JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1798-12-31
Fra Schweiz, den 18 December. J Anledaf den nye Convention med Frankrig, om et korps af 18000 Mand, har Directoriet her udstedt til Borgerne følgende Proclamation, Borgere! "Eders Forfædre vare berømte for troe og redelig Opfyldelse af de indgaaede Pagte. Mangfoldige og ærefulde Beviser esligtes derpaa, medens Frankrige Skjebne endnu hang af Konger, Hoffolk og Adel. Visselig ville J ikke vise eder mindre troe mod de nye faste Tractater, som hensigte til et fælles Forsvar for Menneskenes og Borgernes helligede Rettigheder. Tilforn var det om Pensioner og Ordenshaand, nu er det om Frihed og Lighed, at giøre. Tilforn var den franske Tieneste en Kilde af oligarkiske Grundsætninger, at Herskesyge, Overmod og Stolthed; nu vil den have republikans Sind og Kierlighed til det gienfødte Fædreland til Grundleg. Kier Medborgere! J vide, at Kongerne i Frankrig besoldede mere end 120000 Schweitzere, og havde desuden endnu Ret til at lade 6000 Mand anhverne. Nu begierer det franske Directorium Hielpetropper, ifølge af det iaar skere Forbund. Men det vil lade sig nøie med frivillige Rekruter. Det har af sig selv for sleget den helvetiske Regiering at udnævne Officererne. Det har indgaaet Betingelser, der, som den bekiendtgjorte Lov nermere udviser, maae være alle ægte Schwertz re velkomne. Nu ibesynderlighed bortfalder hvert opor af Undersaatte, herskende Klasser og Familieselskaber. Følgelig ville de, som gjerne op for sig til Militairstanden, efter vore Forfædres gamle medfødte Tilbøielighed, indsee Forskiellen imellem den næ varen de og den forrige Tieneste. De ville ikke lade sig vildrede af vore Fienders latterlige Udspredelser; de ville tan deres Nations Berømmelse til Hierte, de ville ihukomme, at ei alene Krigsmod, men og Pligt, Forbund, Fædreland og Frihed, kalde dem med forenede Stemmet sammen under Krigsfanen, Wandall, ern, den 1ste Christmaaned 1798. t i det fuldbyrdende Directorium Oberlin. I Directoriets Navn, Mousson, Gen. Seer.
Jyske Efterretninger, 1798-12-31
Paris, den 11 December. J Henseende til Krigen med Neapel og Sardiniin er udgaaet følgende Proclamation fra Directoriet til Republikens Armee. Borger-Soldater, Nationens Villie kalder eder igien paa Valgpladsen. Den franske Nation havde skaaner Hofferne i Neapel og Turin; Forhaanelse, Forræderie og Manddrab vare de første Virkninger af deres Taknemlighed; maaskee altfor længe opoffeede Directoriet sin Uvillie over Fornermelser til det inderligste Ønske efter Fred; Dette er Nytten af dets bestandig viiste Maadeholdenhed, De neapolitanske Tropper have angrebet Frihedens Soldater; Franskmænd, J. gyse ..... Endnu mere ville J gyse, naar J faae de overmodige Teusler at vide, som ledsagede eders Fiendes uredelige Angeed!".... Hævnens Time er slager; Directoriet giør Alt for Freden; J. Borgere holde. ter, ville giøre Alt forbedes Fædrelands Ære og Ros. Frankrig fæster sige Øine paa eder. Berænker, hvad det med føie kan vente af eders Mod; betænker, at Republikens decadatiske Tempel hver 10de Dag skulle gienlyde af eders Heltegierninger; betænker, at 30 Millioner af eders Brødre følge eder med Øie og Øiette paa eders berømmelsesfulde Løbebane, tykker frem, blant alle Folkeslag finder J Forsvarere og Venner, eders Dag er den hele Menneskeheds Sag, som treløse chaffer ville nedsinke i Overtroens Mørke og i Trælde mene Afsig lighed. Givet i Directoriets Nationalpallads, den 7 Dec. 1798. Reveillierer Lepaux, Lagarde, Præsident. Generalsecretair.
