JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1780-02-01
Holsteensk Bog 5 Rd. jydskenkelt 4 Rd. 3 Mk. a 5 Rd. Fyensk - Rd. - Mk. Elle . Rd. - Mk. Birk . Rd. - Mk.
Berlingske Tidende, 1780-02-01
Kiøbenhavns Torve=Kiøb for Jndvaanerne. Brænde. Et Bonde=Læs. 9 Mk. - s. Et Læs Tørv 56 a 8 Mk. 83. Kul Tønden. 2 Mk. 8 s. Foering. Høe et stort Læs - Rd. - Mk. Dito mindre 2 Rd. 2 Mk. Halm et Læs 812 a 13 Mk. - s. Huus og Federværk. Kalkonske gamle Parret 2 Rd. - Mk. - unge Parret. 9 Mk. - s. Capuner læde et Par 8 Mk. - s. mare et Par - Mk. - s. Høns gamle Parret 3 Mk. . .. - unge Parret 2 Mk. 8 s. i Kyllinger et Par = Mk. - s. Ænder et Par 3 Mk. 8 s. Duer et Par 2 Mk. - s. Æg en Snees 18 sk.
Berlingske Tidende, 1780-02-04
Barkan, den 1ste Dag. Med de sidste Brere fra Tilvel i Barkaret formmeman, at en Mordreder af den der varende Bør har redenen imod samme, og et rykker frem i Spidsen af en enserng Arme, for at bemestre sig Byen, hver Alting er i den størst Besættelse. De Chrisine ere styrede paa de fremmede St. de, som agt i Havnen; men Mohrent og Jøderne søger at bringe deres Penge og deres kostbareste Sede: Sikkerhed at denstads hen, af Frygt for Plyndring.
Berlingske Tidende, 1780-02-04
Cadix, den 23de Daemder. I Dag er det store Spanske Adatal Skib paa 120 Kam ner, kaldets Santessina Trundad, og kommandet af V. ce=Admiralen. Den Lynes de Cordona, ankommen: denne Bags for 5 Dage siden vare arrede 5 Stede paa 70 Kanone, af samme Estade ankomne, alle for at omgreres, de den Skide havde bestandig i 3 Aar lagt i denne Bog, og siden sidstafvigte Junii havde de enten varte, Søeneste agt re Bryst. De andre Stidt af denne Estader krydse endnu duse Farvandt til den imod Sidraltar, byde de hans optaget adstillige Farteer. - Den Bartninger endnu stedse for S. branter. - Den Juan Langers allegger, som man forsikrer sin Commande, som Eftadet Chef, og skaandført en deson derlig Commission. - Den formelige Bierring for Sidrøtat ere endnu begyndt. - Noglere Aargras opstagte Ho landske Stide treimenstgivne.
Berlingske Tidende, 1780-02-04
Franske Grandser, den 16de Jan. Den forhen værende Frønske Gouvernent da Chande: nager, Hr. Chevaner, er ankommen til Pans fra Ostinden Han har allerede, som man forsikre, have en Conferenemed Hr. von Samme, og forsigtsomme over nødvendig det var at hemme det Engelske Ostindiske Compagnes Progresset, hvis Størrelse og Rigdomme han angivet for meget anseeligt. Han har talt om en Stat af 150 Millioner, som dreven Calonne, og han pænderen deres Jndkomster for 300 Millioner Rente, saafremt man lod dem Fred nyde deres maadelige Eiendomme. Ved denne Leylighed vildt Engeland være i Stand tilsnart at betale sin Gield og være den netsmagfægtingste Meget Væden, dres den meg med. de Amme.
