JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1835-10-15
Erste Bekanntmachung. Ole Wittwe Kalken Jens Peter Petersen, geborne Jan Thomsen, til Marsum, hiesiger Landschaft, cum curatore har zum Beweise ihres auschliesslichen Egenthumsrechts an einer zur Auszahlung in ultimo Juni d. J. ihr losgekundigten, von der Stadt Altona unterm 1sten Januar 1770 an ihren see ligen Vater Jan Thomsen ausgestellten, auf 666 2/3 Rthlr. vorm. Cour. lautenden und mit No. 190 K. bezeichneten Obligation um die Erlassung einer landublichen Proclams gebeten, weil die desfallige ausergerichtiche Theilungsacte verloren gegangen und der Auffenthalt der Erben ihres zu Stavanger inNorwegen hochst wahrscheinlich verstordenen Bruders Thomas Jan Thomsen, thr unbekannt sey. In Deferirung dieser Bitte werden alle, welche Anspruche irgend einer Art an die abgedachte von der Stadt Altona an den wailand Jan Thomsen zu Morsum ausgestellte, mit No. 190 K. bezeichnete und auf 606 2/3 Rthlr. vorm. Cour, lantende Obligation vom 1sten Januar 1770 zu haben vermeinen, namentlich der Extrahentinn Bruder Thomas Jan Thomsen zu Stavanger imKönigreiche Norwegen der eventualiter dessen Erben hiemit peremtorisch und bei Straf der Praclusion von Gerichtswegen augefordert und befehligt sich innerhalb 12 Wochen, vom Tage der letten Bekanntmachung dieses Proclams angerechnet, hieselbst zu melden und dabei wegen Producirung der desfalligen Documente, sowie wegen Procuraturbestellung das Ordnungsmæssige wahrganehmen. Königliche Landvogtei auf Sylt, den 1sten October 1835. Lassen.
Berlingske Tidende, 1835-10-15
Ved Proclama, som saasnart muligt læses for vedkommende Over- og UnderRet, ere Creditorerne i Stervboet efter afgangne Maren Sørensdatter, Enke efter ligeledes afdøde Søren Jørgensen af Skaarupgaarden, Nødager Sogn, Sønder Herred, Randers Amt, med 12 Ugers Varsel indkaldte til, for undertegnede Skifteforvalter, inden fornævnte Tids Forløb og under Tabet af deres Fordringer, at anmelde og beviisliggjøre disse. Sønder Mols Herreders-Contoir i Ebbeltoft, den 30te September 1835. Stephensen.
Berlingske Tidende, 1835-10-16
Aar 1835. No. 247. Fredagen. den 16 1. October. Den til Forsendelse. med de Kongelige Brevposter. privilegerede. Berlingske politiske og Avertissements-Tidende. Udgivet, trykt og forlagt ved Brødrene Berling; redigeret af Archiater Schönberg.
Berlingske Tidende, 1835-10-16
Udenlandske Efterretninger. England.
Berlingske Tidende, 1835-10-16
London, den 9de October. – Det ottende aarlige Møde af Selskabet for Skibbrudnes Redning holdtes for nylig her. Efter den oplæste Beretning har Selskabet siden sin sidste offentlige Forsamling, enten ved sine Agenter eller ved Andre, som forhen ere blevne belønnede, reddet 6600 Personer paa det for nede Kongeriges Kyster fra Døden. Siden Selskabet blev stiftet har det uddeelt 30 Medailler i Guld og 200 i Sølv, og henved 30,000 Daler til tre henved fire tusind Mennesker, som omtrent have reddet 3500 Skibbrudne. En lignende Sum anvendte Selskabet paa at lade forfærdige Redningsbaade og andre Anstalter. Man maa tilstaae, at der vistnok kun gives faa Selskaber, som kunne rose sig af en saa velgjørende og glimrende Virksomhed.
Berlingske Tidende, 1835-10-16
Frankerig.
