JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1830-02-13
Auction. Onsdagen den 3die Marts førstkl., Eftermiddag Kl. 3, lader Skomagermester P. C. Hand berg ved en eneste Auction, som afholdes paa Raadhuset her i Byen, sin i denne Byes store St. Mikkels gade beliggende, nu bortleiede, Gaard opraabe til Bortsalg : hvis antageligt Bud skeer efter de Conditioner, som bekjendtgjøres ved Auctionen, hvortil de Lysthavende indbydes, og som forinden ere til Eftersyn hos LandsoverretsProkurator Møller. Auctions-Contoiret i Viborg den 12te Febr. 1820. Gundelach.
Viborger Samler, 1830-02-13
Foranstaaende Eiendom kan og underhaanden faaes tilkjøbs, naar Man derom henvender sig til LandsoverretsProkurator Møller.
Viborger Samler, 1830-02-13
Licitation. Onsdagen den 17de dennes Eftermiddag Kl. 3, bliver paa Viborgs Raadhuus afholdt Licitation over Opførselsen af en ny Consumptionsbod ved denne Byes St. Mogensport efter de Conditioner som ved Licitationen bekjendtgjøres, og forinden ere til Eftersyn hos Consumptionsforvalteren, Hr. Major v. Bentzen. Auctions-Contoiret i Viborg, den 7de Februar 1820. Gundelach.
Viborger Samler, 1830-02-13
(Ved Avisens Slutning manglede 2de Kjøbenhavnske Pakkeposter og 1 Hamborger Ditto.
Viborger Samler, 1830-02-15
Postefterretninger fra Udlandet. Frankrig. Grev de la Bourdonnaie, Baron de Vi trolles, Grev Beugnot, Hertug de Cereste, Marquis de Tourzel, Marquis de Puivert og Generallieutenant Grev de Valløe ere udnævnte til Pairer. - Rygterne om en Forandring i Ministeriet begynde at vinde mere Consistents; ogsaa det engelske Blad The Times mener, at en saadan Forandring vil finde Sted for Kamrenes Aabning. - Cour. J. melder i en Skrivelse fra Madrid, at dertil er ankommen en overordentlig Coureer fra Paris, der til den spanske Regjering har overbragt en Forespørgsel fra det franske Ministerium, om dette kunde regne paa Spaniens Bistand, hvis det skulde see sig i den Nødvendighed at gjøre en Statsstreg- og forandre Chartet. Statsraadet, som i denne Anledning blev forsamlet, skal ubetinget have erklæret sig herfor. - Efter Forlydende skulle Dhrr. de la Rechejaquelin og Charette, i sin Tid Jnsurgenthovdinger i Vendee, tilligemed Hr. de Catelineauen Søn af den afdøde Vende=General af dette Navn, og nu Officier i den kongelige Garde, udnævnes til Hertuger og Pairs af Frankrig. - Det hedder, at Lystleiren ved St. Omer iaar skal blive stærkere end sædvanligt og commanderes enten af Marschal Maison eller Hertugen af Regio. - Procurseur de Lyon opstiller den sandsynlige Formodning, at Brevet fra den foregivne Hertug af Normandie er udgaaet fra selve Politiet.
