JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-08-28
Hollandske Krigsberetninger. Siden Communicationen mellem Viessingen og Breskens er forceret, bliver førstnævnte Stad alvorlig og heftigere end før medtaget af Englænderne, og er, maaskee foreløbigt Rygte, bebuder allerede dens Overgave den 16de d. M. om Aftenen, efterat den ved Bombardement næsten var total ødelagt. Prindsen af Ponterorva har erholdt Commanden ved Schelden og har allerede en anseelig fransk Hær samlet ved Antwerpen, hvor han ankom den 15de Aug. Herom har Kongen underrettet sin Armee ved en Dagsbefaling, hvori han tillige tilkiendegiver saavel Offigiererne som Soldaterne sin høieste Tilfredshed for hidtil udviist Iver. Den Brabantske Armees Commando har H. Majestæt overdraget til Marschal Dumonceau, der har sit Hovedqvarteer i Bergen opzom; denne Armees Bestemmelse er fornemmelig, at dække dette Departement og, om fornødent, at understøttePontecorvos Armees Operationer. Divisionen Tra vers er bleven beordret at forsvare Helderen, indtil General Gratiens Ankomst. Jøvrigt hersker overalt den største Virksomhed ved Forsvars=Anstalterne. Fæstningsværkerne ved Briel og Helvoetsluys sættes i bedste Stand og forsynes i Gangene saavel med Pallisader som dobbelte spanske Ryttere. Jmod Tholen have Englænderne endnu ikke foretaget noget. Derimod skal paa Schelden være forefalden en Fegtning mellem den Hollandske Flaade og 2 store engelske Brigger, 1 Kutter og henved 20 til 30 Penischer, hvorved Hollænderne borede 2 engelske Skalupper i Grund. - Saavidt de vigtigste hollandske Nyheder; Fredsunderhandlingerne betreffende.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-08-28
Den 11te d. M. begav Minister Champagny sig til Slottet Altenburg paa den Ungarske Grændse, hvor efter Forlydende Fredsværket skal bringes istand. Det stadfæstes, at England er indbudet at tiltræde Underhandlingerne. Maatte dog ogsaa den engelske Regiering eengang faae fredelige Tanker, paa det Europa efter saa mange haarde Storme, endelig igien kunde erholde nogen Hvile. Den paa 18 istedet for 28 Dage forlængede Vaabenstilstand ansees som et nyt og sikkert Beviis paa en snare Difinitivfreds Afslutning. Et almeen Rygte siger, at Bøhmen erholder en egen Konge, der strax tiltræder Rhinforbundet. J Nar berg havde man den 16de Aug, høist glædelige Efterretninger, Freden betreffende.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-08-28
Tyrolske Anliggender. Langs den heie Tyroler Grændse er desværre endnu almindelig Opstand. I en Skrivelse fra Kempten af 13de Aug, hedder det: "Communikationen med Tyrol over Reuty er igien hemmet, da hele Districtet Eh reenberg nu atter er i Jnsutrektionstilstand. Den 10de streifede Jnsurgenterne fra Tannheim og Reuty til Egnen af Nesselwang og vilde have angribe Kussen, men betænkte sig igien og lod det blive ved Forsættet. Den 12te gjorde de et Streiftog imod Santhofen, men bleve ogsaa derfra af Frantsoserne drevne tilbage i deres Smuthuller.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-08-28
Frankrig.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-08-28
De nyeste Efterretninger som Krigsministeren har modtaget fra Spanien, ere af 6te Aug., og melde, at saasnart Fienden erfarede Hertugen af Dalmatien nære. mede sig Placencia, trak den sig tilbage. Jmidlertid vedbliver Hertugen af Bellune at forfølge den; medens første søger at naae Tierar før Englænderne, for at afskiære dem Forbindelsen med Portugal paa den høire Bredde af Tajus, saa de allene have Broen ved Almarax at trække sig tilbage over; og i dette Fald, vil han sætte Englænderne i største Forlegenhed. Paa den anden Side havde Kongen vendt sig mod Armeen af Vanegas, som ved Aransuez var gaaet over Tajus, men gik strax tilbage og afbrændte Broen, saasnart Kongen. nærmede sig. Om Hertugen af Dalmatien i Forbindelse, med Hert. af Bellune nu opnaaer sin Plan, at kommes Englænderne og de Spanske Jnsurgentere i Ryggen, er man begiærlig efter at vide. J Slaget fra 26de til 28de Julii, tabte Englænderne over 10,000 Mand.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-08-28