Berlingske Tidende, 1835-10-16
Paris, den 6te October. – Vi have i Gaar meddeelt denne Tidendes Læsere de vigtigste Nyheder, som de ankomne Aviser indeholdt. Dog findes der endnu i disse mange Efterretninger fra Spanien, hvilke vi troe i Dag at burde meddele vore Læsere, endskjøndt disse Efterretninger indeholde de haandgribeligste Modsigelser, især med Hensyn til de af os i Gaar meddeelte over Paris af 7de dennes.
Berlingske Tidende, 1835-10-16
Den spanske Hoftidende udtrykker sig paa følgende Maade, i Anledning af, at General Alava har afslaaet Cabinets-Præsidiet, medens han dog har modtaget Portefenillen for de udenlandske Anliggender. Dette udmærkede Beviis paa Beskedenhed og Patriotisme, hvis Mage kun er alt for sjelden i de ministerielle Annaler, beviser, at til Dannelsen af et eensartet og sammentrængt Cabinet udfordres just ingen absolut Eenhed i Anskuelser. Jøvrigt har General Alava allerede givet udmærkede Beviser, paa sin Patriotisme og sit ædle Sindelag. Enhver veed, at han har været dømt til Døden, fordi han stemmede for Alcala Galianos bekjendte Forslag af 11te Juni 1823, der understøttedes af Hr. Arguelles. Fra en anden Kant hedder det derimod, at dette Cabinet vel heller ikke vil kunne holde sig længe, og at hiint officielle Blad vistnok selv har følt det Forvovne i sin Beviisførelse, idet samme nemlig længer hen bemærker: Den Meningsforskjellighed, der finder Sted med lem os, vil lettelig kunne udjevnes, idet den ikke har saameget Hensyn til de væsentlige Punkter af vore Jnstitutioner, som meget mere til Spørgsmaalet og Meer eller Mindre, til de nuværende Tidsomstændigheders Leilighed og til lignende Bi-Spørgsmaal. Fra den carlistiske Faction derimod adskiller os et uhyre Svælg; ligeover for denne Faction handles der og en Kamp paa Liv og Død, om en Kamp mellem det 19de Aarhundrede og Middelalderen, mellem Friheden og Tyranniet, mellem Legitimiteten og Usurpationen, mellem den sande Religion og Fanatismen. Det Decret, hvorved de Torrenoske Bestemmelser mod ProvindsialJuntaerne, af 3die f. M., tages tilbage, og en fuldstændig Amnesti meddeles, yttrer udtrykkeligt, at hvis Medlemmer af de enkelte Provindsial-Juntaer skulde blive valgte til Medlemmer af de Provindsial-Stænder, der nu skulle organiseres, skal hiin deres Deeltagelse i Provindsial-Juntaerne aldeles ikke være dem i Vejen. De Officerer af Borgergarden i Madrid, der i Anledning af den tidligere Opstand endnu sadde i Fængsel, ere mod Caution komne paa fri Fod. – Herr Mendizaval skal have erklæret til flere Procuradores, at han vil spørge Provindsial-Stænderne om deres Mening, med Hensyn til Embedernes Besættelse i Provindserne. Han skal ogsaa have befalet Censorerne, næsten uindskrænket at lade Journalerne bedømme Regjeringens Handlemaade. Jmidlertid vil dette ikke sige meget, da det under alle Omstændigheder maa komme an paa Censorerne, hvilken Udtydning de ville give hiint Ord æsten.
Berlingske Tidende, 1835-10-16
I Anledning af den galliziske Juntas Forhold, yttrer Madrider, Hof-Tidenden: Galliziens Hjelpe-Junta har gjort sig fortjent i Trone og Fædreland. Reppe havde den erfaret, at Maalet for dens Ønsker (det nye Ministerium var opnaaet, for den af ganske Hjerte sluttede sig til Regjeringen og opgav sin Titel og Myndighed. Dette Exempel paa Maadehold og Patriotisme vil ikke gaae tabt; det vil blive efterlignet af alle Juntaer, hvem Fædrelandets Vel ligger paa Hjerte. Spaniens Lykke er afhængig at alle gode Spanieres Forsyning med hinanden og af Regjeringens Eenhed. Uden dette vilde det være umuligt, at give Staten en virksom Jmpuls fremad, at befæste Stats-Creditten og at anskaffe de nødvendige Midler til vor hellige Sags hurtige og fuldstændige Triumph. Hæder skee derfor Medlemmerne af Juntaen i Corunna, der have vidst at opfatte Øjeblikkets Fornødenheder, og som efterat de saae Friheden sikkret, have sat den ærefuldeste Tillid til den Regjering, i hvis Hænder Fædrelandets hellige Jnteressen, ere givne."
