Viborger Samler, 1845-11-25
Nyeste Postefterretninger. Storbritannien og Jrland. London, den 18de Novbr. Foruden det vigtige Kornspørgsmaal beskæftiger kun den udenlandske Politik – nemlig Forholdet til oc forenede nordamericanske Fristater - den offentlige Opmærksomhed og Pressen. Angaaende dette politiske Spørgsmaal bemærker den uafhængige Journal the Sun: "Vi have al Grund til at frygte for at der er kun lidet Haab om at udjevne Differentserne imellem England og America. Allerede i længere Tid har den britiske Regjering været sysselsat med at organisere vor Milits for paa givet Tegn strax at kunne lade den gribe til Vaaben. Om denne befaling vil vorde udstedet af Geheimeraadet, er – saa troe vi – afhængigt af de Underhandlinger, der nu saavel i London som i Washington føres angaaende Orregongebetet og Occupationen af Staten Teias. Strande disse Underhandlinger, opløses ikke den ved mindre duelige Hænder end mere forviklede Knude, da maa den overhugges med Sværdet. Og vort Cabinets Politik maa allerede forberede Publicum paa et saadant Resultat. Paa Sir Rob. Peels Andragende bleve i forrig Session store Summer voterede til Flaadens Forøgelse, tilDampskibes Bygning, til Kystforsvaret. Den paa Skibs værfterne senere indtraadte Virksomhed viser, at der maa finde fyndige Grunde Sted for denne levende krigeriske Udvikling af Stridskræfter, og betragte vi vore Forhold til Udlandet, da finde vi kun en Stat, som disse Rus ninger kunne gielde. England staaer i de venskabeligste Forhold til Frankerig; vor og den franske Escadre operere i Forening ved La Platastrømmen; begge Staters Politik, med Hensyn til Teias er den samme; for Tiden er der ikke et eneste Differentspunct imellem disse Riger. Alle de andre Stater i Europa ere enten venskabeligsindede imod England eller saa ubetydende, at alvorlige Demonstrationer ikke kunne være meente imod dem. Men med America foreligge alvorlige Anledninger til Strid, og efter de af begge Landes Repræsentanter givne officielle Erklæringer indsee vi ikke hvorledes de lade sig bilægge i Mindelighed. Saavel Tyler som Polk have erklæret Kongressen at de gjøre Krav paa hele Oregongebetet, og ikke tilfredse hermed, have de endog anmodet Staternes Repræsentanter om uden Tidsspilde at votere Subsidier og tage Forholdsregler for at gjøre Ende paa dette Spørgsmaal, ved nemlig at oprette Militairstationer og Forts ved de Veie, der føre over Rocky Mountains, og ved at occupere Columbiastrømmen. Men ligesaa eftertrykkeligt have Sir Robert Peel og Lord Aberdeen erklæret fra deres Sæder i Parlementet, at de ikke kunde indrømme en saadan Occupation, at deres Beslutning om at modsætte sig samme var fattet, og at de vare beredte til at modsætte sig samme. Paa Grund af det engelske Folks nuværende Stemning kunne de ikke træde tilbage fra denne erklærede Beslutning, og efter en saadan Udvikling af Energie vilde de med Ret vorde udskjeldte for Niddinger og Forrædere imod Englands Rettigheder, saafremt de offrede MLanes diplomatiske Duelighed eller et trodsigt tøileløst Democraties Anmasselser et eneste Fingersbred Land. Et heller er nogen af de tvende Nationer stemt til at give efter. Alle Erindringer, ligesaavel som nyt Kjævleri, bidrage til at nære en fiendtlig Stemning. Vi have ikke synderlig Grund til at rose os af de Krige, vi have ført med America.