JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1779-07-16
Ja Post-Contoiret udi Aalborg vorder til næst anstundende 10. Julii forflyttet, og fra samme Tid herefter skal holdes udi afgangne Rector, Hr. Justitsraad Thestrups forhen tilhørte log nu Hr. Doctor Lasonts Gaard i Bispensgade lige for JomFrue Annegade beliggende; Saa bliver saadant herved til en vers Efterretning bekiendtgjort. Aalborg den 7. Jul. 1779. M. Jensen, Postmester i Aalborg. Jersom en eller fleere, Musicant-Svende, eller andre skikkelige Borgerfolks Børn, som have Lyst og Genie til Musiquen, og kan forevise gode Skudsmaale, maatte have Lyst at blade sig engagere, en til Pauker, og nogle til Trompettere, kun 3de de behagelig mælde sig ved det Jydske Regiment Rytterie i Randers. It den udi salig Hr. Niels Kirketerps Stervboe i Hobroe for 14 tagne Skifte=Commissions Samling af 17. August. førstkommende, for iblandt andet at fastsætte Conditionerne til de Auctioner, som ere berammede over Duegaard og Boets Kiøbmandsvahre den paafølgende 19 og 23 dito, bekiendtgiøres herved, paa det at de Hr. Creditorer eller andre Vedkommende Hunde, om de ville, enten ved fornævnte Samling eller AuctioGuerne tage Møde. Wormstrup. Carøe.
Jyske Efterretninger, 1779-07-16
En mig tilhørende Gaard, beliggende paa den østre A. H. & Side af Østeraae, lige for Apotheket, er til Kiøbs eller Leie enten strax eller til førstkommende Michaelis, med 5 jern Kakkelovne. Aalborg den 15. Julii 1779. And. Haarboe.
Jyske Efterretninger, 1779-07-16
Jvende af Hogholt Godses Mandskab ere sidstleden 4 Juul. undvigte, nemlig Christen Andersen, 25 Aar gammel, om trent 64 a 65 Tomme høi, middelmaadig af Lemmer, langladen Ansigt, Næsen noget kraaged, store lyse Øine med skarp og skæiende Udsigt, guulagtigt Haar, sætter meere ind end ud med Tæerne i sin Gang, og de tvende mindste Tæer ligge kraagede ind ad. Ved Undvigelsen var han iklæd en hvid og en blaae Vadmels Trøie, en stribet dito med Hornknapper, et par Skindknæebaands Buxer, hvide Hoser, var og forsynet paa Reisen baade med Hat og en halvslidt Kramhue, saa og baade Sko og Træeskoe. Den anden, navnlig Thomas Pedersen, er 24 Aar gammel, ongefær 66 Tomme høi, føer af Lemmer og bred, af Skuldre, brune Øine, sortebrunt Haar og Øinebryne, rundt Ansigt, og som han falder meget i det Dovne, saa er hans Gang og tung, naar han gaaer, lader det, som han var omfodet, men skader dog intet, hans Hoved bær han og tungt nedhængende; han var iklæd en grøn nye Vadmels Trøie med 2 Rande runde metal Knapper, en næsten nye Skindtrøie, et par Skindbuxer, med Knæebaand, et par gode Støvle, desuden Træeskoe og blaae og hvide Hoser med sig; thi anmodes allertienstligst, respective og alle andre Vedkommende, item de Hr. Sognepræste, som disse Undvigte, der ikke med lovlige Passe ere forsynede, maatte forekomme, ville behage at lade dem sængslig anholde, og mig det tilmælde, som da ufortøvet skal lade dem afhænte, og betale alle imidlertid fornødne paagaaende Omkostninger, samt desuden 6 Rdlr. Douceur=Penge for hver. Skulle de ellers treffe for nogle de Hr. Officeers i Tieneste, skal jeg være villige paa billige Vilkaar og paa visse Aar at afstaae dem til Hans Maajestæts Tieneste, hvortil de ere vel tienlige. Det formodes ellers, at enhver Retsindig iagttager, hvad Forordningen af 14. Septembr. 1774. udi 40 og 41. Artikul i saa Maade allernaadigst paabyder og strafsætter. Hogholt pr. Aalborg og Hiøring den 10. Jul. 1779. H. Henrichsen. ville sælge min iboende og tilhørende Gaard og Sted, beJa jeg i Henseende Forandring af Boepæl har resolveret at liggende ved St. Budolphi Kirke her i Aalborg vesten for Sr. Peder Weile Paruqvemagers Gaard, med derudi værende 2de Bilægger Kakkelovne og en Vindovn, som er vel indrettet foren honet Familie, saa bliver samme herved til Liebhabernes behagelige Efterretning communiceret. J Mangel af Kiøbere, som jeg helst ønskede, siden Gaarden er i god Stand, kan jeg ventelig modtage en Leier. Liebhaberne vilde altsaa behagentlig addressere sig enten til mig selv eller Hr. Oluf Christian Holt, som jeg ellers i den Fald har overdraget Commissionen. Aalborg den 7. Jul. 1779. Joh. K. Krabedel.
