JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1761-02-09
Borgemester og Raad udi Friderichshald i Norge, tillige med Byefogden, Cancellieraad Riis, som Skifte=Forvaltere efter Kiøbmanden Ole Hjort, lader hermed 3de Postdage efter hinanden udi de Danske Posttidender bekiendtgiøre, at da der efter afg. Ole Hiort paa hans Effecter er skeet Registering, Vurdering og Auction, til Afdrag, saavidt sig strekke kan, til Gielden; Saa indkaldes herved saavel de fraværende Arvinger, som Credi= og Debitorer, at møde for Skifteretten, som holdes her paa Frederichshald inden den Tiid, som Loven byder, da enhver bør legitimere deres Ret og Prætension, som derefter skal nyde Justice lovgemæs. Frederichshald den 23de Jan. 1761.
Berlingske Tidende, 1761-02-09
En fattig Huusmand Peter Christensen Piltoft, som boede slet lidet Huus paa Schjoldborg Præstegaards Grund i Thye udi Jylland, er ved Døden afgangen den 6te December 1760, og da den Afdøde har efterladt sig en Søn Christen Pedersen, som for nogle Aar siden har staaet i Hollandsk Skibs=Tieneste, saa, endskiønt Stervboen ikke selv taaler nogen Bekostning, bliver dog ved denne Notification 3de Gange i Aviserne, bemelte Christen Pedersen indkaldet at mode eller møde lade i Stervboen, til den Tiid den Danske Lov foreskriver, inden Aar og Dags Forløb, for at observere sin F. W. Kruuse. Tarv.
Berlingske Tidende, 1761-02-09
Det giøres hermed bekiendt, at Mandagen næstkommende 16de Februarii, om Formiddagen 9, og følgende Dage, bliver udi Friderichs Hospital her i Staden, udi den saakaldede TingStue, hos Hr. Oeconoms Ravn foretaget offentlig Auction over endeel gode og vel conditionerede Bøger af alle Slags Videnskaber, dog meest Medecinske og Physiske, imod contant Betaling af Uberiendte til Jnspecteur Ring sammesteds, hvor og Catalogi erent be omme.
Berlingske Tidende, 1761-02-09
Onsdagen den 25de Martii førstkommende, bliver udi KlædeKræmmer Sr. Adde Hans Bruuns Gaard udi Vimmelskaftet, tilde Høystbydende paa offentlig Auction Stykviis, og udi smaae Par thier bortsolgt: En stor Deel Conquiller, Naturalier, Petrisacta og Ertzer, med meere; Alt af forrige Jnspecteur ved Convent=Huset, Sr. Jacob Riises, Samling, som ikke ved Auctionen den 15de November sidstafvigte Aar, under eet kunde blive bortsolgt. Samlingens Rarhed holder man ufornøden her at beskrive, efterdi den har været bekiendt mange Aar, og af Kiendere er bleven høyt agtet eller anseet. Saasnart de derover forfattede Catalogi, kan bekommes og hvor, skal nærmere blive bekiendtgjort.
Berlingske Tidende, 1761-02-09
Torsdagen den 19de Februarii førstkommende, om Morgenen, Klokken 9 Slet, bortsælges endeel Historiske, Philosophiske og Juridiske Bøger, tilligemed Naturalier, eller saakaldede Conquiller, Middellandske, Jndianiske, Vestindiske, Skilderier, Portraiter, Danske og udenlandske, udi Madame Schuttes iboende Gaard paa Nye Torv, hvor Tingene forud den 16de og 17de af Liebhaberne kan behagelig tages i Øyesyn. Betalingen skeer til Mr. Peter holders, logerende hos Skræder Sr. Weltzm i Skindergaden, 2den Dør fra Slagter=Boderne, hos hvem Catalogi forinden bekommes. Hos Sr. Vanino er directe fra Frankrig i Gaar ankommen, nem beste Sort Rametter, dito store Pærer, Rom=Oste, dito Hertz Oste, dito Schweitzer, samt tørre Confecturer.
