JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-03-22
Hs. Maj. Kongen af Preussen har ikke alene tilladt Dhrr. v. Vinke og Friccius at indsamle milde Bidrag til de, som have lidt ved Oversvømmelsen i Ostfriesland, men endog selv strax tegnet sig for 3000 Rdlr.;De kongel. Prindser og Hovedstadens velgjørende Jndvaanere have efterfulgt dette Exempel af deres tilbedte Monark.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-03-22
En Dag i Februar Maaned d. A. havde en Læge i Departementet Pundedome, paa sin Tilbagetour fra et Sygebesøg, det Uheld, at møde en Ulv i det Øieblik den sønderrev en Mand. Det glubende Dyr forlod strax sit Bytte, og angreb Lægen saa rasende, at han hurtig maatte kaste sig af Hesten. Dog var han, uagtet flere tilføiede Saar, saa lykkelig, itide at aftrykke en hos sig havende ladt Pistol paa Dyret, hvorved det blev dræbt, og han undgik sin ellers visse Død. Burchel fortæller, i sin Reisebeskrivelses 2den Deel, følgende i Sydafrica brugelige Maade at undvige et Rovdyrs Anfald: Hottentotterne føre nemlig, naar de gaae paa Jagt, en lang Stav, som i den øverste Ende er omvunden omtrent 3 Fod med sorte Strudsfjeder, med sig. Springer nu et rasende Dyr løs paa dem, stikke de Fjederstaven i Jorden og undflye, imedens Dyret udtømmer sit Raserie paa den efterladte Stav. Paa denne Maade undløb en af Burchel's Hottentotter en rasende Rhinoceros's Anfald.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-03-22
J Slutningen af forrige Aar var Politiet i London, kommen paa Spor efter et Falskmynterie i Birmigham. 2de Politiebetjente, i Forbindelse med den der havde modtaget Angivelsen, fandt Hovedmanden for Falsknerne i et underjordisk Laboratorium. Han forholdt sig rolig, erklærede at være deres Fange og forlangte at maatte trække sin Kjole paa, da han saa strax vilde følge dem. Derpaa traadte han nogle Skridt tilbage, stampede i Gulvet og strax forsvandt. Falddøren var samme Øieblik tillaaset efter ham, og Indgangen til Laboratoriet ogsaa lukket. Jngen kunde høre de forskrækkede Politiebetjentes Skrigen; men efter nogen Tids Forløb aabnedes Døren, som af sig selv, til Udgangen, og de Jndsperrede løb ud; hvorimod de Skyldige vare forsvundne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-03-22
Paa Caribba-Øerne hersker den selsomme Skik, at naar en Ægtemand døer, begraver hans efterlevende Enke ham selv, og sætter hver Dag, et heelt Aar igjennem, Mad og Drikke paa Graven. J den Overbeviisning, at den Afdøde virkelig nyder de fremsatte Spiser, vælges altid hans Livretter. Naar det første Sørgeaar saaledes er forløben, graver Enken med egne Hænder sin sal. Mand op igjen og tager hans Been med sig hjem. Efterat de ere skrabede, vadskede og tørrede i Solen, blive de bundne i et Knippe, som Enken i det andet Sørgeaar bestandig maa bære paa Ryggen, og om Natten lægge under sit Hoved. Med det tredie Sørgeaars Begyndelse aflægger hun denne Byrde, og hænger Knippet udenfor Døren. Først nu tør hun give Frierne Gehør; men en nye ægteskabelig Forbindelse er der ikke at tænke paa, for det tredie Sørgeaar ogsaa er forløben. – Dersom en saadan Enkes virkelige Sorg staaer i Forhold til hine byrdefulde Ceremonier, er hun at beklage.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-03-22
Jndenlandsk. Ved en Forestilling som det holsteenske dramatiske Selskab i Kjøbenhavn har givet til Fordeel for de i Holsteen Vandlidte, skal Jndtægten have beløbet sig til over 500 Rbd.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-03-22
J Viborg og Aarhuus er den 13de dennes ogsaa opført Skuespil til Bedste for de Vandlidte.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-03-22
