JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-05-04
Biskopen af Cracau, som for kort Tid siden opholdt sig paa et af sine Landgodser, blev tilsendt følgende besynderlige billet: Efter Apostlernes Exempel og Evangelii Lære bør denne Verdens Gods ikke eftertragtes. Den første Kirkes Prælater efterfulgte trolig dette Bud. Men deres Efterkommere, hvis Appighed bedrøver de Rettroende, have ligesaa trolig viget af fra det samme. Vi eye saavel Rettighed som Midler til saadant at afhielpe. Bevæbnede til Religionens Forsvar, skulde vi betiene os af nærværende Omstændigheder, for at anstille en nødvendig Reformation. Eders Høyærværdigheds Revenner ere anseelige, de Fattige behøve dem, og det burde være Eders ædleste Tittel, at være deres Huusholder. Formodentlig haver J ikke opfyldt Eders Skyldigheder, siden J tiltraadte den Bispelige Stoel. Eders Gield maa derfor nu være anseelig, og vi regne den i det mindste til to tredie Deele af Eders Jndkomster hvert Aar. Regner selv efter, og samler disse Penge i een er 277 Nær Sum; vi paatager og Uddeelingen deraf. - En halv Time efter at denne Billet var leveret, indfandt sig hos Biskoppen endeel Personer. De berettede da Hans Høyærværdighed, at de agtede at spise til Middag hos ham, da de siden vilde tale om deres Affaires; og behagede de selv tillige at give Ordres, hvorledes og paa hvad Maade de vilde være beværtede og diverterede. Vinen var god; de saa længe til Bord, og skulde endnu have bleven længer siddende, om ey et Detachement Militaire, som i det samme ankom i Bispe=Gaarden, forandrede Leegen saaledes at alle disse Personer maatte give sig til Fanger. - biskoppen takkede Himlen, som havde hiulpet ham ud af denne Angest. Men der forestod ham endnu et værre Besøg. Hans Befriere foere sin Vey, men de vare neppe komne af Sigte, førend et andet Partie indfandt sig, i Tanke at drive paa de førstes Afreise. Underrettede om de Fataliteter, som vare dem arriverede formedelst en uforsigtig Nølen, berettede de Prælaten, at Tiden var kort, og at de aleene ventede paa hans Penge. Denne soer, at han ikke havde nogen. De gjorde derpaa hastige Udersøgninger. De fandt endelig Veien til hans Sølvskab og Jonveel=Skriin, Disse verslige Prydelser, sagde de til ham, ere blevne kiøbte for de Fattiges Eiendomme, vi maae giøre Ret, og give dem tilbage. Hvad Sølv=Karrene angaaer, saa ere de Eder ikke nyttige, thi J finder i Eders Kirker Alt, hvad I behøver til Helligdommens Brug; saa dyrebare Sager bør derfor ikke have Sted hiemme i Eders Huus. Apostlerne spiste alene af Steen og Trækar, giv Eders Brødre nu Exemrel paa Nd myghed. - De indpakkede derpaa disse Sager, og belæssede saavel deres egne Heste, som biskopens, hvilken de sagde, burde gaae til Foeds, og de reiste bort med deres Bytte. Marci Aurelii Fortælling om sin egen Opdragelse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-05-04
Af min Moder har jeg lært Gudsfrygt og Godgiørenhed, ikke allene at vogte mig fra at gjøre det Onde, men endog fra at tænke Ondt, at mætte mig med ringe Føde og spise med Maadelighed, at føre en gandske anden Levemaade end de riige Folk ellers i Almindelighed pleyer at føre. Af min Hovmester har jeg lært at taale Arbeide og at være tilfreds med lidet: Selv at legge Haand paa Gierningen, ikke at blande mig i fremmede Ting, og ikke for haftig give Anklagere Gehør. Af Diogenes, ey at forøge Tiden ved unyttige Ting, eller at