JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-02-17
Auctioner. Den 3die Marts i Khvn. over afg. Conferentsraad og Livchirurg Fengers Efterladenskaber, hvoriblandt 5 Gulddaaser, tildeels med Brillanter, nogle Oliemalerier, osv.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-02-17
Fallitter. Skipper Thomas Meinertz paa Fahns. Avlsbruger P. Christensen i Fredericia.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-02-17
Befordringer og Afgang. Under 7de de har Hs. Maj. allern, beskikket Generalconsul i Marocco, Conferentsraad Carstensen, til kgl. dansk Generalconsul i Christiania. Under f. D. er Kammerskriver under Generaltoldk. og Commerce-Collegiet, Nicolay Lautrup Knoph, allern, besk. til Toldcontrolleur i Nykjøbing i Sjælland. Under f. D. har Hs. Maj. i Naade og med Vartpenge entlediget Sognepræsten i Nykjøbing paa Falster, H. F. Fogh. Under 11te de har Hs. M. allern. const. Efternævnte som Toldassistenter i Kjøbenhavn: Krigscancellissecretair Thonning; Skriver under det kgl. G. T. K. og Commerce-Collegium Barfred; Passkriver under Khvns. Toldkammer Nagel; Commandeerserg, og Dannebrogsm. S. Lincke; Qvarteermester i Garden til Hest Dannebrogsmand Gerhardt, Told- og Cons-Underbetjent i Odense M. Møller; Told- og Conf. Underbetjent i Middelfart Hochheim; Told- og Cons-Under betient i Fredericia H. Hansen; og Told- og Conf. Underb. i Helsingøer F. C. le Normand de Bretteville. Dødsfald. Enkefrue Geheimeconferentsraadinde Christiane v. Holstein=Rathlau f. Fries (67 Aar, Kammerraad og Pakhuusforvalter ved Khvns Toldbod I. P. Christensen, Studios. med. Peter Rostgaard Bruun (21 Aar, af Hjernebetændelse), Joh. Frederichsen, Agathe Feuerstein, Jnstrumentmager Larshoff, Juliane Wegener, Handels contoirist Poulsen; Alle i Khvn. Mathilde Trolle paa Marienlund, Kjøbmand P. Thidemann (54 Aar) i Middelfart. Fr. Georg Sielle (46 Aar) i Hobro. Kjøbm. Hans J. Schmidt (70 Aar) i Randers. Joh. H. Funck(23 Aar) i Aalborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-02-17
Copulerede. J Frederikshavn den 6te ds. Lods Jørgen Fr. Lind af Helsingøer og Jfr. A. K. Thiel af Frederikshavn. I Aalborg s. Dag; Tømmermester Lauritz Kjellerup Bøggild og Birgithe Nysom. Den 7de Uhrmager S. Blæhr og Jfr. M. K. Mørch. - I Kjøbenhavn: Student Chr. W. Rheinlænder, Urtekræmmer C. Salomon, Bager Raphael Engel og Hosekræmmer S. Nyboe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-02-17
Bekjendtgjørelser. Søndagen den 22de Februar 1846 afholdes i Klubben "Polyhymnia" et Maskebal, hvortil Selskabets ærede Medlemmer ville behage at afhente Entreebilletter hos Hr. Kjöbm. C. Bang fra Fredagen den 20de ds. De nærmere Bestemmelsen, med Hensyn til Billetternes Afbenyttelse o. s. v. ere ophængte i Klubbens Conversationsværelse. Entreen aabnes Kl. 6. Demaskeringen finder Sted, Kl. 11. Aarhus, den 7de Febr. 1846. Directionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-02-17
Torsdagen den 19de Februar, om Aftenen Kl. 7. Generalforsamling i Læseforeningen for Aarhus og Omegn. Læseforeningen for Aarhuus og Omegn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-02-17
Onsdagen den 18de Februar, om Aftenen Kl. 8 Oplæsning af Dr. M. Luthers Levnet. Det af dHrr. Lærere Kraiberg, Bering og Smidt fremsatte Forslag om en almindelig Lærersammenkomst i tilstundende Foraar, samt om Jndgivelsen af en Petition til Stænderne angaaende en Reform af Lærernes Vilkaar, agtes foreløbig discuteret i et Møde, der vil blive afholdt Fredagen d. 13de Marts, om Formiddagen Kl. 11 pr., i Dines Rasmussens Gaard i Spørring. Til at deeltage i dette Møde indbydes herved de Skolelærere og Skolevenner, for hvem Mødestedet maatte være beleiligt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-02-17
