JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-07-18
Kjøbenhavns Børs den 16de Julii. Cours. Hamb. 2 M. 682, a vista 690. Amsterdam 2 M. 633 a vista . . London 2 M. Rbdlr. Paris 2 M. Rbdl. s. Spec. 685. (J Fjor d. 11te Julii 605) - Specier solgtes til 40 1/2 Rbmk. (J Fior 36 3/4 Rbmk.) for Committeesedler blev givet (med Rente) 92 1/2 a 93. (J Fior 69) pr. 100. Obligat. 79 a 80. Norske Sedler 44 1/2. Jfior 60 1) Svenske Sedler 10 Mk. 8 s. Disc. 8 Proc.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-07-18
Befordringer og Afgang. Den 12te Juni er Ritmester J. C. Cederfeld de Simonsen, Borgermester og Byefoged i Callundborg, beskikket til virkelig Cancellieraad. Den 3die Juli, Cand. Theol. N. M. Harboe, til personel Capellan hos Sognepræsten for Ørsløv og Bierre Menigheder, i Siællands Stift. (Af Børsenh., Hamb. Corr., indenl. og udenl. Journaler.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-07-18
AVERTISSEMENTS. Jfølge Kongelig allernaadigst Bevilling af 25 Junii d. A. som er læst inden den Kongelige Landsoverret samt Hof= og Stadsret, og inden Slagelse Byetingsret den 1ste og 8de d. M. indkaldes herved, med Aar og Dags Varsel, sub poena præclusi et perpetui silentii alle de, som formeene sig at have noget at fordre i Kiøbmand Christian Lemb Reimerts Boe her af Byen af hvad Navn nævnes kan, til for Undertegnede Skifteret, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Skifteretten for Slagelse Kiøbstæd. den 10de Juli 1816. Birch. Stabell.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-07-18
Tyk Melk og Kiernemælk bekommes daglig, samt Lavendler a 4 Mk. Pd., paa Herthalund ved Antvorskov.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-07-18
Den bekiendtgjordte Auction hos Søndergaard udsættes til Løverdagen d. 27 d. M. Da Capitain Georg Jürgensen, paa Gaarden Frederichsroe ved lille Waldbye, har opgivet sit Boe til Skifterettens Behandling, og hvilket Boe derefter er taget under Registering og Forsegling, saa tilkiendegives det herved for Boets Creditorer at en Samling i samme er berammet at afholdes paa Frederichsroe den 2den August førstkommende, om Eftermiddagen Kl. 2, for derved blandt andet at overlægge og tage Beslutning ihenseende til Boets Eiendeles Realisation paa den for samme fordeelagtigste Maade. Slagelse den 15de Juli 1816. Birch.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-07-18
Da det, ved Auction den 5te d. M., gjorte Bud paa den Klokker Heibergs Stervboe tilhørende Gaard paa Ringsted Nørregade ei er funden antagelig, saa stilles bemeldte Gaard til en nye og sidste Auction Fredagen ere forinden til Eftersyn paa mit Contoir. den 19de d. M. om Formiddagen Kl. 10. Conditionerne Ringsted den 11te Juli 1816. Harhoff.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-07-18
Mandagen den 22 Juli førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, lader Arvingerne efter afdøde Feldbereder Habakuk Crone, ved offentlig Auction i Gaarden Matr. Nr. 232 paa Slagelse Kiøbsteds Løvegade, bortsælge en Deel Ind- og Udboe, bestaaende af Sølv, Tin, Kobber, Messing, Borde, Stole og Sengestæder, Sengeklæder og Gangklæder, samt nogle Dægger tilberedte Skind m.v. Stabell.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-07-20
2. Aarg. No. 87. A vis ti for Kjøbstæder. Korsøer, Kallundborg, Holbek, Slagelse, Sorøe, Ringsted, Vordingborg og deres Omegne. Nykjøbing, Restved, Skjelskjør, Redigeret af Pastor og Ridder Bastholm. Trykt og forlagt af Peter Magnus. Slagelse, Løverdagen den 20de Juli 1816. Med Kongl. allernaadigst Tilladelse, at forsendes med Brevposten til Dannemark og Hertugdømmene.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-07-20
