Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-06-04
(Jndsendt.) Dr. March. Hagerup har nylig i en vidtløftig Recension over adskillige Lærebøger i det Franske Sprog første Gang viist, at han ikke allene kan lovtale, men ogsaa nedrive. Efterat han har brudt Staven over de Forfattere, hvis Arbeider han, efter Anmodning, bedømmer, fremtræder Hs. Hochgelahrtheit Hr. Mag. Ekkard med en Recension over Hr. Hagerups og ne Grammatiker. Magisteren erklærer hans facons disse for de allergrundigste, og kalder deres Forfatter vor kyndigste Sproglærer. Den, som kjender Hr. Hagerup af hans Lovtaler, hans Oversættelse af Rousseaus Confessions a., vil lige saa lidet lade sig blænde af Hagerupsk Dadel som Ekkardsk Roes. Men enkelte kunde dog let troe, at en Sprogmester, som anmodes om at levere Recensioner, og en Magister, som har skrevet om Cederen i Libanon indtil Yssop, som voxer hos Vægge – om Fugle, om Orme, om Fiske, – umuelig kan skrive noget Hvis vas. For disse enkelte ere disse Linier bestemte. Men da jeg ikke, som Hr. Hagerup, faaer 5 Rdlr. for Arket af mine Recensioner, saa maa jeg indskrænke mig til, blot at levere en Bedømmelse over Titelen af hans store Grammatik. Siger end Ordsproget, man kan ikke skue Hunden paa Haarene, saa maa man dog tilstaae, at en Grammatik, hvis Titel allene indeholder 12 Bommerter, umuelig kan kaldes den allergrundigste Sproglære, uden af en Magister Ekkard, den berømte Naturhistories Forfatter. Men til Sagen. Resonneret theoretisk praktisk Sproglære over det franske Sprog, nermest for Danske, efter Dictionaire de Academie Francoise, WaillyDomergue, Levizac. Mozin, Caminade, Daulnoy, og fl.; indeholdende, foruden det Almindelige. Anviisning til at læse Fransk, i Hensigt til naar Consonanter maae falde paa følgende Vocaler, eller ikke, foruden Exempler, tillige Øvelses-Stykker over alle Sproglærens Regler, med Anmærkninger og Forklaringer, Egne Vendinger, hvori begge Sprogene især ere forskjellige, og m. Alt fremsat i det nøiagtigste Forhold til det Danske Sprog, ved "Matthias Hagerup, Lærer i det franske Sprog ved det Kongelige Militær-Jnstitut. 1) "Resonneret." Resonner hedder gjenlyde. En resonneret Sproglære er en Sproglære, som har gjenlydt. En raisonneret Sproglære, er noget ganske andet. 2) nermest (nærmest) for Danske." En Dansk Sproglære i det Franske Sprog kan ikke være bestemt for Franskmænd eller Polakker. Det Ord nermest staaer her altsaa uden Mening. 3) efter Dictionaire de Academie francoise, Wailly &c. For det første gives der intet Academie Wailly, Domergue, &c. og fl.; for det andet skriver enhver, som kjender noget til Sprogets Abe, Dictionnaire, ikke Dictionaire. indeholdende, foruden det Almindelige." Hvilket Almindeligt, Veed min Læser det? Jeg veed det ikke. 5) Anvisning til 10." burde dog nok hedde en Anviisning &c. 6) til at læse Fransk." Hvilken Latterlighed? Kunde vel nogen tvivle om at en theoretisk practisk Fransk Sproglære paa 33 Ark indeholder en Anviisning til at læse Fransk, Hensigt til naar Forvirret og udansk. 3) paa følgende Vocaler." Hvilke følgende, 2) foruden Exempler, tillige Øvelsesstykker, Bedemandskill. 10) Øvelsesstykker over alle Sproglæxens Reg er Atter Bedemandstill 11) Egne Vendinger, hvor begge Sprogene ere forskjellige. Hvilke begge, Her er hidtil kun talt om eet Sprog, nemlig der Franske. 12) "Alt fremsat i det udlagtigste Forhold til det Danske Sprog." Her nævnes endog et trødie Sprog, uden at Forf. hidtil har talt om flere end eet. Jeg behover ikke at anføre mere for at godtgjøre, at Hr. Hagerup ikke kan skrive en grundig Titel, mindre en grundig Grammatik, og endnu langt mindre en grundig Recension over andres Arbeider. Nogle ville maaskee ansee de paaankede Feil for ubetydelige; men man betænke, at de staae paa en Titel, som Forf. dog nok maa have anvendt nogen Flid paa, og ere sammendyngede paa et Rum af 11 Linier. Denne Titel er øvrigt i det Smaa en Caracteristik over alle Hagerupske Produerer, hvis første Criterium er Taardlogie, Uorden, Utydelighed og Hedsommelig Ordrighed.