Aarhuus Stifts-Tidende, 1802-08-25
(Det i sidste Avis belovede Senatus Consultum, er følgende:) 1 til 3 Titel. Hver Fredsdommers District har en Cantonsforsamling, hvert Menighedsarondissement og hvert Departement et Valgollegium. Den første Consul udnævner Præsidenten for Cantons Forsamlingen, som bestaaer af alle boesatte Borgere, hvilke foreslaae 2de Borgere, af hvilke den første Consul vælger Freds dommeren for Cantonerne paa 10 Aar. Regieringen, sammenkalder Cantonsforsamlingerne, bestemmer deres Forsamlingstid og Forretninger. Medlemmerne af Departements Valgcollegierne tages af 600 Borgere i hvert Departement, hvilke betale de fleste Afgivter; den første Consul kan ogsaa udnævne 10 Medlemmer af Æreslegionen til hvert Valgcollegium. Disse Valacollegiersom foreslaae Candidater til de ledige Pladser i Departementet, Tribunatet, det lovgivende Corps og Senatet, sammenkaldes af Regieringen; men maae ikke sysselsætte sig med andet, end hvad som er dem foreskrevet, ei heller under nogen Paaskud correspondere med hinanden. 4 Titel. Om Consulerne. Consulerne vælges paa Livstid. De ere Medlemmer af Senatet og præsidere i samme. Bliver den anden eller tredie Consuls Plads ledig, saa foreslaaer den første Consul Senatet et Subject. Udnævnes dette ikke, saa foreslaaer han et andet, og, dersom dette heller ikke antages, et tredie som da skal udnævnes. Under samme Former foreslaaer den første Consul, naar han holder det for tienligt, en Borger, som skal være hans Efterfølger efter hans Død. Udnævnes denne, saa aflægger han, i Overværelse af alle høiere Autoriteter, Biskopperne og Mairerne for Republikens 24 fornemste Byer, følgende Eed for den første Consul: "Jeg sværger, at forsvare Constitutionen, at respectere Samvittighedernes Friehed, at modsætte mig FrudalJndretningernes Jndførelse, ei at føre Krig uden til Republikens Forsvar og Ære, heller ikke at bruge den mig tildeelte Magt uden til Folkets Lykke." Efter denne Eeds Aflæggelse tager han Sæde i Senatet umiddelbar efter den tredie Consul. Vil den første Consul nedlægge sin Efterfølgers Navn i Regieringens Archiv, paa det at det først efter hans Død skal overgives til Senatet, saa overrækker han et med hans Segl forsynet Papiir, hvori hans Ønske er skrevet, i Overværelse af den anden og tredie Consul, samt Ministrene, hvilke alle maae underskrive det, til Statssecretairen, som i Ministrenes Overværelse deponerer det i Archivet. Under samme Formaliteter kan den første Consul tage det deponerede Papir tilbage igien. Forbliver det deponeret til han er død, saa erkiendes dets Ægthed og Jntegritet, efterat det i Ministrenes Overværelst er taget ud af Archivet, af den anden og tredie Consul og sendes til Senatet. Udnævner dette ikke det i Papiret foreslagne Subject, saa foreslaae den anden og tredie Consul hver er Subject, udnævnes ikke heller disse, saa foreslaae hver et andet Subject, og saa skal et afbegge udnævnes. Harden første Consul ikke efterladt sig noget Forslag til en Efterfølger, saa have den anden og tredie Consul, hver for sig, et første og andet Forslag, og dersom ingen Udnævnelse skeer deraf, endnu et tredie, af hvilket sidste en første Consul skal udnævnes. J alle Tilfælde skulle Forslagene og Udnævnelsen fuldbyrdes inden 24 Timer, efter den første Consuls Død. 5 Titel. Om Senatet. Senatet bestemmer ved organiske Senatusconsulta, hvortil to Trediedele af de tilstedeværende Stemmer udfordres, Coloniernes Constitution og alt, hvad Constitutionen har ladet være ubestemt eller ikke udtrykt tydelig nok; ved Acter, som kaldes ligefrem Senatusconsulta, og hvortil blot Stemmesterhed udfordres, suspenderer det i Nødsfald de Svornes Functioner paa 5 Aar, erkiærer Departementerne at være ude af Constitutionen, bestemmer den Tid, inden hvilken, Personer, som i Kraft af Constitutionens 46 Art. ere blevne arresterede, skulle bringes for Retten, kasserer Tribunalernes Domme, opløser det lovgivende Corps og Tribunatet og udnævner Consulerne. Begge Slags Senatusconsulta tages kuns i Overveielse af Senatet efter Regieringens Forlangende. U kaster dertil overveies af et Geheimeraad, som den første Consul hvergang udnævner Medlemmerne af. Medlemmerne ere Consulerne, 2de Senatorer, 2de Statsraade og 2de Overofficerer af Æreslegionen. Den første Consul ratificerer Freds= og Alliance=Tractaterne, efterat have indhentet Geheimeraadets Betænkning derom. Førend han promulgerer dem, giver han Senatet Underretning derom. J Aaret 11 skulle endnu 14 Borgere udnævnes af Senatet for at complettere Antallet af 30 Senatorer. Medlemmerne af Æreslegionens store Constil ere Medlemmer af Senatet hvad Alder de end have. Den første Consul kan, uden foregaaende Præsentation af Valgcollegierne, udnævne andre, ved Tieneste og Talenter udmærkede Borgere til Senatorer; dog maae de have den fastsatte Alder og deres Antal maae i intet Tilfælde overstige 120. Senatorerne kunne være Consuler, Ministre, Medlemmer af Æreslegionen, og bruges til overordentlige temporaire Missioner. Ministrene have Sæde i Senatet. 6 Titel. Om Statsraaderne. Antallet af Statsraaderne maae aldrig overstige 50. Ministrene have Rang, Sæde og delibererende Stemme i Statsraadet. 7 Titel. Om det lovgivende Corps. Det bestaaer af 300 Deputerede, hvilke hvert Departement udnævne i Forhold til dets Størrelse. Seinedepartementet udnævner 8, Nedreseine 6, Gronde 5, de øvrige fra 4 til 1. Alle Departementerne skulle derfore inddeles i 5 Dele eller Series, af hvilke hver indeholder 18 til 25 Departementer. Regieringen sammenkalder, gjournerer og prorogerer det lovgivende Corps. 8 Titel. Om Tribunater. Fra Aaret 13 af skal det reduceres til 50 Medlemmer. De halve af disse 50 skulle gaae af hvert tredie Aar. Der skulle indsættes nye Medlemmer i det lovgivende Corps og Tribunatet, naar Senatet har truffet Jndretninger til sammes Ophævelse. 9 Titel. Om Justitien og Tribunalerne. Der skal være en Overdommer som Justitsminister, Han har et udmærket Sæde i Senatet og Statsraadet, præsiderer, efter Regieringens Befaling, i Cassations= og Apellations=Tribunalet, vaager over Tribunaler og Fredsdommere og giver dem Jrettesættelser. 10 Titel. Om Benaadelsesretten. Den første Consul har Ret til at benaade, hvilken han udøver, efterat have hørt et Geheimeraads Betænkning, hvilket bestaaer, af Overdommeren, 2de Ministre, 2de Senatorer, 2de Statsraader og 2de Medlemmer af Cassations=Tribunalet.