JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1839-01-12
Jfølge Amtets Ordre bliver den Christen Peter Christensen forhen tilhørende, den kongelige Kasse for Skatte= og Afgifts=Restancer tilkjendte Gaard, Brønden kaldet, i Dorf Fjerding, Dronninglund Sogn, af Hartkorn Ager og Eng 4 Tønder 7 Skpr. 3 Fdkr. 1/5 Alb.,med Avl og Afgrøde, stillet til Salg ved 3 Auctioner, der afholdes saaledes: første Auction Fredagen den 1ste Februar, anden Auction Fredagen den 15de Februar og tredie Auction Fredagen den 1ste Marts førstkommende, hver Dags Formiddag Klokken 11, de tvende første Auctioner paa mit Contoir, tredie Auction derimod paa den til Salg stillede Eiendom, hvilket herved bekjendtgjøres til Lysthavendes og vedkommende Panthavres Efterretning, overeensstemmende med Placat af 22de April 1817. Conditionerne ligge forinden Auctionen til Eftersyn paa mit Contoir. By- og Herredsfogedcontoiret i Sæby, den 9de Januar 1839. Heiberg.
Aalborg Stiftstidende, 1839-01-12
Den indsendte Artikel: "Noget om Almeenaand og Borgersind, skal blive meddeelt saasnart Rummet tillader det.
Aalborg Stiftstidende, 1839-01-14
Aalborg Stiftstidende. Adresse-Avis. No 10. Aar 1839. Mandagen den 14de Januar. Denne Avis, som udgives af J. Chr. Borch & N. Ph. Ree's Enke og redigeres af Bernhard Ree, udgaaer 3 Gange ugentlig og kan bestilles paa alle kongelige Postcontoirer i Danmark og Hertugdømmerne samt paa Stiftsbogtrykkeriet i Aalborg, hvor Prisen er 7 Mk. 8 s. qvartaliter.
Aalborg Stiftstidende, 1839-01-14
Udlandet. Vigtigste Postnyheder. Franskmændene have indtaget Fortet San Juan d'Ulloa og den trefarvede Fane vaier fra Slottets Tinder. Blocaden af Veracruz er ophævet. Angrebet kostede Franskmændene kun 5 Døde, Mexicanerne derimod 4 til 500. – Den af Deputeretkammeret nedsatte Commission har med 6 St. mod 3 antaget det udarbeidede Udkast til en Svar Adresse paa Throntalen, hvilket indeholder flere energiske Demonstrationer, som, hvis Udkastet bliver antaget af Kammeret, upaatvivleligen maa have et Ministerskifte til Følge. – J Staden La rochelle have ved en Kornudskibning fundne alvorlige tumultuariske Optrin og Excesser Sted, som gjorde den militaire Magts Mellemkomst fornøden og kostede flere Mennesker Livet. Roligheden er senere tilveiebragt.
Aalborg Stiftstidende, 1839-01-14
Don Carlos har fra Frankrig faaet en Tilførsel af 300 Heste. - Hr. Perez de Castro har, efter en egenhændig Skrivelse fra Dronningen, omsider overtaget Conseilspræsidiet.
Aalborg Stiftstidende, 1839-01-14
Den belgiske Regjering har – ifølge Commerce helge modtaget officielle Depescher fra London, ifølge hvilke Conferentsen ved en Beslutning har prolongeret Status quo til 1ste Juli, efter hvilken Frists Udløb derimod Holland og Belgien maae underkaste sig Fuldbyrdelsen af de 24 Artikler. Hr. de Merode skal være bestemt til at afgaae til Paris med en vigtig Sendelse fra Kong Leopold til Tuileriernes Cabinet. J Departementet Mosel skal man have besluttet i paakommende Tilfælde at ile Belgierne tilhjælp. J de preussiske Rhinegne finde betydelige Troppe-Concentreringer Sted.
Aalborg Stiftstidende, 1839-01-14
En Artikel fra London i et tydsk Blad beretter, at Dronningen skal have stærk Tilbøielighed til at besvogre sig med det danske Kongehuus og udseet Prinds Christian af Glücksborg til sin lykkelige Gemaal. – Agitationen imod Kornlovene fortsættes med vedvarende Iver. Den ultraradicale Folketaler Præsten Stephens er for kort siden bleven arsteret, en Begivenhed, der i Manchester og andre Fabrik stæder har vakt en ualmindelig Gjæring. J Manchester, har man ved en Forsamling, hvor Hr. Stephens selv der imod Caution var sat paa fri Fod, var tilstede, besluttet at forsvare ham i alle mulige paakommende Tilfælde. J tre forskjellige Capeller holder han Taler for et meget talrigt Auditorium.
