Berlingske Tidende, 1797-03-13
Fra Hovedqvarteret i Falentino skriver Buonaparte under 18de Februarii : Vore Tropper ere Mestere af Umbrig og Landskabet Perugia; vi have ogsaa taget den lille Provinds Canarino i Besiddelse. – Allerede under 13de Februarii sendte General Buonaparte følgende Skrivelse til Cardinal Matthei. "Jeg har, Hr. Cardinal, i den Skrivelse, som Dehar gjort sig den Umage at skrive mig til, erfaret hiin Simplicitet i Sæder som caracteriserer dem. De ville af hosføiede trykte Skrivt see de Grunde, som have bevæget mig til, at bryde den sluttede Vaabenstilstand imellem den franske Republik og hans Hellighed. - Jntet Menneske er meere overbeviist end den pavelige Statssecretair. Cardinal Busca, om den Forlængsel, som den franske Republik har til at slutte Fred. Dette tilstaaer han selv i sin Skrivelse til Hr. Aldani, hvilken er bleven trykt og hvoraf jeg har Originalen i Hænderne. Men man har forenet sig med Frankrigs Fiender paa en Tid, da de største Magter i Europa bestræbte sig for at erkiende den franske Republik, og ønskede Fred med samme; man har smigret sig, med forfængelige Chimærer, og intet efterladt for at berede Ulykken for dette skiønne Land. Jmidlertid bliver det dog endnu Haab tilbage for Hans Hellighed, at redde sine Stater, nemlig, naar han fæster mere Tillid til den franske Republiks Ædelmodighed, og hurtig overlader sig blot til fredelige Underhandlinger. Jeg veed, at Hans Hellighed er bleven bedraget. Jeg vil paa nye give hele Europa et Beviis paa det franske Directoriums Moderation, i det jeg bevilger Paven 3 Dage for inden denne Tid at sende en befuldmægtiget Underhandler til Foligne, hvor og jeg skal indfinde mig, og hvor leg ønsker, for min Petion at kunne bidrage til at lægge for Dagen et udmærket Beviis paa min Agtelse for den hellige Stoel. Hvad der nu endog maatte paafølge, saa beder jeg dem Hr. Cardinal, at være overbeviist om den udmærkede Galagtelse, hvormed jeg er ge. Buonaparte. J Følge denne Skrivelse troer man nu i Paris, at Busnapart ikke skal rykke ind i Roen med sine Tropper. - Por taal betaler, som der siges, for Freden som er bleven bevilget der, en anseelig Summa til Frankrig. - Den bekiendte Pansale, som paa nye har søgt at orgamsere en Opstand i Bretagne, er tillige med adskillige at hans Tilhængere bleven arresteret i Laval. Man har bemægtiget sig hans Papirer, og sendt dem til Directoriet. Den 24de sendte. Directorier et Bildskab til hendes Raadet, at Rolighed og Velstand begynder igjen at leve op paa St. Domingo, at Planterne sammesteds ere fuld Virtforhed, at talrige Kapere berige Colonien, og at Can bliver igien befolket. Da Engelænderne ikke formaae at riame imod Republitanernes Phalanger, saa ere de komne paa det Jndfald, at bevæbne og paa hidse store Dagger, som ere bevæbnede med Kyraler og Halsbaand med Jernpigger, med vore Soldater, som gaae barfødede. Den Deputerte Vanskan erklærede, at disse Efterretninger vare for det meste mand. Det er Stade. sige vore Blade, at vore Tropper ere kom noget for til Lorettag thi ellers havde de erholder Guld med Diamanter, besatte Lamper, som Dag og Nat brændte i Capellet. Foruden mange Kalke og andre hellige Kar hængte i Kirkesalen en stor Stierne af masivt Guld, som var ziiret med 35 store Perler, 3 Diamanter, 10 Rubiner, 26 Topaser, og i Midten med en Smaraad, omgivet af 6 Rubiner og store Diamanter. Dette herlige Kienedie blev i Aaret 1808 foræret at Henrich 3die, Konge i Frankrig, hans Gemalinde Ludvira. Endnu var et stostbart Halsbaand af det gyldne Viles, fra Phillig 4de, Konge i Spanien, sammesteds bevaret, og en Hattesnor af 223 Diamanter Titadellet i Havre ganske i Sølv og Ludvig 14des Statue, som Barn, af massivt Guldne.