Jyske Efterretninger, 1779-07-16
En eenlig Gaard, Diernes kaldet, i Vester Hanherred og Lild i Sogn beliggende, er Eieren og Beboeren, Niels Christian fratræde, til hvilken Ende offentlig Auction den 28. Juli først Pedersen, findet at bortsælge, og til næstkommende 1. Maj. at kommende Klokken 10 Formiddag derover udi Gaarden bliver i foretaget, og til den Høistbydende bortsolgt paa de Conditioner, som da nærmere blive bekiendtgjorte, til Stedet, som bestaaer af Hartkorn 2 Tdr. 2 Fdkr. er den aarlige Udsæd Rug 5 a 6 Tdr. Byg 5 Tdr. og Havre 2 Tdr., kan avles aarlig 70 til 80, Læs got Høe, græsses om Sommeren paa Stedets Eendeels Mark 8 a 10 Bæster, 10 sk. Køer, 16 a 20 stk. Stude, og 50 stk. Faar Creature, foeres om Vinteren 6 a 8 Bæster, 24 a 26 stk. Fæshøvder og 40 sk. Faar, til Stedet er og fælleds Fiskerie i 2de derved liggende færske Søer, af Giedder, Skaller og Aborrer. Dierne den 1. Jul. 1779.
Jyske Efterretninger, 1779-07-16
J Anledning af at Hr. Søe=Capitaine Christian Andreasen, Fomsgaards Frue, Wibeke Marie Cathrina Hagedorn, er ved Døden afgaaen, hvorved Boet er taget under Behandling, til Skifte og Deling imellem hannem og velbemældte hans Frues af sit forrige Ægteskab efterladte Børn, bliver efter Begiering Tisdagen den 20. Julii førstkommende om Formiddagen Klokken 10 Slet ved offentlig Auction opraabt og bortsolgt den Boet tilhørende og af Enkemanden iboende Gaard, Wadum gaard kaldet, beliggende i Kier Herred, Wadum Sogn, hvilken Gaard, som staaer for Hartkorn 1 Tønde 3 Skiepper 3 Fierdingkar 2 Album, befindes i Henseende til Bygning saaledes: 20 Fag Straatags Rollingshuus, vel indrettet til Beboelse og i god Stand, 7 Fag Huus til Lade og Stald, 4 Fag Huus østen for til Vogn Remisse og Jldebrændsel, samt Rullestue, vester og Gaarden et Vognhuus, samt Brøndvand i Gaarden, og en stor meget god og vel anlagt Frugthauge; Gaarden haver nær ved overflødig Jldebrændsel af Heedetørv, dens aarlige Udsæd er 4 a 5 Tdr. Rug, 3 Tdr. Byg og 3 Tdr. Havre, der kan græsses og fødes 4 Bester, 4 a 6 Fæeshøvder og 16 a 20 Stkr. Faar, foruden Sviin. Jligemaade bliver samme Tid, strax efter at Auction over Gaarden er tilendebragt, ved Auction opraabt og bortsolgt Boets øvrige Eiendeele, bestaaende af Sølv, Tin, Kobber, Messing, Malm, Jernfang, Glas, Porcelain, Speile, Borde, Stole og andet Boeskab, item en Deel smukt Linnet, Sengeklæder samt Bøger med videre, saa og Vogne og Hestetøi, samt andet Gaards- og Avlings=Redskab, saavelsom og de Boet tilhørende Kreature, bestaaende af Heste, Køer, Faar og Sviin, hvilket alt forinden Auctionen kan af de Lysthavende tages udi Øiesyn.
