JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-12-30
Gjør vitterligt: at for mig haver Prokurator Fich af Odense andraget, hvorlunde han, efter beneficium paupertatis og Fyens Stiftamtmandskabs ham tillagte Ordre, skal finde sig beføiet til for Selveiergaardmand Johannes Jacobsen af Urup Bye Rynkebye Sogn i Bjerge Herred under Odense Amt i Fyen, Følge en denne derhos meddeelt Kongelig allernaadigst Bevilling af 7 Septbr. d. A., at erhverve Mortifikationsdom paa en af fornævnte Johannes Jacobsen i Urup under 24 Decbr. 1806 til Kjøbmand Niels Larsen i Kjerteminde for 7000 Rdlr. D. C. udstædt og inden Winding Bjerge og Aasum Herreders Ret den 10 Januar 1807 tinglæst, forlængst indfriet, men, uden at være udslettet af Pantebogen, bortkommen Panteobligation hvorved var givet 1ste Prioritets Panteret i den Udstæderen tilhørende fra Anders Aaschous Selveiergaard i Urup Rynkebye kjøbte Parcel No. 2 med Hartkorn Ager og Eng 6 Skpr. 2 1/2 Alb. og 2den Prioritet næstefter 800 Rdlr. i Hovedparceller, af bemeldte Gaard, af Hartkorn Ager og Eng 2 Tdr. 4 Skpr. 2 Fdkr. 1/2 Alb. med hvad videre Udstæderen eier og eiendes vorder. Thi indstævnes herved, efter Prokurator Fichs Begjæring, Medfør af ovenanførte Kongelige allernaadigste Bevilling og paa den deri foreskrevne Maade med Aar og Dags Varsel den eller dem, som maatte have indbemeldte Panteobligation ihænde, at møde inden Bjerge Aasum Herreders Ret i Odense, paa sædvanligt Tingsted den sidste Løverdag i Marts Maaned 1832, om Formiddagen Kl. 10, med Obligationen at fremkomme og deres lovlige Adkomst dertil at beviisliggjøre, da Obligationer ellers, i Medhold af bemeldte allernaadigste Bevilling, samt efter nærmere Paastand og fremlæggende Dokumenter, ved Dom vil vorde mortificeret, paa det den derefter af Pantebogen kan udslettes. Laugdag eller Forelæggelse, som er afskaffet ved Forordningen af 3 Juni 1796, gives ikke. Til Bekræftelse under min Haand og Embedssegl. Bjerge Aasum Herreders Ret den 11 Decbr. 1830. Friestedt. C. S.)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-12-30
Ved Proklama af Dags Dato, som snarest muligt vil blive læst inden vedkommende Over- og Underret, ere samtlige Kreditorer i Kjøbmand Jens Arenholt Gotfred Hartmanns til Skifterettens Behandling opgivne Boe, i Overeensstemmelse med Plakaten af 2 Juni 1819, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer for undertegnede Skifteforvalter; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres, idet tillige Boets Debitorer indkaldes til at anmelde og afgjøre hvad enhver især maatte være skyldig. Bogense den 10 Decbr. 1830. Baadsgaard.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-12-30
Ved Proclama af 27 f. M., som er læst i Salling Herred Tingsret og snarest muligen vil blive læst i den Kongelige Lands=Over= samt Hof= og Stadsret i Kjøbenhavn, ere samtlige Kreditorer efter afdøde Aftægtskone Ane Kirstine Thomas, datter og forhen afdøde Mand, Huusmand Jens Pedersen Espe Bye, Salling Herred, indkaldte med 12 Ugers Varsel til for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Ligeledes ere Arvingerne efter fornævnte Afdøde indkaldte med Aar og Dags Varsel at legitimere deres Arveret. Hvilket herved end ydermere bekjendtgjøres. Salling Herredskontoir, Faaborg den 4 Decbr. 1830. Wiborg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-12-30
Dritte und lette Bekantmachung.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-12-30
