Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1802-10-15
Helverisk Republik. Dette ulykkelige Lands Skiebne bliver med hver Da sørgeligere. Den skrækkelige Borgerkrig medfører For- og Brand over hele Landet. Jmedens Landfolket tien ler til Forsvar fra alle Kanter i en saadan Mængde og man har været nødt til, af Mangel paa Qvarteer, arbede dem holde og med deres Tilløb, bevæger den frygtelige Vaabentumult mange Familier til at flygte fra Bern, saaat, iblant flere Stæder, den preussine Stal Neuricharet, ler ganske opfyldt med helvetiske Flygtninge. Den 26 Septbr. blev den, imellem Jnsutrertionsarmen og den med 20 Kanner til Lausanne hensiontede Regiering, under 181. M. indgaaere Vaabenstilstand opsaat, hvorvaStaden Frenburg blev beskudt næsten hele Dagen. Efterat Jnsuranterne havde beskudt Staden en Times Tillovfordrede de den til Overgivelse, paa hvilken Opfordring. den derværende Kommandant gav til Svar, at man ikke kunde underhandle med saa troløse Tropper, hvorefter Kasonaden agten blev fortsat til om Eftermiddagen Kl. 1. Mu blev der gjort nyt en Opfordring, efter hvis AfstaaMannaden fortsattes indtil om Aftenen, dog uden at giø ste betydelig Stade. Regieringstropperne paa FredburgsVolde skogneride og istemmede Glædeslange imedens Staden blev bombarderet og tilsidst maatte Jndureenterne træk sig tilbage med uforrettet Sag. Ved Landsbuen Sa vaar, der var belat af 300 Insurgentbønder og Drahoner har imellem disse og 2 af Borger Vanderveit kommanderede Elittropper været en heftig Fægtning. Lands boen blev indtaget med Storm blot under Tab af nogle Saarede, hvorimod Jnturgenterne havde et Tab af 1. Døde, adskillige Saarede, 36 Fanger og 5 Dragoner tillige med deres Heste. Præfekten i Lausanne opfordrer med megen Varme alle Borgere til Vaaben imod de trolse Jnsurventere, der ikke holdt deres Løvte om Regieringens Troppers uhindrede Afreise fra Bern til Grændserne. Ligeledes har Senatet og det fuldbyrdende Raad fra Lausanne udgaar en Proklamation til det helveriske Folk, hvori der klares vitterlig over Jnsurgenterne og anføres Aarsagerne til Regieringen Fout. Ved alt dette vedbliver den kanske Gesandt Verninge at holde sig ganske tans. Dog arviste han den 23de et Medlem af den i Bern af Jnsurgenterne nedsatte Kommitte og varede, at han ikke vidste af nogen Kommitte i Bern at sige. Derimod har nu Bonaparte, som den franske Republiks første Konsuk- og den italienske Republiks Pr. sident, fra St. Cland, under 30 Septbr., udstædt en Proklamation til den helvetiske Republiks 18 Kantoner, hvori han siger, at han hverken kan eller maae være uforsom ved deres Skiebne og vil derfor være deres Mægler; men han forsikre dem tillige at hans Mægling skal blive kraftig og saaledes, at den kan være anstændig for de store Nationer, i hvis Narn han taler. Dernæst befaler han de selvgjorte Magter i Bern at ophøre med deres Forsamlinger og indbyder derimod de forrige Regieringslemmer og Deputerede fra alle Kantoner til at komme til Paris, for at aftale Midlerne til igien at oprette Enighed, Roe og Partiernes Forsoning med hinanden. Tilsidst lægger Bongvarte Helvetierne den Tanke paa Hiertet, at det vilde være sørgelige om Skiebnen skulde have bestemt en af de ældste Republiters Ende til en Tid, da adskillige nye Republiker have taget deres Begyndelse. - General Nøy, der har Bonapartes fortrinlige Yndest, er bleven udnævnt til Overgeneral for de Tropper, der skulle marschere imod Schweitz, ifald bemeldte Proklamation ikke naaer sit tilsigtende Øie mærke. Man maae nu altsaa være begierlig efter at erfare, om Redning og de Berner Chefer ville strax og godvillig føle sig efter den første Konsul, da det ellers i modsatte Fald vil komme til alvorlige blodige Optrin. De franske Tropper trække sig allerede sammen i Egnen af Versoix, hvor der afstikkes en Leir for 10 til 12000 Md.