JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-05-29
Jndkaldelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-05-29
Creditorerne i Stervboet efter Arvefæstegaardmand Rasmus Hansens afdøde Kone Birthe Hans Datter Brødebølle i Westenskov Sogn, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Gloslunde pr. Nakskov, den 23de Mai 1843. H. Møller.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-05-29
Creditorerne i efterskrevne Dødsboer under Baroniet Juel linges Skiftejurisdiction, nemlig: 1) Efter Ane Christensdatter, Gaardmand Hans Christensens Kone i Birket, 2) Efter Marie Wilhelmsdatter, Gaardmand Andreas Thomsens Kone i Nøbbølle, 3) Efter Gaardmand Hans Nielsen Bager i Torrig, 4) Efter Huusmand Niels Pedersen i Hellinge, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, til for undertegnede committerede Skifteforvalter, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Juellinge den 28de Mai 1843. Rostrup. Adressecontoirets Commissionairer ere: Dhrr. Boghdlr. Thierry i Nakskov, Kammerr. Suhr i Rødby, Posterpediteur Christensen i Stokkemarke, Boghdlr. Giegengack i Maribo, Apotheker Grundtvig i Saxkjøbing, Postmester v. Staffeldt i Nysted, Kbd. Wulff i Stubbekjøbing og Færgeforpagter Arnkiel i Gaabense.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-06-01
Lollands Falsters 2den Stiver Tidende. Redigeret, trykt og udgivet af W. F. Laub i Nykjøbing. Torsdagen den 1. Junii.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-06-01
Jndenlandske Efterretninger. J Søndags blev Festen paa Egebæksvang, uagtet den, næsten hele Dagen igjennem vedholdende, stærke Regn, bivaanet af flere Tusinder, saavel Landboere, endog langveis fra, som Kjøbstædfolk fra Helsingør, Frederiksborg, Kjøbenhavn o. a. St. Fra Helsingborg skal imod al Forventning dog ikke mange Gjæster være komne med. Hvad Aarsagen til denne Udeblivelse har været, er os endnu ubekjendt; da vi imidlertid fra Helsingør har faaet Løfte om en nøiagtigere Festberetning, saa haabe vi ogsaa at kunne meddele Oplysninger i bemeldte Henseende. Jøvrigt var, uagtet de udvortes ugunstige Omstændigheders slette Auspicier, Stemningen under hele Festen fortræffelig, saaledes som den kan og bør være ved en Folkefest for den danske 28de Mai, der naturligviis endnu ikke i nogen Maade tør sammenlignes med den norske 17de Mai. (Kbhpst.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-06-01
Jndbydelsen til Subskription for Oprettelsen af danske Underviisningsanstalter i Hertugdømmet Slesvig er nu udbredt overalt. Hvad Resultat den vil føre til, derom kan man endnu ingen Mening have, men der skal unegtelig en stor Kapital til for at naae Maalet. Dog Begyndelsen er god, 18,000 Rbd. ere jo allerede tilsagte, og uagtet alt det man raaber paa, at Danmark er et fattigt Land, er det dog vist og sandt, at her gives langt flere end 20 Mænd, der uden mindste Gene kunne tegne sig hver for 100,000 Rbd., og med en Kapital af 200,000 Rbd. lader Sagen sig nok udføre. Embedsklassen synes mest at interessere sig for Oprettelsen af et juridisk Professorat i den slesvigske Ret, og det er unægtelig af Vigtighed, da derved den Modstand, som Sagen nu finder hos Hertugdømmets juridiske Embedstand, vilde hæves; men det vil nu komme meget an paa, hvad det slesv. holst, lauenb. Cancelli siger dertil, det er nu det ømme Sted at tage Vedkommende paa. (Dannev.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-06-01
Dagen fortæller, at i Søndags Aftes omtrent Kl. 11 bemærkede nogle Forbigaaende Nogen skrige inde i Frue Kirke; man lod derfor strax Graveren, hente, og det viste sig ved Oplukkelsen, at det var en Tjenestepige, som var faldet i Søvn under Aften fangen og saaledes ei havde bemærket, at Kirken blev lukket, og først var vaagnet henad Kl. 11, ikke lidet forskrækket over at befinde sig i Kirken.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-06-01
