JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1779-09-27
Herved saavel i de Berlingske Aviser, som Viborger Samler, anmeldes 3de gange, at næstkommende 28 October bliver paa Apotheqvet i Ringkiøbing Kl. 10 Slet Formiddag, formedelst Apotheger Stabels dødelige Afgang, foretaget offentlig Auction første gang over velbemeldte Apotheqvers forrige velbebygte Gaard med tilliggende Hauge, som ligger paa et beqvem Sted i Byens adeel Gade, som og alt Apotheqvet tilhørende Materialier, Urter og Medicamenter. - Ligeledes bliver fortfaret med samme til tvende Auction paa ommeldte Tiid og Sted den 4 Novemb., og endelig bliver 3die og sidste Auction paa Gaarden og Apotheqvet den 11 Novemb. samme Tiid og Sted, da tillige bliver forauctioneret Boens øvrige Effecter, nemlig Sølv, Kaaber, gode Sængeklæder samt andre Mobilia, da de Lysthavende ovenmeldte Tiid behagentlig ville indfinde sig. Ligesom foruden allereede udstedte Proclama, indkaldes ogsaa Boens Credi= og Debitorer til den i Loven befalede Tiid. Ringkiøbing den 16 September 1779. Montagne. N. Hviid. M. V. Da det Kongelige Danske Cancellies Resolution af 14 Augusti sidst, som Hr. Raadmand og Byefoged Spliid i Nyekiøbing paa Morsøe har ladet indrykke i den Viborg Samler No. 36, aleene indeholder At der ikke haves imod at Beboerne fra de nordre Egne i Salling, til deres Vahres Transport i dette Tilfælde (NB. naar de vil til Torvedagene i Nyekiøbing) betiener sig af deres egne Baade. Saa kan enhver letteligen deraf indsee, at det fremdeles, ligesom hidtil ikke er nogen af Salling=Lands Beboere tilladt, for Betaling i andre Tilfælde, at overføre enten Folkeller Vahre, og ligesaa lidet dertil at giøre Fremlaan af deres Baade, som tilforen skeet er, hvorfore jeg ikke kan efterlade, herved i Henhold til min forrige under 3die April sidst gjorte Bekiendtgiørelse i Almindelighed at advare alle Vedkommen: Det de for Eftertiden entholde sig fra al ulovlig og imod og Kongel. allernaadigste Anordninger stridende Transport og Overførelse, da de herimod handlende, og som muligt kunde forlade sig paa udlovet magtesløs Assistence, med deres egen Skade og Uleilighed, viist vil erfare: at urigtige og ulovlige Handlinger i dette Fald vist vil blive paadømte og straffede efter Kongel. Anordninger. Sallingsund paa Mors den 2 Septemb. 1779. Mads Yde. Nørre Sogns Konge- Rug- og Byg Tiende (beliggende i ) Halds Amt, Nørliuna Herred) der bestaaer af Tiende ydende Hartkorn 136 Tdr. 1 Skp., bliver efter Eierens, Sr. Johannes Høier og Niels Hermann Brochs Begiering, stillet til offentlig Auction førstkommende 12 Novemb. Kl. 10 Slet, Formiddag, udi Hr. Herredsfoged Kolds iboende Gaard i Viborg, og, om antagelig Bud skeer, uden fleere Auctioners Holdelse til den høistbydende bortsolgt, alt efter de Conditioner, som paa Auctions=Stedet nærmere skal blive bekiendtgjorte og forinden er at faae til Eftersyn hos Auctions-Directeuren Hr. Herredsfoged Kold i formeldte Viborg; Liebhaberne anmodes herved behagentlig at tage Møde paa forberørte Sted og Tiid Datum Viborg den 28 Septemb. 1779. P. Kold. Som Auctions-Directeur.