være overtroisk, hellere at sove paa tynde Dekkener end bløde Dyner, med flere andre slige grækiske Øvelser. Af Rusticus, at taale Forestillelse og Modsigelse, villig tilgive dem, der fortørner mig; høre og læse med Opmærksomhed. Af Apollonius at være Herre over mig selv, ikke ustadig, men handle sikker og efter visse Grund=Regler: ikke at foretage noget uden Grund; J Smerte, Ulykke, og Sygdomme alletider være eens findet, og jeg har i ham haft et levende Exempel, hvorledes man kan underrette og regiere andre, uden at være knorvorren og fortredelig. Af Sextus, paa en utvungen Maade at være baade venlig og alvorlig. Af Alexander ikke vredes over Feyl, som andre i deres Talle eller Opførsel kunde begaae, og meere see paa Sagen i sig selv, end paa Maaden den bliver forebragt paa. Af Fron to, hvor megen Misundelse, Bedragerie og Forstillelse Tyrannis ledsages med, og hvor lidet Ædelt man ofte har funden hos dem, man kalder Ædle. Af Alexander, selv at høre andre, og ikke lettelig, under Paaskud af Forretninger, at afvise nogen. Af min Fader har jeg lært, at være sagtmodig og stadig, at foragte den forfængelige Ære; med Lyst og uden Kiedsommelighed at arbeide, og gjerne anhøre enhver, som har noget at forredrage til det almindelige Beste; At elske mine Venner, og ikke forlange nogen Tieneste af dem; overlegge al Ting nøye, og ikke føre mig selv bag Lyset ved noget falsk Skin, uden Frygt og Foruroligelse, være varsom og forsigtig; Foragte Hyklerie; bruge den nærværende Rigdom og Overflod uden Stolthed, og saaledes, at jeg ikke savner den, naar jeg engang skulde forlise noget af den; hverken bekymre mig om den udvortes Pragt, eller gandske at aflade den; holde saadan Diæt, at jeg ikke meget behøver Læger; Ære den Viise uden at foragte den Eenfoldige; ikke saa meget see paa det, der bringer mig selv Ære, som paa det der sigter R 279 Aar. til det almindelige Beste, ikke bekymre mig meget om Klæde og Føde, eller giøre mig til af Mængden og Anseelsen af mine Opvartere. – Efterat han havde opregnet alt dette, og viist sin Taknemmelighed imod Forældre og Lærere, takkede han tilsidst Gud, som i hans Ungdom havde bevaret ham fra Leylighed til Forførelse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-05-04
Jndvaanerne i Canton koger dette Slags Erter og drikker Suppen imod Steensmerte. De udfordrer meget sterk Varme, naar de skal bære Frugt og modnes. De har en li den Rod og skyder kun en eneste Stængel, og saasnart Frugten er moden, gaaer den ud. Stænglen er omtrent 1 Al. høi, af Tykkelse, som en Duefieder, temmelig rank, = 281 Aar. rund, besadt med noget stive Haar, og maa bindes og til noget. Bladene ere altid sammensatte af 3 mindre, hvert af de smaae Blade er aflang rundspidst. Blomsterne hænger øverste paa Stilken. Dillenius i Horto Eltamenst kalder den: Phascolus Ley anicus, siliquis radiatim digestid. 213 Men hans Tegning er ikke fuldkommen, og kalder den Phascolus caulo erecto teretri, forius capitatis, leguminibus cylindraceis horizontalibus.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-05-04
Hos Chineserne har den længe været bekiendt for dens Nyttes Skyld, naar man nemlig bruger samme som et Decoct; hvorhos er at merke, at det ikke kommer saa meget an paa Dosis, efterdi det skader ei, enten man drikker meer eller mindre deraf.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-05-04