Afvigte Sommer blev, ved at grave en Grøvt igjennem en Eng nær ved Thorning, fundet en Alen under Jorden en Beenrad af et Menneske. Kjød eller Klæder var der intet Spor af; men ved den ene Hofte laae en rustet Nøgle og 6 Smaamynter af slet Gehalt og Præg. Disse vare tydske og 200 Aar gamle. Beenraden laae horizontal med Hovedet mod Norden, tæt overvoxet af Tørvejord og en Vidiebusk.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-03-22
Altona, den 14de Marts. Den herværende i Anledning af Oversvømmelserne nedsatte Committee, har modtaget et Brev fra Secretairen for Understøttelses Committeen i London, hvori han beder om, at der maa føies Anstalter til at trække en Vexel paa 500 Pd. Sterl. paa den londonske Committees Casserer, forat denne Sum af den herværende Committee kan blive anvendt til at lindre noget af den Nød, som den sidste Oversvømmelse har foraarsaget i Holsteen. Tillige beder Secretairen om en detailleret Efterretning, om den i Holsteen foraarsagede Skade, hvorefter man kan gjøre sig Haab om større Bidrag fra de engelske Menneskevenner.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-03-22
Anecdoter. En ung Jurist erholdt ved Protection et indbringende Embede; men maatte ogsaa forpligte sig til at ægte sin Patrons stygge Datter. "Dig har din Svigerfader godt forsørget," sagde en af hans Venner til ham nogle Dage efter Brylluppet. "Aa ja!" svarede den unge Ægtemand: "han har givet mig et skjønt Stykke Brød; men et hæsligt Stykke Kjød."
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-03-22
Kjøbenhavns Børs-Cours den 18te Marts. Hamb. 2 M. - , a vista 216. Spec. 217. - Specier solgtes til 13 Mk. 1/2 s. - Disconto 5 Proc. - 4 Proc. kgl. Obligationer (uden Renter) 93 a 93 1/2. Nationalbank-Obligationer (af Laanet 4 Febr. 1820, uden Renter) 102 Rbd. r. S. eller 111 Rbd. Sedler pr. 100 Rbd. r. S. - Hamborger Laan af 1819. 3000 Bcomk. 99 1/2. Ditto 4000 Bcomk. 99. - 6 Proc. norske Obligationer ved Hambro & Søn 105 1/2. - Norske Speciessedler pr. 10 Spec. 17 1/2 a 17 3/4. - Svenske Sedler 51.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-03-22
Bekjendtgjørelser. Ved Auctionen den 5te April førstkommende, over afg. Maler Møllers Løsøre, bliver ogsaa et godt Claveer at faae tilkjøbs. at kan fornyes og Klasselotteriesedler me bekommes. til den 30te Marts, hos Gregengack i Mariboe. Lodsedler til det 75de Lotteries 2den Classe kan erholdes hos Christensen i Nødbye.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-03-22
Auctioner. Løverdagen den 26de Marts førstkommende, om Formiddagen Kl. 11, foretages offentlig Auction i Nyekjøbings Hospital over Resten af Stiftelsens Kornbeholdning for Aaret 1824, omtrent 300 Tønder, af Hvede, Rug, Byg, Havre og Erter. Conditionerne kunne forinden Auctionen erfares hos constitueret Hospitalsforstander Bergstrøm, som foreviser Kornvarene. Nyekjøbing, den 16de Marts 1825. Møller.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-03-22
Efter Vedkommendes Begjæring bliver Gaarden Adams gave i Branderslev Sogn, med tilhørende Veirmølle og 4 Huuse, hvoraf de 3 ere tillagte Jord, opraabt til Bortsalg ved een Auction, som holdes paa Nakskov Raadstue Fredagen den 8de April førstkommende, om Formiddagen Kl. 10. Jorderne, som ere gode og i god Drivt, bestaae af 18 Tdr. 3 Skpr. 3 Fdk. 2 4/5 Alb. Hartkorn, med et Areal af omtrent 138 Tdr. Land. Bygningerne ere gode og Stuehuset beqvemt indrettet for en Familie udenfor Bondestanden. Conditionerne ere til Eftersyn hos Eieren paa Stedet, som tillige foreviser Eiendommen, samt