JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1819-01-08
Ved den inden Kiøbenhavns Amts Birketings Extraret af Birkedommeren Justitsraad Hans Jørgen Bang og Meddomsmænd, under 13de Marts 1818 afsagte Dom, er kiendt for Ret: Arrestanten uærlig Slave Niels Olsen Siø strøm eller Waldberg bør at stryges til Kagen, brændemærke paa Panden og derefter indsættes til Arbeide i Kiøbenhavns Rasphuus sin Livstid under stræng Bevogtning, saa bør han og betale i Erstatning til Auditeur Steen Bille i Mk., Generalkrigs=Commissair von Schmidten 33 Rbd. til Gaardmand Jens Rasmussen i Blaustrød 7 Rbd. 2 Mk. N. V. og 10 Rbs. rede Sølv, samt til Gaardmand Ole Pedersen i Svogerslow 4 Mk. N. V., og endelig til Justitsraad og Amtsforvalter Bierg 2 Mk. Sølvværdie. Arrestanten uærlig Slave Carl Pedersen bør igien indsættes til Arbeide i Kiøbenhavns Fæstning sin Livstid. Endvidere bør begge Arrestanterne hver for sit Vedkommede udrede de af denne Action lovlig flydende Omkostninger, hvoriblandt Salarier til deres Defensorer, nemlig den første til Procurator Eltong 4 Rbd. S. V., den sidste til Prøve=Procurator Hall 4 Rbd. S. V. Det idømte udredes inden 15 Dage efter denne Doms lovlige Forkyndelse og det øvrige efterkommes under Adfærd efter Loven. Dom: Lands Over= samt Hof= og Stadsrettens Dom bør ved Magt at stande.
Berlingske Tidende, 1819-01-08
Onsdagen den 29de Juli. No. 169.
Berlingske Tidende, 1819-01-08
Mødte. - Høiesterets=Advocat Frederich Wilhelm Treschow, efter Kongelig befaling. contra Dreier. - Arrestanterne Huusmand Søren Madsen og Curasseer Niels Mortensen, samt Førstnævntes Hustrue Marie Jacobsdatter. I den af Actor under 25de Juli 1818 udtagne Høiesterete Stevning, paa ankes til Stadfæstelse og Skiærpelse, en inden Lands Over= samt Hof= og Stadsretten under 16de Juni sidstleden afsagt Dom, udi en Tag anlagt af Justitien mod de Jndstevnte, der tiltales for begaaet Jndbrud, Røverie, Medviderie og Hælerie m.m. Derom er ved fornævnte Dom saaledes kjendt for Ret: Hiemtingsdommerbør ved Magt at stande.
Berlingske Tidende, 1819-01-08
Ved den inden Thyebierg Herreds Extraret, af Herredsfogden Justitsraad Borgmester og Byefoged Morten Smith Schønheyder og Meddomsmænd under 11te Mai 1818 afsagte Dom, er kiendt for Ret : Søren Madien og Niels Mortensen bør stryges til Kagen og arbeide i Kiøbenhavns Fæstning deres Livstid. Mari Jacobsdatter bør hensættes i Fængsel paa Vand og Brød i 12 Dage. Saa bør de Tiltalte ogsaa een for alle og alle for een betale de af Actionen lovlig flydende Omkostninger, hvoriblandt i Sclario til Defensor Birkedommer Bagger 6 Rbd. S. V. At efterkommes under Adfærd efter Loven. Dom: Maria Jacobsdatter bør for Actors videre Tiltale i denne Sag fri at være, dog at hun for sit Vedkommende betaler de af Actionen lovlig findende, Omkostninger. J Henseende til de øvrige Tiltalte bør Lands Over= samt Hof og Stadsrettens Dom ved Magt at stande.
Berlingske Tidende, 1819-01-08
Dito Dato. No. 171.
