JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1831-05-24
Bekjendtgjorelser. Den haabefulde Yngling Chresten Jeppesen, Elev ved Lyngbye Seminarium, er, efter 12 Ugers Sygdom og Leie, ved Døden afgaaet i Grenaa den 14de Mai, for faa vare hans Dages Tal, kuns 19 Aar; men stor den Yndest og Agtelse han ved sit beskedne Væsen og godmodige Opførsel, under sit korte Ophold i fremmed Egn havde vundet. Men - de retskafne Læreres Deeltagelse, den blide Læges Omhu, den ommeste Pleie af hans Velyndere i Grenaae - intet kunne rive ham af Dødens Favntag. Som den blomstrende Rose for den barske Storm maa segne og visne, saa segnede min Ven - men den Tanke trøster mig. Jeg skal secham igien. Dette bekjendtgjøres herved af hans dybtsørgende Ven. Hon Skole, den 21de Mai 1831. P. C. Møller.
Aalborg Stiftstidende, 1831-05-24
Jeg tillader mig at underrette mine ærede Venner og Behendtere, at jeg har etableret Viinhandel i Hr. Viinhandler J. A. Nørgaards Gaard ved Stranden her i Byen, og at jeg fra i Morgen, første Pintsedag, aabner Udskjænkningsværelserne samt Billardstuen, ligesom og at alle Sorter Vine og Brændevine samt Liquerer, i større og mindre Partier, stedse kan faaes hos mig; forsikkrende Enhver, saavel Jnden: som Udenbyes, der behagelig vil forunde mig deres Handel, om gode Varer, og i enhver Henseende den billigste og reelleste Behandling. Aalborg, den 21de Mai 1831. Cuard Wictor Brünes.
Aalborg Stiftstidende, 1831-05-24
Skipper Mathias Jwersen, førende Sulppen Chathrine Elisabeth, afseiler og kort Tid til Altona, og ombedes dem der maatte ønske Gods med ham, saavel til Altona som Hjem igjen, snarest at henvende sig til Undertegnede. Aalborg, den 24de Mai 1831. A. Færch.
Aalborg Stiftstidende, 1831-05-24
Hos Forpagter Nickelsen paa Restrup kan faaes gode levende Grise, 8 a 9 Uger gamle.
Aalborg Stiftstidende, 1831-05-24
Til mine ærede Velynderes Underretning bekjendtgjøres forbindtligst herved, at min Bopæl nu er paa Hjørnet af Bispens- og Jomfru=Anne Gade, 1ste Sal. Nyeste Facons af Hatte og Kapper har jeg nylig medtaget fra Kjøbenhavn, og sver efter Bestillinger al Pynt, som og Skræddersyening. Aalborg, den 24de Mai 1831. Helena Bai.
Aalborg Stiftstidende, 1831-05-24
Et sædeligt ungt Menneske, har nogle Timer tilovers fra sine øvrige Dagsforretninger, disse Timer ønskede han at anvende til at informere smaa Børn udi, især i Læsning, Skrivning og Regning, for en saare billig Timebetaling. De Forældre, som ville benytte hans Underviisning til deres Børn, bedes henvende sig til Cantor Gregersen.
Aalborg Stiftstidende, 1831-05-24
Dersom den Person, der, Onsdagen den 18de Dennes, om Eftermiddagen imellem Kl. 4 og 5, i en Boutik berigede sig ved at medtage af Disken en Pakke med 10 Alen mørkstribet Bomulds=Tøi, som derpaa var indsvøbt i Papir, og et Øieblik iforveien solgt til en Anden, vil ligesaa uformærkt tilstille Eieren eller Stiftsbogtrykkeriet Tøiet igjen eller Værdien derfor 5 Rbd. 40 s., kan den Sag være glemt, anden Fald faaer man see om bemeldte Person ikke paa anden Maade lader sig finde; thi sikker Formodning lader sig nok bevise. Aalborg, den 21de Mai 1831. Da Overgangen over den af mig imellem Kilden og Veien til Kjærs Mølle leiede Jord nu er spærret, ligesom og Gangen langs med Stakittet til Landeveien, saa advares Enhver, i Medfør af Forordningen, at afholde sig fra benævnte Sted. L. Wang.
