JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-17
Endeel Borgere og Jndvaanere i Rendsborg have i Kjøbenhavnsposten protesteret imod deres Borgerrepræsentanters Fremgangsmaade, at de, i Forbindelse med den dem af Amtet givne Fuldmagt, have affattet en Lykønsknings-Adresse til Hs. M. Kongen og Hertugen, i Anledning af hans Thronbestigelse, og overdraget Overbringelsen deraf til en Toldbetjent, som den 29de Decbr. afreiste fra Rendsborg til Kjøbenhavn, uden at Borgerskabet i mindste Maade var bleven underrettet om dette høist paafaldende Skridt for dets Udførelse. Den i Kiel nyligen afdøde Oberst, Grev Harald von Holck havde som Adjutant hos Fyrst Blücher von Wahlstadt gjort Feldttogene med i Aaret 1815 i Frankrig og Belgien, og kjæmpet med i Slagene ved Ligne og Waterloo.
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-17
Fædrelandet tabte ved hans Død en af sine troeste Tjenere og en af fine tappreste Krigere. 1816 ægtede han en Datter af Grev Hardenberg paa Lolland, men geraadede kort efter i en Duel med en Herre, der havde talt ilde om hende. En Kugle i Underlivet, der bevirke, at han et halvt Aar maatte holde Sengen, var Resultatet af Duellen. Byen Varde har, ved Ombygning og Udvidelse af sit ældre Raadhuus=Locale, i forrige Aar erholdt en vel indrettet Raadhuus- og Arrestbygning. Raadstuesalen blev den 4de ds første Gang aabnet for det forsamlede Borgerskab ved en til Anledningen passende Tale. Man har nu erholdt et hyggeligt, vel indrettet Raadstue=Locale og Tingsted, samt gode Arrester, forsynede med Vindovne, ligesom ogsaa den vel aflukkede Arresthuusgaard giver Leilighed til at lade Fangerne nyde Bevægelse i fri Luft. Tidligere afgav Raadhuus bygningen tillige Locale for Borgerskolen og Byens Brandredskaber; men Skolen har nu ogsaa sin egen Bygning, tæt ved Kirken og Skolelærer-Boligen, med en smuk beplantet Gymnastikplads. (Ribe Av.)
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-17
Jfølge Jseh. Wochhl. ere flere Kirkeklokker sprungne i Hertugdommerne, saasom i Wewelfleth, Meldorff og Uetersen.
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-17
J Løverdags holdtes i Aarhuus to Forsamlinger for at aftale om en Lykønsknings=Adresse til Hs. Den ene bestod af de større Landeiendomsbesiddere, den anden af Bondestanden. Førstnævnte ønskede, at begge Forsamlinger skulde forenede indgaae med een Adresse, og sendte i denne Anledning en Deputation til Bondestandens Forsamling, for at indbyde denne til en Forening. Den af Bondestanden valgte Committee begav sig, ledsaget af en heel Deel Bønder, til Proprietairernes Forsamling, hvor da alle de indkomne Udkast til en Adresse bleve oplæste, men da dette var skeet, erklærte Bondestandens Committee, at Pluraliteten af den forsamlede Bondestand ønskede helst at indgive sin Adresse særskilt, og forlod derpaa Forsamlingen. Denne besluttede nu, især med Hensyn til den nylig indløbne Efterretning om, at Hs. M. ikke modtager Adresser uden fra Corporationer, som have en erkjendt Bestyrelse, ikke at indgive nogen. Bondestandens Forsamling vedblev derimod sit Forsæt, og overlod det til sin Committee at vælge den meest passende Adresse, som fra Torsdag skal ligge færdig til Underskrift. (Aarh. Av.)
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-17
Cancellieraad og Postmester Steen i Preetz feirede den 1ste Jan. sit (formodentlig 50 Aars) Embeds-Jubilæum. Blandt flere værdifulde Gaver, som han ved denne Leilighed, modtog, udmærker sig en Sølvpokal, som Handelstanden, løb ham tilstille ved Kjøbmand Harder. Ibeh. Ugbl.)
