JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-07-15
Udenlandske Efterretninger. De truende Uveirskyer trække sig stedse tættere. sammen over Esparteros Hoved, og det vil neppe vare længe, for Lynet farer ud og knuser ham og hans Tilhængere. Bladene ere atter opfyldte med Beretninger og Stæder og Armeeafdelinger, som have erklæret sig for Opstanden. Blandt de første er den vigtige Søhavn San Sebastian tæt ved den franske Grændse; en Deel af Garnisonen gjorde fælleds Sag med Borgerne og Nationalgarden, en Deel havde indesluttet sig i Citadellet, hvor de den 7de de bleve opfordrede til at tiltræde Bevægelsen og neppe vilde kunne holde sig længe. Den provisoriske Regjering i Barcelona med General Serrano i Spidsen har den 29de Juni udstedt følgende høitidelige Decret: J Nationens Navn: Da Seierhertugens Regentskab er uforeneligt med det offentlige Vel, har den proviforiske Regjering fattet følgende Beslutning: 1) Baldomero Espartero, Hertug af Vitoria og Morella, Greve af Luchang, er afsat fra Kongerigets Regentskab, som han bestyrede i Dronningens Mindreaarighed. 2) Den hele Nation, Embedsmændene af alle Forvaltningsgrene, alle Klasser, og Arter ere løste fra den Lydighed, som de efter Lovene vare Regenten skyldige. Desuden har Serrano i sit eget Navn offentliggjort en kraftig Erklæring, hvori han udvikler, hvorledes han havde taget Feil af Espartero, hvem han havde anseet for det constitutionelle Princips rette Beskytter, nedlægger en velbegrundet Anklage imod ham, og opfordrer alle Spaniere, som elske deres Fædreland, til at forene sig for at forjage denne Mand, som af Egensind og Ærgjerrighed har bragt sit Fædreland paa Afgrundens Rand. Regjeringen i Barcelona gaaer temmelig strængt tilværk: den har forordnet, at Enhver, som vægrer sig ved at betale Skatter, ved Militairmagt skal tvinges til at erlægge det dobbelte Beløb, og den har fastsat Dødsstraf for dem, som vægre sig for Krigstjenesten. Sevane var den 4de i Lerida og forfulgte Zurbano, som bestandig undveeg et afgjørende Slag, men hvis Hær hver Dag formindskedes, da alle de Soldater, som kunde finde Leilighed dertil, gik over til Frihedskæmperne. – Jkke bedre gaaer det Espartero selv. Han havde gjort holdt i Albacete og søgte at forstærke sin Hær, førend han vovede noget Angreb paa Valencia, men i dets Sted forsikkrer man, at hans Tropper ved Sygdom og Desertioner ere indsmeltede til det halve Antal. Jmidlertid ankom den berømte General Narvaez til Valencia tilligemed 11 anseete christinske Officerer, som alle have levet i Landflygtighed i Frankrig under Esparteros Herredømme. De bleve modtagne med overordentlig Begeistring, da man manglede duelige Anførere, og Overcommandoen over Hæren blev strax betroet Narvaez, som med de tilstedeværende Tropper drog ud mod Espartero, og tog Veien langs med Søkysten mod Nord for at hindre Regenten fra at flygte ombord paa engelske Skibe. Den 1ste dennes drog han ud fra Murviedro og vilde undsætte Teruel, der var beleiret af Esparteros Tropper. - J Madrid, som endnu er rolig, have alle Oppositionsbladene den 3die de, ophørt at udkomme, da Regjeringen forbød Postvæsenet at befordre dem til Provindserne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-07-15
