JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1843-07-03
Fædrelandet. Blandinger. J Onsdags Aftes er i Kjøbenhavn af Deeltagerne i Upsalatoget stiftet et litterairt Samfund, benævnet: "det skandinaviske Samfund." De vedtagne Love lyde saaledes: 1) Det skandinaviske Samfunds Formaal er at fremme det sociale og litteraire Samqvem mellem de skandinaviske Folk. 2) Samfundet er stiftet af kjøbenhavnske Studenter, som have deeltaget i Toget til Upsala 1843, men enhver Uberygtet kan af Bestyrelsen optages som Medlem. 3) Samfundets Medlemmer erlægge et aarligt Pengebidrag af 2 Rbd., som Bestyrelsen anvender efter Øiemedet, under Ansvar for Generalforsamlingen. 4) Det aarlige Bidrag erlægges maanedsviis eller qvartalsviis. Halvaarlig Restance bevirker Udslettelse. Et udslettet Medlem kan ikke gjenoptages, inden hans Gield er afgjort. 5) Den 6 Juni afholder Samfundet sin aarlige ordentlige Generalforsamling, paa hvilken Bestyrelsen aflægger Beretning om dets Tilstand, og Virksomhed samt Regnskab for det forløbne Aar. Derpaa vælges paa sædvanlig Viis en Bestyrelse og Revisorer. for det kommende Aar. 6) Paa Generalforsamlingen afgjøres Alt med simpel Majoritet undtagen Lovforandringer, til hvilke 3 Stemmer udfordres. 7) Overordentlige Generalforsamlinger sammenkaldes saa ofte Bestyrelsen beslutter den eller 30 Medlemmer indgive skriftligt Forlangende derom til Bestyrelsen. 8) Den ordentlige Generalforsamling sammenkaldes med en Uges Varsel i de offentlige Blade, de overordentlige kundgjøres paa ligeMaade med kortere Varsel. De paa Generalforsamlingen tagne Beslutninger offentliggjøres ufortøvet. 9) Bestyrelsen bestaaer af 9 Medlemmer, valgte for et Aar, regnet fra 6 Juni til 6 Junii. De 4, der efter de Valgte have fleest Stemmer, ere Suppleanter. 10) Den valgte Bestyrelse sammentræder strax og vælger af sin Midte en Secretair og en Kasserer. 11) Bestyrelsen samles regelmæssigen en Gang hver Maaned, da Secretairen og Kassereren aflægge Beretning, og desuden saa ofte Secretairen af egen Drift eller efter 2 af dens Medlemmers Anmodning sammenkalder den med i det mindste 12 Timers Varsel. 5 Medlemmer maae være mødte, for at fatte en gyldig Beslutning. 12) Secretairen fører Medlemslisten. og Correspondencen, sammenkalder Bestyrelsesmøderne, refererer i disse og protokollerer de fattede Beslutninger. 13) Kassereren oppebærer efter Secretairens Lister Contingenterne, udbetaler Bestyrelsens Anviisning, indsætter Samfundets Kapital, naar ingen Anvendelse af den forestaaer, i Sparekassen. Han er ansvarlig for Kassen og opgjør sit Regnskab maanedsviis. 11) Saa ofte nogen Festlighed af Samfundet foranstaltes, udvælger Bestyrelsen af sin Midte eller blandt Samfundets øvrige Medlemmer et Præsidium. 15) De 2 Revisorer gjennemgaae inden den aarlige Generalforsamling Regnskabet, som afsluttes 1 Mai, og senest 6 Mai skal være dem tilstillet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1843-07-03
Dagens Abonnentantal skal have været 1100. som betalte hver 8 Rbd. om Aaret; men dermed kunde ikke meere end Papir og Trykkeomkostninger dækkes. Man taler og Urigtigheden af en Sum af 15,000 Rbd. i Regnskabet af Sorø Akademies Midler.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1843-07-03
Frederik den Sjettes Asyl har i det sidst forløbne Regnskabsaar, der regnes fra 28 Mai, erhvervet en forøget Kapitalformue af omtrent 3500 Rbd., der hidrører fra det afg. Silke= og Klædehandler Christensen skjænkede Legat af 2000 Rbd., samt Jndtægten af den d. 5 April d. A. givne Musikiest, der indbragte 1666 Rbd. En Unævnt har for kort Tid siden skjænket 300 Rbd. til denne Stiftelse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1843-07-03
