JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-03-03
Med det inderligste Ønske, saa lidet som muelig paa en activ Maade at tage Deel i Udgaven af et musicalsk Tidsskrift, udbeder jeg mig Deres personlige Bekjendtskab, og Addressen til den Mand, De foreslaaer som populair Stilist. Tillige tilbyder jeg Dem herved mine Manuskripter, for 15 Rdlr. Arket, som jeg havde tiltænkt mine Medarbeidere, og kan love Dem deri følgende Artikler, jeg holder for de nødvendigste Materialier: 1) Enkelte Afhandlinger over Musikens Værd og Væsen; 2) Min praktiske Læremethode i Breve; 3) Recensioner over danske Compositioner, og disses offentlige Udførele. Desuden Efterretninger og Anckdoter, hvortil jeg kunde navngive min Stil Correcteur. Mine første Regler som musikalsk Skribent, hvilke jeg allerede for 40 Aar har lært af den udødelige Bach i Hamborg, ere: I. At stræbe at skrive foruden Partiskhed og CamAnmositet. 2. At vise Agtelse for Publicum, for Sagen og for sine Konstbrødre. 3. At skrive saa populair og saa forstaaelig, som Sagen tillader det. Min Jndbydelse til Subscription paa den nordlige Harpe er iøvrigt hidindtil kun at betragte som et offentligt Forslag til en Fortsættelse af hiin tydske Nørdliche Harfe, hvoraf man maaskee endnu vil finde enkelte Exemplare hos Hr. Hofbogtrykker Møller, og maae paa ingen Maade komme et bedre Tidsskrift i Veien. Desuden føler jeg alt for vel, at mine Kræfter aftage, og griber med Glæde den til mig udstrakte hielpende Haand, i Forhaanning om, at Manden, med Tillid til et oplyst Publicum, og sine og mine Erfaringer, vil aabne den nye litteraire Bane i Nord; thi lover jeg ham herved som Mand af Ære, at raade og hielpe hvor jeg kan. Om Tidsskriftet iøvrigt hedder Harpen, eller Lyren, det kan jo være det samme, naar de kun svarer til Hensigten.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-03-03
J det Haab at Jndsenderen, ikke vil miskiende mig nævner jeg mig med Fornøielse Hans vrige Medarbeider i den nye Viingaard. H. D. C. Zinck, boende i Borgergaden Nr. 130, anden Sahl.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-03-03
Jnden- og udenlandske Efterretninger. Jndenlandske Efterretninger. Kiel, d. 25 Febr. 1812. Vor Stad og vort Universitet have lidt et ubødeligt Tab. J Forgaars døde Overpræsidenten Kammerherre Grev Ranzau, Curator for Universitetet, Commandeur af Dannebrogen og Storkors af den Storhertugle Hessiske Orden. Førend han blev udnævnt til de Hædersposter, som han sidst beklædte, havde han været Deputeret i det Kongl. Commerce-Collegium, og det Kongl. Slesvig Holsteenske Cancellie. Jkke let kunde nogen Mand være mere skikket til sit vigtige Embede end han Med Lærdom og udbredte Kundskaber forenede han en sjelden dømmekraft, der gjorde hans Omgang ligesaa interessant som lærerig for den dannede Mand. Hans blide Caracteer, uforanderlige Sagtmodighed og Venlighed mod Enhver havde vundet ham Alles Hjerter, og de der havde noget at foredrage ham, forlod ham altid med Tilfredshed. Hvad han virkede for Universitetet, vil stedse paaskjønnes med taknemmelig Erindring. Han agtede dets Lærere, deeltog med Jver i dets Vel og lod ingen Leilighed gaae unyttet forbi, hvor han saae sig i Stand til at gavne det. Universitetets Medlemmer og Stadens Jndbyggere ville bevare en Mands Minde, som Naturens Orden syntes at have anviist en længere Alder end den i hvilken han for tidlig blev bortrykket. - Virether i Egnen er usædvanlig mildt og man troer maaskee i Aar at opleve et Særsyn, som