JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-03-31
Jndenlandske Efterretninger. Under d. 9 Martii d. A. er udkommen en Placat af følgende Jndhold: Vi Frederikden Sjette, af Guds Naade Konge til Danmark og Norge, &c. gjøre vitterligt. J Forordningen af 18 September 1807, angaaende Jndførelsen af et midlertidigt Pengerepræsentativ for Norge, under Navn af Assignationsbeviser, hvilke den ved Krigsuroelighederne standsede Samfærsel med Danmark gjorde nødvendige, have Vi allernaadigst tilkjendegivet Vor Villie, saasnart Omstændighederne maatte tilraade det, at sørge for disse Bevisers Jnddragelse ved lige Valuta i dansk Courant. Den med Svorrig sluttede Fred har givet Os Anledning til at tage denne Sag under Overveielse, og Vi have fundet det hensigtsmæssigst, at realisere disse Repræsentativer ved samme Midler, som anvendes til at grunde og efterhaanden indkalde de her i Danmark, i Overeensstemmelse med Forordningen af 8de April 1808, paa Skatkammer=Afdragsfonden udstedte Beviser, lydende deels paa 20 Rdlr. deels paa 2 Rdlr. Denne Fond, hvis Bestemmelse er, at bestride de Udgifter, som overordentlige Bevæbninger og andre af Ufred flydende Foranstaltninger kunde fordre, have Vi nyligen seet Os nødsagede til, at forskaffe forøgede Jndtægtskilder. Forsaavidt nogle af disse tilflyde Samme fra Vort. Rige Norge, have Vi allernaadigst besluttet, dermed fortrinligen at fremme Assignationsbevisernes Jnddragelse, og fastsætte derfor herved, at hele Beløbet af den ved Forordningen af 8de Februar 1810 paabudne Jndkomstskat i Norge, saavelsom det, der indkommer, baade af den ved Forordningen af 17 Februar 1810 under nærværende Omstændigheder paalagte Forøgelse i Told afgifterne i Norge, som ogsaa hvad der af den ved Forordningen af 9 December f. A. befalede Forhøielse i det stemplede Papiirs Taxt oppebæres i bemældte Rige, skal anvendes til at drage fornævnte Assignationsbeviser ud af Omløbet; en Foranstaltning, der tillige vil tjene til at forøge Courantbanksedlernes og Skatkammerbevisernes Credit.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-03-31
Courantbankens og den synkende Fonds Overdirection, under hvis Overopsyn Skatkammer=Afdragsfonden bestyres, skal i denne Henseende aarligen forelægge Os en Beretning, om hvormeget hine Skatter have udgjort i Norge, for at den indkomne Sum kan af bemældte Fond blive anviist i Assignationsbeviser, hvilke dernæst, under Tilsyn og Ansvar af en af Os dertil udnævnt Autoritet, blive i Christiania offentligen at opbrænde."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-03-31
D. 27 Martii er Etatsraad og Deputeret i Finants-Collegiet, C. W. Lange, Ridder af Dannebrogen, udnævnt til første Directeur i FinantscasseDirectionen, og Justitsraad P. Bentzen til anden Directeur sammesteds.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-03-31
Auctioner. D. 11te April: Proc. Fugl, Løsøre i Skidenstr. Nr. 63. D. 13de, Procur. Kirksten, Løsøre og Tøimagervare i Christenbernikovstrædet; Proc. Damkiær, Løsøre i Aabenraae; Proc. Wilse, Løsøre i Magstr. No. 30. D. 14de: Archiv. Eller, Heste og Vogne m.v. i Dronningensgade No. 249 paa Chavn; Proc. Wilse, Løs fore i Adelgaden. D. 16de, Proc. Wilse, Løsøre i Peder Madsens Gang.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-03-31
Kjøbenhavns Vexelcours. D. 30de Martii 2408 langt og 404 kort. D. 31de samme Cours:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-03-31
