JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-08-24
Kredi= og Debitorer i Stervboet efter afdøde Bager Jørgen Hansens Enke, bliver herved af Odense Fattig kommission indkaldet med 6 Ugers Varsel til at møde og anmelde for Fattigvæsens=Kasserer Hansen det som skyldet til eller fordres hos bemeldte Stervboe. De, som maatte have gjort Laan til den Afdøde, og derfor af hende modtaget Pant til Sikkerhed, eller paa anden Maade modtaget noget af den Afdødes Tøi, ville snarest mueligt derom give skrivtlig eller mundtlig Anmeldelse til Kasserer Haulen, Odense Fattigkommission den 22 August 1815 J Anledning af Deres Majestætets Kongens og Dronningens Kronningsfest den 31 Juli ere indkomne følgende Gaver: Fra Hr. General=Krigskommissair Kammerherre Driberg, Kommander af Dannebrogen, 200 Rbd., der tilligemed 10 Rbd. sendt fra en ubenævnt Velgiører, paa bemeldte Fest bleve uddeelte udi 65 Portioner fra 6 til 2 Rbd. til Huusarme, Fra Frimurer=Logen 100 Rbd., eller 200 Pd. fedt Oxekjød, 100 Stkr. Markes=Snu brød, og 100 Rbmk. der bleve uddeelte efter Givernes Bestemmelse til et Middagsmaaltid paa samme Fest for 1000 fattige Familier og Lemmer. Fra Hr. Birkedommer Frie 20 Rbd. til St. Knuds Sogns Fattige. Fra Sadelmager Ole Hansen 5 Rbd. Fra Dhrr. Andrup og Actersen 20 Rbd., og 1 Tønde Rug som blev bagt i 40 Brød, og tilligemed de benævnte Penge uddeelte paa bemeldte Kroningsfest til Mængende og Huusarme. Saa er ogsaa i Forveien fra H. Jnspektør Faaborg i Næsbyehoveds Mølle atter tilsendt Fattigvæsenet 65 Stkr. 6 Pds. Brød, der bleve uddeelte efter beste Skjønnende til de Fattige. J det Kommissionen anmelder disse betydelige Gaver, tolker den tillige de mange ved samme Gaver husvalede Trængendes glade og inde lige Tak til de ædle Giver, ligesom og deres Ønsker og Velsignelser over vor dyrebare Konge og Dronning, hvis Kronnings est gav de forommeldte Velgiørere Anledning til at vise deres Ædelmodighed imod dem paa en saa skjøn og udmærket Maade.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-08-24
Kommissionen for Odense Byes Fattigvæsen. Efter Stiftets Foranstaltning foretages Tirsdagen den 25 d. M. paa Raadstuen her i Byen, 2den Auction over Maglebye, Sogns nedlagte Dennekalds Jorder her paa Langeland; hvilket herved til Lysthaveres Efterretning bekjendtgjøres. Langelands Herreders Kontoir i Rudkjøbing den 21 August Hørholdt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-08-24
Auctions-Aflysning. Den forhen i disse Aviser tillyste Auction den 1 September, d. A. over en ved Rudkjøbing liggende hollandsk Mølle, bliver herved tilbagekaldt, da samme et solgt underhaanden. Løverdagen den 9 Septbr. førstkommende, om Formiddagen Kl. 9 1/2, bliver paa Egeskovgaard foretaget Auction over 17 Skipd. 13 Lispd. 13 Pd. Blye. Svendborg den 22 August 1815. J Nellemann.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-08-24
Den gamle latinske Skolebygning her i Byen, af Grundmuur til alle Sider, og som staaer assureret for 1330 Rbd. S. V., bliver i Følge Resolution af Direktionen for Universitetet og de lærde Skoler af 19 dennes, stillet til offentlig Auction til Afhændelse, førstkommende Mandag den 11 Septbr., Formiddag Kl. 11, paa Direktionens nærmere Approbation; hvilket herved til Efterretning for Liebhavere, bekjendtgjøres. - Nyborg d. 23 August 1815. Hersleb, Den til Mandagen den 28 August, bestemte Auction over 2de Parceller af Marienlunds Jorder, bliver ikke afholdt, da de nu underhaanden ere bortsolgte. Odense den 23 August 1815. C. A. Falbe