man i lang Tid ikke har seet her i Landet, at Landmanden nemlig kan nedlægge sin Kaalsæd den 24 Martii eller Aftenen førend Marie Bebudelsesdag, hvilket nu i flere Aar har været umueligt formedelst Frost, og slet Veir. - Kornpriserne vedblive at gaae Veiret. Hvede betales med 19 Mk., Rug 16 Mk., Byg 10 Mk., Havre 7 Mk. J en Tid af 6. Maaneder er Rugen stegen fra 4 Mk. 8 s. til 16 Mk. Caffe, Thee og Tobak veblive ogsaa at stige og den sjeldne Tilførsel af disse Artikler, der ikkun kunne indføres ved Priser, lade os forudsee den Tidspunkt, hvor de aldeles ville sættes ud af Circulation.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-03-03
Den Keiss Franske Minister ved det Danske Hof har i en Bekjendtgjørelse i det franske Sprog tilkjendegiver de Franske fra Rigets gamle og nye Departementer og Provindser, som i Følge Decreterne af 26 og 28 Aug. f. A. have at ansøge om Hs. Maj. Keiserens Autorisation enten til at komme tilbage til Frankrige eller til at legitimere deres Naturalisation, eller blot deres simple Ophold i de Danske Stater, eller til at blive eller indtræde i Hs. Maj. Kongen af Danmarks Tjeneste, at de bør selv skrivtlig henvende sig med deres Begjering til H. Ex. Stor dommeren, Justitsministeren. - Deres Navne, Fornavne, Tilnavne, Stand eller Haandtering, deres Alder, Fødselsted, deres sidste Bopæl i Frankrige, deres nærværende Bopæl maa være anført i Begjeringen og derhos de Bevæggrunde de have til at gjøre den. De Franske, som indkomme med denne Begjering, bør ikke henvende sig umiddelbar til Stordommeren, men adressere sig til den franske Minister i Kjøbenhavn, som tilstiller hiin samme. - Det er magtpaaliggende, at ikke en eneste af de anførte Omstændigheder udelades, da de ere ligger uomgjængelige.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-03-03
Under 25 Febr. d. A. er igjennem det danske Cancellie udfærdiget følgende Reskript til Directionem for Kjøbenhavns Brandforsikring. Vor synderlig Bevaagenhed, Os er allerunderdanigst blevet foredraget et af Eder under 2 Nov. f. A. til Vort danske Cancellie indgivet Forslag til en Forandring i de Bestemmelser, hvorefter partiel Brandskade bestemmes, og Vi give Eder i den Anledning hermed tilkiende, at Vi allernaadigst ville have den hidtil brugte og ved dem 7de og 8de Post af Forhedrings- og Forandringsposterne angaaende Brandforsikringscassen i Kjøbenhavn, af 2 Jan. 1769 fastsatte Fremgangsmaade ved Taxationer over Brandskaber tilsidesat paa den Maade, at ved Taxationerne allene tages Hensyn til den beskadigede Bygningsassurance, saa at partiel Skade anslaaes, for en vis Part deraf, og Skadens rigtige Beløb i Forhold til Assurancem derefter bestemmes, og bliver, i Overeensstemmelse hermed, ved Vurderingen af de overblevne Rudera over Jorden ved total Skade allene at tage Hensyn til den Værdie, de skjønner at have været indbefattede for under Bygningens Assurance, hvoraf da tillige vil følge, at, hvor Eieren har taget den tilladte Forhøielse i Assurancen, vil i begge Tilfælde blive at tillægge den Forhøielse i Godtgjørelsen, som dermed staaer i Forhold. Derefter J Eder allerunderdanigst have at rette. befalende Eder Gud. (Colleg. Tid.)J Christiania Avis læses: Magistraten er igjennem Stiftet under 17de hujus communiceret Vice-Statholderskabets Skrivelse af 14de d. M., saalydende: "Da der nyligen i Stavangers Amt er paagrebet flere Personer, som have fabrikeret falske 10 Rdlrs. Assignations=Beviser, og bemeldte Personer alt under det