JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1809-04-03
Frankrigs og alle Aarhundredes Helte ville høiagte et Folk, som ligner dem i Bedrivter og Krigshæder. Ruslands og Danmarks Regentere, uophørligen beskieftigede med deres Folks Oplysning og ockonomiske Omdannelse, ville ei bekrige et Folk, som har samme Øiemaal. Naar alt personligt Had udryddes, bliver blot giensidig Høiagtelse tilbage, fælles Fordele, fælles Forsæt, at leve og dør som selvstændige Folkeslag. - Vi have med Bedrøvelse seet Sverrigs Tilgange svækkede og forsømte over Landets vidtudstrakte Grændser, uden Hensigt, uden Plan, uden Øiemeed til virkelig Nytte, uden Fremgang paa en eneste Punkt. - Maatte Sverrigs sidste endnu levnede Kræfter ei at Uforstand misledes til Unytte efter virkelig Skade, ifald Fædrenelandet opfordrer disse Kræfters Anvendelse! Disse ere vore Ønsker for Fædrenelandet: vi skulle med Glæde og Tilfredshed offre Liv og Velfærd for deres Opfyldelse. Stor og herlig bliver for Sverrig den Høitidsdag, da hver Svensk Mand med hævdet Ære og Selvstændighed vender tilbage til sin fredelige Syssel, til fornyet Velstand, og til Lyksalighed i sit eget Huus. - Forsvaret paa en af Rigets Grændser er for en kort Tid svækket ved vor Bortgang; men hvis Fienden mod al Sandsynlighed og givne Løvter benytter sig deraf, skal han ved vor hastige Tilbagekomst snart med blodigt Forliis erfare Forskiellen paa en Krig, som føres af personligt Had imellem Styrerne og den som hidrører fra troløst Brud af Naboelavet imellem selve Folkeslagene. Vi giøre med fuldkommen Tillid Regning paa enhver militair befalings mands Jver til at samvirke med os, for med Lynildens Fart og Styrke at møde indenlandske Voldsmænd og udenlandske Fiender. - Vi vove til Slutning at yttre det Ønske til vore elskede Landsmænd og Medbrødre af alle Stænder, at den nylig paabudne almindelige Krigsstyr ei maa udredes, førend Rigets Stænder have givet deres Betænkning over sammes Nødvendighed. Carlstad, den 7de Marts 1809. Commanden over de i Vermeland. forlagte Tropper. Endelig udstededes under 20de Marts følge, oclamation til
Berlingske Tidende, 1809-04-03
Sverrigs samtlige Jndvaanere: Vi Carl af Guds Naade o. s. v. tilbyde Eder samtlige Sverrigs Jndbyggere Vor synderlige Gunst og naadige Bevaagenhed med Guld den Almægtige. Da Vi til Rigets Redning fra uundgaaelig Fordær, velse har funden Osnødsaget til at overtage Os indtil videre som Rigsforstander Rigets i Særdeleshed nu med Uro og Bekymring forbundne Styrelse; saa har Vor første Omsorg været, at giøre de nødvendige Forberedelser til en længe ønsket Fred, at sammenkalde Rigets Stænder, for at overlægge med dem om Rigets Anliggender, samt til Rigets Stænders nærmere Overveielse og Undersøgning at indstille Ud redningen af en Krigstyr, der til Krigens Fortsættelse blev ligesaa tilstrækkelig som umuelig for de fleste af Rigets Jndvaanere at betale.
