JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-08-28
Creditorerne i Proprietair Nis Hanssens Fallitbo underrettes herved om, at der vil blive afholdt en Skiftesamling i Boet Mandagen den 18 September d. A. Kl. 10 Formiddag, paa Raadstuen heri Byen for at tage Bestemmelse og hvorvidt det Bud, der vil blive gjort paa den 3die Auction, som den 4. September næstkommende skal afholdes over Boets faste Eiendomme, skal opproberes eller en 4de Auction afholdes. J sidstnævnte Tilfælde vil der tillige blive tagen Bestemmelse og Kjøbesummens Fordeling, med Hensyn til at de faste Eiendomme, skjøndt pantsatte til Forskjellige, dog mueligen blive at sælge under Et. Endeligen vil der ogsaa i samme Møde blive tagen Bestemmelse om, hvorvidt en fra det Kongelige Landhuusholdningsselskab fremkommen Fordring om Tilbagelevering af forskjellige Landbrugsredskaber og Bøger, som i sin Tid ere skjænkede til det af Fallenten oprettede Landvæsensinstitut paa Hastrup, og som Trykt i Ribe hos Chr. sal. Hyphoff. allerede ere optagne i Registreringsforretningen over Boets Eiendele, skal tages til Følge eller ikke. De Udeblivende antages at samtykke i hvad de Mødende beslutte. Nørvang Torrild Herreders Skifteret den 23 August 1848. W. W. Stockfleth.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-08-28
Ved Proclama af Dags Dato, som snarest muligt vil blive læst inden vedkommende Under- og Overretter, er Alle og Enhver, som formene at have noget at fordre i Stervboet efter Avlsbruger Peder Christensen Due holms hersteds afdøde Enke, Jngeborg Hansdatter, indkaldte med 12 Ugers Varsel til at anmelde og beviisliggjøre deres Krav for undertegnede Skifteret. Ved samme Proclama ere Arvingerne efter bemeldte Enke med lovligt Varsel indkaldte til at legitimere deres Arveret og varetage deres Tarv under Boets Behandling; hvilket saaledes endvidere bekjendtgjøres. Ribe Kjøbstads Skifteret, d. 25. August 1848. Juel. Stricker.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-08-28
Ved Proclama, som er læst ved Underretten og snarest muligt læses ved Overretten, ere Alle og Enhver, som maatte have Noget at fordre i Stervboet efter afdøde Tømmermand Jens Madsen Kock af Pjedsted indkaldte med 12 Ugers Varsel i Henhold til Pl. 2. Juli 1819, til for undertegnede Skifteforvaler at anmelde og beviisliggjøre deres Krav, – hvilket herved bekjendtgjøres. Herredsfogderiet for Eldbo. Brusk og Holmanns Herreder, Holck. Fredericia den 21. August 1818.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-08-28
Ved Proclama, som er læst ved Underretten, og snarest muligt læses ved Overretten, ere Alle og Enhver, som maatte have Noget at fordre i Stervboet efter afdøde Huusmand Lars Lassen og ligeledes afdøde Hustru Maren Hansdatter af Vini, indkaldte med 12 Ugers Varsel i Henhold til Placaten af 2. Juli 1819 til for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Krav, hvilket herved bekjendtgjøres. Herredsfogderiet for Eldbo. Brusk og Holmanns Herreder, Holck. Fredericia den 21. August 1818. Mærk.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-08-28