Den 14de Aug, havde Senatet et overordentlig Sæde, hvorved Prinds Erkanzleren i en Tale sagde: " det Øieblik som Keiseren forlod Paris, for at hævne Østerrigs sidste Troløshed, beskiæftigede Englænderne sig med at udruste en stor Expedition, og dermed at lande paa Øen Walchern. De troede nu den bedste Tidspunkt dertil, og Frankrigs Kræfter for udtømte, til at komme sine Allierte til Hielp. Men paa Krigsministerens Foranstaltning, blev strax Nationalen kaldet til Tieneste, Linietropper sat i Bevægelse, samt Artillerietrains og Ingenieurofficierer sendt til de meest truede Steder. Saaledes - siger han tilsidst - underrette Englændernes Rasenhed og stedse meere og meere om vor sande Styrke. Derpaa forelæste Krigsministeren en Beretning over Englændernes Landgang paa de Zeelandske Øer, og giør tilsidst de Spørpsmaale: Hvad har England at vente sig af disse Anstrængelser, Vil de maaskee bemægtige sig den forenede hollandske og franske Escadre? da er denne bragt i saa god en Position, hvor Land= og Søemagt kan forene sig til dens Forsvar, at der neppe vil blive noget at fiske.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-08-28
Blandede Efterretninger. Den 11te Aug. er Hertugen af Brunsvig Oels med sit Corps, fra Heigoland afseilet til England. I de af Russiske Tropper besatte Steder, er ikke den franske Øen nogetsteds bleven opført, men det Østerrigske Vaaben ved blevet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-08-28
Den 9de Aug, kom en Estaffette fra Petersborg til Riga med den Efterretning, at Fredslutningen med Sverrig er meget nær; og at een af dens Hovedberingelser er, Englændernes Udelukkelse af de Svenske Havne.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-08-28
En fransk Kaper har nylig taget et engelsk Skib, som var ladt med Chinabark og 100,000 Piastre.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-08-28
Østerrigernes Operationsplan var, efter den Ulmer Tidende, i Begyndelsen af nærværende franske østerrig sk. Krig, følgende: Den østerrigske Armees Cen rum, der strakte sig fra Passan til Brixen, skulde rykke frem til Rhinen. Samme Bestemmelse mod Frankrigs Grændser havde Armeens høire Fløi, der fra Bøhmen, af skulde trænge frem giennem Franken. Den venstre Fløi skulde erobre Mailand. Bag disse Corps fulgte Commissarier, som, medens hine rykkede frem, skulde opvække og organisere en almindelig Jnsurrection i Tyskland. For at forberede denne vare allerede længe for Krigens Udbrud Emissarier skikkede, især til Tyrol, Franken og Hessen. Overalt vare forklædte østerrigske Officierer tilstede, for at de Bevæbnede strax kunde have Anførere. Hele Jnsurrections Forretningen skulde Grev Stadion lede. I Tyrol regnede man paa Jndvaanernes gamle Hengivenhed til Østerrig; i Franken satte man sin Tillid paa Rigsadelen. Men - Østerrigernes Fordærvelse ved Feldtogets Aabning var deres saa vidt udstrakte Plan og store Armeelinie. De vare Frantsoserne og disses Allierede langt overlegne i Troppe=Antal, men Napoleons Genie fattede, som bestandigt, strax den rette Punkt. Vis unita fortior, Han concentrerte sin Styrke, slog Østerrigernes Hovedmagt, og trængte ind i Hiertet af deres Monarkie, medens Tyrol, Jtalien og Polen lige stærkt og umiddelbart følede Hovedslagets Følger. Tredie Bind af vertrante Briese giver folgende Carakteristik om Schiel. "Schill tiente i Dragon=Regimentet Dronningen som Officier. Man bemærkede ham ikke; thi han tilsatte ingen Penge; gjorde ingen Gield; spillede ikke, og saae ikke enhver Borgerlig over Skuldren. Den 14de October fægtede han med i Slaget ved Auerstadt, og blev saaret i Hovedet. Neppe