JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1795-02-16
Wien, den 28de Januarii. De Franske giøre alt, hvad de kunne, for at smigre Porten. De give alle østerrigske Skibe, som Porten sender til Ægypten og Syrien, for at hente Korn, Passe, paa det de franske Fregatter og Kapere skulde lade dem ubehindret fare, og i alt, hvad de kunne, ere de meget eftergivne og tienstagtige. I øvrigt bliver Porten ved at sætte sig i Forsvarsstand. Fæstningsværkerne omkring Bender ere allerede færdige indtil Glaciet, paa hvilket daglig arbeide over 1000 Mennesker; men det fornødne Artillerie er endnu ikke ankommer, og Pladsen er hidtil hverken forsynet med Krigs= eller Mundforraad. Fortet Akierman bekommer endnu 3 Bastioner, og Værkerne i Jsmail, hvor der findes en stor Mængde Kanoner, blive fuldkommen satte i Stand. Batterierne, som forsvare Kanalens Jndløb, ere nu besatte med meer end 300 Kanoner. Mundingerne af Donan skulle ogsaa blive befæstede, og der er bleven besluttet, at anlægge i Burgas ved det sorte Hav, i Bugten af samme Navn, en Fæstning. Flaadens Formerelse er i Besynderlighed en Gienstand, hvormed Divanet beskiæftiger sig. Man opretter nye Krudtmøller og et nyt Kanonstøberie. Der blive og bygte Caserner, for i samme at indqvartere de friske Tropper, som skulle disciplineres paa europæisk Fod. Det forunderligste derved er, at Janitskarerne selv have bedet Storherren, at lade dem bevæbne og exercere som de nye Corpser.
Berlingske Tidende, 1795-02-16
Frankfurt, den 3die Februarii. De Frinske gjøre nu paa hiin Side af Rhiner den samme Manceurer, som de i Holland ved Waal have brugt med et saa lykkeligt Udfald. Deres Generaler have Ordre, at giøre alt, det kost, hvad det vil, for at forcere Passagen over Rhinen, og det af samme Aarsag, som ved Waal, nemlig at Mangel paa Levnetsmidler. Man har allerede seet Bønder, ne i de af de Franske besatte Egne tvungne til at bedække den tilfrosne Rhiin med Straa, for at befordre Overganger over denne Strøm; men indfalder der Tøeveir, bliver de Franskes Foretagende umueligt. Rhiisen, som var brækket op, ligger nu igjen fast. Maynen her ved Frankfurt, saavelsom Neckar ved Manheim, have nu ogsaa lagt sig igien. Man er hange for, at Oversvømmelserne vil med Tiden foraarsage stor Skade. J Besynderlighed er man bekymret for Rhinmøllerne. - De friske ved Maynz ankomne franske Tropper skulle for det meste være komne fra Wender. - En anseelig Deel af det keiserlige Artillerie, som har staaet ved Nederrhinen er herigiennem gaaet tilbagtil Breisgau. - Formedelst de i Holland forefaldne Forandringer have allerede mange hollandske Patrioter, som opholdte sig her i Egnen, begivet sig paa Veien til deres Fædreneland. Den franske Jndtagelse af Holland lader frygte for skadelige Følger for de sachsiske Fabriker, besynderlig for Seildugssabrikerne, som leverede Hollænderne deres Seilduger.
Berlingske Tidende, 1795-02-16
Fra det Hannoverske, den 4de Februarii. De Allierres Hensigt er, at stille en Armee af 100000 Mand i Marken, og at trække en Cordon til Bedækkelse for deres Lande. Landgreven af Hesselcassel stiller 15000 Mand, og har lovet 30000, i Fald Engeland vil give Penge dertil. J denne Hensigt er den hessiske General Oynhausen bleven sendt til Engeland. Den hele hannoverske Armee har nu tiltraadt Marchen til Grændserne. Hertugen af Brunsvig blev ventet i Hannover og er formodentlig allerede ankommen. Prindsesse Caroline af Brunsvig, Prindsen af Wallis's tilkommende Gemalinde, befinder sig endnu i Hannover.
