JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-12
Man beretter fra Kiel, at 2 Snedkersvende, ved Navn Rickert, Brødre, der fra Staden, nylig, ved deres Ankomst fra Schweitz til Berlin, ere dømte til 7 Aars Fæstningsstraf, for at have været i Besiddelse af forbudne Skrifter. Vel ler det bekjendt, at den preussiske Justits er streng, især i politiske Processer, men denne Meddelelse vilde dog drages i Tvivl, hvis den ei var saa ganske omstændelig. Oldingen, Hr. Kammerherre J. Benzon i Odense, bekjendtgjør under 1ste Ds. i Hempels Avis: "Tildeels for at lykønske fraværende Slægt og Venner til det nye Aars Indtrædelse, som ogsaa for at underrette dem om min Tilvær, Gud give at jeg kunde kalde det Velvær, er det, for at spare en kostbar Brevporto, at jeg vælger de offentlige Blade for at tilmelde dem, at det gaaer mig yderst slet og miserabelt, hvorom de ville overbevises, naar jeg meddeler dem, at jeg, isteden for aarlig Indtægt af 5120 Rbd. S. nu for 18 Maaneder, alle Forestillinger og Petitioner uagtet, ikke i 18 Maaneder har erholdt mere end 9000 Rbd. At en saadan Tingenes Tilstand, saavel i Betragtning af min Stilling i Staten, som ikke mindre til Kone og 6 Børn med Egen Underholdning, ikke alene er utilstrækkelig, men aldeles umulig, vil vist være indlysende for enhver Fordomsfri, saameget mere, som alle Resourceer under saadanne Omstændigheder alt ere udtømte. Der bliver for Oldingen, nær 80 Aar, ingen anden Udsigt, end en eneste daarlig og gelendig Ret. - Jeg tillader mig, i Analogi af det Forestaaende, at bringe i Erindring Digterens Wessels Ordi Kjærlighed uden Strømper, Skjæbnen bød mig først Johan, Siden gav mig Mads til Mand. Naar Dig Nogen Karper byder, Og Du faaer kun tørre Jyder, Blider Du noget flan derved etc. etc. Men da disse tørre Jyder maatte, for at glide, maaske nødvendig smørres paa begge Sider, saa bliver Spørgs maalet, hvor skal man tage Smørrelsen fra i disse Smør arme Tider, Til den foregaaende Anmeldelse om Barkskibet, San Salvadors, Stranding ved Tidsvilde kan officielt tilføies: Skibet er, ifølge Øresundspasset, lastet med 1015 Skok Staver, samt 275 Fyrreplanker, og dets Besætning var 14 Mand, foruden 2 Passagerer. Det stødte d. 26de Debr. om Aftenen, men drev endnu samme Nat, efterat hele Mandskab et havde forladt det og var gaaet iland ved Tidsvildeleie, tilsøes og strandede paa den østlige Side af Gniben. Ladningen bjerges. Fra Redar meldes under 26de Decbr., at Skibet, Caroline af Aalborg, Capt. J. Simony, er Dagen iforveien total forliist paa South Gare og Mandskabet druknet. (Sørgeligt, Reisende. f. Aarh. til Kallundb.: Cand. med. W. Siesbye m. Kone og Søn Student J. A. Offersen, Possementmager Henius; Hattefabriken, J. Hirsch, Propr. F. A. Kyllesbek. - Med Daqv. f. Aalb. d. 8de Til Aarh. Handelsbr. Secher; Handelsfuldm. Heilmann, PropKollesbek. Med samme tilbage. Fra Aarh.: Hr. Hansen; Cand. Wahl. Fra Rand. Forvalter Smingo.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-12
Vekjendtgjörelser. Det blev min tunge Lod den 7de Dr. ved Döder at vorde berøvet min gode, trofaste Hustru, vore 5 smaa Börns kjærlige Moder, NicolineFrasmine, föd Jörgensen, efter 16 Dages Sygeleie, i hendes Alders 29de Aar. Dybt nedbøiet staaer jeg tilbage, omringet af de spæde umyndige Smaa, der nu have mistet den ömme Moders ufortrödne Omhu og Pleie. Gud give mig Kraft til at bære min sörgelige Skjæbne! Aalborg, den 9de Januar 1837. A. Hassing. 800 Rbd. Sølv af Borgervæbningsfondets Midler kunne strax, imod rescriptmæssig Sikkerhed, erholdes til laan, naar man desangaaende henvender sig til Undertegnede. Aalborg, den 10de Januar 1837. Wølfferdt.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-12
