JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1813-08-28
J Aaret 1810 solgtes 1 Td. Rug i Hertugdommene for 5 Mk. Lybsk, da stod Landmandens Jndtægter ingenlunde i Forhold til hans Udgifter eller i Forhold til Kjøbstedmandens Varer eller Jndustriefrembringelser, og endnu ere Kornpriserne der lave Mon der da var nogen, som opløftede sin Røst til Fordeel for Landmanden, og offentligen paastod, at dette Misforhold burde afhielpes, Man overlod Sagen til sig selv, og deri handlede man nok ogsaa rigtigst; thi Klager afhielpe ikke et Onde. Jmidlertid sank Landalmuens Velstand der dybt, og vilde endnu have siunket dybere, naar Priserne i de følgende Aar ei vare blevne bedre. Den Anmærkning vilde være overflødig, at Kilden til vort Lands Vel er Agerdyrkningen; har Landmanden derfor intet, vil det Hele lide. Dyrtid, naar den er en følge af Mirvext, er en Ulykke for Landet, men høie Kornpriser ved riig Afgrøde udbreder derimod almindelig Velstand. Enkelte Jndividers Tab kan og bør aldrig komme i Betragtning mod det Heles Vel. Hvorfor vil man formene Landmanden at søge sin Fordeel, naar han kan, ligesaavel som enhver anden der holder noget til Fals, Sikkert ere der mange, som havde solgt og sælger i deres Kredse under de almindelige Priser, men det er en Urimelighed og Umuelighed at fordre denne Tænkemaade i Henseende til det Hele.
Viborger Samler, 1813-08-28
Alle de øvrige Raisonements i Henseende til Folkeløn, Skatter, Fornødenheds Jndkjøb, falder aldeles bort; thi Landmanden, som enhver Handlende tager hvad han kan faae, og beregner ikke hvad han burde have eller hvad han kan sælge for. Han sælger efter Priserne, og disse bestemme Kjøbstædmanden og han ikke. Af alle Handlende har Landmanden allermindst Priserne i sin Magt; thi andre bestemme dem stedse for ham. Faaer han lidet, som Bonden i Hertugdømmene i alle disse Aaringer har faaet, maa han nødvendig indskrænke sig, ja vel end- og gribe til at sælge enten Koe eller Hest, som han ikke uden Skade kunde undvære, men Nød bryder, alle Love. Faaer han mere end han behaver til at brørsin Udgift, hvad Under da, om han fristes til Vellevnet, Hvo der tænker sig Tingene anderledes, eller vil ved Beregninger bestemme en anden Maalestok for samme, han drømmer, og kjender ikke Menneskene. Betragtes Tingene fra denne Side, ville alle Exklamationer over Bondens Vellevnet falde bort. Og hvorfor lamenterer man allene over denne eneste Menneskeklasses Luxus, Er denne Pest ikke almindelig, og hvad Under da, at de Fornemmeres Exempel smitte, og at denne Smitte ogsaa lister sig ind i de Laveres Hytter, Var det mueligt ved Tvangsmidler eller paa anden Maade at standse denne Strøm, da var her et Emne for den sande Patriot, til ved gavnlige Forslag at vorde sit Fødelands Velgiører.
