JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-05-29
Hvo som ikke ved at erlægge den første Skatte=Termin, eller efter denne Forordnings 4de Posts udførligere Forskrift, inden dette Aars Julii Maaneds Udgang giver denne Erklæring, ansees som den, der ikke vil deeltage i Laanet, og taber al Adgang dertil, om han endog siden indken med en Erklæring desangaaende. Den hele Summe, Paalægget, saavelsom det desforuden giørende Tilskud, erlægges i Terminer. I den første, som er den ved Vores Forordning af 11te Martii d. A. for hvert Sted paabudne første Skatte=Termin, betales ikkun Skattens halve Beløb; i den anden, som er den ved Forordningen befalede anden Skatte=Termin, den resterende halve Deel af Skattens Beløb, og ligesaa meget af det desforuden giørende Tilskud; i den tredie, som Vi hermed fastsætte til første April 1790 ligesaadan Summe, som i anden Termin er betalt; og i den fierde, som bestemmes til 1ste Julii 1790, det som af den hele indskydende Summe endnu staaer tilbage. Naar altsaa den der er pligtig at betale Paalægget med 100 Rdlr. har erklæret, at ville tilskyde 300 Rdlr. for at erholde en Annuitet af 400 Rdlr., saa betaler han den 31te Julii 1789, eller ham indeholdes i dette Aars anden Qvartal, eller ogsaa han erlægger paa begge Maader i de ommeldte Tider ikkun 50 Rdlr., til sidste Decbr. 1789 og til 1ste April 1890 betales hver Gang 100 Rdlr., og til 1ste Julii 1790 de 150 Rdlr., som af den hele Summe endnu staae tilbage. I Henseende til de Skatteydende paa Landet i Norge, som efter den 4de F. Forskrift inden dette Aars Julii Maaneds Udgang have erklæret sig, at ville deeltage i Laanet, da blive de fire Terminer til sammes Erlæggelse dette Aars sidste og næste Aars trende Skatteringe, og betales Jndskuddene hver Termin efter det her angivne Forhold. Paa de Steder, hvor ikkun er 2de Skattetinge, skeer Betalingen i dette Aars sidste og næste Aars 2de Skattetinge, da i dette Aars sidste Ting betales Skattens halve Beløb, i næste Aars første Ting den anden halve Deel af Skatten og dobbelt saameget til, og i sidste Ting Resten af Til skuddet. Den, som nemlig for en Skat af 100 Rdlr. vilde deeltage i Laanet, og altsaa skulde tilskyde 300 Rdlr., betaler i dette Tilfælde i indeværende Aars sidste Skatteting 50 Rdlr., i næste Aars første 1500 Rdlr., og i samme Aars sidste Ting 200 Rdlr., og saaledes i samme Forhold for mindre eller større Summer.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-05-29
Enhver kan efter eget Behag betale hele Jndskuddet, eller flere Terminer paa een Gang; men naar det for hver Termin bestemte Jndskud ikke er skeet i det seeneste 14 Dage efter den benævnte Dag, saa inddrives det ligesom resterende Skatter. Indskuddene betales der, hvor Paalægger, efter Anordningen skal erlægges, og meddeles for hver erlagte Termin vedkommende Oppebørsels=Betients Qvitering, indeholdende, at den benænte har erlagt første, anden, tredie eller fierde Termin af det ved denne Forordning aabnede Laan paa Annuiteter. Naar denne Qvittering indleveres til det til Annuiteters Udstædelse indrettede Comptoir, gives for den første Indskuds=Termin, 2 Maaneder, efter samme, og for de øvrige 3 Terminer strax, naar Qviteringen indleveres, et Annuitets=Beviis, hvilket tilkiendegiver baade Jndskyderens Navn, den indskudte Summe, den Termin udi hvilken det er skeet, og at deraf svares 3 Procent aarlig Rente, saalænge indtil det efter sin Orden indfries; men paa Ibændehaveren kan ingen Annuitet udstædes. Renterne begynde at løbe fra hver af de bestemte Jndskuds=Terminer for