JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-10-29
af de under sidste Beleiring fordrevne Hamborgere, som flygtede ud til Altona, og her fandt menneskekierlig Modtagelse og Understøttelse, døde i Alt 1138, hvilke uden af Ceremonie bleve begravede paa en Eng tæt bag Ottensee. Det er nu bragt paa Bane at kjøbe denne Plads, for at lade den indhegne under Benærnelsen: de fordrevne Hamborgeres Kirkegaard og indrette den til et blivende Mindemærke, om den skrækkelige Katastrofe, hvis Offere her hvile. Veien af Tunis er vandret al Kiøbets Gang. Veien af Tunis er vandret al Kiødet, Den med Hieronimus Buonaparte formælede Prindsesse af Würtemberg og Prindsesse Charlotte af Wales ere lige nær beslægtede med Prinds Friederich af Wales Georg den tredies Fader, fra hvem alle de nedstamme, som giøre Fordringer paa den engelske Krone, den ene i mandlig, den anden i qvindelig Linie. Vegge ere Cousiner i første Grad. Altsaa kunde det Tilfælde indtræffe, naar ingen Udelukkelsesact gaaer igiennem, at Hieronimus's Gemalinde engang kunde vorde Dronning af Engelland og hans Søn Prinds af Wales. Feldmarskal Blücher kaldes i Almindelighed af den russiske Armee, Marskal Fremad. Anledningen til dette Tilnavn er følgende. Da General Sackens Korps den 20 Okt. 1813 ved Stormen mod Leipzig fandt en heftig Modstand og tabte mange Folk, befalede Blücher nogle Regimenter af Langerons Korps at rykke frem til Soutien. Hans Utaalmodighed havde bragt ham ind i Geværilden, og allerede var hans Adjutants Greven af Nostifts Hest skudt tæt ved hans Side, da de første af Langerons Batailloner ankom: J Spidsen for disse satte nu Feldmarskallen sig med den for hans Alder høist beundringsværdige Fyrrighed, og raabte uophørlig Fremad Kamerader. - Fremad. Vel forstode Russerne ikke disse tydske Ord, men de giettede dog af den Jøer hvormed de altid bleve gientagne Feldtherrens Villie, og opfyldte den med megen Mod. Det dem af Blücher saa ofte tilraabte Ord: Fremad, var blevet dem uforglemmeligt, og efter at de havde ladet sig Betydningen forklare, gave de ham dette ærefulde Tilnavn. Da General Chernitscheff efter Kassels Jndtagelse igien trak sig tilbage til Elben og tillod sine Tropper nogle Rastdage i Staden Salzvedel, anstillede de med fransk Bytte rigbeladte Kosakker en offentlig Auktion sammesteds. En Kofak besteeg paa frie Mark en tom Krigsvogn og opbød Tingene Stykke for Stykke. Adskillige af hans Kammerater gik imidlertid omkring i Kredsen blandt Tilskuerne og Kiøberne, opfordrede de Dovne til at byde, og, hvad der just var det Eiendommelige ved denne Kosakauktion, straffede enhver med deres Krabask som gjorde noget slet Bud.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-10-29
Paa Franskmændenes Flugt fra Rusland i Vinteren, 1812 snege sig selv endnu i Preusen mange af de fornemste Franskmænd, af Frygt for Jndvaanernes Hævn hemmeligen bort fra de dem anviiste Huse og søgte som simple Officerer eller Betiente at faae Herberge for deres Penge. Marskal Victor forlod sit Qvarteer, i Gumbinnen med et Straaknippe under Armen og kom til en fattig Skoemagers usle Hytte. Bønligen bad han ham, i det han bød ham en Dukat, at han derfor vilde indrømme ham et Natteleie paa Gulvet bag hans Kakkelovn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-10-29
Brudstykke af en Skrivelse fra Paris i Januar 1814.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-10-29
Mellem Weile og Colding afbrændte sidstl. Søndag et Udflytterhuus. Endeel Korn og nogle Kreature indebrændte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-10-29
