JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1830-03-04
Torsdagen 11te Marts næstkommende, Middag Kl. 12 1/2, afholdes, paa Tingstedet i Fiellerad, offentlig Auction over Bortforpagtning af Græsningen paa Overdrevet Veitholmen, efter de Conditioner som forinden ere til Eftersyn hos Lindenborg den 27de Februar 1830. Kirstein.
Aalborg Stiftstidende, 1830-03-06
Nyeste Post-Efterretninger. England.
Aalborg Stiftstidende, 1830-03-06
Medens Debatterne i Parlamentet, af udenlandske Anliggender, fortrinligen omhandle de græske og portugisiske, indeholder Coureren af 22de Februar følgende Artikel: "Da der endnu bestandig hersker mange af vigende Meninger og Grækenlands tilkommende Skjebne, saa holde vi det for passende at offentliggjøre følgende Kjendsgjerning, som er kommet til vor Kundskab, nemlig at en Overeenskomst om denne Gienstand, er difinitivt afsluttet og ratificeret. Prinds Leopold bliver beklædt med den øverste Magt, som vi formode, under Titel af en souverain Fyrste." Denne Artikel, der betragtes som officiel, hævede strax de græske Statspapirer.
Aalborg Stiftstidende, 1830-03-06
Man havde i engelske Blade anmeldt Hertugen af Cumberlands Afreise til Paris, og i franske Blade, blandt andre i Moniteuren, endogsaa omtalt hans Ankomst dertil og sat Aarsagerne til denne Forandring af Opholdsted i Forbindelse med nogle Rygter, som vare i Omløb om Bevæggrundene til den engelske Kammerherre Lord Graves Selvmord. Bladet Times indeholder derimod nu en Skrivelse fra Vicaren i Kew, Hr. Burgh Byam, i hvilken det hedder, at Hs. Kongelige Høihed befinder sig i Kew og maa holde sig hjemme formedelst et hæftigt rheumatisk Anfald; da Vicaren næsten har daglige Communicationer med Hans Kongl. Høihed, finder han sig foranlediget til at tilføie, at han, langt fra at befinde sig i Paris, meget mere i en heel Maaned, paa nogle faa skjønne Dage nær, ikke har været i Stand til at forlade sine Værelser. Et andet Blad, the Observer, melder imidlertid, at Hertugen træffer Anstalter til at fjerne sig fra den usunde Luft omkring Kew, og at hans Fraværelse formodentlig bliver af længere Varighed. Efter Breve fra Paris skal der være leiet et Hotel for ham paa et Aar. Man erfarer tillige, at Hs. Kgl. Høihed er blevet saa forbittret over Bekjendtgjørelsen af visse senere Begivenheder, at han har bestemt sig til, for bestandig at forlade England, i hvilket Tilfælde der vil opstaae en vigtig Qvæstion om den unge Prinds Georgs Opdragelse.
Aalborg Stiftstidende, 1830-03-06
De Parlaments-Sessioner, som hidtil ere bleven holdte, have ikke ført til noget synderligt vigtig Resultat, thi Debatterne vare især indskrænkede til Spørgsmaalene: om Nøden var almindelig eller ikkun tildeels herskende. - Om Storbritanien virkelig var uden Redning, eller om det Onde, hvorover man saa bittere, beklager sig, ikkun er temporairt? - Om Ministrene eller Parlamentet, eller begge tilsammen, kunde virke Noget til at raade Bod paa dette Onde eller idet mindste at forringe det? – Naturligviis hørte man ligesaamange Meninger, som der vare Talere, men i Almindelighed ikkun tomme Declamationer, thi selv de anførte Dato til Nødens Omfang vare ubestemte og upaalidelige og hvad de almindelige Grunde derfor angaae, saa maatte de fleste Repræsentantere, dersom de vare ligesaa oprigtige som den navnkundige Kjøbmand Hr. Baring (en af Repræsentanterne for London) en Mand af megen Erfaring og aldeles uafhængig af Regjeringen, tilstaae, at de intet vidste derom. Hr. Baring indrømmede og beklagede vel den