JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1794-01-10
Ved Skiftebehandling efter den ved Hønckossen under Ringerliges Sorenskriverie boende, men sammesteds ved Døden afgangne Bertel Olsen Riber, er iblandt andre Arvinger opgiven en Søn, navnlig: Lars Stranger Riber, som for 25 Aar siden skal være bortreist, og hvis Opholdstæd nu ikke vides; thi indkaldes herved inden den i Loven befalede Tid at melde sig for mig, som competent Skifteforvalter, enten selv eller ved Fuldmægtig, bemelte Lars Stranger Riber eller hans Arvinger for paa lovantagelig Maade at legitimere deres Arve=Ret, da enhver i øvrigt skal vederfares al lovlig Rettes Pleie. Weisteen pr. Christiania, den 24de December 1793. Boll. Sognepræsten for Meldalen, Hr. Niels Goiske From er død, han var fød i Danmark ligesom hans Kone, som for et paa Aar siden er død, da han har haft i Danmark Commissioner kunde det være mueligt at noget var uafgjort. Derover indkaldes alle som dette kunne vedkomme, at melde dem enten hos hans eneste myndige Arving, Datteren Frue Capitaine von Hadeelins i Meldalen, eller hos Herredsprovsten paa MeelhuusPræstegaard ved Tronhiem, alt inden den i Loven bestemte Tid da siden intet modtages. Meelhuus Præstegaard, den 18de December 1793. Hans Steenbuch.
Berlingske Tidende, 1794-01-10
Fra Frimo Januari 1794 har jeg antaget min Son Peter NicoI lay Arbo, udi min Handel, under Firma Johannes Arbe & Sön, som herved til mine respe Cive Venners og øvrige Vedkommendes Efterretning anmeldes. Drammen, den 4de Januarii 1194. Johannes Arbo.
Berlingske Tidende, 1794-01-13
Barcellona, den 8de December. Vor Armee var i Forlegenhed, saasom Passen af PontedeBoulon var afskaaren. Samme er den 1ste d. M. igien ble ren besat af vore og de portugisiske Tropper, og Communicationen igjen aabnet med Ceret, hvor Hovedqvarteret igien skal henlægges. Over 700 Fiender ere dræbte og saarede, og 14 Kanoner faldne i vore Hænder. Den 6te har Marchese di Castrillo erholdt en anden Fordeel over Fienderne, hvorved Portugiserne have holdt sig meget tappert.
Berlingske Tidende, 1794-01-13
Overrihnen, den 29de December. Den nye, af de Keiserl. Kongel. Tropper ved Weissenburg og paa Geisbierget tagne fordeelagtige Stilling, kunde ikke heller forsvares. Den 26de forefaldt i denne Egn et nyt mordisk Slag, som paa begge Sider kostede meget Menneskeblod, og var meget haardnakket. Endelig lykkes det dog Franskmændene at fortrænge det Keiserl. Kongel. Corps d'Armee, under General Grev Wurmsers Commando. At tage en nyere Stilling og modsætte sig, var aldeles ikke mueligt. De allierte Tropper vare paa denne Aarstid alt for udmattede, da de daglig stode i Jlden, og udrettede vist, hvad der kunde udrettes, men Fienderne rykkede med en alt for stor Overmagt, 80000 Mand stærke, og et skrækkelige Artillerie frem mod de Keiserlige, og trængde dem saaledes ved sin overlegne Artillerieild ganske tilbage. Med frygtelig Rasenhed angrebe de i 5 til 6 Uger daglig det Keiserl. Kongel. Corps d'Armie; og endskiønt dette giorde den tapperste Modstand, ofte med ubeskriveligt Mod overfaldt Fienderne og nedsablede en stor Mængde af dem, bleve de dog ikke tilbagedrevne. De stormede paa nye rasende løs paa det Keiserl. Kongel. Corps d'Armee, lode atter nogle hundrede Døde ligge paa Pladsen, og tvang endelig de alt for meget svækkede Keiserl. Kongel. Tropper, og som mere skaanede deres tydske Medbrødre, til at trække sig ganske