JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-05-17
Det er aldeles paafaldende, at de Franske bestandig tale om den gunstige Stemning for dem blandt Kiøbstædernes Jndvaanere, men ikke om Stemningen blandt Landbeboerne. Man antog dog hidindtil, at Stemningen blandt det Spanske Folk havde en modsat Beskaffenhed.) Det vil nu meget komme an paa hvilken Vending Krigen i Catalonien tager, hvor Mina synes at have en afgjort Jndflydelse paa Folkemængden, og holder dette Land, som er en naturlig Fæstning, stærkt besat, hvorfor ogsaa Bladet Qvotidienne er blevet ham særdeles ugunstig. Selv Ultra-Bladene til staae, at dette Land er vanskeligt at erobre, at Landet er fuldt af utilgiængelige Biergdale, at Veiret er skrækkeligt, at det regner uhyre, at alle Floder svømme over, at det er vanskeligt at forsyne Armeen med Levnetsmidler og at Brødet, som man maae bringe til den paa Ryggen af Muulæsler er udsat for at fordærves. General Mina har med en temmelig talrig Armee besat alle Positioner i Biergene, hvorimod de Franske staae i de lave og usunde Dale, som ved den første Heede frembringe Febre. Den Franske Armee kan derfore ingen Fremskridt giøre, og Hovedqvarteret var i følge de sidste Efterretninger endnu bestandig i Perelada. Jmidlertid har General Donadien faaet Ordre til at forsøge paa at forjage Ming af sine Stillinger saasnart Vandet sætter sig og Armeen kan begynde at operere; Han er ankommen til Campredon.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-05-17
Divisionen Damos har imidlertid besat Staden, Figueras, men som næsten er gandske kom for Jndvaanere, Fra Castellet har man skudt et Huus Staden i Brand hvorved to Franske Soldater bleve dræbte. Det hedder, at 50 Franske Jægere ere om Natten faldne i et Baghold og at 20 30 af dem ere blevne dræbte. – Vi komme, nu til at cintale Hovedarmeens Stillinger og Operationer. Der fortælles at Oberste Muller af Hussarerne, som blev saaret ved Logrono, er død af sine Saar, at der ligger i Vittoria 400 saarede Franske af det 24de Regiment og at der er den 30te April ankomne fleere Vogne med Saarede og Febersyge til Bayonne. De officielle Efterretninger, som man har faaet fra Armeen berette: at Hovedqvarteret skal den 5te Mai forlægges fra Vittoria til Staden. Miranda ved Ebro-Floden. Moniteuren siger i sine sidste Rapporter, at Armeen vil den 5te sætte sig i Marschen mod Madrid. Det store Hovedqvarteer og Reserve-Corpset skal tage Veien over Burgos; Hertugen af Reggis Corps skal marschere over Valladolid; General Oberts Corps skal trænge, frem over Tudela og Guadalgara. General Bourke tager sit Hovedqvarteer i Burgos og skal vedligeholde Forbindelsen imellem Madrid og Santander og Fyrsten Hohenlohe skal vedvarende blive beskiæftiget med at indslutte Fæstningen St. Sebastian og Pampelona. General Guilleminot, siger i en af sine Raporter, at den Franske Armee forventes med Utaalmodighed i Valladolid, hvor Jndvaanerne skulle have fordrevet de Coustitutionelle Tropper under Empecinado. Ogsaa skal Præsten Merino være indrykket med sine Tropper i denne Stad. Man forventer i 10 Dage at kunne naae Madrid. – En lille Træfning er forefaldet ved Pampelona, hvor Garnisonen havde gjort et Udfald for at borttage en Transport Levnetsmidler; men de bleve med Tabet af flere Døde og Saarede strax drevne tilbage til Fæstningen. – Det er forunderligt, at de Franske officielle Efterretninger aldrig omtale St. Sebastian, uagtet man veed Garnisonen har gjort