J næsten alle vestindiske Colonier og Øer aftager Productionen, den oprindelige overmaade frugtbare Jordbund svækkes ved den overdrevne Dyrkning af Colonialprodukter, som ikke tillader at anbringe tilstrækkelige Giødningsmidler. Derimod tiltage de forrige hollandske nu engelske Colonier i Sydamerika stærkt i Cultur og Velstand, især Demerary, som i Fior indbragte næsten en fierde Deel af Jamaicas Produktion, mange Planterer ere indvandrede dertil, og kun to har benyttet Tilladelsen til at afsende deres Produkter til Holland. – Med Hensyn til sine vestindiske Colonier forfølge Englænderne med Nidkiærhed alle Nationens Skibe, som mod Tractaterne drive Slavehandelen Norden, for Linien, Skibet Bann har nyeligen taget fem Slaveskibe, to Amerikanske, to Spanske og et Portugisisk. Sir James Lucas Yeo er ankommet til den africanske Kyst med Skibet Juconstant, for at krydse der i 4 Maaneder. Englænderne bemærke at deres Handel paa Afrika tiltager, som at Slavehandelen aftager, da Landene derved blive mere cultiverede. Fra Fortet Cap Coast Castle skrives under 22de April, at Freden er sluttet imellem de Fantis og Ashantis, og at man haaber at komme i Handelsforbindelse med dette mægtige Folk. - Ostindien truer en almindelig Krig at bryde ud, Napouleserne og de Pundarris Maratter har giort Angrebet. General Ochtelong har sat sig i Bevægelse og store Rustninger foretages. Lignende foretages i Europa mod Barbareskerne, en omstændelig Erklæring angaaende Lord Exmouths Underhandlinger med disse Røverstater er bekiendtgjort, Tunis og Tripolis har frasagt sig at ville giøre Christne til Slaver, men ikke saaledes Deyen i Algier, som erklærede, at han umuligt kunde forlade det hidindtil fulgte System. Lord Exmouth vilde nu angribe den algierske Flaade i Havnen, men Vinden forhindrede det. Deyen lod den engelske Consul i Algier, M'Donald, sængste og forlangte 500000 Rdlr. for hans Løsladelse. Han og Lord Exmouth bleve endelig enige om at Storfultanen skulde kiende i Sagen, om Slaveriet skulde afskaffes, hvilken Kiendelse skulde afgives inden 3 Maaneder; en algiersk Gesandt blev afsendt paa den engelske FregatTagus til Constantinopel, og Lord Exmouth afseilede til England for at udbedre sin Flaade. Den 20de Juli afseiler han paa nye til Algier med 6 Linieskibe, 4 Fregatter paa 40 Kanoner og mange Brigger og mange Bombardeerskibe; man indskiber ogsaa Bomber og congreviske Raketter som der ere paa deres rette Sted. Admiral Milne commanderer under Lord Exmouth paa Orlogskibet Impregnable paa 98 Kanoner.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-07-20
Konstflidens nyeste Historie. (Forts. til No. 41.) Vil man ret giøre sig et Begreb om de engelske hen til Colqvhouns i 1814 udgivne classiske Værk Fabrikers Tilvært og Drift, saa maae man atter tye om det brittiske Riges Flor, Magt og Hielpekilder, i det Kapitel om Manufakturerne. J Følge hans Beretninger, gaae de Fremskridt, som Manufakturerne har gjort i de sidste 30 Aar, i det Utroelige. Maskineriet er bragt saavidt, især ved Brugen af Dampemaskiner, saa at man har kundet afskaffe mange Arbeidere i Fabrikerne og derved været i Stand til at holde Balance uagtet den dyre Arbeidsløn og at sælge under Priserne i andre Lande. Fordeelen af Maskineriet er saa stor, at man kan fra England bringe Bomuldsgarn til Jndien og sælge det der for et bedre Kiøb, end som det kan faaes heri dette Land, uagtet den ringe Arbeidsløn, som der betales.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-07-20