offentlige Nøds Tilværelse, men paastod, at denn hverken er saa almindelig eller saa stor, som man pleier at skildre den. Ere Silke= og Jern Fabrikerne end komne i Forfald, saa have Uldfabrikerne i Yorkshire dog ingen synderlig Føie til at besvære sig. Ogsaa bemærkede han meget rigtigen, at Nøden næsten allesteds i Europa og America er lige stor, men at den i England formedelst den der udbredte Jndustrie, maa vorde føleligst. Maskinernes Formerelse - som dog ingen viis Lovgivning vil søge at forhindre - har vist nok bidraget meget hertil. Den Almueklasse, som lider meest, er den Agerdyrkende, men til at hjelpe den, vidste han ingen Udvei, thi han troede ikke, at Fabrikanterne kunde taale en Forhøielse af Jndførsels=Tolden paa udenlansk Korn, hvilke maatte forhøie Kornpriserne. Paa den anden Side vilde han ikke, uden den høieste Nødvendighed, samtykke i nogensomhelst Nedsættelse af hiin Jndførselstold, thi da Ni Tiendedele af Englands Jordegodser ere forgjældede, saa maatte slig Nedsættelse have en total Omvæltning i Eiendommene, til følge, og alle Jordegodser vilde snart komme i andre Eieres Hænder. Han indrømmede ligeledes, at Jnddragelsen af Eetpunds Bankonoterne tildeels var Skyld i Almuens Nød, især i de smaae Byer, hvorved Circulations=Midler er formindsket i den Grad, at den derved foraarsagede Pengemangel har standset Detail Handelen i disse Byer. Dog var han meget utilbøielig til at tilraade et Tilbageskridt. - Saaledes stadfæstes den almindelige Mening, at dette Parlament vil føre til faa eller ingen Resultater.
Aalborg Stiftstidende, 1830-03-06
Norge. Den halve Frederiksstad er afbrændt Natten imellem den 16 og 17de Febr. Blandt de afbrændte Bygninger nævnes Raadhuset, Præstegaarden, Artilleriekassernen, &c. Mangfoldige Familier have mistet Alt hvad de eiede.
Aalborg Stiftstidende, 1830-03-06
Posten fra Lillehammer er bleven myrdet og plyndret.
Aalborg Stiftstidende, 1830-03-06
Blandinger. En engelsk Kjøbmand, ved Navn Th. Burley, der nylig var flyttet fra Gibraltar til Cadix, havde, ifølge Rygtet, paa een Dag modtaget en betydelig Pengesum, som 4 Tyve besluttede at bemægtige sig. To af dem holdt Vagt udenfor Døren, medens de andre To gik ind i Boutiquen og forlangte at see nogle Tøiprøver. Da Bodsvenden undstyldte sig med, at det var for sildigt paa Aftenen, trak Gavtyvene deres Dolke frem og vilde tvinge ham til at aabne dem Pengeskuffen. Hr. Th. Burley, som fra et Sideværelse havde hørt det Hele, styrtede nu ind og slog den ene af Tyvene med et Stoelsæde i Hovedet; men fik i det samme et Dolkestik, hvoraf han døde et Par Timer efter. Paa Bodsvendens Anskrig anholdt en forbigaaende Soldat en af de flygtende Gavtyve; denne angav sine Medskyldige, og saaledes bleve de alle arresterede.
Aalborg Stiftstidende, 1830-03-06
J Sevilla skal i dette Øieblik opholde sig et ungt Menneske, der, lig Uglen, Flagermusen a., ikkun seer i Mørke, men om Dagen er blind og maae lade sig lede af Andre, naar han vil gaae nogensteds hen. J Mørket er hans Syn derimod saa skarpt, at han med Stii.
Aalborg Stiftstidende, 1830-03-06
J Augsborg er en Enkefrue=Baronesse v. Bassus omkommen paa en ynkelig Maade. Da hun den 28de Januar, sildig om Aftenen, vilde see efter, om Jlden var slukket i Kakkelovnen, og derhos satte Lyset ned ved Siden af sig paa Gulvet, gik der ulykkeligviis Jld i hendes Klæder, og i et Øieblik stod hun i lys Lue. Hendes Datter, som ilede til, for at redde, fik sine Hænder forbrændte. Baronessen døde 24 Timer efter, under de frygteligste Smerter.
