JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-01-27
Compagniets Commissionairer i Fyens Stift ere i Assens Hr. Fuldmægtig Friis. Toldkasserer Truelsen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-01-27
Bogense. - Prokurator Holm. Faaborg. - Kjøbmand Trolle.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-01-27
Kjerteminde. Postmester Achen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-01-27
Middelfart. Bogholder Petersen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-01-27
Nyborg. - Overkrigscommissair Røbke. Odense. Kjøbmand v. d. Pahlen. Rudkjøbing. - Justitsraad Theill.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-01-27
Svendborg. - Jøvrigt bemærkes, at Compagniets Beholdning ved det 13de Assurance=Aars Slutning, den 30 Septbr. 1811, efter Udbyttets Fradrag, var i r. Sølv, Sølv, samt Sedler 1,206,139 Rbd. 72 s. Compagniets Risico var den 30 Septbr. 1811. 17,087,375 Rbd. Kjøbenhavn, i Directionen for det almindelige Brand=Assurance-Compagnie for Varer og Effecter, den 21 Januar 1812. Engelhart. Lassen. Hvidt. Møller.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-01-27
Det Fyenske private Brand=Assurance-Selskab.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-01-27
Den Skadeserstatning, som bliver at udrede til Gaardmand Mads Madsen i Millinge, paa Grund af den ham overgangne Jldsvaade den 22 d. M., beløber sig til 856 Rbd. 4 Mk. 15 s.; hvilket herved bringes til JnterSehestedt-Juel, essenternes Kundskab. p. t. Formand. Handelsbetjent.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-01-27
Et ungt Menneske, som har lært Colonial- og Kornhandelen i een af Fyens mindre Kjøbstæder, ønsker sig en Condition til 1 Mai d. A. som Handelsbetjent. De Reflecterende ville behage at aflægge forseglet Billet paa Adressecontoiret, mærket H.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-01-27
En Avlskarl, som tidligere har conditioneret paa en Herregaard, kan faae Plads til førstkommende 1 Mai paa Broholm ved Svendborg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-01-27
Fede 4 Ugers Grise, af Nislefgaards bekjendte gode Svinerace, kommer til Torvs i Odense paa Løverdag.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-01-27
Russiske Haandklæde-Dreiler og Tvistlærreder, ere igjen arriverede og sælges til særdeles billige Priser, L. B. Jürgensen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-01-27
Nørbech Stampeværk er nu istandsat, og kan A. saaledes igjen fra Dato Alt modtages til Stampning. Nørbech den 25 Januar 1812.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-01-27
Bede- Uldne Kane- og Reise-Strømper Vinter Støvler og Skoe for Herrer og Damer med Sivsoller, samt Hestedækkener og nye Gulvetæppetøier af det Trolleborger Fabrik er atter at bekomme, vel assorteret, hos L. B. Jürgensen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-01-27
To nye blaa Slængkapper er til Salg for billig Priis hos Skræddermester Keiser i No. 233 overfor Adressecontoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-01-27
Nye afpassede Kaaber og moderne Kaabe og Kjoletøier af Uld og Silke bekommes i de nyeste Mynstre hos L. B. Jürgensen. 200 Alen tørre Bøgeplanker, 15 Tommer brede og 3 Tommer tykke, ere til Salg paa Fraugdegaard.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-01-27
Huset No. 627 i Adelgaden, forhen beboet af Præste Enken Madame Clod, er at faae til Leie førstkommende Paaske. Adressecontoiret anviser udleieren. Nybor¬
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-01-27