Berlingske Tidende, 1795-02-16
Bremen, den 8de Februarii. Man skal her have Breve fra London indtil 15de Januarii, som hemmelig ere ankomne til Holland. Forliset af Holland, som man ansaae i Engeland for meget nært, skal ikke have opvakt stor Bestyrtelse sammestæds; man talede kun om Embargo paa alle hollandske Skibe, og om Kaperbreve mod Hollænderne; den store Convoy af 165 Skibe med 6000 Mand om Bord var med en god Vind afgaaet til Vestindien, og alle vare muntre og glade og haabede en blomstrende Handel.
Berlingske Tidende, 1795-02-16
Weser, den 9de Februarii. Fra de hollandske Grændser har man følgende Efterretninger: En fra Provindsen Holland til Zwoll ankommen Erpresser har bragt den Efterretning, at Staterne af Holland have ved deres committerte Raader sendt Ordre til Gouverneurer, ne og Commandanterne i Fæstningen Breda, Bergen opZoom, Geertruydenberg og Willemstadt, at ikke sætte sig imod de franske Tropper, saa at man kan anske disse Fæstninger for saa godt som at at være i de Frønskes Hænder. - En Coureer fra Amsterdam er ankommen med den vigtige Efterretning, at Staterne af Holland gandske have forsikret sig den hollandske Marine i Texel, Vlie og Helvoetsluit. Capitain Histori har beredet denne Revolution i Helboetsluis, hvor han, efterat han havde ladet plante paa sit Skib af 6. Kanoner, og de øvrige hollandske Krigskibe det trefarvede Flag, har bemægtiget sig alle engelske Skibe og et engelske Magast af 700000 Gyldens Værdie, samt sat de franske Fanger i Frihed. Foruden de i Havnene liggende hollandske Krigskibe regner man, at der af samme ere endnu 28 til 30 i Søen. Hvad disse ville giøre og til hvilket Partie de ville slaae sig, vil Tiden vise. Jmidlertid holder mon for, at den franske Marine har ved denne Revolution vundet en Tilvæxt af 30 Linieskibe. - Man regner, at 350 til 400 engelske Koffardieskibe ligge i de hollandske Havne indfrosne, som samtlig maae falde i de Franskes Hænder. - GeneralDaendeels skal have givet Staden Amsterdam den skriftlige Forsikring, at det stod den frit for, at antage Assignater eller ikke. - Begge den henrettede Hertug af Orleans ældste Sønner ere ankomne her til Bremen. Deventer og Cam ren ere ogsaa besatte af de Franske. J Drenthe og Meppelhar det patriotiske Borgerskab grebet til Vaaben. J Grønningen har den hollandske General Manuel stukket den trefarvede Cokarde, som Patrioterne rakte ham, paa Hatten; og i Zwoll har Regimentet Bedault svorer Nationen. - J Haagler Generalstaternes Forsamling og Stadsraadet ophævet, følgelig Unionen foreløbende opløst. De franske Commissarier logere der i Statholderens Hotel.
Berlingske Tidende, 1795-02-16
Horsens, den 28de Januarii. Paa denne festlige Glædskabsdag, Kronprindsens FødselsDag, gave en Deel Borgere af den handlende og søefarende Klasse her i Byen et muntert Bal. Dagens Høitidelighed blev ankyndiget ved 27 Kanonskud; derefter blev af StadsMussikanten opført en smuk Concert; hvorpaa Stedets forrige Tolder, nu værende Told- og Consumptions Casserer, fremtraadte og holdte en Tale, hvoraf Hoved=Jndholden var denne: Optimi principisest, medio pacis cogitare bellum. r. "Det er den kloge Fyrstes Pligt midt under den tryggeste Fred at være betænkt paa Krig;" og blev i Anledning heraf talt om den gode eller kloge Fyrstes og hans til kommende Undersaatteres giensidige Pligter. Da Talen var til Ende blev opført en Simpronie, og derefter Ballet aabnet; henimod Kl. 12 gie Selskabet til Bord, og under Maaltidet blev afsiungen en til Dagens Høitidelighed forfattet Sang, hvorunder ved Kanonernes Løsning, Pauker, Trompeter og Pocalers Lyd og Klang blive erindrede Hs. Maje tæt Kongen, Hs. Kongelige Høihed Kronprindsen og den ganske Kongelige Familie, derefter blev ogsaa paa lige Maade erindret Hs. Excellence Grev Bernstorff (der var indlemmet i den af Casseren holdte Tale), den øvrige Tid forsvandt i Dands, Sang og Glæde, indtil om Morgenen Kl. 7 da Ballet endtes ved 27 Kanonskud hvorpaa denne værdige og retskafne Classe af Borgere skildtes ad og ginge hjem fornøiede og glade over at have paa denne absdag opfyldt deres allerunderdanigste Pligt og Skyldted.