tilbage ud af Elsas, Den commanderende General Grev Wurmser, har allerede med hele Generalstaben passert Muhlberg, 1/4 Miil herfra, og, som det heder, besætter i Morgen sit Hovedqvarteer i Rastadt. Paa hiin Side bliver igjen Alt stærk truet, thi Franskmændene rykke stedse frem i 3 stærke Colonner. Fortlouis true de ligeledes, og giøre allerede Anstalter til at bombardere samme, men 3 Batailloner Keiserlige Tropper, ere kastede derind og 110 Kanoner plantede i denne Fæstning, Broen paa hiin Side afskaaren og Fæstningen tilstrækkelig forsynet med Munition og Levnetsmidler paa 3 Maaneder, saa at her i det mindste er sat for dem en ugiennemtrængelig Dæmning, og vi for nærværende Tiid ere sikre. Den af de Keiserlige Tropper fra denne Side ved Fortlouis over Rhinen slagne Broe staaer endnu, for at vedligeholde Communicationen med denne Fæstning, formedelst dens Vigtighed. Men Sroerne ved Neuberg, Veyer og Schrøck, have de Keiserl. Pontonerere allerede borttaget. J denne frygtelige Krigstid, har den fortreflige General=Lieutenant, Prindsen af Waldeck, som endnu befinder sig i denne Egn, paa denne Side af Rhinen gjort de bedste Anstalter til Rhinbreddens Forsyn, Men da nu Vinteren er begyndt, saa troer man, at begge Krigshære ville ikkun søge at forsvare deres nærværende Tilstand, og uden videre Krigsforetagender trække i Vinterqvarteer, for efter saamegen og længe vedholdende utrættelig Virksomhed, nogenledes at forfriske og udhvile sig, og med dette Aars End slutte dette Aars Felttog, da Veiret desuden begynder at blive ugunstigt til videre Krigs=Operationer.
Berlingske Tidende, 1794-01-13
Manheim den 31te December. Siden i Forgaars har Grev Wurmsers Armee for den største Deel staaet paa denne Side af Rhinen, hvor den endelig for en Tid kan nyde den Rolighed og Forfriskning, som den saa meget behøvede, og ophie de den bestemte Forstærkninger.
Berlingske Tidende, 1794-01-13
Hovedqvarteret er i Schwetzingen. Den preussiske Armee har nu ogsaa, efterat den havde dækket de Keiserliges Tilbagetog, noget forandret sin Stilling, og trækker sig mod Turkheim, og derfra henimod Rhinen til Frankenthal, Worms&c. Man formoder, at den vil sette sig fast i disse Egne, og søge at forsvare dem, dersom det skulde falde Franskmændene ind, at ville trænge videre frem. Om de sidstes nuværende Stilling og Hensigter veed man endnu intet Tilforladeligt. Jmidlertid skal allerede en fransk Patrouille af lette Tropper have været i Speyer. Den Colonne som i forrige Uge var. Zeybrücken, er siden rykket videre frem, og skal i Dag være ankommen til Lautern, hvorfra Preusserne i Gaar ere trukne ud. De Kongel. preussiske Troppers Tilbagetog er, saa vidt det hidtil har fundet Sted, skeet i største Orden, og uden ringeste Forliis. Deres Magasiner, Krigscasse, Bagage, Lazareth ac. ere allerede overalt bragte i Sikkerhed, Her og der søge vel Franskmændene at forurolige dem paa de res Marcher, men de blive stedse slagne tilbage med Forliis. Blokaden for Landan er under disse Omstændigheder naturligviis ophævet. Men Fortlouis er endnu i de Keiserliges Hænder, og man føyer alle Anstalter, til at forsvare denne Pladder ikke allene er som et Værn for de tydske Rigslande, men ogsaa høyst vigtig for de tilkommende Operationer mod Elsass. Besætningen skal være 10000 Mand stærk. - J Gaar er en Deel af de ved Grev Wurmsers Armee staaende TheveauxLegers, og i Dag nogle Keiserlige Tropper ankomne hertil.