Den 5te Juli antog det franske Deputeretkammer Forslaget til Jernbanen mellem Avignon og Marseille, dog med det Amendement, som uagtet Ministrenes kraftige var Modstand bleven antaget med 168 Stemmer mod 136, at Actieselskabet i de første 5 Aar skal oppebære hele Jndtægten, men derefter afgive den halve rene Jndtægttil Statskassen, dersom den overstiger 12 pCt. Den 6te blev ligeledes Forslaget til Jernbanen mellem Orleans og Tours antaget med nogen Forandring. Kammeret beskjæftigede sig de følgende Dage med Jndtægtsbudgettet. Det hele Udgittsbudget, saaledes som det nu er antaget, beløber sig til en Sum af 1,409,000 Fr.;de foretagne Besparelser udgjøre 19 Mill.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-07-15
Ausburger Allgem. Zeit." indeholder følgende.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-07-15
bemærkninger og de serviske Anliggender: Resultatet af det serviske Drama med Hensyn til Rusland er nu vistnok en Forøgelse af dets Jndflydelse paa Donauregieringernes Hoveder, og derhos giver Ophævelsen af den arvelige Fyrsteværdighed i Servien det friere Spillerum til at gjøre sine Anskuelser gjældende i dette Land. Men tillige ere saa mange og saa forskjelligartede Lidenskaber opvakte i Folket, og et saa afgjort mod Rusland fjendtligt Parti er fremkaldt i alle 3 Donaufyrstendømmer, at det er et stort Spørgsmaal, om Rusland i det Hele har vundet eller tabt ved sin Fremfærd.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-07-15
Stockholm d. 7 Juli. J Onsdags gjorde de herværende Upsala-Studenter et Besøg paa den norske Corvet Ørnen, hvor de modtoges paa den meest forekommende og gjæstvenlige Maade. Skaaelt proponeredes for Kongeriget Norge, den norske Marine og de norske Piger. Svenske, danske og norske Sange bleve afsungne af Studenter og ledsagede af talrige Hurraraab. Til Slutning foreslog Corvettens Chef en Skaal for Upsala Universitet og dets Studenter. Senere aflagdes ogsaa et Besøg paa den svenske Fregat af Chapman." Ved Afseilingen derfra stillede Besætningen sig paa Ræerne, medens Studenterne raabte: Leve Flaaden og dens Ære. Samme Aften havde Studenterne fra Upsala arrangeret en sexal i den franske Restauration for de i Staden sig opholdende norske og finske Studenter. Der tømtes Skaaler for Christianias, Helsingfors, Kjøbenhavns og Lunds Universiteter, samt for Stockholms Stad, og det var en Glæde at see, hvor de unge Mænd omfavnede hinanden og svore den Union Troskab, der engang af den hele skandinaviske Ungdom skal danne eet Broderskab. Først henimod Morgen adskiltes man. (Fædrel.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-07-15
Gudstjeneste. Imorgen begynder Gudstjenesten i Nykjøbing Kirke Kl. 1.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-07-15
AVERTISSEMENTS. Det elegante og hurtigseilende Dampskib König Christian VIII.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-07-15
Capitain Sunde, vedbliver fremdeles sine ugentlige Farter mellem Flensborg og Kjøbenhavn, og saaledes anløbende Gaabense: paa Touren til Kjøbenhavn hver Fred. Form. Kl. 10 a 11, til Flensborg hver Tirsd. Midd. Kl. 12. Taxten er lige med "Caroline Amalies."
