JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1839-12-24
J Commissions-Tid. Nr. 281 læses følgende Avertissement: "En Kjøbmand i en af Jyllands første Kjøbstæder kan, formedelst indtrufne Omstændigheder, erholdes strax tilkjøbs. Man melder sig i Pilestræde Nr. 119."¬
Viborger Samler, 1839-12-24
J de sidste 3 Dage har her blæst en stærk Storm af SO. til S., som i Nat gik over til Orkan. En Følge af Stormen var, at Vandet faldt saa meget, at det i Gaar Eftermiddags var 3 Fod under dagligt Vande. (Ht.)J Stockholm har Efterretningen om Thronskiftet hos og vakt den meest levende Sensation. Den første Efterretning derom kom med Coureer dertil den 7de ds. Breve fra Hamborg tale om den overordentlige Sensation, det skal have vakt, da Tallotteriets Trækning ikke fandt Sted i Altona til den sædvanlige Tid. En stor Revolution, meente man, var det mindste, der kunde have fremkaldt saa stort et Resultat, indtil man Dagen efter fik Troen i Hænder, at det endnu var ved det Gamle. Gid dette imidlertid maa være et godt Forvarsel for at det idetmindste i denne Henseende snart er ude med det (Fædrel.) Gamle.
Viborger Samler, 1839-12-24
Odense, 20de Decbr. Magistraten og Borgerrepræsentanterne her i Staden have til Hs. K. H. Kronprindsen oversendt en Lykønskningsadresse, som Hs. K. Høihed har besvaret i de naadigste Udtryk. Jgaar afreiste Stiftamtmanden Kammerherre Castenschjold, Amtmanden over Svendborg Amt, Kammerherre Sporon, og Gouvernementssecretairen Conferentsraad Holten, til Fredericia, for at komplimentere Hs. Kgl. Høihed. Til Præses for Fyens literaire Selskab er Hs. Kgl. H. Kronprindsen, eftersom Hs. Maj. havde frasagt sig samme, eenstemmigen bleven valgt, og har Hs. K. Høihed modtaget samme. (Hp. A.)J Anledning af et Rygte om, at Dr. Kalkar skulde have nedlagt sin Post som Formand for Læseforeningen i Odense, hedder det i den hempelske Avis: "Det var tilvisse beklageligt, om denne begavede og formaaende Mand, der har opoffret saa megen Tid og virket saa meget for denne almeennyttige Jndretning, nu vilde trække sig tilbage fra den; men aldeles urimeligt er i alt Fald det Rygte, at Hr. Dr. Kalkar skulde være bleven bevæget til dette Skridt ved en Jndsenders Qvæstion" i denne Avis; thi havde Jndsenderen Uret, kunde Hs. Høiærværdighed jo blot haver givet ham et oplysende Svar, og havde han Ret, nu Herregud, da behøvede man dog ikke strax at agere fransk Minister og takke af, fordi man fik en Bebreidelse af et enkelt Medlem i Kamrene."J Onsdags Formiddags aflagde Ribe Byes Borgere, og Dagen derpaa Veile Byes Borgere Hyldingseden til vor nye Konge.
Viborger Samler, 1839-12-24
Viborg. J Søndags Formiddag aflagde Byens Borgercorps Hyldingseden til Kong Christian den 8de. Corpset havde til den Ende først samlet sig hos Hr. Stadshauptmand Harder, hvornæst det i dyb Stilhed opmarscherede paa det store Torv, og efterat have formeret en Quarree, indledede Hs. Hobh. Hr. Kammerherre, Greve af Ahlefeldt-Laurvig, Rd. af Dbr., den høitidelige Handling med følgende smukke Tale:
Viborger Samler, 1839-12-24
Ledige Embeder. Hoe og Orbye Sognekald i Ribe Stift, 320 Rd. – Norderoernes Sognekald blandt Færøerne, 110 Rd. – Skolelærer- og Kirkesanger-Embedet i Hasle Kjøbstad paa Bornholm. Løn 81 Rbd. 44 s., fri Bolig og 3 Favne Brænde foruden Offer og Accidentser. – Amtsforvaltertjenesten for Frederiksborg Amtstuedistrict. For Oppebørselerne deponeres 8000 Rbd. Sølv i 4 pCt. rentebærende Kongelige Obligat.
