JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-06-04
fra det, paa Skibe og Fartøier, langs med Elbkysten, paabudne almindelige Embargo. Vi Frederik den Sjette, af Guds Naade Konge til Danmark og Norge, &c. &c., Gjøre vitterligt: For at fremme det gjensidige tilladelige Samqvem imellem Beboerne ved Elbkysten i Vort Hertugdom Holsten, og Beboerne af andre denne Flod tilgrændsende Distrikter, have Vi allernaadigst funden for godt, fremdeles at bevilge følgende Undtagelser fra det paa alle Skibe og Fartøier langs med Elbkysten og Vestkysten af Vore Hertugdømmer paabudne almindelige Embargo. I. Jndenlandske Skibe og Fartøier, som gaae med Baglast eller med indenlandske Produkter fra et holstensk Sted ved Elben, til et fremmet Sted ved samme Flod, dog Curhaven og alle ligesaa langt eller længere, sølværes fraliggende Steder undtagne, skulle være frietagne fra det almindelige Embargo. Ligeledes maae der med slige Skibe og Fartøier forsendes saadanne Produkter og Varer, hvis Jndførsel ikke er forbuden. 2. En lige Tilladelse forundes de Skibe og Fartøier, med hvilke der fra et indenlandsk Sted ved Elben føres til de forommeldte fremmede Steder (§. 1)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-06-04
følgende indenlandske Fabrikater: Stivelse. Norsk Blaaefarve. Dynevaar. Sengetepper. Bødker arbeide. Bay. Uldene Tepper. Dreierarbeide. Rendsborger og Kellinghusener Fajance. Filt. Uldent Garn. Guldsmedarbeide. Skindhandsker. Hattemagerarbeide. Kobbertøi. Skind. Liim. Tællelys. Messingtøi. Hamp, Lin- og Roe=Olie. Oliekager. Papir. Pudder. Hjulmagerarbeide. Sadelmagerarbeide. Sække. Skoemagerarbeide. Sæbe. Lak. Forarbeidet Sølv. Kniplinger. Sinnop. Tag= og Muursteen. Sorte Jydepotter, og almindeligt rødt Steentøi. Uldne Strømper. Snedkerarbeide. Garverarbeide. Boxlys. Kandestøber-Arbeide. Sukkertopformer. 3. De Skibe og Fartøier, som bruges til saadan Seilads (§. I. 2), skulle være forsynede med følgende Papirer: a) et Patent, som indeholder Fartøiets Navn, Bygningsmaade, Størrelse og Nummer, samt Stedet hvorfra det afseiler og Eierens Navn; b) en nøiagtig Mandskabsliste; c) et Pas for hver Reise, hvilket gielder baade forHen- og Tilbagereisen; d) tilbørligt Connossement, hvori Ladningens Jndhold nøiagtig opgives. 4. Patentet og Mandskabslisten udstædes af Toldvæsenet, og Reisepassen af Politie-Øvrigheden paa det Sted eller det Distrikt, hvorfra Fartøiet afgaaer. Connossementet bør være authoriseret ved Paategning fra Toldvæsenets Side.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-06-04
Det Nummer, som i Patentet er givet Fartøiet (S. 3), skal være tydelig malet paa Storseilet, og paa hver Side af For= og Bagstavnen. 6. For saavidt denne Selads skeer fra Staden Altona, staaer den under den, sammesteds allernaadigst anordnede Vare Udførsels=Commissions Opsyn, hvilken Commission skal iagttage, i Henseende til Skibspapirerne det, som i Følge forestaaende (S. 3. 4) paa de andre Steder ved Elben paaligger Toldvæsenet. 6. De i Følge forestaaende, fra Embargo frie tagne Skibe og Fartøier, maae under intet Paaskud bruges til Transport af ikke europæiske Produkter eller andre forbudne Varer. Hvo som handler imod dette Forbud, skal ikke allene have Varerne, og det til sammes Transport brugte Fartøi forbrudt, men skal desuden belegges med Straf af tre til tolv Maaneders Tugthuusarbeide efter Sagens Beskaffenhed og Rettens Skjøn. Det Halve af den forbrudte Ladnings og Fartøis Værdie tilfalder Vor Kasse; hvorimod den anden halve Deel tilfalder Angiveren. Hvorefter alle Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette. Under Vor Kongelige Haand og Segl. Givet i Vor Kongelige Residentsstad Kjøbenhavn, den 28de Maji 1811. Frederik R.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-06-04
