JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-10-12
en Lund i Søen, har fra umindelige Tider vidnet om dens yndige og herlige Beliggenhed. Hvilket Land i Verden ligger saaledes ved to Hoved Have og er saaledes gjennemskaaren af tre saa vigtige Vande som vort Danmark, Et saadant Lands Beboere burde det aldrig og under ingen Omstændighed falde ind at spørge, hvad skal der blive af det", Flid, Arbeidsomhed og Nøisomhed seire, naar hele Guldgruber ere udtømte H. At Guld og Sølv ikke kunne gjøre en Stat lykkelig, men at tvertimod Overflødigheden deraf drager Ladhed og med den Fattigdom efter sig, det beviser Spaniens Exempel alt for tydeligen. Allerede da Romerne erobrede Spanien var det et meget rigt Land, uagtet Carthagenienserne og Tyrerne havde bortført en uhyre Mængde Sølv.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-10-12
J de allerældste Tider skal dets Rigdom have overgaaet alt hvad man fortæller om de rigeste Lande i America. Aristoteles forsikkrer os, at da Phoenicierne først kom til Spanien, tilbyttede de sig for deres Skibsfornødenheder en saa uhyre Mængde Sølv, at deres Skibe hverken kunde rumme eller bære det, uagtet de brugte det til Ballast, og forfærdigede deres Ankere og andre Redskaber af Sølv.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-10-12
Da Carthagenienserne først kom til Spanien fandt de Mængden af Sølv ikke formindsket; thi Jndbyggerne forfærdigede alt deres Værktøi, ja endog deres Krybber af dette Metal. J Romernes Tid var denne uhyre Mængde meget formindsket; men desuagtet gjorde de der dog saa godt et Marked, at de i en Tid af 9 Aar bortførte 111,542 Pd. Sølv og 4095 Pd. Guld, foruden en uhyre Mængde Mynter og andre Sager af Værdie. - Betænker man nu derhos, hvilke uhyre Rigdomme Spanierne i nyere Tider hentede fra America, og at Spanien desuagtet er fattigt, saa maa man tilstaae, at et Lands sande Rigdom langt fra ikke bestaaer i Guld og Sølv men i dets Jndbyggeres Flid og Vindskibelighed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-10-12
Det Danske Fiske-Selskab vedkommende (See No. 67 og 68 d. A.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-10-12
Da mit til Jndtagelse i nyeste Skilderie af Kjøbenhavn indsendte Manuskript, som indeholdt Slutningen af det Danske Fiske Selskabs Historie, uventet er mig tilbagesendt og negtet indrykket, og mig derhos fra anden Haand er tilsendt, Continuations- Underretning angaaende det Danske Fiskeselskabs Administration og dets Eiendeles Realisation, saa og Regnskaber, bemeldte Selskab vedkommende, fra 19de Febr. 1801 til 1ste Septbr. 1811. Udgivet af Pontoppidan, Justitsraad, Raadmand og Meddirecteur ved Fattigvæsenet, m.v. Kbhvn. 1811. Trykt hos P. H. Höeckes Enke, hvor ogsaa Skilderiet trykkes, saa finder jeg mig aarsaget til, herved at bekjendtgjøre: at mit forommeldte Slutningsstykke, som vil blive forsynet med nødvendige og ikke uvigtige Anmærkninger, beroer paa, om jeg kan finde en Forlægger, som vil paatage sig samme. Udesundbye ved Frederikssund, d. 4 Oct. 1811. J. With, Kammerraad.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-10-12
Udgiveren har ingensinde nægtet og vil ingensinde nægte Hr. Kammerraaden at indrykke Slutningen af det Danske Fiskeselskabs Historie, men han hverken vil eller kan opfylde sit Blad med ganske private Stridigheder, der enten burde afgjøres i Mindelighed eller for Domstolene, og i ingen Henseende kunne interessere Publicum.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-10-12
Jnden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-10-12
Indenlandske Efterretninger. Placat, angaaende at det til Sognene ankommende Kystmilicemandskab maanedlig skal til føres Sognelister.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-10-12