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-08-24
Næstkommende Tirsdag den 29 August, kommer Gartneren, fra Gyldensteen her til Odense med Meloner, som udsælges fra Kl. 10 Formiddag til 2 Eftermiddag hos Hr. Gjæstgiver Larsen i Korsgaden NB. Ged Hollænder-Oft bekommes hos Smaaehandler Hans Knudsen i Vestergade Nr. 233.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-08-24
Pharmeceptilus Hermann Ørsted, som jeg demitterede af min Tjeneste den 25 Juli sidstleden, og hvis Opholdsted ikke vides, anmodes at tilmelde mig sit Opholdsted, og tillige at gjøre Forklaring om tvende Pengebreve han har modtaget paa mine Vegne. Skielskjør Postkontoir den 22 August 1815. G. M. Mau Formedelst Bortreise, agter Undertegnede ved offentlig Auction, som holdes i Steenlykkesteder ved Broholm i Brylle Sogn, Fredagen den 1 Septbr., om Formiddagen Kl. 10 Slet, at bortsælge en rødblisset Hoppe 5 Aar gl., en god Malkekoe, en Qvie, 2 sorte Faar og en Væder, en Arbeidsvogn, m.m., noget Boehave, en Kobber=Bryggerkjeddel, nogle Træekar at alle Slags, m.m. Steenlykke den 24 August 1811. J. P. Hunæus.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-08-24
J Overgade Nr. 20 er at bekomme extra god Viinædike, og god engelsk Ost til meget billig Priis. Odense den 24 August 1815. F. Andresen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-08-24
En 2 Etages Kakkelovn er underhaanden at faae tilkjøbs. Anviisning gives fra Adressekontoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-08-24
Skipper Anders Hansen agter om 8 Dage at afseile fra Lübeck til Odense, hvo som ønsker Noget med, ville be haar snarest at anmelde det
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-08-24
J Huset No. 232 hos Graver Schønberg bekommes norske kryderede Ansioser i Dunke og god gammel norsk Ost, til billige Priser.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-08-24
Skipper Erik Larsen, som ligger for nærværende Tid i Nyhavn, medtager Passagerer og Fragtgods fra Kjøbenhavn tilbage til Odense, naar Man henvender sig med første Post.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-08-24
J Erholms Neverkjær anbydes uden Betaling Gjerdse- og Brændsel, naar Vedkommende paa deres egen Regning, snarest ville oprykke det af Roden og bortkjøre det til deres Hjem. - Erholm den 20 August 1815. Ederfeld de Simonsen, Hos fiin Hør, nye Gaasefjær og Tegling kan bekommes hos Faaborg, den 16 August 1815. S. H. Ploug Paa Grund af Kongelig allernaadigst Bevilling saalydende Vi Frederik den Sjette, af Guds Naade, Konge til Danmark, de Venders og Gothers, Hertug udi SlesvigHolsteen, Stormarn, Dytmarsken og Oldenborg. Gjøre vitterlig: at Vi, efter Forligelses=Kommissairerne Rasmus Møller og Adam Friderich Wivet af Etabelstaden Nyborg udi Vort Land Fyen, deres herom allerunderdanigst gjorte Ansøgning og Begjering, allernaadigst have bevil et og tilladt, saaog hermed bevilge og tillade at de, som Executores Testamenti efter afgangne Forligelses Kommissair Peter Andersen Rosenpind, ved Proklama sub poena præclusi et perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, i den danske Statstidende, den altonaiske Merkur, samt de fyenske Aviser 3de Gange efter hinanden maae indekaldet alle dem, som formene sig at have Noget at fordre efter bemeldte Afdøde, med deres Paastand at fremkomme, og saadant deres havende Krav, inden foreskrevne Tids Forløb, for de som Executores Testamenti at anmelde og beviisliggjøre, og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være lige saa gyldig, som om den var skeet ved Proklama efter Loven. Dog skal denne Vor allernaadigste Bevilling læses for vedkommende Værneting, samt ved Overret hvorunder samme henhører. Hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette, og for Skade at tage vare. - Givet i Vor Kongelige Residents=Stad Kjøbenhavn den 15 April 1815.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-08-24
