Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1846-10-29
Af den kongelige Bekjendtgjørelse til Stænderforsamlingen i Viborg maae vi, for Rummets Skyld, indskrænke os til at meddele følgende Uddrag af den Deel af Samme, der indeholder svarene paa de af Stænderne indgivne Petitioner: Om Naadensaaret og Deelingen af geistlige Embedsmænds Jndtægter og Udgivter i dette er der udarbeidet et Lovudkast, som, efterat Geistlighedens Betænkning er indhentet, vil blive forelagt. Om Skillemønt-Jnddelingen saavelsom om en Daareanstalts Oprettelse for Nørrejylland blive Udkast denne Gang forelagt. Stændernes Andragende om, at Procuratorer maatte møde i private Politisager, eller subsidiairt at nogle Arter af Politisager maatte overgaae til Behandling ved den ordinaire Ret, har ikke vundet allerhøieste bifald. Hvad en egen fælles Overbestyrelse for Kirke- og Skolevæsenet angaaer, da vil der, paa Grund af stedfindende Betænkeligheder, og practiske Vanskeligheder, fortiden ingen Forandring. kunne skee i de gjældende Bestemmelser; dog skal Cancelliets Overbestyrelse herefter kun omfatte de communale Skoler, Friskoler og Borgerskoler. J Betragtning af Hvad Hs. Majestæt allerede i sin Bekjendtgjørelse af 3die Juli 1844, i Anledning af den jydske Stænderforsamlings i 1842 indgivne Adresse, hvori der anholdtes om virksomme Foranstaltninger til den danske Nationalitets Beskyttelse i Slesvig. har udtalt, seer Allerhøistsamme sig nu, da et saadant Andragende desuagtet er blevet gjentaget, nødsaget til at tilkjendegive Forsamlingen: at han, af Hensyn til samtlige under sit Scepter hørende Stads deles Vel, herefter ingenlunde kan tilstæde, at Forsamlingen indlader sig paa indre Foranstaltninger i en Statsdeel, der ligger udenfor dens Virkekreds. Forsamlingen kan iøvrigt være forvisset om, at Haandhævelsen af den danske Nationalitet og det danske Sprog i Hertugdømmet Slesvig stedse har været og fremdeles vil være Gjenstand for Allerhøistsammes landsfaderlige Omhu. Hs. Majestæt har ikke fundet sig foranlediget til en saadan extraordinair Sammenkaldelse af de 4 Stænderforsamlinger, som de jydske Stænder, i det af dem indgivne Andragende angaaende Ordningen af de indbyrdes Forhold imellem Statens forskjellige Dele, samt en Statseenheden, og alle Hs. Majestæts Undersaatters Vel betryggende Udvikling af Stænderinstitutionen, havde foreslaaet; men Allerhøistsamme vil forøvrigt have Stænderne tilkjendegivet, at han ufravendt har beskjæftiget sig med de Forhold, hvorpaa Statseenheden i det danske Monarchi beroer, og at han allerede i det aabne Brev af 8de Juli d. A. har udtalt sig om Hvad der herover paa Sagens nærværende Standpunkt kunde være at bekjendtgjøre for hans tro Undersaatter. Den indgivne Besværing over det danske Cancellies Fremgangsmaade, ved uden Lov og Dom at supprimere censurfrie Blade, har Hs. Majestæt, efter derover at have modtaget bemeldte sit Cancellies Betænkning, fundet at være ugrundet. Angaaende Andragendet om Consumtionens Ophævelse i Kongeriget og et Lovudkasts Forelæggelse derom, da er Consumtionens Ophævelse funden at staae i saa nøie Forbindelse med Spørgsmaalet og Ophævelse af Toldgrændsen, imellem Kongeriget og Hertugdømmet Slesvig, paa hvilken sidste Sags Ordning og Bortfjernelse af de sig derfor endnu frembydende Vanskeligheder Hs. Maj. landsfaderlige Omsorg er henvendt, at Allerhøistsamme, fortiden ikke har anseet det hensigtsmæssigt at lade Stænderne forelægge noget Lovudkast, betræffende den førstnævnte Gjenstand.