Berlingske Tidende, 1809-04-03
J denne for Riget vigtige Forretning møder Os Mangel paa Midler til de meest uundgaaelige Fornødenheder, da alle Udveie til hurtig Anskaffelse af Penge forud ere brugte; og da Underhandlingerne om Fred medtage Tid, i hvilken Riget ikke kan lades uden Forsvar eller de nødvendige Forsvarsanstalter forsømmes, saa have Vi herved ville opfordre alle dem af Eder, Sverrigs Jndvaanere, som dertil have Evne, at understøtte Os med Laan til Afværgelsen af den nu truende Fare. Vi tvivle ingenlunde paa, at J, opflammede af den samme Nidkierhed og Samfundsfølelst, som altid udmærkede det svenske Folk, gierne ville bidrage til Vort og Eders fælles Fædrenelands Frelse og Vel. Eders Medbrødre Rigets Stænder, som sammentræde om nogle Uger, kunne ei undslaae sig for, at udfinde Midler og Tid til Sikkerhed for de Forstrækninger, Jgiøre, og have J for de indbetalende Laanesummer enten i Rigets Stænders Bank for Rentekamret Regning eller i Land=Renterierne til Hs. Kongl. Majestæts og Rigets Stats=Contoirs Disposition, for dem at modtage Stats=Contoirets Obligationer med bestemt Rente af en halv Procent maanedlig : og er Vi Eder alle og enhver med Naade og Gunst bevaagne; befalende Ede i øvrigt o. s. v. Stockholm den 20de Marts 1809. Carl. M. Rosenblad.
Berlingske Tidende, 1809-04-03
Den 22de om Middagen indmarscherede i Stockholm den Decladen vestlige Armee, som under Overadjutant, Oberstlieutenant Georg, Adlersparres Kommando brød op fra Carlstad den 7de sidstleden og som under Marschen igjennem Nerike og Vestmanland var bleven forstærket af flere Tropper. Jndtoget skeete under giensidige og afvexlende Fryderaab saavel af Armeen som af Stadens Jndvaanere. Under Troppernes Opstilling langs med Skibsbroen behagede Hs. Kongl. Høihed Hertug=Rigsforstanderen i Følge med Feldtmarschal og Overstatholder Grev M. Klingspor samt den befalende General=Adjutant i Stockholm Generalmajor Friherre Adlercreutz tilligemed Generalstaden at begive sig fra det Kongelige Slot til Paradepladsen for at hilse paa det ankomne Armee=Corps. Ved Hs. Kongl. Høiheds Ankomshørtes fra alle Kanter saavel af Tropperne som der talrigt forsamlede Folk et almindeligt Fryderaab, som vedvarede uafbrudt, indtil Hertugen tog bort derfra og Tropperne adskiltes, for at gaae til deres bestemte Qvarterer.
Berlingske Tidende, 1809-04-03
Om Krigstildragelserne paa Alands=Øerne har man følgende Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1809-04-03
Stockholm, den 22de Marts. I Gaar Morges ankom en underdanig Rapport fra Generalmajor v. Døbeln, dat. 20de d. M. af følgende væsentlige Jndhold: "Den 19de blev den yderste Feldtvagt ved Grislehann anfaldet og tilbagedreven af fiendtlige Kosakker, Dragoner og Jægere. Denne Avantgarde stod under den russiske General Koulneffs Kommando. Kort efter ankom et Brev til Generalmajor v. Døbeln fra den russiske Generalen Chef Knorring af det Jndhold: at siden han, ved de ham paa H. K. H. Hertug Rigsforstanderens Vegne gjorte Meddelelser, var bleven forvisset om den svenske Regierings Tilbøielighed til at indgaae Fredsunderhandlinger, og han tillige kiendte Keiserens, hans Herres dermed overeensstemmende Tænkemaade, saa havde han strax ophørt med alle Fiendtligheder, og beordret General Koulneff at vende tilbage til Aland med de under hans Kommando staaende Tropper. Tillige overgav General Knorring et Brev til Generallieutenant Bareleyde Tolly, som skulde fra Wasa gaae over til Umeaa, at han, ifald Overgangen var iværksat, skulde strax vende tilbage til den finske Kyst. General Kiørring meldte tillige, at en ligelydende Ordre var afsendt over Abotil Wasa. Den 20de om Morgenen blev Grislehamn rømmet af Fienden ; de derværende Magasiner vare ikke blevne rørte. - Samme Dag afgiOberst og Ridder Lagerbring til det russiske Hovedqvarteer, for derfra videre at faae Pas til det Sted, hvor Hs. Majestæt Keiseren af Rusland for nærværende Tid opholdt sig.
Berlingske Tidende, 1809-04-03
Generallieutenant, Grev Gustav Wachtmeister er i Forgaars Eftermiddag afreist, for at tage Kommandoen over det ved Grisleham samlede Armeekorps.
