JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-03-14
Det ypperlige Jnstitut for Døvstummes Underviisning, som er oprettet her af den virksomme og fortjente Pfingsten, og som nu i 10 Aar har bestaaet ved Kongel. allernaadigst Understøttelse, talte for eet Aar siden 28 Lærlinge. At den almindelige Tillid til en Anstalt, som bestyres af en Mand, der egentlig synes at være født til sit hæderværdige Kald, med Tiden vilde tiltage, lod sig forudsee med Sikkerhed, og vor Forventning er heller ikke bleven skuffet. Efterat fire af Anstaltens Lærlinge i afvigte Aar vare afgaaede, og havde opnaaet den Dannelse, hvorved de ere blevne gavnlige Medlemmer af Borgersamfundet, er Elevernes Antal for nærværende Tid steget til 40, hvoriblandt der findes nogle fra alle Rigets Provindser, nemlig to fra Sielland. Jnstitutet besøges flittig, og aldrig vender man tilbage derfra, uden at føle den meest levende Deeltagelse og at være vakt til de lærerigste Betragtninger. At der blandt de Ulykkelige, som oplæres der, er stor Forskjel paa Forstands-Evne, og at det samme er Tilfældet med Hukommelsen, falder af sig selv. Jkke heller er Mangel paa Hørelse og Talevne altid den eneste Ulykke, hvormed de Døvstumme, have at kjempe. Hos de fleste spores desuden forholdsviis flere legemlige Svagheder end hos andre Mennesker. Efter adskillige kyndige Lægers Mening skulle Børn, hvis Forældre ere hengivne til Drik, eller som ere avlede i en Ruus, især være udsatte for at blive døvstumme, og skulde denne Hypothese være grundet, saa indeholder den vist den eftertrykkeligste Advarsel for enhver, der lever i Ægteskab, til ikke ved Umaadelighed at udbrede Ulykke og Elendighed over tilkommende Slægter. - J Altona, det Pinnebergske, paa Godset Fresenburg i Holsteen, og i enkelte Districter af det Slesvigske, have de naturlige Kopper yttret sig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-03-14
En ny Epoke synes i dette Øieblik at aabne sig for den saakaldte Dreyers Klub her i Staden, der altid har udmærket sig fra den litteraire Side.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-03-14
Selskabets Bibliothek, som allerede tilforn var ligesaa talrigt som udvalgt, har i de senere Tider faaet en betydelig Tilvext af gode Journaler og andre Skrifter, og forskaffer derved Klubbens Medlemmer, hvis Antal daglig forøges, en morende og gavnlig Tidsfordriv. Nogle af disse have dannet et lidet dramatisk Selskab, som i Løverdags paa et i Klubbens Værelser indrettet nydeligt Theater opførte Wessels Kierlighed uden Strømper. Stykket blev særdeles vel udført, og det spillende Personale høstede et fortjent Bifald af Tilskuerne. Det Hele sluttedes med et Maaltid, hvori henved 70 Personer deeltog og som krydredes ved de Tilstædeværendes Vid og Lune. To Mand af fjerde Escadron af Livregimentet lette Dragoner vare dømte til 8 Gange Spidsrod, for Fastelavns Mandag at have frataget en Bonde nogle Penge og derpaa forsøgt at putte ham gjennem Jsen i et Vand. Straffen skulde exequeres i to Afdelinger, hver Dag fire Gange. Den første Execution foregik i Tirsdags paa den saakaldte Ridebane i Hirschholm, i Overværelse af Regimentscommandeuren Hr. Oberste von Mecklenborg. Men uden Tvivl af Frygt for den anden Dags Execution, da nok Spidsrødderne paa denne Tid ere i Spire, foregav den ene af Forbryderne kort førend Executionen, at han vilde paa Privetet; og da han, bevogtet af een Mand, gik over Jsen, sprang han uformodentlig i et Hul og druknede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-03-14
