JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-05-22
Ogsaa i Overhuset har Oppositionen vilde havt Beskeed om dette Anliggende, og understøttede Howe dette Forlangende; men Hertugen af Clarence, og Lord Grenville meente, at jo mindre over en saa deelicat Materie blev talt, jo bedre; hvorved det da og blev.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-05-22
Efterretningerne fra Jrland lyde hver Postdag betænkeligere, og det er at befrygte, at de strænge Forholdsregler, som forhen i America, ville vække en Borgerkriig. Tidenderne ere fulde af Efterretninger, at Misfornøyelsen stedse udbreder sig mere, og især anstikker Soldaterne. Af et Regiment, der bragdes fra Skotland til Jrland, rømte alle Jrlænder, saasnart de landede. Ogsaa det sydlige Jrland angribes af Misfornøyelsens Aand, og i det nordlige ulmer Jld under Asken.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-05-22
Nogle af de som Landsforrædere anklagede have maattet lade deres Liv paa Skafottet. Mange høyere og lavere Officerer tage deres Afskeed. Hertugen af Leinster, en af Jrlands mægtigste Pairs, blev opkaldet af Vicekongen med Betydende, at, siden han foranstaltede Adresser om Pitts Afskeedigelse, ansaae man det for et Tegn, han vilde nedlægge sit Statsembede. Og mit Regiment med, svarte Hertugen. - Paa Grund af en i Belfast opdaget Sammenrottelse ere 40 Personer hæftede.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-05-22
J London er i det ostindiske Huus i Fredags holdet en Forsamling, og den ny Plan, at give Cornwallis fuld Magt over Compagniets Armee i Ostindien eenstemmig forkastet. Man frygtede, naar man eengang overgav Kronen fuld Magt over Sværdet, vilde Magten over Skatten følge efter.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-05-22
Da Hr. Pitt i Underhuset foreslog, at der maatte bevilges Kronprindsessen 80000 Pd. St. Medgift, anmærkede Hr. Curwen, at det i slig betrængte Tider vilde være bedre, om Kongen selv gav sin Datter Udstyr; men herpaa fandt ingen det fornødent at svare, da efter en Avisyttring – 4 Tønder Guld var en ubetydelig Udgift for Nationen, og Kongen ikke kunde forstaae sig til den, uden at vise Partiskhed for een af sine Prindsesser, give Exempel til et Jndgreb i sine Rettigheder, og røbe utidig Ængstlighed.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-05-22
De offentlige Fonds ere nu sunkne saa dybt, som de end aldrig have været, nemlig 3 Procent Annuiteterne til 48, som ikke er det halve af, hvad de gieldte, førend denne ulykkelige Krig.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-05-22
Wien, den 10de Mai. Den franske Ratification er ankommet her, og det synes vist, at Keiseren vil fremstaae, som Fredsmægler mellem Engelland og Frankerig. Buonaparte har allerede fordret Afstaaelsen af Bergamo, Brescia, og Verona af Venedig. Disse Lande ere bestemte til at runde de keiserlige Eiendomme paa høyre Bred af Adige. Der er ingen Tvivl paa Venedigs Samtykke.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-05-22
Jtalien, den 8de Mai. Da de venetianske Bønder allevegne have adspredet sig, saasnart de Franske rykkede frem, er ikke mere Blod blevet udgydet. Een af de franske Colonner skal den 30te Martii have fattet Post i Fusina lige over for Staden Venedig.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-05-22
J det venetianske Senat forhandledes nylig det Spørgsmaal, om ikke, istedet for den hidtilværende arstoeratiske Forfatning, en Aristoratisk demoratisk burde indføres. Dette Spørgsmaal forkastedes med 489 Stemmer mod 5.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-05-22