Viborger Samler, 1813-08-28
At en Bonde kan forlange 10 a 12000 Rbdlr. for sin Gaard, beviser hverken Landmandens Velstand, eller at hans Ødelæggelse er for Haanden. Det beviser blot, at det Repræsentativ, man sætter mod Gaarden, nu har langt ringere Værd end forhen, en følge af dets alt for store Almindelighed. Thi hvorfor er det samme ellers ikke ogsaa Tilfældet i Hertugdømmene? Hvorfor er en Gaard der, som 1807 kostede 4000 Rd. S. H. C., solgt i de senere Aar for 1000 Rd., Mon ikke af samme Aarsag, fordi Repræsentativet der var rart og sieldent at overkomme, en følge af de modsatte Priser; thi fordi Landmanden maatte sælge sine Producter saa lavt, manglede alle Penge, og ingen torde kjøbe. Bankerotter hørte derfor ogsaa til Dagens Orden. Hvilket Syn var nu det glædeligste, enten at finde Velstand hos Danmark Bonde eller Armod hos Hertugdømmenes,
Viborger Samler, 1813-08-28
Den Beregning over Danmarks dyrkelige Hartkorn og Avlens Produkt, Sæden medberegnet, til 6 Fold, der giver 4 Tdr. til hvert Jndivid, staaer paa Papiret, som saamange andre Beregninger. Det glæder stedse en Forfatter, der har undfanget en Jdee, naar han ved Beregning kan realisere den, i det mindste i hans egen Hjerne. Forresten uden at modsige eller bifalde den, er det vist, at Regningen i det mindste for den største Deel af Jylland er for høi, her tager Landmanden til Takke oftest med 3 Fold af hans Rugsæd, som er hans Hovedal. Endelig er Landprang og Opkjøberie noget, hvorom der er talt og atter talt, og som er beskreven som en Fordeel, der erhverves med lidende Millioners Taarer, og hvorved Naturens Velsignelse ophører at fryde den modfaldne Jordens Søn. Et Skilderie, Enhver vil finde falskt i Henseende til Danmark. Men uden at tale mere om dette, kunde det nok spørges: Hvorfor skal det formeenes Bonden, mere end andre at sælge sine Vare, hvor han bedste veed og kan, Eller er Tvang ønskeligere i en Stat, end Frihed? Eller er det Retfærdighed, at forbyde Bønden, paa hvis Skuldre ligge Byrder, som han godmodigen bærer, at sælge sine Produkter hjemme naar han kan, og befale ham i det Uvisse at kjøre mange Mile med sine Varer og der modtage, hvad man finde 6 for godt at byde ham, Det være nu hvad det vil saa vil man dog vel ikke give Bonden Skyld for hLandprangeriet. Det er jo dog nok kuns den Handseerlende, som driver dette Spil, og han driver det ny S. saa meget mere, som før, fordi han har Hænderne he fulde af Mynt-Tegn, som han vil realisere. J J September Maaned f. A. faldt Repræsentativerne J Hertugdømmene, og strax stege Kornvarene. Rugen de steeg fra 4 til 6 Rd. i Flensborg for en Tønde Rug, sk.
Viborger Samler, 1813-08-28
J denne Periode forre Opkjøberne omkring fra Sted til Sted; thi Enhver vilde realisere sine Sedler til Men neppe faldt man paa at behandle Sedlerne efter 2 Cours, førend det hele Opkjøberie havde Ende. J 6 December kjøbte man igjen en Tønde Rug for 4 Rd., i og ingen Opkjøbere indfandt sig mere. Her er Er 8 faring, kraftigere end alle Raisonnements, som lærer, at saavel Dyrtid som Opkjøberiet er en følge af 3 Bankosedlernes Masse. Enhver Handelsmand har og Hænderne fulde; han ønsker at realisere dem, af i Frygt for Tab, og ligesom Coursen bliver slettere, i erholder han dem i større Qvantitet for sine Varer, Han betænker sig derfor ikke paa igjen at udgive dem i i samme Forhold for andres. Dette er den eneste i og sande Kilde hvorfra Dyrtiden og Opkjøberiet han i sit Udspring. Tilstop den, og alt skal igjen komme i Ligevægt. Men skeer ikke det, vil ethvert anden i Middel blive frugtesløst, enhver Klage vorder tom, og det Onde kan stedse gribe om sig. Var man 1807 og 1808, da al klingende Mynt forsvandt, faldet paa at gjøre, hvad man 1812 gjorde i Hertugdømmene, nemlig at behandle Sedlerne efter Cours, vilde Mynten igjen have kommet tilsyne, Priserne paa alle Slags Varer ville i Følge Tidsconjunkturerne været blevne i Ligevægt, og det Onde vilde da ikke, som nu, have faldet saa meget i Øjnene. Men om Landet derved havde været lykkeligere, er et Spørgsmaal, og om Danmark i det Hele taget ikke har vundet ved de høje Priser, er atter et Spørgsmaal. Af dette synes det da at være klart, at der kuns gives eet Middel til at afhielpe Dyrtid og Opkjøberie, og at nedsætte Priserne paa alle Varer, og igjen bringe dem tilbage til det Forhold, at de kunde blive stadige, og dette Middel er at inddrage Bancosedlerne og at sætte Sølv eller virkelig Mynt i deres Sted. Et Middel, som ikke synes umuelig at udføre, og hvortil nærværende Øjeblik synes at være gunstigt. Langsomt at ville afhielpe dette Onde, er det samme som at give en Krebskade Leilighed til at gribe videre om sig. Skal Kræften ikke blive dødelig, maae den med eet Snit afskjæres; thi den langsomme Cuur vil sikkert dræbe Patienten. J Stedet for at klage er det bedre at virke, og denne Virken bestaaer nok ene og allene deri, at enhver Landets Undersaat bidrager sin Skjerv til at yde Banken saa meget Sølv, at den seer sig i Stand til at kunne honorere sine Vexler eller de Sedler, naar paafordres. Det er ovenfor sagt, at nærværende Øieblik synes for hertil at være gunstigt, thi antager man, at den fo ind restaaende Cours bliver istedet for 6 nedsat til 12 ni Sedler for 1 Rbdlr. saa følger heraf, at Banken, en har kuns at indløse den 12te Part af Seddelmassen.