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-17
Af den af Hr. Rector Borgen i Randers til Sørgehøitiden igaar i Kirken forfalede Cantale udhæve vi følgende skjønne Ord efter Talen Hellig Fred. Svæve ned Der hvor Kongen hviler. Toner hans Navn, J viftende Skove, Ton det med Klang, du rislende Vove, Mens salig fra Himlen han smiller: Som en sød. Aftenrød, Lukked sig hans Øie. Nu er ham Morgenstjernen oprundet, Endt er hans Strid, han Palmen har vundet Hos Faderen hist i det Høie. Thi Miskundhed og Sandhed bevarede vor Konge, og han understøttede sin Throne ved Miskundhed." Tallerne holdtes, i St. Mortenskirken af Hr. Consistorialraad Schjønning og i Hospitalskirken af Hr. Katechet Lax sen. Den mosaiske Menighed holdt ligeledes om Aftenen, Kl. 5 en Sørgefest, ved hvilken Religionslæreren, Hr. Cand. Syskind, talte Mindeord over den afdøde Monark og til hvilken religiense Handling ogsaa af den christne Menighed, havde indfundet sig saa mange Tilhørere, som Synagogens indskrænkede Plads kunde rumme. (Eft. Rand. Av.)
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-17
Om det ogsaa her i Bladet fra Nibe omtalte Meteor hedder det i Hempels Avis. Jldkuglens største Høide var, saavidt det kunde skjønnes, lige med Orions Belte. Da den skiltes af eller udsluktes, kastede den nogle røde Gnister fra sig. Ved Ribe hørtes tillige et Drøn, som af en i nogen Afstand affyret stor Kanon.
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-17
Private Meddelelser fra flere fyenske Egne stemme i Hovedsagen hermed. En Jagttager i Odense antager JldkuglensGang fra Vestindvest til Ostnordost skraanende mod Horizonten i en Retning af omtrent 20 Grader. Glandsen var stærkt mende og lysende, den tilsyneladende Størrelse og Figur som en omtrent 2 Alen lang meget spids Kegle, hvis tykkere Ende fortil dog var aldeles afrundet. Det fortjener at bemærkes, at omtrent 1/2 Time for Meteoret lod sig tilsyne, gik en lysende Stribe forbi Horizonten, i den Retning, som Meteoret senere tog. Ved Nyborg viste Jldkuglen sig med mangefarvede Straaler og lyste en liden Stund som den klareste Tag. J Svendborg viste den sig med en lang rødlig Hale, der i en betydelig Høide tog sin Retning lige over Byen fra Øst til Vest. Paa Egnen imellem Svendborg og Faaborg viste Meteoret sig af en betydelig Glands og Størrelse, omtrent som Maanens, naar den er nær ved første Qvarteer. Det viste sig først ikke langt fra Jeniti- og dalede ned i Vesten, men slukkedes, inden det naaede Horizonten. Det stinnede omtrent i 4 Secunder. (Af denne korte Varighed lader sig forklare det Vanskelige i at faae nøiagtige Beretninger.) Meteoret blev ogsaa seet i Faaborg, der ligger 2 Mile vestligere og desuagtet i samme Retning, hvoraf sluttes, at dets Afstand har været meget betydelig. Efter en Beskrivelse fra Strandby, imellem Faaborg og Assens, varede Luftsynet i 10 Secunder og satte mange Mennesker i Skræk, da selv i Værelser Lysen tabte mærkeligt sit Skin. Formedelst en mellemliggende Bakke syntes det at adsprede sig i mange Guister og Ans straaler; men snart samlede det sig igjen og fortsatte sin Fart i en Slangelinie med en meget stor lysende Hale, og tabte sig omsider i Sydvest i mange Straaler og som en Raket med et temmeligt Skrald og Gnister. J Assens forekom det som Jldkuglen sænkede sig i Beltet med et betydeligt Knald. J det nordlige Fyen synes den ikke at være bleven observeret.
