JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-08-29
Forf. af nærværende Skrift, blev det hæderlige Kald forbeholdt, af de enkelte Skifter at udarbeide et fuldstændigt Heelt, værdigt at forelægges en oplyst og dannet Almeenhed. Selv den, der ikke i alle Deele kan være enig med Forfatteren, maa det dog glæde at see en Mand af hans lyse Aand, udbredte Jndsigter og ædle Sandhedskjerlighed drøfte et Æmne, der er saa vigtigt for hele den dannede Menneskehed, og vise i Muelighedens Speil Europas tilkommende Stilling, hvis det skulde lykkes America engang ganske at kunne undvære det, og i Ordets egentlige Forstand at danne en ny Verden. Vist nok er Prognostiken i Ordene fremtidige Forhold, saa meget mere paafaldende, som disse Forhold sædvanligen beroe paa Tilfældigheder, hvilke det sieldent er Dødelige forundt, at forudsee, og Vexel virkningerne i Staterne ere saa mange, at ofte den ubetydeligste Omstændighed giver det Hele en anden Vending; men meget lader sig dog altid, under visse Forudsætninger, forudsee, og det er saavel for den nuværende som tilkommende Slægt altid interessant at erfare, hvad dybtskuende Mænd, have lovet sig af deres Tidsalder og troet at opdage i dens end undviklede Spire. - Forf. leverer os først en kjærnefuld Skildring af den nuere politiske Histories Hovedresultater, ligefra den Dag, Nordamerica erklærede sig for uafhængigt (d. 4 Juli 1776) indtil Napoleons Fald. Det være Anmeld, tilladt at sige, at denne iøvrigt interessante Skildring forekommer ham baade for kort og for lang; for kort, fordi man burde gaae langt mere tilbage i Tiden, naar Resultaternes Udvikling skulde være fuldstændig; for lang, fordi den, saaledes som den staae her, synes at bortlede Opmærksomheden fra Værkets Hovedøiemed. Saaledes kan det, for kun at nævne een Ting, ikke nægtes, at, da de staaende Hære, hvis første Stifter Ludvig d. 14 var, have givet Europas Statsforhold en ny Retning, kunde denne Konges Regjeringshistorie umueligen aldeles forbigaaes, naar de nyeste Tiders Anliggender skulde kunne vises i et ret klart Lys.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-08-29
Udvandringerne til America, hvilke Forfatteren betragter som een af Følgerne af det Napoleonske Riges Fald, synes man i Europa at gjøre sig alt for overdrevne Forestillinger om. Efter det saagodt som officielle Værk: Statistical Annals of the unted, States of America, by Dr. Seybert, 4to, Philadelphia 1818, fra hvilket Anmeld, her skal hente IIII. fine statistiske Beviser, have disse Udvandringer ikke været af Vigtighed for America. J Aaret 1817 ankom 22,000 Personer og Reisende fra den gamle Verden i de vigtigste americanske Havne, og fra 1790 til 1810 formodes Tallet kun at have været 6000. J Weimar Oppositionsblatt af 1 Juli d. A. hedder det vel, at der i Gjennemsnit ankom til Nordamerica hver Dag 200 europæiske Jndvandrere. Men denne Opgivelse er alt for ubestemt til at den kan tjene til nogen Maalestok, og da der ikke engang nævnes noget Aarstal, kunne vi ikke tage Hensyn dertil. Om vi imidlertid end antage, at der fra 1790 til 1819 ere indvandrede 100,000 Mennesker fra den gamle Verden, saa er dette Tal, i Forhold til de 160 Millioner Mennesker, Europa allene indbefatter, dog for ubetydelig til at kunne komme i Betragtning. Hvad der i Fremtiden kan skee, er en anden Sag, og letteligen kan America engang blive det Svælg, som sluger den bedre, formuende og dannede Deel af Europa, naar Eiendomsusikkerhed, Undertrykkelse, Mangel paa Udsigt til at skaffe Sig og Sine Udkomme, Drillerier fra Mægtigeres og Svageres Side, gjensidig Avind og Forfølgelsesaand, skulde, som Gud forbyde, voxe og udbrede sig lig en fortærende Kræft. Men saalænge dette ei er Tilfældet, saalænge man af mueligste Kræfter vil søge at forekomme det Onde, vil Saadant neppe skee. Selv den for Europas Befolkning truende Stilling, hvori den ny Verden viser sig, vil tvinge Staterne til at henvende deres Blik paa deres eget Tarv og den muelige Fare for Folkeblottelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-08-29
