JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-05-09
At min eiegode retskafne Mand, Major Jørgen von Tersling, Postmester i Aarhuus, hensov blidt og roligt Fredagen den 6te Mai, om Aftenen Kl. 9, i sit 65de Aar, efter flere Aars tiltagende Svagelighed, og et langvarigt Sygeleie, bekjendtgjøres sørgeligst for deeltagende Familie og Venner, paa egne og Børns Vegne. Aarhuus, den 7de Mai 1842. Thalia Tersling, De ærede Herrer, der ledsagede min afdøde Vensfødt Krieger. Søkrigscommissair og Mynsterskriver B. F. v. Grodt schillings Liig til sit Hvilested, modtage herved for dette Beviis paa Deeltagelse for den Afdøde, min forbindtligste Tak. Aarhuus, den 8de Mai 1842. Chr. A. Bünger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-05-09
Theatret i Aarhuus. Onsdagen den 11te Mai. Tordenskjold, Drama i 5 Acter af Prof. Ridder Oehlenschläger. Musikken af Berggreen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-05-09
Næste Forestilling gives paa Fredag. Den eller de, som maatte ønske at overtage LeveranJ. Müller. cen af 46 Favne godt Bøgebrænde til Skolevæsenets Brug i indeværende Aar, anmodes om inden 18de Mai at anmelde dette for medundertegnede Schmidt og at opgive Betingelserne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-05-09
J Commissionen for Borger= og Almueskolevæsenet i Aarhuus, den 28de April 1842. J. Brix. Engelsted. H. Føns. J. P. Hammershøy H. C. Bursche. Lars P. Schmidt. Vitus Jngerslew. Til Efterretning for alle Vedkommende bekjendtgjøres herved, at der holdes Skiftesamling i Handelshuset M.A. Kierkegaards & Søns Opbudsboe, hver Onsdag Eftermiddag Kl. 4, i Opbyderens Gaard af 81 paa Søndergade i Horsens, og at alle Indbetalinger til Boet modtages af undertegnede Hospitalsforstander Hjerrild, som derfor i Medcommissairs og eget Navn qvitterer. Horsens, den 2den Mai 1842. Tirsdagen den de og Onsdagen den 18de Mai førstW. Schytte. C. Hjerrild. kommende, afholdes Auction i Sneptrup Præstegaard i Dusted Sogn, over det Stervboet efter afgangne Pastor Bagge tilhørende Ind- og Udboe, Kreaturer, Avls- og Gaardsredskaber, Bøger, nogle Kornvarer m. m., deriblandt Sølv, Meubler af Sengesteder, Borde, Stole, Speile, Skatoller, Skabe, Kakkelovne, m. m., gode Sengeklæder, Linned og Dækketøi, Lagener m.m., Kreaturer af 4 Heste, 10 Køer, 16 Faar med Lam, Avlsredskaber af Vogne, Plouge, Harver, Seletøier m.m., omtrent 400 Bøger i forskjellige Sprog og Videnskaber, nogle Tønder Byg og Havre, m.m. Auctionen begynder hver Dags Morgen Kl. 9. Hvilket herved bekjendtgjøres. Woer og Nim Herreders Contoir i Horsens, den 23de April 1842. Bernth.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-05-09
Jfølge tagen Beslutning under Skiftet efter afdøde Huusmand Peder Jensen Rug og efterlevende Enke bliver det Boet tilhørende Sted i Brunmose By, Vivild, Sogn, med tilliggende Jorder, af Hartkorn fri Hovedgaardstaxt 4 Skpr. 2 Alb. og contribuabelt 2 Skpr. 1 1/2 Alb., stillet til Bortsalg ved 3de Auctioner, som afholdes: Fredagen den 13de og 27de Mai, samt Mandagen den 13de Juni førstkommende, hver Dags Formiddag Kl. 10. De 2de første Auctioner afholdes her paa Contoiret, og 3die Auction, ved hvilken tillige Boets Besætning, Ind= og Udboe, bestaaende af 3 Køer, 9 Faar, Stole, Borde, Kister, Kakkelovne, Sengeklæder, Gangklæder, Linned, Kjøkken= og Bryggerstøi, bortsælges i Stedet, der agtes solgt. Dette bekjendtgjøres herved overeensstemmende med Placat 22de April 1817, til Pantecreditorers og Liebhaveres Efterretning. Rougsøe &c. Herredscontoir i Randers, den 15de A. L. Reiersen. April 1842.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-05-09