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-17
Aalborg, den 17de Januar. Neppe var Sørge klokken over den høisalige Monark forstummet for en anden sørgelig Kiøkkelyd imorges tidligt satte Jndvaanerne i Skræk og Bevægelse. I den, Hr. Handelsbetjent Joh. Chr. Møller tilhørende, Gaard ved Stranden, der strækker sig langs hen af Stormgyden ud til Jomfruannegade, var Jld los udbrudt inde i Huset og greb i en frygtelig Fart om sig. Gaarden beboedes af Hr. Møller og hans gamle Fader, samt af Hr. Tøifabrikant Leisner og Søster og Hr. Skibscapitain Krohn og Familie. Lykkeligviis saae man sig istand til, itide at redde alle Husets Beboere, saa at intet Menneskeliv længere var i Fare. At redde Bygningen var en Umulighed, og man har sikkert kun Brand corpsets udviste overordentlige Nidkjærhed og Dygtighed at takke for, at ikke ogsaa den Hr. Agent L. Møller tilhørende tilstødende Sukkerhuusgaard og Hr. Viceconsul Wil broes Gaard paa den anden Side Stormgyden, der især truedes og een Gang endog var angreben af Jlden, samt Hr. Stadthauptmand Kruses til Bagbygningen grændsende i Gaard: frelstes fra Elementets Ødelæggelse. Jlden var opkommen i et Kjøkken, hvorledes, vides ikke. Gaarden nedbrændte næsten aldeles og Hr. Leisner, der i Samme drev sit Bomuldsvæveri med 12 Stole, mistede saaledes hele Jnventariet, Varelager osv., men hvilket Altsammen heldigviis var assureret, hvorimod dette ikke var Tilfældet med hans Søsters Eiendele, der størstedelen gik tabt. Samme Skjæbne havde endeel af Hr. Møllers og Skibscapitain Krohns Jndbo og Effecter. Endeel til et her under Havari liggende Kieler Skib hørende Jnventarium, som befandt sig i samme Bygning, blev reddet uden at have taget synderlig Skade. Beboerne af den søndre Side af Hr. Wiibroes betydelige Gaard, nemlig Eierens og Dherrer Kjøbmand Hilligsøes og Districtschirurg Rauchmauls Familier, maatte udflytte deres Jndbo, hvoraf vistnok Adskilligt, som ved saadan Leilighed, ikke kan undgaaes, har taget Skade. Jøvrigt herskede den bedste Orden og, skjøndt Sprøiterne indfandt sig noget seent maaskee en Følge af at Vægterne allerede vare gaaede fra Post), saa fortjener dog Brandcorpsets udviste Forhold at erkjendtlig Paaskjønnelse. Det afkimedes henved Kl. 9.
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-17
Thisted, d. 13de Januar. Farten igjennem Agger Canal i Aaret 1839 begyndte de 3die April og endte den 31te Decbr., i hvilket Tidsrum 333 Skibe af 3629 1/2 Com Læst. Drægtighed have passeret Canalen, hvoraf 174 ere indkomne og 165 udgaaede. Af de indkomne Skibe vare 25 ballastede, 8 med Ladning af Kul, 1 med Hør og Hamp, 29 med Stykgods og 111 med Trælast og Jern. Det sidste Skib, som passerede Canalen 1839, indgik den 31te Decbr., nemlig en norsk Slup, 24 Com. Læst. dr., ladet med Kornvarer m.m. De i Aarets Løb udpasserede 163. Skibe have udført følgende Producter, nemlig : 137,657 Pd., Faareuld, 9181 Pd. Kalkuld, 49,861 Pd. saltede og 1748, Pd. tørre Huder, 43,799 Pd. Skind, 2226 Pd. Vox, Pd. Talg, 123 Lpd. saltet Kjød, 1243 1/2 Lpd. saltet Flæsk, 5116 1/2 Fjerdinger Smør, 341 Skpd. Kreaturbeen, 2430 Tdr. Rug, 12,280 Tdr. Byg, 19079 1/2 Tdr. Havre, 191 Tdr. Ærter, 29 Tdr. Sikker, 293 1/2 Tdr. Bankebyg, 706 1/2 Tdr. Kartofler, 670 1/2 Tdr. Raps, 136 Tdr. Bygsro, 357 Pd. Pennefjer, 1264 Pd. Hvedemeel, 133 Lpd. Ost, 21 Skpd. gl. Tougværk, 8 Stkr. Stude, 23 Stkr. Køer, 49 Stkr. Haar, 102 Stkr. Sviin og Grise, nogle smaa Kreat rer samt et Parti indstrandet Tran. Denne Udførsel kan vel anslaaes, til en Værdi af mindst 250000 Rbd. - Det var den 8de Juni 1835, at det første Skib seilede gjennem Agger Canal. Farten igjennem Canalen har siden næsten hver Aar tiltaget med det dobbelte Antal Skibe mod de foregaaende Aar, og denne tiltagende Fart vidner noffem om, at hvormegen Vigtighed Canalen er for Kjøbstæderne Lemvig, Holstebro, Viborg, Skive, Nykjøbing og Thisted og disses Omegn, som næsten ene have benyttet den, medens kun ubetydelige Vareforsendelser ere passerede Canalen til Aalborg, som dog ogsaa med Fordeel kunde benytte denne directe Forbindelse med Nordsøen. Det var derfor at vente, at de nævnte sex Kjøbstæder, da de erfarede, at Aalborg og Omegn sendte en Deputation til Kjøbenhavn for at overrække den Høialige Konge en Petition om Agger-Canalens Lukning.) fandt sig foranledigede til i denne Anledning at tilstille Regieringen Remonstrationer.