Viborger Samler, 1813-08-28
J Fyens Stifts Adresse-Avis lyses efter Hr. Cimber som for nogle Aar siden var givt med nuværende Lieutenantinde Sehestedt, fod Kiær, (Degnens Datter i Marslev i Fyen) da noget med ham er at forrespondere eller tale om.
Viborger Samler, 1813-08-28
Til en Lynafleder paa St. Knuds Kirke i Odense, er ved Udgiveren af Byens Stifts Adresse Avis, S. T. Hr. Hempel, indtil 13de Aug, indsamlet 1300 Rd. d. K. Præsten Grøgaar dhar i Christiansands Avis protesteret mod det Rygte, at hans hele Huus skulde være blevet sygt ved at spise islandsk Mos; at en af hans Piger, skulde være død deraf, og Sygdommen derved have udbredt, sig blandt hans Sognefolk. Han forsikkrer tvertimod, at han siden sidstafvigte Mai har brugt islandsk Moos til at drøie Melet med, og at han har fundet fuldkommen stadfæstet, hvad Hædersmændene Strøm og Flor have sagt til sammes Berømmelse. Man faaer 30 til 40 pCt. mere Brød ved at sætte Deigen med Gelee istedet for Vand; Melet deraf er dobbelt saa drøit som Korn meel, og overalt meget gavnlig for Sundheden. Indqvartering i Skielskiør 1570. (af Edvarsens Skielskiørs Beskrivelse.) Byen blev iaar særdeles besværet med Jndqvartering af Landeknegte, Bosse skyttere, Feldtvebler, Hovedmandens Drabantere; Fenikedrager Bertel og Lieutenant Hein nævnes, Profosser ankomme til en halv Snees En efter en Anden, især ven halte Profos med sin Qvinde og sine Knegte. Skrivere, det er Auditorer, samt Brev dragere, gaae idelig og daglig. Peder Oxes Expee, ser, som først bragte Landsknegtene, vare her 3 Gange, foruden mange flere. Provianthuus oprettes i Skjel skiør, Proviantskriver beskikkes, fri Jldebrand skal daglig skaffes. Byen søger Befrielse, fik ikke. Duncham fik en Tønde Tydsk Øl at han skulde drage til Corsøer med sit Folk. Magistraten er paa Raadstuen Nat og Dag og findes ikke at være kiøbt saameget Lys til Raadstuen, som dette Aar; dog brode Knegterne Raadstuedøren, men fandt Alting tomt og ledigt for Penge. Alle disse Skrivere, være sig Kongens eller Herrens Fork og Tjenere, Brevdragere, Officerer, nyde fri Øl, Mad, Fortæring, Vogne frem og tilbage; det anføres ti til tolv Gange, at Lieutenanten reiser til Slagelse, Kallundborg., men stedse frit. Den halte Profor kostede Byen hver Gang 4 til 5 Mk., og sidste Gang med sin Kone og 2 Knegte 2 Rd. - Tydsk Øl flød alle Tider, og blev ikke drukket Andet; uden Peder Oxes Karl drak 3 Potter Miød, da han var her med Kongens Brev Saa disse mangfoldige og frie Reiser vare Byen en daglig Byrde. Alligevel var dette Aar glædeligt for Skjelskiør, da den svenske Syvaarskrig nu fik Ende.