den Summe, som i hver Termin er indskudt. Jngen kan deeltage i Laanet for mindre Summe, end for 25 Rdlr., Paalægget iberegnet, hvilket da forudsætter en Skat af denne Summes fierde Deel, ligesom heller ikke kan udstædes mindre Annuitets=Beviis end paa denne Summe. Naar altsaa det hele Jndskud, eller hver betalende Termin ikke udgiør saadan Summe, saa kan disse paa mindre Summer lydende Qvitteringer ikke indsendes til Omvexling imod Annuitets Beviser, indtil de tilsammentagne udgiøre i det mindste 25 Rdlr., som den ringeste Summe, hvorpaa Annuiteter, udstædes. For de udi vore Kongeriger Danmark og Norge indskudte Summer udstædes Annuitets Beviserne i Vores Residents Stad Kiøbenhavn. ved de dertil anordne de Annuitets=Comptoirer, og lyde de paa dansk Courant. Ved disse Comptoirer holdes ogsaa Bøgerne over de der udstædte Annuiteter. Renterne af disse Annuiteter betales første Gang den 1ste Julii 1790 for de for denne Termin indskudte Summer, beregnet for hver af de 3 Terminer, udi hvilke Jndskuddene efter denne Forordnings 7de Post skal skee, og derefter aarlig til hvert Aars første Julii. De kan modtages ved den af Vore Kasser i Vore Kongeriger, hvor Eieren maatte forlange det, og uden Foreviisning af Annuitets=Beviserne, under Jagttagelser af de Bestemmelser, som Vi i den Henseende i sin Tid nærmere ville lade bekiendtgiøre. For de Jndskudde, som ere skeete paa Landet i Norge, betales Renterne første Gang den 1ste Julii 1791 ligeledes beregnet fra hver Termin, da Jndskuddet er skeet, men siden til hvert Aars første Julii.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-05-29
Af dette Laan skal hvert Aar indfries en vis Summe, som Vi i sin Tid nærmere ville lade tilkiendegive, hvilket aarlige Afdrag dog ikke skal blive mindre end To Procent af den, i Overeensstemmelse med denne Forordning, som et Laan i Vores Kasse indskudte Summe, iberegnet den dermed i Forhold staaende Deel af Paalægger, og skal ved en, til hvert Aars 2den Januarii foranstaltede Trækning bestemmes, hvilke af Annuiteterne udi samme Aar blive at at udbetale. De udtrukne Annuiteter betales ved Kiøbenhavns Zahl=Kasse til hvert Aars 1ste Julii, men til den Ende bør de først være foreviiste i Annuitetets=Comtoiret til Paategning, at de af Bøgerne ere udslettede. Dog tillade Vi, at naar derom ansøges, Betalingen maae an viises paa en af Vore andre Kasser, men end- og i dette Tilfælde maae Annuitetens Udslettelse af Bøgerne først besørges ved Annuitetets Comtoiret i Kiøbenhavn. Den 1ste Udbetaling skeer 1ste Julii 1791, og første Trækning for anstaltes den 2den Januarii næst forhen. Disse Annuiteter kan itansporteres efter enhvers Forgodtfindende, og kan derved enten een Annuitet deles i flere, eller og flere samles i een, ligesom og Transporten kan forlanges ved Eierens blotte Paategning paa Annuitets Beviiset, hvilket kan skee ikke allene af første Eier, som i Bøgerne er benævnt, men endog af dem, som ved saadant Endossement ere blevne Eiere deraf, naar disse ved Paategning igien forlange Transport paa en anden; dog maae denne Transport alletider skee paa en navngiven Person, og Annuitets=Beviiset indleveres til Annuitets Comptoiret for Renterne der af anviises, for at Annuitererne virkelig kan anføres i Bøger ne paa dens Navn, som ved det skeete sidst Endossement til den Tid var Eier deraf.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-05-29