Under Vort Kongelige Seigl. (L. S.) Efter hans Kongelige Majestæts allernaadigste Befaling. Cold. Bülow. Monrad. Ørsted. Berner. Lassen. Hansen. Fischer. Dræbye. Bevilling for Executores Testamenti efter Kjøbmand Peter Andersen Rosenvind af Nyborg, til, ved Prokiama i Aviserne, at indkalde bemeldte Afdødes Kreditorer. Allerunderdanigst læst inden Nyborg Bytingsret Mandagen den 24 April 1815 og behørig protocolleret Fol. 362. Hersleb. Wolck. Allerunderdanigst læst i den Kongelige Lands Overretsamt Hof= og Stadsret i Kjøbenhavn og protocolleret Mandagen den 22 Mai 1815. N. C. Petersen. indkaldes herved Alle og Enhver, som formene sig at have nogen Fordring, af hvad Navn nævnes kan, efter afgangne Forligelses=Kommissair Peter Andersen Rosenvind, dermed at fremkomme inden den i Bevillingen foreskrevne Tid og saadant for Os som Executores Testamenti at beviisliggjøre Nyborg den 23 August 1815. R. Møller. A. F. Wivet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-08-24
Tirsdagen den 29 August førstkommende, om Formiddagen Kl. 10 slet, bliver for første Leiers Regning, ved offentlig Auction, som afholdes ved det saakaldte Hedshuus, opraabt til Bortforpagtning i fom Aar Lodderne No. 36 og 37 i Hedehaugerne under Christiansdahls Hovmarker, tilligemed den derpaa staaende Sæd, efter de Konditioner, som ved Auctionen bekjendtgjøres, og forinden findes til Eftersyn her paa Kontoiret. - Odense Herreds=Kontoir, den 16 August 1815. C. A. Falde, Fredagen d. 1 Semtember førstkommende om Eftermiddagen Kl. 3 bliver, efter Vedkommendes Begjering, foretaget 2den Gang offentlig Auction over afgangne Rugbrødbager Jørger Hansens Enkes Stervboes Huus, beliggende udenfor Nørreport under No. 468, bestaaende af 5 Fag een Etage Muur og Bindingsværk, med et lidet Gaardsrum; hvilket herved bekjendtgjøres, saavelsom og at 3die og sidste Auction er bestemt til den 8 September, Eftermiddag Kl. 3. Odense den 21 August 1815. Bendz. Mullerup Hovedgaard, hvis frie Hovedgaardstaxt udgjør Ager og Engs Hatkorn 38 Td. 1 Skp. 1 Fdk. 2 Alb., Skovskyld 13 Td. 4 Skp. 1 Fdk. 1 Alb.; Arealet udgjør henved 789 Td. Land, hvoraf Ager og Eng omtrent indeholder 500 Td., med tilhørende Bøndergods af Hartkorn Ager og Eng 227 Td. 7 Skp. 2 3/4 Alb., og Skovskyld 4 Td. 2 1/3 3/5 Alb., samt Gudbjerg Sogns Konge- og Kirketiende, hvis tiendeydende Hartkorn udgjør 319 Td. 3 Skp. 3 Fdk. 2 Alb.; vil formodentlig sidst i tilkommende Maaned blive stillet til offentliAuction, og skal Auctionen nærmere blive bekjendtgjort. Skovene indeholde henved 100,000 Favne, foruden Ege og der er ved Eiendommen et Teglværk, der vel for Tiden er nedlagt, men med liden Bekostning kan bringes istand, en skjøn have med et godt Orangerie og en smuk Dyrehave. - Hvo der ønsker nærmere at kjende denne gode Eiendom, kan derom henvende sig enten til Forvalter Børkop eller Undertegnede her paa Gaarden. Til Gaarden er fuldt Hoverie. Mullerup pr. Nyborg den 19 August 1815. H. F. Scheel, Over= og Underrets=Procurator, og antaget Curator bonorum i afgangne Geheimeraad Scheels og Frues Stervboe.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-08-24