Nye Opfindelser. Fyrstens af Thurn og Taxis, berømte Hoffraad, Frie herre von Litgendorff, har opfunden en Flint af Glas, som bliver ladt ligefrem med antændelig Luft, og hvormed man ikke aleneste kan skyde Hare=Hagel igiennem et Bret af en halv Tommes Tykkelse, paa 40 Skridt, men kan endog affyres saa hastig, som et Pulver Gevæhr. Saadan Glas Flint koster 50, og en af Messing 80 Gylden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-05-04
J Paris er for nærværende Tid en Kiøbmand fra St. Malo, som handler med Grimaser, Nemlig: han viser udi private Forsamlinger saadan en fuldkommen Talent, at han veed at give Musklerne i sin Physiognomie saadan en Smidighed og Bevægelse, at han undertiden for Tilskuernes Øyne synes at være udi sit 30te Aar, og undertiden bekommer han en Skikkelse og Udstende af en 90 Aars gammel Mand. Jndfald. En Mand havde en slem ond Qvinde, og da han engang sov alene, kom der en Aand til Sengen, hvorover han R 282 Aar, blev saare bange. Men langt om længe fattede han Mod igien, og sagde: Hvem er du? Er du en Engel, da tør du ikke giøre mig noget Ondt. - Er du Dievelen, da tør dueligeledes ikke, - siden vi er i Slægtskab med hverandre, - i det jeg er gift med din Søster. -
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-05-04
Befordringer. Hs. Kongelige Majestæt haver allernaadigst udnævnt til Kammerherre under 4de September 1780 Hr. Kammerjunker Frederich Godske de Cicianon, Premier=Lieutenant ved det Jydske Infanterie=Regiment.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-05-04
Den 2den April h. a. har Hs. Majestæt allernaadigst beskikket Joachim Diderich Schutt til 1ste Land=Jnspector og Daniel Evert til 2den Land=Jnspector i Hertugdømmerne Schlesvig og Holsteen, samt Herskabet Pinneberg og Grævskabet Rantzau. Den 11te hujus har Hs. Majestæt i Naade afskediget Conferentz=Raad Christian Siegfried Eggers i Meldorf fra at være Landfoged i Syndre Ditmarsken, og i hans Sted beskikket den hidtil i Churbrunsvigsk Tieneste staaende Stats=Secretair Henrich Christian Boie til Landfoged sammesteds. Den 23de hujus Brand Directeuren, i Amterne Kiel, Bordesholm og Cronshagen, Peter Evers, til Renteskriver ved det 2det Holsteenske Contoir i Rentekammeret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-05-04
Prædikanterne paa tredie Søndag efter Paaske.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-05-04
Høymesse. Aftensang. St. Knuds K. Hr. Prof. Ancher. Cathechet Waidtlew. Frue K. Hr. Seidelin. Hr. Clementin, St. Hans K. Hr. Achen. Hr. Gruner. Hospitals K. Hr. Gottschalck. Nyeheder.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-05-04
Warschau, den 11te April. Mange Herskaber fra Gallizien lade sig allerede giøre kostbare Klæder og HesteTøi, eftersom de ville begive sig til Ofen, for at bivaane Hs. Keiserl. Majestæts Kronning til Konge i Ungarn. Nogle Nr. 283 Aar. fornemme Russiske Herrer ville og reise derhen, for at ansee denne Solennitet, der skal blive overmaade prægtig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-05-04
Berlin, den 16de April. Paa Hohen=Nauen, er kort fra Rathenow beliggende og Herre von der Hagen tilhørende Gods, ere nyeligen, da der, i Følge Kongel. allernaadigst befaling bleve plantede Morbær= og andre nyttige Træer, mange Hedenske, med Aske, Been, Metal=Ringe, Amuleter, Metal Nagler a. opfyldte Urner, deels heele og holdne, af mangehaande Skikkelse, af Jorden opgravne. Paa bemeldte Gods ere i for Sommer allerede ligeledes mange deslige Urnes blevne fundne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-05-04