flere Udfald og man ofte kan høre i Bayonne, at der bliver skudt derfra. Jkke heller hører man meget tale om Krigen langs med Sørkysten i Asturien, saa at det synes, som at de Franskes heele Anstrængelse gaaer ud paa at naae Madrid. Man veed blot, at General d'Albignacopererer med en Fransk Colonne i denne Egn, og der siges allene at den bekiendte El Pastor har taget 200 Franske Soldater til Fange og har besat Staden Santona med 4000 Mand. – Man seer nu de mærkværdige Phoenomeen, at Portugiserne slaaes med hinanden paa Spansk Grund; thi Amarante er med omtrent 1500 Mand retireret ind i Spanien for at naae til den Franske Armee og General dog Rego forfølger ham med henimod 6000 Mand.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-05-17
Journ, des Debats berettet: at Amarante har sendt en Adjutant til Hertugen af Reggio i Burgos, men som ikke har villet tage imod ham og ikke engang see ham, for ikke at støde den Engelske Regiering. Hertuginden af Angouleme kommer ikke til Slottet. i Pau eller til Bayonne; men giør blot en Omreise til forskiellige Stæder og kommer igien tilbage til Bourdaux. - Man klager meget over de Udsvævelser som Troens Tropper tillade sig.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-05-17
Man har ved denne Post ikke faaet mange eller betydelige Efterretninger fra Grækerne; man erfarer blot, at det gaaer dem godt og at de have besat Corinth. - Tyrkerne siges blot at ville sende 1000 Kanonerer til Larissa, naar de kun ikke glemme at tage Kanonerne med sig. Det er særdeles mærkeligt, hvorledes de Engelske begynde at udvise Jnterresse for Grækernes Sag. Philhellenerne i England siges at blive virksomme; der vil snart udløbe for Grækerne en Succurs fra London hvorpaa snart andre ville følge. Man kan nu med Vished, hedder det, forsikre, at Grækernes Frihed, ikke vil gaae under. Der meldes ogsaa fra London: at der er aabnet der en Forsamling, som kalder sig den Græske Commission, under Forfæde af den berømte Lord Erskine, man besluttede deri at holde en offentlig Forsamling om faae Dage for at aabne en Subskription for det kjæmpende Græske Folk. Vigtigst er det dog, dersom det Rygte er sandt, som bringes fra Constantinopel selv, at Lord Strangford underhandler om en Udsoning imellem Grækerne og Porten; imidlertid vedbliver man at udruste sig meget stærkt i Tyrkiet til Lands og til Vands; men uden at Porten hidindtil har udrettet noget derved. Hvem derfore disse Rustninger gielde veed man ikke. Om Perserne hører man blot, at de staae i Erzerum og derfra underhandle og Fred. – Jfølge Udeladelser af Hr. Canning i den Tale som han holdt den 30te April i Underhuset vil Freden imellem Rusland og Porten snart blive bragt tilveie. Det vil blot herved komme an paa om Rusland kan give sit Samtykke til en Græsk Republiks Existence; om det ikke vil forlange en betydelig Godtgiørelse for sine store Udrustninger, og endelig om ikke Porten vil foretage sig saadanne Handlinger, som kunne pludselig foraarsage et Fredsbrud. Porten har nylig udstædet et Firman, hvorved det Tyrkiske Flag paa det sorte Hav bliver privilegeret frem for alle andre.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-05-17
Jfølge dette Firman er det allene de Tyrkiske Skibe tilladt at udlosse det Korn, som de have hentet i Havnen ved det sorte Hav til andre Europæiske Skibe, som ikke ere berettigede til at seile paa det sorte Hav Russiske, Engelske, Franske, Østerrigske og Hollandske Skibe, som have Ret til at beseile det sorte Hav, maae ikke udskibe deres Korn, men skulle transportere det til dets Bestemmelsested.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-05-17