For at forebygge den Unddragelse fra Kystmilice-Tienesten, som foranlediges derved, at det til Kystmilicen henhørende Mandske, som ankommer i et Sogn, ikke af sig selv indfinder sig for, i Overeensstemmelse med Forordningen af 26de Februarii 1808, at anføres i Sognelisterne og ikke ofte, nok indkaldes for at antegnet, har Hans Majestæt Kongen allernaadigst befalet, at Sognepræsterne maanedlig skulle indkalde det til Sognet nyankomne til Kystmilice Tjenesten pligtige Mandskab, og derefter ved hver Maaneds Udgang til Amtmanden og vedkommende militaire Foresatte for Kyst milicen indsende Liste over den Tilgang, som Sognet i Maanedens Løb maatte have havt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-10-12
Hvilken allerhøieste Befaling herved kundgjøres, til alle Vedkommendes Efterretning og allerunderdanigste Efterlevelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-10-12
Det Kongelige Danske Cancellie, den 27 September 1811.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-10-12
Cancellie-Patent, indeholdende Bestemmelse af det Mandskabs Alder, som ved Landmilitair=Sessionerne for tilkommende Aar skal udtages til Linie-Tropperne, for Hertugdømmerne Slesvig og Holsten.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-10-12
Det har allernaadigst behaget Hans Majestæt Kongen at resolvere følgende: Den til Recruteringen af Regimenternes og Corpsernes Linie Batailloner fornødne Contingent for tilkommende Aar skal stilles paa den Maade, at Udskrivningen begyndes med de to og tyveaarige, hvorefter der gaaes tilbage til de tyveaarige, og først da, naar ikke tilstrækkeligt Antal af Mandskab i fornævnte Alder haves, udtages ogsaa de tre og tyveaarige og saa fremdeles indtil de sex og tyveaarige Reserver, saaledes at iblandt disse altid den yngre udtages frem for den ældre. Forestaaende allerhøieste Befaling bekjendtgjøres herved for alle Vedkommende til vedbørlig Efterlevelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-10-12
Det Kongelige Slesvig Holstenske Cancellie i Kjøbenhavn, den 7de October 1811.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-10-12
Det har behaget Hans Majestæt Kongen under 5te Oct. d. A. allernaadigst at beslutte saaledes: Vi ville allernaadigst have glatte Silketøier, uden Jndskrænkning ihenseende til Farven undtagne fra Jndførselsforbuddet i Vor Forordning af 14de Berober 1808.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-10-12
Under 6te Oct. d. A., har det behaget Hans Majestæt Kongen allernaadigst at approbere. At saalænge Krigen varer, maa Taxterne for Kjøbenhavns og Helsingøers Lodser, saavelsom og den i Følge Placaten af 17de Maji forrige Aar anordnede Afgivt til Kjøbenhavns Lodser af de Skibe, som udgaae fra Kjøbenhavn, uden Lods, forhøies til det Dobbelte i alle Dele, samt at der til Kjøbenhavns Lods Bogholder, Contoir, skal, forLods=Sedlers Udstædelse og Expedition paa Lods Contoiret, erlægges Betaling efter hvad, i lige Tilfælde, er anordnet ved Helsingøers Lodserie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-10-12
Det Kgl. Svenske musicalske Academie har udnævnt Hr. Capelmester Prof. Kuntzen, Ridder af Dannebrogen, til sit udenlandske Medlem. Denne Udnævnelse er saa meget mere hæderlig, som de to berømteste Componister i Verden, Cherudini og Spontini, Keiserl. Capelmestere i Paris, paa samme Tid have nydt samme Ære.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-10-12
I Anledning af Statsraad og Prof. Winlows Død er Prof. Schumacher, Ridder af Dannebrogen, optraadt som første Professor, og Prof. Giesemann som anden Professor ved det chirurgiske Academie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-10-12
Boghandler Buch har solgt sit Huus No. 12. paa Hjørnet af Gammelstrand og Naboløs til Secretair Bremer og Fuldmægtig Schram for 50,000 Rdlr. Det er det første Huus i Kjøbenhavn, der hidtil er solgt til den Priis.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-10-12
