Extraordinaire Relationer, 1720-11-01
taire. re For November Maaned. 1720. Danmark. i have noget Nyt og ugemeent at føre Paa Banen stedse frem, vel kildrer Mangens Øre, Fast altid noget Nyt, men sielden Got mand hør, Saa længe Trommen gaar og Paukerne sig rør Men bort med saadant Nyt, vor naadig Kone siger: Nei, det er større Nyt, at begge Nordens Riger Med Sverrig heller vil indgaae et got Forlig, End spinde noget Nyt ved blodig Striid og Krig. Det er det beste Nyt, som Dannemark og Norge Sig af berømme kand, selv Himlens Gud skal borge For Resten Efterdags, saa Tvilling Riget skal Med glæde tegnes blandt de Lykkeriges Tal. Og derfor Dannemark, op, op O Norges Rige, Næst Himlens milde Gud din KONGe Tak at sige, Som dig har frelset fra det skarpe Krigens Sverd, Og har med Ære endt sin tappre Orlogs Færd. Du igienfødte Dansk, behiertet Sønder-Jyde, Der Efterdags med os skal lige Lykke nyde, Glæd dig, at Gud igien til Riget komme loed Det rige Øresund og stridig Eyder floed. Red er det beste Nyt, og dens Glæde er igien, efter en saa langvarig Feide, af Himmelen skienket disse Riger ved at bøje begge de Nordiske Kongers Hierter til at indgaae med hinanden en ynskelig Fred. Vel have vi paa nogen Tid dagligen erfaret, at Hans Kongl. Majest. allernaadigst har begyndt med at aftakke saa vel Ryttere som Soldater, da det er Hans Kongl. Majestets allernaadigste Behag, at ved hver Regiment Ryttere, og Dragouner udi Danmark og Norge gives Forlov til 4 Cornetter, i Adjutant, 8 Quarteermestere og 152 Gemeene, og ved hver Regiment af de verfvede Folk til Foeds til en Adjutant, 24 Sergeanter og 144 Gemeene, saa og ved hver Regiment Land folk til 12 Second-Lieutenanter og 2 Fændriker. Hans Majests. Naade har ei allene strekket sig til de aftakkede Over-Officerer med at tilsige dem ved forefaldende Forandringer ved Regimenterne at have dem i allernaadigste Erindring til Befodring, og at at give enhver af dem imidlertid 4 Rixdalr. maanedtlig til deres Underholdning, men og til de afgaaende Under-Officerer og Gemeene, hvilke trekker deres Sold og Forflegning til Aarets Udgang, beholder deres Mundering, undtagen Geværet, og nyder frie Overførsel enten til Lybeck eller Norge, hvilket de af begge udvelger, ja dem, som agte at sætte sig ned udi Hans Majests. Riger og Lande, er og tiltænkt dend allernaadigste Frihed, at de ubehindrede og u-tiltalte maa nære sig af deres Hænders Arbeide, saa og være frie udi deres Livs Tid for alle ordinaire og extraordinaire Skatter. Alt dette har givet os, som Freds-Tegn, Haab, til at opleve den Dag, paa hvilken den ynskelige Fred udi disse Riger og Lande skulde vorde kundgjort, og den saa ønskelige Dag er endelig oprunden den 13 udi denne Maaned. Da Freden paa Slotz-Pladsen og de fornemste Stæder af Staden imellem Danmarck og Sverrig under Paukers og Trompeters Lind blev befandt gjort, og samme Dag holdet paa Universitetet udi Hans Kongl. Majests. og det øvrige Kongelige Herskabs, Hendes Majests. Dronningen alleene undtagen, Deres høye Overværelse en ziirlig latinsk Tale af Etatz-Raad og General-Procureur Bartholin, som dend ældste Professor, ved hvilken høytidelig Act Hans Majestets Høye Ministrer og mængde Personer af Condition vare tilstæde. Efterat Søndagen tilforn den 10 Nov. af alle Prædike-Stolene her i Staden var forkyndiget, at Folket skulde lave sig til at helligholde dend allernaadigst ansatte Takke- og Bede-Fest for Freden blev Torsdagen den 14, som var Hans Majests. høypriselige Navnedag, den til Guds Ære, som hafde velsignet Hans Kongl. Majests. Lander og Riger med saa ynskelig en Fred, anordnede Taksigelse, Fest, helligholden over Danmark og Norge, Texterne, som dertil vare forskrevne, vare tagne til Froeprædicken og Høymesse af Jer. 29 Cap. v. 11. 12. 13. til Tolvprædicken af Psalm. 147. v. 11.12. 13. 14 og til Aftensang af Psal. 122. v. 6. 7. 8. Jmellem PræPrædickerne bleve Støkkerne løsnede af Byens Volde, af Casteller de 3 Croner og Prøvesteenen, Hans Majest. forblev udi Kirken heele Dagen alle Guds Tienisterne igiennem, saa til Hove ej førend til dig ud paa Aftenen blev holdet Taffel, derimod blev Dagen efter, den 15de, en stoer Festein holden paa Slottet. Den 4 er Patentet om Høyeste Rett udkommen som skal begyndens den 5 Mart. 1721. Den 12. blev efter Allernaadigste Befaling giort en Begyndelse med at opbrænde 300000. Rixdaler udi authoriserede Sedler paa Kiøbenhavns Raadstue, og dermed indtil de samptlige vare forbrændte, fortfaret.