JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-03-24
Disse beroligende Enkeltheder have vi faaet Oplysning om af Hr. Landonzy fra Rheims, men vi ønske endnu at erfare af ham, hvad der forhindrer Forbrændingen fra at udbrede sig gjennem Aandekanalerne, og fra at antage en exploderende Form. Det er unægteligt, at Uskadeligheden af Jndaandingen bekræfter sig over al Forventning. Som alle Opdagelser har ogsaa denne, vi her omtale, truffet paa megen Modstand. Vi ville ønske, at Hr. Jackson, hvem Opdagelsen tilhører, maa erfare, at vi i Frankrig sætte hans Navn ved Siden af Jenners. J Frankrig vide vi at vurdere Opdagelser. Fire Uger i det Høieste have været tilstrækkelige til at hæve Jackson til en Høide, hvorfra Fremtiden ikke vil kunne nedstyrte ham."J Medical Gazelte berettes, at en gammel Herre, der nylig under Anvendelse af Svovlæther lod sig operere for en Skade i Foden, var død 24 Timer, derefter, uden for sin Død at være kommet sig af den ved Ætheren foraarsagede Bedøvelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-03-24
Som et meget virksomt Middel mod Ætherberuusning anfører Dr. Behrend i Berlin Salmiakspiritus. Ved Jndaandelsen heraf vender Bevidstheden, øieblikkeligt tilbage.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-03-24
Dr. Rathan i Hamborg advarer følgende Jndividualiteter for Svovlætherens Brug. Fruentimmer som ere plagede af Krampetilfælde, alle de som kunne befrygte Apoplexie, alle de som lide af Hjertebanken; og endeligen alle de som letteligen falde i Besvimmelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-03-24
Fædrelandet. Hs. M. har allern. tilladt Kammerjunker Capt. v. Rædet og Professor Abrahams at anlægge og bære den dem af de Franskes Konge tildeelte Decoration som Riddere af Æreslegionen. Ligeledes Kj. Pr.Lieutn. Baron v. Bertouch den ham tildeelte Decoration som Ridder af den hertugelige Anhaltske Huus(B. Td.) orden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-03-24
Høiesteret har, ligesom Landsoverretten, frikiendt baade Udgiverinden af "Lollands-Falsters Stiftstidende", Enkemadame Laub, og samme Tidendes Redacteur, Hr. J. Chr. Jørgensen, for Actors Tiltale i den mod dem anlagte Trykkefrihedssag.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-03-24
Den danske Grev Raben, for Tiden i Norge, der ofte gaaer paa Bjørnejagt, havde nylig gjort det Løvte at ville fange en Bjørn som var indringet og hvorfor der var udsat en Præmie af 100 Spd. Det lykkedes; Bjørnen fik det høitidelige sidste Skud af Grevens egen Haand, og i Triumph bragtes den indtil Frederikshald, hvor den modtoges med Musik og Folkets Jubel. En prægtig Fest gaves af Greven, som derpaa reiste hjem med sin Skovkonge, der skal udstoppes. Bjørnestegen skal lægges for Hoffets Fødder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-03-24
J næstforrige Uge, Dagen efter at den skrækkelige Storm, ledsaget af en bidende Kulde, havde raset, vilde tre Matroser fra et i Nærheden af Kalkbrænderiet ved Kbhn. beliggende Skib forsøge en Landgang over Jsen, da de skulde bringe Skipperen Rapport fra Styrmanden, og derpaa afhente Proviant til det øvrige Mandskab. J Begyndelsen gik deres Tog lykkeligt for sig; men da de omtrent vare komne midtveis mellem Skibet og Stranden, begyndte Jsen pludselig at knage rundtom den Forreste af dem, og inden han kunde vende om igjen, brast den skjøre Skorpe under hans Fødder. De to Andre, som af Frygt for at have samme Skjæbne, ikke turde nærme sig ham, stode raadvilde og stirrede paa den Ulykkelige, der endnu holdt Overkroppen over Vandet; men de fleste Sømænd have Conduite, og