Under d. 28 Maji sidstleden er igjennem det Kgl. General-Toldkammer udstædt en Forordning angaaende en Forhøielsesafgift paa Colonialvarer i Hertugdømmerne Slesvig og Holsteen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-06-04
Mariboe, den 27de Maji. Nakskov den 23. Maji. Her skal være et par Mænd, der tage sig for at opkjøbe den største Deel Fisk, hvilket gjør Priserne endnu dyrere end de ere, og sætter de mindre Formuende ud af Stand til at faae Noget. Ønskeligt var det om det kunde lykkes Politiet, at faae disse opdagede og lægge et Baand saavel paa Opkjøberne, som Sælgerne. - J Arresten her har for nogen Tid siden sadt et Fruentimmer for Barnefødsel i Dølgsmaal. Barnet havde hun lagt i et Klæde i Sengen. Ved Byetinget blev hun dømt til 2 Aars Tugthuus, men da der efter Sag kyndiges Attest var ingen Tegn til Drab blev hun ved Landsoverretten frikiendt. - En anden Pige, der fødte for tidlig, havde lagt sit Foster i et Nat skrin, men døde forinden hun kunde arresteres.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-06-04
Pigen i Tiennemarke i Stokkemarke Sogn, Maren Rasmus Datter, der ligeledes fødte i Dølgsmaal, og som forhen har været omtalt i disse Aviser, er død og begraven. (Mariboe Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-06-04
Sognecommissionen for Christiania By har ladet bekjendtgjøre, at den Kgl. Provideringscommission for Norge har overladt den 400 Tdr. Kornvarer, som kunne udsælges i smaa Partier efter de hidtil gieldende Priser (Hvede 18 Rdlr., Rug 16 Rdlr., Byg 12 Rdlr. Tønden) til Embedsmænd, Pensionister og disses Enker i Christiania, Opslo og Forstæderne, for saavidt de ikke enten selv have tilstrækkelig Avling, eller drage deres vigtigste Jndtægter af privat Formue, eller drive borgerlig Næring.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-06-04
Den bekjendte Mimiker Patrik Peale siges i Schlesv. Holstein Provinzialberichte at være en fød Friherre v. Seckendorff, som efter at have været Amtmand i Sachsen og Kammer-Præsident i Hildburghausen, nedlagde sit Embede og reiste til Amerika. Her givtede han sig, antog sin Kones Navn, og ofrede sig af Kierlighed til Konsten ganske den i nyere Tider saa meget forsømte Mimik.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-06-04
Hempels Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-06-04
Postefterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-06-04
(Af Hamb. Corresp.) Wien, d. 15 Maji. Siden den sidste Bekjendtgjørelse angaaende det bestemte Salg af geistlige Godser, er Coursen gaaet ned igjen fra 216 1/2 til 200. Det hedder, at der i det Hele efterhaanden skal sælges for 100 Millioner offentlige Godser, og at derved de 212 Mill. i Jndløsningsbeviser skulle lidt efter lidt formindskes til Halvdelen. Tillige skulle 50 Millioner Conventionspenge sættes i Omløb, saa at der kun er 50 Mill. i Papir og 50 Mill. i Mynt i Circulation, hvilket ogsaa har været Tilfældet i tidligere Tider.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-06-04
Paris, d. 18 Maji. Paa den Plads, hvor fordum Vejenternes gamle Stad, selv under Keiserne, stod, har en Bonde fundet paa sin Mark, foruden mange andre mærkværdige Oldsager, et Brystbillede af Lepidus og en meget stor fortræffelig billedstøtte, forestillende Keiser Tiberius i en siddende Stilling.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-06-04
