JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-05-12
Moniteuren indeholder en Efterretning om den Franske General-Consuls Modtagelse i Travenick, Paschaen af Bosniens Hovedstad. Det Bosnieske Conseil raadslog en heel Morgen om de Ceremonier, der skulde iagttages. General-Consulen blev afhentet af Førstens Æresgarde i sin Bolig. 40 Soldater gik foran og ligesaa mange Janitscharer omgave Consulen og hans Følge. Ceremoniemesteren, sorte Slaver og adskillige Storofficierer forøgede deres Escorte. De rede paa Hoffets Heste, og alle de, som i dette Land leve under Frankriges Beskyttelse, ledsagede dem. Ved Ankomsten til Seraillet fulgte Viziren Mehemeden ind i Divanet, hvor de satte sig paa Hynder af Brocade. Gener. Consulen holdte en Tale. Viziren, som meget godt forstaaer Fransk, uden dog at kunne tale det, lod Tolken erklære, at den store Napoleon, der allerede saa længe har opfyldt Verden med sit Navn, ogsaa har opfyldt hans Hjerte med Beundring; at han ikke har oppebiet denne Leilighed til at skienke ham sit oprigtige Venskab. Jeg har kun, sagde han smillende, hidtil kunne aflægge svage Prøver paa mine militaire Talenter, og det var nemlig i Ægypten; men jeg venter kun paa det Øieblik, at kunne vise Bonaparte, jeg er hans Venskab værdig. Han har taget al Hader til sig, og jeg seer ikke, at der levnes og nogen. Betjentere overrakte nu knælende enhver af Følget 4 Fade med fyltede Sager; andre frem bare Caffe, og atter andre Piber, Sorbetter, Rosenolie &c., medens et stort Antal vare sysselsatte med at røge Franskmændenes Haar med Aldtræ. Viziren gav tre, fire Vink med Haanden, og over 150 Personer, som havde opfyldt Salen, forsvandt. General-Consulen med sit Følge og Tolken vare nu ene med ham. Han sagde dem tusinde Complimenter, og blandt andre, at han fra sin tidligste Ungdom af har undet Franskmændene, og altid har ønsket at ligne dem. Efter en Samtale, som varede 3 Qvarteer, reiste de sig op. Storofficieren nærmede sig General-Consulen, og gav ham en kostbar Pelts paa. Enhver af hans Følge fik ogsaa en Kjole. Derpaa aabnede Divanets Døre sie, og alle, som stode i Seraillets Forgaarde raabte paa Tyrkisk, der er de, bedækkede med Hæderspoldse; gid at de altid maatte være lykkelige, og leve længe &c. Da alt dette var tilende stege Franskmændene til Hest, og Janitscharerne kastede sig nu i Støver for dem, en Æresbeviisning, der skyldtes de Hæderstegn, de vare beklædte med. Under dette Tilbagetog løsnedes 14 Canoner. 36 Borgere i Nord=Depart. (Lille), som ikke havde indstillet sig ved Nationalgarden, ere blevne dømte til 8 Maaneders Fængsel, udelukkede fra alle Valgcollegier og Cantonforsamlinger, og erklærede for uværdige til at beklæde noget offentlig Embede eller bære Vaaben. De have desude maattet betale Procesomkostningerne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-05-16
Nyeste rie af K. benhade for hersken Fjerde Aargang. No. 62. Udgivet og forlagt af J. Werfel, trykt i Kjøbenhavn, hos P. H. Høeckes Enke. Løverdagen den 16 Maji. 1807.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-05-16