Aalborg Stiftstidende, 1831-05-24
Hos Forvalter Lund i Woerberggaard, kan i næste 11te Juni Termin erholdes til Laans 500 Rbd. Sedl., af Wadum Hospitals Midler mod anordningsmæssig Sikkerhed. En Mand som er kyndig i at sætte Steendige, anvises Arbeide af Forvalter Lund i Woerberggaard pr. N. Sundbye.
Aalborg Stiftstidende, 1831-05-24
Auctioner. Onsdagen den 25de Dennes, Eftermiddag Kl. 3, sælges 123 Tylter differente gran og furre Bord, som ere hidbragte af Skipper Ole Thoresen fra Moss. Aalborg Byefoged-Contoir, den 21de Mai 1831. Efter Constitution. Davidsen.
Aalborg Stiftstidende, 1831-05-24
Hovedgaarden Worgaard i Bælum Sogn, Hellum Herred, Aalborg Amt, af Hartkorn, Ager og Eng 13 Tdr. 3 Skpr. Fdkr. 2 Alb., hvorunder en Afbyggergaard paa 1 Tde. 4 Skpr. 1 Fdkr. Hartkorn, samt Skovskyld 1 Skpr. 1 Alb., med underliggende Bøndergods 54 Tdr. 7 Skpr. 3 Fdkr. 2 Alb. og Skovskyld 3 Tdr. 6 Skpr. 1 Fdkr. 1 Alb., samt Bælum og Lyngbye Sognes Konge- og Korntiende, som er matriculeret for 26 Tdr. 4 Skpr. Hartkorn, og har tiendeydende Hartkorn 354 Td. 2 Skpr., stilles til 3de Auctioner, som af holdes den 29de Junii. 13de Juli. og 27de Juli. næstkommende, hver Dags Formiddag Kl. 11, de tvende første paa Hellum Hindsted Herreders Thingsted i Hobroe, og den tredie paa Worgaard selv. Gaardens Udsæd er circa 40 Tdr. Rug, 20 Tdr. Byg, 60 Tdr. Havre, 12 Tdr. Ærter, 16 Tdr. Kartofler. Høeavlen er 100 a 120 Læs og Besætningen har hidtil været 60 Fækreaturer, 100 Faar, 8 Heste og 10 Sviin. Tienderne ere bortaccorderede og afgiver aarlig circa 300 Tdr. Korn og 6 Rbd. i Penge, og i Landgilde og Hoveriepenge hæves circa 211 Rbd. Sølv aarlig. Den største Deel af Hovedgaardens Jorder drives ved Hoverie af 8 Gaardmænd og 6 Huusmænd og disse ere samtlige bortforpagtede indtil 1ste Mai 1832 og kan da først overtages af Kjøberen. Ellers kan Tiltrædelsen af de øvrige Eiendomme, skee strax, ligesom der ogsaa desuagtet haves fornøden Bopæl paa Gaarden, Den Besætning, der er Forpagteren, overleveret, følger i Kjøbet, og denne bestaaer væsentlig i 29 Fæekreaturer, 4 Heste, 100 Faar, 3 Sviin, 2 Vogne, 2 Plove, 2 Harver og endeel Meierieredskaber. Jblandt Conditionerne er den Bestemmelse, at 1/2 Deel af Kjøbesummen betales i Snapsting 1832 og at 2/3 Dele af denne kan blive indestaaende imod første Prioritet i den sælgende Eiendom. At Gaardens Skove og Tørvemoser haves Gavningstømmer og Jldebrændsel i Overflødighed. Conditioner og Jordebøger bliver til Liebhaberes behagelige Efterretning henlagt til Eftersyn i Aalborg hos Hr. Gjæstgiver Brünes, i Wiborg hos Hr. Gjæstgiver Brøndum, i Aarhuus hos Hr. Gjæstgive, Fulling, i Odense paa Postgaarden, og i Kjøbenhavn i Gjæstgivergaarden de 3 Hjorter, samt hos undertegnede Auctionsdirecteur. Hellum Hindsted Herredsfogderie, den 19de Mai 1831. Holm, const.
