JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1796-01-29
Et Huus med Hauge i Lyngbye, tilhørende afg. Muurmester Egeroeds og efterlevende Enkes fælleds Stervboe, bliver ved offentlig Auction Torsdagen den 4de Februarii, om Formiddagen Kl. 10, F Ø R S E Gang opraabt, for til Høystbydende at bortsælges, efter de Conditioner som forinden ere til Eftersyn hos Landvæsens-Commissair og Procurator Torst paa St. Anne Plads Nr. 94. Drectionen for det Kongel octroyerede Danske antiske Compagnie bekiendtgjör herved, at Onsdagen den 10de Februarii förstkommende, om Formiddagen Kl. 10 Slet, bliver i Compagniets Huus foretaget Licitation over : 200000 Rdlr. Sölv; Thi vilde Liebhaberne som have Lyst at paatage sig Leverancen, behage sig til bemelte Tid og Sted at indfinde, da Conditionerne dennem nærmere skulle vorde bekiendtgjorte. (1) De som maatte have noget at fordre udi afgangne Proviantskriver Hans Møllers og efterlevende Enke Anne Syvig Abildgaards fælleds Boe, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at møde udi Kiøbenhavns Hof= og Stads Rets Skifte=Commission, for at anmelde og bevise deres Fordringer; ligeledes indkaldes med lovlig Varsel den Afdødes Arvinger for at anmelde og bevise deres Arveret, samt at iagttage deres Tarv under Skiftet. (175) De som maatte have noget at fordre udi afgangne Reserve Assistent ved det Danske Etablisement i Guinea, Mathias Jensen Møllers Stervboe, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at møde udi Kiøbenhavns Hof= og Stads=Rets Skifte=Commission, for at anmelde og bevise deres Fordringer; ligeledes indkaldes med lovlig Varsel den Afdødes Arvinger, for at anmelde og bevise deres Arveret, samt at iagttage deres Tarv under Skiftet. (1528) De som maatte have noget at fordre udi afgangne Skibstømmermand Niels Nielsen Dahlstrømt og efterlevende Enke Else Nielsdatters fælleds Stervboe, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at møde udi Kiøbenhavns Hof= og Stads=Rets Skifte=Commission, for at anmelde og bevise deres Fordringer; ligeledes indkaldes med lovlig Varsel den Afdødes Arvinger, for at anmelde og bevise deres Arve=Ret, samt at iagttage deres Tarv under Skiftet.
Berlingske Tidende, 1796-01-29
(1877) Ved Proclama som er læst i Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret den 21de og i Siellands Landsting den 23de December 1795, ere alle de, som maatte have noget atfordre udi afg. forrige Brændeviinsbrænder tilsidst Arbeidsmand Jens Jensens og forhen afdøde Hustrue Anne Margrethe Maths fælleds Stervboe, indkaldede med 12 Ugers Varsel, at møde udi Kiøbenhavns Hof= og Stads=Rets Skifte=Commission. for at anmelde og bevise deres Fordringer; ligeledes ere og indkaldede med lovlig Varsel de Afdødes Arvinger, for at anmelde og bevise deres Arve=Ret, samt at lagttage deres Tarv under Skiftet.
Berlingske Tidende, 1796-01-29
Omtrent ultime Marti bliver ved Auction bortsolgt : 17 Kister Thee Bohe a 80 Pd. Thara 47 dito Congo 1 a 24 Pd. dito 437 dito dito . a 22 Pd. dito 28 dito dito . a 20 Pd. dito 30 dito Kampoy = a 22 Pd. dito 164 dito dito . a 30 Pd. Netto 80 dito dito = a 12 Pd. dito 6 dito Zion Zioung a 20 Pd. Thara 16 dito Hay an = a 20 Pd. dito 3 dito dito . a 18 Pd. dito 6 dito Haysan Schin a 18 Pd. dito 3 dito Tunkal = a 22 Pd. dito 9 dito dito . a 18 Pd. dito 600 Stkr. gule Nanquinner. Dagen og Auctionsstedet skal nærmere vorde bekiendtgjort, de trykte Specificationer erholdes hos Mæglerne Hallested & Gandil.