Førstkommende Paaske Flyttedag bliver anden Etage i min Gaard Nr. 21 paa denne Byes Torv at erholde til Leie. Lysthavende henvender sig til undertegnede Eier. L. C. Nyborg. Nyborg den 11 Januar 1812.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-01-27
Et godt bygget Huus, beqvemt indrettet, beliggende 1/3 Verdingvei fra Odense, paa et muntert og livligt Sted, og hvortil hører en stor Have samt en Tønde Land geometrisk Maal, kan underhaanden erholdes til Leie, naar man henvender sig til Adressecontoiret i en Billet, mærket N. Virkedommer Friis i Odense anviser til Salg en Landeiendom, som er beliggende imellem Werninge og Naarup, Odense Herred, af Hartkorn 5 Skpr., hvortil omtrent 19 Tdr. Land, hvoraf de 11 ere Agerland, 2 Tdr. Land Eng og 3 Tdr. Land Tørveskiær, alt godt og dette overflødigt. Bygningerne, som ere gode og tildeels nye, samt velindrettede og velvedligeholdte, bestaae af 30 Fag. Paa Eiendommen er god Mergel. Fredagen den 28 Januar foruk., Formiddag Kl. 9, bliver, efter Skifterettens Foranstaltning, holdt Auction i Huset No. 783 ved Munkemølle over Meubler og Effecter, bestaaende af et Chatol med et 8 Dages Uhr, et Klædeskab, Stole, Borde, et Sengested og Sengklæder, noget Porcellain og nogle Gangklæder m.m., tilhørende Stervboet efter afg. Mad. Winther. Odense Auctionscontoir den 20 Januar 1812. Reimuth.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-01-27
Torsdagen den 3 Februar førstkommende, Formiddag Kl. 9, bliver i Gaarden No. 26 paa Overgade, efter Skifterettens Foranstaltning, holdt Auction over endeel Meubler og Effecter, bestaaende af Mahognie Sophaer, Stole, Borde, Speile, Senge og Sengklæder, Sølv, Porcellain og Glas, Kjøkkentøi, af Kobber og Messing, noget Linned og Dækketøi m. m. Alt tilhørende Stervboet efter afdøde Kammerherreinde v. Heinen. Odense Auctionscontoir den 27 Januar 1812. Reimuth.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-01-27
Skove Auction. Torsdagen den 3 Februar førstkommende, Formiddag Kl. 10, bliver i Rønningesøegaards Skove afholdt Auction over endeel paa Roden staaende Bøge, tjenlige til Gavntræe, samt over noget Udhugning. Modestedet er ved Henning Christensens Huus ved Langeskov. Bjerge Aasum Herreders Contoir den 21 Januar 1812. Lüttichau.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-01-27
Jordegods=Salg. Da den Kongelige Direction for Statsgielden og den synkende Fond har forkastet det ved Auctionen over Hovedgaarden Buderupholm med Underliggende, den 3 Decbr. forrige Aar, gjorte høieste Bud, og forlangt en nye Auction afholdt, saa bliver denne Eiendom atter saaledes forsøgt bortsolgt. Efter vedkommende Auctionsdirecteurs Bestemmelse, afholdes denne Auction hos Gjæstgiver Petersen i Aalborg Tirsdagen den 1 Marts førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, hvilket herved til Lysthavendes Efterretning bekjendtgjøres. med Tilføiende, at Conditionerne væsentligen blive de samme, som ved forrige Auction, og at der i et af Statsgieldsdirectionen til Godsinspecteuren Justitsraad Bindesbøll udfærdiget Brev, der først aabnes efter at Hammerslag er skeet, er opgivet den mindste Priis, hvorfor Ejendommen maa sælges. Approbation paa Budet vil saaledes strax kunne erholdes, naar den opgivne Sum er opnaaet. Godsforvalter Wegener paa Buderupholm pr. Hobroe foreviser Eiendommene og Jordebogen, og meddeler hvad Oplysninger Vedkommende ellers maatte ønske. Ved Tallotteriets 1352 Trækning i Wandsbeck udkom: Denne Fyens Stiftavis redigeres af Carl Bagger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-01-28