Pludselig opper nu den tydske Fest-Committee i Aabenraa sig. Omstændighederne have sagtens lært den, at Man i offentlige Anliggender nutildags maa gaae energisk tilværks und sich keineswegs foppen lassen. Committeen har allerede udstædt følgende Festprogram i "Lyna: Am Mittwoch den 12 Juli wird in der Rahe der Stadt, Apenrade ein Volksfest stattfinden, wozu wir hiemit jeden Schleswigholsteiner freundlich einladen. Die Committee. Das Fest nimmt seinen Anfang Mittags 12 Uhr. For dem, som ere saa ulyksalige ikke at forstaae Tydsk, er Meningen af det Ovenstaaende denne, at der i Nærheden af Aabenraa den 12 Juli skal afholdes en Folkefest, hvortil Committeen indbyder enhver Schleswigholsteiner, det vil sige, ingen Slesvigere og heller ingen Holstenere, men det Slags Mennesker, som tilfældigviis ere fødte paa Eiderstrømmen, og hvorom det er uvist, om de første Gang saae Verdens Lys nærmest den slesvigske eller holsteenske Strandbred. For disse Mennesker, der ere tvivlsomme om deres rette Fædreneland og derfor tilegne sig tvende foranstaltes nu denne mærkværdige Fest. (Dannev.)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1843-07-03
Hos flere Kjøbmænd i Sønderborg skal tvende jødiske Vagabonder fornylig have gjort Forsøg paa, ved et dertil indrettet Jnstrument at opdrage Penge af Kassen i Boutikdiskene. Hos een af de Handlende skal det være lykket dem, paa denne Maade og ved at faae Boutikfolkene narret ud efter Vand o. s. v., at sætte sig i Besiddelse af en ikke ubetydelig Sum. Den Bestiaalne skal kort efter have opdaget Knebet og anmeldt samme for Politiet, som dog ingen Anledning fandt til at blande sig i Sagen. De tvende Jndustririddere gik endnu et Par Dage frit omkring i Byen, men have siden indskibet sig til Ærø, for og saa at oplive Handelen paa denne Øe. (Dannev.)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1843-07-03
Den foreløbige Subskription i Anledning af den projecterede Gasbelysning er nu i Kbhavn fremmet saavidt at man tør antage, at Entrepreneuren ikke vil tage i Betænkning at overtage den offentlige Belysning af Stadens Gader, og da man er bleven enig om de væsentligste betingelser i denne Henseende, vil der vel saaledes ikke være Noget til Hinder for, at denne Sag kommer til Udførelse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1843-07-03
Som det vil være Flere bekjendt, har Hr. Dr. Bansmann i længere Tid saavel i Kbhavn som andetsteds med meget Held behandlet Stammende og Døvstumme. Kyndige Mænd, der have været Øienvidne til hans lykkelige Cure og kjende hans Behandlingsmaade, omtale med stor Roes hans Flid, Udholdenhed og hensigtsmæssige Udførelse af hans Cuurplan, og anerkjende i det Hele hans Fortjeneste som Techniker i dette enkelte Fag af Lægekunsten. Han vil ogsaa med det Første udgive et Værk om Behandlingsmaaden af Stammen, hvortil Manuskriptet alt i længere Tid har været færdigt og kun de nødvendige anatomiske Tegninger endnu ikke fuldendte. Ofte i Stilhed og altid med menneskekjærlighed Uegennyttighed har han været deres Velgiører, der have lidt af de omtalte Feil, og vi ønske derfor ved disse faa Ord at henlede en almindeligere Opmærksomhed paa ham og hans Virken. (Berl. T.) Prinds Frederik af Hessen, Søn af Landgrev, Wilhelm af Hessen, og den, som engang i Tiden maaskee kan vente at arve den danske Throne, opholder sig i denne Tid i St. Petersborg. - Efter Forlydende vil om føie Tid en med Kongehuset beslægtet Prindses Forlovelse med en nordisk Prindsesse blive officielt bekjendtgjort.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1843-07-03