Vi tillade allernaadigst, at naar nogen for sin egen Skat ikke kan eller vil giøre Indskud til Laanet, en anden, efter Overeenskommende med den Skattepligtige, maae paatage sig at indskyde dertil for den Skat, denne bør erlægge; dog skal i dette Tilfælde ligeledes inden der te Aars sidste Julii indgives en skriftlig Forsikring, hvorved den som saaledes paatager sig Jndskuddene for en anden navngiven Person, forpligter sig at betale dem i de fastsatte Terminer, ved at overtage samme Forbindtlighed, som den i foregaaende 4de Post foreskrevne Erklæring indeholder. Efter saadan givende Forsikring, som af vedkommende Oppebørsels=Betient kan modtages, naar ikke grundet Tvivl haves om det givne Løftes Opfyldelse, nyder den, som paa foreskrevne Maade paatager sig Jnd skuddene til Laanet for een eller flere Skattepligtige, Annuitets Beviser baade for Skatten og for de dermed forbundne Indskudde, lydende paa de Summer, som i hver Termin ere indbetalte i Vores Kasse.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-05-29
De som i Følge Vores Forordning af 11te Martii d. A. finde for got, at indsende deres Angivelse til Vore Deputerede i Rentekammeret, bør, saa fremt de ville deeltage i Laanet, tilstille bemeldte Vore Deputerede en lige Forklaring, som den i 4de C. ommeldte, og inden den der foreskrevne Tid, samt tilkiendegive dem, hvorledes, og paa hvem de forlange deres derfor erholdende Annuiteter udstædte, hvilke af Annuitetets Comptoirerne paa de Deputeredes skriftlige Forlangende og imod deres Forsikring, at Pengene i Vores Kasse ere indbetalte, skal udfærdiges. Det staaer til enhver at deeltage i Laanet ikkun for en Deel af den Skat, han har at erlægge, naar han derover paa samme Maade giver sin skriftlige Erklæring, som 4de C. foreskriver for dem, der deeltage for den hele Skat.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-05-29
J dette Tilfælde betragtes den hele pligtige Skat, i Henseende til Indskuddenes Bestemmelse, som bestaaende af 2de særskildte Dele, nemlig af en simpel Skat, og en Skat hvorfor tillige skeer Jndskud i Laanet. Den første betales efter Forordningen af 21te Martii dens Forskrift i de 2de derudi bestemte Skatte=Terminer, og den anden med de dertil hørende Tilskuddedi de ved denne Forordning fastsatte Terminer i samme Forhold til denne Deel af Skatten, som i Henseende til Indskuddene i Almindelighed er foreskrevet. Naar følgelig den, som for Exempel er pligtig at erlægge en Skat af 100 Rdlr., erklærer, at han vil deeltage i Laanet ikkun for en fierde Deel deraf, saa deeles hele Skatten efter dette Forhold i tvende Deele den ene, nemlig 75 Rdlr., er den simple Skat, som efter Skatte=Forordningens Jndhold erlægges i de derudi anordnede tvende Skatte Terminer, hver Gang med det halve; den anden, nemlig 25 Rdlr., er den med Laanet forbundne Skat, som betales tillige med det, som til Laanet tilskydes, i de udi nærværende Forordning bestemte fire Terminer, med 12 1/2 Rdlr. i første, 25 Rdlr. i anden, ligesaa meget i 3die, og 37 1/2 Rdlr. i fierde Termin, eller hvor efter F. 7, ikkun tre Terminer finde Sted, 12 1/2 Rdlr. i første, 37 1/2 Rdlr. i anden, og 500 Rdlr. i tredie Termin, Nærmere Bestemmelser i Henseende til Annuitets=Beviisernes udvortes Indretning; Maaden, hvorledes ved Trækningen de Annuiteter skal betegnes, som skal udbetales; det som ved Renternes Modtagelse, Ansøgningerne om sammes Udbetaling ved andre af Vore Kasser, og Annuiternes Transport blive at lagttage, samt hvad ellers henhører til Comptoirernes Indretning og Administration, og til Publikums Underretninger fornøden, ville Vi i sin Tid nærmere lade bekiendtgiøre. Hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette. Prædikanterne paa 1ste Pinzedag.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-05-29