Europa har endnu for mange øde Strækninger, der kunne yde en dyrkende Haand Udkomme, til at man, naar ikke høiere Pligter byde det, behøver at drage til en anden Verdensdeel, for at opdyrke en Jord, som man har langt nærmere til i den gamle Verden, naar man kun har Fred og Ro til at gjøre det. Staterne have desuden i nyere Tider lært at indsee, at det ikke kommer saa meget an paa hvor mange Jndbyggere, man har, som hvor nyttige, redelige, drivtige de ere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-08-29
En Regjering er langt lykkeligere med en halv Million stræbsomme Mennesker, end med fem Millioner Lazaroni, som den kun har uophørlige Uleiligheder af. Derfor have Regenterne ikke saa meget at frygte for Udvandringerne af de Mange, som for Udvandringen af de Faa Den duelige Konstner og Haandværksmand, den formuende og indsigtsfulde Kjøbmand finder et Fædreland overalt, og at miste en eneste saadan Borger er et større Tab, end at miste hundrede Lade og Udnelige, der tilsidst dog kun falde det Offentlige til Byrde. Det er vist ikke de Duelige, Virksomme og Nøisomme, for hvis Over befolkning man behøver at frygte, naar de ikke trykkes for meget; de ville, paa enkelte Undtagelser nær, nok søge og finde deres Udkomme, uden det Offentliges Hjelp; men det er Overbefolkningen af Folkebærmen, hvis Formerelse Omstændighederne har fundet saa megen Opmuntring, man især bør være bange for. Det maatte gaae Europa høist sørgeligt og være til liden Lykke for America, dersom det, især ved Jnd vandringer fra vor Verdensdeel, skulde tiltage saa meget i Folkemængde, som Forf. antager, Det vilde forudsætte en saa fuldkommen Forstyrrelse i Forholdene, en saa fordærvelig Udartelse i Sæderne, at America snart maatte trække en Cordon, for at afholde saadanne Skarer fra sine Kyster. Men det synes langt fra ikke at være at befrygte. Vi leve ikke mere i Folkepandringens Dage. Der hører for en Familiefader meget til at fatte Beslutningen at udvandre, og endnu langt mere til at udføre den. Om end han kunde beqvemme sig dertil, saa er det ikke altid Tilfældet, at hans Kone og Børn vilde det; om end hans og deres Sundhedstilstand, kunde taale det, saa er det ikke afgjort, at hans Formuestilstand tillader det. Det er altsaa intet Under, at Udvandringerne i det Hele hidtil kun ere gaaede langtsomt for sig, hvor meget det end falder i Øinene, naar de offentlige Blade tale om adskillige Hundrede Menneskers Udvandring. At de forenede Staters Befolkning imidlertid alligevel tiltager overordentligen, kan ikke nægtes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-08-29
Jndenlandske Efterretninger. Vor Gesandt ved det Berliner Hof, Grev v. Reventlow, er nyligen afrelst til Carlsbad.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-08-29
Den 26 d. M. blev Comtesse Louise Sophie Danneskjold Samsøe, som forlovet af Hs. Durchlauchtighed Hertug Christian Carl Friderich August til Slesvig=Holsteen Augustenborg, præsenteret for Hs. Maj. Dronningen. - Hans Durchl. Hertugen er født d. 19 Julii 1798 og succ. sin Hr. Fader d. 14. Juni 1814.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-08-29
Høsten i Aar er næsten over hele Sjælland, faldet meget lykkelig ud, og den kan regnes til een af de rigeste, man i Mandsminde har havt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-08-29