Udenlandske Efterretninger. J Tydske Blade læses følgende Parlaments efterretninger fra Engelland. Overhuuset d. 6 Martii. Lord Darnley. Jeg hører, at det er Ministernes Hensigt, at afsende næsten alle vore regulære Tropper til udenlandske Expeditioner. Et saadant Forehavende maa nødvendigviis foranledige den høieste Bekymring, og naar ingen ædel Lord vil bringe denne Gjenstand paa Tale, saa vil jeg næste Torsdag gjøre et Forslag desangaaende. - Underhuset. En ny Bill, om at faae Tilladelse til en Gade-Belysnings Jndførsel, som allerede engang er bleven afslaaet, blev forelagt af Hr. Mellist.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-03-31
Sir J. Sinclair foreslog en anden Bille til Landeveienes Forbedring, som indeholdt føgende Anordninger. Jngen Dreng under 14 Aar bør betroes til at kjøre en forspændt Vogn, og ingen Dreng under 12 Aar til at kjøre en Karre. Hr. Bankes gjorde det Forslag, at den allerede engang i Aaret 1807 Hs. Maj. overrakte Adresse, hvori Kongen ombedes, ikke at give nogen Expectance paa noget Embede eller nogen Plads indtil næste Parlamentssæde, atter skulde overgives Hs. Maj. - Hr. Ryder meente, at det vilde være bedre, istedet for den i Overhuset forkastede Bill, angaaende Afskaffelse af al Expectance for evig Tid, at foreslaae en Bill, hvor saadanne Expectancers Jkke Meddelelse maatte kun indskrænkes til næste Parlamentssæde. Dette Raad blev antaget. Af 17 Martii. Hr. Croker forelagde Huset en Fortælling om hvad der var forefaldet ved Expeditionen til Walcheren, som var udkastet af Adm. N. Strachan. - London d. 9 Martii. Vidne forhøret angaaende Expeditionen til Walcheren vedvarer endnu bestandig. Lord Catham er anden Gang bleven forhørt. Lord Castlereagh meddeelte de ham overleverede Operationsprojecter og Planer og alle erholdte Beretninger angaaende Walcherens og Antwerpens Forsvarstilstand. Sir Eyre Cootegav sin militaire Betænkning over Øens Forsvar. Der forelagdes ham nogle Svar, men de indeholdt imidlertid intet Nyt eller særdeles Betydeligt, som ikke allerede af de foregaaende Forklaringer og Parlamentsdebatterne er kommet til almindelig Kundskab. - De nyeste Efterretninger fra Ostindien ere meget beroligende. Capit. Mac. Jntosh, der ansaaes for Ophavsmanden af Seapoyregimenternes Oprør i Madras, har opsvinget sig af lav Stand, Han var en Søn af en gemen Soldat i et Skotlandsk Regiment, og er født i Jndien. De irlandske Lægfolk have fulgt deres Biskops Exempel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-03-31
J Dublin fandt d. 2 Martii en almindelig Forsamling Sted, som eenstemmigen samtykkede i følgende Erklæring: "alle Jrlændere og Catholiker kunne vi alle i Henseender til Ansættelsen af vore Prælater, tilstaae Kronen eller Kronens Tjener nogen Control. - Derved have de for det første lukket sig selv Døren for Emancipation. - GeneralMajor Graham, der er bleven udnævnt til Commandeur for de engelske Tropper i Cadix, gik d. 3 Martii i Portsmouth med en meget talrig Stab ombord paa Fregatten Jris til Cadix. - Det Søcietet til den brittiske Agerdyrknings Forbedring, som Lord Sommerville har oprettet, havde d. 7 Febr. foranstaltet sin aarlige Priisuddeeling og et Middagsmaaltid. Den americanske Gesandt, Hr. Pinckuen, var indbuden dertil. Efter den paa hans Velgaaende udbragte Skaal: "Hr. Pinckney, Maatte Venskab og Harmonie stedse herske blandt