JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Almuevennen, 1844-04-01
Ved at meddele Hr. Kammerherren Forestaaende skulde man, forinden Videre foretages med Hensyn til den paatænkte Opførelse af et nyt Arrest= og Tinghuus for Kjøbenhavns Amts nordre og søndre Birk samt Amager Birks Jurisdictioner, tjenligst anmode Dem over denne Sag i dens Helhed at indhente Kjøbenhavns Amtsraads Betænkning, og i saa Henseende navnlig at henlede Amtsraadets Opmærksomhed paa, om det maaskee ikke turde være hensigtsmæssigt, at der for nordre og søndre Birk opførtes et fælles Ting- og Arresthuus i Nærheden af Staden og paa dennes Grund, men udenfor Volden, og at Amager Birk, der har sit Tingsted i selve Birket, der tillige fik sit Arresthuus. Amtsraadets Betænkning maa man derefter forvente sig meddelt ved Tilbagesendelsen af de hosfølgende til Sagen henhørende Documenter. Referenten meente, at de saaledes forelagte Actstykker saa temmelig vilde være tilstrækkelige til at sætte Forsamlingen ind i denne saa øiensynligt presserende Sags i saa mange Henseender ikke umærkelige Historie, Om dens Realitet skulde han derimod for Tiden kun yttre, at det uden Tvivl ikke var nok, at man, som hidtil syntes at være skeet, udelukkende betragtede den fra den simple Sikkerheds Standpunkt, men at den visselig ogsaa – og ikke mindre – maatte veies fra Menneskelighedens Synspunkt. Han maatte nemlig antage, at de omhandlede Arrester om muligt vare endnu længere fjernede fra at tilfredsstille Menneskelighedens end selve Sikkerhedens Fordringer, saa daarligt der end efter Erfaringens Vidnesbyrd ogsaa var sørget for disse sidste Men forsaavidt man overhovedet maatte finde det tilraadeligt eller gjørligt for Communen at anbefale Sager saa længe de gjennemgribende Reformer man forhaabentligt tør imødesee saavel i Organisationen af Land politivæsenet, som i Retspleien og den criminelle Deel af samme i Særdeleshed endnu ikke ere komne tilstede, forekom det ham, at Spørgsmaalet for denne Forsamling fortrinsviis maatte være det, om det nærværende Arresthuus maatte erkjendes for at være absolut forkasteligt med Hensyn til Menneskelighedens og Sikkerhedens Fordringer, og, i bekræftende Fald, om da eet eller flere Ting- og Arresthuse bør opføres, hvor det eller disse bør være beliggende, samt endelig ved hvilke pecuniaire Midler dette Arbeide kan være at udføre.
Almuevennen, 1844-04-01
Hr. Christensen til Løitegaard tiltraadte i det Væsentlige de foregaaende Taleres Yttringer. Han bemærkede særligt, at Amagerne vistnok ikke kunde forlange Blaataarn for Jntet, men at det derhos ikke maatte oversees, hvilken Udgift det overhovedet medførte at have Ting- og Arresthuus udenfor Jurisdictionen og udenfor Kjøbenhavn, f. Ex. til Sagførerreiser o. s. v. Det var ham derhos ikke klart, om ikke Blaataarn, f.Ex. ved at bygges høiere, maatte kunne i det mindste midlertidig, blive brugbart. Han anbefalede derfor ogsaa en personlig Undersøgelse af det.
Almuevennen, 1844-04-01
Med Hensyn til at Amtet allerede er i en Gjeld af over 20,000 Rbd. og at dets aldeles forfaldne Veivæsen fordrer nye og meget store Offere, og endelig at alle Communalafgifter ere i stadigt Tiltagende, samt at denne Udgift fortrinsvis egner sig til ogsaa at falde den kommende Generation til Last vedtoges det med Enstemmighed at anbefale, at den fornødne Capital i alt Fald, for saavidt samme maatte paaligge Communen og ikke Staten, bliver at tilveiebringe ved et med 5 pCt. p. a. af dens fulde Beløb forrentet og successiv afdraget Laan af Statens eller offentlige Midler.