J Mariboe Avis af 22de d. M. læses følgende: (Jndsendt.) J et i Kjøbenhavns Skilderie No. 66 indført Stykke om Kornhandel i Danmark, som vist indeholder meget Sandt og Godt, nærer Forfatteren den Tanke, at Kornhandlerne ei harve Kornet, men udskibe det i samme urene Tilstand, som Bonden bringer det. Her røber Forfatteren, ei at have fuldelig Kundskab om Kornhandelen overalt i Riget, og skulde end hans Paastand gielde om mange Steder, passer den langt fra ikke overalt. J Lollands Kjøbstæder gives ingen Kornhandler, som afskiber Korn directe til Holland, Engelland &c., som jo eje og bruge engelsk Vindharpe og andre Rensemaskiner, og neppe er nogen eneste Tønde af circa 50,000 Tønder, som i denne Sommer er udskibet til ovennævnte Stæder, udgaaet uden at vare harpet. Beviser vil findes herfor i de hollandske Priiscouranter, hvor dansk Hvede noteres til 128 a 136 Pd. og Byg 108 a 110 Pd., hvilken Vægt er kan tilveiebringes uden Rensning. Et talende Beviis herfor vil og kunde spores af de forskjellige smaae Ladninger Harpehvede, som i denne Sommer er afsendt til Kjøbenhavn og solgt til Brændeviinsbrænderne, og af det Qvantum Harpebygsom er solgt til Kreaturernes Fodring her i Landet. Desuden vil Forfatteren til hiint Stykke tillade, at man anmærker, at en saare liden Portion Forstand og Sagkundskab tillægges Handlende, som give sig af med directe Kornhandel, naar de ei skulde vide det stemmende med egen Fordeel at see Kornet renset saa meget mueligt. Overflødigt vil det derfor være at lægge Tvang paa Handelen, (som overalt er skadeligt, ved at forbinde Afskiberne til en vis Vægt- og Told-Opsyn; thi det sande Fordeelagtige behøver ei at drives ved Tvang. At det meest staaer i den Handlendes Magt at befordre Godet, at see reent Korn indført udenlands, er vist, dog skyldes mangen Landmand Tak, for kraftig at have virket hertil. Tydeligst vil dette kiendes paa Grevskabet Christianssæde, hvor Eieren, Hs. Excell. Grev Reventlov, ved at forskaffe særdeles gode Rensemaskiner, som staae til enhver Landmands Brug til at faae Sædekornet renset, alt har viist, hvor god Virkningen har været, da Kornet fra denne Egn er betydelig renere end forhen. Lignende Exempler kunde anføres om flere Godseiere, som kraftig have medvirket paa samme Maade i Lolland.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-08-29
Blandede Efterretninger. Om de engelske Financer. (Fortsættelse; s. forr. No.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-08-29
Østerrigs gamle Statsgield beløber sig til 432 Mill., og den ny, til 182,600,000. Førend Afbetalingen var den første 488 og den sidste 208 Mill. Papirpengene anslaaes til 420 Mill.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-08-29
Nederlandenes Nationalgield er 180,000,000 Gylden, som ved hensigtsmæssige Jndretninger kunne være afbetalte i 84 Aar, eller Anno 1904. Følgende er et paafaldende Exempel paa Rettens langsomme Pleie. For Apellationsretten i Cölln svæver en mærkelig Proces, som nu allerede har varet i tre Aar. En Kjøbmands betjent, navnlig Conen, var, med et Hug i Hovedet, bleven fundet død i Vandet, efterat man længe havde savnet ham. En Bødker, ved Navn Hamacher, blev arresteret, som mistænkelig, fordi han i et Vertshuus havde sagt, at han nok kjendte Morderen. Først blev han ved at nægte, men omsider tilstod han, at Kjøbmand Fonk, som den Myrdede var bleven sendt til, af hiins Handels fælle, Kjøbmand Schrøder i Cölln, var kjøbt til dette Mord, og at han havde slaaet ham med en Bødkerkniv i Hovedet, puttet ham i en Tønde og kastet ham i Rhinen. Men, plaget af Samvittighedsnag, erklærede han snart igjen sit Udsagn for falsk, og paastod, at han vidste af Jntet. Efterat nu Fonk havde siddet arresteret i sexten Maaneder, befandtes han at være uskyldig og blev derfor sat paa fri Fod igjen. Efter nogle Maaneders Forløb blev han atter arresteret, fordi en Nabokone skulde have hørt, Natten da Mordet blev begaaet, et Skrig. Fonk maatte atter hensidde tolv Maaneder i Arrest, og blev omsider frikiendt. Han er een af de meest anseete og formuende Kjøbmænd i Landet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-08-29