Berlingske Tidende, 1780-02-04
Nabnet, den 4de Januarii. De med Coutter Fugerimste Harane erkomme Beene, som have medbragt Efterrerne om de Engelske Eiedre. menterstykkengt Erobring ved Missiort, mildrosser: at Den Rødette Ribes Blanker, Jmens CommemProvindsen Jntatan, har forsøgt en Expedinen, for at er over eder odtage de Etablissemmer, som Engekander, borde paa Kystemt af denne Provinds. - Til den Endemærserne bemeldte Gouverne til Forstædet St. Plato af Betalet; og da han der havde samlet 300 Mand gamle Treyer. og regattet Munt, saa begynder han, efterennersealang som besvarlig Manch, Fiendighederne først i Stat. Maaned, varvang Fienden maa forlade sine Ballige ved Rettende. - Alle de som etendag, bleve giorte en Knos Forser. Semementen bemægtigede sig ogsaa sammestæds De skillige Engelske Silde, som det dret hande. - Paa denerdrede Sine, samt 3 Pudgats egendsenstandre mos Fartøyer, som endømte Kongen af Engtstand at hans Undersaattet, berede Gouvernemmat dershæret Krigs paa 300 Mand. Dette Diment enderved Seer=Conna, for at overfaldt dette Eiendomtet formodenlig, da samme er et af disernemmeste Engtiske Erobestemter i dette Land. Jnstes Bemeterne og de rørter formemmeste Jndpaanmt tilhørt tafra formen denne Pest den 15de Sert. uden at ra derved havde mindste Forent. - Men det Oxe di, de men hos deres Seddegende de forfærdet Jentommoder Godset og Pengene, saa og er indskibe de foret Fammet, som skulde bringer en Bomar, ankom for Jamai, 2 Engelske Kngs Forsamt, hver det 1 Kam og i Budenne og 15 Koben æld 7de Mand. Da de haarde fran Eftermingste Kngs Erstatning saa kom defter et som deres finere Eiendommer Seieraad og forsyere sig ved Candre Taars Holmen. Den Oster, som kommandene ere Tropper, det vare samt Land, d. saat Ummeligheden i et Midstrat en Moge, der ret ham so overlegen baade med Folk og Artillerie, uden at sætte de Kongel. Vaabens Ære i Fare, i sær eftersom der udfordredes megen Tid, førend han kunde erholde nogen Hielp fra Grændse Stedet, som laae 40 Mille derfra. Desuden var Veyen, for denne Hielp fuld af Moradser, og der forefandtes ingen Forraad af de hertil fornødne Fartøyer. Derfore holdte han det for raadeligt igjen at forlade denne Post. Han trak sig tilbage i den beste Orden, og tog Justits=Betienterne, de fornemmeste Familier, nogle Penge Summer og 150 Slaver med sig; hvorved den Engelske Magt aldeles ikke foretog noget, som kunde foruroelige hans Tilbagemarch. Dette Detachement er herpaa gaaet til Rio Nuevo, for at lade disse Establissementer udtømme, og samme befandt sig endnu der da denne Efterretning afgik derfra. - Gouverneuren paa Jucattan havde i Sinde at foretage ligesaadanne Operationer ved nogle tilgrændsende Floder og andre Stæder, hvor han kunde finde Leylighed til at erholde nogen Fordeel over de Engelske Establissementer i dette Land.
Berlingske Tidende, 1780-02-04
Kingston paa Jamaika, den 23de Novbr. Admiral Parker har taget og opbragt til Barbados følgende Franske Skibe: 1 Polakke, 3 store Transport=Skibe, som havde Provision for 9 Maaneder til 16 Skibe af Linien, om Bord, et stort gammelt Skib paa 50 Kanoner, tilligemed en Snou, hvilke sidste kom fra Cayenne, hvor de havde udskibet Tropper. Videre har Sir Parker sendt til Antigaa1 stor Fregatte, som var bestemt til Græv d'Estnings Escadre, 3 rige Koffardie=Mænd og 2 Amerikanske Skibe. - 8 KrigsSkibe krydse endnu paa andre fiendtlige, som forventes fra Europa. - Her giøres Anstalter til nogle vigtige Foretagender imod et eller andet fiendtligt Sted eftersom vores SøeMagt i Vestindien er stærkere end den Franske, siden at Græv destning er seylet til Europa. - 2 Spanier af en Prise fra Paccaroon paa Cuba, have ved vores Commissariat cedeligen udsagt: At der ved deres Afreise fra St. Jago vare ved Ha vana 14 Skibe af Linien, 6 Fregatter og 14000 Mand Land Tropper, og paa St. Jago 2 Fregatter og 8000 Mand Tropper; og at en Fransk Officier var ankommen der, for at bestille 1500 Stkr. Horn=Qvæg, som vare bestemte til et vi Foretagende.
