JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1750-12-28
Skifte-Retten i Bergen lader bekiendtgiøre, at forrige kiøbmand Christen Baar ved døden er afg., og som hans efterladte effecter er befunden af liden eller ingen verdi, saa indvarsles herved 3de postdage efter hinanden, hans arvinger, saa vel som eredi= og debitorer at indfinde dem her i skifteretten inden den i loven foreskrevne tild, da enhver hvad lov og ret er, skal vederfares. Hos Conditor og Urtekræmmer Christen Christensen Borup i Skindergaden paa hiørnet af lille Cannikestræde, er at bekomme friske Franske Confecturer, Castanier, Capers, Olie, Oliven, AssiaBambas, Soja og flere andre sorter af vahre, som nyelig er hiemkommen, for en billig priis.
Berlingske Tidende, 1750-12-28
Torsdagen den 31 Dec. om eftermiddag, imellem 1 og 3 sl. skal ved offentl. auct. J De og sidste gang opbydes Mad. Jnger sal. Niels Speilbergs Enkes gaard ved Nørrevold paa hiørnet af store Fiolstrædet beliggende, hvilken gaard bestaaer ud til Halm=Torvet af 5 fag grundmuur 3 etager høy med qvist over 3 fag, og kielder under heele huuset, i gaarden et bindingsverks sidehuus paa 10 fag 2 etager høyt, med qvist over 3 fag, og kielder under heele bygningen, hvor udi er en indmuuret kobberkieddel, nok i gaarden et lidet baghuus paa 4 faa en etage høy med qvist over 2 fag, ud til volden er en brand-muur 12 og en halv al lang med port paa, et stort gaardsrom, hvorudi er en portion springvand, samt behørig brandredskab, overalt i værelserne er 8 jern kakkelovne, hvoraf de 2 ere ziirede med messingeknapper. Samme gaard er forsikret i brand asseurance-cassen for 3000 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1750-12-28
Herved gives tilkiende, at hos Sr. Christen Nielsen, boende paa hiørnet af Klædeboerne og Nørregade, er for nyelig hiemkommen, og til forhandling indsat af dette aars grøde, smør udi halve ter og fierding, extra gode faare oste samt komelks eller saa kaldede hollænder oste udi skippd. og lispd. vægt, extra feedt grønsalted beede kiød udi ter, nogle sider røget korneflesk, samt tallig i heele og halve dr., samme vahre kand daglig fra kl. 11 til 1 paa ermeldte sted tages i øyesyn og om prisen accorderes.
Berlingske Tidende, 1750-12-28
Paa porcelainshuuset i store Kongensgade, er i Commission til handling oplagt et lidet partie Elbinger Oste af beste sort, saa og endeel Bernsteens Gruus for billig pris, Kiøbenhavnske Danske Post-Tidender. No. CIV. den 28 Decembr. 1750.
Berlingske Tidende, 1750-12-28
Til førstkommende 11 Jan. 1751. er berammet auction over Sr. Clausens iboende gaard udi Errøeskiøbing, saaledes som ved Concurs forretningen af 10 Dec. sidstleden er bleven afhandlet, nemlig at samme gaard udi 4 deele adskilt skulle bortselges: 1.) ladehuuset. til afbrydelse, og dernæst sædehuuset til 3de separate vaaninger, hvor af den første vaaning til gaden bestaaer af 10sag huus med sal, tiære boe og port af 2 saa med frie indkiørsel og tillige gaards-rom, den anden vaaning af 6 fag huus til gaden med en qvist af 4 fag værelse, ligeledes med port, frie indkiørsel og gaardsrom, 3die vaaning bliver og af 6 saa huus til gaden og et skikkelig gaardsrom.
Berlingske Tidende, 1750-12-28
Jnteressenterne udi den for enker saa vel som enke mænd oprettede Pensions=Cassa her udi staden, vilde indfinde sig for at clarere hvis enhver tilkommer, ved December Maaneds udgang, at erlegge til Cassen hos stifteren Sr. Hans Wilhelm Schreve, boendes udi Linden i Adelgaden, da ved dette soerettet er den fordeel, at hustruen indsætter for manden, lige saa vel som manden for hustruen, saa den længst levende, være sig mand eller hustrue, nyder lige fordeel baade udi pension og begravelses penge, saa ville de der maatte finde behag herudi at interesserere, anmelde sig paa forbemeldte sted, hvor fundationen er at faae, og de, om Cassens videre omstændigheder kand blive underrettede.