Porten tillader endnu ikke, at Genuesiske Skibe indløbe i det sorte Hav under Russisk Flag. Svenske Skibe, som komme fra det sorte Hav skulle aflevere de Kornvarer, som de have taget ombord paa deres Skibe, til Porten. – Den Østerrigske Consul i Bucharest Hr. v. Hagenauer har faaet Ordre af sin Regiering til at forlange de bortførte Boyarers Løsgivelse; man forventer saa meget mere, at hans Forestillinger ville erholde Gehør hos Porten, som denne Forholdsregel er vilkaarligen bleven foranstaltet af Paschaen af Silistria. – Den Østerrigske Regiering er imidlertid saa langt fra at troe, at det vil blive til Krig, at den endog vil permittere et stort Antal af sine Tropper.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-05-17
Fra England meldes: at Hs. Majestæt lider af og til af fin Gigt. Den nye General-Couverneur i Ostindien Lord Amherst er paa sin Reise bleven haardt saaret af Slaget af en Hest ombord paa Skibet. – J Jrland tage de, af de saakaldte Whileboys, begaaede Uordner til i en skrækkelig Grad. – Den 5te Mai mødte den Ulykke, at da Grundsteenen skulde lægges til et nyt Vaisenhuus i London, saa gik en Stellage itu, hvorpaa Hertugen af Bork, Prins Leopold, Biskoppen af London og de øvrige Geistlige og mange anseelige Personer befandt sig, hvilket foraarsagede en stor Skræk. Hertugen af York reddede sig ved et hurtigt Spring; men et Menneske omkom paa en jammerlig Maade. – Bladet Sun siger, at dersom det skulde lykkes de Spanske at tilfægte sig en Seier over den Franske Armee og Spanien skulde blive istand til at giengielde Frankerige med samme Mønt, saa ville de Engelske Ministre ikke allene erkiende Retfærdigheden af denne Giergieldelse; men have endog fattet den Beslutning, aldrig at ville blande sig deri, hvormeget de end maatte beklage Følgerne deraf.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-05-17
Der meldes fra Augustenborg under 4de Mai. Vor Durchlauchtige Fyrstepar er blevet truffet af et haardt Slag af Skjebnen. Om Natten mellem den 2den og 3die denne Maaned frarev Døden vor meget elskede Hertug sin eneste Søn i hans spædeste Barndom. Prinsen døde af Angina polyposa Strubehoste, som, endskiøndt Sygdommen strax i Begyndelsen viiste sig fra den farligste Side, dog efter nogen Tid tog noget af i sin Heftighed, saa at man erholdt Haabet igien om Helbredelse. Men dette Haab blev tilintetgjort ved det at Tændernes Udbrud pludselig indfandt sig hos den Syge, som angreb hans Kræfter saa stærkt, at det førte Døden med sig. Sørgende og kummerfulde staae de Høie og overalt høit agtede Forældre ved Deres for tidlig Afdødes Liigkiste, og almindelig er den inderligste Deeltagelse i det elskede Fyrstehuuses smertelige Tab.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-05-17
Det hedder i Journal des Debats: At Physikerne holde temmeligt almindelig i vore Dage det Jndvendige af Jorden for at være en eeneste Masse af et ildagtig Fluidum, og man siger at Hr. v. La place har allerede forsøgt paa at beregne i hvilken Afstand fra Jordens Overflade at denne Flydenheds Tilstand begynder. De vulkanske Udbrud og Jordskjelv aabne talrige Udgange for de antændte Dampe og formindske denne indvendige Hede i Jorden, som vi tildeels skylde Armosphærens sædvanlige Varme.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-05-17