Onsdagen den 30 August førstkommende om Eftermiddagen Kl. 3 bliver, efter Stifterettens Foranstaltning, foretag i 2den Auction over afgangne Kapitain og Told=Kontrolleur Jantzens Stervboes Gaard, der er beliggende i Nørtegade under No. 451, og bestaar af: a. et Forhuus til Gaden 8 Fag 2 Etager Muur og Bindingsværk, med Kielder under, Alt indrettet til Beboelse; b. et Sidehuus i Gaarden 6 1/2 Fag Muur og Bindingsværk, indrettet til Kjøkken og Bryggerhuus, m. m.; c. et Halvtag Huus 4 Fag, indrettet til Stald og Brændehuus; d. en Hauge, saaog en tummelig Gaardsplads med Brønd og got Vand; c. Til Gaarden er fri Jndkjørsel igjennem Naboens Gaard, Hvilket herved bekjendtgjøres, saavelsom og at 3die og sidste Auction er bestemt til den til den 6 September, Eftermiddag Klokken 3. - Odense den 16 August 1815. Bendz.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-08-24
Den betydelige og bekjendte Eilskovske Gaard Nr. 280 i Odense Byes Vestergade, bestaaende af 105 Fag Huus, Muur- og Bindingsværk, for det meste 2 Etager, med gode Kieldere under den største Deel af Bygningerne; 2 beqvem melige Gaardspladser med got Pompevand i den forreste; en betydelig Hauge med mange fortrinlige Slags gode strugttræer, bliver efter Vedkommendes Forlangende, Tirsdagen den 5 September førstkommende, Formiddag Kl. 10, ved eeneneste Auction om antageligt Bud skeer, bortsolgt; og kan tiltrædes førstkommende Mikkelsdag Fløttetid, efter de paa Auctionsstedet i fornævnte Gaard nærmere bekjendtgjørende Konditioner, hvor Liebhaverne til bemeldte Tid og Sted, behagelig ville møde. - Gaarden ligger i en af de fordeelag tigste Gader i Odense; er beqvem indrettet og rummelt saavel til Beboelse for et stort Herskab, som en betydelig Handel og Avlings Bedrift. Vidtløftigere at beskrive denne betydelige Eiendom vilde være til Overflødighed, da enhver Liebhaver ved at tage samme i Øiesyn vil skjønne dens Værk og Herligheder; som paa Forlangende behageligst anvises af Borger og Brændeviinsbrænder Hr. C. Theisen eller Eieren af Sæbe=Fabrikken Hr. N. Møller i Odense. Odense den 31 Juli 1815. Bendz.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-08-24
Tvende smaae Værelser i Huset No. 634 i Klaregaden her i Byen, til Gaarden, med Kakkelovn, er for 2 Skoledisciple eller en honnet eenlig Person, at faae til Lei førstkommende Mikkelsdag Fløttetid.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-08-25
Frankerig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-08-25
Det hedder nu, at de allierede Monarker med det første begive sig fra Paris til Frankfurt, hvor Freden, med Frankerig vil blive definitiv sluttet. Den 12 d. spiste de til Middag hos Kong Ludvig, og da de derefter viiste sig paa Slotsbalkonen, blev der fra alle Sider raabt : Kongen leve. Alle Souverainer bare den franske Helligaands-Orden. Keiseren af Rusland med Kongen af Preussen ventes endog om sex Uger til Berlin, hvorfra den Første begiver sig til Warschau.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-08-25
Om de foregaaende Forhandlinger melder Man iøvrigt fra Paris, et det franske Riges Jntegritet er saa got som afgjort, og blot nogle Grændse-Egne ville, til Garantie for Traktatens andre Vilkaar, blive besatte af de allierede Tropper paa en bestemt Tid. Man tilføier, at Rusland og Engelland vise stort Maadehold ved Fresunderhandlingerne. Dog skal fra storbrittannisk Side være overgivet Fyrst Talleyrand en Note, hvori bevises Nødvendigheden af, at Engelland beholder en fast Punkt paa den franske Kyst (formodentlig Dünkirchen), for sunder alle Omstændigheder at kunne bidrage til Rolighedens Vedligeholdelse i Frankerig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-08-25
