Københavns Adresseavis, 1765-10-04
Tanker over Jsland, &c. (S. No. 112.)Men tillad mig, jal jeg burde bede dem selv om Tilladelse, jeg siger ney. Man bliver Skole=Discipel i sine unge Aar, kommer siden til at antage en Condition i at skrive undervise Børn o. s. f. derfra her til Academiet, maae ligge her en kort Tid for at blive klar, og reyse saa tilbage undertiden, som en forgieldet Sollicitant. Dertil kommer, at her i Byen er ikkun lidt at see af Landhuus holdningen; thi at vide hvorledes en Statsmand skal meublere sine Værelser, anordne sit Bord, imodtage og aflegge Besøgelser o. s. v. hører ikke hertil. Forhindringerne ere heller ikke alle ryddede af Veyen fra et occonomisk Collegium; thi Mineralogien og Botaniken hører ikke egentlig dertil. Hvad Conversationen angaaer, da viser den sin store Nytte i andre Ting meer end Huusholdningen, og der findes de, som med god Grund holde det for farlig at betroe demten occonomisk Sandhed, som endnu ikke have de behøvende Mid er til at iværksette de samme, og af at det anførte kand man see, hvad af de Herrer Studentere i denne Post kand ventes. Dog de spørger maaskee, hvad man skal giøre af de occonomiske Bøger, som endnu ikke ere recenseerte, Men jeg tager mig den Frihed at spørge dem igien, hvor kommer de Penge fra, som udfordres til at kiøbe dem, Men indeholder de Bøger vel det som kunde anvendes paa Jsland eller dets Huusholdning? Jeg ønsker intet heller; thi saa kunde jeg kommer lettere afsted med mine Bestræbelser, at faae Begreb om den Nordiske Huusholdning. Og hvad Naturlæren angaaer, da er den en Videnskab, som alle tilstaaer at være Grunden til Huusholdningen. Men et er en Grundsteen, et andet er et heelt Huus. Hvem vilde vel forsikre mig om, at naar jeg var i Stand til at legge en Grundsteen, jeg derfor var i Stand til at føre den hele Bygning op? Men nok om den Sag af en Fremmed, og gaaer jeg da til Tankerne i sig selv, men i Forveien opmuntrer dem, min Herre, til at continuere med deres Tanker, hvortil jeg ønsker dem Lykke af Gud og Velsignelse, men Høyagtelse og Velbehag af alle retsindige Medborgere. Om Jslands Størrelse, Pag. 2 Lin 7. Jeg giver dem allene at betænke, om Tallet ikke havde blevet større, eller kundet blive større, naar man med Hr. Mag. Pluer regner 2000 Mennesker paa hver Beboelig Qvadrat=Alen vid. Pluer Erweis von Vorjug der Da nischen Staaten Pag. 4. Men den Regning behøver man ikke. Om Luften, Pag. 2. Lin. 12. De fleste mener, at Jsland ligger saa langt til Norden, at der maae være Kilden til al den Frost og Kulde, som siden fordeles med langt mindre Heftighed hen i de Sydligere Lande og jeg har selv været af den samme Tanke, indtil jeg sik vedre Begreb om Veyrligets Beskaffenhed i adskillige Verdens Deele. At der i Jsland er langt større Kulde end i de fleste Sydlige Deele i Europa, er vel unægtelig, og jeg kand ikke saa læt troe det, som af nogle Jslændere foregives, at i Jsland synes dem mindre Kuld om Vinteren end her i Danmark. Vel kand det hende sig, at i Jsland indfalder mindre Kuld for Exempel 1759. og 1760 end her i Danmark, ja i Frankerig, som anseer vor Danmark for det samme som vi anseer Jsland, men det gaaer ikke an at giøre deraf en almindelig Regel; thi det er en Soleklar Sandhed at Solen varmer Jorden stærkere der hvor Straalerne falder lige ned end der hvor de falder skievt ned, ikke desmindre kand der være andre Aarsager som forøger eller formindsker Kulden saavel i de Sydlige som Nordlige Lande. "Jeg kunde opfylde mange Ar Papir med Physiske og Meteorologiske Observationer af adskillige Verdens Deele dersom det kom overeens med mit Forsæt, men paa dette Sted er min Hensigt allene at vise det jeg er af samme Tanker som de og at dette er muelig som vi begge tilstaae er jeg færdig at bevise naar paaæskes, men imidlertid viser jeg dem til Hr. Procantzler Pontoppidans eller Eutropii Philladelphi occonomiske Balance, Pag. 3 til 5. og Mercure Dandis dede at Roi, Mars 1753. Pag. 101. Og hvad Varmen i Island angaaer da spørger jeg, hvori al Verden er der meere Svovl end i Jsland, Jeg giver efter at det var Eicilien og det Neapolitanske Gebet. Men de ere ikke meget imod hele Enropa, og det er dog een, af de fleste Physicis antagne Mening at Støvlen er det som for Tordenveir foraarsager, den største Varme. Men Kuld og Varme har nok ingen Sverrighed i Island, men det Taage Veyr som alle Øer er saa væsentlig, er nok det besværligste naar det omForaarstider bliver geleydet med Kuld og faaer en større Eftertryk af Driv=Jsen, just paa den Tid som alle Gevexter skulde faae deres nye Liv og have det mildeste Veyr. Denne vigtige Post burde nøye undersøges, hvorvidt dens Følger strækker sig og om de kand forekommes. Jeg mener at man intet kand skaffe Vind og Veyr som man ønsker, eller havde vi ikke saa kostbare Frugter, men dog vilde en varm Giødning ikke Skade og hvad andre Midler jeg overlader dem at opdage og eftertænke. Anmerkning. Da Manuscriptet findes Defect, kand ey videre herom indføres førend Autor sender det Manglende.