Berlingske Tidende, 1794-01-13
Stockholm, den 31te December. Om den her opdagede Sammensværgelse veed man endnu følgende Omstændigheder. Den Commis, Seigneul, som ogsaa er arrestert, skal have paataget sig, at myrde Hertug, Regenten, som ofte til Fods og uden Følge pleier at gaae udDen nye Politiemester Ullholm, og en Kongelig Drabant. navnlig Bratt, ere først komne paa Spor efter dette afskyelige Anslag. Geevinde Rudenskjolds opfangede Brev til en af vore Gesandter i Jtalien har bekræftet denne Sag. Baron Armfelds Kammertiener, navnlig Mineur, var, saasnart Sammensværgelsen noget rygtedes, undvigt herfra, og havde et Forspring af 48 Timer. Han ilede, som man siger, til sin Herre i Jtalien, men er, som bekiendt, bleven indhentet, og sidder nu i Arrest. Foruden en Coureer, er ogsaa afsendt en Officeer til Jtalien. Grevinde Ruden skjold vil endnu ikke nævne nogen af de Medskyldige, og det samme bliver iagttaget af de øvrige Fangne. Hidtil har kun Overstatholder-Embedet beskiæftet sig med Forhørene, men snart skal Hofretten giøre det. Vor Regiering anvender den største Forsigtighed ved denne Sag. Jndbyggerne her ere under haard Straf advarede, at tillukke deres Huse, og ikke lade sig see paa Gaverne, saasnart det skulde være fornødent at give 7 Skud fra Citadellet, og lade Stormklokken lyde; en Anstalt, hvis Anvendelse Gud skee Lov, vil være fornøden, da de Sammensvornes Antal, som man nu veed, er kun meget lidet. Patrouillerne ere dog endnu stedse fordoblede, og Befalingen om, ikke at gaae ud om Natten, er sierpet.
Berlingske Tidende, 1794-01-13
Den arresterte Kongelige Secretair von Chrenstrøm, bliver nu almindelig anseet for en af de meest Skyldige blant alle Detliggere. Saameget er vist, at der blandt hans Papirer ere opdagede høyst merkværdige Stykker.
Berlingske Tidende, 1794-01-13
De Nederlandske Grændser den 1ste Januarii. Det er aldeles upaatvivleligt, at en vigtig Expedition maae være paa Tapetet mod den nordlige Grændse. Adskillige Troppecorpser ere fra Egnene ved Mons og Valenciennes rykte frem ganske nær til Bouchain og Landrecy. J Valenciennes, Conde og Quesnoy bliver i største Hast forfærdiget en Mængde store Stiger. Franskmændene trække derimod deres Magt stedse meer tilsammen mod Westflandern.
Berlingske Tidende, 1794-01-13
Nestved, den 3die Januarii. Det Nestvedske Patriotiske Selskabs Vinter=Forsamling, foretages hos Forstanderen S. T. Hr. Kammerherre og Amtmand Bielke her i Byen, Fredagen den 17de indeværende Maaned, om Eftermiddagen ved 3 Slet; hvilket Selskabets høie og respective Lemmer herved tilkiendegives, med Anmodning derved behagentlig at møde. E. Wulff, Selskabets Sekretær.
Berlingske Tidende, 1794-01-13
Helsingøer, den 13de Januarii. Fra den 6te hujus til i Dag ere 6 Skibe passerede Sundet.
Berlingske Tidende, 1794-01-13
Kiøbenhavn, den 13de Januarii. Mandagen den 13de Januarii blev ved Hoffet declareret Mariage imellem Hr. Grev Erich Scheel, Schaffalikyde Mucadell, Kammerjunker hos Hans Majestæt Kongen, og Frøken Susanne Birgittaa Sophia von Kaas. Den 22de November f. A er Jsaach Leth beskikket at være Veyer, Maaler og Vrager i Arendal; den 29de er personet Capellan Hr. August Wincenz Spleth beskikket at være Sognepræst for Maglebye Menighed i Sielland; Procurator Niels Georg Gleerup confirmeret at være Stifts=Revisor for alle offentlige Stiftelser i Aalborg Skift; den 6te December er Studiosus Christian Frederich