Den geniefulde Opfinder af dette Konstværk er ubekiendt, man formoder at det var en Magister i Cam bringe, Englænderen William Lee, som skal have opfundet den i Aaret 1589. Vi beundre den menneskelige Opfindelses-Evne som kunde sætte en Maskine af 2500 Dele sammen for at væve en Strømpe; men hvor langt mere beundringsværdig er ikke den Viisdom, der saaledes dannede Menneskets Haand og saaledes bragde den i Forbindelse med dets Forstand, at den ikke allene er skikket til at frembringe dette, men tillige utallige andre Konstarbeider; men hvilken Møisommelighed og Anstrængelse udfordres der ikke til, naar Menneskets Fornuft vil forsøge paa at frembringe sine svage Efterligninger af Skaberens Værker,) Strømpevæveriet i Leicester og Nottinghamshire drives af Folk paa Landet, som staae i Forbindelse med Fabrikerne og i den sidste af disse skal der være mere end 10000 saadanne Stole. (Forts.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-07-20
Jndenlandske Efterretninger. Afvigte Onsdag den 10de Juli indtraf ved Sandbye (beliggende i Kundbye Sogn 2 Mile fra Holbek) følgende her til Lands temmelig usædvanlige Naturbegivenhed: Om Aftenen nemlig mellem Kl. 8 og 9 trak et Uveir og, sydost for bemeldte Landsbye og nærmede sig strax til Stranden, hvor det aldeles ødelagde en ved samme liggende Udflyttergaard. Sammes Beboere vare gangne ind i Stuen, og de mærkede Luftens Uroelighed, men styrtede kort efter pludselig ud, forfærdede af et klart Skin, der oplyste hele Værelset i den Formening at Gaarden var antændt, og forbausedes ei lidet ved derimod at see de tre Udlængder liggende i Gruus, saa at kun enkelte Fag af Underdelen endnu stod. Af Stuelængden var blot det Øverste borttaget; Kornet, som laae paa Loftet var bortført og adspredt paa Marken, en Vogn og andre Redskaber deels skilte ad, deels brudte i mange Stykker. Dog vaagede Guds Forsyn over Menneskenes Liv, saa at ingen kom til mindste Skade; endog to, der paa deres Bei fra Stranden til Gaarden mødte Uveiret, reddede sig ved at kaste sig næs grus paa Jorden. Da de stod op, faae de Gaarden nedstyrstet og Skyepompen at rase ude i Stranden, hvor den formodentlig var ophørt, da man intet har hørt fra den anden Side om anrettet Skade. Gaardens uformuende og retskafne Beboer, Hans Christensen, har ved denne Tildragelse lidt et for sig og Familie meget føleligt Tab. (af Kbh. Sk.) Til denne Beretning kan føies, at dette Uveir gik frem i en Linie fra Sydvest til Nordost, fra store Belt til Lommefiordon, hvorved Sandbye ligger; Slagelse var Veiret ikke saa stærkt, men i Hyllerup, en Bye som ligger en Fierdingvei derfra imod Vesten rasede det frygteligt, oprykkede store Frugttræer, af Haverne, beskadigede Tagene, og var saa voldsomt, at ingen torde gaae ud af sit Huus. Det drog derfra over Kragerup Gaard, hvor det efter et Øienvidnes Beretning giorde stor Skade, rev mangfoldige Grene af Træerne, hvoraf nogle vare af en Alens Tykkelse, nogle vare flakte, andre som afskaarne og atter andre som afvridede, paa en Gaard skal det have afrevet Taget. Længere borte skal det have ført en Flok Giæs med sig i Luften og siden kastet dem ned. En forstandig Mand her i Byen bemærkede Uveiret i sin Gang mod Norden, det kom ham for som at Skyerne stødte mod hinanden og dannede en spids nedentil gaaende Figur, og som at en stærk Damp steeg i Veiret. Dette Uveir tiente til at styrke Almuen i Troen paa den forrykte Professors i Bolognas Spaadom, at Verden skulde opbrænde den 18de Juli, da det syntes den at kunde være en Forbetydning derpaa, eftersom de meente, at de øvrige Forbetydninger, nemlig Tegn i Soel og Maane allerede vare indtrufne i Aar ved Maaneformørkelsen og Soelpletterne; mærkeligt var altid dette Veir og dette Blad modtager gjerne de Beretninger som maatte tilsendes det, om den Gang det har taget. (Af Børsenh., Hamb. Corr., indenl. og udenl. Journ.)De
Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-07-20
AVERTISSEMENTS. Da Capitain Georg Jürgensen, paa Gaarden Frederichsroe ved lille Waldbye, har opgivet sit Boe til Skifterettens Behandling, og hvilket Boe derefter er taget under Registering og Forsegling, saa tilkiendegives det herved for Boets Creditorer at en Samling i samme er berammet at afholdes paa Frederichsroe den 2den August førstkommende, om Eftermiddagen Kl. 2, for derved blandt andet at overlægge og tage Beslutning ihenseende til Boets Eiendeles Realisation paa den for samme fordeelagtigste Maade. Slagelse den 15de Juli 1816. Birch.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-07-20
Jfølge Kongelig allernaadigst Bevilling af 25 Junii d. A. som er læst inden den Kongelige Landsoverret samt Hof= og Stadsret, og inden Slagelse Byetingsret den 1ste og 8de d. M. indkaldes herved, med Aar og Dags Barsel, sub poena præclusi et perpetui silentii alle de, som formeene sig at have noget at fordre i Kiøbmand Christian Lemb. Reimerts Boe her af Byen af hvad Navn nævnes kan, til for Undertegnede Skifteret, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Skifteretten for Slagelse Kiøbstæd. den 20de Juli 1816. Birch. Stabell.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-07-20
Onsdagen den 31te Julii førstkommende om FormiddaKl. 9, bliver i Stervboegaarden, efter afdøde Kiøbmand Andreas Hansen i Slagelse, ved offentlig Auction bortsolgt en Deel Effecter, bestaaende af Sølv, Kobber, Tin, Sænge, Sængeklæder, Linnet, og andet Indhaveboe, hvoriblandt og et meget pragtfuldt Taffeluhr, med ægtefergyldt Omfatning og med et Sangværk, Kreature af Heste og Kiør, nogle Vogne, samt endeel Piber Foustager og Ankere m.v. en Deel Kornvahre, og nogen Sæd paa Marken, over hvilket alt de trykte Fortegnelser 8te Dage forinden Auctionen vil blive at erholde saavel paa Auctionsstædet, som paa Hr. Borgmester Birchs, og Undertegnedes Contoir i Slagelse. Slagelse den 11te Julii 1816. Stabell.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-07-20
Fredagen den 26de Julii førstkommende om Formiddagen Kl. 10, lader Kiøbmand Schmidt i sin Boepæl paa Slagelse Kiøbstæds Løvegade ved offentlig Auction bortsælge en Deel Jndboe bestaaende af et Chatol en Dragkiste, Stole, Borde, Sengeklæder, Linned, Porcellain og Kiøkkentøi m.v. Stabell.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-07-20
Tirsdagen den 23de d. M., om Formiddagen Kl. 10, vorder paa Slagelse Raadstue afholdet offentlig Auction over Kirkestillinge Sogns Kongekorntiende til Bortforpagtning for indeværende Aar, efter Conditioner, som paa Auctionsstedet ville blive bekiendtgjorte. Slagelse den 4de Juli 1816. Birch. 4 bekommes paa Frederikskilde ved Favnebrænde SorEn Mand som er øvet, at tælle ønsker sig en Plads i tilstundende Høst, skulde nogen behøve ham, ville de behage at aflægge en forseglet Billet med Udskrift B. No. 12 hos Bogtrykker Magnus i Slagelse.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-07-23