Berlingske Tidende, 1796-01-29
Ved Proclama, som er læst i Kiøbenhavns Hof og (He Stads=Ret den 21de og i Siellands Landsting den 23de December 1795, ere alle de, som maatte have noget at fordre udi afgangne Premierlieutenant i Søe=Etaten, Bern bart Kaas's Stervboe, indkaldede med 12 Ugers Varsel, at møde udi Kiøbenhavns Hof= og Stads=Rets Skifte=Commission, for at anmelde og bevise deres Fordringer; ligeledes ere og indkaldede med lovlig Varsel den Afdødes Arvinger for at anmelde og bevise deres Arveret, samt at iagttage deres Tarv under Skiftet.
Berlingske Tidende, 1796-01-29
Ved Proclama, som er læst i Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret den 21de og i Siellands Landsting den 23de December 1795, ere alle de, som maatte have noget at fordre udi afg. Skipper Christian Jacobsen Gottlænders Stervboe, indkaldede med 12 Ugers Varsel, at møde udi Kiøbenhavns Hof= og Stads Rets Skifte=Commission, for at anmelde og bevise deres Fordringer; ligeledes ere og indkaldede med lovlig Varsel den Afdødes Arvinger, for at anmelde og bevise deres Arve Ret, samt at iagttage deres Tarv under Skiftet.
Berlingske Tidende, 1796-01-29
Ved Proclama, som er læst i Kiøbenhavns Hof= og Stads Ret den 21de og i Siellands Landsting den 23de December 1795, ere alle de, som maatte have noget at fordre udi afg. Studiosus Thomas Nørbecks Stervboe, indkaldede med 12 Ugers Varsel at møde udi Kiøbenhavns Hof= og Stads=Rets Skifte=Commission, for at anmelde og bevise deres Fordringer; ligeledes ere og indkaldede med lovlig Varsel, den Afdødes Arvinger, for at anmelde og bevise deres Arveret, samt at lagttage deres Tarv under Skiftet.
Berlingske Tidende, 1796-01-29
(1817) Ved Proclama, læst i Kiøbenhavns Hof= og StadsRet den 16de November og ved Siellands Landsting den 23de December f. A., bliver den eller de, som maatte have noget at fordre efter afgangne Fiskebløder Enke Pitroneller Smidt, fod Falckendahl, og forhen afdøde Mand Benjamin Smidt, herved indkaldet med 12 Ugers Varsel, at møde inden Kobenhavns Hof= og Stads=Rets Skifte=Commission for at anmelde og beviisliggjøre deres Krav; ligeledes indkaldes med Varsel efter Loven den Afdødes Arvinger for at legitimere deres ArveRet.
Berlingske Tidende, 1796-01-29
(531) De som maatte have noget at fordre udi afgangne Parykmagersvend Martin Meyers Stervboe, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at møde udi Kiøbenhavns Hof= og Stads=Rets Skifte=Commission, for at anmelde og bevise deres Fordringer; ligeledes indkaldes med lovlig Varsel den Afdødes Arvinger, for at anmelde og bevise deres ArveRet, samt at iagttage deres Tarv under Skiftet. De som maatte have noget at fordre udi afgangne Marie Elisabeth Schyttes og forhen afdøde Mand, Capitain Albret von Schvartzes fælleds Stervboe, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at møde udi Kiøbenhavns Hof= og Stads=Rets Skifte=Commission, for at anmelde og bevise deres Fordringer; ligeledes indkaldes med lovlig Varsel de Afdødes Arvinger, for at anmelde og bevise deres Arve=Ret, samt at iagttage deres Tarv under Skiftet. ) De som maatte have noget at fordre udi afg. Matros Lars Andersens Stervboe, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at møde udi Kiøbenhavns Hof= og Stads=Rets Skifte=Commission, for at anmelde og bevise deres Fordringer; ligeledes indkaldes med lovlig Varsel den Afdødes Arvinger, for at anmelde og bevise deres Arve=Ret, samt at lagttage deres Tarv under Skiftet. De som matte have noget at fordre udi afgangne Matros af 4de Divisions 3die Compagnie No. 52 Johan Conrad Bertrams Stervboe, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at møde udi Kiøbenhavns Hof og StadsRets Skifte Commission, for at anmelde og bevise deres Fordringer; ligeledes indkaldes med lovlig Varsel den Afdødes Arvinger, for at anmelde og bevise deres Arve=Ret, samt at iagttage deres Tarv under Skiftet.