Prospecten af Kjøbenhavn. Neppe gives der nogen Stad, der i i vis Frastand falder bedre i Øinene end Kiobenhavn. Ligesom man nærmer sig det haver det sig alt mere og meere med sine høie Taarne, Bygninger og Volde. Det er især Frue Kirketaarn, der med sine tre Kroner kneiser stolt blandt sine Søstere. Besynderlige Stad, tænkde jeg ved mig selv; dit Udvortes svarer til dit Jndvortes, dine Taarne til dine Indbyggere. Den ene vil bestandig være høiere end den anden. Frihedsstøtten. Inden jeg vidste et Ord deraf, befandt jeg mig i Forstaden. Min Kudsk holdt stille ved Frihedsstøtten. Bliv ikke vred, gode Herre, sagde han vi kunde rigtig nok have sparet et godt Stykke Vei, om vi havde kjørt af Nørreport. Men jeg har nu eengang vant mig til, aldrig at kjøre til Byen, uden at komme forbi denne Støtte. Det forekommet mig at være hver brav Mands Pligt, at hilse paa denne herlige Mindesteen, førend han tager ind til Hovedstaden. Jeg gamle Drog føler mig altid saa let om Hjertet, naar jeg kommer til denne Plet. Men jeg er født Bonde; jeg veed, hvad Bonden i gamle Dage maatte døie. Hvorfor skulde jeg ikke glæde mig over at det gaaer ham nu bedre, Jeg steg af Vognen, for ret nøie at betragte Bondefrihedens Mindestøtte. Jkke uden med de gladeste Følelser læste jeg her de Grundsætninger, Landets Fader offentlig bekjender sig til. Med gyldne Bogstaver staaer her skreven: Kongen kjendte, at Borgerfrihed, bestemt ved retfærdig Lov, giver Kierlighed til Fædernelandet, Mod til dets Værn, Lyst til Kundskab, Attraa til Flid, Haab om Held. Lykkelig er den Regent, udraabte jeg i min Henrykkelse, som tænker saaledes dobbelt lykkeligt det Folk, som regjeres efter saadanne Grundsætninger. Hvor meget skjøn vere er ikke saadan en simpel Mindesteen end hine usle Triumphuer, kjøbte med mange Tusindes Blod, og vædede med Enkers og Faderløses Taarer, Os maatte vort Dannemark, dog aldrig faae andre Mindestøtter end dem, der vidne om dets Regenters menneskekjerlige Tænkemaade og deres ædle Lyst til at fremme Landets Vel Foden, hvorpaa denne Støtte hviler, er af norsk Marmor, og paa dens søndre Side læses, For Christian den VII, de Danskes og Norskes Konge enige og taknemmelige Borgere. Paa den nordre Side: Grundstenen blev lagt af Friderik, Kongens Søn Folkets Fader. M. D. Cll. Den østlige Side af Postamentet er en Basrelief, hvorpaa en vorned Bondes Frigivelse forestillis, paa den vestlige sees Retfærdighedsgudinden med sine Attributer, Paa de fire Hjørner af Postamentet staae fire Figurer, som Sindbilleder paa Troskab, Agerdyrkningsflid, Tapperhed og Fædrenelandskjerlighed, fire Dyder, som bør være Borgerens sande Stolthed; thi kun der, hvor der vises Troskab mod Landets Fader kan Landmandens Flid tilbørlig lønnes, kun der, hvor ægte Fædrenelandskjerlighed besjeler hvert Bryst, kan sand Tapperhed boe. Saaledes tænkde vore Fædre for Aartusinde, saaledes tænke deres Sønner endnu i dette Øieblik, derfor har det Danske Rige staaet urokket, uforstyrret og uforandret, medens saa mange andre Stater, ere blevne opslugede af mægtigere Naboer, eller opløste ved indbyrdes Tvedragt. (Fortsættes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-05-16
Inden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-05-16
Udenlandske Efterretninger. Hendes Keiserl. Høihed Storførstinde Marie og høie Gemaal, Arveprindsen af Weimar, ankom til Kiel den 6te d. M. H. K. H. Kronprindsen, var redet dem i Møde. Under deres Ophold var daglig stort Middagstaffel, og om Aftenen deels Apartement, deels Souper ved Hoffet. J deres Sulte vare Hofdamen, Baronesse Fritze og Kammerherre Seebach. Den 11te forlode de høie Reisende Kiel, og bleve ledsagede til Slesvig af H. K. H. Kronprindsen, som Dagen derpaa kom tilbage. Desuden fulgte Officiererne af Generalstaden dem til Hest et Stykke henad Landeveien. Ogsaa endeel andre Fremmede af Distinction havde indfundet sig i Kiel til samme Tid som bemeldte Herskaber. Blandt samme vare Prindsen af Solm, Arveprindsen af Meklenburg-Schwerin, Overhofmester Hr. v. Lützow og Kammerherre, v. Oertz, begge i Hertuglig Meklenborgsk Tjeneste.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-05-16