tabe de end for et Øieblik deres Aandsnærværelse, kommer den dog snart igjen. Saaledes ogsaa her. Efter et Par Secunders Forløb, trak den Ene sin Pljækkert af, nærmede sig derpaa forsigtig Hullet, og medens han holdt fast i dens ene Ærme, søgte han at kaste det andet hen til sin i Nøden stedte Ven. Denne greb fat deri, og nu begyndte han at hale ud paa sin Kammerat. Men netop som han havde faaet ham op paa Jsen, brast den igjen under dem Begge. Den Tredie som imidlertid havde været et taust og roligt Vidne til den hele Scene, spyttede nu sin gamle Skraa ud, tog meget laconisk en ny frem af sin Buxelomme, og løb derpaa tilbage til Skibet, hvor han kaldte det øvrige Mandskab op, der bestod af Kokken og Styrmanden. Ved disses Hjælp firede han Hæksjollen ned, og idet de i Forening skjød den foran sig henover Jsen, nærmede de sig de to Stakler der endnu laae og traadte Vandet som det hedder. Daaaden kom henimod Hullet, brast atter Jsen i en større Omkreds; men det havde ikke Noget at betyde, thi nu sprang de Tre indi den, og da de her vare i deres rette Element, skjøndt omringet af Jisstumper, lykkedes det snart deres forenede Bestræbelser, at opfiske de to Dykkere, af hvilke den Første allerede havde tabt Bevidstheden, og kun blev frelst ved at den Anden med øiensynlig Livsfare for sig selv holdt hans Hoved over Vandet indtil Hjælpen kom. (Flp.)¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-03-24
J Kjøbenhavn blev forleden Dag arresteret en Tydsker, der for Betaling havde paataget sig at lære Lysthavende, paa en billigere og lettere Maade end den sædvanlige, deels at støbe Stearinlys, deels at tilberede Eddike, medens hans Tilberedningsmaade dog kun bestod i et Bedrageri. (Brig. Td.)¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-03-24
To kjøbenhavnske Piger, 17 a 18 Aar gamle, af hvilke den Ene havde begaaet en halvsnees forskjellige Lommetyverier paa Grøntorvet, og den Anden hjulpet hende med at forbruge de stiaalne Penge, ere nylig blevne dømte af Criminal- og Politiretten, den Ene (som forhen havde været straffet for Boutikstyverier) til 18 Maaneders Forbedringshuusarbeide, og den Anden til 60 Dages Fængsel. Samme Ret har i disse Dage dømt en Person, som under en Jldebrand, havde sat sig i Besiddelse af nogle den Brandlidte tilhørende, til 24 vurderede Stykker Fyrrebrænde, hvori der havde været Jld og som derfor vare nedkastede i Gaarden, til 4 G. 5 D. Fængsel paa Vand og Brød. (S. Bl.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-03-24
Det var i Onsdags Aftes at den ligesaa agtede og elskede som værdige Præst ved Garnisonskirken, Professor Brorson, ved Døden afgik i sit 79de Aar. Han var født 1768 i Dostrup, i Ribe Stift, og dimitteret fra Randers lærde Skole. 1793 blev han ansat som personel Capellan ved Garnisonskirken, og siden den Tid har han stedse været Geistlig ved denne Kirke, hvorhos han tillige var ansat som Lærer ved Cadetacademierne, for hvilke han udgav forskjellige Lærebøger. Han er desuden fremtraadt som geistlig Forfatter og har til forskjellige Tider udgivet endeel værdifulde Prædikener. Endnu Dagen for sin Død havde han confirmeret en ung Pige, som skulde reise udenlands. (Flp.)¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-03-24