Viborger Samler, 1779-09-27
En Farvegaard med Privilegio, beliggende paa Broberg i Aarhuus, bestaaende af 10 Fag 2 Lofthøi Huus til Gaden med Kielder under, 1 Fag Sidehuus langs med Aaen, som løber igiennem Byen, ligeledes 2 Lofthøi, 15 Fag Huus ud til Fiskergade til ved Hommer og Kulhuus med Portrum, 6 Fag Baghuus et Lofthøi med Gaards Rum og Haugeplads samt Pompevand i Farveriet; Jtem et komplet Farve=Redskab, bestaaendes af tvende store indmuurede Kaaber Kiedeler en stor Blye og to mindre træe Kippe en Tin Kiedel indmured, en stor malm Morter, en komplet Presse og en Overskiærer=Lad med tvende Saxer, samt adskillige Kar og videre Farveriet, tilhørende, saavelsom Rettighed til at lade stampe udi Jngerslew-Mølle, hvis Eiere selv afhendte Tøiet, og føres det tilbage, vorder stillet til offentlig Auction udi bemeldte Farver gaard i Aarhuus den 29 Septemb. førstkommende Kl. 9 Formiddag, og om antagelig Bud skeer, uden fleere AuctionsHoldelse bortsolgt, og tiener til Liebhaberens Efterretnig, at Gaarden og Farveriet strax kan tiltrædes. De øvrige Conditioner erfares paa Auctions=Stedet. Da der paa Anholt Øe under Caløe Amt, ved det der værende Fyhr, efter det Kongelige General=Told=Kammers Foranstaltning, til frie Boelig for den ved bemeldte Fyhr be skikkende Jnspecteur, for Kongel. Regning, inden næststunden, de Vinter skal opføres en Bygning af 9 Fag Bindingsverk af Fuur=Tømmer, efter een derover fra bemeldte General=ToldKammeret fremsendt Tegning, og i Overeensstemmelse med et derefter forfattet Overslag; Saa bliver i Følge fornævnte General Told=Kammers til mig ergangne Skrivelse af 24de f. m., over benævnte Bygnings Opførelse og i Stanbringelse paa bemeldte Anholt Øe, anstillet offentlig Licitations Holdelse paa Raadhuuset i Greenaae Tiirsdagen den 28 Septemb. førstkommende Kl. 10 Slet Formiddag, hvor samme Tiid Conditionerne samt Tegning og Overslag til Bygningen forevises, der og forinden her paa Caløe Amts=Contoir kan faaes til Eftersyn; hvilket saaledes til Efterretning for de Lysthavende bekiendtgiøres. den 2 Septemb. 1779. Wosnesgaard. P. R. Gersdorff.
Viborger Samler, 1779-09-27
Syvende Aargang. Mandagen den 27 Septemb. 1779.
Viborger Samler, 1779-09-27
Bekiendtgiørelse. Da mange hidnindtil have ønet fuldstændigt og rigtigt Tydsk og Dansk Lexicon efter det Tydske og Danske Sprogs nu værende Geni, har jeg foretaget mig at udgive en gandske nye Tysk og Dansk og Dansk og Tydsk Ordbog, hvori man vil forefinde, saa vidt mueligt, alle høitydske i daglig Tale og hos de bedste og nyeste tydske Skribenter og Digtere forekommende Ord med deres forskiellige bemærkelser, classificerede med de dertil hørende Tallemaader og Ordsprog, givne med de rigtigste og beqvemmeste Danske Ord og Talemaader, samt de regelrette og uregelrette Tydske Verbers Forandringer og Brug, Adjectivernes Forandringer, Præpositionernes, Conjunctionernes og Jnterjectionernes Styrelser, og hvad andet der hører til Kundskab for Begyndere i Sproget, til Øvelse i daglig Tale, for en Skribent og til Oversættelse af det Tydske og Danske Sprog; herforuden vil man og heri finde de fornemmeste Hoved=Kunstord og deres Danske bemærkelser i Naturhistorien, Oeconomien, Medicinen, Geographien, Skov=Jagd- og Landvæsene, Handelen, Hauge=Dyrkningen, de alvorlige Videnskaber, de skiønne Videnskaber og Kunster, samt Haandværkene. Værket udarbeides af et Selskab, som for det første vel ikke kan navngive sig, men hvis Duelighed til Arbeidet jeg kiender og derom fulkommen tør forsikre Publikum. Den første Deel, som skal indeholde den Tydske og Danske Ordbog, bliver omtrent 3 Alphabether, og ventes færdig fra Pressen i næstkommende Aar, da den Danske og Tydske Deel, der omtrent vil blive ligesaa stor, og udarbeides med samme Flid som den første, skal udkomme saa snart mueligt derefter. Heels Værket trykkes i stor Median=Octav med spaltede Sider og nye Skrift. Arket overlades til Subskribenter for 3 Sk. paa Trykp. og 4 Sk. paa Skrivpap.; men for dem, som ei subskribere, bliver Priisen høiere. De, som ville umage sig med at samle Suskribentere, erholde et Exempl. frit paa 10. Til OcoberMaaneds Udgang modtages Subskriptionen hos Bogtrykker Mangor i Viborg og hos Forlæggeren Gyldendal i Kiøbenhavn.