Den Velstand, der i denne Tid hersker blandt mange Bønder her i Sjælland, forestiller man sig ikke let. Den Bonde, der eier en Gaard paa 60 til 100 Tdr. Land, eier ikke allene en Capital af 30 til 50,000 Rdlr., men har nu næsten de samme Jndkomster som i fordum Dage en lille Herremand, det vil sige, nogle 1000 Rdlr. om Aaret, naar hans Jorder ere gode og ikke ligge for langt fra Kjøbstaden. Naar man betænker, hvor lidet Bonden egentlig behøver at kjøbe af Kjøbstædsmanden; at han har Føden, Klæder, Huus, Jld og Brændsel saa godt som for intet, medens han lader sig betale sine Producter 4, 5, ja 6 dobbelt, saa kan man let indsee, at han i disse saa besamrede Tider maa kunne lægge en god Deel paa Kistebunden. Det værste af alt er, at Ødselhed og Overdaadighed er blandt formuende Bønder en uundgaaelig Følge af denne saa stærkt tiltagende og paa Kjøbstædmandens Pung beregnede Velstand. Man har de meest paafaldende Exempler, der bevise denne Sandhed. For kort Tid siden fortalde en Bonde, at hans ældste Datter nylig havde havt Bryllup. Dette havde varet i 5 Dage, og i den Tid fortæredes 1 feed Stud, som der var budet ham 200 Rdlr. for, 5 Faar, 2 Beder, 36 Gjæs og Ænder, 2 Sviin, 1 Tde. Brændeviin, 1 Anker Aquavit til 8 Mk. Potten, 2 Tdr. Godtøi, 1/2 Tde. gammelt Øl, foruden andre Smagting. Dette Bryllup havde i det Hele kostet ham imellem 12 og 1300 Rdlr. Da man spurgte ham, hvorfor han ikke heller havde givet sin Svigersøn disse Penge i Medgivt, svarede han: "Jh, hvor kunde jeg det? Hvad vilde mine Naboer da vel tænke om mig. Nei, Karlen har, S. fløite mig, faae 6000 levende Rigsdaler, og det kan han nok nøies med, skulde jeg troe Han maa vide, der var 36 Vogne til Kirken, og deriblandt mange Kjøbenhavns Folk. Da man igjen betydede ham, at 1300 Rdlr. dog var mange Penge, svarede han 5, blæse i Penge, naar har jeg da nogen Tid faaer 170 Rdlr. for et Læs jeg kom til Torve med og det fik jeg, Drollen ride mig, i DagEn anden Bonde kom nyligen ind til en Lærreds handlerske. Da han saae, at hun havde en ny Ege Dragkiste staaende, sagde han: "Jh, det var en skjøn Dragkiste. Ja, J har det dog godt, Børn, J kan dog faae noget for Jeres Ponge. Men hvad kan vi Stakler paa Landet faae. Da Konen betydede ham, at en saadan Dragkiste kostede 100 Rdlr., sagde Bonden, efter at have begloet den noget: "See, see, det var mange Penge. Men hør, veed J hvad, Moer, den hover mig godt den vil J have 90 Rdlr. for den, saa tager jeg den?"
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-10-12
Mariboe, den 3die October. Løverdagen den 5 October blev vor elskte og uforglemmelige Stift, amtmand v. Morgenstierne begravet. Et talrigt følge ledsagede ham til sit Hvilested. Hr. Pastor Bagger parenterede. - Søndagen den 6te dennes om Formiddagen afbrændte en Bondegaard i Heirede, der ligger i Slemminge Sogn. - Den 4de dennes blev ved Thiirsted en Bondekarl offentlig pidsket for begaaet Tyverie. - Den 4de d. M. holdt Selskabet for Oplysningens og Jndustriens Fremme sit Generalmøde i Mariboe. – Et Jnteressentskab i Nykjøbing paa Falster har tilkjøbt sig en Strækning Skov under Kirstineberg, for den Sum 90,000 Rdlr. - J afvigte September Maaned vare Priserne paa Korn- og Fedevarer her følgende: 1 Tde. Hvede 19 Rdlr., 1 Tde. Rug 12 Rdlr., 1 Tde. Byg 8 Rdlr. 3 Mk. 1 Tde. Havre 6 Rdlr., 1 Tde. graae Ærter 12 Rdlr., 1 Tde, hvide Dito 12 Rdlr., Bønner og Vikker O, 1 Tde. Kartofler 6 Rdlr., 3 Mk.; ( Rdlr. meer end i forrige Maaned), fersk Flesk 2 Mk., Kjød 24 tz., 1 Pund Smør 5 Mk., 1 Pund Ost 24 s., 1 Pund Talg 6 Mk., 1 Slagtenød 60 til 80 Rdlr. (i forrige Maaned 100 Rdlr.), 1 Faar 10 Rdlr., (i forrige Maaned 12. Rdlr.), 1 Sviin 40 Rdlr., (i forrige Maaned 60 til 80 Rdlr. - Paa den sidste Auction i Nysted løb Varerne op til ubyre Priser, f. Ex. Lod Sølv, Kjøbenhavns Prøve 7 Rdlr. 24 s. med 40 s. af 1 Rdlr. Salario, en Dyne 120 Rdlr.,et par Hørgarns Lagen imellem 60 til 70 Rdlr. en lang Hoveddyne 40 Rdlr., et par Blaargarns Lagener 40 Rdlr. - Paa adskillige Lofter her i Mariboe hjemsøges Kornet af de her i Provindsen, saakaldte Haardnakker smaae sorte Orme) som udhule især Hviden og fortære Kjernen. – J den senere Tid have vi faaet Regn nok, saa at det nu snart er forbi med de gode Veie her i Lolland.