Almuevennen, 1844-04-03
Nr. 14. 3die Aarg. Almuevennen. Udgiver: J. A. Hansen. Ansvarlig Redacteur: O. Wedfall, forhen Medhielper ved Opdragelsesanstalten paa Flakkeberg Jnstitut.
Almuevennen, 1844-04-03
Onsdagen den 3. April 1844. "Almuevennen, Nr. 13, for Onsdagen den 27de Marts, beslaglagdes af Justitsraad Reiersen, men løslodes af Cancelliet, og følger nu her med Nr. 14.
Almuevennen, 1844-04-03
Det er en almindelig bekjendt Mærkelighed at en Beslaglæggelse næsten aldrig kommer alene, men at de censurfrie Blade gjerne maa undergaae denne Skjæbne i Forening med hverandre til visse Tider, naar det behager den Mand som i Lovgivningen kaldes Politimesterens Medhjelp. Saaledes ogsaa i denne Tid, da den ene Beslaglæggelse er fulgt ovenpaa den anden, hvilket nærmere vil sees af vor Nyhedsliste. Hvad Grunden kan være til disse, saaledes til enkelte ubestemte Tider indtræffende Beslag i Masse, har man hidtil ikke bestemt kunnet angive eller blevet enige om, snart har man troet det laae i tyk og beklumret Luft, snart, at de kom med den skarpe Østenvind, snart, at Justitsraaden til disse Tider ikke befandt sig vel, at han da leed af Hypochondrie, Mavepine eller ondt Humør. Vi ere dog meest tilbøielige til at tiltræde Fædrelandets Mening, at Cancelliet har i ham en Mand, der med selvstændig" Tjenstiver uforfærdet følger dets Fodspor, og vilde være usigelig lykkelig den Dag, da han af 1001 Pakker af beslaglagte Blade kunde reise os en ny Frihedstøtte paa Halmtorvet, som kunde sige Sparto til den udenfor Volden. Men er dette saa, da tænke man sig hans Sorg, naar han engang imellem seer sin Gierning spildt, sin Jver ubelønnet, og det store Maal et Skridt fjernere, derved, at Cancelliet befaler det store Politisegl brudt, og Oplaget tilbagegivet sin Eier. Denne Sorg er imidlertid endnu aldrig før overgaaet Justitsraad Reiersen i den Grad som i de sidste 8 Dage, da hele tre af hans Beslag, Fædrelandets "Kjøbenhavnspostens" og "Almuevennens" ere hævede, og disse Frihedens Apostler, ere fra det snævre Fængsel udgaaede til Liv og Virksomhed, Stakkels Reiersen.
Almuevennen, 1844-04-03
Jorddrotter og Fæstebonder. (Af "Fædrelandet Nr. 1496 og 1497.)
Almuevennen, 1844-04-03
Hofjægermester Scavenius's Adelspatent. Corposten" siger
Almuevennen, 1844-04-03
Hofjægermester Baron Jacob Brønnum Scavenius har nu faaet udfærdiget sit Adelspatent. Man siger, at det skal være ligesaa smagfuldt som sindrigt udstyret, især skal det udmærke sig ved ypperlige Rand tegninger, næsten ligesaa smukke som de, der omgive Totalafholdenheds-Foreningens Bestallingsbreve. Fra svære Pengekister forneden, der ligesom danne Grundvolden, kryber eller slynger sig op til begge Sider Admyghedens og Forbindtlighedens yppige Ranker, hvis gyldne runde Blade dog skulle have en paafaldende Lighed med Mønter. Smaa Genier med forskjellig Symboler titte frem mellem Rankens Grene, een svinger saaledes en Huusmandspidsk, en anden sees at skjule et Fiskernæt, hvoraf han har fremtaget et adeligt Vaaben, en tredie styrer en af Arbeidsmyrer trukken Plot og en fjerde skyder efter en Hare, der flygter ind under en Bondekones Stol. Foroven fra begge Sider mødes den strenge og magre Sparsommeligheds og den trivelige Selvtillids Halvgudinder, hver med en Basun i Haanden, og i Midten foroven throner det nye Vaaden med den adelige Hjelm, baaret af to krumbøiede Huusmænd.