Tirsdagen den 27. Juni d. A. afbrændte Gaarden, Sønderskovgaard kaldet, tilhørende N. N. Posselt, Sognefoged i Frorup, og kun aldeles Ubetydeligt blev reddet; da den Brandlidte er Medlem af Haderslev vestre Amts Brand societet, saa tilkommer ham Understøttelsen af respect. 10 eller 8 Rbd. r. S. af hvert Medlem, eftersom dette er antegnet for en heel eller en halv Portion. Formedelst Krigs urolighederne kan intet ordentligt Opkrav finde Sted, enhver Jnteressent vilde derfor ufortøvet behage at erlægge den statutmæssige Understøttelse enten til een af Undertegnede, eller til N. N. Posselt selv, som af mig, Hempel, vil blive meddeelt en Designation over Medlemmerne, og hvis Qvittering skal være gyldig som vor egen. Rødding og Hygom Præstegaard, den 24 August 1848. H. H. Matzen. J. Hempel. Høivande ved Sønderhoe. fra 29. August til 4. Septbr. incl. D. 29. August Kl. 2 29 Min. Kl. 3 45. 31. - Kl. 3 16.1. Sept. Kl. 3 48. Kl. 4 18. - 3. - Kl. 4 52. 4. - Kl. 5 27 Naar 2 Timer lægges til de her angivne Formiddags=Klokkeslet faaer man den omtrentlige Flodtid for Ribe. Den høieste Flod eller Springflod indtræffer i Gjennemsnit 3 Flod tider efter ny Maane og fuld Maane.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-08-28
Følgeblad til Ribe Stifts Avis No. 103.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-08-28
Mandagen den 28. August 1848. Om forberedende Skridt i Henseende til den forestaaende høitidelige Valgdag.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-08-28
Efterat jeg underskrevne idag (d. 17. Aug.) havde erklæret min Stilling til og i den høitagtede Forsamling paa Ribe Raadstue, foranledigedes jeg til at ud ville mit Æmne i et fremskyndet, sammentrængt og ifølge heraf mindre klart Foredrag. For de der Tilstedeværende og for Andre, som det muligen kunde interessere at læse Æmnets vidtløftigere Udvikling, meddeles denne herved overeensstemmende med min forud nedskrevne Concept.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-08-28
Hvorledes ville Forsamlingens Medlemmer saavel i Forening som enkeltviis paa hensigtssvarende Maade kunne medvirke for Tilveiebringelsen af en sand og dygtig Folkerepræsentation ved den forestaaende, allerede i længere Tid forberedede Rigsforsamling; Svaret paa dette Spørgsmaal forekommer mig at ville vinde i Tydelighed ved at deles i flere Deele, saaledes at det 1) bringer Rigsforsamlingens Formaal. til klar Bevidsthed og indskærper saavel Vigtigheden af dette Formaals Opnaaelse som ogsaa Valghandlingens Betydning i denne Henseende; 2) udvikler, hvorledes man bør tænke sig de Personligheder udrustede, man skal kunne ansee for at være sande og dygtige Folkerepræsentanter ved denne Leilighed; 3) bestemmer, i hvilken Mening den herværende Forsamling kan ville udpege enkelte Mænd som anbefalelige Valgeandidater: og endelig 4) antyder, hvorledes denne Forsamling synes bedst at kunne gjøre sin Virksomhed frugt- og heldbringende for Valgsagens rette Opfattelse og Behandling i en videre Kreds.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-08-28
Den forestaaende Rigsforsamlings Formaal er, som bekjendt, ifølge allerhøieste Kundgjørelse af 4 April dette Aar, at tage under Overveielse de Lovudkast, som skulle forelægges, om en Forfatning for Danmark, log Hertugdommet Slesvig og angaaende Omorganigation af Provindsialstænderinstitutionen. Forfatningen af 1660 har vor elskede Konge tilligemed Folket er kjendt at være mindre overeensstemmende med Tidens Fordringer og de senere Dages Tarv. Ogsaa Provindsialstænderinstitutionen af 1834 ansees ikke læn ere for at svare til det Danske Folks politiske Udviklingstrin. Der forestaaer saaledes en indgribende Ompannelse baade af hiin Forfatning og af denne