Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-12-15
Den Stænderdeputerede af Bondestanden, Hr. Gaardmand Ole Kirt, har i en i Ringk. Av indsendt Artikel under Overskriften den ottende November, udtalt Bondestandens dybe Beklagelse over den dem ved Kancelliets Cirkulære berøvede Associationsfrihed og fremsætter heri bl. A. følgende: "Som jeg ikke kan indsee, at der har været nogen tilstrækkelig Grund til denne Collegiets Foranstaltning, saaledes kan jeg heller ikke skjønne, at den kan føre Godt med sig; tvertimod frygter jeg for, at den vil have en aldeles modsat Virkning, nemlig, at hvad der forhen kunde skee offentligen, og prøves af Mange, hvorved det vilde vinde i Gehalt og Soliditet, nu i en forøget Grad, skjøndt i en ringere Kreds eller i Smug, desuagtet vil fremmes, og at en fordærvelig Mistillid til Regjeringens gode Villie derved vil opstaae, fremmes og næres, til Uheld for Bondestanden som for hele Samfundet. Mon ikke mange Bønder, som før aldrig indlode sig paa Noget udenfor deres egne Sysler, herved ville vækkes af deres Slummer og foruroliges, Mon ikke Mange ville sige: tænker vor gode Regjering da allerede paa at standse Udviklingen, eller er den bange for at høre Sandheden? At Bondestanden (navnlig Fæstebonden) virkelig har adskillige billige Fordringer paa Forandringer i det Bestaaende, er aldeles uomtvisteligt; at den kommer frem med sine Ønsker og Begjæringer paa den Maade, den antager, der vil give disse den størst mulige Vægt, naar Maaden tillige er lovlig, er jo ganske i sin Orden, er hvad enhver anden Stand vilde gjøre, og jeg skjønner ikke rettere, end at det høie Collegium giør særdeles vel i at lytte til Bondestandens Stemme, samt nøiagtigen prøve dens Forslag, og bidrage sit til at udjævne de i sin Tid ved Adelens Magt og Herredømme, under svage Regentere, Standen uretteligen paatvungne Byrder, og ikke uden yderste Nødvendighed tage Bestemmelser, der i mindste Maade kunne have Jndskrænkninger tilfølge, enten i Bondens frie Discussion over egne Sager, eller gjøre Jndskrænkning i hans borgerlige Friheder og Rettigheder. Bondens funde Sands tiltager med Oplysningen, og Bevidstheden om fuld Borgerret i Samfundet bør sandeligen ikke ved nogen Foranstaltning svækkes eller tilintetgjøres. At sætte en heel Classe af Borgere under Formynderskab eller under Politiets Opsigt, for Enkeltes mulige Misgreb, er en meget omfattende Foranstaltning. – J det jeg har tilladt mig at fremsætte disse bemærkninger, skal jeg endnu tillade mig at yttre, at, ifølge de i Motiverne til nævnte Circulaire opgivne Facta, vilde en almindelig Advarsel til hele Bondestanden, igjennem de vedkommende Autoriteter, og hvortil disse Motiver kunde have været passende og paa sit rette Sted, upaatvivleligen være bleven modtagen af Mange med al Taknemmelighed, og have stiftet den tilsigtede Nytte. Bondestanden er ingenlunde blind for saavel de under den forrige som de under den nærværende Regjering den tilflydte Goder; den paaskjønner Regjeringens Bestræbelser for dens Vel; men den kan desuagtet ikke billige, at den gyldne Frihed, den frie Discussion, skal være negtet den meer end andre Statens Borgere" Orligenen havde Natten til forrige Tirsgaa det Uheld imellem Hobro og Randers, at der gik Jld i den ene Axel, saa at Passagererne maatte lade sig befordre med en Bondevogn til næste Station. (Aarh. Av.)