JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-11-12
Rom, den 16de October. Da det er af største Vigtighed, at der med nølagtigste Flid fortfares i de mange Sager, som for nærværende Tidtere i Gang ved Jnqvisitionens Domstoel, saa har hans Hellighed, efter Forlydende anordnet, at ingen, som staaer i Forbindelse med denne Ret, maa i Høst, FeTrierne begive sig fra Rom. Man forsikkret og, at Resultatet af den i de Franske Anliggender ansatte Commission er blevet at afsende til Kongen og alle biskoper i Frankerig en Skrivelse, som skal være forfattet af Cardinal Decanus, men hvis Jndhold endnu ubekiendt. Saa meget er vist, at til Avignon er den 9de i d. M. afsendt en Erklæring i det Franske Sprog om en fuldkommen Forglemmelse af det Passerede. Denne har den der værende Adel og Geistlighed, som giøre sig al Umage for at tilfredsstille de Uroelige, forlangt af Paven.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-11-12
Endnu bliver man ved her at arrestere Folk formedelst Mistanke eller Sektmagerie. Nyelig blev en Tydsk Boghandler, som havde sin Boglade i Nærheden af Collegium Romanum offentlig henbragt til Jnqvisitions Retten. Aarsagen til hans Arrest foregives at være denne at han har 2 Koner, en her, og een i Triest.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-11-12
Stokholm, den 26de October. Obersterne Greve Leyenstedt og Montgomery skal bringes herfra til Gothenborg, for derfra at transporteres til Øen Barthelemy, hvorhen de ere forviiste. =
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-11-12
Den store Flaade er nu virkelig ankommen til Carlscrona, Tropperne udskibede og sendte til deres Hiem. Linieskibene Wasa og Mandigheden samt Fregatten Griben ere blevne tilbage i Sveaborg.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-11-12
Liv=Cosackerne, som her ere ankomne, skal giøre Vagt paa Drotningholm, hvor Kongen. forbliver til den 1ste November, som er Kronprintsens Fødselsdag.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-11-12
Borgerskabet, som nu næsten i 3 Aar har forsynet Vagterne her i Staden, blev i Forgaars afløst af Livvagten og Enkedronningens Regiment. Garde Officiererne bleve ved denne Leilighed beværtede af Borgerne med et Middagsmaaltid, og hver Soldat fik til Foræring 12 Skilling Species.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-11-12
Wien, den 27de October. Til de imellem det keiserlige kongelige Hof og Porten aabnede Freds=Underhandlinger er nu den paa den anden Side af Donau beliggende Stad Stirsova bestemt, hvorhen den k. k. Minister Baron Herbert og de allierede Hoffers befuldmægtigede Ministre med allerførste afreise.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-11-12
Fra Bukarest skriver man, at den forrige Fyrste i Wallachiet, Mawrojenni, for kort Tid blev kaldet til Ruszuck, og der efter Storvizirens befaling halshugget. Forgieves var det, at han for at undgaae denne Skiebne vilde blive en Tyrk; thi intet kunde længer redde ham.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-11-12
Østpreussen, den 28de October. Det er ganske vist, at vi faae ingen Krig, med Rusland, og at Danzig bliver i samme Tilstand, hvori den hidindtil har været. General Møllendorff har allene beseet vore deromkring staaende Tropper og Stedets Beliggenhed, og efter Rygtet aflagt et Besøg i Danzig.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-11-12
Man veed her intet om Kongens forehavende Reise til disse Lande, hvorom de udenlandske Tidender have meldet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-11-12