Jnstiution. Jnitiativet til denne Reforms Iværksættelse en gaaet fra vor folkelige Regjering, men denne har, som man kunde vente det, ikke paa egen Haand villet gjennemføre Reformen, uden Folkets Medvirkning og Samtykke. Derfor bebudede Kongen at ville forelægge Sagen for en i dette Øiemed fat Rigsdag, derfor indhentedes Provindsialstændernes Betænkninger over Udkastet til den for samme gjældende Valglov, derfor skulle m paa selve Rigsdagen folkebaarne Mænd samles med kongevalgte, at de i Fælledsskab kunne overveie Udkasteltil den Grundlov, hvorefter Danmarks vigtigste Forhold blive at ordne for Fremtiden. Disse Foranstaltninger vise, at det ikke mindre er Regjeringens end Folkets Ønske, at Reformen maatte blive tidsvarende, at den nye Forfatnings Grundlag maatte blive erkjendt for at være udgaaet af Nationens Fælledsvillie, udtalt gjennem Kjernen af Folket. At Opfyldelsen af dette Regjeringens og Folkets gjensidige Ønske er af største Vigtighed og Betydning saavel for Statens Heelhed som for dens enkelte Borgere, er vistnok indlysende ved sig selv. Nationens politiske Liv betinger vel Landets Forfatning, men denne virker igjen tilbage paa hiint, Og har Forfatningen nogen mærkelig Jndflydelse paa den hele Nations Velvære, saa maa den ogsaa yttre den paa Statens enkelte Dele, paa Stænder og Folkeklasser. Hvilken Forskjel maa det ikke gjøre i Statslegemet, om den lovgivende Magt ligger i Kongens Haand alene eller tillige bestemmes ved et organisk synes bedst at kunne gjøre sin Virksomhed frugt- og heldbringende for Valgsagens rette Opfattelse og Behandling i en videre Kreds.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-08-28
Udenrigsministeren har tilsendt vore Repræsentanter i Udlandet en Cirkulærnote, dat. 12 Aug., hvori imødegaaes det af den tydske Presse og Centralmagtens Ministre gjorte Forsøg paa, at fortolke General Wrangels Vægring ved at undertegne den af Preussen paa Tydsklands Vegne afsluttede Vaabenstilstand med Danmark paa en Maade, som om det var Danmark, der ikke havde villet indtræde i Underhandling med Centralmagten. Man har saaledes givet det, som er foregaaet, en Vending, der skulde indeholde en Fornærmelse mod Tydskland, for endmere at forøge de tøilesløse Lidenskabers Opblussen imod os. Faktum er, at Danmark ikke har været tilbøielig til at gaae ind paa Forandringer i en engang afsluttet Overeenskomst, og navnlig paa de Forandringer, der foresloges af General Wrangel. Den danske Regjering var ligesaalidt tilbøielig til at tilstaae Centralmagten Forrettighed til efter Forgodtbefindende og uden Skadesløsholdelse at foretage Forandringer i denne Act. En saadan Ret vilde den have taget i Betænkning at tilstaae selv en venskabelig Magt, som f. Ex. Østerrig."
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-08-28
Som bekjendt har den preussisk Generalmajor Oriola, der var en af General Wrangels Befuldmægtigede ved Underhandlingerne i Colding, faaet sin Afsked. Rygtet siger, athans Afskedigelse er en af den svenske Regjering forlangt Fyldestgjørelse for den fornærmelige Opførsel, han ved Underhandlingerne har viist imod Sverrigs Repræsentant, idet han nemlig paa den svenske Minister, Friherre v. Lagerheimsbemærkning, at Sverrig vilde betragte Forbundstroppernes Jndrykning i Jylland som en Krigserklæring, skal have givet det uforskammede Svar: "at Sverrig i militær Henseende var at betragte som en Rul litet."