Berlingske Tidende, 1835-10-16
Over de øvrige Juntaers Erklæring meddeler Madrider-Gacetaindtil den 28de f. M. endnu Jntet. Det fortælles imidlertid, at en Coureer fra Juntaen i Barcelona var ankommet til Madrid, der overbragde den Efterretning, at den derværende Junta ligeledes var beredvillig til at opløse sig, hvis Regjeringen skulde ansee saadant for raadeligst, Juntaen havde nemlig, som en Følge af General Minas Udnævnelse og det nye Ministeriums øvrige Forholdsregler, fattet en fuldkommen Tillid til sammes gode Hensigter. - Hvorledes det har sig med Juntaen i Valencia veed man endnu ikke rigtigt. Nogle sige vel, at den er opløst, men denne Efterretning synes noget overilet, da flere Madrider=Blade føre Klager over de vilkaarlige Forholdsregler, denne Junta har grebet. Saaledes skulde den navnlig have dømt et Antal Jndivider til Deportation til de philippinske Øer, hvilken Straf ikke er meget forskjellig fra Dødsstraffen. Hvad Juntaen af Saragossa angaaer, da veed man kun, og det af temmelig utilforladelige Kilder, at den ubetinget har underkastet sig Regjeringen i Madrid. – Hvilke Beslutninger, de sydlige Jun taer, paa Efterretningen om Minister-Forandringen, havde taget, vidste man endnu ikke i Madrid. Kun saa meget var bekjendt, at Beretningen om Herr Mendizavals Udnævnelse var den 20de f. M. blevet i Cadir oplæst i Theatret og modtaget med Riego=Hymnen og Raabet højt leve Jsabella den Juntaen i Sevilla skal have tilmeldt den commanderende General for Nord-Armeen, at den, uagtet Uenigheden i Madrid, ikke vil høre op med at tilstille ham Subsidier. Den 20de f. M. var General Espinosa, som skulde føre Sevillas Contingent til Anduar, ankommet til hiin Stad, og var blevet modtaget med Enthusiasme. Madrider-Gazetal beklager sig over, at Depescher fra Regjeringen til de sydlige Juntaer, tilligemed Fredens Ord, som disse indeholdt, ere blevne opsnappede under Veis – formodentlig at Grev de las Navas's Tropper – og at man i Andujar den 19de f. M. endnu Jntet vidste om Minister-Forandringen, og at Manifestet af 18de f. M. neppe endnu var bekjendt i Andalusien, Spanien. Et, rigtignok utroværdigt Rygte fortæller, at de andalusiske Juntaer ere utilfredse med deres tappre Chef, Grev de las Navas, og have befalet ham at vende tilbage til Cordova, men de skulle til samme Tid have afsendt Hr. Villapadierna med Forstærkning, og paalagt ham, ufortøvet at rykke løs paa Madrid, indtil enten de constituerende Cortes ere indkaldte eller Constitutionen af 1812 proclammeret. Jøvrigt skal Opstanden i Andalusien være saameget farligere, som den grunder sig paa Besværinger, der ere foranledigede ved Regjeringsystemet med Hensyn til Provindsens commercielle og industrielle Jnteresser. J Cadix er der blevet indført for fire Millioner engelske Varer, uden at nogen Told af samme er blevet erlagt. – Den 5te d. M. fortalte samtlige Grændse-Blade, at Don Carlos pludselig var forsvundet fra sit Hovedquarteer, og at man ikke vidste hvor han var blevet af. Denne Meddelelse gjentoges Dagen efter, uden at man kan fæste Liid til dens Troværdighed.
