JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-12-12
Gravningen ved Aquileia fortsættes efter Vicekongens Befaling med Held. Nylig opdagede man en Silen, en Sarkophag med 2 Figurer og en Jndskrift, en Qvindes Statue uden Hoved, et Stykke Brosteen af Mosaik og en smuk Vase, bestemt til Vievand, omvunden med en meget skjønt udarbeidet Laurbærkrone. Tegningerne af de ny opdagede Monumenter, der have lige Jnteresse for Konst og Historie, ere blevne tilsendte Ministeren for det Jndre i Paris. - Nu agter man ogsaa at grave ved Adrig efter Oldsager.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-12-12
Den rige og uudtømmelige Mine af Oldsager, ved det gamle Nasium (nu Landsboen Naix i Maas=Departementet) har atter leveret herlige Stykker. Den 16 Febr. opdagede en Particulair, der lod grave paa en Mark, et Jernskriin med Guld-og Sølvstykker, Guld-og Sølvringe, Halsbaand &c. De deri fundne Guld-og Sølvmedailler beløbe sig til henved 1500. Den største Deel af Guldmedaillerne ere af Septimus Severus og hans Sønner. Blandt de af Guld ere to af Macrinus, Caracalla's Efterfølger; ogsaa nogle af Maximi nus findes deriblandt. - Nyligen fandt man der igjen 6 Guldstykker og andre Oldsager.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-12-12
Academiet i Niort har blandt 16 Concurrenter tilkjendt Hr. Mallevault, Jnstitutets Correspondent, den udsatte Belønning for det bedste Digt; Le sacrifice de Jephte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-12-16
Nyeste benhavn. kilderie af K. domme Syvende Aargang. No. 20. Udgivet og forlagt af J. Werfel, trykt i Kjøbenhavn, hos P. H. Höeckes Enke. Løverdagen den 16 December, 1809.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-12-16
Om Oldsagers Skjebne i ældre og nyere Tider.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-12-16
Critiske Journaler ere litteraire Veierboder, og Recensenter selvbeskikkede Veiermestere, men Lodderne ere ikke altid justerede paa Retfærdighedens og den sunde Fornufts Justeerkammer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-12-16
En Konge af Frankrige, sagde Ludvig d. 13de, bør ikke hevne de Fornærmelser, der ere tilføiede en Hertug af Orleans. Det var stort og ædelt tænkt. Men havde det ikke været ligesaa stort og ædelt tænkt, om han havde kunnet sige, en Hertug af Orleans bør ikke hevne de Fornærmelser, der ere tilføiede en Konge af Frankrige, Det er lettere at glemme Fornærmelser naar man fra Hertug er bleven Konge end naar man fra Konge er bleven Hertug.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-12-16
Man beskylder ofte Forfattere for Plagiat, naar man støder hos dem paa Jdeer, som man har læst hos andre; men man handler alt for tidt ubilligt heri; thi to kunne ligesaa godt falde paa eengang paa een og den samme Tanke, som to Spillere paa eengang kunne vinde en Ambe eller Terne i Lotteriet paa de samme Numere. Ligesom alle 90 Numere ligge i alle Tallotteriers Lykkebjul, saaledes ligge ogsaa alle Jdeer i det menneskelige Hoved. Det kommer kun an paa om Drengen med Bindet for Øiet – Lykken – griber det rigtige. Det er ikke uhørt at to, ja tre Numere, som udkom i Altona, ogsaa udkom i samme Trækning i Kjøbenhavn. At falde paa en ny Jdee er ligesaa tilfældigt som at vinde en Ambe i Lotteriet, og alt hvad der beroer paa Tilfældet kan ligesaa godt møde den ene som den anden. Priestley, og Scheele opdagede Livsluften paa een Dag 2), skjøndt paa forskjellige Veie. *) D. 3 Aug. 1774. Lykken er et Dyr, som alle de, der gjøre Jagt efter det, søge at fange