Viborger Samler, 1779-09-27
Herved averteres Trende Gange i den Viborger Samler, at Hans Kongel. Majestæt allernaadigst ved Rescript af 30 Junii 1779, har bevilget Fiends- og Nørliung=Herreders Ting at holdes, i Kiøbstæden Viborg; Thi communiceres alle og enhver, at samme vorder holdt udi Borgeren Sr. Thomas Meilings Gaard i St. Mogensgade, og at sligt tager sin Begyndelse førstkommende 5 October. Viborg den 13 September P. Kold.
Viborger Samler, 1779-09-27
En skikkelig og troe Person, gift eller ugift, som er beqvem til at agere Skytte om Vinteren og Gartner om Sommeren, anviises her fra Bogtrykkeriet enten strax eller til Paaskelen, convenabel Tieneste, paa en Herregaard i Nærheden af Viborg, Den berømte Mosheims Sittenlehre der heil. Schrist, tillige med Millers Fortsættelse er af en saadan Størrelse og derved tillige nødvendig Kostbarhed, at ikke mange kan have Leilighed til at forskaffe sig den, saa nyttig, nødvendig og fast uundværlig den enddog er baade for studerte og ustuderte Christne. Til mine Landsmænds Nytte agter jeg derfor paa Dansk at udgive et Udtog af dette ypperlige Verk, som Hr. Mag. Bredenberg, Sognepræst til Rorup og Gliim i Siælland, har udarbeidet; hvori alt det vigtigste, som findes i det større Verk, bliver saaledes sammendraget, at det i alt vil udgjøre omtrent 60 Ark i stor Octav Format. De som behage at subskribere herpaa inden October Maaneds Udgang, da den første Deel blive færdig fra Pressen, bekomme det heele Udtog paa Trykpapiir for 9 Mk. og paa Skrivpap. for 12 Mk. hos Gyldendal. boende i Silkegaden, Nr. 66.
Viborger Samler, 1779-09-27
J Viborg subskriberes hos Mangor inden October Maaneds Udgang. Efterskrevne Sorter Lak ere at faae til Kiøbs her paa Bogladen i Viborg.
Viborger Samler, 1779-09-27
Rød Lak. No. 1. med 8 Stænger til 1 Pund, koster 2 Rdlr. 2. = 8 dito 11 Mk. 3. = 8 dito 4. = 8 dito 5. = 8 dito 6. = 8 dito 8 dito = 1 - 8. = 8 dito fremdeles til 1 Mark Pundet. 5 Mk. og saa NB. Af samme Sorter og til samme Priser kan og saaes med 16 Stænger til 1 Pd. ligeledes Sort Lak af samme Sort og til samme Priser.
