JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1836-01-28
J August forrige Aar anmeldtes til den russiske MiniAster for det Indre, at i den Schaskiske Kreds i Landsbyen Jaltimoff en af Godsbesidderen Narischkins Bønder, ved Navn Bulanoff, som, efterat han havde fundet en af sine Køer sønderrevet i Skoven, frygtede for at det vilde Dyr, der havde tilføiet ham Tab, kunde endnu tilføie ham en større Skade, besluttede at dræbe samme, eller idet mindste at fordrive det. J Overeensstemmelse hermed begav han sig den 9de Juni med sin tolvaarige Sønnesøn til Skoven. Her mødte de, førend de formodede det, en stor Bjørn, der styrede lige løs paa dem. Bulanoff, som indgjød sin Sønneson frisk Mod, vilde affyre sit Gevær paa Bjørnen, men dette slog klik, og Bjørnen styrtede sig opirret løs paa Bonden, greb ham mellem sine Kiøer og begyndte at sønderrive ham. Den lille Jonas, der saae dette og nu havde faaet Mod ved sin Farfaders Tiltale, ilede hid med en Øxe til hans Forsvar; slog med det første Hug det ene Øie ud paa Bjørnen, beskadigede med det følgende det andet, og spaltede, da Dyret vendte Hovedet mod ham, med det 3die Hug Spidsen af dets Tryne. Nu vilde Bjørnen have fat paa Drengen; men denne undveeg ham behændigt og huggede stedse løs paa Trynen, hvorpaa Bjørnen løslod den Gamle og kastede sig over Jonas. Men da Dyret havde mistet Synet og saaledes ikke kunde faae fat paa den Lille, vendte det brummende tilbage til Skovens Mørke. Den gamle Bulanoff slæbte sig til en Busk og Drengen løb til sine Beslægtede i Landsbyen, som bragte den Saarede den fornødne Hjælp. Den Gamle havde faaet tretten betydelige Saar, og saa var en Senne paa Foden iturevet; men hans Liv reddedes. Bjørnen fandt man omtrent halvhundrede Favne fra Valpladsen liggende død paa Jorden. Dens Længde anga ves at være to en halv Arschien eller næsten tre Alen. Indenrigs Ministeren gjorde en Beretning herover til Minister-Committeen, efter hvis Forslag Hs. M. Keiseren udstedte den befaling, at Bondedrengen Jonas skulde, for at have reddet Bonden Bulanoffs Liv og for sin derved udviste Characteerfasthed og Uforfærdethed, belønnes med en SølvMedaille, der skal bæres med Wladimir=Baandet i Knaphulblet, og have Indskriften: for Forulykkedes Redning; tillige skal denne Daad bekjendtgjøres i de offentlige Blade.
Aalborg Stiftstidende, 1836-01-28
Sverrig vil nu ogsaa snart faae Jernbaner. Flere Gods Leiere i Wermeland have nemlig andraget baade om Anlægget af en Canal og en Jernbane imellem Hjelmaren og Wene ren. Sverrig eier det første Jern, men da det mangler Steenkul, kan Productet ikke leveres billigt nok. Der gives i Sverrig endog hele Bjerge, der bestaae af en Jernerts, der i Smeltningen give over 80 pCt. Jern. Vilde man nu, ved Hjælaf Jernbaner eller Canaler, lette Udførselen af denne Erts, og lade den smelte i andre, paa Steenkul rigere Lande, skulde Sverrig vistnok i en stor Deel af Verden fortrænge det indenlandske Jern. Et Sølvservice af næsten 200,000 Rdlrs. Værdi er vist, nok ingen sædvanlig Ting, og man maa være en tig og ovennikjøbet en engelsk rig Herre, for at kunne ønske at besidde et saadant. Man benyttede derfor ogsaa her meget Leiligheden til at see Lord Pembrokes Service; man uddeelte Adgangsskaart for at see det. Man tænke sig en Masse af 450 Kilogrammer (enhver paa meer end to Pund) Sølv der ere fordeelte i et uendeligt Antal af vundne, skaarne, dreiede og polerede Stykker, en Candelaber i Midten til 40,000 Franker, Nøddeknækkere til 300 Franker. Et Service af forgyldt Sølv fuldstændiggjor denne glimrende Udstilling, og et Buffet med egne dertil forfærdigede Tegninger giver det Hele en ny Prydelse. Dette pragtfulde Service, det kostbareste, som findes i Frankrig, er forarbeidet i London af Store og Mortimer, og dette store, bekjendte Huus har i hele to Aar næsten udelukkende beskjæftiget alle sine Arbeidere dermed.