En Commandeersergeant og en Foureer have i disse Dage taget sig selv af Dage i Cassernerne paa en besynderlig Maade. Man fandt dem ihielskudte i een Seng.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-03-14
Dag solgtes paa Børsen 3 Asiatiske Actier for 390 til 395 Rdlr. Stykket, og 1 Actie i den almindelige Brandassurance for 103 Rdlr. (foruden 3 PC. i Omkostninger.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-03-14
Natten imellem d. 12te og 13de d. M. havde 2 Fartøier fra den i Landscrona liggende Engelske Brig, med bevæbnede Engelske Marinere og Matroser, bemægtiget sig 3 ved Rungsted liggende Baade, efter en Fægtning med nogle af vor Avantgardes Forposter. Lieutenant Bechman, som commanderede ved Rungsted, tog noget Mandskab med sig i en Baad, forfulgte de Engelske og erobrede de 3 tagne Baade tilligemed en ny Engelsk Baad med 6 bevæbnede Engelskmænd ombord.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-03-14
Kjøbenhavn, den 14 Martii. Cours af Danske Banco=Sedler mod Species 24 PC., som udgjør for 1 Rdlr. Species 2 Rdlr. 4 s. D. Cour.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-03-14
Paa Hamborg blev ingen Cours noteret.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-03-14
Postefterretninger. Fra Krigsskuepladsen i Spanien haves nu den officielle Efterretning, at Saragossa har overgivet sig. Denne Overgivelse er een af de mærkværdigste Begivenheder i hele den Spanske Krig. Man saae her en Kraftyttring paa begge Sider, der i lige Grad opvækker Beundring og Rædsel. Alle Stadens Jndvaanere vare bevæbnede, og, da selv Landboerne i Arragonien havde forenet sig med dem, indbefattede den 50,000 Krigere, afdeelte i Regimenter paa 1000 og Compagnier paa 100 Mand hvert. Til denne Skare stødte endnu desuden 10,000 Mand, som havde taget Flugten i Slaget ved Tudela. Fanatiske Munke, der lode Mariebilledet i deel Pillar *) gjøre Vidunder, for at mislede Hoben, commanderede som Generaler, Officierer og Underofficierer. Staden, forsynet med uhyre Forraad af Levnetsmidler, forsvaredes af 200 Canoner. Allerede den 27 Novbr. var den Franske Armee ankommen ved Saragossa, og først den 26 Jan., efterat man forhen forgjeves havde anvendt alt for at bevæge de Beleirede til at overgive sig, blev Staden for Alvor angreben. De Franske Tropper bemægtigede sig Deel for Deel Gaderne, offentlige Pladse, Klostere og enkelte Huse. Gaderne bleve underminerede, og dagligen sprang ved 3 eller 4 Miner endeel Huse, i Luften. De Beleirede forsøgte vel at contraminere, men uden Nytte. Medens 3 Mineer- og 8 Sappeurcorps vare sysselsatte med denne underfordiske Krig, kastedes Bomber, fyldte med Jldklokker, ind i Saragossa. Omsider besatte de Franske Tropper hele Staden den 21 Febr. 15000 Mand Jnfanterie og 2000 Mand Cavallerie nedlagde deres Vaaben og overgave 40 Faner og 150 Canoner. Jnsurgenterne havde under Beleiringen mistet 20,000 Mand, og i Hospitalerne fandtes 13,000. Dagligen døde 500. De forefundne Magaziner af Korn, Riis og Frugt ere meget betydelige. – Toget til Valencia og Andalusien, *) Saaledes kaldes den ene af Stadens to Domkirker. Mariabilledet, som findes deri, staaer meget høit paa en Støtte af Jaspis. Bygningerne i Saragossa ere skjønnere end i Madrid. Man finder her 17 store Kirker og 14 rige Klostere. Raadhuset er et herligt Palats. Omkring Jnqvisitionens Bygning har Philip den Femte ladet bygge et Citadel. skal nu udføres saa hurtig, at man troer hele Spanien vil være bragt til Rolighed inden Martii Maaneds Udgang. Det hedder, at Kong Joseph i egen Person vil anføre dette Tog. - Et Corps Portugisiske Oprørere, som har forenet sig med nogle Engelske Regimenter, staaer i Egnen af Almeida, paa den Spanske Grændse, ovenfor Talavera de la Reyna. Tropper ere allerede marcherede did; Hertugen af Bellune er afgaaet til Talavera de la Reyna, og Hertugen af Dalmatien marcherer mod Lissabon. Hertugen af Elchingen beholder Positionen af Gallizien besat.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-03-14