Berlingske Tidende, 1795-02-16
Kiøbenhavn, den 16de Februarii. Den 4de d. M. er Jacob Hauschild allernaadigst beskikke til anden Copiist i det ty ske Kammer=Cancellie. Fra det Kongelige Rentekammer er den 29de Januarii d. A. udkommet en Placat angaaende Fortolkningen af Forordningen af 23de April 1771, dens 23 §. og Forordningen af 8de Junii 1787, dens 2den 5.
Berlingske Tidende, 1795-02-16
Ved Tal=Lotteriets 583 Trækning i Altona udkom: No. 21, 59. 14, 13. 15.
Berlingske Tidende, 1795-02-16
Vacance, Rollougs Sognekald i Aggershuus Stift, 520 Rdlr. Af Sognepræsten betales til den residerende Capellan 200 Rdlr. aarlig.
Berlingske Tidende, 1795-02-16
Barom. Therm. i Vinden. 9 Februarii. 27. 8. o. 12 Kulde. S. V. 10 - - 27. 5. o. 3 Varme. 27. 4. o. 4 4 - - 1 V. S. V. 27. 7. 8. 1 1/2 Kulde. N. V. 15 - - 28. 5. 2. 3 1/2 - - N. V.
Berlingske Tidende, 1795-02-16
Vexel=Cours, den 13de Februarii. London 2 Maaneders Sigt - 5 Rd. 1 s. pr. Livr. Sterl. 14 Dages Sigt 5 - 5. Hamburg 2 Maan. Deto 120 1/2 14 Dages Sigt 121 1/2 ) pr. Cent. Amsterdam i Bco. 2 M. Dato 14 Dages Sigt Species Coursen for i Dag. Cours af Danske Dank=Sedler imod Species 25 pr. Cento. AVIIII NT.
Berlingske Tidende, 1795-02-16
Tirsdagen den 3die Martii Kl. 10, bliver paa Rosenborg, Sot foretaget Trækningen af Nummerne paa de 146 skulle indløses af det Antal, der under Kongelig allernaadigst Obligationer a 75 Rdlr. Stykket, som til 11te Junii 1795. Garantie, ved Directionen for det octroierede østersøiske og guineiske Handelse skab den 11te Junii 1786 er udstædt. dret Udgave af Chemisk Haandbog ved Nicolai Tychsen, Fra Pressen er nu færdig: Anden, meget forøget og forbei Klareboderne No. 9 for 3 Rdlr. paa Tryk= og 4 Rdlr. paa Skriv 3 Dele i stor 8vo, og selges hos Forlæggeren Agent Gyldendal papiir. hos Boghandler A. Soldin i Myntergaden No. 57, i Aalborg, for 16 s. indheftet paa Trykp. og 20 sk. paa Skrivp. i Kiøbenhavn Al Statsborgeren Voler, er i Dag udkommen og faaes Daturens Lov eller den franske Borgers Catechismus ved hos Hr. Borup, i Christiania hos Hr. Diurendahl og i Friderichshald hos Hr. Schuster. e) ren P. Poulsen, Amagertorv Nr. 48, for ved føiede Priser : Følgende Skrifter af Hr. Prof. Tode bekommes hos Forlægge 1. Flora. Et Maanedsskrift for det smukke Kiøn. Første Bind, ginaler. Den anden Moder, Fortælling. Den Tillidsfulde, 1795. Blandt flere Artikler indeholder Skriftet: 1) J Ori Fortælling. Rosalig og hendes Fugle, Fortælling, Eleon, fra, Historie i Breve, fortsættes). Om Barnedaal i Kirke i Breve imellem to unge Fruentimre. Den bedste Maade af bibringe Pigebørn Geographien. Et godt Lægenddel at have Huset for Fruentimmer, der plages af Modersyge. Balvise, Dievise. De 3 Blomster og Pigen. Bendenavne. En uden landsk Merkværdighed. Lotterie-Orakket, et Spil til uskyldig Tidsfordriv for Damer og Chapeaux, man trækker nemlig Numere ud af en Lotteriepose, det Nummer enhver Spørgende faaer, søges i Bogen og der staaer Svaret. 