Viborger Samler, 1839-12-24
Befordringer og Afgang. Under det danske Cancellie: Den 5te Decbr. er Sognepræst for Norderøernes Præstegield blandt Færøerne, H. B. Kaarsberg, beskikket til Sognepræst for Græse og Sigerslevvester Menigheder i Sjælland; Sognepræst for Hoe og Oxbye Menigheder i Ribe Stift, A. D. Andresen, til Sognepræst for Ringkjøbing Kjøbstad og Rindom Menigheder i samme Stift; personel Capellan for Mørke og HvilsageMenighed i Aarhuus Stift, H. D. Blichfeldt, til Sognepræst for Fjaltring og Trans Menigheder i Ribe Stift; Cand. theol. A. B. F. Hansen til ordineret Catechet og 1ste Lærer ved Borgerskolen i Rønne.
Viborger Samler, 1839-12-24
Kjøbenhavns Bors=Cours, den 20de December. Hamborg 2 M. – a vista 197. Species 200. Obligationer (uden Renter) 94 1/2 a 95. Nationalbank-Obligationer (af Laanet den 4de Februar 1820) 101 1/4 a 101 1/2 Rbd. r. S. Nationalbank-Actier 73 1/2 a 74 i rede Sølv. Døde. Kjøbenhavn: Viinhandler Koch, 28 Aar; Enkefrue Jngeborg Bützov, f. Lindahl; Læderfabriqveur Bentzen; afsk. Capt. v. Minche, Handelscontoirist Wichberg (af Koldbrand); L. M. de Salier født Larsdatter; Jfr. H. Bræmer, 25 Aar; Enkemad. Haack (af Underligstæring); J. B. Brachenhoft; D. Riemever, 30 Aar; J. Kjeldstrøm, 21 Aar, (at Mundklem; Laura Danckert, 19 Aar; Skibscapt. Bødker; Hedevig Larsen, f. Bechmann. Petersværft: Anna Magd. Margrethe Müller, f. Zinn, 26 Aar. - Helsingøer, Kom. C. J. Adolph. - Vester Vedsted Præstegaard, Cand. theol. H. P. Koke, 28 Aar. - Kjeldbymagle paa Møen, Skolelærer J. M. Bertelsen, 50 Aar. - Ebeltoft: Frue Birgithe Chr. Stephensen, f. Petersen. – Slesvig: Cantor Thomsen.
Viborger Samler, 1839-12-24
Paa første Juledag prædiker til Høimesse i Domkirken, Hs. H. Hr. Stiftsprovst Ridder Schjødte, i Søndresogns Kirke Hr. Pastor Ursin. Gudstjenesten begynder i første Kirke Kl. 9, i sidste Kl. 10. Til Aftensang i Domkirken: Hr. Pastor Hindberg.
Viborger Samler, 1839-12-24
Paa 2den Juledag prædiker til Høimesse i Domkirken Kl. 10. Hs. H. Hr. Bistop Øllgaard, Commandeur af Dr. og Domd.; i Søndresogns Kirke Hr. Pastor Ursin
Viborger Samler, 1839-12-24
AVERTISSEMENTS. Efter et Aars tiltagende i den sidste Tid meget haarde Lidelser, hjemkaldte den Almægtige den 12te Dennes, til et bedre Liv, min inderlig elskede, uforglemmelige Kone, min Gaarige Datters kjerlige og omhyggelige Moder, Maren Schougaard født Ammitzbør, i hendes Alders 44de og vort Ægteskabs 8de Aar. kun de, som af Erfaring kjendte den sal. Hedengangnes ædle Hjerte, blide Godmodighed og Velvillie, kunne bedømme dette for mig saa store og nerstattelige Tab, som herved sørgeligst bekjendtgjøres fraværende, deeltagende Slægt og Venner. Mallinggaard ved Skanderborg, den 16de Decbr. 1839. Schougaard.