En Person som foregav at være en af de Uheldige Nordmænd som formedelst Krigen ikke kunde komme : tilbage til sit Fædreland, har lønnet sin Velgiører, Sognepræsten Lemvig i Ulstrup pr. Hobroe, som havde forundt ham Arbeide, med den sorteste Utak, ved at bortvandre med en stor Deel af Præstens og Tieneste folkenes Sølvtøi, Penge og Klæder. Nær ved Herregaarden Refs, som ligger i Viborg, Stift, og tilhører Hr. Major Baron A. v. Juul, i ligger en Veirmølle. Denne bestyredes af en gammel gift Mand. En Bondekarl af hans Familie besøger sam for nogle Dage siden, og beder ham laane sig 700 Rd., med hvilke han vilde kiøbe sig fri paa Sessionen: Manden nægter ham det. Forbittret herover be lutter han ved Vold at skaffe sig, hvad han ikke kunde holde med det gode. Om Aftenen sildig drikker han den Gamle fuld, lægger ham i Sengen, snakker ham Søvn, lister sig derpaa hen til hans Kiste og tager hengene. Samvittigheden slaaer ham, han ængstes i Frygt for at hans Tyverie skal vorde opdaget, og forat tilintetgiøre den Eneste, som muligen kunde røbe ham, ifatter han den gyselige Beslutning, at stikke Jld paa Møllen og brænde den Gamle inde; han udfører den - sniger sig bort, og skiuler de stiaalne Penge i en Hostal, at de ikke skulle røbe ham. Tillykke vare endnu Folk oppe paa Herregaarden, det see Jlden, og ile til forat redde, hvad reddes kundet Vaaningshuset stod i lys Lue. Med megen Møi frelser Man den gamle Mand ved Hielp af en Baadshage. Hvor forbrændt og forhakket han end var, følte han dog ingen Smerte, han fortalte Dagen efter at det forekom ham, som om han først havde seet sin Slægtning ved Kisten og derpaa Loftet brænde over sig; men han var for beruset til at tænke paa sin Redning. Jlden kom ikke videre. - Baronen sendte Dagen efter sine Folk ud af forskiellige Veie paa Spor efter Misdæderen. Ogsaa vare de saa heldige at træffham i Nærheden. De indlode sig i Samtale med ham, og spurgte om han ikke havde Lyst at tage Tieneste paa Refs, da Baronen i denne Tid trængte til Folk: dertil fandtes han villig, og fulgte tilbage med dem. Underveis spurgte Man, om han havde hørt, til den Jldebrand, der forrige Nat havde været paa Refs, hvilket han benægtede. Lidt efter spurgte han Brændte den Gamle inder og da Man dertil svarte Nei, blev hans Ansigt saa hvidt som Kalk, og han var nær faldet om. Da greb Man ham i Brystet og sagde: du er Gierningsmanden, du satte Jld paa Møllen! - det giorde jeg ogsaa svarede Synderen, som nu sidder arresteret i Aalborg. Paa Gaden i Khavn er tabt en Ørenring af Jern med et antik Hoved i.Den 16de Decbr. fandtes paa forskjellige Steder i Khavns Canaler, 2de druknede Mandfolk, som ingen kiendte sig ved.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-10-29
Kammerjunker Mylius paa Bjørnsholm har i dette Aar avlet ikke mindre end 30 Tdr. Nødder, som skulle føres til Kiøbenhavn, for der at giøres i Skillingen. De vurderes lige med Rug. - En stor Mængde Sild fiskes iaar i Liimfjorden; den almindelige Priis paa Stedet er 10 Rbm. Olen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-10-29
Fra Fyen skrives: den længe ønskede Regn har dog nu begyndt at indfinde sig, og vil vel herefter kunne ventes i Overflødighed. Kunde Man kun snart sig det samme om mindre Pengesedler eller Skillemynt. Savnet af samme er for Øieblikket høist trykkende i daglig Handel og Vandel her i Provindserne. Det er tungt at høre den simple Dagleier beklage sig, at han maa paa eengang fortære en heel Rigsbankdaler, da han ei er istand til anderledes at faae den vexlet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-10-29
