Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-02-13
Alle de, der den Gang have været i Bayonne og vare Vidne til den gamle Konges ophøiede Vrede hver Gang hans Søn lod sig see for ham, vil meddele Efterverdenen det Jndtryk, som dette gjorde paa dem: Kiendelsen kan ikke være tvivlsom. Det var en Sag, som ethvert Menneske kunde domme i. En Søn, der griber til Vaaben mod sin Fader! Det var alle Kongers Sag. En Søn, omgiven af Engellands Tilhængere og frarivende sin Fader Kronen, fordi han var en tro Bundsforvandt af Frankrige, det var endnu desuden Frankriges Sag. Keiseren lod Prindsen af Allurien tilkjendegive, at han ikke mere skal herske over Spanien; at Kong Carl har afstaaet ham sine Rettigheder og han vil gjøre Brug af disse hans Rettigheder. Desuagtet blev ham fore naaet, at vende tilbage til Frankrige, og man tilbød ham sikker Leide; men dog erklærede Keiseren ham, at dan med hele Frankriges Magt vilde fore Krig imod ham, for at betage Spanien Engellands Jndflydelse. Ferdinand, hos hvem hans Faders Bebreidelser havde opvakt Samvittighedsnag; som blev sat i Skræk over hvad han havde seet i Spanien, og, som følte, at Naturen havde ladet ham fødes, at regjere paa en fredelig Trone, men ikke at forsvare sig paa den under skrækkeligt Uveir, vilde ikke vende tilbage til Spanien, igjen, uden under det Løvte fra Frankriges Side, at de Franske Armeer skulde trække sig, tilbage og stilles under hans Befaling. Keiserens Pligt krævede, at føre Krig, for at hævde sin og den af Carl 1 til ham afstaaede Krones Rettigheder, og for at tilintetgjøre Engellands Tilhængeres Planer. Ferdinand vilde hellere sikkre sig en fredelig Tilværelse: han tog Deel i det Skridt, hans Fader havde gjort, og gav Slip paa alle sine Rettigheder til Tronen. De her vedføiede Breve, fra Prinds Ferdinand bevise alle disse Opgivelser, og forgjeves vilde man opsøge et eneste Brev fra ham, der indeholdt en modsat Opgivelse. Vi vide desuden, at Keiseren har ladet adskillige Europæiske Hoffers Gesandter tilkjendegive, at Ferdinand, naar han vilde vende tilbage til Spanien, frit kunde, og at han skulde ledsages af Franske Tropper, indtil den Punkt han betegner; men at Frankrige strax vil føre Krig imod ham og aldrig tillade at han regierer. Men Ferdinand foragter de Røvere, der betjene sig af hans Navn, for at opfylde Spanien med Jammer; og man kan endog med Breve fra Saragossa og Sevilla, som Oprørerne have prøvet paa at faae Ferdinand tilstillede, men som bleve opsnappede, bevise, at han aldrig har ført nogen Brevvexling med Spanien, og at han hverken har bemyndiget eller stadfæstet en eneste af de saakaldte Regjeringer, som der findes og som misbruge hans Navn. - Kong Carl har afstaaet Keiscken alle sine Rettigheder paa Tronen; de Spanske Prindser have ligeledes afstaaet ham deres. Kong Joseph er altsaa allene Konge af Spanien. -J Anledning af America hedder det: "Man veed ikke hvad man skal beundre meest, Engellands Forsagthed mod Sverrig, dets Spot mod Spanien eller dets Adfærd mod de forenede Stater. De forenede Stater, have jaget dets Jackson bort, som stedse bærer Navnet Kjøbenhavn paa sin Pande, og er saa brændemærket, at ethvert Forhold mod ham kun kan medføre Vanære. De have lagt en Embargo paa Eders Skibe; de ere døve for eders Trusler, og J ere blevne ydmyge, smidige og blide! J prise eder lykkelige, at de forenede Stater ikke ville føre Krig mod eder; hvad er Grunden til dette Sprog, det vidner om eders Forsagthed, som er den øvrige Deel af Talen ganske vær J Kongens Tale siges: "Omendskjønt enkelte idig." og øieblikkelige Uleiligheder have reist sig af de Forholdsregler, som af Frankrige ere blevne brugte mod de store Kilder til vor Velstand og vor Magt, saa ere Disse Forholdsregler dog langtfra at have frembragt en Herved anmærker, varig og almindelig Virkning." Moniteuren følgende: "J tilstaae, at Frankriges Forholdsregler mod eders Velstandskilder have frembragt deres Verkning, men blot en øieblikkelig. Vi ville her vise hvorfor denne Virkning kun har været øieblikkelig og opgive Hjelpemidlet derfor. Anliggenderne i Spanien have aabnet Eder en stor Deel af dette Kongeriges Havne; de ville alle blive lukkede for eder; Triest har tilbudet eders Handel et overmaade stort Afløb og denne Havn er for bestandig lukket for Eder. Holland har især skadet Virkningen af de Forholdsregler, der maa drage deres Kraft af det Hele; det har forraadet den fælles Sag; det har optaget eders Handel under et Americansk, af de forenede Stater selv fornegtet Flag, eller under enhver anden Maske; men det vil ikke optage den mere. Eders Cabinetsordre af 1807 kræver Besættelsen af Hollands Kyster og Havne af Douanierer og Topper, som man kan forlade sig paa, og det vil finde Sted. Og ligesom een af den første og anden Coalitionskrig Følger var, at udvide Frankriges Kyster indtil Schelde, saa vil Følgen af eders Cabinetsordre af 1807 være Hvidelsen af Frankriges Kyster indtil Elben. De Ulelligheder, som J hidtil have følt paa en øieblikkelig Maade ville for Fremtiden føle tungere og varigere. Man maa tilstaae, at Fastlandskrigens Sysler have slappet mange Springkjedre. Freden paa Fastlandet, sikkret ved begge de to store Rigers Forening oc Preussens, Danmark, Sverrigs og Østerriges Deeltageli samme System, vil give alle Forholdsreglerne en ny Kraft og betage eder hvert Middel til at handle med Guropa. Noget om Hr. Rask Betænkeligheder, angaaende Eddas Oversættelse.