Kiøbenhavn, den 22 May. Under Dato den 3die May er udkommet en Forordning om Afgivterne af Varer, som udføres til de danske vestindiske Øer, og af dem, som fra Vestindien til Rigerne hidføres, faaes for 2 Sk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-05-22
Under Dato den 5te May er udkommet en Placat, angaaende en nærmere Bestemmelse i Henseende til Attester af Kirkebøgerne i Deelinqvent-Sager; faaes for 2 Sk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-05-22
Under samme Dato er udkommet en Forordning, som bestemmer, at der herefter skal, paa Landet i Norge, holdes overordentlige Tinge, til Rettergangs Tvistigheders hastigere Fremme og Afgiørelse, ved Underretten med videre, faaes for 4 Sk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-05-22
Under Dato den 13de Mai er udkommen en Placat, angaaende en Forandring i de for Posten imellem Stavanger og Bergen ved Placaten af 8de December 1786 bestemte Afgangsdage, faaes for 2 Sk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-05-22
Meteorologiske Observationer. Vinden. Therm.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-05-22
Barom. N. O. 28. 4. 1. 8 1/2 Varme. 15 May. S. S.S. V. N. N. V. Hos Directeur Schultz paa Hiørnet af Høybroestrædet og Læderstrædet faaes tvende Prækener: 1) Christelige Beredelse ved Christi Kors til salig Bortgang fra Tiden ind i Evigheden, paa Langfredag i Helliggiestes Kirke 1797. 2) Udødeligheds Haab for Christne, som gaae det i Møde paa den rette Vei, tryggeligen befæstet paa den meest uomstødelige Grundvold, paa første Paaskedag til Aftensang i Frue Kirke, af Biskop Balle; 10 Sk., hæftet 12 Sk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-05-26
Kiøbenhavns No. Aar. friske, tilmen. nau. Post-Tidendes Mand. saadan Fredagen, den 26 May. heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved J. F. Schultz.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-05-26
Petersborg, den 2den May. (Vore Læsere vente neppe, at vi ville keede dem med Beretningen om Kronings Ceremonier, Ordens Uddelinger, og andre deslige Hofhistorier, det eneste, hvad herved fortiente at anmærkes, er, at man endnu vedbliver at bortgive Bønder; saaledes har en Grev Bedsborosko tillige med Fyrstetitelen faaet 6000 Bønder, som han selv kan udsøge sig; saaledes har en Statsdame faaet 1500, saaledes er i alt ved denne Leilighed, efter en Tidendes Beretning, givet 81800 Bønder, følgende synes derimod mere at fortiene at udskrives). Vor Dagstidende indeholder følgende militair Ordres: Af niende April Hs. Majestæt befaler at indskiærpe alle Stabs- og Overofficerer ved den moskauske Garnison, at de maatte beflitte dem paa nøye og i behørig Tid at efterkomme befalingerne, samt anbefaler dem flittigen at læse deres Reglement. Den 12te April Fyrsten Subow er, fordi han ved Troppernes Udmarch af Persien har holdet en Raadsforsamling, samt for hans urimelige Rapport, givet en Jrettesættelse. - Hs. Keiserlige Majestæt fandt det astra kanske Grenadeerregiment at staae i Kreml med uløst Fane, og behagede derfor, at giøre Regimentet den Anmærkning, at det burde vide Tienesten bedre. Af 13de April. J Paladset Kreml. Da Hs. Majestæt af de bekomne Rapporter seer, at mange Regimenter endnu ikke have faaet det fornødne til den ny Mondur, er alle Krigscollegiets Besiddere givet en Jrettesættelse, og befalet, at samtliges Løn skal indeholdes, for at tilfredsstille Regimenterne.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-05-26
