JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1811-03-29
Efter Hs. Keiserlige Majestæts Forløsning skulle prægtige Jlluminationer finde Sted i Paris, i Særdeleshed paa de offentlige Pladser, Den 20de Marts. Hs. Majestæt Keiserinden begyndte igaaAftes at føle Fødselsmerter. De aftoge om Natten og ophørte ganske henimod Morgen. Hs. Majestæt befinder sig i øvrigt aldeles vel Den 20de Marts, Kl. 6 om Morgenen. Underskrevet Corvisard, første Livlæge, Anton Dubois, og Bourdier.
Berlingske Tidende, 1811-03-29
- Fra Armeerne i Spanien ere Beretninger indløbne :J Sydarmeens Arrondissement herskede den fuldkomneste Rolighed.
Berlingske Tidende, 1811-03-29
General Sebastiani har i Grenada anlagt et Kanonstøberie, i hvilket man beskieftiger sig med alt hvad der er fornødent til Carthagenas Beleiring. Han tænker om kort Tid at afgaae til denne Expedition. J J Egnen ved Cordova og Jaen vare Jnsurgenthobene adspredte. Fra Cadix er følgende bleven meldt: Hertugen af Bellund lader de nendelige Arbeider til Cadixes Beleiring fortsætte med største Virksomhed. Man bygger dagligen nye Fartøier i Trocaders. Batteriet Napoleon kaster hver Dag Bomber med den bedste Virkning. Der er ikke et Punkt i Staden uden at det jo kunne naar det. Folkets Utilfredshed sti er til det Høieste. Jnsurgenternes Anførere ere nu ved Bunden af deres Resoureer, og fra America kommer ingen Penge mere. De have befalet at antille Huusundersøgelser og bringe alt Sølv øi, saavel Kirkernes som det der tilhører Private, i Myndten. Neboeprovindsernne nyde imidlertid Rolighed. Fra Badajes haves en Deel Rapporter, hvis Jndhold leveres i efterstaaende Udtog, Denne Fæstnings Beleiring har draget Fiendens hele Opmærksomhed paa sig. Alle spanske Corpser, som befandt sig ved den engelske Ar i Lissabon, Villafranca og Arantes, og forhen stode under la Nomana, have faaet Carrera til Overbefalingsmand, og ere i Jilmarscherafsendte for at understøtte Badajoz. Den 3die Februar gjorde Garnisonen et Udfald, for at forstyrre vore Væ ter paa begge Guadianas Bredder. En Bataillon af det 38de Attiment og Voltigeurerne af det 28de lette Jnfanterie-Regiment vare nok til at tilbagedrive dem. General Girard udmærkede sig ved sine gode Planer.
Berlingske Tidende, 1811-03-29
Natten til den 5te lod Hertugen af Dalmatien Bombardementet begynde, hvilket gjorde betydelig Virkning. I nogle Dage har Veirliget været skrækkeligt; Cavalleriet, som var beordret at blokere Badajoz paa den høire Bredde af Guadiana, havde endnu ikke kunne opstille sig.
Berlingske Tidende, 1811-03-29
Den 5te om Morgenen Kl. 1 lod la Carreras Colonne, som kom fra Portugal, sig see. Den var bleven forstærket med det spanske og portugisiske Cavallerie fra Elvas og 1000 Mand af Garnisonen i Campo major, og udgjorde saaledes i alt 10000 Mand. Uden at vige blev det 2det Husarregiment angrebet 4 Gange, og trak sig langsomt tilbage bag Gedborg Broen. Fiendens Bevægelse var demaskeret, og General Latour Mandeurg fik Ordre at brække op imod ham med hele Armeens Cavallerie, og maueurere saaledes, at han maatte trække indi Fæstningen. Den 6te om Morgenen løde atter 1000de Ryttere sig see for at anbribe det 2det Huser eriment bag Gedborg, imedens Jnfanterier marscherede ind i Fæstningen. Om Middagen angres General Moubourg Fienden og kastede ham tilbage. Fienden tagte over 300 Mand i Døde og Druknede og 100 Fanger. Den 7de da Kl. var 11 om