Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-12-29
Fra dette Øieblik af mistede vi hver Nat over 100 Heste, der døde i Bivenac. Ved vor Ankomst til Smolensk havde vi allerede mistet mange Cavallerie- og Artillerieheste. - Den Russiske Armee fra Volhynien stod lige for vor høire Fløi. Vor høire Fløi forlod Operationslinien ved Minsk, og tog Operationslinien ved Warschau til sin Større punct. Den 9de erfoer Keiseren denne Operationslinies Forandring, og oppebiede hvad Fienden vilde gjøre. Saa haardt det end syntes ham, at sætte sig i saa skrækkelig en Aarstid i Bevægelse, saa gjorde Tingens nye Stilling det dog nødvendig. Han haabede at ankomme til Minsk, eller i det mindste ved Beresina, tidligere end Fienden. Den 13de brød han op fra Smolensk, og havde d. 16de sit Natteleie i Krasnoi. Frosten, som havde taget sin Begyndelse, tog hastig til, fra d. 14de til d. 15de og 16de stod Thermometret 16 til 18 Grader under Frysepuncten. Veiene vare bedækkede med Jis. Cavallerie, Artillerie og Trainhestene styrtede hver Nat, ikke i Hundrede men i Tusindetal, især de Franske og Tydske Heste. Over 30,000 Heste omkom i faa Dage. Vort hele Cavallerie befandt sig til Fods, vort Artillerie og vor Transport var uden Forspænd. Man maatte lade en god Deel af vort Artillerie, vor Krigsmunition, og vor Proviant i Stikken, eller tilintetgjøre samme. - Denne Armee, som d. 16de var saa skjøn, var siden den 24de af en ganske anden Beskaffenhed, næsten uden Cavallerie, uden Artillerie og uden Transportmiddel. Uden Cavallerie kunde vi ikke recognescere en Fjerdingvei omkring os, og uden Artillerie kunde vi ikke vove noget Slag og beholde Fodfæste. Vi maatte marschere for ikke at blive tvungne til et Slag, som vi ved vor Mangel paa Munition ikke kunde ønske os, vil maatte indtage en vis Strækning Land, for ei at blive indsluttet, og det uden Cavallerie, som kunde give Colonnerne Oplysning om Fiendens Nærhed eller sætte dem i Forbindelse sammen. Denne Vanskelighed, forenet med en overordentlig, hurtig indtræffende Frost, gjorde vor Stilling sørgelig. De Folk, som Naturen ikke har dannet stærk noktil at være ophøiet, over alle Lykkens og Skjebnens Afvexlinger, syntes rystede, tabte deres Munterhed, deres Lune og drømte blot Ulykke og Uheld. De, som den har ophøiet over alt, beholdt deres Munterhed og sædvanlige Manerer, og saae i de forskjellige Vanskeligheder, der vare at overvinde, ny Hæder. - Fienden, der paa Landeveien saae Sporene af den skrækkelige Calamitet, der rammede den Franske Armee, søgte at benytte sig deraf. Han omringede alle Colonner med sine Cosakker, der optoge de fjerne Trains og Vogne. Dette Cavallerie, der blot gjør Støi og som ikke er istand til at kaste et Compagnie Voltigeurs, gjorde sig, begunstiget af Omstændighederne, frygteligt. Jmidlertid kom Fienden til at fortryde alle de alvorlige Forsøg, han vilde gjøre. Han blev af Vicekongen, for hvem han havde opstillet sig, kastet, og mistede derved mange Folk. - Hertugen af Elchingen, der med 3000 Mand udgjorde Avantgarden, havde ladet Smolensk Volde sprænge i Luften. Han var indsluttet og befandt sig i en critisk Stilling; han trak sig ud deraf med den Uforfærdethed, der udmærker ham. Efterat han den 18de hele Dagen havde holdt Fienden fra sig, og bestandig tilbagedrevet ham, saa gjorde han om Natten en Bevægelse med høire Flanke, gik over Dnieper og tilintetgjorde alle Fiendens Bevægelser. Den 19de gik Armeen ved Orza over Dnieper, og den Russiske Armee, der var udmattet og havde mistet mange Folk, standsede her med sine Forsøg. – Siden d. 16de var Volhyniens Armeen