Viborger Samler, 1830-02-15
Portugal. Den afdøde Dronnings Liigbegjængelse fandt Sted, den 10de Jan. Toget gik fra Queluz til Kirken i Landsbyen S. Pedro ved Cintra, paa hvilken Vei det tilbragte 8 Timer, fra Kl. 4 om Eftermiddagen til Midnat. Der skal have fundet mange Uordener Sted derved; thi en Deel af de til Ledsagelse beordrede Tropper vare allerede rykkede ud Kl. 6 om Morgenen; men da det var meget koldt, og de havde tilbragt næsten den hele Dag uden Kapper og uden Spise og Drikke paa Landeveien under aaben. Himmel, og desuden vare opbragte over, at et andet Corps først havde befaling at rykke ud Kl. 2 om Eftermiddagen, fattede de rask deres Beslutning, gik hjem og lode Toget, uden den behørige Bedækning. -
Viborger Samler, 1830-02-15
Som en Følge af de med Skibet Jmperatri, Amalig overbragte Efterretninger og Rustningerne i Brasilien skulle de portugisiske Ministre i den første Bestyrtelse have raadet til en fuldkommen Amnestie, for paa denne Maade maaskee at vinde den engelske Regjerings Bistand; man troede endog, at der den 17de Jan, skulde afsendes en Afskrivt af Amnestiedecretet til London. - Ved at afsætte den saakaldte Juli do Povo (Folkedommer) og de 24 Deputerede af Haandværkstanden, skal Don Miguel i høi Grad have vakt den almindelige Utilfredshed. - En anseet Englænder, som er bosat i St. Germain, har erholdt et Brev fra en af Lord Cochranes Ledsagere, som hæver al Tvivl angaaende Admiralens Hensigt at gaae i drasiliansk Tjeneste. Han skal anføre de Stridskræfter, som ere bestemte til at bekjæmpe Don Miguel. Til Landgangsstropper har man udseet de portugisiske Udvandrede og et tydsk Regiment. Planen er, først at bemægtige sig Aporerne og det grønne Forbiergs Øer. Efterretningen herom skal meget forurolige D. Miguel. Han skal, da han ingen Penge har, og ikke kan stole paa sin Armee, have henvendt sig til sin Oncle Kongen af Spanien.
Viborger Samler, 1830-02-15
Blandet. Hussein-Pascha er ankommen til Constantinopel; man troer, at han vil blive udnævnt til Storvezier. - Sultanen synes at ville forblive Vinteren over i Ramis=Tschiftik. - Det franske Linicskib Sceptre paa 80 Kanoner, et af dem, der i Toulon tjente Marinesoldaterne til en svømmende Caserne, er afbrændt. Fem Matroser, som man beskylder for at have stukket Jld paa det, ere fængslede.
Viborger Samler, 1830-02-15
- Magistraten i Paris lader slaae en Guldmedaille til Ære for Demoiselle Sonntag for hendes Medvirkning ved Forestillingen for de Fattige, paa Medaillen staaer følgende Jndskrivt: "Talent og Velgjørenhed helliget af den taknemmelige Stad Paris.
Viborger Samler, 1830-02-15
- Nürnberger Correspondent paastaaer nu for fuld Alvor, at det engelske Gesandtskab i Constansttinopehar foreslaaet Porten at aftræde Palæstina til det bekjendte Alverdens Vexeleerhuus, og at Porten ikke skal have viist sig utilbøielig til at indlade sig paa Forslaget under visse Betingelser. - Den rædsomme Forbrydelse, at qvæle Mennesker, for at sælge deres Liig til Section synes endnu ikke at være udryddet ved Henrettelsen af den bekjendte Burke i Edinburg. Nyligen overfaldt to Mennesker en ung Mand, ved Navn John Burley, der vilde begive sig fra Chapeltown til Potternewton, gav ham et drøit Slag i Hovedet, hvorved han styrtede om, tilstoppede Munden paa ham, stak ham i en Sæk og slæbte ham bort. En Kone, som blev gjort opmærksom ved den Ulykkeliges Stønnen, sammenkaldte strax Beboerne i en Landsbye og forfulgte Misgierningsmændene; disse gave Slip paa deres Bytte og reddede sig ved Flugten - J et engelsk Blad anføres, som Beviis for Nødvendigheden af en Reform ved de geistlige Domstole, to af disses Domme, der nylig ere blevne afsagte I den ene hedder det, at Parterne - efterat have ødt mange Penge paa Processen - kunde afgjøre Sagen i Mindelighed, og i den anden bliver Afgjørelsen en kort Tid udsat, fordi den høire Embedstilling, som Minoriteten af Dommerne beklædte, havde neutraliseret Majoritetens Votum. - Den neapolitanske Minister Hr. de Medicis er pludseligen død i Madrid. Da dette Dødsfald træffer sammen med den fra Paven indløbne Tilladelse at sælge Jnqvisitionens Godser til Fordeel for Staten, der efter Forlydende skal tildeels være bevirket ved denne Ministers Mægling, saa bringer Rygtet hans Død i Forbindelse med denne Foranstaltning: der i høieste Grad har vakt Domminicanerordenes Harme. - For nogen Tid siden afgik 8 Fartøiet fra Øen Bourbon med 800 Mand Tropper til Madagasaar. Disse havde til Hensigt at restaurere Frankrigs Herredømme paa den Deel af Øen, der forhen har tilhørt dette Land. - Alle Beretninger stemme overeens i, at General Parz har i Sinde at erklære Venezuela for uafhængig af Columbien, hvilken Hensigt han har vidst at skaffe det Rygte almindelig Tiltroe, at Bolivar vil anmasse sig Kongemagten. - General Barradas er indtruffen til Havre; man troer, at han frygter en slet Modtagelse i Spanien. - J Paris er Kulden igjen i Tiltagende og man er i Frygt for, at Seinefloden atter vil fryse til. - Norges Storthing skulde aabnes den 4de Februar. Den offentlige Mening har for tydelig udtalt sig i de skeete Valg af Storthingsmænd, til at Man behøver at frygte for at en Statholder, han maa være norsk eller svensk vil kunne virke paa deres Beslutninger. "Det forekommer Os derfor - hedder det i Skandinaviens Konversationsblad - at Tidspunktet nu er kommet til at udnævne en Nordmand. Den norske Nation vilde sikkert været tilfreds dermed, og den svenske kunde ikke tabe noget derved."