Berlingske Tidende, 1819-01-08
Mødte. - Justitsraad og Høiesterets-Advocat hans Bilsted, efter Kongelig befaling. Schack. - Peder Pedersen. contra Ved udtagen Høiesterets Stevning af 20de Juli 1818 paaanker Actor til Stadfæstelse, Skiærpelse og yderligere Paakiendelse, en inden Svendborg AmtsOverpolitieret, af Amtmanden Kammerherre Herman Løwenskjold, Ridder af Dannebrogen, under 25de Juni sidstleden afsagt Dom udi en Sag anlagt efter Justitiens Foranstaltning mod Jndstevnte for Løsgiængerie og Betlerie med videre. Derom er ved bemeldte Dom saaledes kiendt for Ret: UnderpolitieretsDommen forandres derhen, at den Tiltalte Peder Pedersen af Svendborg bør arbeide i Odense Tugt= og Forbedringshuus i 2 Aar sex og en halv Maaned. For øvrigt bør Underpolitierrets=Dommen ved Magt at slande, Ved den inden Sunds Gudme Herreders Politieret, af Politiemesteren, Herredsfoged Erich Christensen, under 6te Juni 1818, afsagte Dom, er kiendt for Ret: Peder Pedersen af Svendborg bør, som 4de Gang befunden i forbudenOmstreifen og Betlerie, siden han tilforn derfor 3de Gange har været dømt og straffet for lige Forbrydelse, at arbeide i Odense Tugt, og Forbedringshuus i 4 Aar saa bør han og at betale de paa hans Arrest og Forflagning fra 13de Mai sidstl., indtil hans Modtagelse i Odense Tugthuus, anvendte Bekostninger efter nærmere lovlig Regning, forsaavidt han dertil haver Middel. Alt at efterkommes under Justitiens videre Befordring, og Lovens Tvang, Dom: Over=Politierettens Dom bør ved Magt at stande, dog saaledes, at Straffetiden fastsættes til 21 Aar.
Berlingske Tidende, 1819-01-11
udenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1819-01-11
Paris, den 26de December. Den 23de modtog Kongen den store Deputation fra Pairernes Kammer. Som Præsident forelæste Cantsleren en Tale, hvori det blandt andet hedder: Nationen har fortient det ædle Vidnesbyrd, som Deres Majestæt har givet dens høimodige Anstrængelser under Lasten af de Byrder, der have nedtynget den. Dens bedste Roes er, at have viis sig sin Konge værdig. Skulde den vel kunne glemme, at den skylder til Deres Majestæts Raad og til Deres Viisdom - al den Borcen, som Nationerne og Forfierne have taget Hensyn til ved igjen at reise denne gamle Trone, hvortil Historien knytter saa store Erindringer for det dannede Europa - Enden paa sine Lidelser, Deres Majestæt allene var i Stand til at hjælpe paa det Onde, som De dog ikke selv havde været Aarsag til.
Berlingske Tidende, 1819-01-11
Det Ønske, som Deres Stamfaders, Henrik den fierdes, høie Politil nærede, er ved de 5 Magters Endrægtighed bragt i Stand. De ville stille Agtelse for Tractaterne, de erhvervede Rettigheder og Europas Rolighed under Moralens og Religionens Beskyttelse. Tyranniets Rænkesyge har i vort Aarhundrede kuns endnu et eneste Middel til at lægge Nationerne i Lænker, nemlig ved at ophidse deres Lidenskaber med en falsk Friheds Skyggebillede, og skuffe deres Godtroenhed ved at ophidse dem mod den dem beskyttende Magt. Uden Tronens store Forrettigheder har Constitutionen ingen, Stotte: derfor er altsaa enhver monarkisk Lov ogsaa en populair Lov. Monarki og Frihed ere uadskillige: begge ville vi forsvare med lige Mod.
Berlingske Tidende, 1819-01-11
Den 30te December. Vort Ministerium har nu faaet en ny Organisation.
Berlingske Tidende, 1819-01-11
Moniteuren for i Dag indeholder desangaaende Folgende: "Ludvig af Guds Naade Konge i Frankrig &c. &c. Da VorCousins, Hertugen af Richelieus's, Sundhedsforfatning har nødet Os til, at bevilge ham den Afsked, han har ansøgt, fra sin Bestilling som Præsident for Vort Minister=Conseil og Minister Statssecretair for de udenlandske Anliggenders Departement - saa have Vi, i det Vi herved tilkiendegive Vor Bedrøvelse derover, som et nyt Beviis paa Vor gandske særdeles Agtelse og Vor Tilfreeshemed den gode og troe Tieneste, som han bestandig har viist Staran- og Vor Person, og som Vi forbeholde os at tilkiendegive paa en udmærket Maade, forordnet og forordne hermed som følger: 1. Hertugen af Richelien er udnævnt til Statsminister og Medlem af Vort Geheimeraad.