Ifølge vedkommende Arvingers Begjæring bliver den afgangne Enkefrue Kammerherinde von Leunback tilhørende og paa Nørregade her i Byen under Ms 379 beliggende Gaard med Jordlod stillet til Bortsalg ved en eneste Auction, der afholdes i selve Gaarden Løverdagen den 21de Mai førstkommende, om Formiddagen Kl. 11. Bemeldte Gaard er i Brandkassen forsikkret for 3230 Rbd. Sølv, og bestaaer af et Forhuus paa 9 Fag 2 Etager. med Kjælder, et Sidehuus paa 9 Fag 1 Etage, et Baghuus paa 9 Fag 2 Etager og 1 Halvtag paa 9 Fag 1 Etage, Alt Egebindindingsværk med tilhørende rummelige Gaardsplads og Have, samt en Jordlod paa Byens Mark af Hartkorn 3 Fdkr. 1 1/2 Alb. Conditionerne, der ville blive billige, kunne forinden erfares hos Hr. Overkrigscommissair Holst her i Byen, og bemærkes: at af Kjøbesummen vil 3000 Rbd. kunne blive indestaaende i Eiendommen paa 1ste Prioritet. Hvilket herved bekjendtgjøres. Horsens, den 23de April 1842. Ræder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-05-09
Onsdagen den 25de Mai førstkommende, om Formiddagen Kl. 9 og følgende Dage, bliver, efter Begjæring, af Opbudsmændene i M. A. Kierkegaard & Søns Boe, afholdt Auction paa Horsens Raadstue over bemeldte Boes betydelige Oplag af Manufacturvarer, bestaaende af ublegede og blegede Lærreder, Seildug, Ravndug, Flamskdug, Halvlærreder, hvide og couleurte Shirtings, Bolster, Olmerdug, Nanquin, Bomuldstøier, Klæde, Halvklæde, Beenklædetøier, Kalmuk, Coating, Düffel, Zebirienne, Sirtzer, Thibet Merinos og smalt Merinos, en Deel Schavler, Tørklæder og Baand af forskjellig Slags, og iblandt de 2 sidste Artikler især en Deel af de paa Samsøe og Øerne saa meget brugelige Mønstre, Vestetøier, Kniplinger, Blonder, Hestedækkener, farvede og ufarvede Tvister, samt mange andre til Manufacturhandelen henhørende Artikler. Lysthavende indbydes. Horsens, den 4de Mai 1842. Ræder. Ifølge Vedkommendes Begjæring bliver den Anders Nielsen Floes tilhørende Gaard i Ulstrup, Ørum Sogn, med tilliggende Jordeiendomme, staaende for Hartkorn, Ager og Eng 5 Tdr. 4 Skpr. 3 Fkr. 2 1/4 Alb., Skovskyld, 1 Skp. 2 Fkr., stillet til absolut Bortsalg ved een eneste Auction, som afholdes paa selve Gaarden Løverdagen den 21de Mai førstkommende, om Formiddagen Kl. 10. Hvilket herved bekjendtgjøres med Tilføiende, at der til bemeldte Gaard, der har et Areal af 80 a 90 Tønder Agerland, foruden Eng= og Mosejord, efter Opgivende, kan holdes 20 a 30 Fæcreature og 40 Faar. Gaarden kan drives med 4 Heste og af Høe avles der aarlig 30 a 40 Læs. Af Kjøbesummen kan circa 1200 Rbd. ventes at blive indestaaende i Eiendommen. Conditionerne ville blive fremlagte ved Auctionen og ere forinden til Eftersyn herpaa Contoiret. Nørre-Herreds Contoir i Grenaae, den 15 April At Fæstegaardmand Jacob Nielsen Skræder af Hat1842. Aagaard. ting under 26de f. M. af Amtet er decreteret umyndig paa Grund af Sindssvaghed, og at Eieren af Roballegaard i Hatting Sogn, Hr. H. P. Godt, af Undertegnede er beskikket til hans Værge, bekjendtgjøres herved i Henhold til Pl. 10de April 1841. Bygholm Godses Skifteret, den 11te April 1842. Busch.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-05-09