Berlingske Tidende, 1835-10-16
Over Lissabon meldes, af 25de f. M. Efterretningerne fra Para naae til den 8de August, og ere af en sørgelig Natur Jnsurgenterne, Negerne og Mulatterne, der havde trukket sig til bage til det Jndre af Landet, have paany, i Nærheden af Para, myrdet alle Blanke og ikke engang skaanet Børn paa fire Aar. For at redde Staden, havde Præsidenten forlangt Hjelp af de frem Krigskibe, og man frygtede for, at hvis han ikke kunde faae er nok sammen til Jnsurgenternes Udryddelse, vilde disse faae haand og snart udbrede sig over Provindsen MaranhaaRusland.
Berlingske Tidende, 1835-10-16
St. Petersborg, den 3die October. – Ved en Kejserlig Dagsbefaling, dateret Kalisch, den 22de f. M., ere nitten Oberster befordrede til General-Majorer. Ved sit Besøg i Staden Smolensk, i September 1832, bemærkede H. M. Kejseren, da han tog Fæstningsværkerne i Øiesyn, i en Grav den gamle Mindesteen for Oberstlieutenant Paul von Engelhardt, der, som bekjendt, i Aaret 1812 blev paa Napoleons Befaling skudt her. Hs. Majestæt befalede at oprette et nyt Monument for Engelhardt, med følgende russiske Jndskrivt: For Oberst=Lieutenant Paul von Engelhardt, som i Aaret 1812 døde af Troskab og Kjærlighed til sit Fædreland."
Berlingske Tidende, 1835-10-16
Dette smukke, i den Kejserl. Alexandrowske Fabrik, af støbt Jern forfærdigede Monument, blev den 15de f. M. høitideligt opreist paa den gamle Mindesteens Plads, for saaledes at opbevare et varigt Minde og hiin patriotiske Kriger.
Berlingske Tidende, 1835-10-16
Tyrkiet. Fra Constantinopel erfares, af 15de f. M., at Lord Durham havde i Sinde at opholde sig nogen Tid i Odessa og det sydlige Rusland, sandsynligviis for der at oppebie Keiser Nicolaus, som paa sin Tilbagereise fra Teplitz vil besøge sit Riges sydlige Provindser. Herr Ellis har ogsaa forladt Constantinopel, for over Trapezunt at fortsætte sin Reise til Persien. J dette Rige (Persien) skal det iøvrigt see meget forvirret ud, da Prætendenterne endnu ingenlunde have opgivet deres Fordringer paa Kronen, men tvertimod hver især i sin Provinds af alle Kræfter arbeide paa at styrte den nuværende Regent, der, som bekjendt, staaer under Ruslands og Englands Beskyttelse. Constantinopel troer man, at Lord Durham atter har hævet den engelske Jndflydelse hos Porten; Velunderrettede paastaae, at han har faaet Alt, hvad han ønskede, sat igjennem. Udfaldet vil vise, hvorvidt dette Rygte er grundet. Saameget er vist, at man i Pera betragter Herr von Buteniew som den Diplomat, der har den største Jndflydelse. Som tidligere berørt, løb den 27de August en tunesisk Fregat med tvende Transportskibe ind i Constantinopels Havn; den havde Deyens Svigersøn, Essik Bey, om Bord, som skulde nedlægge sin Svigerfaders Hylding for Sultanens Fødder. De Foræringer, han medbragde, bestode blandt Andet af 200 smukke Negere, 200 Æsler af den bedste Race, en Kasse med Smykker for Seraillet og et med Guldmynter fyldt Chatol. Dette betragtes som en heldig Virkning af Toget til Tripolis.
Berlingske Tidende, 1835-10-16
Jndenlandske Efterretninger. Torsdagen den 8de dennes om Middagen Kl. 12, blev Udfaldet af den sidste offentlige Examen ved Nykjøbing Cathedralskole, højtideligen bekjendtgjort for en talrig Forsamling, i Skolens Solennitets Locale. J den Tale, Skolens Rector, Hr. Professor Trojel ved denne Lejlighed holdt, udviklede han, med den ham egne Veltalenhed, det Theema: hvilken Jndflydelse Obscurantismens Sejer vilde have paa Skole-Underviisningen. Før og efter Talen, bleve Sange, passende for Højtideligheden, afsjungne af Skolens Disciple, under Accompagnement af Jnstrumental-Musik.
