JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-02-16
Bekiendtgiørelser. PRISER. paa følgende Sorter raffinerede S UKERE og Slr HPER. ved det Kongel. allernaadigst privilegerede Sukker Raffinaderie i Odense. Samt hos Hr. Niels Paan paa Raffinaderiets Oplags-Boe i Fridericia. T. P. S UKER.E.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-02-16
Fiin Fiin Pundet 33 Skill.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-02-16
Fiin Raffinade. Kaffinade Melis Lompen. Pande-Sukker. CalSER. Hvidt Nr. 108
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-02-16
Lyse Guult Lyse Brunt, Brunt, PUDER. S UKER. Hvidt. Guult, Brunt Sr UPPER. Brun 1000 Pund 6 1/2 Rdlr. og for Tönden Brun dito Lispd. 1. Hviid dito Pundet . .De Handlende gotgjöres 3 p. Ct. Rabat paa alle ovenmeldte Sorter, naar tages 25 Pd. og derover af een Sort; meldes tillige til behagelig Efterretning, til Lettelse forde Handlende i Kiøbstæderne her i Byen, at naar, de behager at ordinere af ovenmeldte Sorter, saa meget som kan udgjöre et Vogn-Læs til 7 a 800 Pd., skal samme dennem frit blive tilsendt. Hvorom Vedkommende vilde behage at adressere sig til Hr. Regiments=Qvarteermester Secraad paa Hr. General Krigs-Commissaire Browns Vegne. Odense Sukker-Raffinaderie den 15de Februarii 1781.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-02-16
Den danske Tale, som Mandagen den 29de Jan. R. i Anledning af vor allernaadigste Konges Fødsels=Dag blev paa det Kongelige Gymnasio holdt af Hr. Magister Hans Sibbern, fandt af en anseelig Mængde det bifald, at adskillige har forlangt igien at læse den; har derfor med Autors Tilladelse paataget mig at lade den trykke; de gunstige Herrer, Velyndere og Venner, som forlange et eller fleere Exemplarer, ville behage at melde det herpaa Contoiret, og tillige om Tryk= eller Skriv=Papiir forlanges. Talen, hvorudi de Herrer Subscribenteres. Navne foran anføres, vil nok i Trykken blive 3 a 4 Ark og Priisen 12 s. paa Tryk= og 16 sk. paa SkrivPapiir. Odense den 9de Febr. 1781. Peter von Westen. 2 Efterretning om Krappens eller Farver=Ra No dens Plantning og Commerse, som en sær nyttig Lands Product, der er høyst nyttig og umistelig ved Manufacturer og udi Farverierne har nu forladt Pressen udi det Kongl. Privil Adresse=Contoirs Bogtrykkerie.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-02-16
Nye Stads=Calender, bliver at bekomme, J. F. M. ved Slutningen af denne Maaned, hos Bogbinder Mile.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-02-16
Modt frisk Foder af alle Slags sælges for billigste Priiser hos Sogne=Præsten til Frue Kirke i Odense, og skal endog, om det behoves og inden kort Tid forlanges, blive Liebhaberne tilkjørt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-02-16
Proclama. Eders Eilschow, forrige Sognepræst til Jordløse og Hostrup Efter Sal. Madame Sophie Elisabeth Falsen, Sal. Hr. An Meenigheder, hans efterladte Enke, som boede og døde i Kiøng, indkaldes herved 3de Postdage efter hinanden begges Arvinger, saavelsom Credi= og Debitorer at møde i Stervboen, som aabnes Mandagen den 26de Februarii førstkommende. Søebye den 31te Januarii 1781. M. Lacoppidan.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-02-16
Da Peder Jørgensens Kone Anne Olufs Datter ved Laasele2 det i Vevlinge Sogn, her i Fyen, er ved Døden afgaaet den 5te Februarii, saa indkaldes herved hendes Arvinger at møde eller møde lade, inden 4 Uger fra Dags Dato. Laaseledhuuset. ved Ruggaard den 5te Februarii 1781. Oluf Pedersen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-02-16