Jyske Efterretninger, 1798-12-31
Mayland, den 4 December. Følgende tvende Skrivelser fra Gen. Championet, General en Chef for Armeen af Rom, levere nogle Efterretninger om de første Fiendligheder, som ere forefaldne imellem de neapolitanske og franske Tropper paa Grendserne af den romerske Republik: Fra Hovedqvarteret i Terni den 8 Frim. (28 Nov. Championet til General Joubert. "Jeg har tilmelde dem, min kiere General, at jeg blev angreben af den neapol. Armee fra alle Sider. Den 7 d. vilde Fienden giøre mig min Tilbagemarsch til Ancona stridig; en Kolonne af 4000 Mand Jnfanterie og 800 Ryttere med 8 Kanoner angreb General Lemoine i sin Stilling ved Terni. Lemoines Division bestod af den 97 og en Bataillon af den 64 Halvbrigade uden Artillerie. Kampen begyndte om Morgenen Kl. 8, mod Middag vare Striderne hinanden nær. Efter en levende Fusillade befoel General Limpine at slaae Charge, og i mindre end en Time havde vi 1 General, 15 Officerer, og flere end 400 Mand med 8 Kanoner, 8 Krudtvogne tilligemed Feldttøi for mere end 4000 Mand i vore Hænder. Macerata, den 10 Frim. (30 Nov.) Kl. 2 over Middag. "J Øieblikket, min kiere General, ankommer jeg her, og erfarer, at Neapolitanerne ere blevne bygtigt slagne ved Fermo, 25 Kanoner, 3 Fahner og 4000 Fangne ere faldne i vore Hænder. Jeg gaaer til Hovedqvarteret i Rusca, hvorfra jeg skal berette dem det Omstændelige. Championnet. Disse Beretninger forkynde, som man seer, store tilfegtede Fordeele; imidlertid giver det sig deraf, at Neapolitanerne havde iforveien gjort betydelige Fremskridt, saasom de den 27 havde viist sig ved Terni i Hertugdom met Spole og imellem Rom og Ancona, og en anden Kolonne var den 30 trængt frem indtil Ferino, som ligger kun 10 Mile fra Ankong. At dømme efter disse Skrivelser, synes Kongen af Neapels Plan at have været, at tournere den franske Armee paa dens høire Fløi, og at indslutte den i Egnen af Rom imellem Apenninerne, det Toscanske og Havet.
Jyske Efterretninger, 1798-12-31
Florenz, den 4 December. Neapolitanernes Jndmarsch i Rom er paafulgt den 29 November, efter at den derværende franske Garnison ved Overmagtens Nærmelse havde rømmet Staden og draget sig til Ancona. Nogle Pahler, hvilke ville modsætte sig Neapolitanerne, bleve nedhuggede. Flere endsom 500 af Roms Jndvaanere, som havde erklæret sig for de Franske, ere saa hastigen undflyede fra Staden, at de have tilbageladt sig alle deres Eiendomme. Den 30 November er herpaa en Neapolitansk Colonne indrykket i Civitavichia. Neapolitanernes Centrum fremrykke meget hastig, og de Franske vare der angaaende, for ikke at blive afskaarne, allerede siden den 27 betænkt paa Rettrade, dog havde Neapolitanerne gjort flere Fanger. Neapolitanerne ere i Rom blevne modtagne med lutter Fryderaab og have strax sammesteds igien indført den Pavelige Regiering. J de med Toscana tilgrændsende Rommerske Departemens ere Jndvaanerne strax opstaaede imod de Franske og have mishandlet alle Fransksindede. Det er Kongen af Neapel selv, som med 2 Colonner, tilsammen 30,000 Mand stærk fremtykke mod Rom, imedens General Mak med 2 Colonner, 50,000 Mand stærk fremtrængde. Kongen af Neapel har ved denne første Krigs operation benytter sine Grændsers førdeelagtige Beliggenhed, hvorved han omringede de Franske paa en Vei af 10 franske Miile. En af de Neapolitanske Colonner kom de i Terracina, Velletrie og Albano befindende Franske i Ryggen, en anden mod Hertug, dømmet Spele to marscherende Colonne kunne omkring gaae de Franske i Egnen af Rom, hvorfor disse, for ikke at blive indsluttede, ritirerede sig langs Tigren paa det hurtigste, og lod blot en Division staae i Terni, for sammesteds at opholde Neapolitanerne og at bedække deres Artilleries og svære Skydses Aftog. Denne Manøver har den Franske General Campo net udført med megen Færdighed og Braveur. Vort Storherlige Hof har siden 14 Dage tager Vinterop, hold i Pisa som kuns ligger en Miil borte fra Livorno, for, i Fald de Franske skulle udøve Fiendtligheder, at have et sikkert Tilflugtsted i Livorno.