Paa Torsdag begynder Cand. Goldschmidt at udstaae den ham idømte Vand- og Brødsstraf i Gjældsarresten. Naar Dommen lyder paa 2 Gange 4 Dage, er der kun 1 Dags Løsladelse mellem de 2de 4 Dage.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1843-07-03
J Fædrelandet hedder det: Efterretningen om den af det kgl. danske Cancellie beordrede Action mod Hr. Ploug for den Tale, han skal have holdt i Calmar, er nu kommen til Sverrig, og har ifølge de til Kjøbenhavn ankomne Blade og Breve allevegne opvakt stor Forbanselse. Aftonbladet omtaler dette Skridt i saadanne Udtryk, som vi af reiersenske Hensyn vel skulle vogte os for at gjengive, men Man vil af Slutningen af dets Artikkel, som vi oversætte, kunne danne sig en Forestilling om, hvorledes dette Blad betragter Cancelliets Fremfærd. "Men Man kan paa den anden Side ogsaa sige, at den danske Regjering har havt Hast med at gaae Unions=Jdeen i Forveien, idet den allerede betragter hvad der tildrager. sig i Sverrig som skeet indenfor dens egne Grændser, og vil udstrække sin faderlige Beskyttelse derudover. Jmidlertid kan den unge Generation og Oppositionsmændene i Danmark aldrig faae nogen heldigere Bundsforvandt end saadanne Forfølgelser; Man kan ei tvivle om, at de virke der paa samme Maade som Undertrykkelse af Yttringsfriheden overalt, og denne Modtagelse hjemme efter Besøget i Sverrig er saaledes, naar Alt regnes sammen, en virkelig bonne fortune."
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1843-07-03
Fra Rendsborg erfarer Man igjennem Jtzeboer Ugeblad, at flere Medlemmer af det derværende talrige Skiveskydningselskab have besluttet ikke at deeltage i Ud marschen iaar, "saafremt de hidtil derved brugte danske Commando Ord ikke ganske afskaffest, ligesom det mindre talrige Fugleskydnings-Selskab allerede besluttede ifjor. J samme Artikkel berettes ogsaa, at der fra Skibsbygmester Jagers Værft i Nübbel med det første vil løbe et Skib af Stabelen med det uforglemmelige Navn Uwe Lornsen."
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1843-07-03
Hs. Durchl. Hertugen af Augustenborg med Familie og Suite, 14 a 16 Personer, afreiste den 21 f. M. med Dampskibet "Løven fra Sønderborg til Kiel. Efter Forlydende fortsættes Reisen til Wiesbaden i Tydskland.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1843-07-03
Regimentschirurg og Læge i Frederiksnager, Voigt, der havde et meget anseet Navn for sin Dygtighed og hvem Bestyrelsen med den engelske botaniske Have var overdragen under Dr. Wallichs Fraværelse, er paa Hjemreisen hertil, som han foretog paa Grund af Svagelighed, død i London af Apoplexi.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1843-07-03
Odense. Avisen har for kort siden berørt, at i det danske Slesvig en Forening har dannet sig for der at virke til samme Maal, som det, de 24 Mænd i det egentlige Kongerige have foresat sig, nemlig Oprettelsen af danske Læreanstalter for Nordslesvig; men da vi fra flere Sider erfare, at denne saa vigtige Nationalsags Stilling i Hertugdømmerne endnu ikke er almindelig bekjendt her i Provindsen, ansee vi det for Pligt at meddeele de vigtigste Yttringer, der desangaaende forekomme i de to Hovedorganer for de danske Slesvigeres og Schleswigholsteinernes Meninger: Dannevirke og Jtzehoer Wochenblatt. J Dannevirke har den, danske Forening" i Slesvig, der bestaaer af 25 Landmænd, indrykket følgende Jndbydelse: Enhver dansk Mand føler vistnok, hvor nødvendigt det er, at det Sprog, som vi have arvet fra Fædrene, som er os ligesaa vigtig for Sjælen, som de enkelte Lemmer for Legemet, holdes i Agt og Ære, og nyder den Anerkjendelse, som det fortjener. Derfor er vor Glæde stor over, at et Samfund af anseete Mænd i Kongeriget fortiden offentlig opfordre deres Medborgere til at fremme Oprettelsen af høiere Dannelses-Anstalter i Hertugdom met for den danske Befolkning. Tydskerne have nok; de have Universitet, Latinskoler, Seminarier; de oprette Realskoler, Bondehøiskoler o. s. v. - Vi have til vort store Uheld intet af Sligt, og maae enten sende vore Sønner og Døttre, som skulle lære noget mere end deres Katechismus, af Tydskernes slibrige Skolevei, eller lade dem opvoxe i Uvidenhed om det Meste af hvad ethvert Menneske bør ønske at kjende. Men imedens vore mange Brødre i Kongeriget saaledes ile os til Hjælp i vor gan delige Trang, maae vi ikke selv lægge Hænderne i Skjødet; vi ville ellers miste den Agtelse, den Kjærlighed og den Bistand, vi modtage, og hjemfalde til Vankundighed, og Verdens Foragt. Vi have troet, at der kun behøves en offentlig Opfordring til vore slesvigske Landsmænd, for at give dem Leilighed til, paa en virksom Maade at vise deres Deeltagelse for saa skjøn en Sag. Derfor have vi været forsamlede idag, og have besluttet, ved Folkets lovlige Organ, Dannevirke, at indbyde Enhver, som mener det ærligt og redeligt med Folkets Oplysning, til at yde sit Bidrag, lidet eller stort, til sammes Fremme. Vi ere alle villige til, enhver især, at modtage Tilsikkringer og Gaver, eller Gaver selv, enten som aarlige eller een Gang for alle, og gjennem vor Formand, Gaardmand Hans Nissen i Hammelev, aflevere dem til vor Casserer, Sognefoged Nis Steffensen i Hammelev, som under vor Garanti vil gjøre dem midlertidig muligst frugtbringende, indtil de tilsigtede Anstalter kunne kaldes ilive.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1843-07-03
Vi ville desuden sætte os i Forbindelse med de omtalte Folkevenner i Kongeriget, overveie og tage fælles Beslutning med dem angaaende de i Kongeriget og Hertugdom merne indkommende Midlers meest hensigtsmæssige Anvendelse. Offentligt detailleret Regnskab skal til sin Tid blive aflagt. Ogsaa andre Andragender eller Meddelelser bedes indsendte til vor Formand."
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1843-07-03
Det forstaaer sig, at dette Skridt af Nordslesvigerne kom Schleswigholsteinerne meget ubeqvemt; thi nu kunde de da ikke meere benytte den Jndvending, der baade i danske og tydske Blade foreholdtes de 24 Mænd i det egentlige Kongerige, hvad ville J blande Eder i Slesvigernes Sager og paanøde dem danske Læreanstalter? De danske Slesvigere selv ville jo ikke vide noget deraf og holde sig ganske stille, Men Nordslesvigerne lade det end ikke blive derved; de vovede endog at vende sig til deres tydske Brødre i begge Hertugdommer med Opfordringer til at understøtte dem i at faae danske Underviisningsanstalter oprettede. J denne anden Jndbydelse, fra de samme Mænd, af samme Datum som den første (Dannevirke No. 103), hedder det blandt Andet: "Vort Hertugdommes Befolkning bestaaer halvt af Tydskere, halvt af Danske. Reformationen og de senere Regenter have vi at takke for en Deel gode Dannelsesanstalter, hvoriblandt Universitetet som Hovedskole. Dog tage alle disse Jnstituter ingen Hensyn til den danske Befolk nings Tarv, idet Underviisningssproget i disse udelukkende er Tydsk, og Dansk betragtes for fremmed. Dette er en stor Ulempe