Ved Proclama læst inden Odense Byetings=Ret den 5te, og - ved Raadstue=Retten den 7de hujus, er Creditorerne udi Jacob Rasmusen Smaahandler, og hans afdøde Hustrue Anne Cathrine Møller, deres fælleds Stervboe, indkaldet med 6 og 12 Ugers Varsel, at møde for os som Skifteforvaltere, og med lovlige Beviser at godtgiøre deres Fordringer; hvilket hermed endvidere bekiendtgiøres, da enhver skal skee hvad Ret er efter Loven. Odense den 9de Februarii 1781. Seidelin. Bendz. Hos Boelsmanden Niels Bertelsen i Maale, under Hverringe, Gods, paa Hindsholm, er for nogen Tid siden ved Døden afgaaet, uden Livs Arvinger, Jndsidderen Niels Poulsen; hans Stervboe er strax af mig, paa mit høie Herskabs Vegne, som Skifte=Forvalter, taget under behørig Behandling, og hans efterladte liden Jndboe ved Auction i Penge udbragt. Som Ar 110 re, vinger efter den Afdøde har ved den i Dag holdte Skifte=Samling, indfundet og ladet sig anmelde, endeel den Afdødes Farbrødre, Faster og Morbrødre, samt Moster=Børn og Børne Børn, alle opholdende dem her i Fyen, undtagen en Faster Søn, ved Navn Hans Madsen, som skal være Smed, og boende i Hillerød i Sielland; thi bliver saavel kan, eller om han ved Døden skulle være afgaaet, hans Arvinger herved, saavelsom om fleere Arvinger end anmeldte ere, skulle tilvære, herved med 6 og 12 Ugers Varsel, fra dette Avertissements sidste Publications Dato at regne, indkaldede at møde eller mode lade ved Skiftet, som igien er berammet at foretages her paa Hverringe Skriver Stue, Fredagen den 25de Mai førstkommende, om Formiddagen Klokken 10 Slet, for deres Arve=Rettighed, tilligemed de sig allerede anmeldte, at bevise, da enhver, efter denne liden Stervboes Omstændigheder, skal blive sin Ret efter Loven tildeelt. Til samme Tid indkaldes tillige Stervboens lovmessige Credi= og Debitorer, de første for at nyde hvad dem tilkommer, og de sidste for at betale hvad de skylder. Hverringe paa Hindsholm i Fyen den 2den Febr. 1781. til N. Jensen. Fuldmægtig ved Godset.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-02-16
Auction. Onsdagen den 21de Februarii førstkommende om Eftermiddagen Klokken 2 Slet, bliver efter Creditors Begiering, og i Fal ge foregaaet Jmmission og Udlæg, foretaget anden Auction over Hans Hartvig Handskemagers tilhørende en trediedeel Rytter Bra qve, uden for denne Byes Møllebroe=Port, beliggende imellem Valentin Sukker=Svends tilhørende Huus paa den ene, og en anden Braqve paa den anden Side; thi ville Liebhaberne dem samme Tild der behage at indfinde. Odense den 14de Febr. 1781. L. M. Bendz.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-02-16
Den 26de Februarii førstkommende, som er Fastelavns Mandag, bliver paa Høirupgaard i Hillerslev Sogn om Formiddagen Klokken 9 holdet Auction efter Degne=Enken Mad. Sophia Dorothea Østrup, Sal. Jørgen Fibigers, over hendes Efterladenskab, bestaaende af Gangklæder, Senge og Senge=Klæder, Dragkister, Boehave af alle Slags, deriblandt et ottedags StueUhr med Futteral, et Speil med Ramme og Krone, et Claveer paa Fod, et Par Sølv=Skeer med videre, item nogle Bøger; thi vilde Liebhaberne til ommeldte Tid paa benævnte Sted behage at indfinde sig. Nørre=Brobye Præstegaard den 3die Febr. 1781. Johannes Mule. Provst i Salling, Herred.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-02-16
