu ikke, som han haabede, ansat ved Hoffet i Ri Janeiro som Kapelmester og Prindsessernes Lærer i Klaveerspil - Nu agter han sig til Paris. Nogle østerrigske Lærde, Mikan, Schott og Natterer den yngre og adskillige Malere, ere udnævnte til at gjøre en videnskabelig Reise til Brasilien.
Viborger Samler, 1817-02-10
Indenlandske Tidender. Kjøbenhavns Børs d. 4de Februar. Cours. Hamb. 2 M. 600, a vista 612. Amsterdam 2 M. 530, a vista, London 2 M. 26 1/2 Rbdlr. Spec. 610. - Specier solgtes til 36 3/4 Rbmk., for Committeesedler blev givet (med Rente) 92 a 93pr. 100. Oblig. (uden Rente) 78 a 79. Norske Sedler 23 a 24. Svenske Sedler 8 Mk. 8 s. - Disconto 10 PC.
Viborger Samler, 1817-02-10
Kjøbenhavn den 3die Febr. "At den Cour af Rigsbanksedler mod virkeligt Sølv, hvorefter alle i Rigsbankdaler Sølvværdie anordnede eller betingede Betalinger og Præstationer skulle erlægges, fremdeles indtil videre bliver 375, vorder fra Bankens Side herved kundgjort. Rigsbanken den 1ste Februar 1817. En i Kjøbenhavn nylig given Concert, for de Blindes Jnstitut, paa Theatret, har indbragt efter Alt. Merk.) 2400 Rbd.
Viborger Samler, 1817-02-10
Udtog af en Skrivelse til Udgiveren, dat. Kiøbenh. d. 1ste Febr. - Trylleharpen skal udpibes iaften, saaledes lød det igaar fra Mund til Mund. Hele Verden vilde være Vidne til det Stød, der skulde om ikke styrte, saa dog ryste hiin Danmark Sanger; hvis Trylleharpe Nationer engang henrykte lyttede til. Det var isærdeleshed Musernes ung Sønner, der, forbittrede over Baggesens Fremfærmod deres Afgud Ochlenslæger, vare beredte til at vove Alt for at bringe hans Værk til at falde. J Gaar Morges læstes paa en paa Regentsen opslagen Seddel disse Ord: "Ved Forsigtighed kan Alt vindes, ved Overilelse Alt tabes! respice finem," Lægger Man nu til denne private Animositæt dette, at Stykker selv ikke allene ikke synes at qualificere sig til Almeenhedens bifald, men endogsaa, efter en af Stud, Peter Hjorth offentlig nedlagt Paastand, er en Efterligning af en fremmed Original, han siger sig at være i Besiddelse af, da behøvedes vel neppe meere, for at bringe Gjæringen til Udbrud. Vanskeligt var det at erholde billetter, for dem, der ej vare vidende om de Kanaler, gjennem hvilke Jndgangen ved lignende Leiligheder pleier at erlanges. Hos Sjouerne kunde Man, trods den nylig mod dem udgangne Politieanordning, faae billetter for femdobbelt Priis. Stykket begyndte. Hvad det manglede i Handling og Jnteresse erstattedes rigeligt ved den deilige Musik, Kuhlaus Værk. Rollerne vare alle i gode Hænder. Brave raabte Mængden applanderende i første Act. - Bravo Kuhlau," raabte en enkelt Stemme: "Bravo Baggesen!" en Anden. Derved blev det for det Første. Mod Slutningen af anden Act lød det lydeligere: "Bravo, brave, Kuhlau, de enkelte Stemmer, der raabte paa Baggesens Navn overdøvedes aldeles. Og da Stykket var tilende og Applausen fra Parket og Loger lød som en rullende Torden, begyndte Man paa Parterret at stampe, hosse og endelig at pibe. Politiebetjentene, hvoraf der i Parterret var en skikkelig Slump, fore frem for at gribe de formeentlige Urostiftere. Man kastede sig i Veien for dem og preb og stampede, saa det rungede igjen. Væk med Stykket," skreeg Man, percat Baggesen, Stykket er udpebet!" "Brave, gjenlød det ovenfra. Politiebetjentene begyndte atter at gride om sig og forestilte de urolige Hoveder, hvor nedrigt de bare sig ad: de kunde jo blive hjemme, sagde de, naar de ikke kunde lide Stykket, men de skulde lade være at pibe. Alle disse fornuftige Forestillinger vare kastede her i Veiret. Det begyndte allerede at gaae til Yderligheder. Nogle Antibaggesenianer fore lig Rasende omkring: flux indtraadte Commandanten Greve v. Schulenburg og General Haffer, Den første udbrød: "Jngen pibe! Det er mod Kongens Villie." Da først lagde Stormen sig og Man bortfjernede sig langsom i enkelte Hobe, efter endnu engang at have raabt et Brave for Kuhlau. Jdag tales ikke om Andet end den udpebne Trylleharpe, Baggesen ligger syg. - Jgaar raabte Man paa een Gang med Muslinger og Brunkarse. - Tyveri erne ere endnu hyppige. (Aarh. Av.)