Jyske Efterretninger, 1779-07-16
et Huus i lille Nyegade, som nu beboes af Sprog NB. D mester Sr. Juppert, blivet til Michaelis Flyttetiat faae til Leie hos Land=Jnspecteur Seip, som boer ved Østeraae, Jnsdagen den 21. Juli førstkommende om Formiddagen Klok en 10 Slet bliver paa Hovedgaarden Aggersborggaard i Øster Hanherred i Aalborg Stift ved offentlig Auction opraabt 1 og bortsolgt efterfølgende afgangne Frue Cancellieraadinde Speiters Stervboe tilhørende Eiendeele, nemlig: 1. Udi Løgstøer Bye i Sletherred. Et Huus, bestaaende af 7 Bindinger med Straae Tag, hvortil henhører et lidet Stykke Haugejord, matriculeret for 1 Album, samt norden for Huset en øde Huusplads. Udi Huset befindes, som dermed følger, omtrent 1000 gl. Tagsteene, en Deel gl. Fiel, Lægter, Vinduer og Døre. 2. Udi Giøttrup Bye i Vester Hanherred.
Jyske Efterretninger, 1779-07-16
Et umatrikuleret Huus med en vedliggende Toft af 2 Skieppers Udsæd. 3. Udi Kliim Bye. Et jordløst Huus, som for nærværende Tid bruges til Skolehuus om Vinteren for Sognets Børn. Og 4, de paa Agersborggaard og Gods befindende Stervboet tilhørende Effecter, bestaaende af Sølv, Tin, Kobber, Messing, Jernfang, Trævahre, Linnet, Sengeklæder, Vogne og Hestetøi, samt Gaards og Avlings Redskab med videre, it. de Boet tilhørende Kreature af Bester, Køer, Faar og Sviin, som alt dagligen forinden Auctionen kan tages i Øiesyn. Hvor en kiølbygged Jagt i seilfærdig Stand med complet Takkelage og Inventarium, der er brændt halvottende Læst drægtig, kan faaes til Kiøbs, og om forlanges, Kiøbesummen at henstaae til Snapsting 1780. Jun. 4, imod Forsikring, gives Anviisning her fra Bogtrykkeriet i Aalborg. For at blive forvisset om, enten der maatte være flere, som kune) de have Arve= eller Børne=Penge tilgode, faldne paa Hvidstegaards eller Mølgaards Godser i Vensyssel, end de mig tilkiendegivne, eller ikke, og i Hensigt til sammes Sikkerhed, eller Udbetaling af Vedkommende efter befindende, finder jeg mig, som nyelig er bleven Eier af disse Gaarde og Godser, beføiet herved at indkalde enhver, som maatte formeene sig at have nogen Prætension for Arv, eller Børne Penge, der kan være faldne paa berørte Godser, at de Myndige selv, samt Umyndiges eller Mindreaaringers Værger og Curatores, ville mælde sig hos mig inden de Tider, Loven befaler, efter enhvers Fraliggenhed, med lovgyldigt Beviis for hvad, som i saa Maade maatte fordres, da enhver efter Beskaffenheden kan vente sig tilbørlig Assistence, Men skulle nogen udeblive, eller ei i lovlig Tid fremkomme med lovligt Beviis for hvad, de maatte formeene at have tilgode af Arv, eller Børne=Penge paa bemældte Godser, faae de at tilskrive sig selv, hvad Skade og Uleilighed de i den Henseende for Eftertiden kunde foraarsages, som noget jeg ingen Deel vil have eller tage udi. Uggilt den 24. Jun. 1779. H. Boje.