Copulerede. Odense, den 2den Mai Johan Lorenz Range, Muurmester, og Anna Dorothea Nielsdatter.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-05-04
Proclama. "Vi Christian den Syvende af Guds Naade Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, " Hertug udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmerschen. og Oldenborg; giøre alle vitterligt: at Vi efter Peter. Tilschow af Vor Kiøbstæd Odense i Vort Land Fyen, hans herom allerunderdanigste gjorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saaog hermed bevilge " og tillade, at han udi de Kiøbenhavnske Berlingske Tidender og Adresse Contoirernes Efterretninger i bemeldte Kiø" benhavn og Odense, samt den Altonaiske Mercur 3de Gan" ge efter hinanden, maae indkalde alle dem, som formeene " sig at have noget hos hannem og Hustrue at fordre, de " allene undtagen, som maatte have Pante=Obligationer, " at indfinde sig hos hannem inden den i Loven fastsatte Tiid, for at anmelde og beviisliggjøre deres havende Krav, og at saadan Jndkaldelse i Aviserne maae ansees og være lige" saa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vores allernaadigste Bevilling læses for vedkommende Værneting, samt den Oberret, hvorunder samme henhører; forbydendes alle og enhver herimod, ge, eftersom foreskreven staaer, at hindre eller i nogen Maade " Forfang at giøkke, under Vor Hyldest og Naade. Givet, " paa Vort Slot Christiansborg udi Vores Kongelige Residentz=Stad Kiøbenhavn den 6te April 1781. Under Vort Signet. (L. S.) Efter Hs. Kongelige Majestæts allernaadigste Befaling. Luxdorf. P. Aagaard. a 286 Rd. so Læst inden Odense Raadstue Ret Onsdagen den 18de April Seidelin. Koefoed Kurrelhaum. Jligemaade protocolleret, testerer paa Raadstueskriveren Hr. Cammerraad Ortens Vegne, som Fuldmægtig. Wandeler. Læst inden Odense Byetings Ret Mandagen den 23de April Bendz. Og behørig protocolleret, testerer paa Byeskriver Hr. Cam 2 morraad Ortens Vegne, som Fuldmægtig. Wandeler. Bliver altsaa herved alle og enhver, som maatte formeene sig i nogen Maade Fordring at have til mig eller min Kone, det maatte hidrøre af hvad Navn, det have kunde, indkaldes 3de Gange efter hinanden at møde hos mig underskrevne fra Dato i min iboende Gaard her i Odense inden den i Loven befalede Tiid, for at anmelde og beviisliggjøre saadan deres Krav, da enhver skal vederfares den Ret, Loven medfører. Odense den 28de April 1781. Peter Eilschow.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-05-04
under den 14de Martii sidstleden haver Kiøbmand Sr. Jo 2 han Bernhardt Dørker her i Odense erklæret sin Boe til Opbud og Concours for sine Creditorer; og da vi ere beskikkede til Opbudsmænd i samme Boe, saa indkaldes herved med 6 og 12 Ugers, samt Aar og Dags Varsel, fornævnte Sr. Dockers Creditorer, hvoraf de fleste skal boe uden Riget, at møde ved Forretningen i Opbudsboen den 6te Junii og 18de Julii dette Aar, og den 7de Julii i næstkommende Aar 1782., om Formid dagene Kl. 10 Slet, for deres Fordringer at anmelde og legitimere. Odense, den 17de April 1781. R. Rasmussen, M. Th. Lund, Landstings=Hører. Procurator.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-05-04