Formiddagen, forsøgte den fiendtlige Garnison, omtrent 12000 Mand stærk, er almindelige Udsal, i det Haab at nøde de Beleirede til at opgive deres Forsæt. En af General Gans Colonner ankom i rette Tid. Fienden kunde ikke udhode Angrebet af hans Brade. Han lev kastet. Forgiæves søgte Ch forne at bringe ham til at slaaes iger. Han blev bragt i sudkommen Uorden, og forfulgt med Bajone terne lige til Garie. En Tilke for Nattens Anbrud ophørte Kampen, og vort Arbeider bleve begyndte med al muelig Jver og Skyndomhed. Tiendens Tab har været betyrre igt. Han har efterladt 300 Døde, og 100 Fanger, og havde desuden over 1200 Saarede. Jblandt de Døde have vi fundet en Oberst. Brigade eneral Den Espana og adskillige andre Chefer ere blevne svært saarede Vet Tab bestaaer i 50 Dræbte og 150 for det meste let Saarede. Det 5te Corps har hævdet sin gamle Ære i denne glimrende Treining. General Latour Manbourgs Kavallerie, Artilleriet og Ingenieurerne fortiene de største Lovtaler. J Staden hersker Bestyrtfelse. Levnetsmidlerne begynde der et blive sieldne. La Carreras Ankomst maae fremskynde Pladsens Overgivelse, ved saa meget snarere at udtømme de udetydelige Magasiner, som man ikke i Tide har have den forsigtighed at fylde. De Be have allerede bortskudt 80,000 Pd. Krudt, uden at de derved i minde Raade have kunnet forhindre Beleiringsarbeiderne. Smeral Gran havde med Held fortsat forfølgelsen af Ballasteros Corps. Den 23de Januar traf han ham i Villa Nøve de Castelegos. Ballasteros havde sendt sit Artillerie og Cavallerie til Pupmog; da han var blottet for disse, kunde han saa meget modigere angribet. Hans Stilling blev indtaget med Bajonetten, og hans Tropper saa ude tilredte, at ikkuns meget faa af dem undkom over Guadiana. Resten blev dræbt eller fanget, eller ogsaa kastede den sine Vaaben og Bagage og adspredte sig, for ikke at tiene mere.
Berlingske Tidende, 1811-03-29
Hertugen af Dalmatien forventede endnu en vigtigere Affaire imellem den 15de og 20de Februar. Han haabede at tage Fortet Paldleras, tilintetgiøre la Carreras Armee, og derved befordre Beleiringen for Badajoz, og Correspondentsen fra Madrid melder, at det som Hertugen af Dalmatien forud forkyndte er lykkedes. Den 19de Februar gik han over Guadiana, overfaldt i Daggryet leCarreras Leir, og tog hans Magasiner, Bagage og Artillerie, hvilket sidste bestod af 30 Kanoner med Forspand. Af 10000 Mand, som Carrera havde, dræbe han 2000, fangede 5000, og adspredte Resten 3 spanske Generaler bleve dræbte og 2 faagne. Saaledes gik det Risten af la Romanas Corps, der nu kan ansees som tilintetgjort. Man forventer de Fangne i Madrid. Fortet Paldaleras, 50 Favne fra Badajoz, blev taget, og man leirede sig paa Glacis. Alt lod haabe at Fæstningen vilde blive nødt til at overgive sig eller ogsaa vorde taget ved Storm først i Marts. Som sædvanlig forblive Engellænderne Tilskuere af deres Allieredes Tilintetgiørelse.
Berlingske Tidende, 1811-03-29
Fra Nordarmeens Arrondissement haves følgende Beretning : Hertugen af Jstrien har forlagt sit Hovedqvarteer til Valladolid. Den Jver, hvormed han er bleven modtaget, og Jndvaanernes Glædes yttringer vise tilstrækkelig den Aand som for nærværende Tid er her skende i disse Egne. Udfaldet af Kampen er : at Spaniens Jndvaanere mere end nogensinde før indsee, hvor vigtigt det er at vedligeholde Venskab med Frankrig, og stedse end mere hade Engellænderne.
