JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1769-06-12
Da Velærværdige Hr. Søren Uttrup, Sogne Præst for Simmested, Hvilsom og Hvam Meenigheder udi Rinds Herred, Wiborg, Stift, er den 13de April næstafvigte ved Døden afgangen, uden at efterlade sig Livs=Arvinger; og hans Efterladen kaber ere af den geistlige Skifte=Ret tagne under lovlig Behandling ved Forsegling strax efter Dødsfaldet, samt Registering og Vurdering paa 30te Dagen den 17de Mai næst efter, saa bliver 3de gange i de til Forsendelse med Posten allene privilegerede Kiøbenhavnske Tidenden indkaldet den eller de, som formeene sig berettiget at arve i denne Stervboe, at møde eller møde lade i Eveldrup Præstegaard ved de der holdende Skifte Samlinger paa 6te Uges Dagen den 28de Junii førstkommende, samt andre følgende Tægte Dage; Ligeledes indkaldes til bemelte Sted og Tider alle Stervboens Credi= og Debitorer, de første at anmelde og med lovgyldige Beviser legitimere deres Fordringer og de sidste at betale hvad de ere skyldige. Jver, Baron af Holck, Ridder, Deres Kongel. Majestæts bestalter Geheime-Conferende Raad, Stiftsbefalingsmand over Aalborg Stift, og Amtmand udi Aalborghuus, Børglum, Seiglstrup og Aastrup Amter, gjor vitterligt: at Velbyrdige Frue Elisabeth Dyssel Sal. Hr. Hans Bugges til Bogsted og Haren Gaarder i Wensyssel, den 15de Februar, sidstafvigte ved Døden er afgangen, og hendes Stervboe af mig, som ved et hende allernaadigst meddeelte Codicil, og derefter forfattede Testamente, indsat Executor Testamenti, taget under lovlig Behandling til videre Skifte og Deeling imellem de i forberørte Testamente indsatte 6 Arvinger, der alle ved Dødsfaldet og Testamentets Aabning derom er vorden tilskreven, og Skiftet derefter berammet at foretages paa Bogsted den 17de Julii førstkommende; thi skeer denne Jndtaldelse ikke allene til videre Efterretning for Arvingerne, som til berammede Tid enten selv eller ved Fuldmægtig ville tage Møde, deres Partes at observere, men Stervboens Credi og Debitorer bliver endog herved citeret at mælde sig forberørte Tid og Sted, de første at nyde Betaling for hvad de retmæssig tilgode kommer, og de sidste at betale hvad de befindes skyldige, da enhver skal blive behandlet som Lov og Ret medfører. Aalborg Slot, den 29de Mai Skifte=Forvalteren efter bortdøde Mette Marie Niels Datter, forhen afg. Niels Jacobsens Enke i Monsted, i Wiborg Stift, Halds=Amt, og Fiends Herred, Anders Jacobsen Seibech, lader herved i de til Forsendelse med Posten allene privilegerede Kiøbenhavnske Tidender 3de Post Dage efter hinanden bekiendtgiøre, at For egling, samt Registering og Vurdering i Stervboet til rette Tid er foretaget; at Arvingerne samtlig ved disse Samlinger har været tilstæde, og at den anmelte Gield er registeret, som vidt overgaaer Jndtægten; Men da Skifte=Forvalteren er i Uvished, om meere eller anden Gield, end allerede anmelt er, paa Stervboet kunde være hæftende; saa indkaldes herved samtlige Stervboets Credi og Debitorer at møde til den 1ste Julii førstkommende, da Skiftet, ufeylbarlig vorder sluttet.
Berlingske Tidende, 1769-06-12
Paa Breininggaards Gods, Riiber Stift, Bolling=Herred, er død uden Livs=Arvinger Gaardmand Peder Jensens Hustrue Mette Peders Datter, og er hendes Efterladenskaber strax taget under lovlig Behandling, og befindes af allerede tilforte, at Stervboens Gield langt overgaaer dens Middel og Formue; men da den Afdøde skal have, efter Beretning, 2de Sødskende, nemlig : en Broder Knud Pedersen, opholdende sig i Kiøbenhavn, og en Søster Else Peders Datter, opholdende sig i Flensborg; saa i Henseende at Stervboen ey taaler ordentlig Proclama, bliver dette Dødsfald udde til Forsendelse med Posten allene privilegerede Kiøbenhavnske Tildender 3de Post-Dage efter hinanden bekiendtgjort, og Credi= og Debitorer tillige indkaldet at møde ved Skifte=Samlingen 12te Uges Dagen efter Dødsfaldet, da enhver efter lovgyldige Beviser, saa vidt Boen kan tilstrække, skal vederfares den Ret Loven allernaadigst besaler. Breininggaard, den 24de Mai 1769. Paa Herskabet Hr. Obriste Baron Juels Vegne, Mogens Leien.