paa forskjellige Maader. Den ene gaaer paa Parforcelagt; den anden paa Klapsagt, den tredie betjener sig af Hønsehunde, den fjerde opstiller Snarer, den femte en Rottefælde, kort sagt, enhver har sin Methode at gaae paa Jagt efter Lykken, og det er sært nok, at endnu ingen har skrevet en Jagtbog for Lykkejægere. Paa Ludvig d. 13des Statue, omgiven af de 4 Hovedbyder, skrev en Spottegjog eengang: Ole beau Monument, Ole beau Pedestal! Les Vertus sout a pied, & le vice est a cheval. Hvor mange Statuer gives ikke endnu i vore Dage, paa hvilke man seer Lasten til Hest, uden engang at see Dyderne til Fods, 7) Odet skjønne Monument, O den skjønne Piedestal, Dyderne ere til Fods og Lasten til Hest.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-12-16
J de almindeligste Hverdagsudtryk ligger ofte ligesaa megen Sandhed som Skarpsindighed. Hvad beviser tydeligere at der udfordres mere Genie end Konst til et Konstværks Frembringelse, end Talemaaden: han har været heldig med dette Digt, dette Sørgespil &c."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-12-16
Jnden- og udenlandske Efterretninger. Indenlandske Efterretninger. Forordning, angaaende Forhøielse indtil videre i det stemplede Papiirs Taxt i Kongerigerne Danmark og Norge. Vi Frederik den Sjette, af Guds Naade Konge til Danmark og Norge, &c. &c., Gjøre alle vitterligt: Da det under nærværende Omstændigheder er høist nødvendigt, at Statens Jndtægter forøges, saa ville Vi iblant andet have i det anordnede stemplede Papiirs Taxt, paabuden en Forhøielse, der skal tilflyde Vor Skatkammer Afdrags=Fond. Det er derfor herved Vor Villie og befaling: at alt stemplet Papiir i Vore Riger Danmark og Norge skal fra Begyndelsen af tilstundende Aar 1810 og indtil videre. betales med 50 Procent mere, end ved Forordningen af 26de Maji 1804 er bestemt og den Papiret paatrykte Taxt lyder paa. Og bliver det stemplede Papiir til 27 Skilling, for at undgaae Brøk, at betale med fulde 41 Skilling. - Hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette. Givet i Vor Kongelige Residentsstad Kjøbenhavn, den 9de December 1809. Under Vor Kongelige Haand og Segl. Frederik R. (L. S.) Reventlow. Moltke. Wormskjold. Fridsck. Kongslew.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-12-16
Placat, angaaende nogle nærmere Bestemmelser i Henseende til Opkrævningen af den ved Forordningen af 4de September 1809 een Gang for alle paabudne Procent-Afgivt af udestaaende Capitaler i faste Eiendomme i Kongeriget Danmark.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-12-16
Hs. Kgl. Majestæts til Danmark og Norge &c. &c. Præsident, Directeur, Deputerede og Tilforordnede i Rentekammer-Collegio, bekjendtgjøre herved, at Hans Kongelige Majestæt har, i Henseende til den Procent=Afgivt, der ved Forordningen, af 4de September dette Aar i Kongeriget Danmark er paabuden at skulle af Creditor erlægges een Gang for alle til anstundende 11te December af alle Capitaler, som den 31te Julii sidstleden udestode imod Pant i faste Eiendomme, under 8de i denne Maaned allernaadigst resolveret: 1) at det maa være Rentekammeret tilladt i fornødne Tilfælde at lade bemeldte Procent Afgivt indkræve hos Debitorerne, imod at disse erholde Rettighed til at afkorte Creditorerne Afgivtens Beløb i de først forfaldende Renter, i hvilken Henseende ingen Obligation for nogen afgivtepligtig Capital maae udslettes af Pantebogen, imedens denne Afgivt opkræves, med mindre Debitor fremlægger Attest fra vedkommende Oppebørselsbetjent for, at Afgivten af Capitalen behørigen er betalt, og 2) at fornævnte Afgivts Opkrævning i Nørre Jylland, maa udsættes til Viborg, Snapstings=Termin 1810. - Hvorefter de Vedkommende sig have at rette. Rentekammeret, den 9de December 1809. Reventlow. Moltke. Wormskjold. Fridsch. M. v. Essen. Meincke. Vorndran. Evers. Hiort. H. Jensen. Mandix, Arentz(L. S.) Kongslem.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-12-16