Leipzig, den 20de October. Fra Berlin skrives, at Sverrig endnu ikke har sluttet nogen Alliance med Rusland og sikterligen ikke heller slutter nogen Nordisk Alliance: at Rusland har ikke allene afflaaet det Preussiske Hofs Megling, men og sammes Paastand, at Alting med Tyrkerne skulde igien blive som før Krigen. At Østerrig paa nye skulde blande sig i Ruslands Stridigheder, troer, man aldeles ikke i Berlin, da Keiseren i den Reichenbachske Convention har erklæret, at han hverken direkte eller indirekte vil befatte sig dermed.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-11-12
Nederelben, den 2den Novbr. Nogle af de nyeste private Efterretninger fra Paris indeholde den vigtige Nyehed, at den Spanske Statsminister, Greven af Florida Blanka er falden i sin Konges Ungade, formedelst sit krigerske Sinddeelag, og fordi han vedblev at lede Underhandlingerne med den Engelske Gesandt alt meere og meere til Krig. Man føier til, at dette skulde være foranlediget ved en Memoire, som den Franske Gesandt i Madrit havde overleverer til Kongen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-11-12
Hamburg, den 3die November. Efter den Hollandske Posts Ankomst hertil i Gaar udbredte sig her det Rygte, at der skal være skeet en vigtig Forandrig i det Spanske Ministerium, hvorved Haabet og Fredens Vedvarelse er meget bestyrket. Saa meget veed man i det mindste, at de Engelske Fonds ere stegne i Holland hvortil ovenmeldte Efterretning skal være kommen med en Estafette fra Paris. Jhvor om Alting er, saa paastaaer man, at om det end skulde komme til Krig, Spanien dog ikke gierne skulde see sin Flaades Forening med den Franske, da Frihedsgeisten let kunde gaae over fra den sidste paa den første.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-11-12
Wien, den 16de October. Om Stedet til Freds Congressen hersker endnu den forrige Uvished, og Ministrene fra de 3 mæglende Magter befinde sig endnu her. Ved de sidste Efterretningers Afgang fra Wallachiet gik det Rygte, at det Coburgske og Suvarowske Corps skulde trække sig længere tilbage, og Crazowa, men fornemmelig Bucharest, blive udseet til Congresstedet, i Betragtning af dens beqvemme Beliggenhed for Wien, Constantinopel og Jassy. (Man har altsaa den Gang i Wien endnu ikke vidst, at Stirsova er bestemt til det Sted, hvor Congressen skal holdes.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-11-12
Ringkiøbing, den 23de September. J Følge Ribe Stifts høie Øvrighed S. T. Hr. Ridder og Kammerherre Urnes, til Byefogden givne Underretning, om Hendes Kongel. Høihed vores naadigste Kronprindsesse Maria Sophia Friderica Hendes Jndtogsdag i Kiødenhavn, m.v., haver alle denne Byes gode Jndvaanere, baade Kongelige Betiente, Kiøbmænd og Borgere i Almindelighed, samt nogle af Egnens Herrer Proprietairer, paa Byesøgdens Invitation til dem, givet et anseeligt Sammenskud, til at høitideligholde denne glædelige Jndtogsdag, den 14de Septemller 1790 Af dette Sammenskud, blev endeel uddeelt den samme Formiddag til Fattige og Huusarme i Byen, og Resten anvendt til et Ball, der holdtes i Amtstueegaarden, i et Huus som dertil var indrettet, hvori man forsamlede sig Eftermiddagen Kl. 6, hørte en Concert og en smuk Tale, som Hr. Provst Jordhøi holte efter Byefogdens Begjæring, i Anledning af Dagens Høitidelighed, hvorved han opmuntrede til at vise offentlig den velgrundede Glæde, som fylder ehver retskaffen Undersaats Hierte, over den danske Regierings Viisdom og Mildhed, og over den høie Ægteskabsforbindelse, som er stiftet i det Kongelige Huus, imellem Hs. Kongel. Høihed vores naadigste Kronprinds Friderich og allerhøistbemelte Prindsesse; derefter spiiste hele Selskabet, 110 Mennesker ved et Bord og under Kanoners Løsning og Trompeters Lyd brak man alle de Kongel. Herskabers Skaaler.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-11-12