Anskaffelsen af et Dampskib til Randers Fjord er nu nærmere ved at blive realiseret, end nogensinde, idet et saadant Skib allerede er underveis hertil fra England, efter Sigende kjøbt paa Besigt. Det skal koste 1200 Pd. Sterl. her paa Stedet, har en Længde af 60 Fod og et Maskineri af 20 Hestes Kraft, saa at det menes vel skikket til Bugseer-Skib paa Fjorden. (Rand. Av.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-06-01
(Corresp.) Kjøbenhavn den 27de Mai. Endskjøndt Kjøbenhavn ikke kan siges at have egentlig Mangel paa Leilighed til Adspredelser og Nydelse, naar man seer hen til Byens Størrelse og Beliggenhed, kan det ikke nægtes, at man hidtil har savnet et Forlystelsessted i Kjøbenhavns nærmeste Omegn, hvor den dannede Verden kunde samles. Vel er der Overflødighed af Restaurationer og Tracteursteder i Omegnen, men de ere næsten alle kun beregnede paa at tilfredsstille de simpleste legemlige Fornødenheder, af og til forbunden med lidt daarlig Musik, og de søges derfor ikke af Alt, hvad der henregner sig til den finere Verden. Vi tør derfor mene, at det ikke alene vil være behageligt for det kjøbenhavnske Publicum, men ogsaa af Vigtighed for Byens Forskjønnelse, og ikke uden Jndflydelse paa Jndustrien, at Hr. G. Carstensen, der allerede har erhvervet sig et hæderligt Navn for sit Talent til at arrangere Forlystelser, har erhvervet sig Privilegium paa 5 Aar til at anlægge en saa kaldet Tivoli.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-06-01
Hr. Carstensen har i denne Anledning under 25 Mai udstedt en Jndbydelse, hvoraf vi ville meddele det Vigtigste. Establissementets Øiemed er: a) at forskaffe Publicum en billig, beqvem og behagelig Forlystelse, og b) at aabne en Erhvervskilde for Handlende og Jndustridrivende. Establissementets Virksomhed vil bestaae i Oprettelsen af a) en Bazar til Forhandling af Kunst- og Jndustrie Producter; b) et Tivoli=Theater, c) en Concert Pavillon, der tillige tjener som Dandsesalon, d) et Cosmorama eller Panorama; e) en stor Rutsch-Bane; f) Gynger og andre Tivoli-Forlystelser; g) en Billard-Pavillon; h) et Divan for Tobaksrygning og Læsning; i) en stor Conditor Pavillon; k) en Restauration; 1) Mælke- og Brønd-Cuur, m) en Gymnastiksal, n) to Keglebaner, o) en Skydebane; p) et Voxcabinet; g) en Fyrværkeri-Estrade; r) en Carousselbane; s) Varme Bade og t) (hvad der forekommer os mærkeligt at gjøre til en Gjenstand for Establissementets Virksomhed) en Retirade. Foruden disse daglige Præstationer, gives i hver Saison, som altid regnes fra medio Mai til medio October, fem Extraforlystelser, bestaaende af Vauxhaller, Concerter, Fyrværkerier og deslige. Anlægget tilveiebringes ved 2000 Actier, hver beregnet til 25 Rbd., altsaa ved et Fond af 50,000 Rbd. Establissementet vil blive paa Fæstningens Glarie imellem Vesterport og Tømmerpladsen, den heldigste Beliggenhed som vist kunde vælges, da Terrainet baade er rummeligt, nærved Byen og smukt beliggende. Entreen betales med 1 Mk. Personen og Establissementet formenes at kunne begynde medio August d. A. Af de øvrige §§ ville vi kun udhæve § 15, der forekommer os at være af noget besynderligt Jndhold. Den lyder saaledes: "Netto=Overskuddet af Establissementets Jndtægter (hvilket i § 7 er calculeret til 11,476 Rbd. for en Saison) tilfalder Actionairerne som Udbytte i de tvende første Aar, hvori Establissementet har været i Virksomhed, nemlig 1843 og 1844; det deles i 2000 lige store Dele og hæves af Actionairerne hvert Aars 11te December Termin. Derimod vil hiint Overskud fra det tredie, eller 1845 Aars Begyndelse og fremdeles blive anvendt til Jndkjøb af Actier, og er i saa Henseende enhver Actionair forpligtet til at afhænde sin Actie for dens nominelle Værdi. Actieindkjøbet vil skee ved Lodtrækning eller paa anden nærmere bestemmende Maade."Man seer altsaa heraf, at Actieierne ikke komme