Det har allernaadigst behaget Hs. Majest. Kongen, under 11 Decbr. d. A. at udstede en Plakat, angaaende skærpede Forholdsregler imod engelske Varer, af følgende Jndhold: "For at forebygge, at engelsk Eiendom og Varer af engelsk Oprindelse kunne pr. Trausito snige sig igjennem Hertugdommene, bliver herefter alt Gods, som til noget Sted i Hertugdommene ankommer, det være sig til Vands eller til Lands, med Pakkeposterne eller med anden Leilighed, strax ved Ankomsten til Bestemmelsestedet at ansee som lagt under Toldvæsenets Beslag, forsaavidt Eierne eller deres Befuldmægtigede ikke tilligemed Godset bringe saa tilstrækkelige Beviser for dets Neutralitet, at det umiddelbart kan overgaae enten til Trausit eller Creditoplag eller til Toldklarering. - Alt øvrigt Gods bliver liggende under dette befalede Beslag, afsondret fra alt andet Gode, i særskilt Pakhuus, under Toldvæsenets Laas eller Segl, saalænge indtil Vedkommende godtgjøre dets Neutralitet; hvorefter det da, naar Beviis for Neutraliteten fra behørigt Sted fremlægges for Toldvæsenet, kan efter Eierens eller hans Befuldmægtigedes Forlangende overgaae enten til Transite eller Kreditoplag. eller til Forholdning. – Neutralitet beviset maa være tilveiebragt i det seneste inden 6 Maaneder efter Godsets Ankomst. J Mangel deraf ansees Godset uden videre som engelsk. Eiendom og Hs. Majestæts Kasse hjemfælden. - Hvad angaaer Pakhuusleien for saadant Gods, da bliver samme at erlægge efter de om Pakhuusleie udgangne almindelige Anordninger. – Alle ovenanførte Bestemmelser finde ogsaa Anvendelse paa det Gods, som nu ligger paa Transtroplaget, forsaavidt Neutralitetsbeviser derfor enten ikke allerede ere tilveiebragte, eller ikke inden 6 Maaneder fra denne Plakats Bekjendtgjørelse tilveiebringes."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-12-16
I Generalforsamlingen ved det Kongel. octr. Brand=Assurance-Compagnie paa Vare og Effecter for Staden Kjøbenhavn, den 14 Decbr., blev følgende, angaaende Regnskabs=Aaret fra 1 Julii 1808 til ult. Junii 1809, foredragen, Compagniets virkelige Eiendom den 30 Junii 1809 paa 628,141 Rdlr. 4 Mk. 11 s., Compagniets rene Gevinst i Regnskabsaaret fra 1ste Julii 1808 til 30 Junii 1809 var 76,637 Rdlr. 5 s., Compagniets Risico den 30 Junii 1809 var 10,294,679. Rdlr. J Brandskader var i bemeldte Regnskabs Aar ikkun udbetalt 311 Rdlr. 11 s. Udbyttet blev bestemt til 40 Rdlr. pr. Actie. Et Beviis paa, hvad enkelt Mands Virksomhed, forenet med Fornuft og Mod, kan udrette, er den brave og virksomme Capitain Rosenkilde i Roeskilde, der i Aaret 1801 frivilligen paat og sig at tjene Fædrenelandet paa Prøvestenen og ved Krigens Udbrud i Aaret 1807, da han formedelst Sygdom ikke følte sig stærk nok til at træde i Hs. Majestæts Tjeneste, efter at have liidt et betydeligt Tab ved Kjøbenhavns Bombardement, og forrige Efteraar mistet to Fartøier, dog endnu søgte at gavne sit Fædreneland. Han er nemlig, trods vore uforsonlige Fienders Aarvaagenhed, seilet tolv Gange imellem Aalborg og Sjælland, fra April til November Maaned, og har i den Tid indbragt paa egen Regning og Risico her i Landet: 400 Tdr. salt Sild, 