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-17
En Saadan fra Repræsentantskabet i Thisted er ogsaa indgiven og naadigst bleven modtagen af Hs. Majestæt vor nuregjerende Konge. ) Man synes i Thisted at have overseet, at der ikke fra Aalborg ov. var petitioneret og Canalens Lukning, men om fornøden Jnddæmning mod Vesterhavet for at betrygge mod nye Oversvømmelser. Red.
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-17
Kbhvns. Borscours, d. 11de Jan. Hamb. k. S. 118, Sp. 200. N. Spdlr. - a - Rd. Sv. Sedl. 171 a 17 1/2 Rbs. 4 pCt. kal. Obl. 96 a - Rd. Nation. Obl. af 1820, 101 ½ a 10 Rbd. r. S. Rigsbank Obl. af 1818, 103 a 101 Rbd. r. S. Bankactier - a - Rbd. r. S. Af. Act. - Rbd. Sd.
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-17
Hamborg Borscours, 11de Jan. Bordeaur 190. Petersborg 317. London k. S. 13 Mk. 7. Madrid 15. Lissabon, 18. Amsterd. k. S. 35, 75. Spec. 2/3 pCt. Agio. Louis & Frederiksdorer 10 Mk. 11 ½ s. i Bco.
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-17
Hals Sognebibliothek, der planlagdes den 14de April 1834, har været i uafbrudt Virksomhed siden 14de April 1836, og stedse meget søgt og afbenyttet, ikke alene af den egentlige Bondestand i og udenfor Sognet; men og af mange gode og dannede Familier, der deri have fundet den Læsning, som de havde ømtet. At Bibliotheket kan fyldestgjøre slige Fordringer, grunder sig paa de betydelige Bidrag i Bøger, der ere sendte fra Landhuusholdningsselskabet, Trykkefrihedsselskabet, som og fra mange hæderværdige Mænd og Qvinder (hvis Navne alle ere optegnede, men som jeg en tor nævne her), hvem Folkeoplysningen er en kjær og vigtig Sag. Ogsaa Pengebidrag haves aarlig, og derfor holdes Blade (der aarlig planeres og heftes gratis af Kirkesanger og Skolelærer Damgaard i Ulsted) og stundom kjøbes Bøger, naar den aarlige og tilfældige Jndtægt er saa stor. Bøgerne krydse Sognet i alle Retninger, og med Begjærlighed og Lærelyst gjennemlæses disse og stedse skee nye Efterspørgseler. Ogsaa =Læsning for Almuen Nr. 1 og 2 ere kjøbte dusins og uddeelte blandt Skolebørnene, hvorved de læses og atter læses over hele Sognet. Denne gavnlige Stiftelse vover jeg herved atter at anbefale til fremtidig Gavmildhed. Hou, den 14de Januar 1810. Ærbødigst. P. C. Møller.