Viborger Samler, 1813-08-28
Lovgivningog offentlige Foranstaltninger. 27 Juli 1813. Reskript til biskoppen over Sjællands Stift, hvorved er fastsat, at ingen til Søe-Jndrolleringen Henhørende maa i Kbhvn. døbes eller begraves, forinden det med Attest fra vedkommende Rodemester bevises, at Anmeldelsen derom til ham er skeet. 30 dito. Kongelig Resolution, angaaende, at de paa Jhændehavere lydende Kongel Obligationer, som fra een eller anden Jhændehaveres Side have været opsagte og ere forfaldne til Betaling førend dette Aars Begyndelse, men desuagtet ere afhændede, maae, i Henseende til de nærværende Besiddere, ansees som uopsagte og følgeligen gaae over til at lyde paa Rbpenge Daler for Daler. Hvor Obligationerne derimod tyde paa bestemt navngiven Eier, og denne har opsagt, eller hvor Opsigelsen fra Finants-Kasse-Direktionen eller vedkommende Autoritets egen Side er skeet ved offentlig Bekjendtgjørelse, der maa den skeete Opsigelse tages til følge.
Viborger Samler, 1813-08-28
Befordringer og Afgang. Under det danske Cancellie: Auditeur ved 1ste Jnfanterieregiment, J. D. Blichfeldt, udnævnt til Dommer og Assessor i Kjøbenhavns Politieret. Professor og Slotspræst paa Kronborg, H. P. Sandal, til Sognepræst for Udbye og Ørslew Menigheder i Sjælland; Sognepræst for Grimstrup og Aarre Menigheder, N. B. Nissen, til Sognepræst for Sneum og Tjære borg Menigheder i Ribe Stift; Sognepræst for Loppen og Hasvig Præstegield i Westfinmarken, A. Kjeldberg, efter Ansøgning i Naade og med Vartpenge entlediget fra sit Embede.
Viborger Samler, 1813-08-28
Under Rentekammeret: Steengraveur, A. Jacobsen, udnævnt til Hofgraveur, Copiist i Kammerets 2det nordenfieldske Contoir, A. Langball, til Fuldmægtig i det 1ste nordenfieldske Contoir, og til Copister udnævnte: Student, T. J. Bentzen, i det 2det norden, fieldske Contoir, J. A. Hoffeth, i Kammerets danske og norske Cancellie, og Exam. Jur. P. C. Ottesen, i det 1ste jydske Renteskrivercontoir.
Viborger Samler, 1813-09-01
(Af Alt. Merk. og Hamb. Corresp.) Krigsefterretninger. Saalidet er endnu aldrig udrettet ved en Freds kongres, som ved den i Prag. Det synes, som om den døer bort i det Øieblik da den skulle faae Liv. Vel ere de Befuldmægtigede der endnu; men det lader, som om de alt have stiltiende givet Ordre, til at spænde for. - Desto travlere har Krigsguden Mars med at sætte alle Tropper i Bevægelse for at nærme sig den tragiske Skueplads. Saaledes skrives fra Dres den 15de August. "Endnu ere Hertugen af Vicenza og Grev Bubna i Prag; men Artilleri- og Munitionsvogne ile til Grændsen, og Keisergarden er marschfærdig - Vi frygte hverken Fiendens Angreb eller Hungersnød. De ved Elben forsamlede talrige Tropper sikkre os mod det første og en riig Høst mod det sidste. Alle fremmede Badegjæster ere reiste fra Toplitz. Ved Pirna staaer en betydelig Leir. Vore Fæstningsværker forstærkes daglig. Hertugen af Reggiokommanderer den Troppelinie, som gaaer fra Wittenberg. til Crossen og denne regnes for at være 70000 Md. Franske og Forbundstropper - J Bayern ansøge de mobile Legioner Kongen om Tilladelse til at fægte med imod Fjenderne. Den Østerrigske Magt angives saaledes posteret: a) den store Armee under Fyrst Schwarzemberg i Norden af Bøhmen, Hovedqv. i Prag. b) En mindre Hær i Vesten af Bøhmen ved Pilsen anført af General Grev Klenau. c) Et Korps dækker Enns i Østerrig, under Fyrst Reuss. d) Et fierde Korps i Steyer mark under Feldtøimester v. Hiller, Hovedqv. i Pettau. e) En Reservehær ved Presburg. Hs. M. den østerrigske Keiser vil selv anføre hele Armeen, naar den skal agere; under ham kommanderer General Duca. Desuden kommer endnu (11te Aug.) daglig Heste og Mandskab til Hæren.