Berlingske Tidende, 1809-04-03
For Fuldstændigheds Skyld meddeles herved tillige Hs. Majestæt, Kongens udstedte Kundgiørelse i Anledning af det udbrudte Oprøblandt de i Vermeland forlagte Tropper: Vi Gustav Adolp af Guds Naade, Konge til Sverrig, de Gothers og Venders o. s. v. tilbyde Eder Os elskelige, Vore tro Undersaatter vor synderlige Gunst og Bevaagenhed med Gud den A. ægtige. Jen Tidspunkt, da Riget er paa alle Kanter omringet af Fiender, da Samdrægtighed og Enighed især udfordres til Fædrenelandets Forsvar mod udenlands Vold, har det været høist uventet og foruroligende for Os, at Vor Bekymringer og Fædrenelandets Ulykker skulle forøges ved indbyrdeUroligheder. Det er derfor med de meest smertende Følelser, at Vigive Eder, Vore tro og elskede Undersaatter, tilkiende, at Oprør er udbrudt blandt Vore i Wermeland forlagte Tropper, og at de under Anførsel af Oberstlieutenant Georg Adlersparre ere i Anmarsch mod Hovedstaden under Udøvelse af Voldsomheder imod Vore troe Embedsmænd og ved Udspredelse af de meest forbryderske og ulovlige Manifester. Vi ere paa det fuldkomneste overbeviste om, at jeg mere Vore Bekymringer forøges, desto stærkere mindes J. paa det omhyggeligste at udøve den Troskab, Lydighed og Hengivenhed for Os og Rige som Religionen. Eed og de helligste Baand paalægge Eder, og at nogle glimrende Løvter ei vil bringe Eder til at afvige fra saa dyrebare Forpligtelser. Vi ere forvissede om, at J stille og roligen afvente de kraftige Anstalter og virksomme Foranstaltninger, som Vi allerede har gjort til dette høist strafværdige Oprørs Dæmpning. Det er for Vort Hierte den største Tilfredsstillelse, jo mindre Antallet er af disse Forbrydere, som Vi nødes til at overgive til Lovens Straf. Vi have den Tillid til den Høieste, og det frydefulde Haab, at Han vaager over Os og Eder, og at Han omvender alle Vildfarende. Vi befale Eder alle synderligen og naadigen i den Almægtige Guds Varetægt. Stockholms Slot, den 12te Marts 1809. Gustav Adolph. M. Rosenblad.
Berlingske Tidende, 1809-04-03
Paris den 24de Marts. Journal de Paris melder følgende : "Hertugen af Dalmatien, hvi Marsch var bleven sinket nogle Dage ved Minhos Oversvømmelse, en den 3die Marts rykket ind i Oporto. Han har havt endeel Trefninger med de portugisiske Jnsurgenter, hvilke han har adspredt som Støv Den 10de Marts rykkede Hertugens Avantgarde ind i Lissabon. En gellænderne havde efter deres Sædvane ladet Jnsurgenterne, som de havde bragt Vaaben, i Stikken. Hertugen af Bellund var ankom men i Nærheden af Sepina. General St. Cor marscherer mod Valencia. Den spanske General Reding er faldet i et Slag.
Berlingske Tidende, 1809-04-03
En engelsk og en portugisisk Expedition, det kom fra Brasilien, har crobret Capenne. Denne Efterretning behøver dog endnu Bekræftelse.
Berlingske Tidende, 1809-04-03
Grev v. Metternich gav den 21de et stort Diner, hvorved den udenlandske Minister, Krigsministeren og den russiske Ambassadeur Første Karakin vare tilstede. Den 20de spiste Grev v. Metternich hos den udenlandske Minister.
Berlingske Tidende, 1809-04-03
Det Rygte vedbliver at Uenighederne med Østerrig endnu kunde bilægges ved Ruslands Megling.
