Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1838-09-13
Provindsialstænderne for Nørre=Jylland (see denne Avis S. 630). J Sagen angaaende Stiftsprovst Halds Forslag om Valgbarhed for Bekjendere af den mosaiske Tre bemærkede Exam. juris Schytte, at om endog Jøderne kunne tillægges de omtalte Eiendommeligheder, kunde han dog ei indsee, at Man heraf eller i det Hele af deres Tro og Haab kunde være berettiget til at drage de Slutninger eller Tvivl, som fremhæves i Majoritetens Betænkning og her i Forsamlingen med saa megen Vægt ere gjentagne, hvorefter det vilde være utilraadeligt at aabne dem Adgang til Stænderne. Han maatte tilstaae, at han for sin Person aldrig havde næret nogen Frygt for at Jøderne ved deres Formue eller Dygtighed, skulde kunne erhverve sig nogen skadelig Jndflydelse i Staten, Kunde han have været rokket i denne Overbeviisning, vilde han ikke dølge, at det gjerne kunde have gjort ham vaklende, naar han her maatte erfare, at de tvende eneste geistlige Medlemmer Forsamlingen tæller, kunde være saa aldeles forskjellige i deres Meninger om denne Gjenstand. Den kongelige Commissarius bemærkede, at de mosaiske Troesbekjenderes Udelukkelse fra Valgbarhed ingenlunde er noget Særeget, men tvertimod stemmer med hvad der er sædvanligt i andre Stater og i Særdeleshed i dem, med hvilke den danske nærmest kan sammenlignes, og at der saaledes ikke var Grund til de Klager, der høres over en særdeles Tilsidesættelse, som skulde være denne Religions Bekjendere vederfaret, ligesom den senere indrømmede Deeltagelse i alle active Borgerrettigheder som Medlemmer af Kjøbstædcommunerne tydelig viser, at der ikke kan være Tale om Tilbagegang fra de liberale Grundsætninger, hvorefter Man erkjender at hiint Religionssamfund har været behandlet i den nyere danske Lovgivning. Hvad det Forslag angaaer, at den mosaiske Religions Bekjendere, uden som Eiendomsmænd at blive valgbare, skulde erholde Adgang til ved et særskilt Valg at udnævne een eller flere Deputerede af deres Midte, saa fandt Commissarius dette aldeles stridende mod Stænderinstitutionens Væsen og de Hovedgrundsætninger, hvorpaa Lovgivningen desangaaende er bygget, ligesom det og forekom ham, at dette paa eengang vilde være utilfredsstillende for selve hiin Religions Bekjendere, og give deres christne Medborgere grundet Anledning til Besværing. Præsidenten gjorde opmærksom paa, at Frdn. af 15 Mai 1834 indrømmede Catholikerne Valgbarhed, hvorpaa den kongelige Commissarius bemærkede, at da det efter den tydske Forbundsakt aldeles ikke gik an at udelukke Catholikerne fra de stændiske Rettigheder i Hertugdømmet Holsteen, saa vilde det og allerede af den Grund have været upassende, at nægte dem disse Rettigheder enten i Danmark eller i Hertugdømmet Slesvig, Oberst Brock kunde aldeles ikke dele den af Flere nærede Frygt for, at Antallet af Jøder, naar de bleve valgbare, skulde paa nogen tænkelig Maade blive af nogen Betydenhed i Stænderforsamlingen og han sluttede sit Foredrag med den bemærkning, at da Andragendet om Jødernes Valgbarhed engang er frembaaret i en saa oplyst Tid, og for en saa oplyst Forsamling, vilde det kun lidet hædre Fleertallet af sammes Medlemmer at vise det tilbage. Det er et Grundprincip, hvorom her handles: lige Rettigheder ved lige Pligter, Retfærdighed fordrer, Fornuften billiger, og velforstaaet Jnteresse indbyder til at indgaae til Hs. Majestæt Kongen med allerunderdanigst Ansøgning om, at Jødernes Udelukkelse fra Valgbarhed maa blive ophævet. Den kongelige Commissarius bemærkede, at Jøderne i Danmark have den fulde Nydelse af alle Menneskerettigheder og alle almindelige Borgerrettigheder, men dette Spørgsmaal angaaer en politisk Rettighed: det synes i sig selv naturligt, at et christeligt Folk i den christelige Religion, erkjender en Borgen for det rette statsborgerlige Sindelag, som det ikke kan finde i en anden Tro. Christendommen har havt en meget indgribende Jndflydelse paa vor hele øvrige borgerlige Lovgivning, og det er ikke uden god Grund, at den christelige Religions Bekjendelse er gjort til Betingelse for Valgbarhed, og den mosaiske Troes Bekjendere have saameget mindre Føie til derved at finde sig krænkede, som de ikke særlig ere blevne udelukte, men det kun er en tilfældig faktisk Omstændighed, at der her i Landet ikke let gives andre Jndivider, som paa Grund af hiin Fordring ei kunne stedes til Valgbarhed. Biskop Øllgaard kunde ikke ansee Jøderne for egentlige Danske. Dansk bliver man ikke ene og alene ved at fødes paa dansk Grund, det Folkelige opstaaer anderledes og ved mange Aarsagers Samvirkning. Den danske Folkestamme er igjennem en lang Række af Aarhundreder, under mangehaande Jnd virkninger, under folkelige Jndretninger, og endeligen under Christendommens mægtige Paavirken udviklet til det, vi Danske nu ere, en historisk Fortid, som er vor, har indvirket paa os, og indvirker end paa os i de Følelser, dens Helte og dens Hæder, dens Kampe og dens Trængsler vække i os. Alt dette har Jøden ikke, kan ikke have tilfælleds med os, og han kan ikke deele vore Følelser af dette Slags; i høiere fædrelandske Anliggender kan han altsaa ikke afgive Stemme med de Følelser, som vi, og den Dag kan komme, da Kongen kan forlange sit Folks Raad, hvor det gjælder Opoffrelser, hvortil kun den, der er Dansk, og føler som Dansk, kan være istand, og hvor altsaa kun det egentlige ægte danske Sind kan og skal være med paa Raad. Etatsraad Brink-Seidelin meente, at Jøden burde være valgbar. Jeg mindes - sluttede han sit Foredrag -at da blandt de af Hs. Majestæt i 1832 sammenkaldte oplyste Mænd Spørgsmaalet var herom, fremstod den evig uforglemmelige Siellands Biskop Peter Erasmus Møller, han, hos hvem Menneskekjærlighed og Lærdom stode i den herligste Samklang, og med sand christelig Tolerance og for mig og Mange overbevisende Kraft talede han for vor mosaiske Broder. Mig har det altid været klart, at han da bandt en skjøn Blomst i den Krands, der nu pryder den Forevigedes Gravhøi. Efterat Stiftsprovst Hald havde givet en concentreret Fremstilling af Grundene for og imod hans Forslags Antagelse, var det, at Forsamlingen ved Afstemningen kom til det i sidste Fredagsavis omtalte Resultat.