JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1831-04-14
J den Tydske Have-Avis (Garten Zeitung) er følgende Maade, at trække store Asparreser anbefalet. Naar Planten kommer frem om Foraaret udsøge man et stort Hoved og sætte en Flaske over samme. Asparresen groer nu op i Flasken, og naar den ikke kan komme længere, saa groer den ned ad, siden op igjen, og saa fremdeles, indtil hele Flaskerummet er opfyldt.
Aalborg Stiftstidende, 1831-04-14
Naar man nu slaaer Flasken istykker vil man finde et mærkeligt Phænomen i Vegetationen, nemlig en Asparges der veier 24 a 30 Lod, og er meget skjør og velsmagende. Det brændende Bjerg. Det ligger ved Sul bach i Nærheden af Saarbrück, og har Skikkelse af en ikke gandske regelmæssig Kegle, er henved 6 til 800 Fod høit, og begroet med Løvtræer. Nærmer man sig dets Top, saa sporer man ei blot en mærkelig Varme, naar man berører Jorden med Hænderne, men man bemærker tillige, jo høiere man kommer iveiret, en Aftagelse af Vegetation, endeel løseligt liggende Moos og en Mængde fortørrede og omfaldne Træer, Harman omsider naaet den nøgne Top, saa seer man mange Dampstøtter, der stige frem med meere eller mindre Larm. Disse Dampe ere saa hede, at man i faa Minuter kan kaage Æg ved dem. Ved Foden af Bjerget er der Kulgruber. Den ene af dem maatte opgives, fordi Arbeidsfolkene ei kunde udholde dens Hede. Denne er ogsaa Aarsag i, at flere Forsøg, paa at udgrandske Grunden til denne Vulkan hidindtil havde været forgiæves.
Aalborg Stiftstidende, 1831-04-14
Fædrenelandet. Aalborg Den confirmerede Ungdom heri Byen i Søndags bestod ialt af 97, nemlig 50 Dringe og 47 Piger. Heraf confirmeredes i Budolsi Kirke af Hs. Høiærvbd. Hr. Stiftsprovst Ridder Stochholm 11, af Hs. Velærværdighed Hr. Pastor Henneberg 34, og af Hs. Velærværdighed Hr. Pastor Boesen 10. J FrueKirke af Hs. Velærværdighed Hr. Pastor Krarup, 42 hvoraf 17 Confirmantere vare fra Sønder-Tranders Sogn.
Aalborg Stiftstidende, 1831-04-14
Sildfiskeriet har endnu ingen rigtig Fremgang, skjønt vi ere komne saa langt ind i April, der eller pleier at være den bedste og fordeelagtigste Fiskemaaned om Foraaret. Den Sild, som fanges, er af særdeles god Qualitet, men Mængden har hidtil ikke svaret til Forventning, hvilket maaske kan hidrøre fra det altfor gode, rolige Veir. Af ferske Sild er udført nogle faa Baadsladninger til Helsingør, men af Svenskere fra Kullen har her i dette Foraar endnu ikke været en Eneste, hvortil Aarsagen synes at ligge i den yderst høje Priis, som vel er ti Gange saa meget, som man før paa denne Aarstid har kjøbt Sild for. Med stormende og uroligt Veir imod Maanedens Slutning haaber man, at Fangsten vel kan blive bedre, hvilket er meget at ønske, da en stor Deel af Almuen langs med Limfjordens Bredder imellem Hals og Løgstør har sin væsentligste Jndtægt af Sildfiskeriet. - Af Havre er udskibet et betydeligt Qvantum til England, og her ligger endnu nogle Skibe under Ladning. Flere ere i Vente, saasom Forraadet fra i Vinter var meget betydeligt og til stor Lykke for Landmanden har Prisen, været skikkelig god. - Mildt Veir med nogen Regn. bringer Foraaret frem med raske Skridt og den meste Sne, som har overligget bag Bakker og Skrænter, er nu snart forsvunden.
Aalborg Stiftstidende, 1831-04-14
Ved Aalborg Toldkammer ere i Marts Maaned ind klarerede 4 Fartøier, i den første Uge i April 11 og i den anden 16. J Marts udklarerede 4, i den første Uge i April 7 og i den anden 15 Fartøier af forskellig Størrelse, hvoraf det største er paa mere end 150 Commerce=Læster.