Da et Barn i Kiel har faaet de naturlige Kopper, saa har Directionen for det derværende academiske Sygehuus tilbudt sig, uden Betaling at vaccinere de Fattige, som forsørges af Fattigvæsenet, samt andre, der ikke ere optagne blandt disse Fattiges Antal.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-05-16
Jblandt de frivillige Bidrag til Fattigvæsenet, som anføres i Kiels Ugeblad, er nylig ogsaa anmeldt eet, som er samlet af 10 Sergeanter og een Underofficier ved H. K. H. Kronprindsens Regiment.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-05-16
Af en Bekjendtgjørelse fra Skolecommissionen, i Kiel erfares, at der ved denne Stads Søndags skole ogsaa er gjort Indretning til Tjenestepigers Underviisning i Skrivning og Regning. Commissionen bekjendtgjør imidlertid, at hvis den Time, som er bestemt til denne Underviisning, ei besøges flittigere end hidindtil skeet er, saa vil den blive anvendt til Nytte for Haandværkssvende og Lærredrenge.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-05-16
Af Hr. Prof. Baggesens Værker er udkommet et nyt Bind, som indeholder hans nye Digte J Fortalen beretter han Publicum, at han har taget Afsked med sin comisk satiriske Muse, og at han i Fremtiden kun vil sysselsætte sig med dens alvorlige Søster, der efter hans Mening et mere overensstemmende med hans Alder. Med Gjengangeren har han endt sin comisk-satiriske Bane. Han giver os imidlertid Løvte om et stort Digt, under Titel af Odin.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-05-16
I Gaar Eftermiddags indtraf i Kjøbenhavn tre sørgelige Optrin. Ved Gammelstrand er det Skik, at Fiskerkonerne bestorme de Vogne, der ankomme med Fisk. En frugtsommelig Kone, som vovede sig in i denne Trængsel, blev trykt ihiel, og to andre Qvindfolk fik Slag af Forskrækkelse derover. En Kone i Sværtegaden sprang i Sindsforvildelse af af anden Etage, og blev saa beskadiget paa Knæerne, at hun maatte bringes paa Hospitalet. En Karl var kommen i saa heftig Strid med sin Commerat, at han gav ham et Knivstik i Nakken. Gjerningsmanden blev strax anholdt og arresteret.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-05-16
J Politievennen findes en Gjendrivelse af Pastor Krogs Afhandling om Hestekjødspisen, hvori Gjendriveren selv tilstaaer, at han ikke har læst den Afhandling, der skal gjendrives.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-05-16
I Gaar solgtes paa Børsen 10 Asiatiske Ar tier for 486 til 489 Rdlr. Stykket.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-05-16
J Erganzungsbl. zur Hall. Litt. Zeit. An 1806, S. 181-184 roses det andet Oplag Prof. Mynters Tydske metriske Oversættelse i Johannes Aabenbaring. Rec. tvivler om, at man let vil kunne faae en bedre metrisk Oversættelse, Aabenbaringens Bog end denne. Den tilføiAfhandling om den ældste christelige Poeste sig at være det bedste, vi endnu have om denne Gier stand. – J samme Blad, Sept. 1806, S. 245. 48, recenseres Dr. Neergaards vergleichende Atnatomie 1. Physiologie der Verdauungswerkenge der Saugethiere v. Vøgel, med megen Berømmelse, Præsten Niels Norman paa Trande i Nordlandene, har i de tre Aar, han har været Præst der, udbredt megen Oplysning hos Almuen; de omgaaende Skoleholdere ere af ham selv oplærte i at skrive, og de lære nu Bønderne igien; Naturlæren gjennemgaaer han med dem i kort Begreb. Han har ogsaa oprettet et skjønt Almue bibliothek, hvis Bøger læses med Begjerlighed Han er i Færd med at lære Ungdommen at svøm me, hvorved vist Mangens Liv i Fremtiden v. blive reddet. Kartoffelavlen har han udbredt, gjort Begyndelse til et Kornmagazins Oprettelse og skaffet Skolecasser tilveie, hvor før ingen vare. Denne Hædermand har overhovedet opofret meget af egen Formue, for at fremme det Gode.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-05-16