Berlingske Tidende, 1761-02-09
Notification. Trækningen af det 8de Kongelig allene privilegerede Kiøbenhavnske Lotteries 1 Classe, bliver som sædvanlig promte foretagen Mandagen den 16 hujus om Morgenen, Kl. 8, paa det Kongelig Slot Charlottenborg i enhvers Tilsyn, som da behager sammesteds at indfinde sig. Kiøbenhavn den 9de Februar 1761. Jonas Collin, Kongelig Majestets Cancellieraad og
Berlingske Tidende, 1761-02-09
Lotterie=Jnspecteur. Onsdagen den 25de Febr., om Formiddagen Klokken 9, blive ved Hr. Ober=Auditeur Pitzler bortsolgte, adskillige vare Haandskrevne Sager, den Danske og Ostfrisiske, men i sær de Holsteenske og Schlesvigske Lande og Ridderskab, saavelsom Stædernes Privilegier og Historier angaaende, i Hr. Richardts Gaard i Breedgaden, lige over for Garnisons=Kirken. De derover forfattede Catalogi ere imidlertid at faae hos bemelte Ober=Auditeur, boende paa Østergaden hos Schwertfeieren Sr. Schwitzmeyer. Paa Asmild-Closter Gods i Viborg Stift, Halds Amt, ØsterVelling Sogn og Bye, er i sidstafvigte December Maaned ved Døden afgangen 2de Ægte=Folk, navnlig Søren Andersen og Hustrue Karen Christens Datter, hvis Stervboe, strax efter Dødsfaldet er taget under lovlig Skifte=Behandling, og befunden saa ringe, at den ikke bliver tilstrækkelig til den allerede bekiendte Gields Fordring. Den Afdøde Mands Arvinger, have alle personligen indfunden sig til 30te Dagen, men paa den salig Kones Side, (som uden Livs=Arvinger er bortdød, og man ikke veed, om hun har efterladt og andre Arvinger,) har ingen, som Arving, endnu en mældet sig, hvorfor Vedkommende Skifte=Forvaltere finder sig foraarsaget, herved at lade dette Døds-Fald, 3de efterfølgende PostDage efter hianden, i de Danske Aviser bekiendtgiøre, og tillige indkalde bemelte salige Kone Karen Christens Datters Arvinger, om nogen er til, at møde eller møde lade, paa ovenmeldte Asmild Closter, 12te Ugers Dagen efter at dette 3die og sidste Gang i Aviserne er vorden publiceret, da Skiftet efter fornevnte afdøde Folk, til endelig Afgiørelse bliver foretaget. Jligemaade indkaldes til samme Tiid og Sted, denne Stervboes Creditorer, om fleere end de Anmældte endnu skulde være til, for deres Krav lovligen at formere og legitimere, da enhver efter Stervboens Omstændigheder skal vederfares, hvad Lov og Ret medfører. Demstrup Gaard i Jylland, Aarhuus Stift, Dronningborg Amt, Gierlef Herred, dens Avling tilligemed Raabye og Dalbye neder Sogners Kirkers Korn-Tiender, som oppebærges paa Kiærven er at faae paa 3, 6, eller fleere Aar udi Forpagtning, fra 1ste May 1761, ved Accord under Haanden, hos Eieren Hr. Canzellieraad Steenfeldt, men i Mangel deraf bliver samme ved offentlig Auction udi hans Gaard i Randers, førstkommende 26de Martii Klokken 10 Formiddag opraabt, og om fornøyelig Bud skeer, tilslagen den Høystbydende, paa de Conditioner, som da bliver oplæste, og til sorn kan faaes at see paa Demstrup, hos bemelte Eiere; Til Gaarden kan faaes ungefær Rug 60 Tdr., Byg 34 Tdr., Havre 74 Tdr., og Boghvede 3 a 4 Tdr., avles 6 a 800de store Læs Høe staldes 108 Øxen, fødes 146 andre Stude, Kiør og ung Fæ 30 Bæster og 130 Faar, men ikke græsses saa mange Fær-Høvder, for Hvet er indbierget, da dette skee kan.
Berlingske Tidende, 1761-02-09
Til førstkommende Paaske Flytte Tild, bliver udi Hr. Ober Staldmester Græve Laurvigs Gaard i store Kongensgade, til Leye at bekomme de Værelser, som nu af Hr. Kammer=Raad Seebe ger beboes.