Brorsen beskikket at være dansk Capellan pro Persona ved Garnisonsmenigheden, i Kiøbenhavn; Sognepræst Hr. Hans Christian Theestrup ligesaa at være Sognepræst for Holts Sogn samt Dybvaag og Flonsstad Annerer i Christiansands Stift: s. D. er Examinatus Juris Peder Lauritzen forundt Bevilling at være Procurator ved alle Over= og Under=Retter i Danmark, den 13de er personel Capellan Hr. Johan Friderich Sarz confirmeret at være Capellan pro Persona til Brunlaugnæsset, Tanum, Berg og Thiose Menigheder i Aggershuus Stift: den 20de er residerende Capellan Hr. Niels Brink Holst confirmeret at være residerende Capellan for Stokkemarke Menighed i Lolland; Studiosus Niels Engelstoft Hendrichsen, Lemvig ligesaa at være Capellan pro Persona for Rødenæs Præstegield i Aggershuus Stift; Hører Jacob Eiler beskilket at være Vice=Pastor til Jernved Menighed i Ribe Stift; residerende Capellan Hr. Jacob von der Lippe Parelius ligesaa at være Sognepræst til Meldalens Præstegield i Trondhiems Stift; Examinatus Juris Peder Lauritzen confirmeret at være Birkedommer og Skriver ved Grevskabet Wedelsborgs Birk i Fyen; s. D. er Examinatus Juris Jørgen Raa forundt Bevilling at være Procurator ved alle Over= og Under=Retter i Danmark, den 3die Januarii d. A. er Sognepræst Hr. Christen Evaldsen confirmeret at være Sognepræst for Torsagger og Bregnet Menigheder i Aarhuus Stift: Studiosus Bertel Christian Butz ligesaa at være Sognepræst for Wærum og Ørum Menigheder i samme Stift; Johan Jørgen Daniel Albinus forundt Bevilling at nedsætte sig som Apotheker i Assens.
Berlingske Tidende, 1794-01-13
Det Kongelige Norske Videnskabers Selskab haver den 4de December f. A. enstemmigen udvalgt Sognepræsten for vor Frue Kirkes Menighed i Tronhiem, Hr. Hans Jacob Wille, til at være Selskabets Secretair.
Berlingske Tidende, 1794-01-13
Det asiatiske Compagnies Skib Dannemark, som føres af Capit. Nøragger og er i stinert til Canton i China, er lagt ud igiennem Bommen.
Berlingske Tidende, 1794-01-13
Vacancer: Sognekaldet til Hitterdal i Aggershuus Stift, 220 Rdlr.; Sognekaldet til Arendal i Christian; sands Stift, 325 Rdlr.; Sognekaldet til Vester og ØsterAssel i Aalborg Stift, 165 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1794-01-13
Barom. Therm. Vinden. 6 Januarii. 28 8. 3. 2 1/4 Kulde. S. 7 28 7. o. 1 Varme. V. S. V. V. S. V. 1/2. - - V. S. V. 128 4 3. 24 - - 1 V. S. V. 11 - - 28 3 o. 2 - - V. 12 - - 28 2. 4. i 3 - - S. O.
Berlingske Tidende, 1794-01-13
AVERTISSEMENTS. Af det ved Forordningen af 1ste Maji 1789 aabnede Annuitets=Laan til 3 Procent Rente er ved den i Dag foretagne 4de Trækning udkommen følgende otte Bogstaver, C. 5. R. 15. S. 16. C. 12. C. 9. R. 8. Q. 5. og C. 15. Eierne af Annuitets=Beviser, betegnede med disse udtrukne Alphabetens Bogstaver, ville altsaa den 1ste Julii h. a. behage udi vedkommende Kongelige Casser at affordre deres paa lydende Capitai med deraf forfaldne Renter, da der fra bemeldte Tid af ingen videre Rente deraf bliver godtgjort.
Berlingske Tidende, 1794-01-13
Finants=Collegium den 2den Januarii 1794. Tra den 2den til 11te Januarii 1794 har Asseurance=Premierne for al Fare paa Danske, Norske og Holsteenske Skibe og sammes Ladninger, ved det Kongelige octroyerede Søe=Asseurance-Compagnie i Kiøbenhavn været saaledes som følger, naar ellers særdeles Omstændigheder ikke have foraarsaget andre Bestemmelser: Paa Paa Casque. Ladning. Procent. Procent.
