JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-12-03
Erichsens Raper paa Flasker bekommes billig hos C. B. Frausing.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-12-03
Hollandsk Pontenborg Tobak, Velle Knaster og Pose=Tobak faaes billigst hos C. B. Frausing. Paa Hjørnet af Havgyden og Middelgaden hos Møller modtages og istandsættes paa en Slibemaskine, Barbeerknive og andre skjærende Jnstrumenter. J. Møller.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-12-03
Paa Marselisborg kan i Vinter endnu faaes Foder til nogle Creature, for 2 Rbd. 3 Mk. Stykker Nye Visebøger, til Brug i Familieselskaber, ere at faae til Leie foS. Warberg. billig Betaling hos Frimodige Yttringer om den danske Stats Toldvæsen, af P. Worm. Faaes indheftet seJ. Jessen. 2 Mk. 4 s. hos At Jacob Davidsen har for Politiretten maatte erklære, at de mod Bomuldshaversvend Niels Lisberg brugte fornærmelige Udladelser skal døde og maatesløse være, og saaledes ikke komme Denne til Stadi nogen Maade, samt dernæst bleven tilkjendt at betal Sagens Omkostninger, det bekjendtgjøres herved. Løverdagen den 5te November er fundet nogle løse Rigsbankdaler-Sedler i Aarhuus, som Eieren kan afhente hos Undertegnede, imod at han betaler Avertissementers Omkostning og opgiver Sedlernes Nummer. F. Geislet i Weilbye.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-12-03
En fattig Karl har i Dag født en Tegnebog hvor 52 Rbd. og et Brev til Forvalter Føns paa Lundhest Den redelige Finder ville imod en Douceur aflevere som me til Bagermester Theil i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-12-03
Redigeres, trykkes og udgives 4 Gange ugentlig af A. F. Elinquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-12-06
No 197. Tirsdagen. den 6 December. Den til Forsendelse. med Brevposterne Kongelig allernaadigst alene privilegerede Aarhuus Filts-Tidende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-12-06
Nyheder fra Udlandet. Oprør i Frankrige. Skrækkelige og blodig Optrin ere forefaldne i Lyon. Alt i længer Tid havde Tilstanden i denne Stad, hvor over 80,000 Silkevævere befinde sig i den usleste Forfatning, volde megen Frygt. Den 21de Novbr. brød Gjæringen ud, og det med den største Voldsomhed. Hele Paris kom i Bevægelse ved den første Telegrafdepesche, som berettede at Præfecten var fordrevet ud af Staden, Arbeiderne havde bevæbnet og formelig inddeelt sig i Korpser, samt at man havde proklammeret Napoleon den Anden. Samme Nat blev der sendt Jilbud til Syden, med Ordre til alle Garnisoner, øieblikkelig at begive sig paa Marschen til Lyon. Den næste Efterretning lød saaledes: Rebellerne i Lyon have bemægtiget sig Staden, sønderslaget Telegrafen, og nedsat en provisorisk Regjering Napoleon den Anden er bleven proklammeret i Lyon og Grenoble, Jnsurrectionen udbredet sig over hele Syden, i Lyon er der flydt meget Blod. En overordentlig Koureer havde bragt det Budskab til Paris, at det gik meget allvorligt til i Lyon, at Oprørerne havde bemægtiget sig nogle Kanoner, og sloge med Tropperne i Gaderne. Blandt de Omkomne nævnedes 30 anseete Personer. Midt om Natten mellem 24de og 25de fik Regjeringen en Stafet som meldte, at Oprørerne havde den 23de bemægtiget sig Tøihuset og Krudttaarnet, samt at Tropperne havde maattet trække sig tilbage. En Kommando, som fra en anden Side rykkede frem igjennem Forstaden Croix Rousse var i en steil Gade bleven modtaget fra alle Huse med en saa frygtelig Jld, at den havde maattet retirere tilbage med et stort Tab af Døde og Saarede. Af Garnisonen 6000 Md. stærk, nægtede en stor Deel at fyre paa Folket. Trediedelen af Natio ON nalgarden var gaaet over til Rebellerne, der, selv 40 til 50,000 