JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-05-15
For Cancelliet er andraget, at en Bondekone, som vilde indlade sig i nyt Ægteskab i Aaret 1796, hos sin Sognepræst deponerede en Capital af 160 Rdlr. D. C. til hendes Børn af første Ægteskab, samt at Præsten, da han i forrige Efteraar, blev farligen syg, udstedte til Børnenes Betryggelse, den 23 Nov. 1812, et Beviis om inden Udgangen af Martii Maaned d. A., at ville udbetale hende disse Penge, hvilket Beviis han, efter sin Helbredelse, adskillige Gange før Nytaar tilbød at indfrie, hvorimod hun stedse bad ham om at beholde Pengene, men at man, da disse nu til Forfaldstiden skulde betales, paastod Samme erlagte i Rigsbankpenge, Daler for Daler; hvorhos er forespurgt, hvorvidt Præsten hertil maatte være pligtig. Collegiet har derpaa svaret, at, da Fr. af 5 Jan, sidstl., §. 23 m. f., ei kan anvendes paa Deposita, saa kan Præsten, efter Cancelliets Formening, ei blive pligtig til at tilbagebetale den omhandlede Sum i Rigsbankpenge, efter den Tid han først modtog Samme; men ved det under 23 Nov. sidstleldstedte Beviis synes det, at Pengene ere forvandlede tilet Laan, siden Bondekonen maatte være berettiget til at fordre Pengene naar hun vilde, hvis de betragtedes som et Depositum, og Summen synes derfor fra denne Tid af at kunne behandles efter Fr. Bud. Dersom der imidlertid beviisligt forholder sig som andraget, at Præsten har tilbudt Pengene for allerhøistbemeldte Forordning emanere redes, kan dette Tilbud ei ansees som gjort i Ulide, efterdi Udstederen efter Bevisets Jndhold vel var berettiget, skjøndt ikke forpligtet til at betale inden Martii Maaneds Udgang, og som en Følge heraf, torde Bondekonen efter Cancelliets Skjønnende, naar hun har undslaaet sig for at modtage Betalingen, nu være uberettiget til at kræve mere end Betaling efter Jndløsnings Forholdet. Dog forbeholdes Vedkommende at lade Sagen afgjøre ved Domstolene. (S. B.,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-05-15
En Mand har for Cancelliet andraget, at en i Kjøbenhavns Overformynderie indestaaende Cap tal, stor 1000 Rd. D. C., er tilfalden ham med flere Medarvinger: han har derhos forespurgt, om denne Sum, der i 21 Aar har indestaaet i Overformynderiet, vilde blive udbetalt i D. C., eller i Rigsbankpenge Daler for Daler. Collegiet har derpaa svaret, at, hvis han og Medarvinger ville underkaste sig de i Fr. af 5 Jan. sidstel, den 23 og 26 s., bestemte Jndskrænkninger, med Hensyn til Forrentning og Tilbagebetaling, maae de, efter Collegiets Skjønnende, være berettigede til at fordre den ommeldte Capital omskreven til Rigsbankpenge, efter allerhøistbemeldte Frd. 5. 23, og den tilsvarende Tabel Litr. A; dog saaledes, at de maae finde dem i den Afkortning, som mueligen kan flyde deraf, at enten denne Capital i Særdeleshed (hvis den er afsondret, fra Overformynderiets øvrige Midler) eller Overformynderiers Capitaler i Almindelighed ved Omsætning og Debitors Forandring, maatte være forringede. Saasnart derimod de strax fordre Capitalen udbetalt, kunne de, i Følge Frd. 5, 28 kun forvente, at erholde dens paalydende Sum betalt efter det almindelige Omskrivnings Forhold, af 1 mod 6. "Dog forbeholdes Vedkommende Lands Lov og Ret. (S. B.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-05-15