Nørstkommende Torsdag den 1ste Martii agter Jorifrue Borring, ) her i Odense, at holde offentlig Auction over endeel Linnet, Sengeklæder, Sengesteder, Tin, Kaaber, Messing med videre, a 111 Rd.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-02-16
som bekiendtgjøres til Liebhabernes Efterretning, da Catalogi derover hos hende med første kan faaes. Termed bekiendtgiøres for alle og enhver at Torsdagen den 1ste Martii om Formiddagen Kl. 9 Slet lader S. T. Frue Majorinde Lasson, formedelst Forandring af Boepæl, ved offentlig Auction udi hendes Gaard i Bogense, bortsælge en Deel Meubler og Effecter, bestaaende af Stole, Borde, Speile, Dragkiste, Sengesteder med og uden Omhæng Sengeklæder, Kakkelovner, Kaaber, Tin og Jerfang med videre; thi ville Liebhaberne bemeldte Tiid og Sted behagelig indfinde sig. Kigeledes lader Høistbemeldte Frue Majorinde Lasson sin forhen & iboende Gaard stille til offentlig Auction Fredagen den 2den Martii om Formiddagen Kl. 10 Slet, og om fornøielig Bud skeer strax bortsolgt, men i manglende Fald da anden Auction Torsdagen den 8de Martii og 3die Auction den 22de gjusdem. Gaarden er for en honet Familie vel indrettet med betrukne og panelede Værelser; Sidehuus til Kiøkken med videre, et Ladehuus af 15 Fag; ved Gaarden er anlagt en Frugt og Kiøkken Hauge, med en liden Enghauge for Enden; igiennem Haugen løber fersk Vand. Conditionerne skal nærmere paa Auctions=Stedet blive bekiendtgjorte.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-02-16
Tormedelst indløbne Hindringer bliver Auctionen over Sl. Hr. 2 Conferenceraad von Scherewiens Bibliotek, som var berammet at holdes den 5te Martii førstkommende, udsat til den 12te i samme Maaned. Odense den 6de Febr. 1781.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-02-16
Tormedelst at jeg undertegnede har en anden Boepæl, lader jeg 2 den 9de Martii førstkommende om Formiddagen ved 10 Slet, udi S. T. Hr. Professor von Westens Gaard i Odense uden fleere Auctioner offentlig stille til Auction min Eiendoms Gaard, Hamborg kaldet, beliggende udi Assens Amt i Wends Herred, staaer for Hartkorn Ager og Eng og Skovskyld 7 Tdr. Gaarden ligger udi en plaisant Egn, er til en honet Familie vel indrettet, haver en var og smuk Frugthave med franske Frugttræer, besadt; en important stor Hummel Hauge af 2000 Stænger i Kugler anlagt; haver sine Lykker gandske allene for sig rundt om Gaarden indhegnet, undtagen en stor Part megen god Torvemosettet uden for Lykkerne, og udi Lykkerne desuden en stor Tørve mase, fornøden Overskov af Eeg og Bøg; men overflødig Underskov af Hessel, Elle, Aske og Torn; 3de Fiske=Parker, og en Fiskerig Aar indhegner. Gaardens Lykker paa den ene Side Til Gaarden kan aarlig faaes 46 a 50 Tønder Korn af alle Slags, avles 56 a 60 Læs godt Høe, foeres og græsses 8 a 10 Heste og 16 a 20 Kiør foruden ungt Tillæg. Gaarden kan strax tiltrædes, og derudi, om forlanges, blive staaende 2700 Rdlr. Conditionerne, hvorefter Gaarden sælges, kan sees hos Eieren, er 112 Rdlr. og paa Odense Adresse=Contoir. Desuden sælges samme Dag og Sted et nyt og fæsteledig Huus i Fielsted Bye. v. d. Maase. Til Kiøbs faldbydes.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-02-16
Hos Hans Dreyer i Odense gives Anviisning paa en stærk og af god Kareth til 4 Personer, som er til Kiøbs.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-02-16
3di Dalum Præstegaard ved Odense er at bekomme endeel god Tl Langhalm for billig Priis.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-02-16