Redacteuren af Randers Amtsavis anmodes om at optage denne Annonce i sit ærede Blad. Afskrift af Conclusionen af den i Sagen: Thor Christensen tr. Jørgen Jbsen, inden Aarhuus Politiret den 12te Februar 1846 afsagte Dom: Thi kjendes for Ret:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-02-17
Jndklagede, Tjenestekarl Jørgen Jbsen her af Byen, bør til Aarhuus Kjøbstads Fattigkasse bøde Ti Rigsbankdaler, samt give Klageren, Dagleier Thor Christensen sammesteds, i Erstatning for Svie og Smerte efter villige Mænds Skjøn. Saa bør Jnd klagede og erstatte Klageren denne Sags Omkostninger skadesløs og deriblandt 8 Mk. for en Lægeattest og tre Mark for Klagens Forfattelse. At efterkommes inden 3de Solemærker efter denne Doms lovlige Forkyndelse, under Adfærd efter Loven." Nielsen. Irettelagt den 12te Februar 1846. Nielsen. Afskriftens Rigtighed bekræftes. Aarhuus Byskrivercontoir, den 14de Februar 1846. Engelsted.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-02-17
De Herrer Officerer, Underofficerer samt Underskabsbetjente af det her garnisonerende Regiment, der have ydet mig Hjælp til min afdøde Mands Begravelses=Omkostninger, aflægges herved min hjerteligste Taksigelse. Ligeledes de Ærede, Budne og Uindbudne, der ledsagede min salig Mand til Graven. Aarhuus, den 14de Februar 1846. Anna Marie Neumann, født Brixen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-02-17
Til de ædle Menneskevenner, der, efter det Uheld som fristede os, ved at forlise under Schelenborg Baroni i Fyen, med Skpr. Lunne, aabnede saa følende deres Hjerter i Eet og Alt for at lindre vor Nød, aflægges herved vor oprigtige Tak, med det Ønske, at Forsynet vil skjænke dem Løn for deres ædle Daad imod os. Aarhuus, i Februar 1846. Paa egne og Folkenes Vegne Anders Hansen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-02-17
Mandagen den 23de dennes, om Formiddagen Kl. 11, bliver paa Aarhuus Raadstue, efter Begjæring af Brolægnings-Commissionen, foretaget Licitation over: A. Opbrydningen og Bortkjørselen af de gamle Brosteen, paa Mindegade heri Byen; b. Over Brolægningen af berørte Gade; Anskaffelsen af 260 Favne nye spaltede Brosteen dertil; d. Dito 482 løbende Alen Fortougsfliser; Anbringelsen af 2de Steenkister sammesteds, og t. Over circa 70 Cubikfavne Brosand. Conditionerne og Overslaget ere forinden til Eftersyn paa Kæmnercontoiret. Aarhuus, den 12te Februar 1846. Hovedgaards-Forpagtning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-02-17
Efter Aftale med vedkommende Auctionsdirecteur, afholdes Fredagen den 27de dennes, om Middagen Kl. 12, i Tappernøie Kro, offentlig Auction over Bortforpagtningen af Hovedgaarden Bækkeskovs Avling og Hollænderi, Præsts Amt, Everdrup Sogn, paa 11 Aar fra 1ste Mai d. A. at regne. Det bemærkes, at Hovedgaardens Areal udgjør omtrent 490 Tønder Land, hvoraf c. 25 Tønder Land er Eng. Der er en særdeles god Forpagterbolig med Oeconomi Leilighed og Meieribygning. Med Forpagtningen følger en betydelig Deel god Besætning, Inventarium og Meieri Redskab, hvilket Alt, tilligemed Gaardens Bygninger og Jorder, kan tages i Øiesyn af Lysthavende, naar man derom henvender sig paa Gaarden, hvor Conditionerne ogsaa kunne erholdes, og ville disse tillige, uden Ophold, blive henlagte til behageligt Eftersyn paa de vigtigste Gjæstgiversteder i Kjøbenhavn, samt paa Postgaardene i Kjøbstæderne i Sjælland og Fyen, paa Lolland, Falster og Langeland, samt i Veile, Horsens, Randers, Aarhuus og Aalborg. Bækkeskov, den 4de Februar 1846. Forvalterplads søges.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-02-17