Formedelst anden Bestemmelse agter Gaardmand Niels Nielsen i Vibe=Terp, 1/2 Miil her fra Stedet, underhaanden at bortsælge sin eiende og iboende Gaard, der staaer for Hartkorn Ager og Eng 5 Tdr. 1 Skp. 2 Fdk. 1 1/2 Alb. Arealet udgjør omtrent 60 Tdr. Land, foruden Eng og Torvejord. Jorderne ere af god Bonitet og Mergel haves i Overflødighed paa Marken, endogsaa til Salg. Ogsaa haves særdeles god Teglsteensleer. Hvis det ønskes, kan Besætningen medfølge. Liebhavere, behager at henvende sig til Undertegnede, hvor saavel Kort over Marken som Adkomsterne ere til Eftersyn. Aarhuus, den 14de April 1842. Brendstrup.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-05-09
Trykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkerie. Eieren, Peder Nielsen, underhaanden at bortsælge sit eiende og iboende Boelsted, . Paa Grund af anden Bestemmelse, agter Pærck kaldet, beliggende paa Stautrup Mark i Koldt Sogn, omtrent 1/4 Miil fra Aarhuus, af Hartkorn Ager og Eng 1 Td. 3 Fdk. 1/4 Alb., Skovskyld 2 1/2 Alb., som har et Areal af circa 20 Tønder Land geometrisk Maal, særdeles gode og veldyrkede Jorder, hvorpaa fortiden holdes 2 Heste, 5 a 6 Køer og 8 Faar Mergel, hvoraf endeel er afbenyttet, haves beqvemt i Jorderne, og er der i samme nedlagt 2 Tdr. 4 Skpr. Rug, der staaer meget godt. Foraarssæden bliver omtrent 6 Tdr. Byg, 4 Tdr. Havre, foruden Ærter og Kartofler re Gaarden har en udmærket smuk Beliggenhed og en god Frugthauge med unge forædlede Træer og noget tætved liggende Skov, hvorfra haves Udsigt til Aarhuus Kjøbstad og Jndseilingen til samme, saa en Familie, udenfor Bondestanden, her vilde have en fornøielig Bopæl. Pengevilkaarene ere billige. De, som maatte ønske at indlade sig i Handel om denne Eiendom, ville behage snarest muligt at henvende sig enten til Eieren eller til Undertegnede. Aarhuus Fæstecontoir, den 8de Mai 1842. A. Hansen, const.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-05-09
En velbygget Bondegaard i Tørring Sogn, der staaer for Hartkorn 4 Tdr. 2 Skpr. 1 Alb. og har et Tilliggende af 9 Tdr. Land, geometrisk Maal, gode Muldjocder med Leer-Underlag, beqvemt og tilstrækkeligt, godt Mergel, Overflødighed af Tørvejord samt et Havl af 35 til 40 Læs og fornøden Gjerselhugst, er underhaanden strax at erholde tilkjøbs paa billige Vilkaar, naar man derom, enten personlig eller i frankerede Breve henvender sig til Procurator Warthoe i Horsens. Eieren Søren Munk i Plougstrup, eller til Undertegnede. Eiendommen kan tiltrædes efter Kjøberens Ønske og faaes med eller uden Besætning: Endvidere anvises sammesteds tilkjøbs et godt Eng skifte i Nærheden af Aastedbroe. Aarhuus Fæstecontoir, den 28de April 1842. A. Hansen, const.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-05-09
Modepynt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-05-09
Jeg er nu flyttet fra det store Torv til Kannikegade i Stedet Ms 6 ved Kjødtorvet, hvor jeg beder mine ærede Kunder at henvende dem. J disse Dage har jeg erholdt de nyeste Hatte samt Blomster. Aarhuus, den 7de Mai 1842. Cicilie Hvid. Udsalg af færdigsyede Klædningsstykker.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-05-09
Undertegnede anbefaler sig med et Assortiment færdigsyede Klædningsstykker, bestaaende af: Sommerfrakker, af forskjellig Qvalitet; Dito Kjoler, et Parti mindre og større Beenklæder, saasom: Buckskinds= og Kirseins=Klæder og forskjellige Sommerbeenklæder, Silke=, Piquets=, Tuilinets=, Brunells= 4 Klædes=Veste, som Alt af meget god Qvalitet udsælges til meget billige Priser af S. Møller, Aarhuus, den 29de April 1842 Skrædermester. Skolegaden Nr 19.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-05-09
Extra, dobbelte Sommer, Høst og Vinter Levkøiplanter af extra Weimarsk Frøe faaes i kraftige Planter a 12 pr. 100 hos Undertegnede. De nyere engelske Georginer erholdes nu i kraftige Planter a 1 1/4 8 s. pr. Stk. ældre Sorter med Navne for 1 1/4 og gode dobbelte Georginer i Rummel for 1 29 pr. Dusin hos F. J. Chr. Jensen, Kunst= og Handelsgartner.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-05-09