Viborger Samler, 1817-02-10
Mariboe. - Hele Hærskarers Mangfoldighed at Specier vedblive at vandre herind fra Holsteen til Kornopkiøb. For en Tønde Hvede bydes nu 40 Rbd. og for en Tønde Byg 20 Rbd. Endeel Bønder, forledte af disse høie Priser, skal allerede have solgt den saa nær, at de til næste Foraar hverken have Fød eller Sædekorn. - J denne qvast Vinter har Glædens Gudinde smillet sine Dyrkere ret huldt imode her i Mariboe. Her har ikort Tid ikke været mindre end 5 Baller, Et for Honoratiores, et for Haandværks svendene, et for Gaardskarlenes 1ste Afdeling, et for Gaardskarlenes 2den Afdeling og et for Haandværksdrengene.
Viborger Samler, 1817-02-10
Aalborg har mistet een af sine fortrinlige Borgere, Oldingen og Kjøbmanden Oluf Christensen, der bortkaldtes 78 Aar gl. d. 4de Februar. Ved Punktlighed og Redelighed i alle sine Handlinger, erhvervede han sig Handelsmandens og Borgerens største Tillid og Høiagtelse og, da hans Privatliv aldeles svarede til hans Karakteer som Handlende; saa er hans Savn desto mere føleligt for den Bye, hvori han saa gavnrigt virkede. Lis Lyset, hvis fiiste saage Glimt stukkes Naar det ikke længere finder Næring, Henskumrede til Hvile i Doden, Den høistærværdige OlainsZister Elbsleil Astrup. Lige udmærket ved gjelden Embedsduelighed, Samvittighedeuld Embedsforrelse. og Levnets Retskaffenhed. End det lengste Liis er kan Öieblikke mod Evigheden; For denne levede han som Sandheds og Dydens Redelige Pen; For denne virkede han som Religionen og Sædeligheds armeste Talsmand, Denne faae han, efter velfuldende Dagerk, Med inderlig Længsel imode. Efterat have fort en talrig Skare af Medchristue til Cad, Hjemkaldtes kan ved en blid og rolig Död, For at modtage den troe Tjeners Lön, Efterladende sit Navn hædret, Sit Minde velsignet.
Viborger Samler, 1817-02-10
Bekjendtgjørelser. Nedenbemeldte Auction er berammet til Torsdagen d. 20de Februar næstkommende om Formiddagen Kl. 10, i det ved Veien til Nielstrup Mølle paa Vivild Mark beliggende Huus, med den runde Bygning. I Nærheden af Sorvad og Hevringholm, agter Eieren af 3 a 4 Huuslodder, tildeels med Bygning: Eng og Tørveskiær, af forskjellig Størrelse, til 2, 3 4 Køer at holde, samt 3 a 4 Englodder, at lade disse stille til Auction, deels særskilt, deels samlede: i hvilket sidste Tilfælde de kan blive en meget beqvem Eiendom til 2 Heste og 6, 8 a 10 Køer efterhaanden, ved fuld Benyttelse. Af Pengene kan om forlanges, de 2/3 Dele blive staaende i nogle Aar 3/8 Deel udtælles i 2 Terminer, om det ønskes, og Deel tilstaaes afdraget i Naturalier, ifald begjeres efterhaanden 14 Aar, efter hver Tid Priser og Vurdering af valgte uvillige Mænd, helst saadanne Naturalier, hvoraf der paa mindste Plet Jor kan avles til høist Pengebeløb, i eller uden Have, saasom: Kartofler, Hør, Humle, Kommen, Spansk-UldFarvevahre, Oliefrøe, Tobak o. s. v. eller Faar eller Gjæs holdne i Fold, eller Qvæg holdne inde om Sommeren, eller fedet med Kartofler. Nærmere Anviisning gives af Dederrer Proprietairer Hviid og Blegvapaa Sorvad og Hevringholm, Deyerrer Forvaltere Thei- og Clausen paa Løvenholm og Julielund eller Hr. Avisforvalter Munch paa Juliancholm pr. Randers, For de to Femte Parter af Kjøbesummen vil Kjøberen, være belavet paa at stille Caution, om begiæres. J Tilfælde af Salg til Huusmænds Familier, maae de to af Kjøberne vente den fornødne Hestehielp til Jordens borg. Dyrkning af Sælgeren, paa meget billige Vilkaar i de oprøto første Aar.
