Politivennen, 1806-01-01
En Bondes Forslag til Vejenes Fremkommelighed om Vinteren. Nedenstaaende der giver et usædvanligt Bevis paa Bondetænksomhed, og er efter mine Tanter ikke uanvendeligt, har jeg med Fornøjelse givet Plads og tillige beholdt Forfatterens Strivemaade, som Ægtheds-Bevis mod de mange, der troe, at Bonden itte har Tanker i Hovedet. Dersom Almuen i landet hafte ret indsigt og villige. da burde man storlig at takke gud. kongen og den høje øvrighed. for saa mange gaade indrætninger og foraardningger som her er og blier for anstilttet i landet - naar de kuns kunde blie efter levet - men vi bønder saa væl som reisende eller verfarende vi beklager os dog aaver at saa væl bi veje. som andre landeveje er saa u frem kommelig. nar det har været eller er stærk snee fun den meste aarsag til det er at der paa mange steder er heeiens grøfter ved bæge sider af veien. og beplandet med smaa piiel - eller andre busk hekke. af for skellige træarter - men for at af hielpe en del. af denne besværlighed. da burde pillene at af hukkes hver efter aaer et qvarteer fra forden. om trænt stest i october eller først i novemper maaned - i den tid er alt træ det. og næste for aar groer de lie got - men vor grøfter er beplandet med hæsle eller tiørne eller andet hart træ det vil jeg ikke tale om. ti nar det blev huget i utide da var det til ingen nytte - men det maa staae sin tid efter den holsteens indretning føren det blier knekked: men paa de steder kune gøres gav eller settes lede. paa alle de tvær grøfter som støder paa veien saa at man kand kiøre uden for veien i marken. til det blier stelle veier og veien blier kaldet op - nar det er stræng vinter og meget snee fuu da blier saa dan et strede saa tit op kaldet, til sist er det næsten umulig at lange sneen saa høit op - men nar der nu i efter tiden blier lagt nye bi være an - eller være imellem by og by - og der da skal være hegens grøfter ved bæge sider af veien, da maa grøf te vollen kuns være lan. nemlig en allen høv i laade ret maal - og da be plantes med smaa gule piel - de er lige saa gaade til tække vider som det beste tække garn - men for at sneen ikke skal stanse ved dem. da maa de skæres an hvær efter aaer. et gvarter fra forden. og læges til tørre vinteren over, de maa ikke bennes i store kuepper for ikke at mugne eller frønnes, de som man ikke behøver til sik eget brug. kand med fordel selges til tække vider eller kurve magere den grøft som venner ind til væren maa kuns være. 2. til. 3. qvarter dyb, efter vælen hørte eller huelhed langs ad mitten. de 2. tredie dele af forden maa kastes ind paa vælen og en tredie deel settes til vold. for at styre den iver som kommer fra den store grøft - den lille grøft kan ingen bestemt Brete faa. ti den maa skakes eller skraaes saa meget til væisiden. at væien kand saa en smok running. saa at man kand kiøre tæt ved grøfte vollen uden at velte - da i andet fald paa saa dan smalle være nar der er aaben grøft ved bæge sider. da staaer man fare for at vælte naar det er mørk om natten. især da andet arbeide ikke tillader bonden. at sette de nye være saa snart eller saa got istand som de burde at være - men da de smaa grøfter ikke maa graves dybere ind til foren er melt. saa vil der væntelig paa adskelige steder staa vand. men paa de steder maa skæres en liden rænde. i gennem den lave grøfte vold saa at vandet kand løve ud i den store grøft skulle det paa naagle steder være nødvændig. at gøre vandgang over Vejen. og der da ikke støder en aardenlig Bek paa veien. da behøves ikke at læge fiellebro eller sette stenkist. men der kand magelig læges en aaben steenrænde. af store eller smaa steen hvad man kand faa - men rænden maa graves tværs over veien. paa følgende maade - den maa være en allen bred i bunden. den maa graves saa meget dybere ind de smaa grøfter. som stenene er tykke. eller kand fylle op. saa at bunden af stenrænnen kand være i lie høite med bunden af de smaa grøfter - rænnen maa stakkes eller skraas til bæge sider. omtrent 3 a 4 allen til hvær side. eller lige som man ser det kand best passe. saa at man kand køre over med et stor les. uden at det geer naaget betydelig stød - den for som faller af det sidsde spademaal i rænnen og paa skrændten det maa ikke skulles op. ti den skal steenene læges i - nu læger man de største steen langs mit i rænnen og de smaa paa skrænten - alle steenene læges løselig. og da stødes got med en stødere og siden læges grus paa - det var ikke af veien. om der ble lagt et par les steen fra enden af rænnen ud til grøftevolden. for at vandet ikke skal skære forden bort. saa at man kand kiøre ved grøften. saa væl dær som andre steder - den for som graves op af rænnen. maa kiøres bort og fylles med andre steder. vor det behøves - ti ellens blier veien for høi ved bæge sider at rænnen - man skær rænnen igemmel grøftevollen ud i den store grøft den grøft som vender ud til marken. maa være fulkommen stor efter heiens foraarningen - 9 qvarteer bred - og 6. qvarter dyb i loderet maal for at maale dybet i grøften i loderæt maal. da tar man en ræt stok 9 qvarteer lang. og binder et bond mit om stokken. 6. qvarter lang. og en steen i enden - ti da maaler man breden og dybet paa en gang - dersom grøften skal heine for løst kreatuer - da maa der settes et lidet gærde paa siden af grøftevollen et qvarteer gaver forfladen. en allen højt. saa at det kand staa lie med de smaa pillestammer. men det maa staa lige op ti ellens knuer sneen det i grøften om vinteren naar grøften er fuldkommen saa kand det frede for stort og smaat kreatuer. nar det ikke er uvani Enders Løv. den. 24 mai. 1806 trygevel amt Anders Jespersen Bonde.