Stockholm, d. 17 Maji. Den her savnede Jsralitiske Kjøbmand Raphael er bleven funden igjen, men i en ynkelig Tilstand. En for Tyverie anklaget Silkevæversvend, hos hvem Politiet forefandt adskillige Prætiosa og Klæder, tilhørende den Savnede, bekjendte, at han havde myrdet ham og nedgravet ham i sin Kielder. Man søgte og fandt Liget, med sønderslaaet Hoved, ganske sammensnoet med Strikker. Morderen havde bestilt den Myrdede til sig under det Paaskud, at betale ham en gammel Gield. To Dage derefter besøgte han Enken og beklagede, at han havde mistet sin Velgjører og hun sin Forsørger. Han blev strax arresteret, men myrdede sig samme Aften ved at skikke sig to Gange i Struben og siden at qvæle sig med et Tørklæde. Hans Kone druknede sig og hans tolvaarige Datter sidder arresteret; ogsaa en Soldat, som pleiede at besøge dette Huus, er bleven paagreben.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-06-04
Kongen af Spanien er ankommen til Paris og Kongen af Neapel er derfra reist tilbage til sine Stater.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-06-04
London den 10de Maji. (Moniteuren.) Hr. Pinkney, som allerede var gaae ombord paa den Americanske Fregat Esser, har formedelst den paa samme herskende Smitte maattet forlade den igjen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-06-04
Den 7de er vor Minister ved de forenede Stater, Hr. Forster, afreist til America. – Fra Jamaica berettes, at 5 store Capere med fransk Mandskab, som for det meste føre 20 Canoner, ere blevne udrustede i de forenede Staters Havne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-06-04
Moniteuren leverer en Artikel fra London d. 13 Maji, hvori det hedder: at en af Aarsagerne til Hr. Forsters umiddelbare Afreise til America er Efterretningen om Udrustningen af Capere, under Fransk Navn og Flag, i Americanske Havne, som virkelig skulle være Americanske Borgeres Eiendom; og da der nu finder en Lov Sted, saa befrygter man, at ingen Underhandling vil lykkes og at det Onde har faaet en uberegnelig Tilvæxt. - Distillationsbillen, hvoraf Perceval lovede sig saa store Fordele, er bleven forkastet i Underhuset. Han har ogsaa maattet opgive Haabet om at lægge en Afgivt af 800,000 Pd. paa Fayence og Porcellain, da man har vist ham, at man for denne Sum kunde kjøbe alle Etablissementer af det Slags. Fra Charlestown meldes under d. 28 Martii. at paa Saint Thomas havdes det Rygte, at en fremmed Escadre af 6 Linieskibe og adskillige Fregatter er bleven seet ved Sainte Croix, og at, efter Sigende, en engelsk Escadre paa 5 til 6 Linieskibe, med 3000 M. Landgangstropper ligger i Barbados, men at dens Bestemmelse ikke vides. - Det Fiendskab, som mellem Regjeringen i Monte Vides og Opstandsjuntaen i Buenos Ayras allerede har varet saalænge, er hos den sidste bleven forøget ved det store Nederlag, den har liidt. J Begyndelsen, af Januarii ere de Tropper, der under General Don Manuel Belgrand, sendtes mod Paraquay, blevne slagne, hvilket har virket meget paa Indbyggerne i Buenos Ayres. Dette, og Efterretningen om, at Gouverneuren i Monte Vidco laver sig til at angribe denne Stad i Forening med 5000 Portugisiske Tropper, har betydelig svækket Jveren hos Juntaens Tilhængere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-06-04
Man læser nu en vidtløftig Skrivelse fra General-Lieuten. Graham til Hr. Wellesley, dat. Øen Leon d. 24 Martii 1811, hvori han søger at fralægge sig de Beskyldninger, man i Cadix har gjort ham, angaaende Udfaldet af den sidste Expedition, og at forsvare sig mod en trykt Beretning fra General Lapena, der tilskriver ham Skylden for, at dette Tog mislykkedes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-06-04
