JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1835-09-22
Tyrkiet. Man vedbliver i Constantinopel at gribe de strengeste Forholdsregler mod Jnsurrectionen, i Albanien, endskjøndt de nyere Efterretninger derfra skulle lyde mindre foruroligende, næsten dagligt afgaae Forstærkninger til Lands og Vands til hine Egne. Den forhen i den bekjendte Ali Pascha af Janinas Tjeneste staaende Selictar-Voda, der senere ogsaa rebellerede paa egen Haand, men blev betvungen og bragt fangen til Constantinopel, dog i Øvrigt ikke der behandlet som en Forbryder, er nylig henrettet i denne Hovedstad, fordi han havde gjort sig skyldig i Forstaaelse med Rebellerne i Scutari, ogsaa nogle andre, i den albanesiske Opstand indvillede, Personer have i den senere Tid maattet bøde med Livet, hvilket tilstrækkeligen viser, at Porten dennegang har sat sig for, at statuere et Exempel. Paa Mehemed Ali synes Porten især at kaste stor Mistanke, og det hører slet ikke blandt Umulighederne, at denne Mistanke kunde give Anledning til en ny Krig og, med Hensyn til hans nuværende Stilling, til hans sandsynlige Undertvingelse. De fortsatte Rustninger og Troppeforsendelser til Asien, uagtet Albanien er i Opstand, retfærdiggjøre kun altfor meget saadanne Formodninger. Ogsaa Fyrst Milosch's Nærværelse, der i dette Tilfælde skal have paataget sig, at holde Albanien og Bosnien i Schach, giver Stof til lignende Forudsætninger. – Pesten gjør endnu Fremskridt i Constantinopel, men synes derimod uddød i Smyrna.
Viborger Samler, 1835-09-22
Den 23de Aug. ankom den engelske Ambassadeur, Hr. Ellis, der skal lykønske Schachen af Persien til dennes Thronbestigelse, paa Dampskibet Pluto til Constantinopel og agter med det Første at fortsætte sin Reise til Trapezunt paa det samme Skib.
Viborger Samler, 1835-09-22
Blandet. Keiser Nicolaus er den 9de Septbr. indtruffen til Kalisch, Kongen af Preussen ventedes dertil den næste Dag. Hans Reise er bleven forsinket tvende Dage ved et ham i Breslau tilstødt Uheld, da en Gensdarme, der ikke kunde styre sin Hest, reed med saadan Voldsomhed mod Kongens ene Knæ, at det ophovnede. – Fra Frankfurt skrives under 9de d. M.,at en fornem Spanier var passeret igjennem Staden, der, ifølge sine Yttringer, var en Tilhænger af Don Carlos og i denne Prindses Ærinde begav sig til Toplitz. Han syntes at have den største Tro til de carlistiske Vaabens heldige Fremgang. - Cholera raser stærkt i Jtalien, især i Livorno; i Genua er den noget i Aftagende.
Viborger Samler, 1835-09-22
Jndenlandske Efterretninger. Kjøbenhavns Børs-Cours, den 18de Septbr. Hamborg 2 M. – a vista 201 1/2. Species 201 1/2. - Specier solgtes til 12 Mk. 4 1/2 s. Obligationer (uden Renter) 93 a 93 1/2. Nationalbank-Obligationer (af Laanet den 4de Febr. 1820) 102 1/2 Rbd. r. S. eller 101 3/4 Rbd. Sedler pr. 100 Rbd. r. S. Disconto 4 pCent.
Viborger Samler, 1835-09-22
Den 12te September har Cand. pharm. P. O. Hagen, som har kjøbt det saakaldte Kong Salomons Apothek i Kbhvn, faaet Bevilling til at drive dette Apothek; og samme Dato har Cand. pharm. N. J. Arends, som har kjøbt Apotheket i Roeskilde, faaet Bevilling til dette Apotheks Drivt. Den af de Bornholmske Kjøbstæder valgte Deputerede til Stænderforsamlingen, Cancellieraad og Sandflugtscommissair Jespersen, har paa Grund af Sygdom undskyldt sig for at møde, og Suppleanten Prokurator Marchmann er derfor indkaldt til Møde i hans Sted.
Viborger Samler, 1835-09-22
Den kongelige Commissarius ved Stænderforsamlinger i Jtzehoe, Hr. Conferentsraad Hopp, er allerede den 16de De passeret igjennem Odense paa sin Reise til Jtzehoe.