At Contoret for 3die jydske Land- og Søkrigscommissariatsdistrict bliver den 14de Januar 1837 henlagt til Aalborg, bekjendtgjøres herved til Vedkommendes Efterretning. Prinzen, Land- og Søkrigscommissair. i bemeldte District. Underviisning i at forfærdige Blomster gives nu, som forhen, i mit forandrede Logis hos Dreiermester P. Rasmussens Enke paa Algaden, og er jeg villig at tage ud paa Landet om Nogen maatte ønske min Underviisning Augusta Bornholdt. fra Holsteen.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-12
2 Værelser med Kjøkken a. anvises for en billig Leie til næste Paaske fra Hjørnet af Algade og Tiendeladen.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-12
En Karl, som tilkjører Heste, anvises fra Stiftsbog, trykkeriet.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-12
Rug, Byg og Havre faaes i skjeppeviis hos Warberg.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-12
En smuk Beboelse er at faae til Leie hos Warberg.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-12
Et ungt Menneske, der i omtrent 3 Aar har været vedAvlsvæsenet paa en af Holstens større Gaarde, og er bekjendt med Forstvæsenet, attraaer, for at komme i Nærheden af sin Familie, Tjeneste som Avlsforvalter i det nordlige Jylland. Paa Lon reflecteres ikke. Nærmere Underretning vil behagelig erfares hos Fuldmægtig Heibroch i Aalborg. Beboelse er at faae tilleie i Stedet Nr. 294, paa Hjørnet af Al- og Skomagergaden. En stor Bilægger=Kakkelovn er at faae tilkjøbs hos Zimmermann.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-12
Aar 1836, Løverdagen den 17de December, blev i den kongelige Lands Over- samt Hof= og Stads=Ret i Kjøbenhavn afsagt Dom i Sagen: Nr. 1 Procurator Skeel som Actor, contra Tiltalte Skomagermester D. Stentzer, og saaledes: kjendt for Ret
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-12
De paaankede af Tiltalte Skomagermester D. Stentzer om og imod Kjøbenhavns Magistrat, i en til Samme adresseret Skrivelse af 30te Marts d. A. saavelsom i Bladet Raketten med Stjerner Nr. 99, 102, 108, 109 og 111 fremførte fornærmelige Udladelser og Beskyldninger bør være døde og magtesløse, og bor Tiltalte for sit herved udviste Forhold bøde 200 Rbd. Sølv til Kjøbenhavns Fattigvæsens Hovedkasse. Saa bør han og udrede alle af Actionen lovligt flydende Omkostninger, og derunder i Sasllair til Actor, Procurator Skeel, 10 Rbd. Sølv. Den lidømte Mulct at udredes inden 15 Dage efter denne Doms lovlige Forkyndelse, og det Øvrige at efterkommes, Alt under Adfærd efter Loven. Hvilket herved, i Overeensstemmelse med ForordninLigen af 27de September 1799 8 20, bringes til offentlig Kundskab. Justits=Contoiret i bemeldte Ret, den 21de December 1836. Hoff. 500 Rbd. rede Sølv, Aalborg Hospital tilhørende, kunne strax erholdes tillaans, imod anordningsmæssig Sikkerhed. Man henvender sig desangaaende til Forstanderen ved Hospitalet.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-12
Den Beboelses=Leilighed i Gaarden Nr. 117 i Urbansgade, som for Tiden beboes af Hr. Viinhandler Nørgaard, er, til næstkommende April Flyttetid, at faae til Leie, hvorom kan accorderes med J. P. Boss.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-12