2) J Oversættelser: Vulkans tre Ægteskaber. Romanlæserinden. Masken. Moraler. Tankesprog af det almindelige Liv. Den heelbeidede Sværmer, Fortælling. Kunstgreb ved at vaske hvidt Flonel. Hvorledes Flor vaskes. Forskiellige Maader at bevare Citroner. Hvorledes fersk Kiød kan conserveres. Paa hvad Maade Folkene i Huset vænnes til en vis Spise. Om Fruentimmerkiønnets Klædning og Pynt. Bogen koster i Materie Trykp. 3 Mk. 8 s., Skrivp. 5 Mk., indb. i engelsk Velskbind 4 Mk. 8 s. Trykp., 1 Rd. Skrivp. - 2. Sundheds-Journal. Første Bind, 1794. Læseren vil heri kunne finde mangt et godt Raad; og da den berømte Hr. Forfatters Stiil er saare vittig og luneld, er Skriftet tillige Moerskabslæsning 9 Mk. i Materie, 10 Mk. i E. V. B. - 3 Cheresia. Syngestykke i 4 Acter, indb. 24 s.
Berlingske Tidende, 1795-02-16
Journal for Politik, Natur= og Menneskekundskab, en indeholder: Skilderie af Nationalconventens vigtigste Medlem i Fortsættelse af Ugeskriftet Morgenposten, for Januar, mer, samt Drivefiedrene til dets Foretagender siden Robespierres Fald; Smaaberetninger om Sindelaget i visse Egne af Tydskland, i Henseende til Krigen mod Frankrig; Bemerkninger over de forenede Nederlandes Tilstand; Om den høie Noblesse i Wien; Aneldoter i Anledning af dem, som i forrige Aar i London bleve aktionerede for Majestætsforbrydelse (af et Brev, fra Engelland); Gyges's Ring; Noget om de Romerske Damers Natbord; Tyranie i Rusland; De spanske Hofmænds Angst for Fanden; Frihedens billedstøtte; Lidt og Voltaire; Polens Barbarie i de ældre Tider; et Par Ortsom Versailles og Ludvig den sextende 1787, Politiske Begivenheder; Anekdoter og Synderligheder. Aargangen koster 3 Rdlr., som betales imod Qvittering. Subscription, der bestandig gielder for en heel Aargang, modtages hos Hofboghandler S. Poulsen, Antomstræde No. 324 og 325. - De, som ønskede at holde denne Journal, ombedes at lade dem tegne i det seeneste inden Martsmaaneds Udgang, da kun faa Exemplarer, blive trykte over det Antal, som forbruges til Subskribenterne, i andet Fald er den maaskee ikke at faae, hvilket har været Tilfældet i forrige Aar.
Berlingske Tidende, 1795-02-16
Jielpemidler til Overtroens Udryddelse og Forstandens Oplysning, foredragne i Samtaler, Historier og Fortællinger, imellem en Fader og Søn om Spøgelser; Jerusales Skoemaen Nytaarsgave for Børn, indeholder blandt andet: Samtale ger; Doctor Faust; De mindste Dyr kunne giøre Mennesket Skade; Om Underjordiske eller de saa kaldede Biergtrolde: De regnende Piletræer; Hvad en ond Samvittighed kan foraarsage; Et Menneskes Liv, som er plaget af en ond Samvittighed; Besynderlige Prøver paa Guds Forsyn; Dødninge=Uhret; Om Frygt for Tordenveir, Toedenstenen; Blodregnen; Om farvede Paaskeæg, med mere, sælges for 24 s. paa Børsen No. 3. P. Liunge. 2 Et nyt Arlas af 28 Landkarter, som blive 3 Fod lange og 3 f. J. v. Reilly i Wien udkommer til Ende indeværende Aars Fod brede, alle tegnede efter de beste nyeste Originaler og Efter til Kortelskere gratis uddeles hos J. G. Blankensteiner, hvor til retninger, som sees af de trykte Pernumerationsplaner, hvilke lige det første indiendte Provekort, som er over Frankrig, forevises, og Prenumeration modtages; hver Kort koster 36 Kreyser, Prenummeration, som er 2 Mk. 4 s.