71 Aargang. No 17. Fyens Stifts Kongelig ene privilegerede. Adresse- og politiske Avis samt Avertissementstidende. Forsendes med Brevposten overalt i de danske Stater.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-01-28
Trykkes og udgives i Odense af Soren Hempel, Cancellieraad.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-01-28
28 Januar 1842. Fredagen
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-01-28
Jndhold. Politisk Oversigt: Frankerig, Kongen af Preussens Reise. Norge. - Fædrelandet. Offentlige
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-01-28
Foranstaltninger. Tildragelser. Blandinger. Odense.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-01-28
Politisk Oversigt. Frankerig. Under dyb Stilhed betraadte den 20 ds. Guizots farligste Fiende, Hr. Thiers, Talerstolen. i Deputeredekammeret. Han meente, at den Tid nu var kommen, da Man endelig kunde kaste et Tilbageblik, for rigtigt at bedømme det Forbigangne; han vilde gjerne afholde sig fra alle beskyldninger og kun omtale det orientalske Spørgsmaal i Almindelighed og med Hensyn til Frankerigs Fremtid. Man talede altid om de tydske Kabinetter, disse havde stemt overeens med Frankerig deri at Paschaen skulde beholde Syrien, men pludselig havde de alligevel skiftet Mening, da Engelland fordrede sin Villie sat igjennem. Han sagde kun dette, for at bevise, at alle Kabinetter, saasnart Leilighed gaves, gjorde fælleds Sag imod Frankerig. Uden at modtage noget Sikkerhedspant var Frankerig traadt ind i det europæiske Forbund og havde afvæbnet sig, for ikke at fortørne Magterne. Alt dette kunde ogsaa det tidligere Ministerium have gjort, men det vilde det ikke. Det nuværende Ministerium ønskede sig selv til Lykke, over at have bevaret Freden, retsom om nogen Magt vovede at angribe Frankerig, nei, angribe det vilde Man ikke, det er kun Europas Hensigt at formindske Frankerigs Jndflydelse, og dette er lykkedes det. Det er sandt, at Juliirevolutionen har havt glimrende Momenter, men derfor maatte den ogsaa holde sig paa dette skjønne Standpunkt, og netop dette saae Enropa ugjerne. J det Øieblik da Frankerig tillader, at det taber Noget af sin Jndflydelse, at der uden dets Samvirkning fattes en stor Beslutning, da synker det Det havde det forrige Ministerium ikke villet, det havde foretrukket Krig for Fornedrelse. At Man har opnaaet Arveligheden for Mehemed, det var en Virkning af Frankerigs foregaaende kraftige Holdning; men selv denne Arvelighed var illusorisk, da den var bleven tilstaaet Mehemed under betingelser, som gjorde det muligt, at jage ham bort, saasnart Man vilde. Det orientalske Spørgsmaal var ikke rykket et Skridt fremad. - Taleren syntes her saa udmattet, at Man tilraabte ham, at han skulde pausere et Øieblik. Han forlod ogsaa Talerstolen et Par Minutter, omgivet af sine Venner, der tilraabte ham lydeligt bifald; han besteeg den atter, da Posten afgik. - At Kongen imidlertid ikke er uden Frygt for Thiers's Modstand under Adressedebatterne, synes den Omstændighed at vise, at Erministeren pludselig og uventet forleden blev tilsagt til Taffels, og at Kongen trak ham hen i en Vinduesfordybning og havde med ham en fortrolig Samtale, der varede over tre Qvarteer og angik Spanien, Handelstraktaten med Belgien, samt Valg reformen. De gjensidige Meddelelser førte dog ikke til noget Resultat.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-01-28