Berlingske Tidende, 1780-02-04
Versailles, den 16de Januarii. Efterretningen om Don Gastons Afreise fra Brest med den Spanske Escadre er gandske vis; Hr. Sade med den Toulonske Escadre skal ikke støde til ham, men er med samme ankommen til Brest. - Kongen har udsat en Pension paa 1500 Livres for Hr. von Couedies Enke, hvilken den ældste af denne tappre Officeers Descendenter altid skal nyde. Kongen vil selv antage sig alle hans efterladte Børn.
Berlingske Tidende, 1780-02-04
Paris, den 14de Januarii. Det Franske Jnfanterie skal formeres, og den nærværende Milice indcorporeres samme. J Stæden for den sidste skal en nye Milice oprettes, hvortil man nu ufortøvet i heele Riget lader det fornødne Mandskab enrollere. - Man veed af vor res Hoffes Beretning og Expeditionen paa Savannah, at det Udkast, som Græved Estning havde gjort til Angrebet den 9de Octbr., var røbet for General Prevost af Overløbere, Man fortæller adskillige Omstændigheder herved. Engellænderne vidste den Time, da Armeen begav sig paa Marchen. De vidste, hvor Hoved=Attaquen skulde skee. Aftenen til forn var det blevet befalet, at Tropperne skulde sætte Cocarder af Papiir paa deres Hatte; dette havde Engellænderne ligeledes faaet at vide, og havde ligesaadanne den Dag Attaquen skeede.
Berlingske Tidende, 1780-02-04
Man er nu særdeles vel fornøyet med Hollændernes Opførsel, og i sær med Vice=Admiralen, Græven af Byland Han har forsvart det Hollandske Flags Ære; han har maattet vige for Engellændernes overlegne Magt. Jmidlertid ere 20 Skibe af hans Convoy, som vare ladte med Tømmer, lykke ligen undkommen, og ankomne til Brest. Vores Marine er ved denne Leylighed bleven forsynet med adskillige Ting som den behøvede. - Man arbeyder nu igien i Brest meget ivrig paa Royal Louis, et Skib paa 100 Metal Kanoner. Det te bliver uden Tvil det smukkeste Krigs=Skib, man hidtil ha seet. Man siger nu igien, at Kongen maaskee i May vil giøre en Reyse til Brest, for at see dette Skib løbe af Stabe, Man har faaet Efterretning her, at Engellændernes Anseelse i Ostindien er bleven meget svækket ved det Nederlag, som de havde lidt af Maratterne, da de vilde sætte Ragabay paa Thronen i Poonah. De har maattet afstaae til Maratterne alt det, som de eyede i denne krigerske Nations Land, og des foruden Øen Falset. Jmidlertid have de igien detacherTropper, for at giøre et nyt Forsøg til bemeldte Rajas Fordeel. Det vil komme meget an paa Udfaldet af denne Expedition. For Resten skal Engellænderne, efter Hr. Chevaliers Beretning, ikke have meere end 5000 Europæer paa Beenene, med hvilke de kunde holde sig i Besiddelsen af deres Ostindiske Erobringer.