Blandede Efterretninger. J Kongeriget Vestphalen, som tilligemed det deri indlemmede Hannover, tæller 18,000 Sjele, af den jødiske Troesbekiendelse, have disse paa egen Bekostning oprettet et Consistorium, hvis Præsident, den rige, oplyste og gavmilde J. Jakobsen i Cassel, ogsaa fortjener at kjendes og hædres i Danmark. Allerede for adskillige Aar siden har han anlagt et Opdragelseanstalt for Børn af hans Troesbekjendelse, men siden udvidet det til en Dannelsesanstalt for uformuende Børn uden Forskjel paa Religion. Han har ogsaa bygt et nyt skjønt, smagfuldt Tempel for sine Troesforvandte, som han forenede med Jnstitutet og som d. 1 Julii f. A. blev indviet med stor Høitidelighed. Adskillige hundrede Personer af forskjellig Tro og forskjellig Stand fra Brunsvig, Cassel, Halberstadt og andre Nabosteder vare indbudne til denne Fest. Kl. 8. gik Toget til Templet, som har faaet Navn af Jakobstempel. Jnstitutets Lærlinge med deres Lærere og to Faner i Spidsen aabnede Toget; bagefter fulgte Præsidenten Jakobsen, ledsaget af de jødiske Consistorialraader i Cassel, derefter fulgte Rabbinerne &c., siden Præfecten Henneberg, Grev v. Brabet og de øvrige høie Tilstedeværende, de indbudne Geistlige, 45 i Tallet, adskillige vestphalske Lærde o. s. v. Efterat en i den Anledning digtet og componeret Cantate var opført holdt Præsidenten en fortræffelig Tale, hvori han erklærede, at dette Tempel vel nærmest var bestemt for den jødiske Godsdyrkelse, men at denne her skal faae en Forædling, der skal bringe samme den rene Gudstilbedelse nærmere i Aand og Sandhed. Lignende Taler holdt derpaa ogsaa Doctor Scholt og Consistorialr. Heinemann. Mellem disse Taler fandt nogle religiøse Handlinger efter den jødiske Ritual Sted, og med disse afvexlede Sange af Gellert og Cramer, der af Jøder og Christne bleve sjungne med almindelig Rørelse. Efter endt Gudstjeneste bleve ved et Bord i Skolesalen henved 200 Personer og i en anden endnu 100 beværtede af Præsidenten. Om Eftermiddagen blev den i det jødiske Tempel givne Cantate endnu engang opført i den christelige Kirke til Fordeel for de Fattige. (Uddraget af Philalethia, eine Zeitschrift for Lehrer u. nachdenkende Freunde d. Roligion.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-06-04
(Af Hamb. nene Zeit.) For Videnskabernes Yndere er det saare trøstende, at see Frankriges og Engellands Lærde agte og hædre hinanden trods det store Skillerum, som Forskjellighed i politiske Grundsætninger har sat imellem dem. Saaledes har den første Classe af det Keis. Jnsillut i Paris nyligen optaget den af Menneskeheden saa høit fortjente Dr. Jenner, Kokoppe-Jndpodningens Opfinder, til sit brevvexlende Medlem.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-06-04
J Ferrara er oprettet et Academie, hvor der gives Underviisning i Veltalenhed i Skranken.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-06-04
Til Paris ankomme dagligen franske og italienske Biskopper, og i Notre Dame Kirken er der gjort Tilberedelser saavel til Kongen af Roms Daabs-Ceremonie som til et National-Kirkemødes Holdelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-06-04
Badajozs Garnison, bestaaende af 16 Batailloner Jnfanterie, adskillige Escadroner Cavallerie og et talrigt Corps Artillerie ventes med det første, under Escorte, til Frankrige. De Forskandsninger, som de Beleirede havde anlagt i det Jndre af Staden, sløifes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-06-04