Thorn, den 14de Mai. Efter Beretninger fra Ukraine vil Feldmarschal Suwarow, der efter 55 Aars Tieneste har faaet sin tidt søgte Afskeed, begive sig til sine Godser, ikke langt fra Briesk, hvorhen adskillige Officerer, der forhen have staaet under hans Befaling, ville følge ham.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-05-26
Wien, den 10de Mai. J Følge adskillige Skrivelser fra Ungern skulle 30000 Mand Jnsurrectionstropper, blot Jnfanterie, drage en Cordon fra Østerrigs yderste Grændse til dybt ind i Littoralet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-05-26
Den engelske Understatssecretair Hammond har hidtil havt adskillige Conferencer med vort Ministerium. Man paastaaer vel, at han har beklaget sig over, at Østerrig saa hurtig og uventet undertegnede Fredspræliminairerne, midlertid har dette Foregivende ingen Hiemmel. Saameget er vist, at Østerrig, da det sluttede Fred, ikke glemte sin gamle Bundtsforvandts Engellands Tarv, og man troer bestandig, at Keiseren torde blive Fredsmægler mellem Engelland og Frankerig. (J Følge de engelske Efterretninger var en Herr Basset kommet den 5te til London med Efterretningen om disse Præliminarier, og er det mærkeligt, at den engelske Gesandt i Wien først har sendt ham den 25de, hvorvel den 22de alting var i Rigtighed; ligesom det og er at mærke, at det londonske Hof i de Breve, der den 17de vare afgaaede fra Wien, ingen Efterretning havde, men først ved franske Aviser maatte faae den. Af alt dette synes, at endnu det keiserlige Hof her aldeles ikke handler i Forening med det engelske).
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-05-26
Paris, den 8de May. Efter vore Blade skulde Keiseren strax, efter Fredspræliminariernes Slutning, have sendt en Coureer til London med de meest hastende Forestillinger, at det engelske Hof maatte tiltræde de i Præliminairerne stipulerede Betingelser, erkiende Belgiens Afstaaelse o. s. v., da Keiseren ellers var nødsaget at frafalde Forbindelsen med Engelland, og efter Præliminairernes Grundlæg slutte Freden for sig eene. Man troer nu og, at det engelske Hof, under det gode Paaskud, at det giver efter for sin Allieredes Jnteresse, og Nødvendigheden, vil tiltræde Fredsunderhandlingerne. Besiddelsen af det gode Haabs Forbierg, meener man, vilde give Anledning til de fleste Vanskeligheder. (Men naar, som forskiellige Efterretninger mælde, de engelske ved Tippo Saibs Rustning imod deres ostindiske Eiendomme, have været nødsagede, at drage 3000 Mand fra Cap, naar desuden deres Tilstand i Ostindien er, som den synes at være, torde maaskee en Deel af disse Vanskeligheder jævne sig selv).
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-05-26
Ogsaa i Vestindien begynder Bladet at vende sig til vor Fordeel. De vestindiske Farvande vrimle med franske Capere, og Øen Guadelupe med optagne engelske Vare (de engelske Blade mælde selv, at deres Tropper see sig nødsagede at forlade Øen St. Domingo paa det eene Fort Mole nær). Derimod begynder Spanien at frygte for sine sydamericanske Eiendomme, da det sidste tabte Søeslag giør det umueligt at understøtte dem kraftigen, og den i Vestindien stationerede Marqvis Solano ikke har Magt nok til at udholde de engelske Eskadrers foreenede Angreb.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-05-26
Om de omtalte Caperbreve mod Nordamerica mælde endnu vore Tidender ikke. (Efter de engelske Blade, er Kongressen kaldet sammen til 15de Mai, formodentlig og for at berigtige Misforstaaelsen med Frankerig).