Medens Menneskevennen med Veemod seer her saa meget Blod til Unytte flyde, trøstes han dog ved den Tanke, at hele Spanien om en føie Tid vil være aldeles overvundet, og Rolighed og Orden igjen tilveiebragt. Men bortvender han sine Øine fra dette blodige Skuespil, hvor ubøielig Haardnakkenhed og blind Religionsiver sønderslide et Land, der af Naturen er udseet til at være eet af de lykkeligste paa Jorden, og kaster et Blik paa det Tydskland, der endnu bløder af gamle Saar, som intet uden en varig Fred formaaer at læge, saa er hans Hjerte nær ved at briste, naar han seer den lede Krigsfurie atter true at oprive disse Saar. Vel er Uveiret endnu ikke brudt løs, og mueligen kan den lidende Menneskeheds Skytsaand endnu bortlede det, men sørte Skyer vedblive bestandig at trække sammen og formørke den politiske Himmel Ganske hensigtsløse kunne de store Bevægelser, man allevegne bliver vaer, ikke være, og som Forsigtighedsanstalter synes de alt for alvorlige. Den Bayerske Armee marcherer nu deels adJnn, deels til Tyrol, for i Forbindelse med de Franske Tropper at besætte Grændserne. Generalerne Ondinot og Wrede ere d. 1 Martii ankomne til München. De Franske Tropper have allerede besat Kuffstein, en liden Stad og Fæstning i Tyrol, ved Grændserne af Bayern, kun 8 Mile fra Jnnspruck. Fra Holland hedder det, skjønt kun som Rygte, at det Wienske Hof indtil videre vil holde inde med at betale alle Coupons *) af *) Et afskaaret Stykke af Beviser for modtagna Renter, som ere vedføiede Statsobligationer. Saadant et Stykke (Coupon) afskiæres ved hver Udbetaling, og bruges som bilag ved Regnskabet for Udbetalingen, saavel for Renter som for Afdrag paa Capitalen. de forskjellige Laan, der ere gjorte i dette Rige. At man der i Landet ikke er aldeles ligegyldig ved Rygter af den Natur sees deraf, at de Østerrigske Fonds allerede ere faldne. Efter Breve fra Warschau af 27 Febr., udtages i Gallizien mange Recruter, som sendes til den Østerrigske Armee og i alle Kredse anlægges i største Hast store Magaziner. Overalt ruster man sig betydeligt i Gallizien. Den Polske Armee staaer allerede i en Tid af fire Uger paa Krigsfod, og langs med Floden Pilica, der udgjør den Galliziske Grændselinie, staaer Polsk Cavallerie. Coureergangen imellem Paris, Erfurt og Warschau er meget stærk. Den Sachsiske Armee gjøres mobil. Den skal sammen drages i to Corps. Reisende fra Bøhmen have berettet i Dresden, at Erkehertug Carl den 26 Febr. var ankommen til Prag, at Garnisonen skulde rykke ud derfra d. 26 og at en stærk Østerrigsk Armee trækker sig sammen ved Eger, en befæstet Stad i Bøhmen. – J Paris vilde man d. 1 Martii vide, at det Franske Hof har sendt det Østerrigske sin endelige Erklæring. - Den Franske Gesandt i Wien, General Androssi, er afreist derfra d. 1 Martii. Erkehertug Johan er afreist til Jndre Østerrige. Den berømte Digter Collin har forfattet Sange for det Østerrigske Landeværn. En Russisk Major skal d. 27 Febr. have bragt vigtige Depecher til Wien. Alt dette sammenlagt giver kun lidet Haab at Freden vil kunne vedligeholdes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-03-14