Proclama. Da Steenhugger Thomas Kjergaards Enke, Ane Olsdatter, her af Byen, er ved Døden afgaaet hendes, med tidligere afdøde Mands Bo taget under Vehandling af undertegnede Skifteret, er ved Proclama at Dags Dato, som vil blive læst inden vedkommende Retter, indkaldt Enhver, som maatte formene at have nogen Gjælds=Fordring paa bemeldte Bo, til inden 12 Uger at anmelde og bevise saadant Krav, hvilket overeensstemmende med Placaten af 2den Juni 1819 herved ydermeere bekjendtgjøres. Skifteretten i Aalborg, den 9de Januar 1837. Schmidt. Wølfferdt.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-12
Creditorerne i Stervboet efter den paa Kornumgaardafdøde Tjenestekarl Anders Christensen Frost indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer for mig som Skifteforvalter. Ligeledes indkaldes den Afdødes Arvinger med lovligt Varsel til at legitimere deres Arveret og at iagttage deres Tarv under Boets Behandling. Børglum Herredscontoir i Hjørring, den 7de Januar 1837. Sparck. Da intet Bud blev gjort paa Skipper Lausens EnAlkes Sted, Nr. 494 i Hjelmerstald, ved de derover sidst i forrige Aar afholdte 3de Auctioner, er efter Begjæring af Skifteretten berammet en 4de Auction, at holdes i bemeldte Sted Tirsdagen den 17de Dennes, om Formiddagen Klokken. 10, ved hvilken det agtes bortsolgt. Aalborg, den 9de Januar 1837. Schmidt.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-14
Udgivet af J. Chr. Borch & N. Ph. Ree's Enke. – Redigeret af Capitain v. Søderberg, Rd. af D. (Sluttet.)
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-14
Naar man har omtalt Ruslands og Østerrigs udvortes Politik, har man i Almindelighed med det samme skildret sætninger. Jmedens det saaledes synes udenfor al Tvivl, viist Symptomer til Misfornøielse, men videre er man ikke Censur af og til synes at lægge Baand paa Aandsfriheden, frygtede Planer. som uden Tvivl af mange preussiske Undersaatter maae ansees for trykkende. enkelte vigtige politiske Spørgsmaale, saasom den luxem sat være betænkt, snart paa een snart paa en anden Reformburgske Sag, indtil videre. Derimod ere mange af Jmidlertid styres hans Divan endnu for en stor Deel af og man har læst om haarde Straffe, der dicteredes dem vedrollen i Constantinopel. Denne Rolle synes vexelviis, Toldforbundet er udvidet ved flere mindre Staters Tiltræ, at være, snart i den russiske, snart i den engelske Gesandts delse. J Sachsen besteg den afdøde Konges, Anton Cle Hænder. Reis-Effendi maatte nedlægge sin vigtige Post, menses Brodersøn og Medregent, under Titel af Friede fordi han ikke med Varsomhed havde behandlet en Sag, de indre Foranstaltninger, der efterhaanden skulde bringe anden Side havde Porten igjen den Satisfaction, at Silimærksomheden paa Jernbaners Anlæg, og paa Udførelsen af bøie sig for Reschid Paschas Vaaben. Forholdene med kelige, politiske Flygtninge fra de store Stater, havde længe rørerne og bringe Rolighed tilveie. Nu forlanger Vice=Kon Spændingen naaede i Aarets Løb, især ved noget Overmod over Syrien, men Svaret fra Constantinopel paa dette An Forventning – men Sindigheden seirede og Sagen afgjørestet forskjellige kongelige Propositioner; det absolute Veto des med en Afbigt til Frankrig, som den mægtige Nabo og Overdragelsen til Kongen af den, Stortinget tilkommen lod sig nøie med Fader, under sit Ophold der i Begyndelsen af Aaret, at inden det skiltes ad, Tiltale imod den norske Statsminister Under sit Ophold paa Europas Fastland har han havt den Sorg, at see et Par Grækere af sin Omgivning falde som Offere for den asiatiske Cholera.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-14
