JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1815-11-10
J Bordeaux ere nogle Uordener forefaldne mellem Militairet og Borgerne, fordi førstnævnte havde tilladt sig at hæve Krigstyr, - Til at besætte den for ommeldte Fæstningslinie skulle af de i Frankrig blivende 150000 Mand allerede Tropper ikke anvendes mere end 60000; de øvrige skulle fordeles i Landet :- Den skiønne og store Porcellainsfabrik i Tournay var i Begrelmed, som en Følge af Tidsomstændighederne, at afskedige den største Deel af sine Arbeidere. Directionen for den henvendte sig til Kongen, og denne har for at lade dem vedblive deres Syssel, gjort store Bestillinger, hvorved Arbeiderne have faaet Beskieftigelse for flere Maaneder.
Berlingske Tidende, 1815-11-10
Den 30te October. Jgaar mønstredes de sidste 8 Legioner af Nationalgaden paa Pladsen ved Tullerierne. Hs. Majestæt Kongen, med Madame Hertuginden af Angouleme paa venstre, og Prindsen af Conde paa høire Side, viste sig Klokken 12 1/2 paa Balconen, og modtoges med det lydeligste Fryderaad. I det Dieblik Nationalgadens Escadron, med Hertugen af Regi i Spidsen, disiterede forbi, reiste Hs. Majestæt sig op, tog sin Ha af, og gav Tegn at han vilde tale. Baskine Venner, sagde Kongen til dem, Jeg er, om muligt endnu mere tilfreds end i Søndags. Aarsagen dertil er meget ligefrem; thi jo flere jeg seer samlede af de Tropper, som ere mig dyrebare, jo kiærere er det Mig. - Generallieutenant Lecourde, Gouverneur i Befort, er død efter en svær Sygdom.
Berlingske Tidende, 1815-11-10
- Efterretningen om Ex Kongen Murats Skjebne har her gjort stor Opsigt.
Berlingske Tidende, 1815-11-10
- General Hulin er forgaars bleven indbragt hertil i en af fire Gensdarmer escorteret Vogn.
Berlingske Tidende, 1815-11-10
Florenz, den 18de October. Commandanten paa Den Elda har under 14de d. meldet Krigsministeren Følgende: Jeg har den Ære at underrette Deres Excellence om, at fireBarbareskslupper vovede Natten mellem den 11te og 12te d. at lande paa Kysten af Pratesi; men det af 1ste Regiments 1ste Bataillon derværende Delaschement modtog dem med en saa heftig Jld, at de bleve nødte til Flugt. Klokken 3 om Morgenen forsøgte Fienderne. endnu en Landgang; men da de afvistes med samme urokkelige Mod, maatte de opgive deres forehavende og vende tilbage til de i viid Afstand derfra liggende store Fartøier.
Berlingske Tidende, 1815-11-10
Genua, den 20de October. Hr. v. Martignoni, østerrigsk Generalconsul i Genua, har i dette Øieblik ved Estafetter fra den Keiserl. Kongel. Gouverneur i LiccaOberstlieutenant v. Werklein, erholdet en authentisk Afskrivt af i efterstaaende Depesche fra Hr. Ridder Letzeltern til Hs. Keiser, Kongel. Høihed Storhertugen af Toftanas Minister for de udenlandske Anliggende: Hr. Greve. Uden at spilde et Dieblik melder jeg hermed Deres Excellence, at Murat er taget til Fange paa Kysten af Calabrien. Han havde om d. Natten den 28de September indskibet sig fra Corfica med 200 Bevædnede og 30 Officerer paa sex store Barker, og var forsynet med Leves netsmidler paa 8te Dage. Hans Hensigt gik uden Tvivl ud paa at en naae den tunesiske Flaade, som krydser i disse Farvande, omborpaa hvilken han haabede at finde et Tilflugtsted, og maaskee ogsaa Midler til at forurolige Kysterne af Neapel Hvorledes dette end forholder sig, saa kastede en stærk Storm og som rasede Natten mellem den 30te September og 1ste October, den . hele Expedition op paa Kysterne, og skilte de for Barker fra hveran- og dre. Den 4de saae man paa Kysten af Sorrento en Barke, som is man troede tilhørte Barbareskerne, og syntes at søge om eller vente ne paa de andre Fartøiet.