Viborger Samler, 1779-10-04
To simplere en Spise er, jo mindre den har af Skarphed, jo meere den nærmer sig til vore Vædskers Beskaffenhed, eller jo lettere den lader sig dertil forvandle, desto sundere er den. Spiser og Drikke, som have en stærk Smag og Lugt, røbe derved, at de ere beqvemme til, ogsaa indvortes i Legemet, at frembringe heftige Bevægelser, og deres Flygtighed giør, at deres Nytte ikke ret længe kan kan vedvare. Naturen har ved de Spiser og Drikke, som den selv frembringer, vogtet sig for begge, og derved sørger for vor Sundhed. Kunsten, som ikke har havt denne Hensigt for Øine, og udvalgt Tungen til Dommer, har dømt ganske anderledes, og opfundet Spiser, som ere Smagen behagelige og Sundheden skadelige. Denne priklende Skarphed er for det menneskelige Legeme det samme, som Pidsken er for en Hest, hvilken giør, at han hurtigere løber, men og desto snarere bliver træt. En klog Vognmand betiener sig kun af den, naar Hestene ere dovne, og en Læge raader deslige kun saadanne Personer, hvis Bevægelser ere alt for svage og langsomme. Men da Spiser og Drikke for fuldkommen friske Folk tilhøre Mennesker, hvis Bevægelser ere hverken for svage eller for stærke, saa ere de Spiser, som Naturen sig selv overladt frembringer, de maa nu være tagne af Dyre= eller Plante=Riget, af den Beskaffenhed, at de hverken formeere eller formindske Bevægelserne, men blot oprette det, som de faste og flydende Deele ved den bestandige Riven, og ved Afføringerne have mistet. Derfor har Naturen ikke givet Mennesker giærede Drikke, men den har forsørget dem med Vand, som hverken har Lugt eller Smag, og hvis Kræfter ligge, saa at sige, i enhver Deel af samme.
Viborger Samler, 1779-10-04
Det selv samme see vi udi Mosten, som endog ved en temmelig stærk Kogen mister intet af sin Kraft, derimod Vinen, naar den kun har mistet hundrede Deelen ved Uddunstning, duer til intet meere. Synes den ikke derved at lære os, at giærede Drikke ere at betragte som meer end Medicamenter, af hvilke et fuldkommen frisk Menneske ligesaa lidet bor betiene sig, som af purgerende og sveeddrivende Midler, og mon jeg altsaa tager feil, naar jeg siger, at alle de Spiser og Drikke, som har en saa stærk Lugt og Smag, eller, som Frantzoserne kalde det, haut gout, altid maa være et fuldkommen sundt Menneske mistænkelige? At Menneskeer kunne ernæres saavel ved Spiser af Plante, som af Dyre=Riget, lære utallige Erfaringer. Men det er et Sporgsmaal, som ikke saa let afgiøres, hvilke Spiser af begge Riger for dem maatte være de naturligste At Spiser af Dyre=Riget skulle være det, vil vel ingen paastaae, og Plutarchus anmerker med Rette, at Mennesker have hverken Snabel eller Kløer, eller saadanne skarpe Tænder, som de Dyr, hvilke æde bar Kiød; men han gaaer for vidt, naar han deraf gjør den Slutning, at de maatte leve allene af Spiser af Plante=Riget. Var det saa, saa maatte Naturen have indplantet dem ligesom Hestene en Afskye for alt det, som kommer af Dyre=Riget. hvilken Afskye hos Hestene er saa stor, at de for sulte, end de æde noget, som der er kommet Fedt eller Smør til. Nu er det sandt, at et i en Udørken opvoxet Menneske lever af lutter Rødder og Urter; men det synes, at dette skeer blot fordi han veed af intet andet, og at han ikke ville betænke sig at æde Kiød, naar han eengang havde forsøgt det. Jmidlertid troer jeg dog, at Spiser af PlanteRiget ere Mennesker naturligere, end de, som blive tagne af Dyre=Riget. Thi man har, saa vidt jeg veed, intet Exempel, at et Menneske har ædt Kiød, førend han har seet det af andre, og i al Fald ville deraf iblandt Mennesker, om de opvoxte i en Vildnis, komme blot saadan en Forskiel, som iblandt tamKobtamme og vilde Dyr. Thi de, som af Mangel paa Rødder og Urter levede af andre Dyr, ville æde saadant raat, og derved erholde ligesaadan en Vildhed og Gruesomhed, som det Menneske, hvilket Printzen af Conde lod foere med lutter raat Kiød, som derved blev saa ustyrlig, at han anfaldt levende Oxer, og beed Stykker Kiød ud af dem. Det kunde vel synes, at Spiser af Dyre=Riget fortiente derudi, Fortrinet for dem af Plante=Riget, at de allerede besidde en Lighed med Menneskets Vædsker. Men denne Lighed er saa ufuldkommen, at vi ville være meget ilde deran, om disse Spiser ikke tilforn i vore Maver og Tarmer ganske og aldeles bleve forandrede. Det er sandt, at dette ogsaa maa skee med Spiser af Plante=Riget, men disse have ikke saaledes som Kiød en Tilbøielighed til Forraadnelse, men modstaae den samme, endog naar de forderves, da der avles en Syre af dem, som vel er i det menneskelige Legeme noget mod Naturen, men langt fra ikke saa farligt, som Ting, der befordre Tilbøieligheden til Forraadnelse, hvilken desuden er i Blodet stor nok, og ved dets bestandige Bevægelse maa forhindres.
