Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1844-05-23
(Jndsendt.) Endnu et Par Ord og Jldebranden i Ringe. Med en til Publicum stilet Annonce har Hr. Hoffmann af Ringe Kroe i denne Avis No. 82 søgt at oplyse, at det af ham Aftenen den 5 d. M. udenfor Ringe opførte Fyrværkerie ikke har foranlediget den i Ringe Bye samme Aften opstaaede ulykkelige Jldebrand. Skjøndt jeg vel kan have en subjectiv moralsk Overbeviisning om Aarsagen til den nævnte Jldebrand, saa skal jeg dog ikke herom udtale nogen Dom eller afgjørende Mening; jeg skal kun tillade mig nogle faa bemærkninger til Hr. Hoffmanns Meddelelse. Deraf altsaa, at Hr. Hoffmanns egen Bopæl (Ringe Kroe),der laae Fyrværkeriet nærmest, nemlig 300 Alen, ikke blev antændt, vil Hr. Hoffmann slutte, at Fyrværkeriet ikke kan være Aarsag til Jldens Opkomst; men hertil maae jeg bemærke, at skjøndt jeg vel indrømmer, at Kroen var den nærmeste Bygning mod Fyrværkeriet, jeg troer endogsaa nærmere end 300 Alen, saa gjør dette intet til Sagen; thi efter de Oplysninger jeg kunde erholde, da jeg om Tirsdagen efter var paa Brandstedet, saavelsom ogsaa efter min egen Erfaring, var Vinden Søndag Aften heelt Østen, hvorimod Kroegaarden ligger Nordvest for Stedet, hvor Fyrværkeriet opførtes. Vinden har følgelig ikke paa, men forbi Kroen, denne var altsaa ikke udsat tor nogen Fare. Derimod laae Sognefoged Lars Hansens Gaard, hvor Jlden opkom, stik Vesten for Fyrværkeriet og kun omtrent 150 Alen fra dette. Vinden har altsaa directe fra Fyrværkeriet hen paa denne Gaard. At Vinden samme Aften virkelig havde den Retning, fremgaaer ogsaa deraf, at Gaardmand Jens Andersens Gaard, som kun laae nogle faa Alen (jeg troer ikke over 10 eller 12) fra det ene af de afbrændte Steder, og som er bestemt til Nedbrydelse i denne Sommer, ikke blev antændt, fordi den laae ved den nordre Side, og Vinden altsaa har forbi og ikke paa denne Gaard. At brændende Dele, det være nu af Raketter eller romerske Lys, kunde af Vinden føres over og forbi Lars Hansens Gaard, det fremgaaer af Gaardmand Rasmus Hendriksens Kones Forklaring ved den af mig den 7 Mai optagne Brandtaxationsforretning. - Efter hvad jeg har hørt forklare af Flere, gav Hr. Hoffmann rigtignok sine Raketter Retning imod Øst, altsaa fra Byen, og man bemærkede, at saalænge Raketten havde Fart, tog den ogsaa denne Retning; men naar Farten standsede, drev Raketten, dalende, for Vinden mod Vesten. Den sidste Raket skal, efter Nogles Forklaring, eibeller have havt saa østlig en Retning som de andre. - Hvad de af Hr. Hoffmann omtalte Sikkerhedsforanstaltninger, angaaer, da har disse, i Henseende til Forebyggelse af Jldsvaade, nok ikke havt stort at betyde. Den Halvsnees Mand, der gik udenfor Fyrværkeriet for at holde Orden, formaaede jo ikke at forhindre enten Raketters, Jldkuglers eller romerske Lyses Fart i Luften; derimod vilde, efter hvad jeg har hørt yttre, en eneste Spand, Vand have været tilstrækkelig til at forebygge hele Ulykken, dersom den havde været tilstede i det første Øieblik da Jlden viste sig paa Taget af Lars Hansens Gaard, men man havde ikke andet end et Led, som man satte til Huset og paa hvilket et Par Mand ilede op paa Taget, for med de bare Næver at dæmpe Jlden, hvilket paa det tørre Straatag ikke lod sig gjøre, Jlden brændte igjennem Taget og antændte tillige indvendig fra. - Saameget er efter min Anskuelse vist, at dersom Vinden havde været et Par Streger nærmere imod Nord, eller dersom Fyrværkeriet havde været flyttet 100 a 200 Al. længere imod Syd, vilde Byen, saaledes som Vinden var, ikke have risikeret noget ved Fyrværkeriet.