JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-10-02
Blandinger. Med det første vil der i det preussiske Statsraad blive forhandlet en meget interessant Retssag, hvori Kongen selv tager saa megen Andeel, at han har besluttet, personlig at overvære samme. Sagen angaaer Staden Elbing, som i Aaret 1703 til den polske Krone pantsatte sine Godser og Jndkomster, uden nogensinde at kunne bevise sin Paastand, at den pantsatte Sum virkelig siden er bleven tilbagebetalt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-10-02
J Aaret 1773 overtog Preussen Staden og dens Jndkomster; og da Elbing fremdeles vedblev sine Reclamationer, havde dette til Følge, at en mindelig Overeenskomst blev afsluttet, hvorved Staden erholdt en moderat Affindelses-Sum. Saaledes stode Sagerne, indtil nu, da man virkelig har gjenfundet de forsvundne Documenter, som bevise Pantesummens rigtige Tilbagebetaling. I Gjenbesiddelse af disse vigtige Papirer erklærer Staden nu den afsluttede Overeenskomst for ugyldig, og fordrer ikke aleneste sine Eiendomme tilbage, men ogsaa Erstatning forde Jndkomster, som Staten siden 1773 uretligen har hævet, og som skulle beløbe sig til omtrent 4 Mill. preussisk Courant. Da Statsministeriet ikke trøstede sig til at afgjøre, om det eengang afsluttede Fordrag kan antastes og Staden tilstaaes, af Rettens Vei at faae Sagen paany optaget, saa har Hs. Majestæt Kongen sammenkaldt Statsraadet for at afgive dets Betænkning herover. Det vil nu komme an paa, om man ganske eller ikkun for endeel vil anerkjende Staden Elbings Ret, eller og betragte den som forældet og Naadens Vei som den eneste endnu aaben staaende. Meningerne ere herom meget deelte; men i ethvert Tilfælde bør man rigtignok ønske den forarmede Stad, at der af en ædel Regent, i et oplyst Aarhundrede, maatte til dens Gjenopkomst idetmindste for endeel blive erstattet den, Hvad der i Forvirringens og Voldshandlingernes Tid aldeles uret ligen er bleven den berøvet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-10-02
En anseet Notarius i Tunis blev nylig anklaget, for at have skrevet en falsk Kjøbecontract. Han blev stillet frem for Beien og maatte, da Beviserne tydeligt talte imod ham, tilstaae sin Forbrydelse. Som Følge deraf blev han dømt for Falskneri, og Bøddelen, fik befaling til at afhugge ham hans høire Haand, hvilket ogsaa strax skete. For at stille Blodstrømmen, blev Haandstumpen dyppet i kogende Beeg. Derpaa satte man Forbryderen forkeert op paa et Æsel, idet den afhugne Haand blev ham bunden paa Ryggen, og saaledes førte man ham gjennem Byens Hovedgader, ledsaget af flere tusinde Rysgjerrige, indtil de endeligen standsede ved hans Huus, hvor han nu igjen kan leve roligt i sin Familie og blandt sine Venner, uden at have tabt noget af den Anseelse, hvori han før stod, thi hos Muselmændene strækker Skjændselen af en Forbrydelse ikke ud over Straffens Udøvelse, og den største Forbryder træder igjen ind i den Rang og det Embede, han tidligere beklædte, efterat han har lidt sin Straf, uden at den ringeste Skamplet derfor bliver tilbage paa ham eller hans Familie.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-10-02
J den anden Act af Jægerbruden viser sig, som bekjendt, et Skelet paa Scenen. J Paris bruger man dertil et virkeligt Skelet, og dets Historie er mærkværdig. J Aaret 1787 begav det sig nemlig, at en ung Mand paa atten Aar, Boismaison, en Operafigurant, forelskede sig i Nanine Dorival, der ligeledes var Dandserinde. Hun gav ham Haab, men foretrak omsider Sergeant Majoren, der kommanderede de tredsindstyve Mand Soldater i Operahuset. Boismaison saae sin Ulykke, og tænkte kun paa Hævn. En Aften efter Skuespillet oppassede han sin lykkelige Medbeiler, men denne fik Bugt med ham; han blev bunden og bragt hen i Operahusets Forsal, hvor han maatte ligge bunden hele Natten. Dagen efter fik hele Theaterpersonalet hans