Berlingske Tidende, 1780-02-04
Constantinopel, den 13de Decbr. Man havde ventet, at der imellem den Franske og Engelske Nation skulde, ved den Ottomanniske Regierings Megling, have bleven sluttet en Convention, for at fastsætte visse Grændser, inden for hvilke Corsarerne i Levante ikke skulde kunde begaae nogen Fiendtlighed imod de neutrale Flag; men uagtet de Forslag, man desangaaende har gjort samme, saa frygtet man dog for, at den nu værende Animositet imellem begge disse Nationer torde tilintetgiøre dette saa ønskelige Udkast. Dog, hvis dette Middel skulde slaae feyl, saa synes Porten, selv at have i Sinde at tage saadanne Forholds=Regler, som kunde standse Kaperierne, hvilke nødvendig maa forstyrre af Handelen til Søes, som dens Lande fører med Christenheden. J det mindste har samme svart paa de Forestillinger, som ere blevne den gjorte af de fremmede Ministre, angaaende de Franske Korsarers Opførsel i den Smirnaiske Havbugt: At den nu var betænkt paa Midler til at sætte Grændser for saa aabenbare Uordener. - Man fornemmer virkelig fra Smirna, at de 2 Franske Korsarer Amale Julie og St. Pierre holde Havnen sammesteds saa blocquert, at intet Skib kan komme ind eller ud.
Berlingske Tidende, 1780-02-04
Constantinopel, den 17de Januarii. Som man fornemmer, saa skal Pesten igien allerede begynde at yttre sig, men dog ey være af det slemmeste Slags. -Man fornemmer og, at 2 Gouverneurer i store Armenien have begyndt en Rebellion med et Anhang af nogle Borgere, imod hvilke den Georgianske Fyrste Heraclius strax er rykker frem med en Krigshær og saaledes overvundet dem, at han har fanget begge Ophavs=Mændene levende, og kastet dem, tilligemed den der værende Schismatiske Patriarch, som er Medhielpere, i Fængsel. Paa det Roligheden nu kan blive desto sikkrere, saa har han indsat sine 2 Sønner som Gouverneurer.
Berlingske Tidende, 1780-02-04
Brest, den 10de Januarii. Convoyerne fra Bourdeaux og Nantes, 80 Seyl stærke, ankom hertil den 5te huj. med Skibs Tømmer og andre Fornødenheder for Floden. - Den 8de, Kl. 11 om Formiddagen, ankom hertil den Hollandske Koffardie=Flode, med SkibsTømmer, Bæg, Tiære o. s. v. - Den tappre Hr. von Couedicer død. Det heele Korps de Marine, og enhver, som veed at skattere Fortienester, beklager ham.
Berlingske Tidende, 1780-02-04
Fra Leyren ved St. Roch, den 28de Decbr. Der er intet Nyt forefalden i denne Leye. Fiendens Jld har meget aftaget, og ikke foraarsaget os nogen Skade. Hver Dag giøre de nye Batterier, i Særdeleshed paa Bierget; de ere ogsaa meget beskæftigede med at opføre Equilements og Parapets. Adskillige Overløbere fra Fæstningen ere komne til os; men deres Udsigender ere saa forskjellige, at de ey finde nogen Troeværdighed.
Berlingske Tidende, 1780-02-04
London, den 14de Januarii. J et af vore offentlige Blade findes en Skrivelse fra Nye York, hvori der siges: at den Engelske Oberste Butler, Commandeur over et Korps Amerikanske Vilde, har været meget ulykkelig, og har maattet vige for Overmagten. Han havde raadet bemeldte Vilde til at forlade deres Fædreneland Senne ca, og at undvige til Niagara, hvilket de reent ud afsloge. De sagde til ham, at eftersom han havde bragt dem i Faren, saa maatte han ogsaa holde Stand med et mandigt Mod. Følgen heraf var et blodigt Slag, i hvilket bemeldte Hr. Butler er, som man troer, enten bleven dræbt eller fangen. - J bemeldte Nye=Pork ere for nyelig udkommen nogle Breve, hvilke ere stilede imod Jndvaanerne i Amerika, i den Hensigt, at forestille samme den Skade, som de lide ved Rebellerne, og herved bevæge dem til et Forliig med deres gamle Fædreneland. Et af disse Breve melder om det store Tab, som de Amerikanske Kolonier have lidt ved dette Oprør, og samme angives for meget anseeligt.