Jyske Efterretninger, 1798-12-31
Fra Texlen, den 14 December. Man troer, at vor seglfærdig liggende og paa nogle Maaneder med Proviant forsynede Fløde, da de Engelske Krigsskibe formedelst Vinteren have begivet sig bort fra vore Kyster, med denne Østenvind vil vove at udsegle, dette er saa meget sandsynligere, da alle Officerer som har havt Tilladelse at være fraværende, har Ordre at forføie sig om Borde. Ogsaa maae ingen Matros mere komme i Land. Sagkyndige bevidner, at Leiligheden nu er gunstig til at undgaae Fiendens Opmærksomhed. Vor Flode skal være bestemt til Brest.
Jyske Efterretninger, 1798-12-31
Aalborg, den 31 December. Udi Kirkeaaret 1798 ere i Aalborg Stift copulerede 788 Par, Fødte Mandkiøn 1401, Qvindekiøn 1262, tilsammen 2663 Personer; hvoriblandt 159 uægte.
Jyske Efterretninger, 1798-12-31
Døde. Mandkiøn.
Jyske Efterretninger, 1798-12-31
Qvindekiøn. Dødfødte 79. Fra 2 til 10 Aar 333. Fra o til 10 267. steds. 6 70 tos 100 og derover o. 100 og derover og Tilsammen 1911. Altsaa ere 752 Personer flere fødte end døde.
Jyske Efterretninger, 1798-12-31
Anmeldte Merkværdigheder. Jblandt de Fødte, 45 Par Tvillinger. J Vesterbrønderslev Sogn en Kone fød 3 levende Børn, som døde faae Timer derefter. De ovenanførte Dødfødte af begge Kiøn ere tilsammen 122. Mand og 1 Pige i Dronninglunds Sogn, i Albech Sogn Jblandt de Døde. Druknede: 1 Karl i Sundbye, 1 1 Person ved at gaae over en Aae paa en Planke, af samme Sogn 2 Mænd og 2 Karle druknede ved en Pram som sammesteds 1 Mand opskyllet af Havet, i Hiøring i Kone strandede, i Ugilt Sogn i Dreng, i Flade i Drengebarn druknet i en Brønd, i Woer Sogn i Kone druknet i vandet en druknet, i Hundborg Sogn i Dreng ved at Tungsindighed i en Brønd, i Bierbye 1 Mand, i WesterTorvepyt, i Karbye i Barn i en Leergrav, i Blidstrup i gaae paa Jis, i Schjoldborg i Mand funden død i en Kone, i Aalborg 3 Personer druknede. Døde ved ulykkelige Tilfælde: i Hellevad i Dreng omkommen ved en ned løbske Heste, i Jngstrup i Karl ligesaa, i Lodderup i Karl styrtet Tørvestak, i Aasted i Mand slagen til Døde ved 2 styrtet Sandbakke, i Hellum ligeledes i Dreng ved en ned berg paa Thyeholm en qvalt i en Hoste uden foregaaende ligeledes, i Hvidberg paa Morsøe i Mand ligesaa, i Hvid Svaghed, i Aalborg i hastig død, i Ørum Sogn 1 gammel Mand pludselig død paa Kanten af sin Seng, i Wolde. Dræbte i Tungsindighed. 1 Kall i Stae Bye, i Hørstrup 2 gamle Koner, hver omtrent paa 90 Aar, hastig dø bye 1 Mand, i Wraae i ung Pige, alle 3 hængt sig, i begik Jndbrud, i Siørring 9 døde af epidemisk Svaghed, holderen og hans Syster myrdede i Huset af en Tyv som Vesterbrønderslev i hængt sig i Forvildelse, i Flade Skole i Barselseng. J Raaberg død 1 Pige næsten 100 Aar Paa forskiellige Steder 5 Døde deels i Fødselsmerter, deels gammel.