Aalborg Stiftstidende, 1836-01-28
Efter Sir John Roses Beretning forekommer Mord særde. les sjeldent blandt Eskimoerne; men forøves et Mord, dømmes den Skyldige til evig Ensomhed, eller flyes saameget af ethvert Medlem i Stammen, at de, der tilfældigviis træffham, endog undgaae at see paa ham. Paa Spørgsmaalet, hvorfor Morderen ikke ligeledes bliver dræbt, svarede Eskimoerne, at de vilde derved gjøre sig skyldige i samme Brøde som Morderen.
Aalborg Stiftstidende, 1836-01-28
J Braunsels høitideligholdt den 27de Nybr. en Veterank Adolf Gies, fra Syvaarskrigen, sin Fødselsdag i en Alder af fulde 100 Aar. Han blev født i Leun, den 27de Nybr. 1735. I hans nittende Aar gik han i preussisk Militair tjeneste og gjorde Syvaarskrigens fire sidste Campagner med først i Le Nobels Fricorps, siden under Malachalaskos Husarer, var efter Foregivende nærværende ved de vigtigste Actioner og var flere Gange commanderet som Ordonants ved Frederik den 2dens Side. Tilsidst fik han ved Langten paa Zapfenberg et Skud gjennem den venstre Læg og blev taget til Fange af Østerrigerne. Efterat være helbredet, blev hans nødt til - som man den Gang udtrykte - som et Rigsbarn at tage Tjeneste i et østerrigsk Infanteri-Regiment, Efter Hubertsburger=Freden vendte han tilbage til sit Fædre, neland, i Braunsels, hvor han som Gartner fandt Arbeide, paa Homburger=Godset. Den nu hundredaarige Olding er ved fulde Forstandskræfter og læser daglig den fineste Skrift i sin Bibel uden Briller. Af sin Landsherre, Fyrsten af Solms=Braunsels, faaer han en lille Understøttelse og bliver, kjærligen pleiet af sin eneste, ogsaa allerede aldrende Datter, der nærer sig ved Daglønnerarbeide. 3 Maadehold er vistnok en meget priselig Dyd, men der skriges dog At og Vee over de mange Næringsveie, som ere gaaede ind siden Maadeholdsforeningerne ere blevne stiftede. Man har nemlig beregnet, at disse Foreninger tælle i Amerika 1 1/2 Mill. Medlemmer og allerede have omvendt 12,000 Drukkenbolte. 4000 Brændeviinsbrænderier ere, siden deres Stiftelse, blevne nedlagte, 8000 Brændeviinskipper lukkede, og 1200 Skibe gjennemskjære nu Oceanet, uden spiritueuse Drikke. J England har Maadeholden endnu ikke nær gjort saa store Fremskridt, kun 200000 Personer, bekjende sig der til disse Foreninger. Den, som ønsker at opnaae en høi Alder, maa blive en berømt Maler, da de for største Delen ere blevne særdeles gamle: Titian f. Ex. 96 Aar; Spinelle næsten 100; CarloCignani 91; Mikkel Angelo 90; Leonardo da Vinci 85, Calabrese 86; Claude Lorrain 82; Carlo Maratti 88; Tintoretto 82; Sebastian Ricci 78; Francesco Albano 88 ; Guido 68, Guercino 76; J. Bapt. Crispi 77; JoselCrispi 82; Carlo Dolce 70; Andrea Sacchi 74, Zuccharelli 86; Vernet 77 og Schidone 76 Aar.