Almuevennen, 1844-04-03
Politiske Nyheder og Efterretninger. Kongen af Sverrig og Norge, Carl Johan, døde den 8de f. M., Kl. 4 Eftm. Hans Søn, Oscar den Første, har i et aabent Brev tilkjendegivet, at han bestiger disse Rigers forenede Throne for at regjere begge Lande i Overeensstemmelse med deres Grundlove.
Almuevennen, 1844-04-03
Justitssagen i Anledning af Cand. Plougs Tale i Calmar, er af Cancelliet indanket for Høiesteret. - Ved Hof= og Stadsrets Dom af 5te Marts er den forhenværende Redacteur af "Fædrelandet idømt 100 Rbd. Mulct og 1 Aars Censur. Denne Dom er ligeledes af Cancelliet ind appelleret for Høiesteret. Til Anlæggelse af en høiere dansk Bondeskole i Slesvig, har den slesvigske Forening kjøbt Vamptrupgaarden ved Rødding for 9000 Rbd., hvoraf 3000 Rbd, strax skulle udredes.
Almuevennen, 1844-04-03
Bestyrelsen er nu sysselsat med Valg af Lærere og øvrige forberedende Skridt.
Almuevennen, 1844-04-03
- En af Bondestandens nidkjæreste Talsmænd i Roeskilde Stænder, Proprietair Hansen fra Fyen, har solgt saameget af sit Hartkorn at han ikke længere kan møde i Stænderne. Kjøbenhavnsposten" og "Dansk Folkeblad for Fredagen den 22de Marts ere begge beslaglagte og undertrykte.
Almuevennen, 1844-04-03
Fædrelandet for den 23de Marts beslaglagdes, men frigaves af Cancelliet.
Almuevennen, 1844-04-03
Kjøbenhavnsposten" for Tirsdagen den 26de Marts beslaglagdes, men løslodes af Cancelliet. Den verdensberømte Kunstner, Billedhugger Thorvaldsen, døde pludseligt i det kgl. Theater Søndagen den 24de Marts.
Almuevennen, 1844-04-03
Kjøbenhavns Torvepriser. Løverdagen den 29de Marts. Hvede, ..... pr. Td. 4 Rbd. 4 Mk. 12 s. a 6 Rbd. 2 Mk. 8 s. Rug, . . . . . . . 3 – 3 – 8 – 4 Byg, 2radet, . . . . 3 – 4 – 4 - radet, . . . . 3 – 1 – 123 – 4 – 8 Havre, . . . . . . 2 - 2 - 8 - 2 - 5 - Ærter, gule 4 – 2 - 8 - 5 - 3 - graae – - - - - - - - Kartofler, . . . . . Smør, . . . . Fag. 12 – 3 – - 3 – 3 – –. . . . pr. Pd. - - 1 – 5 - Flesk, røget, pr. Lpd. 2 – 1 – 82 grønsaltet. Æg, pr. Snees . – 1 – Bøgebrænde, et Bondelæs 3 – 3 – 5 - Tørv, . . . . . ditto 4 – 2 – 4 4 Talg, . . . . pr. Lpd. 1 – 3 – – – 5 - Af dette Blad udgaaer eet Nummer om Ugen, og som Følgeblad dertil udgaaer Kjøbenhavns Amts LandcommunalTidende", med omtrent 6 Nummere i Qvartalet. Prisen er 3 Mark hvert Qvartal. Man tegner sig for Bladet paa Postcontoiret i Kjøge, hos Dhrr. Boghandlere Meulengracht i Næstved, Bertelsen i Holbek, Vosbein i Hillerød, Wagner i Helsingør Milo i Odense. Jessen i Svendborg, Thjerry i Nakskov, Gjegengack i Maribo, Berggreen i Nykjøbing paa Falster, den Jessenske Boghandling i Aarhuus, Holm i Horsens, Smith i Randers, Termansen og Andersen i Ribe, Dhrr. Bogbindere Mehl i Roeskilde, Hansen i Slagelse, Møller i Skielskør og Thune i Veile, Hr. Skolelærer Jensen i Ringsted, Dhrr. Komd. Gjørup i Storeheddinge, Hald i Frederikssund, Præst og Vordingborg Omegn hos Huusmand Peder Hansen i Lundby pr. Præste, Gaardeler N. Ottesen i Fredericia og Skomagermester N. Hansen i Rudkjøbing. J Kjøbenhavn hos Redacteuren, store Regnegade Nr. 250, og hos Udgiveren, Klædeboderne Nr. 101, 2den Sal i Sidehuset, hvor Bidrag til Bladet ogsaa indsendes.
