JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Corsaren, 1844-03-08
Samtale mellem et Medlem af Vandcommissionen og et dito af Magistraten. Medl. af Mag. Hvad er det, De bestillet, kjære Collega? Medl. af Vande. Stille, jeg er ude at samle mig et Glas drikkeligt Vand. Hvor det er herligt, at der ingen Lygter ere tændte, for jeg vilde nødig sees.... Gud skee Lov! Kjøbenhavns Oplysning og Vandvæsen række dog hinanden Haanden. Medl. af Mag. Men hvorfor samler De Regnvand? Er det godt? Medl. af Vande. Gu er det godt; jeg har studeret det. Det har for det Første, som Krigsraad Schjødt forlanger, ikke Tilløb fra gjødede Agre - vel? Naa, for det Andet, findes hverken levende eller døde Fisk i det - vel? Medl. af Mag. Men Fugle? De svømme jo omkring mellern Skyerne. Medl. af Vandt. Ja, men Fuglene ere reenlige Dyr. - Naa, og saa for det Tredie løber det ikke gjennem de forbandede Render, der sætte os graae Haar i Hovedet. Vorherre behøver hverken Trærender eller Porcellainsrender eller Jernrender, eller. . . ..ja, Vorherre er lykkelig, han er ikke i Vandcommissionen.
Corsaren, 1844-03-08
Dersom J ikke ret kunne blive kloge paa Meningen af Alt dette, saa er Meningen simpelt den: Da Boghandlerne Høst og Steen ikke ville udlevere Subskribentlisten, saa bedes de hos disse Herrer tegnede indenbyes Abonnenter paa "Corsaren", der ville beholde. Bladet i næste Qvartal, at indsende Opgivelsen af deres Navn og Bopæl snarest muligt til Forlæggeren, Cand. M. Goldschmidt, der boer paa Halmtorvet Nr. 68, 2den Sal *). Ogsaa Folk, der ikke ere Abonnenter, maae gjerne vorde det og indsende deres Reqvisition. Men, falde Alle fra formedelst Magelighed, eller fordi de ikke længere gide holde "Corsaren" - veed De, hvad "Corsaren" da gjør? Nei? Den gjør som Heibergs Jntelligensblade: skriver en smuk Afsked, og holder op. - Saa har man det saa godt!
Corsaren, 1844-03-08
*) De udenbyes Abonnenter bedes Alle at tegne sig paa nærmeste kongelige Postcontoir. Dhrr. Commissionairer i Udlandet, navnlig i Norge og Sverrig, der ville nyde Rabat, ville behage at henvende sig til Forlæggeren.
Corsaren, 1844-03-08
BLAD-DIRECTEUREN I DEN KONGELIGE RESIDENTS-STAD KIÖBENHAVN Giör vitterligt, at Herr Corsar (Nr. 182) her af Staden 3 1/2 Aar gammel, födt i en rabulistisk Hjerne, taler altfor drisligt, er trivelig af Vext, og undersætsig, af Bygning, har Haar paa Tænderne, Öine paa hver Finger agter nu at reise herfra Staden til Danmark, Norge og Sverrig samt andre Steder i Udlandel, med Brevpost, men ei tilbage. Uin tienstlige Begiering er til Alle og Bnhver, som bemeldte Hr. Corsar maatte forekomme, at de ham paa denne Reiss ubehindret vilde lade passere. Her er ingen Smitsot. Kjöbenhavns Blad-Observatorium den 8de Martz 1844 Kl. 12 For-Middag. NB. Dette Pas gielder alene for ovenmeldte Corsar, og ikke for flere eller andre Coraarer. Betalt 0 Rbd. 0 Mk. 0 Sk. C. Reiersen.
Corsaren, 1844-03-15
Kjøbenhavns uprivilegerede Adresseavis. SOLGT t. RUS. 18443157. Særskildte Bekjendtgjørelser. Det kongelige Theater. Torsdagen d. 13. Marts opføres: "Stormen paa Theaterdirectionen", hvilken Storm blev afslaaet tog Gange; men tredie Gang blev Directionen tagen - ved Næsen.