Af Kjøbenhavns Veiviser for 1807 sees, at Udgiveren, Hr. Boghandler Proft, ikke sparer nogen Umage for alt mere og mere at give denne høist nyttige Haandbog en større Grad Fuldstændighed og Nøiagtighed. Det kommer ene an paa Kjøbenhavns Jndbyggere, at bringe den Fuldkommenhed nærmere; thi kun ved at opgive deres Bopæle saa betimelig og nøiagtig som muelig, kan der bo des paa Manglerne ved et Skrivt af den Natur.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-05-16
Den paa Prækestolen i Jena oplæste Levnedsbeskrivelse over den afdøde Hertuginde Amalia, er forfattet af den berømte Gothe.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-05-16
Slutningen af Beskrivelsen over Sydamerica (fra Porto Belle indtil Caraccas østlig og fra Panama til Guayaquil og Lima vestlig. See forrige Numer, Pille 971). Omtrent 600 Mile derfra ligger sydvestlig Staden Guayanquil ved en Flod, der udspringer paa Andes i Provindsen Qvito og i Bugten Guayaquil falder i det stille Hav. Med Varer kan man seile op af denne Flod indtil Staden Qvito. Jmellem Panama og Guayaquil gives adskillige Havne, som ogsaa ere skikkede til Handelen paa Quito. Poyta er en meget anseelig Stad ved det stille Hav, omtrent 100 Mile fra Guayaquil. Provindsen Qvito er stærkt befolket, og man forsikkrer, at den er den rigeste i Peru. Lima ligger omtrent 800 Mile fra Guaraquil. J denne sydamericanske Stad hersker, som man veed, den meste Rigdom og Luxus. Den kan betragtes som et Oplagsted, der forsyner Peru og en stor Deel af Chilli. Den besidder næsten hele Handelen fra det stille Havs Side, naar Spanien nyder Fred og fri Fart paa dette Land. St. Martha ligger omtrent 5 Mile fra Carthagena. Floden Magdalen forener sig med Oceanet mellem begge disse Stæder; den udspringer paa Andes i Provindsen Grenada. Disse Stæder modtage Provindsens Produkter, og forsyne den med Varer. Communicationen mellem St. Martha med Carracas er sikker, saavel til Vands som til Lands, og Fragten af Varer i begge Henseender saa ringe, at den sidste Provinds ogsaa kan forsynes fra St. Marthe af. Handelen i denne Deel af Spansk America er meget ubetydelig; Moderlandets Handlende nyde alle de Fordele, den fremmede Handel kan nyde, fordi Vedtægten berettiger dem til, efter eget Behag at bestemme de i Europa forfærdigede Varer, og det staaer dem frit for at faae Americanske Producter paa de Betingelser, de selv finde for godt. Man forfærdiger i Peru Tøier, grovt Lærred og Hatte, man bereder ogsaa Læder. Disse ere omtrent de eneste Artikler, Jndbyggerne kunne forfærdige, endskjønt Landet med lidet Arbeide frembringer alle de første, for Manufacturer nødvendige Stoffer, Porto Bello drev fordum en overmaade stor Handel. Førend Seiladsen omkring Cap Horn ansaaes for sikker eller muelig, seilede de Spanske Galioner, efterat de i Carthagena havde losset endeel af deres Ladning, paa den skjønneste Tid af Aaret med Resten til Porto Bello, hvor der holdtes et Marked, som varede 40 Dage.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-05-16