En Procurator i Kjøbenhavn, har ved Cancelliet forespurgt: 1) Naar en efter Revers skyldig Sum nu, i Overeensstemmelse med Fr. af 5 Jan, sidstl., §. 23 og Tab. Litr. A, omskrives til Rigsbankpenge, hvorvidt er da Creditor berettiget til af Gjælden at fordre Renter, og 2) om Panteobligationer, der skulle udstedes, i Følge en endnu uopfyldt Kjøbecontract, blive at udstede i Rigsbankpenge, efter det Omskrivningsforhold der svarer til Contractens Ælde, eller om de, som yngre end 10 Decbr. 1812, skulle udstedes efter det ringeste Omskrivningsforhold ad 1 Rbd. S. V. for 6 Rd. D. C. Collegiet har derpaa svaret: ad 11, at det ikke skjønner rettere end, at, naar en Revers er bleven omskreven fra Dansk Courant til Rigsbankpenge, kunne Renter fordres betalte af den omskrevne Sum fra den Tid, da Reversen, efter dens Jndhold, skulde have været indfriet, og af 2, at man formener, at det er en umiddelbar følge af allerhøistbemeldte Frds. §. 33, at deslige Obligationer maae udstedes i Rigsbankpenge, efter det ved Kjøbecontractens Datum gyldige Omskrivningsforhold. Dog forbeholdes Vedkommende, at lade Spørgsmaalene afgjøre ved Domstolene. (S. V.) Aalborg, Maske. Da mast ikke sjelden læser noget Skjønt, og Efterfølgelsesværdigt, i de offentlige Tidender, kunde vel ogsaa nedenstaaende henføres til dette Membrum. S. T. Hr. Kammerjunker Georg v. Moltke og Frue Rigsgrevinde de Fædder til Baggersvogn, høitideligholdt deres Ægteforening sidste 4de Maji paa følgende Mande: Sognets Fattige, 20 til 30 Personer, lod de sammenkalde det til Gaarden, hørende Hospital, efterat Kokkekonen, i Svanet, i Følge Ordre, i Forveien havde tillavet et Maaltid for dem, nok saa overflødigt og magfuldt, som til er Bondebryllup, forsynede derpaa Bordet med gode Drikkevare, besøgte selv de indbudne Gjæster, undersøgte om det var foranstaltet efter Ønske, underholdt disse en kort Tid med kierlig Samtale, gav dem til Afsked 50 Rdlr. D. C. til lige Deeling, og Tilladelse til ligeledes at deele de overblevne Levninger, kjørte derpaa hjem, og allene i Overværelse af Husets Tilhørende, lod sig vie af Sognets Præst. an Aalborg Av.)ad hannem Pidske fet Arrest. 184kis.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-05-15
Frankfurt, d. 15 April. Man troer H. M. Keiser Napoleon vil indtræffe her i næste Nat. Endeel af hans Eqvipager er allerede passeret her igjennem. Om den Franske Armees Stilling veed man nu i Dag følgende: Den Keiserlige Armee synes at tætte sig i Directionen af Erfurt. J denne Retning bevæget sig sammes Hovedcorps. Marschal Ney har den 16 April, forladt Würtzburg, efterat han har sat det tredie Armeecorps i Bevægelse paa Veien til Fulda. Fra Frankfurt ere de Keiserlige nye dannede Garder, udmarscherede selvsamme Retning. (Hamb. Corr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-05-15
J denne Forfatning gjorde Natten Ende paa Slaget. Fienden skulde den næste Morgen d. 3 Maj. endnu eengang angribes. Han havde imidlertid under, Slaget vundet Leipzig. Dette nødte os til at manøvrere med ham. Senere erfarede man først at han ved Slaget var bleven tvungen til, at forlade det igjen, ligeledes havde han mistet ved samme Halle, tabt, 15000 M. af sine bedste Tropper, mange af hans Canoner bleve demonterede, en Mængde Krudtkar sprængte i Luften, vore lette Detaschementer have igjen Frihed at gjøre ham Afbræk og at fortsætte de tilkjæmpede Fordeele. Valpladsen er altsaa beholdt, Seiren er vores og det tilsigtede Maal opnaaet. Henved 50,000 M. af vore bedste Tropper kom ikke til at tage Deel i Fægtningen. have paa vor Side, ikke mistet en eneste Canon. - Saaledes var Kampen d. 2 Maji, i Nærheden af Sletten ved Lytzen, hvor allerede engang Tydsklands Frihed blev tilkjæmpet. - Det Tab, vi have liidt, kan beløbe sig til 