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-05-26
Den afsatte Admiral Bouvet, der ikke som man spaaede – er blevet valgt til Lovgiver, har faaet Befaling at forlade Paris. Den Opstand, der hidtil har hersket paa den store engelske Flode, har ikke lidet tildraget sig vort Søeministeriums Opmærksomhed, og man troer, at vor brestiske Flode, der nu atter befinder sig i en anseelig Stand (men som endnu venter 7 Skibe fra Toulon) vil drage Fordeel af denne Jnsurrections Følger. Et Tog mod Jrland – sige vore Blade – kunde aldrig skee under gunstigere Varsler, end nu. Det hedder, Viceadmiral Latouche bliver Søeminister, saasnart Forandringerne i Directorio er skeet, da man overalt venter megen Omskiftning i Ministerio.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-05-26
J 500 Raadet er afgjort, at Søetropperne ogsaa skulle faae deres Sold i reede Penge.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-05-26
Haag, den 13de Mai. Det lader, som Frankerig, Spanien (?) og vor Republik vil udføre et Tog mod Engelland. To bataviske Deputeredes Sending til Paris skal have Hensyn hertil.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-05-26
Den 11te forelæstes i Conventen en Skrivelse fra Hollands, siden forrige Mandag, overordentlig forsamlede Provincialforvaltning, hvori denne forlanger Decretet af 11te Martii om Stemningen over Constitutionens Antagelse taget tilbage, og erklærer, den aldrig vil give sit Minde til, der voteres anderledes, end Mand for Mand. En Commission af 12 Conventlemmer har gjort den et Besøg. Det hedder, den vil ikke betale sine Bidrag til Statsudgifterne, for denne Fordring er bevilget. Af de tvende Planer til Decretet om Gudstienesten blev, efter mange Discussioner, den anden antaget, hvis Hovedgrundsætninger ere: 1) Kirken er adskilt fra Staten, og med ingen Religionsbekiendelse ere Fordeele eller Byrder forbundne. 2) Alle Jndretninger til Religionens, Dydens, og gode Sæders Fremme, og alle did sigtende Foretagender staae under lige Lovenes Beskiærmelse. 3) De offentlige Casser betale intet til religieuse Selskaber. 4) Alle ved frievillige Dispositioner, og ved Kiøb o. s. v. erhvervede Eiendomme og Jndkomster blive slige Selskabers Eiendom, og overladte til deres Raadig Disse 4 Artikler ere decreterede. De, efter hvilke hed. f. Ex. de forhen den priviligerede Kirker overladte Bygninger erklæres for national Eiendom o. s. v. debatteres endnu.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-05-26
Her vil man vide, at den engelske Landmilice vil følge. Matrosernes Exempel, og giøre Opstand, saafremt Fordringer ikke bevilges. dens Paris, den 14de May. Vor Regiering vender nu alle sine Kræfter mod Engelland. J alle Havne ved Canalen arbeides paa Krigskibes Udrustning. Arbeidet Toulon, og i andre Middelhavs Havne er nu ophørte, og Officerer, Matroser, Tømmermænd o. d. l. begive sig nu derfra til Dunkirchen og Brest. J Vliessingen udrustes 20 Canoneerbaade og 6 Corvetter, og ogsaa i andre hollandske Havne mange Skibe.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-05-26
Et Brev fra Calais under 4de May bebuder, just nu er afgaaet en Paketbaad til London med Tilforordnede fra Directoriet (de londonske Efterretninger mælde intet herom). 4068, den 16de May. Man paastaaer, at med det første bliver en Vaabenstilstand mellem Engeland og rankerig, og at Forslaget dertil er skeet fra engelsk Side. Vore til Nordholland marcherede hollandske Tropper befinde sig slige Stæder, der ligge nær ved Søen, paa Helderen, Texelen o. s. v.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-05-26
