JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-03-21
Onsdagen det 22de næstkommende om Eftermiddagen Kl. 2 bliver udi den af Hr. Ahrenzen forhen beboede Gaard ved Mindet, ved Auction bortsolgt: forskiellige Ting hvoriblandt noget Langhalm, noget Rughalm samt en Mødding i Gaarden. - Hvilket her ved til Lysthavernes Efterretning bekiendtgiøres. Onsdagen den 29de Marti førstkommende om Eftermiddagen Kl. 2, lader Kiøbmand Rasmus Kaae, udi hans iboende Vaaning i Emmervad ved Auktion bortsælge endeel Meubler og Effecter, bestaaende af Guld, Sølv, Borde, Stole. Skabe, Kister, Dragkister, Speile, Sengeklæder, Lagener, Linned og Dækketøi, Fruentimmer Gangklæder, Kobber, Tin, Messing, Jernfang og Trævare m.m. De Lysthavende, ville behaglige bemeldte Tid og Sted give Møde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-03-21
Den 18de dennes er paa den almindelige Vei mel som Aarhuus og Ebeltoft tabt 3de nye Blaarlærreds Sække uden Bogstaver eller Mærke, som, naar de ere fundne af Retsindede, bedes leverede enten til Hr. Kiøbmand Søren Falling i Aarhuus, eller til Kiøbmand Hr. Palle Munch i Ebeltoft, der, om forlanges, betaler en passende Douceur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-03-21
Auction. Over een under Ristrup Gods henhørende og i Gieding Bye beliggende fæsteledig Gaard, en Miil fra Aarhuus, af Hartkorn 6 Td. 2 Skp. 2 2 Fdk. 1/4 Alb., med Bygninger og lovlig Besætning, saaledes som samme forefindes ved Aflevering fra Stervboet, og med et tilliggende af omtrent 72 Tønd. Land Ager, Eng og Heedejord, samt en betydelig Tørvemose, bliver foretaget offentlig Auktion hos Hr. Viinhandler Fulling i Aarhuus, Fredagen den 7de April næstkommende om Formiddagen Kl. 10 Slet, paa de Conditioner som da vil blive bekiendtgjort og som forinden kan faaes til Eftersyn hos Undertegnede. Ristrup den 21de Marts 1815. Paa den høie Eiers Vegne. H. Møldrup.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-03-24
No. 36. Aarhuus Stifts. Aar 1815. privilegerede. Kongelig allene Tidende. Adresse=Contoirs med Brevposterne. som forsendes : den 24de Marts. Fredagen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-03-24
Napoleon i Frankrige. Napoleon er i Følge med Massen og 15000 Mand Tropper lykket ind i Lyon, har sammmesteds bevæbnet alt vaaben dygtigt Mandskab, og var ifølge de nyeste i Lübeck indtrufne Efterretninger i Beausen, 7 Lieues nordvestlig for Lyon paa Veien til Paris. At der i sidstnævnte i Stad den 11te skulde have været en stor Opstand, hvori Marmont og Ney vare myrdede og Kongen allerede være flygtet til Holland, anmeldes her blet som løse Rygter. De Pariser Aviser af 11te vare ved den sidste Hamb. Avises Slutning ikke ankommen, hvad end Aarsagerne dertil saa monne have været.)J Napoleons Proklamationer hedder det, at han drager tilbage i sit Rige, fordi man ikke havde holdt den med ham indgaaede Traktat, og at han derfore vil drage Vedkommende til Regnskab. Han lover Glemsel af det Forbigangne, reklammerer sin Søns Rettigheder og ønsker kun det franske Folks Lykke! - Nogle Efterretninger sige: han kalder sig der som forhen Kriser af Frankrige og Konge af Jtalien. Men efter engelske Blade kalder han sig Kongen af Roms Generallieutnant, og tilkiendegiver, at han som sin Søns Formynder forsvarer hans Rettigheder. Paa sine Faner fører han Paaskriften: Frihed, Seier og Fred. - Marskal Massena skal have erholdet et Brev fra Ham i følgende Udtryk: Plant Deres gusterligste Fane paa Deres Stads Volde; jeg