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-07-15
Det bemærkes, at dette Skib ikke oftere gjor Touren til Fredericia, men blot til Kjøbenhavn; samt at det alene befordrer Passagerer og deres Gods. Jndskrivning skeer indtil Kl. 10, hver af ovennævnte Dage hos Gaabense Befordringscontoir. Arnkiel.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-07-15
For Medlemmerne af det Lolland-Falsterske Brandforsikkrings Selskab bekjendtgjøres: at ViceFormanden Hr. Greve af Knuth nu fungerer som Formand for Selskabet. Ourebyegaard den 11te Juli 1843. Rasmussen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-07-15
Huusleilighed. Nykjøbing. En Huusleilighed i denne Byes Østergade, bestaaende af 2 rummelige Værelser, Kjøkken, Spisekammer, Brændehuus a. bliver ledig til October Flyttetid, og anvises af M. C. Mackeprang.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-07-15
Nykjøbing. Hos Undertegnede erholdes fiin Vanille og Kryder-Chocolade til forskjellige Priser, friske Citroner og Appelsiner, fiin Stoltzer og Eidammer Oste, Vanille, Succat, Lemon-Asie, Capers, Soya, Provence Olie, Confect Rosiner, Krakmandler m. m.M. C. Mackeprang. Nt jeg idag er bleven forsynet med endeel moderne Sirtzer, Bomuldtøier, Tørklæder, Shawler, ligesom endeel hvide Alluns Dame- og Herre Handsker m. m. til Nutidens billigste Priser, undlader jeg ikke herved at bekjendtgjøre. Nykjøbing den 14de Juli 1843. J. Olsen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-07-15
Godt kjøbenhavnsk Kornbrændeviin, 16 s. pr. Pot, kjøbenhavnsk Øl, 2, 4 og 6 s. pr. Bout.,er idag arriveret og bekommes hos Nykjøbing den 14de Juli 1843. J. Olsen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-07-15
Gode Stearin-Lys saavelsom Formelys No. 1 bekommes billig hos Nykjøbing den 14de Juli 1843. J. Olsen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-07-15
Gode Klipfisk a 1 Rbd. Lpd. kan bekommes hos Nykjøbing den 14de Juli 1843. J. Olsen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-07-15
Jmod lovbefalet Sikkerhed kan strax erholdes til Laan, fra Grevskabet Christianssædes vestre Districts Overformynderie 880 Rbd. 94 s. Umyndiges Midler. Hvilket herved bekjendtgjøres. Pederstrup den 9de Juli 1843. P. C. Lützen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-07-15
Onsdagen den 2den August førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, afholdes i Maribo Præstegaard en Skiftesamling i Stervboet efter Consistorialraad og Sognepræst J.F. Boeck, hvorved flere Boet vedkommende Gjenstande ville vorde afhandlede, nemlig: Realisation af Boets Eiendele, Overdragelse til Enkefrue Boeck af adskillige af Boets Effecter, Opsigelse af nogle udestaaende Capitaler m.m. Hvilket herved overeensstemmende med Placaten af 21de April 1824, bekjendtgjøres til Efterretning for alle Vedkommende. Mariboe Skifteret den 12te Juli 1843. C. A. Møller.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-07-15
Auction. Løverdagen den 5te August førstkommede om Formiddagen Kl. 10, bliver efter Skifterettens Begjæring opbuden til Bortsalg ved en eneste Auction, den Dr. og Biskop Rasmus Møllers Stervboe tilhørende Gaard, Matr. No. 35 i Maribo Østergade og Jordlodden No 35 i Byens Nørremark. Gaarden bestaaer af: a. Forhuus 18 Fag Egebindingsværk, indrettet til Beboelse med 9 Jernkakkelovne; b. en grundmuret Bygning i Gaarden, 7 Fag, 2 Etager høi, indrettet til Beboelse med 6 Jernkakkelovne; c. Sidehuus 6 Fag Muur og Bindingsværk, indrettet til Bryghuus med en indmuret Kobberkjedel, d. Sidehuus 3 Fag lignende Bygning, indrettet til Hønsehuus; c. Sidehuus 4 Fag, indrettet