Berlingske Tidende, 1815-11-10
Den 5te blev man i Bugten ved Salerne endnu en anden vaer, og det lod til at to andre vide forene sig med den. Hvad man med Vished derom veed er, at Murat den 6te d. med General Franceschini, en Oberst, og omtrent 50 bevæbnede Mand landede i Plizo, paa Kysten af Calabrien, ikke langt fra Mønte=Leone, og henved 46 Mile fra Neapel. Han havde paa de to andre Barker efterladt 40 Mand og nogle Officerer, med Ordre at krydse langs med Kysterne af Calabrien. Reppe var han steget i Land førend han gik til Torvet, forsamlede Folket omkring sig, og befalede det at raabe: Kong Joachim level idet han tilføiede, at han var dets Konge, og kom for at tage sine Stater i Besiddelse. J denne Flække vare ingen Tropper; maaskee herskede der endog et Slags Forstaaelse med ham, og man forblev derfor et Øieblik uvirksom, men Bønderne i Omegnen havde erfaret Murats Landgang, bevæbnede sig, og droge imod ham. Efter en ikke lang, men haardnakket Modstand gav Murats Parti efter; han selv blev greben og ført for General Nunziante, Commandant i Calabrien. J det Øieblik, da Coureren, som over bragte denne Efterretning, afgik, herskede i hele Provindsen den dybeste Rolighed. Den 10de tog et Detaschement Kanoneerbaade begge de andre Barker, som krydsede langs med Kysten, og saavel de Commanderende paa disse Fartøier som og de paa samme værende Officerer erklærede, at Murat sagde i Ajaccio, at han vilde gaae til Tunis; men da de vare paa Høiden af Carbonaro, havde han befalet dem at styre til Calabrien. Dette, Hr. Greve, er Resultatet af Murats forhovne Foretagende, for hvilket han formodenlig allerede har bødet med Livet, hvis det stadfæster sig, at han er bleven behandlet efter Krigslovene. Han den Godhed at meddele Hs. Majestæt Keiseren og Kongens Minister, Grev Appony, denne Skrivelse, og modtag selv, Deres Excell. &c.
Berlingske Tidende, 1815-11-10
Neapel, den 6te November. Udtog af en Beretning fra Politieministeren til Kangen.
Berlingske Tidende, 1815-11-10
Ved sikkre Efterretninger fra paalidelige Speidere vidste vi, at Murat under sit Ophold paa Corfica sysselsatte sig med den Plan at lande i Calabrien, ved Hielp af de Tilhængere han haabede at finde, at opvække en Borgerkrig, og saaledes (ligesom Napoleon i Frankrig) at iværksætte en ny Tronbestigelse. Han havde til den Ende vidst at samle om sig misfornøiede Officerer, henved 400 i Tallet, havde meddeelt disse sit forehavende, indbildt dem, at den adspredte Armee i Catabrien og adskillige misfornøiede Generaler, samt den Deel af Adelen, der havde havt Fordeel af hans Ødselhed, ventede ham med aabne Arme, og lovede de om ham forsamlede Officerer Forfremmelse og rige Dotationer.