Capital som falbydes. En Capital paa 230 Rdlr. den umyndige Jomfrue Lassen tilhørende bliver til næste 11te Junii 1781, imod sikker Pandt og gangbar Rente, at faae til Laans hos Provsten i Fyens Lunde Herred Ude Høst i Schebye, som venter, da at faae disse Penge at udsætte. Schebye den 2den Januarii 1781.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-02-16
Til 11te Junii førstkommende er ubekiendte Arvingers Penge 2 henved 50 Rdlr. at bekomme til Laan, imod vederheftig antagelig Forsikkring, og aarlig gangbar Rente, hos Provsten Søren Broge her i Fyens Scham=Herred. Klinte Præstegaard, den 18de Januarii 1781.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-02-16
Hos Procurator Lund i Odense er førstkommende 11te Juni 2 Termin 1781 at bekomme til Laans mod suffisant Pant og lovlig Rente en Capital af 1000 Rdlr., som han har i Commission at udsætte. Børne=Penge 1200 Rdlr. ere mod sikker og antagelig Pant, samt gangbare Renter, at bekomme til Laans i førstkommende Junii Maaneds Termin, hos Provsten her i Schoubye Herred. Bogense den 24de Jan. 1781. Eigill Thorhallesen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-02-16
En Capital af 60 Rdlr. Børnepenge er at bekomme enten strax Et eller til 11te Martii imod sikker Pant og gangbar Rente 4 pro Cento. Ligeledes er en Capital paa 400 Rdlr. til 11te Ju nil paa samme Maade at faae til Laans hos Forvalteren ved Eggeschou. N. Nellemann.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-02-16
Bøger. Følgende Bøger faaes her paa Contoiret. Synchronistisk Tavle over Universal=Historien, fra Syndfloden indtil Christi Fødsel, hvorover i No. 9. i Ottende Aargang af disse Efterretninger, findes Befrrivelse, sælges herpaa Contoiret for 2 Mk. paa Trykpapiir. Triemodige Breve over Christendommen 20 sk. Skilderiet af en O ærlig Mand 4 s. Børne=Vennen 10.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-02-16
Handelige Sange af Joh. Ernst Heilman Sogne=Præst i Kierteminde 16 s.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-02-23
rie, Sørgelig Betragtning. ved Sal. Mad. Christiana Elisabeth Møller. Hr. Forvalter Hansens Hustrue i Weile Mølle, Hendes Dødsfald. Staae her lidet stille Verdens Jndvaanere, betragt et at stiælet Legeme, og lær, hvor hastig din Seplads er endt Verden er som et uroligt Hav, hastig kan en heftig Orkanomkasiste dito usle Vrag. - - - Hav derfor altid Haabets Anker udkast, Troens Flag ophisset med Paaskrift: Jesus inden Borde, saa seiler du ubeskadiget forbi Klipper og Skiær, og tilsidst havner du salig. - Vores salige Afdøde erfarede denne Verden, som et uroligt Hav, da ofte Orcaner af Smerter stormede an paa hendes Legeme, dog ved Troens Flag og Haabets Anker, som hun altid havde udkast, blev Vraget ubestandig igiennem hendes feireste og Middelalders Aar, indtil en heftig Orkan af Smerter den 5te Februarii 1781 omslog hendes Vrag, og bragte det til Støv, hvoraf det een Gang er tagen. - Hendes efterladte Mand og Familie er ved denne Bedrøvelses Stormvind bragt i dybeste Sorg; de raabe, Herre, hielp os! vi forgaae. Men da de, som den salige Afdøde har samme Flag ophisset, letter de med Frimodighed Haabets Anker og troe stadelig at havne tilsidst i samme Havn, som den Afdøde, i Himmelen. - Fra Verden byder de hende det sidste Farvel, og ønsker hende til Lykke med Salighedens Rige. - Farvel du salig Siæl, som nu i Havn er inde, Hvor Bølger, Stormvind, sig nu ei meer indfinde, Hav Tak for al den Tid, vi dig i Verden saae, For hvert et Øyeblik vi saae dig hos os gaae. Til Lykke salig Siæl med Ærens evig Rige, Som nu din Siæl kom til, for Gud sin Tak at sige, Dit Støv paa Dommens Dag skal Jesus føre frem, Forenet med sin Siæl gaaer da til evig Hiem. Da samles vi igien og altid sammen blive Saa evig Gud han vil os varia Glæde give, Med Engle stedse skal vi for hans Throne staae, Og siunge evig Tak for Glæden vi der faae. Kræn