Kjøbenhavns Børs d. 29 August. Cours. Hamb. 2 M. 257, a vista 260. Amsterd. 2 M. - . London 2 M. - . Spec. 262. Specier solgtes til 15 Rbmk. 11 s. a 15 Rbmk. 12 s. Obligat. 65. Norske Rigsbanksedler 16 3/4 a 17. Svenske Sedler 59 s. - Disconto 6 pC. Af dette Blad udkomme ugentlig to Numere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-08-29
J Følge Kgl. allernaadigst Tilladelse, forsendes det med Brevposterne, og kan bestilles paa alle Postcontoirer. Her i Staden modtages Subskriptionen hos Bogtrykker Höecke, i store Helliggeiststrædet No. 144. Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-09-02
Nyeste riderica Kjøbenhavn. 7000000 Ro Syttende Aargang. No. 71. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Folge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 2 September 1820.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-09-02
Om den ringformige Solformørkelse den 7de September 1820.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-09-02
Hvad Forf. saa skjønt og fyndigen siger omde nødvendige Forandringer i Europas fremtidige borgerlige Forhold, maa bifaldes endog af den, der i andre Punkter ikke hælde til samme Overbeviisning som han. Det der, efter Anmeld. Formening, har fremskyndt Europas Ulykke i nyere Tider, er i Særdeleshed en 28aarig Krig, en deraf flydende Anticipation af Jndkomster, som kun fandtes paa Papiret; et overspændt Credit væsen, der fremkaldte en unaturlig Handel, hvilken igjen fødte grændseløs Overdaadighed og Unøisomhed; Overforfinelsen i Undervisningen og Opdragelsen, og Lyst hos enhver til at ville overflyve sin Stand. Da denne besynderlige Bygning ved en alt for pludselig, kun som Virkning af Napoleons overilede Tog til Rusland, indtrufne Fred, begyndte at rystes i sine Grundstøtter, og derpaa Stykke for Stykke at styrte sammen, indsaae hver Forstandig snart, at der endnu maatte begraves Mange under dens Ruiner. Hvor meget der af denne Bygning vil blive staaende, lader sig umuelig strax bestemme. Den nulevende, og maaskee tildeels den tilkommende Slægt, vil have nok at bestille med i sit Ansigtssved at bortskaffe Gruset af dette babyloniske Taarns Ruiner. Men da vil maaske ogsaa en nu ufødt Slægt, opfostret i Trængslernes dyre Skole, desto bedre lære at indsee, at det hverken er ved aandig eller physisk Underkuelse, hverken ved persisk Vellevnet eller spansk Hovmodsaand, at Veien til sand Lykke og Velstand banes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-09-02
Jndenlandske Efterretninger. J Torsdags blev et Huus ved Holmens Canal spærret, i hvilket en af Pesten i Algier død Skibs-Capitains Klæder vare blevne henbragte, uden i Forveien at være anordningsmæssigt behandlede. Rygtet fortalte, som sædvanligt, Sagen meget forskjelligen og tildeels meget vrangt. Men Almeenheden blev i Gaar oplyst om den rette Sammenhæng ved følgende officielle Bekjendtgjørelse: "Da et i forrige Maaned fra Vestindien hidkommet Skib havde medbragt nogle Klædningsstykker, som tilhørte en i Algier af Pesten bortrykket Skibs-Capitain, og disse Klæder vare blevne i Land bragte, uden ved Ankomsten at have været anmeldte og anordningsmæssig behandlede, er Huset No. 251 ved Holmens Canal, hvor bemeldte Klæder vare blevne indbragte, men hvor forøvrigt intet Sygdomstegn har yttret sig, Følge den Kongelige Qvarantaine-Commissions Skrivelse til mig af Gaars Dato indtil videre spærret, hvilket herved bekjendtgjøres til almindelig Efterretning. - Kjøbenhavns Politikammer, den 31te August 1820. - Kierulf. Endnu i Dag er benævnte Huus under fornøden Vagt. Den Opmærksomhed, som her er viist, er det bedste Vidnesbyrd om den Kongel. Qvarantaine-Commissions store Aarvaagenhed over den offentlige Sundhedspleie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-09-02
