Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-01-25
Ved bemeldte Bierring Mølle forefandt vien af Hr. Overkrigs=Commissairens tomme Pramme, paa hvilken vi samtlig gik ombord, og som i 9 Timer, uden Hielp af Seil, førtes, ved en Hests Trækning, paa den anlagte Trækkevei til Silkeborg imod den haarde Strøm, uagtet vi for det meste havde Vinden imod os. En anden Pram blev derefter paa Silkeborgs øverste Ladested, i vores Nærværelse ladet med 17 Favne Vinterskovet BøgeBrænde, som af os forhen var maalt, og kunde denne Prom endnu have indtaget tilvisse 2 Favne, foruden de 11 Mennesker, som var paa samme, hvoraf de 2de kuns hørte til Prammen, saa at denne Pram kunde have ført circa 20 Favne af dette Slags Brænde, uden at stukket dybere end 2 Fod eller 1 Alen; den laae nu med ovenanførte Ladning, allene 22 Tom. i Vandet, men den er og 27 Alen lang og næsten 7 Alen bred, og kunde den dog godt klare alle Bugterne, uagtet den haarde modgaaende Strøm og en temmelig haard deels Side, deels Modvind, saa at Touren fra Silkeborg til Bierring Mølle blev tilbagelagt i 8 Timer, hvoraf vi allene i de første 3 Timer havde god Vind; Ved denne Undersøgelse befandt vi da: I. At Aaen overalt paa denne Distance er 30 a 50 Alen bred. 2. At den er saaledes opmudret og renset, det den vel og godt kan befares med saadanne Pramme, som Hr. Overkrigs=Commissairen har ladet bygge, naar disse føres af bekiendte Folk, der vide paa hvad Side Grundene og de overmaade store Steen, som endnu paa visse Steder findes i Aaen, ere. 3. Da det formedelst den stærke Vind var vanskeligt at holde den ladede Pram i det opmudrede Løb, det og var for os som fremmede i dette Farvand vanskeligt at bestemme hvad der skal ansees for daglig Vand, saa og, da der nu formedelst Regn var meer Vand i Aaen end almindelig, kan vi ikke med Vished bestemme, om der var med daglig Vand 3 Fod overalt, men bestemt bør vi sige, at det ville blive til Skade at mudre dybere end der nu er, fordi Vandfaldet hertil er alt for stærk, i Særdeleshed imellem Kongens Broe og Tange, 4. Af Aalegaarde forefandt vi som følger: a) Giødvad Gaarden, tilhørende Silkeborg; den gaaer fra den ene Aabred til den anden, og hvorigjennem Prammen gaae ved en Art af Sluse. b) En Aalegaard, tilhører en Mand i Svostrup. c) En dito, tilhører ligeledes Svostrup. d) En dito, tilhører ligeledes Svostrup. c) En dito, tilhører Jens Sørensen i Tvilum. f) En dito, tilhører Mathias Jensen i Tvilum. 5. Den ved Aaens Side anlagte og gaaende Trækkevei for en Hest, fandt vi hensigtsmæssig, da vi paa benne Maade tilbagelagde 7 Mile i 9 Timer; men, som en Vei hvorover Vandet ofte gaaer og som jevnligen bruges, maa den, som enhver anden Vei, have aarlig Reparation, der ansees ubetydelig, især for de der boede i Nærheden. 6. For, naar meget tørt Veir og lange sydlige Vinde indtræffer, der fører Vandet ud af Randers Fiord og bevirker der meget leg Vande, og altsaa foraarsager lave Vande i Aaen, har Hr. Overkrigs=Commissairen mellem Ans og Tange under Friisholt Skov, hvor Vandfaldet er størst, opført en Dæmning fra Aabredde til Aabredde med Palleværk og Fylding, i hvis Midte er Giennemgang for Prammene, og som kan ved at nedsætte til Bunden i Aaen Planker fra 2 til 3 Fods Høide for Aabningen, bestandig holde saameget Vand i Aaen for oven, som til Farten behøves; men i dette Tilfælde, og saalænge de lave Vande vare, bliver her et Omlysningsted, som Hr. OverkrigsCommissairen og vil indrette.