Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-06-09
Udenlandske Efterretninger. Spanske Anliggender. De tidligere Rygter om, at den spanske Regjering skulde have forlangt Hjælp af den franske, synes nu at have stadfæstet sig. Vel haves endnu ingen officielle Efterretninger derom; men Journal des Debats af 29de f. M. begyndte, uden senere at være bleven modsagt, en temmelig udførlig Artikel med de Ord: "Den spanske Regjering forlanger Hjælp af den franske. Vistnok - siger den er Spanien ikke bragt til det Yderste; vistnok et det ikke kommet saavidt, at Jnsurrectionen staaer i Begreb med at opplante sine Faner i Madrid; vistnok kan man ikke sige, at den spanske Regjering vil gaae tilgrunde, hvis den ikke faaer Hjælp fra Frankerig. Den spanske Regjering savner endnu ikke Hjælpemidler, og i alt Fald maatte der endnu en lang Kamp til, inden Carl den 5tes Trone kunde opreises. Men Borgerkrigens Vedvaren er en gruelig Ulykke, og paa denne Ulykke skal Frankerig, efter Spaniens Ønske, ved en Jntervention gjøre Ende. Journal des Debats søger fremdeles at bevise, hvorledes en saadan Jntervention ligger i Frankerigs egen Jnteresse. Ved Qvadrupelallianen - mener den - har vor Tidsalders dueligste og meest erfarne Diplomat, Talleyrand, sat Kronen, paa sit politiske Liv. Hans Hensigt dermed var at forene Europas vestlige Magter til et Heelt, der i Fremtiden kunde byde enhver fra Norden og Østen truende Fare Trods. Engelland og Frankerig udgjøre Kjernen i denne Forbindelse; Spanien og Portugal have sluttet sig dertil, for at finde et Støttepunkt, men deres Tiltræden er ingenlunde uden Vigtighed, da Frankerig derved er fuldkomment sikkret mod Syden, og kan i paakommende Tilfælde vende sin hele Kraft mod Norden. Men det er da ogsaa nødvendigt, at Spanien maa være roligt, og at ikke en Tilstand der vedbliver, som ved Udbruddet af en almindelig Krig, kunde fremføre en Tronforandring, der kunde have til Følge, at det spanske Rige blev Frankerigs Fiende istedetfor dets Ven. Og saaledes bliver Jnterventionen, en Tjeneste, der vel nærmest vises Spanien, men tillige har baade Frankerigs og Engellands Jnteresse for Øie. J et følgende Nummer beretter Journal des Debats, at den franske Regjering har givet det engelske og portugisiske Cabinet Efterretning om det spanske Ministeriums Begjering, og føier til, at, da det brittiske Cabinets Svar først om 8 Dage kunde indløbe, vilde Sagen saalænge blive uafgjort. Den berømmet i denne Anledning høilig det franske Ministeriums Forhold; thi Frankerig behøvede vistnok hverken Engellands eller nogen anden Magts Tilladelse til at komme et Naborige, som begjerer det, til Hjælp med en Krigshær; men det fortjener da destomere Roes, at Frankerig tager Hensyn til sine Allieredes Mening, at det uden deres Samtykke Jntet ønsker at foretage, og at det ikke vil sætte en saa stor og vigtig Alliance paa Spil, efter at det har kostet saa store Anstrengelser at faae den iværksat. J det franske Cabinet ere Meningerne deelte. Kongen selv skal personlig være imodJnterventionen, ligesaa Finantsministeren, Hr. Hu mann, der frygtet for de store Bekostninger, som der ingen Udsigter ere til at faae godtgjorte af Spanien. Han frygtet saameget mere, som der ikke blot vil en betydelig Hær til at iværksætte Jnterventionen, men det Forhold, hvori Frankerig derved kommer til de østlige Stormagter, tillige vil gjøre andre stærke Rustninger fornødne. De øvrige Ministre skulle derimod være stemte for Opfyldelsen af Spaniens Begjering; ja Temps vil endog vide, at dyrr. Thiers og Guizot have afgivet den bestemte Erklæring, at de ikke ville blive i Ministeriet, dersom Jnterventionen ikke ufortøvet iværksættes, saasnart Engelland dertil har givet sit Samtykke. Publicum skal i det Hele ikke være stemt for Sagen, hverken i Frankerig eller Engelland; og den franske Coureer haaber endnu bestandig med Vished, at det ikke vil komme til en væbnet Mellemkomst; men at Diplomatiken vil finde Midler til at hjælpe Spanien paa en anden Maade. Kommer det virkelig dertil, at en fransk Hær rykker ind i Spanien, saa mener man, at Marskal Gerard vil blive dens Anfører. Fra Spanien selv, navnlig fra Krigsskuepladsen, haves kun ubetydelige Efterretninger.