Aalborg Stiftstidende, 1830-03-06
J Sande Sogn fortæller norske Morgenpost - har nylig tildraget sig følgende høist besynderlige Hændelse. En Huusmand, der skulde slagte en Griis, tog en Naboe til at hjælpe sig, og i Fælledsskab fuldførte de Slagtningen. Natten derefter kom Naboen, der vidste hvor den slagtede Griis hang, og stial den. Han bar den nu til Risebroe; men der er den nok bleven ham for tung (den veiede en 16 Bpd.), og han har da fundet det nødvendigt at hvile paa Broens Rækværk, hvorved Grisen er styrtet ud; saa at man om Morgenen fandt Tyven qvalt paa den ene Side af Rækværket og Grisen hængende ud til Vandet paa den anden Side.
Aalborg Stiftstidende, 1830-03-06
Den unge Dame i Paris, som for nogen Tid siden af sin Mand kildredes under Fødderne, saa at hun derover mistede Forstanden, og hendes Nervesystem aldeles blev nedbrudt, skal nu være død af Følgerne.
Aalborg Stiftstidende, 1830-03-06
Et af de meest udmærkede Parlementslemmer, Hr. Georg Tierney, er død den 25de Januar, i en Alder af 70 Aar.
Aalborg Stiftstidende, 1830-03-06
En Hr. Austin foreviser i London et besynderligt Dyrselskab - 17 Dyr forenede i eet Buur af 5 Fods Størrelse i Qvadrat. Der seer man Kat og Muus, Høg og Kanin, Ugle og Marsviin, Due og Stær, hver levende paa sin eiendommelige Maade, saavidt Rummet tillader det - men alle i Fryd og Fred. Kaninen og Duen, Spurven og Katten legge med hinanden; Musen skjemter med sine naturlige Fjender, Høgen og Katten. Det er en følge af Vanen og en forstandig Optugtelse. Hele 17 Aar anvendte Eieren paa saaledes efterhaanden at forsone det Uligeartede. Det lykkedes ham især ved at forene Dyrene ganske unge og stedse forsyne dem rigelig med Føde. Man seer heraf hvad Opdragelsen og Vanens rigtigt vurderede Magt kunde frembringe. Det gjælder saavel Dyr som Mennesker.
Aalborg Stiftstidende, 1830-03-06
Hvalfiskefangernes Tranudbytte i den lille By Hull udgjorde f. A. 9000 Tonns eller 180,000 Centner. Saa stor denne Fangst end synes er den dog 4000 Tonns mindre end i 1828 og 8000 mindre end i 1827. Af de engelske Skibe, der gave sig af dermed, forulykkede f. A. to.
Aalborg Stiftstidende, 1830-03-06
Karetherne imellem Manchestre og Carlisle kjøre nu omkaps, og 15 engelske Miil i Timen. 2 Karether kjørte 11 engelske Mile i 40 Minuter, men bleve, som de fortjente, mulcterede derfor.
Aalborg Stiftstidende, 1830-03-06
De nyeste Pariser=Uhre have et dobbelt Værk og toZifferplader, hvorved stedse det ene Værk staaer, medens det andet gaaer, da de vexelviis optrække hinanden. En vis Thomas Odin er Opfinderen af dette Perpetuum mobile.
Aalborg Stiftstidende, 1830-03-06
Criminalretten i Cadix har i denne Tid domfældt 15 Søerøvere, hvis Proces har varet i 8 Maaneder, og hvoraf de 11 ere dømte fra Livet. Disse Mennesker skulle have begaaet Afskyeligheder, hvorom Man fast ingen Forestillinger kan gjøre sig. De begyndte deres Haandværk 1827 blot med en Baad; men overmandede snart en Portugisisk Brig, hvis Mandskab de nedsablede, paa Capitainen nær, som de gjorde til deres Anfører. Det sidste Skib, de caprede, var en engelsk Ostindiefarer, med flere Passagerer ombord. Efterat de havde udplyndret Skibet, indspærrede de Mandskabet i Mellemdækket, Fruentimmerne i Matros=Ka bytten, anborede Skibet for at det skulde synke, og forlode det. Det lykkedes imidlertid Fruentimmerne at slippe ud og at aabne Storlugen, hvorved Folkene sattes istand til at opdage og tilstoppe de anborede Huller. Da det syntes dem, at de havde tilranet sig Rigdomme nok, bleve Røverne enige om at deele Byttet, og opløse deres hæderlige Samfund. Til den Ende satte de Skibet paa en Sandbanke i Nærheden af Puerto Sta. Maria (ved Cadix), og toge derved deres Forholdsregler saa godt at det ikke meere kunde blive flot. 4 af Søerøverne (Portugisere og Gallicier) gjorde sig strax efter Delingen usynlige; men de Øvrige begave sig til Cadix, hvor det imidlertid vakte Mistanke, at de strandede i fuldkommen roligt Veir. De bleve arresterede, forhørte, og Misgierningen opdagedes.