Extract des in No. 184 inserirten Proclams. Alle und Jede, welche an den Nachlatz der Witte des wey land Schiffers Christian Schmidt Momsen, Anna Dorothea geb. Bertelsen, und ihres gedachten schou friher verstorbener Chemannes, Anspriche und Forderungen zu haben vermeinen, mit alleiniger Ausnahme der protocollirten Glaubiger, missen sich damit sub poena proclusi et perpetui silentii, binnen 12 Wochen ab ult. publicationis hujus proclamatis, im hiesigen Stadssecretariate ordnungsmassig melden. Sonderburg den 6 Decbr. 1830.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-12-30
Bürgermester und Rath, hieselbst. Repræsentanterne og de Tilforordnede for det almindelige Brand=Assurance-Compagnie paa Varer og Effecter have for at lette og udvide Assurancerne, fundet sig foranledigede til: A. at nedsætte og forandre Præmien for det første saaledes: At den hidtil gieldende Præmie: for 1ste Klasse fra 2/3 pCt. p. A. til 1 pCt. p. A. 2den - fra 1/2 - til 1 1/2 - 3die - fra 3/4 - - til 1 3/4 nedsættes for 1ste Classe; for en Sum indtil 5000 Rbd. r. S. til 1/2 pCt. p. A. eller 24 sk. for hvert 100 Rbd., over 5000 Rbd. til 10,000 Rbd. - .- over 10,000 Rbd. til 50,000 Rbd. - 3 - - - 48 s. - - 2den Classe, for en Sum indtil 5000 Rbd. r. S. til 3/4 pCt. p. A. eller 36 sk. for hvert 100 Rbd. over 5000 Rbd. til 10,000 Rbd. - 1/2 - over 10,000 Rbd. til 50,000 Rbd. - 3/4 - - - 72 s. - - - 3die Classe, for en Sum indtil 5000 Rbd. r. S. til 3/4 pCt. p. A. eller 72 s. for hvert 100 Rbd. over 5000 Rbd. til 10,000 Rbd. - 1 - over 10,000 Rbd. til 50,000 Rbd. B. at ophæve den ved Octroiens 11te J for total Skade betingede Rabat af 2 Procent. Hvilket herved bringes til offentlig Kundskab. Kjøbenhavn, i Directionen for ovennævnte Compagnie den 5 Decbr. 1850, Hammerich. Engelhart. Lassen. melse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-12-31
3 Stifts. 59 Aargang. svens privilegerede. Kongelig allene Avertissementstidende. Adresse-Avis og 7 31 December 1830. Fredagen. overalt i de Danske Stater. Forsendes med Brevposten. a. digeres, trykkes og udgives i Odense af Søren Hempel, Kancellieraad. Jndhold, om Krig og Fred, Podiske Russiske Auggender Rigedagens Aabning og Proregation. Ditutorer, digheden atter overdraget Chlopicki. Et høieste Nationalkonseil istedetfor den provisoriske Regjering. Potemkins Udnævnelse til Krigsgouverneur i Volhynien og Podolien. Grev Diebitsch udnævnt til Anfører for den aktive Armee. Østerrigs og Preussens Grændser respekterede). Frankerig (Exministrenes Dom). - Nyborg. Odense. Om Krig og Fred.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-12-31
Rygtet om, at den franske Regjering ogsaa har forlang stræng Neutralitet i de pohlske Anliggender af Nabomag, terne, bekræfter sig. Ligesom det ikke kan andet end være til Fordeel for de konstitutionelle Bevægelser i andre Lande at den russiske Hær erholder Beskjæftigelse indenfor Rigets egne Grændser, saaledes gjør den Londonner Koureer opmærksom paa, at Undertrykkelsen af den pohlske Revolution kunde medføre en fortvivlet Kamp mod Frankerigs konstitutionelle Frihed, i hvilket Tilfælde den anbefaler et inderligere Venskabsbaand mellem Frankerig og Engelland, som det eneste Middel til Frelse for begge Stater. J de franske Departementsblade føres især en krigersk Tone: "Vi ville Krig, siger Tilskueren i Diion, fordi vi maae have den; vor Fremtids Sikkerhed beroer derpaa. J Anledning af, at Lafapette ikke allene i en Toast, men endog de Deputeredes Kammer har ønsket alle Jnsurgenter Lykke, sammenligner Bladet Times Frankerig med en Drukken, som er meget tilbøielig til at fægte, uden at vide hvorfor eller med hvem, og yttrer det Haab, at den udenlandske Ministers, General Sebastianis Taushed ved denne Leilighed ikke maa ansees for et taust Samtykke. Jøvrigt ansee Kjøbmændene i London en Fastlandskrig for saa sandsynlig at der kun tales om dens Følger og de Fordele, Engelland i kunde drage af en Neutralitet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-12-31