til Vognskuur og Brændehuus; f. Staldbygning i Baggaarden, 14 Fag, hvori tillige Loe og Lade; g. Grund, brolagt Gaardsrum med Vandpost og en temmelig stor Hauge med endeel gode Frugtræer. Samlige Bygninger ere belagte med Tegltag. Jordlodden udgjør 841 Tdr. Land geometrisk Maal. Auctionen afholdes i bemeldte Gaard og Salg af Eiendommen forsøges deels samlet deels saaledes, at Jorden ikke følger med Gaarden. Hvilket herved bekjendtgjøres. Mariboe Byfoged Comptoir, den 12te Juli 1843. C. A. Møller. Adressecontoirets Commissionairer ere: Dhrr. Boghdlr. Thierry i Nakskov, Kammerr. Suhr i Rødby, Postervediteur Christensen i Stokkemarke, Boghdlr. Giegengack i Maribo, Apotheker Grundtvig i Saxkjøbing, Postmester v. Staffeldt i Nysted, Kbd. Wulff i Stubbekjøbing og Færgeforpagter Arnkiel i Gaabense.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-07-17
Lollands. Falsters Stift Tidende. Redigeret, trykt og udgivet af W. F. Laub i Nykjøbing. No 25. Mandagen den 17. Juli.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-07-17
Jndenlandske Efterretninger. De 25 Nordslesvigeres Opfordring til deres tydske Medborgere i Sydslesvig og Holsteen og Bidrag. til Oprettelsen af danske Underviisningsanstalter for den dansktalende Deel af Slesvigs Befolkning, synes at have vakt Forlegenhed paa flere end een Side. Men medens ingen af vore herværende Sprognationalister derom endnu have udtalt sig, have saavel holsteenske som slesvig-holsteenske Blade, erklæret sig. De førstnævnte derhen, at de vel ikke kunne anbefale en saadan Opfordring til Understøttelse af Jnstituter for en anden Nationalitet end den tydske, men at de dog navnlig. Wandsbeck. Jntelligenzblatt) vilde modtage og besørge tilsendt de Bidrag, Nogen mulig vilde yde. - Jtzeboer Wochenblatt derimod er det eneste Blad, som med sin sædvanlige Suffisance bedst har vidst at rede sig ud af den Forlegenhed, hvori det følte sig sat derved, at de dansktalende Slesvigere saa pludselig og uventet tiltalte det og Schleswigholsteinerne som Medborgere. Dets Rørelse derved har afvundet det den subtile Erklæring, at Tydsk egentlig heller slet ikke er Slesvigholstenernes Modersmaal, men derimod Plattydsk, og at derfor deres Ungdom og deres Almue heller ikke er bedre faren under de nuværende Forhold end den dansktalende Deel af Slesvigs Befolkning, idet de ogsaa først maa lære det Høitydske som et fra deres Barndoms og daglige Omgangsprog forskjelligt høilærd Sprog, uden hvilken Lærdom heller ikke de vilde forstaae hverken deres Gudstjeneste, Retsforhandlinger eller Stænderdeputerede. Men derpaa kommer det ikke an: Modersmaalet er ikke det, der kan gjøre Fordring, paa at være nok hertil i en slesvig-holsteensk Stat; der har man noget høiere end die Muttersprache, og det er die Landesprache, i det kan man blive ganske fortræffelig regieret, dømt og bansat uden at man behøver at forstaae et Ord deraf. Tydskerne kjende det af gammel Erfaring. Regjerede ikke Romerne i Oldtiden paa denne Maade ganske fortræffeligt over en Deel af de gamle Germaner, for hvem Latin var die Landsprache, og opfandt ikke de senere tydske Regjeringer selv, indseende Nytten deraf, et saadant Landspracheved Siden af det tydske Folkesprog, i deres Cancellisprog, hvormed der saa fortræffeligt lader sig regjere. Men hvorvel en ritterschaftlicher aufLandesprivilegien begrundeter Staat vistnok bedst vilde være tjent med at have et for den større Deel af Folket uforstaaeligt Landesprache, saa er det netop det Modsatte af hvad alle Fornuftige attraae, nemlig at Folket regieres i sit eget Sprog under Offentlighedens Ægide, at det undervises og belæres deri, for at modnes til selvstændig Deeltagelse i dets Bestyrelse, Lovgivning og Rettergang, og til at controllere Alt hvad dertil hører. (Forpost.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-07-17