Auction. Onsdagen den 9de Mai førstkommende om Formiddagen Kl. 9. Slet bliver efter Skifte=Rettens Foranstaltning holdet offentlig Auction, og om antagelig Bud skeer strax bortsolgt et Christian Boye Pensionist og afdøde Hustrue Anne Kirstine Hansdatter, deres Felleds Stervboe tilhørende Huus beliggende i Ramsherret, imellem Peder Jensen Giørtlers iboende Huus paa den Vestre, og Jens Drabe Hanskemagersvends paa den Østre Side, bestaaende af 4 Fag Etagie til Gaden og 5 Fag til Gaarden samt en liden Hauge, som strækker sig til den forbiløbende Bek. Saa bliver og bemeldte Tiid og Sted, samme tilhørende, bortsolgt en Deel Mobilier og Løsøre, bestaaende af Kaaber, Tin, Messing, Dragkister, Borde, Stole, Sengested og Klæder, Uldet og Linnet med videre. Ligeledes bliver paa bemeldte Auction bortsolgt R 287 Rd. Tøi, saasom : silke Fruentimmer Klæder, Salopper, Atlaskes som Appendix endeel pantsat Gods, hvoriblandt er meget prægtig Mands Klæder med meget meere; hvilket herved til Liebhabernes Efterretning bekiendtgiøres. Odense den 4de Mai 1781. Bendz.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-05-04
Til Kiøbs faldbydes. Hvor et Par gode musikalske Pauqver, med Fodder og alt an 1 det Tilbehør, er at bekomme, derom kan gives Efterretning her paa Adresse=Contoiret. Deget god Garlæber=Humle, kan faaes hos Kiøbmand Efter Mr. ne i Odense, for billig Priis.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-05-04
Capital som falbydes. Den Capital 450 Rdlr. af Frøiken von Brockelmanns Arv kan strax eller til førstkommende 11te Junii faaes imod tilstrækkelig Pant ved Obligation og 4 pro Cento aarlig Rente, naar derom skeer Anmeldelse hos Byefoged Bendz i Kierminde.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-05-11
ret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-05-11
Medicinsk. Om Tarme Jgt og Krampe. Herom har Johan Gotfried Gallersky, ladet trykke i Mietan og Riga, Abhandling von der Darmgicht, nedst einige Bemmerkungen von den heilsammen Kraften des Leinels in dieser Krankheit. Udpresset Linolie er i Almindelighed et af de tienligste Midler i Tarme=Jgt, da den blødgiør de udspændte Deele, aabner de tillukte Veie, og ved sin Fedme giør de Ting, som findes i Tarme Kanalen skikkede til en beqvem Fortgang. Men der er stor Forskjæl paa Linolie ihenseende til dens udvortes Anseelse, Smag og Lugt, saa at det synes at en Olie er langt kraftigere end en anden i særdeles Tilfælde. Erfarenhed maae afgiøre dette sidste ved en Mængde anstillede Forsøg, og derfor ogsaa vise, hvilket Slags Olie, der er det nyttigste i Tarme=Jgt. Man har foreslaget Mandel=Olie formedelst dens behagelige Smag; men andre Læger saasom Dadonæus og Stieten tilskriver Linolie herudi de fornemste Kræfter, hvilken Meenings Rigtighed ovenmeldte Forfatter stadfæster ved sine Jagttagelser. En eneste Gang har han derved ey kundet forhindre Patientens Død, fordi den blev brugt for sildig, og Tarmenes Antændelse havde allerede forandret sig til Brand; men ellers har dette Middel altid gjort den fortreffeligste Virkning, at curere Tarme=Igter, som vare komne af forskiellige Aarsager. Den Olie, som Forfatteren betienEn 295. te sig af, var kort forhen anskaffet fra Olie=Møllen, der saae klar og reen, dog noget Citronguul ud, og ihenseende til dens Smag, var den hverken skarp eller ekkel. Han indgav hver gang en Spiseskee fuld i en eller anden Slags Drik, uden at forsette det med nogen anden Ting, undtagen engang, da han kom noget Annis=Olie derudi, for at give det en anden Smag. Saa længe Livet blev