3000 Stkr. Norsk Bord, 16 Skippd. Ost, 4 Tdr. Smør, 16 Læs Træskoe, samt Røgtobak, Flasker, Dynevaar &c.J det sidste Hefte af polit. Journal fortælles følgende: Den Forkjerlighed, som Dr. Ogelvie, Prof. ved Universitetet i Aberdeen, nærede for Astronomiens Studium, bevægede ham til at gaae til Dannemark, for i Kjøbenhavn personlig at lære at kjende de berømte Lærde i hans Yndlingsfag. Ulykkeligviis kom han her til den Tid, da Publicum var yderst forbittret over den Danske Flaades forræderske Bortførelse. Ogsaa en bekjendt Professor i Kjøbenhavn, deelte, som billigt, den almindelige Harme. Da Dr. Ogelwie traadte ind i Professorens Værelse, gik denne, fuld af Tanken om den mod Flaaden udøvede Vold, ham i Møde, og modtog ham med de Ord: "Det glæder mig, min Herre, at see Dem, men hvi understod De Dem endog at borttage et eneste af vore Skibe," Vær dog ikke saa vred paa mig, svarede Ogelwie: "jeg har endnu aldrig i mit Liv taget noget Skib. Professoren fattede sig, og undskyldte saa godt som mueligt Udbrudet af sin patriotiske Jver. Over-Admiralitets Rettens Dom i Sagen Kaperførerne Jacob Giøs og Ole Erichsen, contra Skibscaptain Jeremian Martin, førende Skibet Mary Ann, paadømt den 22 Nov. d. A.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-12-16
Priserettens Dom (hvorved Brigskibet Mary Ann frigives imod at udrede de af Sagen og Opbringelsen flydende Omkostninger med 500 Rdlr. d. C.) bør ved Magt at stande. Processens Omkostninger betaler Citanterne til Jndstevnte Skibscapitain Jeremian Martin med 50 Rdlr. d. C."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-12-16
Afsagte Domme i Priisretten for Aalborg Stift. No. 92. Sagen, betræffende 2de af Lieutenant Falsen med sine underhavende Kanonbaades Fartøier under Læsøe gjenerobrede danske Koffardie=Fartøier, paadømt den 1 Decbr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-12-16
De af Kanonbaadenes Fartøier ved Søe d. A.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-12-16
Lieutenant Falsen gjenerobrede 2de danske Skibe, nemlig Galeasen Johanne Sophie og Jagten Philixus med deres indehavte Ladninger, ansees som god Priise til Behandling og Deeling paa den Maade som Anhanget til Søe-Krigs Artikels Brevet af 17 Januarii d. A. foreskriver." D. 12 Dec. er den som Secretair ved det Kongelige Gesandtskab i Juksping ansatte Baron Scibe ankommen hertil som Overbringer af den med Sverrig sammesteds d. 10de d. M. undertegnede Fred.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-12-16
Auctioner. D. 21 Dec. Høker L. Aastrup Løsøre i Farvegaden No. 130. D. 22de, Proc. Fugl Fabrikredskaber for den Kgl. Silkefabriks Regning i Bredgaden No. 174.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-12-16
J Kjøbenhavn var Coursen d. 16 Dec. 384. to Maaneder, 391 a vista, Spec. 386 3/4, eller 3 Rdlr. 83 s. pr. Spec. - J Hamborg var den d. 12te 405.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-12-16
Udenlandske Efterretninger. Den historiske Classe af det Franske National institut fortsætter med Jver de vigtige Arbeider, der ere blevne det overdragne. Den Commission, der udgiver de Franske Historiker, har nu endt den 16de Deel af denne interessante Samling. Af de Franske Kongers samlede Ordenancer er allerede det 15de Bind forelagt Jnstitutets Classe. Frankriges store Literærhistorie gjør god Fremgang; 12 Bind ere allerede færdige og det 13de vil snart være fuldendt. Man bør haabe, at dette interessante Værk, der udfylder et stort Hul i Literærhistorien, om kort Tid vil meddeles Publicum i Trykken.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-12-16