Viborger Samler, 1835-09-22
J Kieler Correspondentsblad opfordres de holstenske Deputerede til at indfinde sig i Jtzehoe 8 Dage før Forsamlingens Aabning, for at lære at kjende hverandre.
Viborger Samler, 1835-09-22
Captain T. Gundersen med Galeasen "den gode Henriette," har paa Hjemtouren fra Hull til Christiansand, den 9de August under Jylland i en frygtelig Storm omtrent to Mile Vest for Robberskud, passeret et Vrag, hvorpaa otte levende Mennesker befandt sig; det var uden Master, laae lige til Dækket under Vand, og havde gule Sider, Stykporter, og Galion. Da Veiret var saa skrækkeligt, og Gundersens Skib selv var i stærk Fare, saasom Balla sten havde forskudt sig, var det ham, uagtet flere Forsøg, umuligt at redde de Ulykkelige.
Viborger Samler, 1835-09-22
J Aarhuus Avis opfordrer en Jndsender Landmænd af Jndflydelse og anseet Navne til at interessere sig for Stiftelsen af et Assurance-Compagnie for Hagelskade.
Viborger Samler, 1835-09-22
Ledigt Embede. Præste-Embedet ved Almindelig Hospital og Abel-Cathrines Boliger, 340 Rd.
Viborger Samler, 1835-09-22
Befordringer og Afgang. Under det danske Cancellie: Den 9de September er Auditeur af Armeen og Proveprocurator UN. Fugl beskikket til Procurator ved samtlige Over- og Underretter paa de Dansk-Vestindiske Øer.
Viborger Samler, 1835-09-22
Døde. Kjøbenhavn: Vexelmægler T. C. Bützow, 44 Aar. - Marielyst paa Buddinge Mark: Brændeviinsbrænder Dannebrogsmand Jørgen Møller 66 Aar. - Svendstrup Skole: Jacobine Jensen, f. Beck, 55 Aar.
Viborger Samler, 1835-09-22
Reisende. Fra Callundborg til Aarhuus: Pastor M. Hammer, Skoemagersvend Gregersen, Handelsmand Chr. Pedersen, Proprietair N. Poulsen, Bonde P. Jensen, Handelsmand H. Gjølbye, Kjøbmand Stegmann, Jfr. Monberg, Mad. K. Ballin, Cancellieraad Rasmussen, Bogbinder Møller, Farver Simon, Skuespiller Grumstrup, Fru Justitsraadinde Sørensen, Jfr. Wad, Hattemager Schnell, Barbeer Hartmann, Mad. Engelbreth, Snedker Armischer, Paster Schou med Søn, Møller Wichmann, Handelsbetjent Weilbye, Gjordemoder Fürst, Kjøbmand Calmer, Fru Bruun med 4 Børn, Frøken Schønheider.
Viborger Samler, 1835-09-22
Domme, afsagte i den Kongelige Lands-Overret i Viborg, Mandagen den 14de Septbr. 1835. J Sagen No. 176. Ldsoppkt. Lykke som Actor, contra: Arrestanten, Gaardmand Jens Jacobsen. (Der under nærværende Sag er tiltalt for at have frataget Stevningsmændene Høiste-Rets-Dommen i en Justitssag, som disse Mænd, efter vedkommende Justitsembedsmands Foranstaltning, skulde forkynde ham, samt for hans senere Forhold mod de Mænd, som vare udsendte for at fremstille ham for Retten.) Dom: "Arrestanten, Gaardmand Jens Jacobsen, bør hensættes til Forbedringshuusarbeide i Viborg Tugt og Forbedringshuus i 1 Aar. Med Hensyn til Actionens Omkostninger, hvorunder Actor ved Overretten, Prokurator Lykke, tillægges i Salarium 5 Rbd. Sølv, bør Herredstingsdommen ved Magt at stande. At efterkommes under Adfærd efter Loven."