Viborger Samler, 1817-02-10
Auction. Fredagen d. 14de Februar næstkommende Kl. 10 For este middag, bliver efter Vedkommendes Begjering, foretaget grov Auction i Aargab paa Holmelands Klitte, over endeel havarerede Vahre, bestaaende af omtrent 20 Sal. ker Uld, 40 Fade med Potaske, som er mere og mindre fulde, nogle Sækker Pennefjedre og muelig nogle PakkeAgaricus, alt indstrandet sidste 24de Januar med Galea- og seskibet de Anna fra Fanøe, ført af Skipper Søren N. Lauridsen. Lysthavende indbydes til Møde. Ringkjøbing i Ulfborg Hind Herredersfogderie, d. 2den Februar 1817. Cromlund. at og Extra god Øl-Edike er at faae tilkjøbs hos Vert huusmand Niels Brandum i Al Hos Kjøbmand Selmer i Randers, kan faaes alle ling: Slags Haugefrøe, Bønner og Erter, samt Blomsterfrøe, Men ønskes Bestillinger saa tidlig i Foraaret som mueligt J Huset ved Søebommen ere 2de Værelser med Kjøkken og Haugeplads at erholde til Leie næstkommende 1ste Mai naar man snarest henvender sig til undertegnede Eier. Dinesen.
Viborger Samler, 1817-02-10
Strøms Forstandsøvelser, Evangeliske Psalm bøger, nye Testamenter, samt fiin Post- og Skriv og Conceptpapiir, tykke og tynde Papper, og fiin og grovt Lak faaes hos A. F. Just.
Viborger Samler, 1817-02-10
Følgende nye Bøger. Fornødent Gjenmæle paa Hr. Thaarups Anhang til Rubs tilligemed bemærkninger om vor Handel og vor Pengevæsen af Grosserer M. L. Nathanson h. 7 Mk. Hofraad David Amsel Meyers Levnet af Samme, he Skrivp. 9 Mk. faaes hos A. F. Just. om
Viborger Samler, 1817-02-13
Udenlandske Tidender. London, d. 31te Januar. I Gaar udstædtes en saadan Proclamation: Ge borg, Prindsregent. Efterat endeel Mennesker paa oprørsk Viis havde forsamlet sig sidste 21de Januat paa adskillige Pladse her i Staden Westminsters Qvarteer, og derpaa begaaet ondskabsfulde og i høieste Grad forbryderske Udsvævelser, der sigtede til grovelig at forstyrre den offentlige Fred bringe Vor Kongelige Person i Fare, og hindre den fri Far for Toget til og fra Parlamentet; saa befale Vi herved i Hs. Majestæts Navn og efter Overlæg med og Samtykke af Geheimeraadet, og som Følge de Os af begge Parlamentshusene tilsendte Adresser, alle Øvrigheder og alle andre Hs. Majest. troe Undersaatter, at anvende deres mueligste Bestræbelser for at opdage og arrestere Ophavsmændene og Deeltagerne i denne Forbrydelse; Vi love tillige enhver Den, (naar han ikke selv har begaaet saadan Handling, der satte Vor Kongelige Person i Fare) en Belønning af 1000 Pd. Sterling, som kan give nogen oplysende Forklaring denne Sag vedkommende, saaledes at Stifterne og Gierningsmændene kunde overbevises og udfindes. Vi forsikre derimod alle Dem, som derved vare tilstæde, naar de kuns ikke have begaaet en saadan Handling, at Vo Kongelige Person kunde staae umiddelbar i Fare, allernaadigst Tilgivelse naar De derimod give saadanne Oplysninger, at de Skyldige derved kunde udfindes og drages til Ansvar. Gud bevare Kongen!"
Viborger Samler, 1817-02-13
Det 10de Husarregiment er d. 29de kommet fra Brighton her til.
Viborger Samler, 1817-02-13
Endskjøndt hele London i disse Dage ikke taler om andet, end disse Optøier og den ryggesløse Pøbel adfærd, saa er dog endnu ikke noget opdaget meere sig den. Avisen Coureren anfører at der ikke allene bleve brugt Steen; men endog Kugler imod Prindsregentens Kareth. Over Thomas Scott er holdt 2 Forhører hvori det dog ikke er oplyst, at han har kastet Steen paa den Kongelige Kareth; men at han stod nær ved det Sted, hvor Stenene kom fra; han blev desuagtet tilkjendt at stilles for en Jury, som han hørte paa med Latter. Ligesom Parlamenterne, have og Lordmajoren og Aldermændene overgivet Hs. Kgl. H. en Adresse, hvori de udtrykke deres Afsky over den mod Prinds regenten brugte skammelige Adfærd.