Berlingske Tidende, 1809-04-03
Journal du Soir melder følgende : "Den østerrigske Regiering lader udbrede i Tydskland ved alle i Ans og i Engellands Sold staaende, Agenter og Journalister, at Rusland i det mindste vil blive neutræk, hvis Krigen bryder ud mellem Østerrig og Frankerig. Det er desuagt tet sikkert, at begge Nationer aldrig forhen have været saa nøie forenede og at deres Sonverainer aldrig før have givet saa mange giensidige Beviser paa Høiagtelse og paa en ved fælleds Jnteresse fast grundet Alliance. Man veed, med hvilken Udmærkelse den franske Gesandt behandles af Keiser Alexander. Der gives ingen Fest ved Hoffet, uden han især indbydes dertil og behandles med den meest smigrende Opmærkesomhed. Det samme er Tilfældet med Hs. Excellence Hr. Kurakin den russiske Ambassadeur i Paris, der i den Modtagelse og Godhed, hvormed han beæres af de Franskes Keiser, finder Beviis paa det oprigtigste og varigste Venskab, som denne store Monark føler for sin høie Allicrede.
Berlingske Tidende, 1809-04-03
Fra Berlin meldes, at mange preussiske Officerer, som ei kunne blive ansatte igien, nu søge Tieneste ved den sachsiske Armee.
Berlingske Tidende, 1809-04-03
London den 11te Marts. (Over Frankerig).
Berlingske Tidende, 1809-04-03
Hoftidenden indeholder følgende Skrivelse fra Viceadmiral Stop ford til Admiralitetssecretairen, dat. den 27de Februar, ombord paa Cæsar. 10 Søemile fra Chastiron: "Sir, Jeg anmoder Dem om at tilmelde Admiralitetslorderne, at da jeg den 23de om Aftenen laae for Anker ved Chastion med Cæsar, Defiance, Donegal, Emerald og Fregatten Najaden, saaes Lyssignaler i Nordost. Jeg seilede altfaa hen derimod. Om Aftenen Kl. 11 blev jeg endeel Seilere vaer i Østen og forfulgte dem til følgende Morgen. Disse Scilere, 8 Linieskibe, hvoriblandt en Tredækker, og 2 Fregatter, vare dengang i Pertuis de Antioche. De tonede fransk Flag, og da jeg sluttede, at det var Bresten, Flaaden, gjorde jeg Signal for Najaden, strax at underrette Admiral Gambier derom. Najaden signalerede strax efter 3 Seilere, der forekom den mistænkelige. Jeg gjorde strax Jagt paa dem med min Et cadre, i det jeg lod Amethyst og Emmerald blive tilbage for at observer Fienden, og saae snart, at det var 3 franske Fregatter, som toge Coursen til Sables d'Olonne. Amelia og Doberal stødte i det samme til mig. Da de franske Fregatter vare gaaet for Anker paa et Sted, hvor jeg troede at kunne angribe dem, nærmede jeg mig med Cæsar, Defian, ce, Donnegal og Amelia, og vi begyndte Kanonaden. Deflance lagde sig for Anker en halv Søemiil fra Fregatterne, og vor vel rettede Jld nødte 2 Fregatter til at kappe Anker, og løbe paa Stranden. Ebbernødte derpaa Defiance til at lette Anker, og vor Escadre gik under Se igien. Batterierne, der beskytte Fregatterne, ere stærke og talrige Cæsar har liidt meget paa sin Takkelage, og Destance paa sine Master, den sidste har 20 Døde og 25 Qvæstede, og Dønnegal 10 Døde og 10 Qvæstede. Disse Fregatter, som vare løbne ud fra Orient to Dag forud, syntes at være Jtalienne, Calypso og Furieufr. Min Hovedhensigt med Angrebet paa disse Fregatter i Nærheden af en fiendtlioverlegen Maat var, at lokke denne ud af sin Stilling, og give ved Escadre Tid til at samle sig; men dette mit Haab slog seil. Jeg seilet mod Aften tilbage til Chastion og saae, at Fienden gik for Anker paa Rheden ved Baaques. Den 25de stødte Capitain Beresford til mig med Thesens, Triumph. Revenge, Valliand og Indefattigable. Jen fornyede derpaa Blokaden for de fiendtlige Skibe, og vil fortsætte den indtil nærmere Ordre. Den fiendtlige Styrke bestaaer af 11 Linieskib, og 4 Fregatter, Min Escadre bestaaer af 7 Linieskibe og 5 Fregatter, Jeg har den Ære o. s. v. Rob. Stopford.
