Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1776-11-29
Bøger. Ved Cancellie-Raad og Commerce-Secreterer Nissen, er for nogen Tid siden fra Præssen i Tronhiem udkommet, et til Hans Høyvelbaarenhed Hr. Stats og Geheim Cabinets=Secreterer Guldberg dediceret Skrivt, kaldet: Theoretiske og practiske Underretninger om Agerdyrkningen, med meere, som til Landvæsenet henhører, samme bestaar af 28 Capitler og afhandler følgende: Det 1ste Cap. Om Agerdyrkningen i Almindelighed, hvorunder vises dens Ælde og Anseelse samt de Foranstaltninger, som til dens Opkomst og Floer ere iværksatte, saavel i fræmmede som egne Lande, de udsatte Belønninger af adskillige oprættede Sælskabe, Ager, dyrkningens Tiltagelse og Aarsager til sammes Hinder i Norge, adskillige store Landmænd; de Fejl, som ved Jordbruget i Norge begaaes; hvorledes det kunde forbædres og Feylene afhiælpes. 2det Cap. Om Jordartene, deres adskillige Slags, hvorledes samme inddeeles, den bæste; Om Agrenes Forbædring, hvad der ved en Ager er at lagttage, den bør ved Grøvter giøres tør, ved Ploven, Ahlen og Harven løs, ved Giødsel feed; om Giødsel, hvad derved forstaaes, dens adskillige Arter, hvorledes samme kan forøges og efter Jordartene bør bruges; om de med Mose begroede Markers Behandling. 3 Cap. Om Engene; hvorledes den Ager bør behandles, som skal igiænlægges til Eng; adskillige Maader hvorpaa Engene kan forbædres; Aarsager til Mose, hvorledes den kan forekommes: den Skade, Engene ved Creaturenes Bid tilføyes; Forskiællen imellem mavert og feedt Høe. 4de Cap. Om Høe=Biergningen; den rætte Tiid at slaae; ved Hegier og paa andre Maader tørres Høet; Fordeelen ved at salte Høet; hvorledes det bevares fra Mugenhed; om Løv Brud; Beregning, hvorefter Furagen bør inddeles. 5te Cap. Om Sæde=Tiid i hver Jord og for hver Korn-Art; Aarsagen til en tidlig Høst i Norge; Tiiden og Maaden paa hvilken al Pløyning bør skee, Ploven, Ahlen og Harven ere de beqvemmeste Ager=Redskaber; en spadet Ager bær meere og vissere Korn end en pløyet; en vel arbeidet Jord giver dobbelt saa meget som en slætt. 6te Cap. Om Mays er ter Tyrkisk Hvede, Tiiden og Maaden den bor faaes og dyrkes paa, hvortil den kan bruges; den kommer ikke til Fuldkommenhed i Norge. 3de Cap. Om Vinter= og Sommer-Hvede, i hvilken Jord og paa hvad Tiid den maae saaes, adskillige Maader paa hvilke den conserveres for Ukrud, Jnsecter og Steenbrand, den udpisker Jorden, giver vel mange Fold, men kommer ikke alle Aar til Fuldkommenhed Nordenfields i Norge, 8de Cap. Om BogHvede, den er en vovelig Sæd, trives bæst i Sand-Jord, men taaler ingen Kulde, den faaes ikke Nordenfields og ganske lidt Synden fields. 9de Cap. Om Vinter=Ruug, naar den bør saaes, den voxer bæst i Nyeland, som bestaaer af Sand-Jord, den taaler ingen Væde, den voxer vel i ugiødet Jord, men tynd, i Braate bæst; den bæste Tiid, naar den bør skiæres. 10de Cap. Om Væring eller Vaar=Ruug; den er større end Vinter Ruug; den voxer ikke uden i Sand-Jord og giver ikke giærne over sex Fold. 11te Cap. Om Byg og den saa kaldede Ægyptiske Ruug; af sex brugelige Arter er det sex radede mæst brugeligt; det bør ikke saaes førend sidst i Maji, der gives mange Maader, hvorpaa det støbes; Jorden dertil bør pløyes nogle Gange; Buske Byg kan med Fordeel saaes. 12te Cap. Om Havre, den trives bæst i Sandag tig Jord, voxer i alle Jord-Arter: den Engelske og Polske vil have feed Jord; 2de Aars gammel Havre modnes førend forrige Aars, det er tienligt, at støbe Havren. 13de Cap. Om Ærter, Tiiden og Maaden hvorpaa de bør saaes; graae Ærter rænser Ageren, Aarsagen dertil. 14de Cap. Om Potatos, de ere først komne fra America, hvorledes de bør plantes; af dem bages Brød, laves Ost og Gryn, brændes Brændeviin, tilberedes Meel og Pudder; med den giødes og Sviin. 15de Cap. Om Humle, deraf er tvende Arter, hvorledes plantes, optages og afplukkes, af Humle-Riis og Stilker tilberedes Liin og Hamp. 16de Cap. Om Hør og Hamp, naar og hvorledes Frøet saaes, Hørren giøres paa adskillige Maader blød. 17de Cap. Om Sædens Jndbiærgning og Tærskning, Kornet, nedmeies i Dannemark men skiæres i Norge, og fleere Stæder, Raad for fugtig Korn samt Rotter og Muus, hvad ved Tærskningen er at iagttage, vaadt Korn hvorledes tørres. 18de Cap. Om adskillige nødvendige Væxters Behandling og Dyrkelse, saasom Kaal, Roer, Urtenes Vanding, Myer=Tuers Nytte i Havene. 19de Cap. Om Horn-Qvæget, dets Rygt, Sygdomme og Raad for samme. 20de Cap. Om Faarene og deres Sygdomme. 21de Cap. Om Sviin hvorledes de bæst fee des. 22de Cap. Om adskillige smaae Creature saasom Kalkuns-Høns, Giæs, Ænder og Høns. 23de Cap. Om Giærder, adskillige Slags, de mæst brugelige, de bæste naar skal være satte, hvorledes Lovens 3de Bogs 12te Cap. 16 Art. om dem bør forstaaes. 24de Cap. Om Jagt og Fiskerie; Forskiæl paa Straffen for dem som jager i en andens Mark og fisker i en andens Vand. 25de Cap. Om adskillige paalidelige og fornødne Underrætninger i Huusholdningen. 26de Cap.