Viborger Samler, 1835-09-22
Ved Gjording og Malt Herreders Extraret den 8de Juli 1835 er, af den constituerede Dommer, Justitsraad Bye- og Raadstueskriver Steenstrup i Ribe, dømt saaledes: "Tiltalte Gaardmand Jens Jacobsen af Skovgaard, i Linknud Sogn, bør hensættes, som Forbedringshuusfange til Arbeide i Viborg Tugt- og Forbedringshuus i to Aar. Saa bør han ogsaa at betale de af Actionen i navnlig Maade flydende Omkostninger, hvoriblandt Salair til Prkt. Hansen jun. i Varde 4 Rbd., og Defenfor, Prkt. Sørensen ibd., 3 Rbd., alt Sølv, samt Diætpenge efter Overøvrighedens nærmere Bestemmelse. De af Tiltalte under hans Anholdelse den 2den Mai sidst mod Sognefogden og medhavende Mænd og Betiente brugte Uqvemsord mortificeres. Ved Sagførelsen findes Jntet at erindre, som kan drages til Ansvar. De idømte Omkostninger udredes inden 15 Dage efter denne Doms lovlige Forkyndelse, og det Øvrige at efterkommes under Tvang og Adfærd efter Loven."J Sagen No. 190. contra Ldsopprit. Juul som Actor, Ldsoverit. Møller, Defensor for Christian Jensen af Mariager Arrest. (Der under denne Sag er sigtet for formeentligen 2den Gang begaaet Tyveri.) Dom: "Herredstingsdommen bør ved Magt at stande. J Salarium til Actor for Overretten, Prkt. Juul, betaler Arrestanten 5 Rbd. Sølv. At efterkommes under Adfærd efter Loven."
Viborger Samler, 1835-09-22
Ved Gjerlev Onsild Herreders Extraret den 8de Aug. 1835 er, af Landsoverrets- samt Hof- og Stadsrets Assessor Claudi dømt saaledes: "Arrestanten, Jndsidder, Christian Jensen af Katberg, bør hensættes til Forbedringshuusarbeide i Viborg Tugt- og Forbedringshuus i 2 Aar. Saa bør han og udrede de af denne Action lovlig flydende Omkostninger, hvorunder i Salair til Actor, Prkt. Brask 5 Rbd. og til Defenfor, Prkt. Holm, 4 Rbd. Sølv. At efterkommes under Adfærd efter Loven."
Viborger Samler, 1835-09-22
AVERTISSEMENTS. De, som ønske deres Sønner optagne i Viborg Cathedralskole, ville behage at lade disse møde til den befalede Prove Mandagen den 5te Octbr., Formiddag Kl. 9, og medbringe Døbe- og Vaccineattester. Hasselbalch.
Viborger Samler, 1835-09-22
De af Byens Jndbyggere, som have foretaget saadanne Forandringer ved deres Bygninger, at de formene at kunne tilkomme Nedsættelse i Assurance-Afgivten fra 1ste October d. A., ville behage forinden den 30te d. M. at gjøre fornøden Anmeldelse til Commissionen.
Viborger Samler, 1835-09-22
Bygnings-Commissionen for Viborg, den 16de September 1835. For at udvide og lette Assurancerne, have Repræsentanterne og de Tilforordnede for det kongelige octroierede almindelige Brand=Assurance-Compagnie paa Varer og Effecter fundet sig foranledigede til, for det Første at forandre det nu bestaaende Præmie=Reglement saaledes: at den hidtil erlagte Forhøielsespræmie i Almindelighed ikke skal fordres for de Forsikkringer, som henhøre under de tvende første i Octroiens 8de §. nævnte Classer, saaat Præmien herefter, uden Hensyn til Summernes Størrelse, bliver: i den 1ste Classe 1/4 pCt. og i den 2den Classe 3/4 pCt. pro Anno. Dog undtages herfra de Gjenstande, som bevares i Bygninger, hvori der drives saadanne Næringsveie, som i Særdeleshed ere forbundne med Fare for Jldsvaade, saasom Apotheker, Brændeviinsbrænderier og deslige, Derimod bliver i Henseende til Assurancer, som henhøre under 3die Classe, det nu gjældende Præmie=Reglement indtil videre uforandret. Hvilket herved til alle Vedkommendes Efterretning meddeles. Viborg, den 17de September 1835. N. Dons, Compagniets Commissionair.
Viborger Samler, 1835-09-22
Nogle Løg, nye gode Fyld er at faae hos D. Philipsen.
Viborger Samler, 1835-09-22
Pilleriner, Palentiner, Boas, Vinter- og Sommer kasketter, Pels Dame=Støvler, Herre=Handsker og Kraver, er nylig arriveret og sælges til muligst billigste Priser hos D. Philipsen.