Viborger Samler, 1830-02-15
Jndenlandske Tidender.
Viborger Samler, 1830-02-15
Bullettin. 7de Febr.
Viborger Samler, 1830-02-15
Hs. Kongl. Høihed Prindsesse Caroline var i Gaar meget lidende, og Hs. Kongl. Høihed har i Nat sovet afvexlende imod 3 Timer. 8de Febr.
Viborger Samler, 1830-02-15
Hs. Kongl. Høihed Prindsesse Caroline har fra i Gaar Formiddag fundet endeel Lindring, ved at Trødsken er begyndt at tabe sig; Natten har desaarsag været bedre og Hs. Kongl. Høihed har sovet afvexlende i 4 Timer. Prindsessens Tilstand vedbliver i det Hele at bedre sig. 9de Febr.
Viborger Samler, 1830-02-15
Hs. Kongl. Høihed Prindsesse Caroline var i Gaar mindre lidende end sædvanlig. Hs. Kongl. Høihed har sovet 5 Timer i Nat.
Viborger Samler, 1830-02-15
Bespiisningsanstalten for Trængende i Kjøbenhavn seer sig nu istand til dagligen at uddele 1200 Portioner varm Middagspise. Hs. Majestæt Kongen har dertil skjænket 400 Rbd.
Viborger Samler, 1830-02-15
Den 4de Febr. hændtes heri Staden den ulykkelige Begivenhed at en Vandliggersvend der med et gloende Jern skulde optør en Post, faldt ned af Posten, og forslog Hovedet og Siden saaledes, at han maatte bringes paa Frederiks Hospital, hvor han døde 4 Timer efter. - I det stærke Frostveir have ogsaa flere Ulykkesbegivenheder ved Fald paa Gaden &c. fundet Sted. Saaledes brak i Fredags (5te Febr. en Mand Benet ved Holmens Kanal, hvor han i Hast vilde gaae afveien for en Kane, og i Løverdags (6te Febr.) brak en Mand og en aldrende Kone Benet, og en anden gammel Kone forslog sig Ansigtet og Siden, alle tre ved Fald paa Gaden. (Kbhp., Jfølge de anstillede Thermometer-Jagttagelser, har den sidstforløbne Januar, efter Middelforhold, næsten været 3 Grader koldere end denne Maaned efter 30 Aars Jagttagelser pleier at være. (S. Bl.)
Viborger Samler, 1830-02-15
En Jndsender fra Kiel har i Kjøbenhavnsposten, taget til Gjenmæle imod det forhen meddeelte Stykke af Schl. Holst. Provinc. Berichte om "Duelraseriet, i Kiel, som høist censidigt og skrevet uden den fornødne Sindsroc. Saa meget Jnds. beklager den sorgelige Tildragelse, der har foranlediget hiint Stykke mener han det ligger i Sagens Natur, at en saa gammel og rodfæstet Skik, eller Uskik, ikke paa eengang, men kun lidt efter lidt kan afskaffes. En heldig Begyndelse er ogsaa skeet af Kieler=Studenterne selv, idet der blandt Theologerne er stiftet en Forening, bestaaende omtrent af 80 som nærmest har et litterairt Øiemed, men tillige i sine Vedtægter har antaget den hædrende Bestemmelse: at Medlemmerne ikke ville duellere og at som Følge heraf, Enhver der tager Deel i en Duel, derved bliver udelukt fra Foreningen, hvorpaa der allerede haves et Exempel med en Sekundant.