afholdende Forhør have tilstaaet, at en Mængde af disse ere udstædte, saa maae jeg herved tienstligen have Stiftet anmodet om, ved offentlig Bekjendtgjørelse at advare Jndvaanerne om, at tage sig i vare for med disse at vorde bedragne, skjøndt de ere saa slet gjorte, at de ved første Øiekast skielnes som falske, da Papiret mangler Vandmærke, Stemplerne næsten ere usynlige, og Navnene meget slet ere efterskrevne, hvoriblandt især er mærkeligt, at der i Stedet for Rasmusen staaer Rasmesen. - Men da der foruden disse Assignations Beviser, endnu ere en Deel falske Beviser, saavel til 100 som 10 og 9 Rigsdaler i Circulation, der ere vel eftergjorte, saa maar fremdeles Advarsel skee, at Vedkommende have at vogte sig for disse, og udloves en extraordinair Belønning af 1000 Rdlr. til den eller de som beviisliggenmaatte kunne opgive Udstæderne af samme." Som herved bekjendtgjøres. - Christiania Raadstue den 18 Febr. 1812.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-03-03
Under 24 Febr. d. A. bekjendtgiøres fra Christiania Stiftscontoir efter det høie Statholderskabs Forlangende, at det er opdaget at være falske 100 Rdlrs. Assignations-Beviser i Circulation, hvilke ere saa vel eftergjorte, at de vanskeligen kunne skjelnes fra de Ægte, og anmoder enhver, der ved Modtagelsen af saadanne Assignations-Beviser maatte have mindste Grund til Mistanke om deres Ægthed, uopholdeligem at indsende samme til det høie Statholderskab, for at prøves.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-03-03
Odense, d. 20 Februar. Jgaar hørtes allerede Viben, og saaes en Mængde Tordenskyer. Blomsterne fremkomme overalt, paa Stikkelsbær og adskillige Træer sees allerede stærke Knopper. Men det usædvanligste Særsyn var, at et Steds, som laae ligge for Middagssolen, saaes imellem Juul og Nytaar allerede udsprungne Martsvioler. (Jversens Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-03-03
Aalborg, den 20 Februar. J Tirsdags d. 18. Kl. 7 Aften, viiste sig her det ikke saa almindelige Meteor (Luftsyn), at Maanen, som da var i sit første Tarteer, saaes omgivet af et Slags Regnbue, bestaaende af trende Ringe, hvoraf den yderste var rød, den mellemste blaagrøn, og den inderste hvid, givende et dunkelt Skin. Sandsynligt foraarsagedes dette ellers pragtfulde Meteor ved nogle tynde graae Skyer, som paa samme Tid trak sig hen over Maanen og reflecterede dens Skin, og det kunde saaledes forklares ganske naturligt, ligesom andre saadanne Luftsyn. (Aalborg Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-03-03
Mariboe, d. 24de Febr. Udtog af en Skrivelse fra Flensborg af 10de Febr.: Vi have næsten ingen Vinter havt her, men derimod en bestandig tyk og usund Luft. Mange Mennesker ere plageds af Sygdomme, som vistnok hidrøre fra det fugtige Veir. Kornvarene stige bestandig, og med dem Prisen paa Brændeviin, som nu næsten koster 12 til 12 s. Kanden. Tilforn har man kjøbt en Kande for 6 a 8 s. En Tønde Rug koster nu 5 Rdlr. S. H. Cour. - Den for nogen Tid siden grasserende Blodgang i Musse Bye, under Grevskabet Christiansholm, hvoraf Beboerne og flere i 2de Huse bleve henrevne, er nu i Aftagelse, og Districtslægen søger af alle Krafter at standse dette Inde. (Mariboe Av.,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-03-03
Fredagen den 28de Febr. forelæste Hr. Professor og Sognepræst Otho Fabricius i det Kongl. Danske Videnskabernes Selskab en nøiagtig Beskrivelse over Grønlændernes Landdyrs, Fugles og Fiskes Fangst, og de dertil hørende Redskaber.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-03-03