Aalborg Stiftstidende, 1831-04-14
Den 12te Dennes blev Gaarden Friderichshøi, beliggende 1 1/4 Miil herfra, solgt ved offentlig Auction af Eieren Hr. Viinhandler Jens A. Nørgaard til Hr. P. S. Winther af Flamsted for den Sum 5720 Rbd. Sølv, foruden Besætning og Bankhæftelse.
Aalborg Stiftstidende, 1831-04-14
Den 11te April blev i den Kong, Landsoverret i Viborg paadømt Sagen: Landsoverretsprocurator Nyboe, befalet for Directionen for Nørre-Jyllands geistlige og verslige Enkekasse, contra: Procurator Jensen, i Aalborg, som Mandatarius for Stærvboet efter Dr.Theol. Claudi og Hustrue, eller sammes Arvinger, angaaende Boets formeentlige Medansvar for adskillige forvanskede Pengesummer bemeldte Kasse tilhørende, og deri saaledes kjendt for Ret: Den paaankede Skiftedicision bør ved Magt at stande. J Sallarium til Jndstævntes befalede Sagfører Landsoverretsprocurator Møller betaler Directionen for Nørre-Jyllands geistlige og verslige Enkekasse 20 Rbd. Sølv. Ved Dicision i Stærvboet, afsagt den 5te Juni f. A. af dertil beskikket Sættedommer, Procurator Møller i Aalborg, blev Boet frifundet for Directionens Tiltale.
Aalborg Stiftstidende, 1831-04-14
Bekjendtgjoreløer. 1 a 2 Personer, som enten kan væve, eller har Lyst til at lære Væverprofessionen, kan strax blive antaget, naar man derom henvender sig til En Dame=Redikule, med 4 Messingfødder og en guul Knap oven paa, med 2 Rum, hvori var 11 Rdlr. Sedler, nogle Kapper og Særker, er af en Piges Kiste, hos Hattemager Malmberg, bleven stiaalet. Da det er Pigens hele Formue, saa vil den Rettænkende, som mulig har kjøbt noget at disse Sager, eller kan give nogen Oplysning derom, melde det hos Malmberg, da man nogenlunde kan tænke sig Tyven.
Aalborg Stiftstidende, 1831-04-14
Proclama. Da Gaardsæster Christen Poulsen af Malle, under Biørnsholm Godses Skiftejurisdiction, er afgaaet ved Døden, og det ubetydelige Boe som concurs er forladt af Arvingerne, saa indkaldes herved Boets Creditorer med 12 Ugers Varsel, sub poena præclusi et perpetui silentii, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer for undertegnede Skifteforvalter, ifølge Placaten af 26de October 1792. Biørnsholm pr. Hobroe, den 2den April 1831. Wulff.
Aalborg Stiftstidende, 1831-04-14
Licitation. Da det ved Licitation den 12te f. M. gjorte Bud, paa Opførelsen af 3de Steenkister paa Landeveien til Thisted i Sundbye og Wadum Sogne, er forkastet, saa bliver atter bemeldte 3de Steenkisters Opførselse, opraabt ved Licitation, der afholdes paa Tingstedet heri Byen, Fredagen den 15de Dennes, Formiddag Kl. 11, efter Conditioner og Overslag som henligger til Eftersyn herpaa Contoiret. Kjer Hvetboe Herreders Contoir i Nørresundbye, den 7de April 1831. Lange.