Jyske Efterretninger, 1798-12-31
Predikanterne paa Nytaarsdag. Froeprædiken. Budolphi Kirke, Hr. Henneberg. Høimesse. Aftensang. Hr. Henneberg. Hr. Mørch. Frue Kirke, Hr. Stiftsp. Schierup. Hr. Aspach.
Jyske Efterretninger, 1798-12-31
Kirkemusiken opføres til Høimesse i Budolphi Kirke og til Aftensang i Frue Kirke.
Jyske Efterretninger, 1798-12-31
Død. Den 25 Decb. Kobbersmed Frederich Pechøer 50 Aar.
Jyske Efterretninger, 1798-12-31
(Ved Avisens Slutning var den Kiøbenhavnske Post endnu ei andkommet.
Jyske Efterretninger, 1798-12-31
Avertissements. Tolv Gaader til egen og selskabelig Morde med hosføiede Oplysning, har i Dag forladt Pressen, og selges hos Bogtrykker Wandall for 4 s.
Jyske Efterretninger, 1798-12-31
Hos Bogtrykker Wandallfaaes: 1) Saussures Haandbog for Reisende Grologer med Tillæg af forskjellige franske Mineraloger, heftet 2 Mk. 2) Ebbesen von Nørreriis, 2 Mk. 8 s. Nytaarsgave indbunden for 99 faaes hos Klokker Milling, for 2 Mk. Ligeledes kan endnu bekommes Loosedler til 1ste Classe for 1 Rd. De fleste Grunde af den anvendte Mathematik, en Lærebog, udgiven af Linderup, Overlærer i Mathematik, Physik ne ved Frue lærde Skole 1 Rdlr. 24 s. Anthropologie, indeholdende Beskrivelse over det menneskelige Legeme, Regler for Sundhedens Vedligeholdelse og Legemskræfternes Øvelse a. 48 s. Haandbog i nyttige Kunster og Haandarveider, til Veiledning for enhver, som dermed vil beskæftige sig, uden egentlig at være enten Kunster eller Professionist 48 s. Bechmanns Anviisning til Kundskab om Haandværker, Fabriker og Manufacturer, fornemmelig dem, som staar i nærmest Forbindelse med Landhuusholdningen, Politie= og Came olvidenskaben 8 s. Svendsens Regnebog og Peder Jensens A B. C.m. fl. kan nu og igien bekommes i Aalborg, paa Vestergade hos Søren Borup. Da Randers Klub nu er forsynet med Vært, saa tilbagekaldes de herom gjorte Bekiendtgiørelser fra Directionen.
Jyske Efterretninger, 1798-12-31
Det Huus i Nyegade, som nu afdøde Jomfrue Kierule, har eiet og beboet, er underhaanden hos mig at faae til Kiøbs paa billige Vilkaar, og kan strax antages til Beboelse. Skulle ingen Kiøb herom sluttes, bliver Huuset at faae til Leie næstkommende Paaske og forinden om forlanges. Huuset er for nogle Aar siden af nye opbygt, 7 Fag, 2 Etagie, med panelede og betrukne Værelser, og vel vedligeholdt, indrettet til Beboelse for en honet Enke eller eenlig Familie og har det nødvendige Gaardsrum. Aalborg, den 28 December 1798. Bøggild.
Jyske Efterretninger, 1798-12-31
Onsdagen den 2 Januarii næstkommende om Eftermidda en Kl. 2, holdes Januarii Termins Forsamling for Jnteressenterne i det forenede Aalborgske Enke=Pension Selskab hos Hr. Viinhandler Krogrved, hvor Jnteressenterne behagentlig vilde betale deres Qvartal Bidrag, til Pensionen for 4 Enker. Samme Tild kan og nye Jnteressentere antages. Dette bekiendtgiøres herved paa Directionens Vegne af Peder Rodschou. De 5 Actier afg. Mad. Truels Matzens Stervboe eier udi Sukkerrafinaderiet, bliver Tirsdagen den 15 Januarii næstkommende Aar 1799 stillet til offentlig Auction udi min iboende Gaard, efter de Conditioner som da blive bekiendtgjorde, og om antagelig Bud skeer, samme Tild bortsolgte, Auctionen holdes om Formiddagen Kl. 10 Slet. Aalborg den 29 December 1798. C. Rübner, Justitsraa. Til 13 Junii Termin 7799 forlanges 1200 Rd. til Laans imod tilstrækkeligt sikkert første Panteret i Jordegods, med Bydninger, som ere Brandforsikrede for 1100 Rdlr., beliggende i Hals Sogn i Vensyssel, Prokurator Ravnkilde anviser den Søgende.