marscherer mod Paris og skal belønne Deres Tieneste. - Da Napoleon landede i Cannes, udraabte: han, Nu er Kongressen opløst." Dette Udtryk, sige engelske Blade, var ikke saa ganske urigtigt, thi hvortil nytte Landefordelinger, naar man endnu ikke er fuldkommen sikker derpaa, og naar Pesten som truer at gribe om sig, ikke kan afholdes. Nu maae Hielpemidlerne være stærke, hurtige og afgiørende. - Napoleons Afreise fra Porto Ferrajo skal være skeedt under en Salve af 101 Kanonskud. Den 25de Febr. havde Han paa Øen Elba ladet sin Garde forsamle, kundgjort dem sit forehavende, og spurgt dem, om det vilde følge ham, Eenstemmigen besvaredes dette med et jublende. Keiseren leve. Den engelske Admiral Campbell befandt sig just paa samme Tid paa en afNaborgerne. Strax efter at Napoleon var afseilet, blev han forfulgt af en engelsk Fregat; men der kom et Vindstille og Fregatten kunne ikke indhente ham.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-03-24
- Den engelske Admiral skal være hiemkaldt for at vorde stillet for en Krigsret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-03-24
Fra Den Elbe vil man have Efterretning at den engelske Admiral strax efter Napoleons Flugt derfra, havde opfordret den som Generalgouverneur i Portoferrajo tilbageblevne Maire, til at overgive Fæstningen, men som af denne haardnakket skal være bleven afslaaet med den Underretning, at han kun adlød sin Keisers befalinger. Efter et Pariserblad var Portoferrajo derimod allerede i Engellændernes Hænder, ifølge denne Efterretning havde man der fundet General Bertrands Gemalinde og Drouots Søster, som bade om Tilladelse at maatte begive sig til Frank- Et Skib med Vaaben og Krigsfornødenheder, rige. som under Napoleons Adresse den 2den d. løb ind i Antides Havn, er bleven taget. - Ogsaa Kongen af Sardinien har udstædt strenge befalinger, at gribe Napoleon hvor man maatte treffe ham. - I Calais havde man en Proklamation fra den franske Regiering, t ifølge hvilken der udsættes en Præmie af 50000 Livres paa Napoleons Hoved. – J London anstilledes allerede, store Veddemaal over Følgerne af Napoleons Foretagende. Man satte nemlig 100 Pd. Sterl. mod 20. at Napeleon inden 6 Maaneder igien er paa den franske Trone. At Kongen af Neapel staaer i nøie Forstaaelse. med Napoleon, kan vel neppe omtvivles. Med 60,000 Mand i tre Kolonner er han trængt frem i Jtalien og har besat Stæderne Malland, Florenz og Livorno. J en udstædt Proklamation erklærer han Jtalien for uafhængig. Som Aarsag til Krig angiver han, at nogle Magter ikke vilde erkiende ham som Neapels Konge.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-03-24
Østerrige har øieblikkelig beordret en stor Troppemasse til Jtalien; allerede mange Regimenter ere afmarscherede didhen. Men at Kongen af Neapel hedder det i en Skrivelse fra Wien - uopholdeligen skulde vorde angreben, synes at være et overilet Rygte; Tvertimod troe mange velunderrettede Personer, at Østerrigs Alliance med denne Monark, paa nye endnu fastere vil vorde knyttet. - Kongen af Sachsen, skal, høist overrasket af den slumtende Ørns Gienkomst, have vægret sig for at undertegne den ham af Kongressen forelagte Konvention. - Fra Kongressen, selv forventer man en Deklaration mod Napoleon og alle hans Tilhængere. - Da Efterretningen om Napoleons Flugt fra Elba blev sendt til Keiserinde Marie Louise i Schønbrunn, var denne Prindsesse allerede derom underrettet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-03-24