Viborger Samler, 1839-12-24
Under mit Ophold i Aarhuus, var en Anmodning til Hr. Lieutenant og Dandselærer Schavenius indrykket i Diversa af 15de Novbr. d. A., hvori der tvivles meget om Hr. Schavenius's Rang som Lieutenant m. m. m. - Ved min Hjemkomst hertil Byen, erfarer jeg: at Hr. Schavenius til flere Forskjellige, temmelig bestemt har udtalt sig med, at jeg var Forfatteren eller Jndsenderen af bemeldte, – ikke meget smigrende. – Annonce; hvilken Beskyldning jeg herved offentlig fralægger mig som aabenbar Usandhed, med Anmodning til Hr. Sch. for Eftertiden at vogte sig for, især under min Fraværelse paa en saa uforskyldt og skummelagtig Maade at efterstræbe mit Navn og Rygte. – Sluttelig tilføies, at dersom Hr. Schavenius ønsker at vide Forfatterens Navn til bemeldte Annonce, troer jeg det klogest at henvende sig til Redacteuren af Diversa, eller i fornødent Fald til Notarius publicus i Randers. Viborg, den 23de Decbr. 1839. S. Bay, Dandselærer, 3,500 Rbd. Sølv. ere, i eindeværende Termin, at erholde til Laans, samlet, eller i mindre Summer, imod rescriptmæssig Sikkerhed, i faste Eiendomme. Skive, den 19de Decbr. 1839. Øllgaard, Procurator.
Viborger Samler, 1839-12-24
Hos Kjøbmand P. Lund i Skive er i disse Dage arriveret.
Viborger Samler, 1839-12-24
en Deel smukke Manufacturvare, som sælges til muligt billige Priser. Skive, den 22de December 1839. Nye hjemkomne Vare: Et Udvalg smukke Spe-Etuier med og uden Jndretning, forskjellige franske pressede Paparbeider, Panoramaer, Perspectivkasser, Børnetheatre, Taalmodighedspil, Tankespil, J askenspilleraparater, Spagekort, Kunstheste med flere andre Børnespil, Globusser, dito til at lukke sammen, smukke moderne Skrivetøier af Porcellain (i Form af Jan Darck, Grev Dunda, Hyrden og Hyrdinden med Flere), Crystal, Bronce og Træ, Papirsaxe, Penneknive, ægte engelske dito, Penneskjæremaskiner, der med eet Tryk skjære en Pen, fine og ord. Staalvenne, Penalhuse af Blik, Træ og Pap. Li maler, forskjellige Sorter fine og ord. Brevtasker og Lommebøger, Brevmapper med og uden Laas, fine og ord Stambøger, Øienskjerme, Lyseskjerme, Astral- og Contoir Lamper, alle Sorter Tegnematerialier, sorte Steen- og Par Tavler, hvide Pergamentstavler m. m. m. er i disse Dage hjemkommen og sælges til billigst muelige Priser af P. C. Kabell.
Viborger Samler, 1839-12-24
Alle Sorter indenlandske og fremmede Skriv- og Postpavirer (i Parti til Fabrikpris, en detail til billigst muelige Priser), Roial-Tegne- og Elefantpapir, flere Sorter conleurt og presset Papir, alle Slags Lak, saavel sort som af andre Farver, engelske Brevoblater, Kirkeblater, gode Blyanter og godt Contoir-Blæk faaes hos P. C. Kabell.
Viborger Samler, 1839-12-24
Extra godt sort Lak kan faaes til billig Priis paa Apotheket i Viborg. Visitkort, med sort Rand, kunne faaes paa Bogtrykkeriet.