Berlingske Tidende, 1819-01-11
2. Vor Minister=Statssecretair for de udenlandske Anliggenders Departement, Præsident for Minister Conseilet, et beordret at bringe nærværende Forordning i Udøvelse. Givet i Paris i Thuilleriernes Slot den 29de December 1818 i Vor Regierines 24de Aar &c. Ludvig af Guds Naade Konge i Frankrig a. &c. Med Hensyn til den Dimission, som er overgivet Os af Herrerne Lains, Grev Mole og Roy fra deres Functioner som Ministere for det Jndre, Marinen og Finantserne, og da Vi ville give dem et Beviis paa vor Tilfredshed med deres Tieneste, saa have Vi forordnet og forordne: 1. Herrerne Laine, Grev Mold og Roy ere nævnte til Statsministre og Medlemmer af Vort geheime Conseil. 2. Vor Minister=Statssecretair ved Departementet for de udenlandske Anliggend r. Præsident i Minister Constillet, er beordret at bringe nærværende Forordning i Udøvelse. Givet i Paris " a. I den 3die mærkrige Kongel. Forordning bedder det: 1. Marquis Dessolle, Pair af Frankrig og Statsminister, er udnævnt til Minister Statssecretair i Departementet for de udenlandske Anliggender og til Præsident for Vort MiniserConseil. Hr. de Serre, Medlem af de Deputeredes Kammer. er udnævnt til Seiglbevarer og til Minister=Statssecretair i Justits Departementet.
Berlingske Tidende, 1819-01-11
Grev Decazes, Pair af Frankrig, er ansat, som MiniskerStatssecretair ved Departementet for det Jndre.
Berlingske Tidende, 1819-01-11
Baron Portal, Medlem af de Deputeredes Kammer, en udnævnt til Minister=Statssecretair i Marin Departementet, og Baron Louis, Medlem af de Deputeredes Kammer, til Mu ster=Statssecretair i Departementet for Finantserne.
Berlingske Tidende, 1819-01-11
2. Politieministeriet er ophævet. 3. Vor Minister=Statssecretair for de udenlandske Anliggender, Præsident for Minister=Conseilet, er beordret at udføre nærværende Forordning.
Berlingske Tidende, 1819-01-11
De Forandringer, som ere forefaldne i Ministeriet, have ikke giort uogen Forandring i det Venskab, som fandt Sted mellem Hertugen af Richelien, Greven af Cases og Hr. Laine, Ja, Hr. de Cazes har endogsaa af denne Grund afslaaet at modtage Hr. tugens Plads i Ministeriet.
Berlingske Tidende, 1819-01-11
Marquis Dessolle er en af de meest udmærkede Gemraler i den Franske Armee, hvor han var traadt i Tieneste i de første Aar af Revolutionen. Han overbragte 1797 den af Bonaparte afsluttede Fredstractat fra Campo Formio til Paris, og blev udnævnt til Brigade General. J Aaret 1801 blev han ansat som Chef for General=Staben ved den under Moreau staaende Rhinarmee. Siden udmærkede han sig meget i den Spanske Krig, og blev 1810 Militair=Gouverneur i Cordova. Senere faldt han i Unaade, og blev uansat til Begivenhederne i April 1814, da han blev udnævnt til Commendant en Chef for Nationalgarden i Paris og Seine Departementerne, til Medlem af det provisoriske Gouvernement, et Statsminister og Chef for den Fanske Nationalgardes Generalstab. J Marts 1815 fulgte han Kongen til Gent, og overtog ved Tilbagekomsten igien sin forrige Post, som han i October 1815 i maatte nedlægge formedelst sin svækkede Sundhed. Fem og tyve Franske, som vare forviste ved Loven af 12te i Januar 1816 paa Grund af deres Stemme i Ludvig den 16des Sag, have ved et Kongeligt Decret af 26de dennes erholdt Tilladelse til at vende tilbage til Frankrig. En af dem er Tallien, som allerede før havde nydt den Begunstigelse at torde leve i Frankrig.