Berlingske Tidende, 1769-06-12
Da en Karl, navnlig Ole Olesen, fød paa Sorøe Ridderlige Academies Gods, Munckebierrebye Sogn, Eschildstrup Bye, som har tient mig for Kudsk i 7 Aar, sidstleden 8de April h. a., i Steden for at søge sin Føde=Stavn (hvortil han var rapelleret) ulovlig er undvigt, og saavidt jeg har kundet bringe i Erfaring, taget Veyen over Svendborg af Taasing, og jeg nu for ermeldte Karls Tilbagelevering søges, saa er min ærbødige Begiering til alle, som fornævnte Karl maatte forekomme, samme at lade anholde, og mig saadant at tilmælde, da jeg derfor betaler en Douceur og de paagaaende Omkostninger; Karlen er omtrent 30 Aar. gammel, har intet Pas uden en Følge Seddel fra Academiets Forvalter Sr. Müller paa Sorøe af 1765. med min Paategning til at repassere: har tykke Been af Flod; bærer en Kiol med guule Knapper eller en graa Kiol med Skind Vest; gnier eller skupper sig altid, naar man taler med ham; fører en lodden Hund med sig; kan ikke tale andet end Dansk, og havde i Sinde at ernære sig med Hjulmands eller Bødker=Arbeyde, som han har lært noget af ; er ellers seen og langsom til sit Arbeyde, og saaledes meer end ren Maade kiendelig; Skulde ellers ermældte Karl godvillig ville indfinde sig, kunde han erholde sit fri Pass, imod for samme at erlægge 1000 Rdlr. Odense, den 30te Mai 1769. Jacob Christ. Pinger, Prof. Theol. og Stifts=Prøvst for Fyhns Stift.
Berlingske Tidende, 1769-06-12
Herved bekiendtgiøres 3de Postdage efter hinanden i de til Forsendelse med Posten allene privilegerede Kiøbenhavnske Tidender, at en gammel Enkemand ved Navn Peder Madsen, i Wolstrup Bye, Ringe Sogn, af Fiellebroe Gods i Nyborg Amt, Sunds Herred i Fyhn, er ved Døden afgangen sidstleden 17de Mai, uden at have efterladt sig Børn; og da hans Efterladenskab strax er tagen under lovlig Behandling til nærmere Skiftets Slutning ; til den Ende indkaldes den Afdødes Arvinger, som efter Beretning skal være en Broders Søn Jens Christensen udi Erreskiøbing paa Errøe; en Søster Karen Mads Datter i Giersløn Sogn i Fyhn; en Broder=Datter Sara Rasmus Datter i Kiellerup, alle at møde ud Stervboen efter den Afdøde til den Tid Loven foreskriver, nemlig 6te Ugers Dag den 28de Junii, de Udeblivende at tilskrive sig selv. om dem noget Tab vederfares, da enhver kan vente at nyde den Ret som Loven tilholder. Fiellebroe, den 20de Mai 1769. Høimehauge i Fyhn, beliggende 2 Mille fra Odense, er Eieren, endnu findet under Haanden at bortsælge; Til Gaarden er i dette Aar udsaaet 12 Tdr. Rug, 16 Tdr. Byg, 12 Tdr. Havre, 1 Td. Erter, og kan saaes 3 a 4 Tdr. Boghvede, foruden Hør og Hamp; Gaarden er ellers god af Bygning, staaer for Hartkorn 8 Tdr. 4 Skpr., med 8 skiønne Lykker indhegnet, saa al dens Grund er for sig selv, samt fornøden Over og Underskov; De Lysthavende vilde behage at addressere sig til Eieren selv i Holmehauge eller Molleren, i Weyrup=Mølle, hvor Conditionerne ere at bekomme.