Til 1ste Mai d. A. søges en Plads som Avlsforvalter paa en af de større Gaarde, ligemeget om den drives ved Hoveri eller ikke. Den Søgende, der er af fat Alder, og kan producere gode Anbefalinger for Duelighed i sit Fag, anvises A. Hansen, Commissionair og const. Fæstemand. Middagsbespiisning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-02-17
Madame Schlawitz, hvis Madlavning havde den Lykke, under hendes forrige Ophold her i Byen, for nogle Aar siden, at finde Fleres bifald, har nu atter bosat sig her og agter, fra næstkommende Maaneds Begyndelse, at levere Middagsmad ude af Huset i Portionsviis til en tidsvarende billig Priis, og haaber derved, nu som forhen, at erhverve sig Tilfredshed hos de Ærede, som ville skjænke hende deres Tillid. For det Første er hendes Bopæl i Hr. Kjøbmand Schou byes Gaard paa Vestergade.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-02-17
Meieri-Redskaber til Salg. Omtrent 150 nye Ege=Botter, med Jernbaand, 9 store Melkvognspande, af Egetræ, med Jernbeslag, og oparbeidet Egetræ til circa 100 Meieribotter, som er aldeles tørt, kan faaes tilkjøbs, naar man snarest muligt henvender sig til Ingerslev pr. Randers. D. Bremer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-02-17
Frisk kjærnet Smør kan nu igjen daglig erholdes for 24 s pr. 8, i Meieriet paa Marselisborg. S. Lind.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-02-17
God Peberrod faaes hos Trykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkeri. Lærerindeplads.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-02-17
En Lærerinde, der, foruden i de almindelige Skolevidenskaber og Haandarbeider, tillige maatte kunne give Underviisning i Tydsk, Fransk og paa Pianoforte, kan erholde en Gouvernanteplads til 1ste Mai d. A. De som maatte attraae denne, ville behage snarest mueligt, og enten personlig eller i frankerede Breve, at henvende sig til Undertegnede; men uden at medsende tilfredsstillende Anbefalinger, vil det ikke nytte at melde sig. A. Hansen, Commissionair og const. Fæstemand. J Kallundborg er en Bagergaard, der er beliggende paa en af Byens reelleste Gader, at faae tilkjøbs, imod 500 Rbdlrs Udbetaling, og kan tiltrædes strax eller til April Flyttetid. J Mangel af Salg, er Gaarden at faae tilleie. Man behager at henvende sig til Kæmner Hass i Kallundborg eller til A. Hansen, Commissionair i Aarhuus. En Gaard, paa omtrent 3 Tdr. Hartkorn i Ingerslev By beliggende 1 1/2 Miil sydvest for Aarhuus, er at faae tilkjøbs underhaanden paa billige Pengeconditioner, naar Lysthavende derom henvende sig til undertegnede Eier. Jens Clausen. Tilkjøbs kan faaes en Gaard og en ved samme liggende Vandmølle med nyt Værk, 3 Mile fra Aalborg. Agerlandet omtrent 100 Tdr. Land; desuden hører dertil Eng, Kjær, Skudtørvjord og Hede. 4000 eller omtrent Halvdelen, og efter Omstændighederne 3/5 af Kjøbesummen, kan blive indestaaende i Eiendommen. Adressecontoiret i Aarhuus anviser Sælgeren. Et Skovskifte i Haarbye Skov, bestaaende af saavel stort Træ som Opgrøde, kan kjøbes af Eieren, Slagter Jørgensen i Skanderborg, og forevises af Huusmand Thomas Rasmussen i Haarbye. Halvsjette Tdr. Land geometrisk Maal, af Byens bedste Jorder, og i Nærheden af samme, ved Siden af Chausseen eller Randers Landevei, kunne faaes tilkjøbs. Liebhaverne behage at henvende sig til Uhrmager Holstebroe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-02-17