Berlingske Tidende, 1780-02-04
Leiden, den 18de Januarii. Man paastaaer at have Efterretning fra Amerika, at den Rygte, som for længe siden har gaaet, nemlig at Engellænderne havde forladt Rhode-Jsland, er gandske vel grundet endskiønt man ey har seet nogen tilforladelig Efterretning derom i Engelland, enten i Hof=Tidenden eller andenstæds. -Man siger, at de Engelske Tropper i bemeldte Provinds havde den 25de Octobr. i al Stilhed saa hastig indskibet sig, at de havde ladet al deres svære Artillerie tilligemed en Qvantitet Munition blive tilbage, og ey i ringeste Maade ruinert de Værker, som de sammestæds havde opført. Faa Dage derefter havde General Gates med 1500 Mand taget Newport og de øvrige Poster baade i Provindsen og de tilgrændsende, Øer i Besiddelse. J hvor stille nu endog denne Afmarch er gaaet for sig, saa siger man dog, at den Amerikanske Gouverneur paa den Deel af Rhode Jsland, som Engellænderne ikke tillige eyede, havde allerede havt Kundskab derom, og derfore udstædt en Proclamation, at, da Engellænderne nu rimeligviis snart vilde forlade Rhode-Jsland, saa skulde ingen af den Amerikanske Milice begegne Jndvaanerne i bemeldte Provinds fiendtligen. For Resten skal adskillige Engelske Skibe, som ey have vidst noget af denne Evatuation, være komne til Rhode Island, og formedelst denne Vildfarelse geraadne i Amerikanernes Hænder, iblant andre SnauSkibet Polly med Klæde og andre Vare, om Bord paa dette har man forefunden 3 Kister med falske Amerikanske PapiirPenge, der beløbe sig til 500000 Daler. Eyeren af disse Kister skal have været med paa Skibet, og er bleven sat fast: han skal allerede have bekiendt og angivet sine Medhielpere, samt at han i dette Ærende 2de gange har gjort en Reyse til Nye=Pork.
Berlingske Tidende, 1780-02-04
Haag, den 21de Januarii. Som man fornemmer, saa har den Kongel. Stor=Britanniske Ambassadeur her, Ridder York, igien leyet det Huus, hvori han boer, paa 3 Aar. Man haaber derfore, at den Tildragelse med de Skibe af vore, som Engellænderne have anholdt, ikke skulle drage Følger efter sig.
Berlingske Tidende, 1780-02-04
Amsterdam, den 22de Januarii. Man synes nu ikke længere at tvivle paa, at vore af Commodore Fielding opbragte Skibe skulde igien frigives. - J Følge et tilforladeligt Brev fra Gibraltar, har Kongen af Marocco ikke vildet lade sig bevæge til at forbyde Udførselen af Levnets=Midler fra sine Stater til Gibraltar.
Berlingske Tidende, 1780-02-04
Det bekræftes fra Brest, at en Mængde Hollandske Skibe er lykkelig ankommen dertil med allehaande Munitioner.
Berlingske Tidende, 1780-02-04
- Det er i alt 16 Krigs=Skibe, som skulde afgaae den 15de og 20de huj. fra Brest til Vestindien.
Berlingske Tidende, 1780-02-04
Haarlem, den 22de Januarii. Fra Haag meldes, dog ikkun som et løs Rygte, at ViceAdmiral Græv Byland og de øvrige Commandeurer paa de Skibe, som for nærværende Tid befindes i Portsmouth, have faaet Ordre, at de ufortøvet skulle komme tilbage til vore Havne. Man siger, at bemeldte Vice-Admiral har, strax efter Trefningen, meddeelt Capitainerne Nauman og Mulder Ordre at fortsætte deres Reyse til Vestindien, hvorhen de egentligen ere bestemte.
Berlingske Tidende, 1780-02-04
Helsingøer, den 4de Februarii. Den 1ste huj. gik de tvende Skibe til Seyls til Nordsøen, som sidst blev meldt om at de laae her og vare destinerede fra Memel til Jrland. J Gaar bekom vi her i Sundet endeel smaat Driviis, som endnu i Dag continuerer.
Berlingske Tidende, 1780-02-04
Kiøbenhavn, den 4de Februarii. Den 12te Augusti 1779 er Fuldmægtig Christian Henrich, Ramshardt allernaadigst bestilt til at være Foged udi Sund møers Fogderie under Romsdals Amt.