Frankerig er det eneste Land, hvor det diplomatiske Korps paa Nytaarsdag henvender Taler til Kongen; ved de øvrige Hoffer møde rigtignok de fremmede Gesandter men der holdes ingen formelig Tale. J Frankerig hidrører denne Skik fra Ludvig XIV's Tid, men siden Restaurationen er der flere Gange gjort Skridt for at afskaffe den. Efter Juliirevolutionen androg en tydsk Stormagt saavelsom Rusland formelig paa Afskaffelsen, men Ludvig Philip hævdede Bibeholdelsen af Frygt for at en Ophævelse deraf skulde betragtes som et Tegn paa Misforstaaelse mellem Frankerig og de udenlandske Hoffer. Dengang opgave Stormagterne deres Fordring, men det er muligt, at de nu atter ville fremkomme med den. Fra Marseille bekræftes, at Abdeel=Kader, forladt af hele sin Stamme, er flygtet ind paa marokkansk Gebeet. J Provindsen Oran foregaaer der en almindelig Underkastelse og alle de Stammer, der hidtil have viist sig fiendtligsindede, sende Gesandter til General Lamoriciere, for i Fremtiden at kunne leve roligt under fransk Herredømme.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-01-28
Kongen af Preussens Reise. Den 20 Jan.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-01-28
ankom Hs. Majestæt til Stationen paa den Mechelnske Jernbane, hvor der var opstillet belgisk Militair. Da Convoien standsede, traadte Gouvernøren for Provindsen Antverpen, Hr. Brouckere, tilligemed Grev Baillet og den preussiske Consul i Antwerpen, Hr. Sapor tas, hen til den kongelige Vogn, for at modtage Kongens befalinger. Tydske Aviser melde, at følgende Samtale forefaldt. "Deres Provinds er stærkt befolket, Hr. Gouvernør? - Over 400,000 Sjæle, men Flandern er endnu folkerigere. – "Ja, jeg troer, at med Undtagelse af Lombardiet og nogle Provindser i China er intet Land meere folkerigt, end Deres. Sire! sagde derpaa Gouvernøren, Staden Antwerpen vilde prise sig lykkelig, hvis Deres Majestæt paa Tilbagereisen vilde dvæle en Stund indenfor dens Mure. - "Jeg takker Dem, men det vil ikke blive muligt, thi da jeg ikke reiser tilbage over Holland, saa afreiser jeg meget tidligt fra Ostende, for endnu samme Aften at være i Aachen, hvor jeg denne Gang ikke har kunnet opholde mig. - Engelske Aviser, beretter, at Kongen vil erholde Hosebaandsordenen, samt at han vil besøge Universitetet i Oxford, Fabrikkerne i Manchester o. s. v.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-01-28
Norge, Kong Carl Johans Reise til Christiania skal nu være bleven udsat til Februar Maaned.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-01-28
Fædrelandet. Offentlige Foranstaltninger. Under 19de, er allernaadigst bifaldet, at Bestemmelsen i allerh. Reskript af 5 Novbr. 1813 angaaende Enkesæders Oprettelse for Præste Enker i Lollands-Falsters Stift, ophæves.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-01-28
J Sagen Oldermanden for Urtekræmmerlauget i Kjøbenhavn, contra Formændene for Høkercorporationen, betræffende det nævnte Langs Berettigelse til at handle med Kartoffelmeel, er afsagt følgende Høiesteretsdom: Politirettens Dom bør ved Magt at stande. Processens Omkostninger for Høiesteret ophæves. Ved den indankede Politiretsdom var Mægler Dreier for, medens han var Urtekræmmer, at have handlet med Kartoffelmeel anseet med en Mulkt af 5 Rbd. Sølv til lige Deling mellem Kjøbenhavns Politikasse og Formændene for Høkercorporationen i Hovedstaden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-01-28
Den 10de, afsagde Høiesteret Dom i den i Aaret 1838 imellem Pastor Edsberg i Hornslet og nogle Gaardbeboere i Hornslet, Tendrup og Kradberg Byer opstaaede Retssag om en saakaldet Ydegaas, som Hr. Pastoren formeente sig berettiget til at fordre af hver Mand, fordi hans Formand i Embedet, Provst Byberg, havde indberettet: at Ydegaasen horte til de Kaldet tillagte Expenser.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-01-28