J denne Forlegenhed have Adskillige atter maattet gride til Nødmiddelet med private Skillingsbeviser. Overalt vil der længe til, inden den Babyloniske Forvirring, som er fremkommet ved de mange Pengesorter og Omskiftninger, ophører. Enhver bruger sit Tungemaal, Alt som han er Kiøber eller Sælger. Skal Man give 1 Rbd. ud, faaer Man den Trøst, hvader det, knap 24 gode Sk., Skal Man igjen have den, kaldes det 6 Rigsdaler. Endnu Værre gaaer det med Rigsbanktegnene. At de kun gielde som Tegn kunne eller ville Mange ikke forstaae. Enhver Kobbermynt af samme Størrelse tillægge de samme Gehalt, og byd ligge saa fuldt en gammel Skilling fra 1771 som et Rigsbanktegn for en Rigsbankmark. Mindre Sedler fra 8 Rbs. til 5 Rbmk. vilde udentvivl i enhver Henseende bedre opfylde Hensigten, og vare desuden beqvemmere at føre. J flere Blade har Man ogsaa opkastet det mærkelige Spørgsmaal, hvoraf det vel kan komme, at Man i Hamborg endnu bestandig noterer den danske Kours efter dansk Kourant og ikke i Rigsbankpenge: Passerede fra Aarhuus til Callundborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-10-29
Lieutenant Landmaaler Prinzens, Frøken Arctander, Skibskapitain Døller, Forvalter Nørbech, Kiøbmændenes A. Bloch, A. Andersen og J. Meyer, Organist Jørgensen, Jfr. Petersen, Handelsmand Schiørring og N. Mouritzen, Mad. Vogelsang.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-10-29
Døbte. Den 23de Octbr. Plod Hørmanufakturist ved Marseillesborg S. Morthensen døbe en Søn Morthen: Fadd.: Kræmmer Schens Kone og Thrine Bærensdatter, Politiebet. Kandelstorph, Giørtlermester Cl. Kandelstor, og Jæger Jens Schou. S. D.: Commandeersergeant I. Rulsels en Søn Johan Andreas; Fadd. : Varnets Moder og Mad. Martin. Commandeersergeanterne Steinmet, Schaff og Hinche.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-10-29
Copulerede. Den 28de Octbr.: Søemand Andreas Michelsen og Pigen Maren Jensdatter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-10-29
Bekiendtgiørelser. Førstkommende Onsdag den 2 November er Generalqvartal Forsamling i Kronprindsens Klub om Eftermiddagen Kl. 5 Slet, hvortil ønskes Mødet saa talrig som muligt. Directionen. Efter Gisning om en sort Hest, 3 i 4 Aar, mærket paa den venstre Bov med Bogstaverne C. M. S. B. om nogen kunde give mig Oplysning om denne Hest, da loves dem Uleilighed og Omkostninger betalte af Eieren. Chresten Mortensen, i Branstrup. 9 Ænder ere komne bort af Eimanists Gaard, Gjordemoder Madame elig anviser Pladser til 2 Underretning om samme loves en Douceur. eller 3 Ammer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-10-29
Auktionen i Boghandler Elmquists Gaard paa Ti Middelgade Nr. 64, kontinuerer paa Mandag Efter komme middag Kl. 3 over Ege= og Fur=Tømmere, nogle og i 3 Planker, circa 5000 Tagsteen, endeel Dørre og VinKirkeAuctionsdirektionen i Aar. duer m. m.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-10-29
Udgives 3de Gange ugentlig af A. F. Elmquist. 3 Rbd. N. V. inclus.; dal, Birkedommer og Skriver . Baroniet Wilhelmsborg Birk Land væsens og Tiendekommissair i Aar. huus Amt, samt konstitueret Herredsfoged og Skriver i Hads Ring Herreder: Giør vitten ligt: At efter Begiering af afdøde Oberstlieutenant Peter von Wejen Jgells Enke til Rodsteenseie under Aarhuus Am her i Jylland, og i Følge hans Kgl. Majestæts allernaadigste Bevilling af 14de Januarii dette Aar indkaldes med Aar og Dags Varsel sub poene præclusi et perpetui silentii den eller de som maatte have i Hænde, en af Hr. Kammerjunker og Ritmester Casper von der Osten og Hustrue Slagelse, til bemeldte Frue von Weien Jgell under 1 Junii 1805 udstædt, men ved dens Oversendelse til Debtorerne, for at faae samme omskreven til Rigsbankpeng Sølvværdie, bortkommen Obligation, lydende