JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-03-25
Jfølge Efterretninger fra Nyyork har Kongressen besluttet, at fremmede Skibe ikke maae indføre andre Vare i de foreenede Stater, end Manufakturvare fra de Nationer, Skibene tilhøre.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-03-25
Her gaaer nu det Rygte, at der er i vore Havne gjort Beslag paa alle Spanske Skibe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-03-25
Stuttgardt, den 4 Martii. Man vil paastaae at have nylig havt sikker Efterretning om, at Vaabenstilstanden imellem de Østerrigske og Franske Armeer skal være forlænget paa 3 Maaneder, og derom være indgaaet formelig Forening. Man slutter deraf, at der maae være Fredsunderhandlinger i Verk. Jmidlertid er og saa meget vist, at de paa begge Sider synes høiligen at behøve denne Tiid til at sætte deres Kavallerie i Stand; thi endog det Østerrigske Kavallerie er meget svækket, deels ved Strabatzer i den sidste Kampagne, deels ved en Sygdom, der er kommet imellem Hestene, saa at det sin der stor Vanskelighed ved at remontere tilstrækkelig Wien, den 5 Martii.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-03-25
Græve Lehrbachs korte Ophold her angik Fredsslutningen. Man har i dette Stykke stor Tillid til ham, og hun er selv ganske stemt for Freden. Hovedvanskeligheden skal ellers være de Tydske Fyrsters Jnteresse ved Rhinen, hvilken Østerrige forlanger at skulle sættes i Sikkerhed.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-03-25
Begge Armeerne ved Rhinen, under Græv Wurmskrog Erkehertug Karl, ere allerede over 200000 Mand. stærke, og blive endnu forøgede.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-03-25
Stokholm, den 8 Martii. Den 5 i d. M. kom om Aftenen Jld løs i KongensGade, hvilket dog ved gode Foranstaltninger strax blev dempet. Kongen saavelsom Regenten begave sig strax derhen. Kongen skal ved samme Leilighed have faaet en Forkølelse, som dog igien er gaaet over.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-03-25
Det milde Veirlige er meget fordeelagtigt for den indenlandske Handel, da Transporter af Jern og Sild kunne ubehindret skee heele Vinteren igiennem paa Jndføerne.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-03-25
London, den 26 Febr. I Løverdags ophørte det anseelige Franske Handelshuus Jostah Cottin & Fils at betale. Sammes Gield, skal beløbe sig til 300000 Pund Sterling.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-03-25
Siden i Gaar er Brødet med eet steget 1/2 Pence, saa at et Brød, der for 7 Aar siden kunde kjøbes for 6 Pence, koster nu 15 Pence.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-03-25
Et fra det gode Haabs Forbierg ankommet Skib har medbragt det Rygte derfra, at vi have taget Batavia fra Hollænderne. Jmidlertid skal Gouvernementet endnu ikke have faaet Efterretning derom.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-03-25
Den Beretning stadfæstes, at den Hollandske Flaade skal være i Søen; dog angives saavel dens Styrke som dens Bestemmelse meget forskiellig. Efter nogle Benetninger skal den bestaae af 14 Linieskibe og være bestemt til det gode Haabs Forbierg; efter andre skal den desuden have 4 Fregatter og nogle Transportskibe, med Tropper hos sig. Et i Gaar Aftes til Harwich, ankommet Preussisk Skib melder, at den bestod af 15 Seilere, hvoraf kun 6 skulle være Linieskibe, og at den styrede sin Kours til Nordost, hvoraf man formoder, at den er bestemt til at bringe nogle Skibe hiem fra Bergen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-03-25
Værdien af det i de Jrlandske Guldminer fundne Guld Fal allerede beløbe sig til 3000 Pund Sterling.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-03-25