Viborger Samler, 1839-12-26
67 Aarg. Kongelig allern, privilegeret. No. 188. Tivor to Tidende. Forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdømmerne. Torsdagen den 26de December 1839. Denne Tidende, redigeret af Adjunct Reiss og H. Wissing, udgives 4 Gange ugentlig fra det Dons'ske Officin
Viborger Samler, 1839-12-26
Udenlandske Efterretninger. Orienten. Alexandrien, den 27de Novbr. Den ægyptiske Regjerings Forordning om Frigivelse af Kornhandelen er nu udkommen. Jfølge Bekjendtgjørelsen har Vicekongen tilladt Udførsel af alle Kornsorter med Undtagelse af Bønner. Vel er den ansatte Toldafgift meget høi, men Vicekongens Ord bebude, at han, naar Omstændighederne tillade det, vil frigive enhver HandelsArtikel, og saaledes ophæve ethvert endnu bestaaende Monopol. . . Mehemed Ali har indseet, at det eneste Middel til at læge de mange Saar, hvoraf Staten bløder, kun bestaaer i at give Handelen, denne Kilde til den offentlige og private Velstand, et nyt Omsving. Efter en anden Skrivelse fra Alexandrien imødeseer Paschaen med Rolighed de store Magters Beslutninger Kunde Ludvig Philip handle efter sin Tilbøielighed, vilde Alt snart vorde afgjort, men Englænderne ville, som sædvanlig, dække Omkostningerne i Anledning af Flaadens Udrustning ved en eller anden fordeelagtig Handelsbestemmelse; derfor forlange de fri Transit over Ægypten til Ostindien og den fuldstændige Jagttagelse af den med Porten afsluttede Handelstractat. Med en igaar ankommen Tatar fra Hedschas har Vicekongen erholdt Underretning om en fuldstændig Seier, som Selim Bey har tilkæmpet sig imellem Jambo og Meding. Hedschas er og vedbliver at være en gravende Orm for Paschaen; han er i Arabien kun Mester der, hvor hans Soldater befinde sig; drage disse bort, rykke Beduinerne atter frem. Basra skal Cholera Morbus være udbrudt. –
Viborger Samler, 1839-12-26
Den franske Generalconsul, Cochelet, har hver Aften en lang Conference med Vicekongen, der behandler ham med særdeles Udmærkelse.
Viborger Samler, 1839-12-26
London, den 9de Dec. Ved en Coureer er den vigtige Efterretning ankommen hertil, at Keiseren af Rusland vil tilstede vort og det franske Flag Adgang til Marmorhavet, saafremt den russiske Flaade nødsages til at begive sig til Constantinopel for i Forening med de andre Magter at ile Porten til Hjelp. J Almindelighed skulle Dandanellerne og Bosporus være lukkede for alle fremmede Krigskibe. – Lord Palmersion kan smigre sig med, at han har opnaaet mere end han turde haabe, fordi Bestemmelserne i Tractaten til Unkiar=Skelessi træde ud af Virksomhed, naar hiint foranførte Forslag antages. Ad fredelig Vei skulde man saaledes være kommen til et stort Resultat, og man turde da gjøre Regning paa en varig, fortrolig og aaben Forbindelse imellem Storbritannien og Rusland. Kun Mændene paa hiin Side af Canalen vilde ikke synderlig glædes derover. – (Til denne Efterretning føier Angsb. Allg. Zeit. følgende Notitse. Den overordentlige russiske Gesandt, Bar. v. Brun now, skal være befuldmægtiget til at træffe en Overeenskomst med den engelske Regjering angaaende Spærringen, af Hellesponten og Bosporus d. er at aabne Underhandlinger angaaende vigtige Modificationer i Tractaten tilUnkar-Skelessi.)