paa 20000 Rd. dansk Courant til uden Lavdag at møde for mig inden Hads Ring Herreders Ret den sidste Mandag i Februar 1816, for med ovennævnte Obligation at fremkomme et sin eller deres lovlige Adkomst dertil at beviisliggiøre, de Citantinden i Mangel deraf vil forvente, og i Overeensstemmelse med fornævnte kongelige allernaadigste Bevillinlade paastaae Mortificationsdom paa meerbemeldt, borteblevne Obligation saaledes at samme for alle andre enKreditrets skal være uden Kraft og Gyldighed i hvor den end maatte være eller i Tiden findes. Til Bekræftelse under min Haand og Segl. Mariendal, den 26de Septbr. 1814. N. Biørn. (L. S.) Gebyhr betalt med 44 Rbs. til Justitsfordet. er 53 Rbs. S. V. skriver tre og tre og halvtredsindstyve. Rigsbankskilling Sølv=Værdie. Læst ved den Kongelige Landsoverret Mandagen d. 10de Leth. Octbr. 1811. derfor betalt 1 Rbd. 38 s. S. B.) skriver Een Rigsbankdaler tredive) og saatte Rigsbankskilling SølvVærdie.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-10-29
Rug kan i Tønder og Skieppeviis faaes hos Thomsen, paa Middelgade ard paa Tillæg til Statskallenderen for 1812, den nye ud Efter komne Anordning for Almueskolevæsenet paa Land nogle og i Kiøbstæderne, Napoleons Levnet 2den Deel, samt VinKirke= og Brevoblater, ere at faa hos Schyttes Ensionen i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-11-04
No. 131. Aar 1814. Aarhuus Stifts. privilegerede. Kongelig allene Tidende. Adresse=Contoirs med Brevposterne. som forsendes den 4de November. Fredagen
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-11-04
Fredskongressen. Den 18de October, det hele tydske Riges National Festdag til Erindring og hiint forrige Aars store afgiørende Leipzigerslag, lød Tydsklands største og mærkværdigste Klokke f) indbydende til en Kirkefest, saaledes som endnu hidtil aldrig nogen er bleven feiret i en Kongresstad. Den tydske Keiserstads sexhundredaarige erkebiskoppelige Moderkirke optog de tilstrømmende tarnemmelige Tydskere i fine rummelige Hvelvinger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-11-04
Ved 28 Marmor=Altare frembragtes Takoffere til den Allerhøieste. Monarker, Fyrster og Stormænd af alskens Nationer vandrede hen til Offeralteret, smykkede med Fredskrandse, for at fornye det store Forbund for Folkeslægternes Rolighed. Denne gientagne Eed for den Almægtige var ligesom Løsenet til den om tolv Dage begyndende Kongres, der igien skal forene alt hvad en Jkarus sønderreev og istandbringe den forstyrrede Ligevægt. Samme Dags Fest i Prateren hvor 16000 Krigere, bespisedes, var over al Beskrivelse herlig. Over Donauen var slaaet tre Pontousbroer, hvis Geleder bestode af lutter erobrede franske Geværer, skiønt giennem slyngede med Qviste og østerrigske Vimpler. Paa en Pyrsmide sammensat af Granqviste veiede i Spidsen, en erobret fransk Fane og ved dens Fod var opstillet en Harniskklædt Mand. Lysthuset selv var fra øverste til nederst prydet med erobrede franske Faner, Vaagen, Kandner og andre Armaturstykker, omslyngede af Laurbærkrandse. I den første Etage hvor H. M. Kei gen af Østerrige gjorde Honneurs, spiste de høie Souverainer, de kronede Fyrstinder, Kron= og Arveprindserne samt Feldmarskallerne; ved Taffelet paa den blot ste Jord, hvor Erkehertug Carl gjorde Honneurs, spiste samtlige Erkehertuger, de udenlandske Prindser og adskillige udmærkede udenlandske Militairpersoner. Da Tropperne efter Spiisningen vare desilerede forbie, før) Den 367 Centner vægtige Klokke i Stephanstaarnet, i Vien, er støbt af tyrkiske Kanoner, som erobredes : 1711 ved denne Stads Undsætning. te Keiser Alexander det østerrigske Regiment som Keiser Franz har foræret Ham, selv frem og holdt med nedsænket Sabel for hiin, der reed ham imøde og gav ham Haanden, i hvilken Stilling begge Monarkerne. forbleve indtil Regimentet var forbi. Ogsaa Storfyrst Constantin var denne Dag i Spidsen for det ham skienkede Cyrrasseerregiment i fuld Rustning som østerrigsk Kyraffeer-Oberst.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-11-04