Aalborg Stiftstidende, 1831-05-24
Torsdagen den 26de Dennes, om Formiddaggen Kl. 10 slet, og følgende Dage, bliver, i Kjøbmand Hassings Gaard paa Bredegade, ved offentlig Auction bortsolgt en stor Deel Løsøre og Effekter, afgangne Raadmand, Bye- og Raadstueskriver Peder Tops Enkes Stervboe tilhørende, bestaaende, iblandt andet af: Borde, Stole, Speile, Sængeklæder, Gangklæder, Linned, Dækketøi, Porcellain, en Deel Guld Sølv, Kobber, Messing og Tintøi, et Guld og to Sølv Lommeuhre, samt et 8dags Stueuhr, en Deel Kjøkkentøi og nogle Bøger, m. m. m.; thi ville de Lysthavende behage at indfinde sig ovenmeldte Tid og Sted. Aalborg Byefoged-Contoir, den 20de Mai 1831. Efter Constitution. Davidsen.
Aalborg Stiftstidende, 1831-05-25
Belgien. Den 9de Maj gik det atter noget uroligt til Brussel. Ved Nattens Frembrud dannede sig paa place royale nogle truende Grupper, som beklagede sig over det langvarige Provisorium, over Ministrene og Regenten selv. Borgergarden traadte nu i Gevær, talrige Patrouiller trak igjennem Gaderne, medens Linietropperne bivouakerede paa Boulevarden bag ved Regentens Palai; men lykkeligviis løb det Hele at uden Blodsudgydelse. Kun eengang maatte et Detaschement Cavalleri trænge Pøbelen tilbage. Anledningen til disse Uroligheder er ikke bekjendt og flere modsigende Rygter ere derom i Omløb. Nogle mene, at de ere foranstaltede af de Frivillige, hvoraf der er en stor Mængde i Staden, for at styrte Krigsministeren og tvinge Regenten til at erklære Holland Krig, Andre, at Planen er lagt af nogle exalterede republikanske Medlemmer af Associationen, muligt understøttede af den revolutionaire Pariser-Propaganda, der for Øjeblikket synes at have afløst den famøse jesuitiske. Det hedder, at Prinds Leopold virkelig har modtaget den belgiske Krone, dog kan dette neppe endnu antages som aldeles vist; derimod er det overraskende, at den belgiske Minister for det Udenlandske har efter Regentens befaling og i meget attige Udtryk anmodet den hollandske Regjering om at sende 3 Commissairer til Aachen eller Valenciennes, hvor da et lignende Antal skulde møde fra belgisk Side, for at de saaledes kunde afgjøre deres Mellemværende uden at behøve fremmed Mægling.
Aalborg Stiftstidende, 1831-05-25
Gouverneuren i Forbundfæstningen Luxemburg har den 9de Maj ladet alle Jnfanteri-Vaaben borttage i de til Fæstningen grændsende Landsbyer, paa Grund af, at de bevæbnede Jndvaanere undertiden streifede ind paa Fæstningens Territorium. Han havde trende Gange gjort Landets Regjering Forestilling derom, men fik den første Gang et undvigende Svar og de to sidste Bajern.