dem, der tale eet Sprog, udtrykte han sig i følgende Ord: "Jeg takker Deres Herlighed for den særdeles Opmærksomhed, som vises de Americanske Stater og mig, og tør tilføie, at de Americanske Stater taknemmeligen ville erkjende denne Udmærkelse. En Americansk Minister kan aldrig tilregne sig det for nogen Fortjeneste, naar han hjertelig og oprigtig stemmer i det nylig yttrede Ønske om en bestandig Harmonie mellem hans Fædreneland og Storbritannien; thi den gjensidige Jnteresse, der binder begge Lande, er saa stærk og indlysende; er saa lidet ufor enlig, men snarere i de fleste Tilfælde saa ganske eet og det samme, at det næsten er umueligt at sønderrive disse Baand. Denne Jnteresse, hvormeget det nu ogsaa maatte virke dertil, at frembringe et fast Venskab iblandt os, er imidlertid ikke det eneste Underpant paa giensidig Harmonie. Tusinde Følelser af den Forkjerlighed, som man ikke formaaer at beregne, forene sig, for at omslynge os med et endnu stærkere og i moralsk Henseende endnu skjønnere Baand." J Forgaars Morges fandt en Cabinetsforsamling Sted, ved hvilken Grev Catham var nærværende. Hans Maj. holdt Eftermiddagen efter endt Lever et hemmeligt Raad, hvortil Lord Chatam samt adskillige Cabinetsministere bleve kaldte. - H. M. Dronningen samt Prindsesserne Augusta, Elisabeth og Sophie, spiste i Forgaars hos Enkehertuginden af Brunsvig. Hertugen af Brunsvig og begge hans Sønner vare nærværende.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-03-31
J Falmouth indkom den 3die Martiin Paquetbaaden Malborough, fra Lissabon, efter en Fart af 6 Dage. Den bringer den Efterretning, at de forenede engelske og portugisiske Tropper vare rykkede frem mod de Franske, som ved Salamanca og Zamora ere forsamlede i stor Mængde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-03-31
Man siger, at de 12000 Mand engelske Tropper, der vare afsendte fra Gibralter, for at tage Ceuta i Besiddelse, ere vendte did tilbage igjen, fordi Spanierne, ikke vilde tillade dem at gjøre Landgang.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-03-31
Plymouthad. 6 Martii. Alt hvad der kunde svømme eller var seilfærdig er enten afgaaet til Cadix eller Douro, for at forstærke begge Stationer. Fregatten Jris paa 32 Canoner, der formedelst Modbør maatte vende tilbage, er endelig afseilet med Gener. Graham og Følge til Cadix. Skibet Montesello fra Cadix, som d. 6 Martiig ankom til Portsmouth efter en Fart af 10 Dage, beretter, at de engelske Tropper fra Gibralter og Lissabon, som der allerede vare forsamlede, beløbe sig til 5000 Mand. De Franske kastede hver Time Bomber og angrebe Spaniernes Canonbaade og Avantgarde. Kong Jnseph havde opfordret Gener. Albuquerque til at overgive Staden og i Vægringstilfælde, truet ham, at han vilde tage den med Storm. Admir. Purvis venter Skibe til Undsætning. - Hertugen deel Parque, der har overgivet la Romana Overcommanden over den Spanske Armee, er ankommen fra Badajoz til Lissabon.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-03-31