Md. stærke, vare blevne forøgede med bevæbnede Bander fra Naboestæderne. Oprørerne brøln uafladeligt: "Vivre en travaillant, on mourir en combattant!" Hele Eftermiddagen blev der fyrer med Kanoner paa dem, og flere Hundrede vare dræbte og saarede, hvoriblandt endeel meget agtede Personer og selv endogsaa Fruentimmer. Al Umage for at bestorme Rebellernes Barrikader havde været forgiæves. Præfecten og General Ordenenu havde i 8 Timer været i deres Hænder, men befriedes af Nationalgarden, idet den lod et Batterie fyre med Kartætsker ind imellem dem. Man havde revet Klæderne af dem, og Generalen havde faaet et Sabelhug i Hovedet. Ved Postens Afgang vare Rebellerne Herrer af alle Høiderne omkring Lyon. Forstaden Croix=Rousse er saa fast en Position, at den ikke kan indtages uden ved en formelig Beleiring. Det Rygte var almindelig udbredt, at Musselinvæverne fra Tarare vare i fuld Anmarsch.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-12-06
Parts, den 25de Novbr. Hele Paris er i dette Øieblik bestyrtet over Begivenhederne i Lyon, der skulle være af en meget frygtelig Art. Alle Gader vare barikaderede og Steenbroen revet op. Over Halvdelen af Nationalgarden er gaaet over til Rebellerne, og fra Naboe-Egnene strømme bevæbnede Hobe ind dertil. Ved Arsenalets og Krudttaarnets Enobring skal der især være faldet mange Mennesker. Man frygter for at faae en skrækkelig Kamp inden dette Oprør undertvinges, thi efter Rygterne skal det have udbredt, sig til alle Naboestæderne, som bekræftes derved, at den sidste Post er udeblevet fra Grenoble, Nimes, Montpellier, Marseille &c. Kongens ældste Søn, Hertugen, af Orleans, og Krigsministeren Hertugen af Dalmatien, ere ifølge Hs. Majestæts Ordre, i Nat afreiste til Lyon med udstrakte Fuldmagter. Vil Staden ikke strax underkaste sig, skal den erklæres i Beleiringsstand, og alle de, som fanges med Vaaben i Hænderne skulle skydes strax, paa Stand. Marskal Geraard er ved Telegraferne givet Ordre til at lade den Størstedeel af Nordarmeen øieblikkelig bryde op mod Lyon. Men der gribes ogsaa Forholdsregler til at sikre Hovedstadens Rolighed. Stærke Kavallerieafdelinger patrouillere gjennem Gaderne, og alle de her garnisonerende Regimenter have faaet Ordre til at holde sig parat i deres Kasserner, ogsaa har Marsk Gerard faaet Ordre til at sende nogle Regimenter hertil. Men endnu har, naar undtages nogle Folkehobe i Palaisroyals Have, ikke her været gjort det mindste Forsøg, paa at forstyrre Stadens Rolighed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-12-06
Paris, den 26de Novbr. Hvert Øieblik indtræffe nye Efterretninger fra Lyon. Mange offentlige Bygninger vare lagte i Aske. Et heelt Compagnie af det 40de Regiment var sammenhugget. En Deel af det 13de og 14de Linieregiment havde strakVaaben. J alle Forstæderne ringedes med Stormklokken. Morandbroen var afbrudt. Brostene bragtes op i de øverste Etager for i paakommende Tilfælde at bruges som Kasteskydes. Rebellerne ere i Besiddelse af alle Forstæderne samt Størstedelen af selve Staden, undtagen en stor Plads ved Raadhuset, som endnu forsvartes af Linietropperne. Alle Husene her rundtomkring vare besatte af Soldaterne. De Dræbtes Antal anslaaes til 6 a 800, de Saaredes fuldt saamange. J en anden Beretning hedder det, at da Tropperne rykkede ud af Staden, bleve de ved St. Clairbarrieren angrebne af en Rebellerhob, men da Generalen lod hele sin Kolonne fyre paa eengang, saa næsten ikke een eneste af de modstilled, Rebeller bleve ilive, fik han Veien aaben. Avisen Revolution forsikrer, at Opstanden har udstrakt sig lige til Chalons.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-12-06