Viborger Samler, 1835-09-22
Parapluier af forskjellige Størrelser kan erholdes til meget billige Priser hos D. Philipsen. God gl. Miød i Oxhovederviis, ligesom og i mindre Partier kan afkjøbes. J. Louring, paa Bjørensgaard.
Viborger Samler, 1835-09-22
2 smaa Pigebørn fra Landet, som attraaer Jnstitut Underviisning her i Byen, kunne faae Kost og Logis hos undertegnede. H. sal. Bays, i Mogensgade. 2det Oplag af Laust Skalles Faaklaring.
Viborger Samler, 1835-09-22
aa Beskrynels faaes for 10 s. hos Boghandler Kabell i Viborg. Glas=Skaar, af alle Slags, kjøber L. Worre. En sort Hoppe, med en hvid Krands om den høire Bagfod, er Natten mellem den 14de og 15de ds. bortkommen paa Faarup Mark. De, der kunne give Oplysning om samme, bedes at henvende sig til Kjøbm. Theilgaard i Viborg, hvor nærmere Underretning gives.
Viborger Samler, 1835-09-22
Hvidt Malt, kan, mod Contant, faaes i det nye Brænderi Under Skiftet efter afdøde Provst Waggerd er det vedtaget, at Boets faste Eiendom, Nørkjæret eller Petersminde kaldet, beliggende i Schelund Sogn, staaende for Hartkorn 1 Tdr. 3 Skpr. 1 Fdkr. 1/5 Alb. med tilhørende Bygninger og Alv stilles til 3de Auctioner, nemlig: 1ste Auction Tirsdagen den 13de October d. A., 2den - - 27de og 3die – 13de Novbr. -De tvende førstnævnte Auctioner holdes paa Hellum Hindsted Herreders Tingsted og den tredie paa selve Eiendommen, hver Dags Formiddag Kl. 11. Ved samme Auctioner sælges et Boet tilhørende jordløst Huus i Schelund og dets Andeel i en Smedie sammesteds. Hvilket herved bekjendtgjøres i Henhold til Placat 21de April 1817. Nørgaard, den 14de Septbr. 1835. Hvass.
Viborger Samler, 1835-09-22
Forelæggelse og Laugdag gives ikke i Følge Forordn. 3die Junii 1796. Dette under min Haand og Embedssegl. Viborg Byefoged-Contoir den 16de Septbr. 1835. F. D. Vett. (L. S.) Paa Grund af det Citanterne meddeelte Beneficium, er denne Stævning udstædt uden Betaling. ra
Viborger Samler, 1835-09-22
(Hermed følger Tillæg.) Tillægsblad til Viborger Samler No. 118.
Viborger Samler, 1835-09-22
(Jndsendt.) Det er beklageligt, naar man skriver i et ædelt Øiemeed, og med den Hensigt at gavne, man da ofte skal miskjendes; men – usædvanligt er det ikke.
Viborger Samler, 1835-09-22
En Anonym eller Psendonym har i Tillægget til Viborger Samler No. 111 dette Aar udtalt sin Harme over det jeg i samme Blads No. 102 har ladet indrykke i Anledning af Stormen den 8de og 9de Aug. En Anonym, der røber saamegen Ætterhed og Eensidighed, saa liden Critik og Logik som Jndsenderen H. – og som slaaer om sig med indbildte Vittigheder – der egentlig høre hjemme i en Skibs Kabyse – en Borg-Stue – eller høit i en Forsamling af halvberusede Prangere – hvor slige Udladelser kunne vække et Bifalds-Raab og skingrende Latter; fortjente egentlig intet Svar. Men Mange blandt de Bedre kunne mistyde dette, og Mange blandt de Trøstbehovende kunne give Slip paa det trøsterrige Haab - ved at læse Hs. sortfarvede Jndsendte. Derfor tager jeg især til Gjenmæle, men ogsaa for at svare paa nogle Privata Hr. H. har behaget at insultere med. Thi vil jeg da først modsige det Hr. H. har frem fort, saavidt det strider imod mit i No. 102 Jnd førte, og dette beder jeg det veltænkende Publicum at læse. Dernæst vil jeg tale til Hr. H. og dette er for ham. Med dette sidste havde jeg ikke besværet et offentligt Blad, naar jeg