Nylig kom et Fransk Cartelskib til Lissabon, som have de 200 Engelske Fanger og Bord. Da der ingen Fransk Konsul er, befalede Printsen af Brasilien, at der skulde leveresiden Franske Kommandeur af Arsenalet alt hvad han behøvede til Skibets Reparation.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-03-25
London, den 1 Martii. Sidste Onsdag stødte 4 Krigskibe af Admiral Pring. les Eskades paa den Hollandske Flaade, som nær havde omringet dem. Flaaden bestod af 6 Todekkere, 8 store Fregattet og 3 mindre Skibe, hvilke formerede en Linie, da de saae vore Skibe. Disse stræbte da at komme bort, og Fienden gjorde sig ingen Umage for at forfølge dem.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-03-25
London, den 8 Martii. Næsten daglig underholde vore Tidender og med Gesandtskaber fra Paris, som man efter et Par Dages Forløb ikke hører meere til. I Gaar skal igien, som nogle Ministerialtidender forsikkre, være kommet en Herre fra Paris og have medbragt Breve til alle Ministerne.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-03-25
Jfølge Breve fra Brest er et af vore Transportskibe, som havde 12 Officierer og 260 Mand om Bord, faldet i Frantsosernes Hænder. De skulle og desuden have gjort 6 andre betydelige Priser.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-03-25
Angaaende Billen og Slavehandelens Afskaffelse gik man, efter adskillige Debatter, til en Kommittee. Den 11 Martii 1797 blev fastsat som Termin til Afskaffelsen, og der blev besluttet, at de, der siden fortsatte Handelen, skulde transporteres paa 14 Aar.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-03-25
Frankfurt, den 12 Martii. De sidste Breve fra Basel bekræfte Haabet og Freden; begge Parters Deklarationer skulle alt meere og meere nærme sig. Fra det der værende Franske Gesandtskab gaae der mange Kourerer til Wien. Man taler og ved den Franske Thinarmee stærk og Fred, og General St. Cor i Zweybrücken har derom givet de samme Forsikkringer som Kommandanten i Kölln, De Keiserlige Tropper, som ligge i Vinterquarteer. her i Egnen, ere ganske rolige, og man merker ikke mindste Anstalt til at bryde op eller rykke frem ad De øvrige Foranstaltninger til Feldtog ere nu ei heller nær saa mange eller saa store, som de vare for nogle Uger siden.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-03-25
Der meldes ligeledes fra Ehrenbreitstein, at Frantsoserne der og ligge ganske stille. J nogle af de afFrantsoserne besatte Egne troer man ikke heller, at Feldtoget saasnart aabnes, da de have temmelig Mangel paa Heste.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-03-25
Hamburg, den 17 Martii. J Berlin har det bekiendte Jødiske Handelshuus Stig gjort Fallit. Gielden angives at være 2 Milli- og Rigsdaler.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-03-25
J sidste Nat er Jsen paa Over=Elven gaaet løs og drevet ned. Bliver Veirliget saaledes ved, kan Skibsfarten inden 2 eller 2 Dage være i fuld Gang.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-03-25
Blandede Efterretninger. Den 9 om Aftenen Kl. over 10 saa man i Berlin da Luften var meget klar, i Sydost en Jldkugle af usædvanlig Størrelse, der trakes sig videre hen imod Sydost, og derpaa brast, og først efter nogle Minuter, hørte man en dum tordenagtig Lyd. Dette Syn var saa høit oppe, at man kunde see det nogle Miile borte. Uagtet det ikke var Maanelyst, var Luften dog samme Aften langt klarere, end den sædvanlig pleier at være allene af Stiernernes Lys.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-03-25
Efter Forlydende arbeides der for nærværende Tiid, paa en nærmere Forbindelse imellem Rusland og Sverrig.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-03-25