Viborger Samler, 1830-02-15
J Bladet "Dagen" læses en interessant Meddelelse af nogle Passagerer, der med Jisbaade var gaaede over det store Belt fra Fyen til Sjælland, hvoraf vi herved meddele vore Læsere det væsentligste: Den 9de Januar ankom vi til Nyborg; den 10de om Eftermiddagen Kl. 3 reiste vi med Postføreren Hr. Jespersen til Knudshoved, hvor vi ankom Kl. henimod 4; men formedelst en paakommende stærk Taage maatte vi samme Aften vende tilbage til Nyborg. Den 11te kjørte vi atter til Knudshoved; 7 Baade foretog, uagtet en betydelig Deel Driviis, en Prøvetour. Efterat have arbeidet os frem, deels ved Baadshager og deels derved, at den ene Baad trak den anden, kom de 3 forreste Baade i nogen Driviis, hvorfor de kastede sig los fra de øvrige Baade, og kom os efter nogen Tids Forløb ud af Sigte. Vi maatte formedelst den betydelige Mængde Iis der pakkede sig sammen udenfor os, vende om til Knudshoved. Samme Aften ankom vi atter til Nyborg med meget Bekymring for de 3 Baade, som vare skilte fra os. Den 12te var Veiret saa slet, at vi ikke engang kjørte til Knudshoved. Da det blev klarere, blev telegrapheret fra Sprogøe, at de 3 Baade vare komne der, til om Aftenen Kl. 6. Fra Onsdagen den 13de til Tirsdagen den 19de bleve vi hver Morgen kjørte ud til Knudshoved og maatte hver Aften med uforrettet Sag vende tilbage til Nyborg.
Viborger Samler, 1830-02-15
Nu vare allerede 3 Brevposter og een Pakkepost samlede og disse fire Poster afgik nu Tirsdagen den 19de om Morgenen Kl. 9 fra Knudshoved. Vi vare tre Postbaade og 2 Færgebaade samlede. Efterat have arbeidet i lidt Driviis kom vi i aabent Vand, og naaede lykkeligen Sprogøe Kl. 3, hvor man saade os, at vi saavidt man der kunde skjønne, godt kunde naae Halskov inden Aften. Vi afleverede derfor blot noget Proviant fra Nyborg til Øen, og seilede videre. Da Kl. var 5 vare vi kun 1/2 Miil fra Halskov; men fandt os saa indsluttede af Jis, at vi hverken kunde komme frem eller tilbage. Baadene bleve derfor trukne op paa en stor Jisflade, hvor vi, som der blev besluttet, skulde tilbringe Natten. Vi affyrede flere Skud med en Bøsse, for at man skulde høre os paa Halskov, og tænde Fyret; men man hørte os ikke. Postforeren og Folkene vare i Begyndelsen sysselsatte med at maale Jsens Fart os.; og befandtes den at være 5 Favne i Minutet. Udenfor Baadene blev Sneen skuffet bort og Seilene spændtes over Baadene, for at vi derunder kunde have noget Ly. Folkene sang og dandsede paa Jsen, og saaledes tilbragtes Natten uden synderlig Hvile til Kl. 7 om Morgenen, da det blev lyst. Baadene bleve nu atter satte i aabent Vand, og der begyndtes at arbeides imellem Jsen. Vi vare imidlertid drevne Nord paa, og om Formiddagen vare vi i Høide af Muusholmen og kunde tydelig see Folk staae i Sjælland, at see efter os, uden at vi kunde naae dem. Efter saaledes forgiæves at have arbeidet til Kl. 3 om Onsdag Eftermiddag, vare Folkene meget udmattede, da de Jntet havde at styrke sig paa, men maatte spise Snee for at lædske sig. Baadene skulde nu trækkes over et Stykke Jis for at komme i aabent Vand; men da den første af