Berlingske Tidende, 1795-02-16
Da deres Durchlautigheder Prindsesserne Sophie Magdalene Marie og Charlotte Amalia til Augustenborg, Hertuginde til Schlesvig, Holsteen, Stormarn og Dytmarsken, saa og til Oldenborg, finde fornødent, ikke allene at blive nøie underrettede om Tilstanden efter Høist Deres ved Døden nyelig afgaaede Durchl. Prindsesse Søster Christiane Ulriches Efterladenskab, men ogsaa ønske at fyldestgiøre de af dem selv udstædte Forbindtligheder, og altsaa i den Henseende Udstædelsen af en Proclama er nødvendig, saa bliver, i Følge den mig givne Befaling, alle og enhver, som formene sig at have nogen Fordring paa Efterladenskabet efter Høistbemeldte ved Døden afgaaede Prindsesse Christiane Ulriche, som ogsaa paa deres Høifyrstel, Durchl. Prindsesserne Sophie Magdalene Marie og Charlotte Amalie, paa hvad Grund det end være maatte, herved indkaldte og betydede, at de Udenlandskememlig inden 12, og de Jndenlandske inden 6 Uger a dato publicationis hujus proclamatis under Straf af Udelukkelse og en evig Stiltienhed, behøriger anmelde deres Fordringer ved Professions Protocollen her i Herredstogderiet, og derhos originaliter frembringe de i Hændehavende Forskrivninger, hvorpaa deres Fordringer grunde sig, hvornæst de videre Foranstaltning have at vente Augustenborg Herredsfogderie, den 16de Januarii 1795. Matthiesen.
Berlingske Tidende, 1795-02-16
Efter som fordum deputerte og commercerende Borger Hr. Pet i Jversen for nogen Tid siden her i Staden ved Døden er afgaaet og da for at treffe Rigtighed imellem hans efterladte 2de Børn af hvilke Datteren endnu er umyndig, en landsbrugelig Proclama saavel til Creditores som Debitores Masse er bleven holdes for nødvendig, altsaa bliver alle og enhver, som til hans i gammel Haderslef liggende Wohn- og Nebenhuus, Bracke, Koppeln og øvrige ganske Efterladenskab cum pertinentue det maatte være af hvad Grund det ville have nogen Fordringer eller Tiltale herved sub pæna præclusi & perpetui silentii citeret og bera let, at de nærværende forinden 6 og de fraværende forinden 12 Ugers Forløb a Dato publicationis hujus Proclamatis deres Fordringer i Stadens Secretariat at angive, de i Hænder havende Documenter og Brevskaber originaliter at producere, deraf troværdige Gienparter tilbagelade, de Fraværende ogsaa Procuratores 2d Acta, under Stadens Jurisdiction at bestille og dernæst Rettens videre Forføyelse at forvente; Ligesom og de som Defuncto med Skyld maatte være forfattet, eller og af Stervboen noget have i Hænderne herved bliver anviist, dette ved dobbelt Betalings Straf og Panterets Tabelse at afbetale og indbringe. Hvorefter &c. a. Haderslei, den 24de Jan. 1795. (L. S. R. Borgmester og Raad sammesteds. A. C. Neuhorffel, Secr. civ.