2. Aarg. No. 88. Av i 5 for ti Kjøbstæder. Korsøer, Kallundborg, Holbek, Slagelse, Sorøe, Ringsted, Vordingborg og deres Omegne. Nykjøbing, Restved, Skielskjør, Redigeret af Pastor og Ridder Bastholm. Trykt og forlagt af Peter Magnus. Slagelse, Tirsdagen den 23de Juli 1816. Med Kongl. allernaadigst Tilladelse, at forsendes med Brevposten til Dannemark og Hertugdømmene.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-07-23
Oversigt. af Dagens udenlandske Nyeheder. Med Englændernes Krig i Ostindien tegner det til at blive Alvor, man giør alle muelige Tilberedelser i Jndia House, de ostindiske Stok ere faldne 5 Procent. Den mægtigste af Maratte-Fyrsterne Seindiad har i den vestlige Deel samlet en Armee ver den stærke Grændsefæstning Ewalior. Chefen for de østlige Maratter, Berar Raah, truer Rap poor, og Napouleserne ere i Begreb med fra Norden af at styrte sig fra deres Bjerge over Sletterne. Maratternes saakaldte Keiser eller Overchef Peishwa, som residerer i Puhna, har forenet sin Magt med den Engelske, for at udvide sine Besiddelser ved dennes Hielp; ogsaa Nizam den tredie Hovedmagt i Ostindien, som deler Herredømmet over dette Land med Maratterne og Englænderne, har taget engelsk Parthie, fordi han hellere vil modtage af Compagniet Gouverneur=Posten i Decan, end være Maratternes Dependent. Maratternes Styrke bestaaer i deres Cavallerie. Der er allerede forefalden en Krigsbegivenhed; den brittiske Oberst East er marscheret imod Staden Cutch og har efter 10 Dages Bombardement taget Fæstningen Anjar. Men han er standset i sin Marsch, da han erfarede af Bønderne, at alle Søer og Kilder vare forgiftede og virkelig ogsaa fandt hele Sække af Arsenik deri.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-07-23
Fæstningen Smalior, hvorved Scindiabs Armee samler sig, er meget stærk, Hertugen af Wellington erobrede den i 1804, og den blev anseet for et Hovedholværk for Englændernes Magt i hine Egne; men Lord Cornvallis maatte give den tilbage paa Regieringens Befaling. Madras-Armeen er 30000 Mand stærk og staaer ved Elichpoor i Dekan under Oberste Dovetons Befaling.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-07-23
Er den nyeste Efterretning, som man har i England fra Middelhavet, sand, saa er den skrækkelig, da der fortælles; at en engelsk Fregat-Captain, som paa Kysterne faldt Algiererne i Hænderne, skal være korsfæstet af dem, hvorved nogle Tyrker, som tilkiendegav Medlidenhed ved hans Lidelser og vilde befrie ham, bleve skudte. Med bemandingen af Lord Exmouths Flaade, som skal tugte disse Uhyrer, gaaer det ikke ret rask, da kun faa Søefolk melde sig dertil, og det ikke er i Brug i Fredstider at presse Matroserne fra Koffardietienesten, hvor de betales bedre, for at tiene til Orlogs. Den hollandske Admiral Capellen, som krydser med en Flaade i Middelhavet, har liget ind i Havnen ved Algier, forgiæves søgte Algiererne at forhindre denne Recognoscering, ved en heftig Jld fra deres Batterier og Kanonbaade, men uden at de giorde nogen Virkning. Admiralen fandt ikke at de algierske Krigskibe vare beredte til at løbe saa hastig ud og vendte derpaa tilbage til Gibraltar den 15de Juni, for at oppebie sine Forstærkninger.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-07-23