brudt op til Minsk og marskerede til Borisow. D. 23de var den forceret og nødt til at rømme denne Stilling. Fienden gik nu over Beresina og trak sig til Bobr. Divisionen Lambert udgjorde Avantgarden. Det andet Corps, under Hertugen af Regio, der var i Tscherein, havde faaet den befaling, at bryde op til Borisow, for at betrygge Armeen Overgangen over Beresina. Den 24de stødte Hertugen af Regio, 4 Mile fra Borisow, paa Divisionen Lambert, angreb den, slog den, tog 2000 Fanger, 6 Canoner, 500 Bagagevogne af Volhyniens Armeen og kastede Fienden tilbage til høire Bredde af Beresina. General Berkheim udmærkede sig ved et skjønt Angreb med det 4de Curasseer-Regiment. Fienden fandt blot sin Redning i, at afbrænde Broen, der var over 300 Favne lang. - Jmidlertid holdt Fienden alle Passager af Beresina besatte. Denne Flod er 41 Favne bred, den var fuld af Driviis, og langs med sammes Bredder ere 300. Favne lange Moradser, hvilket gjør den vanskelig at passere. - Den fiendtlige General havde opstillet sine 4 Divisioner paa forskjellige Udveie, hvorhan troede at den Franske Armee vilde gaae over. - D. 26de brød Keiseren, efter at han d. 25de ved forskjellige Bevægelser havde skuffet Fienden, op til Landsbyen Studzianca, og lod strax, i en fiendtlig Divisions Paasyn, slaae to Broer over Floden. Hertugen af Regio gik over, angreb Fienden og drev ham 2 Mile langt tilbage. Fienden trak sig tilbage til Broskandsen ved Borisow. Gener. Legrand, en høist fortjent Officier, blev stærkt, men ikke farlig saaret. D. 26 og 27 gik Armeen den hele Dag igjennem over Floden. Hert. af Belluno, Commandant over det 9 Corps, havde faaet befaling at følge Hertugen af Reggios Bevægelse, at udgjøre Arriergaarden, og holde den Russiske Dunaarmee, som fulgte ham, i Tomme. Divisionen Partonnax udgjorde dette Corps's Arriergarde. D. 27de om Middagen ankom Hertugen af Belluno med 2 Divisioner til Broen ved Studzianca. - Divisionen Partounax brød om Natten op fra Borisow. En Brigade af denne Division, der formerede Arriergarden, og som det var overdraget at brænde Broen, gav sig Kl. 7 om Aftenen paa Marschen, og ankom imellem Kl. 10 og 11. Den søgte sin første Brigade og sin Divisions-General, der vare brudt op 2 Timer tidligere, og som den ikke havde mødt underveis. Dens Eftersøgninger vare frugtesløse. Man begyndte nu at blive bekymret. Alt, hvad man siden havde kunnet bringe i Erfaring, bestod deri, at denne første Brigade, som brød op Kl. 6, var faret vild, var marscheret til høire istedet for til venstre, at den i denne Retning havde tilbagelagt 3, Lieues, at den om Natten og i den heftige Kulde havde trukket sig til den fiendtlige Jld, som den antog for den Franske Armees, saaledes omringet vil den være bleven tagen. Denne skrækkelige Feiltagelse kostede os formodentlig 2000 Mand Jnfanterie, 300 Heste og 3 Canoner. Der gik et Rygte, at Divisionsgeneralen ikke befandt sig ved sin Colonne, og var marscheret ene. - Efterat den hele Armee d. 28de om Morgenen var gaaet over Floden, holdt Hertugen af Bellune Broskandsen paa venstre Bredde besat; Hertugen af Regio og bag ham den hele Armee befandt sig paa høire Bred. - Efterat Borisow var rømmet, traadte Duna og Volhyniens Armeen i Forbindelse sammen og besluttede et Angreb. Den 28de i Dagbrækningen lod Hertugen af Regio tilkjendegive Keiseren, at han var angreben. En halv Time derefter var ogsaa Hertugen af Bellune det paa venstre. Armeen traadte under Gevær. Hertugen af Elchingen drog til Hertugen af Regio og Hertugen af Treviso opstillede sig bag Hertugen af Elchingen. Fægtningen var levende. Fienden vilde indslutte vor høire Flanke. Gener. Doumere, Commandant over den 5te Division Curasserer, der hørte til det andet ved Duna blevne Corps, befalede det 4de og 5te Cirasseer=Regiment at angribe i det Øieblik, da Weichsel=Legionen blev engageret i Skovene, for at gjennembryde det fiendtlige Centrum, der blev kastet og slaaet tilbage. Disse brave Curasserer gjennembrød efter hinanden 6 Quarreer og dreve det fiendtlige Cavallerie tilbage, som kom Jnfanteriet til Hjelp. 