Aalborg Stiftstidende, 1836-01-28
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1836-01-28
Kjøbenhavn, den 22de Januar. Hs. M. Kongen har under 9de D. benaadet R. af D., Kammerherre og Amtmand over Segeberg Amt, Wilhelm Ludvig Carl Rosen, med Dannebrogsmændenes Hæderstegn. Det sidste Aar have lært Folk at skjønne, hvilket uvurdeerligt og for Almeenoplysning uundværligt Gode Trykkefriheden er, der er ligesom gaaet et Lys op ogsaa for den større Masse i den Henseende, at ogsaa de Byrder, der trykke denne, kan den rette Benyttelse af Pressen bidrage til at afhjælpe, ogsaa Sætningens Erindring vil sikkert leve saalænge, som dens : "mod Tryk er Tryk det bedste Middelt. Det er derfor intet Under, at Nr. 40 af Stændertidenden, der stadfæstede det tidligere udbredte Rygte, om en fra Regjeringens Side paatænkt forøget Jndskrænkning i vor Trykkefrihed, vakte almindelig Bekymring 1 og Sorg. Det der skierede Udkast foreslaaer nemlig en Pengemulct og Censur (dette betyde de Ord: der er at ansee som et Tillæg til Fron. 27de Septbr. 1799.) anvendt paa den Forfatter, der paa en utilbørlig Maade har yttret sig angaaende Rigets Forfatning eller dets Love eller Regjeringens Handlinger, men uden at den onde Hensigt er saa umiskjendelig, at han kan dømmes efter Fron. 27de Septbr. 1799. 2.3, 7, for den Mangel af pligtskyldig Opmærksomhed, der i alt Fald bliver ham at tilregne. Hvis dette blev Lov, vilde saagodtsom enhver frimodig Omtale og Prøvelse af Rigets Love, og Regjeringens Handlinger ophøre; thi enhver forsigtig Forfatter vilde betænke sig paa at yttre sig dadlende over en Lov eller Regierings Foranstaltning, da han kunde frygte for, at hans Yttringer vilde blive anseete for utilbørlige; thi det kunde kun lidet nytte ham, at han vidste med sig selv, at han havde havt den reeneste Hensigt, og at kun Attraa efter at gavne sit Fædreland havde besjælet ham, det vilde altid komme an paa Dommerens Skjøn, om han fandt hans Yttringer utilbørlige. - Forsaavidt man kan dømme efter Sammensætningen af den i Anledning af dette Ukast ned satte Committer, Algreen=Ussing, Haagen, Birch, Bang og Holstein, og hvad der især kommer i Betragtning, efter det Sindelag hos Forsamlingen, som Valget af disse Mænd tilkjendegiver, vil dette Udkast neppe finde Forsamlingens Bifald. - Og - hvad nu end det endelige og Andste Udfald bliver, og hvad enten dette Udkast bliver Lov eller ikke, saa maa baade det skrivende og ikke skrivende Publicum vel erindre og i det værste Tilfælde trøste sig med, at Domstolene endnu, som hidtil, ere de, der skulle afgjøre, om en Forfatter har forseet sig eller ikke, de ville, derpaa kunne vi stedse stole, aldrig fordømme til evig Censur en Forfatter med redelig Villie for et tvivlsomt Ord; just i denne Overladen til Domstolene, hvormeget vi end forøvrigt have imod den, see vi den bedste Side af dette Udkast. (Viborger Samler.)
Aalborg Stiftstidende, 1836-01-28
Over en Menneskealder har et velgjørende Selskab eristeret, i Kjøbenhavn, under Navn af: "Præmieselskab for den mosaiske Ungdoms Anbringelse til Kunster og Haandværker. Pengebidragene samles blot hos Mosaiter. Directionen bestaaer af 2 Mosaiter og 2 Christne; en Magistratsperson og en christelig Præst. Underskrifterne ere for Tiden: Visby, Riis=Lowson, J. Unna og M. Henriques. Naar en mosaisk Dreng er confirmeret og melder sig til dette Selskab, med Lyst til at lære en vis Kunst eller Profession, opsøger Selskabet en reel Mester, slutter Accord og færre Læreaar end sædvanligt, da Mesteren hverken skal koste eller klæde Lærlingen. Forældrene faae Kostpenge, og der haves Tilsyn med at Drengen ikke misbruges til Byærinder, Professionen uvedkommende, eller at bære altfor svære Sager. Undertiden faaer Mesteren Underviisningspenge, og stedse, naar Lærlingen bliver Svend med Ære, faaer Mesteren en Præmie. Efter nogle Svendeaar hjælpes han atter til at blive Mester. J Kbhvns Adresseavis Nr. 288 fra f. A. bekjendtgjør dette Selskab, at til Nytaar kunde 2 Maler= eller Dreiersvende af den christelige Religion modtage hvert et rentefrit Laan af 160 Rbd. til Mesterstykke mod antagelig Sikkerhed og successiv Afbetaling. - Christelige Brødre, gaaer hen og giør ligesaa Skagen.