Aalborg Stiftstidende, 1831-04-14
Auctioner. Efter vedkommende Udlægshavers Begjæring, stilles det Vognmand Ole Berthelsen tilhørende, i denne Byes Skolegyde, under Brand Nr. 238 beliggende Sted, med tilliggende Grund og Hauge, 12 Tønder Bygsædeland paa denne Byes Mark, i den saakaldte Vibdahlsfald og 5 Tønder Sædeland i Vegendahlsfald, til 3de offentlige Auctioner, der afholdes Løverdagen den 7de og 21de Mai samt 4de Juni førstkommende hver Dags Formiddag Kl. 10, i selve Stedet, hvorved disse Eiendomme agtes absolut bortsolgte. Samme Dag 3die Auction afholdes, bortsælges tillige endeel udlagt Løsøre. Lysthavende indbydes, og bemærkes derhos: at denne Bekjendtgjørelse skeer tillige til Panthaveres og andre Vedkommendes Efterretning, overeensstemmende med Placaten af 22de April 1817. Thisted, den 5te April 1831. Lützhøft
Aalborg Stiftstidende, 1831-04-14
Jfølge Amtets Ordre bliver den Hans Majestæt Kongen til hørende, forhen af Jens Christian Nielsen eiende Gaard, Slustrup, i Skierum Sogn, af Hartkorn 6 Tønder; Skpr. 2 Fdkr. 2 1/2 Alb., stillet til Bortsalg ved trende Auctioner der afholdes saaledes: Mandagen den 2den Mai 1831, hver Dags For 16de Mai - - 30te Mai - middag Kl. 10. De tvende første Auctioner afholdes paa Thingstedet i Frederikshavn, den tredie og sidste paa selve Gaarden. Conditionerne ere 8 Dage forinden første Auction til Eftersyn herpaContoiret. Hvilket herved til Panthavernes og Liebhabernes Efterre ning, i Overeensstemmelse med Placaten af 22de April 1817, bekjendtgjøres. Horns Herreds-Contoir i Frederikshavn,
Aalborg Stiftstidende, 1831-04-16
Polen. Oprøret i Russisk Polen antager en saare alvorlig Charakter og al Samfærsel med Rusland er nu afbrudt. De Russiske Armeer i Polen mangle nu aldeles Tilførsel fra Hjemlandet og kunne saaledes i et haardt medtaget fiendtligt Land være slemt nok farne. Ogsaa i Kurland maa der være nogle slemme Ugler i Mosen, thi man veed, at Øvrigheden og de andre Keiserlige Embedsmænd i Liebau havde indskibet sig med samtlige offentlige Penge for tilsøes at redde sig andenstedshen.
Aalborg Stiftstidende, 1831-04-16
Den Russiske Garde under Storførst Michael er paa Tilbagemarsen til Litthauen for at dæmpe Urolighederne sammesteds, men man erfarer fra Varskov, at Generallissimus Skrzynecki har sendt en General med et Corps Polakker til Bialistok for der at tage bemeldte Garde, og føre den varligen til Hovedstaden.
Aalborg Stiftstidende, 1831-04-16
Om den berømmelige Fægtning den 31te Marts ved Grochov haves flere Efterretninger fra Russisk saavelsom Polsk Side, hvilke alle stemme overeens i Hovedsagen, som var, at Russerne fik hæslige Prygl. Skrzyneck, som er en meget god Morgenmand, havde bragt i Erfaring, at Russernes General Geismar, den samme som et Par Gange har efter meget Skryd, ladet sig prygle af Dvernick, havde den slemme Skik at sove indtil langt ud paa Formiddagen, og som Herren er, saa følge ham Svende, følgelig som den hele Russiske Armee ogsaa længe. Skrzynecki kom med 25000 Mand til den Russiske Leir ved Grochov og Vaar for Dagry, og saasom han vilde gjøre sit Besøg "i al Stilhed, lod han strøe Halm paa Veien og Broerne, for at ikke Hestenes Trav skulde forstyrre Russerne i deres Morgensøvn. Russernes Stilling var ellers ganske fortræffelig, da den dækkedes af en overkommelig, nu optøet Mose og Leiren kuns forfra var tilgængelig over en Vase, som