Aalborg Stiftstidende, 1831-05-25
Jmellem Stænderne og Regjeringen er der ogsaa i Gange slet intet. dette Kongerige opstaaet en Spænding, mest, som det synes, foranlediget deraf, at Ministeren von Schen, hylder eller i det mindste antages at hylde absolutistiske Grundsætninger. Ved Mødet den 26de April blev han angreben af flere Deputerede og deres Beskyldninger gik deels ud paa, at han havde oprettet et hemmeligt Politi, deels at han stod under fremmede Magters Jndflydelse, deels at han taalte i Bajern en Kongregation, c: et jesuitiskepietistisk Selskab, som under Religionens Maske søgte at hindre gode Jdeers Udførelse. Hvad den første beskyldning angik, hvilken Anklageren grundede paa en Skrivelse fra Politi=Directionen i München til Politi=Commissionen, erkjendte Ministeren vel denne Skrivelses Virkelighed, men forsikkrede tillige, at han, strax da han kom til Kundskab derom, havde givet Politi=Directionen en Jrettesættelse derfor. Kuni Henseende til et Udtryk i denne Skrivelse: "paa kongelig befaling" - kom han noget i Forlegenhed, og tilstod, at Begivenhederne i Frankrig, Belgien og adskillige Steder i Tyskland vist nok ogsaa i Bajern havde opvakt Bekymringer, især med Hensyn til fremmede Emissairer, i hvilken Henseende en constitutionel Nabostat havde foreslaaet Bajern gjensidig at meddele hinanden deres Jagttagelser, men at de hidtil anstillede Undersøgelser ikke lode nogen slig Fare befrygte, ligesom han haabede, at Bajern var for oplyst til at Kongregationens Virksomhed (hvis samme virkelig existerede, skulde kunne blive farlig, og sin Konge for hengiven til at Emissairerne fra en comt directeur skulde kunne opvække nogen Revolution der. Med denne Erklæring og endnu mere med en Fremlæggelse af Ministerialacterne, som tydelig beviste, at Ministeren for det Jndenlandske virkelig havde forbuden alt hemmeligt Politi, erklærede den første Anklager sig tilfreds, og denne Dags Møde endte roligt.
Aalborg Stiftstidende, 1831-05-25
Ved Møderne den 5te og 6te Maj gik det derimod alvorligere til. Gienstanden for Discussionen denne Gang var nemlig Censur=Forordningen af 28de Januar, i hvilken Anledning den Deputerede Schvindel søgte at godtgjøre, at Ministeren ikke havde kunnet udgive denne Forordning uden med Stændernes Samtykke: han havde altsaa overskredet sin Competence som Minister og maatte drages til Ansvar, Talleren sluttede med det Forslag, at v. Schenk skulde sættes under Tiltale. Ved dette Forslag lod et Brave fra Gallerierne; men Præsidenten bød Tanshed og truede med at lade disse rydde, hvis det skeete oftere. Nu fremtraadte en anden Deputeret, Friherre v. Closen, som anbefalede Forslaget og i sin Tale anstillede en Sammenligning mellem Schenk og Polignae, idet begge vare Tilhængere, af et aristocratisk theocratisk Partii, begge støttede sig paa tvetydige Lore, og endelig: begge gjorde Regning paa den bevæbnede Magts Bistand til deres Planers Udførelse. Ministeren blev naturligviis ikke vel tilmode herover, forsikkrede, at han var en ligesaa stor Fjende af Absolutisme som af Anarchi, men tillige gjorde han Paastand paa den forfatningsmæssige Ret, at Gjenstanden skal afhandles med Rolighed og uden Lidenskab eller Personlighed. Denne sidste beskyldning vilde v. Closen ikke vedkjende sig, men erklærede, at han havde den største Agtelse for Ministerens Person, det er: han ansaae baade ham og Polignat for ætlige Mænd, men slette Ministre. Nu fremstode tvende andre Deputerede, som begge talede imod Forslaget at sætte Ministeren under Tiltale. - Da imidlertid Hamborg Corres. her ender med sin Beretning om disse Møder, men lover Fortsættelse, bliver det indtil videre uafgjort, om hiint Forslag virkelig er gaaet igjennem i de Deputere redes Kammer eller ikke.
Aalborg Stiftstidende, 1831-05-25
England.
Aalborg Stiftstidende, 1831-05-25
Det aristocratiske eller saakaldte Toryparti paastaaer, at om endog Reformbillen gaaer igjennem i Underhuset (hvilket den vist nok vil gjøre) vil den dog blive forkastet i Overhuset, og at Ministrene derfor nødes til at tage deres Tilflugt til en coup d'stat, nemlig at udnævne idet mindste 70 nye Pairs. De skulle have i Sinde, hertil at vælge de ældre Sønner af de nuværende Paire, men da disse allerede for det meste have Sæde i Underhuset, vilde de altsaa komme til at stemme 2 Gange, hvilket vilde være ligesaa exempelløst som constitutionsstridigt. Man haaber imidlertid, at Overhuset ikke vil vove at forkaste Billen; skeer imidlertid dette, vil en Revolution i den engelske Statsforfatning være høist sandsynlig.