Berlingske Tidende, 1794-01-13
Fra Kiøbenhavn til St. Croix =- dito til Christiansand = = =- St. Thomas til Kiøbenhavn = =- Genuesiske Kyst til dito =- Callundborg til dito - Neapolis til Puzola og Altona - Schiedam til Barcellona
Berlingske Tidende, 1794-01-13
- Amsterdam til Cartagena .- Mandal til St. Croix .- Christianssund til Barcellona = =
Berlingske Tidende, 1794-01-13
Alt det har behaget Forsynet den 2den Januarii at bortkalde min i Livet høitelskelige Mand, Justitsraad Jens Thagaard, fra det Timelige til det Evige, vil jeg ikke undlade herved at bekiendtgiøre for vores fælleds Slegtninge og Venner. Forsikretom Deres Deeltagelse i min Sorg, frabedes al skriftlig Condolation. A. E. Luttichau, sal. Thagaard.
Berlingske Tidende, 1794-01-13
I Dag i Morgenstunden behagede det Forsynet, fra dette Timelige at bortkalde vores elskte Moder, Etatsraad inde Anna Elisabeth Falch sød Soelberg, udi hendes Alders 78 Aar; dette Dødsfald bekiendtgiøres for Beslægtede og Venner. Kiøbenhavn, den 13de Januarii 1794. Paa egne og Sødskendes Vegne, Andreas Falch.
Berlingske Tidende, 1794-01-13
At det har behaget Gud, den 11te Januarii efter nogle I Ugers Svaghed at bortkalde fra dette Timelige min høitelskede og uforglemmelige Mand, Hr. Frederich Barfred, Borger og Viinhandler her i Staden, i sit Alders 83de Aar.
Berlingske Tidende, 1794-01-13
Dette for mig smertelige Tab finder jeg mig skyldig for fraverende Slægt og Venner at bekiendtgiøre, frabedende mig at Condolence. Kiøbenhavn, den 13de Januarii 1794. Christiane Barfred, fød Rasmussen.
Berlingske Tidende, 1794-01-13
Da det har behaget den Almægtige, at bortkalde min elskelige Mand, Niels Ellegaard, Kongel. Toldbetient ved Flekkefiord efter 3 Dages Sygdom, saa bekiendtgiøres dette mit store Tab herved for fælles Slægt og Venner, fra bedende mig al Condolence. Marie Ellegaard fød Kierulf.
Berlingske Tidende, 1794-01-13
Af Ugeblad for Borgerskabet, et til Misbrugs, Overmodsi Forfængeligheds Lasters Afskaffelse og Oplysningens Udbredelse i den borgerlige Stand hensigtende Blad, udgives fra nu af ugentlig 2 Nummere, som betales ved Tilbringelsen med 4 s. Hvad Bladets Jndhold angaaer, da skal man stræbe at gjøre det saa interessant som mueligt, saa at det kan tiene saavel til en nyttig som behagelig og underholdende Lecture for danske Borgere. De udkomne 15 Nummere kan endnu bekommes Paa Onsdag udgaaer Nr. 16 og 17. Subskriptionen gielder for et Aar og modtages hos Forlæggeren. A. Soldin, i Myntergaden No. 129.
Berlingske Tidende, 1794-01-13
ved Hr. Kapelmester Schulzes Tilladelse har jeg den Ære at Øl. indbyde det musikelskende Publikum til Subskription paa en af ham selv forfattet Klaveerudtog af Syngestykket Peders Bryllup. Prisen er som sædvanlig 12 s. Arket; Format og Papiir bliver ligesom i Aline og Høstgildet. De, som samle Subskribentere, faae paa 9 Exemplarer det 10de frit. Planer uddeles og Subskription modtages hos S. Sønnichsen, boende i Adelgaden No. 308.
Berlingske Tidende, 1794-01-13
Tra Pressen er nu udkommen: Tanker i bunden Stiil ved 2 A. T. Rachlou. Til Beste for Skoleholder= og Kirkesanger-Enkekassen i Siellands Stift. Selges hos Agent Gyldendal for 3 Mk. 8 s. i Klareboderne Nr. 9.