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-02-23
Juridisk En ung Dommer i Venedig begyndte med Executionen, over en i Retten anhængig gjort Sag, forinden den var examineret, det han lod siden efter først foretage. - Da dette nu forekom Procuratorerne og andre nærværende i Retten ligesaa urimeligt, som ulovligt og strafværdigt, imod satte de sig Executionen, og paastod Dommeren afsat og straffet. - Der indkom og til Regieringen en Forestilling Nr. 115 Rd. derom, som anordnede en Commission imod denne Dommer, ligesom han og blev sat fra Embedet til videre. Da den unge Dommer kom for Retten, og blev forespurgt, hvorledes han kunde begynde en saa uretmæssig Omgang, fremtraadde han med en opmærksom Fripostighed, og forestillede sin Sag med megen Færdighed saaledes: – Jeg seer, sagde han, at alle vore høie Lærere i Theologien lære og raabe, troe, troe, førend de viser, hvad som bør troes og ikke troes, og førend de lære Menneskene at blive Mennesker og kiende Egen=Kundskab; - ja absolvere og fordømme uden videre til Helvede. - Philosophien var fordeelt i Secter, ligesom Theologien nu omstunder. - Nogle Philosopher søgte at udlede Sandheden, og denne Philosophie kaldtes da Philosohia carbonaria, andre tage sig for, ei at sværge paa nogens Ord meere, men udtrække det beste og rigtige, og derefter lære og dømme, og denne Philosophie kaldtes Philosophia eclectica. - Jeg veed ei, det er mod Orthodexien at troe, at det er og saa in Juridicis, efterdi man seer Theologi bekymre sig meere om at fordømme, end ved deres Undersøgelse belære. - Jeg har i en juridisk Disputation viist denne urigtige Omgang. -De juridiske Love grunde sig paa de Theologiske i alle Deele. - Og da jeg finder, at mine grundige Erindringer derom har ingen Virkning til Forandring, maa jeg troe, at man in Juridicis, som Dommere i den Sag af den Natur den er, som ieg anklages for, har lige Ret dertil. - Habile Medici gaae dog meere ordentlig frem, thi de betænke og undersøge Menneskets og en Patientes Natur, Temperamment med videre, og begynde med Lægemets Reuselser, paa det at den rette Medicin desbedre kan virke i enhver Sygdom. - - Jeg refererer mig til min Disputations Grund=Regler, og provocerer den heele færde Verden før jeg dømmes. Den bekiendte Fabel om Muldvarpen troes, er og ei heller her saa uapplicabel: - En ung Muldvarp bad sin Moder, at kiøbe sig et Par Briller, som han mærkede at Menneskene betiente sig af. - Ja min Søn, sagde Moderen, det er forgieves, thi de Bril, ler, som giøre Menneskene Tieneste, er Muldvarpen til ingen Nytte. - - Commissionen standsede herved, og udsatte Sagen til videre, under den interims Kiendelse, at den maatte forestilles Paven og andre lærde og høi Lærre res Betænkninger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-02-23
Medicinsk. Hvor farligt og umenneskeligt det er at overlade nye fødde, efter Anseende døde Børn, til en dødelig Besvimelse uden tilstrækkelig Hielpemiddel, kan følgende af et Medlem i Jordemoder=Skolen i Pariis giorte, og paa den reeneste Sandhed grundede, Erfaring noksom lægge for Dagen. -