J det nærforestaaende Foraar, da der vil blive saa knap Tid paa Rodfrugter, vil det næppe feile, at man af Kjøkkenhaver vil til Brug optage Rødder, der have staaet Vinteren over i Jorden. Vi troe derfor at burde henlede Opmærksomheden paa, at Pastinakrødder, der ere overvintrede paa Roden, ere giftige, idet de indeholde et narcotisk Stof, som bevirker en Sygdom, der i alle Symptomer ligner Delirium tremens (Drankernes Galskab. Da det først er naar Roden om Foraaret begynder at skyde, og hvorved den bliver træet, at Pastinakkens giftige Egenskaber fremtræde, saa er det ikke saa vanskeligt at vogte sig mod den naar man engang er gjort opmærksom. Ogsaa omSellerien er det oftere iagttaget, at Rydelsen af den i dens andet Aar foranlediger Ørhed og Bedøvelse. (Blg. Td.) Lola Montes, den bekjendte spanske Dandserinde, der i Baiern har gjort Ordsproget: "Liden Tue kan vælte et stort Læs til Sandhed, synes ogsaa hos os at ville komme til Hæder, om just ikke til Agtelse. Hun er bleven saa populair, at Conditorerne i Khvn. have componeret et nyt Slags meget velsmagende Kager til hendes Ære og givet dem Navn af Lola-Montes=Kager. Ogsaa i Tydskland feires hun, men paa en anden Maade; der skriver man Vers til hendes Ære, f.Ex. i "Liter, Bl. der Børsenhalle, hvor hendes store Liberalitet i Elskovssager i høi Grad berømmes. (Flp.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-03-24
For nogle Dage siden maatte en Møllersvend paa en af Skielskjørs Møller foretage sig en eiendommelig Motion, rigtignok imod sin Villie, idet Møllen, medens han var beskjæftiget med Seilene, blev sat igang af en anden Svend, der, uvidende om sin Kammerats kritiske Stilling, forskaffede ham den sjeldne Nydelse at gjøre flere Omgange med Møllevingen, som dreves af en frisk Luft. Luftskipperen holdt sig imidlertid godt fast og slag, efterat Møllen var standset, derfra med Skrækken. (Præste Av.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-03-24
Fra Slagelse skrives i Byens Avis: "Jdag (den 19de aabnes Salget af Rugbrød for 2 s. Pundet for trængende Familie her i Byen. For det Første er der anviist 914 Pd. ugentlig til ovennævnte Priis, og Bestyrelsen haaber at kunne fortsætte Udsalget 16 til 18 Uger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-03-24
Til Fyens samtlige Sogneforstanderskaber deri Stiftet omsendes i disse Dage følgende Circulairskrivelse fra Stiftamtmandskabet. Hs. Kgl. H. Gouverneuren har, efterat have modtaget Jndberetning om Resultaterne af de Undersøgelser, der have fundet Sted angaaende den nuværende Tilstand i Provindsen, under 17 d. M. naadigst tilkjendegivet mig, at der efter Høistsammes Anskuelser vel ingen overordentlig Foranstaltning fra Regjeringens Side for Øieblikket vil være nødvendig, men dog bemærket, at der fra de fyenske Havne i Aaret 1846 er udført omtrent 160,000 Tønder Kornvarer mere end i 1845, og at det derfor, da Høsten i 1846 efter den almindelige Mening ikke har givet noget synderlig rigeligt Udbytte, maa være indlysende, at Forraadene, skjøndt for Øieblikket tilstrækkelige, dog maa være meget ringere, end de ellers paa denne Aarstid pleie at være. Hs. Kgl. H. har derfor befalet mig gjennem Sogneforstanderskaberne at gjøre Landbrugerne opmærksomme paa, hvor vigtigt det er, at de ikke ved de nuværende høie Kornpriser lade sig forlede til at sælge formeget, men at de holde tilbage ikke blot hvad der behøves til deres eget Forbrug, men ogsaa hvad der vil medgaae til Jndkjøb efter gangbar Priis for dem, som selv Jntet have avlet. (Ths. Av.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-03-24