10,000 M. hvoraf de fleste kun ere let saarede. Vore lette Tropper ere i Begreb med at forfølge Fienden. - Uagtet de i denne Egn hyppig og tæt ved hinanden liggende Landsbyer og Fiendens Forsigtighed aldrig at fremkomme paa Sletten, ikke gav Cavalleriet Leilighed til at angribe i Linie, saa have de Preuss. Garde du Corps, og det Brand. Curass. Regim. selv imellem Landsbyerne nedhugget en Deel af Fiendens Artillerie=Masser under dennes krydsende Jld. (Alt. Mes til 10 Keiser Napoleons Hovedqvarteer skal 2 Dag efter Slaget have befundet sig ved Querfurt, Grev Wittensteins i Rochlitz og Gener. Blüchers i Colditz.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-05-15
Konger af Sachsen skal i Ling have havt en Samtale med den Østerrigske Keiser. S. Bl. er De Franske, so J Leipziger alting roligt. havde kastet sig ind der, ere igien blevne fortrængte derfra. Kjøbmænd, der ere slygtede derfra, ere blevne anmodede om, at vende tilbage igjen, og en god Messe ventes. - D. 9de skulde i alle Kirker synges et Te Deum i Anledning af den ve Stor Görschen vundne Seir. (Alt. Merk.).
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-05-15
Dresden, d. 5 Maji. Slaget den 2den er virkelig vunden. De Franske ere bestemt igjen ude af Halle og Leipzig, og forfølges af Russerne under Miloradowitsch og af Preusserne under Kleist. (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-05-15
Halle, d. 4de Maji. Siden forrige Søndag har det Bülowske Corps, omtrent 4000 M. stærk, besat vor Stad. Ved Skope og Merseburg forskandse de Franske sig. Det hedder, at Keiser Napoleon trækker sig til Erfurt. S. Bl.) Dessau, d. 8 Maji. Var Slaget den 2den Maji ikke bleven vunden, saa kunde det havt den Følge, at Bülow maatte forsvaret Elben. Tilbagetoget fra Leipzig over Merseburg og Querfurt gjør denne Forholdsregel ufornøden. Vore ere i Begreb med at rykke frem og forfølge. (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-05-15
Hamborg d. 9 Maji. J afvigte Nat have de Franske gjort et Forsøg at lande paa Wilhelms burg, og det er ogsaa paa to Puncter lykkedes dem med 1500 M. efter en hidsig Fægtning; have de imidlertid dog trukket sig tilbage, og inden Middag var Øen igjen besat af Hansenterne. Ochsenwerder, hvor paa samme Tid er skeet en Landgang, ville de ligesaalidet kunne holde sig, og man venter, at endnu inden Aften ville gjen, blive nødsagede til, atter at indskibe sig. middags bleven indbragt adskillige Fransk siger, S. Bl.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-05-15
. London, d. 23de April. Hertugen sk. unberland afgaaer i næste Uge til TydsklanLissabon skrives under den 5te April, at der en gl. vet befaling at gjøre Artilleriet færdigt, hvoraf formodes vigtige militaire Bevægelser; den 17de Martii begav Kong Joseph sig med 5000 Mand over Segovia til Valladolid. Den ge Martii. Gazan er indtruffen her, for inden hans Troppers Jndtog i denne Stad, at besigtige Skadens Magaziner af Levnetsmidler. Den 19de Martii. Den Reserve Artilleriepark, som Toledo, er ankommen her. – Orcale d. 24 Martii.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-05-15
De Franske have afbrændt deres Krudtmølle i Tyledo. D. 24de skulde en stærk Convoy afgaae fra Madrid til Frankrige. Det hedder, at Empecinado. har besat Posten ved Guadalaxara, som de Franske have forladt, for at trække sig sammen i Madrid.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-05-15