London, den 10de Mai. Den Efterretning, at den franske Flode allerede var løbet ud, og paa Jrlands Kyst, har hidtil ikke stadfæstet sig ved nogen Efterretning til Admiralitetet. Efter Borlase Warrens Beretninger ere 16 til 18 Skibe i Brest færdige at gaae i Søen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-05-26
Efter andre Beretninger beløber den franske Søemagt i Havnene ved Canalen sig til 44 Linieskibe. Under disse Omstændigheder var det saare høy Tid, at Jnsurrectionen paa den engelske Flode blev neddæmpet, saa meget mere, da Sir Rogert Curtis Flode var gaaet fra Torbay til Spithead, for ikke blot at giøre fælles Sag med de øvrige, men og at drive deres Klager og Fordringer end videre, og da Admiral Duncan kun med Møye og Magt endnu holdte Rolighed og Orden paa sin Flode. Forslaget om de Bevilgninger og Benaadninger, Matroserne skulde tilstaaes, blev derfor i største Hast den 9de jaget giennem begge Huse, og meddeelt kongelig Stadfæstelse, og kom da Lord Howe med den til Portsmouth følgende Dag, og gik næste Morgen ombord paa Floden, hvor han bragde alting i Rolighed. Et eneste Skib vilde ikke stryge sit blaa Opstandsflag, men nøddes ved de øvriges Trudsler; ligeledes erklærede de sig redehonne at bruge Magten mod Sir Roger Curtis's Flode, hvis denne ikke vilde finde sig i Billighed. Efter Forlydende skal nu Floden allerede være i Søen. Man har i øvrigt heraf taget Anledning, uden at oppebie Landmagtens Fordringer, at underrette denne, at paa Hertugen af Yorks Forestilling ogsaa dens Kaar skulle blive forbedrede.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-05-26
Matroserne paa det ostindiske Compagnies Skibe fordre nu ligeledes Forhøyelse. Man vil have gjort den Opdagelse, at næsten to tredie Deele af Mandskab paa den portsmouthske Flode skulde være Jrlændere. Oppositionen har ved denne Leilighed gjort Pitt haarde Bebreidelser, ogsaa gjorde Hr. Whitebread Forslag til at erklære, at Ministrene havde fortient Husets Daddel, men hvorvel Pitt egentlig intet til deres Forsvar havde at fremføre, blev det dog med 200 mod 63 Stemmer forkastet. Ligeledes, da de londonske Borgere nys vedtoge en Addresse til Parlamentet mod Ministrene, erklærede to af deres Repræsentanter uden Omsvøb, at de ligefuldt blev ved at stemme med Pitt – men den ene af dem er og af Pitts Laanere – Aldermann Curtis.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-05-26
Jrland blive Uroelighederne stedse frygteligere.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-05-26
Efter en Beretning fra Pelham skal de saa kaldte foreenede Jrlænderes Selskab have til Formaal, under Paaskud af at fremme en Parlamentsreform og Catholikernes Frieheder, at republicanisere Jrrland, og rive det fra Engelland. Dette Selskab skal alt bestaae af 100000 Medlemmer. Herimod sendes nu syv ny Regimenter til Jrland, og Cornwallis gaaer did, da han i Ostindien ikke kan udrette noget.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-05-26
Wien, den 13de Mai. Hr. Hammond er atter bortreist, for - hedder det – at gaae hiem. Han skal over de alt sluttede Præliminarier have yttret sin Misfornøyelse. Lucchesini er kommet hid tilbage fra Jtalien, hvor han er reist igiennem de keiserlige og franske Armeer, uden at see Buonaparte. Han bliver ikke længe her. Uagtet man er vis paa Freden med Frankerig, fortsætter man dog her alle militaire Forsvars Anstalter, forstærker Armeerne, befæster Prag o. s. v.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-05-26
De østerrigske Tropper følge de Franske ind i det venetianske Jstrien, for at tage dette i Besiddelse.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-05-26