til at eie deres Actier med fuld Eiendomsret, da de efter to Aars Forløb ere forpligtede at aftræde dem forden paalydende Værdi til Trediemand, uden at man af Paragraphens Jndhold kan skjønne, hvem denne Trediemand bliver. Vi finde det ganske i sin Orden, at Entrepreneuren vil tjene ved sit Foretagende, men naar man betænker, at han har betinget sig 5 pCt. forlods af Bruttoindtægten, og at han fremdeles har betinget sig for 10,000 Rbd. Actier, mod at overlade Selskabet. de ham tilhørende Jnventariesager, som have været afbenyttede ved de af ham foranstaltede Vauxhaller, &c., saa forekommer det os virkelig, at han vel kunde lade sig nøie dermed.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-06-01
Den tydske Forbundsforsamling har for en Tid siden udsat en Præmie af 100,000 Fl. for den, der paa en tilfredsstillende Maade kan løse Opgaven omElectro-Magnetismens Anvendelse som bevægende Kraft.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-06-01
J forrige Uge blev i den herværende Jndustriforening foreviist en af Mechanikeren, Secretair Hjorth construeret Prøve til et Locomotiv, bevæget ved denne Kraft. Skulde det lykkes Hr. H. fuldstændigt at løse Opgaven, vilde derved blive fremkaldt en Revolution i Mechanikens og Physikens Historie, og den almægtige Dampkraft vilde have udspillet sin Rolle.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-06-01
Nykjøbing den 1ste Juni 1843. Hs. Kgl. Høihed Kronprindsen ankom i Tirsdags Aftes paa sin Lystkutter til Grønsund, hvorfra han i Gaar Morges begav sig til Corselitze, for at gjæste Hr. Kammerherre Classen. Efter et Ophold af et Par Timer behagede det Hs. Kgl. Høihed at aflægge et Besøg hos Hr. Proprietair Tutein paa Marienborg, hvorfra han atter retournerede til Corselitze iaftes. Jdag er Stiftamtmanden og flere af Byens Embedsmænd tagne ud for at complimentere Hs. Kgl. Høihed, der allerede i Eftermiddag agter at seile tilbage til Fredericia.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-06-01
Reisende fra den 24de til den 30te Mai 1843. Fra Gaabense til Vordingborg. Udenfor Posterne, Forpagterne Fin og Cordua.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-06-01
Med Dampskibet "Caroline Amalie, ankom den 26de Mai fra Kjøbenhavn til Gaabense: Cand. pharm. Kraenchel. Handelsbetjent Lunddahl; Kammerraad, Toldcasserer Brunne mann med Frue, 2 Sønner og Pige, Krigsassessor Valentin, Kammerskriver Kynde med Søster, Fru Bergsøe med 4 Børn og Pige; Major Toldkasserer Koch; Dr. med. Haderup; Malerlærling Olsen; Glarmesterlærling Bjørn; 4 Haandværkssvende. - Samme Dag afgik til Svendborg; Handelsbetjent Dahlstrøm Slagtermester Henrichsen; Forpagter Arnkiel med Søster og Datter. - Til Flensborg: Justitsraad Boeck; Skolelærer Clausen med Kone; Jernstøbersvend Schougaard.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-06-01
Den 29de Mai afgik med samme Skib fra Gaabense til Kjøbenhavn: Hr. Dresler med Søster, Jomfruerne Tellemann, og Rasmussen; Tømmermester Matzen, Forvalter Hammeken; Madamerne Posselt og Hansen; Farversvend Ebbesen, Kjøbmand Jansen; Madame Høm med Barn; Jomfru Sonne; Mad. Lunddahl med Datter; Bagermester Ravnkilde med Søster, Madame Langballe, Jomfruerne Bech, Qvade og Hartmann, Krigsassessor Valentin, Avlsforvalter Holm med Søster; Cand. Holm; Frøken Top, Madame Koch med Barn og Pige; Forpagter Rohde med Kone og Barn; Dr. Schoubo; Kjøbmand Lorenz med Datter; Enkefrue Breinholm; Mad. Dahl med Barn; Bogtrykkersvend Barnevitz; 4 Tjenestefolk; i Huusmand; 58 Soldater. - Til Aarhuus; Forv. Hansen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-06-01
Samme Dag ankom fra Svendborg, Jomfru Stylsvig, Jernstøbersvend Schougaard.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-06-01