Aalborg Stiftstidende, 1839-01-14
Fædrelandet. Kjøbenhavn, den 11te Jan. Det beslagte Nummer af Kjøbenhavnsposten indeholdt, foruden nogle i det følgende Nr. optagne Meddelelser af holstenske Blade en forkortet Oversættelse af et i Leipz, allg. Zeit. fra Kbhvn, indrykket Brev med Overskrift "Danmarks Forhold til Storbrittannien og Rusland." Formodentlig siger Kjøbenhavnspostens Redacteur - har Polititetsassessor Reiersen ladet sig forlede af Pl. 2den Octbr. 1810, der forbyder ikke privilegerede Blade at optage politiske Nyheder og Efterretninger, til at standse Udgivelsen af dette Nummer, der indeholder en statsretlig Undersøgelse om, hvilket Parti de nationale og dynastiske Sympathier og Jnteresser tilraade Danmark, at vælge i en tænkelig Conflict imellem de nævnte Magter, – men ikke en eneste politisk Nyhed eller Efterretning.
Aalborg Stiftstidende, 1839-01-14
Chr. N. Kalkar i Odense er tilstillet Redactionen Følgende: En Artiker i Aalborg Avis, hvilken senere er gaaer over i andre Blade, beretter Fyens Stifts Læseforenings Erklæring i Anledning af Proprietair C. H. Hansens Sendebrev til Biskop Faber med Tilføielsen af nogle Betragtninger, der i det Væsentlige gaae ud paa, at den liberale Jntelligents" for Principets Skyld ei kan billige at der paatrykkes en Færd, som den omhandlede, den offentlige Misbilligelses Stempel.
Aalborg Stiftstidende, 1839-01-14
Det er i Anledning af denne velskrevne Artikel, at jeg vil tillade mig nogle bemærkninger. Ligesom vist Alle ere enige om, at Misbrugen ikke hæver Brugen og at de mulige Fractioner og Partier, der kunne befrygtes, ikke bør afholde Nogen fra at benytte den offentlige Mening til det Godes Fremme, saaledes mener jeg, at det endog er i den li betale Jntelligentses" Jnteresse, at en offentlig Misbilligelse yttres i det omhandlede Tilfælde og det for Principets Skyld. Liberal er paa dansk frisindet; denne Egenskab, som man med Rette sætter høi Priis paa, maa nødvendig findes hos Enhver, der enten selvvirksom eller endog blot deeltagende vil bidrage til Tidens Udvikling; Frisindethed er et Resultat af en aandelig Livsanskuelse, hvis Grundlag er Agtelse for Menneskenaturen og fornemmelig motalsk Styrke. Men det er enhver Dyds Opgave at vaage over, at den ei sammenblandes med den Last, der er dens Charikatur, at den frigjør sig for hvert Samfund med det, som har Dydens Skin, men fornægter dens Væsen; ligesom Sparsommelighed intet vil have tilfælleds med Gierrighed, Gavmildhed med Ødselhed, saaledes er det Liberalitetens (Frisindethedens) Opgave og Kald at bestræbe sig for, at Frækheden, som kun har en charikaturagtig Lighed med Friheden, ei indsniger sig under hiin Dyds Navn. Hvor nu Grændsen er mellem begge, hvad der er Liberalitet, hvad Tøilesløshed, derom vil den Enkelte som saadan, have et høist usikkert Skjøn; det kan kun afgjøres ved "Jntelligentsen, hvorved vi forstaae hiin høiere Forstandighed, som er et Resultat af ægte Dannelse og Tænkning over Livets høiere og virkelige Jnteresser. Den liberale Jntelligentses Princip bliver det saaledes, overalt, hvor der lægges an paa at mislede den offentlige Mening, hvor Nogen, som har en offentlig Characteer, misbruger sine Medborgeres Tillid og giver sig Skin af at kjæmpe for de almene Anliggender, medens han kun følger sin personlige Lidenskabs Opfordring, at træde til med en klar, sikker og besindig Dom; den liberale Jntelligents kan ei, uden at fornægte sit Princip, tie til, at Menneskehedens skjønne Gode, Ret til at yttre sig frit og selvstændigt, kommer i Fare for at gaae tabt ved at priisgives til en tøilesløs Frækhed. En saadan Brug af sin liberale Jntelligents har Fyens Stifts Læseforening gjort i Anledning af Proprietair Hansens Sendebrev til Biskop Faber; den har netop for Principets Skyld foretaget hiint Skridt, fordi her var en Opfordring af en særegen Art. Efter hvad Proponenterne have yttret i deres trykte Forslag og senere Prof. Clausen har sagt i Folkebladet vil jeg ikke nærmere gaae ind paa Betydningen af hiin Erklæring; hvor reen og fri for alle Privat hensyn denne Misbilligelse var, derfor er det maaskee den bedste Borgen, at Forslaget kom uforberedt og strax fandt Jndgang ved Medborgeres sunde Takt og moralske Overbeviisning. Jkkun den Erkjendelse ønsker jeg udbredt i videste Omfang, at Pressen har virkeligere Fiender i dem, som befordre dens Misbrug, end i dem, der kraftigen modsætte sig disse Misbrug og forene sig for at bevare og frelse et Gode. Chr. H. Kalkar.