havde vidst, hvor denne Vittigheds Jæger var at finde, men i 14 Hoved Sogne og 18 Annexer kan der skjules mangen Skalk, Hoved-Sagen H. vil bevise er, at der vil, som Følge af Stormen, i Dannemark vorde Hungersnød og Dyrtid. Mine Ord lyde paa ingen Hungersnød og ikke megen Dyr-Tid. Begreberne om Dyr Tid ere jo vist nok meget relative – men jeg mener dog man ikke vil regne til megen Dyr-Tid naar Priserne for Rug ikke overstige 8 Rbd. eller 5 Rd. Cour. og for Byg 5 a 6 Rbd. eller 3 Rd. 3 Mk. Courant. Disse Priser have vi Ældre mange Gange oplevet. Fra 1796 til 1803 vare Priserne endog høiere, i Dansk Courant endog til 1 Rd. pr. Skp. Rug, 4 Mk. pr. Skp. Byg. Senere have vi under en stadig Cours givet ligesaa høie Priser som de jeg nu antager Kornet ikke vil overstige. Jeg har i No. 102 indrømmet at Sæde-Varene ville vorde dyrere end om saadant Uheld ikke var indtruffet ; men havde man hjembjerget al den GudsVelsignelse der stod paa Markerne – da vilde der vist nok have manglet Afsætning – og de som falbøde Korn til Salg, af mange Handlende, erholdt de i Fjor saa ofte bekomne Svar: "Disse Artikler ere ikke afsættelige. Syd-Jylland, Holsteen og nogle Steder af Øerne havde tildeels Rug og Byg i Huus, tildeels hostet; saaledes ogsaa nogle Steder paa Øerne, og enkelte Steder paa Østkanten af Jylland. Hvor Dansk Rug faaes er Tabet paa denne Kornsort ikke heller meget stort. Ja nogle Steder saagodsom intet. Hvor Jorderne have Helding mod Øst-Siden er Skaden, i det Hele taget, langt mindre – end hvor Jorderne helde mod Vest. Det første er nu saa omtrent Tilfældet hele Jylland over med noget mere end af det dyrkede Land. J Lye af Skovene har Sæden ei heller lidt saameget som paa de aabne Marker. Endelig er det sildig saaede Korn af Rug og Byg saa temmeligt blevet i Behold. Hertil kommer at her dog ere nogle Forraad fra Hosten 1834, hvilket H. selv indrømmer.
Viborger Samler, 1835-09-22
Nu vil jeg opgive nogle virkelige Data til KornPriserne for Tiden. For kort Tid siden, dog efter Stormen, kjøbtes af en Bondemand P. L. Sydvest for Lemvig, henved 400 Tdr. Rug, for circa 16 Mk. Cour. eller 2 Species, 8 Lybsk Skilling pr. Td., og denne Mand sælger det igjen for 3 Rd. Cour. De sidste Torve-Dage har der været meget Rug tilfals paa Torvet i Holstebroe, og meget deraf har ikke engang funden Afsætning til 3 Rd. Cour. pr. Td. Sidste Torve-Dag er det bleven solgt for 15 Mk. eller 2 Species pr. Td.
Viborger Samler, 1835-09-22
Ved Varde solgtes Rugen forleden Dag til 13 a 14 Mk. pr. Td. J Dalager Marked 18de August solgtes meget Rug til 15 og 16 Mk. og i Lundbye, Marked 2den Septbr. var høieste Priis 3 Rd., Alt Courant. Begge de sidste Steder ere sædvanlige Sæde=Rugs Markeder, her for Egnen. Den hele Egn fra Ringkjøbing til Varde og fra Varde i Nord og Nordost samt Nordvest, ere Priserne langt lavere end nærmere ved Liimfjorden. Jngen vilde feile ved at reise derhen i denne Tid for at kjøbe Rug. Neppe vilde der forlanges mere end 15 og 16 Mk. pr. Td., maaskee endnu billigere, og den er betydeligt meget at erholde.
Viborger Samler, 1835-09-22
Efter Stormen har jeg været i Randers og Omegn og mange Mile desuden til Syd, Nord og Vest fra min Stue. Jeg har ogsaa havt mange Breve fra Landets forskjellige Egne, men jeg har sandelig ingen Grund til at gienkalde Noget af det jeg lod indrykke i oftbemeldte No. 102.