Om den preussiske Politik skrives fra Berlin: Under de Storme, som rase i Øst= og Vest, staaer Preussen i fast Holdning ubevæget. Sikret i det Jndre ved fremskridende Udvilling af sand Frihed, forbunden med en viis Overholdelse af Lovene og faderlig Bestyrelse, og udvortes beskjærmet ved en Slagfærdig Nationalhær, kan vor Stat med rolig Jagttagelse overskue de politiske Forandringer i andre Lande. Preussen holder fast ved de engang indgaaede Traktater, dets Anerkjendelse af det nuværende Frankerig er oprigtig, og de krigerske Rustninger have aldeles ikke noget offensivt men kun et defensivt Formaal. Europa kan regne paa Stadigheden af den preussiske Regjerings Grundsætninger. Med Hensyn til den Daddel, som den preussiske Statstidende nys udtalte over den franske Premierministers, Hr. Lafittes, Tale i de Deputeredes Kammer, bemærkes det kun, at dette Blad, uagtet dets Titel, ikke er noget Regjeringsblad, men redigeres frit som ethvert andet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-12-31
Pohlsk=Russiske Anliggender. Den pohlske Rigsdag samledes den 18 Decbr.; men den høitidelige Aabning blev først fastsat til den 21de. Jmidlertid erklærede Landbudkammeret sig strax for et lovmæssigt Rigskammer, og udnævnede til sin Marskal Grev Wladislaus Ostrovski, som derefter nedlagde i Kammeret et patriotisk Bidrag af 30,000 Gylden. Hans Exempel blev fulgt af alle Landbudene og Senatorerne. Desuden fattede Landbudkammeret den Beslutning, at alle Medlemmerne den følgende Dag skulde begive sig i Borgeruniform, til Praga, og der hielpe til at opkaste Skandser og Fori stæderne. Endnu samme Dag nedlagde General Chlopickden ham overdragne diktatoriske Magt i Rigsdagens Hænder, hvilket foranledigede, at den holdt et overordentligt Møde den 20de, hvori Marskallen da forkyndte Landbudkammeret, at Generalen under visse uforanderlige Betingelser var villig til atter at modtage Diktaturet. Derpaa antoges, med en Forandring i 3die Artikel, et Udkast til en Forordning af følgende Jndhold: "Kongeriget Pohlens i Rigsforsamling, bestaaende af Senator, og Landbudkammeret, beslutter og forordner: 1) General Joseph Chlopicki erholder den høieste og meest udvidede Magt, i hvis Udøvelse han ikke kan underkastes noget Ansvar, og udnævnes til Diktator. 2) Diktatorens Magt ophører, saasnart han selv af frie Villie nedlægger den, eller saasnart den i følgende Artikel betegnede Rigsdagsdeputation udnævner en anden Generalissimus i hans Sted. 3) Deputationen bestaaer af den nuværende Senatspræsident med 5 Senatorer, som udnævnes af Senatet, og Landbudkammerets Marskal med 8 Landbud, udnævnte af Kammeret. 4) Hvis Diktatoren døer, eller hans Magt ophører, træder Rigsdagen i Virksomhed, saasnart Halvparten af Medlemmerne ere forsamlede. 5) Diktatoren kan efter Behag vælge Regjeringens Medlemmer. 6) Rigsdagen prorogeres strax efter nærværende Dekrets Bekjendtgjørelse, og kan under Diktaturet kun forsamle sig efter Diktatorens Opfordring.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-12-31