Berlingske Tidende, 1809-04-03
Vor Flaade, der krydser ved Rochefort, bestaaer af 7 Skibe, og maai dette Øieblik være bleven forstærte, med 8 Skibe under Contraadmiral Duckworths Commando.
Berlingske Tidende, 1809-04-03
Admital Bertie har under 29de December meldt fra det godt Haabs Forbierg, at Krigskibet Laurel paa 22 Kanoner er paa Høiden af Jsle de France taget af den franske Fregat la Cannoniere paa 36 Kanoner, efter en blodig Trefning, der varede en Time. Laure havde 3 Døde og 20 Qvæstede. Mandskabet er udvexlet.
Berlingske Tidende, 1809-04-03
Den sidste Convoi fra Gothenborg, bestaaende af 70 Seilere, er bleven aldeles adspredt, og over Halvdelen er faldet i de Danskes Hænder. Sir James Sumarez, og Sir Sammel Hovd belave sig paa at gaae under Seil til Østersøen, saasnart de erfare, at Søen er seilbar. Alle Skibe, der ligge for Anker i Duinerne, fik i Tirsdags Ordre, at seile i Hast til Portsmouth. Alle Skibe, som ligge i denne Havn, skulde gaae under Seil i Løverdags. Centaur, Alfred og St. Albion ere afseilede fra Portsmouth, for at støde til Admiral Strachan, der krydser for Rochefort. Man har den Efterretning fra Frankerig, at en betydelig Expedidition mod Engelland skal foretages i Foraaret. Den franske Flaade, i Vlietingen bestaaer af 12 Linieskibe og et betydeligt Antal Kuttere, Brigger, Gallioter, Luggere, fladbundede Fartøier o. s. v. 6 i Antverhen byggede Skibe paa 80 Kawner skulde støde til den, Mellem denne Escadre, en russisk Flaade og de smaa Fartøier, der udrustes i Danmark, er en combineret Operation i Værk, for at agere offensimod Engelland, Man har enrolleret 5000 Matroser fra Danmark, og fra Kysterne af Pommern og Østersøen til Flaaden i Blieringen.
Berlingske Tidende, 1809-04-03
Man anmelder paa en fortrolig Maade, at der fra Ruslands og Frankerigs Side er gjort H. Maj. Ministre nogle forslag, og at derer Hr. Adair, der har faaet denne Meddelelse fra begge disse Magten Gesandter i Constantinopel.
Berlingske Tidende, 1809-04-03
Vore Tidender indeholde følgende Efterretninger fra Cadix. Den nærværende Gouverneur, hvis Navn er Jones, er af en irlandsk Herkomst. Hans Formand, der fulgte efter Morla, er bleven afsat formedelst det Brev, som denne Forræder tilskrev ham. Der er kun Rekruter, meest Volontairer, i Egnen af Cadix. Jblant disse Tropper, ere 3000 Mand Cavallerie, som synes at have gode Heste. Man klager meget over Mangel paa Vaaben. Den ny Gouverneur har udstede yderst strænge Forordninger. De Franskes Eiendomme ere confiskeredr. Hvad Cadix's Forsvar angaaer, saa maa man anmærke, at denne Stad lider aldeles Mangel paa Vand, som den faaer fra Havnen St. Maria, norden for Bugten. Vel er der ingen Høie, som beherske Staden; men naar de Franske giøre sig til Mester af det norden for Staden, liggende Terrain, hvilket alle Forsvarsanstalter i Cadix ei kunne hindre, saa afskiære de ei allene Forbindelse mellem Staden og St. Maria, men giøre endog Tilførselen til Cadix's Havn vanskelig, eller hindre den maaskee aldeles. - Da Juntaen i Sevilla igien tiltraadte sine Functioner, erklærede den offentlig, at den ikke vidste hvad der var blevet af Juntaen i Madrid. Man siger ogsaa offentlig i Cadix, at de Franske have saa mange Venner i Central-Juntaen, at den franske Regiering stedse blev i rette Tid underrettet om dens Planer og Projecter. Dette er ogsaa Aarsagen til alle de Uheld, Spanierne have liidt Adskillige Krigsfanger have givet den Efterretning, at man paa Martinique ventede Brester Flaaden og at Admiral Cochrane havde samlet sin hele Styrke paa Høiden af Pointe-Saline. Det Rygte har udbredt sig, at Liniers har plantet Uafhængigheds Fane i Sydamerica. Vi haabe, det er usandt. Hvis de spanske Misiddelser i Europa ere bestemte til at underkastes den franske Regiering saa have vi dog Søemagt nok til at hindre de spanske Colonier fra at have samme Skjebne; men vi have Aarsag til at troe, at Liniers er den franske Regierings Agent, og i dette Tilfælde kan man ei haabe, at han vil understøtte det System, der er for Sydamericas Uafhængighed.