fuldkommen helbredet forlod han Colbert, og samlede et Antal Dragoner, med hvilke han forsøgte nogle smaae Angreb paa Frantsosernes Fourage= og Proviant=Transporter. De lykkedes. Hurtig formerede han sin lille Hob, udvidede sine Angreb til Pengetransporter, og søgte nu at bringe Plan og Orden i sine Operationer. Ganske isoleret, med egne Kræfter, reent afskaaren fra den Kongelige Armee, oprettede han blot ved Hielp af de Frantsoserne fratagne Penge, Proviant og Heste, et Corps paa 800 til 1000 Mand, som for Størstedelen bestod af Cavallerie. Længe holdt han den høire Oderbredde renset for Fiender, forsynede Colberg tilstrækkelig med Proviant, trak over Søen fra Sverrig Vaaben og Munition til sig, og sendte den Kongelige Armee store Pengesummer, som han ikke brugte. J Stralsund forenede han sig tilsidst med det Blacherske Corps, hvorved han blev ansat som Major. Da Major Schill, efterat Frantsoserne havde rømmet Berlin, den 10 December f. A. rykkede i Spidsen af sit Corps ind i Hovedstaden, blev han næsten forgudet af Folket. Frederik Wilhelm Il. ærede hans Fortienester ved at bestemme: at den Militair=Afdeling, hvortil Major Schill havde lagt Grunden, for bestandigt skulde bære hans Navn.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-08-28
Jndenlandske Efterretninger. Kiøbenhavn, d. 25de Aug. Den commanderende General over den norske Armees 1ste Division, Hs. Høifyrstl. Durchl. General Prinds Frederik Landgreve til Hessen, som afreiste herfra den 8de dennes, ankom den 13de om Eftermiddagen til Fladstrand, embarqverede sig den 14de om Eftermiddagen Kl. 2, og ankom lykkelig og vel til Norge den 16de dennes, Hs. Høifyrstl. Durchlauchtighed landede ved Tronvigen, og begav sig strax til Christiania, for at overtage det ham naadigst anbetroede Kommando J Følge allerhøieste Resolution af 5te d. M. har det kongelige Rentekammer, ved Placat af 8de næstefter, bekiendtgjort, at, til Godtgiørelse for Bekostningerne paa de til den sædvanlige Forbrug i kongelig Tjeneste for indeværende Aar 1809 fornødne Kornvarers Anskaffelse, og som Erstatning for den forhen ydede Kornskar, blive, i Overeensstemmelse med Forordningen af 23 September 1803 og allerhøieste Resolutioner af samme Datum og 16 November næstefter, foruden de ved bemeldte Forordning til Erlæggelse med afvigte October Qvartals Skatter paabudne 80 Skilling pr. Tønde Hartkorn Ager og Eng og 40 Skilling, pr. Tønde Skov og Mølleskyld, end videre med dette Aars Juli Qvartals Skatter at udrede 1 Rigsdaler, 22 Skilling af hver Tønde Ager og Engs, og 59 Skilling af hver Tønde Skov og Mølleskyld contribuerende Hartkorn i Kongeriget Danmark, Amager Lands og Hirschholms Godses contribuerende Hartkorn undtaget, for hvilket anden Foranstaltning i denne Henseende er føiet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-08-28
Under 24de Aug. d. A. ere samtlige Landmilice=Sessioner i Danmark, fra det danske Cancellie blevne tilskrevne saaledes: Hs. Majestæt har allernaadigst befalet: 1. at Udskrivningen til Linietropperne fremdeles skal foretages i den Orden, som under 12 Sept. f. A. allernaadigst er befalet, saaledes at af det tilUdskrivningsmassen for den staaende Hær beregnede Mandskab fra 24 til 20 Aars fyldt Lægdsrullealder inclusive, skulle de Ældre stedse udskrives frem for de Pagre; 2) at Høiden for Cavallerister skal nedsættes til 63 Tommer siællandsk Maal; 3) at der ved Sessionen, skal for hver 10 Mand udskrives 1 Overcomplet, ligesom det er befalet i Henseende til de annecterede Batailloner, hvilke Overcomplette bør gives løbende No. saaledes, at baade Mandskabet og Sessionen strax kan vide, hvem der skal træde i No. i Regimentet, i Tilfælde af at Vacance indtræffer mellem Sessionerne; dog bør de Overcomplettes Forpligtelse ikkun vedvare til næstpaa følgende Session, hvorved de igien blive at behandle som Reserver: men, da det er