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-10-12
Mariboe Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-10-12
Postefterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-10-12
(Af Hamb. Corresp.) Paris d. 29 Sept. Den 24de har Keiseren. taget Forterne Imperial, Napoleon og Centrum paa Den Cadsand i Øiesyn, og yttrede sin høieste Tilfredshed med Jngenieurarbeiderne og Mørserne, især de af ny Opfindelse, a la Comer, af 12 Tommers Gjennemsnit. Disse 3 Forts befinde sig nu i dedste Forsvarsstand. Keiseren har besøgt hvert Skib af Escadren og foretagen paa hvert af den nogle Avancements. Han yttrede sin Tilfredshed med alt og især med Viceadmiral Missiessy. Krigsministeren har i faa Aar skabt en Flaade af 36 Linieskibe og udrustet den med alle Fornødenheder i et Land, hvor der for 8 Aar siden hverken fandtes en Verft eller nogen til Skibsbygning fornøden Ting. Keiseren har ikke været søsyg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-10-12
Det hedder, at H. M. igjen vil indtræffe imellem d. 15de og 20 Oct. i Fontainebleau.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-10-12
J Rotterdam og Amsterdam var man i Begyndelsen af denne Maaned ivrigen sysselsat med at modtage Keiserparret paa en ligesaa høitidelig som værdig Maade. J Amsterdam opføres der adskillige Triumphbuer. Man agter at høitidelig holde Deres Majestæters Ankomst med Jllumination, fri Comoedie, Klokkernes Lyd, Viins Uddeling o. s. v.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-10-12
J Petersborg har det allerede frosset Natten imellem d. 14 og 15 Septbr. Dagen forhen faldt meget Hagel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-10-12
Paris. Under Keiserens Ophold i Boulogne er der forefaldet adskillige Fægtninger mellem den franske Flottille, under Contreadmiral Baste, og Engellænderne, hvorved disse tildeels ere blevne meget ilde tilredre. Et Transportskib faldt i Engellænde nes Hænder, og 30 Mand og 2 Officeter dræbtes eller saaredes dem. Den commanderende engelske Fregat blev af vore Canonbaades Apundre Kugler giennemboret, hvilket tvang dem til, paa Stedet at vende tilbage til Engelland, for at repareres. Man vil blive nødt til at bringe dem i Bassinet. Valladolid d. 3 Sept. Grev Dorsenne, Gener. en Chef for Nordarmeen i Spanien, har oversendt Kongen den Efterretning, at han Natten d. 23 s.M. er brudt op fra denne Stad og befandt sig d. 24 i Spidsen for den Expedition, han havde udrustet mod Galliziens Armee. Tropperne, hvoraf Expeditionen bestod, havde forsamlet sig ved Floden Elza. Fienden holdt St. Martin de Torres a. ved Obrigo besat og havde en Reserve af 4000 Mand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-10-12
Den 25de gik de franske Tropper over Elza og tvang Fienden at forlade sin Stilling. General Abadia trak sig i største Skynding til Astorgahvor den franske Armee rykkede ind d. 26 medens Fienden trak sig til Villa Franca. Grev Dorsenne lod Fienderne forfølge af Gener. Bonnet med 2 Brigader Jnfanterie og 600 Heste. Han traf dem paa Høiderne af Reigo og Ambrosa og fordrev dem. Den 28 ankom han til Villa Franca, hvor han fandt 2500 Flinter, 400 Uniformer og 120000 Patroner Grev Dorsenne har saaledes opnaaet Expeditionens Formaal. March. Suchets Armeecorps eller Arragoniens