Berlingske Tidende, 1769-06-12
Credi= og Debitorer i Stervboen efter Velærværdige Hr. Reimer Johansen, Sogne=Præst fordum for Steenløse og Tangel Meenigheder, ville inden 6 Uger a Dato Publicationis anmælde sig hos Skifte Forvalteren Professor og Stifts=Provst Pingel i Odense, og vente lovmæssig Behandling. Odense, den 24de Mai 1769. Da man er kommen saa vidt med Skiftet efter sal. ProvstindHanne Giødes Datter, som tilsidst boede og døde i Mørkiøb i Tudse Herred, og hendes forhen afdøde Mand, Hr. Erich Sletting, fordum Sogne Præst for Færslev og Wellerup Meenigheder og Provsi Horns Herred, at man venter Skiftet førstkommende 5te Julii kan sluttes, saa bekiendtgiøres hermed i de til Forsendelse med Posten allene privilegerede Kiøbenhavnske Tidender, foruden forhen udstædte Proclama ved Hjemme og Lands Ting, at Skifte=Samling holdes i Kundbye Skolehuus, benævnte 5te Julii, til hvilket Sted og Tid de allerede anmelte Arvinger indkaldes, nemlig paa sal. Provstens Side: 1) En Broder Hr. Otto Schow, residerende Capellan for Stocke marke Meenighed. 11.) En Broder Søren Jørgensen Schow, som var Controlleur Veyer og Maaler i Holbech, hans 3 levende Sønner, nemlig: 1) Hr. Jørgen v. Schow, Lieutenant ved Hendes Majests. Dronningens Liv=Regiment i Glückstadt. 2) Hr. Christen Schow, Secretair i det Danske Cancellie i Kiøbenhavn. 3) Johannes Schow, Studios. Theol., som p. t. er i Slagelse hos Hr. Tørslev. 11) En Søster Kirstine Jørgens Datter Schow, i Ægteskab med Apotheker Linde i Holbech. Paa Provstindens Side: 1.) En Søster, Provstinde Mette Kirstine Giødes Datter, sal. Provst Liemes i Rønnebek, som døde 1757., hendes 2 Døttre af det første Ægteskab: 1) Birgithe Charlotte Krag, Hr. Regiments=Qvarteermester, Hansens Frue, som døde 1752., hendes efterladte 5 Døttre: a) Dine Cathrine, i Ægteskab med Regiments=Qvarteermester, Tønnesen paa Herlufsholm. b) Hanne Hansen, ugift. c) Mette Kirstine Hansen, ugift. d) Hylleborg Hansen, i Ægteskab med Hr. Peder Fædder, restderende Capellan i Ringsted. e) Christine Hansen. 2) Mette Krag, lever og er i Ægteskab med Sogne=Præsten i Udbye ved Wordingborg. 11) En Broder, Hr. Peder Giødesen, forhen Provst og SognePræst i Schibye, hans efterladte Søn, Giøde Godesen, boende i Skibye. Hr.) En Søster, som var i Ægteskab med forrige Byeskriver Lund, i Ribe, hendes efterladte Søn, Palle Lund, Studios. i Kbhavn. V.) En Søster, Abelone Giødes Datter, som var i Ægteskab med sal. Hr. H. Lyngbye i Hørbye, hendes tvende efterladte Døttre Den første i Ægteskab med Sr. Jacob Dahl, den anden i Ægteskab med Birke=Dommer Lotterup i Frederichsborg. v.) En Søller, Jngeborg Giødes Datter, sidst i Ægteskab med Sr. Ove Christensen i Holbech, men død og efterladt en Datter, som er i Ægteskab med Hr. Ritmester Svings i Kallundborg. Vi.) Endnu skal have varet en Broder, Lieutenant Boltiær, som berettes at være ded, og, saa vidt vides, ingen Arvinger skal have efterladt sig:at møde eller ved Fuldmagt at lade mode, for at bevise, deels der egen Arve=Rettighed, deels at ingen flere berettigede Arvinger ere da enhver skal vederfares Ret efter Loven. Kunbye Præstegaard, den 6te Junii 1769. C. C. Benzon, Provst i Tudse=Herred, som Skifte Forvalter.