En hidkommen Coureer har bragt den vigtige Efterretning, at den 30te April i Venedig er udbrudt en fuldkommen Revolution, og næste Dag kommet i Stand. Senatet, og de tis Raad ere ophævede, og de tre Statsinqvisitorer, samt Kystcommandanten, hæftede. Strax derpaa har det store Raad sendt en Deputation til Buonaparte, at mælde ham dette, og erklære, man var villig at enes med ham om den ny Constitution.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-05-26
Mayland, den 4de Mai. J Dag er Buonaparte hidkommet at lade proclamere den lombardiske Republiks Uafhængighed. Efter et Brev til Jndvaanerne i Dalen Sabbia fra den franske General Servie, lader det ikke, som det brescianske vil blive Keiseren til Deel, da der erklæres, at Buonaparte vil understøtte Brescias Revolution. Den cispadanske Republiks Lovgivning har den 26de April holdt sit første Møde i Bologn, og den 28de udnævnt et Fuldbyrdelses-Directorium paa 3 Medlemmer.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-05-26
Jnspruck, den 6te May. Da Tyrolerne, som havde væbnet sig til Landets Forsvar, paa Grund heraf vel have troet sig berettigede, at giøre Jndgreb i Jagt, Fiskerie, og deslige Lehnsrettigheder, vægre sig ved de paabudne Afgifter, og ikke lystre Øvrighederne, har Lehr bach ved en Proclamation søgt at bringe dem tilrette.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-05-26
Kiøbenhavn, den 26 May. Den 26de Mai solgt ved Auction Grunden No. 107. i Lavendelstrædet til Raadmand Baadt for 7 Mk. 8 Sk. per Qvadrat-Alen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-05-26
AVERTISSEMENT. Mandagen den 19de Junii førstkommende om Formiddagen Klokken 9 og følgende Dage, bliver i Palaiet paa Hiørnet af Norges eller Bredgaden og Dronningens Tvergade ved Auction bortsolgt en betydelig Deel Effecter, bestaaende af Prætiosa, tildeels med Brillanter og andre ægte Stene, samt ægte Perler, Guld, hvoriblandt et prægtigt Guldemailleret Skakspil, Medailler og Myndter, Sølvtøi, Tin, Kobber, Messing, Malm, Jerntøi, Blik, Porcelain, Steentøi, Glas, Meubler, saasom: Krystal-Lysekroner og Lamper, en Baldaqvinmed røde Fløyels Gardiner, rigt besat med Guldgaloner og Fryndser, prægtige større og mindre engelske og tyrkiske Gulvtæpper, Senge med Silke= og andre Omhænge, Mahognie og andre Commoder, Speile, Borde, Stole, Sophaer, et prægtigt Taffeluhr med Fløite værk, samt andre smukke Taffeluhre, et Positiv af 3 Stemmer, et Hjørneskab, hvori er indrettet et Fløitespil, som drives ved Hiul og Vægtlodder, en nye laqveret og forgyldt Portochaise med Fløyels Betræk og Guldgaloner, Kufferter, Pak- og Reise-Kister, Malerier, Kobberstykker, Portraiter i Miniatur, tildeels i Guld-og Sølv Rammer, Vinduesgardiner af Atlask og andre Silketøier, samt af Netteldug og Sukkerdug, Silketøier af Atlask, Damast, Jllystring, Taft og Pelan, Bomuldstøier, fine Nettelduger, tildeels med Guld- og anden Brodering, Meubel-Lærred, Tapet-Lærred og Papiir, Linned af Damastes og Dreyels Dækketøi, fine og ordinaire Lagener, en stor Mængde Sengeklæder af Silkebolster, Olmerdug og ordinært Bolster, Krølhaars Madratser, Silketøis, Sirtzes og uldene Sengetæpper, med meget mere, som alt tilhører Hendes Majestæt Enkedronning Juliane Maries Stervboe, Betalingen erlægges ved Tilslaget, eller naar paafordres, til Procurator Weidemann, boende paa Østergade No. 54, hos hvem, saavelsom paa Postcontoirerne i Nyborg og Odense, i Fyen, i Colding, i Ribe, i Horsens, i Aarhuus, i Randers, i Randers, i Wiborg, i Hobroe og Aalborg i Jylland, i Mariboe i Lolland, i Nyekiøbing paa Falster, i Stege paa Møen, samt i Altona, Catalogt bekommes imod Erlæggelse af 4 Sk. til de Fattige. De Ting, som skal bortsælges, kan af Liebhaberne behagelig tages i Øiesyn den 16de, 17de, 18de, 19de og 20de Mai, og den 7de, 8de, 9de, 12te, 13de, 14de og 15de Junii om Eftermiddagen fra Kl. 4 til 8.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-05-29