Mariboe, den 24 August. J denne Tid har Daniens Hædersmand, vor fortjente og over hele Europa berømte Thorvaldsen, beæret Herreborgene Pederstrup, Engestofte og Søeholt her i Lolland med sin Nærværelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-09-02
Odense, d. 29 August. Ved Præsteordinationen i Fredags, den 25 Aug., indviedes her i St. Knuds Kirke, Kandid. Theol. og Adjunkt ved Randers lærde Skole, Hr. Laurids Esbern Dahl, som ordineret Katechet og første Lærer ved Borgerskolen i Rudkjøbing; ligeledes Kand. Theol. Hr. Christian Rudolf Philip Kjerulf til ordineret Katechet og første Lærer ved Borgerskolen i Bogense. J Ordinationstalen fortsatte H. H. Hr. Biskop Dr. Plum, Ridder af Dannebrog, Afhandlingen om det christelige Præsteembedes Værdighed og Gavnlighed i Anledning af Joh. 15, 16. Hr. Dahl prædikede over Luc. 10, 16. Til Dagens Høitidelig hed, intimeredes af Pastor Wiberg over 1 Tess. 2, 10-13 - J Fredags Aftes gav den udmærkede Violoncellist fra det Kongelige Kapel, Funck, understøttet af det herværende Musikalske Selskab, sin belovede Concert paa Raadstue saalen. Hans Talent fandt fortjent Beundring, men kun et lidet Auditorium, hvilket udentvivl maa tilskrives deels Aarstiden og deels den temmelig høie Priis, da Mangden krymper sig ved under nærværende Konjunkturer at give 1 Rbdlr. for Billetten. - Her tales vidt og bredt om en Skarlagensfeber, som skal grassere imellem Byens Børn, men at skrive derom finder sin Vanskeligheder, saalænge Vedkommende Jntet desangaaende have bekjendtgjort eller behaget at nævne Barnet ved sit rette Navn. - Den Middagslinie, som Generalpostdirectionen lader afsætte i de Kjøbstæder, hvor Postrouten falder igjennem, er her i Odense bleven anbragt i den tæt ved Postgaarden liggende Frue Kirke, hvor den findes betegnet ved 4 smaae Messingstifter, nedslagne i en af de Vindueskarme, som vender mod Sønden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-09-02
En Pigeglut paa 11 a 12 Aar er her i disse Dage arresteret, som havde viist en for hendes Alder sjelden Færdighed i at gaae omkring i Husene og stiæle Penge og andre Sager, Alt Frugter af, at Lovforbudet imod Tiggerie ikke kan overholdes, men at samme endnu stedse florerer ved Siden af en betydelig Fattigskat. - Høsten er ikke nær forbi her i Fyen, endskjøndt Man ved de fleste Landsteder seer store Hæsse. Hidtil har det gaaet vel, men endnu staaer den meste Havre og Hvede afmeiet paa Marken og kan let tage Skade ved det indfaldende Regnveir. Med slig en Plaskregn Natten imellem Løverdag og Søndag sidst fulgte nogle Lyn og Tordenskrald, hvoraf et især var saa stærkt, at Man befrygtede et Nedslag. Dette ustadige Veir med den kolde og stormfulde Luft gjør det allerede ganske Efteraarsligt. Med Hensyn til Frugtbarheden, da er samme, saavidt det endnu lader sig bedømme, følgende: Havre og Hvede ere de givtigste Sæde arter, hvorfor Man nok kan vente, at de ville falde betydelig i Prisen. Byggen er ogsaa temmelig god, derimod er Rugen mindst givtig, og vedbliver Nattekulden, vil der kun blive meget liden Boghvede. (Hempels Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-09-02
Skrivelse fra det Holsteenske af 26 August. Rughøsten er overalt tilendebragt, og man er nu sysselsat med Byggets og Boghvedens Jndhøstning, der paa mange Steder er blevet forsinket ved det ustadige og regnfulde Veir. En Tønde Rug gielder nu 6 a 6 Mk., Hvede 10 Mk., Byg 4 Mk., Havre 6 Mk., derimod søges Rapsæd til 26 Mk. Tønden. Smørpriserne ere 5 a 6 s. Sh. Cour. Pundet (omtrent 20 til 24 s. Rbp. i Tegn).