Armee, som igjen har faaet forstærkning, sysselsætter sig nu alvorlig med Expeditionen mod Kongeriget Valencia. Den største Deel forsamler sig ved Tortosa. En i Arragonien oprettet Colonne sætter sig i Bevægelse, for at marchere fra Terruel til Valencia. Ogsaa hedder det, at et Corps, under General Lahoussane, samler sig ved Cuenca, for derfra at trænge ind i Valencia. Jmidlertid er man beredt paa at finde nogen Modstand, da den saakaldte Valencia Armee er bleven organiseret paa ny, og skal have trukket Forstærkninger til sig; ogsaa venter den Understøttelse af Vaaben og Munition fra Engellænderne. Fra de Baltariske Øer skal der atter være ankommen nogle 1000 Majorcanere og Minorcanere. Nogle ville vide, at naar alle Tropperne ere indtrufne paa deres Samlingsplads vil Kongen begive sig til Grev Suchets Hovedqvarteer og i egen Person overvære Expeditionen. Hovedstaden Valencia er for stor og befolket til at kunne udholde en lang Beleiring.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-10-12
Skrivelse fra Bucharest af 11te Sept. Natten fra 8de til 9de satte Tyrkerne, med adskillige Fartøier fra Rustschuck af, nogle tusind Mand over paa den wallachiske Aabred, bemestrede sig en kun et Pistolskud fra Slabodse liggende forhenværende Donause (den venstre Donquarm, der forhen om fød den, er nu ganske udtørret), og begyndte ufor tøver at opkaste Forskandsninger. D. 9de om Morgenen var alt over 10,000 Tyrker i Skabodse, der kom i Fægtning med de russiske Forposter. Fægtningen var uafgjørende, men Tyrkerne bleve ved at forskandse dem og føre Tropper over. Til General Markows femtende Division, som staaer ved Berlad, er gaaet befaling, at komme hid i Jilmarscher. J Følge et Rygte, torde Storvigiren selv være ved dette paa ny over Donau gaarde tyrkiske Corps. Fra d. 4de havde de ved Tichuperthen overgaaede Tyrker daglig foruroliget Russernes hele Forpostkjæde i deres forskandsede Leir. Disse forskjellige Angreb synes at staae i Forbindelse med den ved Rustschuck foretagne Overgang. (Hamb. Corr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-10-12
London d. 25 Sept. Kongens Sundhed, bedrer sig dagligen. Han er imellemstunder munter, holder sin sædvanlige Bøn o. s. v. - Kornpriserne ere bestandig meget høie i Engelland. -J Bank=Actieiernes Forsamling i Gaar klagede Hr. Clifford over, at Directeurerne og Ministerne have ladet alt Guldet udføres fra Engelland, og at Tilfældet snart vil blive det samme med Sølvet. Man forsikkrer, at Krigen imellem Engelland og de forenede Stater er uundgaaelig. (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-10-12
Ved Auction paa Børsen d. 11 Oct. solgtes: 1 Oxhoved med hvid Portviin 885 Rdlr., i dito 805 Rdlr., 1 Foustage med circa et Anker dito 845 Rdlr., 1 Oxhoved Rødviin 801 Rdlr., i dito 802 Rdlr., 1 Anker dito 838 Rdlr., 1 Foustage med circa 10 Virtl. Dreimadera 1225 Rdlr., 1 dito med circa 20 Virtl. Caps dito 900 Rdlr., I dito med 16 Virtl. Mallagaviin 701 Rdlr., 1 dito med 10 Virtl. gl. Cognac 920 Rdlr., en halv Ahme Miød 200 Rdlr., en halv Ahme dito 212 Rdlr.; alt pr. 30 Virtl. og med Told.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-10-12
J disse Dage er ved Auction paa Børsen, solgt: Margeaux 761 Rdlr. a 755 Rdlr. Oxhovedet, Medoc 720 Rdlr. 4700 Rdlr. dito, Rodviins Drub 390 Rdlr. dito, gl. Viinedike 100 Rdlr. a 109 Rdlr. dito, fine franske Propper a 48 Rdlr. 1000de, Liverpool Salt 23 Rdlr. 1 Mk. 8 s. 4. 23 Rdlr. 5 Mk. 8 s. Tønden, Cadixer Salt 22 Rdlr. 3 Mk. a 22 Rdl. 6 Mk. dito, Taffelglas 209 Rdlr. a 212 Rdlr. Kisten, Vinduesglas 189 Rdlr. 4 197 Rdlr. dito, Betrækpapir 6 Rdlr. Stk., Congo 25 Mk. 10 s. Pd., Pidskebaand 3 Rdlr. Stk., skaarne 6 Al. Bræder 11 Rdlr. Tyltet, allerbedste Smedesteenkul 21 Rdlr. 2 Mk. 8 s. a 22 Rdlr. 8 s. Td., alt med Told.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-10-12