Aalborg Stiftstidende, 1839-01-14
Til Ovenstaaende maa jeg tillade mig at føie følgende bemærkninger:
Aalborg Stiftstidende, 1839-01-14
Handels- og Skibsefterretninger. Jfølge her til Aalborg indløben Meddelelse er et Skib drevet iland ved Blokhuus. Nærmere Efterretning mangler endnu.
Aalborg Stiftstidende, 1839-01-14
Hamborg Børscours, 11te Jan. Bordeaux 190 1/2. Petersborg 10 1/2. London k. S. 13 Mk. 5 1/2 Madrid 45 1/2. Lissabon, 47. Amsterd. k. S. 36, 5. Spec. 3 1/2 pCt. Agio. Louis, & Frederiksd'orer 11 Mk. 3 3/4 s., i Bco.
Aalborg Stiftstidende, 1839-01-14
Reisende. Afg. m. Dagv. igaar. Til Aarh.: Hr. Fischer; Jfr. Wesenberg; Frøken Hohling. Til Rand. Jfr. Buchtrup; Hr. Sønderup. Til Hobro. Kbmd. Pagh, Mørup og Simoni, Pastor Wesenberg; Styrmand Sørensen; Cand. theol. Rostrup; Consul Kaarsberg; Lieut. v. Høhling. L. C.
Aalborg Stiftstidende, 1839-01-14
Bekjendtgjörelser. Da det er blevet mig tilmeldt, at ulovlig Jagt i den senere Tid udøves paa den mig ved Concession af 24de Marts 1831 overdragne kongelige Jagt paa Hals Sogns uindhegnede Jorder, deri indbegrebne Hon Byes Eiendomme og Skovparter, samt Meelholdts Skov, saa udlover jeg herved en Douceur af 10 Rbd. for den, som beviisligen angiver, hvo der udover slig uhjemlet Jagt i benævnte Districter. Aalborg, den 14de Januar 1839. G. S. Kayerød.
Aalborg Stiftstidende, 1839-01-14
En hvid og bruun Han-Hønsehund er for nogle Dage siden kommen hertil med en Mand fra Landet, hvilken Eieren bedes afhente snarest muligt. Aalborg, den 14de Januar 1839. P. W. Hansen, Vognmand.
Aalborg Stiftstidende, 1839-01-14
Bekjendtgjørelse fra Postevntoret. Efter en fra den kongelige Generalpostdirection i Dag modtagen Skrivelse, dateret 8de dennes, er Dampskibsfarten mellem Kallundborg og Aarhuus nu indtil videre ophørt. Som Følge heraf ophører den hidtil om Løverdag Nat herfra afsendte 3die ugentlige Brevpost - og Jndleveringen til den om Mandagen sydefter afsendende Brevpost skeer herefter til samme Tid, som til den om Torsdagen afsendende, nemlig fra Kl. 12 Middag til 4 Eftermiddag.