Corsaren, 1844-03-15
Jtaliensk Operal paa Hoftheatret. Torsdagen d. 13. Marts som Benestreforestilling for Prima Donna, Signora Tantalora: "Den Stumme", udføres af flere Sangere og Sangerinder uden Stemme.
Corsaren, 1844-03-15
Bekjendtgjörelse. De, som fra næstkommende 1ste Mai ville paatage sig Postens Befordring over Roeskilde Kro, Korporalskroen, Kjöge og Sunderupkro til Rönnede Kro enten med Dampskib eller med Seilfartöier, anmodes om at melde sig med skriftligt Tilbud til undertegnede Direction. Generelpostdirectionen i Marts 1844.
Corsaren, 1841-02-26
Det danske Vaaben med alle dets skjønne og findrige Emblemer paa Magt og Hæder er naturligviis en af de Ting, som den sande Fædrelandsven ønsker at maatte gaae i Arv til den sildigste Efterslægt, heelt og holdent, uden nogen Forandring eller Forvanstning, for at man, saalænge Verden staaer, kan lære at betænke, hvad det har kostet for Møie at bringe Alt dette tilveie og holde det tilsammen. Det smerter os derfor at maatte gjøre opmærksom paa, at der ved Prægningen af de nye Specier har indsneget sig betydelige Unøiagtigheder, hvilket tydeligt vil sees ved at sammenholde dem med de gamle fra høisalig Kong Fredrik den Sjettes Tid. Man vil da opdage, at: 1) Hjerterne, som paa de gamle Specier omgive det danske Vaaben, paa de nye ere indskrumpede til utydelige Prikker, der kunne være baade det Ene og det Andet. 2) Den ene af de slesvigske Leoparder er paa de nye Mynter næsten heelt bedækket af det holsteenske Vaaben. 3) Den tronede Stokfisk er paa Frederik Vl's Specier afbildet saaledes, at Kronen slutter tæt til, hvorimod paa de nye Kronen sees svævende heelt oven over Stoksisken og i en stjæv Retning, ligesom om den skulde falde af. At desuden Vaabenet for det oldenburgste Huus næsten er ukjendeligt paa de nye Specier, er vel en naturlig Følge af det fine Præg, men tager sig dog ligesom det Ovenanførte meget stygt ud. - Jdet vi sluttelig udtrykke det Haab, at man for Fremtiden vil forebygge alle saadanne Ucorrectheder, skulle vi dog ikke videre infistere paa, at der beordres Action mod vedkommende Graveur, fordi vi overhovedet ere store Fjender af Actioner.
Corsaren, 1844-03-15
Udskrift af 2det Vidnekammers Protocol. "Kjøbenhavnsposten" contra "Berlingske Tidende". Parterne mødte personlig. Da Jndklagte erklærede, at han ikke havde meent noget med det Spark, han havde villet meddele Citanten, og Citanten paa sin Side indrømmede, at han virkelig ikke havde havt til Hensigt at bide Jndkagte dybt eller farligt, og Jndstevnte derhos lovede, ikke at ville bringe det intenderede Spark eller nogetsomhelst lignende til Udførelse, og Citanten lovede det Samme med Hensyn til Biddet, blev Sagen som forligt hævet.
Corsaren, 1844-03-15
Dødsfald. Min kjære yngste Søn "Jntelligensbladene" omskiftede den 1ste dennes Uendeligheden med Endeligheden, kun føie Tid efter hans forudgangne Broder, min Stedsøn, malerisk Atlas", og saa mange forudgangne Abonnenter. Kun Haabet og Gjensyn med alle de Kjære kan trøste mig i min billige Sorg. - Tillige takkes Hr. Bootius for den skjønne Trøstetale, han uanmodet holdt ved Graven. Heiberg. Den 3die Marts bortkaldtes ved en blid og rolig Død min elskede Hustru Victorine Thomasine Adaminthe 57 1/4. Aar gammel. Himlen skjænke mig Kraft til at bære dette Tab og gaae Fremtiden med Kraft. imøde. A. Jensen, Grenadeer.