Berlingske Tidende, 1769-06-12
Udi Cregome Bye paa Frederichsborg Amt bliver Tirsdagen den 20de Junii førstkommende, om Formiddagen Kl. 10 Slet, ved offentlig Auction opraabt og om fornøyelig Bud skeer den Høystbr. dende tilslagen, et Mad. sal. Gronbecks ibid tilhørende Huus, og bestaaer af 13 Fag Stue=Huus indrettet i 3 Stuer, Spisekamme, Kiøkken og Kielder, derforuden for Enden Loe og Lade, 4 Fa Baghuus til Fæe og Faare Huus, samt 2de Udbygninger til Gaase, og Hønse=Huus, Til Stedet er en rommelig Gaards=Plads og Hauge med endeel Frugt=Træer, hvor, foruden Kaal og KiøkkenUrter tillige kan saaes 1 Skp. Sæd, samme, saavelsom Gaard Plads er overalt med Stakitværk indhegnet; Conditionerne ere at faae til Eftersyn hos bemeldte Mad. sal. Grønbecks, saavelsom hos underskrevne Byefoged og Birkedommer i Hillerød, Jens Lottrup.
Berlingske Tidende, 1769-06-12
Et plaisant og comode Boepel paa Landet, beliggende her ud Sielland under Holbechs Amt, Jyderup Sogn og Bye, er at faae til Leye paa convenable Vilkor, til Michaeli eller før; Stedet er ved Bygninger ganske indsluttet for sig selv uden Fælledsskab, bestaaende af mange og smukke Jndretninger, saasom Stor=Stue Daglig Stue, Giæste=Kammer, Fadebord, Kiøkken, Bryggers, Domestiqve=Kammer; Udbygningen bestaaer af Heste og Qvæg Stald, Lade til Korn og Høe med hvad videre udfordres; til Stedet er en rommelig stor Have, som falder lige ud for Stuehuuset, og hvorudi findes en Deel vare frugtbærende Træer og en smuk Fiske Park, besadt med Carusser; Stedet haver desforuden en smuk og fornøyelig Udsigt til Skov og Mark, og ligger strax ved Kirken, Hvem samme haver Lyst at leye ville med første behagelig anmelde sig til Eieren paa Daridrup Andreas Gronberg. Skulle nogen mod Formodning have noget at fordre efter eller og være skyldig til afg. Hr. Cancellie=Raad og Stemplet=Papiirs Commissarius Christian Ludvig Harboe, saa ville de behage inden, 6 eller 8 Uger at indfinde sig hos mig undertegnede, som Executor Testamenti efter den Afdøde, da enhver skal vederfares hvad Reer. Kiøbenhavn, den 7de Junii 1769. Ludvig Harboe, Biskop over Siellands Stift.
Berlingske Tidende, 1769-06-12
Da sal. Peder Pedersen Præste=Skræders Enke ved Døden er afgangen, saa indkalder hendes Arvinger, som ere myndige, herved 3de gange udi de til Forsendelse med Posten allene privilegerede Kiøbenhavnske Tidender alle og enhver, som noget maatte have at fordre udi hendes Stervboe, af hvad Navn være kan, at de behageligen vil indfinde sig inden førstkommende Michaeli, da de imod deres lovmæssige Beviser skal vorde gotgjort og udbetalt hvad de maatte komme tilgode, men efter den Tid kan ikke modtages nogen Fordring; ligesaa anmodes og alle og enhver, som noget til samme hendes Stervboe ere skyldige, at de behagelig vilde see samme afbetalt. Kiøbenhavn, den 9de Junii 1769. Herved bekiendtgiøres, at Frue Conference=Raadinde Tran pand og Med=Arvinger underhaanden haver bortsolgt og afhændiget Thuillum Gaard og Gods, som tiener herved alle og enhver til Efterretning, at den ansatte Auction er ophævet. For en Skiotte er enten strax eller til Michels Dag Tieneste ledig hos Justice=Raad Neergaard paa Svenstrup ved Roeskilde.
Berlingske Tidende, 1769-06-16
Belgrad, den 2den May. Storvizieren er den 15de April til Adrianopel ankommen, og har der helligholdet Bayrams Fæsten. Det CorpTropper som han har hos sig, bestaaer omtrent af 20000 Mand. - Den Russiske Armee under General Roman zow, som staaer i de Ukrainiske Linier ved Jsum, skal nu være 40 til 50000 Mand stærk.