Kiøbenhavns Aar. No. tilling. Juniin. tilsiune.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-05-29
Post-Tidender. PaMunitius. dis, Mandagen, den 29 May. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved J. F. Schulz.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-05-29
Skrivelse fra Madrid af 28de April. Vi ere her i megen Bekymring for vore sydamericanske Coloniers Skjæbne. Allerede før Krigen vare i adskillige hæftige Bevægelser, og siden have disse tiltaget. Det sidste Søeslags Tab hindrer os at sende en betydende Magt derhen, og Marqvis Solanos Magt er for svag. En Onele af Fredsfyrsten har faaet Generalcommandantpladsen over Artilleriet og Jngenieurvæsenet. Mazzaredo har forlangt 80 Haubitzer til sin Flode, som endnu bestandig er indsluttet af den engelske. Pengemangel lammer især alle vore Foretagender; man taler derfor om store Besparelser. Blandt andet hedder det, Lystslottet Prado skal sælges. End vigtigere vilde et andet løbende Rygte være, hvormed man endnu bestandig smigrer sig, at Jnqvisitionen skulde afskaffes.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-05-29
Rom, den 2den May. Paven har fra Engels borgs Volde ladet bringe to Metal=Kanoner i Mynten, for deraf at lade slaae Skillemynt, og 35 Bajoch stykker. For at fremskynde Afleveringen af Guld-og Sølv tøy i Mynten, har han ved et Edict af 15de April forbudet sine Undersaatter dets Brug for bestandig, og blot givet 4 Ugers Frist til at aflevere alle Kostbarheder, selv Steenringe, naar de ere over 100 Daler værd. Efter den Tids Forløb skal paa den meest summariske Maade skrides til Confiskationen, og Angiverne skulle have det halve. Over denne sidste høyst umoralske Artikel kunne Roms Borgere klage i det mindste med vel saa megen Føye, som Guldsmeddene og Juvelererne over den hele Forordning, der aldeles ødelægger deres – just ikke alt for almeennyttige – Haandteringer, da de nu ikke kunde handle med andet, end Qvinde- og Qvindemænds ) Pynt af ringe Værdie. Paven selv griber sig an af alle Kræfter, for at betale den franske Republik de bestemte Summer; men er dog to Millioner Seudi i Restance. Prinds Doria, den ny Skattesecretair har ved sidste Udbetaling udstædet Vexelbreve paa to til tre Maaneders Sigt, hvilke ogsaa den franske Gesandt Cacault har antaget.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-05-29
Mayland, den 5te May. J Sinigaglig, Pesaro og andre pavelige Stæder, som de Franske have rømt, er begaaet Uordener mod de Jndvaanere, der have viist sig, som de franskes Venner. J Moden var i den stille Uge et Slags Opløb, da Pøbelen i denne Uge ikke vilde lade Jøderne slippe ud af deres Gade, hvorvel det republikanske Municipalitet havde befalet Gadens Aabning. Man troer, Folket ved denne Leilighed har været ophidset af dem, der vilde hindre Jøden Formiginifra at vælges til den cispadanske Republiks Lovgivning. Overalt skulle adskillige af Valgene til denne Lovgivning – især i Bologne - ikke være faldne ud efter de reene Republikaners Ønske, og er der – efter Moniteurens Angivende – i Bolognas hele Repræsentation kun een eneste, som disse kunne ønske der, da Geistligheden har vidst at styre de øvrige Valg, deels hen paa ubetydelige Personer, deels paa Folk, man ikke saa ret kan troe. Denne Lovgivning, som aabnedes den 26de, bestaaer af et Kammer paa 60, og et paa 30 Deputerede (samme Forhold, som mellem det franske 500s- og Oldingsraad). Det bolognesiske Senat overgav dem den hele hidtil havte Regierings Magt, og de udnævnte to Dage derpaa Magnani, Ricci, og Guastavillani til Lemmer af det fuldbyrdende Directorium.