Berlingske Tidende, 1761-02-09
Herved bekiendtgiøres, at en Gaard udi Nyborg beliggende, og Kiøbmanden Sr. Anders Kier tilhørende, bestaaende af 19 Fag Huus af 2 Etagier til Mellemaaden, hvoraf de 10 Fag for 3 Aar siden gandske af nye er bleven opbygte, og saavel de underste som øverste Værelser ere dobbelt indrettede, ligesom og 2de af de underste Værelser findes at være gibsede, Værelserne saavel udi det nye opbygte, som udi de øvrige 9 Fag Stue=Huus, er vel indrettet og i god Stand, ligesom der og under de 12 Fag Stue=Huus, ere meget gode Jordkieldere. Desuden er et Huus til Korsgaden af 11 Fag, hvorudi er Bryggerhuus, Pakhuse og Port til Jndkiørsel, og hernæst et Side=Huus i Gaarden, 11 Fag, hvorudi er Rullestue, Stalderum til Heste og Kiør, Brændehuus, alt i forsvarlig god Stand. Hvilken Gaard Eyeren Sr. Kier, er findet enten under Haanden eller ved Auction, som er berammet den 3die Martii førstkommende, om Formiddagen Klokken. 10 Slet, om fornøyelig Bud skeer, at lade sælge, tilligemed adskillige Kiøbmands=Vahre, Meubler og Boehauge, som ved Plakater og Catalogi nærmere vorder bekiendtgjort.
Berlingske Tidende, 1761-02-09
Da forrige Provst udi Saubroe og Vester Liisberg Herreder, og Sogne-Præst for Grundsøe og Spørring Meenigheder i Aarhuus Stift, i Live Velærværdige og Høylærde, nu salige Hr. JacolGraae, sidstafvigte 24de April ved Døden er afgangen, og hans efterladte Enke Madame Sophie Sadolin, har erholdet Kongelig allernaadigst Tilladelse, at maae med deres i Egteskab sammen avlede 4 Been sidde i uskift Boe, uden Rettens Middel sig dermed noget have at befatte. Saa lader Velbemelte Enke=Provstinde Graae, efter nu brugelig Maade, herved 3de Gange i de Berlingske Danske Aviser indkalde alle og enhver, som i Stervboen noget kan være skyldig, eller i nogen Maade kan have at fordre, de første til meerbemældte Enke=Provstinden at betale, hvad de ere skyldige og de andre, inden 12 Uger a Dato Publicationis, hos Enkens Laug=Værge Hr. Peder Ebbesen Gimlinge i Lyngaae, deres Krav at angive og legitimere, da enhver efter sin Fordrings Beskaffenhed skal vorde fornøyet. Lyngaae Præstegaard, den 3die Februar. Da forrige Capitain udi det Syndre=Jydske, Høyædle og Velbaarne Hr. Oberste Jngenhoff allernaadigst anfortroede National Regiment Jnfanterie, i Live Velædle og Velbaarne Hr. HonsFrus, efterat Han in Junio a. præt, paa derom gjorte allerunderdanigste Ansøgning, i Naade var bleven dimitteret, sidstafvigte 26de Jan. (uden at efterlade sig Livs=Arvinger) hos sin Svoger Hr. Hans Henrich Faber i Christrup ved Døden er afgangen: Saa indkaldes herved, efter den nu brugelige Maade, 3de Gange i de Berlingske Danske Aviser alle og enhver, som noget til den salig Capitains Stervboe kan være skyldige, eller til samme formeene sig at have noget lovlig Krav, med tienstlig Anmodning, de første at betale hvad de ere skyldige, og de sidste inden 12te Ugersdagen atermino Publications, med deres Fordring at mælde sig, enten hos Velbemældte Hr. Faber i Christrup ved Randers, eller hos Mig Undertegnede, den salig Afdødes eneste Broder i Lyngaae PræsteGaard per Aarhuus, da enhver skal vederfares hvad Ret er. Lyngaae Præstegaard den 3die Febr. 1761. Peder Ebbesen Gimlinge. Hans Nicolai Herlow. Bager i Holbech, er til Sinds, underhaanden at sælge sin iboende Bager=Gaard, som bestaaer ud til Gaden, af 11 Fag Bindings=Verk Etage høy, 20 Fag Side=Huus, 6 Fag Bag=Huus, i Gaarden en Brønd med en Post, en velindrettet Hauge med Park udi, dertil og et andet Huus med 6 Leye=Værelser udi, en Rytter=Baraque med Stald til 4 Heste. Liebhaberne behager, at melde sig hos Gaardens Eiere i Holbech og i Kiøbenhavn hos Maler Krebs, boende paa Ulfelds Plads. Christen Olsen Brøgger giver Efterretning, har et BrændeviinsVærk er til Leye.