(Jfølge Privatbreve trækker der sig, under Soults Kommando, en Armee af 50,000 Md. Linietropper, samt men omkring Lyon. Tropperne befordres i største Jil derhen, baade tilvogns og tilskibs.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-12-06
Engelland. Alt er nu her i en spændt Forventning om hvad der vil blive forhandlet i Parlamentet den 6te Decbr. og følgende Dage. Kongen har sammenkaldt det for at afhandle om paatrængende og vigtige Sager. Jkke en Biskop tør lade sig see offentlig, allevegne for følges de af Folket. Erkebiskoppen af Canterbury maa lønne hundrede med Sabler og Pistoler væbnede Mænd, for altid at være omkring hans Person. Hvor forhadt, ogsaa Wellington er, kan sees deraf, at man har tvunget en Gjæstgiver, hvis Hotel har Hertugens Navn og førte hans billede til Skildt, til at tage dette ned, og lade male Satan ved Siden af ham, som tager fat paa ham med de Ord: "Vil Du nu stemme for Billen?" hvorpaa Hertugen svarer: "Ja jeg vil," Jordskjælv paa St. Domingo, Engelske Aviser melde som et almindelig udbredt Rygte, at Staden Portau Prince, skulde være forgaaet ved et Jordskjælv.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-12-06
Fredsbaromethret staaer for Øieblikket lavt med Hensyn til det næste Foraar. Den russiske Garde har faaet Ordre at tage Vinterqvarteer i Kurland.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-12-06
De østerrigske Tropper i Gallizien forstærkes.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-12-06
Den hollandske Armee, 80,000 Md. stærk, forbliver i en truende Stilling. Alt tyder paa at Kongen af Holland stoler paa sin Frænde i Rusland. De 24 Artikler vil han paa ingen Maade indgaae. Konferentsen formaaer ikke at tvinge ham dertil, siges der, thi Frankrige maa ikke, Engelland kan ikke, Rusland, Preussen og Østerrige vil ikke.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-12-06
Cholera morbus. Den Berliner Statstidende anmelder, ifølge Privatbreve fra Paris, at Cholera et udbrudt i Granville (Kanaldepartement), ligeoverfor den engelske Øe Jersey. Men denne Efterretning trænger dog til nærmere Stadfæstelse, saavelsom og den sidst meddeelte og Choleras Udbrud i Omegnen af Dokkerne i London, skjøndt man vel ogsaa sagtens der vil skjul det saalænge man kan. J Sunderland kan man det vel ikke meget længer, da der allene paa een Dag 21de Novbr.) havdes 16 nye Patienter og 6 Dødsfald. J Riga er Cholera udbrudt igjen paany, og i Kronstadt har den anden Gang været mere flem end den første. Ogsaa i Wien har den taget noget til igien, saa der nu atter var død henved en Snees om Dagen. J Berlin og Hamborg er den derimod nærved at høre gandske op.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-12-06
Fædrelandet. Rhvn. den 3die Decbr. Efter Forlydende skal Hs. M. Kongen have bevilget Ansøgningen fra Slesvigs Jndvaanere og Sanitætskoronens Ophævelse. Man er nu af den Formening, at der slet ikke meere vil blive nogen Kordon i Danmark. (K. C)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-12-06
Af den kommanderende General i Hertugdømmene, Hs. D. Prinds Frederik af Hessen, er bleven indberettet til Hs. M. Kongen, at der, foruden fra flere Steder, fra Rendsborg ere af Private blevne offererede til Brug for de Spærringskordonnens dannende Militaire 848 uldne Livbelter, i hvilken Anledning det gjennem det Kgl. Cancellie er bleven paalagt Magistraten at tilkjendegive Vedkommende, at Hs. M. Kongen har iagttaget den Omhu og Velvillie, som derved er bleven udviist Allerhøistsammes brave Soldater, med allerhøieste Velbehag og Tilfredshed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-12-06