Blandt de mange interessante Fortidslevninger i Odense St. Knuds Kirke har man længe talt om at ogsaa Kong Christian den Fjerdes anden Gemalindes, Fru Kirstine Muncks, Liigkiste skulde være. Hun døde som bekjendt i sit 60de Aar paa Boller, ved Horsens 1658 og blev med stor Pragt bisat i St. Knuds Kirke tilligemed sin næstældste Datter, Sophie Elisabeth, Enke efter Grev Christian Pentz; men om det Sted i Kirken, hvor de bleve hensatte, og om Liigkisternes senere Skjæbne havde man kun en enkelt usikker Beretning. For at bringe denne Sag til Vished, lod Hs. K. H. Kronprindsen i forrige Uge foretage en nøiagtig Undersøgelse af Kisterne i Kjælderen, under det walkendorfske Kapel, og man fandt da virkelig to Kister, hvis Ydre og Jndre gjøre det høist sandsynligt, at de omslutte Levningerne af disse Afdøde. Kisternes Form og Decoration henhørte kjendeligen til det syttende Aarhundrede. J den første, en fløielsbetrukken Egekiste, var en af Tin, der atter indeholdt en Kiste af Fyrretræ, hvori meget pragtfulde Liigklæder af svært guult Sølvmoor og rødt Fløiel, med ægte Sølvgaloner. De omgave Benene af et ubalsammeret qvindeligt Liig, paa hvis Hovedskal fandtes et riigt, guult Haar, hvis Farve spillede i det Rødlige. Den Afdøde kan ikke have naaet nogen høi Alder. Liget i den anden Kiste var balsammeret, og skjønnedes at være af en ældre corpulent Dame med hvid graat Haar, som dog inderst ved Hovedet endnu havde bevaret sin oprindelige rødgule Farve. Hun laa i en Robe af hvidt figureret Atlask; og Alt røbede overhovedet, at hun havde været af høi, men ikke fyrstelig Rang. Dette Liig maatte være Fru Kirstines, det i Tinkisten Sophie Elisabeths. De faa Efterretninger, man har om deres Udseende, stemme med det Fundne. (H. Av.)J Mandags fandtes ved Siø tvende Liig af de fem under Stormen den 9de de med Færgebaaden Forulykkede, nemlig Sadelmager Salomon fra Rudkjøbing og en Mand fra Lolland. Førstnævnte efterlader sig en Enke og 9 uforsørgede Børn. Tre af de druknede Heste ere komne ind til Svendborg. (Sydb. Av.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-03-24
Undersøgelsessagen mod Dr. Lorentzen i Kiel, formedelst visse Yttringer i hans Fortale til det af ham i Aaret 1845 udgivne Aftryk af den holsteenske Adresse, er nu den holsteenske Overretsdom bleven publiceret. Overretten har dømt Dr. Lorentzen til et Aars Fæstningsstraf. Den dømte vil appellere til Overappellationsretten. (F. C.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-03-24
Valgene i Slesvig ere nu tilendebragte og Udfaldet af dem bekjendt paa 2 nær. Af de 34, eller, naar de 2 manglende føies til, 36 valgte Deputerede, ere kun Repræsentanterne for de 3 første, det 5te og 6te Landdistrict (H. A. Kruger, Cand. juris Wiim, Nis Lorenzen, Tingskriver Jepsen og Synsmand Bladt),de 2 flensborgske (Agent Jensen og Cancelliraad Schmidt) og den ærøske Deputerede (Skibscapitain Brandt), ialt 8 oprigtig Dansksindede, en i Sandhed ringe Minoritet i en Landsdeel, hvor fuldkommen den halve Befolkning endnu er dansk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-03-24
J Jtzehoe tildrog sig den 5te Marts en meget sørgelig Begivenhed. En Haandværkers Kone blev af den grove Behandling, hun maatte taale af sin fordrukne Mand, dreven til det fortvivlede Skridt, at forlade sit Hjem og kaste først sit lille Barn og derefter sig selv i Vandet. Begge bleve trukne op igjen, men Barnets Liv er næppe til at redde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-03-24