Ogsaa fra en anden Side var Aaret mærkeligt for vort Fædreneland, som det tredie Jubelaar efter Reformationens Jndførelse. Den høie, religiøse Aand, som Regjeringens Foranstaltninger til dets værdige Høitideligholdelse bare Præg af, fandt Gjenklang overalt hos Folket, hvorom Festlighederne i alle Landets Templer og Skoler have baaret Vidnesbyrd. - J en Alder af 92 Aar forlod vor elskede Dronnings Fader, Landgreve Carl af Hessen, dette Jordiske. Maatte dette Dødsfald, der vel kunde kaldes fremkaldt vedle Naturens Orden, være det sidste, vi for lang Tid faae at beklage i vor ophøiede Kongeslægt, maatte Sundhed og Tilfredshed og Kraft fremdeles forblive vor elskede Konges troe Ledsagere paa Tronen. Da kunne vi med Tillid udbryde. Held ham. Held Dannemark Blik paa Fortidens Betydning for Nutiden.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-14
(Fortsat.) Skulde ikke ogsaa Handelsforbindelserne med det Jndre af Asien og Afrika, det tyrkiske Riges forestaaende Fald i Europa og Asien og dets Forvandling til et civiliseret Rige, aabne Culturen en vid Mark og erholde en end forøget Vigtigheds ved den nyeste Tids Opfindelser, den i en saa forhausende, Grad lettede Communication ved Dampfart og Jernbaner den i ikke mindre Grad formerede Jndustri ved Maskinevæsenet, Elementarkundskabernes hurtigere Udbredelse ved indbyrdes Underviisning og forbedrede Læremethoder, og endelig ved civiliserede Europæeres Udbredelse, især saamange Buonapartiske Officerers, over alle Jordklodens Lande? Jo visselig. Nye Statsystemer ere i Færd med at organisere sig, der er et Overmaal af Kræfter forhaanden, for hvilke Gienstandene, at udøve deres Virksomhed paa, endnu for endeel mangle, de maae derfor enten tildeels hvile, eller, naar de virke, geraade i fjendtlig Berøring med hinanden.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-14
J en længst hensvunden Tid maa derfor den oprindelige Grund til vor Verdensdeels nærværende betrængte Tilstand, søges, forsaavidt den er afhængig af Statsindretningerne selv. Disses forviklede og kostbare Maskineri, der staaer i skjærende Modsætning til Nutidens Fordringer og Trang, har geluddannet sig i Aarhundredernes Lod. En overvættes Lyk til at ville regjere Regjerer), en stedse tiltagende Jndblani ding i og paanødt Regulering af de mangfoldigste Forhold i der ganske laae udenfor Statsformaalet, der ene bestaaer i sat sikkre alle Statsborgeres Rettigheder, har havt en uover1 seelig Sammendyngen af Forretninger, en overvættes forvikslet og vidtløftig Forretnings=Gang og en heel Hær af Emeribedsmænd til uundgaaelig Følge. Naar jeg seer - bemærkede engang en amerikansk Repræsentant til en bekjendtripolitisk Skribent, -, at en Regjering i Europa i en offentlig Erklæring eller i Premisserne til en Forordning forkynder, at den vil begunstige Handelen, vække Kunstfliden og oplive Manufacturerne, saa zittrer jeg allerede paa denne Regjerings Undersaatters Vegne og Følgerne gave mig næsten elstedse Ret. - Til at underholde disse kostbare Statsindretninger, denne Hær af Embedsmænd, tilligemed en militair Magt, hvis Størrelse og Kostbarhed i det sidste Aarhundrede, ti smaa som i større Stater, har tiltaget i en uhyre Progression, savnede man allerede langt tilbage i Tiden, de fornødne Midler; man hialp sig med at fabrikere Papiirpenge, med Laan; Staten holdt sig paa Benene ved at gjøre Gjæld og hver Generation paabyrdede den nærmeste Efterslægt det J Overmaal af Byrder, der tyngede paa dens Skuldre. Hvorhen et saadant System endelig maatte føre, ligger for Dagen.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-14