Viborger Samler, 1813-09-01
Hs. M. Keiser Napoleon reiste fra Dresden d. 15de Aug. og tog Veien til Kønigstein - Kongen af Neapel kom Natten før til Dresden. - Vicekongen af Jtalien kom den 10de Aug. til Udine.
Viborger Samler, 1813-09-01
Prindsen af Eckmühl har den 23de August taget sit Hovedqvarteer i Schmerin.
Viborger Samler, 1813-09-01
Man siger den bøhmiske Grændse er spærret for Reisende.
Viborger Samler, 1813-09-01
Der er paa Slottet i Eysenach gjort Anstalter til at modtage Hs. M. Kongen af Sachsen med Familie.
Viborger Samler, 1813-09-01
Paris d. 20 August. Hs. M. Keiserinden agter d. 23 eller 24de D. at reise fra St. Cloud til Cherbourg, hvor der skal, i Grunden af den ny anlagte Havn, nedlægges i Hs. M. Nærværelse en Plade af Platina med en Jndskrivt, der siger Efterslægten: at Napoleon den Store d. 15 Marts 1803 befalede denne Havn at anlægges 50 Fod under Havets Flod for store Krigskibe, og at den i August 1813, imens Keiseren var ved sine Armeer i Tydskland, blev færdig. Aldrig var Parisertheatret saa besøgt som i de sidste 2 Maaneder. De fra Dresden hjemkommende Skuespillere ville glæde sig over Kassens Tilvæxt.
Viborger Samler, 1813-09-01
J sidste foreløbne Aar have fra Dieppe 1232, Fiskerfartøier bemandede med 17784 Mk. fanget Fiske for 3 Millioner 78130 Fr.
Viborger Samler, 1813-09-01
Blandede Efterretninger.
Viborger Samler, 1813-09-01
(Af Alt. Merk. og Hamb. Corresp.,¬ De i Amsterdam den 9de August brændte engelske Vahre, beløb sig af Værd til over 3, Millioner. Denne Forbrændelse varede en heel Dagi Manges Overværelse. Prokurøren holdt en interessent Tale, før Jlden tændtes.
Viborger Samler, 1813-09-01
Den würtembergske Finantsminister, Grev Mandelslodes eneste Søn, der stadeerte i Tübingen, er dræbt paa sit Værelse af en Lieutenant Zach i Overvær af Lieutn. Spath.
Viborger Samler, 1813-09-01
Augsburgs Fæstningsværker istandsættes.
Viborger Samler, 1813-09-01
J Virginien i Nordamerika siges 5000 Engl. at være landede. Man er bange de pirre Negerne til Opstand, da denne Fjende end ikke forsmaaer de nedrigste Midler til at skade.
Viborger Samler, 1813-09-01
Sundhedsraadet i Palermo har med Magt, endog imod Prindsregentens og den engelske Generals Ordre, nægtet engelske Skibe Adgang til Havnen, som kom fra de for Pesten mistænkte Steder neml. Ægypten og Gibraltar.
Viborger Samler, 1813-09-01
Keiseren af Rusland lader Generalkonsul Langsdorff reise fra Brasilien til Sydamerika paa Opdagelsesreise.
Viborger Samler, 1813-09-01
Mellem Algiers og Portugals Regjering er sluttet en Alliancetraktat, som den 14 Juli er ratificeret i Lissabon.
Viborger Samler, 1813-09-01
Pave Pius den 7de har for nogen Tid siden bevilget et Afladsjubilæum for et undergjørende Mariebillede i Mecheln, som er 825 Aar gammelt.
Viborger Samler, 1813-09-01
Denne religiøse Fest skal nu med al muelig Pragt holdes den 15, 29 Aug., og alle Mennesker fra de belgiske Provindser strømme sammen til Mecheln, i saadan Mængde, at der allerede hverken er Heste og Vogne at faae eller Logie i Værtshusene.