Jyske Efterretninger, 1798-12-31
Een ugivt Person, der kan fremvise gode Attester for sin Opførsel og godt kan regne og skrive kan faae en god Condition, som Skriverkarl hos Kammeraad Told- og Consumtionskasserer Frisch i Friderichshald, hvorom Postmesteren i Aalborg giver nærmere Efterretning.
Jyske Efterretninger, 1798-12-31
Hos Bortrykker Wandall faaes: Danskes Reiselagttagelser, et Fierdingaarsskrivt, udgi net af J. Neumann, 1ste Binds 1ste Hefte, for 3 Mk. Dette Hefte er af følgende Jndhold: 1) Reise fra Wernigrode over Blankenburg til Bloksbierg, den 3 Aug. 1788, (af Friderike Brun, fød Münter). 2) En Alpreise 1796. (af Dr. Begtrup). 3) Reise fra Kiel til Göttingen 1797. (af Dr. Engelstoft). 4) Udsigt over den romerske Statsforfatning, (af et Brev skreven 1795). 5) Pormont og dets Helbredelseskilde, i Sommeren 1798, (af Dr. Frankenau. 6, Sendebreve til Salzmann, angaaende en enkelt Mands Uretfærdighednimod tvende Natione; (af Seeret. Sander, 7) Jtaliens Kunstværker. Nationalinstitutet i Rom. Felex meditisUranus. Engelsk Litteratur. Fremmede Lærde i Gottingen. Russerne i Gottingen. Russisk Litteratur. Nænier. Tydsk Litteratur. Jmanuel Kant. Løvenørn. Abrahami ter. - Det andet Hefte, som slutter første Bind er under Pressen, og kommer, med et Kobber prydet, ud til Nytaar. Subskription imodtages paa Fortsættelsen.
Jyske Efterretninger, 1798-12-31
Til Nytaarsgave for Ungdommen faaes hos Bogtryk ke. Wandall, følgende underholdende og lærerige Bøger: 1) Moralske Skilderier af det daglige Liv, indeholdende følgende intetterressante Stykker: a) Det moderlige Æreminde; b) Lille Carolines Død eller Sødsken, de=Kierlighed; c) Den fattige Kone; d) Den stolte Pige; e) Den beskiemmede Gierrige; f) Den selvraadige Dreng; g) den ærlige Skyldner. Denne Bog har nyelig forladt Pressen og sælges paa Trykpapiir, indbunder i smukt couleurt Papiirs Bind for 3 Mk. og paa Skrivpapir i Marmorbind 4 Mk. 8 s. 2) Gumal og Ling en Historie for Ungdommen til Fornøielse og Nytte af C. J. Losus, den indeholdes Fortælling om tvende Børn af 2 Negerfyrster i Africa, der maatte flygte for at undgaa Lings Faders grusomme Hænder; efter lang Omierin og udstandne Lidelser i de Afrikanske Ørkener blive de endelig fundne af en Eremt, som optog dem og ledte dem til den første Gadskundskab ved den skiønne Naturs Betragtning. Denne Bog selges indbunden for 4 Mk. 12 s. Ruuberg Kirke med Kirkegaards Diget under Hiøring, Amt, skal til næste Sommer under Reparation, og være færdig ved Midsommers Tiid 1800. Reparationen bestaaer fornemmelig i at nedtage Kirkens Overdeel, opsætte Spaer. værket igien, deels af nyt Tommer og deels det gamle til Help, anlægge og forsyne Kirken med forsvarlig Blyetækkesamt i øvrigt reparere Muren, Loftet og indvendige Mangler, med Kirkegaards Diget og Stederne, alt efter de derover tagne Synsforretninger, og de videre til sammes Fuldførelse af mig, Eieren, forfattede billige Conditione De hertil fornødne Materialie at anskaffe, og Arve det at giøre, sættes til offentlig Licitation udi Kiøbmand H. Lembergs Huus i Hiøring, Freda en den 18 Januarii førstkommende Kl. 10 Slet Formiddag, hvortil Liebhabere m. viteres, deels til hele Entressen, og deels til Adskillelse, ligesom paa Licitationssteder maatte findes fornødent. Kirkekjørsel og Plesarbeide forrettes af Sognet efter Øvrighedens nærmere befaling og Resolution. Seilst up den 17 December 1798. C. Wilsbech.