Berlingske Tidende, 1809-04-03
Den 6te overrakte Hr. Hill i Underhuset en Petition fra endeel Kiøbmænd mod de seneste Cabinetsordrer. Derpaa foreslog Hr. Whitbreaden Adresse til Kongen, for at bede Hs. Maj., at tage de fornødne Forholdsregler til uopholdelig at fornye Handelsforbindelserne mellem de brittiske Stater og America, og ved Underhandlinger billægge alle Uenigheder med America. Hr. Grattan sagde: "Jeg understøtter dette Forslag. Den største Forbrydelse, hvori en Britte kan giøre sig skyldig, er naar han giør Americanerne til Engellands Uvenner. Krig mellem Engelland og America er Ende paa Friheden. Americanerne ere og maae forblive vore naturlige Venner. Hvor meget lid ikke saa mange Jndustriegrene i Jrland, da Tilførselen af Materialier fra America er standset." - Hr. Canning svarede: "Da America gjorde Engelland det Forslag at ophæve Embarqven, skete det under den Betingelse, at Engelland skulde ophæve alle sine Cabinetsordrer, Ordren at 7de Januar og Søefarts=Acten af 1756. Den uundgaaelige Følge deraf vilde være, at vore bevæbnede Skibe udelukkedes fra de Havne, paa hvilke vi handle, medens Fiendens bevæbnede Skibe kunde setle dertil; og saaledes vilde vi udsætte det, der maa være os det vigtigste, for Opbringelse og Ødelæggelse. Vilde America ophæve Embargoenfor Engelland, hvorledes kan det da holde samme i Kraft mod vor Fiende, Ophæves Embargoen for Engelland i Morgen, saa vilde jeg indgaae er Veddemaal, hvis det var anstændigt her i Parlamentet, at Betingelserne for Skibsassurancer til fremmede Havne allerede i næst Uge kunde erfares paa Lopds Kaffehuus. Troer man da, at Americanerne ikke forstaae sig paa falske Papirer. Forslaget fra America er derfor skuffende, ja det er, efter Hr. Madisons Sprog, beskiæmmende. Hvis Ministrene fortiene Dadel, saa er det fordi de snarere have gjort for meget end for lidet i Forsøgene til en Udsning med America Tilsidst blev Hr. Whilbreads Forslag om Morgenen Kl. 5 1/2 førkastes med 145 Stemmer mod 88.
Berlingske Tidende, 1809-04-03
Madrid, den 3de Marts. Det 27de lette Infanterieregiment, der udgjør Divisionen Villan, tes Avantgarde, har den 19de Februar havt en meget glimrende Trefning med Jnsurgenterne. Det havde Ordre, at bemestre sig Defileerne ved Val de la Casa, paa Grændserne af Estremadura. Uagtet Jnsurgenterne havde svorer, ei at forlade deres meget faste Stilling, overvandt Regimentet alle hindringer, efterat have udholdt en meget hiftig Jld, bemestrede sig Defileerne og fordrev Fienden. Divisionen Villatte tog derpaa Hospitalet Obispo i Besiddelse, og bivouarquerede om Natten paa Høiene i Omegnen.