Viborger Samler, 1813-09-01
Ungarn. J en Bjerg-Egn af Ungarn indtraf den 24 Juli en saa pladselig heftig Kulde med Snee, at baade Bjerge og Dale bedækkedes af Sneen, og - i det mindste staaer det i Brevet - en Hjord af 950 Faar frøs ihiel tilligemed Hyrden.
Viborger Samler, 1813-09-01
Dronning Caroline fra Sicilien ventes nu til Ofen, hvor hun skal ville residere.
Viborger Samler, 1813-09-01
Man regner at Høsten i Aar i Frankrige har været en Trediedeel større end i Fjor
Viborger Samler, 1813-09-01
Indenlandske Tidender. (Af Statstidenden, fyenske og andre danske Aviser.)
Viborger Samler, 1813-09-01
Hs. H. Prinds Christian Frederik ankom til Drammen d. 9de August.
Viborger Samler, 1813-09-01
Christiania, den 6te August. Kongl. Skuespiller H. H. Knudsen har kundgjort Følgende: Søndagen den 1ste August gav jeg en Mindefest paa Brække ved Scheen, som indbragte i frivilligt Offen 6,290 Rd. 36 s. d. C., 3 Guineer, 2 danske Specier, 2 engelske Kroner og 48 s. Kobber=Skillemynt, som jeg underdanigst har sendt Norges Statholder, Hs. Høihed Prinds Christian Frederik.
Viborger Samler, 1813-09-01
Kjøbenhavn, d. 27 August. Nu afdøde Jomfr. Anne Cathrine Seidelin har ved allernaadigst konfirmeret Testament skjænket 500 Rd. til Løn for en Skoleholder i Sønder Wilstrup og 200 Rd. til Jndkjøb af Bøger for samme Skole.
Viborger Samler, 1813-09-01
Den russiskekeiserlige Gesandt i Kjøbenhavn er nu for nogle Dage siden med Følge afreist til Malm Den 21de August tabte Kjøbenhavn en brav og duelig Jnstitutbestyrer. J. N. Basedow, i en Alder af 52 Aar. Den Afdøde udmærkede sig ved venlig Omgang med de Unge og omhyggeligt Valg af Lærere.
Viborger Samler, 1813-09-01
Kjøbenhavns Torvepriser, d. 27 August. Rug, Td. 24 a 25 Rbdlr. Hvede, Td. 37 a 40 Rbdlr. Byg, Td. 11 Rbdlr. 4 Mk. a 12 Rbdlr. Havre, Td. 7 Rbdlr. a 7 Rbdlr. 2 Mk. Ærter, Td. 24 a 25 Rbdlr.
Viborger Samler, 1813-09-01
J Christiania Avis læses nu og følgende frygtelige Naturbegivenhed: Efter et i mange Dage herskende Tordenveir, der ikke endnu tilfulde havde renset Luften, trak der om Mandagen d. 26 d. ved Middagstid en mørk Skye op over Nannestad fra den sydestlige Kant, der nedlod sig med Nattens Dunkelhed over Bjerke Annerkirke, ved sin hvirvlende Bevægelse nedkastede Kirkens temmelig høie Spiir indtil Klokkehuset, berøvede Taget dens meste Steen, beskadigede Kirkens Vinduer og adsplittede alle Kirkeledene, oprykkede Træerne med Roden, som stode i Nærheden, og brækkede deres temmelig tykke Stammer. Ogsaa bleve de nærliggende Bjerke Gaarde berøvede deres Tage, hvis Spaane dækkede Agrene; ligesom det samme vederfores flere Gaarde nordvestlig op i Annexsognet, hvorhen Skyehvirvlen tog sin Retning, omtrent i 1/4 Miils Distance, og nogle Maalstængers Bredde. - Skaden paa Huse og Agre er ikke ubetydelig (især leed Kirken);men Forsynet bevarede, under denne frygtelige Naturtildragelse, ethvert levende Væsen. - Nannestad Præstegaard den 30 Juli 1813. Bjerch.
Viborger Samler, 1813-09-01
Paa Børs Auctioner er i de sidste Dage solgt Depositokasse=Obligationer for 41 Rbd. og Kaper obligationer for 47 a 49 Rbd. pr. 100 Rdr.
Viborger Samler, 1813-09-01
Professor Ørsted, som nylig er kommen tilbage, fra sin Udenlandsreise, har kundgjort endnu i dette akademiske Halvaar at ville holde Forelæsninger over Videnskabernes Aand og Væsen.