Det hedder nu, at Capitain Pascha i Maji Maaned skulde fremtræde med en Krigslaade, hvis Lige Porten siden et Aarhundrede ikke har udrustet. Den bestaar af Linieskibe, Fregatter og Corvetter, ialt af 40 Seilere, hvortil endnu komme 30 store Canonchalouper, for største Deelen bygte i afvigte Vinter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-06-04
Prof. Sennowitz, i Eperies i Ungern, har bekjendtgjort sine bemærkninger over to Særsyn af det Slags man i Jtalien kalder FataMorgang. J Lipoz, en Landsby ved Eperies, viste Jndvaanerne Kl. 8 om Morgenen Hr. Sennowitz paa et Bjerg, der ligger 480 Alen derfra, et uhyre Dyr, der syntes at være en siddende Bjørn af Kjæmpestørrelse. De tappreste Jægere ilede til, da det formeentlige Uhyre ganske fredeligen gik ned af Bjerget, kom midt imellem Tilskuerne, og man fandt nu, at det ikke var andet end en temmelig lille Hund. Nogen Tid derefter saae Hr. Sennowitz langt fra en Hyrde, der forekom ham at være en Kjæmpe og hvis Faar lignede Cameler. Det synes at dette optiske Bedrag er temmelig almindeligt i dette Land og frembringes af Luftens Tæthed. (Le Moniteur Westphalien.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-06-04
En Jrlænder, Hr. Leckie, som i de senere Aar en rum Tid har opholdt sig i Sicilien, har udgivet et lidet Værk, hvori der ogsaa tales om Siciliens Statsforfatning. Jordeiendommene ere endnu, ligesom i det 11te Aarhundrede, fordeelte imellem Adelen, Kronen og Kirken. Parlamentet bestaaer af 8 Huse: Adelen, Geistligheden og Døminalhuset, hvilket sidstes Deputerede ikke vælges af Folket, men af de Kongelige Stæders Corporationer. Dommerstolene ere høist bestikkelige og trykkende. Selv Torturen betiener man sig endnu af. Et eget Slags Tortur er Maaden, at indspærre den Ulykkelige i en hvælvet Kielder, for at pine ham med Hunger og Stedets Rædsomhed. Vil han ikke bekjende, saa døer han enten af Hunger, eller sættes, efter Dommerens Godtbefindende og efter nogen Tids Forløb, paa fri Fod igjen. Opdragelsen er overladt til Munkene. J de høiere Stænder træffer man Damer, der hverken kunne læse eller skrive. Kun et ringe Antal af de adelige Huses yngre Sønner vælger Krigstanden. Officierernes Lønning er saa ringe, at de umueligen kunne leve anstændigen. Derfor bestaaer ogsaa hele Armeen af de laveste Folkeclasser, som man hverver i Stæderne og som ere blandede med schweizerske, græske og italienske Lykkefristere, Krigstugten er i den usleste Forfatning og Troppernes Forpleining i Livranternes Hænder. Kongen kjender ingen anden Glæde end Jagt og har en Modbydelighed for alle Regjeringsforretninger; han selv beherskes af Dronningen. Denne har megen personlig Utilbøielighed til Engellænderne. Man har hørt hende offentligen sige, at hun aldrig seer en Engellænder uden at føle Guillotinen ved sin Hals. Ogsaa Kongen bærer Nag til de engelske Generaler; han vil ikke lade sin Armee commandere af nogen af dem. Først ved en ny TractatsBestemmelser kunde man udvirke, at de Fornødenheder, som bleve den brittiske Armee tilsendte, fritoges for Toldafgivter, endskjønt andre Regjeringers Skibe aldrig betalte en saadan Afgivt. (S. Bl.) Af dette Blad udkomme ugentlig to Numere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-06-04
J Følge Kgl. allernaadigst Tilladelse forsendes det med Posterne i Danmark, Norge og Hertugdømmerne, og kan bestilles paa alle Postcontoirer mod Betaling af 2 Rdlr. Qvartalet. Her i Staden tilbringes Bladet Subskribenterne og betales qvartaliter med 2 Rdlr. Subskriptionen modtages hos Bogtrykker Höeckes Enke, i store Helliggeiststrædet No. 144. Kjøbenhavn, trykt hos P. H. Höeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-06-08