Almuevennen, 1844-04-10
Nr. 15. 3die Aarg. Almuevennen. Udgiver: J. A. Hansen. Ansvarlig Redacteur: O. Wedfall, forhen Medhielper ved Opdragelsesanstalten paa Flakkeberg Jnstitut.
Almuevennen, 1844-04-10
Onsdagen den 10. April 1844. Falsters Landboforening.
Almuevennen, 1844-04-10
Uagtet de foregaaende Dages stærke Sneefog, der havde gjort flere Veie ufremkommelige, og saaledes afholdt Medlemmerne fra adskillige Egne af Landet, og deriblandt Formanden, fra at give Møde, var Forsamlingen d. 27de Februar sidstleden dog ret talrig. Viceformanden Peder Steffensen, ledte Forhandlingerne, 20 nye Medlemmer bleve optagne. Valget af en ny Formand blev udsat til næste Møde, da det Ønske eenstemmig blev udtalt, at Hr. Skolelærer, Sidenius vilde vedblive at forestaae denne Post men man dog ikke i hans Fraværelse burde afgjøre dette. Ogsaa blev det omtalt som ønskeligt at lette Formandens meget besværlige Arbeide ved at udvælge en Sekretair, hvorom der ligeledes skal tages Bestemmelse ved næste Møde.
Almuevennen, 1844-04-10
Landboforeningens Møder ville give Leilighed til gjensidig at meddele og modtage Erfaringer om Sagens Fremgang paa de forskjellige Steder. For saa vidt have vi Alle været enige. Comiteens Medlem, Pastor Glahn, mener, at dette indtil videre vil være tilstrækkeligt; derimod holde de fire øvrige Medlemmer for, at disse Aftenskoler, selv om der blev oprettet een i ethvert Sogn, og de allevegne bande den ønskeligste Fremgang, endnu ikke vilde tilfredsstille den Trang til forøgede Kundskaber, som er vakt hos en stor Deel af Bondestanden, eller formaae at bringe deres Elever saa vidt i Oplysning og veilede dem til den aandelige Modenhed og Dygtighed, som man kan ønske hos Bønder, der skulle gjøre deres Stand, Ære. For at dette Maal nogenlunde skal kunne naaes, vil efter vor Mening her paa Falster behøves en høiere Bondeskole (ikke Høiskole") med tvende Lærere, af hvilke den Ene bør være en theologisk Candidat i en saadan Stilling, at han kan have et tarveligt Udkomme med Familie, den Anden en Seminarist, hvem man kan byde i det Ringeste samme Vilkaar, som Hjælpelærerne ved Almueskolerne sædvanlig have. Vi antage nemlig, at Eleverne i Reglen bør nyde Underviisning i 2 Aar, og derfor være inddeelte i 2 Classer, som samtidig blive underviste 5, Timer daglig i hele Aaret med Undtagelse af Maanederne August og September. Det er efter vor Overbeviisning saalangt fra, at en saadan høiere Bondeskole, gjør Aftenskolerne overflødige, eller selv bliver overflødig ved dem, at disse netop ville fremkalde og udbrede Erkjendelsen af en forøget Aandsdannelses Værd og forberede de confirmerede Drenge til med større Nytte at modtage stadig Underviisning i den høiere Bondeskole, Comiteen havde ønsket allerede nu at kunne anvise et passende Sted til den foreslaaede Skole, men vore Bestræbelser i denne Henseende have ikke været heldige.