Aalborg Stiftstidende, 1839-01-14
Ved denne Leilighed tilføies, at den fra Hamborg om Fredag Aften afgaaende Brevpost fremdeles som hidtil vil kunne forventes at indtræffe her i Aalborg Mandag Morgen. Aalborg Postcontor, den 11te Januar 1839. Sørensen. Qvarteer m.v. for gifte Underofficerer anviser Adressecontoiret.
Aalborg Stiftstidende, 1839-01-14
Theatret i Aalborg. (Tiede Abonnements-Forestilling.)
Aalborg Stiftstidende, 1839-01-14
Onsdagen den 16de Januar opføres: Farinelli, Lystspil i 3 Acter, med Sange og Chor til Musik af forskjellige Componister; efter det Franske og tildeels til Originalens Musik oversat af J. L. Heiberg. J. Müller.
Aalborg Stiftstidende, 1839-01-14
Paa en munter Gade ønskes et Par nette, umeublerede Værelser til Leie til næste Flyttetid, helst ikke for langt fra Budolphi Kirke. Billet, mk. "Værelser, hvori Prisen, afleveres paa Adressecontoiret.
Aalborg Stiftstidende, 1839-01-14
En bruun tærnet og en blaa Parapluie ere bortkomne paa sidste Bal a 9.
Aalborg Stiftstidende, 1839-01-14
En bruun tærnet og en blaa Parapluie ere bortkomne paa sidste Bal i Ribe, og bedes afleverede hos Hr. Viinhandler Ramsing.
Aalborg Stiftstidende, 1839-01-14
2de Værelser, med de for en ganske lille Familie nødvendige Beqvemmeligheder, ønskes til Leie. Adressecontoiret modtager Billetter under Mærket: "Beboelse. ret modtager Billetter under Mærket: "Beboelse. En meget beqvem Beboelse med Have i Nørre-Sundby.
Aalborg Stiftstidende, 1839-01-14
for en honnet Familie, og, om ønskes, Jordeiendom i Nærheden, hvorpaa kan græsses og fodres 1 a 2 Køer, kan til 1ste Mai faaes i Leie, Kjøbmand A. Madsen anviser.
Aalborg Stiftstidende, 1839-01-14
Ved Proclama af Dags Dato, der snarest muligt vil blive læst inden vedkommende Under- og Overret, ere Creditorerne i Boet efter afgangne Jomfru Maria Elifabeth Sørensen her af Staden indkaldte til, med 12 Ugers Varsel, at anmelde og beviisliggjøre deres Krav paa Boet for undertegnede Skifteret; – hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Skifteretten i Aalborg, den 12te Januar 1839. Wølfferdt. A. Mørch.
Aalborg Stiftstidende, 1839-01-14
Jfølge Vedkommendes Begjæring bliver, Mandagen den 4de Februar førstkommende, Formiddag Kl. 10, i Hørrup Mølle, Bjerregrav Sogn, Rinds Herred, afholdt offentlig Auction over bemeldte Mølle med dens paastaaende Bygninger og tilliggende Eiendomme af Hartkorn Mølleskyld 3 Tdr. 5 Skpr. 3 Fdkr. og Jordskyld 1 Tdr. 7 Skpr. 1 Fdkr. 2 Alb. og med det til Maleværket hørende Jnventarium. Til Møllen hører en Meelqværn, en Grynqværn og et Stampeværk, der drives ved 2de Vandhjul med Overfalds vand. Mølleværket og Bygningerne ere i god Stand og Vaaningshuset for faa Aar siden af Nyt opført og afgiver beqvem Bopæl for en Familie udenfor Bondestanden. Til Møllen har bestandig været god Søgning, ligesom den ogsaa til enhver Tid har havt tilstrækkelig Vand. Den aarlige Udsæd har været 5 a 6 Tdr. Rug, 1 a 2 Tdr. Byg, 7 a 8 Tdr. Havre og 3 a 4 Tdr. Kartofler, Hoavlen 16 Læs og Besætningen har været 2 Heste, 6 Køer og 20 Faar. Hvilket herved til Liebhaberes Efterretning bekjendtgjøres. Rinds Gislum Herreders Contoir i Hobro, den 9de Januar 1839. Lausen.