Berlingske Tidende, 1750-12-28
Een for et herskab eller fornemme samilie vel beqvem i Klædeboe derne beliggende gaard, med smukke vel betrokne værelser udi, samt med alle andre fornødne Commoditeter forsyned, er til leie og beboelse fra førstkommende Paaske af at erholde, hvorom de respect, liebhabere ville behage at addressere sig til Tømmermester Sr. Jacob Jvers paa Vestergaden og med hannem, som samme gaardseiere, om leyen accordere.
Berlingske Tidende, 1750-12-28
Directionen for Siællands Stifts Enke-Casse bekiendt giør til de fraværende interessenters behagelige efterretning, at de nærværende høye og respective interessenter udi dette societet ved en General forsamling holdet den 9 Dec. sidstleden, har til fornøyelse befundet Casserer Michael Joh. Lorenz, regnskaber, som nu til den 11 Dec. ere aflagde, udi all rigtighed, Cassens capital forsvarlig og vel udsatte, samt beholdning, rigtig; ligesom og interessent, ved pensionens nedsættelse finder saa taalelige udgifter at enhver alleneste til nu 11te Dec. termin for et halvt aar betaler til pensionister 11 mk. 4 skl. for uden det, som til Contoiret erlegges, saa og tillige det visse haab om societetets bestandighed. Dette har ogsaa foraarsaget i disse dage societetet en liden tilvext, at de øvrige lysthavende, som enten haver meldet sig, eller og desuden har lyst, ville derfor med første lade sig inseribere paa Contoiret hos Hr. Jngwar Petri i Wimmelskaftet, da nu ingen tvivi er om Cassens bestandighed, og den deraf ventende nytte. De faa resterende ville uden ophold paa Contoiret betale deres til 11 Dec. forfaldne Contingent.
Berlingske Tidende, 1750-12-28
Nogle faa Bøger, bestaaende af et Fransk, Dansk og Latinsk Lexicon i 2 Tommer 3 a 4 Rdlr. dito paa Postpapiir 4 Rdlr. et propert Sæ Kongel. Danske Forordninger i 7 nye franske bind fra lovens publication til 1749. mel. 19dlr. en Christ. 5tes danske Lov i nye fransk bind 2 Rdlr. dito i qvarto paa median papier, 4 dito i proper engelsk bind paa real papier 4dlr. den Danske Sonveraine Konge=Lov paa real papier brdlr. Clausens Alphabetiske Register over samme 3 mk. 8 skl. S. Clitans Juridiske Exammen over den Danske og Norske Lov 9 mk. en Rambaks over Christi Lidelse med kobberstykker 6 mk. en af Thestrups Salliggiørende Kundskab 2 mk. 8 skl. en Poetisk Tids=Fordriv 24 sk. en af Wadskiærs skueplads over Kiøbenhavns nye Slot 2 mk. en bibelsk Arithmetica 12 sk. en nye dansk Styr= og Lodsmands bog 24 sk. en Uhlfelds Liv og Levnets Historie med hans portr. og paa den i 2de parter 6 mk. en af Griffenfelds Liv og Levnets Historie med kobber 2 mk. samt Hr. Baron L. Holbergs Dannemark Riges Historie i 3 nye bind for 9 Rdlr. 3 mk. Danmark og Norges beskrivelse i nye engelsk bind af ste oplag ; Rdlr. 2det oplag 6 mk. en Kirke=Historie 5 mk. dito paa postepapier 9 mk. en Helte=Historie paa Tydsk, mk. 8 sk. en Klims paa dansk 24 sk. dito paa fransk fiint papler 2 mk. 8 sk. en af hans Liv og Levnets beskrivelse 24 sk. er nu at bekomme i store Færgestrædet 4de dør paa høyre haand fra stranden. Underskrevne af Hans Kongel. Majestet allernaadigst forordnede Skifte=Commissarier udi forrige Premier=Major ved det Lollandste gevorbene Regiment til fods, Mathias Henrich Wilkens hans stervboe, hvilken den 6 Nov. sidstleden til Meldorf i Syder-Ditmarsken ved døden er afgang, udi ugift stand følgelig uden livs arvinger, og ellers uden at have gjort testamente, indkalde herved alle og enhver som enten som arvinger eller og som creditores, eller af hvad anden aarsag og fundamente være kand, formeene