var aaben til at bestryges af Russernes Artilleri. Men saasom Natten var saare mørk (i Maaneskin), kom Skrzynecki til Russernes Hær, forinden de vidste af, at han var i Nærheden. Russernes udsatte Skildvagter, som befandtes sovende paa deres Post, maatte for saadan Forsømmelse bøde med Livet og kom saaledes sovende ind i Evigheden. General Geismars Avantgarde, bestaaende af henved en halvsnes tusinde Mand blev derpaa nedhuggen. Polakkerne toge vel 4000 Russer tilfange samt 16 Kanoner, som bleve omvundne med Mysekrandse og sendte i Triumf til Varskov. Skrynecki undte ikke Russerne mindste Rast, men blev ved at forfølge dem med Heftighed og ødede meget af deres Mandskab, indtil han kom til et Sted som kaldes Dembe Vielki, hvilket er udlagt "Store Egeby, hvor han traf General Rosen med 20000 Russer. Denne vilde han nu heller ikke lade være i Ro, men overfaldt ham saalunde med Hug og Slag, at de som ikke bleve liggende paa Valpladsen, maatte søge deres Frelse ved at rende hver sin Vei, med Undtagelse af 2000 Mand som geraadede i Fangenskab og tilligemed 9 tagne Kanoner førtes i Triumf til Varskov. (Foranførte Efterretning er fra Berlin, altsaa ingenlunde partisk for Polakkerne.) Skrevnecki er vistnok bedre Kriger end Comptoirist. Da han den 31te Marts havde i Fægtninger og ved at eftersætte Russerne faaet dræbt 14000 af dem og fanget ligesaamange (i det Mindste vare over 12000 Fanger indbragte til Varskov), skrev han om Aftenen Kl. 10 fra Valpladsen ved Dembe Vielk til National- Regeringen, at han vel havde slaaet Geismar og siden Rosen og tilintetgjort deres Corpse uden selv at miste over 2 a 300 Mand, men saasom han i 20 Timer ikke havde været af sin Hest, saa kunde han for Tiden ikke godt befatte sig med at skrive nogen fuldstændig Rapport. - Sagen synes dog ellers at være af den Vigtighed, at den nok kunde fortjene Rapport, men Skrzynecki er af det Slags Folk, som anseer en tyve til tredive tusinde Russer for Smaating, saasom han giør Regning paa at have dem alle.
Aalborg Stiftstidende, 1831-04-16
J Siennika (Cenichov) har man anticiperet Fløtte tiden, da nu Skrzynecki har taget de Værelser i Besiddelse, som hidtil afbenyttedes af Grev Diebitsch Sabalkanski. Lublin er igjen indtaget af Dvernicki. Den Polske Armee formeres med mange Frivillige fra det Posenske. - Man imødeseer et Hovedslag imellem Skrøyneske og Dieblich, hvis Udfald neppe kan være tvivlsomt. Ny Organisation af det Ottomanniske Riges Land og Sø-Magt. (Sluttet.) Den regelmæssige Armee. Jnfanterie. Dette Corps, kaldet Mahmuds seierrige Tropper, anslaaes til 40000 Mand. 10000 danne den i Staden Constantinopel og Omegn stationerende Keiserlige Garde. Denne Deel af Armeen, ligesom og den øvrige Deel af Linie-Jnfanteriet, bliver, uden nogensomhelst Forskjæl, hvervet af Folkets Masse; og skiønt Sultanen kun forlangte, at ikkun Sønnerne af de høie Embedsmænd skulde indtræde i samme, saa og dog i Begyndelsen af Krigen mange Frivillige af alle Klasser Tjeneste her; man saae selv, at alvorlige Uleimaer (Geistlige) nedlagde deres fredelige Embeder, og kastede sig, fuld af Kamplyst, under Fanen. Den militaire Forpligtelse gielder paa Livstid, dog bevilges ogsaa ofte Afskeder.
Aalborg Stiftstidende, 1831-04-16
De regelmæssige Tropper ere organiserede efter Forbilledet af den Franske Armee, de ere inddeelte i Armee-Corpser, Divisioner, Brigader og Regimenter.