Ved Jndtoget i Bilbao, da den engelske Consul indfandt sig, hos Generalen for at ønske ham til Lykke, erklærede hans denne Englænder, i sin Stabs og Bilbaos Øvrigheds Nærværelse, at han, uden de engelske Søofficerers og deres Chefs, Capitain Lapinges udmærkede Bistand og Udholdenhed, ikke vilde kunde have naaet sit Maal. De Savn, for hvilket Garnisonen og Bilbaos Jndvaanere, under Beleiringen, havest været udsatte, have været meget haarde. Et Pd. Hestekjød har været betalt med 1 Rigsbankdaler, 1/2 Kat med ligesaameget, 1 Æg med 3 Mk., 1 Høne med 10 Rbd. Det engelske Blade omtale ikke Størrelsen af Carlisternes Tab, hvorimod de franske ville være underrettede om, at det harle beløbet sig til imellem 2 og 300 Døde og 8 til 900 Saarede. Det føleligste Tab er imidlertid Skydset, af hvilket Jntet er blevet reddet. Christinerne erobrede det alt, 25 tild30 Piece. Bladet Messager har, om Don Carlos's og hans Hærs videre Skjæbne, den Efterretning, at han is den største Hast har forladt sit Hovedqvarteer, kun ledsaget af en liden Deel af sin Generalstab og nogle faa af sinelySoldater. Aarsagen til hans Flugt antager man at havele været den betydelige Meningsforskjellighed, som, strax efter Bilbaos Undsætning, begyndte at yttre sig, baade i hans s. Conseil og i hans Hær. Jsær skal Tvedragten have vistise sig mellem de biscaiske og navaresiske Chefer. Herover kansk man ikke undre sig; det Nederlag, de carlistiske Vaaben dennegang leed, er uden Tvivl Naadestødet for Prætendentens Sag, og beskyldninger, Bebreidelser og Tvedragt ere de sæd p vanlige Forløbere for en Partisags Oplysning. Jnsurgent et cheferne see i dette sidste Stød ret godt et Forbud paa, at de Jnsucrectionen vil kunne undertrykkes. J intet Tidspunct T. i Krigen har den havt saa overlegne Stridskræfter i Marken D. imod sig. Esparteros Hær vil ikke alene blive forstærket R. med Narvaezs og Alaix's Tropper, som forfulgte Gosen mez paa hans Tog; ogsaa den, 5000 Mand stærke, por stotugisiske Division er ankommen til Vittoria; Sarsfield er, paa eft Spidsen for 6000 Mand, rykket ud af Pampelona og endelig har General Evans af sin Regjering erholdt ud 8 trykkelig befaling til at sætte sig i Bevægelse og sine Opederationer i Forbindelse med ovennævnte Corpsers.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-14
General Minas Død, om hvilken man allerede tidlige re havde talt, er bekræftet ved en Telegraphdepesche fra NarAbonne, efter hvilken han skal være død den 24de Decbr. er Barcellona.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-14
Frankrig.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-14
Endnu ere alle Bestræbelser for at udfinde Meuniere sformeentlige Medskyldige i Attentatet glippede. Selv Lavaux er, tilligemed andre allerede Hæftede, igjen løsladt De have af Forhørets Præses modtaget Attester for, at det ved Undersøgelsen ikke er opdaget det Mindste, der kunde begrunde nogen Mistanke imod dem.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-14
