Ribe Stifts Adresseaviser, 1788-03-21
(Jndsendt) Ham, som god Samvittighed, Ledsaged gjennem mørke Fied Til Himlens lyse Kloder, Hver Kriger fandt en stræng Rival, Hver Philosophen Jdeal, Ved Mennesket en Broder. Niels Weyer. Kommer, mørknet Viisdoms Sønners Øie! Codans Helte svøbe sig i Flor, Modløs stirrer Dyden mod det Høie, Avind føler selv at han var stor. Ja vor Gernerl Engleharmonier, Synge Din Triumph - men Barden tier. Christen Lund Til Geheimeraad Luxdorphs Epigram. (see Avisen No. 4. ) Hør Viisdoms Røst ved Gerners Død o Dannemark, til Dig; Elsk levende, om du ham har, elsk saa den; ham er liig. J. G. Om Næringsveie F. Det har altid været et med og imod omtalt Spørsmaal, og store Jnteressentskabs Fabriker ere de beste og meest vindende for et Land, eller de mange smaae, som enhver enkelt Mand ved sin Fliid, Overlæg og bestræbende Omsætning kan indrette og bestyre? – De første sees, som oftest, snarere at falde, end de sidste, de overordentlige store bekostelige Anlæg, som de første indrettes med, og de store Lønninger og Udgifter til Directeurer, Bogholdere, Tilsynsmænd, Betientere m.v. borttage Fortienesterne; sammes vitløfttige Udstrækning kan ei saa nøie og fiint oversees i sit Heele m. v.; Vahrenes Priis maae og efter dets Byrder settes og selges m.v. alt dette ballancerer ei, de tabe daglig saaledes uformærkt, de standse i sin Drift, de forfalde, og endelig have store og kostbare Bygninger og intet til Udbytte. - De sidste begynde i det lidet, de indsee Tab og Vinding strax, de oversee alt til alle Sider, de tage uformærkt til, og naae en innere Styrke saaledes at de blive store, naar de store blive smaae og tilsidst Jntet. - - Om de store Anlæg tør jeg ikke udlade mig videre, men om de sidste vil jeg anføre nogle: I Holsten ere 2de Fabriker, som begge begynte i det lidet og hvorved nu er ikke meere end fire Udlændinger. Begge Fabriker ere oprettede af de Hr. Asmussen og Thomsen. Den ene er en Uldentøi=Fabrike, blev anlagt for en 4 Aars Tid siden, hvortil de har et Huus i Tønder og et i Møgeltønder, der forfærdiges ulden og Kamrelgarns Plysser, halvsilke Stoffer, og uldne Buxetøier, saasom Raffemor, Sattinet, Berge de Burriette. Det meste, som bruges til Fabriken, er indenlandsk Uld, som alt bliver kiemt, spunden, og tvunden paa en dertil indrettet Doubleermølle. Det Silke= og Kammelgarn, som forbruges, er ikke meget, da det meste, som forfærdiges, bestaaer allene i forskiellige Slags uldne Tøier. Et Par Aar derefter anlagde de en væve Kniplings= og Baand=Fabrike, ved hvilket Arbeide der er 7 Maskiner i Gang; paa hver af disse Maskiner kan væves 20 Stykker af de smalleste og 10 Stykker af de bredeste vævede Kniplinger, og derimellem i Forhold til Breden; en Maskine kan med største Magelighed dirigeres af en Pige. Jkke mindre fortiener de andre indenlandske Knipabriker og Handel. lings Fabriker i Holsten den opmærksomste Anmærkning, som uden Regeringens Understøttelse ved egen Fliid ere bragte til stor Fuldkommenhed. Desse opkom først i Tønder i forrige Seculum. Efter tilforladelige Anmeldelser, arbeide der nu ved samme 10 til 1200 Piger. Den derved forbrugende Traad beregnes til 100000 Rdlr., og man har beregnet, at Traad af 1 Rdlrs. Værdie, betales saaledes forarbeidet i Kniplinger, med 6 Rdlr. og følgelig indbringer Landet aarlig i reen Vinding meere end en halv Million Rdlr., hvoraf sikkert meere end de Totrediedele indkomme udenrigs fra. - - Ligeledes bør og de Nestveske Patriotiske Selskabs indrettede Spinde skolers Virksomhed opmærksom betragtes, som fra 30te September 1786 til den 30te Augusti 1787 har spundet 15350 Pund Hørgarn, og derved fortient 2127. d. - Hvilke smukke Ting frembringer ikke Porcelains Fabriken i Kiøbenhavn og byder alle andre Trods; - - Hvormeget got Steen=Tøi sees ikke ligesaa fra Fajance Fabrikerne i Slesvig og Rensborg. hvilken ypperlig Drift er ikke Odense Sukker Rafinaderie udi, som min Fader var Stiftere af og jeg siden har havt Deel i - - Hvilken god Fremgang har ikke ligesaa det der oprettede Sæbefyderie. - - Saavelsom det i Aarhuus og Aalborg. - - ligesom og ikke mindre ligeledes den anlagde Stivelse Fabrikke i Weile og ved Rødkilde i Fyhn. - - Den heri Fridericia af Hartvig Joseph anlagde TøiFabrike beviser ei mindre, hvad Bestræbende kan udrette; derved underholdes 50 til 60 Mennesker og derfra er over 1000 adskillige Slags Tøier forfærdiget solgt og bortsendt, som sees af Toldbøgerne, og som det rosværdigste med til Ære for Ham Tid efter Tid at have afbetalt det dertil havte Kongelig Forskud; - ligesom den af Hr. Agent Brun anlagte Tobaks=Fabrikebevidner ei mindre hans virksomme Fliid heri, til manges Underhold derved, som en ligge saa bestræbende Kiøbmand som agtværdig Patriot.