Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1837-07-12
J Aaret fra 30 Septbr. 1829 til 30 Septbr. 1850, som er det sidste da et Slags Regnskab bekjendtgjordes i de offentlige Tidender, blev med en Middel Risico af 7,7000,000 udbetalt omtrent 31,200 Rbd. eller lidet over 4000 Rbd. for hver Million. Hvis det er tilladt at slutte fra disse Data, vil de 11,250 Rbd. neppe nogensinde behøves. Disse Erfaringer kunne neppe forkastes, og dog seer jeg mig i Stand til at anføre en af ligesaa god Authoritet, og som endnu langt stærkere taler til Fordeel for det af mig fremførte. Det er nemlig Regnskaberne for det nuværende Fyens Stifts geistlige Brandforsikkrings-Societet, jeg agter at paaberaabe mig. Denne Jndretning har nemlig i de sidste 18 Aar kun havt 2 Ulykkestilfælde at erstatte. Jldebranden den 22 August 1835 og 20 Mai 1836 have paaført Jnteressenterne et Ansvar af 5969 Rbd. Fordeles denne Sum nu paa et Middel=Antal af 113 Jnteressentere, som i disse 18, Aar have afbenyttet Jndretningen, og en Middel-Assurancesum af 285,400 Rbd., erholde vi det forbausende Resultat, at Jnteressenterne have nydt denne Sikkerhed imod en Afgivt af 1/2 procent pro anno. Der vil vist indvendes ved denne sidste Caleul, at den grunder sig paa Assurancer af langt mindre Betydenhed, og altsaa formeentlig forbunden med langt mindre Risico, end ved det projecterede Selskab. Men det kan neppe antages. Vore Præstegaarde ere alle tækkede med Straae, hvorunder der færdes med Jld og Lys, den mindste opkomne Jld er total ødelæggende. Det er ikke Tilfældet ved vore større Land=Eiendomme, de farlige Steder ere afsondrede, Kølle, Vask og Bryggers i Almindelighed teglhængte. Brænder Ladegaarden, reddes gjerne de teglhængte Bygninger, og Skaden er ved Bygningernes meere isolerede Beliggenhed sjelden total. Jeg maae med Hensyn til den anden Post tilstaae, at jeg, skjøndt jeg af meget naturlige Grunde troer at kjende Sagen, saa nøie som Nogen, aldrig har hørt paastaae, at Hovedgaarde nes Brandkasse, som til overordentlig Fordeel for Jnteressenterne var i Virksomhed fra 1751 til 1821, gik ind, fordi Risicoen ansaaes for stor. Sieldne og ubetydelige vare Brandskaderne; jeg er for Øieblikket ikke i Stand til at meddele noget Resultat af denne Forsikkringsanstalts Ballance, men haaber at komme i Besiddelse af de fornødne Dokumenter, i hvilket Tilfælde jeg forbeholder mig det. Enhver, som erindrer den ulykkelige Stilling vort Fædreland befandt sig i, og den Credit løshed, som fandt Sted i Aarene 1819, 20 og 21, kan forklare denne Sag paa en mere naturlig Maade. Og uden at fremstille noget Resultat, finder en saadan Paastand neppe ubetinget Tillid, og denne Gjenstand releverer iøvrigt saare lidet paa denne Sag. Endeligen anmelder Jndsenderen, at man ingen Slutning maae drage fra det octroierede og privilegerede Brand=Assurance Compagnies Velvære til Fordeel for det projecterede Selskabs Fremme. Skulde det ikke være tilladt at uddrage Resultater af Præmiernes og den løbendes Risicos Størrelse, at beregne Sandsynligheden for Brandskade af en saa rig Erfaring, fordi vi ikke have saa betydelige Fond. Nu kunne vi vel med god Samvittighed overlade til Publicum at bedømme denne Sag. Finder min Anskuelse bifald, ville Landmændene her i Provindsen for Fremtiden glæde dem ved den Fordeel, det privilegerede Assuranceselskab har havt Eneret paa; bliver denne ikke taget til Følge, kan det muligen vare længe, inden denne Sag atter kommer paa Bane. Tiden er gunstig for lignende Foreninger, og om vi end have nogle Vanskeligheder at bekjempe, ville vi, naar vi naae Maalet, selv nyde Fordelene deraf. Hvo vil fortænke den fyenske Landmand, naar han ønsker at møde ret mange i Odense den 17 Juli, forat vi der kunne begrunde den projecterede Forening. Vel er Sagen kun endnu lidet fremmet, Statuterne nyligen oversatte fra Tydsk, og endnu ikke prøvede og drøftede; men dette vil skee, og Selskabet kan maaskee endnu i Aar træde i Virksomhed. En Landmand ved Odense.