for den anden Halvdeel af Hertugdommets Befolkning. Vil her en Fader lade sin Søn erholde en høiere Aandsdannelse, bestemme ham for nogetsomhelst videnskabeligt Fag, om ogsaa kun for et Landsbyskole-Embede, eller lade ham, som opvoxende oplyst Landmand, modtage høiere Kundskaber end de sædvanlige: saa maa han enten sende ham til Kongeriget eller til en af vore egne Dannelsesanstalter, i hvilke sidste den arme Dreng, først maa afmatte sig i 23 Aar, for at tilegne sig et fremmed Sprog. Herover forglemmer og forsømmer han Hovedsagen, sit Modersmaal, og vender han som videnskabelig Candidat med Ansættelse tilbage, saa staaer han i sit eget Hjem fremmed og ubehielpsom, og formaaer i sproglig Henseende, som Erfaringen hyppig lærer, ikke at forvalte sit Embede. Deraf alene ere vore Sprogforvirringer fremstaaede, som have sat Gemytterne hos dem i Hertugdømmerne, der umulig kunne kjende Sagens sande Tilstand, i en unødvendig Oprøre. Men ligesom denne Tilstand alene er trykkende for os, den danske Befolkning, saaledes angaaer den hele Sprogsag kun os, og ikke i mindste Maade vore Brødre i Syden, den tydske Befolkning, end kun forsaavidt samme maa opvække en kjærlig Deeltagelse. Det vedvarende Nødsraab, som i flere Aar. har gjenlydt over til dem, hidrører kun fra saadanne Anstillede, som ikke kunne eller ikke ville efterkomme deres Pligter, saaledes som vor Konge og Landsherre, paa vor retfærdige og indstændige Bøn, ved Reskriptet af 14 Mai 1840, har befalet. Men hermed ere vi kun slet tjente. Vor sørgelige, aandelige Tilstand os eengang bevidste, hvile vi ikke, førend det Onde er oprykket med Roden, førend vi besidde tilsvarende Dannelsesanstalter for vor Ungdom. Vor Kamp er ædel, for den aandelige Oplysning og Velfærd hos Hertugdommets halve Befolkning og for begge Hertugdømmers Rolighed. Hele Verden vil kalde vore Anstrængelser retfærdige, og Himlen vil krone dem med Held. (Sluttes.)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1843-07-03
Da det Werlighske Selskabs Afreise herfra Byen er udsat til Torsdag, vil det endnu paa Onsdag give en Forestilling til Benefice for den talentfulde Hr. Hansen, der har valgt: "Herren seer Dine Veie, Epilog, fremsiges af Mad. Werligh paa Theatret i Odense idag d. 3ds. O! der er smukt her i det fyenske Land, Man kommer gjerne til, men reiser nødigt Fra Øen bort; Fyens Sølv er 18 lødigt, Og Fyen har gamle Minder, Som den Mand atter finder, Der kan, som Vedel=Simonsen, Af gamle, graae, hensmuldrende Ruiner Fremtrylle gamle Borges friske Miner Og kalde død Mand op igjen, O! der er smukt her i det fyenske Land! Kom, Norges Mand! Og siig, at danske Mark,
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1843-07-03
At danske Bøg= og Egebark. Besidder ingen Kraft til at husvale, Til at begeistre os i Danmarks Dale! Kom kun, og vi vil roligt svare: Gud gamle Dannemark bevarelOg han bevare det saa godt, Som han bevarer Danmarks Drot, Hvis Hjem er bygt ei blot i Slot, Men i et stort, et vældigt Hjerte, som Man kalder Nationens Helligdom. O! der er smukt her i det fyenske Land, Dets Beltbred eier intet Flyvesand, Og uden at berøve anden Mand, Det Ringeste, saa kan Det smukke, rige Fyen udsige: Betragt mig jeg er Danmarks unge, rige Pige! Den Glands, som fra min Pande gaaer, Selv over Tronen den med Straaler naaer la O! der er smukt her i det fyenske Land! Og nødigt vi fra Huset flytte: Glem os, hvo glemme kan, Husk os Enhver, som er en Kunstens Støtte! Tænk paa, Enhver, som er tilstede, Med Lyst vi spilte her til Andres Glæde! Carl Bagger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1843-07-03