Eventyr at vide. Han kunde ikke bære sine Kammeraters Spot, blev syg og døde, men gjorde forinden et sælsomt Testament. Han testamenterede nemlig sit Liig til Theaterlægen Lamairan, paa det Vilkaar, at han skulde opbevare hans Skelet i selve Theatret, for at han, ogsaa efter Døden, kunde forblive i Dens Nærhed, han havde elsket saa høit. Den unge, ulykkelige Mands sidste Villie har man fuldbyrdet tro, og hans Skelet hører endnu stedse til Operahusets Material. De i denne Tid stedfindende Opførelser af Jægerbruden have bragt det paa Scenen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-10-02
Jomfruerne i et Pariser Modemagazin havde paa nogen Tid bemærket en lang, tør Figur, som hver Aften stillede sig udenfor Vinduerne og gloede ind af dem. J Begyndelsen undrede Jomfruerne sig slet ikke over Synet; de skelede hen til den lange Tørre, og gjorde sig lystige derover, i den Formening, at denne Vinduesvisit maatte have een eller anden tiltrækkende Grund. Pigerne drillede hinanden længe dermed, men bleve dog tilsidst ærgerlige og utaalmodige, da den undseelige Person, efter fem sex Ugers Forløb, endnu ikke rykkede frem med et Kjærlighedsbrev eller en Kjærlighedserklæring til Nogen af dem. "Det gaaer for vidt Denne Frækhed er ikke længer til at taale raabte Jomfruerne: Hvad staaer De her og gaber efter hver evige Aften? Hvad vil De?" raabte den Kjækkeste af de Skjønne ud af Vinduet. "Jeg leder efter noget, mit skjønne Barn!" svarte den lange Tørre. – "De leder efter noget, Jhhvad leder De da efter, Jeg er ret nysgjerrig, min Herre, efter at vide hvad De leder efter her!""Jeg leder efter Finalet af den tredie Alt i Hertugen, af Alba!" – Det var nemlig ingen Anden end Donizetti, og saaledes bærer han sig virkeligen ad for at finde Melodier. Om Aftenen slentrer han gjennem Gaderne, gloer ind af Vinduerne hist og her, gaaer saa hjem, og komponerer. Hver Aften mellem 7 og 8 driver han omkring paa denne Tonejagt i Paris's Gader.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-10-02
En Hr. Chapuis i Paris besidder sammesteds et stort Ølbryggeri, som han i den senere Tid saa betydeligt havde udvidet, at hans Kjælderum ikke mere var istand til at rumme de mægtige Ølfade. Da faldt det ham ind, at hans Huus maatte ligge over Katakomberne, der som bekjendt strække sig under en stor Deel af Staden. Et Forsøg stadfæstede Formodningen. Han skred nu til Værket, og lod anlægge en pragtfuld og bred Steentrappe, bestaaende af 87 Trin, der førte ned i den underjordiske Hvælving, hvor Manden nu, efterat have ført 1000 Karrelæs Gruus bort, og ladet opmure endeel massive Piller til Hvælvingens Understøttelse, har faaet sig en Kjælder, hvortil der vel neppe nogensteds findes Mage, og som virkelig for Tiden gjælder for een af Parises første Mærkværdigheder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-10-02
J Cognere i Frankrig havde en stakkels Bonde endnu i sin fremrykkede Alder lært sig selv at læse og skrive, og søgte desuden at ernære sig og Familie ved at istandsætte Jagtgeværer, alligevel beskyldte Rygtet ham for Lediggang og Vildttyverie. J den senere Tid syntes han greben af en fix Jdee, og lagde hver Gang, han gik bort, til sin Kone: "Du seer mig for sidste Gang!" For kort siden begav han sig til Skoven, antændte der en Brændestabel i dens fire Hjørner, stillede sig op paa den, og ventede nu roligt paa Døden i Flammerne. De tililende Folk fandt kun en Hob Aske, derunder et Flinteløb og i Nærheden et Brev, hvori den Ulykkelige sagde, at det om ham udspredte Rygte havde bragt ham til Selvmord, og at ikke Nød havde drevet ham dertil, da han efterlod sin Kone 600 Francs.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-10-02
J Libourne er en Madame Laporte nys død i en Alder af 101 1/2 Aar. Den Folketro, at Tvillinger ikke vorde gamle, har her fundet sin Gjendrivelse, thi hendes Tvillingsøster var bleven 9 Aar gammel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-10-02