Almuevennen, 1844-04-10
Da det for at vinde Deeltagelse for Planen er af Vigtighed, at Stedet fra først af er bestemt angivet, haabe vi, at En eller Anden af Foreningens Medlemmer ved det forestaaende Møde kan give Anslag paa et Huus med 6 a 8 Tdr. Land, som er at faae tilkjøbs, eller i Mangel deraf tilleie, og som med nogen Tilbygning og Jndretning kan afgive beqvem Bolig for en liden Familie og 2 Skolestuer, hver til 20 a 25 Elever Jnd kjøbet af dette Huus samt den fornødne Jndretning og Forsyning med Apparater anslaae vi med en rund Sum til 2000 Rbd., som vi – for nogenlunde at kunne beregne de aarlige Udgifter – antage at man kan erholde til Laans, mod at de forrentes og afdrages med 6 pCt. aarlig (120 Rbd.) hvorved den hele Capital vilde være afbetalt i 28 Aar. Skolens Første=Lærer bør foruden Brugen af Huset (mod at holde det vedlige og svare Skatter og Afgifter, have en fast aarlig Løn af 400 Rbd. og derhos, for at knytte hans Jnteresse til Sagens Fremgang og give ham Erstatning for det forøgede Arbeide, naar Skolen besøges af mere end 20 Elever, 5 Rbd. for Hver, der er over dette Antal. Anden Lærer bør have en fast Løn af 150 Rbd. og 2 Rbd. for hver Elev over 20. Lærerne maae ikke kunne afskediges uden med 1 Aars Opsigelse. De aarlige Skolepenge, som blive at betale for hver Elev, bør aldrig overstige 20 Rbd., men for det Første kunne de vel heller ikke sættes lavere. Førend man tør skride til at afslutte Handel om et Huus og antage Lærere, er det altsaa nødvendigt for nogle Aar at være sikkret en aarlig Sum af 670 Rbd., og vi foreslaae derfor Foreningen, strax igjennem alle Falsters Sogneforstanderskaber at lade udgaae Jndbydelse til Deeltagelse for dette Anliggende, og anmode Enhver, som interesserer sig derfor, at tegne sig for et Pengebidrag enten een Gang for Alle eller aarlig paa ubestemt Tid eller for visse Aar, eller for Laan mod 4 pCt. Rente, i visse Aar, ligesom de Forældre eller Værger, som ønske at sætte Elever i Skolen det første eller de nærmest følgende Aar, maatte anmodes om at anmelde Saadant. Naar da Deeltagelsen var saa stor, at Sagen kunde faae Fremgang, skulde en Generalforsamling af alle Deeltagerne tage de nærmere Bestemmelser og vælge en Tilsynscomitee af 5 Mænd, som bleve bemyndigede til at udnævne Lærere, efterat Pladserne offentlig havde været bekjendtgjorte som vacante, og i enhver Henseende at handle i Deeltagernes Navn, medmindre væfentlige Forandringer i den oprindelige Plan ansaaes ønskelige, hvortil maatte behøves Fleerstemmighed paa en Generalforsamling. De, som herved skulde være stemmeberettigede og i det Hele være at ansee som Skolens Foresatte og Skolehusets Eiere, formenes at burde være: a. Enhver som eengang for Alle havde skjænket i det Mindste 10 Rbd. dertil. b. Enhver, som havde tegnet sig for et aarligt Bidrag af i det Mindste 2 Rbd. i 5 Aar eller derover.
Almuevennen, 1844-04-10
Enhver, som for Tiden betalte Skolepenge for en Elev eller havde anmeldt en Saadan for et af de to nærmest følgende Aar. Stemmegivningen burde udøves ved personlig Nærværelse og Jngen have mere end een Stemme.