En Kunstnerinde, der i et Tidsløb af over tre Decennier var Sangens ypperste Støtte ved den danske Scene, har i disse Dage forladt det Jordiske. Kun saare Faa af Hovedstadens nuværende Comoediegjængere ville mindes at have hørt hendes Stemme i den ungdommelige Kraft og Skjønhed, hvormed hun, som Philomele Møller", for et halvt Aarhundrede siden, henrev det kjøbenhavnske Publikum, fremtrædende ved Siden af dets tilbedte Yndling Caroline Walter, – eiheller ville Mange erindre hende fra den Tid, da hun, som Md. Bertelsen, paa Kulminationspunkter, af sin seeniske Hæder, blev kaldet "Danmarks Mara men Mange af den nærværende Generation have fik kert, for ikke mange Aar siden, beundret den ualmindedelige Styrke og Omfang, hendes Stemme havde bibeholdt, og hørt Mad. Frydendal i flere glimrende Sangpartier, endnu bestandig som vor Scenes prima donna.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-12-06
Altona, den 28de November. General-Sundheds Commissionen har bekjendtgjort: "Siden det sidste Cholera Tilfælde ere over tre Uger forløbne, og heller ingen Reconvalescenter findes mere i Byen. Det for denne oprettede Hospital er derfor atter blevet lukket, og Special=Sundheds Commissionerne anmodede om, at ophøre med deres Functioner."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-12-06
Kiel. Fra Flensborg skrives under 24de Novbr.: J nogle Egne har det Rygte udbredt sig, at der af Staden Flensborg skulde være ansøgt hos Regjeringen om Spærringskordonnens fremtidige Bibeholdelse. Jfølge sikker Erkyndigelse er dette Rygte aldeles falsk, og i Byen selv veed man aldeles Jntet, om slig Ansøgning. Skulde imidlertid dette Rygte være, bleven udspredt mod bedre Vidende og med Forsæt af Enkelte, som turde vente sig nogen privat Fordeel af Kordonnens Vedvaren, – Vel muligt. - Om, som Nogle ville formene, de nu bestaaende Spærrings=Anstalter vilde geraade Flensborgs Handel til nogen Fordeel, være uafgjort, men med Vished lader sig paastaae, at Flensborgerne aldrig kunde forene sig om, at drive paa en Foranstaltnings Fortvaren der er forbunden med saa megen Ulempe for det Hele.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-12-06
Det hedder, at de erfarne Mænd, hvis Stemme i Anledning af Forfatnings-Udkastene ønskes hørt, og som ville vorde admitterede til at raadslaae i denne Henseende, kunne ventes sammenkaldt efter det fore(B. H.) staaende Kieler Omslag.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-12-06
Ribe. Hr. Stiftsphysicus Randrup bekjendtgjør til Beroligelse i Anledning af de mange høist overdrevne Rygter og Sygdommen, som ere udspredte her i Omegnen: "Siden Julii Maaned d. A. har en Typhus viist sig her i Byen, der blot herskede sporadisk og angreb ikkun enkelte Jndivider i de Huse hvor Omstændighederne ikke befordrede Contagiets Udbredelse - derimod i de saakaldte Almisseboder her i Byen, angreb den i Sommerens Løb, flere Personer, og ved det ublide Veirligs Jndtræden, sidst i Octbr. og først i Novbr. Maaned, udbredte den sig i Familier, der vare under samme Betingelser, som førstnævnte. Dette foranledigede at man fandt sig beføiet til, ved paaslagne Sedler, at kjendeliggjøre de smittede Huse, for at ikke Huuscontagiet skulde udbrede, sig videre, og er Sygdommen nu saaledes aftaget, at der, efter den herom skete Jndberetning, nu for Tiden ikkun er 5 Syge her i Byen af ovennævnte Sygdom."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-12-06
Ved Randers er i det haarde Sneeveir sidst en Bondepige bleven siddende i en Grøvt og frossen ihiel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-12-06
Omtrent 40 Foustager Talg ere deels inddrevne paa Skagens Strand, deels indbragte med Baade dertil.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-12-06