Lissabon, d. 3 April. J Salamanka skal der være faa Franske. J denne Stad, i Alba, Ledisma- og Almeenaro, ere neppe 3000 Mand, som alle have Ordre, at trække sig til venstre Side af Duero, saasnart de Allierede nærme sig. - Det hedder, at General Murra, saasnart som mueligt vil angribe Fienden. - Marschal Wellington vil med en gelsk Bortugisisk Hær af 60,000 Mand rykkefrem, og en Magt af næsten 100,000 Spaniere, vil understøtte ham. - Den store Østersøiske Flaade, 400 Seilere stærk, er den 13de April afgaaet fra, Gothenburg. Den 6 April er Admiral Høye, afreist fra Stockholm, for at forære Kronprindsen en Tyrkisk Sabel, som Admiralens Bro har afkjøbt General Klebars Morder i Æg ten. (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-05-15
Leipzig, d. 80 April. De allierede Souperainer have udnævnt Gener. Grev Wittenstein til Øperstcommanderende over de forbundne Magters samtlige. meer i Nordtydskland. (S. B.) nanada
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-05-15
Kjøbenhavn, d. 18 Maji. Her er ankommen, de Gen. og Berg, som Russisk Coureer, fra Hamborg. Han har med sig en Cosak. Dennes Uniform er grøn; han bærer en stor Palask ved Siden, en Pistol i Beltet og paa høire Side sidder Pidsken, hvis Skaft, neppe er 2 Alen, langt og Af dette Blad, udkomme, ugentlig to Numere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-05-15
J Følge Kgl. allernaadigst Tilladelse forsendes det med Posterne i Danmark, Norge og Hertugdømmerne, og kan bestilles paa alle Postcontoirer mod Betaling af 2 Rbdlr. 48 tz. Rbp. aarlig. Her i Staden tilbringes Bladet Subskribenterne og betales vartaliter med 1 Rbdlr. Subskriptionen modtages hos Bogtrykker Höeckes Enke, i store Helligiststrædet No.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-05-15
Kiøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-05-18
Jnden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-05-18
Indenlandske Efterretninger. Cancelliet har modtaget følgede Forespørgsel. 1) Om Reverser, som lyde paa Afregning, skulle betragtes efter Fr. af 5 Jan. sidstl. dens 31 s., eller omskrives til Rigsbankpenge efter Fr. §. 23, samt om i sidste Fald Creditor kan paastaae Renter og betinge sig Pant, skjønt Reversen ei lyder paa Pant, 2) Naar Kjøb om en Eiendom er sluttet i sidstafvigte 11 Dec. Termin, med Forpligt, at udbetale Kjøbesummen til 11 Junii Termin d. A., om da denne Betaling nu skal skee Contant eller med Forskrivning, og om i sidste Fald Forskrivningen skal udstedes fra den Dag Betalingen skulde skee, eller fra den Tid Kjøbet skede. Collegiet har derpaa svaret: 1) at Reverser, naar de ere virkelige Reverser og ikke Anfordringssedler, høre til de i Frds. §. 23 omhandlede Gjældsbreve. Rente af en saaledes til Rigsbankpenge omskreven Revers kan fordres fra den contractmæssige Betalingstid, da Creditor blot indtil Samme har betinget Debitor rentefrie Credit, men siden fortsætter Crediten paa Grund af allerhøistbemeldte Forordnings Forskrifter, blandt hvilke den 25 s. tillægger Creditor Rente, men derimod har Creditor ingen Hjemmel til, fordi der, efter Frds. §. 26, forundes Debitor Udsættelse med Betalingen, at fordre nogen Sikkerhed, som i Gjældsbrevet ei er ham tilstaaet. ad 2) At Forordningens 643 aabenbar forudsætter, at Sælgeren er berettiget til at faae den accorderede Kjøbesum omskrevet til Rigsbankpenge i Forhold til Kjøbecontractens Datum, saafremt han vil underkaste sig de i Forordningens §. 25 og 26 fastsatte Jndskrænkninger. øvrigt forbeholdes Vedkommende at lade disse Spørgsmaale afgjøre ved Domstolene. (Coll. Tid.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-05-18