J Randers Avis siger en Mand, Thomas Hansen, et rørende tvigt Farvel til sin gode Ane, hvem han som Mand i 15 1/2 Aar har elsket, og nu fortæller, at have ved Skilsmissen den 12 Febr. sørget kierlig for, ved, foruden at tilbagelevere Alt, hvad han med hende har faaet, endog Familiens Brudegave af Sølv, at skjænke hende en Capital af 15,000 Rdlr., for aarlig af Renterne at have hendes Ophold. Gud - siger han kiender Begges Feil og Hjerter. Han er vor høieste Dommer, lad saa hele Verden dømme hvad den vil." Til Afsked beder han hende endnu at lægge Vindpaa Gudsfrygt, Dyd og Sparsomhed, og altid tage Gud og sin Moder i Raad med sig, og slutter med det sikre Haab, at de Adskilte begge ville blive lykkelige.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-03-03
Randers Amts Tidende indeholder følgende sørgelige Tildragelser: "Sidst afvigte Onsdag Aften den 5 Febr. om Aftenen Kl. 8, er min Mand Niels Thoustrup - ifølge erholdte Efterretninger fra Horsens - ved en Feiltagelse af Broen sammesteds, faldet i Aaen og druknet; hvilken sørgelige Tildragelse for mig og 3de uforsørgede. Børn, herved veemodigst bekjendtgjøres for Slægt og Venner. - Kort for denne sørgelige Skilsmisse havde vi den fælleds Sorg, at miste en Hest paa Landeveien til Aarhuus, hvilket Saar dog næsten igjen var læget ved det resp. Magistrats og ærede Medborgeres redebonne Understøttelse, da dette dobbelt følelige Tab atter nedslog den Haabtes Blomst, som for Øieblikket syntes at spire. Enhver ædel Giver som har rakt mig hielp som Haand, modtage herved min meest skiønsomme og forbindtlige Tak, og skulle flere Menneskevenner findes, som ædelmodigen ville lette mig den Bane, jeg gjennem Tidens Slør saa frygtsom skuer, skulle de stedse med Erkjendtlighed mindes af Kirstine Pedersdatter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-03-03
Paa Bogauctionerne i Kjøbenhavn indkjøbes. nu Bøger for det ny norske Universitetsbibliothek.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-03-03
Til mange Værker slipper det for overordentlig godt Kjøb. Saaledes fik det i Gaar paa Auctionen over Hr. Kammerherre Grev Holsteens Bogsamling det næsten ubetalelige Værk: Biblia polyglotta. Edit.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-03-03
Brianus Waltonus, Londini 1657 med tilhørende Lexicon heptaglotton, ialt 7 Voll., stor Folio, for 36 Rdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-03-03
Efterretningen om en meget sandsynlig Forandring i det engelske Ministerium, som et af Moniteurens seneste Numere har meddeelt fra London, har opvakt nogle Fredsforhaabninger. Jsær lover man sig meget af den som Menneskeven saa almindelig agtede Lord Erskines Udnævnelse til Rigets Skatkammerkantsler. Man erindrer, at det var denne ædle Mand der høit og lydelig kaldte det Engelske Tog til Kjøbenhavn et Røvertog, og som kraftigen modsatte sig de førend Krigserklæringen saa uretmæssig opbragte Danske Skibes Prisdømmelse i Engelland.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-03-03
Ved Auction den 26de Febr. solgtes: Flensborger Muursteen 41 Rdlr. 4 Mk. 8 s. a 42 Rdl. 3 Mk. pr. 1000de, Liebaner Hør 337 a 372 Rdl. Skippd., dito ringere Sort 342 Rdlr., dito lidet fugtig 362 Rdlr., dito mere fugtig 260 Rdl., hele Snøringstouge 148 Rdlr. Skippd., Syttouge i Stumper 94 Rdlr. dito, brugte Maatter 10 Mk. a 11 Mk. 8 s. Stkt., alt med Told.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-03-03
Postefterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-03-03
(Af Hamb. Corresp.) London d. 12 Febr. (Moniteur.) Efter en Skrivelse fra Washington af 7de f. M. var der sammesteds indløben Depecher fra Hr. Joel Bar low, den americanske Minister i Frankrige. Man siger, der skal have aabnet sig gunstige Udsigter, for Forholdene mellem Frankrige og America, men i det Hele er endnu intet forandret i Tingenes Stilling. - Fra Nyyork have vi faaet Breve og Journaler, der gaae til d. 3 Jan., fra Philladelsphia til d. 4de, fra Boston til d. 1ste. Journanalerne og Brevene føre et meget forskjelligt Sprog; de første tale kun om Krigens nærforestaaende, Udbrud; Brevene forsikkre netop det Modsatte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-03-03
Washington d. 7 Jan. Bill til i visse Tilfælde at authorisere Jndførslen af Varer fra Storbritannien, dets Colonier og Tilbehør. Det fastsættes af de forenede Staters Senat og Kammer, forsamlede i Kongres, at alle Varer af Væxtriget, Frembringelser og Manufacturartikler fra Storbritannien, dets Colonier og Tilbehør, som ere blevne kjøbte der inden d. 1 Febr. 1811, skulle kunne lovmæssigen indføres i de forenede Stater, eller deres Gebet og vorde antagne der, saafremt det paa en fyldestgiørende og med de Jnstructioner overeensstemmende Maade, der fra Tid til anden ville ved Skatkamrets Statssecretair blive de forskiellige Toldcasserere tilstillede, er godtgjort, at benævnte i Kraft af denne Act saaledes indførte Varer, virkelig ere kjøbte inden d. 11 Febr. 1811, og at de bon, sicke tilhører en Borger eller Borgerinde i de forenede Stater og deres Gebeet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-03-03
London d. 12 Febr. Der er, siger the Times, nylig tilhændekommet os Breve fra Messina, hvori de Sammensvornes Forhold skildres med de rædsomste Farver, og der give et gunstigt Begreb om den Duelighed, hvormed man har opdaget Myt terne. Det lader, som de stærkest i Complottet indviklede Jndivider vare meget agtede Personer, der mindst syntes udsatte for Mistanke. Der var skrevet Breve til Fienden, som gav ham Efterretning om Regjeringens Forholdsregler og sandsynlige Planer, saavelsom om de engelske Troppers Stilling og Bevægelser. Da Generalen var underrettet om en utilladelig Brevvexlings Tilværelse, lod han den fortsætte saalænge til han havde faaet de Oplysninger, han ønskede. Han bragte først Postkarlene paa sin Side, og formaaede dem at aflevere alle de Breve, de havde at overbringe, i hans Hovedqvarteer, isteden for directe at tilstille de Franske dem. Han lod gjøre en ganske ordlydende Afskrivt af Brevene, der blev tilstillet Fienden, medens Originalen blev i hans Hænder. Samme Forholdsregler bleve, tagne med Svarene, og denne Brevvexling opsnappedes saaledes i to Maaneder. Da nu Generalen havde samlet et stort Antal Breve, bleve 14 Personer uden Støi hæftede om Natten. Blandt dem var en vis Oberst Jnfanta, der var sendt fra Palermo paa den Tid, da Joachim havde sat sig i Bevægelse med sin Flaade for Messina, og de to Oberster Cossen og Natali, der paa den meest exemplariske Maade syntes at gjøre deres Tjeneste. Da den franske General Manches) Commandant i Calabrien, erfoer Complottet var opdaget, paastaaer man, han udkastede den Helvedes Plan, at sende 4 Stiemænd hemmelig til Messina, for at myrde to Officierer, der havde viist meest Jver i at opdage Complottet; man tilføier, at disse Røvere ligeledes havde det Ærinde, at passe paa Lord