Jyske Efterretninger, 1779-07-16
1 Følge skeedte Anmældelse fra den Kongel. Hof= og Stads=Rets Skifte Commission i Kiøbenhavn er forrige Postmester Lorenz Thomsens efterladte Stervboe her i Aalborg straxen derefter at os underskrevne Skifteforvaltere taget under lovlig Skiftebehandling, og dermed saavidt fortfaret, at over de registerede og vurat i derede Effecter sidstleden 25. Juni er holdet Auction; J saadan Anledning bliver og det begyndte Skifte, af os videre fremme og foretaget paa Aalborg Raadstue 6. og 12. Uges Dagene fra Dato fr. den 11. August. og 22. Septembr. førstkommende om Formiddagen Kl. 10 Slet; til hvilken Tid og Sted Stervboets Credi= og Debitorer enten selv eller ved Fuldmægtiger vil le møde, de første deres Fordringer at anmælde og lovligen bevise, og de sidste at betale deres Gield til Boet, hvad enten samme maatte bestaae af skyldig værende Penge af de der i bemældte afdøde Postmester Thomsens Embeds Tid, med ham staaede i Regning for tilsendte Breve og Aviser, eller og reise sig af andre med ham havte particulaire Handlinger, da enhver derefter kan vente at blive behandlet efter Loven og Boets Omstændigheder. Tillige bekiendtgiøres, at som Stervboets udi Bispensgade og paa Hiørnet af Jomfrue Annegade beliggende Gaard, der for en honet Familie findes vel indretted og i god Bygnings Stand, ikke ved første Auction fandt Liebhaber, saa bliver sammelstillet til 2den den 9 Jul. og til 3die den 16. Jul. næstkommende alt om Eftermiddagen Kl. 2 Slet, da den absolut uden flere Auctioners Holdelse vorder bortsolgt. Aalborg den 30. Jun. 1779. C. Rubner. F. C. Wormstrup.
Jyske Efterretninger, 1779-07-16
De, som maatte have nogen retmæsig Fordring efter ved Døgen afgangne Søren Jensen Dahl i Assøe paa Dronninglunds Gods, ville behage at mælde dem paa Dronninglunds Skriverstue, hvor Skiftet efter hannem vorder sidste Gang foretaget den førstkommende 5. August. Dronninglund den 24. Jun. 1779. Paa høie Skifteforvalterens Vegne som Fuldmægtig. Søren Wichen.
Jyske Efterretninger, 1779-07-16
Skiftet efter afgangne Sadelmager Gudmand CalD. L. les, som døde paa Dronninglund, vorder sidste Gang foretaget paa Dronninglunds Skriverstue den 5. Augusti førstkommende; de, som i dette Stærvboe maatte have nogen retmessig Fordring, vilde behage bemældte Dag og Sted at tage Møde, da de efter Stervboets Omstændigheder skal vederfares den Ret, som Loven tilholder. Dronninglund den 24. Juni 1779. Paa høie Skifteforvalterens Vegne som Fuldmægtig Søren Wichen.
Jyske Efterretninger, 1779-07-16
de, som maatte finde fornødent at lade noget ob D. L. B. servere angaaende Skiftets Behandling efter ved Døden afgangne Jnger Simonsdotter i Trye paa Dronninglunds Gods, det være sig enten Arvinger, Credi= eller Debitorer, ville behage at møde eller paa deres Vegne møde lade paa Dronninglunds Skriverstue, hvor Skiftet sidste Gang den 5, Augusti h. a. vorder foretaget. Dronninglund den 24. Junii 1779. Paa høie Skifteforvalterens Vegne som Fuldmægtig Søren Wichen.
Jyske Efterretninger, 1779-07-23
Moldauiske Grændser den 12. Jun. Landeveienes Jstandsættelse igiennem Bukowine bliver paa det ivrigste fortsat, og ere allerede Milepæle satte ved hver Fierdingvei, hvilke ere mærkede saaledes, at en Reisende strax kan vilde, hvor langt han endnu har at reise, saa- og, hvor langt han har reist. Vi have allerede Hr. General, Baron v. Enzenberg meget at takke for disse vise Foranstaltninger, og vi haabe derfor, snart at opleve, at dette raae Land fuldkommen skal ligne en sædelig Stat Nu er man endnu nysgierrig efter at vide, hvad for en Indretning Bukowine skal faae.
Jyske Efterretninger, 1779-07-23
Af en Skrivelse fra Madrid den 21. Jun. Fra Coronna har man faaet den uventede Efterretning, at den Franske Flode under Greven af Orvilliers, 22 Skibe af Linien og adskillige Fregatter sterk, er ankommen der i Canalen. Denne Ankomst, som man i Begyndelsen ikke vilde fæste Troe til, har foraarsaget adskillig Tale. Ved Hoffet blev forsikret, at Greven af Orvilliers var nødsaget til at komme til bemældte Canal, efterdi ham fattedes Maste. Men siden den 20 hujus har Hoffet forandret Sproget, og offentlig erklæret, at den Franske Flode skulde foreene sig med vores. Paa denne Erklæring har den Engelske Ambassadeur, Mylord Grantham, strax anholdt hos Statssecretæren om Passe se for 2 Courerer, som han og strax derefter har affærdiget til sit Hof.