I den Aarauer Tidende findes ogsaa en i nærværende Øieblik betænkelig Giendrivelse af nogle foregivne løgnagtige Korrespondenz; Efterretninger fra Schweiz i det franske Blad, den kongelige Journal, der taler om ikke mindre end et nær forestaaende Slag, at Lemanerne med en Exsouverain (altsaa formodenlig Joseph Bonaparte) i Spidsen vare marscherede mod Freiburg og havde underveis brandskattet værre end Kosakker og Kalmukker, at Waadtlænderne var Skyld i alle Uroligheder, som havde fundet Sted i Mayland og Venedig, samt endelig at Trommen rørtes i Bern den 15 Februar, for at forkynde, at de Berner Tropper havde indtaget Posten ved Anetha.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-03-24
J Paris ere mange Personer blevne hæftede; ogsaa en Mængde Tropper ere paa Vogne afsendte til det sydlige Frankrige. Det hedder, at man i nysnævnte Hovedstad allerede har travlt med at indpakke; Af Banken skal virkeligen anseelige Summer allerede være blevne bortskaffede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-03-24
Pariser Beretninger om Napoleons Foremarisar Maratninger om Panalaans For tagende:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-03-24
Til de allerede bekiendte Beretninger meddeler Moniteuren af 9de følgende Skrivelse fra Søepræfekten, i Toulon af 5te Marts. - Det Detaschement som havde besat Kannes anførtes af en General Kambrone. Han reqvirerede strax Levnetsmidler og befalede at illuminere Husene. En halv Time over Midnat ankom Napoleon gik noget iforveien for sin Trup, og slog sin Biveuak her i Nærheden. Kl. 3 gav han befaling til Opbrud og steeg til Hest. Hans Trup fulgte ham. Tambourer og Musiken i Spidsen, iforveien 4 Feldtkanoner og en prægtig Vogn. For at udforske Jndvaanernes Sindelaug afsendte han en General; han fandt alt i Bevægelse, men aldeles ikke hans Hensigter gunstig, da han kom nærmere kunde han overbevise sig selv derom og holdt det ikke for raadeligt at rykke derind. Han tog desaarsag Veien af St. Vallier og lod sine 4 Kanoner og sin Vogn blive staaende uden Grasses Porte. Man har allerede gjort den bemærkning at hans egne Soldater solgte deres Patroner, at man paa Veien har fundet Vaaben, og Kokarder, der lader formode Desertion blandt hans Folk. Fire Mand bleve beskiænkede arresterede i en Landsbye, 10 andre ere komne til Grasse, hvor de ere blevne. Man har ikke erfaret et eneste Menneskes Hengivenhed eller den ringeste gunstige Stemning for Bonaparte. Toulons Jndvaanere og Militairpersoner tilkiendegive lydeligen deres Hengivenhed for Regieringen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-03-24
J en Beretning i Bladet Quotidienne af 8 Marts hedder det at Bonaparte var indsluttet fra alle Sider. Journal de Paris melder vel, at Bonaparte endnu den 7de Marts vedvarende befandt sig i Egnen af Digne, hvis Porte vare lukkede for ham, og at intet Menneske havde forenet sig med ham. Dette stemmer idet mindste ikke overeens med en Skrivelse fra Regieringen, hvorpaa Moniteuren af 8de beraaber sig, og efter hvilken han om Aftenen den 5te befandt sig i Poet, 2 Mile fra Sisteron. J Moniteuren af 10de hedder det: "J Dag Morges har Regieringen erholdet den telegrafiske Efterretning, at Bonaparte har tilbragt Natten mellem den 9de og 10de i Bourgoin, og at han sandsynlig den 10de henved Aften vilde indtræffe i Lyon. (Napoleon havde altsaa fra 1ste til 9de Marts tilbagelagt henved 40 Mile.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-03-24