udi stervboen noget at kunde have at fordre, at de, saasom fornt. Major er fød udi Syder Ditmarsken, og derfor hans arvinger efter loven formodes der af kunde findes, og ellers ikke er troeligt at nogen uden for riget hos hannem kand have at fordre, inden 12 uger fra understaaende dato af at regne, enten personlig eller ved fuldmægtig anmelde sig i Commistenen her i Kiøbenhavn, og legitimere deres fordring efter loven, da enhver skal vederfares hvad ret er; men de udeblivende aldeles være og blive udelukte. Jligemaade erindres og de som noget til stervboet have at betale, at de inden forbemeldte tid derover giøre vedbørlig rigtighed for Commissionen, og ellers forekomme all ellers deraf flydende vidtløftighed. Kiøbenhavn, udi Commissionen, den 19 Decembr. 1750. H. A. v. Caroe, H. Gude, Premier=Major ved Hans Kongl. Krigs-Raad og Ober=Au Høyhed Cron=Prinzens Chriditeur i Danmark. stians Regiment.
Berlingske Tidende, 1750-12-28
Provsten udi Fiends herred i Viborg stift, Henrich Barth, ling, sognepræst til Høislef a lader hermed lyse og spørge allevegne om Christopher Lorenzen Holst, fordum sogne degn til Hyllested, og Rosmus sogner i Aarhuus stift, hans efterladte 3de børn, avled ved hans første kone Jde Christine Scheel, navnl. Johan Lorenzen, Holst, fød ungefær 1718, Mette Cathrine Holst fød ungefær 1719 Susanna Holst fød ungefær 1721, hvor de monne være at finde, de da, eller om nogen af dem har været gift, er død og ladet børn efter sig, lader sig indfinde her hos bemeldte Provst Barthling, eller med fornøden attest skriver ham til, for en liden arv, næsten 20 aar har staaet her udi herredet, som dem efter deres morefader Hr. Christen Scheel i Kaaberup har været tilfalden, da dem skal vederfares hvad ret og billighed medfører. Ligeledes lyses ogsaa af samme Provst om Erich Schaanings, som døde sogne degn til Ølsted meenighed i Siælland, hans efterladte børn et eller fleere avlet ved hans hustru Anne Dorothea Scheel, at de, eller om de har været gifte, ere døde, og efterladt sig nogle børn, da giver sig tilkiende med fornøden at test hos bemeldte Provst Barthling, saasom en liden arv og her udi herredet er tilfalden dem efter bemeldte Hr. Christen Scheel, deres morfader, samme tid 1731. ved skiftets slutning; ere de ugifte og umyndige da fra deres formyndere med dem eller attest fra slægtinger at følge. Høyslef Præstegaard, den 16 Nov. 1750.
Berlingske Tidende, 1750-12-28
Da Jomfrue Anna Cathrine Feldtman den 12 Sept. sidstleden paa gaarden Rannem udi Opdals præstegield Ørchedals fogderie og Trundhiems amt ved døden er afg., saa er hendes efterladte eyen deele strax saa snart dødsfaldet blev communiceret, tagen under lovlig registrering og vurdering, hvorved er indkommen adskillige prætensioner paa velermeldte sal. Jomfrues stervboe, som derover er sat i den tilstand, at det ey taaler videre proclames publication, uden for stiftet at bekoste; thi lader forenskriveren over Ørchedahl, fogderie Andreas Christ. Krog, som skifteforvalter, herved 3 postdage efter hinanden udi de danske aviser peremptoire indvarske salig Jomfrue Feldtmans respective arvinger, de umyndige med værger, der Syndensields ere boende og sig opholder, tilligemed stervboen Debi= og Creditorer at møde eller møde lade ved skiftets holdelse, som til endelig slutning er berammet at vorde foretagen paa benævnte forenskrivers paaboende gaard Stoche, udi Ørchedals fogderie og Meldals præstegield den 26 April 1751, da enhver skal skee alt hvad lov og ret medfører. Stoche, den 9 Decembr. 1750. A. C. Krog.