Kiøbenhavn, den 15 Martii. De Krigskibet der i Sommer skulle ligge som Vagtskibe her paa Rheden, i Sundet og det store Belt, have allerede faaet Ordre fra Admiraltætet at afgaae til deres Poster
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-03-25
Den herværende Franske Gesandt har endnu ingen Visiter gjort hos det Diplommatiske Korps, og det synes, at han heri har i Sinde at følge den Hollandske Gesandts, Hr. von Lindens Exempel.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-03-25
Prints Carl af Hessen ventes med første hertil, hvortil Aarsagen efter Forlydende skal være et ForaarsKampement, der formodentlig bliver holdt i Holsteen J det Danske Kancellie er en Forbedring i Henseende til Justitsvæsenet i Værk, som skal angaae den nærmere Bestemmelse af nogle derhen sigtende Artikler i Loven, Rettergangens Forkortning, og Dommernes Ansvar ved de nederste Jnstantser.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-03-25
Den herværende Hollandske Minister von Linden blev den 14 i d. M. til Hove angrebet af Gicht paa den høire Haand, hvormed fulgte en kort Besvimmelse. Jmidlertid befandt han sig dog Dagen derpaa temmelig vel.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-03-25
Den for kort siden fra Texelen udløbne Hollandske Flaade er ankommet til Bergen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-03-25
Fra den 6 til 13 i d. M. ere kun 12 Skibe gaaede igiennem Sundet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-03-25
Fridericia, den 22 Martii. passerede Skippere. hvorhen. hvorfra. Dato Skippernes Navne H. Bune.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-03-25
Trundhiem. Flensborg. 22de dito øster paa Norge, N. Hersberg.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-03-25
Bogense. dito P. Nielsen. Trundhiem. dito P. H. Hansen. dito Bergen. J. H. Jensen. Assens Norge. A. Jversen. Colding. Drammen A. Nielsen. Bygense. Assens H. J. Jensen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-03-25
Norge. Flensborg. S. Lassen. 23de dito øster paa Norge. H. Jensen. Bergen. dito P. Lund.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-03-25
Trundhiem. Diderich Hecdito J. F. v. Barm 24de dito øster paa Norge. N. Ahrendt Trundhiem. J. C. Møller. dito Bergen. dito A. Poulsen, dito øster paa Norge. O. Hall. Døbt. I St. Michaelis Kirke, den 23de. Jens Bulls Datter, Dorthe. Fadderne: Hr. Niels Schmidt, Kone, Jfr. Marie Gross, L. Thuesen, Dines Dinesen, og Søren Thomsen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-03-25
Ved Tallotteriets 735 Trækning i Kbhvn., udkom Nr. 26, 5, 49, 67, 65.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-03-25
At det i Dag Morges har behaget Forsynet at bortkalde min Mand Conferenceraad Sporon, Amtmand over Coldinghuus Amt, i hans Alders 55 Aar, efter 3 Uger og 4 Dages Sygdom, det bliver herved med den inderligste Bedrøvelse for mig hans Enke med 3 efterlevende umyndige Børn, bekiendtgjort for Slægt og Venner, og da jeg er overbeviist om enhvers Deeltagelse, frabeder jeg mig skrivtlig Condolence, som ville forøge min store Hiertesorg. Coldinghuus den 23de Martii 1796. Beate Albertine. sal. Sporons fød Koefoed.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-03-25