Viborger Samler, 1817-02-13
Da Talleren i Underhuset havde oplæst Hs. K. H. Prindsregentens Tale, gjennemgik Lord Valletort den stykkeviis og viiste, at alle deri omtalte Gjenstande maatte være til Parlamentets Tilfredshed. Han indrømmede, at Huset maatte lægges paa Hjerte alle mulige Midler til Besparelser og Jndskrænkninger; men han raadede tillige, at betænke en mægtig Regjerings Værdighed og Statsligevægten, der fordrede, at England maatte vaage over borgerlig Orden, da den havde saamange fraliggende Kolonier. Derfor vare og Jndskrænkningerne, især i Militær og Forvaltnings-Etaten, ikke i saa høi Grad, som ønskeligt kunde være, mulige. Han tilstod videre. at der havde dannet sig en meget farlig Aand blant den fattige Almueklasse, der troede, at Parlamentet handlede imod Statsgrundloven; de aarlige Parlamenter vare Løsenet til idelige og offentlige Forstyrrelser - saaledes gik det og forhen i Jrland, da dette Land sønderreves af Partier - Vel haabede han slige nangenemme Optrin ikke oftere skulle møde; men skeede det, maatte Huset have baade Villie og Kraft til at nedrive ethvert saadant Forsøg mod Statsforfatningen. Hr. Davson talte og til Fordeel for Prindsregentens Tale. Den indeholdt - sagde han - aldeles ingen Grund til Mismod. Tidens trykkende Nød kunne ikke ved Fortvivlelse og Vankelmod afhielpes Freden maatte dog endelig bringe Velsignelse over en Folk, hvis Kunstflid tilfredsstillede hele Menneskehedens Fornødenheder. At Handelen med vore Frembringelser aftog, søgte han i de store Summer mange Dele af Fastlandet havde maattet anvende for at opbygge de mangfoldige under Krigen ødelagte Stader, Kirker og offentlige Bygninger. - Vore brave Søfolks Seir over Algiererne, ville derimod skaff vort Flag betydelige Fordele i Middelhavet - Den største Glæde maatte det dog foraarsage enhver Patriot, at see Skatterne formindskede. Landets Nø udfordrede Parlamentets hele Opmærksomhed det Jver for at see Skattebyrderne lettede, ville i samme Forhold bidrage til at Folket destovilligere bar de nødvendige Paalæg - Den almene Nød og Tran var ikke allene her; men overalt paa Fastlandet og at ansee som følge af den ødelæggende Krigte. Endelig omtalte han med Omstændelighed Jndflydelser, af de offentlige Forsamlinger og Taler, som i denne Tid vare holdte, paa Almeenvellet. Han meente at de overalt skadede fordi Almuen uden dømme, kraft og Overveielse lagde Øret til hvad Lykkeriddere, mange Gange af Egennytte og for at fylde deres Bug og mætte deres Lidenskaber foresnakkede det lettroende Almue. Han meente Parlamentet maatte see at forstyrre disse Øgler i Reden og ansaae det for den bedste Tid at dæmpe en Revolution, der under hvilketsomhelst Navn, dog laae skjult under Talernes føde Ord."(Mere følger.)
Viborger Samler, 1817-02-13
Debatterne varede og den 29de Januar og endtes først Kl. 8 næste Morgen.
Viborger Samler, 1817-02-13
Francis Burdett anmeldte, at han først i Februar ville tale over de indkomne Ansøgninger om Parlementsreform.
Viborger Samler, 1817-02-13
Lord Cochrane, der lod sig af nogle Matrosen bære til Parlementsdøren, overrakte en Ansøgning fra Bristol om Parlementsreform med 20,700 Underskrivter; han ville selv have forelæst den; men det var imod Statuterne. Begge Repræsentantere for Bristol erklærede at de slet intet vidste derom, og altsaa ikke ansaae den for deres Committenteres Mening. Han fremlagde 3 Ansøgninger fra andre Stæder, som man ikke ville antage.
Viborger Samler, 1817-02-13
Blandede Efterretninger. En Oversigt af Ægteskaberne i London 1810 giver følgende Resultat: bortløbne Mænd 1139. Koner 2348; lovlig adskilte Ægtefolk, (hvorunder da vel de solgte Koner ogsaa regnes!) 4175 Ægtefolk, der leve i aabenbar Krig, 17345, hemmelig Uenighed 13279. de hinanden ligegyldige 55,240; de tilsyneladende lykkelige 3175, næsten lykkelige 127, og virkelig lykkelige kun 13.