Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-06-05
Kjøbenhavn som det var og som det er. Dersom Absalon" hedte det paa den allerførste Side af Kjøbenhavns nyeste Skilderie, for sexten Aar siden – "stod op af Graven, og saae det Kjøbenhavn, som nu prunker saa stolt, maatte han ikke da med Føie spørge: Er det hiint Fiskerleie, som jeg har reist af Støvet? Hvor ere hine Træhytter, hvori fordum Dyd og Maadehold boede!" - Men man behøver ikke at mane Absalon op af Graven, og faae ham til at opkaste et saadant Spørgsmaal. Enhver af os, der er over sin Alders Middagslinie, vil, ved at kaste et Blik tilbage paa vor Hovedstads Tilstand i vor Barndom, have Møie ved at gienkiende den, saavel i Henseende til Bygninger som til Sæder. Ved de Ødelæggelser, som Luerne havde bragt over Kjøbenhavn 1728, 1795. og 1807, er det, lig en Phoenix, staaet skjønnere op af sin Aske. Havde v. Justi Aarsag til at sige 1758, da han opholdt sig her, at Kjøbenhavn hører til Europas prægtigste Stæder, som, naar det vedblev at gjøre Fremskridt i Forskjønnelse, vilde om tredive Aar (altsaa 1788) være den allerprægtigste, saa have vi saa meget større Grund til at antage denne Tidspunct for opnaaet, da efter den store Jldebrand 1796 i mange af Kjøbenhavns Gader fremstode sande Palæer i fordums Hytters Sted. Vil man have et billed paa, hvorledes Staden i Almindelighed saae ud førend 1728, saa lægge man Mærke til de gamle Gaarde og Huse paa Østergaden, hvilke, al deres Moderniseren og Boutikindretning uagtet, dog endnu stedse bære Præg af deres fordums Skikkelse, og ligne en Olding, der har faaet Pantalons og Spentser paa, og Hanekam i Haaret. Fra 1728 til 1738 opbygtes her over et Par Tusinde Huse, som tildeels kostede 10, 20, 30,000 Rdlr., ja nogle endog langt derover, og hvoraf intet kostede ringere end 3 til 4000 Rdlr. Pontoppidan antager, at fra 1728 til 1738 efter al Sandsynlighed 14 Mill. Rdlr. ere blevne anvendte paa Bygninger, naar man regner de offentlige, og især Christiansborg Slot med. Men denne Sum er vist alt for ringe anslaaet, da Christiansborg allene upaatvivleligen har kostet saa meget Men først under Kong Frederik den Femte (1749) fik Kjøbenhavn sin største Forskjønnelse ved det nye Frederiks=Qvarteer. Jndtryk ket paa den Reisende, som traadte ind i Kjøbenhavn fra Toldboden af, og paa den, som traadte derind fra Vester=, Nørre= eller Østerport, var lige indtil 1795 og 1807 ganske forskjelligt. Den først maatte troe, at komme til een af Jtaliens skjønneste Stæder, den anden derimod, at Kjøbenhavn var en ganske almindelig Stad. Ramdohr, som man sikkert ikke kan beskylde for Partiskhed i Henseende til os, siger, at Jndtrædelsen i Kjøbenhavn, fra Toldboden af, maa gjøre et fordeelagtigt Jndtryk paa hver Fremmed. Men skjøndt Christiansborg Slot imponerede ved sin Storhed og Pragtfuldhed, stak de det omgivende Bygninger, lige indtil 1795, ufordeelagtigen af derimod. Man erindre sig Husene og Gaardene omkring ved Stranden, hvor ulige, smagløse og gammeldags, Længe vare de skjønne offentlige Bygninger, og især Slottet, intet uden prægtige Ædelstene, indfattede i en Ring af Messing eller Bly. Lige indtil 1771 var Stadens brede Gader ikke engang forsynede med Trottoirs, og Husene og Gaarden ikke numererede. Overalt saae man, endog længe derefter, Afvisere, for at Vognene ikke skulde kjøre paa. De saakaldte Smaagader vare en sand Vanziir for Staden, og ikke ulige Peermadsens Gang. Jldebranden 1795 forskjønnede Hovedstaden ligesom ved et Trylleslag. Holmens Canal, Gammelstrand, Høibroplads, den ene Side af Vimmelskaftet, Gammel- og Nytorv, Frederiksberg og Vestergaden fik tildeels Bygninger, der mere lignede Palæer end Borgerboliger, af ligesaa smagfuld som beqvem Jndretning.