Berlingske Tidende, 1750-12-28
Hos Sr. Plocheros paa Østergade, er gementer til leye at faae til førstkommende Paaske rette fløttetid, enten med meubler eller uden meubler, samt remisse og stalderum, om forlanges
Berlingske Tidende, 1751-01-01
er & ler. No. 1. ad XXXIAN Danske Kiøbenhavnske Fiender, Fredagen den 1 Januar. Min Læser, da jeg sidst et Nyt-Aars Vers frembragte, Jeg dig et kort Begreb om Verdens Tilstand skrev Og hvad merkværdigt var om hver en Stat at agte, Da efter Bladets Rum heel kort forhandlet blev. Jeg agter denne gang at bruge samme Maade: Dit bifald giver mig fuld Rettighed dertil.
Berlingske Tidende, 1751-01-01
Det tiener ogsaa til at prise Her Rens Naade, For hver, hans Forsens Haand derved betragte vil, Velan, saa kom da med, og lad os Touren tage Først hen til Orient: Der ligger Persien: Det arme Land har havt endnu sin fulde Plage, Og seer vel Fredens Soel end ey saa snart igien. Vel gik der Rygte om, at SCHAWROCK sad paa Thronen, Og at alt spahan udi hans Hænder var; Men Prins HERACLIUS tog Scepter, Kaaben, Kronen, Og mange Tusinde mod ham i Marken har Hist see vi Jndien, den store Mogols Rige, Hvor i Pondichery de Franskes Sæde er: Der har man ogsaa hørt til smaa, dog skarpe Krige, J det en Nabab med den anden var i Fær. De Franske fiskede derved i rørte Vande, For deres Krud og Lod den ene fandt sin Død, Og som de derudi den anden gik til Haande, Et godt District de af hans lille Rige nød. Kom med til Africa, hvor Mozambique brændte, De Portugisers Stad og beste Handels=Havn; Dog denne Tidende man os fra Holland sendte; Kand skee i samme Land man derved fandt sit Gavn.)De Europæer i Guinea trættes, kives, Skiønt de Forbund og Fred her i Europa har: Den ene under ey, den andens Handel trives, Endskiønt han selv derved kun liden Skade tar. Hist paa den anden Kant, paa Barbariets Kyster, Den gamle Vane end i Svang og Gænge er: Barbaren efter Rov end ideligen Lyster, Skiønt han tidt til Profit en banket Trøye bær. Kom til America: J de Caraqves Egne Er Fred og Rolighed paa Fode sat igien.
Berlingske Tidende, 1751-01-01
J denne Verdens Deel man ellers allevegne End driver Tiden med Disput og Trætte hen.
Berlingske Tidende, 1751-01-01
De Franske har endnu Tabnzo ikke rømmet; Og i Ny=Skotland kand de med de Engelske, Endskiønt dem Landet ved Tractater er tildømmet, Og virkelig besat, sig en som Venner tee. De Sorte vilde Puds paa Suriname giøre, Som kunde Holland skilt ved samme Colonie; Dog for man Tropperne derover kunde føre, Var dette Uveir alt ved manges Død forbi. J saadan Tilstand er de trende Verdens Deele; Europa rester nu, den os bekiendteste, Den mægtigste, endskiønt den mindste af det Heele. Her bør vi hver en Stat for sig i sær besee.