Aalborg Stiftstidende, 1839-01-14
Jmorgen udkommer et Extra Nr. af dette Blad,
Aalborg Stiftstidende, 1839-01-15
Aalborg Stiftstidende. Adresse-Avis. No 11 Aar 1839. Tirsdagen den 15de Januar. Denne Avis, som udgives af J. Chr. Borch & N. Ph. Ree's Enke og redigeres af Bernhard Ree, udgaaa 3 Gange ugentlig og kan bestilles paa alle kongelige Postcontoirer i Danmark og Hertugdømmerne samt paa Stiftsbogtrykkeriet i Aalborg, hvor Prisen er 7 Mk. 8 s. qvartaliter.
Aalborg Stiftstidende, 1839-01-15
Fædrelandet. Sæby, den 13de Januar. Søndag Aften lynede og tordnede det stærkt her, og vedvarede saaaledes den hele Nat til Mandag Morgen Kl. 8, hvorpaa fulgte stærk Snefog, ledsaget af en orkanagtig Storm af OSD., men hen paa Aftenen sprang Vinden om til Va V. med endnu stærkere orkanagtige Storme, hvorved Havet begyndte alt meer og mere at stige, og Tirsdag Formiddag omtrent Kl. 11 var det paa det Høieste, circa 6 Fod over dagligt Vande. Det var tungt at see, hvorledes de graadige Bølger gjennembrød og nedrev det for Byens Værn for faa Aar siden opført, kostbare, ja meget kostbare Hofte; der staae nu kun de ulnogne Pinde tilbage, som vise, hvor Høftet for har staaet næsten den halve Deel af Byen, hvori Kirken samt Raadhuset er beliggende, er saaledes nu blottet for Værn; den var derfor saare ønskeligt, om der dog blev taget alvorligt Hensyn herpaa for Alt er forbi. Byen er fattig og formaaer ikke selv at udrede disse Bekostninger; men det var ikke ene Høftet der leed, men selve Bygningerne maatte føl Havets Kraft, da Bølgerne næsten bortreve et Huus, og et andet, som ved det Førstes Fald blev ramponeret, saae Eieren sig nødsaget til at lade nedrive, og saaledes vil det ufeilbarligt blive Tilfælde med de øvrige Steder, ja en stor Deel af Byens bedste Jorder langs med Havet bleve ligeledes et Rov for dette skrækkelige Element.
Aalborg Stiftstidende, 1839-01-15
Løgstør, den 12te Januar. Skrækkelige ere de Ødelæggelser, som Orkanen og Høivandet har anrettet her Natten til den 9de var en sand Rædsels Nat for Løgstørs og øvrige Fjordstæders Beboere. Den overordentlig lave Barometerstand lod os den 7de allerede befrygte en Ulykke, og samme Nat steeg ogsaa Vandet til en betydelig Høide, og Tømmer, Fjæl og hvad ellers befandtes paa Pladsene laae om Morgenen i eet Chaos. Nu troede man, at Faren var overstaaet og blev saa meget mere bestyrket deri, som Vandet hen paa Formiddagen faldt betydeligt; men dette Haab blev paa en skrækkelig Maade skuffet. Om Aftenen der 8de steeg Vandet atter og det med en saadan Voldsomhed, at Beboerne ved Stranden i største Jil maatte flytte ud af deres Huse og næsten ikke kunde faae Tid til at medtage det Uundværligste. Saaledes steeg Vandet hele Natten. Hele Fjordgaden frembyder et sørgeligt Syn, da næsten ethvert Huus er ramponeret. Paa mange Steder ere Væggene nedstyrtede og Søerne brøde med Voldsomhed igjennem og sønderslog Meubler og Huusgeraad. Mange Steder blive ikke meere beboede for i Vinter og enkelte ere reent bortskyllede. Hr. Kjøbmand Bertelsen og 3 andre Handlende, lede betydelige Varetab. 2 Skibe (Toft og Breum sank i Havnen, med værdifulde Ladninger bestemte til Skive og Nykjøbing, og de fleste andre Fartøier og Baade lede meget. Hele Stranden ned til Aggersund er bedækket med Tømmer, Jndbo, Fødevarer og meget mere, og Gud veed, hvad Enden skal blive paa at den Forstyrrelse. Paalidelige Efterretninger fra Oplandet savnes her
Aalborg Stiftstidende, 1839-01-15
Aalborg, den 15de Januar. Sørgelige Budskaber, lyde fra alle Liimfjordens Bredder. Til de ovenstaaende bedrøvelige Efterretninger fra flere Steder slutte sig endnu en os igaar Aftes tilflydt Meddelelse fra Nibe-Kanten, hvor især Fiskerleiet Klitgaard, der deels hører til Klitgaard deels til Restrup Gods har lidt meget. 10 til 11 ulykkelige Familier ere ved Vandfloden blevne huusvilde og forsatte i yderste Elendighed. En stor Deel af deres Bohave er svømmet ned af Fjorden, der er opfyldt med alle mulige Gjenstande, som efter et stort Skibbrud. Huse ere bortrevne og demolerede og mange staae reede til at deele deres Forgiængeres Skjæbne. Kjøbmand Jens Rask (af Aalborg) nye Salterbod er ganske undermineret og truer med at styrte sammen. Tømmermand og Møllebygger Bramsen, der for en 4 Aar siden ved Jldebrand aldeles mistede sin Bopæl, har nu ogsaa ved Vandfloden lidt betydelig Skade paa sin nye Bygning. Agerjorden stod heelt under Vand, saa at man maatte seile om med Baade for at redde Bohave, Faar og Alt hvad der endnu kunde frelses fra Bølgernes Enevælde. Hvad der forøger Ulykken er, at Masser af Sand o. desl. ere skyllede op paa Klitgaard Byes Eiendomme og have gjort mange Agre i lang Tid unyttige.