Berlingske Tidende, 1835-10-16
Kjøbenhavn, den 16de October. Det Kongelige Theater. J Aften opføres: Tordenskjold, Drama. J Morgen: De to Grenaderer eller Feiltagelserne, Comoedie i tre Acter af Patrat, oversat af N. T. Bruun; og de Uadskillelige, original Vaudeville i een Act af Hr. Professor J. L. Heiberg, Kjøbenhavn, den 16de October.
Berlingske Tidende, 1835-10-16
Posten ankom i Morges Kl. 3 3/4. Følgende ere de vigtigste Nyheder, Aviserne bringe: Ved en Proclamation i den engelske Hoftidende af 2den dennes, erklæres Castries paa St. Lucia for en fri Oplagshavn.
Berlingske Tidende, 1835-10-16
Times Correspondent i Constantinopel giver under 16de September en omstændelig Beretning om Grev Durhams Forestilling hos Storherren den 11te, hvorved Jntet blev forsømt, som kunde gjøre Audientsen glimrende og Modtagelsen saa hjertelig som muligt. Den 13de gav den russiske Gesandt, Hr. v. Buteniewet stort Bal for Greven, men af de tyve Paschaer, som vare indbudne dertil, kom kun een. Den 15de indskibede Lord Durham sig paa Pluto til det sorte Hav, og da dette Skib var uden Kanoner, saa maatte Barham i dets Sted besvare Salutskuddene af en ved Buyukdere liggende russisk Fregat.
Berlingske Tidende, 1835-10-16
Et Londoner Aftenblad af 9de dennes melder: En Londoner Tidende blev i Læseværelserne i Boulogne og paa andre Steder i Mandags borttaget, fordi den indeholdt forskjellige skarpe Yttringer over den franske Regjerings Handlemaade og Politik.
Berlingske Tidende, 1835-10-16
J de sidste Dage har Krigsministeren stedse lange Sammenkomster med Hertugen af Orleans. Man siger, at der i Bureauerne intet Administrativt foretages uden at Kronprindsen først adspørges derom.
Berlingske Tidende, 1835-10-16
Den nye græske Gesandt Hr. Kolettis er ankommet til Paris. D. Teleaforo Trueva, som Skribent og for nylig som Medlem af Procuradores=Kammeret i Madrid bekjendt, er den 4de dennes død i Paris.
Berlingske Tidende, 1835-10-16
J Algier er det nye Theater nu blevet aabnet; man er særdeles tilfreds med Skuespillerne.
Berlingske Tidende, 1835-10-16
Efter Courier de Lyon skal denne Stads Politi have faaet fat paa en Mængde Documenter, som give vigtige Oplysninger om Tilværelsen af hemmelige politiske Selskaber i Frankerig, hvilke i Særdeleshed søge at forføre Armeen. Jmpartial beretter, at den i Ham fængslede Hr. de Chantelauze var blevet sjælssyg. Man forsikkrer – tilføjer Journalen – at der er givet befaling til at bringe ham til Hr. Esquirols Anstalt for Sindsyge.
Berlingske Tidende, 1835-10-16
Times forsikkrer, at den engelske Regjering har besluttet, i Sir Ch. Disbrowes (forhen Gesandt i Stokholm) at accreditere en Gesandt af første Rang i Haag, hvor hidtil kun en Chargs d'affaires holdtes. Udnævnelsen skal allerede have fundet Sted den 30te f. M. og ved Sir Ed. Jerningham, den hidtilværende Forretningsfører i Haag, være notificeret det Hollandske Cabinet. Man troer, at den samme Forhøielse af Rang vil nu ogsaa finde Sted med Hensyn til den hollandske Gesandt i London.