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-08-28
Godseier Mylords Søn fra Røddinggaard, der flere Gange har været arresteret af de Danske, forretter nu Tjeneste som Adjutant hos Prindsen af Noer.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-08-28
Bekjendtgjørelse. Der ønskes en Seminarist til Skolelærer i Nør huus, Ballum Sogn; i Løn, samt til Kost og Logie, a., udbetales ham aarlig 60 Rd. S. H. Cour. Om denne Post, der kan tiltrædes 1. Octbr. eller 1. Novbr. dette Aar, melde man sig inden 12. Septbr. hos Provsten i Døstrup. Jedsted Stampemølle er nu sat istand, hvilket bekjendtgjøres for dem, som der ville lade deres Vadmel stampe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-08-28
Damp-Chocolade, fra Fabrikken "Elisabethsminde, ved Kjöbenhavn, hvis Fortrinlighed den, i 23 Aar stedse stigende Afsætning tilfulde har godtgjort, erholdes til bestemte Fabrikpriser: 2 Mk. a 8 Mk. pr. fuldvægtigt Pd., hos Hr. Rasmus N. Gregersen i Ribe. - P. F. Nybo i Ringkjøbing. - N. P. Stantenmacher i Varde. - C. F. Müller i Kolding.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-08-28
P. Chr. Deichmanns Fabricationshandel. Til 1. Novbr. d. A. kan en duelig, og skikkelig Jomfru, der kan deeltage i Bestyrelsen af en Huusholdning paa Landet, faae Condition hos en Præst imellem Ribe og Haderslev. Adressekontoire anviser.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-08-29
Ribe. Stifts-Avis og Avertissements-Tidende. Udgivet af Chr. sal. Hyphoff, redigeret af E. Hyphoff. No 104. Tirsdagen den 29. August.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-08-29
Udenlandske Efterretninger. J Berlin har atter været Uoligheder, som Borgermilitæret dog fik gjort Ende paa, efter at Minister Auerswalds Vindver vare itustagne og nogle Konstabler saarede. J Charlottenburg have Borgerne ved Magt søgt at forhindre Oprettelsen af en demokratisk Klub. – J Dusseldorf var d. 15. Aug. Uroligheder mellem Soldaterne og Borgerne, der synes foranledigede af, at disse sidste havde negtet at deeltage i Festlighederne for Kongen af Preussen paa hans Gjennemreise til Køln – Udgivterne til den tydske Nationalforsamlings 712 Deputerede Frankfurt ere alene i Diæter daglig 2400 Thl.; hertil kommer Gagerne til Ministrene, Præsidenterne og Bureauerne. Præsidenten faaer 24000 Fl., Vicepræsidenterne 10,000 Fl. og Sekretærerne 6000 Fl. Bureauomkostningerne beløbe sig til 80,000 Fl. Som Ministergage skal foreslaaes 12000 Fl. og Kabinets præsidenten skal desforuden have 50000 Fl. i Repræsentationspenge. Centralmagten har gjort et Laan hos Rothschild af 2 Mill. til løbende Udgivter.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-08-29
Det synes vist, at den østerrigske General Welden ikke har bombarderet Bologna. – Det ungarske Finansministerium har nu forbudt Udførsel af Sølvpenge til Østerrig; enhver Sum over 500 Fl. maa først omverles i østerrigske Banknoter.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-08-29