nødvendige at de Overcomplette lære at bruge Vaaben, saa bør den Tid, i hvilken de af denne Aarsag bør være inde i Execeerskolen, regnes dem tilgode, ifald de siden maatte blive udskrevne til den staaende Hær. Ligeledes ere bemeldte Landmilice=Sessioner endvidere s. D. tilskrevne saaledes: Hs. Majestæt har allernaadigst befalet, at det hele Jndrolleringsvæsen for de annecterede Batailloner skal fra nu af, saaledes som det ved Forordn. af 15 Febr. s. A. er paabudet, overtages af de ordinaire Landmilice=Sessioner. At alle Ruller over benævnte Batailloner, som i de nu afholdte Sessioner til Bataillonernes Complettering maae være fuldkomment berigtigede med Hensyn til Af og Tilgang samt Mandskabets forandrede Stillinger, ufortøver bør af Amtmændene tilstilles vedkommende Land= og SøeKrigscommissairer, og bør tillige, ved forestaaende Session, Udskrivningen ved sidste Session rettes efter Anordningerne, hvor det maatte behøves.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-08-28
Korsøer den 18 August. 4 Orlogskibe og 2 Kanonslupper ligge endnu til Ankers ved Romsøe, saa at Færselen er aldeles frie.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-08-28
Kallundborg den 7de August. Det til Haun søe opbragte Rostokske Skib er nu siden indbragt hertil. Det er en Hukkert Galease og skal have over 100,000 Pund Sukker inde, Skipperen og Folkene vilde vel faae os til at troe, at de ere ganske uskyldige; men Papirerne, som foregives at være dem fraa tagne af de Engelske, ere drevne i Land ved Adelsborg, og Ladningen skal være engelsk Eiendom. Næsten hver Uge seiler der fiendtlige Convoier og Krigskibe her forbi, Nord og Syd paa, for nogle Dage siden gik en Konvolflaade Nord paa af over 110 Skibe. Det er ret ærgerligt, saaledes at see dem komme forbi os og maatte lade dem gaae.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-08-28
Da en Konvoi paa 156 Skibe den 8de d. M., passerede forbi Samsøe Nord paa, gik den raske Søe lieutenant Seidelin, Ridder af Dannebrog, som der er stationeret, ud imod dem med 4 Kanonbaade, angreb og kanonerede heftig en Fregat; men da Vinden derpaa begyndte at blase staaet, nødtes han at gaae tilbage. Maade at berede Sirup af Pærer. Man skræller Pærerne og skiærer Kiernehuset med Kiernerne ud af dem, derefter rives Pærerne paa et Rivejern eller knuses ganske paa hvad Maade man best kan. Den derved tilveiebragte Masse fortyndes med en ligestor Qvantitet reent Vand hvormed den vel blandes og sammenrøres, den fyldes i en Pose af grovt Lærred og udpresses i denne saa fuldkommen som mueligt indtil det Overblivende næsten er tørt. Den udpressede Saft kommes i en Tin Messing eller Kobberkiedel, og til Saften af omtrent en Skieppe Pærer kommer man 2 Lod hvidt pulveriseret Kride, lader det Hele faae en liden Opkog under stedsevarende Omrøren med en Træ pind. Kridet forbinder sig paa denne Maade med Syren som er i Pærerne og falder til Bunds med samme. Derefter lader man Saften afkiøles og sier den giennem et Stykke Flonel, bringer den igien i den forud vel renfede Kiedel, i hvilken den bliver sammenrørt med saameget frisk Oxeblod, at derpaa Saften af hver Skp. Pærer kan regnes 2de gode Spiseskede Blod. Man kan ogsaa i Stedet for Oxeblodet bruge det Hviide af 4 Æg. Naar Saften paa et kjølt Sted, er vel gjennemgjort med Oxebloddet eller Æggehviden, saa lader man den igien koge ved en jevn og maade lig Jld og afskummer imidlertid al den Uhumsthed, der som Skum viser sig paa Overfladen, og lader derefter Saften endnu een eller 2 Gange gaae igiennem et udspændt Stykke Flonel for ganske at rense den; hvorpaa man endelig ved en jevn Jld lader den afdunste indtil den faaer Tykkelsen af almindelig Sirup. Enke, Credi og Debitorer efter afgangne Amna MagrethaWend fød Dreier, vilde behagelig anmelde sig hos undertegnede Skifte Forvalter, inden 6te og 12te Uges Dagen fra denne Publications Dato. Det bekiendtgiøres end ydermeere, at Skifte Møder holdes i den afdødes Stervbo hos Niels Jensen Dons i Amitbo, Ød sted Sogn den 18de September og 30te Octbr. førstkommende, hvortil den afdødes Arvinger behagelig vilde indfinde sig. Kollerup Præstegaard, den 7de August 1809. M. Grønlund, Provst i Tørrild og Jerle Herreder.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-08-28