Udenlandske Efterretninger. Det franske Deputeretkammer har i den nærværende Forsamling tilendebragt Forhandlingen om 22 Lovudkast, men 29 Udkast og to private Andragender staae endnu tilbage, og disses Behandling, vilde medtage omtrent 5 Maaneder, dersom den skulde være ligesaa fuldstændig som Behandlingen af de hidtil afgjorte Sager; men da de fleste Deputerede ville hjem til Julii Maaned, forudseer man, at mange Sager ville blive uafgjorte. Den heftigste Kamp der forestaaer, vil vistnok blive og Udgifterne til Algier, hvorved Regjeringens hele System med Hensyn til denne Coloni vil blive underkastet en meget skarp Prøve. Ministrene forlange hertil 29 Millioner Fr., og den af Kammeret nedsatte Commission, som billiger Regjeringens Fremgangsmaade og Planer, foreslaaer kun en Nedsættelse i denne Sum af 500,000 Fr. Det nye spanske Ministerium med Lopez i Spidsen, som havde vundet saa meget bifald og vakt saa store Forventninger hos det spanske Folk, er atter pludselig bleven opløst. Det vilde nemlig afsætte Generalerne Linage og Zurbano (bekjendt af sine Grusomheder imod Barcelonenserne),men Regenten vægrede sig ved at bekræfte denne Afsættelse, hvorfor samtlige Ministre forlangte og fik deres Afsked. Senatets Præsident, Hr. Becerra, paatog sig at danne et nyt Ministerium. Cortesforsamlingen udstedte strax den Erklæring, at det aftrædende Ministerium indtil det sidste Øieblik havde fortjent Landets Tillid.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-06-01
J Serbien synes Fyrsten at ville modsætte sig Udførelsen af det Decret, der paabyder hans Afsættelse, og der træffes alle Slags Foranstaltninger, som lader formode, at han med sit Parti vil gjøre det fortvivlede Forsøg at stille Magt imod Magt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-06-01
J Liverpool har atter raset en frygtelig Jldebrand, som har ødelagt flere Vaaningshuse og 3 store Pakhuse, hvori der blandt Andet fandtes 5000 Baller Bomuld. Skaden anslaaes til 80,000 Pund Sterling.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-06-01
Blandinger. Tvende Personer have i den senere Tid vakt almindelig Opmærksomhed i München. Den ene er en Helgen, den anden en Diævel; den første befinder sig i denne Tid i det almindelige Sygehuus, den anden stod nylig ved Skampælen. Den saakaldte Helgen er en ung Pige, som i de sidste 10 Aar har levet alene af Vand. Modsigende Beretninger om denne Pige foranledigede Regjeringen til at lade hende underkaste Lægebehandling, ved hvilken det blev sat udenfor al Tvivl, at hun virkelig ikke behøver at nyde andet end Vand, og har desuagtet et blomstrende Udseende. Uagtet denne Sygdom ikke er ualmindelig, ansee Lægfolk hende dog for en Helgen. - Den anden Historie er af et muntrere Slags. Et Par Bønderfolk i Nærheden, af München oplevede den længe attraaede Forældre glæde. Klokkerens Hustrue forrettede Ammetjeneste, og alt gik vel. Men en Aften, da Manden var sysselsat i Stalden, indtræder uformodentlig en uhyggelig Gjæst til Barselkonen. Ved store Horn, lang Hale og andet Tilbehør tilkjendegiver han sig som Diævelen og fordrer det nyfødte Barn. J sin Angst begynder Konen at skrige, saa at Manden hører det og skynder sig ind i Stuen. Diævelen gjentager sit Forlangende for denne, men viser sig villig til at tage en Sum Penge istedetfor Barnet. Bonden indgaaer gjerne herpaa, men har sine Penge nedgravet i Haven, hvorfra han lover at hente dem, Jmidlertid skjuler Diævelen sig under den syge Kones Seng. Da Bonden kom udenfor, traf han just en Politisoldat, hvem han berettede den besynderlige Hændelse. Politisoldaten gaaer ind i Stuen. for at undersøge Sagen; han raaber først paa Diævelen, som ei vil komme frem, og anvender tilsidst Bajonetten; da denne kommer i Berørelse med Kjød og Been, lyder Diævelens Skrig saa menneskeligt, at Polititjeneren drager ham frem ved Hornene. Nu var Gaaden snart løst, uden Maske var Diævelen ingen Anden end Ammens Mand, Klokkeren, der syntes, at Bønderfolkene nok kunde betale lidt for deres Forældreglæde. Bedrageren blev dømt til offentlig at staae ved Skampælen i sin Diævlemondering.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-06-01