Berlingske Tidende, 1751-01-01
J Portugal Kong HAN gik hen til sine Fædre: Han kied af Verden var, og Verden kied af ham. Hans Søn og Eftermand vil Statens Feyl forbedre, Endskiønt man siden ey ret stort dertil fornam. Den Spanske FERDINAND har ved Conventionen, Han nylig i Madrit med England sluttet har, Bilagt en Trætte, som alt for han kom paa Thronen, Med Kaarde og med Pen heel ivrig dreven var. J Frankrig ventede man paa en Prinzes Komme, Men maatte nøyes med, det en Princesse blev. De Geistlige veed ey at hitte deres Lomme, Da Kongen dem en Skat at yde foreskrev. Til sidst blev LUDEVIC ret inderlig bedrøvet, Ved det Mauritius, hans store General Blev ved en hastig Død paa Chambord ham frarøvet, Hvis Mage neppe var, var ikke Løvendahl.
Berlingske Tidende, 1751-01-01
Britannien i Fior sin Riges Soel har savnet, Jmens den Straale=Glands i Tydskland skinnede: Dog blev GERCIUS med Hiertens Fryd omfavnet, Da ham Hans Konge=Huus fik frisk igien at see.
Berlingske Tidende, 1751-01-01
J hans Fraværelse han for det Tydske Rige, En Faders Omhu bar, at stifte Enighed, Saa ey Britannien allene, men tillige Europæ Velfærd er hans Maal og Øyemeed.
Berlingske Tidende, 1751-01-01
J Holland stryger man, saa godt man kand, et Plaster, Og laver Balsam til, at læge Statens Saar: Og naar man midlertid til Embden Øye kaster, Man der paa ny igien en Torn i Øye faaer. Jtalien staaer i en Crist, som vel ingen Saa let udgrunde skal; thi hver en Post, der kom, Har andre Tidender berettet os om Tingen: Snart var det Krig, snart Fred, derfra blev meldet om Snart skal Don PIIII hen til Corfica forflyttes, Saasom han endelig en Krone bære maa Snart skal hans Broders Hat med Hymens Baand ombyttes, Og han udi hans Sted faae Hertugs=Huen paa. Snart kaldes Tingen reent en Digt og en Chimære, Som aldrig noget Hof i Sinde kommen er, Saa det er Tiden, som herefter faaer at lære, Hvad sandt og usandt er i slige Tidender.
Berlingske Tidende, 1751-01-01
Ved det Turinske Hof man end den Glæde mindes, Som med den Spanske Brud kom over Alperne, Og CARI EMANIEl til Krig udrustet findes, Skiønt ingen kand endnu hans rette Hensigt see.
Berlingske Tidende, 1751-01-01
Hvad Embden Holland er, det har Venetianen, Udi Livorno og dets Handels=Compagnie, Det Adriatske Hav, hvis Herskab den ved Vanen Tilegner sig, er giort et vældigt Skaar udi, Helst siden Handelen endogsaa i Trieste Ved Keyserinden blir i Skik og Orden sat, Og for et Compagnie til Østerriges Beste Hen til Levante Vey og Dørre er opladt. FRANISCUS viser sig en Keyser og en Fader, Og en Oeconomus, hvis Lige neppe er, Og er det Rygte sandt, som sig forlyde lader, Hans JOSEPI efter ham med Tiden Kronen bær. Og denne store Prinz skal og den Arve=Krone, Som Ungarn skylder ham, med første sættes paa, Naar Stænderne skal for hans Moders Konge=Throne, Som alt berammet er, i Presborg samled staae. J Polen holdte man en Rigs-Dag, som man pleyer, Det er den døde, mens den var i Fødselen, Man kommer, holder Raad, og før man overveyer Det mindste Rigets Tarv, gaaer hver sin Vey igien. Den Preussiske Monarch paa sine Landepynter Ved Establissemens til Handel og Seylads. Forbedrer Rettergang, gir Love, præger Mynter, Og Hoffet er derhos de Lærdes Samlings=Plads. om Rusland er forliigt med Sverrig eller ikke, a Freden sluttet er, om der skal blive Krig, et, som man ey kand sige ret til Prikke; g meenes, Sagen vel med Tiden jævner sig.
Berlingske Tidende, 1751-01-01
Kiøbenhavnske Dansk Post-Tidender. J Sverrig midlertid man søger Bod at raade Paa Rigets Trang, og ved en god Oeconomie Al hielpe Landet op, at søge alles Baade, Hvortil er stiftet eet og andet Compagnie.