Vi meldte nylig om et skrækkeligt Mord i Øster gasse, paa Vestkysten af Haderslev Amt, idet Mand, Kone og Datter, alle Tre paa det gyseligste bleve myrdede i deres Huus udenfor Byen, saaledes at Pigens Hoved næsten var heelt afskaaret. Efter Sigende havde Manden for nogle Dage siden modtaget 800 Rbdr. Man skal være paa Spor efter Røverne, to Reisende, en gammel og en ung, for hvis Paagribelse Øvrigheden har udlovet en Belønning af 100 Rbd. Man veed, at de vare passerede Nord paa gjennem Ribe over Gredstedbro, Gjording osv. ad Faaborg Sogn, østen for Varde. Deres Signalement angives saaledes: Den Ene saae ældre ud og var skaldet, den Anden yngre, mindre og tykkere. Den Ældre var iført blaa Kjole og Beenklæder, den Yngre over Kjølen en blaa Jækkert, blaae Beenklæder, osv. Den Ældre talede Norsk eller Fyensk. Fra Uhlmølle Kro hvor de Reisende have været, er berettet, at de havde havt rigelige Penge hos sig, navnlig Dritteler. Samtlige Politiøvrigheder anmodes om, hvor Forbryderne paagribes, at foranstalte dem transporterede til Amts arresten i Haderslev. Om dette Aar skal blive et Overflødighedens Aar for Landmanden, kan vel endnu ikke afgjøres, dog er idetmindste saameget vist, at det for Gaardmand Niels Andersen af Wittrup, Børglum Sogn, allerede har viist sig meget frugtbringende, idet dennes Kone, Natten til den 19de de, nedkom med 3, siger og skriver tre velskabte Drengebørn, der alle befinde sig vel. (Hj. Av.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-03-24
Handels-Efterretninger. - Den ved Treaa Mølle forliste Flensborger Grønlandsfarer var forsikkret i Søassurance-Compagniet i Kjøbenhavn. - Den Flensborgske Ostindiefarer Christian er med ruld Ladning af Sukker, Caffe 2. den 6te de passeret den engelske Kanal paa Hjemreisen fra Batavia. – Kjøbmændene i Horsens have forenet sig om, for Eftertiden ikke at modtage de preussiske Dalere holere end til 39 Lybsk. (De ere hidtil gaaede for 40 Ls. eller 8 Rbmk.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-03-24
Skibs-Efterretninger. En i Randers hjemmehørende Kjøbenhavnsfarer, Jagten de tvende Brødre, ført af Skpr. Holmer, og tilhørende Kbm. Dahl dersteds, var, efter at have overvintret i Hovedstaden, med fuld Ladning af Stykgods, forrige Torsdag Aftes lykkelig ankommen til Udbyhøi, men var i den paafølgende Nat saa uheldig at faae sin Ankerkjetting sprængt af Drivisen og at blive sat ind paa Kirkegrunden, hvor Jsen stødte Hulpaa Jagtens ene Side, saa at den sank. (Rd. Av.) Udfor Haslefgaards Mølle, i Mariager Tolddistrict, er ogsaa i Stormen den 9de Marts skeet to Strandinger, nemlig af Sluppen "Velkommen af Kragerø, bestemt til Hobro med Trælast, og Sluppen Jngeborg af Svendborg, bestemt til London med Havre. (H. Td.) – Den paa Læss strandede khvnske Slup "Johanne" var ladet med Kreaturbeen til Hull. Skib og Ladning er tabt. (Aalb. Av.) – En Jagt er sunken, med lidt af Masten staaende over Vandet, i Peiling Nyborg Kirkespiir i V. og Knudshoved i S. t. V. Sandsynligviis er Mandska(Hd. Td.) bet omkommet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-03-24
Landeiendoms-Salg. Juulsberg, en halv Miil fra Veile, er i disse Dage solgt af Overkrigscommissair Binderup til Hr. Helsuch fra Seest for 27,000 Rbd. Med Gaarden fulgte Besætningen af Køer og Heste (Veile Av.)m. v. Aarhuus, den 24de Marts.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-03-24
Man kan virkelig ikke undres over, at det Müllerske Skuespillerselskab allerede tænker paa at reise herfra igjen, naar Publikum ikke vil vise mere Jnteresse for dets Forestillinger end hidtil. Repertoiret er nyt, og Udførelsen, af hvad vi hidtil have seet, meget god.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-03-24
Det nye Lystspil "Valgerda morede meget ved sine mange Vittigheder og udførtes med Liv og Lyst; "Jntriguerne" ikke mindre i begge Henseender. Dhrr. Pallesen og Schmidt glimrede i dem begge; Md. Steiner var fortrinlig i det sidste. Den næste Forestilling var Jfflands ypperlige Skuespil "Tægerne", der, skjøndt det er gammelt, dog altid beholder sit Værd. Dette Stykke blev i det Hele taget ganske fortrinligt udført, men fremforAlt den gamle Warbergers Rolle (i sin Tid en af Dr. Ryges Mesterroller paa det kgl. Theater) af Hr. Pallesen, som ogsaa efter Tæppets Fald blev fremkaldt og hilset med overordentlig Applaus. Det hedder, at Selskabet vil give sin sidste Forestilling her paa Fredag.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-03-24