Berlingske Tidende, 1819-01-11
London, den 30te December. De seneste Efterretninger fra Bombay lyde ikke meget behagelig angaaende den forrige R. jah af Ragpore, der, som bekiendt, slap bort fra de Engelske Tropper, der skulde ført ham fra hans forrige Besiddelser til Bengalen. J Begyndelsen fandt han Beskyttelse hos Shonia Overhovederne i Nærheden af Bierget Dowaghurry, og man frygtede for, at han vilde drage mange af de i sidste Kri adsplittede Jndiske Tropper til sig. Han skal allerede have en Styrke af 20,000 Mand. Et Ditaschement af hans Folk paa 2 til 3000 Mand har nylig uden Barmhiertighed nedhugget en Commando, Englændere, for hvilke Capt. Sparkes stod i Spidsen.
Berlingske Tidende, 1819-01-11
Paa Ceylon synes Roligheden igien at være tildriebragt paa en stor Deel af Øen.
Berlingske Tidende, 1819-01-11
Jfølge Efterretninger fra Portran=Prince af October Maaned, vilde Præsident Boyer gaae ud med 15 bevæbnede Skibe, for at recognoscere Christoph's Kyster.
Berlingske Tidende, 1819-01-11
Den Efterretning, at Cochrane har overtaget Commanden over Ventzuelas Escadre, og at Brion er reist til Augustura, for at besvære sig derover, er stadfæstet ved Amerikanske Blade af 30te November.
Berlingske Tidende, 1819-01-11
Efterretningen om den Franske Ministerial-Forandring ankom hertil sildig igaae, og kunde derfor ikke strax yttre nogen Virkning paa vore Fonds, skiønt den gjorde stærkt Jndtryk paa Børsen, Da de Personer, af hvilke man vilde danne det nye Ministerium, synes at have saa liden Lyst dertil, saa er det at formode, at de hidtilværende Ministre ville blive anmodede om at vedblive deres Tieneste for det første.
Berlingske Tidende, 1819-01-11
Den Nederlandske Regiering har besluttet, at Engelske Skibe herefter hver Gang de ankomme i Hollandske Havne skulle betale Havne og Lastepenge, istedet for at de for kun have betalt denne Afgivt en Gang om Aaret. J England maae Nederlandske Skibe ogsaa betale for hver Reise.
Berlingske Tidende, 1819-01-11
Breve fra Petersborg indeholde den Efterretning, at Regieringen der har vægret sig for at modtage Guld og Sølv til den hidtil giældende høie Cours, og man venter detfor, at disse Artikler skulle komme tilbage til en fordeelagtigere Markedsplads.
Berlingske Tidende, 1819-01-11
Jfølge de sidste Efterretninger fra Algier af 5te November, har Pesten ophørt at rase der; i det mindste har man i den sidste Maaned ikke hørt om noget Dødsfald af denne Natur. Sygdommen, hersker imidlertid dog i det Jndre af Landet.
Berlingske Tidende, 1819-01-11
Boston, den 27de November. Jfølge Efterretninger fra La Guira havde Patrioterne igien samt let sig paa Sletterne ved Calabozo, og Morillo, Royalist-Chefen, havde fra Caraccas reqvireret 200,000 Dollars, 4000 Mand og 20 Muuldyr. I Amerika hersker nu stor Pengemangel. Flere Landbanker have standset med at betale.
Berlingske Tidende, 1819-01-11
Der vil nu formodentlig snart blive gjort Ende paa det Uvæsen, som Kiøbmændene i Baltimore hidtil have drevet, med at udruste Kapere under Jnsurgenternes Flag, da Regieringen ikke kan taale dette længere. Den Amerikanske General-Fiscal var ankommen til Baltimore, og havde allerede anklaget tvende derværende Kiøbmænd i saa Henseende. Storme have paa den sidste Tid anrettet megen Skade i de Amerikanske Farvande.