Den 24de Novbr. om Morgenen fandtes en lille svensk Slup, lastet med Brædder og Tømmer, drivende sønder for Skagen, og ved Baade herfra buxeret ind til Land.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-12-06
Ved Hals laae den 28de Novbr. for contrair Vind 20 Fartøier, de fleste bestemt til Norge.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-12-06
Til Veile indkomne norske Skippere have seet en Deel Trælast af Tømmer og Brædder drivende i Kattegattet, formodentlig fra forulykkede Skibe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-12-06
J Grundfør Mølle skal en Karl forrige Søndag være bleven malet reent sønder og sammen i Mølleværket.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-12-06
Khvns Børs-Cours den 2den Decbr. 1831. Hmb. 2 M. a vista 212. Species 212. 12 Rbmk. 11 1/2 s.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-12-06
Befordringer og Afgang. Landsoverretsassessor, Spandet besk. til Kongens Foged i Khvn. Assessor Tetens til Jnqvisitor. Assessorerne Spandet, Rottbøll og Holm udnævnte til v. Justitsraader. Cancellisterne Holmer, Feddersen, Knutzen, Jacobsen, Ussing og Schønheyder til Cancelliesecretairer. Capitain i Hs. M. Livkorps og Cancellist i Høiesterets Justitscontoir P. Kjær, til Protocolsecretair i Høiesteret. Cand. chirurg. Aschlund til Districtschirurg i Ringsted Kjøbstæd og Landdistrict. Capitain i Hs. M. Livkorps J. Lengenck til Copiist i Khous. Raadstue. Sognepræst for Ø. Brønderslev &c. i Aalb.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-12-06
Stift J. Jermiin, til Sognepræst for Als M. i Viborg, Stift. Cand. juris W. Halling udnævnt til Kammerjunker. Kammeth. F. v. Haxthausen forundt Caracteer af Staldmester.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-12-06
Ledige Embeder. Byeskriver-Embedet i Rønne og Herredsskriver-Embedet i Bornholms Vesterherred. – Ø.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-12-06
Brønderslev og Halling Sognekald i Aalb. Stift. - Catechet-Embedet i Kallundborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-12-06
Svar paa Spørgsmaalet i Veile Avis No. 94. Uvurnhed er ikke noget dansk Ord, derimod findes Ordet Uvornhed i Molbeks Lexicon, det kan ikke diriveres, fordi det er et Primitiva¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-12-06
Bekjendtgjørelser. Torsdagen den 24de denne Maaned om Aftenen Kl. 6 1/2 fristede jeg den haarde Skiabne, ved Døden at miste min inderlig elskede Mand, Andreas Schnabel Randrup, Skovrider ved Sorøe Academies 2det Forst district, i en Alder af 54 Aar. Smertefulde vare hans Lidelser inden han forlod dette Jordiske, og jeg tilligemed 5 umyndige Børn staae nu tilbage, og begræde i Tabet af en kjærlig Mand og Fader. Fredskovsmindepr. Sorøe, den 26de No Maria Dorthea Randrup, vember 1831. fød Holst.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-12-06
Efter Forlangende af Hr. Justitsraad Overførster Wiinholdt som Udlægshaver bliver det Niels Hæst tilhørende Huus i Zeuthen, bestaaende af 6 Fag, bortsolgt ved offentlig Auction, der afholdes i bemeldte Huus, Fredagen den 23de Decbr. førstkommende om Formiddagen Kl. 10, hvorefter bortsælges endeel Jndboe, bestaaende af et Ege Chatol med Opsats, nogle Sengeklæder, m. m. Lysthavende indbydes. Hasle &c. Herredscontoir, d. 2den Decbr. 1831. Seidelin.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-12-06