Aalborg Stiftstidende, 1830-03-06
Hertugen af Wellington er nu bleven en af de største Viingaardsmænd i Spanien. Dette Lands Konge havde, da Halvens Krig var endt, belønnet ham med nogle herlige Landgodser i Granada, samt udnævnt ham til Generalcaptain, hvormed der er forbunden en betydelig Gehalt. Denne var i alle de mange Aar ikke bleven udbetalt, men forleden sendte Englands Premierminister en Agent til Spanien for at kræve sit Tilgodehavende, der nu var opløben til en uhyre Sum, som Regjeringen for nærværende Tid ikke var i Stand, til at udrede. Wellington erklærede sig villig til at tage Krongodser for dens Beløb, Kongen af Spanien indgik Forslaget, og overlod ham selv at vælge. Dette Valg er nu gjort, Wellington er endvidere bleven Besidder af en Landstrækning ved Beres de la Frontera paa 7000 Agre Land, med nogle af de allerforfortrinligste Viinranker som Spanien eier.
Aalborg Stiftstidende, 1830-03-06
Paa Galeierne og Arsenalet i Toulon er udbrudt en saa mistænkelig Sygdom, at af 7000 Syge døe 8 til 12 daglig. Sundheds-Collegiet har ladet alle Syge bringe til Halvøen St. Mandrie; et Linieskib, som brugtes til Fængsel, skal sænkes, og Madratser og lig Fra Tydskland er sendt Stikbreve ind i Holsteen efter en farlig Vagabondinde, som har udøvet mange Bedragerier, ja saagar Tyverier. Det sidste Spor man havde af hende var paa Veien til Altona; i hver By giver hun sig et andet Navn. Hun er høi og mager af Vext, iklædt sort Kaabe, sort Hat med Slør, Snørestøvler, &c.
Aalborg Stiftstidende, 1830-03-06
Ved en Jldsvaade i London om Aftenen den 15de Februar blev Operghuset og 15 andre Bygninger lagte i Aske.
Aalborg Stiftstidende, 1830-03-06
Den 16de Januar begroves i Stockholm den rige Commerceraad Filen. Jfølge hans Bestemmelse bleve samme Dag 500 Rd. Bc. uddeelte til Beværtning for de Fattige i Adolph Frederiks Menighed, i hvilken han boede, og 12000 Rd. Bc. til lige Deling imellem de andre Menigheders Fattige i Staden. Hans Testamente er inddeelt i Procenter. Saaledes har han legeret 50 Pret. af sin efterladte Formue til sin Fosterdatter og hendes Mand, 25 Pret. til de civile og militaire Pensionskasser o. s. v.
Aalborg Stiftstidende, 1830-03-06
Den berømte Sangerinde, Frøken Schechner, ventes til Paris, hvor hun for 10 Gjæsteroller faaer 27000 Franes, en Benefice og fri Reise.
Aalborg Stiftstidende, 1830-03-06
J Andalusien har man havt indtil 7 Gr. Kulde, og er meget bange for Olietræerne. J Dalene mellem Pyrenæerne ere 14000 Faar ihjelfrosne, og et andetsteds har samme Skjebne truffen 36 Muulæsler og deres 14 Drivere.
Aalborg Stiftstidende, 1830-03-06
En Sognepræst i Paris er bleven anklaget for at have ført en Døendes Haand til at underskrive en Obligation paa 60000 Francs.
Aalborg Stiftstidende, 1830-03-06
Ti unge Mennesker i Bologna, som ved Nattetid havde bortført en anstændig ung Dame og udøvet de afskyeligste Voldsomheder imod hende, saa hun døde nogle Dage efter, ere af en overordentlig Commission blevne dømte 6 fra Livet og 4 til Galeierne.