Aften opføres Oehlenschlägers nyeste Tragvedie: "Amleth imorgen gives, til Benefice for den talentfulde, yndede Skuespiller Hr. Schmidt, Beaumarchais fortræffelige Lystspil, Figaros Bryllup, eller : Den gale Dag. Efter Forlydende reiser Selskabet herfra paa Mandag med Dampskibet til Kallundborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-03-24
Bekjendtgjørelser. At min elskede, kjære Søn Holger Møller, Avlsforvalter paa Hovedgaarden Gersdorffslund under Stamhuset Rathlausdal, efter et kort Sygeleie omskiftede Tiden med Evigheden d. 17de ds i hans Alders 30te Aar, bekjendtgjøres herved for fraværende Slægt og Venner paa egne, efterladte Forlovedes og Sødskendes Vegne af hans dybtsørgende Moder. Rathlausdal, den 22de Marts 1847. S. Møller, født Hansen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-03-24
At vor kjære Moder og Sølgermoder, Enkefrue Chr. M. Nelthropp født Berg, efter længere Tids Svagelighed, den 17de dennes, blid og rolig hensov, i en Alder af næsten 78 Aar, meddeles Familie og Bekjendtere forgeligst af Bolette Rahlff, født Nelthropp. G. Rahlff. Blendstrup, den 20de Marts 1817. I Kjøbenhavn Natten mellem den 10de og 11te dennes hensov min Broder Alexander Hans Rosenkrone von Benzon, 11 Aar gammel, under skrækkelige Lidelser vandrede han til Evigheden. Hvad ligner nu vel kjærlig Moders store Kummer, Fortidligt, ak! Du lagde Dig til evig Slummer! See Fader, Brødre, Søstre, nedbøied staaer; Dog Trøst, vi samles hist i Evighedens Vaar! Theodor Benzon, Veibetjent. (Søn af Kammerjunker H. von Benzon.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-03-24
Det behagede den alvise Gud Løverdagen den 20de Marts ved en blid Død, men efter 10 Maaneders haarde Lidelser, at bortkalde til sin evige Fred og Hvile vor elskede og elskelige Moder og Svigermoder Johanne Frederikke Bjerager, født Hansen. Hun var 76 Aar. gammel. De sidste 7 Aar af sit Liv tilbragte hun i vort Huus, og hendes Kjerlighed og Blidhed vil altid være os i taknemlig Erindring. Aarhuus, den 22de Marts 1837. Cathrine Marie Jensen. Jens Jensen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-03-24
Det behagede den alvise Gud igaar Efterm. Kl. 3 at bortkalde fra det Jordiske til Lysets Egne vor uforglemmelige og eneste Søn Christen Jensen, efter 12 Dages haarde Lidelser; hvilket herved sørgeligst bekjendtgjøres for deeltagende Slægt og Venner. Aarhuus, den 22de Marts 1847. K. Harder, født Andersen. E. Harder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-03-24
Den Almægtige har ifølge sin urandsagelige Viisdom hjemkaldt min kjære og retskafne Mand, Skolelærer og Kirkesanger Hans Balle, til Evighedens Fred, Torsdagen den 18de ds., 50 Aar gl., og efter 27 Aars Ægteskab, der ofte formørkedes af Sorg for Livets Udkomme. Ti uforsørgede Børn begræde med mig Tabet af en trofast Fader og Mand! Dette bekjendtgjøres sørgeligst for deeltagende Slægt og Venner. Gud trøste os i vor dybe Nød! Vistoft Skole pr. Ebeltoft, den 20de Marts 1847. Kirstine Marie sal. Balle, f. Nielsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-03-24