Man føler en vis Uroe i Spanien over, at man ingen officielle Efterretninger faaer om Sagernes Tilstand i Colonierne; der tales paa den anden Side ikke noget videre om den anden Expedition, som skulde afgaae fra Cadix dertil. Man veed allene at en fransk General med 40 til 50 Officierer og omtret 1000 udvandrede franske Soldater ere stødte fra Nordamerika til Jndependenterne i Mexico. Det heder vel, at den spanske General Morillo skal have indtaget Hovedstaden i Nye Granada Santa Fe; men det er allerede anden Gang fortalt. Admiral Brown, som commanderer Eskadren fra Buenos Ayres skal ved Lima have taget det rige Skib Conceqvencia; ogsaa Privat-Kapere, vare udseilede fra Buenos Ayres. - Kongen paa Domingo Christoph giør sig Umage for at udbrede Cultur blandt sine Negre, og har for nærværende Tid en Agent i London, som virkelig har engageret Lærde i hans Tieneste, og som skulle holde Forelæsninger paa fransk og engelsk, hvilket sidste Sprog han især bestræber sig for at udbrede. Kronprindsen af Nederlandene er med sin Gemalinde kommet til Königsberg d. 9 Julii, i hans Fødeland har alle Stænderne i de sydlige Provindser nu aflagt Constitutions-Eeden.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-07-23
J England er Prindsesse Charlotte upasselig, de offentlige Blade paastaae at det er for det Gode. Den nærværende Lord Major i London er en ivrig Republikaner og Tilhænger af Oppositionen, derfor indfandt sig ikke heller nogen Minister ved den store Fest, paa hvilke Hertugerne af Kent, Sus ser og Gloucester og Prindsen af Coburg erholdt. Borger=Rettigheden i London; Diplomet dertil overleveredes dem i en Daase af Eegetræe udarbeidet af Træet i det Skib, som i Slaget ved Trafalger tiente Lord Nelson til Admiralskib, Prindserne aflagte deres Taksigelse derfor, og Prindsen af Coburg oplæste sin paa engelsk, hans Gemalinde har besluttet blot at bære selv brittiske Manufakturvarer og opmuntret sine Hofbetientere til at gjøre det samme. Tidsomstændighederne byde forresten saa store Besparelser at man regner paa at 100000 Tienere ere afskedigede i London. De engelske Politiker bryde deres Hoved angaaende Hertugen af Wellingtons Besøg i England, især da Geheime Conseilet ofte forsamler sig i denne Tid, nogle meene at han søger at faae sin Brøder, Marqvien af Wellesley, ind i Ministeriet, andre, at Freden staaer paa svage Fødder, men der paastaaes, at han blot er reist til England for at besøge det og for sin Sundheds Skyld.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-07-23
Konstflidens nyeste Historie. (Forts. til No. 87.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-07-23
Ved Farverierne i England betiener man sig ogsaa af Dampemaskiner, baade for at pompe Vand i Karrene og for at tage Tøierne ud af Kipperne, vaske dem af og løfte dem i Veiret for at tørres. Jndretningerne til at opvarme Farvekiedlerne ere udførte efter de Regler som findes angivne i Rumfords og Hermbstadts Skrifter. Egne Maskiner, ere indførte for at trykke farvede Tøier. Blegerierne ved Manchester ere forlagte fra Staden heni eensomme Landsbyeegne, da den stærke Steenkulsdamp, som staaer ned af Luften i hiin og dens Omegne er til Skade for Blegningen. Til at blege de hvide Tøier betiener man sig stedse af den oryderede Saltsyre. - Papir=Fabrikationen drives ogsaa meget vidt i England, man anslaaer dens aarlige Værdie til 900000 Pd. Sterling. Disse Fabrikers fornemste Sæde er i Grevskabet Kent Landet har ikke selv saamange Klude, som Fabrikerne bruge, man maae indføre dem udenlands fra; det er overalt indført at blege dem, nyeligen har man opfundet en Maskine, ved hvis Hielp man kan med overordentlig Hurtighed fabrikere Papiir, saa langt og saa bredt som man vil, men de holdes meget hemmelige. Karetmageriet er en af de Jndustrigrene, som i den sildigere Tid har faaet et nyt Liv i London; til Ostindien er i den sidste Tid allene sendt fra de engelske Søehavne over 1000 prægtige Vogne paa Speculation. - Kort Efterretning om det danske Landhuusholdningsselskabs Møder i Vinteren 18151816.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-07-23