J Følge Hans Kongelige Majestæts allernaadigste BevilTling d. D. 11te hujus, indkaldes herved sub poena præclusi et perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, alle og enhver, som formeene sig at have nogen Slags Fordring, udi Kiøbmanden her i Weyle, Hr. Johan Gotfred Rehhorns Opbudsbo, hvorfra samme end maatte devirere; Jntet i nogen Maade undtagen, dermed at melde sig inden fornævnte Tids Forløb, hos os undertegnede som Opbuds=Commissarier. udi Boet og deres Fordringer beviisliggiøre. Jligemaade bekiendtgiøres det herved til Vedkommendes Underretning, at en Samling i Boet er bestemt til de 11 31te d. M., om Formiddagen Kl. 10, for at handle og bestemme Auction over Boets Eiendomme w. v. hvorfore man ønsker at de Herrer, Creditorer selv eller ved Fuldmægtige, ville indfinde sig paa samme Tild og Sted. Veile den 14 Martii 1796. Andreas Roesteen Lindved, Peder Bogh. Kiøbmand. Oberrets Procurator.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-03-25
En Person, som har meget gode Skudsmaal, ønsker sig en Condition at informere honette Folkes Børn, i Læsning, Regning og Skrivning, Tydsk og Dansk, og noget Musikalsk for en billig Løn, enten nu Paaske eller St. Hansdag. Nærmere Efterretning faaes her paa Adresse=Contoiret.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-03-25
Den allernaadigst anordnede Ny Confirmations=Bøn faaes her paa Adressecontoiret for 2 s.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-03-29
London, den 11 Martii. Efter Forlydende skal Arveprintsen af Würtemberg, formæle sig med vor Kronprindsesse. Der tales og stærke om, at den unge Prints Villiam af Gloucester med første skal givtes med Printsesse Mary.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-03-29
Hr. Burke har ladet et Brev til Hertugen af Ved ford trykke, hvori han af Forbittrelse over de ham i Henseende til hans Pension gjorte Bebreidelser viser, hvorledes den Bedfordske Familie er ved de forhen værende Kongers Ødselhed kommet til sine overordentlige Rigdomme. Hvo der ikke veed, hvor ivrig Hr. Burke forsvarer den monarkiske Deel af Konstitutionen, skulde troe, at han havde gjort et Angreb paa Hertugen, allene for at faae Leilighed til tydelig at lægge de forrige Tiders Hoffers Feil for Dagen; men nu synes det, at han ved sit overordentlig muntre Temperament ikke lægger Mærke til, at han, i det han udsser sin Galde mod Hertugen, tillige selv angriber et System, som han har taget i Forsvar, og har virkelig forsynet Verden med et høist demokratisk Skrivt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-03-29
Frankfurt, den 12 Martii. Siden den 10de er Rhinbroen i Mannheim igien i Stand. Neckarbroen har man hidindtil ikke kunnet opføre, fordi Floden er tilfrosset paa adskillige Steder.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-03-29
J Maynz er og Rhinbroen i Dag igien opført. I Ulm merkede man om Natten til den 4 et svag Jordskielv i den nordlige Deel af Staden.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-03-29
Paris, den 11 Martii. Man nyder her nu fuldkommen de vigtige Fordeele, som Politieministeriets Oprettelse maatte medføre for denne Stad. Det er roeligt overalt; man er sikker paa ethvert Sted, enhver Time heele Natten igiennem; man seer intet Opløb og hører intet tale om Tyverier. Politiet har i 3 Dage forrettet et vigtigt Arbeide. Af den uhyre Mængde Snee, der havde opdynget sig i alle Stadens Gader, ventede man sig mange Ubehageligheder, i det mindste paa 8 Dages Tiid, naar Veiret forandrede sig. Denne Forandring indtraf for 3 Dage siden, og allerede i Overgaars var denne overordentlig store Stad sikkret for alle Ubehageligheder. Thi Politiet havde i 24 Timer ladet Sneen og Jsen i alle Gader, næsten paa een Tiid, føre sammen i Dynger paa den ene Side af Gaden, og til samme Tiid ladet de i Gaden gaaende Render rense, saa at Passagen nu overalt er frie, og man har ingen Uleilighed af Vand, da den smeltende Snee løber strax bort igiennem Renderne.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-03-29
