Berlingske Tidende, 1835-12-19
No. 17 af Jtzehoer Stænder-Tidende indeholder Fortsættelsen, og Slutningen af de holsteenske Stænders nittende Møde, den 20de November og af det tyvende Møde, den 24de November. J det nittende Møde fulgte derpaa, i Følge Dagsordenen, den formelige Beraadslaaning over den foreslaaede Tyende forordning. I Anledning af en Yttring af Beretningsføreren udviklede sig en Discussion over det Spørgsmaal, om man maatte ansee det for hensigtsmæssigere og meer passende for en Stænderforsamlings Værdighed, hos og med Petitioners Jndgivelse til Hs. Majestæt Kongen tillige ved Samling af Materialier og ellers ved Forarbeider at begrunde de ønskte Reformer; hvorimod yttredes fra den anden Side, at man maatte holde sig regelmæssig til den simple Petition, da det vilde føre for vidt, naar man af Committeen ogsaa vilde fordre Lovudkastets Forelæggelse med fuldstændige Motiver. Dette var desuden ofte umuligt. Da iøvrigt paa Præstdentens Opfordring Jngen i Forsamlingen fandt sig foranlediget til at tilføje yderligere bemærkninger over Tyendeforordningen, blev nu det af Præsidiet opkastede Spørgsmaal, om Forsamlingen var tilbøielig til, overeenstemmende med Andragendet, til Hs. Majestæt Kongen at anbefale Bønnen, om en snarlig Forelæggelse af et Udkast til en Tyendeforordning, næsten eenstemmig bejaet af Forsamlingen. Efter Hr. Præsidentens Forslag blev det overdraget Committeen at udkaste Betænkningen til Hs. Majestæt Kongen. Efter Dagsordenen fulgte Understøttelsen af Petitionen fra Kronprindsens Koog, angaaende contractstridig Beskatning. Efterat den var forelæst, understøttede Hr. v. Halem Petitionen. Men flere Jndvendinger gjordes derimod; fra forskjellige Sider bemærkedes blandt Andet, at Forsamlingen kun da kunde understøtte Petitionen, forsaavidt en beviist Klage var forhaanden. Men det var endnu ikke beviist, at Kongen allerede havde bedt om retslig Gehør og at denne Bøn var blevet afslaaet. Efter Hr. Præsidentens Forslag og efterat Hr. v. Halem havde indvilliget deri, blev dette Anliggende udsat i fjorten Dage. Forsamlingen antog derpaa Hr. Grev von Reventlow til Farves Andragende i en Commissions Navn, om Repartition af de ved Stænderforsamlingen foraarsagede Omkostninger i Henseende til visse Valgdistricters Tilforordnede. Med Bestemmelse af Dagsordenen for det følgende Møde sluttedes dette. Det tyvende Møde, den 24de November. Af Præsidiet meddeeltes Forsamlingen Underretning om, at flere Petitioner vare indløbne, nemlig: en Petition fra Skomagerlauget i Meldorf, angaaende Forarbeidelse af Fodbeklædning for Armeen, en anden fra Bødkeramtet i Heide, om Laugsordningens Opretholdelse; og en Petition fra Flækkeforstanderne i Kellinghusen, angaaende fornemlig Ophævelsen af Staden Jtzehoes Stapelrettighed. Desuden var indløbet en Anmeldelse fra Hr. Etatsraad Wiese. Derpaa motiverede den Kongelige Hr. Commissarius Udkastet til et Patent, angaaende en forandret Bestemmelse om Børnenes Hjemstavnsrettigheder for Hertugdømmerne Slesvig og Holsteen. Til Prøvelse, heraf valgte Forsamlingen en Committee, bestaaende af Hr. Grev v. Reventlow-Criminil, Hr. Geheime-Conferentsraad, Friherre v. Brockdorff og Hr. Hofjægermester v. Cronstern. Derpaa oplæste Hr. Kjøbmand Lorenzen den udkastede Betænkning til Hs. Majestæt Kongen over Udkastet til en Forordning og Bissekræmmeriet, hvilken efter en liden Forandring i Henseende til dens Jndhold blev antaget af Forsamlingen. Af et Medlem bemærkedes imidlertid efter §. 62 i Forordningen af 15de Maj. 1834 kunde Minoriteten ved deelte Stemmer forlange, at see sin afvigende Anskuelse optaget, med Anførelse af Grundene, i Betænkningen; paa denne Ret maatte han nu gjøre Krav med Hensyn til den foreslaaede Forandring af Straffebestemmelserne, da Loven i saa Henseende ikke fastsætter noget bestemt Tidspunkt, og ved Forretningernes Gang endnu Jntet ellers var fastsat. Efterat der fra flere Side var gjort opmærksom paa det Uhensigtsmæssige i en saadan Fremgangsmaade, erklærede Hr. Præsidenten, at for de hidtil fattede Beslutninger maatte Andragender af denne Art tilstedes, men for Fremtiden maatte Minoriteten strax ved Protocollens Forelæsning over den formelige Forhandling erklære et saadant Forlangende. Af Hr. Kammerjunker d'Aubert oplæstes dernæst den af ham udkastede Betænkning til Hs. Majestæt Kongen over Lovudkastet om Handelen og Skibsfarten paa Island, hvilken antoges. Præsidenten meldte derpaa, at Udkastet til det Skjøn af Forsamlingen, der skulde forelægges Hs. Majestæt Kongen over Lovudkastet om Fuld myndigheds Terminen og over Propositionen og Skolelærerseminariet vare indløbne; ligeledes at Hr. Grev v. Reventlow til Farve havde indgivet et Forslag om, at Altonaer Bankinstitutet maatte, ligesom Nationalbanken i Kjøbenhavn, forvaltes af en Direction, der valgtes af hele Jnteressentskabet, ligesom ogsaa at denne Direction med Repræsentanternes Jndvilligelse maatte paa allerhøieste Sted indgive Forslag om, hvorledes saavel Jnstitutets egne Anliggender, som ogsaa dets Forhold mellem det og Nationalbanken kunde paa en hensigtsmæssig Maade ordnes. Endvidere var der indkommet et Forslag af Hr. Kammerjunker d'Aubert angaaende Ophævelsen af de bestaaende Laugs-Anordninger og Jndførelsen af en almindelig Næringsdrivts Anordning. Med Bestemmelse af Dagsordenen for det næste Møde blev dette derpaa sluttet.