J Paris frygter man endnu et nyt Oprør. England har nu officielt anerkjendt den franske Republik, Den marokkanske Keiser er kommen i alvorlige Forviklinger med England og Spanien. En engelsk Kjøbmand og Konsul i Mazagan, Hr. Redmann, havde af Keiseren for Betaling erholdt Tilladelse til at udføre et betydeligt Parti Korn; men Tilladelsen blev tagen tilbage da Kornet skulde udføres. Hr. Redmann fordrede Tilladelsen eller Erstatning af 225000 Piastre. Generakonsulen blandede sig i Sagen; Keiseren gav Kalden i Mazagan Skylden, men denne negtede at betale en fastsat Erstatning af 185000 haarde Piastre og foregav, at han ingen Befaling havde faaet og selv naar han fik den vilde han ikke betale. Generalkonsulen skrev til Keiseren, men fik Depescherne uaabnede tilbage. Den engelske Regering erklærede nu, at dersom Keiseren ikke inden 25 Dage havde betalt vilde den engelske Flaade vise sig for Tanger. Samtidig havde den franske Generalkonsul ogsaa faaet en Depesche uaabnet tilbage. Hvad Spanien angaaer, saa havde Spanierne for nogen Tid siden besat de Zaffariniske Øer, som Repressalier have Maurerne angrebet den spanske Fæstning Melilla og dræbt endeel af Garnisonen, hvoriblandt flere Officerer. Siden den Tid beleire de Fæstningen. Under en Vaabenstilstand til Slutninger af Juni skal Spanierne have gjort et Udfald og hav dræbt en Mængde Maurere. Keiseren skal nu være paa Marsen mod Riffet med 20,000 Md. og Spanien ruster sig stærkt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-08-29
J England ere flere Kartister fængslede. – Hertugen af Buckingham, Hovedet for en af Englands ældste adelige Familier, har opgivet sit Bo. Hans Gjeld anslaaes til 1 1/2 Mill. Pd. St. Hans Gods Stowne har et Omfang af 50,000 Akres Land. Sølvtøiet beløber sig til 120,000 Lod. Alt er stillet til Auction, og en af de første Dage solgtes alene for 5000 Rbd. Porcelæn.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-08-29
Jndenlandske Efterretninger. Under 17. August mældes fra Paris i Berl. T. Den Note, som Frankrig og England have sendt til den tydske Centralmagt angaaende Slesvig=Holsteen er ingen Hemmelighed mere. Det danske Gesandtskab finder det i sin Jnteresse at lade Afskriften deraf circulere i de politiske Kredse. Denne Note erklærer i meget bestemte Udtryk, at Krigen med Danmark maa høre op, at det ingensinde hverken er faldet Kongen af Danmark eller de mæglende Magter ind, at betvivle Tydsklands velgrundede Rettighed til Holsteen, men at Tydskland ogsaa maatte agte Danmarks Rettighed til Slesvig. Til Slutningen erklæres der, at Frankrig og England vilde betragte enhver ny Troppesending og enhver Fornyelse af Krigen mod Danmark som en Fjendtlighed imod sig selv og øieblikkeligen vilde indskride med væbnet Magt til Fordeel for sin gamle Allierede og til Opretholdelse af sammes gode Ret. Jfølge denne Note erholdt Preussen fra Frankfurt Fuldmagt til at afslutte Vaabenstilstanden, og de til Hertugdømmerne beordrede Forstærkningstropper ville vel i dette Øieblik allerede have erholdt Knotra-Ordre. Rusland har vel ikke handlet i Fælledskab med England og Frankrig men sendt en ligelydende Note med samme Slutning til Berlin.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-08-29
Jfølge Privatberetninger fra Kjøbenhavn skal en sex Maaneders Vaabenstilstand være afsluttet eller Afslutning nær. (J Torsdags Morges passerede en preussisk Skonnert og en meklenborgsk Brik forbi Helsingør med Fripas til Kjøbenhavn. J Tydskland opklarer Meningen om det hele slesvigholsteenske Oprørs Beskaffenhed sig ogsaa meer og meer og man bøier overalt ind paa Fredsgebetet. Centralmagten skal ganske have overladt Mæglingen til England J en, som det hedder, fra officiel Kilde kommende, Artikel i "Augsb. Allgem. Zeit. anfører man ogsaa alle Grundene