Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1769-03-10
Vores Luft er langt koldere end i Arabien, hvor Caffe=Træer forplantes af sig selv, og groer vilde. Dog har man og der anlagt ordentlige Plantagier, og det endog i den lykkelige Arabien, uagtet den sammesteds voxer vild, besynderlig skeer dette i det Kongerige Yemen, ved den Stad Tage, Mouab, Bethel=Fagnii, Redia og Zedia. Herforuden ere der og Plantagier i Ostindien, fornemmelig til Java. Ja nu finder man dem og i America. J Arabien, vil Caffe=Træerne have et tugtigt og Skyggefuld Sted, om de skal komme sig godt. Derfore pleye Jndvaanerne mestendeels at sætte Poppel-Træer. i Synder for dem, saa at Caffe-Træerne komme til at staae i deres Skygge, og for at lade dem faae sin fornødne Fugtighed, lede de Vand til Stammen ved Roden, men saasnart de mærker at Frugten begynder at modnes, saa leder de Vandet derfra, igien. Hr. Neuman beskriver os dette Træ saa omstændelig, at man troer det ikke skulle være Læserne ubehageligt her at see et lidet Udtog deraf. Han har mærket, at Venden af dette Træ er beeg, læt at bøye, har og nogen Smaa hos sig: Barken er hvidagtig, og Bla denne ere aldeles ikke saa tykke, men større end Laurbær-Blade, de smager slet ikke behageligt, men som anden Urt, og har ogsaa ingen Lugt, Træet, er grønt paa alle Aarets Tider og bære Blomster og Frugt saaledes, at man paa adskillige Aarets Tider kan see Blomster, modne og umodne Frugter. Blomsterne ere hvide og undertiden, meget rødagtige de har dertil en stærk Lugt, og efter sin Stirkelse kan de med ingen bedre sammenlignes end Jasmin. Frugten er i Førstningen grøn, derefter bliver den rødagtig, og naar den er fuldkommen moden, befindes den at være Dun rød. J sin Størrelse ligner den et langagtigt Kirsebær, betrag. betragter man dem noget nøyere, saa finder man, at den udentil har en rød Hund, hvorunder befinder sig lidet sey Materie af en ekkelsød Smag, hvormed Kiernen er omgiven. Kiernen er i Førstningen temmelig grøn og giennemklar, men tilsidst taber. den baade Grønheden og Giennem klarheden. Den er ellers sammensat af tvende Parter, hvor imellem der befindes en Kløvning, og dette er just Aarsagen, hvorfore man i Førstningen her i Europa har paa ingen Maade. kundet faae Caffe=Træer af de saa kaldte Caffe=Bønner, naar de bleve saaede, sadte, i hvor stor Flid og Umage man derpaa har anvendt. Thi i det man holdt dem for virkelige CaffeBønner, saa har man altid ikkun stukket Halvparten af Kiernen i Jorden, som umuelig har kundet voxe op igien. Man pleyer at indsamle den moden Caffe tre Gange om Aaret, sc. om Vaaren, Sommeren og Høsten, og det paa følgende Maade: man breder Duge ud under Træerne og ryster dem saa de modne Frugter falder af, disse Frugter tørrer man ved Solen, til de yderste Skaller bliver møre og gaaer af; og at dette desto bedre kand skee, saa ruller man dem under Træer eller Steen=Ruller; herefter drøfter man dem, hvorved Skallerne bortflyer, ligesom Sprør og Avner. Dog maae de herefter nok engang tørres i frie Luft; thi hvis der bliver for megen Fugtighed ved dem kand de læt blive fordærvede. Vi maae takke Borgemæsteren, Wittsen til Amsterdam for det vi paa nærværende Tiid har Caffe=Træer, saavel i Jndien som i Europa, thi han bragte friske Frugter af Caffe=Træerne fra Arabien til Jndien, og siden ind i den Bothaniske have til Amsterdam, og forplantede dem, som man nu omstunder finder paa mange Steder i Europa.