Viborger Samler, 1839-12-26
Constantinopel, den 28de Novbr. Frankerig har spændt Buen for stærkt, den maatte briste. Det Schee det har lidt, er fuldstændigt; det lader sig vanskeligt oprette. Man maa indrømme, at Grev Pontois ved sin første Optrædelse paa den herværende politiske Skueplads henrykkede Tyrkerne, og imponerede dem, deels ved sin venlige Jmødekommen, deels ved Haabet om en snarlig Udjævning af Striden med Vicekongen, – et Haab, han vidste at opvække og vedligeholde for et Øieblik, deels ogsaa ved den tillidsfulde Tone, med hvilken han udtalte sin Overbeviisning. Alt Dette bevægede Porten til at aabne nye Underhandlinger med Vicekongen. Jmidlertid bleve Underhandlingerne frugtesløse, da Reschid Pascha endnu i rette Tid oplystes om det franske Cabinets egentlige Hensigt: at udsee Porten til et Offer, for paa en brammende Maade at forkynde Kamrene, hvorledes Ministeriet ved sin imponerende og modige Holdning havde løst det orientalske Spørgsmaal, hvorledes det havde opnaaet en fordeelagtig Fred for den ægyptiske Medforbundne, og endelig hvorledes det var lykkets Cabinettet at tage de øvrige europæiske store Magter ved Næsen, hvilke levede i den Formening, at Frankerig i det prientalske Anliggende vilde gaae Haand i Haand med dem . . . . . . Man kan nu gjøre sig et Begreb om Portens Uvillie. Under saadanne Omstændigheder er GrevPontois's Stilling temmelig ubehagelig; denne Mand, der endnu for kort Tid siden tiltrak sig Alles Blikke, staaer nu næsten isoleret, en synlig Jndignation er umiskjendelig hos de mere dannede Tyrker. . . . Reschid Pascha har havt flere Conferencer med Lord Ponsonby og Bretenieff, tillige synes det, at disse tvende Diplomater staae i det bedste Forhold til hinanden. – Dette er Resultatet af Frankrigs nyeste diplomatiske Færd i Orienten J en anden Skrivelse fra Constantinopel af 22de November hedder det derimod, at Conversationen i denne Stad tildeels angaaer den ved sin mandige Characteeudmærkede ægyptiske Vicekonges Svigerdatter, der sættes Alt i Bevægelse i Serallet og hos Porten, for at skaf Vicekongen en fordeelagtig Fred. Det er allerede kommet saa vidt, at man skjemtviis siger i Pera, at den tyrkiste Damefred vil blive afsluttet med det første. Man veed nemlig, at denne mandige Qvinde, som Echo de Forient kalder en anden Chevalier den, daglig holder Conferencer med Valide-Sultang og Halil Paschas Gemalinde. Ved alle disse Forhandlinger har Grev Pontois sin Haand med i Spillet.
Viborger Samler, 1839-12-26
Frankerig. Journ. d. Deb. meddeler følgende Oplysninger og Provindsen Algierien. Alle Establissementer i Metidscha (den algierske Slette) ere forladte, men denne Forholdsregel var uundgaaelig nødvendig forColonisternes Sikkerhed; det var desuden afgjort, at de iøvrigt ikke talrige Colonister ikke vilde kunne holde sig en Afstand af 10 til 15 Mile fra Hovedstaden, saasnart Fiendtlighederne atter udbrøde med Araberne. Den af Tropperne opgivne Linie af Blokhuse og smaa Forposter var ikke en Militair-Linie, men kun en Cordon ved de yderste Grændser af Sletten, for at holde Røverne fra Atlasbjergene i Ave. Da Krigen blev erklæret, kunde denne Linie ikke beholdes længere. Derimod har man beholdt de store Linier ved Duera, Buffarik og Blida (Belida) og sikkret deres Communication med Algier. Fra hine Leire behersker man den store Slette, og kan falde enhver Fiende, der maatte faae ifinde at trænge ind i Districtet Massif, i Ryggen. Omegnen af Algier i en Rayon af 8 til 10 franske Miil er et bjergfuldt Terrain, gjennemstaaret af Grave og smaa, meget frugtbare Dale, og vandet af mange Bække. Dette Terrain kaldes Massis. Længere hen udstrækker sig en meget skraa Plateau, ligeledes vandet af mange Grave, og denne Deel af Massif hedder Sahel. Ved Foden af Høiderne ved Sahel begynder Sletten Metidscha, der strækker sig i en Længde af 10 til 15 Miil, henimod Atlas. – Den forskandsede Leir ved Duera ligger ved Foden af Sahel; længere frem mod Atlas er Leiren ved Buffarik, og endnu længere borte Leiren ved Blida. Duera, Buffarik og Blida, i en Afstand af 4 Miil fra hverandre, understøtte hverandre gjensidig, og kunne til enhver Tid udsende Colonner til alle Sider, naar Araberne gjøre et uventet Angred. Den af Araberne tilføiede Skade anslaaes til 50,000 fres for de afbrændte Bygninger, og til en ligesaa stor Sum fordet røvede Qvæg. Man har meget overdrevet Antallet af de Dræbte; i det høieste ere 15 eller 16 Colonister faldne for Beduinernes Batagan. For Øieblikket maa Colonisations=Spørgsmaalet sættes tilside, og Marschal Vale tør kun skienke Krigen sin hele Opmærksomhed. Sandsynligviis er Marschallen atter istand til at gaae offensivt frem.