til at gjøre Tydsklands Uret imod Danmark god igjen og henviser tillige til Frankrigs Holdning, hvis Præsident aabent har betegnet Preussens Forhold imod Danmark som et "Magtens Misbrugt, ligesom Frankrig ogsaa et paa Hollands Side i Stiden og Limburg. Krigen med Danmark tilføier ogsaa Tydskland meere Lammelse, end det først havde ventet. J den preussisk Nationalforsamling har Rodbertus andraget paa, at der laanes Staden Swinemunde en Kapital af 5000 Tha ler, fordi al Beskjæftigelse ved Blokaden er tilintetgjort og Kommunen, som ingen Formue har, er Bankerotten nær.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-08-29
Hs. Maj. Kongens Reise til Armeen er efter Forlydende opsat i otte Dage. Hs. Maj. bivaanede i Hovedstaden et i Mandags Eftermiddags afholdt Statsraad. (Flop Da Man har været uvis om, hvorvidt Ministeriets Medlemmer kunde vælges til Rigsdagsmænd, ansee vi det for Pligt at meddele, ifølge en Efterretning fra paalidelig Haand, at ingen af Ministrenagte at stille sig som Kandidat ved de forestaaende Valg til Rigsforsamlingen. (Hp. Av.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-08-29
B. T. beretter af 24. Jgaar Aftes ankom sydfra 5 russiske Linieskibe og 2 Fregatter og imorges 2 Linieskibe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-08-29
Jfølge Jndberetning fra den danske Konsul i Abo af 15. de have nogle Koleratilfælde viist sig i Helsingfors.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-08-29
Jfølge nylig modtagne Efterretninger fra St. Croix er Opstanden aldeles undertrykt, og Negerne vendte tilbage til deres Arbeide. (B. T.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-08-29
En af de tydske Fanger paa Linieskibet "Dronning Marie har atter gjort et mislykket Forsøg paa at undvige, Natten imellem afv. Tirsdag og Onsdag; en Patronillebaad forhindrede imidlertid Flugten. (Fyens Av.) D. 19. de, stededes de jordiske Levninger af Lieutenant v. Guldberg til Hvile paa Jellinge Kirkegaard med fuld militær Honner. Efter at Pastor Helweg i en skjøn Tale havde viist den Afdødes Værd som Kriger for den danske Sag, hvorfor han og stod paa Listen af dem, der muligen skulde hædres, udbares, Liget af Seminariebygningen af Officerer til Kirkegaarden, hvor Jordspaakastelsen foretoges. J Følger saaes Prindsen af Glücksborg, Kavalleriets Brigade kommander og samtlige Officerer og Militærpersoner fra de omliggende Kantonnementer, hvilke Tjenesten tillod at give Møde. (Fyens Av.)¬
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-08-29
(Af et Brev fra Flensborg af 15 August. Her har nylig været en Forsamling af Kjøbmænd i Anledning af et Cirkulære fra Centralmagten i Frankfurt, hvorved Flensborg opfordredes til at gaae indi den tydske Toldforening. 71 mødte til Forsamlingen, men af disse besluttede 56 at protestere mod Jndlemmelsen i Toldforeningen og mod hvilkensomhelst Tilknytning til Tydskland; de havde været lykkelige og seet deres Velstand stige ved at høre til Danmark, og i denne Forbindelse vilde de blive. Uagtet en streng Blokade vil tilføie vor Handelstand, stor Skade, saa ønsker den dog i Almindelighed at Blokaden vil indtræde i al sin Strenghed baade paa Ost- og Vestkysten; den mener, at det vil være det kraftigste Middel til at bringe baade Tydskland og Hertugdømmerne til Raison. (Fly.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-08-29