Aalborg Stiftstidende, 1831-05-25
Kongen har atter opsat sit Besøg i City, som det hedder, formedelst Upasselighed, men da hans Sundhedstilstand er god, formoder man snarere, at det er af Frygt for hans personlige Sikkerhed enten hos ham selv eller hans Omgivelser. Antireformerne, siger man, som fornærmede Kongen saa grovt i Overhuset, kan være istand til værre Ting. Man fortæller om den Steen, der blev kastet ind i Kongens Vogn, da han kjørte til Theatret Drury=Lane, og bringer tillige i Erindring, at det nu er 31 Aar siden der i samme Theater blev skudt efter Georg den 3die med en Pistol, paa en Tid, da Partiaandens Gjæring ingenlunde var
Aalborg Stiftstidende, 1831-05-25
Blandinger. Fra Brussel skrives, at Englands Pr. Min. Lord Grey har underrettet den belgiske Regerings-Commission om, at Prinds Leopold vil antage Kronen, saasnart Ubrødeligheden af den belgiske Grændse vil vorde garanteret, og dette kunde finde Sted paa venskabelig Maade, hvis Belgien tilbød Holland en passende Skades-Erstatning. Lorden spurgte Deputationen om, hvilken Erstatning Belgien vel maatte være i Stand til at yde? Deputationen svarede, at den med Hensyn til dette Punct ikke havde nogen Fuldmagt.
Aalborg Stiftstidende, 1831-05-25
Jfølge den drammenske Avis hersker der og i Omegnen stor Nød, som følge af alle Levnetsmidlers overordentlige Dyrhed.
Aalborg Stiftstidende, 1831-05-25
Nelsons Enke er i denne Tid død i London, 6 Aar gl.
Aalborg Stiftstidende, 1831-05-25
Det Hannoverske andet Kammer har besluttet, at forbedre Jødernes borgerlige Stilling.
Aalborg Stiftstidende, 1831-05-25
Det er karrakteristisk, at, med Undtagelse af Journal des Debats, alle de meest læste franske Blade ere stemte imod Ministeriet.
Aalborg Stiftstidende, 1831-05-25
Fra Stokholm af og til Rigets vestlige og sydlige Steder ere de nye indrettede Deeligencer i fuld Gang. Man finder dem overmaade bekvemme, og den dermed vundne Lethed i alle Communicationer, er betydelig. Nylig er bleven udsat i den store Canal imellem Edingborg og Glasgov en elegant og let Paketbaad the rapid (den Hurtige) kaldet, der bestaaer heelt af det bedste hamrede Jern, 66 Fod lang og 6 Fod bred og veier neppe 2 1/2 Tons (17 Skippund 6 1/2 Lispund dansk Vægt). Baaden har 60 Kahytter, stikker tom 9 Tommer og ladt 15 Tommer i Vandet.
Aalborg Stiftstidende, 1831-05-25
En Fabrikant i England indgik nylig et Væddemaal, paa 1000 Guineer og en hidtil endnu ikke saa hurtig fuldført Klædefabrication. Om Morg. Kl. 5 modtog han tvende Faar, og af disses Uld skulde han om Aften. Kl. 5 levere en færdig syet Mandskjole. Faarene bleve klippede, Ulden spunden, Garnet spolet og vævet, Klædevalket o. s. v. overskaaret, farvet, presset og overleveret til Skræderen Kl. 4, og denne havde alt Kjolen færdig Kl. 6 1/2. Den Tabende havde Kjolen paa i Overværelse af flere end 5000 Mennesker. Faarene bleve stegte og priisgivne til Fabrik=Arbeiderne tilligemed 120 Kander Porter. Det mageløse Væddemaal var altsaa vundet i 13 1/2 Timer.
Aalborg Stiftstidende, 1831-05-25
Fra Petersborg meldes, at Keiser Nicolaus har udnævnt Gener. Lt. Baron Kreutz til General af Cavalleriet og General=Major Murawieff til General Lieutenant, som Belønning for deres udmærkede Adfærd ved at bekæmpe de polske Rebeller.