Corsaren, 1844-03-15
Kundskabsvæsen. Nye Skrifter, som ere under Pressen. Leerbeck. Om den rette Dyrkningsmaade af Bambusplanten, og Muligheden og Fordelen af at opelske den i vort Clima. Bræstrup. Aposteriorisk Beviis for, at den nye Udgave af Holberg er god. H. P. Holst. Den danske Bi, ny Samling Digte efter det Russiske, i Anledning af det høie Fyrstepars Formæling, med Motto: "O Fædreland, hvad har Du vundet!"
Corsaren, 1844-03-15
Blandede Bekjendtgjørelser. Efterfølgende Personer, nemlig: Knudsen, Elev ved det kongelige Theater, Kjøbenhavns "Forpost". Blok Tøxen, ikke uberømt Pensionist, Petersen, pensioneret Extraskriver, anmodes om at melde sig paa "Dansk Pantheons" Contoir, da de skulle deri. De saa meget efterspurgte varme Recommendationer faaes hver Middag saavel i som ude af Huset hos Nathanson. Adstillige Fordringer til Beløb af nogle tusinde Rigsbankdaler sælges for Halvdelen af deres paalydende Sum. Ferd. Fredriksen. J Fabrikation af en ny, hidtil ikke anvendt Artikel, hvortil ikke udfordres stor Capital, søges en Jnteressent helst af Silke- og Klædekræmmerlauget. Det er nemlig at levere det til Forbruget her i Landet nødvendige Bukskin af Berlingske Bukke. En Dame ønsker et Laan af 10 Rbd. Billet mkt. "Gjengjæld", modtages paa Adressecontoiret. En Stok er glemt.
Corsaren, 1844-03-15
Skizzer. "Nu vil jeg sætte mig til at sove med mine to Ordener.... Maaskee har jeg tre, naar jeg vaagner. Politibetj. Hvad gaaer De og lusker efter? Skikkelige Folk luske ikke om i Mørke. Den Anden. Jkke det? Hvad er De da? Politibetj. (ærgerlig). Aa, jeg er Politibetjent. II.
Corsaren, 1844-03-15
En Levering af "Dansk Pantheon". IV. Charlottenborg, Tegnernes og Malernes Laugshuus.
Corsaren, 1844-03-15
Fra Nabostaten. Storhertugdømmet Nordalbingien holdt sin Nationalforsamling i Fæstningen Rendsborg d. 5te Marts. Man havde valgt Fæstningen Rendsborg og betragtede den som schleswigholsteinsk, skjøndt dog denne ustridig er dansk. Men, Herregud, lad dem det! "Har Fanden taget Hesten, saa lad ham tage Grimen med." Det slemme Rescript, som truer deres Landesbank med saa stor Fare, fordi den ikke maa udgive Sedler, blev oplæst. Man troer maaskee, at de bleve vrede som Tydskere og toge græsselig paa Vei. Jngenlunde! Rolig og i majestætisk Taushed lagde man Rescriptet, tilside efter at have oplæst det, og gik strax over til at discutere Landesbankens Oprettelse. Hvo kommer herved ikke til at tænke paa det romerske Senat, som, medens Hannibal beleirede Byen, lod de Agre, hvorpaa hans Leir stod, opbyde til Forpagtning? Almindelig Hylding bragtes Tiedemann; han fik Lov til at aabne Ballet med en Polonaise - skjøndt han i Grunden nu har faaet en lang Næse med sin hele Landesbank. Men det er atter som det romerske Senat, der takkede Varro efter Nederlaget ved Cannæ, "quia de republica non desperassett" ): fordi han ikke havde ladet sig forknytte. "Ja, hvorfor skulde vi ikke være Romere?" spørge de, "have vi ikke romersk Ret? Vi er Romere." Nu ville de see at oprette deres Seddelbank alligeveller. Det vil nok gaae: Ligesom Romeren Duilius Nepos ved Hjælp af et Slags Hager gjorde et Søslag til et Landslag, saaledes ville de gjøre en Bank uden Sedler til en Seddelbank. Naar de henvende sig til Ørsted, faae de nok en Hage i Bankoctroien at hænge dem ved.