En Kongelig Forordning af 16 Juli fortsætter Grundsætningerne for den nye Nationalarmee, som skal oprettes for den forrige, der er afskediget. Denne Organisation, hedder det, skal skee efter en Basis, hvorved Frankerigs Uafhængighed sikres henseende til Udlandet og den indvortes Rolighed. Den aktive Armee skal derfor bestaae af 86 Legioner Jnfanterie, hver paa 3 Batailloner, 8 Regimenter Artillerie, 4 Regimenter ridende artillerie, 1 Regim. Kongel. Carabiniers, 6 Regimautrasserer, 10 Regim. Dragoner, 24 Regim. Jægere tilhest og 6 Huser=Regimenter, samt endnu et Kongel. Genie-Korps i Forhold til Armeens Styrke. Den hele franske Armee vil herefter i Fremtiden bestaae af omtrent 50,000 Pd., og Man lægger en videre Mærke til, at og hver Legion, som bliver 1687 Md. stærk, skal fore sit Departements Navn, bliver det 86 Departementer, hvoraf Man altsaa ikke heller synes belavet paa Afstaaelser. Udtrykket Legion er og meget omfattende, og da alle Tropper kun udgjøre saakaldte Cadres eller Stammer, kunne de altid efter Omstændighederne forøges.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-08-25
Jfølge den lykkeligviis itide opdagede Sammensværgelse i Paris blive vedvarende mange Personer, arretterede. Deeltagerne holdt deres hemmelige Sammenkomster i Forstaden St. Marceau og deres ryggesløse Plan skal virkelig have gaaet ud paa at bemægtige sig de høie Monarkers og Over-Feldtherrernes Personer. Den 6 August skulde Udbruddet have gaaet for sig. Den saakaldte Uafhængigheds Journal havde endog den Dumdristighed at meddele en Artikel, hvori den forud søgde at retfærdig jøre Maj stætsforbrydelse, hvilket gav den nærmeste Anledning til Forordningen om periodiske Skrivters Censur. Som Man forsikrer, skal endog den PariseNationalgarde afvæbnes. Østerrigerne lade ogsaa alle afvæbnede Jndvaaneres Bøsser og Vaaben bortføre, som det beste Middel til at tæmme Oprørslysten. 3000 Kosakker have ligeledes reenset de nordlige Skove, hvorfra Frikorpserne drev deres Optøier med at myrde værgeløse Kourerer, og spiddet eller skudt alle Rebeller, som faldt dem i Hænderne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-08-25
Rygtet og Hjeronymus og Joseph Bonapartes Arretering i Paris, som Medskyldige i hiint Komplot, har vel ikke bekræftet sig; derimod fortæller Journal des Debats, at den Sidste er bleven hæftet paa Slottet Allaman i Waadtlandet Natten imellem den 3die og 4de. Først søgde han at undkomme igjennem en Bagdør; men da han mærkede at Slottet var omringet og vilde vende tilbage for at krybe i Skjul, skal han i Mørket være stødt paa en Soldat, som stak ham Bajonetten igjennem Haanden. Han bevogtes nu - siger bemeldte Journal - paa Slottet og Obersten venter videre befaling om denne Personager. En anden Erkonge Murat har og fra Toullon søgt at komme ombord paa et engelsk Krigskib for at føres til Engelland; men da Admiralen, Lord Exmouth, blot kunde love ham personlig Beskyttelse, men ingen Forbindtlighed vilde indgaae om hans Fremtids Skjebne, anstod dette Svar ham saalidet, at han skal have taget Flugten til Piemont
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-08-25