Berlingske Tidende, 1751-01-01
Om Danmarks Velstand kand vi alle Vidne bære Hvem takke vi derfor, Næst Gud Kong FRIDERICH, Den beste Konge, som i Verden til kand være Den Dyrebarste Skienk, et Folk af Himlen fik. Monarch, hvis Throne er paa Ret og Naade grundet, Du Landets Fader, som for alle Omhu bær, Som har vor Velfærd paa sit ømme Hierte bundet, Og som hos hver igien i Hiertet skreven er, Dig ønskes, at Du maa en Nestor udi Alder, Og udi Lykke end Augustum overgaae, At alt det, som man for Monarcher Velstand kalder, Maa til at tiene for Din Throne færdig staae. Du Himmelsendte Skienk, o Engliske LQVISE, Vort Ønske heder, lev med vores FRIDERICH Dig Herrens Godhed med sin Naades Manna spise, Og Himlen fryde Dig med Glædens Nectar=Drik, Gid Du i mange Aar, vor Konges fromme Moder, Maasee Din Store Søn udi Hans Faders Sted! Gid Du af Ham maa see saa mange Konge-Poder, Som nogen Moder saae i allerlængste Led. Prinz CHRISTIAN, ved den sig heele Norden fryder, Du Scepter fødte Haab for Efterkommerne, Alt hvad Dig ønskes kand, det er Din Faders Dyder, Naar Du engang i Tall bær Navn af Syvende. Hver Konge=Huusets Green, den heele Konge=Stamme, Til Kroner fødte saa og Kroner værdige, Gid De i Verden maa med Konge=Kroner bramme, Og blive hist hos Glid paa ny opthronede. Gud krone ogsaa Dem med Velstands Ære=Krandse, Som ere Kongen nær, og søge Landets Gavn, At de med Viisdom og Retsindighed maa glandse, Og hver forhværve sig et evigt Ære Navn. Gud styrke og i Aar sin Hiords udvalde Hyrder, Og dem, som Skolerne i Landet forestaae, Han naadig hielpe dem at bære deres Byrder, At ingen Fare maa Hans Kirke overgaae. Han ruste Hæren ud med Tapperhed i Striden, Med Troskab udi Fred, og give, at enhver, Der i Bestilling staaer, maa ret afpasse Tiden, Og giøre det, hvortil enhver beskikket er. Dig, Læser, ønsker jeg, at Sinds og Legems Kræfter, Med Nyt-Aars Tiden sig hos dig fornye maa; Og beder, ynd mit Blad, som hidtil, saa herefter, Nu kommer Posten an, lad see, hvad Nyt vi faae. No. 1. den 1 Januar. 1751.
Berlingske Tidende, 1751-01-01
Extract af et Brev fra en fornem Person, indeholdende et sikkert Middel til at dæmpe Jldebarnd i en Skorsteen. Den Skræk, vi fik i denne Morgen, da der kom Jld løs i en Skorsteen i St. Annæ Kloster, som ligger næst op til min Gaard, giver mig Anledning, at meddeele dette Middel, ikke i den Henseende, at jeg vilde udgive det for noget Nyt, eller for en Ting, som ved mig var opfundet, men fordi det giøres fornøden, at bekiendtgjøre alle Mennesker en Ting, hvorved Skræk og Ulykke kand afvendes Sagen bestaaer kortelig udi følgende: Naar der kommer Jld løs i en Skorsteen, saa maa frem for alting den paa Arnestedet liggende Jld, hvoraf Branden er kommen, kast til Side, paa det at den opstigende Lue kand formindskes. Dog maa man vogte sig fra at sle Vand udi samme Jld, eller ogsaa kuns at slukke Brandene med Vand, hvilket i denne Sag er skadeligt. Derpaa tager man et Leerkar, om det endog var intet andet end en gammel Tagsteen, legger paa samme en god Qvantitet Gløder, satter denne Jld ret under den brændende Skov steen, og kaster en god Haandfuld Svovl paa Gløderne. Saa snart som Svoulet kommer i Brand, trækker den suur Svovl-Damp med Luften op i Skorsteenen, og Jlden bliver paa Timen dæmpet, om den endog allerede havde taget saadan Overhaand, at Luen slog oven ud af Skorsteenen. Derved er endnu følgende kortelig at erindre: 1.) Jlden maa, som tilforn er meldet, ikke slukkes med Vand, for den Skyld, at den suure Svovl-Damp slaaer ellers an paa Vand Dunsterne, hvorved dens Virkning imod Jlden bliver forhindret. 