Af en Afhandling i Handelstidenden om det i vore Dage gjenopdagede Caldariske Ærts, sees, at Hr. Hospitalslægge Wendt ikke blot deler Æren med den navnkundige Medailleur Loos i Berlin, for igjen at have opdaget dette vigtige Metal, der kommer Guldet saa nær, men udmærker sig endog for den Preussiske Chemiker deri, at medens denne, ved at sælge Hemmeligheden til en Fabrikant i Berlin for en betydelig Sum, benyttede sin Opdagelse til egen Fordeel, meddeelte ove Landsmand uegennyttig hele Behandlingsmaaden
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-05-18
til en Kjøbenhavnsk Guldsmed Gyesen, der var ham bekjendt som en ærlig, duelig og særdeles driftig Mand, men hvis Kaar ikke svarede til hans Stræbsomhed og Jndsigt, og anholdte for denne Mand om Enerettigheden til at forarbeide dette Metal, blot for at forekomme Bedrag og hindre, at Fordelen af denne Danske Opfindelse ikke strax maatte deles med Udlandet. Dette Træk, der saameget hædrer den Danske Gjenopfinder af det Caldariske Ærts, vil ikke glemmes i Opfindelsernes Historie. de Hr. Prof. Wedel Simonsen har begyndt et høist interessant historisk Værk under Titel af Borgruinerne, hvoraf første Hefte, indeholdende Næsbyehoved og Ørkel, allerede er udkommen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-05-18
J en med sand Begeistring for et længst hensvundet Old og dets saa levnede Mindemærker skreven Forerindring aflægger Forf. Regnskab for, hvi han blandt saa mange Oldtidsminder, som alle med stærke Skridt gaae Forgængeligheden i Møde og alle have Krav paa vor Opmærksomhed, valgte Ridderborgene til Gienstand for sin Flid, og netop optog Næsbyehoved og Ørkel i 1ste Hefte. Det første skeede især med Hensyn til den Heltestamme, hvis Aand og Bedrivter fordum besielede disse livløse Stene og hvoraf Forf., snart vil levere en Skildring i sin Udsigt over Nationalhistorien, det sidste fordi hine to Borge bleve indtagne og ødelagte i Grevens Feide, hvoraf der i samme Værk ligeledes skal leveres en Skildring. Med nærværende Skrift følge to kobberstukne Afbildninger, den ene af Næsbyehoved og den anden af Ørkel, for saavidt Tidens Tand og Menneskets ødelæggende Haand har levnet os dem. Blandt de forskjellige gamle Documenter Forf. anfører som Bilag til sit Skrift, findes en Extract af en gammel Rentebog i Geheime-Archivet, som synes at være skrevet omtrent 1523 og i Slutningen af hvilken Concipisten, der synes at have været NicGortze, Provst i Ribe, tilføier følgende, som oplyser os om hine Tiders Priiscourant og derfor fortjener at anføres her: "effther her Thygge krabbes ridders (Rigens Marsk) befalings befaling haffver jeg regnet huer thønne byg for XII s., huer thønne haffre IV s., huer tønne smør Amark. Jt. huer galt II mark. Jt. huer goff 1 s. og hvert par høns 1s. Jt. huer skp. meel II s."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-05-18
Magistraten i Bergen har ladet bekjendtgjøre, at i Følge en Skrivelse fra Provideringscommissionen blive 1300 Td. Rug at anvise for Byens Embedsmænd og Borgere til 20 Rbd. hver Td.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-05-18
Committeen til Vareprisers Undersøgning i Bergen har ladet bekjendtgjøre Vice-Statholderskabets Beslutning, at Lysestøberne Lind og Hansen, kunne faae deres, efter Committeens Foranstaltning, ved Politiet lukkede Boutiquer aabnede, naar de forbinde sig at sælge deres Lys til en Priis, som Committeen fandt passende; at begge disse Lysestobere have vedtaget at udsælge deres Lys for 72 s.D. C. pr. Vog eller 1 Mk. Rbd. pr. Mark, og at paa Grund heraf deres Boutiquer igjen aabnes d. I Maji.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-05-18
