Berlingske Tidende, 1788-06-06
Fortsættelse af Fortegnelsen paa de Priismaterier og Premier, som det Kongelige Danske Landhuusholdings=Selskab udsætter for Hans Kongelige Majestæts Riger og Lande udi Aaret 1788. (See No. 45.) 41. For at erholde endnu nøiere Besvaring paa følgende Spørsmaal, end allerede given; spørges atter: Hvilke ere de Saltvands-Fiskerier, Dannemark og Norge især bør opmuntre, og fra hvilke Havne bør slige Fiskerier, som befindes at være af Vigtighed, især drives, Hvilke ere de Hindringer, som hidtil har været imod deres Flor, og ved hvad Midler afhielpes de? For den beste Afhandling herom, Selskabets anden Guld=Medaille eller 50 Rdlr. For at give enhver Leilighed efter sin Jndsigt og Erfarenhed at meddele Selskabet oplysende Efterretninger og Fiskerier i Særdeleshed, mod tager Selskabet desuden og belønner specielle Afhandlinger om særdeles eller enkelte Fiskeriers Tilstand og Forbedring, om bedre Fiske=Redskaber end de sædvanlige, beqvemmere Fisk nings=Maader, samt Fiskens vissere og nøiagtigere Tilberedning, især efter Afsatsens Hensigt, end hidindtil brugeligt om Fiskens Gang, Fiskenes Legetid og den deraf følgende beqvemmeste Tid til at begynde og holde op med Fiskerierne, m. v. Selskabet vil tillige imodtage Efterretninger og Fiskeriernes Mangler paa et eller andet Sted i Særdeleshed og efter Fortjeneste særskilt belønne slige locale Oplysninger. Æsk ningerne maatte indleveres inden October Maaneds Udgang 1788. 42. For den nøiagtigste og paa beste Erfarenhed grundede Efterretning om Hummer=Fangstens Jndflydelse paa andre Fiskerier med Oplysning om paa hvad Maade samme Fangst beqvemmeligen indrettes og bestemmes til Fordeel for andre Fiskeriers des større Lykke, udsættes Selskabets første Sølv=Medaille eller 20 Rdlr. For den tydeligste og meest grundede Efterretning derefter, Selskabets anden Sølv=Medaille eller 10 Rdlr. Jo mere det indsendte er grundet paa locale Exempler i Norge, eller i de danske nordligste Lande, naar Resten i øvrigt er lige, jo mere vil samme fortjene Selskabets Agt. Besvaringen heraf maatte indkomme til 1ste November 1788. 43. Skjønt Selskabet næsten formoder ved indsendte Svar at være bleven meddeelt et eller andet tilforladeligt Raad mod Tangloppers Skadelighed; vedbliver det dog i Aar endnu, mens Forsøgene gjøres med de indsendte Midler, som i afvigte Aar ikke er bleven fuldførte, med følgende Spørsmaal. Da Selskabet har erfaret, at fiskerne finder sig foruleiliget af et Slags Tang=Lopper (Cancer Pulex Linnæir), 5) Marstuer hos Strøm i hans Beskrivelse over Sund moer. 1. S. 11. dender. som forgnaver og bederver deres Fiskergarn især i Limfjorden, uagtet samme endog tjeres, og man søger at bevare dem derimod; saa udsættes følgende Premie: For det beste og mindst kostbare Raad og Middel, indberettet til Selskabet mod dette Onde, dets første Sølv=Medaille eller 20 Rdlr. Efterretningen derom maatte, naar mueligt, indsendes inden October Maaneds Udgang dette Aar. 44. For den eller de, som paa de danske eller norske Kyster opdager, og for Selskabet tilkjendegiver nogen hidindtil ubekjendt, eller længe ubrugt betydelig Fiske=Banke eller andre særdeles fiskerige Steder, Selskabets anden Guld=Medaille eller 500 Rdlr., som skal vorde tilkjendt den, som opdager eller anmelder det vigtigste i den Henseende. Jo nøiere og meere de Efterretninger, som meddeles, ere grundede paa Erfaringer, jo mere vil Selskabet tage dem i Betragtning. Dersom med en saadan Afhandling tillige følger et tilforladeligt og efterretteligt Kort over Fiskebankernes Beliggenhed, vil saadant ved Premiens eller Belønningens Tilkjendelse blive paaseet. Den som angiver det