Den mærkværdigste Dampmølle i Verden findes i de forenede Stater. Maskinen skaffer selv Kornet op i Møllen, transporterer det op paa det øverste Loft, renser det, kommer det paa Møllen, maler det, besørger Melets Afkling, og pakker det derpaa i Tønder, som man stiller under og tager bort, naar de ere fyldte. Søster og Svoger til de nordamerikanske Fristaters nye Præsident ere i denne Tid gaaede over til den katholske Religion: en Efterretning, der har vakt megen Sensation i London.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-10-02
En berygtet Londonner Tyv, Carl Wabb, som for tretten Aar siden havde stiaalet et Brev med 700 Pund St., er nu omsider paagreben, efterat han i denne lange Tid havde spottet alle Politiets Anstrengelser, der have medført en Bekostning af henved 4000 Pund St.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-10-02
J Birmingham har man opdaget en Fabrik, hvor der forfærdiges Cigarer af Syrer, Peberrodsblade, Salat og deslige, for at spare den høie Told, der i Engelland gaaer af Tobak.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-10-02
Ordet gaaer, at Grevinde Rossi - forhenværende Jomfrue Sontag - igjen vil gaae til Theatret, da Grevens Formue er hensmeltet til en Ubetydelighed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-10-02
Fyrsten af Butera, kgl. neapolitansk Gesandt ved det russiske Hof, er nylig død. Han var en født Hannoveraner og af borgerlig Herkomst. Hans egentlige Navn var Wilding. Som Capitain i hannoveransk Tjeneste havde han paa en Reise gjort Bekjendtskab med Fyrstinden af Butera, formælet sig med hende, og var ved hende optaget i Fyrstestanden, samt gjort til Eier af hendes betydelige Godser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-10-02
Fra Rom berettes den 13de Septbr.: "Jgaar er Thorvaldsen i bedste Velgaaende ankommen tilbage her til sit andet Fædrehjem efter en Fraværelse af over 3 Aar. Mange Kunstnere og Beundrere af alle Nationer vare gaaede den hædrede Olding imode til La Storta. Ved Ponte molle ventede ham en anden Skare af Kunstnere, ved hvilken Leilighed Dr. H. Schulz fra Dresden i en poetisk Tale udtrykte den talrige Forsamlings Følelser. Idag hilstes han af Professorerne og Medlemmerne af Academiet St. Lucca, og hans herværende talrige Bekjendte og Beundrere strømmede til for at indeslutte den Længesavnede i deres Arme. Der ere bestemte flere Festligheder, som, efterat han har udhvilet fra Reisen, skulle finde Sted til hans Ære.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-10-02
Da Thorvaldsen var i München, forefaldt følgende Samtale mellem to Tjenestepiger: KathiWeist schon, Nanni, jest haben's wieder einen neuen Walzer." – Nanni. "Sod wie heist er den?" – Kathi. Thorwalzer, soll recht brav seyn, meine Herrschaft spricht den ganzen Tag davon." – Den gamle Mester loe ret hjerteligt, da man fortalte ham denne Samtale.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-10-02
J Kirkesognet Schorndorf, i Baiern, feirede for kort siden to Par deres Guldbryllup. To Brødre havde giftet sig med to Søstre, og fornyede nu, efter et 50aarigt Ægteskab, paa samme Dag igjen den Forbindelse, de havde sluttet for et halvt Aarhundrede, siden. Begge Par befinde sig endnu ret vel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-10-02
Jfølge Efterretning fra Salzburg er der sammesteds tilstødt Don Carlos's Søn, Jnfanten Don Juan, en noget lignende Ulykke, som Hertugen af Bordeaux i Kirchberg, idet han, ved at styrte med Hesten, har brækket Armen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-10-02
J Neuhaldesleben har en Mand, for at hævne sig paa sin Kone, der, paa Grund af de grusomste Mishandlinger, vilde skilles fra ham, begaaet en strækkelig Gierning: han har druknet to af sine Børn, Drenge paa 8 og 5 Aar, og sig selv bagefter!