Næste Dag gav Keiseren af Rusland en Fest i samme Anledning; Spisesalen var oplyst med 6000 Lamper og der var dækket til 700 Personer. - Den 20de gav den russiskkeiserl. Gesandt, Grev Stakkelberg en Balfest som bivaanedes af D. M. Keiseren og Keiserinden af Rusland, Kongen af Preusen, Storfyrstinderne og adskillige kgl. Prindser. - Den 21de om Formiddagen overaskede Keiser Alexander uden al Ledsag ning og iført østerrigsk Oberstuniform, Fyrsten af Schwarzenberg med et Besøg. - Ogsaa Kongen af Bayern er bleven forlenet et østerrigsk Dragonregiment. - Derimod har Keiser Alexander igien tildeelt Keiseren af Østerrige det Kexholmske Infanterieregiment og Kongen af Preusen det Petersborgske Grenadeerregiment.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-11-04
Den 24de Oct. tiltraadte D. M. Keiseren af Rusland og Østerrige samt Kongen af Preussen, Storfyrstinde Catharina og Prinds Vilhelm af Preusen, Reisen til Ungarn. Den 30te forventedes de igien tilbage til Wien. - Ratificationen af Fredstraktaten mellem Rusland og Danmark vil efter Forlydende finde Sted strax efter Keiserens Tilbagekomst.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-11-04
Tydskland bliver efter Wiener Beretninger deelt i adskillige store Militair=Divisioner, hvoraf Kongeriget Hannover med dens mindre Naboestater vil komme til at udgjøre et. Ogsaa skal der i de større Stater oprettes øverste Justitstribunaler for de tilgrændsende mindre Stater. J talien.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-11-04
En engelsk Koureer, der ikkun havde været otte Dage underveis fra London til Genua, havde medbragt den Efterretning, at i Tilfælde af at Polen gienoprette des under en russisk Prinds, skulde en osterrigsk Erkehertug have et betydeligt Kongerige i Jtalien. - Alle faste Pladser i Over-J talien blive paa nye provianterede. - Jfølge Efterretninger fra Ancona af 3die Okt. ankom dertil daglig saa mange neapolitanske Tropper baade til Lands og Vands at man havde seet sig i nødsaget til at forlægge dem i Omegnen. Denne Troppesamling gav Anledning til tusinde Slags Giø ninger. - Greven af St. Leu (den forrige Konge af Holland har slaaet sin Bopæl op i Rom, i hvis Omegn ogsaa den forrige Konge af Spanien, Joseph Bonaparte, har kjøbt sig en skiøn Eiendom for 4000,000 romerske Dalere.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-11-04
Norge. Efterat Storthinget den 20de Octbr. ved en Pluralitet af 75 Stemmer mod 5 havde besluttet Norges Forening med Sverrig, udstædtes følgende: Kundgiørelse fra Norges Riges Repræsentantere til deres Landsmænd.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-11-04
Ved Overveielsen af disse Forandringer i Grundløven skal Omhu for Folkets Frihed og Statens Tryghed, a lede Storthingets Arbeide. Landsmænd, Norges Repræsentantere, som Eders Tillid hædrede med det høie Kald de have, ere forvissede om, at Eders bifald vil lønne deres Bestræbelser, at J med den Sindighed, der er Normænd egen, ville modtage deres Beslutninger, - og at J med dem deele det Haab, at en hæderlig Forening med Naboetiget skal vorde til Held for det stedse frie og selvstændige gamle Norge.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-11-04