Corsaren, 1844-03-15
Paa Kongen af Sverrigs Arm stod indbrændt, fra den Tid han var Republikaner og Jakobiner: Liberte, egalite ou la mort! ): Frihed og Lighed - eller Døden. - Endelig i Fredags døde han.
Corsaren, 1844-03-15
Den "sproglige Satan", der efter Prof. Heibergs Mening søger at bringe Fælledskjøn i det danske Sprog over til Intetkjøn, har længe viist sig ogsaa andetsteds. Saaledes da den bragte Fælledsskabet mellem Friberts og Sorøe Kasse over til et Jntet for Sidstnævntes Vedkommende. Nu vil en Sprogforsker, have opdaget, at et meget beslægtet Phænomen findes i det russiske Sprog, der ogsaa skal tendere til et Fælledskjøn og derfra til et Intetkjoø.
Corsaren, 1844-03-15
En af Maadeholdssagens ivrigste Venner, en Forstmand i Slesvig, har studt sig, fordi han følte, han var en Dranker.
Corsaren, 1844-03-15
Grosserer Nathanson og Generalforsamlingen. Grosseren. Det var altsaa, om vi skulde kjøbes det Huus. Hvad mener Forsamlingen. Flere St. Nei! Nei! Gross. Jeg mener dog, at man skal tage Hensyn til den vægtige Grund, jeg har at fremføre. Man bør ikke overhøre Grunde. Seer De, mine Herrer, der er nu den væsenlige Grund, at Huset allerede er kjøbt. En St. Det er ingen Grund! Gross. Naar det ikke er en slaaende Grund, saa, maa jeg sige, forstaaer jeg mig ikke paa Grunde.
Corsaren, 1844-03-15
En Samtale. A. Har Du nu Tid at vente, saa kan Du blive Konge i Sverrig. B. Ja, jeg venter endnu stadig hver Mandag Paa Birkedommer Normann fra Kl. 10-1, naar nordre Birkething skal holdes.
Corsaren, 1844-03-15
En Samtale. Hr. A. Naa, hvad synes Dem nu om Jtalienerne? De saae jo Don Juan? Frøken B. Naturligviis udmærket. Hr. A. (lidt flau). Saa? Jeg har dog hørt, at Paltrinieri var en yderlig slet Don Juan. Frøken B. Ja, det er rigtignok Sandt. Men i det Hele. ..... Ensemblet gik dog ganske fortræffeligt. Hr. A. Men Profeti? Var han ikke en daarlig Leporello? Frøkken B. Jo, det er sandt - men Leporello maa jo for Ensemblets Skyld indrette sit Spil efter Herrens. Hr. A. Var Mdm. Marziali da ikke en temmelig uheldig Elvira? .. Froken B. Jo, det var hun rigtignok, men for Resten. . . .. Hr. A. Ja, saa seer jeg nok, at jeg næste Gang maa gaae derhen for Ensemblets Skyld.
Corsaren, 1844-03-15
Endnu en Samtale. C. Jeg har brudt mit Hoved med at udfinde, hvad egenlig Nytte Landet har af de Millioner, som udgives til Marinen. Thi det gavner dog ikke Landet, at de store Linieskibe ligge og raadne og derpaa hugges op. D. (med en vigtig Mine). Ja, seer Du, det har jeg ogsaa tænkt paa, og jeg har udfundet det. C. (spændt). Naa da! D. For disse mange Millioner kjøbes Træ, og tilsidst laves jo deraf Spaaner. Spaanerne sælges, og hvem veed, om derved ikke gjøres gode Affairer? C. Ja, men kunde man saa ikke hellere strax hugge Spaaner af Træet? D. Du Nar! Saa fik vi jo ingen store Linieskibe.