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-10-02
En Sanger ved Theatret i Pesth hedder Dis cant, en Anden Unrein; ved Theatret i Leipzig er der en Chorist, som hedder Heiser; en Anden hedder Schreier; ved den tydske Opera i London, hedder Chordirecteuren Nachhal og Fløitespilleren Zartlich. J Darmstadt hedder Reqvisiteuren Un geschickt og Theatermesteren Rührmann. J Berlin hedder en Sangerinde Schlagel og i Stettin er der en Dandser som hedder Trommel – de skulde ægte hinanden, saa blev der en Sangerinde Trommel-Schlägel. En af de første Skuespillere i Wien hedder Løwe, og En af de daarligste i Carlsruhe hedder Mücke. Theaterkassereren i Cassel hedder Høflich og Sergeant=Majoren Flegel. Cassereren ved det Hamborger Stadtheater hedder Treussen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-10-02
En tydsk Hoforgel=Bælgetræder har opfundet et nyt Pigenavn. Til Ære for sin store Collega (!) har han ladet sin Datter døbe Mozartine, og Barnet skriger allerede af alle Toncarter. Dette minder om hiin Landsbyskolemester, som til Ære for sin store Medarbeider i indbyrdes Underviisning, Biskop Mønster, lod sin Datter døbe Møntine.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-10-02
Da nylig den berømte Magier Alexander kjørte med Extrapost fra Preetz til Pløen, udbad han sig, i Nærheden af det sidste Sted, Postillonens Uhr, under det Foregivende, at han vilde iagttage noget. Ankommen til Pløen, fordrede Postillonen igjen sit Uhr tilbage; men Alexander svarede, at han ikke erindrede at have modtaget noget Uhr af ham. Som Følge heraf blev nu Alexander indstævnet for Stedets Øvrighed; men her brugte han Udflugter og yttrede endelig, at han ikke besad det omspurgte Uhr. Da derpaa Dommeren truede ham med haardere Behandling, bad Alexander ham, dog først behageligst at see efter i sin egen tillaasede Skrivepult, om det Savnede dog maaskee kunde findes der. Skjøndt forbauset over denne Vending af Sagen, besluttede Dommeren sig dog til at efterkomme Opfordringen; men hvor overrasket blev han ikke, da han virkelig, ved at aabne Skrivepulten, fandt Uhret liggende frit deri, Han vilde nu gjerne have taget Sagen fra en endnu alvorligere Side, hvis han ikke var bleven beroliget ved vor Hexemesters Tilstaaelse, at han var Magieren Alexander.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-10-02
Sidstl. 17de Septbr. saae man i Kiel den første Vandløber; det var den som dygtig Svømmer bekjendte Boghandler Chr. Bünsow, der efter egen Jdee havde ladet sig forfærdige Vandskoe. (En herværende Skibsmægler har forskrevet et stort Antal af saadanne Skoe.) Bunsow brugte dem med megen Lethed; han ilede med stor Hurtighed frem til Høire og Venstre, og hilsede af de Forbiseilende og Tilskuerne ved at tage Huen af, uden at dette var ham til mindste Hinder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-10-02
Fra Rendsborg skrives: "Flere Medlemmer af vor Maadeholdsforening vare nylig drukne - a Glæde over den Foreningen tildeelte allerhøieste Naadesbeviisning." Endvidere. "Skarpretter-Embedet har i to Aar været ledigt. For nylig bekjendtgjordes i Avisen, at Enken efter den sidst afdøde Skarpretter Weber fortsætter Haandteringen ved en duelig Skarprettersvend, dog, med Undtagelse af Hovedsagen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-10-02
De fremmede Generaler som ventes til Holsteen for at inspicere dette Hertugdømmes Troppecontingent, begive sig først til Glückstadt og Jtzehoe, og derfra til Rendsborg, hvor Revuen skal holdes.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-10-02