Berlingske Tidende, 1811-03-29
Med Guld og Jntriquer har Willesley forenet 60 Jndipiduer uden Brød og Mission, under den pragtfulde Titel af Spaniens Cortes De demagogiske og virkelig jacobinske Grundsætninger, disse Rasende siden deres Forening viste, have forbittret alle ægte Spanier. De Baand, hvormed deres Øine holdtes tilbundne, ere sønderrevne; de see der Afgrund, hvori Øeboerne søge at styrte deres Fædreneland. Den en gelske Bestyrelse har aldrig endnu foretaget sig noget, der var saa tienligt til at forrne enhver retskaffen Spanier med Frankrigs Sag. De Udetænksomme ville oprette en spansk Republik. De have begyndt med at fastsætte en uindskrænket Trykkefrihed; de have fremsat Grundsætninger, som man neppe vilde taale i de uroligste Ølhuse i London. Biscaza, Navarre, Provindsen Palenzia, Valladelid og overhovedes hele Nordarmeens Arrondissement, begynde at nyde Rolighed. Dagligen vende Rolighed og Orden meere og mere tilbage til disse Lande. Det er sendt Auditeurer dertil for at regulere Bestyrelsen og afskaffe Misbrugene, sikkre Midler til at befæste Roligheden og vinde Jndvaanernes Hengivenhed.
Berlingske Tidende, 1811-03-29
Ved Astorga og i Saltmancas Bierge ere enkelte Jnsurgenthode blevne adspredte med stort Tab.
Berlingske Tidende, 1811-03-29
I Arragonien er intet vigtigt forefaldet. Den 7de Febr. lod General Habert tilintetgiøre Garnisonen i den lille Stad Cambril, 3 Mile, fra Tarragona. Denne Begivenhed udbredte Skræk i Tarragona, hvor fra der skeer stærke Desertioner.
Berlingske Tidende, 1811-03-29
I Catalonien er intet forefaldet, uden blot nogle Forpostfægtninger, - Man melder fra Morlaix under 12te dennes, at Giennemmarskaf franske Fanger, som komme tilbage fra Engelland og sættes i Land i denne Stad, dagligen der finder Sted.
Berlingske Tidende, 1811-03-29
Fra Generalpostdirecteuren er sendt en Skrivelse til Postdirecteuren i Caen, med den strængeste Befaling at standse de Breves Løb, som komme fra eller gaae til Engelland, samt den Tilføining at det er Hs. Majestæts Villie at ethvert Brev som kommer fra eller gaaer til Engelland skal brændes tilligemed de Effecter det maatte indeholde. De Directeurer eller andre Postbetiente, der befordre slige Breve skulle paa Stedet afsættes.
Berlingske Tidende, 1811-03-29
Til Bordeaux ankom den 14de Marts en Convoi af omtrent 100 Skibe, fra forskellige Havne i Bretagne.
Berlingske Tidende, 1811-03-29
Madrid, den 1ste Marts. Velascos Corps har heelt og holdent overgivet sig med fine Vaaben og Bagage til General Lorge, Gouverneur i Manzmares. Baade Officererne og Soldaterne have svoret Hs. catholske Majestæt Troskabs Eed, og anholdt om den Ære at maatte træde i hans Tieneste. Oberst La sitte vedbliver at forfølge de Bander, som endnu befandt sig i Arobispo- og Puento. De i Camilo og Alessandro ere ganske adspredte.
Berlingske Tidende, 1811-03-29
Amsterdam, den 19de Marts. Det forrige Konget. Jnstitut i Holland er vedblevet og giret Navn af det hollandske Jnstitut. Det Kongl. Bibliothek, som tildeels befandt sig i Amsterdam, er forlagt til Haag og skal i Fremtiden hedde det hollandske Bibliothek. Det staaer dagligen aabent, Løverdag og Søndag undtagen.
Berlingske Tidende, 1811-03-29
Det Rygte fornyes, at Hs. Majestæt Keiseren vil, efter Keiserindens Nidkomst, beæer os med sin allerhøieste Nærværelse.
Berlingske Tidende, 1811-03-29
Maadeburg, den 21de Marts. En Colonne franske Tropper paa omtrent 2500 Mand er i Dag afmarscheret herfra til Stettin. De formodes bestemte til at ligge i Garnison i Stettin, og være ved Haanden, hvis Engellænderne skulde visse sig ved Kysterne.
Berlingske Tidende, 1811-03-29
Carlsrube, den 16de Marts. Den 13de dennes er den hertærende Bier Overkommehørte, Baron af Stetten, alsendt til Paris, for at under erte det Keiserlige franske Hof om Hs. Keiserlige Høihed vor Arvestorhertugindes Svangerskab.
Berlingske Tidende, 1811-03-29
London, den 9de Marts. Regieringen har besluttet at opkiøde alle de erobrede Kapert, der endnu kunne bruges. Alle disse Kapere ere tiltalede som Luggere, og seile saa fortreffelig at de sædvanlig undgaae vore Kryderes Opmærksomhed. Regieringen vil have deslige Skibe, for at beskytte vor Fart i Kanalen.