AVERTISSEMENTS.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-06-01
Fra Pressen er udkommet: Om Opdragelsesunderviisningen i Almueskolen, i Almindelighed og om Udenadslæren i Særdeleshed. Duplik til Hr. Pastor Børresen fra Kirkesanger og Skolelærer H. A. Hansen i Kastrup. - Denne Pjece, som er tilegnet den danske Skolelærerstand, faaes hos Universitetsboghandler Reitzel i Kjøbenhavn, Boghandler Bertelsen i Holbek, Bogbinder Velschow i Vordingborg og paa Adressecontoiret i Nykjøbing for 20 s. Expl.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-06-01
Ved Svendborg Bytingsret blev den 15de dennes afsagt Dom i Sagen: Glarmester Wagner, contra Glarmester Rasch, angaaende trykte Jnjurier, af hvilken Dom Conclusionen lyder saaledes: Thi kjendes for Ret Det af Glarmester Rasch i et Jnserat i Svendborg Amts tidende No 86 for den 25de Juli f. A. brugte Udtryk eller Advarsel til Citanten Glarmester Wagner: "at holde inde med sine løgnagtige Udladelser og Jndstævntes Arbeide, bør dødt og magtesløst at være, saa at det ikke kommer ham til Forkleinelse paa Ære, gode Navn og Rygte i nogen Maade; derhos bør Jndstævnte være den ved Placaten af 1 Novbr. 1837 anordnede Censur undergiven i 1 Aar, samt betale i Mulct til Svendborg Byes Fattigkasse 20 Rbd., er Tyve Rigsbankdaler Sølv, og Proces=Omkostningerne til Citanten med 6 Rbd., er Sex Rigsbankdaler Sølv. Jøvrigt bør Parterne for hinandens Tiltale i denne Sag fri at være. Det Idømte at udredes inden 15 Dage efter denne Doms lovlige Moltke Forkyndelse, under Adfærd efter Loven. Hvilket herved bekjendtgjøres i Henhold til Forordningen af 27de September 1799 8 20. Svendborg Bytingsret den 15 Mai 1843. Moltke Da jeg nu er bleven forsynet med et betydeligt Partie af Vinduesglas, bestaaende af efterfølgende Sorter, saasom: Kronglas, Taffel, Brabanske, Celiner, hvidt Franske, Bomisk, hvidt og halvhvidt Brabransk, Stettiner- og Skilderieglas, saa tillader jeg mig at anbefale mig til mine ærede Kunder her i Byen og Byens Omegn, saavelsom til de Snedkere paa Landet, som befatte sig med at indsætte Ruder, hvilke stedse kunne faaes tilskaarne efter Maal i større og mindre Partier, samt i hele Skiver. Tillige er jeg stedse forsynet med forskjellige Dimensioner af Speilglas. Paa de Maal, som for Øieblikket ikke maatte haves, modtages Bestillinger saavel paa Glasset som paa forgyldte Rammer til samme. Ærbødigst K. Knudsen, Glarmester. Fuldblodshingsten Palæmon, der eies af et Jnteressentskab, agtes bortsolgt underhaanden, efter Bedækningstiden i dette – Man ville desangaaende behage at henvende sig til Kammerraad Jørgensen paa Søllestedgaard pr. Nakskov. Huus til Nedbrydelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-06-01
Det særdeles velbyggede, af fortrinlige Bygningsmaterialier opførte Præste-Enkesæde i Vixnæs, 1 1/2 Miil N. for Saxkjøbing, bestaaende af 10 Fag Vaaningshuus og 11 Fag Udhuus, bliver med Cancelliets Tilladelse og forventende Approbation, om antageligt Bud skeer, bortsolgt til Nedbrydelse ved Auction paa Stedet Torsdagen den 29de Juni d. A. Kjøbesummen bliver at indbetale til Stiftsøvrigheden til næste 1ste November, og ved samme Tid kan Nedbrydelsen skee. Nærmere Underretning kan erholdes hos Hr. Byfoged Ravnkilde i Saxkjøbing eller hos Undertegnede. Vixnæs den 27de Mai 1843. Bloch.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-06-01
Førstkommende Tirsdag den 6te Junii Formiddag Kl. 11, afholdes, efter Justitsraad, Birkedommer, Pontoppidans Begjæring, paa Nyekjøbings Raadstue Licitation over Opførelsen af et 5 1/4 Alen høit Plankeværk om Falster BirksArresthuusgaard og et Latrin med 2de Afdelinger. Conditioner, Overslag og Tegning er til Eftersyn paa mit Contoir. Møller. Nyekjøbing den 31te Mai 1843. Jndkaldelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-06-01