hos Cancellieraad Olesen i Vesterborg. Nakskov, den 14de Marts 1825. Schwensen. Afdøde Justitsraad og Stiftslandinspecteur Arnstorps Gaard i Render, under Brylle Sogn, Odense Amt, bliver, efter Skifterettens Foranstaltning, opraabt til Salg ved 3 offentlige Auctioner, som afholdes Onsdagen den 30te Marts, Torsdagen den 7de April, samt Fredagen den 15de April næstkommende, de 2 første paa Odense Herreds-Contoir og den 3die i Gaarden selv, hver Gang om Formiddagen Kl. 10. Gaarden staaer for Hartkorn Ager og Eng 8 Tdr. 5 Skpr. 2 Fdk. 2 1/4 Alb, og iblandt Auctionsconditionerne, der forinden ere til Eftersyn hos Undertegnede, er den, at det meste af Kjøbesummen, om ikke alt, mueligen kan blive indestaaende i Gaarden. Odense Herreds-Contoir, den 16de Marts 1825. C. A. Falbe.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-03-22
Jndkaldelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-03-22
Creditorerne i Stervboet efter den i Aaret 1820 paa Hjemreisen fra Vestindien afdøde Søemand Georg Fog, en Søn af forhen ved Døden afgangne Sognepræst i Jdestrup herpaa Falster, Magister Søren Lemvigh Fog, indkaldes med 12 Ugers Varsel til at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer paa Boet for undertegnede Skifteforvalter. Falster Birks Contoir i Nykjøbing, den 21de Marts C. G. Krüger.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-03-22
Tjeneste ledig. En ugift Gartner, der kan fremvise paalidelige Vidnesbyrd om Duelighed og god Opførsel, kan enten strax eller til 1ste Mai d. A. erholde Tjeneste paa Fuglsang, naar man melder sig paa Gaarden. Neergaard.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-03-22
Ved Tallotteriets 1239 Trækning i Kjøbenh. udkom: No. 11. 89. 36. 24. 18.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-03-25
Lollands og Falsters Stifts Kongelig alene privilegerede. Addressecontoirs = Efterretninger. NaRittende Aargang. Nummer 24. udgives tvende Gange ugentlig fra C. C. Schultz's Enkes Bogtrykkerie. Forsendes, i Følge Kongelig allernaadigst Tilladelse, med Brevposten,
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-03-25
Udenlandsk. Grækerne - Tyrkerne. Alexandria, den 3die Febr. Vor Vicekonge har tilstaaet den her nylig ankomne franske General Boye; en aarlig Gage af 40,000 Fr., tilligemed 8000 Fr. i Skadesløsholdelse for Overreisen. Desuden erholder han Levnetsmidler til 16 Personer, Foder til 20 Heste, foruden Sukker, Caffe, Thee &c. General Livron faaer 20,000 Fr. og de øvrige i Forhold dertil. Siden den sidste November ere hertil allerede indtrufne 164 franske, spanske og italienske Officierer. Henved 50 Læger og Chirurger ere sysselsatte med at indrette Hospitaler og danne Medhjælpere. Efterat Boyer havde overleveret Vicekongen 500 Geværer, som en Foræring fra den franske Regjering, begav han sig til Cairo og derfra til Øvelsesleiren.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-03-25
Constantinopel, den 10de Febr. J de sidste Uger have udbredt sig Rygter om en Gjæring og Utilfredshed iblandt Janitscharerne. Fra hvem, og i hvilket Øiemeed, veed man ikke; det gamle fra Tid til anden mere oplivede Skrækkebillede af de nye Indretninger under Selim den III., synes tildeels at være Aarsagen. Jmidlertid har Porten strax grebet de strængeste Forholdsregler, for at gjøre Mytterierne uskadelige, og betage deres sædvanlige Tilhængere Modet. Forskjellige af Anstifterne, meest Officierer, ere arresterede og henrettede i Stilhed, og igaar er Janitscharernes Aga bleven afsat. Det skal have gaaet saavidt, at Folket paa Gaderne i de tyrkiske Qvarterer har tilladt sig de grue ligste Skjældsord imod Sultanen, og lagde sin Uvillie tydeligen for Dagen, ved at mishandle en af hans Yndlinger. Fredagen den 25 Marts 1825.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-03-25