Berlingske Tidende, 1794-01-13
J allerunderdanigst Følge Hans Kongel. Majestæts allernaadigste Bevilling af 27de December f. A., som under Dage Dato er læst ved Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret, indkaldes herved sub pæna præclum & perpetui silentii, saavel alle og en hver, som formene sig at have noget at fordre hos de Herrer William og Robert Armstrong, samt John og David Finlay paa St. Croix i America, for saavidt disse have været Executores Testamenti efter afgangne James Armstrong sammesteds, som og alle de, der formene sig at have nogen Slags Fordring paa bemeldte Hr. William Armstrong, der maatte hidrøre fra hans egne særskildte Forbindelser som Borger og Planter paa bemeldte St. Croix, de i Hs. Majestæts Riger og Lande samt udenland boende med Aar og Dags Varsel, at egne fra denne Jndkaldelses sidste Bekiendtgiørelses Datum udi Kiøbenhavns AdresseContoirs Efterretninger, de Berlingske Aviler og den Altonaiske Mercur, og de paa de danske Vestindisk Eylande boende med 3 Maaneders Varsel, at regne fra den Tid Proclama er bleven læst ved alle Over- og Under Retter paa foranførte Eylande, samt 3de Gange indført i St. Croixtrykte Avis, dermed at fremkomme, og saadant deres havende Krav inden forskrevne Tids Forløb for attermeldte Hr. William Armstrong at anmelde og beviisliggiøre. Kiøbenhavn, den 6te Januarii 1794.
Berlingske Tidende, 1794-01-13
Paa Hr. William Armstrongs Vegne, for eget og øvrige Med=Executorers Vedkommende, Jeppe Prætorius.
Berlingske Tidende, 1794-01-13
J allerunderdanigst Følge Hans Kongel. Majests, allernaadigste Bevilling af 27de December f. A., som under Dags Dato er læst ved Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret indkaldes. herved sub pæna præclum & perpetui silentii, alle og enhver der maatte formene sig at have nogen Slags Fordring til de Herrer William og Robert Armstrong, samt William B. Kelly paa St. Croix i Amerika, for anvidt disse have været ExecutoreTestamenti efter afgangne Margaretha Armstrong paa bemeldte St. Croix, de i Hs. Majestæts Riger og Lande saavelsom udenlands boende med Aar og Dags Varsel, at regne fra denne Jndkaldelses sidste Bekiendtgiørelses Datum udi Kiøbenhavns Adresse=Contoirs Efterretninger, de Berlingske Aviser og den Altonaiske Mercur, og de paa de danske Vestindiske Eyland boende med 3 Maaneders Varsel, at regne fra den Tid Proclama er bleven læst ved alle Over= og Under Retter paa foranførte Eylande, samt 3de Gange indført i St. Croixtrykte Avis, dermed at fremkomme og saadanne deres i foranførte Henseende havende Fordringer af hvad Navn eller Natur de end maatte være, inden forskrevne Tids Forløb for bemeldte Hr. William Armstrong at anmelde og beviisliggiøre. Kiøbenhavn, den 6te Januarii 1794.
Berlingske Tidende, 1794-01-13
Paa Hr. William Armstrongs og øvrige Med Executorers Vegne. Jeppe Prætorius.
Berlingske Tidende, 1794-01-13
Formedelst tiltagende Svaghed og Skrøbelighed, har jeg søgt og erholdt Tilladelse til at resignere Provste Embedet, som jeg hidin til har forestaaet i Artz Herred, hvilket herved bekiendtgiøres til behagelig Efterretning, især for dem, som maatte formene sig hos mig at have nogen Fordring at hvad Slags være kunde, med Anmodning dermed at melde sig inden tilkommende Aars Udgang. Rørbye, den 31te Decbr. 1793. D. Kreyberg.
Berlingske Tidende, 1794-01-13
J Følge Kongelig allernaadigst Bevilling af 8de Martii 1793, og Proclama, læst ved Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret den 6te Januarii sidstleden, ere alle og enhver, som maatte have noget Krav, af hvad Navn være kunde, til afg. RegieringsRaad Edvard Colbiørnsens Stervboe, sub pæna præclusi & perpetui silentii indkaldede at anmælde og beviisliggiøre saadant deres Krav for Executorerne af den Afdødes Testamente paa Eylandet St. Croix, inden Aar og Dag fra dettes Bekiendtgiørelse, hvilket herved ydermeere bekiendtgiøres. Kiøbenhavn, den 7de Januarii 1794. Paa Enke=Fruens, Caroline Colbiørnsen fød Hasles, hendes Vegne. Haagen.