Corsaren, 1844-03-15
Stormægtigste, allernaadigste Herre og Corsar! Under 1ste d. M. har Deres Majestæt i Unaade og uden Pension afskediget en af Deres troe Statstjenere, Hr. Philipsen. - Jfølge Kundgjørelse af 8de næstefter har Deres Majestæt lige allernaadigst og med samme corsarlige Pension behaget at afskedige samtlige Deres øvrige hidtilværende Ministre. Den Største af disse har strax afleveret sin Portefeuille, idet han har tilstrækkelig Indtægt ved Udbyttet af sine vidtløftige Godser, der for Størstedelen ere beliggende paa Universitetets-Lofter. Jeg og flere af mine Colleger, hvoriblandt en, en sand Steenmand, derimod, hvem de flefte Forretninger i Deres Majestæts Tjeneste have været overdragne, og som saaledes lide det føleligste Tab ved at miste de tilsvarende Emolumenter, have allerunderdanigst protesteret imod saadan vilkaarlig Souverainitetshandling, samt nægtet at udlevere vore Portefeuiller, der ikke ere os overleverede af Deres Majestæt, men anskaffede for vore egne Penge. I Deres Majestæts sidstmeldte Kundgjørelse hedder det, at Reformen skeer,for at lette Deres Folk de Byrder, Bureaukratiet hidtil har paalagt dete; men dette er ingenlunde Tilfældet, idet enhver af D. Maj.'s Undersaatter som hidtil skal udrede en Skat af 5 Mk. qvartaliter, udenfor Kjøbenhavn endogsaa med Forhøielse, som de hidtil have været fritagne for. Det er saaledes ene Deres Majestæt selv, der vil drage Fordeel af Reformen og anvende de 25 pC., hvortil Administrationsomkostningerne hidtil have beløbet sig, til Luxus, Gildepareer, Gjæstereren for fremmede Corsarer, m. m. Det er nu ikke at vente, at D. M. vil tilbagekalde tidtmeldte allerhøieste Rescript, eller i Deres egen velforstaaede Jnteresse vil affinde Dem med de ved Reductionen afskedige Embedsmænd om en nogenlunde passende Skadeserstatning, jeg vil derfor ikke længer opholde mig ved dette Anliggende, men ikkun herved, som D. Ms indtil 1 April fungerende Geheime-Statsog Finants-Minister communicere Dem, at de af D. M. rescriberede Udbetalinger til Overhof- skjærmbrædt - - samt til Hof- og Stads-Carricaturmaler - -, nu, efter min Opstandelse fra en kort men heftig Sygdom, ere anviste paa Kassen. Den 9de Maris 1844. Allerunderdanigst
Corsaren, 1844-03-15
Rescript. (Svar paa Foranstaaende.) Vi "Corsaren" af Guds Naade o. s. v. Vor besynderlige Bevaagenhed tilforn (thi fra 1ste April er det forbi). Vi have med allerhøieste Tilfredshed modtaget Eders allerunderdanigste Promemorie af 9de dennes, og er det Os kjært, at J finder Eder i, hvad der ikke kan være anderledes, og navnlig at Eders heftige Sygdom var saa kort. Derimod have Vi taget det under allerhøieste Overveielse, om Vi ikke skulle lade Eder allernaadigst skee en Ulykke, fordi J allerunderdanigst have fordristet Eder til at paastaae, at vi selv tage Fordelen af den nye Statsforfatning og spise den op. Ville Vi da i Egen allerhøieste Person for Fremtiden gaae omkring som salig Tønder? Betales den forøgede Skat, der hviler paa Bort troe udenbyes Folk i vor eller Vor dyrebare Kong Christian den 8des Postkasser? Hvad gaaer til polytechnisk Læreanstalt? Hvad? Hvad gaaer til Porto? Naar Vi have omtalt, at Forandringen skal være til Fordeel for Vort Folk, saa mene Vi, at det for Fremtiden skal vorde bestyret og betjent med større Orden, Hurtighed o. s. v. Er en Jernbane ikke en Fordeel, skjøndt den er dyrere end en Chaussee? Og bliver ikke selv hiin Skat nedsat fra 1ste April med 25 pCt.? Vi kunde gjerne for slige Yttringer lade Eder tiltale og straffe; men, saasom Vi have Grunde, at gjendrive Eder med, ville Vi allernaadigst skaane Eder. Hvad mener J ellers med en billig Affindelse? Lad høre? Vi elske Huus- og Madror, og naar vi kunne blive frie for Eders Opposition uden at tilsidesætte høiere politiske Hensyn, vil det være Os og Vort Hjerte dyrebart. befalende Eder Gud! Givet i Vor Residents Kjøbenhavn, i Vor Regerings 4de Aar. "Corsaren". De nhøiere politiske Hensyne have senere staaet i Veien for en mundtlig Overeenskomst med Oppositionen. Krigen er altsaa udbrudt paany.