Berlingske Tidende, 1796-01-29
De som maatte have noget at fordre udi afg. Ober Chirurgus Friderich Thestrup Gotvaldts Stervboe, indkaldes herved med Tolv Ugers Varsel, at møde udi Kiøbenhavns Hof= og Stads=Rets Skifte=Commission, for at anmelde og bevise deres Fordringer; ligeledes indkaldes med lovlig Varsel den Afdødes Arvinger, for at anmelde og bevise deres Arve=Ret, samt at lagttage deres Tarv under Skiftet. (1812) De som maatte have noget at fordre udi Bødkersvend Rasmus Henrichsens Falitboe, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at møde udi Kiøbenhavns Hof= og Stads Rets Skifte=Commission, for at anmelde og bevise deres Fordringer. ) De som maatte have noget at fordre udi afgangne Matros Tellef Poulsens Stervboe, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel at møde udi Kiøbenhavns Hof= og Stads=Rets Skifte=Commission, for at anmelde og bevise deres Fordringer; ligeledes indkaldes med lovlig Varsel den Afdødes Arvinger, for at anmelde og bevise deres Arveret, samt at iagttage deres Tarv under Skiftet.
Berlingske Tidende, 1796-01-29
De som maatte have noget at fordre udi afgangne Matros af 1ste Div. 2 Comp. No. 6 Ole Pedersens og efterlevende Enke Marie Elisabeths fælleds Boe, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at møde udi Kiøbenhavns Hof= og Stads=Rets Skifte=Commission, for at anmelde og bevise deres Fordringer; ligeledes indkaldes med lovlig Varsel den Afdødes Arvinger, for at anmelde og bevise deres Arve=Ret, samt at lagttage deres Tarv under Skiftet. Hos Mesterskræder Fabricius boende i Callundborg, er 150 Stkr. gode 3 aarige Valnødetræer at bekomme for 12 s. Stk. Vandagen den 8de Februar, om Formiddagen Kl. 8, foretages Vi det 43de Kiøbenhavnske Classe=Lotteries 1ste Classe Trækning paa det Kongel. Slot Rosenborg, i Overværelse af enhver, som maatte behage at indfinde sig der. Jmidlertid er endnu Lodsedler til bemelte Classes Trækning at bekomme for 1 Rdlr. Stk. hos de i Aviserne tilforn bekiendtgjorte Collecteurer. N. Collin,
Berlingske Tidende, 1796-01-29
Kongel. Lotterie=Jnspecteur.
Berlingske Tidende, 1796-02-01
Petersborg, den 6te December. Da det ved det russisk keiserlige Hof ikke er Brug ved egne Gesandtere at bekiendtgjøre fremmede Hoffer Forlovelser i Familien, saa har Keiserinden ogsaa frabedet sig Grev Schwerins Budskab, som skulde forkynde Hende Kongen af Sverrigs Forlovelse. Han kom kun til Wiborg, og blev derpaa kaldt tilbage til Stokholm.
Berlingske Tidende, 1796-02-01
Jtalien, den 12te Januarii. J Cagliari paa Sardinien hersker endnu bestandig en stor Giæring. Mange anseelige Personer ere der blevne myrddede af Pøbelen, og Vicekongen vover ikke at lade sig see offentlig. - Paa Corfica blive ofte enkelte Engellændere dræbte af Bønderne. De Corsiske Tropper blive nu aftakkede, og de engelske sendte tilbage til Gibraltar. Derimod skulle 3 Emgrantregimenter komme til Corfica. Parlementet paa Con fira har sluttet sine Forsamlinger, og lovet at forringe de beskopvelige Tiender a. - Prindsesse Lovise af Conde, som nu en ge Aar gammel, har i Turingegivet sig i et Kloster. - J det Cardiniske er Afgivten af Befoldninger &c. igien bleven ophæret, hvoraf man vil slutte til en nærforestaaende Fred. Den største Deel af de sardiniske Tropper er gaaet i Vinterqvarteer, de Franske lade endnu bestandig Tropper marchere, besynderlig mod Ceva. General Scherer har begivet sig til Niza.