Baadenne sank i, blev den atter sat ud, og da der saaledes ingen Udsigter vare til at redde os den Dag, bleve alle Baadene lagte sammen, og i et Skibsraad toges den Bestemmelse, at vi skulde tilbringe endnu en Nat paa Jsen, og i høieste Nødstilfælde fra Baadene medtage Stænger, Touge osp., for om muligt dog at redde Livet. Jmidlertid gik en Matros op i Masten, og opdagede da af Asnæs til aabent Vand og kun ubetydelig Jis, at arbeide igjennem. Øjeblikkeligen beordrede den raske Postfører Jespersen, hvis Conduite og ypperlige Adfærd under hele Reisen ikke noksom kunne roses, Alle at stige i Baadene, og efterat der var arbeidet at alle Kræfter, lykkedes det den ene af Færgebaaden at komme i aabent Vand; uden at hjelpe de andre seilede den strax bort, og kom os snart af Sigte. Vi havde nu næsten opgivet Haabet om at slippe ud; men ved fornyet Anstrængelse lykkedes det endeligen, saa at vi, med en rask sydostlig Kuling naaede Asnæs søndre Strand Kl. 5. Havde vi været en Time længere paa Jsen, havde vi sandsynligviis, i den stærke Storm, som da begyndte, alle, 42 i Tallet, fundet vor Grav i Bølgerne. Baadene bleve nu satte lige ind paa Grunden omtrent 50 Alen fra Land, saa at Søfolkene ved Hielp af deres store Vandstøvler kunde vade i Land med et Toug fra hver Baad, for dermed at hale dem iland. Dette Arbeide begyndtes først efterat Passagererne vare baarne i Land paa Ryggen af Søfolkene, og inden alle Baadene kom paa Land var Kl. næsten 8.
Viborger Samler, 1830-02-15
J Nyborg og Korsøer ansaae man os alle for omkomne, og næst det guddommelige Forsyn, som vaagede over os, skylde vi den brave Postfører Jespersen og hans raske Mandskab Takken for vor Frelse
Viborger Samler, 1830-02-15
Aalborg, den 11te Febr. Hestemarkedet heri Byen den 9de Dr. var ikke saa besøgt som sædvanlig, hvilket formodentlig maa tilskrives den Dagen iforveien faldne store Mængde Snee, der næsten gjorde Veien ufremkommelig. Jmidlertid forekommer det Referenten, som om der denne Gang forholdsviis fandtes et større Antal smukke unge Heste end ellers Handelen var i det hele ret livlig, og man havde den Fornøielse at see et Par ret smukke Kobbel Heste drage fra Byen. Prisen paa en god fire Aars Plag var imellem 70 og 80 Rbd. En godt Arbeidshest kunde kjøbes for 50 a 60 Rbd.
Viborger Samler, 1830-02-15
Kapitelstaxt paa Afgrøden af 1829. For Fyens Stift: Rug 3 Rbd. 1 Mk. 14 s.; Byg 2 Rbd.; Havre 1 Rbd. 2 Mk. 9 s. Sølv Tdn. For Ribe Amt: Rug 3 Rbd. 1 Mk.; Byg Rbd. 3 s.; Havre 1 Rbd. 2 Mk. 10 s.; Boghvede, 1 Rbd. 2 Mk. 15 s. Tønden; tørt Flæsk 1 Rbd. 3 Mk. 2 s.; Smør 1 Rbd. 5 Mk. 2 s. Lispundet; Honning, 1 Mk. 5 s. Potten - Alt i Sølv. For Veile Amt: Rug 3 Rbd. 4 Mk. 13 s.; Byg 1 Rbd. 5 Mk. 7 s.; Havre 1 Rbd. 2 Mk. 8 s. Boghvede 1 Rbd. 3 Mk. 14 s. Tønden; tørt Flæsk 1 Rbd. 4 Mk. 5 s.; Smør 2 Rbd. 1 Mk. 10 s. Lispundet; Honning 1 Mk. 6 s. Potten - Alt i Sølv. For Ringkjøbing Amt: Rug 3 Rbd. 11 s.; Byg 1 Rbd. 5 Mk. 6 s.; Havre 1 Rbd. 1 Mk. 2 s. Boghvede 1 Rbd. 4 Mk. 6 s. Tønden; tørt Flæsk 1 Rbd. 2 Mk. 8 s.; Smor 1 Rbd. 4 Mk. 11 s. Lispundet; Honning 15 s. Potten - Alt i Sølv.