Berlingske Tidende, 1819-01-11
Blandede Efterretninger. Slutning af Udtog af et Brev angaaende Nordpol=Expeditionen. Den 26de Juni gik vi tillankers i Fairhavn mellem Øer, paa hvilke vi opdagede talrige Hjorder af Rensdyr, og ved Tilseilingen til Ankerpladsen saae vi en Uhyre Mængde Havheste, Trichechuusrosmarus, som laae paa Jsen. Nogle af dem, vi vare saa heldige at faae dræbt, vare overmaade store, og en af disse veide 2000 Pund. Naar disse Dyr, hvoraf man seer mange der i Egnen, blive foruroligede ved Skyden, omringe de i stor Mængde Baaden, som om de agtede at giøre Modstand, og vise sig paa een Gang rundt om saa nær, at man ofte med Mundingen af Geværet kan naae deres Hoveder. De gjøre Allarm med en hæs Giørn, og naar de have faaet deres Skud, synes de ligesom at blive resende, vælte sig omkring, og gaae omtrent et Minut under, hvorpaa de igienkomme op i større Antal, og derpaa synes at ville giøre et forvovent Angreb.
Berlingske Tidende, 1819-01-11
J Fairhavn bleve vi 7 til 8 Dage, og vare i denne Tid saa lykkelige, at faae skudt 45 til 50 Rensdyr, som overhovedet vende 120 Pund hvert. J Haab om at naae op mod Norden gik vi igien tilsøes, og fandt virkelig enkelte Aabninger i Jsen, ved hvilke det lykkedes os, at komme op til 800 32, som blev den høieste norolige Bredte, vi naaede; men her bleve vi ved Stormen ganske omringede af Jsen, og maatte i denne Tilstand ligge stille i 3 Uger. Efter umaadeligt Arbeide lykkedes det os endelig, den 29de Juli. at komme løs, uden at ahne den Skjæbne, som for stod os Dagen efter. Da vi omtrent havde tilbagelagt 8 til 10 Mile i anden Søe, reiste der sig, den 30te Juli, en frygtig Storm, som drev os lige ind mod Jsin. Vor Forfatning blev snart skrækkelig. Uden i nogen Rettning at kunne undgaae Jsen, dreves vi lige ind paa Hovedmassen, som af Vinden og Bølgerne synes at være gjort gandske uigiennemtrængelig. For ikke at lade Skibet drive med Siden mod Jsen, vore vi nøie til at giøre Roret fast, for, om muligt, at sætte Stavnen af Skibet ind i Jser. Strax efter Kl. 9 blev der giret befaling dertil, og der paa ulgte nu en Lyselig Tavshed; paa alle Ansigter saae man Skræk og Angest maat Vi vare, efter al menn skelig Slutning, kuns faa Skridt fra Evighedens Porte; Enhver vent de med frygtelig Ængstelighed paa det Øieblik, og Skidet skulde faae det første Sted. Dette var ogsaa virkelig skrækkeligt, Søen tik frygtelig heit, og da Stidet stødte paa Jsen, truede den hvert Øledlik at opsluge os. Efter forskellige heftige Stød i henved en Amt, saa Skibet. omtrent 3 til 4 Skibslængder inde i Jsen. De Jtsmasser, som omgave os fra alle Sider, beskyttede os tildeels for de rasende skummende Bølger; men vi vare saa fast indsluttede, at Skibet ikke gjorde nogen Bevægelse. Do; - til vor Lykke lagde Stormen sig snart - men vi vare imidlertid i en synkefærdig Tilstand, og alle Pumper, som bestaa dig bleve holdte i Bevægelse, vare ikke istand til at holde Skibet lende. Hvert kommende Øieblik truede os med Undergang. Den følgende Morgen var Veiret skiønt, og det lykkedes os nu, med Anstrængelse af alle vore Kræfter, at naae Smerenbergs havn, ved Spisbergen Her undersøgte vi Skibet, og sandt, at det - skiøndt det var saa beskadiget, at Bagbordsiden aldeles var indtrykket - dog var i Stand til nogenledes at kunne udd dres, og det blev besluttet, saasnart dette var skeet, at vende tildage til England.
Berlingske Tidende, 1819-01-11
Indenlandske Efterretninger. Aarhuus, den 1ste Januar. Allerede i Gaar Aftes Kl. 8 indtraf Hs. Høihed Prinds Frederik Ferdinand hertil Byen. - J Dag Formiddags efter Gudstienesten, som Hs. Høihed bevaanede i Domkirken, hvor Hs. Høiærværdighed Biskoppen prædikede, var Cour for Byens Honoratiores.
Berlingske Tidende, 1819-01-11
Den 2den Januar. J Eftermiddags rykkede Hs. Høiher, Prinds Ferdinands Dragonregiment herind med dets høie Coef i Spidsen, der havde modtaget samme ved Vibye (omtrent 1/4 Miil herfra.)