- J Paris troede man, at Bonaparte saa hurtigen var smuttet giennem Biergene, at de ham eftersættende Tropper ikke havde kunnet indhente ham.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-03-24
Marskal Ney har med Enthusiasme kyst Kongens Haand, og forsikkret Hs. M. at det vil være hans Livs skiønneste Dag hvorpaa han kan give ham Prøver paa sin Hengivenhed. Han er reist til Besancon, hvor man befrygtede Uroligheder af den derliggende gamle keiserlige Garde. - Marskal Suchet, Hertug af Albusera, indtraf den 6de under Folkets Fryderaab i Strasborg, og tog Dagen efter Veien af Lyon. - Da Kongen forleden Dag holdt Revne over 20,000 Mand Nationalgade, defilerede Tropperne forbi ham med Chacoterne paa Bajonetterne og raabte Kongen leve! Bourbonnerne leve, Kongen hilste enhver forbipasserende Fane. Da Revnen var tilende sagde Kongen til General Maison. Havne jeg Deres Tieneste behov saa vilde jeg med største Fornøielse benytte mig deraf, men jeg troer ikke at det vil giøres fornødent. Krigsministeren, Hertugen af Dalmatien og General Damas have udstædt Proklamationer til Soldaterne, der vidne om deres Hengivenhed for det nuværende Kongehuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-03-24
Engelland.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-03-24
Ratificationen af den i Gent mellem Storbrittanien og de nordamerikanske Stater afsluttede Fred, er den 17de Februar bleven udvexlet i Saasyngton. Dette glædelige Budskab indtraf d. 13de Marts i London og blev strax offentligen kundgjort.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-03-24
Fædrelandet. Fra Wien den 20de Februar læses, at vor allernaadigste Konge nu, til fand Glæde for alle troe Undersaatter, er aldeles helbredet. Den Kongelige Livlæge, Dr. Fenger, havde rigtignok ogsaa taget de derværende Læger, i Særdeleshed Hofraad Frank, paa Raad med for at dømme om Sygdommens Tilstand og Karakteer i hiint Klima; men, i Henseende til Hs. Maj. Behandling har han ene fulgt sin mangeaarige Erfaring og hans Kiendskab til den høie Syges Constitution.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-03-24
Angaaende Hs. Majestæts Hiemkomst erfarer man endnu intet Sikkert; dog har man Formodning om, at Allerhøistsamme endnu neppe før Midten af næste Maaned vil komme tilbage til sine ham med Længsel forventende Undersaattere.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-03-24
Hs. Høihed Prinds Christian forventedes med allerførste til Khavn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-03-24
(Af Hamb. Alt. og Lüb. Aviser.) Ved den 885 Trækning i Altona udkom følgende Nummere:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-03-24
Kiøbenhavns Species-Cours. Den 21de Marts 585. - Specier solgtes til 35 a 35 3/4 Rbmk. - Commiteesedler 70 pr. 100. Oblig. 290.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-03-24
Paa Første Paaskedag prædiket i Domkirken til Froprædiken: Hr. Prof. Larsen; til Høimesse : Hr. Provst Bechmann; til Aftensand Hr. Prof. Larsen. Anden Paasked. til Høimesse Hr. Bechmann, til Aften ang Hr. Prof. Larsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-03-24
Første Paaskedag prædiker i Frue Kirke til Høimesse: Hr. Studsgaard; til Aftensang: Hr. St. Bech. Anden Paaskedag til Høimesse. Hr. Studsgaard. sortra Söe-Asaacececececsortra Söe-Asaacecececec¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-03-24
Bekiendtgiørelser. Mandagen den 27de Martii Kl. 5, opføres i Selskabet Polyhymnias dramatiske Section :De to Brødre.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-03-24