Fra Spanien haves følgende Efterretninger. D. 20 Febr. havde de Franske endnu ikke gjort noget Angreb paa Cadix, men de stode med en talrig Armee i Nærheden. De havde taget Port Sant Maria i Besiddelse og opkastet Batterier, paa begge Sider af Kysten. D. 17 Febr. søgte de at forcere Linien ved Øen Leon. Admir. Purvis, som laae i Bayen for Anker, havde 4 Linieskibe og 2 Fregatter. Den Spanske Escadre paa 14 Linieskibe laae paa Ydersiden af den Engelske Fra Lissabon og Gibralter har Cadix faaet Forstærkning. Hvor uheldigt det gaaer Engellænderne i Spanien, sees af intet tydeligere end af følgende i Franske Blade meddeelte officielle Jndberetning til den Engelske Regjering fra den Engelske Oberst Roche, der, som militairisk Agent, ledsagede den Spanske Jnsurgentarmee: "Den Spanske Armee havde d. 19 Jan, sin Stilling i Sierra Morena i en Linie fra Monteson til Puerto og Lano, hvis Afstand er omtrent 15 Franske Mile; midt i Linien laae det berømte og faste Pas Peramperet. Til at dække dette vidtløftige Terrain, havde Spanierne kun 22,000 Mand, af hvilke desuden 5000 vare detacherede til Qviksølvminerne ved Almaden de Azoge for at forekomme Tourneringen af den Spanske Armees høire Fløi og sammes Afskjærelse fra Cordova. Den 20 Jan. om Morgenen Kl. 8, angreb de Franske med en Armee af 60,000 Mand alle Puncter af den Spanske Position og erobrede dem i 2 Timer. Oberst Roche befandt sig ved Overgeneralen i Puerto del Rey og undkom i Nattens Mørke til Jam. Den Spanske Armee blev aldeles slaaet og adspredt. Alle Magaziner af Proviant, Vaaben og Klæder i Carolina faldt i Fiendens Hænder. Tre forskjellige Afdelinger af den Franske Armee dreve Spanierne fra Sierra Morena foran sig. Kong Joseph befandt sig ved Corpset under Marchal Soult og Victor, der trængte frem over Almaden de Azoge og tournerede den venstre Fløi. Marchal Mortier gik over Mourson til Baza deel Abedes. Centrumets Corps trængte frem over Puertodel Rey og tornerede Passet Paraperos. Disse tre Afdelinger forenede sig derpaa ikke langt fra Cordova, der blev tagen i Besiddelse uden at løsne et Skud. Arrezaga, der commanderede i Slaget ved Ocana og allerede har ødelagt een Spansk Armee, var ogsaa den Gang Anføreren, uagtet han allerede for længe siden har tabt alle Folkenes Tillid. Oberst Roche forlod Jaen d. 22 Jan, og gik til Grenada, som af et fiendtligt Corps paa 10,000 Mand, blev d. 28 Jan, taget i Besiddelse. Obersten flygtede derpaa til Malaga, hvor d. 6 Febr. et fiendtligt Corps paa 6000 Mand lod sig see og besatte det. Her faldt 80,000 Piber Viin i de Franskes Hænder. Dette detacherede Corps er nu paa Marchen, for at forstærke den Franske Armee ved Cadix.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-03-31
Kong Joseph er i Port St. Mary (eller Puerto de Santa Maria) for Cadix.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-03-31
Postefterretninger. London d. 8 Martii. De engelske Kjøbmænd sælge i største Hast deres Varer i Lissabon, fordi man om to Maaneder bestemt venter der de Franske. Wellington er d. 3 Febr. afreist med MarchalBeresford til Armeen. Om vor Armee i Forening med de 30,000 Mand Portugisere ogsaa var 70,000 Mand stærk, kunne vi dog ikke forbyde de Franske at rykke ind i Portugal. Kjøbmændene. indskibe sig til Gibralter eller Engelland. - Admir. Bertie har angrebet og besat Den Burbon, men da Hensigten ikke var (?) at beholde den, rømmede han den igjen d. 3 Oct. – Der er indløben en officiel Efterretning fra Admir. Cochrane, at Engellænderne have besat Øen Guadeloupe. Den 3 Febr. fandt en Fægtning Sted og d. 6te blev Capitulationen ratificeret. - Et Rygte siger, at der er ankommen en Parlamentair i Dünerne. - J Overhuset forelæste Lord Holland, d. 9de et Fransk Actstykke, i Følge hvilket den engelske Regjering havde vægret sig ved at underhandle angaaende et Cartel til Krigsfangers Udvexling, af Frygt for at det kunde lede til Fredsunderhandlinger. Lord Mulgrave svarede: at samme Cartel var bleven afslaaet i Følge foreslagne Betingelser; men om Fredsunderhandlinger har Talen ikke været. - Underhuset har bevilget den portugisiske Regjering 980,000 Pd. - Transport amtet vil hyre et stort Antal kobberforhudede Skibe paa 6 Maaneder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-03-31