Berlingske Tidende, 1819-01-11
Kiøbenhavn, den 11te Januar.
Berlingske Tidende, 1819-01-11
Ledige Embeder. Under det danske Cancellie: Veierslev og Blidstrup Sognekald i Aalborg Stift, 150 Rbd. Til Formanden svares i Pension efter Naadensaarets Udløb, 6 Tdr. Rug, 40 Tdr. Byg og 30 Rbd. S. aarlig. - Øster Nykirke og Give Sognekald i Rid Stift, 395 Rbd. Jfølge Kongelig Resolution af 8de Februar 1817. er Sognepræsten for Gauerslund og Sindinge Menigheder tillagt Præste=Korn- og Qvægtienden af Nykirke Sogns 140 Tdr. Hartkorn, saalænge han svarer Pension til den entledigede Præst Steenberg. - Søndersøe Sognekald i Fyen, 290 Rbd.
Berlingske Tidende, 1819-01-11
Befordringer og Afgang. Under det danske Cancellie: Den 3die December er Dr. og Professor O. L. Bang tillagt Ordre at indtræde som medicine, Medlem i det Kongelige Sundheds Collegium. Den 2den Januar, hil tilværende Departementssecretair og Contoirchef for Cancelliets 3die Departement, Justitsraad J. C. Dræbye, beskikket til Birkesdommer paa Falster; Regimentsqvarteermester og Anditeur ved det holsteenske Landseneer-Regiment, C. Fischer, til Herredsfoged og Skriver i Hassing Refs Herrede under Thisted Amt.
Berlingske Tidende, 1819-01-11
Under det Slesvig=Holsten Lauenborgske Cancellie: Den 29de December er Rector ved Skolen i Kiel, Professor J. S. Stubbe, beskikket til Præst i Brügge i Provstiet Kiel; Præst i Horst J. C. Bargum til første Præst i Borssith i Amtet Stein bure; hidtilværende Diaconus i Grundhoff i Fansborg Amt, P. Michelsen, til Præst i Steinburg i samme Amt; Rector i Segeberg, H. P. de Charles, til Præst i Walsbüll i Flensborg Amt; Catechet, i Ærøeskiøbing, N. S. Lindenhan, til Præst i Wittstedt i Haders led Amt, Præst ved Tugthuset i Gückstadt, J. C. Franke, til Diaconus i Borsfleth i Strinburg Amt; Cand. theol. C. L. Wlegmann til Hospitalspræsk og Catechet i Eimsborn; Herredsfoged i Hvidding og Norderranzstrup Herreder i Haderslev Amt, C. C. Claussen, til Herredsfoged i Thyestrup Herred i bemeldte Amt.
Berlingske Tidende, 1819-01-11
Under Directionen for Statsgielden og den synkende Fond: Den 15de December 1818 er Registratok ved Comptoiret for de bestandige transportable Stats- og cerisionable Bankfonds her i Staden, C. Hansen, beskikket til Jnspecteur for Comptoiret, Fuldmægtig i Statsgields Comptoiret C. Braes til Registrator i Hansens Sted.
Berlingske Tidende, 1819-01-11
Under General-Postdirectionen. Den 15de December 1818 er Postmesteren i Faaborg, A. Bennedsen, fra 1ste Januari 1819 beskikket til Postmester i Ribe, og forhenværende dansk Post commissair i Sverrig, J Lorenzen, fra samme Tid af i hans Sted udnævnt til Postmester i Faaborg.