Høymesse. Aftensang. Trinit. K. Hr. Provst Claussen Hr. Dinesen. Michael K. Hr. Provst Hasse ( tydsk) Hr. Jørgensen, Prædikanterne paa 2den Pintzedag.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-05-29
Høymesse. Aftensang. Trinit. K. Hr. Provst Claussen Hr. Beck. Michael K. Hr. Provst Hasse (dansk, Hr. Fenger.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-05-29
Bekiendtgiørelser. Skipper Peder Hansen Møller lader alle og enhver herved bekiendtgiøre, at han er seglet med sin Jagt til Kiøbenhavn, hvorfra han saa hastigt som muligt agter sig igien til Fridericia; Alle, som maatte vilde have noget med ham vilde jo før jo hellere melde samme.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-05-29
Skipper Ran lader alle og enhver herved bekiendtgiøre, at han er seglet med sin Jagt til Kiøbenhavn, hvorfra han saa hastigt som mueligt agter sig igien til Fridericia: Alle som maatte vilde have noget med ham, vilde jo før jo hellere melde samme.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-05-29
Af Conferenz Raad de Hofmans Bibliotheque, Ag er udlaant følgende Bøger, som vedkommende har længe haft, og ikke sendt tilbage og derom ombedes at tilbagelevere, Fundationer for Danmark den 9de Tomme in Qvarto. Vadskiers Vers om Christiansborg Slot in 4t. Hermanni Reisen 2 Tom.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-05-29
Holbergs Commediers den 7 Tom. Pammela 3die og 4de Tom. Villiams Nordische Reisen Danmark, Schveden 1779 2 Vol. Robinzon Kruse 1 og 2 Deel 1721, den 3 og 4 Deel har jeg.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-06-05
Ædle Handlinger.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-06-05
En Moralsk i Leipzig anføres følgende: Den redelige Professor Gellert som 1769. døde i Leipzig, afhandlede engang i een af hans Forelæsninger over Sædelæren, den Pligt, at hielpe den Trængende og det paa en saa rørende Maade, at alle hans Tilhørere bevægedes indtil Taare. Hvem var det ogsaa lettere at røre Hiertet end en Gellert, som saa umiddelbar vidste at tale til Hiertet? Een af Tilhørerne faldt paa at ville prøve, om ogsaa Gellerts Hierte stemmede overeens med hans Forredrag. Han gik til ham i en ussel sønderreven Klædning. Hvad forlange de, min Ven, spurgte Gellert paa en mild Maade. Mine Klæder sige dem allerede, at jeg er et fattigt ungt Menneske, og snart kunde jeg sige, at denne Klædning er for god efter mine Omstændigheder, og dog har jeg indtil nu ei været noget Menneske til Byrde. Nogle smaae Tilskud, foruden hvad jeg fortiener, ved at skrive for Folk, opholde mig kummerlig; men nu, Hr. Professor; de see mig i den største Nød. Jeg et tvungen til at betale en Summa i Dag, som jeg, i hvor liden den end er, ikke kan faae samlet. Jeg har ingen Ven, ikke et Menneske jeg kan anmode og Hielp. Jeg vover derfor at vende mig til dem. - Hvormeget behøve de da, min Ven? – 10 Rdlr. Hr. Professor, og inden 4 Uger er jeg istand til at tilbagebetale dem. - 10 Rdlr., Gud er det bekiendt, det er næsten min hele Formue, svarede Gellert, men jeg vil hielpe dem. Han samlede ogsaa virkelig Pengene, og gar dem til dette unge Menneske. Lev vel min Ven, sagde han, naar 4 Uger er forbi, saa venter jeg dem. Maaneden var neppe ude, førend han igien bragte Pengene til Gellert, Saa er de dog den ærlige Mand, som de saae ud til at være, sagde Gellert. Gud giøre dem saa lykkelig, som de fortiene det, vær de min Ven og vend dem, naar de trænge, altid først til mig. Det unge Menneske maatte vægre sig saa meget, og hvorledes han ville, han maatte beholde Pengene. Han gik bort, skamfuld over at have draget en saadan Dyd i Tvivl.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-06-05