Efter en anden Skrivelse af samme Dato berettes, at hverken Franker eller Græker havde taget Deel i ovenanførte Uroligheder i Constantinopel; men fire Janitschar-Ortaer havde ladet sig forlede til tumultuariske Skridt, hvorved Seischick Mustapha, Sultanens Astrolog, og Abdir Aga, tilligemed flere af Janitscharernes Overofficierer, spillede en Hovedrolle, Storvezieren, Janitschar Agaen og Aga Pascha af Bujukdere vare Dag og Nat sysselsatte, for at forebygge en almindelig Opstand imod Sultanen selv. En medsammensvoren Janitschar af 23de Orta forraadte det hele Complot, og forskaffede derved Regjeringen Leilighed til at bemægtige sig Hovedmændene for de Sammensvorne, hvilke, tilligemed 30 andre Personer, samtlige bleve qvalte. Mange mistænkte Officierer ved de 4 oprørske Janitschar-Ortaer bragtes ud paa Flaaden, for at forebygge værre Følger. Janitschar=Agaens store Strænghed havde imidlertid opvagt Forbittrelse iblandt alle Janitscharer, hvilket bevægede Sultanen til at afsætte ham og overdrage hans Post til Kul=Kihagassy, Commandant for den 59de Orta. Under disse Bevægelser blev befalet, at alle boesatte Jndvaanere, tilligemed deres Folk, skulle bevæbne sig, for at holde Rolighedsforstyrrerne i Tømme.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-03-25
En Skibscapitain, som havde forladt Modons Havn den 15de og ankom til Smyrna den 31te Januar, sagde, at Patras dengang var befriet for al Blocade, og var, saavelsom Coron og Modon vel forsynet med Levnetsmidler. Den indbyrdes Rolighed synes, ifølge Hydratidenden, at være tilveiebragt paa Morea, og alle Begivenheder begunstige Regjeringen i Napoli, paa den smitsomme Sygdom nær. Colocotroni skal være gaaet i et Kloster, for at gjøre Bod.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-03-25
Wien, den 7de Marts. Den østerrigske Jagttager for i Dag meddeler følgende Beretning fra den græske General Gouras, der i dette Øieblik er Regjeringens Hovedstøtte: "Lucura, den 16de (28de) Dec. 1824. Til det durchlauchtigste Directorium. De fleste vestlige Tropper, som staae under min Commando, befinde sig ved Calavrita og Kerpeni, medens de øvrige beleire Diacopto. Tyrannen Zalmi bliver beleiret i Kerpents Taarne af de tappre Sulioter. Jeg haaber, at de mig anordnede Midler skal bringe denne onde Frafaldne til Napoli. Da vil det vise sig, om Grækenlands Love ere grundede paa Retfærdighed. - Skulde Lovens Beherskere af et falsk Begreb om Philantropie og politisk Delicatesse ville benaade denne Anti Regent og hans forrige og endnu værende Ligesindede, saa maa de vide, at de næste Aar ogsaa ville komme til at benaade mig; thi hvor Ondskab bliver ustraffet, efterlignes den let af andre. – Mine Herrer, Maatte de ikke foragte disse mine bondeagtige Ord, Thi Grækerne ere ikke Bønhaser, der kunne overleveres til en Zaimes Foragt, en Londos Liderlighed eller til Fuchssvandseren Notara, ikke at tale om Colocotronis Gierrighed og Nikitas Taabelighed, som overalt bekjendte Ting. Efterat den gudfrygtige Sissin havde udsuget Grækenland og sendt Gastuni's Rigdomme til Zante, lader han nu sin Søn med 300 Mand staae Zaimebi ved Kerpenti. (Gouras var førend Revolutionen, en af Alv Paschas fortroligste Tienere i Hævnsyge og Myrdelyst. Fra denne blev han den Tid sendt til Athen med det hemmelige Ærinde, ved Snigmord at bortrydde en af Satrapen forhadt tyrkisk Officier. Efter mange mislykkede Forsøg, udførte han endelig sit Hverv; men blev greben deri, og kun ved sin mægtige Herres Jndflydelse igjen sat i Frihed. Da Odyssens (ligeledes en Tjener og Yndling af Aly Pascha) i det andet Aar af Jnsurrectionen blev udnævnt til Gouverneur i Athenen, overdrog han Gouras Commandantposten i Akropolis.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-03-25