Fra det brittiske Austral=Asien indløbe vedvarende de meest gunstige Efterretninger. De Forsøg, som ere anstillede af Jndvaanerne i Port Jackion i det Jndre af Nyeholland, bekræfte stedse meere de fordeelagtige Efterretninger, som man har faaet om Jordbundens og Climatets fortreffelige Egenskaber i hiine Egne. Den nye Gouverneur Sir Thomas Brisbane har stillet sig i Spidsen for et nyt Agerdyrkningsselskab, hvorved der indkom en Subskription af 1500 Pund Sterling ved det første Gjæstebud; den nye Forbryder Colonie i Macqvarie Havn lykkes godt; man finder der Steenkul og Bygningstømmer i Mængde. J den Avis, som udkommer i Sidney blev nyelig anmeldet, at Søefolk kunde plukke Oranger af en Planteurs Træer for at tage med paa Skibene, Dusinet til 6 Pence. For faae Aar siden kunde man neppe faae Stykket, af disse Frugter for denne Priis. Ogsaa har man nu forplantet Bier til Nyeholland, som lykkes vel. En Hr. Blcksland har oversendt de første Prøver paa Nye hollandsk Viin til Selskabet for de nyttige Haandterringer i London, som har belønnet ham for hans Jver med en Sølvmedaille og fandt Viinen velsmagende. De gunstige Forventninger, som man havde om Faareavlens heldige Fremgang i Van Diemen. Land, bekræftes fuldkomment.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-05-17
Fra Slagelse Raadstue er i Dag sat følgende for bemeldte Kiøbstæds Jndvaanere indtil videre gieldende Taxt. en Skofte eller Rugbrød til 2 s. skal veie 21 Lod 2 Qv. en dito til 4 s. skal veie . . 1 Pd. 10 - 2 - o. s. v.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-05-17
Af sigtet Rugmeel. et Brød til 2 s. skal veie Pd. 14 Lod, Qvt. et dito til 4 - = = = = 28 - en Rugtvebak 1 - . . . = = 3 2 - en dito . . 2 - . . . . - Af sigtet Hvedemeel. et Franskbrød til 2 s. skal veie 5 Lod 2 Qvt. et dito . . . 4 - . . . . 11 = = Hvedesimler. - 2 - . . . . 5 - 2 - Dito . . . . 4 - . . . . 1 = = = Rundebrød . . 1 - . . . . . 3 - 2 - Dito . . . . . 2 - . . . 7 = = = Hvedetvebakker . 1 - . . . . 3 = = Dito . . . . 2 - . . . 6 - - - Dito . . . . 4 - . . . . 12 - - - For et Huusbagerbrød som veier 9 Pd., at bage, betales 3 s. og for et Dito som veier 12 Pd. 4 s. Slagelse Raadstue den 13de Mai 1823. Birch. Gude.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-05-17
Beltpassage. Fra den 12te til den 14de Mai ere udreiste: Til Fyen. Lieut. i Garden til Fods v. Barner, Frue Majorinde Leth, Jfr. Wilhelm, Pastor Kaae, Agent og Gross. Zinn, Hs. Ex. Gen. Lieut. Greve af Ahlefeldt Laurvig. Til Sielland. Amtsforv. Holm, Reg. Qvarteerm. Audit. Hansen, Kgl. Fuldm. Wolff, Jfr. Fol sted, Handelsm. Jsaachsen, Svensk Coureer Lundquist, Kammerh. Oberst v. Thienen, Overkrigskommissair Bar. Lilliencrone, Ritm. Qualen, Stabsdyrlæge Lund, Frue Finel, Prof. Ridd. Schumacher, Silhuett. Smith, Mad. Schman, Frøken Kaas, Capt. Kleist, Generalinde Bülow med Kammerjomfrue, Prem. Lieut. i Art. Falbe, Storhert. Badensk Staldm. Hierthes, Frøken Lütken, Berider Hintz.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-05-17
AVERTISSEMENTS. Ved Proclama, som er læst ved den Kongelige Landsoverret, samt Hof- og Statsret i Kiøbenhavn samt ved Slagelse Byetingsret, er Alle og Enhver, som maatte have Fordring i Stervboet efter afgangne Brygger Alexander Poulsen her i Byen, med 12 Ugers Varsel, indkaldet til for nedentegnede Skifteret at anmelde og bevise deres Fordringer; hvilket herved endvidere bekiendtgjøres. Slagelse Kiøbstæds Skifteret den 27de April 1825. Birch. Gude.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-05-17