Medicinsk. Tvende Personer paa Øen Rhe fik Vattersot. Den ene var allerede opgivet af Lægerne; den anden forskaffede man ved idelig Aftappen saa megen Lindring som muelig. Men begge kom sig igien, efterat de hver Morgen og Aften over en Time havde gnedet deres Underlev med Bomolie. En 70 Aars gammel Kone skal med Held have brugt samme Middel. Jour encyel. Kout 1774 Pag. 524. Physisk. Det er bemærket, at naar man om Natten gaaer ind i et Hønse Huus med lukte Øyne, kan man gribe en Hane eller en Høne, forfløtte dem, eller og reent tage dem bort, uden at hverken denne heller hans Naboe foruroliges; men aabner man Øynene, saa lader sig ikke en eneste gribe, thi strax er der Allarm i Huuset. Hvad mon Hønsene kunne see i Menneskens Øyne, uden Tvivl see vore Øyne gloende udfor dem i Mørker, ligesom en Hund eller Kats Øine for os.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-06-05
En sort Hane 1 Aar gammel, med et hvi Hoved, fældede det følgende Aar alle sine Fiær, og fik isteden for de forre, ganske sneehvide. Om Vinteren dræbtes den af en Maar, som forhindrede mig i at erfare, om han maaskee det tredie Aar ikke havde faaet det tredie Slage Fiær.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-06-05
En Landsbyepræst saae sig nødsaget til at foere sine Bier. Honning havde han ikke. Han sadte Forsøg paa at give dem meget god Viin, og saae til sin Fornøielse med hvor stor Begierlighed de afhentede den.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-06-05
Prædikanterne paa Trinitatis Søndag. Høymesse. Aftensang. Trinit. K. Hr. Prøvst Claussen Hr. Dinesen, Michael K. Hr. Provst Hasse (dansk) Hr. Fenger.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-06-05
Bekiendtgiørelser. Os underskrevne, er allernaadigst tilhænde kommet Hs. Majestets allernaadigste Commissorium, saaledes lydende: 7mus. i Christian den Syvende, af Guds Naade, Konge til 4 Rdlr. Danmark og Norge, de Ven 1788. ders og Gothers, Hertug udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmersken og Oldenborg; Vide maae J! Michael Seidelin, Borgemester i Vor Kiøbsted Odense, og Hans Jørgen Trøiel, Birkedommer og Skriver ved Scheelenborg Birk i Vort Land Fyen, at eftersom Andreas Baar paa lille Hesberggaard i bemeldte Fyen, og Os elskelige Justitsraad Peter von Westen, Tolder og Consumptions=Casserer i Vor Stabelstad Fridericia, hos Os allerunderdanigst haver anholdt og 2de Commissarier, til at tage afgangne Etabraad JenBaars og ligeledes afdøde Hustrues, Frue Birgitha Catharina von Bergens fælleds. Boe under Behandling, til Skifte og Deling imellem Arvingerne; Saa er hermed Vores allernaadigste Villie og befaling, at i rette Eders Leilighed efter, som SkifteCommissarier, at foretage Eder bemeldte Skif re, og derved i alle Maader forholde Eder efter den fra Vores danske Cancellie under 14de Junii 1771 udgangne Placat. Givet paa Vort Slot Christiansborg udi Vores KonalResidents=Stad Kiøbenhavn den 21de November 1783. Under Vort Signet, (L. S.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-06-05