Berlingske Tidende, 1761-02-09
Mandagen, den 16de Febr. førstk., Kl. 10 Slæt Formidde, bliver afg. Conrector Mag. Tostrups Gaard i Roeskilde, hvis Beskaffenhed forhen er bekiendtgjort ved 4de og sidste Auctio til Høystbydende absolute bortsolgt, tilstundende Paaske Fløttetid at tiltræde; hvornæst Auction over dito Stervboes Effecter og Løsøre vorder foretaget samme Dag, Tild og Sted, efter de derover trykte Catalogi, General-Auditeur Paasche til Bøstrup giør bekiendt, at paa hans Gods i Mullerup er en Hestemølle med tilliggende Jord i Fæste af bekomme, ligesaa er Søegaarden i Gierløf til Leye at faaes, da samme er indrettet til en skikkelig Familie, som om Sommeren vil divertere sig paa Landet.
Berlingske Tidende, 1761-02-09
NB. Hos Kroemanden Sr. Møller i Tudse ved Holbeck, kan faaes Efterretning, hvor et Hollænderie af 130 til 140 Kiør, er at faae under Forpagtning, i 3 eller 6 Aar.
Berlingske Tidende, 1761-02-09
Den Geistlige Skifte-Ret i Hornum Herredt, i Viborg Stiftekientgiør herved, at Skiftet efter afgangne salig Matrone Anna Viingaard, salig Hr. Niels Ursins Enke i Nørholm, endnu ey en bleven tilendebragt formedelst adskillige Controverster, hvorfore samme bliver foretaget udi Stervboen i Nørholm Præstegaard, den 9de Martii næstkommende, til hvilken Tiid og Sted Stervboets Debitorer og Arvinger indkaldes, for at mode eller møde lade, de første for at afbetale deres Gield, de sidste for at tilkiendegive, hvad de maatte have at erindre ved bemældte Skifte, som til samme Tiid ventes optaget til endelig Slutning.
Berlingske Tidende, 1761-02-09
Til Skiftets forventende Slutning og Afgiørelse, efter salig Hr. Christian Mathisen Faber, forrige Sogne=Præst for Berepau, Aalum og Taanum Meenigheder i Søndre Liung Herredt, Wiborg, Stift, hvis dødelige Afgang forhen 3de Gange i Aviserne er bekiendtgjort, er Gud for alt berammet Samling i Berepan Præstegaard, den 7de Mai næstkommende; Thi lader Skifte=Retten herved indkalde hans Arvinger, Credi= og Debitorer, at møde forbemelte Dag og Sted, for at lagttage, hvad dem efter Loven tilkommer, eller siden at have tabt deres Ret, hvilket og derfore udi de Danske Aviser 3de Gange betimelig bekiendtgiøres, paa det at ingen siden med Uvidenhed sig kunne have at undskylde. Ørum Præstegaard, den 22de Januarii 1761. P. Olufssen. J. Hesselagger. P. L. Kraft.
Berlingske Tidende, 1761-02-09
Torsdagen den 12te Februarii førstkommende, bliver om Formiddagen Klokken 9 Slet foretaget, paa Jomfruens Eiede i Faxøe Herret, i Sielland, Auction paa endeel Effecter, bestaaende af Guld, Sølv, Tin, Kobber, Messing, Jernfang, Tra=Vahre, Linnet, Sengeklæder a., salig Capitain Poulsens afdøde EnkeFrues Stervboe tilhørende.