Aalborg Stiftstidende, 1830-03-06
Med almindelig Deeltagelse erfarer man, at den berømte Naturforsker, Hr. Boupland, Humboldts Ledsager, endelig er bleven løsladt af Dr. Francia i Paragnay, og var ventende til Buenos=Ayres. Man har ved at foretage en Tælling over det tiltagende Antal Fattige i flere af de største Stater og Stæder, udbragte deraf følgende Resultat: J Frankrig regner man paa et Antal 32 Millioner Jndbyggere 22 1/2 Million, som deelt i 3 Classer, ikke har mere end 5, 6 1/2 og 8 Kreutser daglig at leve af, 5 Millioner have slet Jntet. J det rige Paris vare blandt 25341. Personer, som i Aaret 1826 vare begravede: 15647 døde i Hospitalerne. J Nederlanden blev i Aaret 1827 alene udgiret 10 1/2 Million Gylden til FattigAnstalter og i velgjørende Øiemeed. Men i England er Nøden størst, hvor i de sidste 80 Aar Fattigskatten har forøget sig tidobbelt. Ogsaa i Tydskland tage Concursprocesser, Udpantninger og Fattige bestandig mere og mere overhaand.
Aalborg Stiftstidende, 1830-03-06
J Frankrig har man opfundet at betjene sig af Papiir, istedetfor Linned, og dette nye Product synes at ville frembringe en Revolution i vort hele Huus væsen. Man har seet damaskagtige Bordduge og Seervietter, saa bløde og skiønne, som om de vare vævede af Linned og næsten lige saa varige. Disse Servietter koste omtrent 2 Rbs. og naar de ere smudsige, tages de for det Halve tilbage. Man seer hvilken Besparelse herved kan skee, Men hvad der synes endnu mere utroligt er, at de samme Fabrikker levere et Slags broderet Tøi, som er fortrinlig skikket til Drapperier, Balklæder o. s. v., hvoraf en Qvadrat-Alen kun koster 5 a 6 s. Hertil kommer endnu smukke Tapetpapirer, som man ved Berørelsen neppe kan skjelne fra Silkestof, af de skjønneste Farver og af den fineste Smag; og endelig et Slags simpelt Maroquin Papir, som ikke modtager eller opløses af Vand, og, som kan bruges istedetfor Pergament, eller til at indbinde Bøger i, eller til Gulvtepper. Ogsaa for dette Papir er Prisen paa en Qvadrat-Alen kun 15 a 16 s.
Aalborg Stiftstidende, 1830-03-06
Fædrenelandet. Offentlige Foranstaltninger. Under 10de f. M. har Hs. Majestæt Kongen allernaadigst resolveret saaledes: "Vi have allernaadigst ladet Os den af Directionen for det Classenske Fide-Commis indgivne Beretning om Fidel-Commissets Virksomhed i 1828 for relægge, og have deraf med allerhøieste Velbehag bemærket de velgjørende Følger, som vedblive at vise sig af Directionens Bestræbelser for at befordre Stiftelsens almeennyttige Hensigter. Saa bifalde Vi og, at fornævnte Beretning, ligesom de foregaaende Beretninger, kundgjøres ved Trykken. - Foruden de sædvanlige Udbetalinger til Frederiks Hospital og flere Stiftelser, Skoler, Fattige, Videnskabs-Selskaber og Bibliotheker a. er i Aaret 1828 udbetalt i Reise-Understøttelse for en Gartnersvend med bedste Carakteer 200 Rbd., til 2 trængende Studerende til Fortsættelsen af begyndte Studia 160 Rbd.; desuden Understøttelser til adskillige Trængende, Huusleiehielp til Fattige &c., ialt 7 Rbd. 64 s. r. S. og 1519 Rbd. 3 s. Sedler og Tegn, hvoraf 40 Rbd. bleve givne til Fattigforstander, Grosserer, Ridder Selmer, med Begjæring om, at anvende disse efter bedste Skjønnende til Hielp for de paa den saakaldte Fattigplads i Amaliegaden boende meest Trængende. For denne ubetydelige Sum bleve circa 1700 Portioner god, sund og reenlig Spise uddeelte i den haarde Vinter mellem 1828 og 1829. Directionen bemærker herved, hvormeget en retskaffen og nidkjær Mand kan udrette med Lidet, da enhver Portion kun kostede 2 1/2 s. Samtlige for det 94 s. Sølv og rede Sølv, og 4305 Rbd. 23 s. Sedler og Tegn. De engelske Faar paa Nessgaard vedblive at trives særdeles vel, og den ubetydelige Dødelighed viser at disse Raser meget godt taale det danske Clima. Hauge-Dyrkningen er fremmet paa sædvanlig Maade. Paa Skovene ere circa 20000 Stk. Træer, af Bøg, Gran, Ask og Valnødder udplantede, og desuden endeel Eeg- og Bøg Olden udsaaet. Siden 1825 ere ingen nye Restancer paadragne for Bønderne. J Aarene 1825 til 1828 har Directionen anvendt 41300 Rbd. deels til et Korn Magazins Opførelse ved Grønsund og til flere nødvendige Bygningers Opførelse, paa Godserne, Hovedreparationer, samt Anskaffelse af udmærkede Besætninger m. m. Kornmagazinet er opført paa solideste Maade med Grundmuur af Stevnske Kridtsteen, og Bielkerne dertil forskrevne directe fra Pommern. Det kan rumme 4 a 5000 Tdr. Korn og koster Fidel=Commisset 10568 Rbd. 67 s.
