Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-06-12
Vore almindelige omkring Hovedstaden dyrkede Kartofler forholde sig meget forskjelligen med Hensyn til Brændeviinsproduktionen. De, jeg har betjent mig af, vare alle gule, af Middel=Størrelse, af de sildig modnende og kunde efter min Formening ansees alle at være af een og samme Sort (Afart), hvorvel Sælgerne have solgt dem hertil under forskjellige Navne. Vare de endog oprindelig noget forskjellige, maae de dog efter saa mange Aars Dyrkning være meget udartede. Med de sjeldnere Sorter, som den røde Kortoffel, Nyrre-Kartoflen, Kastanie=Kartoflen og de meget tidlige, er endnu ingen Forsøg anstillet. – Jordsmonnet har jeg funden at have megen Jndflydelse paa disse Jord frugters Brugbarhed til Brændeviinsbrændning, da de som ere voxede i suur Jord eller Mosejord give 1/2 Deel mindre Brændeviin end de som avledes paa en fast og tør Jordbund. Naar een Tønde af de førstnævnte med Tilsætning af 13 1/2 Pund Malt giver 15 Potter 6gradig Brændeviin, da udbragtes af de sidste, med samme Tilsætning, 18 Potter af samme Beskaffenhed. Det er neppe muligt i dette Tilfælde at komme Sandheden nærmere, thi uden Tilsætning af Bygmalt lade Kartoflerne sig ikke behandle. Saadanne Kartofler altsaa som ere voxede paa en tør Jordbund, naar de i et vist Forhold blandes med Hvede- og Byg Malt, har jeg befunden at kunne anvendes til Brændeviinsbrændning med samme Fordeel som Hveden, der dog hidtil af alle Stoffer har været anseet som den givtigste, ja endog, naar Gjæringen fuldkommen lykkes, med mere Fordeel end Hveden selv. Af 28 Lispund Hvedeskraae og 5 Lispund Maltskraae, er efter et Middeltal paa det Kongelige Brænderie udbragt 162 Potter 6gradig Brændeviin. Hveden anslaaes efter de gieldende Priser til 28 Rdlr., og den erholdte Brændeviin til 80 Rdlr. Maltets Værdi kommer ikke i Betragtning, da en lige Vægt deraf er anvendet til saavel Kartoffel, som Hvede Mæskning. Til en Brændning af Kartofler, bruges sex toppede Tønder eller 72 Lispund til 10 Mk. pr. Tønde, Videre ning Lispund Hvede til een Rigsdaler pr. Lispund. Til at dampkaage Kartoflerne, medgaaer efter de herværende høie Priser for omtrent tre Rdlr. Brænde, tilsammen for 22 Rdlr. raae Materialer. Deraf er flere Gange erholdet 154 Potter Brændeviin af 6 Graders Styrke, efter Justitsraad Müllers Prøver ved 7 Grader Reaumur. Regnes nu til Udgift Værdien af de 8 Potter, som erholdtes mindre end af Hvedebrændningen, med fire Rdlr., bliver Værdien af det, som medgaaer ved en Kartoffelbrændning 26 Rdlr., og der er saaledes sparet paa eet saadant Kar to Rdlr. paa det raae Materiale, foruden Konsumtionen og Malelønnen af 19 Lispund Hvede, som ikke ere bragte med i Beregningen. Paa Steder hvor Brændselet er i lavere Priis end i Kjøbenhavn, vil Fordelen være end større, da det som udfordres til Kartoflernes Kaagning, der ikke beløber til saa meget. Til Udgift ved Kartoffelmæskningen kan ikkun anslaaes det Brændsel som skal holde Vandet i Kaag under Kartoflernes Kaag ning, da Vandet alligevel skal sættes i Kaag til enhver Mæskning. - Beregner man hvilken Brændeviins-Produktion der kan ventes af en Rugmæskning, som i Størrelse svarer til den omtalte Hvedesats, og