Almuevennen, 1844-04-10
Fra det Øieblik Sagen var saa vidt fremmet, at den ovennævnte Generalforsamling kunde sammenkaldes, vilde Landboforeningen som saadan ikke have videre dermed at gjøre, og vi ansee det derfor ogsaa som ufornødent her nærmere at yttre os og Enkeltheder ved Skolens Anlæg og Bestyrelse, hvilket Alt bør overlades til Deeltagerne og den af disse valgte Tilsyns comitee. Kun troe vi at burde bemærke, at den høiere Bondeskole til de ovenfor ved Aftenskolerne nævnte Lære gjenstande formeentlig endnu bør føie: Religion, Agerdyrkningslære og noget Geometri, samt meddele almindeligt Bekjendtskab med Landets Lovgivning, forsaavidt denne er vigtig for Statsborgeren i Almindelighed og for Landbrugerne i Særdeleshed. Skulde de fornødne Midler til en saadan Skole ikke strax kunne tilveiebringes, men Deeltagelsen dog være saa stor, at en Skole efter en mindre Maalestok med een Lærer kan oprettes, mene vi, at man bør gjøre Begyndelsen dermed. Nykjøbing, den 1. Februar 1844. Glahn. C. F. Hansen. Borcher Skytte. R. Hansen. P. Steffensen. Referenten udviklede nærmere de Betragtninger der havde ledet Comiteen til de foreslaaede Bestemmelser; tillige gjorde han Forsamlingen bekjendt med den høiere Bondeskole i Sundbylille i Frederiksborg Amt, hvis Bestyrer, Hr. Cand. Callesen, velvillig havde meddeelt Underretning derom, hvoraf man erfarede, at denne Anstalt har havt en meget ønskelig Fremgang og fra en indskrænket Begyndelse udviklet sig netop til en saadan Skole, som den af Comiteen foreslaaede. Steffensen opmuntrede Forsamlingens Medlemmer til at tage sig af Underviisningens Fremme, som et afde vigtigste Anliggender for den hele Bondestand, hvorved den Enkelte ikke maatte tænke paa, om han directe kunde have nogen Fordeel deraf, selv de, der ikke havde Sønner at seende til de foreslaaede Læreanstalter, burde med Glæde gjøre Opoffrelser for denne Sag, og kunde neppe bedre handle i deres egen sande Jnteresse, og for den Stand de tilhøre. Først blev Oprettelsen af Aften skoler sat under Discussion, og der hørtes kun een Mening om deres Ønskelighed. Navnlig anførte Hans Boesen efter sin egen Erfaring, da han i sin Ungdom havde besøgt en af en duelig Skolelærer ledet Aftenskole, at den halvvoxne Karl, som frivillig søger Underviisning, fordi Lysten dertil og Overbeviisningen om dens Nytte er bleven levende hos ham, kan ved nogle saa ugentlige Timers Veiledning i et Par Vintre gjøre langt større Fremskridt end den umodne Dreng ved flere Aars tvungne Skolegang. – Man beklagede, at flere Aftenskoler, som forhen have bestaaet, og virket med Held, af Mangel paa Understøttelse igjen ere blevne hævede, men det Haab blev af Flere udtalt, at det kraftige aandelige Liv, som nu rører sig hos Bondestanden, og navnlig har viist sig ved Landboforeningens Oprettelse, vil være den bedste Borgen for, at saadan Tilbagegang ikke i Fremtiden vil finde Sted.
Almuevennen, 1844-04-10
Ved Afstemningen blev det eenstemmig besluttet, at Foreningen ved ovennævnte Offentliggjørelse i Almindelighed opmuntrer til Aften skolers Oprettelse, hvortil ethvert Medlem efter Evne vilde bidrage i sin Kreds, for at det om muligt kunde bringes dertil, at de unge Karle i ethvert Sogn, paa Falster kunde finde Leilighed til nyttig Underviisning i Vinteraftenerne. – Da Forsamlingen derpaa gik over til Comiteebetænkningens anden Deel: Oprettelsen af en høiere Bondeskole, blev det af Adskillige yttret, at om end Aftenskolerne ikke aldeles kunde tilfredsstille de Fordringer, man kan gjøre til den confirmerede Ungdoms fortsatte Underviisning, vilde det dog maaskee for Tiden være rettest at indskrænke sig dertil, og først tænke paa at gaae videre, naar en Mængde unge Karle derved vare forberedte til at modtage en meere sammenhængende og fuldstændig Underviisning, og naar Erkjendelsen af Sagens Vigtighed var bleven saa