Efter Spiisngen dandsede man Natten over til Kl. 8 om Morgenen. Foruden at hele Byen, ogsaa var illumineret fra Kl. 6. om Aftenen til Solens Opgang, saa var ogsaa Raadhuset prydet med allede Kongelige Herskabers Navne, smukt anbragte paa moderne couleurt Floer i og Huset oplyst med Lamper af coulørt Olie og Voxlys, som Jøden Sr. Jfrael Carl Wulf, der her er boesat, paa egen Bekostning havde ladet indrette, og som efter Byefogdens Begjæring blev anvendt paa Raadstuen. Dersom nu denne lille gode Bye end ikke haver kundet vise dens Glæde paa saa herlige og bekostelige Maader som andre større Steder, saa tør mandog forsikre, at intet Selskab var meere fornøiet og ingen mere rørt af ædel Følelse og Ønsker for det ganske Høikongelige Huses uophørlige Lykke end dette samme Selskab, hvorudi ogsaa enhver søgte Glæden i at være lige med hinanden og ingen Forrret eller Rang havde noget Sted.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-11-12
Blandede Efterretninger. Ved en i Prag opkommen Jldebrand fandtes Jndbyggere sammesteds, der ligesom Spanierne i Madrit (see disse Tidenders No. 39) i Stedet for at dæmpe Jlden med Vand, gave sig til at anraabe Helgene og Hielp, ja een skal endog have ladet paa sit Huus sette disse menneskekierlige Ord: "o hellige Florian, frels dette Huus, og lad andre brændes!
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-11-12
Antallet paa den Franske Nationalforsamlings Lemmer, som egentlig skal udgjøre, og i Begyndelsen virkelig udgjorde 1200, siges nu ikke engang at udgjøre 900. Det er altsaa et betydeligt Antal, som af Misfornøielse og formedelst de indbyrdes Uenigheder har forladt benævnte Forsamling. Saavel den Svenske Skierslaade, som den til Forskiel herfra saa kaldte store Flaade, ere nu begge komne tilbage fra Finland, hiin til Stokholm, og denne til Carlscrona. Ved Hiemkomsten nævnes hverken Antallet paa Skibene i den første eller i den sidste Flaade, da dog saadan Bekiendtgiørelse ikke blev forglemt ved Ud seilingen i Foraaret; ligesom og samme kunde tiene til Beviis paa, hvorvidt Lykken har væeret de Svenske Vaaben gunstig til Søes.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-11-12
Hertugen af Lippe=Bückeborg har ladet den bekiendte Doctor og Superintendent Frorier tilligemed en anden Geistlig (der begge nævnes i den berygtede Commoedie Religions=Edictet) henbringe til Festningen Wilhelmstein, fordi disse fremturede saavel i Tale som i Skrifter, at oprøre de Lucherske Jndvaanere i Landet formedelst nogle Frieheder, som de Reformeerte havde erholdet til deres Religions Udøvelse.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-11-12
Den berømte Vexelerer Bargum, som for endeel Aar forlod Danmark, var siden nogen Tid i Jtalien, og kom endelig til Wien, hvor han under nogle rige Fyrsters og Grevers Gaarantie oprettede en Laans=Banke, hvis Bestyrelse, dog under disses Oberdirektion, var ham betroet, har tilligemed sin Bogholder gjort sig usynlig. Hans Undvigelse vil drage en meget stor Bankerot efter sig, hvorved de Palske Fyrster Carrorinsky og Ogulinsky, paa hvis Godser i Galizien han var befuldmægtiget til at optage store Capitaler, ville tabe det meste. Til deres Medinteressenteres Beroeligelse, have