Skuespil i 5 Acter af A. v. Kotzebue. Directionen. Indgangen aabnes 43.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-03-24
Mindagen den 27 Marts vorder Bal for sidste Gang i Vinter i Polyhymmas selskabelige Section. Fremmede som efter Selskabets Love kunne og ønske heri at deeltage, ville be have forinden at afhent: Entree Billetter som betales med 3 Rbd per Stk hos een af Undertegnede. Ballet begynder, naar Skoespillet er forbi Kl 8 1/2 Jordan Munch.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-03-24
Det blev min sørgelige Pligt, at lade bekiendtgiøre for fraværende Slægt og Venner; at Provstinde Marie Birgitte Høkbroe fød Fæeweile; Enke efter sal. Provst Johannes Christian Høkbroe, under sit Ophold hos mig her i Lyngaae Degneboelig døde d. 13 Marts i en Alder af 37 Aar, efterladende sig 2de Umyndige en Søn og en Datter; der hierteligen begræde hendes tidlige Bortgang. Lyngaae d. 18de Marts 1815. Saabye Meyer, Cand. Theol og Kirkesanger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-03-24
Nye store franske Svedsker a 3 Mk. Pdt., udmærket store fortræffelige Figener a 9 Mk. Pdt., dito ny tørre, Kiersebær 9 Mk. Pdt., nye Corender 7 Mk. Pdt., superfiin Cocolade 6 a 8 p. Pd. 12 a 14 Mk. fiin og godt khvnsk. fuldvægtig Røgtobak i Pds. 3/5 og 1/4 Pds. Carduser a 6 Mk. pr. Pdt., extra god fiin Soja 16. Mk. Potten, god Citron Saft a 11 Mk. Flasken med Fl., god dansk Bruunspaan a 3 Mk. 4 s. Pdt., circa 40 Potter sort Blæk (helst under et) til 8 Mk. Potten og noget Saftan - i Qvantiteter til videre Forhand ing eller Huusbrug, bedre Kiøb; samt en Qvartfløite, der gaaer til C. anvises tilkiøbs paa Adressekont.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-03-24
Friske Pomeranter, Citroner, nye Figen, Rosiner, Catrine=Blommer, føde og bittre Mandler med flere nyelig hiemkomne Vahre bekommes hos Køster. Fra Adressekontoiret anvises Kiøber til Kløverfrøe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-03-24
Hørfrøe og Kornfrøe, samt guul Vox og guul og bruun Senop.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-03-24
Om nogle Dage agter Skipper N. Falslev at afseile til Kiøbenhavn hvorhen han medtager Fragtgods og Passagerer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-03-24
Formedelst Forandring af Bopæl er en Landeien, dom at faa tilkiøbs; bestaaende af 51/2 Td. Hartkorn, med gode Marker, Eng og Tørveskiær. Eiendommen kan strax modtages, og de fleste Penge kan blive staaende. Anvises af N. Hellesen paa Toldkontoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-03-24
Gode friske Citroner bekommes for billig Priis hos C. C. Krofs.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-03-24
En god Smedesvend kan faae en god Condition, naar han henvender sig til Asch paa Frideriksminde, pr. Ebeltoft.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-03-24
Onsdagen den 29de Marts førstkommende om Formiddagen Kl. 10, vorder paa Aarhuus Raadstue fotetaget offentlig Licitation over Jstandsættelsen af det heele udvendige Hegn, omkring Byens Mark. Jorder, fra Møllestrømmen til Weilbye Led paa de Conditioner som ved Auctionen vorder bekiendtgjort, Auctionsdirektionen. Framlevgaard beliggende 1 1/2 Miil fra Aarhuus som staaer for Hartk. Ag. og Eng 5 Tdr. 1 Skp. 1 Alb., agter undertegnede Eier om antagelig Bud skeer ved offentlig Auction at bortsælge Torsdagen den 14de April førstk., om Formiddagen Kl. 10 slet. Conditionerne ere forinden til Eftersyn paa Gaarden. Jblandt Vilkaarene er dette, at 2/3 Dele af Kiøbesummen kan blive staaende i 12 Aar uopsagte fra 11te Juni førstk. at regne. Framlevgaard den 22 Marts 1815. Kragh.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-03-24