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-17
Bekjendtgjørelser. En ung Pige - Datter af en Borger her i Byen, som i 1 1/2 Aar, under en brav Huusmoders Veiledning, har deeltaget i Bestyrelsen af en større Huusholdning, ønsker sig anbragt i en lignende Stilling eller at overtage en mindre Huusholdning paa egen Haand. God Anbefaling mangler ikke, og Lønnen kommer ei saa meget i Betragtning som en god og velvillig Omgang. Adressecontoiret anviser den Søgende. Fuldblodshingsten Lord Cochrane. I Overeensstemmelse med Skrivelse af 30te Novbr. f. A. fra den kongelige Direction for Stutterivæsenet og Veterinairskolen bekjendtgiøres, at den her opstaldede Fuldblods hingst Lord Cochrane i indeværende Aar maa bedække forden nedsatte Priis 10 Rbd. rede Sølv pr. Hoppe, samt at der for de Hopper, som ere golde efter Bedækningen ved samme Hingst, ikkun erlægges 5 Rbd., i begge Tilfælde 3 Mk. pr. Hoppe til Staldkarlen, hvilke Penge forud betales til Undertegnede imod behørig Qvittering. Med over Hoppe maa medbringes Sundhedsattest fra den herværende eraminerede Dyrlæge Stockfleth, som dertil er antage Ved at bringe dette til offentlig Kundskab, gjøres tilligeformærksom paa, at Placaten af 25de Febr. 137 besten mer, at 1ste Præmie, 20 Rbd. r. S., udbetales for de Folvorper, hvis Fol ere faldne efter Fuldblodshingste, naar Po 2 perne af Stuttericommissionen erkjendes for stutteridygtige, og forevises tilligemed deres Fol. Anmeldelser maae skee snarest muligt til Undertegnede, hvor de nærmere Bestemmelser erfares. Aalborg, den 17de Januar 1810. G. S. Kayerød, Portraiter aftages med Sortkridt af Undertegnede.
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-17
De Ærede, som maatte ønske sig portraiterede i denne Maneer, og som godhedsfuldt ville skjænke mig deres Opmærksomhed, ville behage at henvende dem til mig i mit Logis hos Mad. Aagesen paa Nørregade. Ærbødiast. A. R. Absen. Stamtavler.
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-17
Endvidere er udkommen Niels Brocks Stamtale, Priis for Subscribenter: 6 Mk., for andre Kjøbere 7 Mk. Stamtavle over Statsraad Fred. Baggers Søstres og Halvfødskendes Deseendenter er under Trykning.
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-17
En god Malkeko, som skal kælve om 14 Ta Pige, faaes tilkjøbs hos Krave i Nørre under. Jens Aarg, Deres Kongelige Majestæts Overauditeur,
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-17
Herredsfoged og Skriver i Kier og Hvetboe Herreder.
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-17
Gjør vitterligt: at efter Begjæring af Cancellieraad, Procurator Jensen paa Arvingerne, som have meldt sig paa Skifte efter den i Begyndelsen af Aaret 180 med Galeasen, Vestal af Aalborg paa Kjemreisen fra St. Urtes, borteblevne Skipper Arrild Larsen Beck fra Hals i Kier Herrer, Aalborg Amt, deres Vegne, indstævnes herved, i Henhold til Forordningen 11te September 183, bemeldte Arrild Larsen Beck med 3 Maaneders Varsel, at møde for Kier og Poetboe Herreders Ret paa Tingstedet i NørreSundbye Fredagen den 8de Mai 1240 om Formiddagen Klokken 10, da benævnte Arvinger, hvis Jndstævnte ikke til anforte Tid og Sted melder sig, ville paa faae sig ved Tøm kjendte berettigede til at nyde Renterne af hans Formue et bemærkes, at Vidner agtes forte ved bemeldte Ret til fornævnte Tid, til Oplysning om Sandsynligheden for, at Jndstævnte er omkommen paa ovennævnte Reise, og opfor res herved tillige øvrige mulige Arvinger efter den Paagieldende, til under Sagen at varetage deres Tarv. Lasdag er afskaffet ved Forordningen af 3die Juni 1796. Under mit Navn og Embedssegl. Kier og Hvetboe Herreders Contoir i Nørre Sundbye, den 15de Januar 1810. Lange.
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-17
Veir-Jagttagelser. - Barom. 27. 40. Den 17de Jan. Therom. Vinden; S., stærk Blæst, med Regn og Hagel bygger.