Berlingske Tidende, 1815-11-10
For at sikkre Kongeriget Neapels Rolighed havde Keiseren af Østerrig afsendt en af Murats forrige Embedsmænd, ved Navn Marceroni, hvem sidstnævnte havde brugt til Underhandlinger, og ladet Murat tilbyde et sikkert Opholdsted i sine Stater med Tilføining, at han til den Ende skulde indskibe sig til Triest paa den ved Bastia liggende engelske Fregat, hvortil Passene medfulgte. Han tog mod disse, forbeholdt sig selv at underhandle med Keiseren om sit fremtidige Opholdsted, men vægrede sig i en Skrivelse til Marceroni, ved at gaae ombord paa den engelske Fregat, fordi den engelske Capitain havde understaaet sig at opfordre ham dertil i usommelige Udtryk." Dette skete den 28de September. Samme Nat (mellem den 28de og 29de) indskibede han sig med omtrent 2000 Mand, Officerer og Underofficerer, paa sex fladtundede Fartøier. Dagen iforveien havde han foretaget et Avancement ved sin talringe Trop, og udnævnt Artillerieoberst Natali til Generallieutenant, Lieutenant Viaggiani til Capitain og Underlieutenant Pasquali til Lieutenant. Deres Patenter, som ere faldne os ihænde, ende med Cancellieformelen: "Vore, Ministre for Krigs- og Finantsdepartementet ere, hver for saavidt ham angaaer, beordrede at fuldbyrde dette Deeret." Ligeledes udnævnte han ogsaa en Jntendant for Provindsen Salerne Den 4de October sit vi Efterretning om hans Afreise fra Ajaccio, og at alle de hos ham værende Personer vare vel bevæbnede. Den 9de erfarede vi ved Telegrapper, at Murat nylig var landet med 30 Officerer i el Pizzo, uden at underkaste sig Qvarantainelovene. Han viste sig ufortøvet paa Torvet, og raabte med høi Røst: "Jeg er Joachim; raaber samtlige: leve Kong Joachim Murat." I det første Øieblik stod Folket som forsagt. Joachim fordrede Heste, og begav sig med sin ubetydelige Hob paa Veien til MonteLeone. Men nu samlede den brave Procurator Alcala en Hob Bevæbnede, og satte efter den indtrængte Murat under Udraabet "Fordinand leve!" Da Murat saae sig forfulgt, vilde han slaae sig igjennem hen til Kysten; men blev overvældet, og efter et kort Haandgemæng, hvori blot Capitain Pernice, en indfødt Corficaner, tilsatte Livet, bragt til Slotsfængselet i Forvaring.
Berlingske Tidende, 1815-11-10
Da de to fladbundede Fartøier (Dren og Schortidsia, fra Søen saae hvor slet Landgangsforsøget var falden ud, gik de tilsømt igien under Seil. Den 10de d. bemægtigede den paa Kysten af Calabrien krydsende Commandeur for vore der stationerede Kanonbaade, Capitain Caffiero, sig ved Palinuro to andre til Murats Flotille hørende Fartøier, ombord paa hvilke fandtes 18 Officerer og Underofficerer, samtlige bevæbnede med Flinter, Sabler, Pistoler og Dolke. Et femte Farti af denne Flatins satte to Spioner i Land ved St. Lucido; men da de strax bleve grevne af Bønderne, søgte deres Fartøi. ligeledes rum Sal. Saaledes have vi af Murats ser Fartøier kun to i vor Magt, og af hans Mandskab, ham selv indbefattet, 79. Blandt de Papirer, man har fundet hos Murat, ere: 1) Et Keiserl. østerrigsk Pas, contrasigneret af den engelske Gesandt i Paris, paa hvilket han under Navn af Hertug af Lipanoskulde seile til Triest. 2) Et Decret skrevet med hans egen Haand, hvori han erklærer anDeres Majestæts Ministre fredløse, og afsætter alle nuværende Optighedspersoner fra deres Embeder. 3) En trykt Proclamation, hvori han opfordrer Folket til Oprør Da Deres Majestæt ved Tolegraphering har befalet, at JoachinMurat, fordi han har misbrugt et Reiserl. Pas, med væbnet Haaner landet i Deres Kongerige, har villet lade sig udraade til dets Bebersker, havt oprørske Proclamationer, samt en Fane til Forsamlingstegn og bevæbnet Mandskab hos sig, skulde, naar han grebes denne landsforræderske Handling, paa Stedet stilles for en Krigsre og dennes Kiendelse strax fuldbyrdes saa er han ved den under 6. neral Nunziantes, den 5te Militairdivisions Commandants Forsædholdne Standret eensstemmig bleven dømt fra Livet, og denne Dou exeqveret paa ham den 13de d. Klokken 7 om Aftenen. Roligheden er ved denne Tildragelse ikke i mindste Maade bleven af brudt i den derværende Egn, og ikke engang Politiets, meget mindre Militairets Hielp har været fornøden. Selv Fruentimmerne hav bevæbnet sig, for desto sikkrere at escortere Fangerne. Med Undtagelse af Murat selv er der ikke bleven holdet Standret over nogen er hans Medfangne, og Oprørsfanen er sendt til Neapel. a) Privatefterretninger melde, at Murat hørte sin Dom med megen For ning, og at han, truffen af 8 Kugler, sank død til Jorden. Den Tid som gik hen fra Dommen var fældet til den blev udført, skal han har anvendt til at skrive til sin Gemalinde, for at anbefale denne tilligemed hendes Børn til den østerrigske Keiser.