Viborger Samler, 1779-10-04
Det er næsten umueligt at opregne alle Arter af Spiser, som Mennesker kunne betiene sig af til deres Underholdning, eller og virkelig betiene sig. Alle de, som skulle opfylde denne nyttige Hensigt, maa have noget olie= og jordagtigt i sig, paa det de ikke allerne kunne erstatte de forlaarne Elementer igien, men og forskaffe en Liim til deres behørige Forbindelse med hinanden. Det lader sig ogsaa ved virkelige Erfaringer og chymiske Experimenter umodsigelig bevise, at begge disse Styk Stykker ere tilstede. At de ere for Haanden i de Spiser, som tages af Dyre=Riget, derom kan ingen tvivle, som betænker, at alle Dyr bestaae af Trevler og Trevlerne af Elementer, hvilke ved en fiin Liim ere forbundne med hinanden. Af Planterne bliver en Jord tilbage, naar de forbrændes eller forfule, og hvor tydelig vise ikke chymiske Experimenter, at der er en Olie i dem, til hvilket at bevise man tør kun beraabe sig derpaa, at de kunne opbrændes; thi Naturkyndige have beviist, at det, som man pleier at kalde Jldens Næring, er intet andet end en fiin Olie, hvorvel det ikke er at negte, at deraf findes altid i een Plante meere end i en anden, hvorfor og een altid er meere nærende end en anden. Ja hvorledes ville en Melke=Saft kunne beredes af Spiserne, dersom intet olieagtigt var at finde i dem. Ting af Steen=Riget have enten slet ikke saadan Olie, og ere derfor fuldkommen uskikkede til Legemets Næring, eller disse Olier besidde saadan en heftig Virkning, og formere Bevægelserne saa overordentlig, at de for kunne ansees for Gifte og Medicamenter, end Nærings=Midler. Det kan og være lige meget; thi Nærings Midlernes Mængde bliver dog desuagtet meere end for stor, og det har i dette Fald lige den samme Beskaffenhed med Spise=Kamrene, som med Apothekerne, hvis Forraad Fornuften snarere tilraader at formindske end at formeere. Enhver veed, at Naturen er fornøiet med lidet, og at Hunger er den beste Kok. Denne Kok giør den meest usmagende Spise angenem: han gaaer i Steden for Kryderier, og Viine og Caviaro, han gjør endnu meere, han hielper at fordøie Spiserne, og dette er meget let at be begribe, naar man betænker, at i en tom Mave er ikke aleene Mave=Saften, og i Tarmene den pancreatiske Saft, Galden og Tarmenes Saft i tilstrækkelig Mængde og af behørig Beskaffenhed, men at og alle disse Veie da ere rensede fra al sei Sliim. Jeg taler ikke om, at Maven, som enhver anden Museel, har en desto større virkende Kraft, naar den har haft Tiid at udhvie, og ikke er trættet af bestandig vedholdende Virksomhed. Er det altsaa vel at undre, at fornemme Folk saa ofte beklager sig over Mangel af Appetit, da de spise meere end Bønderne, og ville dog ikke arbeide som Bønderne. Jeg siger, de spise meere end Bønderne, man vil svare, at man ikke kunde troe dette, jeg vil altsaa bevise det. (meere følger.) Nyeheder.