Den 21 Febr. dræbte Generaladjutant Travet Ridder de la Jaille og Anføreren af Charettes Kavallerie, Baumel. Man fik og ved den Leilighed mange Effetter, der vare bestemte Vicomte Scepaux, saasom: 1 Centner Krudt, chirugiske Jnstrumenter, Sadler, Pistoler, Sabler, Tøy til lange Buxer, o. s. v. Paadenne Dag fik Charette og uden Tvivl sit Banesaar Han havde endnu om Morgenen 150 Kavallerister og 50 Infanterister og sig; men og Aftenen havde han mistet dem saaner som 40 Mand. J Nantes er man saare glad derover, og venter hver Time Charrettes Endeligt. I Angers opklare Udsigterne sig og for Fædrelandets Venner. I Staden Caen har et Antal af 4000 brave Borgere forenet sig imod Chouanerne og Royalisterne under Anførsel af den der værende General Dugua. Denne Omstændighed haa allerede indjaget Chouanerne Skræk og vil endnu have betydeligere Følger.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-03-29
Ved Vannes har man frataget Chouanerne 4 Kanoner, nedhugget deres Kanonerere og dræbt Anføre ken Marquis af Lice. Det var ingen Fægtning, men de vare blevne forraadte.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-03-29
Endelig har Charette den 6 endnu atter havt en Fægtning, og er blevet derved nedsat til 15 Mand. Travots Ryttere vare alt for udmattede, hvilket var Aarsagen, at Charrette undkom J Toulouse har man faaet fat paa en forhen berømt Chouanschef, Gantis af Roquebrune, og skudt ham. Man undrer sig over, at Stofflet har indlagt sig et saa stort Navn. Man saae ved hans Forhør og før hans Død, at han var et Menneske uden Opdragelse og Dannelse. Da man førte ham fra Fængselet til Forhør, og han saae Officerens dragne Sabel, raabte han Mine Herrer, jeg besværger Eder, at J ikke nedsable mig! Officieren svarede: Nei, du er iblandt Republikanere; du bliver først dømt, og derpaa din Dom fuldført.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-03-29
En Engelsk Flaade 15 Seilere stærk har ladet sig see for Toulon. Raynal, denne 80 Aar gamle Forfatter, der er bekiendt af sin philisophiske Historie over de Europæiske Besiddelser i begge Indier, og andre ogsaa i Revolutionstiden udgivne Skrivter, døde pludselig den 7 dennes paa hans Landgods Passy, det Sted hvor Franklin tilforn allerhelst opholdt sig. Faa Dage tilforn saae man ham i Paris. Den 4 blev han angre det af Snue, hvortil kom nogen Hoste. Han holdt sig 2 Dage, i Sengen, stod op den 7, som sædvanlig barberede sig selv og klædde sig paa. Henimod Kl. 6 om Aftenen gik han igien til Sengs, lod sig forelæse Journalen og de 500 Raadsforsamling, gjorde nogle kritiske Anmerkninger over deres Beraadslagninger, og Kl. 10 var han død. Han havde hidindtil arbeidet paa en ny Udgave af hans philosophiske Historie. Han havde desangaaende vendt sig til de 5 Direkteurer, og bedet dem at skaffe ham ved Republikens Gesandter ved fremmede Hoffer de fornødne Bidrag i Henseende til de forskillige Nationers Handel, det Ostindiske Kompagnies Tilstand og andre hans Verk ved kommende Gienstande, og Direktoriet havde allerede føiet Anstalt til at opfylde hans Ønske. Under Robespierres Regiering skal han have opbrændt mange af sine Manuskripter, hvoriblandt ogsaa var Historien om det Nantiske Edikts Jgienkaldelse.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-03-29
Koursen paa Hamburg 50000 Livres i Assignater og 179 Livres i Penge. Louisd'oren 7000 Livres.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-03-29
Strasburg, den 8 Martii. Her siges, at General Pichegru er udnævnet til General=Jnspekteur over alle Republikens Armeer. Om 4 Dage reiser han til Paris. Desaix skal træde i hans Sted ved Rhin= og Moselarmeen, en General, der hidindtil har med stor Berømmelse kommanderet Avantgarden. Man troer, at General Beaupats faaer Kommanden over Avantgaarden.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-03-29