Aalborg Stiftstidende, 1839-01-15
Jgaar Aftes Kl. 9 faaes en lille Jldkugle i Nordost opstige som en Raket; den exploderede strax og efterlod sig en 3 Alen bred melkehvid Stribe i Form af en Bue, fra Nordost til Sydvest, der endnu 1/2 Time efter var synlig. Nordlysene skinnede ret tydelig i Nordvest. (Medd.)De med Posten igaar (efter Avisens Slutning ankomne Thisted Aviser af 9de, 11te og 12te de, bringe de bedrøveligste Efterretninger om de ved Stormen og Høivandet afstedkomne Ødelæggelser i Oplandet: Ved Stormen den 2den Januar, da Havet gik over hele Landtungen ved Agger, var en betydelig Vandmasse kommen ind i Liimfjorden, og da Vinden Natten til den 7de sprang til Syd med en Storm, steeg Fjorden til en saadan Høide ved Thisted, at Bølgerne ikke alene gik over den ved Samme anlagte Dossering, men brød ind i flere Huse, nedslog Murene i et Pakhuus og paa enkelte af de lavestliggende Bygninger, og i den af Snedker Rosenberg nylig opbyggede Gaard, maatte Beboerne flytte fra de nedre Værelser, da Vandet stod der saa høit, at det maatte øses ud med Spande. En Skibningskaag blev kastet op og slaaet i tusinde Stykker, og for ligesom at tilintetgjøre ethvert Spor af de gamle elendige Rudera af en Brygge, ligger den begravet i Bølgerne, og en svær Masse af Sandsteen og Ør, var som en Dosering kastet høiere op, lige under de ved Stranden liggende Huse.
Aalborg Stiftstidende, 1839-01-15
Da Stormen tiltog paa Formiddagen, maatte det paa Rheden liggende, gjennem Agger=Kanal fra Kjøbenhavn ankomne, Tjalkskib "Marie Elisabeth" gjøre Nødssignal, da Skibet, drev for sine Ankere og den svære Brænding truede med at kaste det paa Land, men ved de udbragte Ankere lykkedes det at redde det. Den følgende Dag steeg Vandet og Jndgangen til Amtstuen var saaledes beleiret af Vand, at Fodgængere maatte færges over med Baad for at kunne passere Gaden, men høiest var Vandets Standpunkt den følgende Nat og flere Familier maatte forlade deres Bopæle. Flere Bygninger ved Fjorden true med at styrte sammen.