Førstkommende Torsdag den 22de denne Maaned, Formiddag Kl. 10, foretages paa Slagelse Raadhuus Skiftesamling i følgende Boer: a) i Stervboet efter afgangne Smed Johannes Jensen paa Gyldenholms Hovmark. b) i Selveiergaardmand Anders Pedersen af Hyllerup, hans til Skiftebehandling opgivne Boe. Hvirket herved bekiendtgiøres. Slagelse den 14de Mai 1823. Birch.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-05-17
At der Mandagen den 2den Juni førstkommende, vorder foretaget Aabnings- samt Registerings- og Vurderingsforretning i Stervboet efter afgangne Pastor Thiellesen, i Søndrupnørre, og at Forretningen begynder paa Stervboestedet benævnte Dags Formiddag Kl. 10, det bekiendtgiøres herved. Slagelse den 15de Mai 1823. Birch.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-05-17
Førstkommende Onsdag den 21de dennes, Formiddag Kl. 11, bliver paa Smedegaden i Horndrups Gaard, bortsolgt 2de Heste, en Vogn, og nogle Effecter, tilhørende afdøde Fragtmand Thomas Thomsens Stervboe. Slagelse den 16de Mai 1823. Gude.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-05-17
Tirsdagen den 27de dennes, om Eftermiddagen Kl. 3, afholdes en Skiftesamling i afgangne forhenværende Søelaugscapitain Skipper Hans Egholm Stervboe, hvorved der vil blive at tage Bestemmelse og Realisationen af Boet m.m. Samlingen afholdes i Stervboets Huus. Corsøer den 2den Mai 1823. Bernth.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-05-17
Fredagen den 23de Mai Vare-Auction. d. A., bliver Varebeholdningen i afdøde Kiøbmand Weises Stervboe ved offentlig Auction bortsolgt i Holbek. Auctionen begynder Kl. 10 Formiddag.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-05-17
Nestved. Jfølge passeret Execution og vedkom Ve mende Udlægshavers Reqvisition, bliver Gaarden Matr. No. 211, beliggende paa det store Torv her i Byen, med tilhørende Jordlod i Byens Marker, stillet til 3de offentlige Auctioner, nemlig: 1ste Gang, Onsdagen den 14de Mai 1823. 2den - Onsdagen den 28de Mai – 3die - Onsdagen den 11te Juni alle at afholdes paa Nestved Byes Raadstue om Middagen Kl. 12. Bemeldte Eiendom bestaaer af a) en Stuehuuslængde ud til Torvet paa 21 Fag med Qvist over 3 Fag, Muur og Bindingsværk, med Port i Midten og gibsede Værelser paa begge Sider, samt 2de Kiøkkener og 6 Fag Kielder derunder. b) en Længde til Pølsestrædet paa 18 Fag, indrettet til Værelser, Bryggerhuus, Vognremisse og Tørvehuus. J denne Længde er ogsaa en Skorsteen. c) en Baglængde paa 13 Fag, indrettet til Lade, Stald og Karlekammer, samt Kielder under 5 Fag. d) en Brønd i Gaarden med Pompeværk. e) en med Plankeværk indhegnet og ved Gaarden beligliggende stor og smuk Hauge, hvorudi befindes en Deel udsøgte Frugttræer. 1) Den til Gaarden liggende Jord, er forsvarlig inde hegnet og indeholder 125,300 Alen eller circa 9 en halv Tdr. Land. g) Gaardens Bygninger ere assurerede i Brandkassen, til 5000 Rbdlr. Sølv. b) J Gaarden er 11 Stkr. deels 4, 3, 20 og 1 Etage Jern Kakkelovne. Conditionerne hvorefter Eiendommen bortsælges ere forinden Auctionerne til Eftersyn paa Borgemester og Byefoged Contoiret i Nestved, Hr. Giestgiver Ræsted, sammesteds, samt hos Procurator Thuesen i Skielskiør Det bemærkes, at den største Deel af Kiøbesummen kan blive indestaaende i Eiendommen og at det øvrige først forlanges udbetalt i 11te December dette Aar. Denne Bekiendtgiørelse tiener tillige vedkommende Panthavere til fornøden Efterretning i Overeensstemmelse med Placaten af 22de April 1817. Nestved den 19de April 1823. J Frederikslunds Skove, kan erholdes Baand- og Tækkekiæppe, samt borede og naglede Kragetræer, naar man derom henvender sig til Forvalteren.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-05-17