Berlingske Tidende, 1794-01-13
Da Forpagter Hr. Didrich Lind paa Dansted under Grevskabet Christianssæde i Lolland haver opgivet sit Boe til fine Creditorers Betaling, og vi til samme at administere af OverRetten ere udmeldte, have vi under 24de, 28de og 30te December sidst registeret alt hvad i samme er forefundet og til Jndtægt opgivet, og bliver herved i allerunderdanigst Følge af Loven. og Forordningen af 26de October 1792 samtlige Boets Creditorer med 6 og 12 Ugers Varsel fra undertegnede Dato, nemlig til den 19de Februarii og 2den April næstkommende indkaldede at møde for os i Opbuds=Commissionen paa Dansted, deres havende Fordringer at anmelde og legitimere, da en ver skal skee al lovlig Behandling; til samme Tid bliver Boets Debitorer indkaldede for at afgiøre og betale hvad de til Boet skylder. Opbuds=Commissionen i bemeldte Boe, den 8de Jan. 1794. Klein. Dan.
Berlingske Tidende, 1794-01-13
Det begyndte Skifte efter Degnen udi Aastrup Sogn, afg. Lars Faber, bliver 12te Ugersdag fra Dato til Afgiørelse, foretaget udi Jdestrup Præstegaard den 31te Marti Formiddag, hvilket for alle Vedkommende især for Enken og de Umyndige med deres Værger bliver tilkiendegivet af Joestrup, den 6te Hans Pontippidan, Januarii 1794. Consistorialraad og Provst.
Berlingske Tidende, 1794-01-13
Skiftet efter ved Døden afgangne Johan Christian Biering, Fæster af Øresøe Mølle paa Westerbyegaards Gods under Stamhuset Leychenborg i Callundborg Amt, foretages til forventende Slutning paa Westerbyegaards Skriverstue Fredagen den 14de Februari førstkommende, Formiddag Kl. 10 Slet; til hvilken Tid og Sted Arvingerne, Credi= og Debitorer indkaldes at møde. Westerbyegaard, den 3die Januarii 1794. C. Fremmen.
Berlingske Tidende, 1794-01-13
Ved Proclama som er læst paa Siellands Landsting den 20de November f. A., og ved Slagelse Byeting den 9de Decemder derefter, ere Credi= og Debitorer udi afg. Sogn præste Enke af St. Peders Sogn, Barbara Aldertina Ørsted, fød Wieths Stervboe her i Byen, indkaldede efter den i Loven anbefalede Tid at 6 og 12 Ugers Varsel, de første for at anmelde og legitimere deres Krav, for saavidt samme en nu ikke er skeet, og de sidste at betale hvad de maatte være skyldige, ligesom og Arvingerne eller Befuldmægtigede med lige Varsel ere indkaldede, saa bekiendtgiøres end ydermere 3de Gange heri de Berlingske Aviser til alle Vedkommendes Efterretning, at en Skiftesamling udi bemelte Stervboe er berammet efter ovenmelte Tids Forløb den 11te Martii d. A. udi Sognepræstens Residents til St. Micheels Sogn her i Slagelse, for om muelig at kunde beramme Skiftets Slutning. Slagelse, den 7de Januarii D. Top.
Berlingske Tidende, 1794-01-13
Ved Proclama som er læst i Siellands Landsting og vedkommende Under Retter, et Debi og Creditorerne i afg. Skovrider Martin Moneldts Enke Stervboe, indkaldede at møde ved Skiftet efter hende, som forelages i Stervboen hos Skov river Montfeldt ved Lellinge under Walløe Stift 6te og 12te Ugersdagen den 29 Januarii og 12 Martii indeværende Aar om Formiddagen Kl. 10, hvilket herved i de offentlige Tidende betiendtgiøres med Anmodning til Arvingerne, tillige at møde ved Skiftet bemeldte Dage, da enhver skal vederfares Ret efter Loven og Boets Omstændigheder. Billesborg, den 4de Jan Søren Baastrup, Stiftsforvalte ved Walløe.
Berlingske Tidende, 1794-01-13
For et Herskab eller anden honet Familie, der agter at boe vel paa Landet, i en behagelig Egn, Sæbyegaards Amt, er min nu værende Boepæl til Leye at bekomme, med Hauger og Vænge m.v. Lig aa er her paa Gaarden et Qvantum Langhalm, forsvarlig Bind, at faae til Kiøbs. Helsinggaard pr. Slagelse, den 31te December 1793. M. Rasmussen.