Berlingske Tidende, 1769-06-16
Af Privat Breve fra Rom, under 13de Mai. Man veed at de 16 Cardinaler, som nu i Conclavet ere forsamlede, ere skilagtige i 2 Partier, neml. Kronernes, som bestaar af 27, og Jesuiternes af 19 Stemmer. Paa Jesuiternes Side er Cardinalen Fætteren og de fleeste af Clemens XIII. Creature. Kronernes Parti ventes endnu at vorde stærkere, da Raadet i Venedig har anbefalet Cardinalerne derfra at slaae sig til samme: Og er det de Franske som ere Siælen i dette Legeme. Rom raaber vel paa Forgribelse og Vanhelligelse, men Rom frygter. Snart synes dens Jndvaanere at ville forsvare deres Hoffes Paastand, indtil sidste Aandedræt, snart ere de derimod paa Kroner. nes Side med al Jver. Den Franske Cardinal Bernis tager dem med Fordeel; hans Navn nævnes ikke uden med Ærbødighed eller rettere med Skræk. Hans Collega, Cardinal Luynes, forekommer dem lemfældigere, men med alt dette sees han i intet at vige fra sin Medbroders Begreber. Alting synes hidtildags at spaae et langvarigt Conclave. Den største Vanskelighed er Kronernes uigiennemtrængelige Hemmelighed, hvilken foraarsager at det hell. Collegium tør ingen udsætte til at vorde udelukket, af Frygt at han dog maatte vorde bifaldet. Jesuiterne holde imidlertid gode Miner og de optage Novicer af alle Kræfter. Rom er ellers meget bestyrtet over at slet ingen tydske Cardinaler indfinde sig i Conclavet, hvilket avler adskillige Gisninger.
Berlingske Tidende, 1769-06-16
Rom, den 20de Mai. Endelig, efter mange Tragtelser og megen Indgetogenhed, som gave Aarsage til at frygte for at Conclavet ville komme i Langdrag, have de Spanske Cardinaler gjort Processen kort, og erklæret: "At om end det heele øvrige Conclave blev eenig, ville de dog aldrig bifalde Valget til Pave, dersom det ikke faldt paa en af de Cardinaler Sersale eller Ganganelli." Cardinal Rezonico, som hidindtil intet havde udladt sig, erklærede sig da for Ganganelli, som ogsaa blev udvalgt i Gaar, ved 37 af de 45 for Haanden værende Stemmer, da den gamle Cardinal Conti ved en formelig Forretning var udelukket, som gaaende i Barndom. Ligesom denne valgte Pave synes at have alle Kronernes, i sær de Bourbonskes bifald, saa tales her og allerede om Jesuiter Societetets Ophævelse, og om det bekiendte Brev angaaende Hertugdommet Parma dets Tilbagekaldelse. Vist er det, at nu værende Pave har stedse været af den Meening, at dette Breve kunne kaldes tilbage, uden Anstød imod den hell. Stoels Værdighed. - Det Neapolitanske Hof har ladet de Jndkomster sequestrere, som Cardinal J.F. Albani udi de 2de Sicilier besad, som Abbed af Case mare. Man veed ikke egentlig Aarsagen til denne Unaade, hvorved Cardinalen er udsat fra 3500 Rdlrs. aarlige Jndtægt, som var hans vigtigste Jndkomster.