Jyske Efterretninger, 1799-01-02
gre. N. V. N. No. 224, samt 20 Aars og 22 og 3. 38 S. 3. sens, H. S. 56 sk. 61. 67. br. 1 779. L. 87. 83. 39. 9. R..... Norge Assessorte, . Nr. 60 os. a 8 s. Adresse, satte ner L. A., Hr. er vare. C. J... Mad. M., dapsat, C., . . . . . Nr. 1 L. C. H. J. 21957 os. . . . . . Reysaa h. a.A. saaN. Natte s. granten. . . Nr. 2 Mk. Lammeret sinet, . Den trykte, og Haand. Nrvert er Skades det Aarskende Laas og Ærtensen. A. r. S. ne Dorthsen. hed og saa sta . .. . Joserret K., er heden. vorpaa fliv Snorene vare giennempertroe med sus, ven bertæret i han at opriget er 2de Told samler. et fæ flere. ......... ** *** *. Disciuleurer formanerer, . . . . . . . . . . . . . . og a. No. s. A. C. L. R. Rad. A. sal. baad, naar J. H. J. 6. 3. sorten skydermander gl. a. . at Hs. . 40 S. L. skelse, gl., sekasse. Tag, 1 Lod. . . 6 Aar, dat. N. Hs. Maader, A. C. Red H. N........- . Lange.
Jyske Efterretninger, 1799-01-04
St. Petersborg, den 7 December. Hoftidenden for idag indeholder følgende Ukase: "Da Vi af den fra det helligste Synod bekomne Rapport, er vorden forsikker om den i Eparchiet Wologda i det Spatzo-Sumorinske Kloster skeete Opdagelse af den høiærværdige Fodost af Tormas Undergiørende Been, der udmerker sig ved velsignet Helbredelse af Sygdomme hos alle dem, som med fuld Tillid toge deres Tilflugt til samme: saa antage Vi Opdagelsen af disse hellige Been for et Tegn paa, at Herren overvettes paadig seer ned til Vor Regiering, opløfte desaarsag Vore varme Bønner og Taksigelser til Giveren i det Høie, og overdrage Vort helligste Synod, efter Kirkens og de hellige Fædres Skikke og Forskrivter, at forkynde denne merkverdige Opdagelse over Vort hele Rige. - Skade, at mange syge Vantroende ville ikke kunne nyde godt af disse hellige Knoklers Kraft, af Mangel paa den fulde Tillid. Jndbildningen giør dog saa meget. Hos os skal det endnu ikke være af Brug, mod visse Sygdomme at blæse igiennem Nøglehuller paa Kirkedøren, at tage Jord af Grave, at stryge sig med Dødningeben o. s. v. - og den troende Syge befinder sig ret vel derefter. - Det værste herved er, at Kormethoden udfordrer, at man kommer i tykkeste Nat, just da Spøgerie, helst ved Kirken, er i stærkeste Bevægelse.
Jyske Efterretninger, 1799-01-04
Bukarest i Walachiet, den 28 November. Wallachtet er nu i en meget kritiske Forfatning. Siden den Tid Pasvan Oglu har slagen Capitain Paschaen, vandrer de Tyrkiske Soldater omkring i Hobetal og ernærede sig af at røve og stille. Den sidste den 12 November forefaldende Fægtning var afgiørende for Pachvan Oglu. lille Capitain Pascha dens Redskaber, hans prægtig med Guld virkede Telt, vorpaa selv Snorene vare giennemvirkede med Guld, og flere andre Kostbarheder blev gjort til Bytte af Seiervinderen, men som han strax efter Affairen befalede at opbrændes, med det stolte Udtryk, han behøvede ikke at berige sig af Fiendens Bytte; han havde meere som han brugde, og det under alle omstændigheder til at byde ham Spidsen. De erobrede Skibe lod han bore til Grund og Kanonerne kaste i Vandet. De med Levnetsmidler beladte Vogne bleve aflæssede og Studenne som for det meste vare fra Welachtet, fik Tilladelse til at reise hiem. Fæstninger Ada Kale eller Ny Orsovn har han beleiret, og som han fandt Besætningen bered til Overgivelse, medtog han Kara Mustapha til Gidsel og indrykte i Wellachiet indtil paa en Poststation nær Donau, medtog alt hvad han forefandt fra Jndvaanerne for 2de Penge, har dertil endnu i nogle Stæder sluttet Contract, med Kiøbmændene om Meel, Ost, Honning, Fir, Æg a. og betalte dem mere derfor endsom samme var i Værdie. Capitain Paschaen reddede sig allene, medens Slaget varede ved sin Hestes hastig Løb, og end havde han nær bleven taget til Fange. Nu befinder han sig i Løhr ved Rustyuk og bemøier sig at tilsammenbringe en nye Armee.