ovenmeldte Garanteurs udstedt en Bekiendtgiørelse, hvori de sige, at Bargums Flugt har ingen Jndfindelse paa Bankens Forretninger, og at disse afbrudt blive fortsatte. Om Mahomed og hans Religion, Araberne have saa stor Ærbødighed for Skieg ger, at de holde det for en hellig Prydelse, som Gud har givet dem til Tegn for derved at skilles fra Fruentimmeret. De rage det aldrig af, men lade det voxe fra deres Ungdom af. At rage det af er hos dem den allerstørste Skam, som nogen kunde forestille sig. Det er virkelig et Stykke af deres Religion. Heri følge de nøie deres Lærer og Lovgiver Mahomed, som aldrig ragede sit Skieg af. Perserne holdes for Kiettere, fordi de af Reenlighed rage sig under Kinderne; thi heri overtræde de Mahomeds Lov. Skiegget er ogsaa hos Araberne ligesom hos Tyrkerne et Tegn til Anseelse og Friehed. Ragekniven gaaer aldrig over Stor sultanens Ansigt; derimod blive alle de raged som tiene ham i Seralet, til Tegn paa deres Slavestand. De tør ikke lade det voxe; men naar de komme ud af Serallet, saa ansees det som en Belønning for dem, at de maae lade deres Skieg voxe. Af alle dem som nærme sig til Storherren, har Bostangi Bachi kun den Friehed, at bære et langt Skieg, Han er Overhoved for Urtegaardsmændene, giver dem uindskrænkede befalinger og opholder sig altid hos Storherren, ligesom den der commanderer Livvagten er altid om Kongens Person. Mahomedanernes Overtroe i Henseende til deres Skieg viser sig, naar de kjæmme det thi da skeer det over et udbredt Tørklæde, at intet Haar skal tabes, men alle flittig opsales og bæres paa Kirkegaarden. (Forsættelsen følger.) Fridericia den 12te Novbr.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-11-12
Fra den 1ste October til Maanedens Udgang ere i det lidet Belt passerede af ind- og udgaaede ialt 95 Skibe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-11-12
Døbte: Fridericia. J Michaelis Kirke, den 2den November, lod Hr. Major v. Eiben en Søn døbe, som blev kaldet Carl, opkaldet efter Hs. Durchlauchtighed Prinds=Cart af Hessen Cassel, Fadderne vare: Generalinde Bøhmer, Frøken Wildenrath, Hr. Oberstl. v. Waltersdorff, Hr. Major von=Pogwisth., Hr. Capitain von Castonier. Jesamme Kirke, den 3die hujus, lod Hu Capitain v. Esberg døbe en Datter, som blev kaldet Louise Christine Caroline, Fadderne vare: Hendes Durchlanchrighed Prindsessen af Slesvig, Holsteen Augustenborg, for Hende, stod Frue Majorinoe von Pogwisch, Frøken von Brockdorff fra Brandberg, i Hr. Oberstlieutenant v. Wulkersdørff, Hr. Major von Lehsten, Hr. Lieutenandsvan Wildenrath. a.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-11-12
J Trinitatis Kirke, den 11te November, lod Compagnie Feldtskar Hr. Anton Friderich Kock, døbe en Datter, som blev kaldet Antonette Friderlaa Leonhardine, Fadderne vare, Generalinds Bøhmer, Frøken von Westen, Hs. Excellence Hr. Greve Schulenborg, Hr. Hofjunker Lütrichou, Hr. Regiments=FeldtskærFeldtmann. om nodes Saa 3 Dødsfald: best bestamer, Fryn at inde Saasnaar & 322 ad St. Horsens den 26 October Hr. Cancellie=Raad Andreas Flensborg, Borgemester og Byefoged i Horsens og Herredsfoged i Hads og Ning Herreder nogle og 70 Aar. soner. bester.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-11-12
Prædikanterne paa 24de Sønd efter Trinitatie.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-11-12
Høimesse. 3 Aftensang. Trinit. K. Hr. Doctor Clausen. Hr. Bek. Michael. K. Hr. Provst Hasse. (dansk) Hr. Fenger. dencro. sin ad ble.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-11-12