Aalborg Stiftstidende, 1836-01-28
Den her ved Byen strandede Brig, Marryk, af Dun de, er den 19de Januar, ved Skagboernes vedholdende Anstrængelse Dag og Nat, ofte i det haardeste Uveir, lykkeligen bragt af Grunden, og af en frederikshavnsk Lods ført til Frederikshavn. Uagtet Skibet saaledes har staaet 13 Dogn paa denne farlige Kyst, er det bjerget i saa gode en Tilstand, at det, efter Sigende, uden videre skulde kunnet gaae lige til London, hvortil det var bestemt. Imidlertid er det en Lykke, at man i det nære Frederikshavn, nu kan faae Vished om, hvorvidt der maatte være en eller anden Læk i Bunden.
Aalborg Stiftstidende, 1836-01-28
Blandede Efterretninger. Under 7de Mai f. A. har Hs. Majestæt resolveret, at Cancelliet nogle Gange om Aaret skal af Kjøbenhavns Magistrat lad sig meddele den kort, men tydelig Oversigt over Overformynderiets Activa og Passiva. Begyndelsen af denne Oversigt ved Slutningen af Junii Maaned 1831 meddeles i den udkomne Collegialtidende d. 16de Ds.
Aalborg Stiftstidende, 1836-01-28
Af Helsingørs Avis den 15de D. ddrage vi følgende Oversigt over Skibsfarten igjennem Sandet fra 1ste Jan. til 31te Decbr. 1835, sammenlignet med samme Tidsrum Nationerne. 1815. 1834. Danske 752 759 Norske 1357 469 Svenske 991 1936 Engelske 2472 Hannoverske 386 2386 Russiske 625 Preussiske 1935 Mecklenborgske 583.
Aalborg Stiftstidende, 1836-01-28
Lübeckske 71 Hamborgske 21 Bremiske Oldenborgske 46 Hollandske Belgiske.
Aalborg Stiftstidende, 1836-01-28
Franske Italienske, Spanske. Amerikanske 126 158. Altsaa i Aaret 1835 færre 350. Totalbeløbet af Skibsfarten igjennem Jundet : Af engelske Skibe.
Aalborg Stiftstidende, 1836-01-28
J Aaret 1831 12946 1773.
Aalborg Stiftstidende, 1836-01-28
Denne Vinter maa - siger Jversens Avis af 21de Ds. - skydes i Flugten; neppe faaer den viist sig, førend den, atter forsvinder. Dens Gang er som hiin Pilegrims til den hellige Grav : tre Skridt frem og to tilbage; om hiin naaede sit Maal, og om han troligen holdt sit Løfte, skal vi lade være usagt; men det er let at forudsee, at hvis Veiret saaledes vil afvexle med 3 Dages Frost og 2 Døgns To, saa ville Kanefarterne ei komme videre, end til at pudse Bjælder, og Skøiteløberne faae al deres Moerskab af Slibningen!"
Aalborg Stiftstidende, 1836-01-28
Beusendtgjørelser. Mave= og Blomsterfrøe. faaes i store og smaae Partier, billigt hos J. P. M. Beck ved Gammel-Mølle.
Aalborg Stiftstidende, 1836-01-28
At Skiftet i Huusmand Poul Hansens og afdødes Hustru Maren Jensdatters fælleds Bo, af Meelholt, idag er sluttet, bekjendtgjøres herved. Kjær Herreds Skifteret i Nørre-Sundby, den 23de Januar 1836. Lange.
Aalborg Stiftstidende, 1836-01-28
En Dreng kan blive antaget i Bagerlære enten strax eller til Paaske hos Bager J. Holst, i Bispensgade.
Aalborg Stiftstidende, 1836-01-28
Formedelst Bortreise er en liden Kjøre og Ridehoppe med Vogn, samt Kjøre- og Ridetøi at faae for usædvanlig godt Kjøb. Adressecontoiret anviser.