London d. 16 Martii. J en Skrivelse fra Cadix af 6 Febr. berettes følgende: Det er Gener. Stewarts og alle velunderrettede brittiske JngenieurOfficierers Mening, at denne Plads kan forsvares. Dens Besætning beløber sig til 21700 Mand, hvoriblandt 16500 Spaniere, 2000 Britter og 1200 Mand af de brittisk portugis. Corps. Vi ere rigelig forsynede med Levnetsmidler, vore Cisterner ere fyldte med Vand. Befolkningen, som ellers regnedes for 50,000 Mennesker, er stegen til 160,000 J Rio Janeiro ventes 6000 Mand under Sidney Smiths Commando, som Prinds Regenten har begiert af Engelland. - Paa Børsen vedligeholder endnu bestandig det Rygte sig, at den sidst ankomne østerrigske Gesandt har medbragt Forslag til Fredsunderhandlinger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-03-31
Wien d. 14 Martii. Søndagen d. 11te Martii fuldbyrdedes Keiserinde Lovises Formæling med Keiser Napoleon efter det forhen bekjendtgjorte Ceremonielle. D. 13de om Morgenen Kl. 9 afreiste Keiserinden til Frankrige. Keiser Franz var reist i Forveien til St. Polten, og Keiserinden var uventet greist efter ham did, for at overraske sin Steddatter. Det hedder, at Keiseren vil ledsage den unge Keiserinde til Ens.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-03-31
Amsterdam, d. 20 Martii. J Følge officielle Efterretninger er d. 16de imellem Hs. Maj. Kongens og Hs. Maj. den Franske Keisers Befuldmægtigede sluttet en Tractat, der, paa nogle uundgaaelige Opoffrelser nær, vil vedligeholde Kongerigets Tilværelse. Strax efter Formælingen ventes Kongen tilbage.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-03-31
Paris, d. 18 Martii. General Bonnet har d. 14 Febr. slaaet en stor Hob Jnsurgenter, der vilde fordrive ham ved Oviedo. De havde i deres Overilelse bemægtiget sig Broen over Nora ved Collato; men alle de, som kun gjorde et Øieblik Modstand, bleve styrtede i Floden og dræbte. De mistede 400 Mand Døde og 500 Fanger. D. 15 havde de forsamlet sig ved den frygtelige Post Pennaflor, men bleve fordrevne til Navia paa Grændserne af Gallizien. General Bonnets Corps havde besat Nareca. Jndvaanerne tilbøde at underkaste sig. – Tusinde Arbeidsfolk ere nu sysselsatte med Tilberedelserne til Formælingshøitidelighederne i Paris. - Den bekiendte Americanske Oberst Burr er ankommen der. - Antallet af de Damer, der tilstedes Adgang til Høitidelighederne d. 29de, er 2 til 3000. Vognenes Tal 4000.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-03-31
Paris, d. 20 Martii. Kongen af Spanien har, efter de seneste Efterretninger fra Madrid, forføjet sig fra Chiclana til Malaga, hvorfra han fortsætter, sin Reise til Grenada. - J Morning-Chronicle hedder det: at Mr. Pinckney hav forelagt et klart og tydeligt Spørgsmaal og forlangt et bestemt Svar derpaa. Spørgsmaalet bestaaer nemlig deri; om de engelske Ministere ville eller ikke ville underhandle paa Grundvolden af Cabinetsordrens Tilbagekaldelse?