Berlingske Tidende, 1815-11-10
London, den 27de October. Erkehertugerne Johan og Ludvig begave sig i Tirsdags i Prindre, gentens Vogn til Carltonhouse. Deres Keiserl. Høiheder modtoges af Lord Ambert og Hr. W. Kappel, og indførtes af dem til Prinds regenten, der modtog dem paa det huldrigste. En halv Time derefter havde Prindsen af Hessen Homburg en Privatandients hos Hs. Kongel. Høihed. Klokken 6 1/2 blev Fyrst Esterhazzy, østerrigsk Gesandt, indført hos Prindsregenten, til hvem han overrakte sit CreHs. Majestæt Dronningen er i forgaars, ledsaget af Prindsesserne, Anna og Elisabeth, kommen tilbage til London. Jgaar Kl. 5 mod tog Hs. Majestæt Erkehertugerne Johan og Ludvig, som forestillet des hende under de sædvanlige Formaliteter. Siden bleve Arveprindsen af Hessen Homburg og Prindserne Gustav, Philip og Fedinand forestillede Hs. Majestæt. - J Onsdags ankom en Brevsæk fra Corunna med Tidender til den 19de d. Biskoppen af Orense har tilsendt Kong Ferdinand er Bønskrivelse, hvori han anraaber Hs. Majestæt om Naade for de Officerer, som vare indviklede med i Portiers Oprør. Ogsaa Ofincererne af Provindstalgrenaderernes 4de Division, og de ved Jnfanteriet i Montery have sendt Adresser til Kongen, for at bede Hs. Majestæt om Naade for de i denne Sag indviklede Militaire.
Berlingske Tidende, 1815-11-10
Capitainen paa Skibet Jean Baptista, som var afgaaet fra Engelland til Cadix, melder, at hans Skib er af Regieringen bleven sat i Reqvisition til at transportere Tropper til Sydamerica. J samme Hensigt ere endnu adskillige andre spanske Skibe satte i Reqvisition.
Berlingske Tidende, 1815-11-10
Fra Gibraltar meldes under 5te d., at tre Fregatter, fire Slut per og en Brig Dagen iforveien vare passerede vestlig giennem Strædet uden Flag, og at de holdt sig tæt til den barbariske Kyst, saa at man maatte formode det var en algiersk Escadre, som gaaer ud paa et nye Krydstog.
Berlingske Tidende, 1815-11-10
- Ganske nylig fra Neapel ankomne Skibe melde, at Hs. ficilie anske Majestæt har søgt Storbrittanniens Mægling for at slutte en Fredstractat med de barbariske Stater. Naar denne Fred under He storbrittanniske Majestæts Mægling kommer i Stand, vil det neapolitanske Hof ogsaa slutte en Handelstractat med vort, der kan billægge alle de nu stedfindende Vanskeligheder, og tilveiebringe Handelsforbindelser, som ere fordeelagtige for begge Lande.
Berlingske Tidende, 1815-11-10
- Tidenden the National Intelligencer af 14de September melder, at ifølge Breve fra Lexington af 28de August, Freden med Jndianerne i det derværende District er bleven sluttet, og de, som en For ge deraf, have holdt inde med deres Jndfald paa de Forenede Stater tilgrændsende Gebet.