Berlingske Tidende, 1796-02-01
Stockholm, den 15de Januarii. J Paris er en Svensk fremkommet som Gesandt fra Større Lan Compagniet, og har sammesteds overleveret et Skrive med den Titel: "Addresse til den franske Republiks lovgivende Corps af C. B. Wadstrøm, Forfatter af et Forsøg om Jndretningen af Colonier overhovedet, og besynderlig om Colonierne i Sierra Leona og Bülama i Africa." Han slutte, denne Addresse med følgende Ord: "Lovgivere. Jeg har talet som et frit Menneske. J det jeg angiver for Eder forskrækelig ende Ting, haver jeg tillige angivet Midlerne til at at hielpe dem, og at forhindre deres videre Udbredelse. Jbeberske en mægtig, følelsesfuld og ædel Nation, som kiender Frihedens hele Værd. Vender nu Eders Øine til hine vigtige Colonier, og erklærer Eder for hele Verdens Aasyn for Beskyttere af samme."
Berlingske Tidende, 1796-02-01
Brussel, den 18de Januarii. Adskillige Corpser af Sambre= og Maasarmeen have taget deres Vinterqvarterer i Luremburg, Thionville, Metz og andre Steder ved de gamle republikanske Grændser. Jndqvarteringerne ere saaledes fordeelte, at man i 2 Gange 24 Timer kan forsamle en Armee af 30000 Mand mellem Coblenz og Trier. Nyefrankerne have forlagt den største Deel af deres Krigsmagt bag Mosel. J Coblenz have de en Garnison af 10,000 Mand, foruden de Cantonementer, som befinde sig i Egnen af denne Stad. - Paa begge Sider giøres med at Flid de største Udrustninger til et nyt Feldttog, og dersom man vil dømme af det Udvortes, er samme uundgaaeligt. Neppe gaaer der en Dag forbi, paa hvilken der ikke ankomme 7 til 300 unge Personer af den første Requisition til Sambre og Maasarmeen. Med samme blive Bataillonerne completerte, og alt dette skeer med saadan en Jilfærdighed, at den franske Armee inden kort Tid vil være overcomplet. - J de nye Departementer, som ere forenede med Frankrige, skal om kort Tid et Corps af 20,000 Mand ankomme, for at forstær, ke Garnisonernes Antal sammesteds. Det Brusselske Departement skal faae en Forstærkning af 5 til 6000 Mand.
Berlingske Tidende, 1796-02-01
Paris, den 18de Jonuarii. Man paastaaer nu her med megen Vished, at den franske Republiks Fredsunderhandlinger med Keiseren og Engeland ere allerede bragte saavidt, at man kan love sig et lykkeligt Udfald paa samme. Fra Calais meldes følgende: "Man har her arresteret en Tydsker, ved Navn Smith, der forhen var Exministeren Calonnes Coureer. Man har ham mistænkt for, at han er en Agent og Spion fra de krigførendMagter. Han var allerede i Begreb med at afgaae herfra til Skibs til Nedersachsen. Ministeren for de indenlandske Sager synes at lægge megen Vigtighed paa hans Arrest, saasom der var sendt befaling til alle Havne, at arrestere bemeldte Smith. Han er nu under en stærk Escorte afgaaet til Pars Det Beslag, som var bleven lagt paa Skibene i denne Havn, for at afbryde al Samqvem med Engeland, vedvarer endnu bestandig."