Efter hvad Holst. Zt. beretter, var det med 73 mod 26 St., at Prorogationen antoges i Kiel; Minoriteten vilde ikke ansee Centralmagten berettiget til at udstede en slig befaling; det oplystes, at Modernes Udsættelse var forlangt for at ikke Forhandlingernes Fortsættelse skulde indvirke hindrende paa de igang værende Underhandlinger, angaaende hvilke dog den prov. Regjering syntes at have udtalt, at intet vilde blive opgivet af Hertugdømmernes Rettigheder", og at der nærmest kun underhandledes om en Vaabenstilstand der ikke vilde komme til at indeholde Bestemmelser, som vare bindende ved Afslutningen af en definitiv Fred. – "Augsb. Allg. Zeit." indeholder en Artikel, der paa sin Maade raader til Eftergivenhed, efter at have fremhævet Farerne ved en fortsat Krig; Stormagterne, navnlig Rusland og Frankrig, true for Alvor, den tydske Handel og Jndustri ruineres, Millioner af preussiske Undersaatter forbittres mod den tydske Eenhed og Schlesmigholsteinismen kan langtfra ikke byde tilstrækkelig Erstatning for disse Onder. "Børsenh. mener at Artiklen er halvofficiel.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-08-29
J den oprørste Landsforsamling i Kiel blev et Forslag om at udtale Fædrelandets Tak til Olshausen, forkastet med 59 St. mod 44.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-08-29
Ledigt Embede. Told- og Konsumtions-Jnspektoratet i Randers, aarlig fast Gage af 2600 Rbd.; ingen Procentandeel. (B. T.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-08-29
Efterretning om ledige geistlige Embeder: I. Mon Sognekald i Viborg Stift. 1) Hartkornets Beløb er efter den nye Matrikul 200 Tdr. 2 Skpr. 1 Fdkr. trefjerded. Alb. hvoraf dog kun 212 Tdr. 4 Skpr. 3 Fdkr. 1 trefjerded. Alb. ere tiendeydende, men Kaldet er beneficeret med den halve Kongetiende af Sognet. 2) Korntienden, saavel den egentlige Præstetiende som den halve Kongetiende, vederlægges af 125 Td. 4 Skpr. 3 Fdkr. ny Matrikuls Hartkorn, ifølge uforanderlige Bestemmelser, med 52 Tdr. 1 trefjerded. Skp. Rug, 51 Tdr. 1 enfjerded. Skp. Byg og 16 Tdr. 2 Skpr. Havre, størstedeels at betale efter Viborg Stifts Kapitelstatet: af de øvrige 87 Tdr. 1 trefjerded. Alb. Hartkorn kan Tienden endnu hæves paa Kjærven, og kan anslaaes til 30 Tdr. Rug, 20 Tdr. Byg og 5 Tdr. Havre. 3 Qvægtienden, derunder indbefattet Smaaredselstienden, udgjør aarlig omtrent 52 Rbd. 4) Paaske- og Julerente beløber sig til omtrent 28 Rbd. aarligen 5) Offer og Akerdentser beløbe sig efter et Middeltal til 250 Rbd. aarlig. 6) Refusion af Egensekloster for en nedlagt Bondegaard i Egense 4 Rbd. aarlig. 7) Præstegaardens Hartkorn er efter den gamle Matrikul 4 Tdr. 2 Skpr., efter den nye Matrikul 3 Tdr. 3 Skpr. 2 Fdkr. enfjerded Alb., med et Areal af omtrent 178 Tdr. Land, hvoraf omtrent 60 Tdr. Ager, 30 Tdr. Eng, 38 Tdr. deels Hede, deels Overdrev. Jorderne ere af maadelig Bonitet, dog er Avlingens Overskud af den til Omreguleringen af de gamle Ansættelser nedsatte Komitee anslaaet til 110 Rbd. aarligen. 8, Paa Præstegaardens Bygninger er ved Provstesynet i 1848 udsat Reparationer til et Beløb af 50 Rbd. 9) Af et Fæstehuus i Mon svares en aarlig Afgift af 5 Rbd. 10) Lettelse i Skatter er forundt Kaldet. 11) Præstegaardens Jndløsningssum er 500 Rbd. 12) Skatter, Afgifter samt Expenser kunne anslaaes til 42 Rbd. 13) Kaldes, ved foromtalte Komitee udfundne, nuværende Jndtægter udgjøre ialt 972 Rbd.