En Gaard beliggende i Aarhuus Amt Framlev Herred, Storring Sogn, Høver Bye er strax underhaanden, at faae tilkiøbs med eller uden Besætning. Gaarden er for nogle Aar siden af ny opbygt og udflyttet, staaer, for Ager og Engs Hartkorn 4 Tønder 3 Skpr. 1 Fkr. 3/4 Alb. samt Skovskyld 2 Fkr. 3/4 Alb. Eiendommene, ere fortrinlig gode. Den aarlige Udsæd er: 9 Tønder Rug 11 a 12 Tdr. Byg 14 a 15 Tønder Havre 3 Tdr. Boghvede 12 Skpr. Ærter; der avles aarlig 50 Læs Høe, overflødig Bøge=Elle og Birkeskov, samt overflødig Tørveskiær. Konge- og Kirketiende ere tilhørende. De Lysthavende vilde behage at henvende sig til Undertegnede, hos hvem Conditionerne nærmere kan erfares og afhandles. J Tilfælde af at Eiendommen ikke forinden bliver solgt underhaanden da bliver den næstkommende Fredag d. 31 Marts om Formiddagen Kl. 10 stillet til offentl. Auction hvortil Lysthavende indbydes at give Møde. Auctionen holdes paa Gaarden, hvor da Conditionerne blive at erfare. Skulde den derimod forinden blive solgt, da skal saadant i disse Aviser betimeligen vor ge anmeldt: Frydendahl.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-03-24
Af Hinrichsens koulørte Engelske Brevoblater samKirkebrød og kouleurt Papiir, er at faa til de af Hanselv forhen bestemte Priser hos Bogbinder Fabricius, paa Middelgade i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-03-24
Formedelst Forandring af Bopæl lader Undertegne nede ved offentlig Auction paa Ryomgaard Tirsdagen. den 11te April førstkommende og følgende Dage bortsælge: 5 a 6 Arbeidsheste, 40 Køer og Qvier, 50 Faar, 4 store Grise Søer, Vogne, Harver, ordinaire og engelske Plove, Kortoffel Plove, 40 Tdr. Kartof. ler, Gavningstræ og 1 Muur Vogn, samt Inventarium og Gaardsredskaber m.m. Auctionen begynder og Formiddagen Kl. 10, hvortil Liebhabere indbydes. Ryomgaard d. 20de Marts 1815. Holler. En mig tilhørende Gaard i Dougaard Sogn og Bye, Bierre Herred, Weile Amt, der staaer for Hartkorn, Ager og Eng 8 Tdr. 4 Skp. 1 1/2 Alb. Skovskyld Skpr. 3 Fkr. 1/5 Alb. agter undertegnede Eier at la Udgives 3de Gange ugentlig af A. F. Elmquis de bortsælge ved en eneste Auction, som holdes i Gaarden selv, Onsdagen den 19de April næstkommende Formiddag Kl. 10. Gaarden der af Kiøberen kan tiltrædes 1ste Mai næst, ligger 2 Miil fra Horsens og 2 Miil fra Weile, 1/4 Miil fra Weile Fiord; den er fortrinlig velbygget. Vaaningshuset af Grundmuur, og indrettet for en Familie af Stand, har 92 Tdr. særdeles god Agerland, 28 Tdr. Skovgrund, derpaa betydelig Skov af Eeg, Bøg og Elle, avler aarlig 20 gode Læs Høe som meget kan forøges. Conditionerne kan, 8 Dage før Auctionen, erfaret hos Undertegnede, som ogsaa lader Eiendommen foreThyrsbeck ved Weile, den 20de Marts 1815. Becker.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-03-24