Jyske Efterretninger, 1779-07-23
Fra Donau den 21. Junii. Nær havde for nogle Dage siden den store Donau=Broe, ved Wien bleven et Rov for Jlden. Den store Mængde Munitionsvogne og det grove Skyt, som passerede derover, maae efter al Formodning under den idelige Kiørsen. alt for meget have heedet jern Naglerne. J Træet midt paa Broen var allerede kommet Jld. En eeneste Mands skarpe Øiesyn opdagede Faren, og Jlden blev strax i Begyndelsen saa lykkelig dæmpet, at der ingen videre Skade, skeede. i Neapolis den 22. Junii.
Jyske Efterretninger, 1779-07-23
Nu just faae vi Efterretning, at 3 af vore Schebekerden 15, atter have taget en Søerøver fra Tripolis med 75 Mand Equipage, og opbragt den til Otranto. en Floren; den 29. Jun.
Jyske Efterretninger, 1779-07-23
J de Seilianske Vande mødte en Neapolitansk Krigs fregatte paa 36 Kanoner en Engelsk Fregatte paa 38 Kanoner, hvilken var udrustet i Mahon til en Kaper. Denne sidste havde opsat Algierisk, og den første Fransk, Flag. Engelskmanden blev paaraabt til Visitation han nærmede sig ogsaa, men gav Neapolitaneren et Side Lag, og stak tillige Engelsk Flag op. Begge Fregatterne fegtede herpaa i 5 Timer, endeligen stak Engelskmanden Fredsflaget ud, og overgav sig. Commandeuren blev herpaa tilligemed sin Equipage, der bestod af 200 Mand, lagt i Lænker, og bragte med Fregatten til Trapani, hvor det Neapolitanske Hofs Beslutning over denne Begivenhed ventes.
Jyske Efterretninger, 1779-07-23
Petersborg den 29. Jun. Af de til det hell. Synodo fra adskillige Bispedømmer, indsendte Registere seer man, at siden 1774, indtil indeværende Aar 1779. ere 3796 Personer af Mandkiønnet, og 2788 af Qvindekiønnet, nemlig af den Mahomedanske, Hedenske og andre Religioner, overgangne til den Græske Kirke.
Jyske Efterretninger, 1779-07-23
Havre de Grace den 30 Junii. De hertil beordrede Regimenter komme efterhaanden hertil, og blive indqvarterede i Forstæderne, Haverne o. s. v. Jngen Jndvaaner er fri for Jndqvarteering, ja end ikke Commandanten selv.
Jyske Efterretninger, 1779-07-23
Alle Equipager ere allerede om Borde paa Skibene, De have faaet deres Gage 2 Maaneder forud betalt. Alting er færdigt. Vor Stad leverer 67 Transportskibe, Honfleur 24, Rouen 12, Granville 10 og Fecamp 1, til sammen 114. Alle disse Skibe ere allerede her, og fra Granville ventes endnu 10.
Jyske Efterretninger, 1779-07-23
Vi have her 2 smaa Skibe, der seile fortreffelig, recognostere fra Tid til anden de Engelske Kyster, og blive commanderede af tappre Officerer.