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-02-23
bemældte Fødselshielper blev i Pariis kaldet til en før dende Kone, og fandt hende overmaade udmatted af en 14 Dage lang varende Blodflod. Han forløste Konen ved en Vending, og fik vel et fuldbaaret Drengebarn, men som deels formedelst Vendingen deels formedelst Blodflodet, uagtet alle ellers brugelige Forfriskningsmidler, ikke gav noget Livstegn fra sig. Barnet blev altsaa regnet iblandt de Dødes Tal, førend det begyndte ret at leve. Jmidlertid erindrede Fødselshielperen sig, at ved at løse Navlestrængen, Navlens Blod=Aare endnu var opfyldt med Blod, sluttede derfore, at Blodingen ikke kunde være en Aarsag til Døden, efterdi man mærker ved dødelige Forblødelser i saadanne Tilfælde, at Navlestrængens BlodAare er tom og sammenfalden. Denne Tanke opmuntrede ham til at anstille følgende Forsøg med det blege Barn. Han neddyppede Barnets hele Legem i et lunket Viinbad, lagde sin Mund fast paa Barnets Mund, blæste sin Aande ind i Barnets Bryst, holdt imidlertid sin høire Haand for Barnets Næse, paa det at den indblæsende Luft desto viissere maatte trænge ind i dets Luftrør, og paa saadan Maade, ved idelig at gnie Barnets Underliv, satte et konstigt Aandedrag i dette tilsyne livløse Barn. Dette Forsøg holdt han bestandig ved med i en halv Time uden at mærke ringeste andet Livstegn, end at Legemets Overflade fik en meere livlig Døds Farve. Han holdt endnu ungefær 10 Minuter bestandig ved at blæse, og man mærkede paa eengang ligesom et eneste gichtisk, med et hvinende Skrig forbunNr. 117 A. ) det Aandedrag, uden at der paafulgte fleere saadanne. Man mærkede tillige et svagt Puls Aareslag paa Navlestrængen, uden at Brystet mærkeligen bevægede sig. Da man nu ved saadant forønskeligt Livstegn blev stedse ved at blæse, saa paafulgte ofte igientagende hikkende Aandedrætte, og kort derpaa var Barnets fuldkommen erholdte Liv en glædelig Belønning nok for et Arbeid, som havde varet i 3 Qvarteer. Forfatteren til denne sandfærdige, og for Folkemængden saa fordeelagtige Fortællelse, smigrer sig ingenlunde med at have opfundet en nye Maade at oplive paa, men beder kun alle og enhver Fødselshielper af Menneskekierlighed behagentlig at følge hans Standhaftighed i slige Tilfælde, forsikkrende tillige, at han selv sterk har tvivlet om Livets Tilveiebringelse formedelst hæftig Blodstyrkning for Fødselen. - Det Parisiske Medicinske Selskab, gav ham en Sølv Medaile til Præmie, og ligesaa fik han 50 Rdlr. i Douceur af Dronningen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-02-23
Oeconomisk. Om at garve Læder med Lyng. J Engeland, men især i Jrland, har man opfunden den Konst at garve Læder uden Garver=Lund. - Materialierne dertil bestaae alene i Lyng. - Maaden er denne, man hugger Lyngen smaae, kommer der i reent Vand og kaager det i en stor Kaaber=Kiedel i 34 Timer. - Denne Tid er tilstrækkelig nok at udtrække Saften. Derpaa fylder man det med Saften blandet Vand i store Kar, som maa staae noget høit, paa det at Vandet igien kan aftappes. - Man maa vel vogte sig for, at Hudene ei legges i Garver=Karrene, førend at Vandet eller Luden er ikke varmere, end Blodet af nysslagtet Qvæg. - Herved bliver Læderet fastere og styrket af Garver Vandet eller Luden; og Barkningen gaaer langt bedre for sig end med koldt Garver Vand. -Man man og vel vogte sig for, at manikke bruger noget Jern=Redskab ved Vandets Afkaagning, thi deraf bliver Læderet sort og haardt - Jo oftere man paanyder frisk Garver=Vand, hvilket maa, som sagt, have Blodets naturlige Varme, desbedre bliver Læderet, og R 118 Aar. des snarere gaaer Barkningen for sig, og Barkningen med Garver=Lund kommer ikke i Ligning med dette. - Vandet som bruges maa vel eftersees, at det er ei jernholdig, thi indeholder samme sligt, saa bliver Barkningen brun og mørk, og Hudene ei saa reene, gule og bløde, som hvor Vandet gandske er befriet derfra.