J Aaret 1720 kunde, i Følge et Forbund med den Spanske Regjering, et Engelsk Skib drive en aarlig Handel paa Porto Belle. Det indtog en rig Ladning i Jamaica og seilede med Galioner til Markedet. Dette Privilegium forundte den Britiske Regjering Sydhavets Compagnie. Spanske Kiøbmænd kom fra alle Americanske Egne til Markedet i Porto Bello, og medbragte Guld, Sølv og andre af Landets kostbare Producter, for at ombytte dem med Europæiske Manufacturartikler. Uafhængige af de overordentlige Galion=Ladninger og de Britiske Skibe kom mange Varer som Contrebande til Porto Bello med Compagniets Skibe, som ved en egen Lov vare berettigede til at drive der Negerhandel. Det Spanske America fik ellers sine Jndiske og Chinesiske Kyst- og Jordproducter, fra et Handelselskab paa de Philippinske Øer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-05-16
Fra disse Vande sendtes aarligen en Galion til Acapulco, Panama og Lima. Men da Europa og de forenede Stater forsynes fra disse Land med Varer for langt lettere Priis, saa have de Philippinske Øer næsten ganske mistet denne Handel og den drives kun endnu imellem Manilla og Acapulco. De forenede Staters frie Handel til Porto Bello kunde forskaffe Jndbyggerne fra FlodeNikarangua til Carracas paa det Atlantiske Ha og fra Guatamala til Chili paa det stille Hav, saave som i den indre Deel af denne Egn, de samme Varer langt billigere end de kunne faae dem fra hvert andet Sted, dersom ikke maaskee Engellænderne kunde forskaffe dem for endnu bedre Kjøb fra Egnen i Nabolavet af Carracas, imidlertid ville kun faa bringe deres Varer til det Jndre af Landet. Faren at blive paagreben, og de med Contrebande forbundne Udgivter lægger en Hindring i Veien, som vilde afholde Spanierne fra at drive stor Hans del med denne Øe, naar de fra deres egne Havne i Nabolavet kunde faae de samme Gienstande for en lav Priis, uden at være udsat for nogen Slags Farved Transporten fra den ene Plads til den anden. Sydamericas naturlige Producter ere Guld, Sølv, Platina (som kun findes i Chaco's Guldminer), Perler, Ædelstene, Kobber, forskjellige Specerievarer, Pokkenholt og alle Slags Farvetræ, hvoraf Kysten af Porto Bello har Overflødighed, med som aldrig udføres af denne Plads, fordi den ingen egen Handel har til at opmuntre denne Udførsel. Kun i Bugten af Panama paa Øen det Rey er man heldig i Perlefangsten. Dens aarlige Værdie beløber sig omtrent til 150,000 Dollarer, og som man forsikkrer, ere disse Perler de skjønneste man kjender. Men de Spanske Damer ansee dem saa nødvendige til deres Pynt, at de holdes i meget høi Priis, og kun faa deraf udføres af Landet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-05-16
Agerdyrkningsproducterne ere: Bomuld, Cacao og Jndigo. Huder, Talg og Skildpadde ere ogsaa betydelige Udførselsartikler. Uagtet Egnen omkring Porto Bello er meget frugtbar, saa befinder det sig dog i en udyrket Naturtilstand, og bærer kun lidet Præg af Konst og menneskelig Flid. J Egnen af Panama lægger Landmanden kun Vind paa Hornqvægavlen. Provindserne Leon og Costa=Rica frembringe Jndigo og Cacao i Mængde, den sidste er i Guayaquil meget almindelig. Cochenille findes vel ogsaa her, men samles ikke i Sydamerica.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-05-16
J Provindsen Carthagena og østen for dette Landskab dyrkes Bomulden meget. Uagtet der i Egnen af Santa Fe og Ny-Grenada voxer Korn i Overflødighed, saa er det dog, formedelst Transportomkostningerne, meget dyrt i Carthagena, Porto Bello og Panama.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-05-16