Alle Slags Kaalplanter samt Porre- og Silleri=Planter, faaes i Aar til nedsatte Priser hos Sjelle. Aarhuus, den 5te Mai 1842. God udblødt Bergefisk, samt malet Sennop, kan daglig bekommes hos P. Skousen i Stedet Hs 298 ved Aaen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-05-09
Paa Veien fra Skanderborg Ladegaarde, gjennem Skanderborg, Tedstrup, Kattrup og Ørritzlev, er Fredagen den 6te Mai d. A. tabt en Pakke i Papiir med 6 Skjorter, mrk. C. L., en Fedtlæders Støvle til høire Fod, i Hestedækken og 2 Dækkengjorder. For Tilveiebringelsen heraf betales en god Douceur, naar det afleveres til Hr. Kammerraad Risom i Wenneminde ved Ørritzlev, eller Hr. Kjøbmand Chr. Christensen i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-05-11
1822 No 80. Onsdagen. den 11te Mai. Den til Forsendelse. med Brevposterne. Kongelig allernaadigst alene privilegerede Aarhuu. Stiftveidende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-05-11
Udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist. Redigeres af H. F. Elmquiet, Cand. phil.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-05-11
Udlandet. Hamborgs Brand. Kjøbenhavn, Alandag Efterm. den 9de Mai. En i Dag ankommen Stafet har bragt Efterretning om, at Jlden endnu rasede frygteligt i Hamborg Løverdag Aften Kl. 7. 1450 Huse vare fortærede af Luerne, Petri Kirke var brændt, og man frygtede for Jacobi Kirke. (Dan.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-05-11
Kjøbenhavn, Tirsdag Form. En hertil nylig ankommen Estafette medbringer os følgende Beretning fra Hamborg, skrevet Søndag Morgen Kl. 7: "Neue Jungfernstieg" og Esplanaden ere reddede, men den Deel af Staden, der ligger ligeoverfor, staaer endnu i lys Lue. Hvert Øieblik høres nye Explosioner, da de engelske Jngenieurer ere autoriserede til at sprænge Huse og Deele af Staden, for at standse Jlden. (Brig. Td.) Af Privatbreve til Kjøbenhavn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-05-11
Jndtil i Løverdags Efterm. Kl. 4 vare c. 1400 Huse i 40 til 50 Gader og Torve opbrændte eller sprængte, og man havde opgivet alt Haab om at redde baade Petri Kirke" og "Jacobskirken. Da man Jntet mere formaaede ved Sluknings=Apparater var man nu beskjæftiget med at sprænge hele Qvarterer ved Kanoner, for paa denne Maade at sikkre den øvrige Deel af Staden; men desværre syntes ved den stærke Blæst, som endnu varede ved, ogsaa dette Middel ikke at ville hjælpe, og nu taltes, saa fortælle ankomne Reisende, om Udførelsen af den skrækkelige Plan, at sprænge den ene Halvdeel af Staden i Luften, for at redde den anden. Ogsaa Bankbygningerne ere brændte, men Bankens Penge skulle være nedsænkede i en ildfast Kjælder. Den nye Børs haabede man at redde. Theatret er derimod undermineret, for, hvis det behøves, at sprænges i Luften. Ledningen af alle disse frygtelige Arbeider er overgivet til en engelsk Jngenieur, da den unge Repsold, en Søn af den bekjendte Mechanicus, og, ligesom hans Fader (der for nogle Aar siden mistede Livet ved en Jldebrand), Chef for alle Hamborgs Slukningsanstalter, har mistet begge sine Øine Assurance-Compagnierne havde allerede anden Dag erklæret sig insolvente. Natten imellem Fredag og Løverdag frygtede man endog en Opstand, da Ned rivningen og Sprængningen af de endnu ikke brændende Qvarterer var en Forholdsregel, der ikke var indlysende for de simplere Classer; men Folket er ved den skrækkelige Ulykke blevet for nedstemt til at sligt skulde lade sig befrygte. Nylig til Kiel ankomne Reisende havde fortalt, at det danske Posthuus samt tre af Senator Jenisch's pragtfulde Bygninger vare sprængte i Luften, og at Tabet af de brændte Varer, (Bygningerne ikke iberegnede) ansloges allerede om Løverdags Morgen til 60 Millioner Mk. Banco.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-05-11