Udnævnelser. Under 15 Juni er Etatsraad og Elbrolder, J. P. F. Meyer i Lauenborg, R. af D. og Domd., udnævnt til Commandeur af Dannebr.; den 28de, Cand. theol. J. F. A. Posselt beskikket til personel Capellan hos Sognepræsten for Skaarup Menighed i Fyens Stift.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1843-07-03
Ledige Embeder. Sønder=Kirkeby og Sønder=Alslev Sognekald paa Falster, 250 Rd.; Aadum Sognekald i Nibe Stift, 131 Rd.; dette Embede er iblandt dem, hvilke er forundt særdeles Lettelse i Skatter begge opslaaede vacante den 17 Juni); St. Laurentii Sognekald paa Vesterlandsføyr, 265. Rd.; Kirke= og Skolesproget er tydsk opslaaet vacant 21 Juni), Kjøbenhavns Bors-Cours den 30 Juni 1813. Hamb. 2 M. - k. S. 202 1/2. Species 200. Bank-Disconto 4 pCt., ditto paa Banco=Vexler 3 1/2 pCt. 4 pCt. Kgl. Obligat. (uden Rente) 102 1/2 a 102 1/4 Rbd. Sedler. 3 pCt. engelsk danske Obligationer 81 a 81 1/2 L. St. Nationalbank-Actier 112 1/2 a 112 1/2 Rbd. r. Sølv.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1843-07-03
Kjøbenhavns Torvepriser den 1 Juli 1813. Hvede ... 5 Rd. 186 Rd. 10, Ærter....... R. - s. R. - s. Rug....... 5 Rd. 32 s. - Rd. 80. Flesk, røg..... 2 R. 8 s. –2 R. 206, Byg, 2rad. 3 Rd. 68. - Rd. - s. Dito, grønf. 13. 61s. - R. 81s. Byg, Grad. 3 Rd. 18. - Rd. 61s. Smør, Pd. 1 Mk. 1s. - 1 Mk. 76. Havre..... 2Rd. 10 s. -2 Rd. 88. Æg, Snes. 1 Mk. 2 s. - 1 Mk. 4 s. Sjællandsk Smør, Fjerding 11 Rd. - Mk. - s. a Rd. Mk. - s.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1843-07-03
AVERTISSEMENTS. At min inderlig elskede Kone, mine Børns omme Moder, Louise Sophie Hedevig, fød Fencker, er os ved Døden berøvet, er det Sorgens Budskab jeg har at bringe fraværende Slægt og Venner. Odense den 29 Juni 1843. Jbsen, Overbetjent.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1843-07-03
Til behagelig Efterretning for Skibe, som passere Sundet, og ønske at sammenligne deres Chronometeere, vil fra Vagtskibet hver Dag efter Chronometeret annonceres Greenwich's Middeltids Middag ved at stryge et mørkt Flag fra Stortoppen, i hvilket Øieblik Uhret i Helsingør bør vise: 12 Timer 50 Minuter 30 Secunder. Onsdag og Løverdags Middags Signaler ophøre.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1843-07-03
Vagtskibet i Sundet, den 27 Juni 1843. J. K. Næser.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1843-07-03
En i Næsbyhoveds Skov funden Paraplui kan, imod dette Avertissements Betaling, af Eieren afhentes hos Rasmus Rasmussen ved Næsbye. 3 Eskildstrup bliver Søndagen den 16 dennes, Eftermiddag Kl. 2, afholdt Skiveskydning med Rifler og glatte Bøsser paa et Lommeuhr, en Meerskums Pibe og et Skydegevær, hvortil enhver Uden- og Jndenbyes, som dertil har Lyst, indbydes af Hans Hansen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1843-07-03
Skipper Mathias Fischer ligger under Ladning i Kjøbenhavn med Gods til Odense, og afgaaer paa Løverdag.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1843-07-03
Lithographisk Etablissement i Odense.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1843-07-03
Da Hr. Redacteur Ove Thomsen, ifølge venskabelig Overeenskomst imellem os, fra idag af overtager mit lithographiske Etablissement, er jeg herved saa fri, idet jeg aflægger min Tak til dem, som have beæret mig med Bestillinger, at anbefale Etablissementer til mine ærede Kunders fremtidige Velvillie. Odense den 1ste Juli 1843. St. Gartner.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1843-07-03