Berlingske Tidende, 1811-03-29
Den 19de Marts. Regieringen har forrige Løverdag besluttet, ifølge Kiøbmændenes Ønsker og Forestillinger, at bevilge Licentser, til Udførsel, blot med Undtagelse, at samme ikke skulle beviges Skibe, der tilhøre Hamburg, Bremen og Frankrig, eller saadanne Havne det ere afhængige af Frankrig. Man erindrer, at Licentserne forhen paalagde de Skibe, som deraf gjorde Brug, at bringe Korn med tilbage Dette Vilkaar er ikke mere tilføiet.
Berlingske Tidende, 1811-03-29
Hamburg, den 24de Marts. J Middags indtraf her den saa længselfuldt ventede Efterretning om Keiserindens Forløsning med en Prinds. Denne glædelige Begivenhed tildrog sig den 20de Kl. 9 om Formiddagen, og forkyndtes allerede i Middags Jndvaanerne her ved Kanonernes Torden og alle Klokkers Lpd.
Berlingske Tidende, 1811-03-29
Regierings-Commissionen for de 3 nye Bepartementer har, for paa en værdig Maade at festligholde den glade Dag, da de Franskes Beherskers Ønsker bleve opfyldte ved Keiserinden lykkelige forløsning, besluttet at Hs. Majestæts Nedkomst skal forkyndes Jndvaanerne paa ethvert Sted ved Klokkernes Ringning og Kanonernes Løsning, saasnart Efterretningen indtræffer; at der paa ethvert Sted skal foranstaltes borgerlige og religniuse Fester, med al den Høitidelighed Sted og omstændigheder tillade; at der i Kirkerne i alle Menigheder skal afsynges Takkesange, og opsendes Bønner til den Almægtig om Roms Konges Opholdelse og om Hs. Majestæt Keiserindens og Dronningens hastige Heldredelse; at de civile og militaire Embedsmænd skulle alle være tilstæde ved den religiruse Høitidelighed paa eet Sted hvor de ere, at de Fattige, som have pandsat Tøi paa Laanehusene i Hamburg, Bremen og Osnabrück, skulde have deres Tøi tilbage paa Gouvernementets Bekostning; at der skal uddeles Almisser blandt de Fattige; et der skal illumineres i alle Stæderne, og at et Fyrværk skal ende Dagens Høitidelighed i Hamburg.
Berlingske Tidende, 1811-03-29
Scutari i Albanien, den 30te Januar. Det udbredte Rygte, som om i Forstaven Podhoriz, herskede smitsom Syge, er ganske ugrundet. Det var udspredt af nogle derfra flygtede Personer, der af Frygt for den nye indsatte CommandantsHævn ikke gierne vilde vende tilbage igien. - J de sidste 2 Dage har man her skudt paa hinanden. Pasken har pludselig ladet omringe og beleire det Qvarteer af Staden, hvori hans Modstanders Addul Aga Derrychs Familie opho der sig. Denne har derimod besat adskillige stærke Huse i sit Naboelag, og forsvarer sig med Kraft mod Paskens Folk. De Beleirede have ogsaa ved nogle Kanonskud beviist, at de have forsynet sig med Artillerie, og Paskan vover endnu ikke at stille sig imod ham, af Frygt, at han ikke kunde holde sig imod et pludseligt Anfald af hans Modstander. Den 3die Februar. Endelig have Paskens kraftige Forholdsregler vundet Stier over Fiendens fortvivlede Modstand. Derrychys Palai er gaaet op i Luer. Abdul-Aga Derryhy og hans Brodre ere flygtede.
Berlingske Tidende, 1811-03-29
Petersburg, den 2den Marts. Hs. Keiserlige Høihed Storfyrst Constantin er allerede i Forgaar kommen hid igien fra Finland.
Berlingske Tidende, 1811-03-29
Stockholm, den 19de Marts Kl. 10 1/2 Formiddag. Hs. Kongl. Majestæt befandt sig temmelig vel hele Dagen igaer, og indsov K. 10; men vaagnede en Time efter af en meget besværende Hoste, som vedverede til henimod Kl. 2, da Hs. Majestæt igjen som ind og havde en god Nat. Hs. Kongl. Majestæt, som vaagnede Kl. 9 1/2 Formiddag, siger, at Han finder sig vel, paa nogen Trykning nær, som Han har for Brøstet og Hoste. Schulznheim. Weigel.