Viborger Samler, 1839-12-26
Jndenlandske Efterretninger. Kjøbenhavn, den 21de December. Corps diplomatique har tilbudet at følge den afdøde Konge, hvilket ikke fandt Sted her ved den sidste kongelige Ligbegjængelse (Frederik den 5tes den 18de Marts 1766). Processionen vil komme til at gaae fra Amalienborg gjennem Amaliegade over St. Annæ Plads, gjennem Norgesgade, over Kongens Nytorv, gjennem Østergade, over Høibroplads og Amagertorv gjennem Vimmelskaftet og Rygade, over Gammeltorv, gjennem Frederiksberggade og over Vesterbro til Jernporten, ved Frederiksberg Allee. (Kbhp.)
Viborger Samler, 1839-12-26
For Enkedronningen istandsættes, efter Forlydende, Slottet i Pløen, der er bestemt til Hs. Maj. Enkesæde. Der vil Hs. Maj. befinde Sig i Nærheden af Sin Datter, Hertuginden af Glücksborg. (Holst. Av.)
Viborger Samler, 1839-12-26
Endeel Proprietairer og Landeiere i Lollands NørreHerred have til Hs. Maj. Kongen indsendt en Adresse, der er bleven Hs. Maj. overrakt ved Etatsr. Adler.
Viborger Samler, 1839-12-26
Stiftamtmand Jessen, som overbragte en Adresse fra Nykjøbing paa Falster, blev det af Hs. Maj. paalagt at forsikkre denne Byes Jndvaanere og Allerhøistsammes særdeles Tilfredshed med de i Adressen udtrykte Følelser, og at bede dem troe, hvor kjært det vilde være Hs. M. at besøge deres By og der at paaskjønne de fremskridende Forbedringer i de offentlige Jndretninger, som denne By, saavelsom Lollands-Falsters Stift overhovedet, havde vundet under Stiftamtmandens Embedsførelse. Da Søe-Etatens Officierer, i Svar paa deres Adresse, af Hs. Maj. modtoge den huldrige Forsikkring, fremtidigt at skulle erholde den Øvelse, som udfordres for at hævde Dannerflagets Hæder paa det Element, der stedse har været de Danskes Vei til Roes og Magt, bleve de kjække Sømænd saa enthusiasmerede, at Kongeborgen gjenlød af et eenstemmigt tordnende Hurra, der vistnok i det Øieblik maa have frapperet, men dog neppe tillige hos Hs. Maj. kan have forseilet det velgjørende Jndtryk, som en saadan charakteristisk Explosion maatte fremkalde. (Ab. A.)
Viborger Samler, 1839-12-26
Under Studenterforsamlingens Debatter i Hotel d'Angle terre havde Politiøvrigheden ladet forespørge hos Kongen, om den skulde adsprede Forsamlingen, hvorpaa Hs. M. skal omtrent have svaret saaledes: "Det skal De lade være; de Forsamlede have altid været mine bedste Venner; det er Hovedstadens Jntelligents, der ikke vil gjøre noget Ondt. Ville de komme til mig, skulle de være velkomne!" Hvorpaa ogsaa Deputationen, med O. Leb mann i Spidsen, blev modtagen paa det naadigste. Hs. Maj. lagde Haanden paa Sit Hjerte og erklærede Sig, i de varmeste Udtryk, for en Ven af Pressefriheden, (HN.) Det skal allerede have været omtalt, at sammenkalde alle de Stænderdeputerede hertil, hvorpaa Kongen vilde hilse paa dem ved en Throntale, modtage deres Hylding og raadspørge dem om nogle af de vigtigste Anliggender, men denne Plan er igien bleven opgivet, formedelst Vanskeligheder fra Hertugdømmernes Side. Nogle mene, at Kongen vil i egen høie Person aabne de forskjellige Stændersamlinger paa deres bestemte Forsamlingsteder. Men ogsaa dette vil neppe skee, da saadant ikke passer med de raadgivende Provindsialstænders Væsen. (Holst. A.)¬
Viborger Samler, 1839-12-26
"Fædrelandet har i sit No. af 6te De fremsat den Formodning, at Hs Majestæt Kongens Svar til det diplomatiske Corps, da Samme bragde ham sin Lykønskning, indeholder nogetfor Folket meget Tilfredsstillende, idet den Stilling, Hs. Majestæt der synes fra første Øieblik af at have indtaget ligeoverfor Udlandets Repræsentanter, er af den Beskaffenhed, at Danmark kan imodesee Udviklingen af sine indre Anliggender uden Frygt for, at Samme vil blive hæmmet og forvirret ved fremmed Jndflydelse."