Viborger Samler, 1779-10-04
Den 11te Septbr. 1779 har Hs. Majestæt igiennem det Vestindiske Guineiske=Rente= og General=Toldkammer udgivet en Placat af følgende Jndhold: Det har allernaadigst behaget Hs. Majestæt Kongen, ved Resolution af 26de Augustii sidstleden at extendere den i Told=Rullens Tarif paaberaabte Placat af 28de Junii 1756, angaaende Tolden af Skrivpapiir, til samtlige Bog= og Billedtrykkerier i de danske Provinser, saaledes, at af det Skrivpapiir, som dertil fra fremmede Stæder indføres, herefter skal aleene svares 4 Skilling af hvert Riis, imod at Vedkommende hver gang noget forlanges indført mod saa an Moderation i Tolden, erdelig reverserer sig, at det til det opgivne Trykkeries og ei til andet Brug skal vorde anvendt.
Viborger Samler, 1779-10-04
Studiosus Christopher Ferslef af Kiøbenhavn er kaldet til Capellan ved Nørre=Sogns Kirke her i Viborg, samt Annexerne Asmild og Taptrup.
Viborger Samler, 1779-10-04
Forlovede.
Viborger Samler, 1779-10-04
Velærværdige Hr. Skiellerup, Sognepræst for UllitsMeenighed i Viborg Stift, og Jomfr. Dorothea Sophia Begtrup, en Datter af Hr. Provst Begtrup paa Mols. Copu¬
Viborger Samler, 1779-10-04
Copulerede. J Grenaae d. 29 September Amts-Chirurgus Hr. Hans Wulf og Jomfr. Sophia Amalia Mulvad. Samme Dag Styrmand Hr. Otto Christopher Mulvad og Kiøbmand Peder Bangs Enke.
Viborger Samler, 1779-10-04
Paa Holbechgaard d. 1 October Hr. Matthias Steenfeldt til Vindumovergaard og Jfr. Hellevad.
Viborger Samler, 1779-10-04
Dødsfald. Her i Byen d. 21 Septbr., Mette Clauses. D. 27 Dito, Avlsmand Claus Clausen, 37 Aar.
Viborger Samler, 1779-10-04
Aarhuus Børsdagen d. 28 September. Udgaaet: Hr. Stiftamtmand de Schouboe med Frue og Børn herfra over Callundborg til Kiøbenhavn, Studiosus Winding ligesaa, Hollandsk Minister ved det Svenske Hoff Baron von Leiden og følge, Baron Giedda ligesaa, Hr. Kammerherre Rosenkrants Levetzau og Statsraad Anchersen over Fyhn til Kiøbenhavn.
Viborger Samler, 1779-10-04
Seilfærdige Skippere i Aarhuus. Erich Møller og Wilhelm Berg agte med første føielige Vind at afsegle til Kiøbenhavn.
Viborger Samler, 1779-10-04
Landstinget, Onsdagen den 22 Septemb. 1779.
Viborger Samler, 1779-10-04
Paadømte Sager. No. 1. Hr. Greve Tramp til Krabbesholm, contra Christen Andersen fra Hem.
Viborger Samler, 1779-10-04
Det Kongel. allernaadigste Rescript af 11 Septbr. 1776 befaler, at det afgivne National Mandskab til de gevorbene Regimenter skal præserablement permitteres til de Godser, hvorfra de ere leverede, og dertil kan ikke være anden Grund eller Hensigt, end at de bør være til Landmandens Medhielp, at tiene paa Godset, naar forlanges, saa at man maa tilstaae Hr. Greve Adam von Tramp at have havt god Ret og Føie paa lovlig Maade at bringe hans modt villige Karl, Soldaten Christen Andersen Hem til den vedbørlige Lydighed efter Anviisning at tiene paa Godset udi permitterte Tiid, hvortil Karlen ogsaa omsider har beqvemmet sig; Men da det Kongelige Generalneralitets og Commissariats Collegium, paa Forestilling fra det Delmenhorstiske Jnfanterie=Regiment har behaget at resolvere under 20 Septbr. 1777, at forbenævnte til Augmeentation afgivne National Mandskab i alle Maader bør ansees, som gevorbne Soldater, saa henfalder Hr. Grev Trampes Jndstevning og Paastand imod Politie, Rettens Behandling udi Schive den 16 August samme Aar tilforn, og ligeledes ophæves Processens Omkostning paa begge Sider.