Berlingske Tidende, 1795-02-16
Af Erfaring er det mig bekiendt, at der i de Kongel. Danske Lande, i forskiellige Egne, ofte bliver søgt et større eller mindre Antal af Arbeidere, til smaa Kanalers Gravning, hvilke paa de saa kaldte Herregaarde i vaade og sumpige Landstrækninger ere meget nyttige, til Tørvestikning, Brændebugst, Digers Jstandsættelse og flere deslige Arbeider. Nogen Jndsigt i Lisse Forretninger, forbunden med Bekiendtskab med duelige dertil brugte Arbeidere, troer jeg mig i Stand til at afhielpe denne Mangel. Jeg giør derfor herved offentlig bekiendt, at ethvert Herskab, som jeg i denne Henseende kan være til Tieneste, kan betiene sig af understaaende Adresse, og anfører her, foruden saadanne Betingelser, som desangaaende skrivtlig maa afgiøres, kuns de 2 Hovedartikler, nemlig: 1) at enhver ved mig en gagert Arbeider daglig maa fortiene 20 sk. Lydsk eller efter Fortingelse 24 til 32 s. Lydsk, og 2) at ingen af disse Fol ved deres Ankomst, som hist og her er Brug, faaer 5 Rdlr. Douceur, men at disse 5 Rdlr. pr. Mand, bliver prænumerando indleveret til mig, hvorimod geg accorderer med Folkene om Reisens Omkostninger og leverer dem frit til Stedet, og er ansvarlig for gode Arbeidere, hvorved jeg anmærker, at de rolige Omstændigheder i hine Egne, og det talrige Ophold af tilsigtede Gienstande, ere 2 Omstændigheder, som begunstiger enhver Accord, og at de Herrer Forvaltere, som ikke ere det tydske Sprog mægtige, ville behage at skrive mig til paa Dansk. Li ligeledes gientager jeg og endnu den forhen gjorte korte Bekiendtgjørelse i disse Tidender, at jeg ogsaa, med Løfte om reel Betiening, recommenderer mig til andre Forretninger her paa Stedet og omkring i Egnen. Johan Frederich Lampe, Commissionair og Expediteur i Ra boisen paa Hiørnet af der kurtzen. Tiviete No. 81 i Hamborg.
Berlingske Tidende, 1795-02-16
Da det ved allernaadigst Bevilling af 7de Martii 1794 forundte Proclama udi Skiftet efter Præste Enken Madame Bloch af Ørsted og forhen afdøde Mand, Hr. Mathias Lorentzen, Bloch, udløber den 18de April førstkommende, saa bliver i dette Stervboe en Skiftesamling foretaget udi Ørsted Præstegaard Tirsdagen den 21de April næstefter, til hvilken Tid man formoder Skiftet sluttet; thi bekiendtgiøres dette herved ey allene for dette Stervboes Credi= og Debitorer, men endog for samtlige Arvinger, der behagelig ville møde eller møde lalde paa forommelte Tid og Sted; og da ikke flere Arvinger have under Skiftet anmelt og legitimeret sig, end paa sal. Madame Blochs Side: 1) en Broder Datter Elisabeth Sophie Anders Datter, af Ørsted; 2) en Søster Datter Madame Gedsche Anders Dato ter, Sr. Christen Poulsens i Fridericia; 3) en Dito Madame Cathrine sal. Lunds af Colding; og paa sal. Hr. Blochs Side, 1) en Broder Johannes Lorenzen Bloch af Wiborg; 2) afg. Peder Lorenzen Blochs 5 Børn, nemlig: 1) torenz Pedersen, 2) Anders Pedersen, 3) Mathias Pedersen, 4) Andreas Christian Pedersen og 5) Richen Peders Datter sal. Hans Krabes, saa indkaldes herved ey allene disse til den bestemte Skiftesamling paa lovbesalet Maade at møde, men endog, om andre Arvinger ere efter de Afdøde, da de tillige at møde og beviisliggiøre deres Arve=Rettighed, da enhver skal vederfares Ret efter Loven. Ørsted ved Randers, den 22de Januarii 1795. Ch. Gozsche, Provst i Herredet.