Bekiendtgiørelser. Tale i Anledning af Formælingen imellem deres kongelige Høihed Kronprinds Friderik og Prindsesse Marie Sophie Friderike holden i Weile, paa Indtogsdagen den 14de September 1790 af Magister Jens Ridderman Schiøth, Sognepræst for Weile og Hornstrup Meenigheder, faaes tilkiøbs her paa Contoiret saavel indbunden som uindbunden.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-11-19
Madrit, den 15de October. Endnu kan og maa man haabe Fredens Vedvarelse. Underhandlingerne ere ikke afbrudte, og det er heller ikke rimeligt, at noget Ultimatum allerede skulde være afgivet fra nogen af Siderne. Tilstanden i Frankrig synes at være den almindelige Punkt, hvorpaa man har fæstet Øinene, og hvorefter man tænker at rette sig. Kongen har nyelig, ved at styrte med Hesten, faaet et temmeligt haardt Stød, og er tvende Gange bleven aareladt. Dette Tilfælde vil giøre nogen Standsning i Underhandlingerne, og den Engelske Coureer kan ikke faae Svar, før om 2 Gange 24 Timer. Et af vore Krigskibe paa 70 Canoner, som var udrustet i Carthagena, er, ulykkeligviis kommen i Brand, og ganske opbrændt. Fra America have vi faaet hiem endeel Retour Skibe, for hvilke vi vare bekymrede. Jblandt disse vare nogle med rige Ladninger deels af Sølv og Penge, deels Vahre.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-11-19
London, den 26de October. De Fredsforslag, som vor Minister har gjort til det Spanske Hoff, og hvorpaa Underhandlingerne beroe, ere følgende: 1) En frie Seilads i det stille Hav eller Sydsøen. 2) Spanierne tilstaaes Ret til at visitere alle Skibe paa visse Mile nær ved deres Amerikanske Lande. 3) Al Contrebande Handel paa de Spanskes Amerikanske Kyster skal hindres, og Snighandlerne eftertrykkelig afstraffes. 4) Af Handel og Skibsfart paa alle Pladser, hvorpaa Spanierne ingen Præten. er Etablissement hos skal være frie og aaben for alle Nationer.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-11-19
Vor Statssekretair Hr. Greenville har i en 3 Ugers Tid været bortreist; man troede, at han var reist til Madrit, men det er siden bleven bekiendt, at han har været i Paris. Efter sin Hiemkomst har han havt Andience hos Kongen, og ofte været hos Hr. Pitt. Skulde Krigen udbryde, saa formoder man, at Begyndelsen skeer med at skaffe de Franske noget at bestille i deres Ostindiske, og de Spanske i deres Syd=Americanske Eiendomme.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-11-19
Lürtich, den 24de October. Vore fem Depurerede, som vare i Frankfurt, ere alle hiemkomne, og have i Dag begyndt at aflegge Beretning om deres Ærinde; men da denne Beretning endnu ikke er fuldendt, saa er en stor Forsamling besluttet at holdes i Morgen, da det tillige vil blive afgjort, om man vil antage de gjorte Forslag, og underkaste sig, eller ikke. Omendskiøndt alle, som have Landets sande Vel paa Hiertet, indsee Nødvendigheden i at underkaste sig, saa sætte dog andre hidsige Hoveder sig derimod, fornemmelig de som høre til Borgemester Fabrys Partie, og ville efter Anseende heller opofre Alt for deres egne Griller, end befordre den almindelige Rolighed.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-11-19
Paris, den 24de October. Den i Dag udkomne Gazette de France melder at Kongen har bevilget Søeministerens Hr. de la Lugernes begierte Askeed, og i hans Sted, udnævnt Hr. de Flerien, som allerede den 26de i d. M. har aflagt sin Eed i Kongens Hænder, og samme Dag taget Sæde i Conseillet. Nationalforsamlingen har decreret, at i Stedet for det sedvanlige Raab. Kongen leve, skal herefter paa Skibene efter Morgen og Aften Bønnen bruges de Ord: "Nationen, Lovene og Kongen leve,
