Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-05-08
og Jndenlandske Efterretninger. Bekjendtgjørelse. – Den ved Klitmøller paa Jyllands vestlige Kyst stationerede Lieutenant v. Fugt, af Jægercompagniet i 2det Jydske Jyfanterie=Regiments 3die Bataillon, har rapporteret en Affaire, som har funden Sted den 12te April sidstleden om Aftenen mellem Besætningen sammesteds og 2 engelske Krigskibe, hvoraf det ene var en Kuttebrig og det andet en Sluppe, fra hvilke bleve udsendte 2 Barkasser, som attaquerede en ved Klitmøller liggende norsk Providerings Skonnert og en paa Stedet hjemmehørende Galease. Jntet afgjørende forefaldt paa nogen af Siderne, men efter at Fiendens Forsøg var mislykket krydsede disse fiendtlige Skibe endnu et Par Timer under Kysten og kom derefter af Sigte. - Fremdeles er af Commandeur=Capitain Baron Holsten indsendt en Rapport, hvori Premier=Lieutenant A. Holsten af Søe-Etaten indmelder følgende: Den 26 April Kl. 3 1/2 om Morgenen fik hast Kundskab om at nogle fordægtige Fartøier laae paa Kysten af Amrum. Kl. 6 1/2 lagde han ud af Wiger Havn med nogle Kanonbaade og satte Coursen af Amrum til med liden Laring af vestlig Vind. Signalerne for Fiendtligt varede paa denne Øe. Kl. 8 1/2 var han ved Indgangen til Havnen og opdagede langs denne bevæbnet Kystmilice. Omtrent 1 Miil, ude til Søes laae et Fartøi med Luggerseil, og nogle Chalupper og Folk vare paa det saakaldte Hoppe Sand, der paa den sydostlige Side danner Havnen. Han gik til Ankers ved Pynten og erfarede at de paa forbemeldte Sand værende Folk og Fartøier vare 3 engelske Chalupper, besatte med omtrent 30 Mand. Han roede ud og gav et skarpt Skud, og dette var neppe affyret for 2 Officerer reiste sig med et hvidt Flag Han sendte sin Chaluppe og lod dem og de øvrige Folk afhente. Disse vare: Lieutenanterne Rogers og Megar, 2 Masters, 2 Sergeanter, 5 Marinere og 18 Matroser, som vare indkomne om Morgenen med Floden i den Hensigt at bemestre sig det paa Amrum værende Oplag af Kaffe samt en der indbragt engelsk Koffardibrig. De havde og virkelig med megen Jver ladet 4 Fartøier med Kaffe og desuden plyndret paa en norsk Slup, som laae i Havnen, men ved Synet af Kanonbaaden toge de Flugten, og i deres Hast stødte de paa Hoppe Sand, hvor deres Baade bleve staaende, uagtet de kastede alt det medtagne over Bord, hvoraf endeel dog er bjerget. Med de 3 Baade er ligeledes nogen Armatur gjort til Bytte. - Endeligen er til det Kongelige Admiralitets- og Commissariats=Collegium indkommet en Rapport, dateret Skagen den 28 April, af Premier-Lieutenant af Søe-Etaten Falsen, Ridder af Dannebrog, hvis Jndhold er Den 27 om Aftenen nærmede den som følger: engelske Sloop of war, som vi før have været paa Jagt efter, sig atter Landet og stod med Force af Seil Syd paa. Jeg lettede med 2 Kanoneer-Chalupper og 2 Kanonjoller, og lagde mig Sønden for Westerbye, i det Haab at han i Dagningen, som sædvanligt, skulde komme tilbage og vi saaledes finde Leilighed til at engagere ham. J Dagbrækningen fik vi ogsaa en tremastet Seiler i Sigte, som stod Nord paa omtrent 3 Mile af Landet; da den kom tvers for Skagen blev det aldeles stille. Jeg lettede altsaa og roede ud efter ham. Han forcerede imidlertid fra os med Aarer, Seil og Buxering. Da vi kom ham paa en Miil nær, blev jeg vaer, at det ikke var Sloopen, men en 32 eller 36 Kanonfregat. Uagtet dette ikke var partie egale, bestemte jeg mig dog til et Engagement med ham, opmuntret af Mandskabets Jver og Lyst og overbeviist om min Retirades Sikkerhed. – Kl. omtrent 12 vare vi ham paa Skud, nær og begyndte Affairen med en levende Jld, denne varede uafbrudt til Kl. 1 1/2. Det begyndte da at lufte lidet og et engelsk Orlogskib, kommende vester fra, nærmede sig os meget stærk. Lieutenant Brandt havde ikke mere Ammunition, Brogen paa min Kanon var i Stykker og Retiraden blev mig vanske ligere og vanskeligere, da de fleste af mine Aaret om Styrbord vare bortskudte. Jeg gav altsaa Ordre til, at vende om, og Lieutenant Trolle, som overbragte denne Ordre, havde just Tid til at springe op af Sluppen, med sine Folk, da denne, gjennemboret af en Kugle, sank. - Baadene have alle liidt mere og mindre; men uagtet jeg for den ubetydelige Styrke var nødsaget til at de Fregatten paa nærmere end Skraadistance, var, jeg lykkelig nok til at bringe hele Mandskabet ubeskadiget tilbage. - Den engelske Fregat har af vort Skraae liidt meget paa Seil og Takkelage. Dens Storraae blev nedskudt og dens Bagbords Side fra for til agter meget ilde tilredt. - De Herrer Officierers saavelsom hele Mandskabets udmærkede Raskhed være det mig tilladt paa det varmeste at anbefale.