Tyrkiet. Rusland, hedder det i en Artikel fra Constantinopel, til vilde vist meer end gjerne gjøre en russisk Provinds af det hele eller det halve Tyrki. For at vedligeholde en stadig Indflydelse, betaler det nogle Hundrede Tyrker, Stormænd og Subalterne (thi i Tyrkiet ere Alle bestikkelige) maanedlige Pensioner, foruden mange extraordinaire Gaver til Saadanne, som enten ikke ville modtage regelmæssige Betalinger, eller ikke ere vigtige nok dertil. Russerne have derfor en meget stor Jndflydelse og benytte den til at virkelimod Alt, hvad der kunde kaldes Reformer, thi, jo mere Alt forfalder, jo lettere har Rusland vundet Spil. Jmod denne Jndflydelse arbeider nu igjen England paa sin Side, deels af Handelsinteresse, deels af Misundelse, deels af Frygt for Følgerne. Fra 1815 til 1830 har Rusland rykket sine asiatiske Grændser henved 300 Mile nærmere til Englands ostindiske Besiddelser, saa at Afstanden fra den nuværende russiske Grændse til benævnte Besiddelser kun er det Halve af, hvad den forhen var og herom har man i Europa meget længe været ganske uvidende. Det er ogsaa først den Told, som Rusland nu vil hæve ved Donaumundingen, der vakte Europas Opmærksomhed paa, at Rusland, ved Tractaten i Adrianopel, er kommen i retmæssig besiddelse af begge Bredder ved Donauens Munding. Det turde li ligeledes kun være lidet bekjendt, at Rusland 1833 har erholdt en tyrkisk Provinds i Asien, henimod Etzerum, som Skadesløsholdelse for den Hjælp, det ydede mod Ægypterne. Hvor stor denne Provinds er, er ikke let at sige, thi Russerne gjøre Jntet offentligt derom og Tyrkerne vide det ikke selv. For ikke længe siden søgte man i Seraskierens Arschiv om de Documenter, som kunde give Oplysning herom, men forgiæves, og maatte endelig nøies med, at den gamle Herre tog et Generalkort frem over hele Riget, pegede derpaa og sagde: I den Egn maa det være, det er jo kun et lidet Stykke og lutter Bjerge!" - At England mener det ærligere med Tyrkiet og vil hjælpe det fremad, begribe Tyrkerne, som desuden ansee Russerne for deres Arvefjender. De ere derfor ogsaa tilbøielige til at laane Øre til Englands Raad. Men, naar de, tilskyndede af samme, have fattet en eller anden Plan til gjennemgribende Forbedringer, saa strande Udførelsen ofte paa Ruslands Forestilling, at det paatænkte Forehavende jo er unødvendigt, en saadan Forestilling faaer Vægt baade ved russiske Penge og tyrkiske Phlegma og Alt bliver ved det Gamle. Jmidlertid virke England meget fordeelagtigt paa Armeen, ved en af sine Generaler, som i omtrent 6 Maaneder har opholdt sig Constantinopel. Han er en meget dygtig Mand, der allerede ofte har lagt sin militaire Duelighed for Dagen. De han holder af at være incognito, for at møde færre Vanske. ligheder, er det uvist, om hans Jndflydelse er Rusland bekjendt; nu for Tiden er hans Virksomhed i al Fald midlertidigen standset ved den gamle Seraskiers Afgang, thi forden nye har han endnu ikke været præsenteret, endskjøndt denne har kjendt ham tidligere. Om Rusland ogsaa har indvirket herpaa, kan man ikke sige med Vished, men Rimelighed taler for, at den engelske Jndflydelse dog tilsidste vil faae Overhaand over den russiske.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-14