Viborger Samler, 1835-09-22
De senere offentlige Beretninger og Kornet og nuværende Kornpriser ere jo ogsaa mere authentiske Beviser end enten Hs. eller mine enkelte Udladelser: lad saa Publicum dømme os imellem Det er meere fædrelandsk at trøste end at mistro ste, kuns vogte man sig for at Jntet skeer paa Sandhedens Bekostning. Jeg er mig bevidst, at have talt Sandhed, og den anonyme Hs. Jndsendte svækker ikke let det af mig Anførtes Troværdighed. Jeg gjentager derfor med sindigt Overlæg: Hungersnød er ikke at befrygte, og megen Dyr=Tid ei heller. Jeg har i bemeldte No. 102 talt almindeligt om de skadelidte Egne, og lægge vi disse tilsammen, tør jeg endnu sikkert som da anslaae Bygget til 3 Fold og efter det Kjendskab jeg da havde og senere har til vidtløftige af de skadelidte Egne, Rugen til 4 a 5 Fold – Alt efter Udsæden beregnet. Enkelte Undtagelser bevise Intet. Jeg har givet Landmændene nogle gode Raad i No. 102; disse kunne gjerne forøges baade af mig og Andre Kyndige og fordomsfrie Jordbrugere, men faadant passer sig bedre i et bekonomiske Skrivt end i et Dagblad, hvor kuns det, som hurtigt bør iværksættes, af Redactionen velvilligen kan ventes optaget.
Viborger Samler, 1835-09-22
Et bekonomisk Folkeblad have vi nu i Randers, Ugeblad for den Danske Bonde". Om Tid og Helbred tillade det, vil jeg deri gjentage Noget af det jeg har sagt i Viborg Samler og tilføie Mere, overbeviist om: at det læsende Publicum ikke slet saa fjendsk som H. vil ansee mine Bestræbelser. Sindinggaard, den 13de September 1835. S. A. Fielstrup.
Viborger Samler, 1835-09-22
En Dumrian kan man holde meget tilgode af Polse=Snak ; en Viismand ikke! Til Beviis paa den gruelige Hungers Nød og Dyr=Tid der forestaaer, anfører Hansemand, at nogle Bønder kom til en vis Bye efter Stormen, og da forlangtes 8 Rbd. for en Tønde Byg, med den Forsikkring: at det endnu vilde vorde dyrere. Det er imidlertid godt, at den Slags Beviser Jntet bevise. Thi den anonyme Hansemand er her igjen alt for anonym, med hans vis Bye. Visse og Somme, disse Udtryk ere saa ample og ubestemte, at den som betiener sig deraf, saameget mere, naar han selv er anonym, ikke let staaer til Troende. Nævn først dem selv, dernæst den visse Bye, og endelig den eller de Mænd som holde en Tønde Byg i 8 Rbd. og lovede dyrere. Tider; først da kan man haabe nogen Sandhed. Jeg har ovenfor til Publicum opgivet uforkastelige Dato paa ganske andre Priser. Navnene paa de Kjøbmænd i Holstebroe som have kjøbt de omtalte Skibsladninger Kornvare ere ogsaa naar forlanges til Tjeneste, thi det maae endog være en Hæder for disse Mænd baade at speculere rigtigt, og at sælge med liden Avance. Dog enhver Mand i Deres Omegn kjender Dem og Deres Driftighed. Hansemand formoder, at jeg har chemisk undersøgt hiint Saltstoff og finder det "Besynderligt at jeg har funden et Præservativ deri forstørre Ulykker." O! Sancta simplicitas, mig randt herved i Tanker, Skolemesterens Ord i Freias Alter: "Jakobus Du est mægtig dum, og især saare uvidende." Saa eenfoldig havde jeg dog ikke troet Manneken; jeg havde endogsaa meent: At han i sin Tid kunde fremstaaet som en hu hal djærv Folketaler, efter de Anlæg han i sine Tirader røber, men nu faaer jeg da ligefrem sige Manneken: at jeg nok forstod chemisk at undersøge Saltstoffet, ogsaa gjerne hos 2de Chymister kunde faaet Hjelp dertil om behøvedes; men at baade jeg og flere 100 Landmænd som bemærkede Phænomenet lode os nøie med den Erfaring: at Saltstoff i saadant Veir som 8de og 9de August sidstl. holder Legemerne fugtige, som det kaster sig paa, og et fugtigt Korn ikke saa let afslaaes som det tørre. See her ere baade Præmisser og Conclusion rigtige, Skade altsaa for Mannekens Vittighed! Hansemand mener, at jeg har mine Kundskaber og Udveiret fra en snæver Kreds eller en Stue bevægelse!