Aalborg Stiftstidende, 1836-01-28
Af kjøbenhavnske Bomuldstøier, 4 brede, er i Dag arriveret et nyt Partii, hvoriblandt en Deel meget smukke, nye Mynstre, som sælges til de billigste Priser, B. sal. Philipsonds, Hjørnet af Bispens= og Jomfru=Anne=Gade.
Aalborg Stiftstidende, 1836-01-28
Bekiendtgjørelse. J Forbindelse med vort Circulaire af 1ste Juli 1831, tillade vi os at bekjendtgjøre, at vi, efter venskabelig Overeenskomst, fra idag af have ophævet vort hidtil forte Firma: von der Pahlen & Kall. Jeg, von der Pahlen, overtager fra idag af FirmaetsForretninger alene, som jeg og, ifølge den skeete Overeenskomst, indestaaer i enhver navnlig Henseende for alle hid til uafgjorte Forretninger, der bliver mig, P. J. Kall, aldeles uvedkommende, med Undtagelse af hvad der hidrører fra de, efter allernaadigst Privilegium, foretagne gronlandske Affairer, der i Eet og Alt ere overdragne mig, Kall, uden fremdeles Ansvarlighed eller Jndblanding af mig, v. d. Pahlen. Ved herom at underrette vore Venner, bør vi tillige er undlade at bevidne dem vor Tak for hidtil udviste Velvillie og Tillid. Frederikshavn, den 16de Januar 1836. G. D. v. d. Pahlen, P. J. Kall, keiserl. russisk Vice-Consul. kgl. preussisk Consul Ved Proclama, som læses inden vedkommende Overret og Underret, ere Alle og Enhver, som maatte have Noget kal fordre i Boet efter afgangne Præste=Enke Jacobine Cathrine Gjærløv, født Rodtnitt, af Kliim, indkaldte med tolv Ugers Varsel, til inden saadan Tids Forløb for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Han-Herredernes Contoir paa Skjerpinggaard, den 23de Januar 1836. Qvistgaard.
Aalborg Stiftstidende, 1836-01-28
Jfølge Kongelig allernaadigst Bevilling, saaledes lydende: Vi Frederik den Sjette, af Guds Naade Konge til Danmark, de Venders og Gothers, Hertug til Slesvig, Holsteen, Stormarn, Ditmarsken, Lauenborg og Oldenborg, Gjøre vitterligt: at Vi, efter Os elskelig Johan Ludvig Schmidt, Vor Justitsraad og Borgmester i Por Kiøbstad Aalborg udi Vort Land Nørre-Jylland, og Os elskelig Frederik Christian Wølfferdt, Vor Cancellieraad, Raadmand og Byfoged sammesteds, som Skifteforvaltere i Kjøbmand Thomas v. Spreckelsens Opbudsbo i Aalborg, disses herom allerunderdanigst gjorte Ansøgning og Begjæring, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at de ved Proclama sub poena præclusi et perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, i den Kjøbenhavnske Berlingske Tidende, den Altonaiske Mercur, samt Aalborg Stiftsrivende og Adresse-Avis 3de Gange efter hinanden maae indkalde alle dem, som formene sig at have Noget at fordre i bemeldte Bo med deres Paastand at fremkomme, og saadant deres havende Krav, inden foreskrevne Tids Forløb, for dem at anmelde og beviisliggjøre, dog Umyndiges Tiltale i Fremtiden efter Forordningen af 20de Februar 171, forbeholden, og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees at være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven, dog skal denne Vor allernaadigste Bevilling Ord til andet indrykkes i fornævnte offentlige Tidender, samt læses for vedkommende Værneting, samt ved den Overret, hvorunder samme henhører. Hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Givet i Vor Kongelige Residentsstad Kjøbenhavn den 23de Januar 1836. indkaldes herved Enhver, som maatte formene at have noget at fordre hos Kjøbmand Thomas v. Spreckelsen her af Byen, til inden Aar og Dag at anmelde og bevise saadant Krav for undertegnede Skifteret, under Fordringens Fortabelse. Skifteretten i Aalborg, den 23de Januar 1836. Schmidt. Wølfferdt.