Berlingske Tidende, 1761-02-09
En Gaard i Slagelse paa Torvet, med anseelige Værelser, Kiøkken, Brøghuus, saaog Huuse til Høe og Korn, samt Stald til 4 Heste, tilligemed en stor Frugt= og Kiøkkenhauge, hvorudi er en Fiske=Park, er at faae til Leye til førstkommende Paaske. Liebhaberne kan om Leyen faae Kundskab, hos Hr. Raadmand og Postmester Møller i Slagelse.
Berlingske Tidende, 1761-02-09
Mandagen den 23de Februarii førstkommende, om Formiddagen Klokken 9 Slet, bliver endeel gode og vel conditionerede Theologiske, Philologiske, Philosophiske, Historiske og Mathematiske Bøger af adskillige Sprog, hvoriblant en god Samling af Latinske Autores og Poeter; Sallig Rector Schnabel i Roeskilde forhen tilhørende, ved offentlig Auction til de Høystbydende bortsolgt, hos Viinhandler Sr. Kaasboll, boende paa Hiørnet af Mynter= og Vognmagergaden her i Kiøbenhavn, hvor og Catalgi ere at bekomme.
Berlingske Tidende, 1761-02-09
J Madame Halds Huus paa Kull-Torvet, bliver en meubleret Sahl, med 1, 2 a 3 Kamre, til Paaske til Leye at bekomme. Anno 1761. Num. 12. hos Kopenhagener BulscheTold Baangen. den 9 Februarius. Montags, Von diesen Zeitungen werden wochentlich zwey Stück in der Berlingischen Erden Buchdruckere, ausgegeben, durch J. C. und S. C. Berling. Von dem Bord der Franzdsischen Fregatte, la Felicite, auf der Rhede von Dunkirchen, vom 21 Jan. Nachdem wir den 9ten von hier ausgesegelt waren, somsten wir den 10ten Frud, wegen einer Wind stille, zwischen Grinee und Boulogne ligen bleben. Hier vurden wir von 5 Englischen Schiffen angegrifsen, namlich von einer Fregatte von 40 Kanonen, einen Bombenführer von 14, und 3 dergleichen Fahrzenge von 12, 10 und 8 Kanonen. Unsere Fregatte ward gezwungen, von beyden Borden und vom Hintertertheil bis 11 Uhr zu feuern, da der Wind beykam, und dieselde vom Feinde entfornete, welcher selbige nur an ihren Segeln und Taumerken etwas beschadiget hatte. Mit Hule der Ruder gelangten wir unter den Schutz der Forten von Calais, wo die Fregatte um 4 Uhr die Anker warf. Das anhaltende Feuer der Forten trieb den Feind bald ab, welcher sich auf 4 Kanonenschse weit von uns entsernet hielte. Die Bewegung, welche der Feind den ubrigen Theil des Tages machte, lies unserm Commandanten, HerDenel, urtheisen, das die Feinde eine Aenterung im Schilde führeten, die ste um 11 Uhr wirklich vorzunehmen suchten. Allein, da sie den Hr. Denel in gar zu guter Verfasung fanden, sokonten ste ihr Vor haben nicht anssuhren, worauf sie von nenen zu feuren ansingen. Bey anbrechendem Tage lies Hr. Denel die Segel zum Laviren aufzieben, als og er den Pass von Calais zu reusiren gedachte. Die Englander gin gen hierauf gleichfalls unter Segel, wurden aber hintergangen. Hr. Denel segelte nicht stark, und indem er sich ein Wenig unter dem Winde befand, fomachte er sich denselden zu Nutze, und gelangte dadurck nach der hiesigen Rehde. Bis daher hatten wir zu let 11 feindliche Schiffe hinter uns, die sich alle vergeblich bestrebeten, uns einzuholen, weil unsere Fregatte, ob sie gleich beladen war, dennoch beser segelte. Die englische Fregatte har ihren Obermast verlodren.