Aalborg Stiftstidende, 1831-04-16
Ved Dragtens Forandring fandt Mahmud nogen Vanskelighed da han ikke fandt Tyrkedragten passende for Soldater og disse ikke gjerne vilde skille sig ved deres gamle Paaklædning. Jmidlertid paabød han ved et Decret at der skulle anlægges Klædestrøier og de røde Huer de pleie at bære under Turbanen. Han selv foregik med godt Exempel idet han viiste sig i simpel Paaklædning. Den fuldstændige Uniform er da, blaa Trøie og Beenklæder af Klæde, om Sommeren Beenklæder af Bomuldstøi, og en Kappe af grovt graat Klæde. Dertil: en Patrontaske med 50 Patroner, et Velte hvortil er befæstet Bajonetten, en Tornister af Gedeskind hvori Linned og noget Kjøkkentøi. Officerens Uniform er som Soldatens; de forskjellige Grader ere betegnede ved Stjerner og Halvmaaner paa det venstre Bryst. Ethvert Regiment har en grøn Fane hvorpaa er guldbroderet en Halvmaane og en Stjerne. Befordringerne gaae efter Tjeneste Alder; dog giør Sultanen en Undtagelse med de Officerer som udmærke sig ved Talent og Kundskaber i Taktiken. Musikcorps, Trommer og Piber udmærke sig særdeles; de have gjort forhausende Fremskridt, skjøndt de for nogle Aar siden ikke havde Begreb om en rigtig Tone. Nogle Jtalienere ere iblandt dem, men de fleste Musici ere unge Tyrker. Hos de Engelske Regimenter er nylig indført en af disse Tyrkers Marscher under Navn Sultans Marschen. Cavallerie. Det Tyrkiske Cavallerie har altid staaet i høi Anseelse; men dets Organisation var i den Grad forskjellig fra andres, at Mahmud ikkun har kunnet gjøre lidet til at gjøre det mere fuldkommen Han selv har med stor Jver lært at ride paa Europæisk Viis, med lange Stighøiler, og er bleven en fortræffelig Rytter; men de fire Escadroner, der ere forenede med hans Garde, og som udgjør Rigets hele regelmæs, sige Cavallerie, ere i deres militaire Holdning ikke med get udmærkede. Jstedetfor de krumme Tyrkesabler haves de indført de Franske Dragonsabler, men da de endnu aldrig have pudset dem, saa see de fæl forrustet ud Officerernes Holdning derimod er fortrinlig. Artillerie. Med dettes Fuldkommenhed har det i det Tyrkiske Rige været meget periodisk. Det største Hinder herved har lagt i Nationalkarakteren. Da Baron v. Thott i 1770 lærte dem at affyre tvende Kanonskud i et Minut var de forhauset, thi de havde indtil den Tid anseet det for noget stort at affyre et Skud hver Time. J vore Tider var det Tyrkiske Artillerie atter i Forfald, og det er nu inddeelt i ridende Artillerie, Fod=Artillerie og Bombardeurs eller Mineurs. Det ridende Artillerie der vel endnu ikke kan sammenlignes med andre Europæiske, har dog gjort store Fremskridt. Det bestaar af 2 Regimenter hvert paa 736 Mand, 800 Heste og 40 Kanoner. Uniformen er rød med blaae Beenklæder og svære Støvler. Fød Artilleriet bestaaer af 6500 Mand; det har endnu ikke været underkastet nogen ny Reform, men Sultanen har til Hensigt at organisere det regimentviis. Bombardeurs og Mineurs. Dette Corps bestaar af 2000 Mand; de ere aldeles udisciplinerte og klædte paa det meest Uregelmæssige. Deres militaire Kundskaber ere heller intet bevent.
Aalborg Stiftstidende, 1831-04-16
Det har indtil denne Dag været Brug i Tyrkiet, at Artilleriet havde lagt i flere Aar i Forterne af Dardanellerne og i Garnison i Grændsefestningerne hvor de tog Huus og Hjem, giftede sig, og naar deres Poster bleve angrebne, saa tænkte de ikke engang paa Modstand. Dette System har Mahmud afskaffet, og Tropperne ville i Fremtiden ikke meere have saadanne faste Poster. Gageringen, der udbetales maanedlig og Rationerne den uddeles daglig ere følgende. En Oberst 1500 Piastre maanedl., (omtr. 100 Specier) 8 Portioner Kjød og 24 Portioner Brød daglig. (En Portion er 20 Lod.) En Oberstl. 1200 Pl., 6 Port Kjød og 20 Port. Brød. En Major 900 Pl., Port. Kjød og 15 Port. Brød. En Bataill. Chei750 Pd., 4 Port. Kjød og 8 Port. Brød. En Adjudant 400 Pl., 2 1/2 Port. Kjød og 3 Port. BrødEn Captain 180 Pl., 2 Port. Kjød og 2 Port. Brød. En Lieuten. 120 Pl., 1 1/2 Port. Kjød og 2 Port. BrødEn Serg. 40 Pl., en Korpor. 30 Pl. og en Soldat 20 Pl., de 3 sidstnævnte samme Nationer som Lieutenanten. Da Officerernes Uniformer ikke koster dem meget, saa er deres Gage ikke ringe. De ere desuden ind De aarlig vaske for de regelmæssige Tropper belde sig al 40 Millioner Tyrkiske Piastre.