Berlingske Tidende, 1809-04-03
Erkebiskoppen i Saragossa har skriftlig aflaget Lydigheds- og Troskabsted til Hs. Maj. Kongen. Denne Handling giør Erkebiskoppen, der har været General=Storinqvisiter og nu mister denne Post ved der ny Indretning, megen Ære, og har ogsaa opvakt et gunstigt Jndtryk herMan har opsnapper Breve fra General Cuestaaf 14de Februar til Jndbyggerne i nogle Byer, hvori denne Jnsurgenschef opfordrer dem til at giøre Opstand paa ny og bevæbne sig med Piker, Prygle og Stene, da man ingen Geværer har at give dem. Cuesta tilstaaer og saa, at han ingen Tropper kan sende dem, og at de ei kunne stole paa andet end deres egne Kræfter. Det er ubegribeligt, at en Soldat kan besidde den grusomme Feighed, at ville forføre de arme Bønder til Bevægelser, som, hvis de fandt Sted, ei kunde have andre Følger for dem, end deres Hytters Ødelæggelse. Lykkeligviis have Bønderne udseer det Lattelige i disse Opfordringer om at bevæbne 3, i det man tilstaaer, at man ingen Vaaben har at levere dem.
Berlingske Tidende, 1809-04-03
Bapønne, den 12te Marts. Hertugen af Bellunes Corps er nu i Badajoz. Man troer, at hele Estremadura meget snart vil underkaste sig.
Berlingske Tidende, 1809-04-03
Et Skib, der er ankommet hertil fra Point a Pitre, har medbragt den Efterretning, at Engellænderne have den 24de Januar gjort et Angreb paa Martinique, hvorved de have liidt et stort Nederlag og mistet den største Deel af deres Tropper. Palafor er i Dag ankommen hertil med to Tienere og ført til det gamle Slot. Han er syg endnu. Den 11te forlod Divisionsgeneral Drouet, Chef for den 11te Division, vor Stad. Denne General, der medtager alle Jndbyggernes Agtelse, begiver sig til Strasborg. Man melder os Hertugen af Montebellos nær forestaaende Ankomst. Den 12te ankom den sidste Division af Garnisonen i Saragossa hertil. Den største Deel af Munkene, som vare i Saragossa, have bønfaldet om og erholdt Hs. Maj. Kongens Tilgivelse. De have svoret den ny Regiering Troskab og Lydighed.
Berlingske Tidende, 1809-04-03
De seneste Efterretninger fra Madrid melde, at denne Hovedstad bestandig nyder den største Rolighed. Kongen beærer ofte Skuespillet med sin Nærværelse og modtages stedse med det Fryderaab: Kongen leve!
Berlingske Tidende, 1809-04-03
St. Petersborg, den 15de Marts. J Forgaars kom den udenlandske Minister Grev Romanzow tilbage hertil fra Paris. Han har været 6 Maaneder fraværende.
Berlingske Tidende, 1809-04-03
Hs. Maj. Keiserens Afreise herfra til Finland, skal være fastsat tilden 25de d. M. Krigsministeren er endnu ikke kommen tilbage fra Finland. Colostialvarerne, især Kaffeen, faaes for billige Priser i SammenUgning med Priserne ved Vinterens Begyndelse. Russiske Producter, ere opkiøbte i betydelig Mængde, og til temmelig høie Priser. Vor Vexelcours er desuagtet slet.
Berlingske Tidende, 1809-04-03
Warschau den 20de Marts. Erkehertug Ferdinand ankom til Cracau den 5te d. M. En østerrigsk Armer trækkes sammen mellem Cracau og Konskie. Da alle Foranstaltninger vise, at Hertugdømmet Warschaus Grændser trues med Fiendtligheder, har den polske Armee faaet Marschordre, for at agere efter Omstændighederne.
Berlingske Tidende, 1809-04-03
J Rigsdagens Forsamling den 13de d. M. blev den foreslagne Forandring af Crimal=Lovene for Hertugdommet Warschau, efter nogle Debatter, antaget med 79 Stemmer mod 28. J Forsamlingen den 16de blev Forslaget om at indrette Forskrifterne i Lovbogen Napoleon, angaaende Civilstanden efter dette Lands Forfatning, antaget med 105 Stemmer mod 2. J Forsamlingen den 18de blev Forslaget omen ny Regulering af Statssafgivterne antaget med 105 Stemmer mod 3.
Berlingske Tidende, 1809-04-03
I Gaar høitideligholdtes Keiserinde Josephines Ravnsdag. Hele Staden var prægtig illumineret.