J de sidste Feldttoge var han virksom og undertiden lykkelig imod Tyrkerne, og berøvede dem ved et Udfald af Athen den 24de Juli 1824 nogle hundrede Mand. Paa hvilken Maade han har forskaffet sig den nærværende græske Regjerings Gunst og Fortrolighed, er hidtil ubekiendt. - Anmærkn, af den østerr. Jagtt.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-03-25
Paris, den 7de Marts. Hs. Majestæt har ladet overgive Chev. Cologna 500 Franker til de ifralitiske Fattige i Paris, og skjænket Staden Neuwied, der i Begyndelsen af Revolutionen viste saamegen Deeltagelse i de udvandrede Franskes Skjæbne, 1,000 Franker til deres Kirketaarns Reparation.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-03-25
Den østerrigske Gesandt i London, Fyrst Esterhazy, har ladet leie et Hotel her, og ventes i Begyndelsen, af næste Maaned. Jgaar har en vis Buffet, medens han stod for Assiseretten, nedslugt Gift, saa man maatte afbryde Forhøret og lade en Læge hente.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-03-25
London, den 8de Marts. Den 5te dennes erholdt Embedsmændene i Calais Befaling fra Paris, at anholde alle fra London kommende Handelstafetter og gjennemlæse deres Breve, hvilket foraarsagede 4 Timers Ophold. Dagen derpaa erholdt Mairen ved Telegraphen en nye Ordre, at ophøre dermed. Denne Forholdsregel har i den herværende Handelsverden opvakt saameget mere Opsigt, som Coureerverlingen imellem Dover og Calais har været meget levende siden Varernes Stigning og Skatkammercantslerens fremlagte Finantsberetning.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-03-25
Man paastaaer, at de nyeste Depescher fra Hr. Stratford Canning skulle lyde meget gunstige for Freden i Fremtiden. De græske Beviser for det nye Laan ere mærkelig sjunkne i nogle Dage, og staae 1 Proc. under pari. Overbefalingsmanden for den brittisk-ostindiske Magt, Lord Combernere, vil afseile til Calcutta i næste Maaned.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-03-25
Den lærde catholske Biskop, Dr. Doyle, er kaldet fra Jrland til London, for at besvare begge ParlamentsCommitteers Spørgsmaale angaaende Jrlands Tilstand.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-03-25
Det til Ostindien bestemte Skib, Kent, med 600 Mand Besætning ombord, er den 1ste Marts gaaet op i Flammer i Biscaia Bugten. Efterat Jlden allerede havde raset i 2 Timer og Mandskabet samt Passagerernes Tilstand grændsede til Fortvivlelse, opdagede man i nogen Frastand et hidseilende Skib, som paa de gjorte Nødskud ilede til Hjælp. Det var Cambria, Capt. Cook, som havde Bjergfolk ombord til Mexico. 547 Personer bleve med stor Anstrængelse reddede, men 90 Mennesker fandt desværre deres Død i Bølgerne. Om Natten Kl. 2 fløi Skibet i Luften.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-03-25
Efterretninger fra Madras (til 12te October) love snart Ende paa den birmanske Krig, fordi de fiendtlige Chefer og Tropper skulle være høist utilfredse. Jfølge andre Efterretninger stod i August Maaned 80,000 Birmaner i Nærheden af Rangun, og man meente, at et Slag vilde foregaae den 27de f. M. Petersborg, den 2den Marts. Hs. Maj. Keiseren vil, efter Forlydende, begive sig til Warschau i Mai, hvor den polske Rigsdag da torde finde Sted. J Aaret 1822 blev i hele det russiske Rige født 1 Million 539,988 Børn, og kun 977,253 Personer, vare døde. Jblandt de sidste naaede 212 den høie Alder af imellem 115 og 140 Aar, ja 1 blev endog 150 Aar.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-03-25