Berlingske Tidende, 1811-03-29
Den 20de Marts, Kl. 10 Formiddag. Hs. Kongl. Majestæt, ver oppe igaar Eftermiddags; men maatte gaae til Sengs strax efter Kl. 7 formedelst paakommen Mathed, der var en følge af nogen Hede Han havde havt. Hs. Majestæt sov derpaa rolig til Kl. 11; men har siden snart sovet snart vaaget, vækket af den sædvanlige Hoste. Hs. Kongl. Majestæt vaagnede i Dag Kl. 9 1/2, men er nu igien indsovet. Schumenhelm. Wtigel. Den 21de Marts. Hs. Kongl. Majestæt sad orpe igaar Eftermiddags til Kl. 8, i hvilken Tid Hs. Majestæt befandt sig bedre og var mindre mat end den foregaaende Dag. Natten har været rolig og Hs. Kongl. Majestæt feberfrie. Hosten har været mindre og Ophostningen i sieldnere. Schulzenhem. Wigel.
Berlingske Tidende, 1811-03-29
Grælehamm, den 12te Marts. Febr. til 8de dennes til Eckerøe; men 3/4 Miil fra Signiels Skiær bleve Jgaar gjordes Forsøg med at overføre Stockholms=Posterne fra 15de Posterne, tilligemed Coureren Lieutenant Tigerstedt og flere andre Reisende paa Postbaaden, formedelst Jis nødsagede at vende tilbage igien. Coursen paa Kiøbenhavn er i Hamburg nouret 800 pr. Ct. 4. S.
Berlingske Tidende, 1811-03-29
Blandede Efterretninger. Efterretningen om den franske Keiserindes Nidkomst ankom fra General Gouverneuren til Generalpolitiedirecteuren i Amsterdam, just som denne befandt sig paa Comoedien. Hen lod strax holde inde med Forestillingen og proclamerede Kongen af Roms Fødsel, hvilken Efterretning modtoges med den usigeligst Glade. Hr. Garnerin vil, strax efter den franske Keiserindes Nidkomst, foretage sig en lang Luftreise, og bringe Efterretningen om Frankrigs Held til langt bortliggende Egn.
Berlingske Tidende, 1811-03-29
Blandt de Personer af Mandkjønnet som ere døde i Rusland, i Aaret 1810, opnaaede 177 en Alder fra 100 til 105 Aar; 86 en Alder fra 105 til 110 Aar; 36 blere fra 110 til 115 Aar gamle; 23 opnaaede en Alder fra 115 til 120; 8 fra 120 til 125, 6 fra 125 til 130; 1 fra 130 til 135, 1 fra 135 til 140; 1 fra 145 til 150 og 1 fra 155 til 160 Aar.
Berlingske Tidende, 1811-03-29
Følgende kan tiene som et Bidrag til Stædkundskab og politisk Regnekonst:
Berlingske Tidende, 1811-03-29
I Aaret 1810 var Jndvaanernes Antal i Altenburg 8800, Altena2,400, Augsburg 30,000, Braunchweig 30,000, Bres an 62,000, Danzig 47000. Darmstadt 11000, Dresden 53000, Freyburg i Baden 8000, Gotha 11500, G at 40,000, Hal i Würtemberg, 7000, Hamburg 100,000, Jena 4400, Jnnsbruck 8000, Carlsrube 8000, Kønigsberg 6,000, Leipzig 34000, Mannheim 20,000, Nürnberg 30,000, Regensburg 21000, Stuttart 24000, Ulm 13000, Weimar 8100, Wien 229900, Wolsen attel 6400. Ved at jevnholde disse og flere Stædets Føde, og Dødelister med hverandre, stadfæster det sig paa nye, at Forholdet imellem Antallet paa Fødte og Døde i de store Stæder staaer i et omvendt Forhold til det i de smaae Stæder. Som oftest er Antallet paa de Døde større end paa de Fødte i de store Stæder; og derimod overstiger jevnligen de Fødtes Antal langt de Dødes i de mindre Stæder. Af de anførte Stæders Lister over de Fødte i 1810 sees tillige at næsten hvert 4de Barn som fødtes i Leipzig og Regensburg var uægte, i Hamburg og Ulm var næsten hvert 5te, i Kønigsberg og Stuttgardhvert 7de, i Gotha hvert 8de, i Altenburg hvert 9de Barn uægte. Men allermeest paafaldende er det store Antal paa disse Fødseler i Landshut i Bayern; thi af 258 Fødte vare de 124 uægte fødte. Af de i Stockholm nyligen meddeelte Regninger fra Rigsgieldscontoiret. for 1809 sees, at den indenlandske Gield ved Aarets Begyndelse udgjorde 1,238983 Rd. 46 s. 7 P., og den udenlandske 10,076351 Rd. 4 s. 10 P. Spec. Bco. Den indenlandske Gield voxde i samme Aar 2464 744 Rd. 11 s. 4 1/2 P., og den udenlandske 399,839 Rd. 10 s. 4 P., saa at den hele Gield ved Aarets Slutning beløb sig til 14, 179,918 Rd. 25 s. 1 1/2 P.