Stedet No 899 paa Volden kan faaes tilkjøbs. Liebhavere behage at henvende sig til Uhrmager Holstebroe. I Gaarden 143 paa Hjørnet af Middelgade og Graven kan til Paaske Flyttetid erholdes tilleie 5 Værelser i 2den Etage, passende for et Par eenlige Herrer, Hvis det ønskes, kan tillige erholdes Staldrum og Tjenerkammer. Man behager at henvende sig til I. C. Juul.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-02-17
Et Sted paa 3 a 4 Fag, som kan tiltrædes til næstk. Paaske Flyttetid, ønskes tilkjøbs heri Byen. Det bemærkes, at hvad der skal udbetales, kan faaes til førstkommende Juni Termin dette Aar. Man behage at henvende sig paa Graven Nr. 230 anden Etage hos Fru Morville.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-02-17
J mit Sted paa Vestergade er en Leilighed, med 2de Kakkelovne, bestaaende af: en Stue til Gaden og een til Gaarden, samt Sovekammer, Kjøkken, Spisekammer og Kjælder, og, om ønskes, et Overkammer, til anstundende H. Sørensen, Maidag at faae tilleie. Skomagermester.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-02-17
Hør, Udmærket god Riga= og Libau-Hør faaes i større og mindre Partier billigst muligt hos R. H. Larsen ved Aaen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-02-17
Gode Meieri-Oste, sælges billige af H. Liisberg & Meisner.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-02-17
150 Rbd. af Domkirkens Midler kunne strax erholdes Th. Sabroe. tillaans. En Douceur af 10 Rbd. og Navns Fortielse. udloves herved til den, som beviisligen kan og vil opgive for mig, hvem der i disse Dage har bortstiaalet Gjærdet om Jægerhusets Have, og det i samme staaende Lyst John Finsen, huus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-02-17
Nye Musicalier for Pianoforte Andr. Chr. Wissing. Tulf svenska Sänger af A. P. Berggreen. Aandelig Sange af J. C. Gehauer, Nr. 1. Garde-Husar-Polka af J. v. Witzleben. 6 Sonatines par F. Kuhlau, Op. 33, Nr. 2. Tre Digte af Chr. Winther, comp. af N. W. Gade. Valse brillante, comp. par E. F. Vocal-Compositioner for Pianof. og Guit. af H. Rung, 1 & 2 ft. C. C. Lose & Delbancos Forlagscatalog udleveres gratis.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-02-19
No 32. Torsdagen. den 19de Februar. Kongelig privilegeret. Aarhuus Stifts-Tidende. Redigeres og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-02-19
Udlandet. En i Rom værende Dansk har meddeelt følgende om Juledagens Høitideligholdelse i St. Peterskirken: "Damer og Herrer maatte være sortklædte, Damerne med sorte Slør over Hovedet. Der var bygget en ophøiet Throne for Paven, Tribuner for Noblessen, Sæder for Cardinalerne, og ligeledes Tribuner for Damerne, Hele det store Rum fra den pavelige Throne til Høialteret var belagt med kostbare Topper, Thronen saavel som Cardinalernes Sæder og Tribuner behængte med rødt Fløiel og Silke med Guldborter, Fryndser og Qvaster i Herrens Mangfoldighed, Lys skinnede overalt fra hvert Alter, foruden den Mængde af altid tændte Lamper, der ere anbragte omkring Nedgangen til Peters og Paulus's Grave. Lange Rækker af fire forskjellige Regimenter Soldater opstilledes en hale heelt op igjennem den colossale Kirke, saa langt som Processionen, skulde gaae, hvilket var omtrent fra den ene Ende tilden anden. Endelig kom Toget, der bestod af en Mængde Geistlige i største Pomp, de fleste