dernæst mest betydelige Fiske=Sted af forbemeldte Beskaffenhed, Selskabets første Sølv Medaille eller 20 Rdlr. Og endelig tillægges Selskabets anden SølvMedaille eller 10 Rdlr. den, som til Hav=Fiskeriets Fremme igjen dernæst paa samme Maade opdager det nyttigste. Det skjønnes letteligen, at det indberettede udkræver nøiagtigste Efterretninger, saavelsom og de tilforladeligste Attester eller Beviis, grundede paa igientagne Erfaringer, at de anmeldte Fiske=Steders Fordeelagtighed er upaatvilelig. For disse tvende Materier indseer enhver lettelig, at man og kan æske Premie fra og angaaende baade Grønland, Jsland, og Færøerne. Premien æskes inden sidste October 1788. 45. For den beste Underretning om de beqvemmeste Midler og mindst bekostelige Anstalter til Vands Afledning af Moser og andre sumpige Steder i Ager eller Enge, indrettet til Brug af Land=Almuen, udsætter Selskabet sin anden Guld=Medaille eller 500 Rdlr. Selskabet ønsker, at Forfatteren til saadan en Afhandling maatte fornemmelig være omstændelig i at forklare følgende Poster: 1.) Hvorledes Landmanden paa den korteste og letteste Maade, kan erfare to eller flere Steders relative Høide, for at bedømme derefter til hvilken Side Vandet paa den mindst bekostelige og virksomste Maade kan afledes, som bør forklares ved Pro til=Tegning af Grundens Stigende og Faldende. 2) Hvorledes saavel Aflednings= eller Hoved Grøfterne, som Bi grøfterne efter Vandets Mængde, i Henseende til Bredde og Dybde bør indrettes. 3.) Hvorledes Hoved Grøften bestforfærdig. behøve alt for til: sensning. des den især paa fordeelagtigste Maade giøres tæt og fast, naar den føres igjennem svampagtig eller løs Jord. 4.) Hvorledes best forekommes, at de omkringliggende Marke eller Enge i tørre Aaringer ikke mangler den fornødne Fugtighed, som de forhen havde af de tilgrændsende sumpige Steder. 5.) Om og hvorledes disse Grøfter med den derudaf opkastede Jord kunde tillige anvendes til Agrenes og Engenes Jndhegning. 6.) Hvorledes man paa korteste Maade giør Overslag over de til en Vandlednings=Anlæg udforderlige Bekostninger, samt hvorledes man beqvemmeligst erfarer den paa et sumpigt Sted antrufne Jordarts Beskaffenhed, for derefter at kunne giøre Sammenligning imellem Omkostninger ne af Vandledningen og Jndkomsterne af Jordbunden, naar den først er bleven forvandlet til brugbar Jord. 7.) Hvorledes de skjulte Vandledninger til Jordbundens Besparelse best kunde anvendes, J hvilke Tilfælde de egentlig ere brugbare, og hvorledes de best og med mindst Bekostning indrettes, samt Beregning over deres større Fortrin fremfor aabne Grøfter. Afhandlingerne indsendes inden October Maaned 1788. 46. Ligeledes udsætter Selskabet endnu sin anden Guld=Medaille eller 50 Rdlr. for en tydelig og paa sikre Erfaringer grundet Afhandling om, hvorledes en udgraver Mose eller et sumpigt Sted best, hastigst og med mindst Bekostning kan forvandles til nyttigt Brug, og indbringe sin Eier den største Fordeel. Ved de til den Ende foreslagne Midler maatte haves Hensigt til Beliggenheden og til de i Moserne antrufne Jordarters, Planters og Rødders Forskjellighed, som kan gjøre sammes Forbedring meer eller mindre vanskelig, og altsaa maatte den hele og beste Behandlingsmaade i ethvert Tilfælde nøje bestemmes; ligesom og hvilke Sæde=, Græs= eller Træe=Arter eller andre Planter, der med største Fordeel efter de forskjellige mødende Omstændigheder, og i hvilken Orden de best kunde dyrkes eller opelskes. Stilen ønskede man saa fattelig, at denne Afhandling kunde tjene Land=Almuen til sikker Veiledning. Afhandlingerne indsendes inden October Maaneds Udgang 1788. 