Berlingske Tidende, 1764-12-17
London, den 30te November. Regieringen er særdeles fornøyet over at Chefed Escadre Harrison har udrettet sit Ærinde hos Deyen i Algier ret lykkelig, og man troer at den Tieneste som han har gjort Garnisonen i Gibraltar med det samme, at den nu er overflødig forsynet med Levnetsmidler, vil erhverve ham den TiteAdmiral. De fornemmeste Jndvaanere i Qvebee, som er Kongel. Franske Undersaattere, forlade Staden, een efter anden, og drage til Frankrige med deres Midler. Der er intet Tegn til at Regieringen tænker til at give noget efter at de nye paalagde Afgifter paa de Nord=Americanske Colonier, uagtet at Umueligheden i at holde dem ud, er lagt for Øynene: Det er sandt, man stræber at udfinde Midler som kunde bringe disse Coloniers Handel i bedre Flor, det er og sandt, at Jndretningerne med disse Afgifter sigte allene til at forsikre og forsvare Regieringen ved disse Besiddelser; men det bliver tillige unægteligt, at det var billigt at bie med disse se Paalæg, i det mindste indtil Jndvaanerne, ved Hielp af en mere fordeelagtig og udvidet Handel, komme i Stand, til at holde dem ud, uden at sættes i Fare og Frygt for at mange det Fornødenste. Den 23de kom Hr. Stanley hid tilbage fra Paris, og gjorde strax Kongen og hans Ministe, re Regnskab for det Ærinde som han har udrettet ved det Franske Hof. Man siger at vores Hof har ladet erklære at det ikke gjerne skulle see at de Franske Tropper bleve satte i Land paa Corfica: Saaledes synes man at være anderledes til Sinds nu, end man var den Tid Jndvaanerne der paa Øen gjorde store Tilbud, for at udvirke sig vores Forsvar Chef d'Escadre Harrison skal have Ordre at krydse i Egnen, ved bemeldte Øe, med sin Escadre. Rygtet siger at en nøye Forening imellem de 3 Hoffer, Russen, Preussen og Pohlen, er i Gjæring, sigtende saavel til deres fælles Fordeel, som til at vedligeholde Roligheden i Norden, og at disse 2 Magter skulle have indbudet det Svenske og end et Kongel. Hof at træde til denne Forening. Forviisnings Acten imod Hr. Wilkes, for at han ikke mødte for Retten den 6te hujus, har virkelig gaaet for sig, og er bleven billiget for de vedkommende Tribunaler. Man siger at visse Bekiendelser, som nogle af de i Jrland paagrebne Oprørere have gjort, skulle have opdaget en og anden List og Forehavender, som vare farlige for Jrland, og hvilke havde foranlediget en Ordre til General Boscawen, at være Regieringen behielpelige i at forstyrre disse Anslag. Pater Biron, Jesuiternes i Provincen Quebec Gen. Vicarius, er hidkommen fra Canada, for at udvirke, at ikke disse Fædre blive nødde til at betale Pater de la Valettes protesterede Vexelbreve, da de staae i aldeles ingen Forbindelse med ham. Regieringen har nu givet behørige Ordrer til at anlegge nye Fæstningsværker paa Kysten Guinea. De seeneste Breve fra Gibraltar mælde, at man havde den 28de Octobr. seet 4 Spanske Krigskibe i Sundet ved Gibraltar, hvilke det var anbefalet at oppasse nogle nordiske Magters Skibe, som vare bestemte med allehaande Krigs= og Mund=Fornødenheder til de barbariske Regieringer; thi Hs. Catholske Majest. har fast besluttet at forhindre sligt for Fremtiden saa meget mueligt, og at lade slige Skibe bringe op til Spanien, de tilhøre hvilken Nation det maatte være. J Bier, udi Jrland gravede man et dybt Hul, for at rense en Brønd, og 6 Timer derefter steeg et ungt Menneske paa 18 Aar ned i Hullet, men, da han kom halv Veys ned, blev han qvalt af en Damp, og faldt død ned af Stigen; 2 Mænd, hvilke en efter anden stege ned efter ham, havde samme Skjæbne. Disse Ulykker kunde man have forekommet, naar man havde vidst, eller brugt det Middel, at lade først et brændende Lys sinke ned i Hullet; thi dersom der da ere slemme Dunster, slukkes Lyset. Her opholde sig en Deel Hollandske Agenter, som kiøbe op al den Salpeter de kunde faae, og til alle Priser: Man formoder derfor, at enten maa Hollænderne selv være slet forsynet med den Vahre, eller og at de ville forsyn en anden Magt paa det faste Land dermed. Her opholde sig af Jesuiter henved 10000 Personer; man taler derfor om at ved næste Parlement=Samling skulle foregaae en Jndskrænkelse i Tollerations-Acten dem angaaende. Man har af Breve fra Paris, at Hr. Wilkes, efterat ham var befalet at rømme Frankrige, er reyst til Berlin, og at han har foretaget sig at skrive Engelands Historie fra Revolutionen af.