i høirøde Kapper med Pelleriner (Pallier) af hvidt uldent Tøi. Disse bragte tre pavelige Huer, rigt besatte med Ædelstene, paa Fløielspuder, og satte dem ned paa Høialteret. Derefter fulgte en Mængde Cardinaler i Sølvmors med Guld broderede Kapper, hvis Slæb bleve baarne af pyntede Geistlige, endelig kom Paven selv, siddende i en stor rød Fløiels Lænestol, rigt udstafferet med Guld. Denne Lænestol hvilede paa et Slags Gulv, der blev baaret af 8 a 10 Personer, bag ved Paven fulgte tvende Personer med to uhyre Vifter afPaafuglefjer paa lange Stænger. Efter Paven fulgte et ligesaa stort Tog som det, der gik foran. Ankomne til Thronen satte de Lænestolen ned, og han gik selv op og satte sig. Da han havde taget Sæde, stillede en Præst sig paa hver Side af ham og slog hans Kaabe om ham, en tredie rakte ham Lommetørklædet, hvilket han igjen modtog, da Paven havde benyttet det. En Cardinal administrerede Messen ved Høialteret, da Paven er for svag til selv at kunne det. Men hver Gang der forekom Noget, hvorved Paven enten skulde korse sig eller bede, tog en Præst Pavehuen af ham, medens andre To sloge Kappen til Side, for at han kunde faae Haanden frem og gjøre Korsets Tegn; naar dette var skeet, sattes Huen atter paa, og man slog Kappen sammen. Han saae meere ud som et livløst Afgudsbillede, paa hvilket man kyssede Hænder og Fødder med Tilbedelse, end som Kirkens levende Overhyrde. Det Hele var en lidet opbyggelig Ceremoni, der ledsagedes af en delig Fuga." (Fædrel.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-02-19
Juleferien var i Palermo bleven høitideligholdt af Keiserinden efter russisk Skik. J et smukt decoreret Galleri var der dækket syv Borde med Præsenter. Paa Midten af hvert Bord straalede der et Træ med mange Lys, med udsøgte Confiturer og Sukkergodt. Det Træ, som stod midt i Galleriet, var bestemt for Keiserinden; paa det dertilhørende Bord laae alle de Foræringer, som Keiseren havde indkjøbt til hende i Rom og Reapel: Brillanter, Ædelstene, Albums, Malerier, Klæder, Blomster, Bøger osv. Paa det Bord, som var bestemt for Storfyrst Constantin, laae Vaaben af alle Slags. Storhertuginden af Mecklenborg hendes Datter og Storfyrstinde Olga, bleve rigeligen begavede med Pynt og Modestads. Det sjette og syvende Bord var for Hofcavallerer og Damer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-02-19
Om en Fjeldsin læses i Præsten Stockfleths Dagbog, indført i Tromss-Tidende", Følgende: Han har lagt i 30 – tredive Aar, og været blind i 20 tyve Aar, Krampe og Gigt tilsluttede Munden og Tænderne for tredive Aar siden, saa at nogle af disse maatte brækkes ud, for at man kunde bringe ham Føden ind i Munden, som han ikke kan tygge, men ikkuns svælge. Drikken maa heldes ham i Munden, igjennem den Aabning, de udbrækkede Tænder har frembragt; ikke et Lem kan han bevæge, ikke kan han selv vende sig i Sengen, ikke bevæge Fingre, Hænder eller Fødder; Tungen og Læberne ere de eneste af alle hans Lemmer, som han kan bevæge og benytte; han har af og til mange Smerter. Han mistede for nogen Tid siden Hørelsen, og da udbrød han i Klage og sagde: "Nu er jeg det ulykkeligste Menneske i Verden!", efter nogen Tids Forløb fik han sin Hørelse igjen. Endnu efter 30 Aars Sygeleie erindrede han alle de Reen han havde, før han blev syg, og deres Udseende; hvor mange Penge han har, har havt, har igjen, hvor de ligge; de Egnes geografiske Beliggenhed, deres locale og climatiske Forholde, i hvilke han for 30 Aar siden vandrede, – erindrer han indtil den mindste