47. For en nøiagtig Beskrivelse over en beqvem, virksom og lidet bekostelig Maskine til at rense de forskjellige Korn-Arter paa Loen, strax efter at de ere udterskede, Selskabets anden Guld Medaille eller 50 Rdlr. Da Selskabets Hensigt med denne Priismaterie er at give Landmanden i Almindelighed et Verktøi i Hænderne, hvorved Arbeide og Tidspilde bespares, og i det mindste samme Hensigt vindes, som den sædvanlige Rensning forskaffer, saa maatte Forfatterne have de af disse Omstændigheder flydende Bestemmelser for Øjne. J øvrigt anmoder Selskabet Forfatterne enten, om mueligt, at indsende de Maskiner, som de foreslaaer, gjorte i det Store, eller og at geleide deres Beskrivelse med fuldstændige Arbejds=Tegninger, hvorefter det kan lade forfærdige Maskinen, for dermed virkeligen at kunne gjøre Prøve. Afhandlingerne eller Maskinerne med deres Beskrivelse indsendes inden October Maaneds Udgang 1788. 48. Omendskjøndt Selskabet har havt Lejlighed til at belønne en praktisk Afhandling om Meel=, Malt= og Gryn Møllers Indretning og Bygning, saa udsætter det dog fremdeles følgende Priis materie. For den, som i en tydelig og grundig underretten de Afhandling viser, hvorledes Meel=, Malt= og Gryn Møller, hvad enten de sættes i Bevægelse af Vandet, Vinden eller Heste, bør indrettes og bygges, for at gjøre deres største og fuldkomneste Virkning, Selskabets første GuldMedaille eller 100 Rdlr. Forfatterne, der agter at vinde Premien ved deres Afhandlinger, bør i Forveien udvikle den rette Theorie for saadanne Maskiner, ikke blot grundet paa Reglerne for Ligevægten, men meget mere paa dem af Bevægelsen selv, saaledes at de bevægende Kræfters Natur og Beskaffenhed, samt Delenes Rivning paa hverandre derved tages i Betragtning, og det Hele grundet paa fuldstændige og oplysende Forsøg, samt Reglerne beviste, saa at de Maskiner, som derefter bygges, bliver til Hensigtens Øiemeed paa det fordeelagtigste sammensat. Ligesom Selskabet da herved paa den ene Side sættes i Stand til at bedømme de i saadan Afhandling angivne Reglers Fortrin for andre Skribenteres, maae Forfatteren selv paa den anden Side deraf nøjagtig udlede Bestemmelserne for alle til en af de forhen nævnte tre Slags Mølleverker fornødne Dele, og vise deres Fortrin for de almindelige sædvanlige. Men da Resultatet af saadanne Undersøgelser vilde uden Tvil blive uforstaaeligt for dem, som Selskabet agter at tjene med saadan en Afhandling, saa bør Forfatteren oplyse sin nedlagde Theorie med Tal=Exempler, og i den praktiske Deel forklare Anvendelsen deraf, alt i sattelige Udtryk og et almindelig tydeligt Sprog. Ligeledes maae Forfatteren, for desto meer Tydeligheds Skyld, geleide sin praktiske Deel med de tilhørende Grund= og Opstalts Tegninger af Mølleverkerne og deres Deeles Sammensætning i et af ham antaget Tilfælde, hvori tillige maae gives Anviisning til at rense Kornet, samt at sigte Meel. Tegningerne forfærdiges efter en tydelig Ska le, og hvor mindre Dele af Verkerne blive utydelige eller skiulte, aftegnes de for sig selv. Endelig tilføjes Afhandlingen et fuldstændigt spesielt Overslag over en Mølle af hvert Slags efter de med Afhandlingen følgende Tegninger, hvorved lægges til Grund Markets=Priser af de dertil fornødne Materialier efter et, efter Behag af Forfatteren, antaget Sted i de danske Stater, Premien kan æskes til 1ste October 1788. 