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-03-31
Subskriptionen paa dette Blad, som udgives og forlægges af Boghandler Salomon Soldin, modtages hos Bogtrykker Höeckes Enke, i store Helliggeiststrædet No. 144. Prisen er 4 Rdlr. for Aargangen paa Trykpapir, som betales hvert Fjerdingaar med 1 Rdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-04-03
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. udog Gene Syvende Aargang. No. 51. Kjøbenhavn, trykt hos P. H. Hideckes Enke. Tirsdagen den 3 April, 1810. Forslag til Oprettelse af et Bogforsikringsselskab i Danmark. (Fortsat.)re Dette har foranlediget den Tanke, at de Fædrelandets Mænd, der besjæledes af Jver og Agtelse for Videnskaberne og eiede Bogsamlinger, kunde forene sig sammen og danne et Selskab, hvis Hensigt var at forebyggeslig Ødelæggelse af gode Skrifter, ved at bringe det dertil, at disse ved Auxioner bortsolgtes for en passende Pris, og hvis Medlemmer til den Ende havde forenet sig om, gjensidigen at kjøbe Bøger paa hinandens Antioner; saa at ethvert Medlem af Selskabet tilsikredes ved hans Bogsamlings Bortsælgelse efter hans Død en vis Deel – f. Ex. 60 PC. - af dens Værdi, hvilket opnaaedes derved, at de øvrige Medlemmer kjøbte Bøger paa hans Auxion, og, hvis den ei skulde løbe i en Sum, som udgjorde 60 PC. af Værdien efter Vurdering, da tilskiøde det Manglende; - og det er til et saadant Selskabs Oprettelse, Man her vover, gjennem dette Blad, at gjøre Forslag. Jdeen hertil er hverken fra igaar eller idag, men er af 4 Mænd i en af Provindserne, for over Aar og Dag siden fattet, prøvet og gjennemgaaet, og den udkastede Plan flere Gange omarbeidet; og det er først efter nøiagtig og gjentaget Drøftelse at man har turdet beslutte sig til at fremsætte den offentlig for Publikum. Man troer, at der, ved et saadant Selskabs Oprettelse i ovenmeldte Hensigt og dets hensigtpassende Organisation, vilde opnaaes: deels at de gode Skrifter sikredes for Tilintetgjørelse, deels at en Deel af de paa en Bogsamling anvendte Bekostninger kunde med Sikkerhed erholdes tilbage for Eieren eller hans Familie, deels endelig, at den alt for almindelige Frygt for eller Uvillie til at kjøbe Bøger ophørte. Bogforsikringsselskabets Hensigt blev altsaa tredobbelt deels at forebygge gode Skrifters Ødelæggelse og Tilintetgjørelse ved Sønderrivning til Maculatur. deels at sikre Eierne af Bogsamlinger ved disses Bortsælgelse Gjenerholdelsen af en Del af de til deres Anskaffelse gjorte Udgifter, deels endelig Opretholdelse og Udvidelse af Fædrelandets Literatur, forsaavidt dette herved, skjøndt indirecte, kan bevirkes. - Man vover da herved at anbefale dette Forslag til alle Fædrelandets Videnskabsmænd og enhver god Dannemands Opmærksomhed, som sigtende til sand Oplysnings og deraf følgende Culturs Udbredelse og Fremme, til Befordring af Videnskab, som tjener til at hæve Mennesket op fra det Jordiske og lave Sandselige, sin høie Bestemmelse imøde. Man opfordrer Enhver, som denne Sag kan ligge paa Hjerte, til offentlig, saavidt hans Leilighed tillader det, at fremsætte sin Mening om et saadant Selskab, om dets Mulighed, dets Jværksættelighed og Gavnlighed efter den Organisationsmaade, som man har anseet for at være den bedste og herved vover at fremsætte, eller efter nogen anden, samt enhver anden Bemærkning, der maatte kunne gjøres derom, og Man vil da siden, efterat have indhentet offentlige og private Bedømmelser over det fremsatte, udgive en udførlig Plan til et saadant Selskab og indbyde Bogelere til Jndtrædelse og Deeltagelse deri.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-04-03