J de sidste 8 Dage have vi en Kulde af 12 til 15 Grader Reamur.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-03-25
Batavia, den 30te October. Efterretningerne fra Macassar lyde ikke meget gunstige. Den af Nederlænderne besatte Position ved Soepa har de igjen maattet forlade. Opmuntrede herved, have ogsaa Boniererne gjort Oprør, og uden foregaaende Krigserklæring overfaldet Regenterne i Seinbang og Tynrana. Med stor Magt droge de herpaa til Punkaniene, fordreve der de nederlandske Poster, rykkede frem til Tanette og indsatte igjen den fordrevne og afsatte Konge.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-03-25
Adskilligt. Fra Karlsruhe skrives: Det Tab, som vort Stor hertugdømme har lidt ved Oversvømmelse, i sidste Efteraar udgjør for Private, 2,510,890 Fl., og paa Statens og Communers Eiendomme 1,108,680 Fl.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-03-25
Tvende 14 Aars Drenge, som hørte til Skolen i Eton i England, har i 6 Timer udholdt en saa frygtelig Nævekamp, at de først ophørte da den ene styrtede død til Jorden. Under Kampen styrkede disse Strids herrer sig med Spiritus.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-03-25
Det Rygte, at Hertugen af Wellington skulde have en kræftagtig Byld i det ene Øre, modsiges.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-03-25
J Romagna i Jtalien skal have yttret sig en meget farlig Evidemie, som endog af nogle holdes for at være den rædsomme cholera morbus. Leiden Universitets 250-aarige Jubelfest, blev den 8de og 9de Febr. d. A. paa en meget festlig Maade høitideligholdt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-03-25
Det er ganske mislykkedes de catholske Missionairer fra Frankrig, at faae fast Fod i Hollands sydlige Provindser, hvor flere af disse havde indfundet sig; thi de ere ved en Afdeling Landryttere førte tilbage over Grændsen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-03-25
Den norske Regjering har med Banqueurhuset C. D. Hambro & Søn i Kjøbenhavn contraheret et 4 Procents Laan til Jndløsning af de 5 Procents Obligationer af Laanet ved Brødrene Benecke i Berlin. For at skille Sengefjær ved deres ubehagelige Lugt, og tillige at sikkre dem for at angribes af Møl, bør de blødes 3 eller 4 Dage i klart Kalkvand, hvor de synke tilbunds; derefter tørres de. Denne Maade at reengjøre Fjær paa, er funden saa hensigtsvarende, at Opfinderinden, en Madame Richardson, har derfor erholdt en Præmie af Opmuntringselskabet i London. Fra Rostok er nu Skibsfarten aabnet, og en Mængde, Skibe ligge der for at indtage Korn.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-03-25
Jndenlandsk. Handelsbetjent Aagaard heri Byen har ved offentlig Auction kjøbt afdøde Madame Lindemanns Gaard Nakskov for 550 Rbd. Sedler.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-03-25
Den Cours, hvorefter Rigsbanksedler i April, Mai og Juni Maaneder 1825 skulle modtages i alle de Sølv betalinger, der kunne afgjøres med Rigsbanksedler, er bestemt til 212 1/2 imod 100 Species eller 200 Rbd. Sølv, saa at 1 Rbd. Sølv i alle foranførte Tilfælde kan betales med 1 Rbd. 6 s. i Rigsbanks. og Tegn.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-03-25