Efter den første Form af 3die Artikel skulde Deputationen bestaae af færre Medlemmer, som skulde vælges af Senatspræsidenten og Landbudkammerets Marskal; men da dette ikke fandt Kammerets bifald, sendte det en Deputation til General Chlopicki, for at bevæge ham til at antage den ovennævnte Forandring, hvortil han ogsaa fandtes villig. Forordningen antoges i Landbudkammeret med 108 mod 1 Stemme, og i Senatorkammeret eenstemmigt. Et Landbud gjorde forgiæves Jndsigelse mod Diktatortitelen paa Grund af, at den var for truende; og et Forslag af Landbudet Morawski om at overdrage Diktatoren den kongelige Magt forkastedes med stor Stemmefleerhed. EfteraRigsdagsdeputationen var udnævnt, forenede begge Kamrene sig, hvorpaa Diktatoren ankom i Forsamlingen, og modtog Forordningen af Senatspræsidenten, som derefter forkyndte Rigsdagens Prorogation. Førend Kamrene adskiltes, besluttedes dog at udstæde et Manifest, som skulde retfærdig gjøre den pohlske Revolution i Europas Øine. Efter atter at have modtaget Dittatorværdigheden, udstædte General Chlopicki en Proklamation herom til den pohlske Nation. Den 21 Decbr. opløstes den provisoriske Regjering, og i dens Sted blev indsat et høieste Regjeringskonseil, hvori blandt Andre Senatspræsidenten, Fyrs Adam Cartorpski, Landbudkammerets Marskal, GrevOstrowski, og Senatoren, Fyrst Radziwil, optoges som Medlemmer. Konseilet modtager Diktatorens Beslutninger ved Statssekretairen. En Forordning bekræfter forhen udnævnte ved Regjeringen ansatte Embedsmænd, og udnævner en Deel nye. Diktatoren har afslaaet en ham af den provisoriske Regjering tilbudt Løn af 200,000 Gyld., og forlanger blot fri Embedsbolig og Udlevering af Levnetsmidler for sig og sin Stab. Til offentlige Foranstaltninger hører, at en af Diktatorens Adjutanter er sendt med den Erklæring til den russiske General Rosen, at saasnart den russiske Hær overskred de pohlske Grændser, vilde han og saa øieblikkelig give de pohlske Tropper Ordre til at rykkefrem.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-12-31
Frankerig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-12-31
Pairs=Retten har alt den 21 Decbr. fældet Dommen over Exministrene. Efter samme blive de fire Anklagede erklærede skyldige i Høiforræderie, formedelst Overtrædelse af Chartet fra 1814 og af Valg- og Pressefrihedsloven; ligesom de i Udøvelsen af den kongelige Magt tillige havde tilegnet sig den lovgivende, hvorvel maaskee derved Kongens personlige Villie fulgtes, samt fremdeles raadet Kongen at erklære Paris i Beleringstilstand, for at de med Vaabenmagt kunde seire over Borgernes retmæssige Modstand. "J Betragtning af - hedder det - at ingen Lov bestemmer Straffen i dette Tilfælde, seer Domstolen sig nødt til at supplere den, og da Deportationen regnes til Livs- og vanærende Straffe, men der intet Sted gives udenfor Frankerigs Grændser, hvor Deporterede kunne sikkert forvares, saa dømmes Fyrst Polignac til Fængsel paa Livstid i Riget, erklæres for at have forspildt sine Titler, Værdigheder og Ordener, og at være borgerlig Død, tilligemed alle andre Følger af Deportation. De Øvrige, er den samme Straf tilkjendt, paa borgerlig Død nær. Alle Fire ere tilsammen dømte til at betale Processens Omkostninger. Debatterne vare allerede endte Kl. 1 1/2, men Dommen blev ikke afsagt førend Kl. 10 1/2 om Aftenen, da den offentlig oplæstes af Præsidenten. Erministrene førtes Kl. 5 tilbagetil Vincennes. Hele Natten