2.) Naar der allerede ligge Gløder paa Arnestedet under Skorsteenen, eller naar Gløderne uden Fare kand rages ud af Ovnen hen paa Arnestedet, saa behøves intet Kar til at legge dem paa. 3.) Karret kand ogsaa være at Jern, Kobber eller Messing, men samme bliver ved det brændende Svovl bedærvet. 4.) Er Skorsteenen meget viid og høy, saa maa des meere Svovl kastes paa Gløderne, og, om fornøden gjordes, dermed continueres, indtil Jlden er reent udslukt. 5.) Svovlstikker, naar de kand haves, ere best dertil, fordi de brænde hastig og klart, men i Mangel deraf, tør man ikkun bakke de heele Stykker Svovl lidt smaat. 6.) Skulde Jlden holdt sig saa længe i Skorsteenen, at det vare ingen Gløder meer paa Arnestedet, saa maa man ud Mangel af Svovlstikker, i en Hast giøre Jld paa af nogle Splinter, og saaledes bringe Svovlet i Brand. 7.) Ved denne Maade at slukke, tør man ikke frygte for, at Skorsteenen skulde springe, som ved Vand=Øsning, Skyden og andre deslige voldsomme Midler undertiden pleyer at skee Mange, som jeg har fortalt denne Maade, at slukke Jlden have holdt det for utroligt, næsten ingen har dristet sig til at probere det, og somme have endogsaa leet mig ud dermed Men da jeg for meer end 40 Aar siden har seet det practicere i Berlin, og siden selv udi adskillige deslige Tilfælde paa den Maade slukt Jlden udi Skorsteene, der stode i lysLue, og derudover ved Forfarenhed er forsikret og Sagens Vished, saa har jeg ikke taget i Betænkning, at giøre det herved offentlig bekiendt.
Berlingske Tidende, 1751-01-01
Constantinopel, den 10 Nov. Fra Persien berettes, at Thomas Kouli-Chans Surcessor, som forde først det Navn Ali Kouli-Chan, men lod sig siden kalde Schawrock Schach, er rømt af Fængselet, hvori han blev sat af Seyerherren, da han havde tabt et Feldtslag, og lykkelig ankommen til Jspahan, hvor han paa ny har taget Thronen i Besiddelse. Der blev den Tid meldet, at hans Rival til Thronen havde efter Seiervindingen ladet stinge hans Øyen ud, men samme Beretning har været urigtig, saasom han har ikkun mist det ene. Det forsikkres, at Store Mogolen, mens Forvirringen i Persien tager meere og meere Overhaand, agter at fiske i rørt Vand, og med en meget talrig Armee har givet sig paa Marche fra Candahar.
Berlingske Tidende, 1751-01-01
Parma, den 5 Dec. Den Kongel. Franske fuldmægtige Minister ved dette Hof, Marqvis de Maulevrier, har her i Løverdags omskiftet Tiden med Evigheden. For hans Endeligt har han ladet den Spanske Minister komme til sig, og overleveret samme alle hans Skrifter og andre Sager. Det afsiælede Legeme er med stor Stads bleven bisat udi Carmeliter=Kirken. Han har kort for hans Endeligt udladt sig med, at den Kop Caffe, han havde drukket, førend hans Sygdom paakom ham, var Skyld i hans Død. Da nu denne Minister stod færdig, at reyse hiem igien til Frankrige, for der at bringe Rapport om Sagernes Tilstand ved dette Hof, saa giør hans Død her stor Opsigt, og formodes ikke uden Grund, at visse Personer have henrettet ham med Forgift.