Ved Proclama af Dags Dato som snarest mueligt læses for vedkommende Overret, ere Creditorerne i Stervboet efter afgangne Gartner Christophoser Ketter paa Thyrsbek indkaldte med 12 Ugers Varsel, overeensstemmende med Placaten 2den Juni 1819, til for mig, som Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres havende Krav, under det Tab, som Placaten 26de Marts 1790 bestemmer, hvilket saavelsom at en Skiftesamling i Boet foretages her paa Contoiret førstkommende Tirsdag den 20de December Formiddag Kl. 10, herved bekjendtgjøres. Bjerre, Hotting Herreders Contoir paa Dau With. gaarden, den 18de Novbr. 1831. J forrige Madame Geertsens Gaard paa Middelgaden har jeg i Dag aabnet min Boutiqve, jeg anbefaler derfor mit daglige Vare Udsalg, som fornemmelig bestaaer af Urtekram, Maler- og Farver=Vare, alle Slags Skrivpapirer, Rom, Aqvavit, Brændeviin Viin- og Ølædike samt grove Jernvare, Hør og Hampeblaar, heglet & uheglet Hør, med meget mere, som kan erholdes saavel i større som mindre Partier. Billige Priser, fortrinlig gode Varer og i enhver Henseende reel Behandling skal være Maalet for mine Bestræbelser. Aarhuus, den 6te December 1831. F. N. Therchildsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-12-06
Fede Kalkuner og Ænder kan faaes paa Marselisborg. Til førstkommende Paaske Flyttetid ønskes tilleie i underste Etage, 5 gode Værelser, et Pultekammer, et Pigekammer, et Karlekammer, Plads til 2 Heste og en Vogn, med flere huuslige Beqvemmeligheder, nemlig: Kjøkken, Spisekammer, Vaskerhuus, Brændekjelder, Tørre-Loft, Adgang til Rulle=Stue. Man behage at melde sig paa Middelgade No. 136.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-12-06
Jeg undertegnede er sindet underhaanden at sælge mit iboende Sted No. 277 ved Aarn. Stedet bestaaer af 6 Fag 2 Etage Grundmuur til Gaden, med Kielder under, og er indrettet til Beboelse for to Familier. J Gaarden er godt Brønd Vand, et Sku til Brænde og 7 Fag 2 Etage Baghuus. J Mangel af Salg da bliver det at faae til Leie til første Paaske Flyttetid, enten samlet eller anden Etage, som for 3 Tiden beboes af Jomfr. Sperling. J. N. Thrue.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-12-06
Stedet No. 914 paa Rosensgade, som deels allerede er og deels inden Flyttetid vil blive betydeligen forbedret og forskjønnet, er at erholde til Leie eller tilkjøbs til Tiltrædelse Paaske Flyttetid 1832; hvorom accorderes med Birkedommer Rasmussen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-12-06
De 2de Batallons-Chirurg Kassel tilhørende Skovskifter i Sorring Skov, med tilhørende Grund, ere nu, efter at Adkomsterne derpaa ere fuldkommen berigtigede, underhaanden at erholde til Kjøbs, hvorom accorderes med Procurator Jngerslev i Aarhuus. Stedet No. 355 paa Frederikegaden i Aarhuus som for Tiden beboes af Hr. Lieutenant v. Topp, kan underhaanden faaes til Kjøbs og tiltrædes Paaske Flyttetid 1832, naar derom accorderes med Eieren, Birkedommer Kjær i Randers, eller med Fuldmægtig Nyholm i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-12-06
J Horsens er nederste Etage i Gaarden No. 30 pa Søndergade, med Boutique, Kølle, Bryggerhuus, Gaardsrum og Pakhuse, &c., Alt indrettet til Handel, at faae tilleie, enten strax eller til førstkommende Paaske Flyttedag. Leie Vilkaarene ville behageligst erfares ved Eierinden. fl. Kjøbmand Hegelunds Enke. 81 Rbd. 1 Mk. S. og T. kan, imod anordningsmæssig Sikkerhed, erholdes tillaans af Mariage Kjøbstads Overformynderie.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-12-06
Et nyt Saltkar paa 14 Tønder er at faae tilkjøbs Lars Koch. Gode Koge Ærter og Brød Rug er at faae hos Lars Koch. Til Steensballegaard er kommen løbende en laaden broget Hønsehund, som kan afhentes hos Skovfogden sammesteds, mod medgaaende Omkostninger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-12-06
Skipper T. Frandsen afgaaer snarest muligt. med sin førende Jagt til Kjøbenhavn, og med tage Fragtgods.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-12-06