Viborger Samler, 1813-09-01
Jblandt Badegjæsterne ved Oldeslohe befinder sig ogsaa Hs. Durchlauchtighed Hertugen af Augustenborg. Paa en Plads, der endnu ved Paasketid var ujevn og sumpig, finder man nu et smukt Haveanlæg og i samme et smagfuldt bygget Badehuus med 7 særdeles vel indrettede Badestuer, af hvilke eet er bestemt til Styrte= og Sprøitebad, 3 til Svovlbad og 3 til Saltbad.
Viborger Samler, 1813-09-01
Det til Hovedstaden fra Petersborg ankomne franske Skuespillerselskab har faaet Tilladelse til at give 8 Forestillinger paa det Kgl. Theater. J Mandags Aftes gav det den anden af disse Forestillinger med fortjent Bifald. Baade Spil og Sang er i lige høi Grad udmærket gode. Men at Talenter ikke altid belønnes efter Fortjeneste, seer man ogsaa ved denne Leilighed en paafaldende Prøve, paa. Uagtet een af det qvindelige Personale i alle Henseender i det lette og naive Spil kan staae fuldkommen ved Siden af Frue Schütz, saa har begge Spilleaftener Huset langtfra ikke været saaledes besat, som et saadan Spil berettiger til.
Viborger Samler, 1813-09-01
J disse Dage er i Omegnen ved Mariboe, formodentlig af Mangel paa Paapassenhed, 2 Børndruknede. Et 1/2 Aar gammelt i en Møddingepøl og et andet 1 1/2 Aar i et Gadekjær.
Viborger Samler, 1813-09-01
Overpræsidenten i Altona, Khrr. Blücher har d. 71 August udstædt en Bekiendtgiørelse, hvorved det under streng Straf forbydes Altonas Jndbyggere at vedligeholde nogensomhelst Forbindelse med Jndvaanerne i de Egne, som ligge paa hiin Side den danske Demarcationslinie, fra Travemünde langs den holsteenske Grændse og Elben.
Viborger Samler, 1813-09-01
Det danske Konsulat i Hamborg opfordrer nu dem, som have angivet at besidde dansk Eiendom, snarest muligt at melde sig med Beviserne detfor.
Viborger Samler, 1813-09-01
Capitain og Ridder de Bretteville af 3die jydske Jnfanteriregiment, der særdeles har gjort sig fortient ved Feldthospitalernes hensigtsmæssige Jndretning, er af Hs. Maj. Kongen bleven ansat som Jnspekteur over Feldthospitalerne ved Hielpedivisionen i Holsteen.
Viborger Samler, 1813-09-01
Under Jndsendt læses i Aalborg Stifts AdresseAvis følgende, om hvorledes Folk kan forvænne sig." Admirable, at en Vendelboe Bondedreng (N. B. af Fødsel) allerede i en tidlig Alder saa ganske har udartet sin medfødte Natur, at hans Legem ikke taaler at bære andet Linned næstved Huden end Kombritz; hvoraf han allene bær Natskiorten - ja Luften er ham endog saa modbydelig, at han maa bruge et Fouteral for sin Person, naar han skal udreise - Beviis nok, at den megen Opmuntring til allene at lægge Vind paa Landets egne Produkter til Nødvendigheder ikke kan aldeles naae sin gode Hensigt; thi man seer, at Nødvendigheden kan jo saaledes kræve en Afvigelse.
Viborger Samler, 1813-09-01
J Torsdags Aftes løb et par Heste løbske i Aarhuus med en Vogn hvori der vare tvende Børn. Uden at ændse egen Fare, da Børnenes Skrig endnu giorde Hestene galere, fik en Mand fat i Bagdelen af Vognen og lod sig slæbe saalænge dermed, indtil han fik Børnene revne ud af Vognen, som først lykkedes ham langt udenfor Byen. (hans Navn savnes.)
Viborger Samler, 1813-09-01
Nu er da Sukkeret siden Mais Begyndelse steget fra 1 til 4 Rbd. Pundet. Det kan man kalde en suur Fornøielse.
Viborger Samler, 1813-09-01
J Aarhuus er den 27de August død Justitsraad, Borgmester og Stadshauptmand Hviid, sammesteds.