bivouakerede Nationalgarderne omkring deres Jld i Luxemburg=Gaarden, og store Vagtild brændte udenfor Palai=Royal, paa Sulpize=Pladsen &c. Exministrenes Vogn kjørte langsomt mellem en dobbelt Række af Nationalgardister. De vare Alle meget nedslaaede og talede ikke et Ord underveis. Talrige Folkehobe søgde at bane sig Vei igjennem Nationalgarderne, og raabte, da disse holdt Bajonetterne for: Væk med Bajonetterne!" Andre raabte: "Til Louvre, for at hente Kanoner, Men Louvre var saa vel bevogtet, at de igjen maatte forføie sig derfra med uforrettet Sag. Ogsaa hørtes ofte Raabet: "Ministrene døe!" Komplottet skal denne Gang meest have bestaaet af bonapartiske, carlistiske og republikanske Urostiftere, som vilde styrte den nærværende Regjering. Denne var derfor i stor Bekymring, og Kongen skal have erklæret, at han selv ved den første Tumult vilde stige tilhest og med sin Søn stille sig i Spidsen for alle gode Borgere. 30,000 Md. Nationalgarder vare under Gevær for at holde Folket i Tømme, som samlede sig i store Masser omkring Luxemburg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-12-31
Forhøret over det sidste Vidne Hr. v. Semonville, den 17 Decbr., var især mærkeligt. Han erklærede, at i den Samtale, han havde havt med Kongen, var ingen Minister bleven nævnt, og at Kongen kun udtalede sine personlige Beslutninger, der udgik af et fast politisk og religiøst System. Hans Villie kunde først rokkes ved Skildring af de Farer, som den fraværende Dauphin var udsat for. Da svandt hans Strænghed, Hovedet sank ned mod Brystet, og med svag Stemme udtalede han sin forandrede Beslutning. Polignac sluttede endelig denne Dags Forhandlinger med en Tale; gjeg er sikker paa - sagde han - at Dommeren i Frankerig aldrig vil tilstæde Lidenskaberne Adgang i Retfærdighedens Helligdom, og at Franskmændene ingen Fiender have uden paa Kamppladsen. Hr. v. Martignacs Forsvarstale varede i 2 1/2 Time. Jiær var Polignaes Karakteristik mærkelig, han anførte enkelte ædle Træk, jjernede Beskyldninger, og viste, at han havde gjort sit for at hindre Blodsudgydelsen. Derpaa anførte han flere Steder af Polignaes Taler i de Deputeredes Kammer mod Dødsstraffen, og sluttede endelig saaledes: "De har lagt Grundstenen til en ny Trone, opreis den ikke paa en Grundvold, som er vædet med Blod og Taarer. Dette Blod vil ikke blive det sidste; thi i politiske som i religiøse Anliggender vækker Martyren kun Fanatisme. Dødsdommen, vil aabne et Svælg, som i Hoveder ikke formaae at fylde, og Europa vil ikke blive beroliget, hvis den fuldbyrdes. Allerede den 19de frygtede Man for Uroligheder, som afværgedes ved Lafapettes og Præfekternes Bestræbelser; men den 20de samledes over 4000 Mennesker udenfor Luxemburg; Lafayette, Grev d'Argout og Grev v. Montalivet. begave sig ud iblandt Folket, for at stille det tilfreds, og Præfekten for Seine=Departementet, Odillon Barrot, udstædte en beroligende Proklamation. Folket trak sig dog, under Frihedssange, uden Modstand tilbage for Nationalgaden. Saasnart Hr. v. Martignae havde endt sit Forsvar, og Hr. Berenger havde talt imod Exministrene, maatte Præsidenten ophæve Forsamlingen, af Frygt for Uordener og den tiltagende Allarm. Ogsaa i de Deputeredes Kammer omtaltes denne Dags Spænding. Koureren dadler den hele Maade, hvorpaa Processen er ført, Forhør, Anklage, Forsvar, kort Alt er slet. Den vil blot, at Man med faa Ord skulde have opfordret Exministrene til at sige, hvad der hindrede dem i, hellere at tage deres Afsked end at undertegne Forordningerne? Temps laster den ugrundede Frygt, som Præfekterne have viist ved deres Proklamationer; derimod roser dette Blad Cafapettes Dagbefaling, hvori han siger: at hans Popularitet er ham kjærere end hans Liv; men han vil hellere opofre begge, end undlade at opfylde sin Pligt, eller taale en Forbrydelse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-12-31