haardnakket tilsluttet og Smerterne holdte ved, blev hver Time indgivet en Skee fuld; men saasnart Livet begyndte at aabnes, fik den Syge ikkun daglig 2 eller 3 Skee fulde. Til fuldkommen at curere Patienterne har Forfatteren sielden brugt meere end 6 til 8 Untzer af denne Olie, og ofte har han allerede ved den tredie Skerfuld lykkelig naaet Øyemedet. Foruden dette Middel betiente han sig, for at curere Tarme Igt, af blødgiørende Clysterer, endskiønt undertiden ikke. Efter Sygdommen foreskrev han en god Diæt og Levemaade, og lod den Syge en Tidlang bruge, Hofmans Visceral Elixir og, for fremdeles at holde Livet aabent, den med Liqvore terræ fol tartarii tilberedte Rhabarbara Essentz. Disse Midler anraader han og i alle Krampagtige Syge, som et almindelig Middel. Jndfald.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-05-11
Professor Tanhmann spurgte eengang Cardinal Clasel; om han vidste et Sted, hvor Gud ikke var? – Cardinalen stod lidet stille og betænkede sig, og svarede derpaa. - I Helvede. – Ney, sagde Taubmann. - J Rom; thi der haver han en Stotholder.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-05-11
Befordringer. Hs. Kongel. Majestæt haver allernaadigst liehaget til Ridder af Dannebroge at udnævne Hr. Conference=Raad Holm, første Directeur udi General Postamtet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-05-11
Den 18de April er Etatsraad; John Erichsen allernaadigst beskikket at være Conferenceraad; Etatsraad DitleSchleth ligesaa; Etatsraad Christian Agerskow ligesaa; Kammerraad Marcus Westerman ligesaa at være Justitsraad, og Kammerraad Christian Otto Lawætz ligesaa Nr. 296 Rdlr.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-05-11
Den 28de April har Hans Kongelige Majestæt allernaadigst beskikket Geheimeraad Hr. Joachim Godske Greve af Moltke til at være Statsminister i det geheime Staats raad; Geheimeraad Hr. Christian Ludvig Stemann ligesaa at være første Deputeret udi Finants=Collegio, RenteKammeret og Bergværks Directorio; Kammerherre Hans Henrich Schilden ligesaa at være Deputeret udi Finants Collegio og Rentekammeret; Conferentsraad Christian Agerskow ligesaa at være Deputeret udi Finants=Collegio; Kammerherre Johan Ludvig Greve af Revention ligesaa at være 5te Deputeret udi Rentekammeret. Ligeledes er under 23de April Kammerraad og Kammer=Sekretair Peder Wormschold beskikket at være Committeret udi Rentekammeret, og Justitsraad og Renteskriver Claus Budt ligesaa. Den 28de April er Geheimeraad og Ober=Kammerjunker Hr. Christian Friderich von Numsen allernaadigst beskikket at være første Deputeret i det vestindiskulneiske Rente= og General=Toldkammer; Conferentzraad Detlew Schleth ligesaa at være anden Deputeret; Kammerherre Poul Rosenørn 3die Deputeret sammesteds; Kammerraad Owe Malling ligesaa at være 5te Committeret i bemelte Collegio; Kammer=Raad og Renteskriver Geord Friderich Frelsen ligesaa at være Committeret sammesteds; Kammerjunker Niels Sehested ligesaa; Etatsraad August Hennings ligesaa at være 3die Deputeret udi General Landets=Oeconomie og Commerce=Collegio; Justitsraad Johan Christian August Reinhard ligesaa at være Committeret sammesteds; Justitsraad Marcus Westermann ligesaa; Justitsraad Christian Otto Lawætz ligesaa; Etats=Raad Andreas Holt ligesaa at være 2den Deputeret i Bergværks Directorio; Etatzraad Karsten Ancher ligesaa at være 2 die Deputeret sammesteds. Den 30te April er GeheimeRaad Hr. Friderich Michael Krabbe beskikket til at være Deputeret udi det nu oprettede Søe=Commissariats=Collegio; Geheime=Raad Hr. Christian Ditlew Greve af Reventlow ligesaa; Kammerherre Friderich Greve af Reventlow ligesaa; Kammerherre Ernst Albrecht von Bertough ligesaa; General=Auditeur Johan Diderich Gorne ligesaa.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-05-11