J Constantinopel frygter man endnu bestandig for nye Rædselsoptrin. Blandt Janitscharerne er næsten al Krigstugt forsvunden, og Stadens talrige Pøbel staaer i nøie Forbindelse med dem. - Den herammede Fredscongres lader nu til ganske at gaae overstyr. - Misforstaaelsen mellem det derværende Østerrigske Gesandtskab og de andre Hoffer skal være foranlediget derved, at den første har indbudet Personer til et Gjæstebud, der ikke kunde være de sidste behagelige. Hvem disse Personer vare er vel ikke vanskelig at gjette.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-03-14
Engelland bliver under alle disse politiske Storme sit Sørøver-System tro. Lord Grenvilles Forslag, at ophæve den berygtede Cabinets ordre, forsaavidt den angaaer America, blev i Overhuset forkastet med 115 Stemmer mod 70.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-03-14
Fra Portsmouth er der afgaaet 40 Transportskibe til Cork, hvor der atter rustes en ny Expedition.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-03-14
Fra Calais allene ere 30 store Capere løbne ud.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-03-14
General Ferguson og mange andre Engelske Officierer gaae til Gibralter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-03-14
Den saarede General Baird kjører nu ud igjen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-03-14
De Engelske Fregatter Diamond og Melpomene have, efter en officiel Fortegnelse, bragt 3 Mill. 301,832 Piastre fra Vera-Cruz til Cadix.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-03-18
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Ros Ros Ra Sjette Aargang. No. 46. Udgivet og forlagt af J. Werfel, trykt i Kjøbenhavn, hos P. H. Höeckes Enke Løverdagen den 18 Martii, 1809. Om Penge og Pengecours. (Sluttet.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-03-18
Efterat jeg saaledes har fremsat almindelige Betragtninger over Penge og Pengecours, er det endelig Tid at komme til Hovedøiemedet for denne Undersøgelse: vor egen Cours. At tale her omdens store Jndflydelse paa hele Statens Vee og Vel, er unødvendigt. Denne Kundskab bør man forudsætte hos enhver, der med Nytte forstaaer at læse Afhandlinger af den Natur. Enhver veed, hvilken ufordeelagtig Vending vor Cours i den senere Tid har taget. J Hamborg har den allerede været noteret 250 PC., skjønt man i Kjøbenhavn hidtil ikke har betalt høiere end 240 PC. Vi have oplevet, hvad sikkert ingen af vore Forfædre nogensinde har oplevet, at vor Cours er stegen 30 PC. i een Postdag og falden 23 i to. At denne unarurlige Stigen og Falden umuelig kan have nogen naturlig Aarsag, er vel ingen Tvivl om. J en Postdag kunne vore Financer hverken have forværret eller forbedret sig saa meget. – De fleste ere enige om, at denne Stigen og Falden frembringes ved konstige Midler, men kun faa betragte Sagen fra den rigtige Synspunct.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-03-18