Viborger Samler, 1830-02-15
Bekjendtgjørelser. Stiftamtets Skrivelse til mig af 26de f. M., der lyder saaledes: Fra det kongl. danske Cancellie har jeg modtaget Skrivelse af 16de dennes, blandt andet saalydende : Da Directionen for den Kongelige Fødsels og Pleiestiftelse her i Staden har til dette Collegium indberettet at der i de paa Stiftelsen værende Gratistpladser for oplærende Jordemødre kan til førstkommende Paaske modtages 6 Subjecter, naar de indfinde sig sammesteds imellem den 20de og 30te April d. A., saa skulde Man herved tjenstligst anmode Hr. Stiftamtmand om, behagelig at ville til ommeldte Tid foranstalte, fra det dem anbetroede Amt indsendt til fri Oplærelse i Jordemodervidenskaben paa bemeldte Stiftelse et Subject, som i det Hele har de i Reglementet af 21de Novbr. 1810 befalede Egenskaber og at der blandt andet sees paa, at det ei mangler veldannede Hænder og lige Fingre, ligesom og at Jngen antages der har Slagtilfælde, og bør den Jndsendende derhos underrettes om at skulle forblive paa Stiftelsen i et Aar. Hvilket Hr. Cancellieraaden behageligen ville bekjendtgjøre overalt i deres Jurisdiction med Tilføiende at de som ønske Oplærelse og besidde de dertil fornødne Egenskaber have at melde sig her inden næstkommende Martii Maaneds Udgang og at medbringe de Beviisligheder som Reglementet 21de Novbr. 1310, 30 befaler." bringes herved til offentlig Kundskab i Jurisdictionen. Magistraten i Viborg, den 4de Febr. 1820. Gundelach.
Viborger Samler, 1830-02-15
Foruden de Heste, som Remonte-Commissionen i Aar skal indkjøbe til Cavalleriets Remontering er samme Commission tillige overdraget ved de nærmest forestaaende Hestemarkeder at besørge indkjøbt til Landmilitair Etatens Brug 9 Stkr. gode og stærke Trækheste, der skulle være af 5 Aars, 6 Aars og 7 Aars Alder, itte under 10 Qvarteers Høide. Der attraaes helst røde, brune eller sorte Heste, dog antages ogsaa andre Couleurer med Undtagelse af graae og hvide.
Viborger Samler, 1830-02-15
Da der forresten ved disse Hestes Jndkjøb tages meere Hensyn paa Styrke end Skjønhed, saa vil der fornemmelig blive seet paa, at de have et forholdsmæssigt og nogenledes fiint Hoved med gjennemsigtige, følsomme og tørre Øjne, kraftfuld og temmelig velreist Hals, bred Bringe, hvælvede Ribbeen og fladt Bryst, bred og lige Ryg og Lænd veldannet Bug og velsluttede Flanker forholdsmæssigt og kraftfuldt Kryds samt haarig Hale. Benene maa være brede, stærke og velstillede, fri for alle Feil som kunne gjøre Hesten halt; Hovene maa have en fast Hornmasse og være veldannede, fri for Ringe Kløfter, Sprækker og andre Feil, som gjøre Gangen besværlig. Fodskiftet maa være jevnt, frem skydende og saavidt mueligt lige. Det meget snevre, flettede eller mejende Fodskifte bør ikke taales, da Hesten herved bliver uduelig til sin Bestemmelse. Kjøbenhavn, i det Kongl. General Commissariats Collegii 1ste Departements Contoir, den 30te Januar En Stue og et Kammer er at faae til Leie hos Provst inde Vindelin til næste Flyttedag.
Viborger Samler, 1830-02-15
Vadmel til Stampning til Bruunshaab modtages hos O. Schaarup.
Viborger Samler, 1830-02-15
Licitation. Onsdagen den 17de dennes Eftermiddag Kl. 3, bliver paa Viborgs Raadhuus afholdt Licitation over Opførselsen af en ny Consumptionsbod ved denne Byes St. Mogensport efter de Conditioner som ved Licitationen bekjendtgjøres, og forinden ere til Eftersyn hos Consumptionsforvalteren, Hr. Major v. Bentzen. Auctions-Contoiret i Viborg, den 7de Februar 1820. Gundelach.