Aalborg Stiftstidende, 1836-01-28
Da det ved 3die Auction gjorte høieste Bud paa det afgangne Huusmandsenke Karen Nielsdatter og forhen afdøde Mand John Nielsens Bo tilhørende Huus i Kliim ikke er approberet, bliver ifølge tagen Bestemmelse i bemeldte Bo dette Huus med sammes umatriculerede Tilliggende, beliggende i Kliim By og Sogn, Vester=HanHerred og Thisted Amt, stillet til absolut Bortsalg ved en 14de Auction, der afholdes i selve Huset Torsdagen den 4de Febr. førstkommende, om Formiddagen Kl. 11. Auctionsconditionerne ere forinden til Eftersyn her paa Contoiret. Han-Herredernes Contoir paa Skjerpinggaard, den 23de Januar 1836. C. W. Qvistgaard.
Aalborg Stiftstidende, 1836-01-30
Frankrig.
Aalborg Stiftstidende, 1836-01-30
Finantsministeren, Hr. Humann, har rigtig maattet nedlægge sin Porteseuille. Hans Forslag, at nedsætte Renten af 5 pCts. Gjælden, er strandet paa den Modstand, denne Plan mødte i Cabinettet, hvor man vel ikke anseer sig stærk nok til at bryde med Capitalisterne, der endnu en Tidlang altsaa ville vinde paa de Skatteydendes Bekostning. Hr. Humanns Plads i Cabinettet er igjen indtaget af en Hr. d'Argout. J Restaurationens Periode var han Præfect Det var ham, der, strax efter de 100 Dage, lod den trefatvede Fane brænde. J August Monarchiet har han i flere Aar havt Portefeuiller; han har nemlig været Marineminister, Minister for det Jndre o. s. v. Denne hele Cabinets Revolution gjør megen Opsigt. Finantsplanen, der har foranlediget den, vil nu først for Alvor blive et vigtigt Them for Kamrene. Oppositionen haaber, at Majoriteten vil sætte Rentereductionen igjennem, selv imod Ministeriets Villie, og i saa Fald træder Hr. Humann naturligt igjen ind i Cabinettet. De ministerielle Blade derimod udtale den Forventning, at Kammerets Majoritet, selv om den hylder Finants planen, dog endnu dennegang vil bringe Nødvendigheden at at opretholde det nærværende Ministerium, som det er, et Offer, ved ei at stemme for Rentereductionen. Skal man slutte fra denne Majoritets hidtil udviste Føielighed mod Ministeriet, saa har denne Forventning nogen Vægt. Landet maa da vel endnu i nogen Tid give Slip paa en Besparelse, der vilde have beløbet sig til 30 Millioner Francs aarlig, og oppebie det Tidspunct, da Regjeringen vil troe at kunne undvære deres Understøttelse, for hvis Skyld man saa ivrigt forfægter den høiere Rentes fortsatte Betaling. Denne Sag giver iøvrigt rigt Stof til interessante Betragtninger, der just ei falde ud til Kammerets Ære, og beviser, hvorlidet det, i egentlig Forstand, fortiener Navn af en virkelig Nationalrepræsentation. Der er nemlig aldeles ingen Tvivl om, at Rentereductionen, hvis den foresloges af Regjeringen, vilde gaae igjennem, med en uhyre stor Stemmefleerhed, imedens nu dette samme Forslags Skjæbne, efterat Regjeringen har erklæret at ville bekæmpe det, er meget tvivlsom. Kan et Lovudkast finde en saa forskellig Modtagelse i en Nationalforsamling, alt eftersom det understøttes, eller bekæmpes af Regjeringen, synes dette at antyde, at en stor Deel af de Deputerede maae befinde sig i en, ikke ringe, Afhængighed af samme og tage dennes Villie langt meere til Ledestjerne for deres Vota, end deres Committenters Jnbieresser.