Enkelthed. Dyrenes Afgang og Tilgang siges ham ikkuns engang, og han erindrer alt. Jndtil for et Aar siden havde hans egne Slægtninge opvartet ham, som han, eftersom de bleve gifte, havde givet Udstyr. Nu var det en ikke beslægtet Lappepige, som var hans Opvarterske. Uagtet han, som anført, ikke er gjerrig imod sin Familie, er han det imod sig selv. Han vil overmaade gjerne høre Nyt; hans Opvarterske maa derfor ideligen ud at indhente Efterretninger; vil man vide Nyt, behøver man blot at gaae ind til Nils Ersen; dette er hans Navn. Jeg var inde hos ham og talte med ham; uagtet han talede med sammenpressede Tænder, forstode vi hinandens Lappisk meget godt efter et Par Minuters Samtale. "Du har vel ikke seet et saadant Menneske som jeg er; baade Du og Din Kone kan have godt af at see, hvad et Menneske kan lide! sagde han til mig. Han forlanger regelmæssigen den hellige Nadvere, er taalmodig og Gud hengiven, stundom lidt pranten. J en saadan Tilstand har han tilbragt 30, siger tredive Aar! har flere Gange været syg og uden Livs-Tegn, men kommet sig (Drammens Adr. Av.) igjen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-02-19
Fædrelandet. Resultatet af sidste Folketælling i Danmark har været følgende: J Kongeriget Danmark 1,350,327 Jndivider, i Hertugd. Slesvig 348,526, i Hertugdømmet Holsteen 455,093, og i Hertugd. Lauenborg 45,342; tilsammen: 2, 199,288 Jndivider. Siden Aaret 1801 er Folkemængden tiltagen i Kongeriget med 425,000 i Slesvig med 72,000, og i Holsteen med 130,000 Personer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-02-19
J Anledning af en Skrivelse fra Kjøbenhavns Politidirecteur til den borgerlige Læseforenings Bestyrelse, hvorved der blev nedlagt Forbud mod et i Foreningen berammet Foredrags Afholdelse, vedtog en Generalforsamling i den nævnte Forening at indgaae til Hs. Maj. Kongen med en Klage. Den i denne Anledning nedsatte Comitee udarbeidede nu en, af en ny Generalforsamling vedtagen, Besværing, med hvilken den henvendte sig til Cabinetssecretairen, for at udbede sig Audients hos Hs. Majestæt. Da Sagen, igjennem Cabinetssecretairen, var bleven Kongen forebragt, behagede det Hs. Majestæt at beslutte, at Comiteen ikke kunde stedes til Audients som Deputation, men vel et enkelt Medlem af samme. Den 9de de, overrakte da Urtekræmmer Adrian Besværingen til Hs. Majestæt, som med megen Naade modtog den og lovede, at Sagen skulde blive nøiere undersøgt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-02-19
Skjøndt en af Hovedstadens største Speculanter, nylig har søgt at skille sig ved sine Bankactier, og saaledes solgt omtrent for en Million Rbd. Actier, saa var dette Salg dog ikke istand til at trykke Prisen; tvertimod steeg Prisen 3 a 4 Rbd. efter at dette betydelige Salg havde fundet Sted, og Omsætningen var meget stor. Som Grund hertil angaves, at man lover sig et større Udbytte i dette Bankaar end i forrige Aar, for saa vidt man allerede nu kan slutte sig til det, paa Grund af de store Jndtægter, Banken havde (Brig. Td.) i det sidste Halvaar.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-02-19