Jfølge Pariser Breve af 23 dennes vedvarede Folkegjæringen endnu den 22de. Store Folke=Masser vare atter paa Benene, og om Formiddagen blev slaaet Appel for Nationalgardens Jnfanterie, Artillerie og Rytterie. Men inden Natten vare Gaderne rensede under Raabet: leve Kongen!" og ved Midnatstid droge Legionerne hver til sit. Hertugerne af Reggio og Treviso, Generalerne Segur, Gourgand, Excelmanns m. Fl. havde tilbudt Kongen deres Tjeneste. Henved 420 Personer ere paagrebne, deriblandt mange af Hovedmændene for Mytteriet. (De øvrige Efterretninger følge næste Gang.) alle Nyborg den 26 Decbr. Skibbrven er nu spærret med Jis, og Færgejagterne igaar afseilede til Slipshavn, hvorfra Hamborg Pakkepost idag skal afgaae.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-12-31
Odense. Frosten er næsten ophørt, og det tegner atter til Tøeveir.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-12-31
Kjøbenhavns Børs=Kours den 28 Decbr. 1830. Hamb. 2 M. - k. S. 212. Species 211, solgtes til 12 Rbmk. 10 1/2 s. Norske Speciessedler pr. 100 Species 1511 a 155 Rbd. Sedl. Svenske pr. Rdlr. Rigsgjeld 46 1/2 a 47 Rbs. Tegn. PCt. Kongel. Oblig. (u. R.) 82 a 82 1/2 Rbd. Sedl. Dito dito over 2000 pr. Stk. 81 1/2 a 82 Rbd. i Sedl. dito dito 77 a 77 1/2 i Bco. Dito Nationalb. Oblig. af Laan 4 Febr. 1820. 101 a 101 1/2 Rbd. r. S. dito errererererereresserererrererer, 106 a 107 Rbd. Sedl. Dito 4 PCt. uopsig. Rigsbkobl. (Renter pr. 6 Jan.) 1004101 Rbd. r. S. 6 PC. norske Laan ved Hambro & Søn 100 a 100 1/2 i Bco. 4 pCt. Dito Nye ........................... - i Bco. 4 PCt. nye norske Oblig. lydende paa rede Sølv 97 r. S. 4 pCt. uopsigel. norske Statsoblig. - Rd. Bco. 3 PCt. nye eng. Oblig. (1 L. Sterl. 14 Bcomk.) 54 1/2 a 55 L. Sterl. Asiatiske Actier - i Sedl. - Bank-Disconto: 4 PCt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-12-31
Ved Tallotteriets 1207 Trækning i Altona udkom: Ve 17. 62. 32. 49. 37.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-12-31
AVERTISSEMETS.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-12-31
Theatret i Odense. Søndagen den 2 Januar 1831 opføres: Nytaarsaften eller Natvægterne, Lystspil i 2 Akter af Lebrun. Derefter: Paris i Pommern eller Testamentet, Vaudeville i 1 Alt af Angely. C. Becker.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-12-31
Mandagen den 5 Januar 185, holdes Generalforsamling i Odense ældste Klub. Direktionen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-12-31
Til Bespiisnings-Anstaltens Fremme ere følgende Gaver indkomne: Fra Th. T.... 2 Rbd. 5 Mk. 11 s. S. o. T.S. H. . . . 13 - 4 C. H. C. . . 10 - . - . - -- H. L. . . . 5 - . - . . - Tilsammen 40 Rbd. 2 Mk. 13 s. S. o. T. Paa Grund heraf bliver fra 5 Januar Portionernes Antal paa de bestemte Dage forøget fra 100 til 110. Gud velsigne de kjærlige Give. Tilsammen 40 Rbd. 2 Mk. 13 s. S. o. T. Paa Grund heraf bliver fra 5 Januar Portionernes Antal paa de bestemte Dage forøget fra 100 til 110. Gud velsigne de kjærlige Givere, som satte os istand dertil! Bestyrerne. Odense den 29 Decbr. 1850. Veste ønskes tilkjøbs.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-12-31