Berlingske Tidende, 1780-02-04
Efter høye Ordre af 29de Jan. blev den sædvanlige Høytideligholdelse ved Universitætet af Hs. Majestæts, vor allernaadigste Konges Fødselsdag udsat til den 1ste Febr., da dette Aars Rector ved Universitætet, Hr. Professor Kratzenstein, holdte i Deres Kongel. Høyheders Kronprindsens og Arveprindsens høye Overværelse, og i en talrig Forsamling af store Herrer og Videnskabernes Elskere en Tale paa Latin, hvorhan fremsatte en Afbildning paa en sand stor, sit Folk elsken de og velgiørende Konge, samt den Danske Nations lyksalige Tilstand i Sammenligning med andres, og tilbad af Gud Hs. Majestæt Kongen, Deres Kongelige Høyheder, Kronprindsen og Arveprindsen, samt det gandske Kongel. Huus, et langt Liv og vedvarende Lyksalighed. For og efter Talen blev af den habile Cantor ved den Latinske Skole, Hr. Buck, opført et paa denne Fæst sig passende Cantate under Accompagnement af Jnstrumental=Musik.
Berlingske Tidende, 1780-02-04
Den 31te Jan. haver i Anledning af Hs. Kongel. Majestæts Fødselsdag den 29de Januarii forhen, de Fornemmeste med fleere af Roeskilde været forsamlede paa den Kongel. Post gaard sammesteds, og under Pauker og Trompeters Lyd allerunderdanigst erindrede Hs. Kongel. Majestæts Fødselsdag saavel som og enhver især af de høy Kongelige Personer, og derefter dandsede til Kl. 6 om Morgenen.
Berlingske Tidende, 1780-02-04
Landhuusholdings=Selskabet. Til Selskabets ordentlige Medlemmer ere nyeligen valgte Hr. Theodor Georg Schlanbusch, Kammerjunker og Kammer=Page hos Kronprindsen; Hr. Hans Egede Saabye. Sognepræst til Waalse Meenighed paa Falster; Hr. Car Wendt, Justitsraad og Med=Directeur ved Pleye=Anstalten; Hr. Kammerjunker Ove Ramel Sehestedt, Auscultant i General=Land=Oeconomie= og Commerce=Collegio; Hr. Carsten, Gerhard Bang, Auscultant i samme Collegio; Hr. Andreas Møller, Ober=Visiteur; Hr. Jens Flesburg, Etatsraad og Amtsforvalter over Amtet Hütten; Hr. Frederich Gruner, Mandal, Sognepræst til Sørum Præstegield ved Christiania. Kiøbenhavn, den 4de Februarii 1780. C. Martfelt, Selskabets Secretair.
Berlingske Tidende, 1780-02-04
Ved Tal=Lotteriets 159 Trækning i Wandsbeck udkom: No. 21, 36, 78, 33, 29.
Berlingske Tidende, 1780-02-04
Ved Tal=Lotteriets 255 Trækning i Kiøbenhavn udkom: No. 38, 79, 57, 26, 7.
Berlingske Tidende, 1780-02-04
Siellandsfahrs=Landsting holdes den 16de Februarii. -
Berlingske Tidende, 1780-02-04
Nørre-Jyllands den 16de Februarii. - Fyhn og Langelands den 23de Februarii.
Berlingske Tidende, 1780-02-04
Udi afvigte Uge fra den 22de Jan. til den 29de dito, ere i denne Kongel. Residencestad viede 17 Par. Fødte Dreng ge 34. Piger 26. Tilsammen fødte 60. Døde Mænd 21. Qvinder 10. Drenge 19. Piger 13, af følgende Sygdom, me: Alderdom 4. Appoplexie 1. Brystsyge 6. Forraadnelses=Feber 1. Hastig Død 2. Hidsig Feber 1. Hævelse 1. Jnflammation 1. Koldfyr 1. Krampe 1. Mavekrampe 1. Qvalt af Kuldilds Damp 1. Slag 15. Tærende Syge 7. Trødske 1. Uangivne Svagheder 7. Vattersoet 2. Tilsammen døde 53. Ere saa 7 flere fødte end døde. Coputerede.