Af et Foredrag som Prof. Forchhammer har holdt i Videnskabernes Selskabs sidste Møde ang. Heklas sidste Udbrud erfares, at man efter et Jordskjælvstød, der var fornummet i 3 Miles Omkreds, havde seet en høi og tyk Røgstøtte bryde ud af Bjerget. En Strøm, halvanden Miil fra Toppen, var saa varm, at man ikke kunde taale at holde Haanden i Vandet. Mange Fiske bleve dræbte i Floderne. Land og Vand var belagt med Rapilli, en bruun, poreus, pimpsteenagtig Lava. Blandt de Stykker, som Havet nogle Dage efter kastede op paa Strandbredden, forekom hvid virkelig Pimpsteen, hvoraf formodes, at et andet Udbrud har fundet Sted paa Havets Bund, i Nærheden af Øen. Fra Sydsiden af Bjerget saae man en Jldstrøm af Lava, der i Begyndelsen af Octbr. havde naaet en Længde af omtrent 1 1/2 Miil.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-02-19
Den i vor Finants- og Landbo-Historie bekjendte Kammerherre Mylius har da heller ikke kunne bare sig for at give sit Bidrag til Emancipationsbevægelsen i Bondestanden. J Præsts Amt have Bønderne nemlig fulgt Holbekkernes Exempel og udmeldt sig af den Brandforsikkringsforening, som under flere sjællandske Godseieres og Godseiervenners Auspicier er oprettet for rørlige Effecter i Sjællands Stift. Dette har naturligviis ikke været efter Godseiernes Smag, og Hr. Mylius er da ikke den Mand, som i Sligt skulde staae tilbage for sine Colleger. Han har udfundet, at slige Assuranceforeninger rettest herefter bør etableres for hvert Gods for sig, naturligviis under Godseierens Patronat og Ledelse, og for Stamhuset Lystrups Vedkommende gjør han det nu glatvæk til en betingelse i Fæstebrevene, at den nye Fæster uvægerlig skal tiltræde denne hans Forening. (Fædrel.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-02-19
Det er vistnok sjeldent, at Samfrændeskifte tillades; men naar dette skeer, finder gjerne Misfornøielse Sted hos een af Parterne, og med Rette, thi Vedk. behøver da ikke at skifte for Retten, men imellem Venner eller Frænder." Et saadant Skifte er skeet for ikke længe siden i en af Sjællands Søkjøbstæder, idet en Enke paa 60 Aar paa sine gamle Dage blev forliebt i et ungt Menneske. Denne Kone, hvis forrige Mand efterlod hende i glimrende Kaar, som man anslog til c. 40,000 8 og 4 a 5 Grundeiendomme, skiftede ifølge Bevilling ved "Samfrænder, med sine 4 kjødelige Børn, saaledes at disse fik resp. 300 a 600 a een Gang for alle i Fædrenearv. Vi anføre dette kun, for at henlede høie Vedkommendes Opmærksomhed paa, at "Samfrændeskifte aldrig, i nogetsomhelst Tilfælde, end ikke med de bedste Anbefalinger, burde tillades. (Flyvep.)¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-02-19
Forhørene i Anledning af det i Ribe nylig af en Haandværkslærling paa sin Medlærling forøvede Mord forsøg ere nu sluttede. Det fremgaaer af disse, at den egentlige Anledning til Arrestantens Gierning hidrøren deels fra inderlig Fortrydelse over, at han i Forening med Medlærlingen har bedraget sin Halvbroder, deres fælles Mester, hvilken Fortrydelse dog kun bragte ham paa den Tanke at dræbe sig selv, og deels fra Fortvivlelse over, i et letsindigt Øieblik, for at tilfredsstille Medlærlingens paatrængende Rysgjerrighed, at have fortalt denne en opdigtet og for en uskyldig Person ærekrænkende Historie, hvilken Fortvivlelse forandrede hans Dødstanker derhen, at enten han selv eller Med lærlingen burde de, uden at han dog kunde blive enig med sig selv om hvem af dem det skulde være. En Timestid efter at Begge hiin Aften vare gaaede tilsengs, vaagnede Forbryderen; han tog en Terzerol, som han havde lagt i en Lomme i sine Buxer, der hang i Nærheden af Sengen, og først i det Øieblik han vilde trykke løs paa sig selv forandrede han sin Beslutning, rettede Pistolen mod den sovende Medlærlings Hoved og skjød, heldigviis uden at saare ham dødeligt. Arrestanten er 19 Aar gammel, født i Stuttgardt, og har opholdt sig i Ribe mellem 4 a 5 Aar. (Ribe A.)