Brussel, den 25de Decbr. J Repræsentantkamrenes Møde den 21de fremlagde Justitsministeren følgende Lovudkast angaaende Dueller: 1) Udfordring til Duel straffes med Fængsel fra 1 til 3 Maaneder og en Mulct fra 100 til 300 Franker. 2) Samme Straf paalægges de Fornærmelser, som offentlig tilføies Personer, der afslaae at duellere. 3) Hvo, som ægger til Duel, eller ved en eller anden Fornærmelse har givet Anledning til en Udfordring, straffes med Fængsel fra 3 til 18 Maaneder og en Mulct fra 300 til 15000 Fr. 4) Hvo, som gjør Brug af sine Vaaben ved en Duel, uden at Nogen bliver saaret eller dræbt, straffes med Fængsel fra 3 til 18 Maaneder og en Mulct fra 300 til 1500 Fr. 5) Ere Saar, der foranledige en Arbeids=Udygtighed af idet mindste 20 Dage, Følgerne af Duellen, saa indtræder Fængselsstraf, fra 4 Maaneder til 2 Aar og en Mulct fra 400 til 2000 Fr. Medfører Duellen Saar, der bevirke Arbeids=Udygtighed, i over 20 Dage, eller dræber den ene af Modstanderne den anden, saa straffes den Skyldige efter Straffelovgivningens Bestemmelser. 7) For Medskyldige ansees de Personer, som ved Foræringer, Løfter, Trusler eller Misbrug af Embedsmyndighed have givet Anledning til Duellen, og de belægges med samme Straf, som Ophavsmændene. 8) Secundanterne, der ikke ere Medskyldige, straffes med Fængsel fra 2 Maaneder til 1 Aar og med en Mulct fra 200 til 1000 Fr. 9) Tugtpoliti=Retterne dømme i de Tilfælde, der om tales i Art. 1, 2, 3 og 7. De i Att. 5 og 6 nævnte Tilfælde henvises til de competente Domstole, i Overeensstemmelse med Strafloybogens og Criminalproces=Ordningens Statuter. Den Lov, der bestemmer de militaire Retters Competence, er ikke traadt ud af Kraft. De til denne Classe, hørende Secundanter dømmes af de militaire Retter, medmindre at Ophavsmændene til Forbrydelsen dømmes af As sise=Retten; thi i saa Fald henhøre de under samme Jurisdiction. 10, De civile og militaire Domstole kunne erklære, at der unde formildende Omstændigheder Sted til Fordeel for den Anklagede; men de Edsvorne skulle stedse kaldes til, for at afgjøre denne Qvæstion. Erkjende Domstolene og de Edsvorne, at der gives formildende Omstændigheder, saa straffes den Skyldige efter følgende Bestemmelser: For Bibringelsen af Saar, der henhøre under Art. 5. formindskes Straffen til det Halve af Minimum; for deel i Personer, der blive at ansee efter den 300de Art, i Straflover vogen, bliver Fængselsstraffen 6 Maaneder til 2 Aar og ne Mulcten 500 til 5000 Fr. Den, der har dræbt sin Modstander, straffes med Fængsel fra 2 til 10 Aar og en Mulct fra 1000 til 10000 Fr. 11) J alle de i Art. og 5, 6 og 10 nævnte Tilfælde kunne Domstolene og Tribucaalerne berøve Ophavsmændene ethvert civilt og militairt en Embede, Ret til at bære Ordener, og ganske eller for en Deel de i Art. 142 anførte Rettigheder i et Tidsrum, der er ikke maa overstige 10 Aar. Denne Tid begynder fra den i Dag af, da den Skyldige har udstaaet sin Straf. 12) J er Gjentagelses-Tilfælde anvendes Straffens Marimum. 13) De i Udlandet begaaede Forbrydelser og Forseelser stilles ligemed dem, der omtales i nærværende Lovs 5te, 6te og 10de Art.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-14
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-14
Kjøbenhavn, den 10de Januar. Bulletins om Hs. Maj. Kongens Befindende. Den 8de Jan. Hs. Maj. har i Nat havt en velgjørende Søvn, e af 4 til 5 Timer, af hvilke 2 ½ vare uafbrudte af Hosten; Feberen er mindre, Appetiten temmelig god og de bedste Udsigter ere tilstede til en varig Bedring. Den 9de. Hs. Maj. Kongen har i Nat havt en 4 til 5 Timers vederqvægende Søvn; iøvrigt er Allerhøistsammes befindende omtrent som igaar. Den 10de. Hs. Maj. Kongen har i Nat sovet 4 til 5 Timer; Hosten har været løsere, Feberen minAdre; Appetiten manglede ei igaar, og Kræfterne ere ei svagere i Dag.