Aalborg Stiftstidende, 1830-03-06
Jfølge en af Høisalig Dronning Anna Sophia under 1ste Januar 1729 given og af Høisalig Kong Frederik den Fjerde den 4de f. M. confirmeret Fundation oprettedes der i bemeldte Aar et Hospital i Herfølge under Grevskabet Valløe, til hvilket høibemeldte Dronning havde skjænket en Capital af 24000 Rdlr. i danske Kroner, foruden et af nyt opført grundmuret Huus med alt tilliggende Jnventarium. Paa Grund af denne Stiftelses betydelige Tilvar- og de Forandringer der ere foregaaede ved denne, samt i Betragtning af at Stiftelsen nu har bestaaet i Hundrede Aar har Curator for Valløe Stift, A. W. Greve af Moltke, Storkors af D. og D. M., allerunderdanigst forelagt Hans Majestæt et fuldstændigt Forslag til en ny Fundation for denne Stiftelse, der under 13de Januar d. A. har erholdt en saadan og skal samme herefter føre Navn af: "Høisalig Dronning Anna Sophias Stiftelse for Trængende under Valløe Stift. (Fundatsen er meddeelt i Collegialtidenden No. 9 for d. A.)
Aalborg Stiftstidende, 1830-03-06
Det Kongelige Sundhedscollegium har til Cancelliet indsendt Beretning om Vaccinationens Fremgang i Danmark for Aaret 1828, som er det 27de Aar siden Vaccinationens Jndførelse. Efter denne Beretning er Antallet af de i 1828 Vaccinerede 24876, og det forhen opgivne Antal af de i de 26 foregaaende Aar Vaccinerede 641172; men dertil kommer ifølge de i 1828 indkomne Beretninger om ei forhen opgivne Vaccinerede i 1824 til 1827 inclusive i Vestindien, Jsland og Grønland, samt paa enkelte Steder her i Landet, et Antal af 4839, saa at Antallet af samtlige Vaccinerede i de 27 Aar udgjør 670887.
Aalborg Stiftstidende, 1830-03-06
Kjøbenhavn. Bulletins i Anledning af Hs. Kongelige Høihed, Prindsesse Carolines Sygdom: Søndagen den 28de Februar. Hendes Kongelige Høihed Prindsesse Caroline har sovet i 3 Timer i Nat og befinder sig iøvrigt som i Gaar. Schwartskopff.
Aalborg Stiftstidende, 1830-03-06
Mandagen den 1ste Marts. Hendes Kongelige Høihed Prindsesse Caroline vedbliver at tiltage i Bedring. Hs. Kgl. Høihed har havt en bedre Nat ved at sove 4 Time, en rolig god Søvn. Schwartzkopff.
Aalborg Stiftstidende, 1830-03-06
Tirsdagen den 2den Marts. Hendes Kongelige Høihed Prindsesse Caroline har havt en god Nat og sovet imod 4 Timer. Hs. Kogl. Høiheds Tilstand vedbliver at bedre sig. Schwartskopff.
Aalborg Stiftstidende, 1830-03-06
Ved den offentlige foretagne Trækning af 1ste Klasse, af det 83de Kongelige, kjøbenhanske Klasse=Lotterie blev, Mandagen den 1ste Marts 1830, overeensstemmende med Planen, udtrukket 10 Nummere i følgende Orden: Nr. 63. 147. 139. 115. 158. 19. 148. 154.