Prindsen af Holsteen-Becks Gemalinde, en Søster til vor allernaadigste Dronning, blev den 23de f. M. paa Slottet Gottorff om Morgenen lykkelig forløst med en Prinds, som tilligemed den høie Moder befinder sig vel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-11-04
J Anledning af Hs. Maj. Dronningens Fødselsdag opførtes i Løverdags paa det Kongl Theater Fanchon, Syngestykke i 3 Acter, efter Bouilly og Kotzebue til Musik af Himmel. Musiken er ikke hammelsk og Texten Ammelig jordisk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-11-04
Paa Børsen i Khavn er man i denne Tid ivrig sysselsat med at nedrive og omflytte Bogladerne, for, som forhen er anført, at indrette en Auctionssahl, hvortil Skillerummene, Pillerne &c. allerede i adskillige Aar have ligget færdige. Man seer her, hvad man desværre saa længe har seet i det virkelige Liv, Muserne giøre Plads, ja endog flygte for Mercurius.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-11-04
Under Læssøe er Brigskibet Amisady kommende fra Lissabon for at gaae til Petersborg, total forliist. Kun lidet af Ladningen biergedes og indbragtes til bemeldte Øe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-11-04
Ved den 926 Trækning i Altona udkom følgende: Nummere:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-11-04
Kiøbenhavns Species-Cours. Den 1ste Novbr. 530 - Specier solgtes for 31 3/4 Rbmk. Committeesedler 65 1/2 pr. 100.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-11-04
Aarhuus. Atter i Torsdags den 3die Novbr. blev herpaa den yderste Raadmands Tofte uden for Broberg Port offentlig opbrændt og aldeles tilintetgjort, af de i Aarhuus Stift indløste Courantsedler og Skatkammerbeviser, for 2,886,606 Rdlr. d. C., i Overværelse af de dertil Befuldmægtigede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-11-04
Vor elskede Prinds Christian Frederik overraskede og i Dag Eftermiddag ved paa sin Reise fra Norge at indtreffe her paa Rheden ombord paa den tal danske Brig Børnholm, der formedelst Uveir her maatte løbe ind. Allerede ved Efterretningen om Hs. sigl. Høiheds Ankomst var Jubelen almindelig. Under Salutering fra Briggen streg Hs. Kgl. Høihed iland ved Mindehovedet, hvor Han under den der samlede talrige Folkemængdes uafbrudte jublende Hurraraab og Velkommen, modtoges af Hs. Ex. Stiftsbefalingsmanden, Magistraten samt Byens øvrige Embedsmænd, og Honoratiores. Folkets Glæde over igjen at see dets elskede Prinds paa Danmarks Grund var over al Maade. Fra Vinduer og Dørre tilraabte Man HamVetkommen; Hestene spændtes fra Vognen og under Jublen trak Man Ham giennem illuminerede Gader til Hr. Giestgiver Juncher hvor Hs. Kgl. Høihed behagede at træde af. Her var Man færdig at nedtræde hinanden for at skue Dannerprindsen der med den Ham saa egne milde Nedladenhed bevidnede Folket sit rørte Hiertes Følelser for alle disse Kierlighedsbeviser. Her komplimenteredes Han atter af Byens Embedsmænd og Regimentets Officerer. Næsten hele Byen er i Aften Aumineret. Efter Omstændighederne befinder Hs. K. Høihed Sig til Glæde for enhver Dansk, ret vel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-11-04
Bekiendtgiørelser. Søndagen den 6te Novbr. Kl. 5 1/2 opføres i det forenede dramatiske Selskab. Arlechinos Bryllup. Commedie i 5 After af Kruse. Indgangen aabnes Kl. 5. Ditectionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-11-04
Et paa Middelgade fundet lidet Silketørklæde, kan imod Findeløn og Omkostninger, af Eieren modtages paa mit Contoir. Aarhuus, den 4de Nov. 1814. I. L. Schumacher,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-11-04