Viborger Samler, 1835-09-22
For Publicum har jeg ovenfor opgivet mit Kjendskab til meere end en snæver Kreds, da jeg den 12te August skrev det Jndsendte. For ham vil jeg tilføie, at uagtet jeg theoretisk har lært meget i min Stue, og agter hver Dag Gud sparer Liv og Helbred at lære endnu mere, saa henter jeg dog gjerne mine praktiske Kundskaber og Erfaringer paa selve Stederne, og jeg har sandelig hverken sparet Tid, Flid, Beviser eller Agtpaagivenhed for at udvide mine Kundskaber i ockonomisk Hensende, Manneke maae dog nok ikke kjende mig i min daglige Færd, siden han ogsaa vil skumle herover. Endvidere nedlader Hansemand sig til at ville drive Spot med Dem der driver Deres Jorder fornuftigere end de drives i Mannekens Egn, og han skjemter saa fiint og saa polisk med dem der dyrke Kartofler, Roer, Kaalrabi, Naps og Bønner, eller etablere Schæferier, hvilket Alt, saa siger han ere Rigdomskilder, den lille Skielmmester. For en anden Gangs Skyld vil jeg sige ham at mine Jorder ikke ere skikkede til Bønner, ellers dyrkede jeg dem som et ypperligt Heste-Foder og som saadanne der i et Misværts Aar eller Uaar kunne afgive et ret godt Surrogat til Brød. Roer og Kaalrabi dyrkes her nu kun i det Smaae da Haandarbeidet derved for Tiden er for kostbart, men med Kartofler dyrkes regelmæssigen 1 Vang paa Høi-Marken; den har stedse været lønnende og den har ofte været en Hielp for fattige Folk som Optagere, vil ogsaa være saadan i Aar.
Viborger Samler, 1835-09-22
Naar kuns Projectmagerie og Vindbeutlerieer fjernet fra vore Sysler, da kan man med skjellig Grund lee af de Daarer der harmes over at man vover at forlade gammel Slendrian eller benytter sig af Tidens Oplysninger. Men behag at oplyse mig udi min mere end 30-aarige Praxis i Agerbruget, om Noget af Ovenstaaende har været min Færd! Vel har jeg anstillet og anstiller endnu mange Forsøg for at foroge mine Kundskaber for at lære selv og lære Andre, men aldrig prøver jeg saadant i det Store, eller hvor det kunde foraarsage følelige Tab; ei heller tilraader jeg Nogen Saadant. Manneken vil nok engang, naar han faaer mer Forstand og faaer seet sig lidt mere om, lære at agte Saadant, i Steden for nu at haane det. Jeg takker Gud for mine Kartofler, min Rapssæd og mit Schæferie; ere de just ikke Rigdoms kilder, saa bidrage de dog til at jeg kan afholde mine betydelige Udgifter og svare enhver Sit. Men endnu et Ord inden vi skilles ad Hvor var det Stormen vedblev den 10de og 11te August, sig os dog dette Hr. Hansemand? Jylland veed jeg, og dets øvrige Sandhedelskende, Beboere det ikke var; thi en jevn Blæst benævnes ikke Storm. Naar vi om Mandagen d. 10de og Tirsdagen den 11te rolig hostede vort lette Rug-Straae, uden at det blæste bort, saa var der neppe Fare paa Færde. Og troe mig nu Mannike, Jntet er lettere endog for maadelige Hoveder end at agere vittig paa Andres Bekostning. Begyndere og Svage fristes saare let dertil; thi Ho den leer deraf, og dette ansees for Opmuntringer og bifalds-Smiil. Men neppe kommer man heelskindet igjennem Verden med Sligt, og faaer som oftest fortjente Svar. Persiflage mod den Anonyme kan iøvrigt aldrig være saa træffende, som mod den Navngivne, maaskee har Manneken ogsaa derfor puttet sig i Anonymitetens VuggeKlæder.