Berlingske Tidende, 1761-02-09
Rotterdam, vom 27 Jan. Die Königl. Fransische Fregatte, la Felicite genannt, von 32 Kanonen und 170 Mann Eqvipage, und geführt durch Capitain Denel, welche das lette mal vor 5 Tagen von Dunkirchen ausgelausen war, um nach St. Domingo zu segeln, har am 24sten dieses Abermals mit einer Englischen Fregatte von 30 Kanonen, worunter einige von schweren Caliber gewesen sind, auf der Höhe des Dorfes Ter=Heyde, in der Nordsee, geschlagen. Das Gefechte, welches des Morgens um 11 Uhr angefangen, har uber 5 Stunden gedauert, und ist auf beyden Seiten sehr hartnackig gewesen. Während dem Gefechte sind dem Eng lander 2 Englische Kaper zu Hülfe gekommen, von welchen jedoch der eine wirkliche Hülfe geleistet har Bey der dritten Lage ist dem Franzdsischen Capitain der Kopf abgeschosen worden, worauf die FranzssischeFregatte, um den heftigen Feuer des Englanders zu entgehen, sich auf der ersten Seebanke vor dem Dorfe Gravesande auf den Strand gesetet, und das auf der selden noch brig gewesene Volk mit Beten ans Land gerettet hat. Die Englander sollen bey der Action 36 bis 38 Mann an Todten und Vervundeten bekommen haben. Die Zahl der Franzssischen Todten ist 56, und der Verwundeten 14. Die brige Mannschaft ligt nun zu Gravesande in einem Wirthshause. Die Nacht nach dem Gesechte haben die Englander den grosen Mast der Franzssischen Fregatte bis auf den Grund abgeschasen. Auch sind von denselden vorgestern Morgen noch einige Schuse geschehen, weil die Franzosen, mit ihrem Boot noch einige Garer ans der Fregatte haben bergen wollen. Die Englische Fregatte und die zeen Kaper waren vorgestern berets beschaftiget, mit verschiedenen Beten die Güter ans der Franzosischen Fregatte zu sich uber zu bringen. Am Bord dieser Letteren befanden sich zween Englander, die noch ranzioniret werden solten, namlich der Steiermann und dessen Junge von einem Englischen Schiffe, welches mit Hols von Nørwegen gekommen, und von einem Franzssischen Schiffe genommen worden mar. Diese Personen vurden sodann in Freyheit gesettet. Noch vorgestern Abendist ein Detaschement Dragoner und von der Hollandischen Garde aus dem Haag in Gravesande angekommen, um daseldst die Erhaltung der guten Ordnung zu besorgen. Denn ausser den verunglückten Franzosen har sich allda eine Menge Personen von allerley Rang und Stande eingefunden, um nicht allein itztgedachte Franzosen, sondern auch die Franzssische Fregatte selbst zu sehen, die jedoch bis auf anderthalb hundert Schritte und daruber vom Lande ligt, oder grlegen har, dem ito heistes, die Eng lander hatten dieses Schiff, nachdem ste alle Güter aus demselben fortgebracht, over uber Bord geworsen, angender.
Berlingske Tidende, 1761-02-09
Aus einem Berichte von Dresden, vom 12 Jan.
Berlingske Tidende, 1761-02-09
Die overschiedene Kreise bereits geschehenen Preussischen Anforderungen, warunter viele tausend Rekruten begriffen, davon jeder Kopf mit 100 Reichsthaler an das Preussische Commissariat bezahlet werden soll, sind bekannt. Man erfart nun auch, das während der abgewichenen Neujahrsmesse abermals 82 Personen aus dem Mittel des Raths und der Kausmanschaft zu Leipzig, ans und noch ubekannten Ursachen, in Arrest genommen worden sind. Wasuus weiter bevorstee, erwarten wir mit Furcht unZittern. Jndessen wird hier mit Befestigung der Stadt unablassig fortgefahren, undes will verlanten, das zu Meissen abermals einige mit Artillerie und Munition beladene seindliche Schiffe angelanget seyne sollen.