Formedelst Dødsfald er en sielden god Avlsgaard med circa 200 Tdr. Land, Ager og Eng, samt ypperlig Tørveskiær, fuld Besætning af alt hvad der henhører til Gaardens Drift, strax underhaanden at erholde tilkiøbs. Beliggenheden er strax ved en af Siellands bedste Søe kiøbstæder, og anvises af Hr. Bogtrykker Magnus. Jorderne ere tilsaaede og alt staaer i frodig Væxt, En Dreng som er confirmeret, der har Lyst at lære Skrædder=Profession, kan blive antaget i Lære hos Undertegnede i Slagelse. C. Pedersen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-05-17
En Væv med Tilbehør er at faae tilkjøbs mod contant 8 Rbdlr. Hr. Bogtrykker Magnus anviser.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-05-17
Godt toradet Sædebyg og vel conserverede Kartofler, af en meget god Sort, anvises tilkjøbs paa store Antvorskov.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-05-17
En Rulle og nogle Lægter, anvises tilkjøbs af AvisExpeditionen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-05-20
Den Vest-Siællandske Avis, eller: Ugeblad. Slagelse. uden, og inden 8 O landske Historie for vigtigste Nyeheder. Dagens Redigeret af Pastor og Ridder Bastholm. Trykt og forlagt af Peter Magnus. Tirsdagen, den 30. Mai 1823. 19de Aarg. Nr. 400
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-05-20
Tirsdager, den 30 Mai ForMed Kongl. allernaadigst Tilladelse, at forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdømmene.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-05-20
Nyeste Post Efterretninger. Vi kunne med Føie sige, at vi leve i Hemmelighedernes Tidsalder.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-05-20
De Spanske Generaler trække sig tilbage, efter en, som det synes, hemmelig og combineret Plan, og General Balasterps selv raadte Jndvaanerne i Saragossa fil at overgive sig; da det stred mod hans Jnstructioner at komme dem til Hielp. Den Franske Armee kommer vel saaledes videre, men Krigen selv giør det ikke.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-05-20
De Efterretninger vi denne Gang have faaet fra Krigstheatret ere virkelig magre. Om Pampelona, San Sebastian, Santander og Søekysten høres intet; intet om Burgos og om Hertugen af Reggis, Armee. Der meldes blot, at Hertugen af Angoulemes Hovedqvarteer er den 7de Mai ankommen til Briviesca. Halveien imellem Ebro-Floden og Burgos) Rygtet siger, at de Spanske have rømmet Segovia, General Molitor har afsendt en Division mod Daroca og Ballasteros har derpaa trukket sig tilbage til Molina (altsaa ikke i Retningen mod Valencia, men mod Madrid) Gen. Moncey har besat Girona i Catalonien, som er sløifet, GeneralDonadieu har besat Castelfolit, Mina har trukket sig tilbage i de indre Egne af Landet. De vidtløftige Rapporter fra denne Kant tale blot om Marscher og Bevægelser uden Fægtninger, om det onde Veir, da det regnede saa stærkt, at de Franske Bivouaks bleve oversvømmede, og om den Enthusiasme hvormed de Franske bleve modtagne overalt i Landet og især af Jndvaanerne i Girona. Dog meldes ogsaa: at 5 Franske Soldater ere blevne om Natten myrdede i et Vertshuus; at en Guerille har viist sig i Ryggen paa den Franske Armee og bortraget en Vogn med Ammunition, endvidere at nye Hospitaler oprettes. Endelig at Troens Armeen finder megen Vanskelighed ved at recrutere sig.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-05-20
