Den Vest-Sjællandske Avis, 1826-11-28
Det Engelske Blad Times melder: at den Efterretning er ankommen til London fra Marseille at Lord Cochrane har der i Havnen kiøbt til den Græske Krigstieneste en liden Fregat for 12000 Pund Sterling, og at denne tilligemed Captain Hastings Dampskib Karteria og den Fregat, som ventes fra Nyeork vil snart give den Græske Søe Hr. De Pradt. magt en anden Charakteer. har nyelig udgivet et Skrift under Titel af Europas Forhold til Grækenland, og den i Tyrkiet begyndte Reform. Stortyrken siger han deri, har ingen Penge; hvad giør han nu forat forskaffe sig dem. Han opfordrer Mufti og de Ulemas til at de skulle slaae op i Koranen for at under søge, om Afholdelsen fra Viin og Omskiærelsen kan betragtes, som en streng Troens-Artikel, eller blot som gode Formaninger. Man kan nu pardonnere de Tyrkiske Theologer, at de vise sig lidt eftergivende imod en Fordring, som skeer med Sabelen i Haanden, og saaledes have de Constantinopolitanske Doctorer svaret: at de Rettroende kunne med en god Samvittighed drikke Viin, og være frie tagne fra den gamle Maade, hvorpaa de bleve optagne i Islam. Dette kan nu være godt nok for dem som stræbe efter Fuldkommenhed; men Folkemassen kunde gierne afholde sig derfra. Sultanen har imidlertid ladet Viinhusene aabne; men tillige ladet dom belægge med en anseelig Afgivt, dersom nu Mahomedanerne i alle tre Verdensdele ville ifølge denne Kiendelse lægge sig efter at drikke Champagne og Bordeaux Viin, saa vilde Bordeaux og Champagne befinde sig herlig derved og burde illuminere til Ære for Mahund og de føielige Theologer i Constantinopel. – Det hedder: at et Corps af den Polske Armee skal tage Deel i Krigen imod Persten og at flere Regimenter have indgivet en Begiæring til Storfyrste Constantin om at han vilde formaae Keiser Nikolaus til at forunde dem denne Ære, Keiseren har besluttet at skiænke de militaire Kolonier sin vedvarende Opmærksomhed og har tilkiendegivet sin Tilfredshed med deres heldige Fremgang. Der skal være mødt Nederlænderne Vanheld, i det indre af Øen Java, som Breve der ere ankomne til Rotterdam fra Batavia af 7de August fortælle, dog skal det ikke bestaae i videre, end at et Detaschement af en Lieutenant og 56 Mand er blevet overrumplet og taget til Fange af Oprørerne. Man venter imidlertid i Batavia med Utaalmodighed paa Forstærkninger fra Europa, –Man glæder sig meget i London over den tilfægtede Seier over de Assiantis, som havde gjort store Udrustninger for at undertvinge alle de Nationer, som beboe Søekysten og derpaa villet angribe den Engelske Colonie i Akkra. Oberste Pur don samlede nu en Armee af 11 380 Mand; men hvoraf kun de 80 vare Europæiske ikke heller havde han flere end 4 Kanoner. Den 7de August rykkede han imod den Assiantiske Armee der var 25,000 Mand stærk, commanderet af Kongen selv. Slaget begyndte med megen Heftighed, og efter en Times Forløb tog den venstre Fløi af den Brittiske Armee Flugten; men Oberste Purdon lod nu Reserven, som bestod af de kongelige Tropper rykke frem og giøre en morderisk Jld paa Fienderne. De Raketter, som bleve kastede imellem dem udbredte en panisk Skræk. Obersten benyttede Jndtrykket brød igiennem det fiendtfiendtlige Centrum. Fienderne toge derpaa Flugten til alle Sider og Slaget var vundet. Den Brittiske Hielpearmee havde 800 Døde og 2000 Saarede; men de Assiantis mistede 4000 Mand, og hele Armeen var bleven tilintetgjort; dersom de Allierede havde fulgt de givne Ordrer. Kongen skal have faaet to Saar, mange af Cheferne bleve deels dræbte, deels fangne, og deres hele Leier hvori forefandtes den gyldne Statskiærm, den gyldne Statsstoel, Guldstøv, Elfenbeen og andre Kostbarheder, faldt i en af de allierede Stammers Hænder. Ogsaa den ulykkelige Sir Charles Mac-Cotrys Hierneskal blev gjort til Bytte, af Kongen af Aquapim Adononaqua, som ikke vil udlevere denne Skat, paa hvilken de Assiantis satte en overordentlig Priis og holdt den for at være deres største Talisman eller Fetesch; den var bedækket med to Ark Papiir, som vare beskrevne med Arabiske Bogstaver, derpaa indviklet i et Stykke Silketøi og endelig indsyet i et Leopardskind. – England er man forresten meget beskiæftiget med Tilberedelser til Parlamentets Aabning. Man troer, at Kornlovene først ville komme paa Bane, iblandt dets Forhandlinger, og at Kornindførselen vil blive tilladt under en beskyttende Afgift. Ogsaa troer man, at det nye Handelsfystem vil finde en Modstand, som man tilskriver Aftagelsen af den almindelige Velstand. Deputerede fra Staden, Manchester have forgiæves anholdet hos Skatkammerkansleren om Ophævelsen af Afgivten paa trykte Bomuldstøier. Der blev svaret at Statsindtægternes Tilstand kunde ikke tillade det. – Man begynder i England at frygte for smitsomme Sygdomme, som allerede skulde have yttret sig i Dublin. – Fra Madrid berettes: at der skulle være ankomne Stafetter dertil fra Paris om, at den Franske Regiering har erkiendt de nye Stater i Amerika, men vil ikke offentlig bekiendtgiøre noget derom førend den Spanske Regiering har foregaaet med sit Exempel; dog maae den skynde sig dermed, da den Franske Regiering kun vil tøve med Bekiendtgiørelsen til en vis bestemt Tid. – Franske Blade ville nu vide, at dette Skridt har været Formaalet for Hr. Cannings Ophold i Paris (dog er det neppe troeligt, at den Engelske Regiering skulde ile saameget med at aabne den Franske Handel Adgang til de Sydamerikanske Havne, uden nogen videre Hensigt; rimeligere er det, at Hovedhensigten er at tilveiebringe en fast Forfatning paa den hele Pyrenæiske Halvøe og en derpaa følgende nøie Forbindelse imellem de vestlige Stater).