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-17
Til Underretning for Communens Medlemmer undlader jeg ikke at meddele, at jeg na Hr. Toldkasserer, Raadmand Thorbrøgger igaar Aftes har modtaget et Svarpaa min Replik i Arresthuusbygningssagen, men da dets Omfang giør Udgivelsen af et Tillægsblad fornøden, vil et saadant udgaae marest muligt, hvilket dog imidlertid neppe vil kunne skee for medio næste Uge. Min Duplik til Hr. Thos Artikel skal følge derpaa saa hurtigt Avisens Rum tillader. Rec.
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-18
Gudstieneste. Anden Søndag efter Hellig=Trekonger prædiker til Høimesse i Budolphi Kirke Hr. Pastor Boesen; i Frue Kirke Hr. Pastor Bruun. - Til Aftensang i Budolphi Kirke Hs. H. Hr. Stiftsprovst, Dr. Hald; i Frue Kirke Hs. H. Hr. Provst Hertel. - J Sønder-Tranders Kirke Kl. 1 1/2 Hr. Pastor Bruun. - J Nørre-Tranders Kirke Kl. 9 1/4 Hs. H. Hr. Provst Hertel.
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-18
Udlandet. Bogtrykkerkunstens Jubilæum. Commiteen for Bogtrykkerkunstens Jubelfest i Leipzig den 24. 26de Juni (nemlig 500 Aars Dagen efter dens Opfindelse ved Guttenberg) har allerede udstedt følgende Festprogram: Festens første Dag, Onsdagen den 24de Juni, gaaer Reveillen i den tidlige Morgenstund igjennem Stadens Gader, en Morgenmusik lyder fra Kirketaarnene og en tredobbelt Kimen med alle Klokkerne finder Sted, hvorefter samtlige Autoriteter og Corporationer saavelsom alle de til Festen indbudne Fremmede og Byens Jndvaanere, Kl. 8, i Forening begive sig til en af Hovedkirkerne, hvor en høitidelig Gudstjeneste bliver afholdt. Kl. 10 forsamler man sig i de senere bestemmende Localer til et stort Festtog. Dette bevæget sig igjennem Stadens Hovedgader til Torvepladsen. Foran Boghandlerhørsen finder Overleveringen af de af Byens Bogtrykkeri= og Skriftstøberieieres Hustruer broderede Faner til Bogtrykkernes Corporation Sted. Paa Torvepladsen, blive 3 Tribuner oprettede; een midt paa Pladsen, en anden for foreløbig 3000 Tilskuere og en tredie for Sangerchorene og Orchestrene. Naar Toget er kommet herhen og har opstillet sig, istemmer det store Sangerchor den til Festen digtede og componerede Cantate. Herpaa følger en til Dagens Høitidelighed svarende Tale, ved hvis Slutning Bagtæppet paa den i Midten anbragte Tribune falder og et Skriftstøber= og Bogtrykker Officin viser sig for Øiet. Skriftstøbere, Sættere og Trykkere ere i fuld Virksomhed og offeePublicum deres Arbeider, bestaaende af nylig støbte Bogstaver og en Sang, der afsynges af den forsamlede Mængde Kl. 3 om Eftermiddagen finder i en stor, paa Augustuspladsen bygget, Festhalle et Middagsmaaltid Sted, hvori henved 3000 Personer kunne deeltage. Ved Mørkets Jndtræden blive de offentlige Bygninger og Bogtrykkernes, Skriftstøbernes og Boghandlernes Bopæle illuminerede, og Committeen nærer det Haab, at alle Stadens Beboere ville følge dette Exempel. Den 2den Dag 26de Juni) om Morgenen, bliver paa Boghandlerbørsen aabnet en Udstilling af typographiske Gienstande. J Festhallen paa Augustuspladsen vil om Formiddagen finde en Sammenkomst af Lærde, Kunstnere, Bogtrykkere, Skriftstøbere og Boghandlere Sted for at frembyde Leilighed saavel til passende Foredrag som ogsaa til Bekjendtskaber og Samtaler om Videnskabens, Kunstens og den bibliopoliske Forretningsgangs Gienstande. Kl. 5, om Eftermiddagen begynder i en af Stadens Kirker Opførtelsen af det store Oratorium, som Dr. Mendelsohn, Bartholdy særegent til Festen har componeret og love personlig at dirigere. Om Aftenen bliver for fremmede og Stadens Jndvaanere et Bal i Festhallen. Den 3die Da(26de Juni, er bestemt til en Folkefest. Committeemedlem merne agte paa denne Dag at give Leipzigs samlede Befolk ning og de tilstedeværende Fremmede Leilighed til, i harmfr. Glæde og Munterhed at bevidne deres Deeltagelse i denne grandiose Høitid. Folkefesten sluttes med et Fyrværkeri, og et Fakkeitog, der bevæger sig igjennem Stadens Gader, vil ved Sammenlægning af Faklerne paa Torvepladsen under Musik og Sang ende hele Festen.