J de landoecon. Tid. 3 B. 1 Hefte anmeldtes Selskabets Møders Aabning den 13 December 1815, og gaves tillige Løvte om, at meddeele Efterretning om de følgende. – Paa Grund af Præsidentens, Hr. Etatsraad Collins, Opfordring forenede sig med ham 8 Medlemmer, nemlig: Hr. Etatsraad Zeuthen, Hr. Professor Ørsted, Hr. Professor Olufsen, Hr. Etatsraad Ørsted, Hr. Professor Botanicus Horneman, Hr. botanisk Gartner Holbøll, Hr. Candidat Jacobsen, og Hr. Etatsraad Viborg, for at skaffe Møderne i Selskabet, naar de sædvanlige Forhandlinger vare tilendebragte, mere Jnteresse, ved at oplæse Afhandlinger eller meddele nye og vigtige bekonomiske Efterretninger. J Mødet den 3 Februar 1816 forelæste i Følge deraf Hr. Etatsraad Zeuthen en Afhandling, som indeholdt Forslag til friere Raadighed og hensigtsmæssigere Afbenyttelse af Landets ufrie Jorder J Mødet den 21 Februar forelæste Hr. Profesfor Ørsted en Afhandling om en bedre Tillavning af Viin af indenlandske Frugter. – Den 13 Mart forelæste Hr. Professor Olufsen en Afhandling angaaende de Grændser, som Mangel af Afsætning maae lægge i Veien for Jorddyrkningens Fremskridt. – Den 24 Marts forelæste Hr. Etatsraad Collin en Afhandling om Beskatningsvæsenet, de forskiellige Paalægs=Fordeele og Mangler o. s. v. - Den 17 April forelæste Hr. Etatsraad Ørsted en Afhandling angaaende Bønderjorders Bortforpagtning paa Aaremaal, og forudskikkede nogle bemærkninger med Hensyn til de Betænkeligheder, som Hr. Professor Olufsen i sin ovenfor nævnte Afhandling havde yttret, mod en forbedret Jorddyrkning og deraf flydende forøget Produktion.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-07-23
Den 1 Mai forelæste Hr. Professor Horneman en Afhandling om, hvorvidt Berberisbusken, efter de hidtil bekiendte Erfaringer og Forsøg, kan ansees skadelig for Sædearterne, og hvorledes denne Sag nøiere bør undersøges. – Foruden den væsentlige Fordeel af disse Oplæsninger, at mange vigtige Emner paa nye undersøges og bringes paa Bane, have de ogsaa for Selskabet havt den Følge, at Møderne have været meget talrige, og at Selskabet i Vinterens Løb har faaet 41 nye Medlemmer. – Det, som iøvrigt har sysselsat Selskabet i Møderne, var Anmeldelse af de indkomne Æskninger og Præmie, og Commissionernes Bedømmelser deraf. Resultaterne deraf bliver med det første bekiendtgjorte ved Trykken. – Tegning af den Fellenbergske Saaemaskine har Selskabet forskrevet. Med Hensyn til Selskabets tiltagende Virksomhed er det besluttet, for at udbrede denne end mere, at udstede et Circulaire, hvorved Øvrigheden og andre for Agerdyrkningen nidkiere Mænd anmodes, at medvirke og formaae Andre til at medvirke til Selskabets Hensigters Fremme. Den 29 Mai holdtes det sidste Møde eller det saakaldte Præmiemøde for sidstafvigte Vinter. Efteraf den summariske Efterretning om alle i bemeldte Tidsløb indkomne Æskninger og tilkiendte. Præmier var bleven forelæst, sluttede Hr. Etatsraad Collin med en kort Tale, hvori han tillige bragte Selskabet i Erindring, at det i forrige Aar havde mistet tre af dets virksomme Medlemmer: Etatsraad C. A. Fabritius, Slotsforvalter Voigt og Conferentsraad Philip Rosenstand Goiske.