W. Bentinks Tilbagekomst, for om mueligt at overfalde ham paa Veien fra Palerm til Messina, tage hans Depecher fra ham o. s. v. Jmidlertid blev man underrettet om disse Personers Ankomst samme Nat, de gik i Land; man overrumplede dem snart; de forsvarede sig som Fortvivlede mod de Personer, det var overdraget at hafte dem. En af Røverne blev dræbt paa Stedet, og to farlig saarede. En af disse tilstod i sin Dødsstund, at de vare afsendte af den franske Regjering at udføre ovennævnte Anslag og andre Lignende. En Deel af de Franskes Complot bestod i, at man vilde sprænge Castellet i Palermo i Luften, sætte Jld paa Transportfartøierne og Flotillen, og nytte den ved disse Begivenheder foranledigede Forvirring til at gjøre Landgang paa Øen. Moniteurens Anm. Hvilket Væv af Logne, Bagvaskelser og Afskyeligheder. Lutter Fabler for at bemestre sig Sicilien, og behandle Hoffet i Palermo, som de have behandlet Naboberne i Ostindien.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-03-03
Fra de Ungerske Grændser d. 14 Febr. meldes, at en Russisk Coureer er ankommen fra Petersborg, til Bukarest med Depecher, der skulle være af største Vigtighed. Man forsikkrer, at de indeholde det russiske Cabinets Ultimatum. - Ogsaa den fra Wien til Petersborg afgangne Coureer Emil v. Kudriaffsky, der er ansat som Collegicassessor ved det Russisk Keiserl. Gesandtskab i Wien, er derfra igjen ilet tilbage til Wien. (Alt. Merk.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-03-03
Semlin, d. 5 Febr. J Servien hersker blandt Jnsurgenterne en temmelig Bestyrtelse. Man havde haabet at Freden imellem Rusland og Porten endnu vilde komme istand i Vinter. Mange Servier, der ere kjede af de langvarige Krigsbesværligheder, ønske derfor, at Czerny Georges og de andre Hoveder for Jnsurrectionen maatte bane Veien til en Udsoning med Porten. De troe derhos, at denne, i Tilfælde af Provindsen Serbiens Underkastelse, vil bevilge mange Friheder og Privilegier, (S. B.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-03-03
Blandede Efterretninger. Stockholm d. 20 Febr. Hs. Majestæt Kongen har behaget at sammenkalde Rigets Stænder, til en overordentlig Rigsdag, der skal holdes i Stockholm d. 4 April næstkommende. (Stats-Tid.) Servietter. Brugen af Servietter er endnu ikke meget gammel. I deres Sted brugtes, som endnu hyppig i Engelland, Bordduge.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-03-03
Jrdet 12te og 13de Aarhundrede vare Borddugene meget lange, fordi man lagde dem Hobbelt sammen og bredte dem dobbelt, saa at man kunde vende den ene reene Side, naar den anden var smudsig. Siden forandrede man denne Sædvane; man lagde Dugen kun enkelt paa Bordet og derover en kortere, som ved den sidste Ret blev tagen bort. Dengang begyndte man ogsaa at brækkere Borddugen i alle Figurer og Folder. Saaledes var Heinrich den 3die af Frankriges Borddug lagt i Folder i Form af smaa Bølger, som en svag Vind frembringer paa Havet. - J det 17de Aarhundrede hørte det til Stadsen, at skifte ved hver Ret Serviet, ligesom man nu skifter Tallerkener.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-03-03