Berlingske Tidende, 1815-11-10
- Fra Port Louis paa Mauritius meldes under 30te Ma Paa denne Øe er Alt i Bevægelse. Lord Moira har forlangt Troppeforstærkninger, da Krigen med Biergboerne i Rapaul vedvarer, og man desuden maa befrygte en Opstand af nogle ostindiske Chefer Oberst Keasting er bleven udnævnt til Commandeur og Brigaden, neral over det 87de Regiment og Jægerne af 12te og 22de Regimensom have faaet Ordre at indskibe sig og skulle afgaae om nogle Dage Af de 350 eller 360 Personer, som vare ombord paa det ved Lugilloshan forulykkede Transporskib Armisten, der kom fra Seylonere kun for Matroser blevne reddede - Den her udkommende London Chronicle yttrer sin Forundrinover, at Landets Udgivter endnu skulle forøges ved den kostbare 2 førelse af de til Bolig for Bonaparte paa St. Heleng bestemte Hu og ved et ligeledes til hans Brug bestemt, yderst kostbart og smafuldt Ameublement, paa hvilket sidste henved 400 Personer skul arbeide, da det skal være færdigt inden sex Uger. Ifølge Prindste gentens befaling skal der ikke tages Hensyn til Bekostningerne Størrelse, kun maa man undgaae at anbringe paa Meublerne Zirater, som kunde minde Bonaparte om hans forrige Keiserværdighed, - J Sunderland ere Matroserne igien bragte til Rolighed. J Schields har deres Underkastelse ikke været saa almindelig. Noglhie begivet sig ombord paa Kulskibene; men andre ere vedblevne de ses Fordringer. Jmidlertid have Søfoldaterne og Cavalleriet fora, reet dem, saa at de ikke meere kunne afbryde Skibsfarten paa Strøm, at Den 31te October. Hs. Majestæt Dronningen og Prind14 sesserne Augusta og Elisabet have i Løverdags igien forladt Hovedstaden, og begivet sig til Windsor.
Berlingske Tidende, 1815-11-10
J Fredags ankom Hertugen og Hertuginden af Orleans til Dronda ningens Pallads, for at giøre Hs. Majestæt deres Opvartning. Ef der to Timers Ophold hos Dronningen og hendes Døttre, Prindses, at fine, reiste de igien til Twickenham.
Berlingske Tidende, 1815-11-10
- Siden i Løverdags ere henved 300 Skibe ankomne paa Theem et sin fra Sunderland, Schields og andre nordlige Havne. Efterat T beligheden igien er tilveiebragt i hine Egne, ere Priserne paa Steen til faldne betydelig.
Berlingske Tidende, 1815-11-10
- J Løverdags er den af Modvind saalænge i Portsmouth tilbar lig holdte Fregat, Jphigenia, gaaet under Seil til Bengalen med De= og scher og med Sold til Tropperne.
Berlingske Tidende, 1815-11-10
- Jfølge Breve fra Lissabon af 14de d. vare saamange Skibe fra Engelland og Jrland ankomne paa Tajo med Korn, at der var stor Forraad deraf paa Torvene i Lissabon. - De offentlige Blade i Paris, som forbydes den ene Dag, komne igien ud næste Dag under et andet Navn.
Berlingske Tidende, 1815-11-10
- Fra St. Thomas meldes under 8de September Følgende "Med et idag fra Martiniqve ankommen Skib have vi erholdEtadfæstelse paa de sidste Efterretninger angaaende Provindsen Gupabi, som ganske lyde til Fordeel for Independenterne. Beretninger ta sta Carraccas melde, at et stort Antal americanske Tropper, ifølge de sidste Efterretninger fra de Forenede Stater, havde sat sig i Marsch fra Ny-Orleans til Mexico; at et Detaschement af Independentar leen i Venezuela var bleven angreben i Chaguaramas af 1000 Man forhen anførte af de spanske Anførere Bouer og Morales) og 500 Mand af de med Morillo komne Tropper; men da strax efter Træfningens Begyndelse de Jndfødte blandt Tropperne gik over til Indesindenterne, blev den spanske Magt ganske ødelagt, og kun 11 Mand 6 sindt Leilighed til at undkomme. Independenterne ere i Besiddelse af den nye Provinds Varias, af Calabosa og Piras saavelsom af fo lille Carraccassletten.