Berlingske Tidende, 1769-06-16
Fra Donau Egnen, den 21de Mai. Den Tyrkiske Hospodar af Wallachiet har i sit ganske Fyrstendom ladet kundgiøre, at han ved nærværende Omstændigheder ikke ville indestaae nogen for Liv og Gods, men at enhver kunne begive sig hvorhen ham lystede. Dette, til ligemed Tyrkernes Grumhed, har foraarsaget at mange Fa miller (man siger deres Antal allerede at have været 1000) have forladt deres der eyende faste Godser og flygtet til Siebenbürgen. Da hos Keiserinden Dronningen ere vorden indberettet disse Flygtingers tiltagende Mængde, skal Hs. M. have befalet, at de skulle antages, efter 40 Dages holdte Quarantaine paa Grændserne, at dem skulle inddrømmes udyrket Jord til at bebygge og beboe, og dem af den Fyrstel. Regiering i Siebenbürgen giøres allehaande Forskudder, til deres Huuses Opbyggelse og Coloniernes Jndretning. De bekiende sig alle til den Grædske Kirke, og dem er bevilget fri Religions Øvelse. De have forlangt deres egen Biskop, og ikke at staae under den Grædske Bisp som er i Siebenbürgen, hvilket er dem ogsaa tilstaaet, samt dem til ladt selv at vælge sig en Bisp, den de og allerede have valgt udi en dertil udnævnet K. K. Commissaires Nærværelse. Samme Bisp har Keiserinden Dronningen foræret en prægtig Sølv Service, med den Anordning, at den stedse skal blive ved og følge dette Bispe=Sæde. - Troværdige Tyrkiske Efterretninger tilholde, at det er overmaade slet bestilt med Anstalter ved den Tyrkiske Armee, og i sær ved Proviant Væsenet. J de første Dage af Tyrkernes Marche har der allerede været stor Mangel paa Proviant og Fourage, hvorfore man hos alle Bagere, Slagtere, samt af andre Magaziner i Constantinopel har med Magt borttaget og ført til Armeen alt hvad der var i Forraad. Og er det derefter først vorden besluttet at forskrive 10000 Cammeler fra Asien til at føre Proviant efter Armeen. Troppernes slette Krigstugt og Uhændighed skal være ubeskrivelig. Paa Marchen, ere de Spahis vorden ueens med Janitscharerne, som i den ne Krig skal beløbe sig 60000 Mand; og har reyst sig et Slagsmaal imellem dem, hvorved paa begge Sider skal være omkommet henved 3000 Mand.
Berlingske Tidende, 1769-06-16
Den 4de Junii. J Følge Breve fra Tyrkiet, er den Tyrkiske Hoved=Armee under Storvizieren den 6te May fra Adrianopel anlanget til Jpanzia, hvor alle de øvrige ventende Tropper skal samles til den.
Berlingske Tidende, 1769-06-16
Livorno, den 25de Mai. Her anlandede i Aftes et Malthesisk Fartøy, fra JsollaRossa kommende. Dette har medbragt den stadfæstende Beretning, at paa Corfica ere 2 blodige Trefninger forefaldne, den ene ved Rostino, den anden ved en Bro over Guolo, ved hvilke de Franske skal have tabt 6 til 7000 Mand og 64 Officiers. General Marbeuf skal være haardt saaret, og, som nogle ville sige, fangen. General Paalibefinder sig i Corte, og de 3de Øverster Gafforio, Salicetti og Clemmen Paali, hver med et anseeligt Corps, forfølge de Franske fra adskillige Sider. - Et andet Fartøy, som i Dag er ankommen fra samme Øe, medbringer videre, at de Nationale have indhentet de Franske imellem Campaioro og Prunette, og der igien angrebet dem, hvor udøver det atter kom til et blodigt Feldtslag, i hvilket de Franske ligeledes ere kommen til kort. General Marbeuskal være død af sine Saar, og det har været med stor Nød at Græven af Vaux er undkommen. - Disse Fartøyer, have ogsaa bragt den Beretning, at paa Corfica er nylig ankommen 3000 Mand nye Franske Tropper til Forstærkning.
Berlingske Tidende, 1769-06-16
Fra Weichsel Egnen, den 3die Junii. Siden den Tid Russerne have rykket længere fra Choc men, sætte Tyrkerne fast hver Nat over Dniesteren, hvor Vandet nu er meget lavt, afbrænde de Pohlske Byer og myrde alle forekommende Bønder, hvis Hoveder de i deres Fæstning give ud for Russiske.
Berlingske Tidende, 1769-06-16
Rotterdam, den 10de Junii. I dette Aar skal fra der Maas og Nord=Holland i alt udløbe 150 Sildskibe, 20 Sild-Jagere, og 147 Jslands Farere. Sildskibene skulle gaae under Segel den 15de førstkommende. Samme Dag afgaaer den sidste Jslandsfarer, hvoraf den første gik den 25de Martii under Segel. End videre indeholde adskillige med Dags Posten indløbne Beretninger, under Artikel Paris, den Tidende, at til Paris var den 2den Junii ankommen en Courier fra Græven af Vaux med den Beretning, at den K. Franske Armee som fra den 18de Mai havde ligget for Staden Corte, beliggende midt inde paa Corfica, og hvilken er Hovedstaden, paa samme Øe, havde endelig den 21de erobret samme hvilken Erobring havde paa Fransk Side kostet 60 Officier, og 6 eller 800 Gemeene, samt paa Corsisk Side 1200 Døde og 300 Saarede a. Men da disse Beretninger have ingen Anthoritet haft fra det Franske Hoffes Side, ere ikke med mindste Ord berørte i Gazette de France af 5te Junii men skal have deres første bekiendte Udspring fra Holland, saa er her saa meget mindre Aarsag at sætte nogen Tro der til, da det og, ved at holde dem imod ovenmeldte saa oft bekræftede Beretning fra Livorno, synes ey vel troligt, at Bladet skulle saa brat have vendt sig.