Savona, den 21 Febr. Frantsoserne have paalagt Fyrstendommet Oneglig- og andre Kongen af Sardinien tilhørende Landskaber, en Kontribution af 500000 Livres i rede Penge. Jndvaanerne, der ikke kunde bringe saa mange Penge tilveie, har maattet betale meget med Olie.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-03-29
Genun, den 25 Febr. Fra Finale har man den Efterretning, at Frantsoserne føre deres Kanoner og Artillerie op paa Bierget, og at adskillige Korps allerede ere afmarcherte til samme Bestemmelse. De Østerrigske og Sardiniske Tropper giøre og paa deres Side de alvorligste Anstalter. J Cagliari har Folket dræbt Generalen for Tropperne og General=Intendanten for Finantserne, og igien udnævnet sig et Raad. Tropperne fik befaling at sværge en af Folket udnævnt Forstander Lydighed. Man sendte Deputerte til Kongen, at han skulde afskaffe visse Rettigheder og Privilegier; men da Svaret ikke var efter Ønske, saa opstode Jndvaanerne i de - Saardiniske Steder og Landsbyer, grebe til Vaaben og erklærede, at de ikke meere vilde erkiende nogen Vicekonge. Adskillige Familier ere flygtede. Det heder, at Engellænderne have sat Tropper i Land paa Øen, for igien at tilveiebringe Orden.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-03-29
Brussel, den 14 Martii. De i det Inderste af Belgien hidtil værende Gaar nisoner formindskes daglig; den største Deel af dem marcherer til Rhin= og Mosel=Armeen. Der blive kun smaae Korps tilbage, som, tillige med Borger= og Munieipalvagterne, skulle holde Politiet vedlige. Man troer her, at Feldtoget snart vil blive aabnet med en meget vigtig Bataille.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-03-29
Dusseldorf, den 11 Martii. J Gaar Eftermiddag kom General Jourdan hertil; Generalitætet og flere Officierer vare redne ham i Møde, og ved hans Ankomst stode alle Tropperne i Gevær der bleve og 24 Kanoner affyrede. Jndtoget var prægtigt. Om Aftenen blev givet et stort Bal, Torvet var illumineret og et Fyrværkerie blev afbrændt Alle disse Bekostninger maae Staden giøre, hvis Jndvaanere allerede ere meget trykkede. Jsær falder den stærke Guarnison af 4 til 5000 Mand dem høist besværlig; maaskee General Jourdan noget kan lette dem denne Byrde. Requisitionerne vedvare i Egnen heromkring, og Manglen tiltager bestandig. øvrigt holdes der nøie over Vaabenstilstanden og Neutralitæten. Formedelst den stærke Kulde har man nogen Tiid holdt op med Batteriearbeidet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-03-29
Münster, den 5 Martii. Enten der bliver Krig eller Fred, have vi formodentlig intet at befrygte. Det Preussiske Hof skal være i Begreb med at slutte en ny Demarcationslinimed Frankerige, og efter nogle Efterretninger skal denne Sag allerede være afgjort. J Følge denne Linie bliver det i vor Egn, som det er; men fra Rhinen, hvorFrantsoserne skulle have i Sinde at trænge frem i 2 Kolonner, gives dem meere Rum, da Demarcationen, skal strække sig lige til de Hessiske Grændser og indslutte Anspach og Bayrenth.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-03-29
Wien, den 12 Martii. J Torsdags Aftes kom en Koureer hertil fra Rhinarmeen. Natten derpaa afgik adskillige Officierer herfra derhen. Strax derpaa har det Rygte udbredet sig, at Frantsoserne havde opsagt Vaabenstilstanden. Man har merket, at der paa nogen Tiid har være idelige Konferentser imellem Ministeren for de udenrigske Anliggender, Baron Thugut, og den Preussiske Gesandt, Marquis Lucchesini. Der ere og vexlede adskillige Kourerer imellem Wien og Berlin.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-03-29