Creditorerne i Stervboet efter Arvefæstegaardmand Rasmus Hansens afdøde Kone Birthe Hans Datter Brødebølle i Westenskov Sogn, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Gloslunde pr. Nakskov, den 23de Mai 1843. H. Møller.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-06-01
Creditorerne i efterskrevne Dødsboer under Baroniet Juel linges Skiftejurisdiction, nemlig: 1) Efter Ane Christensdatter, Gaardmand Hans Christensens Kone i Birket, 2) Efter Marie Wilhelmsdatter, Gaardmand Andreas Thomsens Kone i Nøbbølle, 3) Efter Gaardmand Hans Nielsen Bager i Torrig, 4) Efter Huusmand Niels Pedersen i Hellinge, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, til for undertegnede committerede Skifteforvalter, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Juellinge den 28de Mai 1843. Rostrup. Adressecontoirets Commissionairer ere: Dhrr. Boghdlr. Thierry i Nakskov, Kammerr. Suhr i Rødby, Posterpediteur Christensen i Stokkemarke, Boghdlr. Giegengack i Maribo, Apotheker Grundtvig i Saxkjøbing, Postmester v. Staffeldt i Nysted, Kbd. Wulff i Stubbekjøbing og Færgeforpagter Arnkiel i Gaabense.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-06-03
Lollands Falsters Ste Tidende. er Redigeret, trykt og udgivet af W. F. Laub i Nykjøbing, No. 63. Løverdagen den 5. Junii.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-06-03
De mange udmærkede Foredrag - hedder det i Kjøbenhavnsposten - der ledsagede Skaalerne ved Skamlingsfesten, kunne vi desværrel ikke meddele, da de vel for Størstedelen vare improviserede: med Jubel istemte saavel de i som udenfor Teltet, værende Personer, hvergang en saadan Tale var bleven holdt, og da Justitsraad With endte sin kjærnefulde Tale ved at udbringe den Stænderdeputerede P. H. Lorenzens Skaal med de Ord: Og saaledes som jeg her staaer og omfavner denne min dyrebare Ven, saaledes skulle Sønderjyden og Nørrejyden omfavne hverandre, og da skal hverken Diævelen eller hans Advocater kunne rive dem fra hinanden!" da gjenlød stormende Jubel og høie Bifaldsraab.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-06-03
Husum Wochenbl. melder fra Wyck, at efter paalidelige Efterretninger vil i denne Sommer ikke alene Hans Majestæt Kongen paa længere Tid glæde Før med sin Nærværelse, men at der ogsaa er Haab om at see Hendes Majestæt Dronningen sammesteds.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-06-03
Fædrelandet beretter, at da den commanderende General i Hertugdømmene, Prinds Frederik af Augustenborg, for ikke længe siden inspicerede Arsenalet i Rendsborg, fandt han en Deel Soldater sammesteds arbeidende i deres egne Klæder, og erfarede paa sit Spørgsmaal om, hvorfor de ikke arbeidede i deres daglige Munderingstrøier, at dette skeete ifølge Generalcommissariatscollegiets Ordre. Det er det Samme - svarede Prindsen. vær saa god herefter at lade dem iføre sig de den leverede Bays Trøier, den Løn, Soldaterne faae, er knap nok, de skulle i det mindste ikke slide deres egne Klæder op i Tjenesteen. Comiteen, som har arrangeret Studenter Bo, touren med Jris til Stokholm og Upsala, bestaaer af følgende Herrer: Cand. theol. B. C. Bøgild og Stud. theol. Eibe (af Aalborg), Cand. theol. M. Mørch Hansen, Stud. juris H. F. Poulsen (af Randers) og Stud. theol. G. Steenberg.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-06-03
230 Studenter fra Kjøbenhavn og Lund have tegnet sig til at deeltage i denne smukke Sommertour, der udentvivl vil komme til at udgjøre et interessant og ikke uvigtigt Moment i den nordiske Aandsunions Historie. - Paa Hentouren anløbes Malm, hvor de Lundske Studenter træde ombord, og Calmar, derimod har man opgivet paa Tilbagetouren, at anløbe Carlscrona. Opholdet i Stokholm og Upsala vil sandsynligviis vare i 5 Dage.