De Efterretninger vi have faaet fra Spanien skulle blive meddeelte næstegang; de trænge ikke mindre til Kritik end de Franske. Saameget kan foreløbigen meldes: at de Cortes udvise megen, man veed ikke om man skal kalde det, Ubøielighed eller Standhaftighed og at Kongen af Spanien har den 24de April erklæret Frankerige Krig. Tre Maaneder i Portugal, af Pecchio.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-05-20
Lissabon. Kaster man et Blik tilbage paa Portugals Historie, saa giver dette almindelige Resultat sig tilkiendt, at dette Land har stedse fulgt Spaniens Exempel, ligesom Spanien har Portugal maattet bære Romernes Aag, ligesom hiin har det adlydet Gother og Araber, ligesom hiint har det oprettet Jndisition og Baal for Kiættere og i den nyeste Tid er det blevet oversvømmet af de Franske og igien ble det befriet fra dem. – Den Revolution, som udbrød den 24de August 1820 i Oporto er saavel i Henseende til sin Bevæggrund som i Henseende til Maaden, hvorpaa den blev udført, den ganske liig, som fandt Sted i Portugal i Aaret 1640, de nemlig Huset Braganza besteeg Partugals Thron. Dengang sukkede Portugal under Spaniernes Aag, forat redde det, forenede sig nogle Fidalges eller Adelige i Lissabon, afsatte de Spanske Auctoriteter og satte Hertugen af Braganza paa Thronen, som gjorde Fordring paa den; herpaa bleve de Cortes sammenkaldte og lode den befaling udgaae, at man skulde adlyde den nye Regiering. Det er ellers mærkværdigt, at den nye Controrevolution, som er udbrudt i Portugal, og som Greve Amarante har stiftet er netop udbrudt i Provinsen Trassos Montes, hvor Staden Braganza ligger, altsaa i den meest roialistiske Egn i Portugal og i den Provins, hvorfra det nærværende Kongehuus er udgaaet. Denne Revolution er et Beviis paa, at Folket ikke finder sig synderligt lykkeligere efter end for Revolutionen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-05-20
J Aaret 1820 sukkede Portugal paa samme Maade under Englændernes Principat. Nogle Jordeiere og Fidalgos traadte sammen i Oporto for at befrie Fædrenelandet; de afsatte Regentskabet i Lissabon, kaldte deres af England til Brasilien forviiste Konge en høist ugrundet beskyldning, tilbage til Eurona for at lægge Grundstenen til en nye Statsforfatning. Naar man derfore roser saameget hiin Revolution af 1630 saa kan man ikke heller dadle denne nye Revolution, som har saa stor Liighed med hiin, og meest af den Aarsag, fordi det constitutionelle Princip er derved blevet frembragt; thi det er et historisk Factum, at der allerede siden det ellevte Aarhundrede har været Landstænder (lesetats generan) eller Cortes, som vare sammensatte af den høie Geistlighed, den høie Adel og af nogle Deputerede fra Stæderne, saa at Portugiserne i Henseende til det Repræsentative System ere Englændernes Forgiængere. Det er neppe et Aarhundrede siden at Landstænderne ere blevne sammenkaldede, de ere ikke blevne formelig afskaffet af nogen Konge; den Ret at paalægge Skatter, tilkom den udelukkende og endnu i det forrige Aarhundrede indrev Johannes den 5te, som ikke vovede at indkræve Skatterne under sit eget Navn, dem under den Titel af en Prorogation af de gamle Taxer, indtil de Cortes kunde blive sammenkaldte.