Da jeg af Flere er bleven anmodet om at holde den danske Modejournal isteden for den tydske, tager jeg mig den Frihed at bekjendtgjøre at det fra Nytaar tager sin Begyndelse med den Danske, hvori nogle FaS. Warberg. endnu kunne deeltage. Pan Veien fra Mindeport til Jægergaarden forbi, er i Løverdags tabt en Pakke hvori var et BobbinetsTøeklæde med broderede Kanter, indsvøbt i en stribet Blaargarns Serviette mrk. M. C. B. Den retsindig Finder heraf ville godhedsfuld aflevere det paa Adressecontoiret i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-12-06
Redigeres, trykkes og udgives 4 Gange ugentlig af A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-12-08
No 198. Torsdagen. den 8de December. Den til Forsendelse. med Brevposterne Kongelig allernaadigst alene privilegerede Aarhuus Blikis. Tidende. ALLIAMS
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-12-08
Fædrelandet. Den ved vort Hof nylig forlovede Prinds Frederik August af Anhalt Dessau er født den 23de Septbr. 1799, og altsaa nu 32 Aar gammel. Haner en Broder til den regjerende Hertug Leopold Frederik, der er 4 Aar ældre og gift med en preussisk Prindsesse. De ere 4 Brødre og tvende Søstre, hvilke sidste ere gifte med andre tydske Fyrster. Den forloved Prindsesse, Marie Louise Charlotte, er født den 9de Mai 1814, og altsaa nu 17 1/2 Aar gammel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-12-08
Hs. M. Kongen har ved Parolen den 28de Novbr. allernaadigst befalet, at de militaire Commandoer paa alle Kyster i Danmark og Hertugdømmerne blive at inddrage henimod Slutningen af Decbr. Maaned, saafremt Jsen ei forinden har indfundet sig, thi da inddrages de strax.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-12-08
Det kgl. danske Cancellie har ved Circulairskrivelse af 2de Novbr. paalagt Amtmændene at drage Omsorg for at hvert Pastorat kan, for det Tilfælde at Choleraen skulde yttre sig her i Landet, være forsynet med et lidet Qvantum af de først udfordrende Lægemidler, der efter Sund hedskollegiets Skjøn bør bestaae af: Campherdraaber 2 Unzer, Hofmannsdraaber 1 U. Rhabarbaradraaber 2 U. Opiumsdraaber 1/2 U. Hyldeblomster 4 U. Kameelbl. 4U. Foenikelfrøe 1 U. Campher, raat, 1 U. Pulvis ad fumigationes muriaticas 1 Pd. Terpentinspiritus, 8. Victriololie 4 U. Bekostningen skal, naar ingen Anden vil gjøre Udlægget, forskudsviis udredes af Fattig kasserne. For Besparelses Skyld tilraader Cancelliet imidlertid ei fra Apothekerne at tage de af ovennævnte Midler som kunne faaes hos andre Handlende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-12-08
Som bekjendt bliver der hvert Aar af den saakaldte Wilhelmine Stiftelse udredet en Brudeudstyrsportion og tvende Hjelpeportioner for Haandværkssvende der ville THINABRARID etablere sig som Mestere. J Aar er af dette Legat Udstyret bleven allernaadigst bevilget Charlotte Elisabeth Blædel, og de andre to til Bødkersvend N. Nielsen og Bogbindersvend P. C. Gether.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-12-08
J Kjøbenhavn er udkommet et Karikaturkobber som forestiller to Scener til M. Winthers Fattigbestyrerdjævel. Og fra Pressen er udkommet: "Kjøbenhavns allernyeste Bulbider." Kammerjunker F. Scholten har udgivet: "Nogle Ord om Capt. Bloms Skrift, med et Sideblik paa vort Collegial- og Toldvæsen."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1831-12-08
Paa Ansøgning af de for Tiden i Khous civile Arresthuus siddende Gjeldsarrestanter og Forhøielse af de dem af deres Creditorer tilkommende Underholdnings penge, har Hs. M. allernaadigst bevilget at de i de sex Vintermaaneder Octbr. Marts skulle forhøies med et Tillæg af 24 s. Sølv ugentlig.