Berlingske Tidende, 1835-10-16
Fra St. Sebastian meldes af 2den d. M., at en alvorlig Trefning har fundet Sted ved Villacajo, i hvilken Carlisterne have lidt et betydeligt Tab. Andre Efterretninger tale om en Trefning i Provindsen Santander, i hvilken i carlistiske Batailloner skulle være adspredte. Det lader til, at Don Carlos er kommet for Dagen igjen, idet mindste tales der ikke længer om, at han er forsvundet. Paa den anden Side forsikkrer Gazette de France, at det ogsaa her er gaaet Christinerne ilde, og nægter, at det er lykkedes Generalerne Cordova og Espelcta at sætte sig i Forbindelse med hinanden. Denne Journal melder endvidere, at Cordova er med 6000 Mand indesluttet i Vittoria, hvor han blokkeres af 14 carlistiske Batailloner, under Don Carlos's personlige Command. Ogsaa Espeleta skal være indesluttet af et andet carlistisk Corps, nemlig i Medina Pomar, og ved Pamplona skal en betydelig Transport atter være opsnappet af Carlisterne. Journal des Debats" begynder ligeledes at finde Christinernes Stilling ligeover for Carlisterne meget betænkelig. D. M. Kongen og Dronningen af Belgien ere fra London vendte tilbage til Brussel og ville om nogle Dage tiltræde Reisen, til Paris.
Berlingske Tidende, 1835-10-16
J Omegnen af Mons (Belgien) arbejdes der med stor Jver paa en Kanal, der skal gjenoprette Forbindelsen til Vands mellem Schelde og Sambre. – J den senere Tid har der i Lüttich opholdt sig trende neapolitanske Officerer, for at modtage en betydelig Leverantse af Geværer, som den neapolitanske Regjering har contraheret med et derværende Handelshuus. J Turin talte man den 29de f. M. fire Cholera-Tilfælde og fem Dødsfald. Kongen af Sardinien besøgte paa denne Dag selv Cholera-Hospitalerne. J Genua talte man den 27de f. M. fem Sygdomstilfælde og tvende Dødsfald. J Livorno talte man den 28de f. M. i det Hele tretten Sygdomstilfælde og Dødsfald.
Berlingske Tidende, 1835-10-16
J Vien er den Forbundsdags-Beslutning, hvorved det i Paris udkommende Bibliothek for tydske Classikere forbydes i Tydskland, opslaaet paa de offentlige Pladse. Wittelsbachernes gamle Stammeslot (i Bajern), der tidligere forvandledes til et Kloster, men derpaa ved Klosternes Ophævelse under Marimilian, gjordes til et Slot igjen, skal nu paa ny indrettes til et Kloster.
Berlingske Tidende, 1835-10-16
Reisende. Til Kiøbenhavn. Hidkomne den 11te, 12te og 13de October: Apotheker Kielstrøm, Auditeur Kielstrøm, Mægler Sasse, Handlende Schwartz, Erasmi og Petterson fra Malmøe, Grosserer Lauritzen, Overlærer Dall, Kammerjunker, v. Oldenborg, Overauditeur Flindt fra Frederiksborg, Vævermester Rasmussen, fra Falster, Particuliers Wright og Øltze, Snedkermester Petersen, GodseierBianchi, Cand. Juris Deechsel, Handlende Hartvigsen, Contoirist Beyer, OberstLeigh, Gaardmand Thorell fra Helsingøer, Gartner Nielsen, Kjøbmand Qvist fra Svendborg, Proprietair v. Bülow fra Nyborg, Forpagter Bellman fra Glostrup, Kiøbmand Heibenheim fra Nysted, Studerende Haldersen fra Reikedig, Cand. Theol. Doose fra Holstenborg, Generallieutenant Gesandt Biørnstierna fra Stockholm, Kiøbmand Aastrup fra Randers, Cand. Theol. Køster, Cancellieraad Rasmussen fra Aarhuus, Strømpehandler Fielrad fra Jylland, Agent Svendsen, forhen Distrietschirurg Ogmundsen fra Island, Snedkermester Tiergen fra Odense, Kiøbmand Fischer fra Slagelse, Regieringsraad Krallse fra Helsingborg, Instrumentmager Franckel fra Stralsund, Studerende Tornblad fra Calmer.