Berlingske Tidende, 1780-02-04
J Kiøbenhavn den 2den Febr. Hr. Jørgen Chrenreich, og Madame Anders Michelsens; den 4de ej. Sr. Christen Andersen Juul, Mester Snedker, og Jomfrue Anna Laurids Datter Smith.
Berlingske Tidende, 1780-02-04
Døde. J Kiøbenhavn den 28de Jan. Jomfrue Marie Kirstine, Jensen, 6 Aar; den 29de ej. Sr. Henrich Meyer, Jnstrumentmager, 65 Aar; den 31te ej. Jomfrue Wibecke Classen, 61 Aar.
Berlingske Tidende, 1780-02-04
Posten fra Hamborg er ikke ankommen Kl. 9 Aften.
Berlingske Tidende, 1780-02-04
Vexel. Cours. London 2 Maan. Sigt a 5 Rdlr. 64 Sk. pr. Pd. Sterl. Amsterdam Cour. 14 Dages Sigt a 26 3/4 pro Cento. 2 Maaneder Dato a 26 1/4 pro Cento. Hamborg og Altona Banco 14 Dages Sigt a 32 1/2 pro Ct. 2 Maaneder Dato a 32 pro Cento.
Berlingske Tidende, 1780-02-04
AVERTISSEMENTS. Fra Pressen er udkommet: Usong, en østerlandsk Historie af v. 2) Haller, oversat af Hs. Velærværdighed Hr. Zeuthen. Originalen er i en kort Tid sex gange oplagt, og desuden oversat paa Engelsk, Jtaliensk, Fransk, Hollandsk og Svensk, dette almindelige Biefald, og den lavere Priis, der ikkun er det halve mod Originalen, lover Bogen danske Læsere. Paa Skrivpapiir sælges den for 4 Mk., og paa Trykpapiir for 2 Mk. 8 s. Ligeledes kan og endnu bekommes samme berømmelige Forfatters Breve, over Aabenbaringens vigtigste Sandheder, for 1 Mk. 14 s. paa Skrivpapiir, og 1 Mk. 4 s. paa Trykpapiir, hos mig, boende paa gammel Torv Nr. 141. Anna Magdalen sal. Godiches Enke.
Berlingske Tidende, 1780-02-04
Subskriptions=Plan. Ja Hs. Høiærværdighed Hr. Doctor Bastholm haver færdig til Trykken en nye Oversættelse efter Grundsproget af det Nye Testamentes Skrivter, som allevegne er under Texten forsynet med oplysende Anmærkninger til Skrivtens Forstaaelse for den Ulærde, saa vil jeg, for nogenledes derefter at kunne bestemme Oplagets Størrelse, herved indbyde dem blant det høistærede Publikum, som ville eie dette Værk, til at lade deres Navne tegne hos mig inden Martii Maaneds Udgang. Hele Værket, vil udgjøre tvende Tomer i stor Octav Format, som begge leveres paa eengang til Subskribenterne for 4 Mk. Alphabetet paa Tryk og 5 Mk. 8 s. paa Skrivpapiir, hvilket for det hele Værk ikke vil overgaae 2 Rdlr. For dem, som ikke subskribere, vil Prisen, blive noget høiere. Værket skal udkomme saasnart mueligt i det te Aar, og jeg haaber, at Publikum vil være saa meget begierligere efter det, som det er det eneste Nye Testamente, vi have i Modersmaalet med Forklaringer til Textens Oplysning. Kiøbenhavn, den 28de Jan. 1780. Gyldendal, i Silkegaden No. 66. Hvorledes skal et ungt Fruentimmer værdig danne sig? Dette Spørgsmaal er paa en angenem, grundig og fyldestgiørende Maade besvaret i et Skrivt, som nu nyelig har forladt Pressen, og er til Kiøbs hos Boghandler Gyldendal i Silkegaden No. 66. for 24 s. i Materie og 2 Mk. indbunden.