Aalborg Stiftstidende, 1831-01-03
Den 20de December samlede sig vel 5000 Mennesker i Nærheden af Fængslet Luxemborg, for en stor Deel Sjovere, uden Arbeide. Men Nationalgarden var midlertid bleven forstærket, og der var endog udkommen en Anordning, at ingen Nationalgardist torde Ase sig offentligt anderledes end i fuldkommen reglehenteret Uniform. Forhandlingerne i Pairskammeret, maatte afbrydes, og Lafayette, som man nu betitler med Hædersnavnet "Byens Fader", maatte ud iblandt Pøblen, i hvis Trængsel han kom ud tilfods, ledsalet af blot tvende Adjutanter. Alle de, som saae og hendte den hæderværdige Olding, ginge tilside og raabte Leve Lafayette!" men det varede dog nogen Tid forden han kunde komme til sit Mandskab. Efter nogle Jordener maatte Nationalgaden gribe til at gjøre Gaaserne røddelige, men det skeete Alt med Lempe og uden Blodsudgydelse. - Nogle betænkelige Udtrykke hørtes fra det forsamlede Folks Midte, og nogle Urøstiftere bleve paagrebne, hvilke dog for det meste igjen ere satte paa fri Fod, men i Behold haves blandt Andre, en Mand, som ved Uddeeling af Penge søgte at hverve Deeltagere i Oprøret, og ligeledes en anden, som i den gamle Krigshærs Uniform, uddeelte Proclamationer imod Kongen og den bestaaende Regering. - Det er ellers ikke usandsynligt, at disse Uroligheder for en stor Deel have deres Oprindelse fra Holyrod house ved Edinburgh, hvor for Øjeblikket Rænkespil og underfundige Practikker drives med en ganske utrættelig Jver for at bane den unge Hertug, af Bordeaur Veien til Frankrigs Throne. Hos Er kongen befinder sig, foruden Herrerne Capelle, d'Hanssez og den noksom navnbare Bourmont, den som Gunstling hos Ludvig den Attende og som politisk Rænkesmed berygtede Hertug af Blacas. Disse have udkastet en Plan, at sætte Hertugen af Bordeaux paa Thronen, men i hans Umyndighedsaar overdrage Frankrigs Styrelse til hans Moder, Hertuginden af Berry, der ikke skal være saa ilde lidt, eller som et offentligt Blad udtrykker sig, have saa mange personlige Fiender, i Frankrig, som Kong Carl den Tiende. Paris og Lyon befæstes. Man bemærker, at dersom Paris havde været befæstet i 1814, da vare vel næppe de bundsforvandte Hære trængte frem til Paris, og vare de end komne der i Nærheden, da havde de vel næppe kunnet undgaae at faldes i Ryggen af den Franske Hær og aldeles tilintetgjøres. Jøvrigt skal Paris ikke omgives af en Rad Bastioner, men det er forskandsede Leire og Udenværker, der skulle anlægges, saa at tilbagetrængte Armee-Corpse i Nødsfald kunne der forene sig med Befolkningens Masse og den hjemmesiddende Deel af Nationalgaden, hvilket ikke letteligkunde lade sig gjøre i Staden selv. Endvidere gjør man den bemærkning ved Fæstningsanlæggene om Paris og Lyon, at Fattigfolk derved faae Penge at fortjene, skjønt det vel næppe kan nægtes, at Fattige jo kunne underholdes paa en for Staten gavnligere Maade, end ved Anlægget af Fæstninger, der indeholde en næsten ligesaa stor Folkemængde, som nogle af de nyere Tyske Kongeriger. - Ogsaa Staden Soissons skal befæstes, og de Staden omgivende Træ plantninger, der danne de skiønneste Spadseregange, ere nu nedhugne, ligesom og de i Byens Nærhed opførte Huse allerede ere nedbrudte. - Der arbeide dag la 500 Mand paa Fæstningsværkerne. - Et Tysk Regiment, Hohenlohe, siges at skulle indskibe sig som snarest fra Toulon til Morea.