levende og almindelig, at man kunde vente, at Folk vilde bringe de betydelige Offere som ere nødvendige til en saadan Skole, dersom den skal svare til sin Hensigt og dens Bestaaen være betrygget. Fra den anden Side blev det derimod, navnlig af Pastor Hansen, udhævet, at man ingenlunde tør antage, at de nødvendige Betingelser for en heldig Fremgang af Aftenskolerne i den Grad og Udstrækning ere tilstede, at Formaalet, hvorom alle vare enige, derved skulde kunne naaes, og fornemmelig, at det Spørgsmaal som her skulde afgjøres, var om en høiere Skole er ønskelig, ikke om Midlerne til den kunne tilveiebringes, hvilket hele Falsters Befolkning skal besvare, naar Subskriptionsplanerne blive den forelagte. Da nu det Spørgsmaal blev stillet til Afstemning: Anseer Foreningen en høiere Bondeskoles Oprettelse snarest mueligt for ønskelig, blev dette næsten eenstemmig besvaret med Ja. – Med Hensyn til de enkelte Punkter i Comiteebetænkningen, som hver for sig bleve satte under Discussion og Afstemning, bleve Comiteens Forslag antagne med Undtagelse af, at den Bestemmelse, at Første=Lærer skal være en theologisk Candidat, forandres til en videnskabelig dannet Mand- og at af Betingelserne for Stemmeret i Generalforsamlingen af Deeltagerne udgaae Litra c. Enhver, som for Tiden betalte Skolepenge for en Elev eller havde anmeldt en Saadan for et af de to nærmest følgende Aar." – For Øvrigt blev det forbeholdt de eventuelle Deeltagere (o: de som skjænke i det Mindste 10 Rbd. een Gang for alle eller 2 Rbd. aarlig i 5 Aar, at tage saadanne nærmere Bestemmelser, som de maatte ansee for ønskelige, uden at de skulle være bundne ved den der skeete Afstemning. Med Hensyn til Valget af det Sted, hvor Skolen skal anlægges, kunde endnu ingen fast Bestemmelse tages; kun blev det anseet ønskeligt, om det kunde blive nogenlunde i Midten af Øen. Det blev overladt til Comiteen at udstede den foreslaaede Jndbydelse til Falsters Beboere og at forelægge Resultatet for en følgende Forsamling i Landboforeningen, der da har at afgjøre, om Deeltagelsen er saa stor, at en Generalforsamling af Subskribenterne bliver at sammenkalde.
Almuevennen, 1844-04-10
Som Referent for Comiteen angaaende et Sygehuus i eller ved Nykjøbing, oplæste Kjøbmand N. Sidenius dennes Betænkning, og forelagde derhen hørende Tegninger og Overslag. Forsamlingen var aldeles enig i at erkjende det for særdeles ønskeligt at faae et saadant Sygehuus anlagt; med Hensyn til den Maade hvorpaa den fornødne Capital skal tilveiebringes meente Enkelte, at dette kunde skee ved et personligt Sammenskud af alle dem, der vilde have Adgang dertil, saaat Benyttelsen deraf skulde være aldeles uden Betaling, hvorimod den store Fleerhed var enig med Comiteen, kun at Mange fandt den foreslaaede Betaling for indlagte Syge for lav, da den kun er beregnet som Erstatning for Kost og Varme, og Communerne altsaa maatte betale Huusleie, Læge, Medicin osv., selv for saadanne Syge som havde Evne til at betale for sig. Afgjørelsen af dette og lignende Spørgsmaal, blev imidlertid udsat til et følgende Møde, og Comiteen blev bemyndiget til foreløbig at udstede Jndbydelse angaaende denne Sag til alle Communer paa Falster og den nærmest tilgrændsende Deel af Lolland.
Almuevennen, 1844-04-10
Endelig oplæste Borcher Skytte en interessant Opsats om de her paa Falster saa hyppige Skovbal ler. Disses Fordærvelighed for Sæderne skildrede han med mørke Farver, og advarede alle Forældre og Huus bonder og ikke at tilstede de dem betroede Unge Adgang til saadanne skadelige Forlystelser.
Almuevennen, 1844-04-10
Politiske Nyheder og Efterretninger. De jydske og slesvigske Stænder ere sammenkaldte til den 9de Juli førstkommende, og til kongelige Commissairer ere udnævnte de samme Mænd som sidst fungerede i denne Egenskab, nemlig Statsministrene A. S. Ørsted og Reventlau-Criminil.