Enhver repræsentativ Mynt forandrer sin Natur og bliver til en Vareartikel i det Øieblik, man ikke vil antage den mere for dens repræsentative Værd. Aarsagen er enten, at den tilbydes i større Overflødighed end den søges, eller at Tilliden til dens Garantie ikke er saa stor som ellers. Den stiger og falder i dette Tilfælde ikke allene i samme Grad som den falbydes og søges, men dens Værdie retter sig ogsaa ganske efter de gjeldende Priser paa de Varer, der søges i det Land, som garanterer for den. Her er altsaa en dobbelt Aarsaa, hvorfor vore Bancosedler, især i denne Tid, maa stige og falde med Varepriserne. Kan man end ikke negte, at jo Agitage *) kan bidrage meget *) De gamle Danske Konger maa ogsaa have følet de ubehagelige Virkninger af Uorden i Pengevæsenet. J den Danske Historie findes Exempler paa, at denne Uorden og de deraf flydende til at gjøre en Cours slet, maa man dog tillige ikke glemme, at den er her Virkning, ikke Aarsag. Naar en Pengecours er saaledes be Misbrug og Konstreb allerede fandt Sted længe førend der var tænkt paa Vexelcours og Papirpenge. Efterat den store Skat og Tribut - beretter Holberg – som man fik af adskillige undertvungne Folk, ophørte, og de Danske gave Slip paa Søerøverie, eller i det mindste ikke dreve det med samme Jver som tilforn, begyndte saavel Guld og Sølv, som fremmede Penge, at mangle. Dette synes at have drevet de nordiske Folk til at beflitte sig paa at slaae Penge, som de brugte tilligemed fremmede Mynter. De indenlandske Penge blandede man efterhaanden med Kobber, og man har derfor ingen gammel Sølvmynt af purt Sølv, uden nogle smaa Kong Knuds Penge. J Historien gjøres derfor stor Forskjel mellem Sjællandske, Skaanske og andre Marker.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-03-18
J de Stridigh der, som Christopher den Første havde med Erkebispen Jacob Erlandsen, var ogsaa Mynten, som Kongen beskyldtes for at have fordærvet, et Tvistens Æble, og de Geistlige, der studerede paa udenlandske Universiteter, troede at lide Skade derved i deres Jndkomster. De Skaanske Mark holdtes i Waldemar den Førstes og Knud den Sjettes Tid og længe derefter for eengang saa vigtige som Sjællandske, og at de Jydske var igjen ringere end de Sjællandske sees af et Diplom fra 1312, hvori en Herremand ved Navn Hein betinger sig en Sum Penge, ikke i Jydsk, men i Sjællandsk Mynt. Kong Christopher den Første synes først at have taget sig for, at ville hæve den Uorden; thi i hans Lov hedder det: at der maa blive en ret og bestandig Myn udi Dannemark. Hans Søn Erik Glipping befalede 1284, at der skulde være et Slags Mynt i hele Riget. Men da der var Myntsteder næsten i alle Provindser, kunde saadanne Anordninger, især under saa svage og ved Adelsvælde lænkebundne Kongers Regjering, ikke have nogen Beskaffen, at Agionteurer kunne drive deres Spilder med, saa er den allerede slet. Den første og sande Grund, hvorfor vor Cours stiger og falder som Qviksolvet i et Veirglas, er den, at nore Bancosedler ulykkeligviis ere blevne til en Handelsartikel i Hamborg, og det ligger i en saadan Artikels Natur, at den ved saare lidet kan bringes til at falde og stige.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-03-18
J Krigstider, hvor Landets naturlige og vigtigste Hjelpekilder ere stoppede, hvor Søfartens og Handelens Standsning nødvendig maa forringe dets Jndtægter ligesaa meget som Krigen og alt hvad der udfordres til at føre den forøger dets Udgifter, er der umueligt for nogen Stat, som har Papirmynt, at frelse denne fra at blive en Handelsgjenstand, og følgelig fra de Speculationer og den Falden og Stigen, som enhver Handelsstandighed. Ogsaa Biskopperne havde Myntrettighed, og der er altsaa ingen Tvivl om, at jo disse Præste konger, for at berige sig, myntede slette Penge, selv den svage Erik Slipping søgte at betage Bisperne Myntrettigheden. Derfor gaves der allerede i de Tider nogle Penge, som kaldtes rette og lovlige, og andre, som kaldtes gangbare.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-03-18