Efter Keiserens Befaling blev for nylig udnævnt en Commission i Jnstitutet, hvis Benævnelse: Comission des Inscriptions & Medailles, betegner Gienstanden for dens Arbeider. Denne Commission, i Spidsen for hvilken den fortjente Millin staaer, har allerede udarbeidet den Deel af Historien om de Medailler, der ere udkomne under Napoleon og vil med det første overleveres Keiseren. Enkelte Medlemmer i denne Classe vise samme Virksomhed i de af dem begyndte Værkers Udgivelse; saaledes udkommer blandt andet om nogle Uger en ny Afdeling af den berømte ChoseulGouffiers pittoresque Reise til Grækenland. Millins Samling af antique Vasers Afbildninger, med en oplysende Text, er sin Fuldendelse nær.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-12-16
Dupont de Nemours skienker Publicum to nye Bind af hans Lærer Turgots Værker, og tilføier den i saa mange Henseender berømte Statsmands Levnet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-12-16
J Stockholm er udnævnt en Deputation, i Spidsen for hvilken Grev Bahe staaer, som strax efter Fredens Afslutning med Dannemark, skal begive sig til de Norske Grændser, for at modtage Prinds Christian af Augustenborg, Sverrigs Kronprinds, og overbringe ham Seraphinordenen. - Denne i Aaret 1334 af Kong Magnus den Anden stiftede og af Frederik den Første 1748 fornyede Orden, gives sædvanlig kun Konger, Førster, Grever, Rigsraader og nogle høie Ministere, der forvalte de fornemste Embeder i Riget. Den, som faaer den, maa i det mindste være Generallieutenant.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-12-16
Fra Maltha er d. 20de Nov. afseilet en anseelig Expedition med 2000 Mand, under den Engelske Brigade-General Oswald, som man troer vil besætte en eller anden Tyrkisk Øe i Archipelagus. Den har Feldtequipage, men intet Artillerie med.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-12-16
J Engelske Blade tales om et forestaaende Angreb paa Guadeloune. 2 Linieskibe og nogle Fregatter ere allerede afgaaede til Vestindien.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-12-16
Den 3 Dec. blev efter Bestemmelsen den store Nationalfest høitideligholdt i Paris med en Pragt, hvis Lige ingen erindrer sig at have oplevet. Følgende Tale holdt Keiseren fra Tronen i det lovgivende Corps. "Mine Herrer Departements=Deputerede i det lovgivende Corps! Efter Eders sidste Møde har jeg undertvunget Arragonien og Castilien, og fordrevet den bedragelige, af Engelland dannede Regjering fra Madrid. Jeg var paa Marchen til Cadix og Lissabon, da jeg maatte vende om og plante mine Ørne paa Wiens Volde . . . Tre Maaneder have seet denne fjerde puniske Krig udbryde og endes. Vant til mine Hæres Hengivenhed og Mod, kan jeg ved denne Leilighed dog ikke undlade at erkiende de særdeles Beviser paa Kierlighed, som mine Soldater fra Tydskland have givet mig. - Frankriges Genius har ledet den Engelske Armee, den har endt sin Skjebne i Walcherens forpestede Moradser. Ved denne vigtige Begivenhed befandt jeg mig i en Afstand af to Hundrede Mile, overbevist om den ny Hæder, mine Folkeslægter ville vinde, som om den store Caracteer, de ville lægge for Dagen. Mit Haab skuffedes ei. Jeg er især Borgerne i Departementerne Pas du Calais og Nord takskyldig. . . . Fransoser, Alt hvad der vil modsætte sig eder vil vorde overvundet og undertvunget. Eders Storhed vil voxe med eders Fienders hele Had. J have mange Aars Hæder og Vel at gjennemvandre. J have samme Kraft og Energie som de Gamles Herkules. Jeg har forenet Toscana med Riget. Disse Folkeslægter fortiene det for deres Caracteers Blidhed, den Hengivenhed, som deres Forfædre beviste os og for de Tjenester, de bevidne den Europæiske Civilisation. - Historien har vist Mig hvilket Forhold, Jeg skulde bruge mod Rom.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-12-16