Vicestatholderskabet i Norge har indtil videre forbudet Sigtning af Rugmeel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-05-18
J de Norske Aviser søges Kongel. Obligationer meget hyppigen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-05-18
Bugtaleren Charles er nu ankommen til Christiania, hvor han paa det dramatiske Selskabs Theater giver Forestillinger. En Billet koster 5 Rdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-05-18
J Christiania Avis læses nogle Betragtninger i Anledning af de nærværende høie Kornpriser. Den ubenævnte Forfatter mener, at naar man seer hen til de Vanskeligheder, der ere forbundne med at faae Korn til Norge, og den Risico, som den, der lader det komme fra Danmark, underkaster sig, saa kan 1400 Rdlr. D. C. for en Tønde Rug ikke ansees for nogen ubillig Priis. Ligesom denne Forfatter søger at bevise, at den legemlige Føde er høist billig, saaledes søger en anden Forfatter i samme Blad at godtgjøre, at den aandelige Føde er for dyr. Han vil nemlig have Priserne paa Lærebøger nedsatte, og til den Ende foreslaaer han, at Boghandlerne skulde nedsætte Priserne paa Lærebøgerne, imod at forhøie Priserne paa Morskabsbøger. "Jsær, siger han, maatte Prisen anseelig forhøies paa altfor følsomme og sværmende Romaner; kort, saadanne Bøger, der hensætte os mere i Phantasiens end i Virkelighedens Verden, der ofte udmarve Sielen, der sysselsætte Jndbildningen mere end Forstanden, og ofte blive en Gift for spage Siele. Hvad skader det, om Rottekrudt steg i Prisen?" Det er ikke første Gang, at man offentlig er fremkommen med snurrige Forslag til Bogprisernes Ad anslaaes Aand. Nedsættelse, uagtet det kan bevises, at ingen muelig Artikel er saa godt Kjøb, som Bøger, og at end ikke den dyreste Forlægger faaer sine Artikler saaledes betalte, at han kan lade dem oplægge igjen til den Priis, han sælger dem. En Præst i Bergenhuusstift har i Budstikken. gjort det Forslag, at oprette den fortjente Rector og Prof. Arenz i Bergen et værdigt Minde, ved at stifte for Bergensere ved det Norske Universitet, et Legat, der maatte bære hans Navn. Hr. Prof. St. Platou har tilbudet sig, at modtage Bidrag til dette Forslags Udførelse. Odense, den 11 Maji. Hver Dansk Mand maae det glæde, at Videnskabelighed har saa mange Yndere og ivrige Befordrere iblandt os. - Fyens Stifts virksomme Biskop arbeider med Held paa et Stiftsbibliotheks Oprettelse. - J Baag og Wends Herreder havde Geistligheden i afvigte Aar ved frivillige Sammenskud af Penge og udsøgte Bøger lagt Grunden til et Amtsbibliothek. FlerHædermænd have siden deeltaget deri med betydelige Bidrags Jndsendelse til Amtsprovst Holm i Sandager, af hvem Bogsamlingen opbevares og bestyres. (Jversens Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-05-18
Ribe, d. 11 Maji. J Gaar fandt man her i Seem Skov et Menneske der havde hængt sig selv, og dertil betjent sig af sit Strømpebaand og Buxesele. Efter Tilsyneladende havde han hængt en 8 Dage. Man veed ikke hvem han er, ligesom der heller ikke fandtes Papirer eller andet hos ham som kunde give Oplysning. (Riber Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-05-18
Postefterretninger. Af Hamb. Corr.) Berlin, d. 8 Maji. D. 6te d. M. begyndtes her paa Landstormens Organisation. Alle herværende Jndbyggere fra 15 til 60 Aar, uden Forskjel paa Rang, Stand og Fædreneland, blive med Hensyn til Forordningen angaaende Landstormen sammenkaldte, og indfinde sig for at indføres i Listerne af deres tilkommende Compagnier. Man anslaaer Landstormen for Staden Berlin til 40,000 M.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-05-18
