Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-05-18
Til de derværende større og fortrinligere Stutterier kunne henregnes de Grenakker paa 130 Følhopper, det Jhlenfeldske paa nogle og fyrgetyve Hopper, de tvende Baroner Biels og den afdøde Domaineraad Pogges Stutterier. Desuden opdrættede de fleste Godseiere, og Forpagtere æde og forædlede Heste, og Meklenborg, besad allerede 1822 et saa betydeligt Antal af deslige Heste, at endnu aldrig nogen Hest, saavidt mig er bekjendt, er kommen paa en af de Meklenborgske Baner, der ikke i mere eller mindre Grad var forædlet, med Undtagelse af de Løb, der blot vare for Bønder. Ved den Bestemmelse, der fastsatte at kun i Meklenborg fødte Heste kunne tage Deel i de af Forfatteren omtalte 5 Løb, udelukkedes derfor ikke alle ædle Heste, men blot de, der ere fødte udenfor Landet, og dette skeete, ikke fordi Meklenborgerne, som Forfatteren synes at formode, frygtede for at Englænderne skulde komme og borttage Priserne, men fordi man ved denne Bestemmelse især agtede at befordre det indenlandske Opdræt af ædle Heste og at give dette en Beskyttelse mod det udenlandske, og fremfor Alt med Hensyn til det preussiske Monarchies Hesteavl, hvor ædle og forædlede Heste allerede i lang Tid vare tillagte saavel i Hoved, som i Landstutterierne. Denne Bestemmelse kan derfor ikke sammenlignes med den, der indeholdes i Jndbydelsen, og som fastsætter, at blot Heste, som ere fødte i de danske Provindser, tør tage Deel i de Løb, for hvilke Selskabet udsætter Præmier, thi Meklenborg besad alt 1822 et stort Antal ædle Heste, hvorimod, saavidt mig er bekjendt, endnu ikke en eneste saadan Hest er tillagt i Jylland. Heller ikke udelukkede det ene Stor hertugdømme Meklenborg det andet, men begge Broderlandene forenede sig for at opnaae det fælleds Maal, saaledes som det er skeet her i Hertugdømmerne og i Fyen, hvor Heste, der ere fødte i alle Kongen af Danmark tilhørende Lande, kan tilstædes Adgang til alle de Løb der holdtes i disse Deele af det danske Monarchie. Herved gives den ene Provinds Leilighed, og paa en saadan Maade udbredes disse i langt kortere Tid over det hele Land, end hvis man i de enkelte Provindser blot tilstaaer de i samme fødte Heste Adgang til disse Provindsers Rendebaner. Skal Adgang til de jydske Baner kun tilstædes Heste, som ere fødte i Jylland, da vil i det mindste hengaae 5 til 6 Aar, inden forædlede Heste ville kunne tage Deel i disse Væddeløb. Thi, hvis ogsaa Fuldblodshingster indføres i Jylland i Løbet af Aaret 1832, saa kunne disse dog først bedække de derværende Hopper i Aaret 1833, og følgeligen kunne deres Føl først fødes 1834. Naar man nu antager, at disse Føl treaarige betræde Rendebanen, saa vil dette dog først kunne skee i Aaret 1837, og maatte de jydske Bæddeløb til den Tid holdes med uædle Heste. Hvo der har Lyst til at overbevise sig om den ringe Nytte deslige Løb med simple Heste udøve paa Hesteavlen, han bedes om at drage til Jtzeboe, for der at erkyndige sig om Virkningerne af de Jtzeboer Væddeløb med Hensyn paa Hesteavlens Forædling. Endskjøndt henved nogle tusinde He sto aarligen produceres i Marsken, og endskjøndt de Jtzehoer Væddeløb nu bestaae paa tredie Aar, saa findes dog i denne Egn ikke et eneste Føl efter nogen Fuldblodshingst, og først i Aar have nogle af Marskens Beboere sendt 10 Hopper til de Augustenborger Fuldblods hingster og et lignende Antal til Fuldblodshingsten Antonin paa Tuphenbeck. Altsaa findes først i Aaret 1833 der de første Føl efter Fuldblodshingster. Hvorlænge vil det nu ei vare, inden disse kunne betræde den JtzeboerRendebane, og ved deres Bedrifter overbevise Marskens Beboere om den Nytte Fuldblodshingsten formaaer at udøve paa Hesteavlens Forædling. Og skeer dette efter 4 til 5 Aars Forløb, ville da ikke alle øvrige Hesteopdrættere i denne Egn medrette beklage sig over, at De, der fra Begyndelsen have ordnet de Jtzeboer Væddeløb, ikke have forstaaet at indrette disse paa en saadan Maade, at de svarede til Hensigtens Opnaaelse, og at Kundskab om de ædle Hestes Fortrin ved Dem ikke før er bleven almindeligen udbredt?