De øvrige Hovedforrædere gjøres der nu allevegne med Held Jagt efter. Saaledes ere Meenederen over alle Meeneedere, Marskal Ney, og Hertugen af Bassan, (Maret) arretterede, hiin af Præfekten i Cantal, Departementet og Denne paa ovenmeldte Slot i Waadslandet. Ney bringes til Paris for at dømmes. Marets Passer, vare underskrevne af Politieministeren og kontrasignerede at Fyrst Talleyrand, og gieldte for 2 Aar. Marskal Brune har faaet et sørgeligt Endeligt. Paa sin Flugfra Toulon blev denne forhadte Udsuer kjendt af Folket i Avignon, som strax forfulgte ham og tvang ham til at retirere ind i et Herbergerhuus. Præfekten gjorde Alt for at redde ham, og forsvarede ham med egen Livsfari hele 5 Timer imod Folkets Riserie; men tilsidst da Man begyndt et slaae Døren ind og Marskellen ingen Redning mere saae, dræbte han sig selv med et Pistolskud. De forbittrede Folk slæbte Liget i jennen Gaderne og kastede det tilsidst i Rhonefloden. Det skal, tilføier den officielle Tidende, være overdraget Præsekten at forfølge Hovedmændene i denne Opstand ved Domstolen. For Brune skjød sig, reev han en Mængde Papirer itu, hvoraf Stykkerne imidlertid ere opsamlede og lagde under Forsealing.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-08-25
Marskal Davoust er den 13de ankommen til Paris, efterat han har søgt og faaet sin Afskeed, fordi han ikke vilde give sit Samtykke til Loire-Armeens paafulgte Oplysning.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-08-25
Ministeriet har vel endelig befalet et piinligt Forhør over Urolighedsstifterne; men Straffenne lade til at blive heel lemfældige. En af dem, som havde raabt Keiseren, leve! er saaledes i Betragtning af at han skal have været beruset, sluppen med 2 Maaneders Fængsel. Den 14de skulde Oberst Labadoyeres Proces begynde, og Rettens Sal var paa gammel Viis opfyldt af nysgjerrige Tilskuere. Excell. manns og Flere troer Man blive deporterede til Gunana. Overalt er Krypto Bonapartismen umiskjendelig. Da alle Kongens Hensigter - skriver Man fra Paris - gaae ud paa Maadehold og Forglemmelse af det Forbigangne (herlige Dyder, naar de paaskjønnes), saa venen Artikel i Gazette de France, hvori blev foreslaaet at lad dem, der havde antaget og underskrevet den bonapartiske Konstitution, fornemmelig bære Krigsbyrderne - hvilket ikke endda syntes saa billigt - bemærket med Mishag, og blev Anledning til, at dette Nummer ikke maatte udgives. Londoner Blade synes ogsaa at betragte Tingen fra en anden Synspunkt, og gjøre meget heftige Udfald, imod nogle Medlemmer af Ministeriet. Saaledes hedder det i en af dem. Det var et Mesterstykke fra deres Side at forhindre, at Bonaparte ikke blev hængt, da dette havde været et Dødslag for alle Urolig, hedsstifteres Haab, som to kongelige Ministre nu kunne betjene sig selv af imod Kongen. Ligesaa stræbe de af alle Kræfter at befrie Rebellionens Hovedmænd for den fortjente Straf, hvor meget dette end strider imod Kongens Værdighed og personlige Sikkerhed; thi for Øieblikket kan han allene takke de allierede Armeers Nærværelse for samme. Den kongelige Huusgarde, Men nu sammensætter, bestaaer meest af Mennesker, som ved Rebellionens Udbrud forlode Kongen paa hans Flugt, for han var kommen Halvveien til Lille, og ilede tilbage til Paris, for at kaste sig i Støvet for Bonaparte. Hvad skal det franske Folk tænke om Alt dette. Skal Tronen vinde Tillid, da maae de slette Omgivelser bortjernes. Et ondt Træe bær ond Frugt a.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-08-25