Høiesteret stadfæstede Landsoverrettens Dom og frifandt Beboerne, der paastode, at Ydegaasen af dem var leveret Provst Byberg som en Villighed, men ikke som nogen Rettighed, hvilket det heller ikke var lykkedes Pastor Edsberg, at modbevise.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-01-28
Landsoverretten i Viborg har den 10 de afsagt Dom i Sagen, anlagt mod Overkrigscommissair Branddirecteur Krogstad paa Læsøe, for mislig og bedragelig Embedsførelse samt for at have injurieret Birkedommer Brum paa Dommersædet. Tiltalte G. L. Krogstad, er dømt til at have sin Ære og sit Embede som Branddirecteur forbrudt, samt hensættes til Fæstningsarbeide i 4 Aar. Saa bør han og bøde 40 Lod Sølv.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-01-28
Ved Aarhuus Bytingsret blev i Løverdags Dommen afsagt over Niels Sørensen Stoffer, der forøvede det bekjendte Jndbrudstyveri der i Byen hos Justitsraad Herredsfoged Seideling: han blev dømt til 12 Aars Fæstningsarbeide, samt til Erstatning af 2677 Rbd. 2 Mk. S. og T. og 250 Rbd. Sølv.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-01-28
Tildragelser. J Alt. Merk, skrives fra det Lauenborgske, at der i Hollenbeck i Ratzeborg Amt er forøvet en afskyelig Udaad. En Dagleier, der netop vil gaae tilsengs, bemærker, at En staaer udenfor Huset og ligerind af Vinduet; han gaaer ud, raaber paa Personen, gjenkjender ham, men faaer med en Knippel tre Slag i Hovedet, saa at han bevidstløs synker til Jorden. J denne Tilstand slæber Umennesket ham hen til en tilfrossen, men foran ophugget Dam og skyder ham med Hovedet ind under Jsen. Lykkeligviis savnede Konen sin Mand, lededes til ham ved de blodige Spor og kom saa betids til Hjelp, at han blev frelst. Gierningsmanden, en berygtet Bondesøn, er greben, men har endnu ikke tilstaaet. - Samtidigen hermed har i samme Egn en Mand i Drukkenskab saaledes mishandlet sin Datter, at hun i 24 Timer laae i Afmagt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-01-28
Blandinger. Den Lehmannske Sag. Aarh. A. meddeler et Brev fra Kjøbenhavn, der begynder saaledes: Noget Eminentere end Lehmanns Forsvar, har jeg aldrig mine Dage hørt. Det begyndte saaledes: ""Fra min tidligste Alder har det været mit brændende Ønske, at fremtræde for disse Skranker. Ru staaer jeg her, men hvorledes, Anklaget, lovforfulgt, for Majestætsforbrydelse! o. s. v. Ogsaa Generalfiskalen talte overordentlig smukt og værdigt, naturligviis paa det nær, at hans Paastand gik ud paa corporlig Straf. Lehmann talte omtrent 4 Timer, snarere over end under. Trængselen var saa stor, at det var mig umuligt at see paa Uhret. Lehmann sad for det meste – han lider af et daarligt Knæ der skal brændes i disse Dage." – – Ogsaa i Aalb. A. hedder det, at Lehmanns Defensionstale var et Mønster paa høi Veltalenhed og at den paa mange Steder, rørte flere af Tilhørerne til Taarer; ligesom den paa den anden Side vidnede om dybe og grundige juridiske Kundskaber. Hvad han med meest Varme og Liv imødegik, var en beskyldning for Usandhed, som Generalfiskalen havde søgt gjort gjeldende mod ham, som Noget, der plettede hans personlige Ære. Efter dernæst at have berettet, at Lehmann sidder i Civilfængselet i Raadhuset, det saakaldte Slutteri, hedder det videre i Aalb. A.: "Saavidt vi vide er det ikke forbudt ham at modtage Besøg af hans Venner, der sikkert ville oppes om at vise ham deres Deeltagelse. En