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-02-23
For denne Opfindelse har Underhuuset givet Opfinderen, 200 Pund Sterling og desuden en Medaille til en Premie for Opfinderen heraf, ligesom Opdagelsen og er paa Underhuusets befaling offentlig bekiendtgjort.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-02-23
Om Canarie=Fugle Handelen. Aarlig kommer et lidet Fartøy paa Donau til Constantinopel med 5 a 6 Tyroler; som føre henimod 2 a 3000 Kanarie=Fugle og 50 Krumsnabler med sig. - Saa ubetydeligt dette synes at være, saa fortiener dog disse Folkes Reise og Fugle=Handel at bekiendtgiøres; Fuglene ere alle bestemte til Constantinopel, hvor Tyrkerne betaler dem dyrt, allene for at forærer dem til deres indsluttede Fruentimmere. - Til Rusthuk føres Fuglene til Vands, og blive paa denne vidtløftige Reise forvarede i store Buure, som have adskillige Afdeelinger. Fra Ruschuk til Constantinopel gaaer Reysen for sig til Lands, Førend de kommer til det Tyrkiske Gebet er der allerede udvirket for dem et Firma, hvilket tiener dem som frie Pas; det de foreviser for den paa det første Sted residerende og befalende Bassa, hvor de bekommer et Corps Janitskarer til Forsvar. imod Pøbelen, som de selv maa betale. Omendskiønt de paa ombyggeligste oppasser disse Fugle, døe dog mangfoldige deraf paa Reisen. Deres Fortæring i Constantinopel, indtil de har udsolgt deres Fugle, er og meget kostbar; dog kommer disse Folk tilbage med en anseelig Gevinst til deres Hiem; man har dem, som ved nogle Reise efter disse Fugle ere blevne rige Folk.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-02-23
Nye Opfindelse. J Sverrig er opfundet til Landmandens Tieneste en nye Machine, som paa beste Maade efter daglig Erfarenhed er Nr. 119 Aar, indrettet. Med denne Machine kan man paa Løen kaste og rense al Slags Sed paa en Gang saaledes, at Avner, Vikker, smaae Steene, Klinte, Agerkaals Frøe, Rotte og Katte=Skarn, Heire og Flyve=Havre skilles fra det gode Korn. Med Machinen kunde 2de Karle udrette saameget som 18 paa den gamle Kastnings= og RensningsMaade. – Ligeledes er opfundet en anden Machine, som er tienlig til at rense Gryn med, og som paa en Gang skiller Klien, Meelet og Grynene fra hverandre i 3 forskiellige Deele. Med denne Machine kunde ligeledes 2de Karle, forrette ligesaa meget som 18 paa den gamle Maade.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-02-23
Skulde nogen her i Landet have Lyst til at eie disse Machiner, vilde behagentlig melde sig derom her paa Odense Adresse=Contoir. - Jndfald. En Præst deelte sin Prædiken saaledes: der ere 3de Hoveder halshugne i det nye og gamle Testammente: - Goliats Hoved, Holosernes Hoved og St. Johannes Hoved; det første ved et Sværd, det andet i en Sæk, og det 3die paa et Fad. – Goliats Hoved betyder Hovmod, Hold Hoved paa Hellighed. - Fad, Sæl, Sværd. - Sværd, fernes er et Sindbillede paa Ureenhed, og St. Johannes Sæk, Fad. Disse 3de Hoveder skal tiene til Deeling i min Tale i Dag for eders Kiærlighed.