Berlingske Tidende, 1811-03-29
Andenlandske Efterretninger. Altona, den 22de Marts. Hs. Høihed Prindsesse Louise Charlotte og Hs. du chlauchtige Gemal Prinds Wilhelm af Hissen-Casse indtraf i Aften hertil i høieste Velbefindende.
Berlingske Tidende, 1811-03-29
Helsingøer, den 28de Marts. Hertil ere ankomne 2 svenske Skibe, hvo af det ene var fra Gothenborg. En i Dag fra Kullen indkommen Nordbaad beretter at han i Gaar havde seet 2 fiendtlige Fregatter og 3 Kutterbrigger at staae ind mod Kullen, og i Gaar Aftes at staae Nord efter igien. Herfra er ingen fiendtlige Seilere i Sigte.
Berlingske Tidende, 1811-03-29
Batteriet Trekroner, den 28de Marts. Fra i Gaar til Dag ere indpasserede 21 og udpasserede 29 Skibe.
Berlingske Tidende, 1811-03-29
Den 29de Marts. Fra i Gaar til i Dag ere indpasserede 22 og udpasserede 37 Skibe. De fleste i Gaar og i Dag indkomne ere Jagter komne Syd fra.
Berlingske Tidende, 1811-03-29
Kiøbenhavn, den 29de Marts. Ved en Courter som ankom i Morges, har det herværende Keiserlige franske Gesandtskab modtaget den offictille Efterretning, at Hs. Majestæt Keiserinden af Frankrig den 20de dennes om Morgenen Kl. 9, i lykkelig er nedkommen med en Prinds.
Berlingske Tidende, 1811-03-29
Capitain-Lieutenant Ridder C. Wuff, som fra Foraaret 1808 til Januar 1811 havde Commanton over en Division Canon Chaloupper i Beltet, har allerunderdanigst tilbudet til offentlig Brug 2 p. C. af sine Priispenge eller 4000 Rdlr. d. C. deraf, i Fald bemeldte 2 p. C. ikke skulle beløbe saameget; han ønskede de 2000 Rdlr. anvendte til Marinens Brug, 1000 Rdlr. til krigsfangne Danske i Engelland, og 1000 Rdlr. til disses her i Byen efterladte trængende Familier. Hs. Majestæt Kongen har med særdeles Tilfredshed modtaget dette Tilbud og allernaadigst befalet, et de til Marinens Brug givne 2000 Rdlr. skulle sættes paa Rente, og denne anvendes til Søe-Etatens Skolevæsens Forbedring. Gammelholm, den 29de Marts 1811. Smith.
Berlingske Tidende, 1811-03-29
Den 7de Martii fortlæste i det Kongelige Medicinske Selskab Professor Saxtorph. 1) Observationes de rarioribus qvibusdam, er Utero non gravide, sangui flukuum caulis, nec non de illis medendi ratione cogitationes. 2) Nogle Bidrag til Kundskab om Lægekunstens, men især Fødselshielpens Tilstand hos Chineserne, hvilke Bidrag vare Professoren meddeelte i et Brev fra vores Landsmand Hr. Albrecht Schanberg, der for nærværende Tid opholder sig i Wien. Lægen Hr. Windt ved Vartan Hospital blev optaget til Selskabets ordentlige Medlem.
