Aalborg Stiftstidende, 1838-01-18
Assessor Reiersen har nemlig ikke paastaaet, at de tvende under Beslag lagte Nummere indeholde noget Ulovligt; han har fordret Hjemmel opgivet til trende deri indeholdte Efterretninger, og da Redacteuren naturligviis ikke har villet indlade sig paa at tilfredsstille denne Fordring, som Hr. Asses for Reiersen ikke efter vor Lovgivning er berettiget til at gjøre, er Beslaget paafulgt. Hr. Reiersen har, med Hensyn til, Kobpst., hvoraf der til det befalede Gjennemsyn inden Bladet udgaaer leveres ham et færdigtrykt Exemplar og hvori der altsaa ikke kan foretages den allermindste Forandring, kun tvende Alternativer at vælge imellem : enten vedsit Foreviist" at erklære, at han Jntet har imod Bladets Udgivelse, eller at lægge Nummeret under Beslag og indseende det til Cancelliet. Rodkridestreger, Spørgsmaalstegn, Bemærkninger, Forespørgsler, mundtlige Conferentser osv., der kunne være anvendelige med Hensyn til de Blade, hvoraf der, inden Udgivelsen leveres Correcturaftryk til Gjennemsyn, og hvis Redacteurer saaledes have indladt sig i et Slags Contratsforhold med den saakaldte Censor, - alt dette er i Anledning af det til Gjennemsyn leverede Exemplar af "Kbhvnspst." hensigtsløst. Det har saaledes ikke kunnet andet end undre os, at Hr. Assessor Reiersen har fordret Hjemmel opgivet til trende Efterretninger, som vi have givet i de tvende under Beslag lagte Nummere, men hertil kommer, at Hr. Reiersen efter Lovgivningen, som sagt, kun har at vælge mellem de tvende nævnte Alternativer, og at det, hvis der indrømmedes en saadan Ret til at fordre Hjemmel, vilde staae i denne Embedsmands Magt at forhindre Udgivelsen af ethvert Nummer af et Blad og saaledes gjøre al Journalistik umulig; thi det vilde komme til at afhænge af hans Forgodtbefindende, ved at benegte de soleklareste Ting de meest notoriske Facta, at paavælte Redacteurerne Byrden af et Beviis, som det ofte kunde være dem aldeles i umuligt at udføre, og det vilde desuden staae til ham at forkaste selv det bedste Beviis, da det naturligviis maatte beroe paa ham at bedømme Bevisets Gyldighed eller Ugyldighed. Vi troe saaledes at have handlet i Trykkefrihedens Jnteresse, ved at protestere imod en Fremgangsmaade, hvorfor vor Lovgivning, Gud være lovet, heller ingen Hjemmel indeholder, og denne Protest gjentage vi herved høitidelig for Publicums Domstol. - Med dette Nummer ombringes de under Beslag lagte Nr. 9 og 10, da Beslaget paa samme er hævet. Ophævelsesforretningen foretoges af tvende Politibetjente, der i Trykkeriet foreviste en skreven Seddel, som ikke maatte beholdes og hvoraf de ingen Copilevetede. Da Redactionen ingen Underretning har modtaget om Grunden til Ophævelsen, kunne vi derom kun have den Formodning, at Cancelliet ikke har billiget Assessor Reiersens Fremgangsmaade. Men, saameget er i alt Fald vist, at vor Sag med Hr. Reiersen i denne Anledning hermed ikke er tilende. Vi skulle i et følgende Nr. udtale os derom. Om Ovennævnte hedder det i Helsingørs=Avisen: "Saavel Tirsdags, som Onsdagsnummeret af Kbhvnspst." ere foreløbigen tagne under Beslag af Politirets=Assessor Reiersen, ikke fordi de indeholdt noget Ulovligt, men fordi Bladets Redacteur har, efter Opfordring, negtet at opgive Hjemmel til trende deri indeholdte Efterretninger. - Hvis denne Grund til at hindre Udbringelsen af et Avisnummer finder Cancelliets Medhold, saa vil det for Fremtiden see meget ilde ud for hiint Blads Udgiver og Abonnenter, samt i det Hele for Publicum; thi hvad indenlandsk Nyt fortælle os vel de saakaldte halvofficielle Blade, See vi dog, at Dagen maa, naar Posten udebliver, opvarte sine Læsere med en yderlig langtrukken Fortælling fra en jydsk Avis om den mindste Detail i en Modermorders sidste Øieblikke, og af slige Historier have vi jo - Gud være lovet - ikke mange i Danmark.