Jyske Efterretninger, 1799-01-04
Venedig, den 9 December. Med allerførste vil her det første Keiserlige Krigskib løbe af Stablen, hvorefter snart vil følge flere. Ved Etsch formerer de Østrigske Tropper sig siden nogle Dage meget.
Jyske Efterretninger, 1799-01-04
Basel, den 18 December. En i Gaard hertil fra Mayland anlanget Adjutant fra den Franske Overgeneral Jourdan har forlangt en Scucurs af 30,000 Mand af den Mainzer Armee til Jtalien, har udsagt følgende: 1) General Chateauneuf Nandom er bleven beordret i Hast at opbryde med 15000 Mand for at understøtte General Championet mod Neapolitanerne. 2) Et andet Fransk Corps af 20,000 Mand og 5000 forenede Piemontesere fremrykte til det Genuesiske for at forhindre en Engelsk Landgang. 3) Overgeneralen Joubert selv commanderer et stærkt Fransk Corps, hvilket han førtemod Florens og Livorno. Fra Jtalien ere dessangaaende vigtige Efterretninger i Vente. Den Franske Hverving i Sveitz har slet Fremgang. Man har endnu ikke 2000 tilsammen bragt, uagtet det Helveriske Directorium over alle Recrutter at beholdederes Sold saa længe de lever naar de skulle blivetil Jndvalider og Kryplinger.
Jyske Efterretninger, 1799-01-04
Wien, den 19 December. I dette Øieblik har en Courer fra Jtalien bragt den Efterretning hertil, at befalingsmanden over den Napolitanske Armee, Friherre von Mack, har bemestret sig Havnen for Ancona, og gjort den sig sammesteds befindende Franske Besætning, som angives til 4000 Mand, samt GeneralChampionet til Fange. Efter Beretninger fra Jtalien har Admiral Nelson allerede taget den Genu si ske Havn Spezzin i Besiddelse. Neapolitanerne vare, som man nu erfarer, allerede den 26 og ikke den 29 Nov., som det hidtil hedte, indrykte i Rom De i Livorno landede Neapolitanske Tropper have imellem Florenz og Bologna besat den vigtige Post Scarica Asino, hvorved Franskmændene blive forhindrede at frem tykke fra denne Side. Ogsaa har Storhertugen, af Toscana ladet Veiene fra Modeng og Lucea til Florenz besætte med Tropper, paa det de Franske ikke fra denne Side skal fremtrænge. Efter Breve fra Treviso af 10 dennes frem tykte Østerrigere mod Legnago. Da de Franske tildeels ere tilbagedragne fra Romagn til Po, saa udgav Prinds Friderich af Oranten befaling til 16 Batallioner Jnfanterie og 12 Eschadrager Cavallerie at fremtykke. Den første Colonne af de Rosiske Tropper er allerede ankommen til Brünn.
Jyske Efterretninger, 1799-01-04
Aalborg, den 4 Januarii. Hans Kongelige Majestæt haver under 28 December f. A., allernaadigst forundt den i det 3die Jydske Jnfanterie Regiment staaende Seconde Lieutenant vor Bruun Primier Lieutenants Caracteer, og Fendrica la suite von Levenzau, Becande Lieutenants Caracteer. Under samme Dato har hans Kongel. Majeste efter allerunderdanigst Ansøgning, udi Naade af Krigstienesten dimiteret den ved ovenmeldte Regiment staaende Seconde Lieutenant von Falkenberg, og forundt ham 84 Rd. aarlig Pension samt Primier=Lieutenants Caracteer.