Rom, den 27 Febr. Den 24 kom en gemeen Mand til Paven, da han gik i Vaticanet, og berettede ham, at 2 Spitsbuber havde gjort Aftale om at myrde ham. Hans Hellighed lod sig dog derved ikke skrække. Manden blev arresteret, forhørt, og blev fast ved sit første Udsigende; men man har siden intet kunnet opdage desangaaende Kiøbenhavn, den 19 Martii.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-03-29
Her arbeides saa stærk paa Flaadens Udrustning, at samme maaskee endnu i denne Maaned kommer til at lægge ud af Bommen. De næstkommanderende Officerer ere og i disse Dage blevne udnævnte. Den Danske og Svenske Flaade skulle til sædvanlig Tiid igien foreene sig.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-03-29
Da de herværende Borgere formedelst Jldebranden, ikke ere i Stand til at forsyne de Nationale, der komme ind i næste Maaned til Exercering, med Quarterer, saa have allerede de 2 lette Infanterie=Batailloner, som ligge i Guarnison i det herværende Kastel, faaet Ordre til at kontonere i de nærmest omliggende Landsbyer, medens Exerceretiden varer, paa det at de Nationale igien kunne indgaarteres i Kastellet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-03-29
Kontreadmiral Krog, som var Chef for den første Division, er i en høi Alder ved Døden afgaaet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-03-29
Fridericia, den 29 Martii. passerede Skippere. hvorfra hvorhen. Dato Skippernes Navne Bog Bune. Flensborg, øster paa Norg 24de dito H. J. Ehlert, dito Bergen. A. Asmusen. dito H. Lund, øster paa Norge. J. Hansen, dito stor dito H. H. Drey. dito H. Hansen, dito H. H. Hansen dito dito SamsøgS. Rasmusen. dito J. Andersen, dito Bogense. Flensborg. L. Nielsen. Sønderborg Aalborg. J. P. Stangaard, Døbt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-03-29
Den 25de Martii i St. Michaeli Kirke, Johan Michael Stoltzes Søn, Johan Nicolaus. Fadderne Ane Marie Lindberg, Cathrina Remin, Corporalanerne Schmidt, Køgler og Grenadeer Strikker.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-03-29
Anecdotte. En Franskmand, som var kommet ind i Landet, og ved alle Leiligheder var nysgierrig efter at viide, hvad enhver Ting hedte paa Dansk, spurgte en Dag, da det var megen Heede, hvad dette kaldtes. Den, som skulle være Franskmandens Tolk, og meere havde Hensigt til Tiden end til Heden, svarede: at det hedte Sommer, og da Franskmanden troede, at dette kundeanvendes paa alt, hvad der var hedt, sagde han, da han engang fik en overmaade heed Suppe, at der var megen Sommer i Suppen. En General kom engang i en Boutique, hvor man solgte Kobberstykker og Landkort, og spurgte Kræmmeren: Har han Landkort at sælge? Til Tieneste, svarede denne, hvad for nogle befaler Herren, General eller Special=Kort? Generalen, som just havde sin Generals=Uniform paa, saae gandske fortrydelig paa Manden og sagde: Behøver han at spørge derom? Han kan vel see paa min Uniform, hvad Slags Kor det skal være. - Og uden Tvivl behøvede den gode Herre og endnu General=Kort.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-03-29
En Mand, som havde et lidet Embede, blev af en Bønde spurgt; hvem han var, og hvad han var Manden blev fortørnet over Bondens Nysgierrighed, og sagde, det kunne jo være ham ligemeget. Bonden blev endnu meere nysgierrig og sagde: da gad jeg dog nok vist, hvad I er, Manden afviiste ham med en haan lig Latter, og sagde, at han ikke skulle sige det forde andre Bonden, som var en Tværing, svarede derpaa ja saa er I maaskee slet intet. Manden, som blev fortørnet, sagde, jo jeg er dog noget. Nu ja, lagde Bonden, saa er J jo da Muse Noget.