Den danske Ministerresidents Bopæl var endnu forskaanet, men ogsaa han var belavet paa det Værste og havde indpakket sine vigtigste Sager. Fra Kiel var der om Løverdags Morgen kommet flere Sprøiter, med en bemanding af hundrede friske Arbeidere, med Extrapost.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-05-11
Natten mellem Løverdag og Søndag.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-05-11
Paa alle Veie fra Hamborg møder man Flygtninge, der ile bort fra den ulykkelige Stad. Ogsaa fra Forstaden "St. Georg, flygte Alle bort, da man ved den stærke Blæst frygter for, at Jlden ogsaa skal naae derhen. Stærkest brænder for Øieblikket der Perdemarckt", "Steinstrasse, og hele Egnen deromkring. Vinden er sydlig. Gud forbyde, at den vender sig mod Neustadt, Fra Berlin og Magdeburg ventes i Nat 1000 Md. Artillerister og Jngenieurer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-05-11
Man har grebet en heel Deel Mordbrændere, midt i deres forvorpne Bedrift: at udbrede Jlden endnu videre, men som deels af Folket vare blevne masacrerede, deels ophængte strax paa Stedet. "Stormen skrives i et Brev af Løverdag Nat – er desværre saa stærk, at man endnu ikke har noget Haab om at kunne standse Jldens Raseri.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-05-11
Altona, den 9de Mai. Branden er, Gud være lovet, endelig bleven standset i Gaar, Søndag, Formiddag Kl. 10, i "Spitaler- og Breitenstrasse", efter at den om Løverdag Aften var gaaet fra "Perdemarckt, til Rosenstrasse", og paa den anden Side gjennem Tugthuusgaden til den saakaldte Holzdamme (i Steinthorqvarteret), som den sidste Nat var aldeles afbrændt tilligemed den vestlige Side af de to ovennævnte (Breiteen- og Spitalerstrasse) Gader, hvorved ogsaa til Slutning "Gertrudekirken var bleven ødelagt. Temmelig paalideligt kan nu berettes, at der er brændt henved 60 Gader, Stræder og offentlige Pladser, tre Kirker, Raadhuset, det Eimbekske Huus (hvori Handelsretten og Toldcontoirerne befandt sig) Banken, Archivet, den gamle Børs, Tugthuset, Spinde og Detentionshuset, flere Postbureauer, de politiske Avis expeditioner, adskillige Bogtrykkerier, Børsenhallebygningen, næsten alle Gjæstgivergaarde, samt 12 til 1400 Gaarde og Huse, Pakhuse &c., foruden en stor Mængde Bygninger af alle Slags, som ere blevne beskadige, Tabet af Menneskeliv er meget betydeligt (og anslaaes af Folk til 5 a 700), men Størrelsen kan endnu ikke opgives. (A. M.) Den sidste Nat havde Jlden, under en næsten stormende Sydvestvind, taget den heldigste Retning, idet den dreves Jacobikirken forbi og henimod Stadens Grændse: Volden og Stadsgraven, som den maatte springe over, for at finde ny Næring paa Forstaden St. Georgs Gebeet, saa at man nu havde Haab om, endeligen at kunne bemestre sig det ødelæggende Element, naar ikke Vinden slog om og tog en nordlig eller østlig Retning, som da vilde forvolde nye Ulykker. Dette har Gud naadig forhindret, saa at man Søndag Formiddag var saa lykkelig at standse Jlden, og redde den tilbageblevne Deel af St. Jacob og St. Petri Sogn tilligemed det rige St. Catharinasogn, som ellers havde været stor Fare underkastet. Jmidlertid havde Jlden dog endnu den sidste Nat gjort et riigt Bytte, idet den havde afbrændt den nye og smukke Gade Holzdamme ved Alsterbassinet, samt for en stor Deel de mod Volden løbende Gader "Raboisen" og "Neuenweg", Rosenstrasse", "Breite- og "Lilienstrasse, med Gertrudecapellet, som og "kurze Mühren &c.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-05-11