Corsaren, 1844-03-15
De ærede Abonnenter i Kjøbenhavn og nærmeste Omegn, der hidtil have modtaget "Corfaren" fra dHrr. Høft og Steen, bedes at indsende Opgivelsen af Navn og Bopæl til Forlæggeren, Cand. M. Goldschmidt, Halmtorvet Nr. 68, 2. Sal, saafremt de ønske at modtage Bladet i næste Qvartal. Abonnenterne fra den Philipsenske Boglade ere alle modtagne. De udenbyes Abonnenter bedes Alle at tegne sig paa nærmeste kongelige Postcontoir snarest mulig. Dhrr. Commissionairer i Udlandet, navnlig i Norge og Sverrig, der ville nyde Rabat, ville behage at henvende sig til Forlæggeren. Der kan ogsaa i Sverrig, og Norge abonneres paa hvert Postcontoir.
Corsaren, 1841-02-26
Nu vel! Dersom jeg var en Konge, det vil da sige: saadan en rigtig absolut og uindskrænket Konge, der var fast besluttet paa, aldrig at tilstaae Folket nogen Frihed, saa banlyste jeg adskillige Ord af Sproget, og blandt disse Proscriberede skulde Ordet ,Nu vel" staae øverst. Enhver, som brugte det i Skrift eller Tale, skulde uden Omstændigheder miste Hovedet. Thi der gives intet kjækkere og trodsigere Ord, ingen raskere og dristigere Vending i Sproget end dette Ord. Det indbefatter et heelt Censurark fuldt af revolutionaire Tanker, det er iblandt Ordene det, som Jacobinerhuerne er iblandt Huerne. Hvilken Masse af Sætninger, forbudne, revolutionaire Sætninger, repræsenterer ikke dette Ord! - Nu vel, Borger! bered Dig til Døden", saaledes lød Dødsdommen under den franske Revolution. Dette ene Ord Nu vel" var Præmisserne til Dommen, det betød: "Saasom Folket vil, at Republikken skal være den herskende, og Du ikke vil adlyde den - skal Du døe." Nu vel, Menneske! seir eller dø!" Saaledes er Løsenet, naar den forknede Menneskeret reiser sig imod sin Tyran, og "Nu vel" betyder da: "Saasom Gud Herren har nedlagt i Din Sjæl en Følelse af Dine Rettigheder, saa skal Du kjæmpe reis Dig til Kamp!" Og megen anden Kamp indeslutter dette Ord mellem sine fem Bogstaver, Bleve alle de Tanker og Følelser lydelige, hvormed de store selvopoffrende Gjerninger ere bragte tilveie, saa vilde de vise en Strid, en tung Strid, og Stridens Frugt, den modnede Beslutning, skulde sees fremstegen ligesom gjennem et Suk, hvis dybe, alvorlige Klang vilde lyde som det faste, mandige 'Nu vel!' Mangen en Taare har ledsaget dette Ord, mangen en Anger er kommen derefter, men ogsaa mangen stolt Selvtilfredshed er fulgt derpaa. Undersøge vi Ordets etymologiske Oprindelse, da finde vi, at det paa Dansk er oversat, det vil sige: at Tanken dertil er indført fra fremmede Steder, som saameget andet Godt, der nu findes her i Landet. Det blev opfundet i Frankrig i Aaret 1789 og blev kaldt 'en bien!' der igjen er to Arter: 1) Den Sort, som kun bruges ved høitidelige Leiligheder, og 2) den Sort, som bruges i daglig Tale, og som Alexander Dumas har anvendt Yl Gange i sin Tragedie, Caligula". Det er den sidste Art, som vi have det bedste Kjendskab til her i Landet; thi det er blevet hørt fra Theatret. Den første Art er hidtil kun bleven brugt af 'Corsaren'. Den ultra-conservative 'Berlingske Tidende', den servile "Dag", det constitutionelle "Fædreland", den nølende, Kjøbenhavnspost', have ikke Anvendelse for dette Ord. Det er kun 'Corsaren', som siger 'Nu vel' men den mener intet Ondt dermed. "Corsaren" siger blot: Vi have sovet og nu ere vi vækkede - Nu vel! Lader os gaae hen og sove igjen!