Efter Hs. Kongel. Majestets allernaadigste befaling. C. v. Brandt. P. Aagaard. Schov. Colbigensen. Andreas Baar paa lille Hosberg i Fyen, og Justitsraad Peter von Westen af Fridericia Commission til Borgemester, Seidelin og Birkedommer Trøiel af bemeldte Fyen, anlangende, at forrette Skifte og Deling efter afgangne Etabraad Jens Baar og Hustrue, Foreviist i Skifte Samlingen efter Salig Etatzraad Baar og Frue den 1ste Decbr. 1788. og en Gienpart deraf leveret til Forretningens Jndlemmelse. Paa Amtmandens Hs. Excellence Hr. Geheime Conference Raad Bille Brahes. Vegne, J. Orten. Fuldmægtig. Allerunderdanigst fremlagt og læst ved Skif ce=Commissionen efter Sal. Hr. Etatzraad Baar og Frue, den 31te Januarii 1789. Seidelin. TrøjelUdi allerunderdanigst Følge heraf (da adskillige Ventilationer, imellem de myndige Arvinger, har udsat denne Jndkaldelse til nu) bliver alle og Enhver, som ikke have meldt sig, der maatte have noget at fordre, udi Stervboen efter afgangne Hr. Etatzraad Jens Baar og tillige afdøde Hustrue Frue Birgithe Catharine von Bergen, som boede og døde paa lille Hesberggaard udi Rauneberg Herred her i Fyen deres Stervboe, med 6 og 12 Ugers Varsel, indkaldte for os, at møde i Skifte=Commissionen, som holdes hos Hr. Birkedommer Lund udi hans iboende Gaard udi Odense, at anmelde deres Krav, og under Commissionen lovbefalet. at beviisliggiøre samme; hvorefter enhver skal blive tilkiendt sin lovlige Ret; Og meldes herhos tillige, at de for Creditorerne i Særdeleshed fastsatte første 2de Samlinger, ere berammede at holdes den 24de Junii og 5te August førstkommende om Formiddagen Kl. 9 Slet, Odense, den 29de April 1789. Seidelin. Trøiel. Nr. 8. Læst inden Fyenboe Landsting, Onsdagen den 29de April 1789. L. M. Bendz. J. J. Mylius. J. Uldahl. Protocolleret af R. Rasmussen. Ligeledes læst inden Odense Raadstue Ret, Onsdagen den 29de April 1789. Seidelin. A. Biørnsen. Nr. 2. Læst og Protocolleret inden Rauneberg Herredstings Ret, Torsdagen den 30te April testerer. J. J. Mylius.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-06-05
J Følge Hs. Majestets allernaadigste Resoluction af 13de Julii 1788 bekiendtgiøres her, ved til Vedkommendes Efterretning: 1) De der vil erholde Laan af Credit Kassen. til 11te December i samme eller 11te Junii i paa følgende Aar, maae indgive deres Ansøgning fra October Maaneds Begyndelse til April Maaneds Udgang, da den Kongelige Credit=Kasses Direction i de 4re Maaneder, Julius, Augustus, September og October ikke foretager Ansøgninger og nye Laan af Credit Kassen. 2) Efter Omstændighederne og med den i ethvert enkelt Tilfælde nærmere bestemmende Forsigtighed tilstaaes af Tredir=Kassen ogsaa Forholdsmæssig større eller mindre Laan til FæsteBønder, for at tilkiøbe dem Eiendom af deres paaboende Gaarder; Af saadanne Laan svares aarlig 4 pro Cento Renter, og efter de 2 første Aars Forløb desuden 2 pro Cento aarlig Afdrag paa Capitalen, saaledes, at Bønderne i de 2 første Aar have at betale 4 pro Cento. og i de næste 28 Aar 6 pro Cento af den hele Capital, hvorpaa Obligationen lyder, hvorved Capitalen tilbage betales paa en for dem umærkelig Maade, saa at de efter bemeldte Tids Forløb intet meere skylder til Credit=Cassen. 3) For at Penge Cirkulationen ikke skulle forøges, uden at Producterne tillige formeres i samme Forhold, er Directionen anthøriseres til i alle Tilfælde, da den udlaaner Penge imod 4 pro Cento Rente, under Kongelig Gaarantie at optage de dertil behøvende Penge, igien hos Private mod samme Rente. De som ønske at udlaane Penge paa disse Vilkaar, kunne altsaa i det seneste 6 Uger førend hvert Aars 11 Junti og 11 December Termin, henvende dem til Directionens Expeditions=Contoir, hvor de kan faae Underretning, om og hvor mange Penge kunne blive antagne. 4) Den udførlige Forklaring, som Directionen hvert Aar forelægger Hs. Majestet om dem, der have faaet Laan af Crediti=Kassen, samt til hvad Brug samme er dem tilstaaet, bliver ved Trykken bekiendtgjort, paa det at enhver kunne blive fuldstændig underrettet om, til hvilke Gienstande Penge tilstaaes af Credit=Kassen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-06-12