J Aarhuus Avis af 5te October d. A. findes indrykket en Mindesang paa Grønlandsk, ved Andreas Ginge, under Melodie: Min Siel, om du vil nogen Tid. Den er afsjungen første Gang Nytaarsdags Aften 1790 i Godthaabs Kirke, ved Grønlændernes Forsamling, og siden aarlig den samme Aften, til taknemmelig Erindring om den grønlandske Apostel, dens høistfortjente Lærer og Missionens høistvigtige Befordrer, Hr. Biskop Paul Egede, der den 2den Junii 1789 omskiftede Tiden. med Evigheden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-10-12
Viborg d. 6 Oct. Man veed her ligesaavel at skjønne paa Værdien af gode Markjorder, som andensteds. Et Stykke, tæt ved Byen beliggende, uindhegnet Markjord, paa 2 a 3 Tønder Land, er i disse Dage, ved offentlig Auction, opløbet til 109 Rdlr. for hver tusinde Qvadratalen, foruden Auctions- og Jncassations=Salarium og alle øvrige Omkostninger. Kjøberen kan altsaa ei beregne hver Tønde Land til mindre end 1600 Rdlr. Foren stor Jordlod, paa omtrent 20 Tønder Land, beliggende meer end en halv Fjerdingmul fra Byen, blev og budet til 700 Rdlr. for hver Tønde Land, foruden Omkostninger, men Buddet nød ei Approbation, hvilket og var Tilfældet med en Jordlod, nærmere ved Byen, for hvilken blev buden 1120 Rd. for Tønde Land, foruden Omkostninger. – Ligesaa stort Lysthaverie for Jordbrug viser sig her ogsaa ved Leieauctioner. En Jordlod, der i de forbigangne 10 Aar har været bortleiet for 30 Rdlr. aarlig, løb forleden Dag ved nye Bortleielse op til 258 Rdlr. aarlig. (Viborger Samler.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-10-12
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-10-15
Nyeste benhaKl. kilderie a VI. 2 Ros Kasser Ottende Aargang. No. 83. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin. Tirsdagen den 15 October 1811.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-10-15
Jnden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-10-15
Indenlandske Efterretninger. Enhver, som indkaldes for den i Anledning af det befalede Laan af 4 Mill. Mark Banco, sammentraadte Committe, tilstilles følgende trykte
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-10-15
Bekjendtgjørelse. Hans Majestæt har under 25de d. M. allernaadigst behaget at rescribere til mig saaledes Ved at følge Gangen af de Handels- og VexelTransactioner, som have nærmest Jndflydelse paa Coursen og Pengevæsenet, med ufravendt Opmærksomhed, have Vi ikke uden særdeles Mishag maattet erfare, at der iblandt dem, som under Navn af Handlende besøge Kjøbenhavns Børs, gives Nogle, der synes at have valgt sig til Hovedbeskjeftigelse, at anvende alle de konstige Midler, de kunne udfinde, for at nedsætte Værdien af danske Courant banksedler og Repræsentativer. Blandt disses Konstgreb hører det, at opkjøbe Banco ikke blot for den Capital i dansk Courant, de virkeligen eie, men og for de ubegrændsede Creditsummer, de vide at sætte sig i Besiddelse af, deels ved at bringe og holde i Omløb egne indbyrdes Creditbeviser, deels ved at pantsætte eller lade sig discontere paa det Banco, de eengang have opkjøbt, hvorved de stedse have ny Midler i Hænde til end mere at opdrive Prisen paa Banco, og derimod at nedsætte de danske Penges Credit. Formaalet for deres vindesyge Speculationer er at drage Fordeel af Vore Finantser eller Vort Bank-Contoirs Behov og Trang til rede Penges eller Effecters Anskaffelse, for de Udbetalinger, som efter Omstændighedernes Medfør letteligen kunne beregnes at være uomgjengeligen nødvendige. De søge saaledes paa Statens og Borgersamfundets Bekostning at tilfredsstille en Vindesyge, der vanærer deres personlige Character, og nedværdige ved saadan Fremgangsmaade den Agtelse, som den ha derlige Handelstand, paa slige uværdige Medlemmer nær, har velgrundet Fordring paa.