Hs. Kongel. Majestæt haver under 4de Sept. 1780. allernaadigst behaget til Kammerherre at udnævne Hr. Kammerjunker Christoph. Hartvig v. Lowtzow, RegieringsRaad i Glückstadt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-05-11
Under 26de Junii 1780 har Hs. Kongelig Majestæt, allernaadigst beskikket Berg Revisor Peder Knoph til at være tillige Assessor i Ober=Bergamtet søndenfields. Ligeledes under 5te Febr. 1781 er Auscultanten udi Bergverks=Directorio, Assessor Andreas Hofgaard ligeledes beskikket til Assessor sammesteds. Den 7de Martii er Premer=Lieutenant Holger von Jacobæns af det Lollandske Jnfanterie=Regiment benaadet med Caracteer som Capitain af Jnfanteriet. Den 2den April har Hs. Kongelig Majestæt allernaadigst beskikket Ober=Landmaaler Major Bruyn tillige til Ober=Land=Jndspector udi Hertugdommene Schlesvig og Holsteen, samt Herskabet Pinneberg og Grævskabet Rantzau.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-05-11
Prædikanterne paa fierde Søndag efter Paaske.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-05-11
Høymesse. Aftensang. St. Knuds K. Hr. Prof. Ancher. Hr. Prof. Nannestad. Frue K. Hr. Seidelin. Hr. Clementin. St. Hans K. Hr. Achen. Hr. Gruner. Hospitals K. Hr. Gottschalck. Nyeheder. Nienberg ved Veserstrømmen, den 9 April. I dag er her lyst til Egteskab første gang for den her værende Pladsmajor som gaaer i sit 97de Aar og en ung Jomfru paa 18 Aar. Dette er det fierde Egteskab, som han i saa høy en Alder indlader sig i Strasborg, den 18de April. For stakket siden indbrød en mageret Tyve=Bande hos en riig Bonde udi Landsbyen Oberrot. En af dem, som kom ind i Stuen, hvor Børnene vare, tabte sin Masqve paa Gulvet; et af Børnene kiendte ham, og raabte: Ach Fætter Hang, gjør 298 Nær mig dog intet ondt! Et deligt Beviis paa Kierlighed, imellem Blodsforvandte. Dog Fætter Hans, som nu sidder i Fange=Taarnet, er endda ikke saa slem, som de andre Gavtyve.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-05-11
Amsterdam, den 19de April. De sidste Efterretninger fra London indeholde, at Antallet paa Musikantere i Punsch= og Ølhusene der i Staden for nærværende er saa stor, at 2683 deraf nylig har forsamlet sig, og eendrægtig besluttet, paa deres egen Bekostning at lade udruste en Kaper, for at krydse paa Kongerigets Fiender. Samme Kaper skal føre 12 Kanoner, og hedde Cataut, (Kattetarm Subscriptionen blev strax complet, og der er allerede begyndt paa Skibets Udrustning. Coriall, den 20 April. For nogle Dage siden lod man her i Byen for mange 100 Tilskuere see en levende Qvindes=Person med 2 Hoveder, det ene oven over det andet, og med en dobbelt Rad Tænder. Hun har hverken Hænder, Fingre eller Tæer, dog ere hendes Gierninger, saasom at strikke, sye og siunge, extraordinaire, saa at enhver, der seer hende, maa forundres derover. Hendes Hosbonde, som synes at være en meget fornuftig og formuen Mand, giver hende ud for sin Svogerske, og siger, at hun er fød udi Vesterdelen af Dorsetshire, og har i 30 Aar stedse været indelukt.