(Neue Zeit.)De Jllyriske Provindser. Naar alle de Skibe og Barker, som i afvigte Aar 1811 ere indløbne og udløbne fra Triests Havn, sammenlægges, saa faaes følgende Antal: Ankomne ere: 1125 Fartøier, hvoriblandt 836 Jllyriske, 281 Jtalienske, 1 Fransk og 7 Neapolitanske, der kom fra Tripolis, Korfu, Pontelego, Ankona, Venedig, Christa, Fiume, Cattaro, Rovigno, Umago, Pirano, Capo d'Jstria &c. og medbragte Alun, Hamp, Viinsteen, tørret Frugt, Mandeler, Citroner, Olie, Papir, Fisk, Salt, Lærred, Tougværk, Viin og Glasvarer. Udløbne derimod ere: 909, Skibe og Barker, hvoriblandt 627 Jllyriske, 274 Jtalienske, 1 Fransk, 5 Neapolitanske og 2 Tunesiske, som vare bestemte til Zerbi, Fiume, Korfu, Boeca 2 Cattaro, Ankona, Venedig og adskillige andre Havne, og hvorhen samme især bragte Arsenik, gammelt Bygningstømmer, Vox, Hamp, Viinsteen, Liim af Læder, adskillige Slags Jern, Korn, Riis, Tjære, Olie og adskillige andre Varer. (Wiener Zeitung.) Saale Sydamerica. Af den Reise, som den berømte Hr. Alex. v. Humboldt har gjort i Selskab med Hr. Bonpland igjennem Sydamerica, er nu et nyt Bind udkommet. Dette indeholder en temmelig udførlig Beskrivelse over Ny-Spanien, eller det gamle Keiserdom Mexico. Benævnte Provinds har en Befolkning af henved 6 Millioner Mennesker, hvoriblandt der neppe er 80,000 Spankere. Hovedstaden Mexico, beliggende paa en paradisisk Slætte, tæller 125,000 til 140,000 Jndbyggere. Blandt disse er Grev Valencias Familie den rigeste. Den besidder Landeiendomme, der ere 25 Mill. Franker værd. Desuden har den Bergværker, som indbringe den 12 Mill. Fr. aarligen. Greverne Regla og Fagpago Familie have aarlig Jndkomst af deres Guld-og Sølvbergværker 10 til 12 Mill. Den catholske Geistlighed a Ny-Spanien, som Klostergeistligheden iberegnet beløber sig til 14,000 Jndivider, nyder en aarlig Jndkomst af 44 Mill, Piastre eller noget over 233 Mill. Fr. De 8 mexicanske Biskopper have allene en Jndkomst af 2 Mill. 695,000 Fr. hvoraf Ærkebispen af Mexico nyder 650,000 Frank Derimod gives der ogsaa fattige Landsbypræster, der neppe kunne gjøre Regning paa 600 Fr. aarlig. De oprindelige Mexicanere ere alle kobberfarvede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-03-03
Antallet af Negere fra Africa beløber sig neppe til 10,000. Ny-Spaniens Fladerum er omtrent 30,000 Mile. - Alle Mexicos Guld- og Sølvergværker levere i Gjennemsnit aarligen 32,000 Pd. Guld og 1,740,000 Pd. Sølv, tilsammen aarligen 23 Mill. Hjastre. J Mynten i Me, ico er der fra Aaret 1690 til Aaret 1803 udpræget 1363 Mill. Piastre. - De i de fleste saavel nordlige som sydlige Dele af Spansk America udbrudte Uroligheder vedvare, og gribe bestandig mere og mere om sig. Der er to Hovedpartier, som sætte Alting i Bevægelse, af hvilke det ene vil gjøre sig aldeles uafhængigt af Moderlandet, det andet er for det Spanske Jnsurrectionssystem. Hovedsædet for Uafhængighedspartiet er i Norden, Vestflorida, der i September 1810 har plantet Uafhængighedens Fane, og Mexico; i Sønden, Provindsen Carracas, der d. 19 April 1810 har erklæret sin Uafhængighed og la Plata (Syd-Pern). J de sidste Provindser findes i Venezuela, Cumana og Buenos Ayres Jnsurrections-Juntaer, der rundt omkring sig alt mere og meere vide at forskaffe sig Tilhængere, og danne en Conføderation, hvis Hovedsæde er Venezuela. Deres Opfordringer havde den Følge, at der i Sept. f. A. ogsaa i Mexico udbrød Kro ligheder. (Wiener Zeit.) Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-03-07
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Na Niende Aargang. No. 20. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin. Løverdagen den 7 Martii 1812. Forskjellige Arter Stolthed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-03-07
Gamle danske og norske historiske Beretninger, som fortjene Naturkyndiges Undersøgelse og Bedømmelse. (Sluttet)