Foranstaaende sørgelige Dødsfald foranlediger Undertegnede til, som Venner af sal. Balles Familie, at fremsætte Følgende: Der er stor Nød der hjemme i Vistoft, hvor den forladte Enke og de faderløse Smaae græde og jamre sig. Lad dette bevæge Eder, Brødre! – til Medlidenhed med de Nødlidende, og ræk disse Ulykkelige en hjælpsom Haand; thi dette er Gud en Velbagelighed! Ethvert, selv det mindste Bidrag modtages med Taknemmelighed af os. – Aarhuus, i Marts 1847. Egelund, Skolelærer. Cronholm, Skolelærer. Kunst-Automat Cabinettet. Paa Grund af det talrige Besøg der i de senere Dage har beæret min Udstilling, og efter et almindeligt Ønske, finder jeg mig foranlediget til at forlænge mit Ophold her i Byen, og er min Udstilling i den Anledning aaben hver Aften fra 7 til 10, og Søndagen den 28de Marts for sidste Gang. ærb. Nicolai U. Møller.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-03-24
Dampskibet Christian den Ottende afgaaer fra April Maaneds Begyndelse og indtil videre. fra Kallundborg til Aarhus hver Søndag og Onsdag Morgen, fra Aarhus til Kallundborg hver Mandag og Torsd. Kl. 8. Hvilket herved bekjendtgjöres. Aarhus Færgecontoir, den 22de Marts 1847. Wilh. Møller.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-03-24
Theatret i Aarhuus. Torsdagen 25de Marts (til Benefice for Hr. Schmidt) for første Gang: Den gale Dag eller Figaros Bryllup, Lystspil i 3 Acter af Beanmarchais, overs. af Th. Overskou.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-03-24
Fredagen den 26de Marts (sidste Forestilling) første Gang: De to Hovmestere eller Asinus assum tricat, Lystspil i 1 Act, efter det Franske; derefter Frølich, Vaudeville i 2 Acter af Hofskuespiller Schneider. J. Müller.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-03-24
Efter Vedkommendes Begjæring tilbagekaldes herved den til 30te dennes berammede Auction over Skibsskroget og Jnventariet af Briggen "Genius, hvorimod Auctionen fremmes over den ilandbjergede Proviant, i Henhold til den udstædte Bekjendtgjørelse. Nørre Herreds Contoir i Greenaa, d. 22de Marts 1847.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-03-24
J Hr. Justitsraad Aagaards Sygdom Lunøe, const.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-03-24
Løverdagen den 3die April førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, lader Hr. Th. Meineche i hans iboende Gaard i Greenaa bortsælge ved offentlig Auction 70 a 80 Kreaturer, hvoriblandt endeel unge og gode Meierikøer, som kælve i April og Mai førstkommende, senest; tillige Qvier, og Køer, som ikke ere med Kalv. Endeel af disse Kreaturer kan, om Kjøberen ønsker det, blive sat paa Foder paa Benzon til nogle Dage i Mai førstkommende, uden Betaling. Ved samme Auction bortsælges: 2 store lysebrune Hopper, 6 a 8 Aar, 2 sorte hvidfodede Hopper, 10 a 12 Aar, 1 stor sort Hest, 9 Aar, en ditto, 10 Aar, i sortblisset Hoppe, 9 Aar, 1 stor bruun Hest, 5 Aar, i bruun Hoppe, 5 Aar, i bruunstjernet Hoppe, 7 Aar, samt 2 Sosviin med Grise, 2 Galtsviin, endeel saltet Flæsk og Kjød i større og mindre Partier, som Kjøberne ønske det; og 4 a 5 Favne storkløvet Bøgebrænde. Vederhæftige Kjøbere gives Credit til medio Oct. d. A. Greenaa, den 12te Marts 1847. Aagaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-03-24
Efter Begjæring af vedkommende Udlægshaver bliver det Peder Jensen Udsen tilhørende Huus med Have i Haarup By, Todberg Sogn, stillet til Bortsalg ved 3 Auctioner, som afholdes Mandagen den 3die, 17de og 31te Mai førstkommende, hver Dags Formiddag Kl. 10. De 2de første Auctioner afholdes her paa Contoiret og 3die Auction i Huset, som agtes solgt. Hvilket herved bekjendtgjøres til Pantecreditorers og Liebhaveres Efterretning. – Rougss &c. Herredscontoir i Randers, den A. L. Reiersen. 13de Marts 1847.