Berlingske Tidende, 1796-02-01
Fra Lyon skrives under 10de Januarii: "Man har skammelig beløiet vor Stad, i det man falskeligen har udspredt, at den overlod sig til alle Udsvævelser af en Contrerevolution, og den bliver nu meget strængt behandlet. J Forgaars rykte den forrige Conventødeputerte og nu værende Directoriets Commissair Reverchon, med 3000 Mand, hvoriblandt meget Cavallerie, og med 6 Kanoner, ind i vor Stad. For hans Ankomst vare paa mange Pladser blevne opstillede talrige Troppe. detachementer. Paa hans befaling blev strax Børsen lukket J en Proclamation indbod han Patrioterne af 1789 til at forsvare Friheden imod de Jldesindede. Municipalitetet og alle constituerte Autoriteter ere blevne afsatte, og nye Medlemmer beskikkede i deres Pladser. Borgerskabet er afvæbnet, og alle Nationalgardens Poster ere blevne afløste af Linietropper, ne. Ogsaa i det hele Omfang af Districtet omkring Lyon maa alle Borgere, under Straf at blive arresterte, aflevere deres Vaaben. Alle Personer, som ikke have været boesatte her i 1/2 Aar, maa inden 3 Dage begive sig bort. De unge Mennesker af den første Requisition have maattet angive dem, som have forledet dem til ikke at begive sig til deres Faner igien De andre strænge Foranstaltninger, som Reverchon føier, have overalt udbredt Forskrækkelse. Mange her værende Kiøbmænd og Konstnere, som frygte for, at Skrækkesystemmer, igjen skulde blive indført, have taget Flugten. J Bourg en Bresse har Reverchon arresteret mange Personer, som Medlemmer af Jesuscompagniet, og i de 5 hosliggende Departementer gjort de strængeste Foranstaltninger. De Misfornøiede skrige over ham, som over en Proconsul, Dictator &c.;men de sande Patrioter holde de Foranstaltninger, som Reverchon har taget mod Lyon, for meget nødvendige. Han selv har i en Proclamation erklæret: at Lyons Rolighed og Velfærd kun kunde blive sat i Sikkerhed, ved at bortskaffe demange Contrerevolutionairer fra Staden.
Berlingske Tidende, 1796-02-01
Directoriet har ved en Beslutning af 7de hujus, forordnet :at alle store Stæder i de opsætsige vestlige Departementer skulle ertlæres i Beleiringsstand. Staden Angers, hvor General Hoche har sit Hovedqvarteer, er derfor allerede erklæret for at være i denne Forfatning. Den militaire Magt besørger alt saa Politiet, og alle fordægtige Borgere og saadanne, som til Stadens Forsvar kunde være mere skadelige end nyttige, blive afvæbnede og skaffede bort. General Hoche har tillige i en Proclamation opfordret Borgerne og Soldaterne til Samdrægtighed og republikansk Tænkemaade, hvorved allene Freden kan blive tilendebragt. Soldaterne ere i Besynderlighed blevne formanede til at efterfølge den italienske, Alpearmeena. - Borgeren Richern har ladet mange engelske Coffardieskibe, som han havde opbragt til Cadix, udruste til Krigskibe. Kiød, Viin, Smør, Meel, Brænde er bleven noget lette re i Prisen. Korntilførselen er bleven rigeligere, og Bred uddeelingen skeer mere regelmæssig. Det heder endog, at der snart skal blive uddeelt i Pund Brød til hvert Menneske. Lammekiødet er faldet fra 80 til 50 Livrer Pundet, og 1 Pd. Brød er 20 Livrer lettere. Ogsaa i Bourdeaux, Marseille, Lyon a. ere Varepriserne mærkeligen faldne.