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. af Ros Res Reg Ottende Aargang. No. 46. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin. Løverdagen den 8 Junii 1811. Et Forslag til Konstflidens videre Udbredelse. Ved det smittende Exempel paa Lyst til Jndiernes og Europas Overdaadigheds Ting, som Hovedstaden har givet, var det en retfærdig Forventning, derfra ogsaa at see fremsprungen den første Spire til Overbeviisning om, at Dans og Nors Sønner og Døttre eie baade Vid, Øine og Hænder for Konstflid. Men, hvorledes forplantes den heri opvakte Jndustrie-Drivt fra Hovedstaden ned til Rigets øvrige Land og Stæder, J Seminaristernes noget længere Ophold i Blaagaards Seminario, og deres midlertidige Adgang til de af Hovedstadens Jnstituter, hvor Konstfliden heldig har begyndt, kunde vel øines et Glimt hertil. Thi, hvor gavnligt er det ikke for den tilkommende Skolelærer, at kunne udfylde nogle Vinter=Aftener med Behændigheds Arbeide, og derved faae nogle Elevers Konst Evner vakte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-06-08
Det var formasteligt, af vor ædle Regiering at forlange mere end det Meget, som den allerede har opofret ved Seminariers Stiftelse og Opderholdelse. Derimod torde vor nu stærkere blevne Fædrelands Kiærlighed vel kræve det Offer af enhver, i Fredens Ly formuende bleven Godseier, at ville underholde en og anden Seminarist til at blive dobbelt gavnende Skolelærere, – en Gave for kommende Slægter, gavnrigere end de rigeste Donationer til Fattige, thi af disse maatte jo i følgende Tider blive langt færre, naar Unges KonstAnlæg uddannedes til flerehaande værdthavende Frembringelser. Ligesaa meget kunde vel Fædrelands Kiærlighed kræve lignende Offere af Kiøbstædernes, og saa under Fredens hulde Værn, rige blevne Jndbyggere. Ved de ogsaa til Jndustriflid dannede Underlæreres Anførsel vilde Arbeidsstandens mange Tusinde Ynglinger kunne dannes for Konstflid. Endelig, hvor høist ønskeligt for enhver Fædrelands Ven, at see det tilkommende unge Qvindekiøn anført til de uendelig flere Slags fine Haandarbeider, som vi hidtil alt for godvilligen have modtaget fra fremmede Nationers konstvante Hænder. Kjøge, den 31 Mai 1817. J. Høeg, forhenværende Land-Physicus.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-06-08
Vigtigt Spørgsmaal. Hvorledes fortjener den Foresatte at ansees, der, overtrædende Danske Lovs 632, formener sine Underhavende ei allene Kirkegang i Almindelighed, men endog Deeltagelse i Nadveren; især hvis En Saadan giver sig af med at opdrage Ungdommen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-06-08
Det af mig paa Charlottenborg ved sidste Udstilling offentlig udsatte Portrait blev af Grunde, som jeg ikke kjender, igjen borttaget nogle Dage derefter. Jeg skjøtter ikke om at opsøge eller bedømme de muelige Grunde, men jeg skylder mig selv at bekjendtgjøre, at jeg paa ny har malet dette Stykke og udstillet det paa Børsen til et større og upartisk Publicums Bedømmelse. De, som ønske at kjøbe det eller males i samme Maneer, behage at henvende sig til mig i St. Pederstrædet No. 140, 2den Sal, hvor jeg hver Eftermiddag er at træffe. J. Senn, fra Schweitz.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-06-08
Jnden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-06-08
Indenlandske Efterretninger. Forordning angaaende en Forhøielses¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-06-08