Satisfaction skal Hr. Lehmann i disse Dage have erholdt, saafremt denne Relation ikke beroer, paa en Misforstaaelse. Han skal nemlig iforgaars (den 19 ds.) have erholdt tilsendt fra Slesvig og Holsteen den betydelige Gave af 8000 Rbd., som disse Provindsers Bidrag til den indkomne Sum ifølge den til Fordeel for Lehmann udstædte Jndbydelse. Medens Lehmanns Domfældelse paa den ene Side har vakt Smerte, saa kan det ikke mangle, at den hos nogle af det modsatte Parti har vakt, om just ikke Glæde, saa dog hemmelig Triumph, der vel undertiden giver sig Luft; som Beviis herpaa kan tjene, at en Herre med et adeligt Navn lydeligt yttrede efterat Dommen var forkyndt: "Ha! Ru fik vi ham endelig!" en Yttring, der under alle Omstændigheder var høist uklog ved denne Leilighed, da Gemytterne vare saa Ne exalterede, hvilket ogsaa en anseet kjøbenhavnsk Borger bemærkede, der forlangte af en tilstedeværende Politifuldmægtig, at han skulde notere hiin Herres Navn og drage ham til Ansvar for hans Ubesindighed. Proceduren bivaanedes af en Mængde Folk af Almuen, navnlig vare endeel Falstringer ankomne hertil Staden alene i dette Øiemed. - - Jfølge Vib. A. var Hs. Maj. Kongen paa Fælleden og inspicerede sit eget Regiment, dengang Urostifterne udenfor Amalienborg, hvor Vagten traadte i Gevær, raabte Hurra for Lehmann.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-01-28
Jfølge Vib. A. har en til Kbhavn ankommen Eqvilibrist i denne Tid ansøgt Cancelliet om Tilladelse til at vise et lignende Kunststykke som Roat i sin Tid - nemlig at gaae op til det høieste af Rosenborg Slotstaarne, paa et fra Exerceerpladsen til samme spændt Toug. Efter Forlydende vil det dog ikke blive ham tilladt. - Det hedder i samme Avis, at der forleden blev i Kbhavn begaaet et dristigt Tyveri, idet nemlig en Fragtmand fra Helsingøer, der med et værdifuldt Læs paa Hjemreisen holdt udenfor Acciseboden, var inde hos Toldbetjenten for at faae sine Papirer paategnede, satte en chevalier d'industrie sig uden videre op paa Vognen og kjørte bort. Heste og Vogne ere først i Løverdags blevne indbragte til Kbhavn fra den 2 Miil derfra liggende Ballerup Kro, hvor Tyven havde forladt samme, efter først at have solgt alle Varerne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-01-28
J Jtzeboer Ugeblad No. 2 for d. A. læses et tydsk Digt paa 31 Linier og med Overskrivt: "Lornsens Manen geweidt. (paa dansk: Lornsens Geist helliget) Men Verset skjuler, lig en Rosenbusk med Slange under, et ganske andet Emne i sig, end at hædre Lornsens hedenfarne Aand. Naar Man alene læser Begyndelsesbogstaverne ovenfra nedad, saa faaer Man følgende ud Das Daenenvolk war uns von je verhaste (verhast)!(paa dansk: "Det danske Folk var altid os forhadt. Og denne skammelige Yttring har Hr. Schønfeldt i Jtzehoikke bluedes ved at aftrykke i sit Blad og i c. 6000 Expl. at udsende i den tydske og danske Verden; men naar han derved troer at hædre Lornsens Minde, da kan dette vistnok kaldes mislykket, hvis Noget i Verden kan kaldes mislykket: thi Folkemanden, Lornsens ædle Karakteer hadede vist intet Folk og mindst det danske (Dv.)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-01-28
Som Forfatter til den nylig udkomne historiske Roman Peter Tordenskjold, nævner Viborg Avis Digteren Rumohr.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-01-28
J Aalb. A. opfordres Prof. Algreen=Ussing til at lade sine Forelæsninger over Næringsstanden udgaae i Trykken.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-01-28