Berlingske Tidende, 1811-03-29
Paa General-Postdirectionens allerunderdanigste Forestilling, har Hs. Majestæt ved allerhøieste Resolution af 19de dennes, allernaadigst behaget at bifalde, at den dobbelte ugentlige Post paa nye maae indføres imellem Tronhiem, Christiansund og Molde, efter de Bestemmelser, som fandt Sted før Krigens Udbrud, hvorimod den særskilte Post imellem Christiansund og Molde, fra samme Tid af igien ophører, Som følge heraf blive de Bestemmelser, i Henseende til Posternes Afang fra Tronhiem, Christiansund og Molde, hvilke under 28de April f. A. herfra ere bekiendtgjorte i de offentlige Tidender, ophævet, hvorimod Postgangen mellem den ævnte Steder, fra den Tid af Forendringen foregaaer, bliver saaledes : 1. Posten skal afgaae : 4) fra Tonhiem til Christiansund, Moldt og Børgensund; Mandag og Torsdags Eftermiddag Kl. 6, dog dersom Posten fra Christiania ikke til den Tid maatte være ankommen, da saasnart samme er indløben. 3) fra Christiansund. Tirsdags og Fredags Eftermiddag Kl. 1. C) fra Molde: a) nordefte: Tirsdags og Fredags Aften Kl. 6. b) forefter: Søndags Formiddag Kl. 9, en skulde Posten fra Tronhiem ikke være ankommen til den Tid, afgaaer ikke hiin Post førend sidste bemeldte Post er ankommen. D) fra Borgensund til Molde og Bergen: Fredags Formiddag Kl. 9.2. De afgaaende Breve indleveres: A) i Tronhiem. Mandags og Torsdags Eftermiddag Kl. 11 til 4.3) i Christiansund; Tirsdags og Fredags Formiddag fra Kl. 7 til 10. c) i Moldt: 2) nordefter : Tirsdags og Fredags Eftermiddag fra Kl. 1 til 4. b) forefter : Løverdags Aften fra Kl. 7 til 9 og Søndags Formiddag fra Kl. 7 til 8. b) i Borgensund: indtil Fredags Formiddag Kl. 7 1/2. Foranførte Bestemmelser træde i Kraft, I Tronhiem Mandagen den 6te Maji næstkommende.
Berlingske Tidende, 1811-03-29
J Christiansund Fredagen den 10de f. M. J Molde: a) nordefter: ligeledes Fredagen den 10de f. M.b) førefter: Løverdagen den 11te f. M. J Børgensund Fredagen den 17de f. M. Fra den 10de Maji næstkommende ophører den hidtil værende særskilte Post mellem Christiansund og Molde, og ville Brevene, mellem disse tvende Steder fra den Tid af blive befordrede overPostaabnerstedet Tingvold. Hvilket herved kundgiøres til Efterretning for de Correspenderende.
Berlingske Tidende, 1811-03-29
General=Postdirectionen, den 30te Marts 1811.
Berlingske Tidende, 1811-03-29
Ved allerhøieste Retoution af 27de d. M. har Hs. Majestæt Kongen paa Generalpostdirectionens Forestilling allernaadigst bestemt, at Betalingen for den af Brødrene Berling her i Staden udgivende danske Statstidende skal fra 1ste April næstkommende og for det første paa et Aar fastsættes saaledes, at denne Tidende at Abonnenterne i Danmark uden for Kiøbenhavn betales med 8 Rdlr., og af Abonnenterne i Norge med 9 Rdlr. Aargangen; hvilket herved til alle Vedkommendes Efterretning bekiendtgiøres. Generalpostdirectionen, den 28de Marts 1811.
Berlingske Tidende, 1811-03-29
Paa Generalpostdirectionens allerunderdanigste Forestilling har Hs. Majestæt Kongen allernaadigst tilladt, at det af Dannebrogsmand Lendmand og Postaadner Sivert Kundsen Aarslot udgivende Ugeled, Norske Landdoblad kaldet, som i forrige Aar, efter allerhøieste Tilladelse, forsendtes portofrit med Posterne for Udgiverens Regning, maa, fra indeværende Aars Begyndelse, forsendes med Posterne i begge Kongerigerne for Postkassens Regning, mod modereret Porto, paa Vilkaar: at Aargangen af samme betale, at Adonnenterne i Danmark med 2 Rdlr. 72 s. pr. Sæt, og af Aconnenterne i Norge med 2 Rdlr. 32 s. pr. Sæt. hvilket saaledes kundgiøres til Efterretning for alle Vedkommende. Generalpostdirectionen, den 30te Martii 1811.