Berlingske Tidende, 1764-01-16
London, den 20 og 23de Decbr. For nogle Dage siden havde en fornem tydsk Herre, som reyser under det Navn Græve af Sandersleben, tilligemed 3 andre tydske Herrer af hans Selskab, den Ære at blive ført ind for Hans Kongelige Majestæt, og blive særdeles naadig modtaget. Den 16de December befalede Underhuset at Hr. Wilkes skal møde i Underhuset den 19de Januar. førstkommende, dersom hans Helbred da ville tillade det. Man foreslog at en Medicus og en Chirurgus skulle anmodes at begive sig til ham, Tid efter anden, og derpaa, hee imod den 19de Jan. give Beretning til Underhuset om den Tilstand han da maatte befinde sig i, og om han ikke kunde møde personlig. Dette Forslag blev antaget ved 71 Stemmer mod 300, og Hr. Wilkes Klagesag blev udsat til bemeldte 19de Januar. Man har villet sige at det Mord som Alexander Dun skal have foresat sig at øve paa Hr. Wilkes, har været et falskt Foregivende af Wilkes; men Sagen er jo med al Lovformelighed beviist, og Parlementet har derfore intet haft at indvende derimod. Han blev paagreben i Hr. Wilkes Huus, om Aftenen Kl. 7, da man havde bestilt ham derhen, for at tale med Hr. Wilkes, efter hans Begiering. Efterat man havde ladet ham bie lidet i en anden Stue, lod man ham vide at Hr. Wilkes var nu allene, og ville tale med ham. Men i det han gik ind i et anden Værelse, grebe 2 Mand, som vare udskikkede af Retten, og stode skiulte bag Dørren, ham i Armen, kastede ham paa Ryggen, og visiterede ham, da de fandte den forhen sommeldte trereggede Penne=Kniv hos ham. Man hører fintet videre om de med ham Sammensvorne; thi, da man har erklæret Dun for en Nar, og man ikke efter en Nars Angivelse kan foretage nogen Jnquisition, saa bliver der ved sikke rørt mere ved. Henimod Januarii Maaneds Udgang skal Hr. Townshend reyse til Frankfurt ved Mayn, som Hs. Majestæts Envoye ved det Romerske Konge=Val. General Conwai og en Deel andre Adelsmænd, hvis Meeninger have en og anden Gang været forskiællige fra Hoffets, ere afskeediget fra de Betieninger, som de havde til Hove. Den 20de ere ere 3 Jagter og en Fregatte afgangne, for at bringe Arveprinzen af Brunsvig herover til Engeland, og i forrige Uge er allerede et andet Kongel. Skib afløben til Helvoetsluys, i samme Ærinde. Bemeldte Prinzes Forma ling med vores Prinzesse Augusta, siges at skulle gaae for sig omtrent paa samme Tid som Dronningens Fødsels Dag falder ind; denne er den 19de Mai. Bemeldte 20de har Trækningen af Staats=Lotteriet her, faaet Ende, og man taler nu om et nyt, for tilkommende Aar. Man har Efterretning om, at det Svendske Skib Anna Maria, Capitain Whitburn, kommende fra Leverpool af Gothenborg, har stødt paa Klipperne i Viigen Duglas, og strax bristet, men at dog de fleeste af Folkene ere reddede. J Følge Breve fra Admiral Cornisch, kan man i Martii eller April vente den hele Flode fra Ostindien her til, og deriblant det Spanske Skib Sanctissimo Trinidado, hvilket Engelænderne erobrede. Samme er bygt af Ceder= og Mahoganie=Træe, boeret til 84 Kanoner, og har om Bord Silke for meere end 300000 Pund Strl., foruden andre Vahre. En Præst paa Landet, ikke langt fra Salisbury, som meente sig at være fornærmet af en Herremand i Naboelauget, tog 2 Pistoler med sig, og gik til neste Værtshuus, hvor han lod Herremanden hente, og sagde ham, at saasom han havde giort ham den bevidste Uret, saa maatte han duellere med ham. Herremanden undslog sig i Begyndelsen, blant andet paa den Grund, at han havde Kone og Børn, for hvis Skyld han holdt sit Liv vigtigt, men Præsten blev ved sin Paastand, og endelig fik Herremanden til at tage imod den ene Pistol. De ginge da ud i Marken, og da de vare komne en vis Strækning fra hinanden, vendte Ansigterne til hinanden. Strax skiød Præsten løs først, men ramte kuns Herremandes Ærme. Nu saae Præsten at hans Contrapart havde sit Skud til gode; dette styrtede hans hele Moed, saa at han meget ydmygelig bad Hermanden om at beholde Livet, hvilket og denne bevilgede ham. Sagen er siden kommen for Biskoppen, hvilken vel ikke bekiender sig til nogen stridende Kirke af dette Slags, og altsaa vil uden Tvivskaffe denne stridende Præst ud af sit Bispedømme. J den sidste stærk Storm ere blant andet 2 Hollandske Skibe strande ved Goedwinsands, det ene med Mand og alt, men at det andet ere alle Folkene reddede. Dette sidste var fra Amsterdam, bestemt til St. Enstache med Kiøbmands=Vahre. Det første Engelske Skib med Colonister til Florida, er og strandet ved Øen Madera, og af 206 Personer, foruden Skibsfolkene, som vare der om Borde, 196 druknede, Skibet Avanture, fra Havanna, ere sunket, men Folkene bierget; med det er en riig Ladning, hvoriblant 40000 Stkr. Mexico=Dalere, forliist. Desuden har man efter samme Storm ubehagelige Efterretninger og høye Floder og Oversvømmeiser, hvilke have kastet Hvalfiske op paa adskillige Kyster af dette Rige, iblant andet en 30 Fod lang.