Jhvorvel Jngen billigviis kan fortænke Provst Garde i, at han efter 14 Aars Ophold paa Færøernes Fielde og Strømme har søgt og opnaaet et bedre Kald i Sjælland, saa havde vi dog forFæringernes Skyld helst seet, at Provsten var bleven nogle Aar endnu blandt dem; da vi nemlig antage, at Jngen paa Færøerne, maaskee den nuværende Amtmand ikke engang undtagen, vilde være i Stand til i den Grad som Provst Garde, baade at arbeide for Monopolhandelens Ophævelse og for Færingernes Forberedelse til Frihandel, navnlig i Overgangsperioden - en Tid, som vi, uagtet den færøiske Handelsdirecteur Capitain Graahs Forkjærlighed for Monopolet, haabe ikke at være langt borte. Jmidlertid - kunde enhver dansk Embedsmand forlade Færøerne med den Tilfredshed efter endt Gierning som Garde kan, da vare Monopolets Dage snart talte. Han har i sine 2 Brochurer og den særøiske Handel meddeelt saadanne Data mod Monopolhandelen, at de bestandig ville kunne danne det stærke Angrebspunkt, hvorfra Monopolet, skal have sit Ulivssaar. Vi ere forvissede om, at Provst Garde, naar Færingerne engang kunne sælge og kjøbe som frie Mennesker, vil blive nævnte af dem som deres Befrier, hvad Udfaldet end bliver af den Retssag angaaende hine Brochurer, der er anlagt mod Garde af Monopolhandelens troe Tjener, Handelsforvalter Nolsøe, som og af den Sag, under hvilken Garde har sagsøgt Nolsøe, hvilke Sager nu ere indstævnede fra Underretten paa Færøerne for Lands-Over- samt Hof-Stadsretten. (Kbhpst.)Hr. J. P. Søderberg, Chef for Handelshuset Søderberg & Comp. i Malm, sprang i et Anfald af Melancholie overbord fra Dampskibet Union paa Reisen fra Malmø til Kjøbenhavn Torsdagen den 6te de. Dampskibet standsede naturligviis strax og satte en Baad ud, for at redde ham; men saasnart han saae Baaden komme efter sig, svømmede han i modsat Retning saa langt bort fra den, han kunde, og da Baaden nærmede sig ham, lod han sig synke. Baaden blev liggende over et Qvarteer i det Haab, han skulde komme tilsyne igjen, hvilket imidlertid ikke skeete, da den stærke Strøm af Søndenvind formodentlig har ført ham for langt bort. Han har altid været bekjendt foren høist agtværdig Mand, ligesom det har viist sig, at Husets Omstændigheder efter hans Død ere meget gode. (Berl. Av.)¬
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-07-17
De fyenske Aviser indeholde følgende: Protest imod den af Handelshuset Schwefel & Søn i Kiel imod Publicum viste Ringeagt. Paa Dampskibet Løvens regelmæssige Tour den 2de Juni imellem Snoghøi, Aarssund, Sønderborg og Kiel, steg Hertugen af Augustenborg med Familie og Følge ombord i Sønderborg, ved hvilken Leilighed Skibets Fører, Capt. Kjerumgaard, underrettede Passagererne om, at han af sin Rheder havde befaling til at landsætte Hs. Durchlauchtighed ved Nøer i Eckernforde-Fjorden. Uagtet Passagererne paa en lydelig Maade protesterede imod denne ligesaa vilkaarlige og uforsvarlige som contractstridige Fremgangsmaade, erklærede Capitainen dog ei at kunne gaae udenfor sin Ordre, og de maatte følgelig finde dem i at gjøre en Omvei af flere Mile, til liden Opbyggelse for de Fleste, hvem et saadant Ophold slet convenerede. - Dhrr. Schwesel 8 Søns Opførsel ved denne Leilighed er lige urigtig, enten saa at samme hidrører fra en Veneration for den hertugelige Familie, eller af Kjærlighed til de hertugelige Penge; det reisende Publicum kan under ingen Omstændigheder være tjent med eller finde sig i slig Behandling, hvorfor man vistnok maa fraraade Enhver at benytte denne Befordringsmaade, med mindre Dhrr. Schwefel & Søn ville garantere, at slig Vilkaarlighed ei oftere skal finde Sted.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-07-17