Aalborg Stiftstidende, 1836-01-30
J Pairs=Kammerets Møde den 6te D. yttrede Premilerministeren, Hertugen af Broglio, med Hensyn til Forholdene til Spanien, blandt Andet Følgende. I det Øieblik, da den af Juli=Revolutionen fremgangne Regjering satte sig fast, forefandt den Tronfølge=Ordenen i Spanien bestemt saaledes, som den nu er. Et Decret, der 1789 udstedtes af Kongerigets Cortes, der vare forsamlede af Carl den 4de, gjenkaldte Philip den 5tes Pragmatik, der havde indført den sabliske Lov. Dette Decret gjenoprettede den gamle TronfølgeOrden, og lod ogsaa Qvinderne tage Deel deri. Decretet paaberaabtes i Ferdinand den 7des Testament, og saaledes var da Dronning Jsabella den 2den Spaniens legitime Arving. Julii-Regjeringen har forefundet alt Dette; disse Bestemmelser bleve trufne under den afsatte Regierings Øine- og med dens Vidende, uden at denne gjorde Anstalter til at modsætte sig den, eller undlod at anerkjende dens Legitimmitet. Jeg gientager det, i denne Tilstand forefandt Regjeringen Tronfølgen i Spanien. Ved Ferdinand den 7des Død maatte den anerkjende Dronning Jsabella; der var intet Valg mellem de tvende Prætendenter; den ene af dem var jo kaldt til Tronen ved Carl den 4des Decret og ved Fordinand den 7des Testament."
Aalborg Stiftstidende, 1836-01-30
Østerrig. J Begyndelsen af Decbr. f. A. ere de saakaldte Comtats=Forsamlinger i Siebenbürgen atter aabnede, hvorom man over Berlin erfarer Følgende. Siden Landdagens pludselige Opløsning havde kun meget faa saadanne Districtsforsamlinger fundet Sted, idet Regjeringen haabede, at de gjærende 1 Elementer vilde lægge sig under denne Opsættelse. De siden den Tid ansatte, Obergespanne" (Districts=Præsidenter) hørte samtlige til Minoriteten fra sidste Landdag. Kraiznauer=Districtet aabnede Forsamlingernes Række den 1ste Dcbr.; men den meget patriotisk Tale af et Medlem foranledigede, at den strax blev afbrudt. Districts=Præsidenten, der tvivlede om, lat Afstemningen vilde falde ud efter Ønske, reiste sig pludseligen og raabte, at Nogle havde ifinde at dræbe ham, omgav sig ikmed de underordnede Embedsmænd og forlod Salen. Kort efter sendte han Soldater did, men Medlemmerne havde alt forladt den. Han aflagde strax Beretning til Clausenburg, men Erkehertug Ferdinand skal have erklæret hans Fremgangs maade for ubesindig. Han forværrede endnu Sagen, de han, i det 2det Møde den 5te, lod Salen omringe af Soldater og spurgte enhver Indtrædende, om han ikke bar Vaaden under Peltsen. Ogsaa dette Møde hævede han, og af satte hiin Taler fra sit Embede som Amtsforvalter. J Ko loser Comitat gik det roligt. Dog fordrer dette Commitat, ligesaavel som det Dobokaer, i Indstillingen til Hs. Majestæt, Afskaffelse af forskjellige Misbrug.
Aalborg Stiftstidende, 1836-01-30
Blandede Efterretninger. Aarsagen til Branden i New=York var den 24de Decbr. endnu ikke opdaget; dog var der Sandsynlighed for, at den hidrører fra et Gasrørs Springning; thi man vil, kort for Jlden udbrød, have hørt et Knald, som af et Kanonskud, Brandstedet omfatter en Strækning af 50 (ikke 2) Acres Ruinerne røg endnu bestandig, og dog var en Masse af fat tige Folk, ikke uden Livsfare, beskjæftiget med at gjennemrode dem, for at finde Ting af Værd. Efter en i DailAdvertiser meddeelt, omtrentlig Oversigt af de ved Brand den ødelagte Kjøbmandsvarer er der brændt: 20000 Kiste, Thee, 12,000 Sække Kaffe, 3000 Kister Cuba=Sukker, 500 Sække Salpeter, 40,000 Galloner Tran, flere Tusinde SækkePiment og betydelige Qvantiteter Brændeviin og Jndigo, foruden mange andre Varer. Man mener dog, at Assurance-Compagnierne om 60 Dage ville være istand til at opfylde deres Forpligtelser. Som et mærkværdigt Beviis paa, hvor Lykken er Huset Rothschild tro, anføres, at en dette Huus tilhørende Qvantitet Qviksølv, af 60000 Pd. Sterlings Værdi, blev reddet, skjøndt de rundt omkring oplagte Varer brændte.