Viborger Samler, 1828-05-14
Norge. Efterat General-Governeuren Grev Platen i Storthingets Mode den 21de April selv havde oplæst Hs. Majestæts aabne Brev, fremsagde Statsraad Collet den Kongl. Aabningstale, der begynder med den Erklæring, at han gjerne havde ønsket at kunne spare Nationen for de Udgivter, som et overordentligt Storthing vil medføre; men naar det er Spørgsmaal om at bevare Uforkrænkeligheden at de samme ved Grundloven af 2de Novbr. 1814 hjemlede Rettigheder har han ikke troet, længer at burde udsætte den Tidspunkt, da vore vigtigste Love bor bringes i Harmonie med Grundloven." De politiske Forhold ere blevne uforandrede. Handelstraktater med Preussen, Nordamerika og Rusland ere sluttede; Seiladsen paa det sorte Hæv er aabnet for de forenede Rigers Flag og Underhandlinger om en Handelstraktat med Brasilien indledte. Derpaa anføres de Lovforslag, som ville vorde Storthinget forelagte, nemlig angaaende den Ansvarlighed, som efter Grundlovens 86de s. paaligger Statsraadet i Administrations Høiesteret i dømmende og Storthingets Medlemmer i Lovgivnings-Anliggender, om Valgenes Eensformighed, enhver Statens Borgers Forpligtelse til at værne om sit Fædreneland, og et Forslag med Hensyn til den cirkulerende Seddelmasses Utilstrækkelighed til at fyldestgiøre Handelens, Agerdyrkningens og de øvrige Næringsgrenes Fordringer og Behov. Efter at have anført, at enhver konstitutionel Stats Tilværelse er grundet paa Ligevægt imellem dens Magter, og at Lovene kun retteligen paa een Maade fortolkes, nemlig bogstaveligen, hedder det: "mine Pligter, som Konge, tillade mig ikke at antage, hvad heller ikke Nationen har antaget, at ethvert Storthing, efter eget Forgodtbefindende skulde kunne anvende Grundloven. Hverken jeg eller Nationen kunne tillade, at en i større eller mindre Grad oplyst Rigsret, saaledes som det kunde synes at man har viller forsøge, skulde kunne kuldkaste de Garantier, hiin At indeholder. De Lovforslag, som nu skulle blive Eder forelagte, befæste disse Garantier, fra hvilke hverken jeg eller min Regiering ligesaalidet bør afvige som derfra tilstæde nogen Afvigelse. - Følger Eders Overbeviisning ved at gjennemgaae disse Forslag. Endelig slutter Hs. Majestæt med den Forsikring, at Nationen sætter Lid til hans Bestræbelser for dens Lykke og erkjender den mærkelige Forbedring af den Stilling, som er fremvirket siden Foreningen med Sverig. Den forlanger kuns, roligen at nyde godt af den tilstaaede Frihed. "Jeg tvivler ikke om, at jo samtlige Storthingets Medlemmer ville understotte deres Kommittenters Ønsker, og forene sig om at fremme mine faderlige Hensigter. En lykkelig Overeensstemmelse i Tanker og Villie skal slutteligen befæste de to Skandinaviske Rigers Fremtids Vel. Den 22de deelte Storthinget sig i de særskilte Afdeelinger. Amtmand Hagerup blev atter valgt til Præsident i Lagthinget og Sorenskriver Rambech i Odelsthinget. Da Statsraad Holst den 23de April forelagde dette de Kongelige Propositioner og Statsraadets, Høiesterets og Storthingsmændenes Ansvarlighed, yttrede Pastor Riddervold, at da Forslag, til borgerlige Love allene tilkom et ordentligt Storthing, burde Odelsthinget tage den fornødne Forbeholdenhed; dette fandt Prof. Steenbuck var den vedkommende Committees, Andre derimod det forsamlede Storthings Sag at paasee; men for ikke at forhaste sig, raadede Capit. Foss til Udsættelse, hvilket og blev besluttet imod 10 Stemmer.