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-18
Den norske Regjering har bestemt et Reisestipendium af 800 Spdl. for den Læge, som maatte blive udnævnt til Udlandet, idet mindste paa eet Aar, at forskaffe sig praktisk Kundskab om den spedalske Sygdom og andre ondartede Hudsygdommes hensigtsmæssigste Behandling samt gjør sig bekjendt med de derværende Hospitaler for de med Hudnygdomme beladte Personer og Foranstaltninger mod disse Sygdommes Udbredelse.
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-18
Norske Dødsfald. Julie Caroline Helene Løvenskjold, f. Wedel-Jarlsberg, 25 A., i Christionia. Grethe Steen f. Havorsen, 69 A., i Staværn.
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-18
Fædrelandet. Kjøbenhavn, den 14de Januar. Man vil vide at betydelige Reductioner og Besparelser i Armeen snart skulle indtræde. Saaledes hedder det, at Recrutterne til Regimenternes Supplering ikke skulle indkaldes og at de hjempermitterede Mandskaber for de 3 sidste Aar skulle supplere 3 kjøbenhavnske Regimenter, hvorimod de øvrige Regimenters Troppehold følgelig vil blive formindsket. Ligeledes tales om Jnddragningen af flere Regimenter i Hovedstaden og Provindserne.
Aalborg Stiftstidende, 1840-01-18
- Man føler nu - hedder det i Altona Mercur, at 14de d. - da vi staae ved Begyndelsen til mange Reformer og Forandringer i Administrationscollegiernes Personale, meer end nogensinde Mangelen af en Pensionslov og en Tjenestepragmatik. At ikke altid den høieste Jntelligents concentrerede sig i Spidsen for Administrationen, de herværende Collegier, deri var Embedsgageringen hidtil Skyld. De fleste Localembedsmænd tjene ialmindelighed paa langt høiere Gage, end de herværende Collegiemedlemmer, selv uden at see hen til, at Opholdet i Hovedstaden og Rangspligterne fordyre Livet meer end andensteds. De sidste Aars Erfaring har viist hvor vanskeligt det er, at vinde ældte provede, med det praktiske Liv og Landets Trang og Kræfter bekjendte, Localembedsmænd for en herværende Collegiepost. Denne Vanskelighed vil altid finde Sted saa længe Embedsmændenes Gagering ikke, udgaaende fra een Grundtone, harmonisk reguletes og saalænge der ikke forsøges, ved en passende Tjenestepragmatik og hvad dermed staaer i Forbindelse, en Pensions lov, at tilveiebringe et Forhold imellem Local- og Collegie Embedsmændenes Jndtægter. Pensionsloven, hvorpaa Stænderne allerede havde andraget, synes saameget nødvendigere, naar man veed, at hidtil de meest forskjelligattede Grundsætninger med Hensyn til de forskjellige Klasser af Embedsmænd ere fremberskende, men der derimod ikke, som i andre Lande, i Pensionens Størrelse ligger en Tillokkelse for ældre og svækkede Embedsmænd til at trække sig tilbage fra Forretningslivets Møisommelighed og gjøre Plads for dygtigere, men snarere Ringheden i den i Naade tilstaaede Pension gjør det til Pligt for den ældre Familiefader, ikke frivillig at opgive sin Post, men at vedblive paa Samme sin hele Levetid. Mange Omstændigheder lade slutte til, at en Pensionslov og en Tjenestepragmatik under nærværende Regjering vil komme istand, thi man føler nu ikke blot Trangen, men søger ogsaa at afhjælpe den.