Den bekjendte Burr har igjen forladt Ny Orleans, fordi den derværende Ret, som han mødte for, ikke troede, at den i Følge hans Overtrædelse kunde være hans Værneting. Der er udsat 2000 Rdlr. for hans Heftelse, da man anseer hans Bortgang for en Undvigelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-05-16
I America befrygter man atter Fiendtligheder med Beyen af Tunis. Angaaende Handelsforbundet er endnu intet besluttet. 30,000 Mand Engelske Tropper, hvoriblandt den Tydske Legion, have faaet Ordre, at indskibe sig til en Expedition.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-05-16
Sir Arthur Pagets Afsendelse som Engelsk Gesandt til Constantinopel har givet Anledning til den Formodning, at Tvistighederne med Porten ville blive fredeligen afgjorte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-05-16
Paa St. Bartholome, (Sverrigs eneste Besiddelse i Vestindien) rasede fra d. 8 til 9 Martii en heftig Jld, hvorved mange Bygninger bleve et Rov for Luerne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-05-16
Leipziger Messe, som ellers blev besøgt af flere end 20,000 Mennesker, har i Aar næsten ikke været andet end et slet og ret Marked. Ved Erlæggelsen af 6 Millioner er vel, som bekjendt, Salget af de med Arrest belagte Varer tilladt, men da hverken Russiske, Græske eller Polskjødiske Kjøbmænd, der udgjorde den største Deel af Kjøberne, indfandt sig, saa laae hele Messehandelen. De Egne, hvor disse Kjøbmænd sædvanlig hyppigst pleie at opholde sig, vare i gode Tider saa opfyldt med Mennesker og Vogne, at man med Møi kunde trænge sig igjennem; denne Gang saae man der kun sjelden en Fragtvogn. J Stadens Veierboed, ved hvilken der ellers holdt hele Rækker af Vogne, for at lade Godset veie, og hvor der fra tidlig om Morgenen til sildig om Aftenen uophørlig blev veiet, herskede denne Gang den største Stilhed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-05-16
Da Polske Jøder betale, som bekjendt, intet, naar de ikke selv komme til Messen, saa ere, paa adskillige Russiske og Græske Rimesser nær, ingen Penge indløbne. Netop dette er til saa stort Tab for indenbyes og fremmede Kjøbmænd og Fabricanter. Gjestgivergaardene og de for Fremmede indrettede Huse vare for største Delen tomme.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-05-16
D. 30 Martii om Formiddagen Kl. 11 sporede man i den nordlige Deel af Departementet Puy de Dome, paa en Strækning af 4 Myriamerres Længde, et Jordskjelv, efter en foregaaende huul Bulder. Stødet varede i nogle Egne 2 Minuter. Leer, og Glastøi gik i Stykker, Slaguhrene kom til at staae og en gammel Muur styrtede end- og sammen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-05-16
Antwerpen befæstes bestandig mere, og Stadsgravene ere igjen istandsatte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-05-16
En vis Hr. Dupletzis i Lecchi fandtes nylig, gjennemboret med adskillige Dolkestik, død i sin Seng. Hans Gartner løb ganske forvirret af Bedrøvelse strax hen til Mairen, og fortalde ham, at hans Herre Aftenen tilforn havde spadseret ved Landeveien, men var kommen ganske udmattet hiem og døde derpaa samme Nat. Mairen sendte en Chirurg hen til den Afdøde, for at overtyde sig om Dødsmanden. For ikke at give Gartneren og en Tjenestepige, som han strax mistænkde for Mordet, Anledning til at tage Flugten, anstillede Chirurgen sig som han ansaae dette Dødsfald for meget naturligt; men indberettede det til Mairen, som derpaa meldte det til Politiscommissairen. Nogle andre Chirurger blev nu sendte til Leechi, for atter at undersøge Sagen. Gartneren og Pigen, som troede at have undgaaet al Mistanke, skyndte sig at faae deres myrdede Herre begravet. Men da den voldsomme Dødsmaade stadfæstedes, bleve de strax heftede. Hos den første fandt man en Pung med Penge, en betydelig Sum klingende Mynt, en Mængde Lærred, skjult i en Tønde, og mange andre Ting, som tilhørte hans Herre. Pigen tilstod strax Forbrydelsen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-05-16