Fra Egnen af Stettin, d. 8 Maji. Med en formelig Beleiring af Stettin er endnu ingen Be II. 35. gyndelse gjort, Fæstningen og Fortet Danna ere imidlertid saa stærkt indsluttede, at de Preuss. Patrouiller gaae indtil Glacierne. Commandanten, som føier alle Anstalter til et haardnakket Forsvar, har ladet afbrænde Tømmeret paa de nærliggende Tømmerpladse. Garnisonen er iøvrigt forsynet med Levnetsmidler, og kun hos Borgerne hersker nogen Mangel, under hvilken sidste Omstændighed Dyrheden i Staden er meget stor. Möckern, d. 28 April. Generalerne v. Bulow, Prindsen af Hessen=Homburg og v. Oppen ere med deres Tropper ankomne over Zerbst til Dessau De ere blevne afløste af den Russ. Gener OruksCorps. De forbundne Tropper ere, efter Skandsearbeidernes Fuldendelse, rykkede nærmere til Magdeburg, hvor Besætningen holder sig ganske rolig Cracau, som ligger i Skudvidde, fra Fæstningen, er endnu besat af de Franske. en Burg d. 6 Maji. Siden otte Dage forholde de Franske sig ganske rolige mod de Beleirende. Siden Mandagen exerceres det her fra Kredsene forsamlede Landværn flittigen baade til Fods og til Hest. - Efter Forlydende nærmer der sig anseelige Troppeforstærkninger for Beleiringscorpset for Magdeburg. man Havelberg, d. 3 Maji. Den Franske Besætning af Spandau er bleven bragt i Baade over Elben, og vender tilbage til Frankrige.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-05-18
Rathenow d. 8 Maji. De Franske, omtrent 2000 M. stærke, staae ved Luderitz, 1 1/2 Miil paa hiin Side Tangermunde og Stendal, hvor de udskrive betydelige Leveringer for Leiren. Jøvrigt er det v. Lützowske Fricorps gaaet ved Sandan over Elben, og vil, som man haaber, gjøre Ende herpaa.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-05-18
Chemnitz d. 29 April. Siden 14 Dage have vi det Miloradowitske Corps Generalstab her, henved af 70 Russiske Officierer, Russ. Tropper af mange Regimenter, og nogle hundrede Cosakker. Jndqvarteringsbyrden er stor, og Dyrheden bliver hver Dag haardere. Wittenberg er endnu i Dai Franske Hænder; ja, den Franske og Polske Garnison streifer endog til Kemberg (1 1/2 Mile fra Wittemberg, paa hiin Side Elben), for at faae Levnetsmidler. Det juridiske Facultet, som Corpus, er forlagt til Kemberg. Universitetet er opløst, og ønsker for bestandig at kunne komme til Dresden. Et stort Train Russ. Skyts har allerede staaet her siden nogle Uger. Ved den herværende Russiske Generalstab befinder sig den Engelske General Wilson.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-05-18
Posen, d. 8 Maji. Gen. Barclav de Tolly, Øverstcommanderende for den Russ. Vestarmee, er ankommen her i Dag. Armeen er ogsaa allerede indtruffen her i Egnen. Den marscherer paa forskjellige Veie i adskillige Colonner, der commanderes af Gener. Sr. Langeron og Gen. Maj. Fyrst Tscherbatoff og Jusoff. Gener. Lieut. Satz commanderer Armeens Reservecorps og Gener. Lieut. Tschaplitz Avantgarden, som i nogen Tid har staaet her og i Gaar taget Marschen til Frankfurt an der Oder, hvorhen ogsaa Armeen skal følge i Overmorgen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-05-18
Danzig, d. 30 April. Efter en fra Damig nylig undvigt Officiants Beretning ere Preusserne sammesteds blevne arresterede. 3000 M. have gjort et Udfald fra Nehrungs Kanten af og bemægtiget sig en Deel Qvæg.