I Henhold til foranstaaende Avertissement, giver jeg mig den Ære at anbefale mit Steentrykkerie med Udførelsen af alle Slags lithographiske Arbeider, hvorpaa Bestillinger indtil videre modtages saavel i min Bopæl, Overgade No. 22, som i selve Steentrykkeriet, Nørregade No. 437, af Hr. Lithograph Gautesen, der tillige foreviser Etablissementet for dem, som maatte ønske at tage det i Öiesyn.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1843-07-03
Idet jeg smigrer mig med det Haab, ogsaa med Hensyn til dette Etablissement at hædres med den Velvillie, hvorpaa jeg har modtaget saamange dyrebare Beviser her siden jeg, netop idag for syv Aar siden, overtog det mig tilhörende Bogtrykkeri og Udgivelsen af den af mig redigerede, kongelig allernaadigst privilegerede " Fyens Avis og Avertissementstidende, giver jeg mig ved denne Leilighed den Frihed at tilføie, at Bestillinger paa Arbeider fra mit Bogtrykkeri fremdeles kunne modtages i min Bopæl paa Overgade, hvor de til Indrykkelse i min Avis bestemte Avertissementer ligeledes bedes afleverede, og fra fremmede Steder addresserede til Qve Thomsens Avis-Expedition i Odense." Abonnement paa Avisen modtages saavel i min Bopæl, som paa alle kongelige Postcontoirer i Danmark, Hertugdømmerne, Norge og Sverrig. Odense, den 1 Juli, 1843. Ove Thomsen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1843-07-03
Classelotteriesedler til 4de Classe. ere at faae indtil Løverdag hos Caroline Schalburg. Madame Frendenberg fra Altona.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1843-07-03
Da jeg paa min Hjemreise af flere Damer er bleven anmodet om at give Underviisning i mange her ikke bekjendte Blomsterarbeider, saa undlader jeg ikke at bekjendtgjøre, at mit Ophold her ikke bliver længer end en Maaned. Mit Logie er hos Hr. Kjøbmand Limkilde paa Flakhaugen. Hvor 1200 Rbd. strax eller til førstkommende 11 Decbr. er at erholde til Laans, derom giver Adressecontoiret Oplysning.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1843-07-03
Nybrændt Faxøe Steenkalk faaes fra min Ovn Onsdagen den 5 Julii, og fremdeles fra mit Udsalg udenfor Vesterport. S. Strøm.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1843-07-03
Nybrændt Faxde Steenkalk faaes fra min Ovn Onsdag og Torsdag den 5 og 6 Juli. P. Rasmussen. Høstleer. til 3, 1 og 6 Mk. Stykket bekommes hos Odense den 3 Juli 1813. C. Døcker.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1843-07-03
Et Partie Bødkertræe, 4 og 5 Qvarteer langt, ønskes tilkjøbs, og behage Sælgerne dermed at henvende sig i Over gadens Sæbesyderi i Odense. En Gig. meget solid og smuk, staaer til Salg til billig Priis hos Eduard Grill.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1843-07-03
Flere Beboelses-Leiligheder i mit nye opbyggede Huus ved Slottet ere at faae til Leie til Michaeli. Man behager at henvende sig til Eieren i Stedet A. Rasmussen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1843-07-03
Et a to meublerede Værelser, helst i Nærheden af St. Knuds Kirke, ønskes til Leie strax. Billet mærket s 12 bedes aflagt paa Adressecontoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1843-07-03
J St. Jørgensgade er en Stue med Kjøkken og Plads til Jldebrændsel at erholde til Leie til Michelsdag. J. Crone. Grønnemose=Lunds-Huset i Roirup Sogn, grundmuret Bygning, 5 1/4 Skp. Hartkorn, 12 Tdr. Land god Jord, god Eng og Tørv, og 4 Huse, som svare i aarlig Leie 16 Rbd. foruden Ugedage, er strax tilkjøbs, naar man henvender sig til Kjøbmand Friis i Odense eller Eieren Hans Rasmussen i Huset.