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-09-02
Blandede Efterretninger. Om de engelske Financer. (Fortsættelse; s. forr. No.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-09-02
Søndagen den 6 August blev den af Hr. Owen indrettede Dampbaad, som hver Onsdag, Løverdag og Søndag gaaer med Passagerer imellem Stockholm og Drottningholm, strax udenfor dette sidste Sted standset i sin Fart derved, at noget af dets indre Mechanisme gik i Stykker, og Passagererne, omtrent 120 i Tallet, bleve saaledes nødsagede til at stige i Land, hvilket var saameget mere ubehageligt, som dette skeede paa Henreisen, og der naturligviis ingen Anstalter vare føiede til deres Befordring tilbage til Stockholm. Flere Familier, som havde deres smaae Børn med sig, og Mange, som havde deres Proviant i Kurve og Pakker, maatte til Fods vandre tilbage denne Vei, som udgjør mere end een Svensk Miils Distance. - En anden Dampbaad, bygget af Hr. Owen for H. M. Kongens egen Regning, og som for 14 Dage siden afgik fra Stockholm under Capt. Tornqvists Commando, var ikke meere end 14 Mile i Søen, førend et Jernrør brast, og den er nu her tilbage, for at repareres. Man har længe ønsket at lære at kjende de Vilde i Newfoundland, fordi man ansaae dem for Afkom af en gammel celtisk eller norsk Colonie, der, længe førend Columbus, var kommen til denne Deel af America. Men Engellænderne kunde aldrig komme i Forbindelse med disse Vilde, thi de flygtede, naar de kun ønnede een af dem. 1819 indhentede de vel en Trop af dem, men de vilde aldeles ikke lade sig fange, og der opstod en Fægtning, hvori een af dem dræbtes, hvis Kone de Engelske toge med sig. Siden blev en Expedition afsendt, der skulde anvende Alt, forat naae til disse Vilde. Breve fra Newfoundland d. A. melde, at Expeditionens Hensigt aldeles er mislykket. Anføreren, Capit. Buchhan, anstillede i 40 Dage Eftersøgning i det Jndre af Landet, men var ikke istand til at opdage en eneste Jndianer. Man vidste ikke, om de vare flygtede til en anden Deel af Landet, eller Escimos Jndianerne, som ved hver Leilighed dræbe dem, for at bemægtige sig deres Peltsværk, havde udryddet dem. Buchhan fandt det ikke raadeligt at fortsætte sin Reise videre. Den Vildes Kone, som han havde medtaget, for deslettere at begynde Samqvem med Newfoundlænderne, var død underveis ombord paa Skibet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-09-02
En Kudsk i det Würtembergske Overamt Freudenstadt, der havde forladt sin Familie frisk og sund, blev nyligen paa Landeveien mellem Aalen og Gemund afsindig. Hans Sygdom begyndte med, at han i Aalen holdt sig i Stalden, til sine Heste, lod dem ikke give nogen Foer, og da han kjørte bort, spændte de to for Vognen og reed paa den tredie bag efter. J Møgglingen mishandlede han sin Kone, steg derpaa af Hesten, og løb foran Hestene med en Øxe i Haanden. Underveis gav han en Kone et Slag dermed, og lod hende ligge paa Veien; en 13 Aars Dreng flekkede han Hovedet, og en Mand paa 30 Aar knuste han ligeledes Hovedskallen, og efterat han havde bibragt ham endnu adskillige Saar, lod han Vognen og Øxen i Stikken. Omsider, efterat han endnu havde anfaldet Adskillige, blev han paagreben og lænket. Da man førte ham hen til de Dræbte, sagde han: "ikke jeg, men min onde Aand har dræbt dem.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-09-02
Kjøbenhavns Børs d. 1 Septbr. Cours. Hamb. 2 M. 265, a vista 258. Amsterd. 2 M. - . London 2 M. - . Spec. 260. Specier solgtes til 15 Rbmk. 10 s. (J Dag 15. Rbmk. 9 1/2 s.) Obligat. 65 1/2. Norske Rgsbksedl. 17. Svenske Sedler 69 a 60 s. - Disconto 6 pC. Soelformørkelsen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-09-02
Mandag den 4de og Onsdag den 6te September Kl. 6-8 Aften forklarer jeg paa Chlersens Collegium Aarsagerne til en Solformørkelse. Det Blad, jeg herom lod trykke 1817 og uddeele, lægger jeg til Grund den første Aften. Nogle Expl. heraf kunne endnu faaes i min Boepæl for 1 Mk. Stykket. Den sidste Aften derimod handler jeg om den ringformige Solformørkelse, der vil indtræffe Torsdag Eftermiddag, og som er beskreven af Hr. Ursin i et lidet Skrivt med Kort over Danmark, og Afbildning paa den høieste Grad af denne Formørkelse for Kjøbenhavn og Ribe. Foredraget betales hver Aften ved Jndgangen med 1 Mk., hvilken Jndtægt tilfalder en Familie, som nylig er tilstødt en stor Ulykke. J. V. Bruun, Farvegade No. 144, Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-09-05
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Syttende Aargang. No. 72. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 5 September 1820. Reisen til Møen.