Berlingske Tidende, 1761-02-09
Regensburg, vom 22 Jan. Des Hr. Herzogs von Braunschweig Wolfenbüttel Hochfürstl. Durchlaucht haben durch Dero althiersubsistirende Gesaadtschaft, gegen das ReichshofrathsConclusum vom 18ten Julii a. p. und der darin ge en die Reichsconstitutiones und Reichsstadtische Freyeiten und Gerechtsamme enthaltene Ausdrucke von Emprung a. følgendes Pro Memoria ad ædes Legatorum am 19ten dieses distribuiren lassen: Was für harte Verfügungen der Kayserl. Reichs hofrath mittelst Conclusi vom 18ten Julii vorigen Jahres gegen Sr. Königl. Majestat von Grossbritannien gegenwartig in Dentschland befindliche Armee, folglich auch gegen die Tractatmasig zu solcher Armee gestellten Herzogl. Braunschweigischen Kriegsvolker, zu Abschneidung aller Zufuhr und Kriegsbedursnisse ergehen zu lassen, für gut gefunden, und wie daben von diesem hochsten Reichsgerichre eine vermeintliche Reichsemprung, und respective Anhangung an derselben, zum Grunde geleget werden wollen, ist nunmehro Reichsbundig, und har des Hern, Herzogs zu Braunschweig-Wolfenbüttel Hochfürstl. Durchl. nicht verborgen bleiben konnen. Songewis Höchstgedachte S. Durchlaucht uberuget sind, auch demachst der ganzen Welt vor Augen legen konnen, das eine solche gehassige Anschuldigang bey Jhro nicht Platz greifen møge, und das von Deroselben imegeringsten nichts Unrechtes oder Reichssagungswidriges begangen worden, indem Dieselben durch Stellung Jhrer Truppen zu der Königl. Grossbritannisthen Armee weiter nichts gethan, als was altere, vor Erhebung des gegenwartigen, Dentschland zu Grunde richtenden Krieges vorhanden gewesene, auf Fürstliche Hausverträge beruhende, blos zur Vertheidigung beyderseitiger Chur-und Fürstl. Braunschwrigischen Lande, ogne jemandes, am allerwenigsten Sr. Rom. Kayserl. Majestat oder des ReichsBeleidignug, eingegangene, währender Zeit des Krieges aber, und da immittelst die Herzogl. Braunschweigische Lande selbst, hochst uverschulter Weise feindselig uberzogen, und auf das harteste miteenommen worden, zur eigenen bestmochlichsten Selbsterhaltung ausserst nothwendig gewordene Reichsgesetmæssige Engagements von Jhnen erheischet haben, so wenig konnen Höchstdieselben blos sich leidend dabey verhalten, und mit Stillschweigen geschehen lassen, das Sie Sr. Rom. Kayserl. Majestat und den Angen des gangen Reichs, als ein Friedbrüchiger, und einer vermeyntlichen Emprung anhangender Reichsfürst dargestellet werden sollen.
Berlingske Tidende, 1761-02-09
Es ist gegenwartig die Zeit nicht, solche unverschuldete Beymessung absulehnen. Jnzwischen ist Endes unterzeichneter Gesandte befehliget worden, wider alles und jedes, was aus jenem Reichshofrathlichen Verfaren gegen seines gaadigsten Herrn Durchl., und Dero reineste, Sr. Rom. Kayser. Majestat und dem Reiche, nach wie vor, patriotisch zugethane Gesinnungen, Nachtheiliges erzwungen, werden mochte, sich seyerlichst, wie hiemit geschiebet, zuverwahren; hiernachst samtlicher Høchst- und Hohen auch brigen Reichsmitstande hieselbst anmesende ansehnliche Gesandschaften ergebenst und angelegentlichst zu ersuchen der Sachen Beschaffenheit nach, und da die edelsten Vorrechte der Reichestandischen Freyheit hierunter so sichtharlich, und auf eine in der Følge ansserst bedenkliche Art gekranket werden, dahin besteens beforderlich zu sern, hamit von Allerhøchster Kayserlicher Majestat Dero Reichshofrath angewiesen werden moge, die obangezogene allzuvorelige, und hochsten Falls allerrerst zur Execution einer gegenwartig keinesweges einschlagenden, auch Reichssatzung mæssig noch niemals erdeterten Reichsachtserklarung gehdrige, daben aber derReichsstandischen Würde und Freyheit wider die kund bare Reichsverfasung allzunahe tretende eigenmachtige Verfügung zurück zu nehmen, und mit dergleichen Reichsgesetzwidrigen Vorschreitungen hinführo, wie billig, an sich zu halten.
Berlingske Tidende, 1761-02-09
Regensburg, den 19 Januar, 1761. Christian Friedrich von Kniestedt.