Jnden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-03-18
Postefterretninger. Moniteuren leverer nu følgende mærkværdige Brev, Wien d. 11 Febr. Rygtet om Krig vedvarer, og man tvivler ikke mere om, at den jo med det første vil udbryde. Udnævnelserne til de forskjellige Embeder ved Armeen, som jeg i mit sidste meldte Dem, have stadfæstet sig; men desuagtet kalder man alt dette kun Forsigtighedsregler. - Man paastaaer ogsaa, at der nu ikke kan tvivles mere om, at Rusland vil tage Deel i Krigen. Man sælger en Brochure, der indeholder alle de Documenter, som Cavallos har leveret angaaende Kongen af Spaniens Aftakkelse. J Begyndelsen blev den solgt under Haanden for 4 Gylden; i Dag er den offentlig tilfals for 1 Gylden 40 Kreuzer *).Man tillader kun Salget af et saadant Skrift, naar man i Henseende til dem, det angaaer, har taget et bestemt Partie. - Officierer, som befandt sig her paa Orlov, have faaet befaling, at vende tilbage til deres Corps. Man gjør en Requisition af Heste for Artilleriet og Cavalleriet. Man sender betydelige Convoys af Vaaben og Uniformer til Ungarn. Tropperne ved Grændserne af Jtalien og Bøhmen forstærkes. – Triest d.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-03-18
18 Febr. Ved Parolen d. 15 Febr. ere de Østerrigske Tropper blevne underrettede om, at de d. 1 Martii ere paa Krigsfod, og at den tjenende Milits skal nyde samme Fordeele. Officiererne have faaet befaling at kjøbe sig deres Heste og Feldtequipage. Hele Østerrige gjenlyder, af Krigsrygter mod Frankrige. Bankpapirerne ere siden 8 Dage faldne 10 PC. - Ved at levere efterfølgende opsnappede Brev fra Udgiveren af den officielle Wienske Tidende til Udgiveren af den Hamborgske, tilføier Moniteuren: "vi indestaae for Virkeligheden af begge disse Depecher Wien d. 15 Febr. 1809. 60,000 Mand Grændsetropper have faaet befaling at begive sig til det *) For at give Læserne et Begreb om dette Skrift, bør det her erindres, at de 45 Exemplarer af den Tydske Oversættelse af samme, som ere blevne anholdte og confisquerede i Elbdepartementet, ere d. 9 d. M. offentligen blevne brændte paa Torvet i Magdeborg. Jndre af Østerrige. En frygtelig Armee, der især bestaaer af megen Cavallerie, befinder sig i Bøhmen, fordi de Franske have forstærket deres Armee i det Baireuthske. Man har sendt nogle Jngenieurer til Salzburg. 50,000 Mand ere forsamlede omkring Wien, denne Armee er, ligesom Omstændighederne udkræve det, bestemt til at gaae til det Jndre, eller Over-Østerrige eller til Salzburg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-03-18
Garnisonen i Wien er endnu bestandig rolig; den havde endnu ikke faaet nogen befaling, at sætte sig i Bevægelse. Skulde det Tilfælde indtræffe, at den skal afmarchere, saa skal Militsen besørge Tjenesten og indlægges i Cassernerne. - Endskiønt der paa hiin Side Ens laae mange Tropper, saa har man dog desforuden sendt nogle Regimenter did.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-03-18
Der er allerede afgaaet Pontons herfra. Armeen er forsynet med alt, men hidtil ere endnu ingen Chirurger blevne ansatte. – J Constantinopel har der tildraget sig en Begivenhed, der udbreder noget Lys over Østerriges System. Da den Østerrigske Jnternuntius, Baron v. Sturmer, i Anledning af een af sine Paarørendes Forme ling gav et Middagsmaaltid, indbød han til samme den Engelske Legationssecretair.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-03-18