Jyske Efterretninger, 1779-07-23
Af en Skrivelse fra Wien den 3. Jul. Her have De endnu nogle Particularier om den den 26. Juni sig tildragne ulykkelige Hændelse med det i Luften sprungne Krudtaarn ved Nusdorfer Linien. Der befandtes derudi omtrent 125000 Kanon= og Kartetsk Patroner fra 3, 6 og 12pundige, hvilke skulde sorteres, og hvoraf 30000 Stykker som en saa kaldet Krigsforrraadskulde føres til Grætz. Fyrverkerne, som ved den store Fortroelighed med Krud og Kugler vare blevne dristige, have maaskee kastet Kuglerne paa hinanden, hvoraf formodentlig opkom en Optændelse, og foraarsagede dette gruelige Luftspring af en stor og stærk Maskine, der vidt og bredt gjorde stor Skade paa Huuse, Vinduer og Tage, og kostede saa mange Menneskers Liv, og saa mange andres Lemlestelse. - De som vare i Taarnet, og altsaa de nærmeste, vare saa jammerlig tilredte, at man samlede dem sammen i Stykker, og sammenbragte en Dynge af Hænder, Fodder og andre Lemmer, der veiede omtrent 700 Pund, hvilke man nedgravede i Kirkegaarden. Den øvrige Skade beløber sig, som man meener, til en halv Milion Gylden, hvoraf Hoffet efter sin bekiendte Kierlighed til Billighed og Menneskekierlighed vil giøre Erstatning til de Forulykkede. Den Medlidende Monark vovede sig med Livsfare i egen Person iblandt Ruinerne, foed Menneskene opsøge, udgrave tiltalede dem med en mild Trøst, og lovede at lette deres tilkommende Skjæbne. Mange bleve reddede som Krøblinger, der ellers uden denne høie Skyts=Engel vilde have gaaet til Grunde. Scenen er saa gyselig, og Beskuelsen af Levningerne, saa rørende at ansee, at ingen Pen er tilstrækkelig til at udtrykke alt, hvad Hiertet har følet derved.
Jyske Efterretninger, 1779-07-23
J Staden har dette Tilfælde tilveiebragt forunderlige Virkninger. I Kirken Maria Stiegen i Staden er Alteret sammenstyrtet, og paa mange Steder ere Dørene af sig selv opsprungne. Der, hvor Vinduerne vare aabne og der var Træk igiennem, har man intet videre mærket uden en skarp Trækvind. Kort: Skrækken var almindelig. J Egnen af Wahring, Thur, Wiesen, Spitelau og Thabor laae Kanonkuglerne ligesom hensaaede, og i Engene ere nogle slagne i Stykker. Man har nu at bestille med at reparere de beskadigede Huse, og at lette deres Elendighed, hvilke have følet den heele Last af Ulykken. Gud bevare os og enhver Stad fra saadanne Tilfælde, og tørre Graaden af deres Øine, hvilke savne Forældre, Sødskende eller Venner, og forlindre Smerten hos alle dem, som ere blevne lemlæstede.
Jyske Efterretninger, 1779-07-23
Paris den 5. Jul. Hvad for en Omkostning den Kongel. Marine udfordrer, kan man nogenledes skiønne af den Mængde levende Oxer, som allerede i indeværende Aar 1779. allene ere blevne leverede til de Kongel. Skibe, Fregatter og øvrige Krigsfartøier; thi paa Koffardieskibene bliver intet ferske Kiød spiist. Altsaa er blevet leveret: Til Brest 40000 Oxer; til Rochefort 20000; til Nantes 30000; til Bayonne 120000; til Orient 12000; til Toulon 22000; til Bordeaux 16000; til Marseille 1000; til Havre de Grace 800; til St. Malo 3000; til Cherbourg 3000 tilsammen 139000, foruden det røgede Oxekiød, hvilket tilligemed Faarekiød og Flesk tilsammenregnet, bedrager sig til meere end 60 til 70000 Centner. Naar man m. for hver Oxe, den ene mod den anden beregnet, sætter 250 Livrer, saa have de 130000 Oxer, som i et halv Aar ere anskaffede, kostet 34 Millioner og 750000 Livrer, de andre Kiød= og Ædevare uberegnede. Man seer og saa heraf, at den Kongel. Marine i det halve Aar har fortæret over 20000 Oxer meere, end Staden Paris, hvori samme Tid ere blevne slagtede kun 17000 Stykker.
Jyske Efterretninger, 1779-07-23
Den 9. Juul. Man venter nu hver Dag paa at høre, at Greven af Orvilliers foruden med sin Fløde, ogsaa at være kommen tilbage med 21 til 22 Spanske Skibe, som udgjøre Døn Gastons og Don Arces Divisioner, til vare Kyster. Den øvrige Deel af den Spanske Cadixen Flode kommer, som man forsikkrer, ligeledes; men den i skal for sig allene agere under Den Louis v. Cordova Commando, dog ogsaa, i Fald det giøres nødigt, understytte den forenede Flode.