Berlingske Tidende, 1796-02-01
Haag, den 19de Januarii. Gaarsdagen, som den Dag, paa hvilken den statholderske Familiet og Flugten, blev her høitideligholdt som en republikansk Fest. I Amsterdam vil Erindringen og Revolutionen. ikke mindre blive høitideligholdt. - Mod de Emigrerte, som ved de vestphalske Grændser have slaget sig til de oraniske Tropper, og nu ville vende tilbage til deres Fædreneland, er udkom: met den Publication : at de skulle straffes med Døden, og at de, som allerede ere komne tilbage, skulle rømme Landet; Provindsen Seeland vedbliver sin Beslutning mod en Nationalconvents Sammenkaldelse; dog have 592 Jndbyggere overleveret denne Provindses Repræsentantere en Addresse, hvori de forlange Oplysning om følgende Spørgsmaale: 1) Hvilke Midler de ville bruge til Provindsens Beskyttelse, ifald den blev frarevet Unionen, 2) om Frankrige eller andre Magter vilde erkiende Seelands Uafhængenhed. 3) Om Jndbyggerne have tilstrækkelige Pengemidler til at betale Provindsens Gield, og betale Statsudgivterne. 4) Om Provindsen, skulde beholde sin Andeel i de indiske Besiddelser. 5) Om det er muligt, at Provindsen kan erholde de fremmede Producter, som den har nødig til sin Existence, og som den nu faaer fra de andre Provindser, af sit eget Skiød. Addressen sluttes med det Ønske : at ogsaa denne Provinds maatte tiltræde Nationalconventen, og derved blive deelagtig i de Fordele, som man lover sig af denne Forsamlings tilkommende ForordninOverrhinen, den 19de Januarii.
Berlingske Tidende, 1796-02-01
For nogen Tid siden er ved de franske Piqveter i Egnen af Rastadt en Mand, som havde mange Penge og Kostbarheder, hos sig, bleven sat over Rhinen. Han gik strax i Rastadt til Ge Jordis, som gav ham en Officeer af det der liggende Regiment d'Alton med. Saaledes reiste han til Prindsen af Conde med benævnte d'Aaltonske Officeer, traf Prindsen i Bühl, og blev meget udmærket modtaget. Han maatte sove i Prindsen af Condels Værelse, lod sig ikke see af nogen af de Franske ved det Condiske Corps, men bedækkede sit Ansigt, naar en andem traadte ind i Værelset. Derpaa reiste han til General Wurmser i Manheim, som sendte ham en General i Møde, og derfra til Wien. - Man veed endnu ikke, om de franske Armeer have faaet det dem lovede Tillæg i rede Penge. - Pichegru bliver elsket af sin Armee overalt, og ved den Jourdan ske Armee er General Marceau meest elsket, fordi han som en ung frisk Mand omgaaes meget venlig med Soldaterne.
Berlingske Tidende, 1796-02-01
Brussel, den 21de Januarii. J Brabandt ere, i Henseende til de Fremmede, føiede strænge Anstalter, og man er meget opmærksom paa de Jndbyggere, som forsamle sig i hemmelige Selskaber, og paa de fra dette Land udvandrede, som nu ere komne tilbage igien fra Rhinen. Saaledes er det ogsaa bleven forbudet, at sælge og udbrede adskillige franske Aviser, blandt andre den Leydenske franske Tidende. - Den franske Minister for de indenlandske Sager har givet Administrationerne for Departementerne i Belgien tilkiende: at man har Efterretning om en hemmelig Correspondence, som Jndbyggerne i Belgien, besynderlig de i Brussel, føre med de udenrigske Fiender. Følgen af denne Opdagelse har været, at en heel Familie fra Valenciennes, som holt sig skiult i Brussel, og desuden mange Emigrerte ere blevne arresterte. - Det franske Gouvernement skal, som man siger, have oversendt en Liste, hvor paa 600 Emigrerte befinde sig, hvilke, siden de udvandrede fra Frankrige, bestandig have opholdt sig i Belgien, og nu skulle arresteres Fredsrygterne aftage nu noget. - Engeland har gjort vigtige Erobringer i begge Indierne, og vil, understøttet af Østerrige, ikke handle med den franske Republik under andre Vilkaar, end status que for Krigens Begyndelse. Det franske Gouvernement derimod forlanger en formelig Afstaaelse af Belgien og Lüttich til den franske Republik. Det er at ønske, at man maatte udfinde Forligelsesmidler; thi ellers vil Krigen med fornyet Heftighed blive fortsat.