Viborger Samler, 1779-10-04
Sagen er indstevnt Septbr. Landsting 1777, som af Samleren kan erfares. 2. Hr. Procurator Friis fra Aalborg paa Kiøbenhavns Hof= og Stats=Rets Skifte=Commissions med fleere, deres Vegne, contra Hr. Byefoged Worm i Hjørring og Forpagter Hr. Søren Munch paa Randrup.
Viborger Samler, 1779-10-04
Forbudets Confirmation ved Hiemtinget bør ikke aleneste være ugyldig og passeret, men endog Søren Munch tilligemed Bye= og Herredsfoged Worm een for begge at betale udi Processens Omkostning for begge Retter 30 Rdr. til Procurator Friis paa Concurs=Boens Vegne, hvor foruden Søren Munch, som temere litigans, betaler til Justits=Cassen 6 Rdlr. 4 Mk. Videre betaler Munch og Worm een for begge hertil Landstings Domhuset strax 2 Rdr., og endelig Munch allene 4 Mk., alt at efterkommes inden 4 Uger efter denne Doms lovlige Forkyndelse under vedbørlig Exsecution efter Lov og Forordninger. J øvrigt forbeholdes videre Tiltale for Doms=Actens mislige Udstedelse, og det stemplede Papiir. Læs hertil Landstings Ordenen for October Maaned 1778. (Resten følger.)
Viborger Samler, 1779-10-04
Proklamata. Hvorved indkaldes afg. Apotheker Johan Sebastian Stabell af Ringkiøbing hans Credi= og Debitorer at møde paa Apotheket i bemeldte Ringkiøbing inden den Tiid Loven befaler. Dateret 16 September 1779.
Viborger Samler, 1779-10-04
Hvorved Skifte=Commissarierne udi afg. Hr. Niels Kircheterps Stervboe i Hobroe indkalde bemeldte Kircheterps, Credi= og Debitorer at møde i Skifte=Commissionen, som holdes i fornævnte Hobroe den 3 November og 15 December 1779, samt d. 3 November 1780. Dat. 26 August 1779.
Viborger Samler, 1779-10-04
Tillæg.) Syvende Tillæg. Aargang. til den Viborger Samler No. 40. Mandagen den 4 October 1779.
Viborger Samler, 1779-10-04
Bekiendtgiørelse. Den 26 September om Aftenen Kl. 9 slet, er her fra det Kongelige Viborgske Tugthuus udbrækket 2de Mands Arrestanter, den ene Peder Lausten fra Møgeltønder eller Skachenborg Grevskab, ongefær 30 Aar gammel, middelmaadig af Statur, kort sortebruun Haar, noget krumskulderet og hængende med Hovedet, ved Undvigelsen iført en blaae Vest, en sort prikket Svanebais Nattrøie, Skindbuxer, hvide Strømper og Træskoe paa Beenene; og den anden Valentin Lorenzen fra Aalborg 23 Aar gammel, middel høi, dog rank, men smal af Laar og Been, sortebruun Haar, skarp og brunladen af Ansigt, skuulende med Øinene, naar nogen seer paa ham, klæd i en hvid Vadmels Vest og Buxer, blaa Strømper og Skoe paa Fødderne. Alle og enhver, som disse Personer, der hverken har Beviis eller Pas at forevise, ombedes at de dem strax ville anholde, og mig med Posten sligt tilkiendegive, da de ei alleene skal blive afhentet, men endog de paa dem anvendte Omkostninger til Fornøielse betalt, af Viborg Tugthuus d. 28 September 1779. G. Baadsgaard. Fuldmægtig. NB. -
Viborger Samler, 1779-10-04
Da den i disse Tidender for kort siden beskrevne - Farver=Gaard i Aarhuus med Privilegio, Jnventarium og andre Rettigheder, ikke ved første Auction d. 29 Sept. h. a. blev bortsolgt; Saa vorder samme stillet til offentlig Auction, anden Gang d. 30 October og tredie Gang den 1 November førstkommende, udi bemeldte Farvergaard Kl. 2. Eftermiddag. Som herved saavel til Liebhabernes, som andre Vedkommendes Efterretning bekiendtgiøres. Aarhuus d. 30 September 1779. C. Trane.