Aalborg Stiftstidende, 1827-11-28
(Meddeelt til Kjøbenhavnspasten efter Malte Bruns Precis de la geographie universelle.)De Rigdomme, som Holland, Frankrig og Engelland have hentet fra de vestindiske Øer, have bidraget Mere til Moderlandenes Velstand, end alt Guldet, alt Sølvet, alle Diamanter fra det americanske Fastland; men de have været kostbare for Menneskeheden, for Moraliteten; de ere erhvervede for Blod og Taarer af flere Hundrede Tu finde menneskelige Væseneer, som ere bragte i en Forfatning, der strider mod Naturrettens og den christelige Religions Grundsætninger. Omendskjøndt Planteurerne for en stor Deel ere milde, menneskekjærlige og medlidende Herrer, omendskjøndt Koloniernes Raadsforsamlinger have taget adskillige Forholdsregler for at lænke Luner og Grusomhed, er Negerslavernes Tilstand dog i Sandhed ynkværdig. Denne sørgelige Sandhed er sat udenfor al Tvivl ved disse Menneskers altfor store Dødelighed, som ikke kan være en Virkning af Klimaet, eftersom de i deres Fødeland ere vante til den samme fugtige Hede. Uagtet den tildeels egennyttige Omsorg, Planteurerne bære for at have Negre, fødte paa Stedet, har denne Races Forplantelse kun maadelig Fremgang. Sorger, Lidelser, Piinster, af ethvert Slags, som Negerslaverne udstaae, forkorte i den Grad deres Liv, at medens de efter Naturens Regler skulde formere sig, kan deres Antal i nogle Colonier, formedelst deres slette Behandling, ikke engang vedligeholdes, med mindre der hvert Aar indføres nye. Paa Martinique var der 1810 imellem 77,500 Slaver ikkun 1250 Fødseler d. c. 1 imod 62 Levende. Man siger, at de ere stivsindede, trodsige, ustyrlige; man siger, at de maa styres med et Jernscepter: vistnok er der Negre, som ikke skjønne paa Velgierninger, og som kun tænke paa Forræderie og Uorden, det er dem, som i Afrika have været Læger, Præster eller Koglere; men med Undtagelse af disse, som ikkun ere faa, ere Negrene raae, men gode og lærvillige Væsener. De fortjene ikke at betragtes som et Slags Lastdyr uden Sjæl, og dog betragte nogle af deres Herrer og Fogeder, der meget ofte selv høre til Europas Afskum, dem saaledes. Jmidlertid tillader det brændende Klima i de lavere Egne nær Æqvator, de Egne som ere skikkede til Sukker Avl, ikke at bruge Andte end Negre til at dyrke dem. Denne Slægt er altsaa nødvendig for Colonierne. For at føre disse vigtige Anlæg til en blomstrende og rolig Forfatning, er det aldeles nødvendigt at fremskynde Negrenes Formerelse paa Øerne, selv ved Hielp af strænge Forholdsregler til at hindre de Grusomheder, hvortil Vanen alt for ofte driver Planteurerne og deres Fogeder. Efter at have sørget for de ulykkelige Slavers Liv og Sundhed, bør man tænke paa at skaffe dem smaae Eiendomme, hvis Besiddelse kan bringe dem til at elske den Egn, som de væde med deres Sved. At gjøre Ægteskabets Baand mere helligt, mere fast, at sørge for Neger=Børnenes Opdragelse, at hindre Udsvævelser, er et andet væsentligt Punkt for at forbedre Negrenes Vilkaar. Naar man lidt efter lidt lader dem nyde Deel i Forstandens Oplysning og den christelige Religions Trøst, kan Negrenes successive Frigivelse og deres Overgang fra Trældom til Fæstebønders (Paysans fermiers) Forfatning gaae for sig uden Fare, uden noget voldsomt Stød og til stor Fordeel for Planteurernedomme. Hals. Den 24de November indkom J. C. Hanefeldt af Nibe fra Kjøbenhavn med Tøndestave og Stykgods. N. Friis af og fra Drammen med Trælast. A. Andersen af og fra Christiansand med Trælast. - Afseilet H. Kaarup af Corsøer til Callundborg med saltede Sild. Den 25de indkom J. Theilmann af Løgstøer fra Kjøbenhavn med Søsalt. Pl Staugaard af Aalborg fra Kjøbenhavn med Tjære, Kornbrændeviin og Søsalt. - Afseilet L. Andersen af og til Nakskou med Talg, Uld, Smør, Ost og saltede Sild.