J Kjøbenhavn arbeides i denne Tid paa Opretttelsen af et østersøisk Handelscompagnie, som vil gjøre denne vor Hovedstad til Stapelstad for den hele Østersøe-Han det; der subskriberes til et Antal af 300 Actier, hver til 4000 Rbd. Sølv. Betydelige fremmede Handelshuse skal allerede have meldt sig til Deeltagelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-03-25
Collecten for de Vandlidte har herlig Fremgang i Hovedstaden; en stor Handelsmand har givet 1000 Rbd., en Anden 800 Rbd., Een eller flere 5 og 300 Rbd., og saa fremdeles.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-03-25
Den 15de dennes kom et americansk Skib til Kjøbenhavn med omtrent 800 Fade nye Riis og 50 Baller Bomuld.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-03-25
Den 21de dennes vilde man paa Kjøbenhavns Børs vide, at Regjeringen havde afsluttet et Laan paa omtrent 5 Millioner Pd. Sterl., til 75 og 3 Procent.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-03-25
En Tjenestepige i Aalborg, som havde faaet 1 Mk. af sin Madmoder, for at kunde gaae hen at see Beriderkunster, gav Pengene til de Vandlidte, Faarene døe i Mængde paa flere Steder i Viborg egnen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-03-25
Forrige Aar er ved Grændsetoldstederne Kolding, Foldingbro og Gredstebro udført 2,731 Heste, 15,537 Tyre og Stude, 2,821 Køer og Qvier, 14,880 Sviin, 70 Faar og Lam.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-03-25
Under Jndsendt læses i Randers Avis: "Den fildige og strænge Vinter 1774. J Anledning af indeværende sildige Vinter, der kommer saa ubeleiligt for de Mange, der have saa lidt Foder til deres Kreature, bringes herved i Erindring ovennævnte i Aaret 1771.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-03-25
De saa her meddeelte Efterretninger og samme har Jndsenderen af sin Faders Optegnelser, hvilken var Bonde i Kjøbenhavns-Egnen. Bemeldte Vinter begyndte først for Alvor den 6te Febr. Sundet lagde sig ved en forfærdelig Frost, og endnu den 11te April kjørte man over samme til Sverrig. Rugen, der i de Tider kostede 7–8 Mk. Tønden, steg i Kjøbenhavn til 7 a 8 Rdlr. Da man vilde aabne Magazinerne, vare disse tomme. Præmier udsattes for de Skibe, der tilførte Korn. Jsen blev fanget. Jmidlertid var dog intet Skib istand til at komme ind til Staden, førend den 30te April. Saa vanskeligt var det tilsidst at erholde Brød, at man maatte, for at forebygge Vold, sætte Vagt for Bagernes Huse. Man kom først til at pløie henved Midten En Kjøbmand i London billing=Stykke, som ikke forekom ham at være kaldte derfor en i samme Øieblik forbi tor ind, for ogsaa at høre hans Mening. Formatien besaae opmærksom Mønten, forsikkrede, at den var ægte, og stak den med det samme til sig, udbedende sig endnu 1 Shill. og 8 Pence. - De engelske Love fastsætte nemlig en Taxt af 6 Shilling og 8 Pence, som Betaling for Procuratorer for gode Raad.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-03-25
Da Kong Gustav Adolph i Aaret 1631 var trængt frem til Bayern og beleirede Jngolstadt, hvor Churfyrsten havde indsluttet sig, spurgte en Artillerie=Capitain Denne, om det maatte være ham tilladt at skyde Kongen med en Kanonkugle. Churfyrsten vilde ikke tillade det, eftersom hans Land sikkert havde maattet undgjælde det, ifald den svenske Konge blev dræbt; kunde Artillerie=Capitainen derimod, uden at beskadige Kongen, skyde Hesten bort under ham, saa maatte han; dog med den Betingelse, at det kostede hans Hoved ifald Kongen blev dræbt eller saaret. Capitainen rettede nu sit Skyts, og var virkelig saa heldig at skyde Hesten, uden at beskadige Gustav Adolph, som derpaa ophævede Beleiringen. - Denne mærkelige Hest, en lille uanseelig Skimmel, er endnu udstoppet at see i Jngolstadt.