de nyere klassiske Værker vurderes for deres fulde Bogladepris, Bindet uberegnet; de ældre klassiske og gode Skrifter vurderes for 2 af hvad Bogladeprisen vides eller kan skjønnes at have været; de nyere mindre betydelige eller af bedre fortrængte men dog endnu brugelige Bøger, hvorunder og de bedre Maanedsskrifter kunne indbefattes, vurderes for Halvdelen af Bogladeprisen, (Bindet altid uberegnet); de ældre mindre gode, dog brugelige, Bøger vurderes for 1/2 eller 1/4 af den rimelige Bogladepris; endelig de endnu ringere Skrifter, Piecer, Stridsskrifter, beskadigede Bøger og desl. anslaaes fra 1/4 til 1/5 eller 1/2 af Bogladeprisen eller mindre efter Omstændighederne. Naar den hele Vurdering er færdig og approberet, opsummeres den, og den hele Sum, hvoraf nu Selskabet forsikrev 60 PC., fordeles lige paa alle Axierne; dog at Vurderingssummen ei er større end hvad Eieren i levende Live har angivet og hvorefter han har havt Axier i Selskabet; thi ellers følges hans egen Angivelse. For den Sum, som nu er fordeelt paa hver Axie, ønsker man, at Enhver skal kjøbe Bøger paa Auctionen, enten han nu har een, eller flere Axier; han faaer da Valuta for sine Penge(thi han kan lade kjøbe hvad Bøger han ønsker og til hvad Priis han vil bestemme og kan faae dem, og Auctionen faaer Liv, dog er ingen forpligtet til at kjøbe, og hvis den forsikrede Sum alligevel udkommer ved Auxionen, har Selskabet ingen videre Forpligtelse; men mangler Noget i denne Sum, da maa det Manglende pro quata tilskydes af dem af Selskabets Medlemmer, som enten Jntet have kjøbt, eller for en mindre Sum end det paa deres Axier Lignede. (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-04-03
Hans Majestæt Kongen har allernaadigst befalet: At de i Folge Forordningen af 8 Maji 1795 udsatte Præmier for de bedste Stodheste skulle, med Hensyn til den nærværende høie Hestepriis, indtil videre forhøies saaledes: at Hingstepræmien i Danmark af 100 Rdlr. dansk Courant forøges til 150 Rdlr. dansk Courant, den af 20 Rdlr. dansk Courant til 500 Rdlr. dansk Courant, og den af 10 Rdlr. dansk Courant til 20 Rdl. dansk Courant. Hvilket herved bekjendtgjøres til alle Vedkommendes Efterretning og allerunderdanigste Efterlevelse. - Det Kgl. Danske Cancellie d. 30 Martii 1810.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-04-03
Placat. Hans Kongelige Majestæt til Danmark og Norge u. u. Præsident, Directeur, Deputerede og Tilforordnede i Rentekammer-Collegio bekjendtgjøre herved: at Hans Kongelige Majestæt har under 20de i denne Maaned allernaadigst resolveret: 1) at Skatterne paa Landet paa Bornholm vel fremdeles skulle indkræves af Lægdsmændene, hvilke ved hver Forfaldsterminbor mode 4 Søndage efter hinanden ved Kirken for og efter Prædiken, for at modtage Skatterne, og i øvrigt med mueligste Nidkierhed søge at faae dem i rette Tid indfordrede, men at de Bønder eller Udbyggere, som desuagtet ikke betimeligen erlægge Skatterne til Lægds mændene, bør betale samme paa Amtstuen; og 2) at i de Tilfælde, hvor Udpantning for resterende Skatter sammesteds er fornøden, hvilken da af Sandemændene, behørig Tid bør foretages, maae Skyldnerne, naar de ville indløse Pantet, førend det ved Auction vorder solgt, ikke, efter Forordningen af 30te Januari 1793, §. 11, levere deres resterende Skattesummer til Sande mændene, men bør, førend Pantet maae dem udleveres, med Qvittering fra Amtstuen bevise, at Restancen er der erlagt. Hvorefter de Vedkommende sig have at rette. Rentekammeret, den 24de Martii 1810.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-04-03
Jnden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-04-03
Jndenlandske Efterretninger. Den forhenværende Kgl. Legationspræst Gör ricke i Paris, som af Hs. Majestæt er udnævnt til Sognepræst ved Garnisons tydske Menighed her i Staden, er paa sin Reise hertil ankommen med sin Familie til det Holsteenske og kan ventes hermed det allerførste. Kammerjunker og Divisions=Adjutant. v. Qua len er bestemt at ledsage Hs. Exc. Hr. Geh. Conf. Raad Rosenkrantz paa den Reise, som han i disse Dage tiltræder til Paris, for at lykønske H. M. Keiser Napoleon til sin Formæling.