Berlingske Tidende, 1815-11-10
Af Efterretninger, som igaar indløbe fra Maracaibo, sees, at upatriotchefen Urdanetto er ankommen til Cucuta med 100 Mand, leg at Chefen Tones med en betydelig Magt afbryder Samfærselen mellem Maracaibo og Provindserne Merida og Trurillo. Ligeledes have vi erholdet den Efterretning, at de spanske Tropper have liidt af lit betydeligt Nederlag i Paa, et andet i St. Juan de Cos Matros log i la Puerta, hvilket i Porto Cabello foraarsagede en stor Giæring. som havde til Følge, at de derværende Fangne samt adskillige Jndfødte, der havde taget det spanske Partii, bleve myrdede."
Berlingske Tidende, 1815-11-10
Carlsrube, den 28de October. I dette Øieblik indløber den Efterretning, at Østerrigerne, Preusserne og Bayrerne, paa deres Tilbagemarsch pludselig have faaet Or ere at giøre holdt. Giæringerne i det Indre af Frankrig have udenat Tvivl foranlediget denne Forholdsregel.
Berlingske Tidende, 1815-11-10
Dresden, den 30te October. Jforgaars er Hertugen af Otranto Fouche), Kongen af Frankrige Gesandt ved det herværende Hof, ankommen hertil med et anseelige Følge i sex Vogne.
Berlingske Tidende, 1815-11-10
Berlin, den 4de November. Idag ankom det stiønne Keiserl. russiske Jnfanterieregiment, hvis Chef Hs. Majestæt Kongen er, dertil fra Frankrig. Hs. Majestæt reed i Spidsen for det, og førte det fordi Hs. Keiserl. russiske Maje sæt. J Eftermiddag skal det beværtes i Tøihuset paa Kongens Bekostning.
Berlingske Tidende, 1815-11-10
Keiser Alexanders Afreise, som først var bestemt til den 7de d. er bleven udsat.
Berlingske Tidende, 1815-11-10
Blandede Efterretninger. Af de Skibe, som laae i St. Bartholoms Havn, da den frygte lige Orkan fra den 31te August til 1ste September rasede i hine Farvande, ere kun 8 slupne derfra; 30 ere drevne paa Grund og 12 ganske forulykkede. Den største Deel af Skibene vare americanske. Nopoleons af den preussiske Major Keller tagne og til London, overbragte Vogn skal vises for Penge, og det Jndkommende lægges til Waterlossubscriptionen.
Berlingske Tidende, 1815-11-10
Siden den engelske Konges Upasselighed er Hs. Majestæts Billed, støtte bleven forfærdiget til største Lighed, og denne bruges nu som Model ved Præget af de nye Solvmynter.
Berlingske Tidende, 1815-11-10
Indenlandske Efterretninger. Kiøbenhavns Vexelcours, den 10de November. Hamburg, 628 Procent. 2 Mk. Dato. 636 - a vista London. 26 1/2 R. s. 2 Md. Sigt. Species 635.
Berlingske Tidende, 1815-11-10
Kiøbenhavn, den 10de November. Mandagen den 13de November, om Aftenen Kl. 6 1/2 slet, bliver Apartement ved Hoffet for Kavallerer og Damer af de tre første Klasser i Rangen.
Berlingske Tidende, 1815-11-10
Ifølge Hs. Majestæts allerhøieste Befaling af 29de f. M. er forrige Premierlieutenant ved den danske Artillerie=Bataillon og Dannebrogsmand, Johan Peter v. Klinge, bleven udslettet af Fortegnelsen over Dannebrogsmændene.