Aalborg Stiftstidende, 1831-04-16
Tyrkerne have stedse anerkjendt Europæernes Overlegenhed i Lægekunsteen; og trods deres Tro paa FataUtismen, gives der maaskee intet Folk i Verden, der sætter mere Tillid til Lægens Duelighed og Kundskader. Det er derfor virkelig meget at undres over, at de, med Hensyn til deres Sundheds Vedligeholdelse, stedse have maattet betroet sig i Udlændinges Hænder, og at de ikke selv have lagt sig efter dette Studium. Guitanens og hans Harems Læger ere Europæere, og der gives ikke en Paska i det hele Rige, der ikke har en græsk eller italiensk Eventyrer til Læge. Mahmud har heller ikke ladet denne, for en Armee saa vigtige Gienstand, være uændset, men anlagt et lægevidenskabeligt Collegium, hvori der kun optages unge Tyrker. erfra skulle udgaae Læger for Militairet, hvis Læger for Tiden bestaae af Jtalienere, Tydskere, Grækere og Jøder. Ogsaa har Mahmud anlagt et Militair-Collegium, hvor 4 a 500 Mennesker studere Mathematik og de høiere Militair=Videnskaber. Gode franske Værker ere oversatte paa Tyrkisk. Militair=Arsenalet er vel forsynet med alle Sorter Skyds. Ogsaa en Gebæhrfabrik er anlagt, men da den ikke kan levere tiltrækkeligt Antal Vaaben, saa kjøbes disse i Marseille. Kanonstøberierne ere i samme Tilfælde. Ogsaa Krudt møller haves, men Krudtet er ikke saa stærkt som det Franske. Der ere otte smukke Caserner i Constantinopel og denne Stads Omegn, der tilvisse kunne rivalisere med alle lignende i Europa. Man kan tælle dem til de meest udmærkede Bygninger som Constantinopel har at fremvise, og de kunne rumme fra 2000 til 5000, 36000, 18000 til 24000 Mand. Tilsammen rumme de 72000 Mand. De fleste af disse Caserner ere midlertid i en daarlig Tilstand og neppe Halvdelen beboes af Hovedstadens ringe Garnison. Den uregelmæssige Armee. Under denne Classe kan tælles den hele mahomedanske Befolkning, da enhver Muselmand er værnepligtig naar han forlanges i Krigstid. Men disse Tropper finde ingenlunde Behag i Krigen, fordi de maa gjøre sig beredne og bevæbne sig paa egen Bekostning. Det vilde være overflødigt at gaae ind i videre Detail med Hensyn til disse Tropper, da de egentlig kun ere en bevæbnet Menneskemasse. Søemagten.
Aalborg Stiftstidende, 1831-04-16
Siden Jndtagelsen af Constantinopel 1453 have Sultanerne med største Omhyggelighed umaget sig for Marinens Uddannelse, og have da ogsaa bragt det saavidt at de kunde staae sig mod Venetianerne, dengang den første Sømagt, hvem Genueserne allene kunde gjøre Rangen stridig. Men disse Fordeele vare kun deriodisk; Slaget ved Lipanto 1571 gjorde for stedse Slag laae 500 Skibe hinanden ligeoverfor, og efteren morderisk Kamp faldt Seiren ud til Fordeel for Don Juan af Østerrig. Af de 230 ottomanske Skibe bleve 30 boret i Grund, 25 opbrændt og 130 faldt i de Kristnes Hænder. Desforuden tabte Tyrken 25000 Mand og 8000 Fanger, og 15000 Kristenslaver bleve befriede. De forenede Magter tabte 15 Skibe og 10000 Mand. Naar man betænker, at Tyrkerne et Aarhundrede iforveien ikke havde ringeste Begreb om Skibsfarten, saa kan man ikke noksom undres over den Hurtighed hvormed de kunde skabe en saa imponerende Sømagt. Senere har det til forskjellige Tider været forskjellig fat med den tyrkiske Sømagt, alt eftersom der have staaet dygtige Mænd og Fuskere i Spidsen. Der har vel ogsaa været mangen en tyrkisk Admiral til, der aldrig har været ombord paa noget Fartøi.