Et ved Rendsborger Vorwerck liggende russisk Skib saluterede paa Kongens Fødselsdag med 101 Kanonskud, men da Skibet kun havde 2 Kanoner ombord gik denne Salutering saa langsomt, at den varede fra om Middagen til sildigt ud paa Aftenen. Copulerede. J Khvn, den 27de Septbr.: Lieutn. Sø=Etaten Sommer og Frøken S. Redsted. J Helsingøer den 24de: Godsforvalter S. Møller og Jfr. H. Permiin.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-10-02
Reisende m. Paquetten Ørsted fra Kjøbenhavn den 30te September: Major v. Ludvigsen, Jomfruerne C. M. Friedel, Wissing, G. Møller og S. Christensen, Skrædermester J. Poulsen, Snedker D. Lund, Væver Lange, J. Hvidberg, Landmand A. Helstrup, M. Hellerøe og N. Jensen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-10-02
Bekjendtgjørelser. Den 18de denne Maaned kan jeg, om Gud vil, høitideligholde mit halvhundredaarige Jubilæum som Skolelærer og Kirkesanger; og er det Guds Villie, at jeg og min Kone Ane Mortensdatter opleve den 8de Mar 1842, da kan vi feire vort Guldbryllup. Hundslund, den 1ste October 1841. Rasmus Nielsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-10-02
Mandagen den 25de dennes, om Eftermiddagen Kl. 3, afholdes paa Aarhuus Byes Raadhuus i Hasle &c. Herreders sædvanlige Tinglocale en Samling i afdøde Jomfrue Mine eller Wilhelmine Rees Dødsboe, hvortil saavel Arvingerne som Creditorerne herved indvarsles i Henhold til Pl. 21de April 1824 § 2. Muligt vil Boet enten samme Dag vorde sluttet eller dog dets Slutning berammet. Aarhuus, den 1ste October 1841. Dahl. constitueret Skifteforvalter. i bemeldte Boe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-10-02
Efter Begjæring af Markdirectionen foretages Auction paa Raadstuen heri Staden, Mandagen den 4de October førstkommende, om Formiddagen Kl. 11, til Bortforpagtning af den Byen og Havnen i Forening tilhørende, ved Riis=Skov beliggende Tofte, der for Tiden haves i Leie af Ølbrygger Bendstrup. Hvilket herved til Liebhaveres Efterretning bekjendtgjøres. Aarhuus Byfogedcontoir, den 27de Septbr. 1841. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-10-02
Onsdagen den førstkommende 6te October, om Eftermiddagen Kl. 2, foretages, efter Begjæring af Aarhuus Toldkammer, offentlig Auction, hvorved sælges til Nedbrydelse det gamle Consumtions=Contoir ved Vesterport, tilligemed nogle deriværende Inventarier, hvoriblandt en Jern=Bilæggerovn. Auctionen afholdes ved Vesterport. Lysthavende indbydes. Aarhuus, den 23de September 1841. Efter Constitution C. Svoium.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-10-02
Da det ved 3die Auction over Hovedgaarden Aalegaard gjorte høieste Bud af 10,000 22 Sølv ikke er antaget, bliver, efter Begjæring af Prøveprocurator Toft, paa den Kongelige Kasses Vegne, efter forud passeret Forliig og Execution, bemeldte Gaard med tilliggende Jorder af Hartkorn 11 Tdr. 3 Fdkr. 1/2 Alb., beliggende i Skræm Sogn, Øster=Hanherred, Hjørring Amt, stillet til absolut Bortsalg ved en 4de Auction, som afholdes paa selve Gaarden, Tirsdagen den 10de October førstkommende, om Formiddagen Kl. 10. Auctionsconditionerne og øvrige Salget vedkommende Documenter ligge forinden til Eftersyn her paa Contoiret. Det bemærkes, at ifølge Opgivelse har Eiendommen, som er beliggende 2/2 Miil fra Liimfjorden, omtrent 200 Tdr. dyrket Agerland og omtrent 700 Tdr. Land af Eng, Kiær og Hede, hvoraf en stor Deel er tjenlig til Opdyrkning, samt at der paa Eiendommen kunne græsses 150 Fækreaturer og 100 Faar, og vinterfodres 50 til 60 Fækreaturer, foruden bemeldte Antal Faar. Han-Herredernes Contoir paa Skierpinggaard, den 29de September 1841. C. W. Qvistgaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-10-02