Berlingske Tidende, 1769-06-16
Helsingøer, den 16de Junii. Her i Sundet ere ankomne den 11te: 15de Junii 132 Skibe, deriblandt den 11te, J. Leenhardt af Christiania fra Danzig til Christiania, Rug. M. Frick af Bergen fra Kønigsberg til Bergen, Rug. Den 12te R. Eschildsen af og fra Kiøbenh. til Christiania, Stykgods. S. Matthiesen af og fra Amsterdam til Kiøbenh., Stykgods. J. Smith af Sognedahl fra Stavangetil Kiøbenh., J. L. Smith af Kiøbenh. fra Tronhiem til Kiøbh. J. Jensen af Rostock fra Tronhiem til Rostock, J. Heimann af Barth fra Bergen til Pommern, J. Erichsen af Flensborg fra Bergen til Danzig, alle med Sild. R. Johnson af og fra Newcastle til Kiøbenh., Blye. J. Thomsen af Flensburg fra Rige til Aalborg, Hør. A. Katenkamp af Tronhiem fra Kiøge til Tronhiem, Byg. E. Busch af og fra Rostock til Norge, Malt. En Major af og fra Newcastle til Kiøbenh., Kul. J. Rønne af Bergen fra Amsterdam til Østersøen, Sild. J. Nimmo af og fra Borfines og F. Jesserson af og fra Newcastle, begge til Kiøbenh. Kul. C. L. Egge af og fra Bergen til Kønigsberg, Sild. O. OSelwog af Kiøbenh. fra St. Croix til Kiøbenh., Sukker. W. Kemens af Scarbourg fra Newcastle til Kiøbenh., Kul. Den 13de, L. N. Gaarn af Aalborg fra Bergen til Kønigsberg, Sild H. Gerdes og H. Studemann, begge af Rostock fra Bergen til Rostock, Sild. J. Orrock af Bur. Jsland fra Kiøbenhavn til Schotland, Tømmer. L. Kleef af Frederichsstad fra Ahrendal til Kiøbenh., Tømmer. M. Gerritz af Eckernforde fra Rotterdan, til Stettin, Ballast. J. Krammer af Kiøbenhavn fra Memel til Drammen, Rug. B. Hansen af og fra Kiøbenh. til Finmarken, Provision. Den 14de, H. Munk af Odense fra Bergen til Danzig, Sild. J. Thronsen af Sognedahl fra Bergen til Danzig Sild. O. Petersen af Aalborg fra Bergen til Narva, Sild. N. Gommeløs af Rønne fra Mandahl til Rønne, Bræder. Den 15de, D. G. Lolling af Amsterdam fra Bergen til Riga, Sild. H. Kyhl af Kiøge fra Bergen til Kiøge, Sild. P. Wolle af Kiøbenh. fra Tronhiem til Kiøbenh., Sild. N. S. Fischer af Kiøbenh. fra Bordeaux til Kiøbenh., Stykgods, som har noget at sin indehavende Ladning her først at udlosse. - Med ovenmelte H Munk af Odense, som samme 14de fortsatte Reysen, vare om Bord Kiøbmændene Jens Frørup og Wandel, begge af Bergen, Alle øvrige til Østersøen bestemte Skibe, have, ved de længe stan denne West og Nordlige Vinde, fortsat deres Reyse. – J Dag Morgen, Vinden O. N. O., udginge af Nordsøen 46 meest Engelske Skibe, hvoriblandt og ovennævnte A. Katencamp. - Her ankom den 13de huj. fra Havre de Grace Mandskabet af Skipper Marcus Forders førte Fløyte Skib af Lübeck, kommende fra St. Ubes med Salt, bestemt til Lübeck, hvilket den 13de Martii sidst blev forliist paa Kysten af Brest, og alle Folkene men intet af Ladningen biergede. – J Havnen her ved Byen ere nu kuns 2 Fahr. tøyer, begge med Rug.