Da Passagen over Træebroen paa Middelgade formedelst fornøden Reparation i nogen Tid vil være spærret, saa maa saalænge al Færsel til og fra Middelgades og Studsgades Porte falde igiennem Studsgade, hvilket til Efterretning bekiendtgiøres. Aarhuus, den 4de Novbr. 1814. I. L. Schumacher.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-11-04
Til kjøbs forlanges et Sted paa Landet imellem Aarhuus, Skanderborg og Horsens, indrettet til en Familie uden for Bondestanden, hvorved kan holdes 2 I. L. Schumacher.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-11-04
Til kjøbs forlanges et Sted paa Landet imellem Aarhuus, Skanderborg og Horsens, indrettet til en Familie uden for Bondestanden, hvorved kan holdes 2 Heste, 5 a 6 Køer. Stedet ønskes at kunne tiltrædes til 1ste Mai 1815. Sælgeren ville med allerførste melde sig hos S. T. Hr. Boghandler Elmquis, der anviser Kiøberen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-11-04
Udgives 3de Gange ugentlig af A. F. Elmquist. At jeg er flyttet fra Vestergade og i Hr. Kiøbmand Michelsens Gaard paa Torvet, tilkiendegives for mi i ne ærede Kunder og Venner. Willumsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-11-04
Paa Collerup pr. Randers er nogle og 3. Stkr. gode Stude at faae tilkjöbs.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-11-04
Hos Undertegnede er at faae alle Sorter Klæde, Sirtzer, Kattuner, Kembrids, silke Vatter, KaffSukker, Cicorie, Cocholade, Jndigo, Cochonille, Concept og Postpapiir, Propatria, Rød Viin paa Flad og Ankre, Flasker og Ølglas, 10 og 12 Fods B., Tagsteen, godt Saallæder til billig Priis, m. m. David Davidsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-11-04
Gaarden No. 134 paa Broberg, samt et Engskift i Veilbye Mose nærmest Aarhuus, hvori er got Tørv skiær, og frembringer aarlig 2 a 3 Børgerlæs go Høe, er, hver for sig, underhaanden at faae tilkiøbs hos Amtstuefuldmægtig Jensen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-11-04
En 5 Aars uskoet lysebruun Hest, med en hvid Bagfor og temmelig bredhoftet bag over, er for en Dages Tid bortkommet fra Marken. For Opdagelsen loves en Douceur og Omkostningerne betalte. Birthe Moensdatter i Triest Bye Tilst Sogn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-11-04
En mørkebruun Hoppe, a 2 paa tredie Aar gammel og Halen let afklippet, er bortkommet for 14 Dag siden, og et gammelt sort Og, lidet graa i Hovedet, Mærket, men næsten udslettet, med N. J., er ligeledes frakommet samme Mand for 3 Uger siden, for hvis Tilveiebringelse loves en god Douceur af Ras Jensen i Ego.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-11-04
Sveitseren Conditor Louis Schucany har den Ære ærbødigst at bekiendtgiøre denne Byes ærede Publikum hans nu fuldendte Establissement og hans Boutiks Aabning førstkommende 6te Novbr. i Hr. Lichens store Gaard paa det store Torv, Indgangen paa Svinetorvet. Han anbefaler sig med forskjellige Sorter Confecturer, alle Slags Kager, hvorover en nøiagtig Specification forefindes i hans Beutil adskillige Sorter Drikkevare, saasom Punsch, Chocolade, Biskop, forskiellige Slags Likører og Aqvavitter, Limonade, Orschade, Extracter til Punsch og Biskop, Citron=Limonade, Sierop de Capiteur, St. erop de vendigere. Ogsaa vil man paa enhver Til af Dagen kunne opvartes med Casseog Thee i Koppeviis Da han har gjort sig al muelig Fliid og ingen Omkostninger svaret, for paa det bedste, og promteste kunne betiene sine Venner som ville beære ham med deres Besøg, forventer han en talrig Søgning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-11-05
No. 132. Aar 1814. Aarhuus Stifts. privilegerede. Kongelig allene Tidende. Adresse=Contoirs som forsendes :med Brevposterne. Løverdagen den 5te November.