Aalborg Stiftstidende, 1831-05-25
En Kjøbmand og Jnspecteur over Uldmagazinet i Rostok har tilsendt Keiseren af Rusland et PragtExemplar af et af ham udgivet Uldprøve-Kort. Keiser ren modtog Foræringen med megen Velbehag, og gjengjeldte den med en overmaade kostbar Brillantring. Den Maade, man forleden brugte i Paris, ved at adskille Opløb med Brandsprøiterne, har gjort en mages, løs comisk Effect. Den Skamfuldhed, der kom over Folk der maatte løbe hist og her, dryppende som om kom de directe fra Søen, har givet Anledning til de moersomste Anecdoter.
Aalborg Stiftstidende, 1831-05-25
Legationsraad Klindworth, der ledsager den afsatte Hertug af Brunsvig, er født i Göttingen. Han var først Hertugens Yndling, faldt der efter i Unaade, undveeg for omtrent 1 1/2 Aar siden fra Brunsvig, og blev af Hertagen forfulgt med Stikbreve i Aviserne. (Han er meget bekjendt af hans Ophold i Kjøbenhavn, omtrent for otte Aar siden.) Jmportant Opfindelse for Tobaksnusere. Det er en Englænders Genie i Devonshire, at Tobaksnuserne skylde en Opfindelse af største Vigtighed, nemlig en Snuustobakspistol. Den har to Løb og lades paa sædvanlig Maade, at sige med Snuus istedetfor Kugler og Krudt. Derefter holdes den under Næseborerne og ved at trykke en Fjær af, fyldes de begge med et, for en Snuser almindelig Force, tilstrækkeligt Qvantum Tobak for hele Dagen.
Aalborg Stiftstidende, 1831-05-25
En Englænder har udgivet et Skrift om "Jndflydelsen af Kunster, Haandteringer o. s. v. paa Menneskets Helbred og Livsvarighed". - Forfatteren finder, at Slagterne ere stærke Kjødspisere og nyde god Helbred, de ere robuste og rødmossede, og i Almindelighed derhos muntre og godmodige, men de blive ikke ældre end andre Mennesker, da deres raske Levemaade fører til Fuldblodighed. - Skræddere ere underkastede Mavesvækkelse og Tæring. - Skomagerne kunne kiendes ligesaavel paa deres Udvortes som Skrædderne. Ved deres bøiede Stilling lider Fordøielsen og Blodomløbet meget. - Murerne, paastaaer Forfatteren, leve ikke længe, og døe almindeligviis førend det 40de Aar, og han mener, "det kommer af, at de indaande saameget Sand og Støv, løfte tunge Byrder, og saa tidt ere umaadelige." - Kobbersmede, saavelsom Blikkenslagere og andre Metalarbeidere lide meget ved Opløsningen af Metallerne under Smeltningen, dog hielper det dem at en stor Deel af deres Arbeide skeer i fri Luft. - Malene ere usunde, og opnaae sjelden en høi Alder. - Materialister og Apothekere skrante og lide af hektiske Tilfælde. - Hattemagere, Bagere og Skorsteensfeiere indsuge mange slemme Ting gjennem Huden, hvorved de tidt ere udsatte for haardnakkede Sygdomme, der dog sjeldent medføre Døden. - Vognmændenes, Fiskernes, Tømermændenes, Brolæggernes og Garvernes Haandteringer anseer Forf. for meget sunde. - Bogtrykkerne mangle frisk Luft og Bevægelske, og lide hyppigt af Mavesvækkelse. Trykkerne ere desuden ofte forfaldne, og Sætterne lide meget af de varme?) Blytypers giftige Uddunstninger; Bogtrykkerne lide iøvrigt meget ved - Presse-Tvang.
Aalborg Stiftstidende, 1831-05-25
Siden sidst meddeelte Brev fra Hamborg, Central Cassen betræffende, giver en senere Skrivelse derfra Underretning om, at Revisionen nu har bekjendtgjort Udfaldet, hvoraf sees at Cassens Deficit bliver en Mill. Mk. Bco. Direttionen har, for at opretholde Jnstitutets Credit ladet opkjøbe for Cassens Regning 80 Actier til høie Priser. Jndtil den formeentlige Regres mod Bestyrelsen, som sansynligviis ved Rettergang vil blive paatalt, nøiere kan bedømmes, tør man ikke længere haabe at Vexel-Jhændehaverne ville blive skadesløse, og man antager det nu sandsynligt, at en Concours Erklæring med det første vil paa følge. Nogle af Central-Cassens Vexler ere allerede solgte for 50 pCt. Særdeles beklageligt er det, at et Jnstitut, begrundet paa saa solide Principer, og hvis Nytte for en handlende Stad almindelig erkiendes, skulde ved mangelhavende Forvaltning bringes til et saadant Resultat.