Paverne, som Souverainer i en Deel af Jtalien, have uafladelig viist sig som Flender af enhver overveiende Magt paa Halvøen; de have brugt deres aandelige Jndflydelse til at skade den. Jeg overtydedes altsaa om, at den i Mine Stater af en fremmed Souverain udøvede aandelige Jndflydelse, stred imod Frankriges Uafhængighed og Min Trones Værdighed og Sikkerhed. Medens Jeg indseer Nødvendigheden af de første Hyrders Efterfølgeres aandelige Jndflydelse, har Jeg ikke kunne forene denne store Tarv uden ved at tilintetgjøre de Franske Keiseres, Mine Forgængeres Foræringer, og forene de Romerske Stater, med Frankrige. Ved Tractaten i Wien have alle Konger og Souperainer, Mine Bundsforvante, der have givet Migsaa mange Beviser paa deres Standhaftighed, faaet en ny Tilvæxt af Land eller ville endnu faae den. – De Jllyriske Provindser udvide det store Riges Grændser til Save." Stødende til Constantinopels Rige vil Jeg befinde Mig i den naturlige Stilling, at vaage over Min Handels første Tarv i det middellandske og adriatiske Hav og Levante. Jeg vil beskytte Porten, naar den forsager Engellands skadelige Jndflydelse; Jeg vil vide at straffe den, naar den lader sig beherske af snedige og troløse Raadgivere. – Jeg har givet Schweizer Nationen i det jeg tilføiede til min Titel Navnet af dens Mægler, et Beviis paa min Agtelse og sat Skranker for alle de Bekymringer, man søgte at udbrede hos denne brave Nation.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-12-16
- Holland, stillet imellem Frankrige og Engelland, kommer med dem lige stærkt i Sammenstød. Jmidlertid er Holland Udløbet af mit Riges Hovedaarer. Forandringer vilke blive nødvendige, mine Grændsers Sikkerhed og begge Landes rigtige Tarv fordre dette paa en bydende Maade. - Sverrig har ved sit Forbund med Engelland, efter en ulykkelig Krig, mistet den skjønneste og vigtigste af sine Provindser. Det havde været en Lykke for denne Nation om den vise Regent, der nu regierer den, nogle Aar tidligere havde kunnet bestige Tronen. Dette Exempel beviser Kongerne paa ny, at Forbund med Engelland ere det sikkerste Forbud for deres Undergang. - Min Allierede og Ven, Keiseren af Rusland, har forenet Finland, Moldau og Wallachiet, og et District af Gallizien med sit udbredte Rige. Jeg er ikke skinsyg over noget af det Gode, som kan møde dette Rige. Mit Sindelav mod dets høie Souverain stemmer overeens med Min Politik. – Naar Jeg lader Mig fre paa hiin Side Pyrenæerne, vil den forhærdede Leopard søge Oceanet, for at undgaae Skjændsel, Nederlag og Død. Mine Vaabens Seier vil være det Godes Genius's Seier over det Onde, Maadehold, Ordens, Morals Seier over Borgerkrig, Anarchie og onde Lidenskaber. Mit Venskab og min Beskyttelse ville, det haaber Jeg, gjengive Spaniens Folkeslægter Rolighed og Lykke. - Herrer Departements Deputerede i det lovgivende Corps, Jeg har overdraget mine Ministre for de indre Anliggender, at gjøre Dem bekiendte med Lovgivningens, Forvaltningens og Financernes Historie i Løbet af det nu henrundne Aar. De ville see deraf, at de Tanker, Jeg har fattet for Mine Folkeslægters Vel, vare udførte med den største Virksomhed; at i Paris som i de fjerneste Deele af Mit Rige Krigen ikke har foraarsaget nogen Forsinkelse i Arbeiderne. - Mit Statsraads Medlemmer ville forelægge Dem adskillige Lovudkast og især en Lov angaaende Financerne. De ville deraf erfare deres blomstrende Tilstand. Jeg forlanger af mine Folkeslægter ingen ny Offere, uagtet Omstændighederne have foranlediget mig til at fordoble min Militairetat."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-12-16