sammenligner den med hvad Kartoflerne give af sig, mener jeg det at være indlysende: at Kartoflernes Anvendelse til Brændeviinsbrændning er lige fordeelagtigere end Rugens. Ja at saagarMiddelsorten af Kartofler, om ikke de allerringeste, behørigen blandede med noget Hvede og Malt, langt maae foretrækkes Rugen. Efter de Priser, som afvigte Vinter have være gieldende her i Kjøbenhavn, har en Tønde Rug af 12 Lispunds Vægt ikke været at faae under 9 Rdlr., hvilket udgjør 4 Mk. 8 s. pr. Lispund. Anvendes nu til en Mæskning af samme Størrelse som de ovenomtalte Hvedemæskninger, 28 Lispund Rug, at 4 Mk. 8 s. pr. Lispund, udgjør det 21 Rdlr. for raae Materiale. Antager man af een Tønde Rug eller 12 Lispund at faae circa 48 Potter, gradig Brændeviin, vil af 28 Lispund eller 2 1/2 Tønde erholdes 112 Potter. Lægges hertil 5 Lispund Malt, hvoraf hvert giver 4 Potter, blev det hele Produkt 132 Potter. Ved at bruge en Blandning af Kartofler og Hvede i det omtalte Forhold, hvis Værdi tilligemed det udfordrende Brændsel var 22 Rdlr., erholdtes 154 Potter 6gradig Brændeviin, altsaa 22 Potter mere pr. Kar, uden at anslaae Besparelsen af Konsumtion og Maleløn. Altsaa i den samme Tid, med det samme Arbeide, og med næsten det samme Tilskud af raae Materiale udbringes (naar en Pot Brændeviin beregnes til 3 Mk., hvilken er den nu gieldende Priis ved Udsalg i smaae Qvantiter), for 11 Rdlr. mere af en Mæskning med Kartofler paa omtalte Maade. - Endog de slet teste Kartofler hvoraf her har været brændt, gave ved den behørige Tilsætning af Hvede ikke under 128 Potter pr. Kar. Om man endog maatte betjene sig af de paa en upassende Jordbund voxede, hvilket ingen kan antages at ville, var der ingen betydelig Underskjæl mellem Kartoflernes og Rugens Produkt. Hertil kommer at, for at udbringe det omtalte Produkt af Kartoflerne, er ikke, en Draabe Øl anvendt til Paasæt, men blot det ovenfor beskrevne Gjæringsmiddel. Lægges Bespartisen, af det Øl, som ellers anvendes til et saadant Kar, til Værdien af den formerede Brændeviin, vinder Fabrikanten ved at undlade at brænde af Rug paa hvert Kar 23 Rdlr. - J Følge direkte Forsøg, som desaarsag ere anstillede, har Anvendelsen af Bærmen, saaledes som samme er beskreven ved Hvedemæskning, ikke viist sig at være af nogen Nytte ved Kartoffelmæskning. Muligt at den frie Syre, som Chemisterne have funden i Kartoflerne under Gjæringen, udretter det samme som Bærmen. Man kan altsaa undvære de til Bær mens Klaring udfordrende Indretninger ved at brænde af Kartofler, hvilket her er gjort fra Mikkelsdag og til Begyndelsen af Junii, men gjerne længere kunde fortsættes, da Kartoflernes Spiring, ingen kjendelig Forandring tilveiebringer i Produktionen, ikkun de bevares i en luftig Kielder eller andet luftigt Sted, hvor de ikke for meget opvarmes og derved mugne og forraadne. Spolen, som bliver tilbage ved Kartoffelmæskningen, er Kreaturene i alle Maader ligesaa tjenlig, som den af Hvede, Rug eller anden Sæd. Den paa det Kongelige Brænderie faldne Spøl, er nu i flere Aar søgt med samme Begjærlighed, og betalt ligesaa dyr, som anden. - Hvad Kartoffelbrændevinens Bonitet angaaer, da have alle, som have forsøgt den, funden den ligesaa god og velsmagende som