Det bekiendtgiøres herved, at Dugmagersvend Gaa briel Lyhne heri Staden, er uden at efterlade sig Livsarvinger, ved Døden afgangen, og hans Stervboe strax taget under Registering og Vurdering. Hans Arvinger. hvorom ingen fuldstændig Underretning ved Boets Registering har været at erholde saavelsom den afdødes Creditorer, indkaldes herved med lovlig Varsel til at melde og legitimere sig for undertegnede Skifteforvaltere, og meldes derhos til alle Vedkommendes Efterretning, at en Skiftesamling foretages i Boet den 28de Septbr. førstkommende om Formiddagen Kl. 10, som holdes paa Fridericia Raadstue. Friderica, den 21de August 1809. Kralund. Monrad. Buhl. Cost. Byefoged const. Byeskriver. Første Afdelings første Hefte af Forsøg til en antiqvarisk=Historisk Beskrivelse over Aarhuus Domkirke, ved residerende Kapellan Hr. Hertel 10 1/2 Ark, faaes paa Ribebispecontoir for 3 Mk. 10 sk. Skrivpapiir og 3 Mk. Trykpapiir.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-08-28
Hos Jøden Hers Nathan i Gottersgade Nr. 421, sælges en liden Partie nye Gaasester med Duun, et Klædeskab, en Fyr Dragkiste, et rund Slaghoro, en Skriverpult og et rødt Skabrak med Pestolhylster.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-08-28
Efter Hr. Cancellieraad Skous Reqvisition, bliver følgende ham den 14de Juli sion udlagde Eiendomme, bortsolgt ved Auction. Disse Eiendomme ere: Asmildkloster, Nørlyng Herred, Viborg Amt, staaende for 16 Tdr. 3 Skpr. 3 Fkr. 1 Alb. Ager og Engs Hartkorn, Høvedgaardstaxt. 2. Sønder=Mølle i samme Herred, staaende for 9 Tdr. 1 Fkr. Hartkorn Mølleskyld. 3 Aale Mølle i samme Herred, staaende for 6 Tdr. Skp. Hartkorn Mølleskyld og 4 Skp. Ager og EngsHartkorn. 4 Asmild Sogn heele Kirke og halve Konge Korn og Qvægtiende. Paa Amild=Kloster Hovedgaardmark er bygget et saakaldet Færgehuus, hvis Beboer besørger Overfarten, til og fra Viborg over dens Søe. Eiendommenes fordeelagtige Beliggenhed vil Geograsisten kiende, og deres Godhed vil erfares ved Eftersyn. De stilles til 1ste, 2den og 3die Auction, ved hvilken sidste de bortsælges. 1ste Auction bliver den 22de Septbr. førstkommende, 2den Auction Dagen derpaa og 3die Auction den 6te October derefter hver Dags Formiddag Kl. 10. Auctionen, holdes paa Asmild=Kloster. Konditionerne kan faaes hos Hr. Kancellieraad Skou, hans Fuldmægtig Hr. Kapitain Fogh og Auctions=Directøren, og indrykkes denne Bekiendtgiørelse, efter det ved Udlægs Forretningen skeete Paalæg - da Eieren Hr. Landsdommer Hoff er fraværende - saavel i den Hamborgske Neue Zetung, som i den Altonaiske Mercur, Kiøbenhavns Statstidende, Jversens og Hempels Apiser, samt Jyllands Stifters Tidender. Viborg, den 13de August 1809. T. Visning. Bark Møller til Garverie, af mig oprunden, som drives til Fordeel med en liden Hest, forfærdiges af mig, naar Vedkommende behager at henvende dem til Hr. Kingos i Christiansfeldt, eller Hr. Spøhr i Odense hos hvem disse Møller, som jeg haver bygget kan betragtes. Hiorth, Metal Arbeider fra Kiøge i Sielland.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-08-28
Efter mit foretagende Forsøg, at preparere Salt af Tang, i Følge min Bekiendtgiørelse i Ribe Adresse Aviis No. 64, har jeg med Øvrighedens Attest forrige Aar 1808, beviist denne Saltvirkning at være probatum i alle Maader, hvorfor og mig, fra Hr. Pastor Krarup er tilsendt Premie i Penge 10 Rdlr og 6 Stkr. Sølv Theeskeer Værdie 8 Rdlr.; hvilket jeg herved vilde anmelde til Opmuntring for dem som havde Lyst at fabricere saadant, da jeg altid uden Betaling skal undervise enhver som melder sig. Fridericia, den 17de August 1809. Jens Peter Hassing.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-09-01
