Viborger Samler, 1848-08-19
Undersøgelser om Saltminer i Jylland. "Dep. Tid." indeholder en Beretning herom, som slutter saaledes: "Jfølge detaillerede Beregninger af Kammerraad Kabell vil iøvrigt et Saltværk med en aarlig Production af 5000 Tdr. Salt kunne udføres i Løbet af 4 Aar for 70,000 Rbd., der dernæst vilde forrentes med omtrent 6 pCt., hvorimod større Anlæg ville forrente sig bedre, saa at et paa 10,000 Tdr. Salt aarligt vil koste 122,000 Rbd., der ville forrente sig med omtrent 8 pCt., Alt under den Forudsætning, at de nærværende Told- og Handelsforhold vedblive, og at Værket bestyres tilbørligt. Mindre Anlæg ville ei vel kunne drives paa anden Maade, end i Forbindelse med noget Agerbrug, og egne sig kun for Private. Da der imidlertid ingen Garanti kan gives for, at Salttolden vil blive uforandret; da man heller ikke er sikker paa stedse at faae et eventuelt Saltværk godt bestyret, og da Rentekammeret antager, at Staten saalidet som muligt bør overtage industrielle Anlæg for egen Regning, saa har Collegiet fundet sig foranlediget til hos Hans Majestæt Kongen allerunderdanigst at understøtte een af Kammerraad Kabell indgiven Ansøgning om, at den i sin Tid med Besidderen af Stamhuset Birkelse, Kammerherre Skeel, oprettede Contract om eventuel Overdragelse af den Grund, hvorpaa Saltkilden ligger, tilligemed fornøden Mose, i Arvefæste og imod en vis aarlig Afgift, maatte gaae over paa Kabell, da han agtede at forsøge et lidet Saltværks Anlæg, hvilket skulde drives i Forbindelse med noget Agerbrug og lidt efter lidt udvides. Hans Majestæt Kongen har dernæst behaget under 16de Juni d. A. allernaadigst at bifalde denne Kammerets Jndstilling, ligesom uden Betaling at overlade Kabell den lille Vindmølle, som er bleven opført ved Salt kilden, og Kammerherre Skeel har under 25de Juni d. A. samtykket i denne Overdragelse. – Rentekammeret har ved denne Leilighed fulgt den Regel, at man, hvor der er Spørgsmaal om industrielle Anlæg, der kunne være vigtige i stats oeconomisk Henseende, vel bør fra Statens Side understøtte de nødvendige foreløbige Undersøgelser med al mulig Velvillie, men overlade selve Udførelsen af Anlæggene til Private. De fornødne Penge til Undersøgelserne ere derfor blevne udredede af Statskassen. Kammerherre Skeel har viist Sagen megen Opmærksomhed og Jnteresse og har derfor Krav paa det Offentliges Tak. Dimissions=Examen ved det Kongelige Skolelærer-Seminarium i Snedstod afholdtes dersteds for sidste Gang den 1ste, 2den og 3die August, ved hvilken Leilighed der dimitteredes 21 af Seminariets Elever og 6 Privatister. Af Seminariets Elever erholdt Hans Peter Petersen og Andreas Abrahamsen, Hovedcharacteren, udmærket duelig. Hans Christian Jørgensen, Carl Christian Westerholt, P. Petersen, M. Eskesen, J. J. Olesen, S. P. Ersted, N. Christensen, Johannes Nielsen, Thue Hansen, Hans Hansen Brink og Peter Julius Brændgaard, Hovedcharacteren: meget duelig. Jens Christian Wammen, Lars Christian Christensen, Hans Christian Nørgaard, Christen Larsen, Krabbesen, Anders Jensen, Jens Peter Christensen, Jørgen Willadsen Krogsgaard og Herluf Dalhof Sørensen, Hovedcharacteren: duelig. – Af Privatisterne erholdt Lars Nielsen fra Østre Hornum og Anders Jørgen Christensen, fra Jetsmark, Hovedcharacteren, meget duelig. Christen Pedersen Kobberrød fra Elsted, Jesper Jespersen fra Sjørring, Anders Michael Knudstrup fra Ny-Wiffertsholm og Jens Peter Horne fra Veddum, Hovedcharacteren: duelig. J Kirkesang underkastede følgende demitterede Seminarister sig Prøve, nemlig: Anders Christian Nonboe fra Viborg, Johannes Wissing fra Sønderhaa, Willads Nielsen fra Nors og Hans Peter Fabricius fra Steenberg, hvoraf Sidste erholdt Characteren, kan godt forestaae Kirkesang, og de Øvrige Characteren, kan forestaae Kirkesang. (Tit. A.)