Viborger Samler, 1839-12-26
Fædrelandet er gaaet noget for vidt i sin Glædeover at Reductionerne allerede ere begyndte. Naar det nemlig beretter, at Kronens (forrige Kongens) Regiment, vil af sit nu opløste Musikcorps, der hidtil bestod af 32 Hoboister, kun beholde 8, saa maa dette berigtiges til, at Regimentet beholder 16, som igaar (den 20de) have faaet Underretning om, at de vedblive at være ansatte ved Regimentet. Udgifterne til det hele Musikcorps have heller ikke, som Fædrelandet beretter, været 30,000, men derimod omtrent 10,000 Rbd., og endelig have de tre assisterende Medlemmer af Capellet, hvoraf den Ene slog Panken, den Anden den lille Tromme, og den Tredie den store Tromme, paa Grund af deres Assistence, ved disse musikalske Præstationer", tilsammen nydt et maanedligt Tillæg ikke af 200 Rbd., men derimod af 24 Rbd. (Kbhp.) Adressecontoirets Eiere have under 12te De, atter reqvireret en ny Forbudsforretning, hvorunder de forlangte Arrest og Beslag paa de senere udkomne og udkommende Nummere af Commissionstidenden, hvilken Forbudsforretning Fogden imidlertid negtede at fremme i Henhold til sin forrige Kjendelse. Samtlige disse 3 Kjendelser og den ovrige Behandling have Adressecontoirets Eiere nu under Gaars Dato indanket for Høiesteret, og paastaaet, at de skulle blive anseete som en Rettens Fornegtelse, samt kjendte uefterrettelige at være, eller underkjendte, tilsidesatte og forandrede, samt at Fogden bliver kjendt pligtig til at stande til Rette for sin brugte Adfærd, og at foretage de omhandlede Fogedforretninger paa ny, og samme efter Reqvisitionen lovligt fremme paa egen Bekostning, samt give Citanterne Erstatning for det dem tilføiede Tab og Skade. Citanterne ville formeentligen ogsaa i denne Sag søge Antecipationsbevilling for at faae den snarest muligt foretagen. (Kbhp.)
Viborger Samler, 1839-12-26
Enhver retsindig Borger maa sikkert derhos i høieste Maade beklage, at Parade-Udstillingen (som det især var Tilfældet igaar Eftermiddags), under den store Sammenstimlen af Mennesker, giver Anledning til Pøbel-Excesser. Saaledes blev igaar en Husar med sin Hest kastet om paa Brostenene og Mængden trængte under Hujen og skrigen igjennem den derved tilveiebragte Aabning indi den afspærrede Gade. Tilstrømningen har i begge de to sidste Eftermiddage, paa hvilken Tid Adgangen har været aaben for Alle og Enhver, været saa stor, at kunden færreste Deel kunde indlades, og saavel Børn som flere voxne Personer af begge Kjøn, have i Trængselen, været satte i Fare paa Liv og Lemmer. (Kbhp.) Hvis det virkelig skulde være sandt, hvad der almindelig fortælles, at nemlig flere qvindelige Personer, derikke bare Sorgetegn i deres Klædedragt, ere blevne infulterede paa Gaden, ikke af dem, man almindeligviis kalder Pøbel, men af velklædte Personer, saa vilde det være et yderligere Beviis paa den gamle Sætning, at der ogsaa gives velklædt Pøbel. (Kbhp.)