Jyske Efterretninger, 1815-07-30
Udenlandske Efterretninger. Frankrig. Nu har Napoleon Bonaparte dog endelig - som det synes - udspilt sin store Rolle. Han var virkelig kommen til Rochefort og derfra gaaet ombord i en Fregat for at undslippe til Ny-York i Nordamerika. Da han var kommen noget ud, og Vinden var ham imod, holdt Fregatten først til den ene Side, men saae der engelske Krydseere for sig, den holdt derpaa til den anden Side, men der var det ligesaa nær. Den lagde sig derpaa ved under Øen Ree, men ogsaa der vare engelske Skibe i Nærheden, saa intet Haab kunde haves om at slippe bort, hvorfor man først forsøgte at betinge sig frie Fart til Amerika, men da dette reent ud blev afslaget, lovergave man sig til den brittiske Orlogs=Fregat Bellerophon. Bonaparte havde mange Juveler og Kostbarheder med sig, som anslaaes til et Tusinde Millioner Franker, eller efter vore Penge, fuldkommen saa mange RigsbankdalereN. V. Hvor han siden er bleven af, samt hvad man videre har i Sinde at giøre ved ham, vil Tiden vise. Et Rygte gik i Brussel, at man vilde udlevere ham til de Allierede, som igien skulde overantvorde ham til Kongen af Frankrig, paa det at han kan vorde dømt og afstraffet efter Frankrigs Lov og Ret; men dette er da imidlertid ogsaa kuns et Rygte, som indtil videre maa staae ved sit Værd. Sluttelig bør her bemærkes, at Efterretningen om at Manden saaledes: er nappet, haves ene og allene fra Holland; imidlertid kan man vel neppe betvivle dens Ægthed, men de nærmere Omstændigheder kan kuns ventes med næste Post. De fiendtlige Armeer trænge dybere og dybere. ind i Landet og der ere allerede mange Russere saavelsom og Bayrerne under Wrede i Paris. Lyon er den 12 dennes overgiven til Østerrigerne, som vældigen udbrede sig i det sydlige Frankrig, og række tillige deres Bundsforvandte en kraftig Haand i det nordlige. Hertugen af Alhusera, forhen Suchet, som anførde Bonapartes Tropper i den sydøstlige Deel af Riget, skal være gaaet over til Kongepartiet, og man vil sige, at General Rapp, som ligger indspærret i Strasborg, agter at gjøre det samme. Hvad som er endnu mere, man siger endog, at Armeen bag Loii ren til gjøre eller har allerede gjort det; men i neppe vil man saae at høre sligt om saadanne a Folk, som Davoust, Ney og disses Lige. Benævtte tvende Hærførere skulle ogsaa, som det r hedder, være udslettede af Marskalkernes Liste. Andre Efterretninger synes derimod at give tilkjende, at den Harme enhver Franskmand føler over Nationens Ydmyggelse og Landets Sandsynligviis værforestaaende Udstykning, har bevæget i marge af de Krigere, som i Vendeen kjæmpede. for Kongen, til at forene sig med Armeen bag Loiren for at modsætte sig de fremmede Hære, der nu ville foreskrive Frankrig Love. Sligt maa jo da og være haardt nok for Franskmænd at døie, etter at de flere Aar vare vante til at dominere paa Europas hele Fastland, og stedse at tilegne sig Navnet Uovervindelige; men Jntet er bestandigt under Solen, og saaledes forgaaer al jordisk Herlighed. - Spanierne stal have besat Bayonne, en Stad i Nedre=Pyrenæernes Departement med 13000 Jndbyggere, hvoraf de fleste ere Jøder. Bayenne er bekiendt af sine ypperlige Skinker, og deraf, at Bayonnetter er det først opfundne.