Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-07-19
Kronologisk Tabe, over de vigtigste Begivenheder, som have Hensyn paa den 6, aarige franske Krig. (No. 11. Fortsættelse.) November 1793. 1. Den engelske Kontre=Admiral Geel overgiver Regieringen i Genua en truende Note om, at den inden 48 Timer skal lade den franske Gesandtskabsfører Ti 111. reise bort fra dens Gebeet, og bestemt erklære sig, om den vil være Storbrittaniens Ven eller Fiende. – Regieringen i Genua erklærer, at den holder uforanderlig fast paa dens antagne Neutralitætssystem, og ruster sig, for med Magt at haandhæve samme. C. Ludvig Philipp Egalets (forhen Hertug af Orleans) bliver, som Sammenrotter imod Republiken, guillotineret. (Han, som næsten var endnu mere feig end lastefuld, som ved uhyre Forbrydelser havde villet gaae Veien til Tronen, som formeente, at kunne, bruge Revolutionens Hoveder som Redskaber og Revolutionen selv som Midlet til sit Øiemmed. maatte, i det samme Øieblik, da han triumferende meente at have naaet sit Maal, see sig bitterlig skuffet - maatte finde Skiændsel og Død, hvor han haabede at faae en Krone til Løn. Han blev fra Marseille, hvor han i Følge det Dekret, som forviiste alle Bourbons i Fængsel indtil Freden, saa nogen Tid fangen, hentet til Paris, for sammesteds at stilles for Revolutionsretten. Hans Ledsagere, som sadde hos ham i Vognen, dreve en gruesom Spot med ham, da de bildte ham ind, at han i Paris vilde blive udraabt til Regent. Endnu den samme Morgen (den 5te) da han, som han troede, skulde holde sit Jndtog i Paris, pyntede han sig meget ombyggeligt, for - efter sit eget Udtryk - at vise sin Pariser sin Opmærksomhed. Han kom og blev - isteden for det forhaabede Frydeskrig - modtaget med Haan og Skiældsord af Folket. For sildigt indsaae nu den Lettroende, at han, som havde holdt sin Person for Revolutionens Øiemmed, ikke havde været mere end sammes allermeest underordnede Redskab, og at hans formeentlige Tilhængere blot havde leget med ham som med en Dukke, for at benytte sig af hans uhyre Rigdomme og ved deres Hielp befæste Republiken. Ude af sig selv at Forbittrelse over denne grusomme Giækkelse, bad han sine Dommere - ikke om at skiænke ham Livet men - paa Stedet at lade ham føre til Døden. Denne Naade blev ham ogsaa beviist allerede følgende Dag. Jsteden for Thronen, hvorfra han havde styrtet sin ulykkelige Fetter - Ludvig VI - for at sætte sig hans Sted, besteg han nu, ligesom denne, Skasottet, og bødede for sin Herskesyge med sit Hoved. Handøde - under den almindeligste Jubel - hverken behiertet eller modfalden men med hiin Folesløshed, hvis Grund uden Tvivl bør søges i den haardhiertede Vellystlings slappe Nervesystem. - En berømt Digter satte ham det korte men træffende Gravskrivt Hel vede udspyede ham, og indslugede ham igien. - 10. Bombaadementet paa Fort=Vaabantager sin Begyndelse. 17. Bailly, første Præsident i den konstituerende National=Forsamling og første Maire i Paris, - en berømt Lærd og stor Astronom - bliver henrettet ved Guillotinen. 14. Fort=Vauban overgiver sig, efter et 4 Dages Bombardement, til Østerrigerne under General. Lauer. Den 4,400 Md. stærke Besætning under General Drand bliver Krigsfanger. De Keiserlige giøre i denne Fæstning 111 Kanoner, 2000 Sentner Krudt, 50 Pontons og et betydeligt Forraad Levnetsmidler til Bytte. Royalifterne, som, allevegne forfulgte, havde trukket sig op lige til Avranches (en Stad i Manche Departementet, forhen Nedre Normandiet), rykke, frem imod Staden Grandville ved Havet, og beskyde samme i hele 28 Timer, men blive af Jndvaanerne med stort Tab tilbageslagne. Om Natten fra den til den. pove Preusserne et Angreb paa Bitsch, hvilket dog forulykkes. - Øfterrigerne lide et Nederlag ved Lebach, et stort Antal bliver fangen; 100 Heste faaes til Bytte. - Hoche indtager bisinger og Blieseastel; Østerrigerne tabe 700 Mand i Døde. 18. Piche gru erobrer Neuweiler Posten, næst 4 andre Poster, som omgive denne, paa den samme Dag erobrer han ogsaa en stærk Redoute ved Wanzenau og giør 7 Kanoner til Bytte. 19. General Burey, ved den franske Rhin=Armee, erobrer 2 frygtelige Redouter ved Buchweiler. Paa hinanden følgende Fæstninger i Nedre=Elsas fra den at til den 23 og de østerrigske Posters i Buchweiler, Bruma- og Hagenan Borttagelse af den franske Rhin=Armee under Pichegrus Kommando. Den gamle Vurmser kastes tilbage bag Hagenau.