49. Skjønt Selskabet allerede har belønnet en Afhandling om Maltgjøren, Bryggen og Bagen paa Landet m.v., saa udsætter det dog disse Spørsmaale ydermeere særskilte til nøiere Besvaring saaledes: For den fuldstændigste og tydeligste Anviisning til den mindst bekostelige Behandlingsmaade at giøre det beste Malt til Øl=Brygning, passende paa Landmandens og især Bondens Vilkaar, Selskabets første Sølv=Medaille eller 20 Rdlr. J Afhandlingen beskrives de fornødne Indretninger til at behandle Malt og især til at tørre det, hvorved Brændsels Besparing og Bygningens Sikkerhed kommer i Betragtning. Men især forlanges en omstændelig Beskrivelse om alt det, som under Maltets hele Behandling bør lagttages, for at erholde det beste Malt til Ølbrygning mueligt. Vi Christian den Syvende, af Guds Naade, Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug, adi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmersken og Oldenborg a. a., gjøre alle og enhver, som det vedkommer, vitterligt, at samtlige Børn af Vores for kort Tid siden afdøde Justitsraad og Landfoged Matthiesen paa Øen Sylt allerunderdanigst have forestillet Os, at de fandt sig foraarsagede " til kun cum beneficio legis & ventarii, at tatræde deres Faders Efterladenskab, og derfor vedbørligen ansøgte, at Vi til den Ende vilde behage, at lade udstæde et offentlig Proclama. Da Vi nu i Naade have bevilget saadan deres Ansøgning; saa befale Vi herved alle og enhver, som formeene sig at have noget Krav og Fordring paa bemelte Justitsraad og Landfoged paa Sylt, hans Efterladenskab, samt me hidrøre en qvocunqve capite vel caula det end maatte være, behørigen, de Indenlandske inden 6, og de Udenlandske inden 12 Uger fra dette Proclamatis Bekiendtgiørelse Dato, sub pæna præclusi & perpetui silentii, at angive dem for Vores Justitsraad og første Over-Rets Secretair Schmidt i Slesvig, at producere de ihændehavende originale Documenter, at efterlade vidimerte Copier ved Protocollen, og for saavidt de ikke skulde være boesiddende i Vort Hertugdom Slesvig, at beskikke Procuratore ad Acta; ligesom det og bliver dem, som maatte være Debitorer til den Afdødes Stervboe, enten formedelst resterende Afgivter, foreskudte Contribuenda, eller anden Gield, alvorligen herved paalagt, sub pæna aupli at angive saadant for Protocollen inden ommeldte Frist, med den udtrykkelige Advarsel, at den eller de, som ikke inden den foresatte Tids Forløb vedbørligen angive deres Fordringer, skulle siden ikke meere blive hørte, men udelukte og dem for Eftertiden paalagt en bestandig Stiltienhed; hvorefter enhver Vedkommende sig have at rette og for Skade at tage vare. Givet under Vort hostrykte Seigl i Ober=Retten paa Vort Slot Gottorff, den 9de Mai 1788. (L. S. J. L. v. Jugert. C. G. Carstens. C. Insiden opiSchmidt. Lobedanz. Vi Christian den Syvende, af Guds Naade, Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug, udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmersken og Oldenborg; giøre alle vitterligt: at Vi, efter herom allerunderdanigst gjorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at Anna Jacobs Datter af Broegaard under Thim Sogn i Riber Stift, udi en Sag, som hun agter at anlægge til Skibs misse=Doms Erhvervelse over hendes for 11 Aar siden fra hende bortreyste Mand Laurits Pedersen, maae i Steden for den anbefalede Jndstevning til ham, udi de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser med 6 Ugers Varsel indkalde bemelte hendes bortreyste Mand, saavel til at høre Vidner for vedkommende Under=Ret, som til at lide Dom til Skilsmiffe for =Tamper=Retten, og om han ikke inden saadan Tids Forkolskull. Dom i Sagen; forbydende alle og enhver herimod, eftersom forskrevet staaer, at hindre eller i nogen Maade Forfang at giøre, under Vor Hvidest og Naade. Givet paa Vort" Slot Christiansborg udi Vores Kongel. Residents=Stad Kiøbenhavn den 9de Mai 1788. Under Vort Signet Efter Hans Kongel. Majests allernaadigste Befaling, Schack Rathlou. Lurdorph. P. Aagaard. Schow.