Aalborg Stiftstidende, 1831-05-25
Fra Cronstad skrives under 3die Dennes: "Fra St. Petersborg ere her indtrufne nogle Baade, skjøndt Communicationen endnu er meget vanskelig formedelst Driviis, hvilket ogsaa er Tilfældet med Oranienhaum. Fra Nordvest til Nordost-Siden er Søen endnu tillagt med Jis, imod Vestsiden til synes der at være aabent Vand bagved Jsen. Ogsaa er ifølge Efterretninger fra Krasnayorka, paa flere Steder aabent Vand at see, og da Jsen stedse forandrer Plads, saa kan Skibsfartens Aabning snart forventes. Paganini spiller nu formelig Hjernen vild paa sine Tilhørere i Paris. En ung Mand, der i en Concert havde seet Fanden i fuld Costume staaende ved Siden af Kunstneren, ledende hans Arm og førende hans Bue, sidder nu ganske magelig i Daarekisten. En Halvbroder i Fantasien til dette Lem, der havde seet en fortryllet Abekat i engelsk Admirals Uniform siddende paa Ps. høire Skulder, fremhvæssende de Toner som Femsands Mennesker indbildte sig at være frembragte ved Jnstrumentet, er nu Medlem af et lignende sluttet eller indsluttet Selskab. Verdens Musik-Annaler gjennemharpes med en jern Flid, men Alt istemmer høit, at siden Gud sagde "vorde Lys!" har ikke nogen Kvinde født Mage til Tarmefiler. J intet Pariser Huus savnes Paganinis Portrait; men da der forleden var udkommen et Steentryk "Paganini i Fængsel" saa skrev Kunstneren i sin Harme et fortræffeligt, høist Karakteristisk Brev i Bladet Rerue musical, hvilket Brev vi gjerne vilde meddele her naar Pladsen tillod det, en saadan stakkels Avis ikke var nødt til at optage saa mange andre Allotria, og vi ikke vare overbeviiste om at mange, især Læserinder, ikke hellere vilde give Slip paa det læseværdige Aalborg Kirkenyt. med de mange virkelige og figurerende og stundom curiøse Faddere. Hvad nu Paganini angaaer, da har alVerden vidst at fortælle, at han havde studeret sin Violin under mange Aars Fængsel, hvori svare Forbrydelser, saasom Drab af Fæstem og dennes Beiler o. s. v. o. s. v., havde banlyst ham. Men har Sigt, fundet Sted - siger P. i sit Brev - saa maa det have været førend mit 7de Aar, thi fra den Tid af, alt opvækkende Beundring, har jeg levet under Verdens Øine, fra mit 14de Aar af har jeg ikke ophørt med at give Concerter; i 16 samfulde Aar har jeg været Orchester-Chef og Musik-Directeur ved Hoffet, og i Vien har mit Fædrenelands Minister givet mig det Vidnesbyrd, at han i en Række af 20 Aar, og i enhver Stilling, har kjendt mig som en redelige Mand. Men da man, skjøndt mod al Sansynlighed, alligevel haardnakket vil paastaae hine Sagns Tilforladelighed, saa vil jeg finde mig deri, nærende det Haab, at Skumleriet endelig engang naar jeg er død, vil opgive sit Bytte, og at de, der saa grusomt have hævnet sig paa min Hæder, ville lade mit Støv hvile i Fred." - Ligesom altsaa Paganini spiller for Publicum saaledes spiller dette med ham; hvilket ogsaa endnu i en anden Henseende kan anvendes, da alle de Summer som Concerterne indbringe, gaae ligesaalet for Concertgiveren af Lommen igjen ved - Pharobordet.