Efterretningen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-09-01
om Staden Vliesingens Overgave den 16de f.M. om Aftenen efter et skræksomt Bombardement fra Søesiden og utallige Congrevske Raketters Jndkastning i Staden, som næsten forvoldte en almindelig Brand, har stadfæstet sig. Den 17de undertegnedes Capitulationen og den 18de udmarscherede Garnisonen, under alle Militair=Honneur, nedstrakte Vaabnene paa Glacis og skal indskibes til England; ikkuns Generalerne Monnet og Osten, af hvilke den første skal være blesseret, forblive i Vliesingen. Englændernes videre Operationer. De rykke stedse videre frem paa Schelden og nærme sig Fortet Lillo. 32 Linieskibe og endeel Fregatter, ligge paa Wester=Schelden, og tilsammen have Englænderne 950 større og mindre Krigs= og Transportskibe. i de Hollandske Farvande. Ogsaa imod Øen Cadzandhar Fienden gjort flere frugtesløse Forsøg. Den franske Flaade trækker sig efterhaanden tilbage og ligger nu paa Kysterne af Borcht, Krubeck og Rypemonde. Ved Maas og Ostende have Englænderne vel ladet sig see, men ere gaaet bort igien.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-09-01
Antwerpen. Endskiøndt Vieningen har overgivet sig, frygte vi her dog ikke endnu. Vi have allerede Tropper i Overflødighed og vente endnu 15000 Mand. Mellem Antwerpen og Fortet Lillo oprettes 2de Leire; de i vore Egne forsamlede Troppers Antal angives til 50000 Mand. - Da Englænderne seilede op ad Schelden, kastede de Bomber efter Forterne paa begge Sider. Uheldigviis faldt en Bombe ned paa Krudt Magasinet i Fortet Reuse ved Vester=Schelden, hvilket sprang i Luften med 50 Mennesker. Garnisonen, af Viestingen er allerede indskibet og paa Veien til England.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-09-01
Rotterdam. Det mangler her paa Efterretninger fra Zeeland, da Postgangen mellem dette og her, er hemmet. Staden Tholen befinder sig i Beleiringstilstand; Portene ere lukkede og Broerne afbrudte; dog var man endnu beskiæftiget med at tilføre Staden Munition.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-09-01
Haag. Fra Arnheim meldes under 9de Aug., at samtlige denne Stads seilbare Skibe tilligemed mange flere fra Zütphen, Doesborg og Nimmegen ere satte i Reqvisition, for at transportere fra Tydskland i Vente værende Tropper til Nordholland og Egnen af Zeeland. - Commandanten i Viliesingen, General Monnet, har mistet en Arm. - Saavidt Nyhederne fra Holland, Fredsværket betreffende. Over denne, unegtelig for Nutiden vigtigste Gienstand, hedder det denne Gang i en Skrivelse fra Wien af 13de Aug. Nu er da, Gud skee Tak, Freden, sin Afslutning nær, inden den 20de maae den være undertegnet. Høie Personer, saavel fra fransk som østerrigsk Side, give denne trøstende Forsikring. Gid det var saavel Ved Landsbyen Døbeln, omtrent 3/4 Miil fra Wien, oprettes en Leir for 15,000 Mand franske Krigere.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-09-01
Jfølge en fransk, keiserlig befaling skal denne Hovedstad stille 400 Stykheste, 100 Curaseer, og 300 lette Cavallerieheste.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-09-01
Den 14de Aug, brød Jld ud i et Laboratorium Wien, hvor der meget ivrigen arbeidedes paa Patroner, Raketter a. Laboratoriet fløi i Luften, hvorved endeel franske Kanonerere tilsatte Livet. Til Lykke var det Vindstille, og da Vindens Retning tilmed hverken bar imod Arsenalet, som giemte 30,000 Hanbitsgranater eller imod de paa en anden Kant liggende Krudt Magasiner, saa blev større - og sikkert hele Stadens Ruin - dennegang forebygget.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-09-01
Frankrig.