Hamborg, den 9de Alai. Til Beroligelse og Underretning for den udenbyes Handelstand, som staaer i Forbindelser hersteds, tjener, at blandt de af Branden forskaante Gader befinde sig der Cremon, die Catharinenstrasse, der Grimm, die Grönningerstrasse, die grose Reichenstrasse og der nene und alte Wandrahm", altsaa den Deel af Staden, som indeholder de største Vareforraad, og at samtlige i disse Gader beliggende Pakhuse med deres betydelige Varelagere ere reddede, saa at, om endogsaa mange Varer ere tabte, dog endnu flere ere reddede. Havnedistrictet, saavel det ved Overhavnen som Nederhavnen, ere slet ikke berørte af Jldebranden. Den nye Børs er, uagtet den yderst truende Fare, forbleven ufortæret, og vil formodentlig blive besøgt igjen om nogle Dage. Banken er rigtignok bleven heel afbrændt, men Sølvbarrerne og de rede Penge ere blevne reddede. (H. C.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-05-11
Fædrelandet. Kjøbenhavn, den 9de Mai. En stor og rædsom Ulykke har saaledes, som vi have erfaret, rammet den rige og mægtige Handelstad. Mennestevennen gyser over den Masse af Elendighed, som det rasende Element har bragt over Hamborgs ulykkelige Jndvaanere. Men Følgerne aff denne skrækkelige Begivenhed ville ikke være locale; Hamborgs Handelsforbindelser ere for udstrakte og de der opdyngede Vareforraad for uhyre, til at ikke Virkningerne af deres Ødelæggelse skulle føles over en stor Deel af Handelsverdenen. Vore Handelsforbindelser med Hamborg ere saa nøie og inderlige, at Forretningernes Standsning og flere mulige Fallitter, Assurance- og andre Selskabers Sprængning, maa medføre skadelige Virkninger for os. Deeltagelsen for denne Begivenhed har viist sig meget levende her i Staden; paa Gaden træffes mange Grupper af Ængstelige eller Nysgjerrige, og Posthuset er som beleiret ved Posternes Ankomst. (Dan.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-05-11
Hs. Maj. Kongens Adjutant, Capt. v. Jrminger, er idag afreist til Altona, formodentlig med Hensyn til Hs. M. Bestemmelser angaaende Militairets Jndkaldelse &c. Hs. M. Kongen har allern, stillet en Sum af 100,000 F. Bco (70,000 20)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-05-11
til Overpræsidenten Grev Blücher-Altona's Disposition for de Brandlidte. (Brig. Td.)Man har allerede her bemærket Virkningerne af de i Hamborg anrettede Ødelæggelser, idet alle Bygningsmaterialier ere stegne betydeligt i Priis.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-05-11
Man har ogsaa allerede bemærket her en stærk Søgning hos vore Brandassurance-Compagnier. (Md.)¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-05-11
De Mandskaber af Forstærkningens Fastmandsklasse, som ei erholde deres militaire Uddannelse i Linien, fordi de, ved at trække Frilod, strax overføres i Fastmandsklassens Roller, skal, efter nærmere Bestemmelse, erholde den fornødne Vaabenøvelse ved Linietropperne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-05-11
Denne nye Organisation træder, som allerede meldt, i Kraft den 1ste Juli d. A.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-05-11