Som et nyt Exempel paa de sædvanlige urigtige Efterretninger i fremmede Blade og danske Forhold meddeler Berl. Tid. Følgende efter Globe, af 3die Juli. Blandt de mange offentlige Monumenter i Kjøbenhavn er et, som kaldes Skamstøtten, der er blevet opreist i Aaret 1652 efter Høiesterets befaling for at forevige det vanærende Minde om Grev Corfitz d'Uhlefeld, Kongerigets Stormar skal, som blev funden skyldig i Høiforræderi og dømt til at brændes levende og til at hans Aske skulde udstrøes for Vinden, hvorfor en Skamstøtte skulde opreises til hans Minde. Dette Monument bestaaer af tre store utilhugne Stene, som ere lagde ovenpaa hinanden og have den Jndskrift: Til evig Skam og Skjændsel for Landsforræderen Corfit Ulfelt." Beboerne af Husene paa det Torv, hvor den staaer, og Magistraten have ofte ansøgt Regjeringen om, at den maatte blive borttagen, men altid forgiæves, da Høiesteretsdommen bestemmer, at den skal blive staaende til evig Tid. Nu har Magistraten brugt et besynderligt Middel for at opnaae sin Hensigt. Den har nemlig henvendt sig til Kongen med et Forsvar for Grevens Minde, paaberaabt sig, at han kun er bleven dømt in contumaciam og, at adskillige Historikere, især Hr. Hoert (Høst) har paastaaet, at han var uskyldig Kongen har nu samtykket i, at Støtten bliver nedreven. Et Vandspring skal anbringes paa det Sted, hvor den nu staaer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-07-17
Cand. Phil. Goldschmidt har til Corsarens ansvarhavende Redacteur skrevet et Brev, hvori han blandt Andet yttrer: Hvad dette angaaer at sidde paa Vand og Brød, da kan jeg af min praktiske Kundskab dertil forklare, at det er en Straf, der bedst passer sig for Kammeler. De kunne forsyne deres Maver for hele Uger, det kan et Menneske ikke. Men det er kun en Overgang, som Ræven sagde, da de flaaede ham. Jeg kunde have stor Lyst til at see den Efterretning gjendreven, der staaer i flere Provindsaviser, at jeg nemlig skal have ansøgt om Benaadning. Jeg vilde saa nødig have, at Folk skulle troe det. Det vilde være overmaade dumt, fordi jeg, selv om jeg blev benaadet, formodentlig skulde sidde 4 Gange saalænge i simpelt Fængsel. Jeg vilde tvertimod, hvis jeg var dømt i simpelt Fængsel, istedet derfor vælge Vand at og Brød kort og kraftigt; jeg tager ligesom Fængselstraffens Kraft-Essens, hvilket dog ikke maa forstaaes i samme Betydning som Biskop-Essens, Kaffe=Essens o. s. v. Jeg faaer imidlertid meget bestilt herinde; jeg skriver f. Ex, nogle Betragtninger over Fængselsvæsenet, som De engang kan faae at lade trykke. Hvis jeg ikke vilde være Andet i Verden end Journalist, burde jeg virkelig, for ei at mangle Stof og Otium, sørge for altid at være i et eller andet Fittefad. J mit nærværende Fittefad forbliver jeg Deres o. s. v. P. S. Den Fløite, jeg hørte forleden Aften fra Nabolauget, lader sig i Aften høre igjen. Det er Marseillaisen, der spilles. Er Fløitespilleren leiet dertil af Cancelliet for min Skyld, Eller er det Skjæbnen, der har sin Fornøielse af at lade mig høre: "Marches!" hvorpaa jeg ikke kan svare: "Marchons! Hr. Goldschmidt siges, naar han har udstaaet den ham idømte Straf, at ville forlade Fædrelandet og foreløbig at begive sig til Paris. (Aalb. Av.)¬
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-07-17
