Berlingske Tidende, 1820-12-18
Den 14de October. Divisionsgeneral Romain (Prinds af Limbe) blev af Christoph sendt med en Deel af Armeen til St. Mare, og benyttede denne Leilighed til at omskabe Troppernes Knurren for deres Oberstes Fængsling til en formelig Opstand. Commandanten i St. Mare faldt som et Offer for deres Hevn, og andre Uordener bleve begaaede. Nu gik Romain rask frem i sin Plan. J hans Beretning til Christoph blev Sagen skildret som høist betænkelig, han meldte, at Tropperne fra Portran=Prince nermede dem, og forlangte Forstærkning. Christoph, som selv var syg, sendte ham General Toussaint, og svækkede sig paa denne Maade betydelig. - Den 6te og Aftenen blev her Generalmarschen slaget, Tropperne og Folket samledes, og Stadens Gouverneur, General Richard (Hertug af Marmelade), som blev understøttet af Garnisonen og adskillige høie Officere, forkyndte den glædedrukne Mængde deres Frihed, og Tronens nær forestaaende Omstytning. Jubelen var ubeskrivelig, Enthusiasmen paa det høieste, og desuagtet gik alt saa roligt og ordentlig af, at maaske en Trediedeel af Staden ikke vidste, hvad der var forefalden. Fangerne bleve nu befriede, Vaaben uddeelte, og Indbyggerne i Forening med Garnisonen rykkede Dagen derpaa om Morgenen med 6 Kanoner til Haut du=Cap, hvor man tog en meget fast Stilling ved en Bro paa Veien til Sans=Souci. Christoph gav nu befaling til at skyde Cap=Staden i Gruus, at myrde Alle, og selv ei at skaane Barnet i Moders Liv, og hans værdige Tilhænger, GeneralRoel, paatog sig strax at udføre befalingen. J Spidsen af Livgarden satte han sig i Bevægelse, og ankom den 8de October Kl. 5, om Aftenen til Broen ved Haut du Cap. Han opmuntrede sine Tropper til Angreb med det Raab: "Vive le Roil - men Vive la liberte." var Svaret. Der faldt et Kanonskud fra de Sammensvorne, men der blev dog Jngen saaret. Pludselig blev Raabet: "Vive la liberte." almindeligt : Garden stod af, kastede Vaabnene, og løbe med aabne Arme over Broen, for at omarme dem, de skulde angrebet. Deres Anfører ilede tilbage til SansSouci, for at bringe sin Herre den frygtelige Efterretning, at alt var tabt for ham. Han blev som rasende ved denne Tidende, og forlangte, at man skulde bringe ham til Citadellet, hvor han vilde sprænge sig i Luften tillige med sine uhyre Skatte; og da han der havde en Million Pund Krudt, vilde dette have været tilstrækkeligt til at flynge den uhyre Steen og Klippemasse mange Mile bort. Jmidlertid blev dette forhindret af Dupuy, som under alleslags Foregivender vidste at afholde ham fra dette Skridt. Alt var nu tabt for ham, og henimod Kl. 10 skab han sig en Kugle giennem Halsen, og døde paa Stedet. Dagen efter overgav Kronprindsen sig. Han tillige med nogle af Christophs varmeste Tilhængere vente nu i Lænker deres videre Skiæbne. - Generalerne selv patrouillere; og alle ledige Folk blive sendte ud til Haut du Cap, hvor de under Armeens Øine ikke kunne begaae nogen Excesser. J Morgen tidlig vil General Paul Romair indtræffe her. Friheden er allerede proclammeret, og det er derhos bestemt, at Harti har constitueret sig til en Republik, hvis Præsiden Romain skal være. Boyer har sendt en Lykønskningsskrivelse, og bedet, at man for alting vilde holde godt paa de fængslede Hovedmænd af Kongens Partie. Han har iøvrigt tilbudet Patrioterne sin hele Magt til Hiælp.