Kornbrændeviin. Adskillige foretrække den end- og. Den er, naar Kartoflere rettelig behandles, hvortil især hører Dampkaagning, sødere end Korn brændevinen og største Delen frie for dennes ubehagelige Finkelsmag. Hvad dens Jndflydelse paa Sundheden angaaer, da kan fra den Side intet være at befrygte. Det er noksom bekjendt, at det Kongelige Admiralitets- og Kommissariats=Kollegium alt for flere Aar siden lod den undersøge af Læger, der afgave en Erklæring, som aldeles var til dens Fordeel. Ogsaa Hr. Etatsraad Callisen omtaler Kartoffelbrændeviinen fordeelagtigen i fysisk medisinske Betragtninger over Chemien, første Deel, Pag. 463. De mange Fordomme, som endnu næres mod Kartoffelbrændeviin, maae ene hidrøre fra en slet Behandling, eller og at den rette Sort Kartofler ikke anvendes. J visse Egne af Tydskland, især i den forrige frankiske Kreds, har Kartoffelbrændning alt længe været i Gang. - Vel kan der efter disse Egnes Exempel tilvirkes Brændeviin af Kartofler og Malt, men ikke med den Fordeel, som med Tilsætning af Hvede. Naar ikke en mere spiritusholdig Stof, som Hvede, eller i Mangel af denne, Rug tilsættes, er det ikke muligt at producere en hvilkensomhelst Qvantitet Brændeviin med samme Brændsel som ellers medgaaer, naar Hveden allene udgjør Stoffen, det lidet fraregnet, som medgaaer til Kartoflernes Dampkaagning, men som rigelig erstattes ved Besparelsen af de ædleste Kornarter. - Der fattes os heller ikke her i Landet paa enkelte Exempler af Karrostens Anvendelse til Brændeviin. Saaledes er der alt i nogle Aar paa den Maade brændt paa Hellebek for Hs. Exellence Hr. Grev Schummelmanns Regning, men saadanne enkelte Facta have ingen Jndflydelse havt paa en Jndustriegreen, der fortjener en almindelig Udbredelse. - Hvor ønskeligt var det ikke for Landet, at Kartoflernes Anvendelse til Brændeviin blev almindelig, i det mindste i de Provindser, hvor Rugen, vores almindelige Brødkorn, fortrinligen dertil anvendes. For Fabrikanten er den Fordeel meget betydelig, som erholdes ved at brænde af Kartofler blandede med Hveede og Malt, fremfor af Rugen, og hvormegen Rug vilde ikke derved spares til Handelen og til Norges Forsyning, ikke at tale om Besparelsen af Øllet, som heller ikke i dette Tilfælde er fornødent til Paasæt. Alt længe har Regjeringen henvendt sin Opmærksomhed paa at rydde Hindringerne for Kornproduktionen af Veien. Det Kongl. Landhuusholdningsselskab virker i Forening med andre patriotiske Selskaber til samme Øiemeed. Ved en eneste Besparelse af det, som aarligen forødes, staaer det nu i vindskibelige Borgeres Magt at levere et større Overskud til Handelen, end ved flere Aars Anstrængelse i Agerbruget lod sig frembringe. J Aar, da Rugen mislykkes, behøvede vi, naar Brændeviinsbrænding af Kartofler var almindelig, maaskee (thi hvor stor vores Trang har været er ikke offentlig bekjendt) ikke at søge Tilflugt i Østersøens Havne. - Er det fordeelagtigere at brænde af Kartofler med Tilsætning af nogen Hvede, end af Rug, synes det ufornødent at føre videre Beviis for deres Fortrin for mindre givtige Sadarter, som Boghveden, Byget og Havren, af hvilke de tvende første i Synderlighed, bortødsles til at fylde Brændeviinspanderne. (Fortsættes.)¬