Aalborg Stiftstidende, 1839-01-15
J Nykjøbing har Fjordens Oversvømmelser været endnu skrækkeligere. Et paalideligt Øienvidne melder til Thisted Avis, at Byen paa alle Kanter har været faaledes omspændt af Vandet, at kun det Stykke af Adelgaden, der gaaer fra Forligelsescommissair Falsens til Kbmd. Krogs Gaar var fri for Oversvømmelsen. Fra Falsens til Kbmd. Et trups havde derimod Vandet paa flere Steder naaet en saadan Høide, at det gik ind af Vinduer og Dørre, og man færgede sig frem i Gaderne i Baade, der bleve bundne ved Dørene. Endeel fattige Jndvaanere ere indqvarterede paa Raadstuen og i Kirken. Da Tilstanden i Tirsdags Morges blev saa betænkelig og farlig, at en stor Deel af Byens Jndvaanere maatte forlade deres Boliger og søge Redning deels hos andre Venner og Bekjendte, der dog ikke kunde yde dem det fornødne Huusly, og deels i de omkringliggende Landsbyer, og da Byen ikke havde Vogne nok til at bortføre dem, blev efter Politimesterens fornuftige Foranstaltning ringet med Stormklokken i de 4 nærmest liggende Landsbyer, og Bønderne fik Ordre til, med Heste og Vogn af indfinde sig i Nykjøbing og modtage de ulykkelige huusvilde Mennesker. Hele Nykjøbing Havn staaer aldeles under Vand med Bolværker og Alt, og af enkelte ved Havnen liggende Huse seer man ikke andet end Taget. Saavel Landeveien fra Wilsund til Nykjøbing, som fra Nykjøbing til Sallingsund er upassabel for Vand. Veien gaaer nu til Nykjøbing over Vodstrup og Tøse, og de Reisende, de ville til Sallingsund, maae lægge Veien over Landsbyen Freese J en senere Beretning fra Nykjøbing hedder det i f. Av at omtrent 140 Mennesker ved den ulykkelige Vandflod ere blevne huusvilde. Hele Fjordgaden fra Havnen til den yderste Ende af samme, er saa at sige styrtet sammen; af en Snees Huse paa den Kant af Byen, vil neppe 3 blive tjenlige til Beboelse, og disse endda efter sto Bekostning; Foustager, Kasser, Kister, Klæder, Brød faldt Fjorden og meget drev væk, men til Lykke er intet Menneske omkommet derved. Hele det gamle Fattighuus er faldefærdigt; i det nye, opført for 4 Aar siden, stod Vandet en Alen høit, løsnes Grunden, maa det naturligviistyrte sammen, hvor skal man da hen med de Fattige, og deres Tal er snart fordobblet. De senere Aars Uheld have forknyttet vor By meget; med den bedste Villie kunne vi en tilstrækkelig komme Alle til Hjælp. Hjertegribende er det at see de arme Mennesker vade i Vand til Armene for at bjerge deres fattige Levninger. Vore raske Søgutter godtgjorde deres gode Skudsmaal, der er fælleds for alle danske Sømænd, uden Hensyn til Faren, eller forknyt af Kulde og Storm, arbeidede de Dag og Nat for at hjælpe deres trængende Næste; først naar Kraften forlod En og Anden, toge de en kort Tids Hvile. Efter en løs Calcul har Vandet staaet 6 a 8 Fod over Middelstandpunctet. J Consul Schades nye Gaard ved Vesterport stod Vandet en halv Alen høit i Værelserne; i en Kaag færgede man fra Komd. Krogs over til Dueholm. Paa 30 Timer faldt Vandet saaledes, at man kunde gaae ganske tørt tilfods fra Dueholm til Byen.
Aalborg Stiftstidende, 1839-01-15
Under Stormen Natten mellem Mandag og Tirsdag faldt Barometret 3/4 Tom. under Storm (hvilket ogsaa var Tilfældet i Thisted, hvor nu ogsaa Vandet er betydeligt sunket.
Aalborg Stiftstidende, 1839-01-15
J Landdistricterne ere lignende Ødelæggelser anrettede.
Aalborg Stiftstidende, 1839-01-15
Ved Krik ere Gaardhuset, Farveriet saavelsom 4 a 5 Huse satte under Vand, saa at Beboerne maatte forlade deres ødelagte Boliger og redde sig i Baade; Mølleværket og Farveriet har lidt betydeligt. Taabel By var omringet af det fra Fjord og Søsig nærmende Vand, som trængte ind i flere Huse og gik over Landeveien østen for Broen, hvoraf omtrent en Trediedeel er nedfalden. Fra Aalum er Havet gaaet ind i Flade Sø, som var stærkt opsvulmet. – Fjorden har oversvømmet Helligsø Drav og er gaaet i ThyholmsVeile, hvor Broen og endeel af Landeveien er bortskyllet, saa at Passagen til og fra Thyholm for Tiden er ophørt.