Berlingske Tidende, 1796-02-01
Regensburg, den 21de Januarii. Ved de videre Raadslagninger og Bevilgelsen af de nyeRomermaaneder have mange Stænder, blandt andre Baden, og Würtemberg, hvilken sidste kun har voreret for 50 Rommer maaneder, foreslaaet at forsøge en nye Freds=Jndledelse Würtemberg udtrykker sig blandt andet saaledes : "At Hans Keiserlige Majestæt vilde behage, i at tage til Hierte det tydske, Fædrenelands store Nød og den i visse Maader forandrede Forfatning, at gjøre et fornyet alvorligt Forsøg hos den nye franske Regiering, og drive paa en bestemt uindvitlet Erklæring: "om samme var tilbøielig og vilde byde Hænderne til en antagelig og billig Fred, eller vedblive den forrige Velfærds commissions Tænkemaade?" - Ogsaa i Frankrige har den ødeleggende Krig den største Elendighed til følge ; ogsaa den falde Finandserne i den beklageligste Tilstand; og endnu mere der, end andensteds, er det en øiensynlig Nødvendighed at befærste Statsforfatningen ved Fredens Oliegreen. Saadanne Bevæggrunde berettige til den Forventning, at det nye fransk ste Gouvernement skulde nu hellere end forhen byde Hænderne til en antagelig Fred. - Ogsaa Maynz giver sit inderligste Ønske om en antagelig Fred tilkiende. Haag, den 23de Januarii.
Berlingske Tidende, 1796-02-01
J Friesland er det uroeligt. Folket i nogle Stæder, og besynderlig i Leuwarden, understøttet af Municipalitetet, er i Opstand, og vil tvinge sine Repræsentantere til at tiltræde Nationalconventen. Repræsentanterne ville derimod ikke give denne Deel af Folket noget Gehør, saasom det friesiske Folkes Fleerhed er imod en Nationalconvent, og de have derfor ladet arrestere nogle Lemmer af Municipalitet i Leuwarden, De øvrige ere undkomne ved Flugten. Jmidlertid have de frie, siske Repræsentantere sendt til Generalstaternes Forsamling er Resolution, hvori de erklære sammes Beslutning af 30 Decbr. f. A. forulovmæssig og uregelmæssig; men dog giøre nogle nærmere Forslag angaaende Nationalconventen, og erklære :at, dersom disse Forslage gaves Bifald, vilde de vel tiltræde Nationalconventen.
Berlingske Tidende, 1796-02-01
Fra Sceland ere Generalstaternes Commissarier komne tilbage, uden at have udrettet noget hos de seelandske Repræsentantere. J nogle af Scelands Stæder, besynderlig i Goes, have nogle Jndbyggere ved en Addresse vendt sig til deres Repræsentantere, for at bringe dem til at tiltræde Nationalcon venten; men hidtil ere de fleste seelandske Jndbyggere endnu bestandig mod samme.
Berlingske Tidende, 1796-02-01
Folkets Repræsentantere i Amsterdam have skrevet til Folkerepræsentanterne af Holland, at de maatte drive paa hos Generalstaterne, at der saa hastig som mueligt bleve sendte overordentlige Deputerte til Paris, for at aftale med det franske Gouvernement saadanne Anstalter, som i Følge Tractaten kunde være gavnlige for begge Republikerne. - Primairforsomlingernes Sammenkaldelse har allerede i Provindsen Holland taget sin Begyndelse; men man maae have Certificater, at man er en god Patriot. - Man driver nu paa at sætte vort Artillerie i god Stand. 4 Batailloner af samme skulle blive oprettede, og til deres Fuldkommengjørelse ansættes franske Officerer. Man taler ogsaa om, at 3 Generalinspecteurer for Artilleriet, Cavalleriet og Infanteriet skulle blive beskikkede.
Berlingske Tidende, 1796-02-01
Frankfurt, den 24de Januarii. Medens man giør sig Haab om et lykkeligt Udfald paa Fredsunderhandlingerne, blive de franske og keiserlige Armeer ved Rhinen betydelig forstærkede. De sidste have faaet en Forstærkning af omtrent 30000 Mand. Garnisonen i Strasburg er nu 12000 Mand stærk.