J Anledning af et i flere (formodentlig svenske) Provindsblade og endog i et Par af Hovedstadens Tidender omtalt Rygte, at de danske Studenter, som have deeltaget i Touren til Sverrig, efter kongelig befaling skulde have mistet deres Stivendier, har Prof. Molbech i Lunds Ugeblad ladet indrykke en Reclamation, hvori bemeldte Rygte erklæres for aldeles ugrundet, da ikke Kongen, men Universitetets Autoriteter bestemmer Stipendierne og da det iøvrigt er aldeles utænkeligt, at en Stipendiar kan berøves sit Stipendium, undtagen ved en æreløs Handling, som medfører Relegation. (Aalb. Av.)¬
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-07-17
J Søndags var der en mageløs Færsel til Dyrehaven, paa Strandveien foer 4 Rækker Vogne forbi hverandre, og Støvet stod saa tykt omkring paa den uvandede Deel af Strandveien, at det næsten var livsfarligt at befare den. Ogsaa tilsøes befordredes en saa talløs Mængde Mennesker, at det neppe var muligt i Dyrehaven at faae Noget at leve af. (Aarh. Av.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-07-17
Det tydske Forbunds 10de Armeecorps, som skal samles ved Lüneburg, og hvortil det holsteen lauenburgske Contingent hører, skal commanderes af den hannoverske General Halkett. Jnfanteriet skal ligge i Leir ved Deutsch-Evern tæt ved Lüneburg, Cavalleriet og Artilleriet skal cantonnere i Staden. og dens Omegn. Maneuvren begynder den 26de Septbr. og ender den 6te Octbr. Den 8de Octbr. hæves Samlingen efter en stor Parade. Til de Fyrster og fremmede Officierer, der ville bivaane Maneuvrene som Tilskuere, er der sørget for Qvarteer i Lünebrug. Corpsets første Division bestaaer af de hannoverske og brunswigske Tropper, ialt 27 Cavallerieskadroner, 19 Jnfanteribatailloner, 34 Stkr. Skyts og 1 Pioneerdetaschement. Anden Division indbefatter de holsteen-lauenburgske Tropper (4 Eskadroner, 3 Batailloner, 1 Jægercorps, 8 Stkr. Skyts og 1 Pontonneercompagni, de mecklenburg schwerinske og strelitzske, de oldenborgske og Hansestædernes Contingenter, ialt 10 Eskadroner, 14 Batailloner, I Jægercorps, 22 Stkr. Skyts og 1 Pontonneercompagni. Denne Division skal som bekjendt Landgrev Wilhelm af Hessen commandere.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-07-17
Kiel. Corresp." beretter at et nyt Hefteskrift, redigeret i schleswigholsteensk Aand af Advocat Carstens, med det allerførste vil begynde at udkomme i Kiel. Man siger, at adskillige Universitetslærere, der hylde dette Parties Grundsætninger, f. Ex.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-07-17
Etatsraad Falck og Professor Burchardi, have lovet deres Bistand.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-07-17
Tvende saakaldte Bellmannssangere, Dhrr. Olthoff og Telleffsson ere ankomne til Kjøbenhavn fra Gothenborg, hvor de have vundet meget bifald. De agte der at give nogle Bellmans(Aftenbl.) foreer."
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-07-17
Efterat samtlige om Forstanderposten ved den Realskole, der vil blive oprettet i Helsingøer, indkomne Ansøgninger have været bemeldte Kjøbstads Communalbestyrelse tilstillede til Erklæring, har Cancelliet under 6te Juli til denne Post beskikket Cand. polyth. R. Simesen. (Coll. Tid.)¬
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-07-17
(Corresp.) Kjøbenhavn den 15de Juli. Jgaar Aftes indtraf den ulykkelige Hændelse, at en Dreng i en Bøssemagers Værksted paa Casernen i Sølvgaden nedtog en Bøsse for at vise to tilstedeværende Karle, Anvendelsen af Knaldhætten, og at Bøssen, der var ladet med Hagl, gik af og saarede den ene Karl i Hovedet, saa at han døde kort Tid efter; den anden Karl slap med nogle mindre Saar.