Blandt de 300 Canoner, som de Franske have bortført fra Danzig, findes 8 af saare skjønt Metal, som ere fra Danzigs glimrende Tider, da enhver Borgermester maatte ved sin Embedstiltrædelse forære Staden en Canon. Danzig beholder endnu 300 Canoner tilovers.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-12-16
J Anledning af Lord Castlereaghs Tvekamp med Canning er udkommen følgende Epigram: Proud France must sure to that blest countryyield. Whose generals quit and statesmen takes the held. *)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-12-16
Den berygtede Canning er født 1770 og nedstammer fra en anseet Familie i Jrland. Efter hans Faders Død 1771 blev han opdraget hos sin Morbroder, en formuende Kjøbmand i City, som, da Drengen var voxen nok, sendte ham til Skolen i Eton. Her udfoldede hans Talenter sig hastig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-12-16
J en Alder af neppe 15 til 16 Aar blev han Forfatter og adskillige af hans moralsk historiske Stykker bleve indrykkede i et nu glemt Ugeblad, The Microcosm, som udkom 1786 og 1787. Han digtede ogsaa den Gang i det Engelske og Latinske Sprog og hans Arbeider hævede sig over det Middelmaadige. Han kom siden til Universitetet i Oxford, hvor han forenede de heldigste Anlæg med utrættelig Flid, og studerede Lovkyndigheden. Saa meget som hans Ungdom. En panegyrisk Skildring af dette Umenneske, som var den, der rev det lykkelige Dannemark ud af sin fredelige Forfatning, som farvede vore Gader og vore Farvande med Dansk Blod, som bestandig kastede ny Tønder i den heriende Krigslue - læses i November Hefte af polit. Journal.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-12-16
Engelske Blade indeholde følgende fra Helgoland af 26 Oct. Paa Georg den Tredies Jubilæumsdag begav Garnisonen og Kjøbmændene (Commerce-Comitteen) sig i Procession til Kirken, forat overvære Gudstjenesten, der holdtes af en Engelsk Præst. Om Eftermiddagen fyrede Landbatteriet en Kongel. Salve og Krigskibene paa Rheden saavel som Paquetbaaden flagede. Ved denne Leilighed overgave Kjøbmændene Gouverneuren, Oberstlieutenant Hamilton, et Sølvservice, af 502 Guineers Værdie, med en Adresse, hvori de bevidnede deres Taknemmelighed for den almindelig gadede Couverneurs Forhold.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-12-16
Den 12 Nov. høitideligholdtes paa mange Steder i Holland, det under Navn af Tot nut van her algemeen i Nov. 1784 stiftede Selskabs 25de Jubilæum. Dets Formaal er de lavere FolDet stolte Frankrige maa sikkert give efter for dette velsignede Land, hvis Generaler forlade og hvis Statsmænd gaae i Feldten. keclassers Opdragelse og Forædling, og det tæller nu over 16000 Medlemmer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-12-16
J Edimburg lagdes paa Jubilæumsdagen Grundstenen til en ny Bastion (Kong Georg den Tredies Bastion kaldet). J Grundstenen gjemtes de nuværende Engelske Mynter, en Almanak for dette Aar og Blade af alle Edimburgske Tidender. Bastionen var paa den ene Side ogsaa forsynet med en Frimurerindskrift. Grev Moira anførte som Stormester Processionen. Æmne til et Digt.