Efter Begiering af Hr. Sørensen bliver Onsdagen den 5te April førstkommende Formiddag præcise Kl. 10; slet paa Bierre Hatting Herreders Tingsted i Weile Amt ved Horsens, foretaget offentlig Auktion over i følgende ham tilhørende Eiendomme: a) Den saakaldede Lille Mølle, beliggende i Hedensted Sogns Weile Amt, har Ager og Engs Hartkorn 1 Skp. 2 Fdk. og 2 Alb., Mølleskyld 3 Tdr. 1 Skp. og 2 Fdk. og til samme er indkjøbt Konge- og Kirke-Korn-Tiende som følger med i Kiøbet. b) Røde Mølle i Orum Sogn Weile Amt af A. ger og Engs Hartkorn 1 Skp. 2 Fdk. Mølleskyld 6 Tdr. og 3 Skp. c) Paa Thorup Mark Ager og Engs Hartkorn Tdr. 4 Skp. 3 Fdk. 1 1/2 Alb., Skovskyld 1 Fdk. 3/4 Alb. Skiøndt disse Eiendomme anføres som beliggende i forskjellige Sogne, ligge de dog saa tæt sammen at de udgjør een samlet Eiendom, og Skoven er ikke ubetydelig. Bopælen er smuk og Beliggenheden skiøn. Hvorom Liebhaberne vil kunne underrettes nøier ved Eftersyn. Det anmeldes at disse Eiendomme opraabes og bortsælges ikke for anden Myntend Schlesvig Holsteensk Courant. Bierte Hatting Herreders Contoir i Hornsyld, d. 13de Marts 1819. Brorson. Brorson.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-03-24
Den 18de dennes er paa den almindelige Vei mellem Aarhuus og Edeltoft tabt 3de nye Blaarlærreds Sække uden Bogstaver eller Mærke, som, naar de ere fundne af Retsindede, bedes leverede enten til Hr. Kiøbmand Søren Falling 1 Aarhuus, eller til Kiøb i mand Hr. Palle Munch i Ebbeltoft, der, om forlanges, betaler en passende Douceur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-03-25
No. 37. Aarhuus Stifts Aar 1815. privilegerede. Kongelig allene Tidende. Adresse=Contoirs. med Brevposterne. som forsendes. den 25de Marts. Loverdagen Den slumrende Ørns Gienkomst. Alles Opmærksomhed er i dette Øieblik med Rette henvendt til det sydlige Frankrige og paa Napoleon, der sammesteds paa nye har begyndt at spille en saa vigtig, skiøndt for ham selv høist vovelig Rolle. Hvad man knap syntes ane, at Europas Rolighed hvilede i paa en Tulkan, har den Overordentlige atter lært Verden ved pludselig at optræde paa Skuepladsen, for ved dette sidste Vovestykke enten at gienreise sin siunkne Anseelse, eller berede sin fuldkomne Undergang.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-03-25
De franske Blade ere opfyldte af denne Begivenhed og deg indeholde de langt flere Betragtninger og Udfald over den dristige Mand end egentlige Kiendsgierninger, og Nysgierrigheden bliver derved endnu mere opvækket i end tilfredsstillet. - Udg af Lübekker Avis, Hr. Prof. Herrman, meddeler sit Blads Læsere nedenstaaende i Sammenligning af hvad man der hidtil med Sikkerhed havde kunne erfare om Napoleons Flugt og Landgang, for deraf at forsøge at vinde nogle faste Standpunkter hvorfra denne uventede Begivenhed til kunne vorde betragtet. - At Napoleon paa sin Klippere, stedse blev holdt for en farlig Mand for Fastlandets Rolighed, var den almindelige Mening. En Mand; som han, kunde umuelig med Ligegyldighed nedstige fra en Trone, som han en Tidlang havde gjort til en af Verdens første, og levende begrave sig med sine store Planer og Udkast. Kun deri havde man bedraget sig at man holdt ham for svag til at foretage noget som kunde sætte den almindelige Rolighed i Fare. Man forglemt, at for en Mand, der med Aandskraft som kun Forbittrelsen havde fradømt ham, forener Dristighed, og endnu stedse kan stole paa et stærkt Partie, ja hvis blotte Navn er nok hos mange at opvække Skræk, er Meget mueligt, hvad hos enhver anden vilde ansees som et latterligt Misfoster af en sværmende Fantast. Ja, siger endog den Lübek ker Avis - man maatte gandske have tilintetgjort 14 Aar af vor Tids Annaler, hvis man ville have nægtet, at Napoleon selv paa Elba blev en Mand, til hvis Bortfiernelse man vel maatte ønske Europa til Lykke, men som man ingensinde torde foragte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-03-25
Urolighederne i London.