Berlingske Tidende, 1819-01-11
Under Admiralitetet: Den 6te September 1818 er Havne=Capitain C. S. Fleischer paa St. Thomas meddeelt Rang med Capitainer i Sør=Etaten. - Den 13de f. M. er Assistenten ved Opmuringsvæsenet, Maanids Lieutenant A. Clemmensen, benaadet med Søe=Second i utenants Caracicer, og lilladt at bære denne Uniform med Distinctioner efter sin Grad af samme Slags, som Havne Capitainen paa Kiøbenhavns Roed; afskediget PremterLieutenant J. J. Lundgivet en nye Afstro, som Capitain Lieutenant; Garnisons Chirure paa Fæstningen Christiansøe, J. Cardts forundt Rang, som Chirurg i 4de Casse, i Overeensstemmelse med den skeete Classification af Læderne, samt tilladt at bære Uniform, som Over-Skibschirneg med Distinctionstegn, som Secono=Lieutenant i Lud Elaten. - Den 14de f. M. er Premierlieutenant M. C. Klaumann avan eret til Copitain=Lieutenant og Secondlieutenant C. C. Paludan til Premierlieutenant. - Den 20de f. M. er Sergeant og Divisionsskriver C. C. Riis ansat til Undergraver ved Holmens Kirke og Skibskirkegaard. - Den 14de October er Capitain Lientenant a la suite F. M. Dødt efter Ansøgning meddeelt Afskeed i Naade af Søekrigstienesten. - Den 17de October er Condidatus Chirurgiæ J. F. Petersen beskikket til Reserve Chirurg, ved 2den Division. - Den 19de f. M. er Premier=Lieutenanterne H. B. Dahlerup og H. C. Bodenhoff satte a la suite paa ubestemTid. - Den 8de November er caracteriseret Conducteur M. B. Kolbye beskikket til Conducteur=Pælebukker og Rapertmagermestet ved Holmen. - Den 2res M. er Læreren i Tegning ved SøekadetAcademiet P. Møller efter Ansøgning i Naade afskediget fra Academiet fra Nytaar 1819. - Den 2den December er Underchirurg, ved 1ste Division E. Switzer forundt Reserve Chirurgs Prædical og Rang. - Den 5te f. M. er fra 1ste Januar 1819 af at regne Seilmager=Qvarteermand J. Giertsen forfremmet til Stil, Flag og Compasmager-eslersvend ved Holmen, Reebslager Qvarteer, mand S. C. Hummel til Mestersvend ved Holmens Riberbane, samt Smede=Qvarteermændene R. Christensen og J. Madsen til Mestersvende i Holmens Grorsmedie; Secondlieutenant F. W. Liebmann sat a la suite paa ubestemt Tie; Overlods og Havne mester Biørn paa St. Croix bevilget at maae anlægge og bære den for Havne=Capitain ni Kiøbenhavn reglementer de Uniform; s. D. er det tilladt Søekadet Carl Rønne at meddeles Afskeed fra Corpset. -
Berlingske Tidende, 1819-01-11
Den 20de December er Søekadet Sandil efter Ansøgning bevilget Afskeed fra Corpset.
Berlingske Tidende, 1819-01-11
Ved en i Overeensstemmelse med den 4de H. i Reglementet for Nationalbanken i Repræsentant-Forsamlingen for bemeldte Bank tagen Beslutning, er det bestemt, at Subskribtion skal aabnes til Bank-Fondens Udvidelse ved nye Actionairers Antagelse. J Følge heraf bliver fra den 2den Januar førstkommende og indtil videre, i 3 Maaneder derefter, i Banken modtaget Subskription paa Actier under de Vilkaar, som Octroyens 10de §. og Reglementets §. 8, Litra a foreskrive, og enhver, der ønsker at blive Actionair, vilde derfor i dette Tidsrum melde sig i den sædvanlige Bank-Tid, hver Søgendag fra Kl. 10 Formiddag til Kl. 2 Eftermiddag. Directionen for Nationalbanken, den 22de December 1818.
Berlingske Tidende, 1819-01-11
Til førstkommende Paaske kan 6 givte Koner eller unge Enker, som opholde sig eller ere boesatte paa Landet, blive modtagne paa den Kongelige Fødselstiftelse i Kiøbenhavn for at oplærres til Gjordemødre, imod at betue i Riesbankpenge Sedler og Tegn, for Underviisningen 46 Rbd. 84 s., og for Kosten daglig 40 sk. Lærrtiden er et halvt Aar for dem der have Nemme og ere flittige, men ellers længere. J den Tid de ere til Oplærelse skal de vær til Opvartning paa Stiftelsen for de Fødende og de nyefødte Børn samt deeltage i Riengiørelse og andet de underrettes om at være pligtige. De som paa disse Viikaar ønske et eller flere Fruentimmer oplæret, eller de, som selv bille betale for sig, maae til undertegnede Direction indgive deres skrivtlige Anmodning inden den 15de Marts.