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-11-19
Det her løbende Rygte om Forandring i det Spanske Ministerium er ikke bleven bekræftet. Formodentlig var dette udspredt af visse Folk, som derved havde private Hensigter.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-11-19
Paris, den 1ste November. Hr. Barnave er nyelig valgt til Præsident i Nationalforsamlingen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-11-19
Kongen har udnævnt Hr. de Bougainville til Chef over Escadren i Brest, i Stedet for Hr. Albert de Rom, som har begieret og faaet Afskeed.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-11-19
Wien, den 30te October. Det i nogle Tidender udspredte Rygte, at Statskantsleren Fyrsten af Kannitz har forlangt og erholdet Afskeed, er aldeles ugrundet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-11-19
J Morgen ved Apartementet have den kongelige Preussiske og Engelske samt Hollandske Gesandt Afskeeds Andience hos Keiseren, og tiltræde derpaa Reisen til Bucharest, hvorhen de allerede i Gaar og i Dag have afsendt deres Eqvipager.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-11-19
Warschau, den 30te October. Det omløbende Rygte, at Keiserinden i Rusland skulde uformodentlig have afskediget alle de Svenske Officerer, som under Krigen vare gangne i Russisk Tieneste, er aldeles ugrundet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-11-19
Breve fra Ukraine melde, at Russerne have indtaget Stæderne Kilia og Jsmail, hvilket dog behøver Bekræftelse.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-11-19
Barcelona, den 20de October. Natten imellem den 8de og 9de i d. M. har man i Carthagena mærket et let Stød af et Jordskielv. Desto stærkere har samme udøvet sine sørgelige Virkninger i Oran paa Kysten af Africa, hvor det efter Forlydende har anrettet en stor Ødeleggelse, saa at hen ved 5000 Mennesker ere blevne begravede under Ruinerne. Saasnart denne Efterretning indløb til Madrit lod Kongen afsende 2 Regimenter og en Mængde Levnetsmidler for at understytte denne ulykkelige Stad.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-11-19
Hamburg, den 12te Novbr. Breve fra Paris af 2den i d. M., som ere ankomne over Holland, melde, at den 1ste November, Klokken 5 om Aftenen, er ankommen til den der værende Spanske Gesandt en Coureer fra Madrit med den Efterretning, at derer sluttet Forlig imellem Spanien og Storbritannien. Strax erter Courerens Ankomst begav den Spanske Gesandt sig heen til Hr. de Montmorin, Ministeren for de udenlandske Sager, og fulgte med ham Kl. 6 hen til Kongen, for at melde denne vigtige Nyehed. Af Vilkaarene har man i Forveien erfaret saa me ger, at Engelænderne tilstaaes frie Stillads i Sydhavet, at de maae anlegge Erablissements i Noorka=Sundet, og drive Handel paa Kysterne indtil Cap Medouin. Hvad der er besluttet i Henseende til Omkostningerne paa Krigsrustningerne, derom er endnu intet bekiendt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-11-19
De nyeste Breve fra Lissabon af 12te October melde ikke det ringeste om Jordskielv, som der skulde være følet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-11-19
Medicinsk.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-11-19