Tyrkiet, den 8de Maji. Det bekræftes, at den nye Tyrkiske Keiser, Selim Il, har confirmeret alle Statsberienterne i deres Embeder, og fattet den Beslutning, at fortsætte Krigen med fordoblede Kræfter imod Østerrige og Rusland. Den gamle Capit. Pacha gjorde han ved Stadsæstelsen i hans Post den Compliment, at han ansaae ham for det ottomaniske Riges Støtte. Man troer, at Selim I personlig vil indfinde sig ved Armeen, og det ved den, som er bestemt til Belgrads Undsætning. Storviziren staaer med sin ved Jsmail, for derfra at marschere mod Orgakov; en tredie Tyrkisk Armee er bestemt mod Østerrigernes og Russernes forenede Magt i Moldau, og en fierde mod Bannatet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-06-12
Den første Division af den Tyrkiske Flaade, som bestaaer af 15 Skibe, er allerede gaaet til Søes, og de tvende øvrige, som tilsammen skulle udgiøre 120 Seilere, torde snart følge, efter. Med disse vil Capitain Pacha gaae imod den Russiske Flaade, og søge at angribe Oczakom fra Søesiden. Jrsern og Trebisund; giøres Udrustninger til de Tartarers Understørtelse, som holde med Tyrkerne i Cuban. Til Archipelagus bliver ingen Flaade sendt, men kun nogle Fregatter for at beskytte Øerne mod Angreb af de Russiske Kapere. - Paa det sorte Hav ere tolv Franske Skibe med Krigsmunition ankomne, hvilke ere bestemte til Ana pa og derfra skulle bringe Korn tilbage. Almuen i Constantinopel og andre Stæder af det Tyrkiske Rige er saa meget for Krig, at den har tilbudet sig at biedrage alt mueligt af sin Eiendom til sammes Fortsættelse. Keiseren har ikke villet modtage samme, men har i Sinde at anvende Kronens Skat dertil.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-06-12
Venedig, den 13de Mai. Fra Constantinopel meldes, at de Subsidler, som Divanet har bevilget Kongen af Sverrig, beløbe sig til 10 Million Piaster, af hvilke 6 Millioner strax og de øvrige i 2 Terminer, nemlig aarlig 2 Millioner, skulle blive betalte. Nogle indskrænke disse Subsidiers Betaling til nærværende Krig, andre sige, at Porten har forbundet sig til at betale det Stockholmske Hof aarlig 2 Millioner, saalænge denne Alliance imellem begge Magter varede. At det Tyrkiske Rige har faaet et andet Overhoved vil forre steen, efter al Anseende, ikke skaffe det Fred, igien; thi man forsikrer, at Reis=Effendi har kort efter Selim Kl. Tronbestigelse erklæret den Franske og Spanske Minister, som giøre sig al Umage for at giøre deres Hoffers Megling antagelig, at han havde Ordre at ikke antage flere Forslag af dette Slags, naar ikke alle Erobringers Tilbagegivelse, den Russiske Keiserindes Afsigelse fra alt Overherskab over Tartarerne, Krims Uafhængighed a. ikke bleve fastsatte i Preliminair=Artiklerne.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-06-12
London, den 22de og 27de Maji. Om den Tyrkiske Keisers Abdulhamuds Død, melder Hof=Tidenden, at den Afdøde den 6te April, om Aftenen imellem 9 og 10 Slet, blev angrebet af et Slagflod, hvoraf han, da alle Lægernes Bestræbelser vare frugtesløse, døde den 7de om Morgenen Kl. 6 1/2. Henimod Kl. 8 havde Storadmiralen, Mufti og de andre Store forsamlet sig i Seraillet og hyldet den nye Sultan. Den Afdødes Liig blev Kl. 12 biesat i det prægtige Begravelse, som han for nogle Aar siden har ladet bygge for sig og sine Børn.