Corsaren, 1844-03-22
Kjøbenhavns Børscours d. 22. Marts 1844. Hessisk-russiske Obligationer af Formælingen 28de Jan. 1844. . . . . . stode høit. National-Actier . . . . . . . . . ingen Omsætning. Skandinavisk . . . . . . . . . . . . . . . . . . flaut. National-Bank-Actier ved Leerbesk & Co. . . . . . . . . . . . . . . . . . al pari. 61 pCts. prindselige Obligationer. . . . . . . 50 pCt. 4 pCts. uopsigelige KongelovsObligationer . . . . . . . . . bleve udbudte af "Berlingske" og "Aftenbl.", men fandt ikke mange Kjøbere. Do. opsigelige do. . . . . . . . .. bleve udbudie af "Fædrl.", "Kbhp." m. Fl., men indsloges af Justitsr. Neiersen Ordet "Falsk". Moralsk garanterede kongelige Obligationer .. . . . . . . . bleve ivrigt kjøble af de Troende - paa Credit. Statsretlig garanterede dr. do. . . . forefandtes ikke. Scholtenske Actier . . . . . . . . stode høit, fordi han selv betalte de høieste Priser.
Corsaren, 1844-03-22
Bidrag til "Corsarens" Kunstmuseum. (Forisat.) 1. De Kammerherrenøgler, som nuværende Geheimearchivarius von Holten m. Fl. fandt i Norge 1814, men tabte i Danmark samme Aar. 2. Biskop Svanes Nathue, 3. Borgermester Nansens Knæbuxer, 4. Stadthauptmand Thuresens Sloprok. Mærkværdige Actstykker. fra Souverainetetens Jndførelse i Danmark. 5. Den Balance, som nogle Garderofficerer tabte paa Veien fra Christiansborg-Slot, Torsdagen d. 7de Marts, Høiesterets Aabnings-Dag, til det kongelige Theater. - Næste Dag blev den funden hos Mini i ustadt Stand og afleveret til "Corsaren". 6. Det Speil, foran hvilket Prinds Wilhelm stod og barbeerte sig, da Keiseren af Rusland, efter "Frihedstræets" Beretning, kom og klappede ham paa Skulderen. Paa Speilet findes endnu nogle Stænk af Landgrevens russiske Barbeersæbe, og for at conservere disse dyrebare Minder om Hs. Durchlauchtigheds Ophold i Petersborg, have vi ladet Speilet sætte i Glas og Ramme. (Fortsættes).
Corsaren, 1844-03-22
Jfølge paalidelige Efterretninger fra vor Correspondent i Florents forholder det sig vel rigtigt, at Figaro ikke er mere blandt de Levendes Tal, kun er han ikke, som Rygtet gik, dræbt i en Duel, men han er faldet for et af sine egne Vaaben, idet han ved Uforsigtighed har skudt sig med en Vindbøsse. En Prinds lærer at regne. Læreren. Nu 31912 fra 40862. Prindsen. 2 fra 2 kommer 0, 6 fra 1 kan jeg ikke, saa laaner jeg 1, som hedder 10. . . . . men, naar jeg nu skal beiale den, jeg laante? Læreren. Bryd Dem ikke om det, Deres kongelige Høihed, naar det kniber, give vi 50 pCt. - Kong Carl d. 14. Johan erhvervede to Kroner. Det var da ikke saa urimeligt, om Sønnen, Oscar, kom til at sidde paa 3.