afgivt paa Colonialvarer i Hertugdommene Slesvig og Holsteen. Vi Frederik den Sjette, af Guds Naade Konge til Danmark Norge, &c. &c., Gjøre hermed vitterligt: Da ved de under 20de Oct. og 13de November f. A. anordnede Afgivter paa Colonialvarer i Hertugdommen ikke ganske er opnaaet Vor Hensigt, at bringe disse Varers Priis til samme Størrelse der som i Naboelandene, saa finde Vi Os foranlediget til endnu at paabyde paa Colonialvarer en Forhøielsesafgivt, i Forbindelse med de trufne Foranstaltninger ved en under Dags Dato gjennem Vort General-Land-Oeconomie og Commerce-Collegium bekjendtgjort Forordning angaaende Oprettelsen af et Jnteressentskab til Realisation af Colonialvarer i Hertugdommen; i hvilken Anledning Vi herved allernaadigst anordne og befale: §. I. Af følgende Varer, naar de nu forefindes i Vore Hertugdomme til Handel eller Fabrication, og deraf er efter Forordningerne af 20de October og 13de Nov. f. A. enten erlagt eller skal erlægges Afgivt, skal endvidere ydes i Forhøielsesafgivt efter følgende Tarif: 10 Sk. af Bomuld, for 1 Pund raae Sukkere. i 6 P. hvide dækkede Sukkere. - Haysan Thee grøn Thee i alle andre Sorter The Kaffe. 1. Jndigo. i Cacao Cochenille 2 Sk. 69. 1 Rdlr. hvid Peber sort Peber. ordinair Cancel. 1 Rd. 2 Sk. 6.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-06-08
fiin CancelNelliker, Muskat 1 Rd. 2 Sk. 6.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-06-08
Mahagonitræe.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-06-08
Fernambuktræe, Campeschetræe, malet Farvetræe, Tobaksblade og Stilke §. 2. Denne Forhøielsesafgivt kan ogsaa fornedenbenævnte Varesorter erlægges saaledes i Varer: for 100 Pund 385 Pund. af Bomuld, a raae Sukkere. e hvide dækkede Sukker 2 Haysan Thee grøn Thee a alle andre Sorter The Kaffe. - Cacao Cochenille sort Peber Nelliker Muskat Fernambuktræe, Campeschetræe, Tobaksblade og Stilke §. 3. Denne Afgivt skal erlægges inden 14 Dage og oppebæres af ethvert Steds Toldforvalter, hvorfor Enhver, der har de i §. 1 benævnte Varesorter i Besiddelse til Handel eller Fabrikation, sig selv eller andre tilhørende, skal ufortøvet eller senest inden 24 Timer efter denne Vor Forordnings Bekjendtgjørelse angive for Stedets Øvrighed og Toldforvalter, hvilke og hvormange af benævnte Varesorter han er i Besiddelse af.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-06-08
Ligeledes skal det, som endnu ikke er betalt af de ved Vore Forordninger af 20de Oct. og 13de Nov. f. A. anordnede Afgivter, erlægges inden 14 Dage. §. 4. De Varepartier, som i Overeensstemmelse med fornævnte Vor Forordning afgives til Jnteressentskabets Depot, ville Vi allernaadigst frietage for den her paabudne Tillægsafgivt, dog skulle de anmeldes paa samme Maade, som i foregaaende §. 3 er bestemt, og foreløbig afgives til Stedes Toldbetjente. §. 6. De i §. 1 benævnte Varer, som herefter indkomme ved Condemmation eller Confiscation, skulle afgives til Jnteressentskabets Depot, og blive derfor at erlægge, saavel de i Forordningerne af 20 Oct. og 13 Nov. f. A. paabudne Afgivter, som fornævnte Forhøielsesafgivt. §. 6. Varernes Fortielse og enhver Handling til Afgivtens Besvigelse medfører Varernes Confiscation og andre Straffe, som i Vor Toldforordning af 8 Julii 1803 ere fastsatte for Toldsvig. §. 7. Ligesom Colonialvarers Jndførsel i Hertugdommene fra fremmed Sted allerede er forbuden, saaledes skal ogsaa for Fremtiden deres Tilførsel saavel so, som landvært fra Vore Kongeriger være forbuden under de i foregaaende §. 6 bestemte Straffe. Hvorefter alle Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette. - Under Vor Kongelige Haand og Segl. - Givet i Vor Residentsstad Kjøbenhavn, den 28 Maji 1811. Frederik R.