Jfølge Skifterettens Begjæring, som Udlægshaver, bliver det Gadekjører Christen Rousing tilhørende Sted, a 49, beliggende paa denne Byes Møllegade, opraabt til Bortsalg ved 3de Auctioner, som afholdes: Tirsdagen den 26de Octbr., 9de Novbr. og 1841, hver Dags Eftermiddag Kl. 2. De tvende første 23de dito, Auctioner afholdes paa Raadstuen, hvorimod 3die Auction i selve Stedet. Denne Bekjendtgjørelse skeer tillige til Pantecreditorernes Efterretning i Overeensstemmelse med Placaten 22de April 1817. Randers, den 15de Septbr. 1841. G. A. Koefoed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-10-02
Frederiksborg Stutterie. Løverdagen den 9de October d. A., om Formiddagen Kl. 11, blive paa Frederiksborg Ladegaard, 1 til Bortsalg ved offentlig Auction, nemlig: Hillerødsholm, følgende Heste af Stutteriet, stillede Fire Fuldblods=Følhopper, alle bedækkede ved Rubiui. En Halvblods=Vallak, 7 Aar gammel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-10-02
To Hoppefoler af det hvidfødte Stutterie, ved Svanen, 2 Aar gamle. Fire Fuldblods Hingstfoler, 1 Aar gamle, samt nogle Afsats=Føl af Fuldblod, Halvblod og den ældre Stutterie=Race. De sælgende Heste kunne fra den 19de dennes tages i Øiesyn i Stutteriet, og vil de trykte Fortegnelser over dem forinden Auctionen være at erholde paa de Kongelige Staldskrivercontoirer i Kjøbenhavn og Frederiksborg. Hillerødsholm, den 5te September 1841. Hornemann.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-10-02
Jfølge Reqvisition fra Aarhuus Stiftamtmandskab under 24de dennes, afholdes Torsdagen den førstkommende 7de October, om Formiddagen Kl. 9, paa Aarhuus Raadstue, offentlig Licitation over en Leverance af 3825 Tdr. Havre, 30,600 Lpd. 4 Pd. Ho og 23,950 Lpd. Halm, til Hans Kongelige Høihed Prinds Frederik Ferdinands Regiment lette Dragoner, for Tiden fra 26de October 1841 til 30te April 1842. Qvantiteten for hvert enkelt Opraab er bestemt til 20 Tdr. Havre og 100 Lpd. Høeller Halm, men flere Beboere kunne forene sig om at overtage større eller mindre Partier under Et, dog at kun een Mand nævnes som Entrepreneur for Partiets Præstation; hvilket herved bekjendtgjøres til Lysthavendes Efterretning. Conditionerne ligge forinden Licitationen til behagelig Eftersyn herpaa Contoiret. Aarhuus, den 27de Septbr. 1841. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-10-02
Fredagen den 22de October førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, bliver, paa Raadstuen her i Byen afholdt en Skiftesamling i Boet efter Enkemadame Kirstine Brask og forhen afdøde Mand, Proprietair Jens Andreas Brask af Kjellerup, og ventes Boet da optaget til Slutning; hvilket herved overeensstemmende med Placaten af 21de April 1824 bekjendtgjøres til alle Vedkommendes Underretning. Herredsfogedcontoiret i Mariager, den 23de September 1841. Claudi.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-10-02