Berlingske Tidende, 1835-10-16
Literatur. udkommet: Tredie Hefte af: Lasontaines udvalgte Værker, ved Secretair Birch, indeholdende Slutningen af: "Aristomenes og Sorgus, eller Hevn og Menneskelighed. J Fortalen til denne høist interessante historiske Roman, siges: Historien opviser neppe et mere paafaldende og fuldstændigere Maleri af den store Elendighed, hvortil Forbittrelse og Had kan tilskynde Menneskene, end i Krigen mellem Sparta og Messenien. Man maatte tvivle om Nationer nogensinde kunde glemme Humaniteten i denne Grad, hvis ikke den senere Historie opstillede et maaskee ligesaa gyseligt Exempel i Kri mellem England og Frankrige, som det bittreste Had, det blødgierrigste Raseri besielede. – Der gives endog Menesker, der finde Alt dette skiønt, der udskrige det menneskelige Ønske om Fred, om Rolighed for Jntet; der først da vilde sige: det er nok, naar de skiønneste Lande i Europa vare blevne en uhyre Liigdynge. De skulle med deres umenneskelige Stemme ikke holde den Himlens Gave, Freden, tilbage; og vi med vore fredfærdige Ønsker ikke forevise den fæle Dæmon, Krigen; men vanhelliget er den Forfatters Pen, der tager noget andet i Forsvar, end Menneskeligheden. Dette Hefte koster 32 s. og det hele Værk, 522 Sider stort, faaes for den billige Priis 6 Mk. i Bekens Boglade, Møntergaden Nr. 57.
Berlingske Tidende, 1835-10-16
Alle De, som endnu maatte være i Besiddelse af paategnede Subskriptioneplaner paa:
Berlingske Tidende, 1835-10-16
Poetisk Læsebog Børn og barnlige Siæle der, som Nytaarsgave for 1836 sælges til Bedste for det forenede Velgiørenhedsselskabs Skoler, bedes snarest muligt at indsende samme enten til Reizels eller Steens Boglader, for at Oplagets Størrelse nøiere kan bestemmes.
Berlingske Tidende, 1835-10-16
AVERTISSEMENT. Bekiendgiørelse for de Søfarende. I i Veiledning for Skibe, som Syd fra söge Drogden, men ere forsatte vestlig i Farvandet, og styrende efter Sandrevstönden, saaledes ere udsatte for at underlöbe den saakaldte Sandreystunge, vil der blive udlagt et Sømærke ved Pynten af Sandrevet, sydvestlig for Dragøe. Fornævnte Sømærke, nemlig : en tiæret Stang med paabunden Riiskost, der vil komme til at staaer omtrent 15 Fod over Vandfladen, bliver placeret paa 25 Fods Dybde, i S. V. t. V., circa 3/4 Miil fra Sandrevs-Vageren og 1 S. S. V., omtrent 2 Miil fra Mærkestængerne ved Dragøe. Dette Mærke, der vil blive udlagt i Midten af næste Maaned og forblive udeliggende baade Vinter og Sommer, skieles derved fra Sandreys-Vageren, at der paa Hiint ikkun anbringes een Host, hvorimod denne Sidste har 2de koste. Hvilket herved bringes til offentlig Kundskab. Kiöbenhavn, den 14de October 1835. Wulff, Commandeurcapitian og Overlods i Siællands District. I Gaar stod ved en Trykseil: Pönten, læs: Pynten, udliggende, læs; udeliggende, og hunt, læs: Hiint. H. den 1ste November d. A. forfaldende Rente-Coupon : af det Norske 4 pCt. Laan i Banco af 1825. og dito dito dito dito i Sölv af 1828, udbetales fra idag af (Tirsdag og Løverdag undtagne) paa Undertegnedes Comptoir. Kiöbenhavn, den 15de October 1835. C. J. Hambro &Sön. Kongens Nytorv No. 2. Indertegnede er flyttet fra Kattesundet No. 110 til Gaarden No. 41. paa Høibroplade, 1ste Sal. P. L. Petresch, Grosserer.