Jfølge Folketællingen af 1 Febr. 18440 havde Hertugdommerne Slesvig, Holsteen og Lauenborg ialt 848,961 Jndbyggere; i Aaret 1825 havde de kun 804,650.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-01-28
Odense. J Onsdags foretoges paa Raadhuset Valg, af de større Landeiendomsbesiddere paa tvende Amts raader og een Suppleant. Til Amtsraader valgtes, Dhrr. Kammerherre, Stænderdeputeret Sehestedt-Juel, til Raunholdt med 7 og Kammerraad Hillerup til Bramstrup med 5 Stemmer; og til Suppleant Kammerherre, v. Juel til Hverringe med 4 St. (De to Nærmeste efter disse vare Major Schøller til Margaard og Proprietair Berg til Lindved). Jgaar foretoges ligeledes Valg af de mindre Landeiendomsbesiddere paa fire Amtsraader og een Suppleant. Til Amtsraader valgtes da Propr. Berg i Hunderup med 31 St., Propr. Mortensen til Ellegaard med 22, Hr. Brandt, Eier af Nedre=Molle, med 20, og Pastor Rohmann i Rønninge med 17 St.; til Suppleant valgtes Propr. C. H. Hansen med 11 St. (De to Nærmeste efter disse vare Forpagter Hansen, paa Oregaard og Hr. Trolle, Eier af Næsbyhoveds Mølle.) Den i et Par Dage vedvarende strænge Frost er nu slaaet om til Tø.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-01-28
Odense Borgerrepræsentations Forhandlinger. (Fortsat fra Nr. 13.) Den 19 Februar. Nogle nærmere Bestemmelser angaaende Salget af Pladsen ved Gravene, indstilledes til Magistraten. - J Skrivelse af 11 Februar havde Magistraten, i Anledning af den foreslaaede mundtlige Conference med Brandkorpsets Foresatte (see 22 Januar), formeent, at der de gieldende Anordninger ikke findes Hjemmel for slige mundt Ne lige Conferencer imellem forskjellige Autoriteter, og navnligen i Frd. 21 Octbr. 18337 ikkun forsaavidt det i sammes § 19 omhandlede Tilfælde angaaer m.v. Hermed fulgte en Skrivelse fra Stiftamtet, indeholdende en Communication af Gouvernementets Resolution, angaaende Forbedringer med Hensyn til Brandvæsenet, og Forlangende om Jndgivelse af en yderligere Betænkning om denne Sag, hvorhos Magistraten formeente det muligen rigtigere, at rette den paatænkte Jndstilling til Hs. Kongel. Høihed Gouverneuren istedetfor til Cancelliet. Tillige communiceredes Skrivelse fra Directionen for Graabrødre Hospital, hvorefter den Jntet har imod, at Hospitalets Sprøitehuus, hvori er en Kakkelovn, afbenyttes til Vagtstue for Brandkorpset. Da Repræsentationen maatte antage, at Magistraten tildeels havde misforstaaet dens sidste Jndstilling angaaende denne Sag, vilde man, til nærmere Oplysning af enkelte Punkter, hvorom der herskede Dissents imellem Magistraten og Repræsentationen, udbede sig et Fælledssmøde med Magistraten allene snarest muligt. Den 26 Februar. (J Viceformandens Forfald forte Formanden tillige Protocollen). Stiftamtet havde forlangt Repræsentationens Erklæring over en Ansøgning til Hs. Maj. Kongen fra Handelsfuldmægtig Poul Richardt af Faaborg, om at maatte erholde Borgerret som Kjøbmand i Odense i eller udenfor Lauget, hvilken Ansøgning var forsynet med Kjøbmandslaugets og Magistratens Erklæringer. Man vedtog, overeensstemmende med de i Kjøbmandslaugets Erklæring citerede Lovbestemmelser, at erklære sig imod Ansøgningen. - Efterat Repræsentationen havde modtaget den forlangte Betænkning fra Oldermændene for samtlige Laug over Fattigkommissionens Andragende, om at erholde Eneret til at holde Liigvogn for hele Byen, vedtog man at stette sin Betænkning over Sagen paa de af Haandværkslaugene fremsatte Grunde, saaledes at den attraaede Eneret til at holde Liigvogn for hele Byen, formeentligen ikke med billighed bør gives Fattigcommissionen. -