Aalborg Stiftstidende, 1831-04-16
J vore Dage har Grækerne sprængt flere tyrkiske Linieskibe i Luften, boret en Mængde mindre Skibe i Sænk og kapret mange, men Slaget ved Navarino gjorde det tyrkiske Søfolk aldeles modløs; de havde sikkerligt kjempet tappert, men deres Mod maatte, i Mangel af Disciplin, ligge under for de velberegnede Angreb af den forenede Escadre.
Aalborg Stiftstidende, 1831-04-16
Den tyrkiske Flode i 1830. Man kan sige om Constantinopel, at det hele ottomanske Rige er concentreret her, thi Sultanen veed vel at hans Anslag ikkun realiseres under hans Øine. Constantinopels Havn er maaskee saaledes den eneste i Verden, der i sin vide Omfang formaaer at rumme Alt hvad der hører til en Flaades Tjeneste.
Aalborg Stiftstidende, 1831-04-16
Antallet er: Linieskibet Mahmud, paa 120 Kanoner; Linieskibet Selim, paa 80 Kanoner; 6 andre Linieskibe paa 74 Kanoner; 10 Fregatter, paa 3660 Kanoner; 13 Corvetter, paa 18-30 Kanoner; en Brig, paa 12 Kanoner og 2de Dampbaade, ialt 34 Skibe. Nogle af disse Skibe ere allerede saa gamle, at de ikke meere kunne holde Søen. Men det først nylig færdigblevne Skib Mahmud, er mærkværdig formedelst dets kjempemæssige Forholde og Hvelvingernes Ziirlighed. Det er uden al Tvivl det skjønneste Krigsskib som existerer, det er 234 Fod langt og 63 Fod bredt, fører 120 Kanoner og flere Svingbasser af stærk Calibre.
Aalborg Stiftstidende, 1831-04-16
Sultanen er ligeledes beskjæftiget med at danne et nyt Marine-Corps, efter samme System, som han har antaget for Landtropperne. J Marine Arsenalet mangler næsten Alting som hører til saadan Depot. Jmidlertid er man beskjæftiget med at faae Bygningstømmer fra Jsnie, (det gamle Niza) og fra det sorte Havs asiatiske Kyster. Kaabber fra Bjergværkerne i Lille-Asien, Tougværk og Seildug lader til at vorde forfærdiget i Europa. De Batterier som forsvare Dardanellerne ere 6 i Europa, med 332 Kanoner og 4 Mørsere, og 6 Batterier i Asien, med 482 Kanoner, i Mørsere, ialt 814 Kanoner og 8 Mørsere.
Aalborg Stiftstidende, 1831-04-16
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1831-04-16
Kjøbenhavn. Dampskibet Frederik den Sjette foretog i Søndags Middag den bebudede Lystfart i Sundet, langsmed den sjællandske Kyst, omkring Hveen, og tilbage. Omtrent 150 Personer deeltage i denne Fart, som tilbage lagdes i 4 1/2 Time, og, begunstiget af det skjønneste Soelskindsveirligt, var særdeles behagelig. - J Mandags Morges Kl. 6 afgik dette Dampskib paa sin første Paketfart til Kiel, hvortil det havde 50 Passagerer. J Torsdags Eftermiddag Kl. 4 var det bestemt at gjøre sin første Fart herfra til Lybek.
Aalborg Stiftstidende, 1831-04-16
J disse Dage har Hr. Overkrigscommissair Øst udgivet 2det Hefte af sine Samlinger om Grønland.
Aalborg Stiftstidende, 1831-04-16
Det indholder: Admiral Løvenørns Skrivelse i Anledning af de i 1ste Hefte indførte Breve fra de Danske Søe-Officerer, som vare beordrede til at opdage gamle Grønland; Christian Bullens Reise til Grønland 166. (aftrykt i det Tydske Sprog); Beretning om Capt. Graahs Opdagelser, sendt det geografiske Selskab i Paris fra Hs. Kgl. H. Prinds Christian; og Nogle Literaire Noticer.
Aalborg Stiftstidende, 1831-04-16
Torsdag Formiddag den 7de Dennes ankom Dampskibet "The Superd" (som har faret imellem Lybek og Petersborg) hertil fra Lybek. Det medbragte 14 Passagerer, og afgik igjen, efterat have indtaget Kul, Dagen derpaa herfra til London. Dette Skib, hvis Farter hidtil ei have været meget heldige, tilhører det Londonske Dampskibs-Compagnie.