J Corsaren" læses følgende Beretning om Jtalienernes sidste Forestilling i Kjøbenhavn: "Stormen af Klap og bifaldsraab var saa stærk, at den endnu ikke har lagt sig; endnu hæver Luften deraf inde i Bygningen. Drønet af Jubelraabene frembragte en Virkning lug den af et Jordskjælv. I det nærliggende Tøihuus styrtede flere Kanoner ned af Lavetterne, og i den forbiflydende Kanal steg og sank Vandet flere Fod. Der fortælles endog i Byen, at et Skib, der var under Opseiling i Sundet, kantrede ved den stærke Bølgebevægelse; men det er nok Overdrivelse. – Blomsterne fløi i saa stor Mængde, at Scenen aldeles formørkedes deraf. Fire Vognmandsheste have siden uafladelig været anvendte til at kjøre dem bort; men endnu ligge de treFod høit, og de fire Heste have forslæbt sig. – Fremkaldelserne skete for Fode. Jntet blev skaanet. Efter alle Sangerne og Sangerinderne bleve samtlige Capellets Medlemmer, derefter Choristerne og tilsidst Maskinmesteren og endelig Lampepudserne fremkaldte, under stormende Bifald. Til Erstatning for sin Uleilighed forlangte Publicum en saadan Mængde Ms da capo, at der sprang tre Aarer i Hovedet paa tre forskjellige Sangere. Hvad der ikke sprang, kunde idetmindste have sprunget. P. S. Dagen efter, da de skulde reise, fulgte en talløs Menneskemasse dem til Toldboden. Endnu idag, Fredag, staae Damer og vifte med hvide Tørklæder efter Hr. Rossi. Brolægningscommissionen har paa det alvorligste forbudt, at flere kysse Stenene, hvorpaa han sidste satte sin Fod."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-05-11
Fra en agtet Videnskabsmand i Fyen, C. P. M.,et Ove Thomsens Avis bleven tilsendt Følgende Anledning af den i samme Avis indførte Beretning om "Poul Rytters" Vers, som Pastor Kolthoff. nægtede at maatte afsynges i Frue Kirke ved Mag Dreyers Jordefærd: Kolthoff vilde have handlet uforsvarligt, havde han ladet Verset passere, ja, det forekommer mig endog at hans Øvrighed maatte have sat ham til Rette, hvis han havde handlet anderledes. Thi Kirken er dog ikke det Sted, hvor Døgnpolitikkens Fanatikere skulle have Lov til at tumle sig som i Dagbladene, eller hvis Poul Rytter tør lade Menigheden synge om de Liberales Helt i Guds Huus, saa maa naturligviis Modpartiet i paakommende Tilfælde have samme Ret; og vi kunde da faae at see høist opbyggelige Scener i Kjøbenhavns Kirker, naar Liberalisterne udbragte et "Længe leve Frihedens djærve Helt, Orla Lehmann!" imedens Absolutisterne raabte Vivat for Jetsmark eller Trojel! Skal der da intet Fristed være, hvor man kan finde Fred for Partiernes fantiske Skrig, Poul Rytters Vers har i høi Grad forarget mig Nys runged høit Forløsnings timens Slag!" Hvilken Forløsning, hvilken Friheds Ridder, er her Talen om, Er det Jesus Christus, den evige Frelser, han mener, thi om nogen anden Friheds Ridder, end ham, om nogen anden Forløsning, end den, han bragte Verden, kan der vel ikke synges og tales i vore danske Kirker, saalænge vi endnu ere Christne. Nei, ikke om Herren synger Digteren her, Orla Lehmann, han, hvis "hellige Exempel Fædrelandet allerede engang har lovprilst, er det han vil have en christenMenighed til at besynge i Guds Huus. Jkke ham, der bar Tornekronen og Korset, men ham, der efter Landets Lov og Ret sad tre Maaneder i civil Arrest, for aabne Dørre - ham er det, der skulde lovsynges i en dansk Kirke som Friheds=Ridder!" J Sandhed, havde Præsten tilladt dette, havde han fortjent en alvorlig Tilretteviisning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-05-11
Khvns Børs-Cours den 10de Mai. Paa Grund af Jldebranden i Hamborg er i Dag ingen Forretninger foretaget. (B. Td.)