Hr. Bartolome, Camagnone fra Turin, der for Tiden opkjøber Dragon= og Curasierheste her i Landet for en udenlandsk Regjering, anmoder vedkommende Sælgere om at indfinde sig paa følgende Steder, nemlig: i Svendborg Søndag den 2 Januar om Formiddagen Kl. 9. i Faaborg Mandag - 3 - - Kl. 3. i Odense Onsdag - 5 - Kl. 9. hos Jørgen Borre udenfor Vesterpori Gribsvad Kroe Torsdag d. 6 Jan. om Formiddagen Kl. Kl. i Middelfart Fredag. paa hvilke fornævnte Steder Hr. Tamagnone vil møde for at mynstre og kjøbe de Heste, der maatte passe til hans Brug.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-12-31
Det tilføies, til Betryggelse for dem, der maatte ønske at sælge, at Hr. Camagnone ved os bliver sat i Besiddelse af de fornødne Midler til Jndkjøb af Heste for ethvert Beløb. Grut & Høyer. Odense den 30 Decbr. 1830. 300 Rbdlr. Sedler, Umyndiges Midler, kan, imod anordningsmæssig Sikkerhed, strax erholdes til Laans, naar man desangaaende henvende sig til Forvalter Lange paa Faareveile, En nye moderne treesædig Holsteensvogn med lateerte Stole Behrendt & Edsberg, er at bekomme hos Odense Vestergade No. 287.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-12-31
2 Værelser, med Kjøkken, Spise= og Pigekammer, ere at faae til Leie til førstkommende Flyttetid 1831 hos J. Sander. Paa Bjørnemose ved Svendborg, i en af Fyens behageligste Egne, kan fra 1 Febr. eller og fra rette Flyttedag i April Maaned 1831 erholdes til Leie endeel velvedligeholdte herskabelig Værelser, samt andre Agrements; Alt imod en billig Betaling, naar de Lysthavende derom snarest muligt henvende den enten til Hr. Birkedommer Pasbjerg i Svendborg eller til Undertegnede, der tillige paaviser Leiligheden. Bjørnemose den 20 Decbr. 1850. Jensen. Ved Rommissions=Auctionen. den 6 Januar sælges endvidere et godt Klaveer, samt et Partie Tagsteen. Kjøberne ved denne Auction tilstaaes 3 Maaneders Kredit for alt hvad der sælges. Brown. NB. Lister paa Gods, som ønskes solgt, kan indleveres til Tirsdag Aften.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-12-31
Torsdagen den 6 Januar førstkommende, Formiddag Kl. 9. bliver, efter Reqvisition af Hr. Mægler Brown, i hans Boepæl paa Nørregade No. 40, ved Auction bortsolgt endeel indsatte Varer og Løsøre, saasom Guld, Sølv, Meubler, Sengeklæder med videre, og paa 3 Maaneders Kredit en Rest Port og Maderaviin paa Flasker, endeel kløvet Kakkelovnsbrændenogle Møllestene, samt for Vedkommendes Regning til absolut Bortsalg 30 Kister svenske 3 og 4 Tommes Søm. Dette bekjendtgjøres herved til Lysthavendes Efterretning. Odense den 30 Decbr. 1830. Reimuth.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-12-31
Onsdagen den 5 Januar 1831 holdes Skovauction i Grevskabet Muckadells Skove, kaldet Tørringe Hauger, over endeel paa Roden staaende større og mindre Bøge, tjenlige til Bødkertræe, Planker og andet Gavntræe, samt Favnebrænde. Liebhaverne ville behage at møde samme Dags Formiddag Kl. 9 1/2 i Brobyeværks Kroe. Muckadell, Brahetrolleborg og Holstenshuses Birkers Kontoir, Sallinge den 28 Decbr. 1830.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-12-31
Auctions=Direkteuren.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-12-31
Torsdagen den 6 Januar 1851 sælges i Raunholts Skove, Ruerne kaldet, endeel paa Roden staaende store Bøge, nogle Eege og Elle. Liebhavere møde Kl. 9 1/2 hos Lars Hansen, ved Ruerne. Haastrup. Liselund den 29 Decbr. 1850.