Viborger Samler, 1830-02-16
Udenlandsk. Fra Zante skrives, at de tre mæglende Magters Admiraler have havt en Samtale paa Poros med Hr. de Ribeaupierre, og at ogsaa Grev Capodistrias i flere Dage har havt Forretninger med Sidstnævnte. Under Hr. de Ribeaupierres Ophold paa Poros bleve nogle Courerer affærdigede til London og Constantinopel. Ogsaa afgik en Meddelelse til Lord Overcommissairen paa de joniske Øer.
Viborger Samler, 1830-02-16
Der er nylig indløbet Petitioner fra de græske Jndbyggere paa Fastlandet, hvori den Bøn, ikke at udstykke Grækenland, bliver gjentaget, og det Ønske yttres, ogsaa for Fremtiden at beholde Grev Capodistrias i Spidsen for Statsforvaltningen. Utilfreds heden paa de joniske Øer skal være i Tiltagende, og Lord Overcommissairen atter have forlangt Troppe forstærkninger. For det Første ere nogle Krigskibe, af Admiral Malcolms Escadre beordrede til Corfu Den 25de afseilede Hr. de Ribeaupierre paa en russisk Fregat til Constantinopel. - Urolighederne paa Candien vedvare, og begge Partier udove frygtelige Grusomheder. Det tre Magters Admiraler skulle have i Sinde, med kraftig Haand at gjøre Ende paa denne hensigtsløse Blodsudgydelse. - Den 7de Jan afseilede to engelske Krigsfartøier fra Corfu til Havnen ved Murto paa det ligeoverfor liggende tyrkiske Fastland, for at drage Paschaen af Murto til Regnskab for hans egenmægtige Handlinger. Foruden en jonisk Kystfarer, som han nylig af intet betydende Grunde havde holdt tilbage, og senere efter en lovstridig Udpresning af Penge havde ladet løbe ud forlangte han af Tabarchi, Patronen paa en pavelig Pielego (Hurtigseiler), der var ladet fra Venedig til Ancona med Marmorsøiler for St. Paulskirken, i Rom, men ved stormende Veir tvungen til at søge Beskyttelse i Havnen ved Murto, en Erstatning af 500 spanske Dalere, hvis Værdie i Producter han foregav at have anbetroet en sardinisk Skibscapitain, der seilede til Prevea. Da alle Tabarchis Modforestillinger over Uretfærdigheden i denne Repressaille bleve uden Virkning, saa forskaffede han sig endeligen Tilladelse til at forføre sig til Prevesa, for at opsøge det omtalte Coffardieskib Men herfra reiste han til Corfu, hvor han hos den pavelige Consul ansøgte om hurtig Beskyttelse, der strax blev ham bevilget og gav Anledning til ovenmeldte Forholdsregel. Formodentlig vil denne gjøre Ende paa lignende Udsuelser af den lille Tyrann.
Viborger Samler, 1830-02-16
Jfølge Yttringer af Personer - hedder det i en Skrivelse fra Rusland af 12te Jan. - der rose sig af i det Mindste at have gjort et Blik bag ved det Forhæng, som skjuler de diplomatiske Forhandlinger, skal der endnu gives Puncter, angaaende hvilke vort Cabinet ingenlunde er eenigt med Cabinetterne i London og Paris. Som saadanne nævne de ikke blot Sporgsmaalet om Grækenlands tilkommende Regjering, men endnu en anden Gjenstand, der, sandsynligviis efter Portens Foranstaltning, er bragt paa Bane af England, og som Frankrig har viist sig rede til at understøtte. J denne Hypothese var Talen ikke om mindre, end at tilfredsstille Portens Reclamationer, som forlanger en Skadesløsholdelse for de den ved Navarinoslaget tilføiede Tab. Flere Publicister, fornemmeligen i England, ere vistnok af den Mening, at dette Slag var en Krænkelse af den hidtil bestaaende Krigs- og Folkeret, og at det desaarsag er retfærdigt og billigt, at sipulere en Skadesløsholdelse for Porten, for i det Mindste at dække den materielle Skade, som dette Slag medførte for den. Hvis vi imidlertid ikke feile, saa vil Rusland neppe beqvemme sig til, at erkjende Afgjørelsen af en fremmed Jurisprudents for forbindende for sig. Det torde altsaa let blive Tilfældet, at det vægrede sig ved at antage sine Allieredes Forslag, og overlod til dem alene at gjøre de Reparationer, som en samvittighedsfuld Politik paalagde dem som Pligt.