Aalborg Stiftstidende, 1830-03-06
Ved det Sorøeske Academie blev den 20de Februar den Examen tilendebragt, hvorved det academiske Cursus sluttedes, som begyndte med September Maaned 1828. Syv Academister bleve dengang demitterede fra Academiet, de Tre med Caracteren Landab. og de Fire med Caracteren Haud illand. Disse Syv forlade nu Academiet, for at fortsætte deres Studeringer ved Universitetet i Kjøbenhavn.
Aalborg Stiftstidende, 1830-03-06
Af de fra Sverrig til Kjøbenhavn ankomne Slæder have 7, ved at gaae tilbage, forvildet sig fra det svenske Toldsted, og maa nu bøde tredobbelt Værdi af de medbragte ufortoldede Varer.
Aalborg Stiftstidende, 1830-03-06
Hr. Professor Heiberg arbeider paa en Tugtelse til sine Modstandere. Efter Forlydende havde Forfatteren troet, at blive færdig med den saa betids, at den kunde have udkommet den 23de Februar, og skulde da have været kaldet: "Fastelavnsriis.
Aalborg Stiftstidende, 1830-03-06
Den 6te og sidste Prøveforelæsning af derr. Dr. juris Kall og Bang for det ledige juridiske Professorat, holdtes er tempore, idet Opgaverne bleve dem leverede 6 Timer førend Forelæsningen skulde holdes. Censorerne ere, i Forening med det juridiske Facultet, der.
Aalborg Stiftstidende, 1830-03-06
Conferentsraad Dr. Ørsted, Conferentsraad og Generalauditeur i Søe-Etaten P. Møller, Generalauditeur Aagesen og Statsraad Dr. juris Lassen. Jndbydelsen til at drage over til Nordamerika for at anlægge en Fricolonie, der skal hedde Dansborg, har, som noget aldeles Nyt hertillands, vakt megen Opmærksomhed. Et saare betydeligt Antal, især af Haandværks=Klassen, skal, som man erfarer, have meldt sig, og den Deel af disse Mange, paa hvis Ønske man har kunnet reflectere, vil i Løbet af anstundende Sommer afreise for at grundlægge denne Colonie af danske Nybyggere. Af hertil i disse Dage fra Vestindien over England ankomne Breve erfares, at den kgl. danske Regjeringsraad Dons dersteds er død. Ogsaa har Kammerjunker F. v. Scholten derfra modtaget det sørgelige Budskab, at en af hans Sønner, en med et ypperligt Hoved og gode Kundskaber rigt begavet Yngling, har fundet Maalet for sin alt for korte Løbebane. Han var Skibslæge ombord i det kgl. Vagtskib.
Aalborg Stiftstidende, 1830-03-06
Kjøbenhavns Børs, den 2den Marts. Hamb. 2 M. - . v. 209 1/2. Species 209 1/2. Species solgtes til 12 Rbmk. 9 s. Bank-Disconto 4 pC. Norske Speciessedler pr. 100 Species 151 1/2 a 152 Rbd. Sedl. Svenske Sedler pr. Rd. Rigsgjeld 49 1/2 a 50 Rbs. T. 4 pC. kongl. Obligationer (u. R.) 97 a 97 1/2 Rbd. Sedler Dito Dito 93 a 93 1/4 i Banco. Nation. Obl. (af Laanet 4de Febr. 1820) 103 Rbd. r. S. Dito Dito 108 i Sedler. - 4 pC. uops. Rigsb.-Obl. 102 Rbd. r. S. 6 pC. norsk Laan ved Hambro & Søn 106 i Banco. - 4 pC. Dito Dito 100 i Banco. 4 pC. nye norske Obl. lydende paa r. S. ved Dito 100 r. S. 4 pC. uopsig. norske Statsobligat. 65 1/2 a 66 Rd. Banco. 3 pC. nye danske Obl. 74 L. Sterling. 1 L. St. beregnet til 14 Bemk.
Aalborg Stiftstidende, 1830-03-06
Cours. Hamborg den 2den Marts. Bourdeaux 187. Petersborg 9 1/2. London 2 M. 13 Mk. 13 1/2., k. S. 13 Mk. 15. Cadix 46. Lissabon 41. Amsterdam k. S. 35, 20.2 M. 35, 35. Kjøbenhavn 211. Spe. 2 slettere Disconto