Mit Varelager er i disse Dage bleven forøget med Alpaccas, Mohaires og Thibet Merino, tærnet Coathings, hvidt Flonell, coul. Shirting, trykt Do., hvidt Do., Alpacas=Tørklæder, Lama, Cabyles, Mousselin de laine og Chally de laine Do., fr. Cambringe, Jaconet og Bobinet m. m. m., hvilket Alt sælges til meget billige Priser. J. P. Brændstrup, boende ved Frederiksbroen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-10-02
Et Parti smukke og moderne Baand er nylig arriveret og sælges billigt af J. N. Brændstrup. kjøbes til høieste Priser af H. C. & H. Liisberg. Horfrøe, Bedste dobbelte Uldkarter faaes billigt hos H. C. & H. Liisberg. Dalsede Jernplader, samt de saameget yndede Tin nings Muldfielle faaes billigt hos H. C. K. H. Liisberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-10-02
Byg, & Hørfrøe, kjøbes til høieste gangbar Priis af Jacob Møller i Ebeltoft. Til Efterretning for Vedkommende bekjendtgjøres: at min Boutik fra Mandag af igjen er aabnet paa det store Torv, med Tilføiende, at samme betydeligt er forøget med et Parti store og fine Kobberstykker, Landkort, meget billige og smukke Brodeermynstre, fiin Velin og Postpapiir, Skrive= og Tegneforskrivter, samt Tegne materialier.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-10-02
Tillige haves Barometre, Thermometre, Brændeviins og Ølprøvere m. m. m., som sælges til særdeles billige Priser. Sluttelig bemærkes: at min Boutik er aaben fra Kl. 9 Formiddag til Kl. 5 Eftermiddag. U. St. Petro. Jeg kommer den 16de October til Randers og den 18de til Hobroe for at kjøbe Remonte=Heste af 10 Qv. til 10 Qv. 2 T. Høide, baade Hopper og Vallakker, fra 4 til 6 Aar gamle. Hvo som vil sælge saadanne ville mode ovenmeldte Tid. Thomas Harms, Hestehandler.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-10-02
Trykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkerie. En Landsby Kroe ønskes tilkjøbs snarest muligt eller i Mangel heraf en Landeiendom paa omtrent 80 a 100 Tønder Land i en god Egn. De herpaa Reflecterende vilde behage enten personlig eller i portofrie Breve at henvende sig til Undertegnede, der anviser Søgeren. Aarhuus Fæstecontoir, den 20de Septbr. 1841. A. Hansen, const.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-10-02
Flere tusinde Rigsbankdaler rede Sølv kunne erholdes tillaans, og ville Vedkommende behage at henvende sig derom til Procurator Dahl i Aarhuus, men uden meget godt Pant i Landeiendomme, helst i Aarhuus Amt, nytter det ikke at man melder sig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-10-02
Hvor en Capital af omtrent 1200 Rbd. kan erholdes tillaans til førstkommende 11te December, anviser Fuldmægtig L. Nellemann i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-10-02
Et Klædeskab, til moderat Priis, ønskes tilkjøbs. Adressecontoiret anviser Liebhaveren.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-10-02
En duelig Ballepige eller Meierske, som vil have Opsigt ved Malkningen, kan til 1ste Novbr. eller Mai faae Plads paa Ringkloster pr. Skanderborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-10-02
En dygtig Smed kan sammesteds faae et Huus med Smedie, hvortil kan holdes 1 Kr. til Leie til 1ste Mai. kjøbs. Adressecontoiret anviser Liebhaveren. Et Klædeskab, til billig Priis, ønskes tilønskes tilleie, nogenlunde godt, og paa sex Octaver. VilEt Fortepiano. letter mrkt. T., indsendes til Adressecontoiret i Aarhuus. Paquetten. Anders Sandøe Ørsted, der føres af Skipper P. Michelsen, afgaaer Mandagen den 4de October Kl. 10 Aften fra Aarhuus til Kjøbenhavn, og medtager Passagerer, Qvæg og Stykgods. W. J. A. Lewerkhuusen, Mindegaden Js 340.