Jyske Efterretninger, 1779-07-23
J disse Dage gik et Rygte, at Gibraltar var indslutted baade til Vands og til Lands; men nu veed man, at dette Rygte er ugrundet. Spanien vil, som man hører, søge at erobre Gibraltar i Amerika, eller i en anden Egne Af de Engelske Blade var Rygtet kommet hertil, at den Engelske Admiral Hughes havde igien erobret Senegal; men det er allene Gorce, som denne Admiral har taget i Besiddelse. Vor Besætning i Sennegak, vil, naar den bliver angreben, gjøre god Modstand.
Jyske Efterretninger, 1779-07-23
London den 6. Juli. Admiralitetet skal have faaet Efterretning, at Admiral Hard har taget en Fransk Fregatte, af hvis Capitain han har erfaret Følgende: Den 4 Juni er fra Ferrol blevet gjort et Signal, at 9 Spanske Linieskibe, Fregatterne uberegnede, skulde seile ; bemældte Skibe havde ogsaa den 12 virkelig forenet sig med Greven af Orvilliters Flode, hvorved begge tilsammen da udgjorde 37 Linieskibe. Admiral Hardy skal derhos have mældet, at han, uagtet denne Overlegenhed, vil søge at angribe den fiendtlige Flode, saa snart dertil gives nogenledes fordeelagtig Leilighed; i øvrigt var hans Flode i den beste Tilstand, Officerer og Equipage ved et fuldt Mod, og han haabede, med det første at kunne indsende gode Efterretninger.
Jyske Efterretninger, 1779-07-23
Det Spanske Skib, Conception, Capitain de la Torre, fra Cadix, bestemt til Ostende, er af Fregatten Southampton blevet taget, og er ankommen til Portsmouth. Dette Skib havde 14000 Rigsdaler Species om Borde. Floden var den Gang paa Breden af 48 og en halv Grad, og havde taget 2 Kapere, en Fransk og en Amerikansk, i saa og endnu 3 andre Priser. Folket paa disse Priser i beretter, at det bevæbnede Skib, the Swallow, var udsendt til at recognostere, og havde for Syns Skyld opsat Amerikansk Flag. Det var derpaa blevet forfulgt af 2 Cuttere af Floden, indtil det var kommet under Kanoner. ne af et Fort ved Brest, og det saa nær, at det havde opdaget den Franske Flode i Havnen ved Brest med ved hængende Seilstange. Herpaa blev fyret paa det fra Fortet, indtil et Skib paa 74 Kanoner kom til Hielp, og gav Fortet 3 Gange sit Lag, hvorpaa det bevæbnede Skib Svallow lykkelig bortseilede. Førend Admiral Hardy gik under Seil, lod han alle Capitainer komme om Borde til sig, og tiltalede dem saaledes: Mine Herrer, Jeg har vel i nogle Aar ikke været til Søes; men jeg haaber, at min forrige Indsigt i Tienesten skal sætte mig i den Stand, at opføre mig til børlig for min Konge og mit Fæderneland. Jeg tvivler ikke paa, at jo alle Officerer paa Floden skal tilbørlig understøtte mig, og derfor maae jeg sige, at jeg, i Fald jeg skulde være saa uhældig, at finde, at mine Signalen ikke blive efterkommede, strax til Tienestens Beste, hvortil vi ere indskibede, vil tage Commanden fra den Officeer, han maae være, hvo han være vil.
Jyske Efterretninger, 1779-07-23
Sex Damer her i London have hver undertegnet sig for 5000 Pd. Sterling, til at lade udruste en Kaper paa 28 Kanoner imod de Franske og Spanske. Den hedder the Ladies Adventure. Saadanne Undertegnelser ere og skeete af Damerne i Portsmouth, og man venter, at alle Smukke i Søestæderne her i Riget ville følge dette Exempel; saa gaaer og Ordet, at de Høitydske og Portugisiske Jøder ville foranstalte en Subscription iblandt deres Nation, for paa deres Bekostning at lade værve et Regiment, og give det det Navn: De troe Jødiske Frivillige. Omendskiønt dette Rygte ikke synes rimeligt, saa er det dog vist, at Jøderne i begge de forrige Krige have viist sig meget ivrige og troe. De lode deres Penge blive i Banken, omendskiønt nogle af de Christne toge deres ud; ja de bragte deres Sølvtøi deri, og understyttede dens Credit. For denne Paroxysmus fik de under forrige Regiering Naturalisations=Acten.