Berlingske Tidende, 1800-08-04
En Ulykkelige Friederich Bracks) Historie, uddragen udi hans egenhændige Papirer ved den berømte Forfatter af Siegfried og Lindenberg, 124 Deel. Hovedindholdet af dette lærerige, vittige og underholdende Skrivt er følgende: Brack født af fornemme Forældre, bliver som Barn bortstiaalet af Zigenere. Disse Folk søge at danne en complet Zigener af ham. Men den Opdragelse han har nydt hos fine Forældre, har forstemt han formeget til at lade ham blive en sand Zigener. Zigenerlivet behager ham ikke, og han er alt for unem til at lære at stiæle og tigge. For et Tyveforsøg, der mislykkes ham, paalægger Zigeneranføreren, en ædel, men af Mennesker i Ulykke bragt Mand, ham, overeensstemmende med Zigenerhordens Love, en haard Legemsstraf. Dette bevæger Barnet til ved første Leilighed at tage Flugten. Skildringen af den Elendighed han maatte udstaar paa sin Flugt, er rørende. En barmhiertig Præst, som finder ham liggende paa Landeveien med et brukket Laar og mange Huller i Hovedet, tager ham hiem med sig. Præstens Kone pleier ham og en duelig Chirurg i Landsbyen curerer ham. Han er vel liidt af Præsten og hans Kone, opdrages med deres egne forkielede Vørn og bliver omsider et fermt ungt Menneske; men begaaer engang uheldigvlig den dumme Streg at røde Præstekonen, som om Natten lader en Galan stige ind af Vinduet. Endskiøndt denne Tildragelse ikke bliver lagt Præstekonen til Last, fatter hun dog et strække ligt Nag til ham og befintter hans Undergang. Efter et feilslaget Forsøg pan ved fremmed Hielp at bringe ham af Dage eller slaae ham til Krøbling, og et dito paa at skille ham ved sin Uskyldighed og Sieleroe, giør hun ham endelig ved falske Breve og andre Konstgreb mistæukt hos sin Mand for et Anslag paa hans Liv og Formue. Den Kam, han har at udstaae, da alle Formodninger ere imod ham, er strækkelig. Han beslutter at forlade sin Velgiørers Huus og hentver til den ommeldte Chirurg, som baade er hans Ven og Lærer og hartilforn staaet i en Kierlighedsforstaaelse med Præstekonen. Præsten kommer efter, at hans Pleiesøn er uskyldig, og at det er hans Kone, der har spillet hele Jntriguen. Han røres af et Slag over sin Kones Utroskab og døer nogen Tid derefter. Chirurgen lader Brac studere Medicinen og sender ham til et Universitet. Et pludseligt Bud kalder ham hjem, da Chirurgen ligger for Døden. Han tager Afsked med sin Veigiører; men om Natten opkommer der en Jldsvaade, som lægger Huset i Aske og koster ChirurgensLivet. Braa faldet i en Sygdom, hvori han er nær ved dens Bredde. En nærliggende Præst tager sig af ham, og en Collect sættes han i Stand til at fuldføre sine Studerinr. Han bliver Digter, recommanderes af Gellert til en Hovmesterplads hos en nugersk Greve, faaer en Regieringsraadstitel, men bliver paa en Reise plyndret af Østerrigerne og maae af Nød imodtage Musketten af Preusserne. Han giør adskillige Feldttog, vises Bravourer, erhverver sig sin Compagniechets Bevaagenhed, faaer ved hans Hielp sin Afsked og har Andience hos Frederik den Anden. J Wien, hvor her reiser hen for at kræve sit Tilgodehavende hos den unge Greves Paarørende, bliver han arresteret efter en Cabale af et greve. ligt Kiødhoved for nogen uforsigtig Snak ved et Table Clhöre Den saasiske Minister tager sig af ham. Han bliver løsladt, vindre sin Forfølgers Gemalindes Yndest, ogsaa anbefales at bende til en Minister ved et andet hof, hvor han beskikkes 1 Hvimedens og faaer megen Jndflydelse paa Regieringen, Hans Lykke er glimrende, menhan benytter sig af den som en ærlig Mand. Selv i gode omstændigheder ægter han en fattig Pige, hielper hendes Familie, men belønnes af hende med Utroskab og den yderste Uraknemmelighed. Hun bliver Fyrstens Mai tresse; Brack afsættes, fængstes, mister sin Formue, og flygter endelig efter henved ser Aars Arrest til Frankrige. Her kiøder han sig en Bondegaard for en liden Kapital, som hans gamle preussiske Chef har testamenteret ham. Under Revolutioner mistede han ogsaa denne Eiendom, maa tiene under Dumouries i Fane, bliver haanen, saaret, taget til Fange af Øflerrigerne. undviger omsider fra dem og tilbringer sit Liv paa sine gamle Dage i Fattigdom. Af dette Skelet, siger Recensenten af denne Bog i neue allgemeine deutsce Bibliothek, har Forfatteren vidst at udarbeide een af de interessanteste og som man er vant til hos ham, een af de lærerigste Bøger i dette Fag. Man kiender Forfatterens frugtbare Phantasie og Jdeefylde og enhver veed, hvor behagelig han forstaaer at fortælle, hvor mesterlig han tegner og vedligeholder sine Caracterer og hvor konstig og tillige hvor naturlig han fremleder og veed at benytte sig af Leiligheden til at indstrøe moralske og practisk philosophiske Lærdomme, hvor behagelig hans Skiemt og hvor bidende hans Spot er. Naar Rec. altsaa forsikrer, at han har fundet alt dette her i fuldt Maal, saa er denne Forsikring formodentlig ikke andet end en Stadfæstelse af det, som Læseren ved at kaste Øie paa denne Anmeldelse allerede selv længe har følt og demt. Jsær indeholder denne Tildragelse de ypperligste Vin til Adelsmanden om at danne sig til Adelsmand og til Borge, ren om at agte ham for hans Fortienester og ikke for det Legetøi han behænges med. Prisen er for alle 4 Dele 2 Rdlr. paa Trykp. og 2 Rdlr. 4 Mk. paa Skrivpapiir og faaes hos Boghandler A. Soldin paa Hiørnet af Vimmelskaftet og Badstuestræde No. 159. Vemærkninger om det engelske Landbrug, samlede paa en Reise i England i Aaret 1797 med 7 Kobbere af D. Gr. Begtrup, har forladt Pressen og faaes til Kiøbs hos Agen Gyldendal for 1 Rdlr. 3 Mk. paa Trykpapiir og 1 Rd. 5 Mk. paa Skrivpap. Bogens Jndhold er : Englands Klima; dets særegne Fordeele til Agerdyrkningens Opkomst ; Levemaaden Landet; Landmandens Skatter og Folkeløn; Forpagtninger; Udskiftning og Indhegning; de vigtigste Grundforbedringer Sædens Udsaaning i Rader og Hypning ; Dyrkningsmaaden af Jorder af forskellig Natur med tilføiede Beregninger; Sædens, Bælgfrugtens, Foderrødders og Fodurtens Dyrkning. i Særdeleshed hvedens, Hestebønners, Roers, Gulerødders, Kaals og Lucernes Dyrkning og Anvendelse. Huusdyrenes Behandling, deres Tillæg, Røgt, Pleie, Priis m.v. Meierier, Studefedning, Pløyning med Stude, Svinefedning. Kort, Skriftets Hensigt er baade at levere det videværdigste for den danske Jordbruger og Englands Landsekonomie, og tillige at veilede ham til med Nytte at kunne læse andre bekonomiske Skriftet om dette Lands Jordbrug.