Krigs-Efterretninger. Fæstningen Mezieres, som hører til de betydeligere i Frankerig og aldrig for har været erobret, er nu bleven indtaget af det churhessiske Korps under General Engelhardt og skulde tages i Besiddelse den 13de d. J Basel lever Man i vedvarende Frygt for Hünningen, hvis Besætning atter har gjort flere heftige Udfald. Dog ville Østerrigerne snart begynde en formelig Beleiring. Et Rygte, som dog trænger til Bekræftelse, si er ogsaa, at General Lecourbe har opsagt de Allierede Vaabenstilstanden, hvorfor Alt var i Bevægelse paa denne Kant. En Berliner Tidende fortæller ligeledes efter Breve fra Paris, at den Vaabenstilstand, som Prindsen af Hohenzollern havde sluttet med General Ripp i Strasburg, er bleven forkastet af den østerrigske Keiser, og at Prindsen afgaaer fra Kommanden til Steyermark, Fredeligere lyde andre Efterretninger, ifølge hvilke ikke blot det danske Hielpekorps, som meldt, har gjor Holt, og da Teterne af dets Kolonner allerede, for Wellingtons Ordre indtraf vare fremrykkede til Meppen, Fürstenen og Osnabrück, nu kantonnerer imellem disse Stæder, Bremen og Oldenburg; men ogsaa den russiske Reserve=Armee, hvis Avantaarde alt var kommen til Bamberg, har faaet befaling at vende tilbage til sit gamle Standqvarteer i Pohlen, ligesom og de øster, rigske Tropper, derendnu vare paa Marschen til Frankerig, have faaet Kontroordre. J Berlin venter Men den kongelige Garde tilbage i October og det skjønne reusiske Palais er her bleven kjøbt for Fyrst Blücher. Ja! i Paris selv ventedes om nogle Dage en Erklæring fra de høie Allierede, som ganske vil kunne berolige Gemytterne Blandt andet skulde paa Kong Ludviis Navnedag, den 25 August, udkomme et desigitiv Arringement, hvorefter en Deel af de allierede Tropper vil forlade Frankerig. Jfølge en authentisk Bekjendt jørelse blive ellers de allierede Hære saaledes forlegte i Frankerig, at den preussiske Armee skal kant nyere i 16 Departementer fra Finisterre til den høire Loirebred. Hovedgerteret bliver Caen i Calvadas Departementet, hvorhen Blücher den 10de er opbrudt fra Rambouillet. Desuden besætter den kongel. preussiske Armee i Fælledskab med den storbrittiniske og østerrigske Departementerne Seine samt Saone og Oise til Seinens venstre Bred. Den storbrittanniske og nederlandske Armee skal staae fra Seint til Pas de Calais i 9 Departementer; Wellingtons Hovedqvarteer bliver Paris. Den russiske Armee kantonne, rer i Seine og Marne, Aisne, Ardennes, Maas, Mosel og 3 andre Departementer; Grev Barclap de TollysHovedqvarteer bliver Melun. Den bayerske Arme fordeles i 6 Departementer fra Loire til Vogeserne med Hovedqvarteret i Auxerre; den vurtembergske i Aller og Pun de Dome Departem. Den østerrigske Over rhin= og italienske Armee besætter 21 Departementer i det østlige og sydlige Frankerie, og Fyrst Schwarzenberg tager sit Hovedqvarteer i Fontainebleau. De sachsiske og badenske Tropper staae i Over- og Neder rhin-Departementerne. Det er i Alt 62 hele Departementer, som de Allierede paa denne Maade besætte, og følgelig blive kun 25 Departementer til Ludvig KlilsfriDisposition. Bonaparte.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-08-25
Den 15de August, som saa mange Lande for maatte heitideligholde, er i Aar ikke bleven ændset uden paa det Skib, som siden den 9de bringer denne Dags Helt til St. Helena. Man har ikke hørt videre fra ham, undtagen ved Fregatten Zenobia, som er ankommen til Falmouth og havde Breve fra Northumberland af 12te d., hvorefter han skulde være ualmindelig lystig.