Warschau, den 20de October. Den her værende Kongel. Pohlske Hofraad og Livlæge, Hr. Doctor Christ. Jacob de Noneta, har til Beste for Menneskeligheden offentlig bekiendtgjort følgende ved mange Erfaringer stadfæstede og derfor tilforladelige Midder imod Bid af gale Hunde eller andre gale, giftige og til Vrede opbragte Dyr. Han raader nemlig, strax at bedække det saarede Sted, med frisk Jord, Sand, Tobak eller andet, som hastigst og lettest er ved Haanden til at indsue denne Spyt Gift, derpaa at afroe Saaret med Vand, og nogle Gange om Dagen at forbinde samme med et Omslag af 1/2 Pægel Øll ædike, hvori er kommet 1/2 Pund Smør, Jndvortes lader han den Saarede 3 til 4 Gange om Dagen drikke 1 1/2 Unze Øllædike med noget ferskt Smør i, og vedholder dermed, under en passelig Diæt, indtil den Syge er fuldkommen helbredet. Dette Middel har endog viist sig virksomt, naar allerede Brængstigelser og Vandsky havde indfundet sig.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-11-19
Anecdote: Hasan, en Søn af Alt, saa engang til Tafsels, da en Slave spildte et Fad kogende Suppe paa hans Been: Slaven faldt paa Knæe og oplæste følgende Ord af Koranen: "Paradiis er dem beredt, som tæmme deres Vrede." Hasan svarede: jeg er ei vred, Slaven blev ved: "og for dem, der tilgive Menneskene." Hasan sagde: "jeg tilgiver dig. Desuagtet læste Slaven Verset ud; thi Gud elsker de Vil giørende. Er dette saa Sandhed, føiede Hasan til, skienker jeg dig din Friehed og 200 Kroner. Om Mahomed og hans Religion, Tyrkerne handhæve Ret og Retfærdighed. Stæder og Byer, som ere i nogen Anseelse, have en Cadi, som en Hoved baade for den borgerlige og piinlige Ret. Han har ingen andre Betiente end Rettens Skriver. De veed af ingen Procurator eller Advokat. Hver fører selv sin Sag, og Cadi anhører den uden at lade sig indtage eller forblinde af Parternes Veltalenhed. Han fordrer skriftlige eller mundtlige Vidnesbyrd eller og i tvivlsomme Sager Eed. Er der en Mahomedaner, maae han svære paa Koranen, en Christen paa Evangelium, og en Jøde paa de fem Mose Bøger. Disse Bøger, ere alle i deres Domhuse. De maa først tøe deres Hænder førend de røre ved dem. De legge den høire Haand oven paa og den venstre under Bogen. De kalde Gud til Vidne, at deres udsagte Sandhed er ligesaa reen som Sandheden i disse Bøger. Derefter bliver strax paa Stedet afsagt Dom. Naar Dommen er afsagt, maae den tabende strax betale sin Vederpart, og den som har vundet, Rettens Betiente. Kan den tabende ikke strax betale, og hans Contrapart ikke vil give ham Tid, bliver han sat i Arrest, til en vist fastsat Termin, betaler han saa ikke, maae han lide corporlig Straf. Araberne gaae endnu meere enfoldig tilværks. Cheiken forretter i Leiren Dommer=Embedet, og strax exeqverer Dommen. Emiren paatager sig ofte selv at afsige Dom, og ingen kan appellere fra ham til Oberemiren; men vel fra Cheiken til Emiren. Der forefalde sielden piinlige Sager iblandt Araberne. J saa Fald bliver den skyldige gjerne affærdiget med en god Deel Stokkeprygl; men er Forseelsen afskyelig, dømmes de til at hænges, spiddes, brændes eller hans Skieg at afskieres, som bliver en evig Skiendsel ei allene for den skyldige, men endog for hans Familie. Jngen Araber mister jo langt heller sit Liv, end sit Skieg.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-11-19
Døbte: Fridericia. J Trinitatis Kirke den 16de November, lod Jens Madsen døbe en Søn, som blev kaldet Mads, Fadderne vare: Madame Buhl, Madame Thusen, Hr. Magister Jørgensen, Hr. Pagh., Hr. Joh. Dinnesen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1790-11-19
Prædikanterne paa 25de Sønd efter Trinitatis Høimesse. Aftensang. Trinit. K. Hr. Doctor Clausen. Hr. Bek. Michael. K. Hr. Provst Hasse. (rydsk) Hr. Fenger.