Berlingske Tidende, 1815-11-10
I Henhold til den under 11te f. M. herfra udstædte Bekiendtgiørelse, bliver herved til alle Vedkommendes Efterretning kundgjort, at Magistraten har fastsat Taxten for Oxekiød fra den 16de indeværende Maaned og indtil December Maaned Udgang 1815 til 1 Mk. 14 s. Rbd. N. V. for Pundet; hvorhos tilføies: at det ved allerhøieste Resolution af 9de September 1813, bekiendtgjort ved Placat, herfra af 11te næstefter, er bestemt: at den Slagtermester, som ikke dagligen har sit Udsalgsted velforsynet med Oxekiød og virkeligen udsælger til Enhver, som mælder sig for at kiøbe, skal tiltales til at have sit Borgerskab forbrudt; samt at det, efter den i Placat herfra af 2den Juli 1811 bekiendtgjorte allerhøieste befaling, ikkuns er tilladt de Slagtere, der i deres Udsalgsboder falholde Oxekiød efter Taxten, tillige at udsælge de andre Kiødsorter, for hvilke ingen Taxt er fastsat. Tillige bringes i Erindring den i Placaten af 11te Juli 1808 bestemte Mulct for Taxtens Overtrædelse af Slagterne, nemlig første Gang 10 Rbdlr S. V., anden Gang 20 Rbdlr. S. V. og tredie Gang Borgerrettighedens Fortabelse. Kiøbenhavns Raadstue, den 6te November 1815.
Berlingske Tidende, 1815-11-10
Under Stadens Segl. (L. S.)
Berlingske Tidende, 1815-11-10
Befordringer. Under Admiralitetet. Den 5te November er afskediget Commandeur=Capitaine og Ridder M. J. P. Bille, der er Lods Jnspecteur i Helsingøer, tilladt at bære tienstgiørende Spofficiers Uniform med dertil hørende Distinctioner. - Samme Dato Ascultanten i Constructions- og Regulerings-Commissionerne, CapitainLieutenant og Ridder P. M. Turen, udnævnt til virkeligt Medlem med Sæde og Underskrivt i begge fornævnte Commissioner.
Berlingske Tidende, 1815-11-10
Fra den 7de til den 10de November ere indkomne: Capt. M. Halvorsen af Portsgrund, fra St. Martin, Capt. N. P. Strop af Kragerøe, fra Teravichia, begge med Salt; Capt. U. v. Rigen af Myhlenbergen, fra Altona med Rom, Rosiner, Figen og Orangier; Capt. J. Schau af Kiøbenhavn, Capt. J. F. Krøysfeldt af Kiel, begge fra Kiel med Stykgods; Capt. H. J. Beck af Kiøbenhavn, fra Amsterdam med Tobak og Stykgods; Capt. L. Olsen af og fra Laurvigen med Som og Staver; Captain P. H. Sorth af Rønne, fra Bergen med Fisk og Sild; Capitain M. H. Børgesen, Capt. C. F. Schegerstrøm, begge af og fra Stockholm med Jern, Tiære og Planker; Capt. B. Bohn af Kiøbenhavn, fra Færøe med Fisk, Tallig, Fier og Uldgods. - Udgaaede, Capt. T. F. Bistrup af Kiøbenhavn, til Pillau med Sild, Sukker og Skind; Capt. D. Hillebrand af Stolpemynde, til Stettin med Sirup, Sukker, Fisk og Tran; Capt. L. P. Robert af Kiøbenhavn, til Danzig, Capt. J. Torwærd af dito, til Rostock, Capt. F. Kems af og til Colberg, alle med Sild; Capt. C. Trepka af og til Christiania med Stykgods; Capt. T. Reiersen af Mandahl, til Christiansand med Hamp og Stykgods.
Berlingske Tidende, 1815-11-10
Skuespil. Søndagen den 12te November, Kl. 6, bliver paa det Kongel. Hoftheater, opført: Den fattige Poet, Skuespil i 1 Act af Kotzebue, oversat ved Hr. Regimentsqvarteermester Schwarz; og Erasmus Montanuss eller: Rasmus Berg, Comoedie i 5 Acter af Holberg.
Berlingske Tidende, 1815-11-10
Ved Tallotteriets 896 Wandsbeks Trækning i Altona udkom No. 58. 65. 40. 39. 71.