Moniteuren melder følgende: en i Enden af Febr. til Gothenborg ankommen Engelsk Fregat havde endeel af de Penge ombord, Storbritannien giver Rusland som resterende Subsidier. Engelland, der ved alle sine Expeditioner først er betænkt paa sin Jnteresse, har fundet det mere passende at sende disse Subsidier i rede Penge, end i Vexler, hvilket det ansaae for mindre bekosteligt; og for at spare Transport, Skibsfragt- og Assurancomkostningerne, som Pengenes directe Afsendelse fra London til Petersborg, vilde foraarsage, fandt det for godt at lade samme udlosse i Gothenborg, for derfra at befordres videre til Lands over Torneaa Disse Penges Transport tog sin Begyndelse i de første Dage af Martii. Maaned, men er bleven afbrudt ved en ligesaa overraskende som uventet Foranstaltning. En her ankommen Coureer har bragt den Efterretning, at der, efter Kongen af Sverrigs befaling, er lagt Beslag paa 375,000 Piastre, som nu ere nedlagt i Stadens Skatkammer. Denne Beslutning var ikke blevet noget af Regjeringsmedlemmerne i Stockholm tilmeldt. Man forudseer, at det, ved Tingenes nærværende Stilling, kan have ubehagelige Følger: paa den ene Side Ruslands Me Utilfredshed, og paa den anden, Engellands Misfornøielse, da det sikkert vil betragte Capitaler, der endnu ikke have naaet deres Bestemmelsested, som en Eiendom, der endnu tilhører det. En saadan Omstændighed er aldeles ikke passende til at forlige de Misforstaaelser, der allerede finde Sted imellem det Svenske og Russiske Hof. At Rusland siden Gustav II. Død har vægret sig ved at betale de i det Wedenske Forbund stipulerede Subsidier synes mueligen at kunne være en Grund til ovenanførte Foranstaltning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-05-16
Den 72de Franske Bulletin angaaer for det meste Krigsoptrinene i Pommern mod de Svenske J den hele Bulletin hersker i Henseende til Sverrig en yderst fredelskende Tone. Hr. Müller, Lærer ved et Lyceum i Bremen. som selv har havt Leilighed til at see den berygtede Roger, som er uforbrændelig, har udgivet et lidet Skrivt, hvori han giver en Anviisning til at eftergjøre dette Konststykke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-05-16
D. 7 Maji døde i Paris den unge Prind Napoleon, en Søn af Kongen af Holland, i en Alder af 4 Aar og 7 Maaneder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-05-16
J Hamborg gik d. 5 d. M. det Rygte, at Keiser Napoleon har oprettet en Observationsarmee, at Marchal Brune er udnævnt til dens Chef, og at denne Commando bliver saa udvidet, at Stor armeens Operationer kan dækkes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-05-16
J Dalmatien, hvor de gamle Romere havde anlagt herlige Landeveie, men som ere forfaldne og tildeels blevne glemte, istandsættes disse Veie, nu med stor Jver, og man har befundet, at en stor Deel deraf endnu ere godt vedligeholdte, og at Arbeidet derved kun vil være ubetydeligt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-05-16
Det Franske Nationalmuseum har optaget den berømte Schrøder i Lilienthal til sit Medlem.