Den Franske Charge d'Affaires Hr. Latour Maubourg, som ogsaa var indbuden, tilskrev Hr. v. Stormer, at han ikke kunde indfinde sig ved et Taffel, hvor en Fiende af Frankrige skal være tilstede. Da Hr. v. Stürmer ikke svarede, saa tilkjendegav Hr. Latour Maubourg alle udenlandske Agenter denne Omstændighed, med Anmodning om at afbryde al Forbindelse med Hr. Stürmer, hvilket ogsaa alle i Constantinopel værende Agenter gjorde. – To andre Breve, det ene fra Wien, dat. d. 13 Febr. og det andet fra München, dat. d. 14 Febr., som Moniteuren meddeler, sige, at de i Østerrige trufne Krigsanstalter ere for alvorlige til at de blot skulde være bestemte til at handle forsvarsviis. Den Østerrigske Krigsmagt anslaaes, i Følge disse Breve, til 300,000 Mand regulaire Tropper, og Massen, Opbudet i Ungern undtagen, beregnes til 150,000 Mand. - Moniteuren leverer ogsaa en Beretning fra Constantinopel om Maaden, hvorpaa Engellænderne ved deres Guld have vidst at skaffe sig Jndflydelse hos Porten. J denne Beretning hedder det: at Engellands Jntriger længe have været frugtesløse, men at den Østerrigske Jnternuntius, o. Stormer, med største Virksomhed har understøttet dem, at han offentlig har sagt, hans Hof ønsker Fred, medens han i hemmelige Conferencer forsikkrede, at det vil erklære Frankrige, Krig, og at dette Rige, paa een Tid angrebet af Østerrige, Spanien og Engelland, hverken kunde skade Porten eller yde den nogen Hjelp. Hans heftige og lidenskabelige Sprog var neppe at undskylde, om hans Souverain virkelig havde været i Krig med Frankrige og Rusland, og det var ganske ubegribeligt i hans Mund, som en Magts Minister, der lever i Fred med begge Keiserhoffer, der selv har afbrudt alt Samqvem med Engelland og bortvist Hr. Adair fra sine Stater. Da Tyrkerne forestillede Jnternuntiussen dette, svarede han, at hans Hofvel havde været nødsaget til, for et Øieblik at give efter for Omstændighederne, da de Franske Armeer omringede de Østerrigske Provindser, men nu bøde de Uheld, Frankrige har lidt i Spanien, at vælge en anden Vei. Brudet med Engelland har iøvrigt kun været for et Syns Skyld, Engellænderne have holdt ved, at negociere i Triest, og deres Consul i Maltha har bestandig meddeelt de Østerrigske Skibe Passe. - Disse Yttringer, offentlig fremsatte i et Blad som Moniteuren, synes tydelig nok at vise, at Hr. Sturmer er Løsenet til en ny Storm i den politiske Verden, og at en Krig mellem Østerrige og Frankrige er saa godt som uundgaaelig. – J Dresden, som næsten altid har været Tumlepladsen for enhver Krig i Tydskland, ere Canonerne allerede bragte op paa Voldene, Forskandsninger udenfor Porten opkastede, Skattene fra den saakaldte grønne Hvælving bragte til Fæstningen Kongstein, og den befaling givet, at i Grændsestæderne af Bøhmen Pengene til de Kongelige Casser skulle afleveres ugentligen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-03-18
Jmidlertid smigrer man sig i Sachsen endnu bestandig med at blive uden for denne Krig, men forsømmer alligevel ikke at ruste sig paa det kraftigste. - Den Franske Gesandt har rigtig nok allerede forladt Wien, for at reise tilbage til Paris, men han har efterladt en Charge d'Affaires.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-03-18
Den Østerrigske Ambassadeur, Grev v. Metternich, var endnu d. 6 Martii i Paris, hvor han tilligemed hele det diplomatiske Corps var tilstede ved en Forestilling af Catila i Thuillerierne. Men den Tyrkiske Ambassadeur indfandt sig ikke her.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-03-18
J Storhertugdømmet Berg er Lehnsrettigheden bleven ophævet, og den Napoleonske Lov skal indføres der.