6000 Fanger, 2 Faner og 6 Canoner faldt i vore Hænder. - Hertugen af Bellune angreb paa sin Side Fienden eftertrykkelig. Hertugen af Regio er bleven saaret. Hans Saar er ikke farligt; han har faaet en Kugle i Siden. Næste Dag, d. 29de, bleve vi paa Valpladsen. Vi havde to Veie at vælge imellem: Veien til Minsk og Veien til Willna. Veien til Minsk gaaer igjennem en Skov og igjennem udyrkede Moradser. Armeen havde ikke kunnet føde sig der. Veien til Willna derimod gaaer igjennem meget gode Egne. Armeen, uden Cavallerie, svag paa Munition, ved 50 Dages Marsch skrækkelig udmattet, førende sine Syge og Saarede fra saa mange Fægtninger efter sig, trængte til at komme til sine Magaziner. D. 30de var Hovedqvarteret i Plechnitzi, den 1 Dec. i Slaikoi og den 3die i Molodetschno, hvor Armeen fik de første Tilførster, fra Willna. - Alle saarede Officierer og Soldater og alt hvad der opholder, Bagage a. er blevet sendt til Willna. At sige, at Armeen trænger til at gjenoprette sin Disciplin, at forfriske sig igjen, at remontere igjen sit Cavallerie, sit Artillerie og sit Materiel, er Resultatet af den her gjorte Fremstilling. Rolighed er dens første Behov. Materiellet og Hestene ankomme. Gener. Bourcier har allerede 20,000 Remonteheste i forskjellige Depots. Artilleriet har allerede raadet Bod paa sit Tab. Generalerne, Officiererne og Soldaterne have lidt meget ved Strabadser og Mangel paa Levnetsmidler. Mange have mistet deres Bagage, som en Følge af Tabet af deres Heste, og nogle ved Cosakkernes Baghold. Cosakkerne have taget mange enkelte Mennesker, Jngenieurer, Geographer, der optoge Positioner, og saarede Officierer, ber marscherede uden Forsigtighed, og som hellere udsatte sig for Fare, end at de vilde gaae langsomt og med Convoyer. - Beretningerne fra de Generalofficerer, der commanderede Corpserne, ville opgive de Officierer og Soldater, der meest have udmærket sig, og levere nærmere Efterretninger om alle disse mærkværdige Begivenheder. – Ved alle disse Bevægelser marscherede Keiseren bestandig i Midten af sin Garde, hvis Cavallerie commanderedes af Marschal Hert. af Jstrien, og Jnfanteriet af Hert. af Danzig. H. M. har været tilfreds med den gode Aand, som denne Garde udviste. Bestandig var den bered, at begive sig allevegne hen, hvor Omstændighederne krævede det; men disse Omstændigheder have været af den Natur, at deres blotte Nærværelse var nok, og at den ikke har været i det Tilfælde, at kæmpe. - Fyrsten af Neuschatel, Overstaldmesteren og det Keiserlige Huses Militairbetjenter have bestandig ledsaget Hs. Majestæt. - Vort Cavallerie var saaledes demonteret, at man kunde forene de Officierer, der endnu havde deres Heste, for at danne af dem 4 Compagnier, hvert paa 150 Mand. Generalerne beklædte derved Capitainsplads og Obersterne Underofficerers Pladser. Denne hellige Escadron, som under Kongen af Neapel commanderedes af General Grouchy, tabte ved alle Bevægelser ikke Keiseren af Sigte. - Hans Majestæt har aldrig befundet sig bedre. (Hamb. Corresp.)(Formedelst Posternes usædvanlige sildige Ankomst leveres her Udtog af fire Aviser paa eengang, nemlig fra 16 til 22 Dec.)