Berlingske Tidende, 1795-02-16
Hans Kongelige Majestæts til Danmark og Norge de a. Præsident, Deputerede og Tilforordnede i Rentekammer=Collegjo bekiendtgiøre: At i Følge Hans Majestæts os tilkiendegivne allerhøieste befaling, bliver Leverancen aflefterskrevne til Kongelig Tieneste for Aaret 1795 end videre fornødne Qvantiteter Kornvare opbuden ved Licitation udi Rentekammer=Col og Forsamlingssal, Onsdagen den 25de Febr. 1797, nemlig: 1) Til Søe=Etatens Fornødenhed: at udskibes og leveres til 1) til Proviantgaarden i Kiøbenhavn. Rug, efterskrevne Steder og Tider: a di næstkommende April og Maji 1795 6000 Tdr. b) i August eller September Maaned. 3901 Tdr. 4 Skp. 2) til Grynmellen i Kiøbenhavn; Toradet Byg. strax ved Skibsfartens Aabning i næste Foraar 1795 3211 Tdr. 5 1/2 Skpr. 3) til Friderichsværn i Norge i Maj. Rug, Maaned 1795. 511 Tdr. 7 Skpr. 2) Til Lund-Etatens Brødbagning i Danmark: at leveres strax ved Skibsfartens Aabning i næste Foraar 1795. a) til Hofbager Henrichsen i Citadellet Rug, Frederichshavn 806 Tdr. 4 1/2 Skp. b) til forrige Brødbagnings Entrepreneur Bugges Enke sammesteds 806 Tdr. 4 1/2 Skp. c) til bemeldte Hofdager Henrichsen og Bugges Enke paa Cronborg Fæstning 300 Tdr. 3) Til Land Etatens Brøddagning i Norge: at leveres strax ved Skibsfartens Aabning i næste Foraar 1795. Rug. a) til Magazinforvalter Lange i Christiania 850 Tdr. b) til Magazinforvalter Sievers i Friderichstad. 750 Tdr. c) til Brødbagnings Entrepreneur Conrad. i Friderichshald. 500 Tdr. d) til Proviantsforvalter Sporring eller hans Commissionaire, Kiøbmand Tanberg Christiania. 428 Tdr. e) til Magazinforvalter Suhm i Tronhiem. 800 Tdr. f) til det Bergenhusiske Jnfanterie=Regiment i Bergen. 210 Tdr. g) til Lieutenant v. Holterman Christianssand 5000 Tdr. b) til Kiøbmand Bøhme i Laurvigen. 300 Tdr. til Kiøbmand Herfordt i Moss. 430 Tdr. 4) Til anden Kongelig Tieneste: at udskibes til Drammen, efterskrevne bestemte Tider og afleveres sammesteds imod Magazinforvalter Scheitlis Qvitteringer: Byg. a) strax ved Skibsfartens Aabning i næste Foraar 1795 7941 Tdr. Rug. bomedie August 1795. 6000 Tdr. først i September 1795. 6000 Tdr. dførst i October 1795. 2522 Tdr. Alt paa følgende Conditioner: For de mindste Bud fordres paa Licitationsstedet ikkuns antagelig Caution i Tilfælde, at det maatte ansees fornødent.
Berlingske Tidende, 1795-02-16
det Asiatiske Compagnies Directeurer unde fornødent herved D at bekiendtgjøre: 1) At der med det til 11te December d. A. bestemte Udbyttes Udbetaling fra nu af skeer Begyndelse. 2) Ar Udbyttet alle Sögnedage (Løverdagen undtagen) i den sædvanlige Contoir-Tid kan afhentes i Casserer-Contoiret. 3) At intet Udbytte betales til Actie Fyerne forinden de have indleveret Bogholderens Interims-Beviser for de gamle Actiebreve, eller behørig omvexler disse mod nye Actier. 4) At de 113 gamle Actiers Eyere, som endnu ikke, alle Directionens Anmodninger uagtet, have afleveret deres Actier, fornemlig bedes, at lade sig dette Avertissement tiene til Efterretning. 5) Endelig bringes i Frindring, at Fyeren af Actien No. 141, lydende paa hændehaveren, ey endnu, uagtet alle hidtil skeete peremtoriske Indkaldelser, har erklæret at vedbliv som Interessent efter den nye Octroy af 21de Martii 1792. Christianshavn, den 17de November 1794. Skibsted. Cramer. Fix.
Berlingske Tidende, 1795-02-16
Udi Hr. Apotheker og Kiøbmand Johan Ludvig Hartmans til Skifte=Rettens Behandling opgivne Boe, som er taget under Registering og Vurdering, bliver Forretningen paa 6te og 12te Ugers Dagene den 12te Febr. og 26de Martii førstkommende, Kl. 10 Slet Formiddag, videre fremmet udi Boets til hørende Gaard, beliggende i Skolegaden her i Byen, da Creditorerne vilde behage at anmelde deres Fordringer, ligesom og Debitorerne erindres om at indfinde dem med Betaling. Aalborg, den 24de Januarii 1795. Gleerup. Bøggild.