JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-03-24
Gode Charlotte-Log sælges paa Prindseholm.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-03-24
Ægte Cocusnød-Olie-Soda C. F. R. Sæbe og Gentlemans Raror-Soup. en fortrinlig Barbeersæbe, der udmærker sig ved sit hurtige og bløde Skum, faaes nu igjen hos C. F. Rønnov.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-03-24
At jeg har vundet Borgerskab og nedsat mig som Skrædermester her i Byen, tillader jeg mig herved at bekjendtgjøre, idet jeg tillige anbefaler mig til Enhver, de godhedsfuld vil forunde mig sit Arbeide, som jeg sted skal bestræbe mig for at udføre til mine Kunders Tifredshed. Min Bopæl er hos Skomagermester J. P. Nebl. Ærb. Stubbekjøbing, den 18de Marts 1847. T. Thomasen, Dampskibet "Løven, er bestemt til at foretag, dets første Tour i Aar imellem Kiel og Kjøbenhavn Fredag Aften Kl. 8, den 19de dennes, fra Kiel til Kjøbenhavn, og Søndag Morgen Kl. 7, den 21de denne fra Kjøbenhavn til Kiel. Dette Dampskib vil altsaa være ved Gaabenshver Løverdag Morgen Kl. 6 a 7, for at afgaae til Kjøbenhavn, og første Gang den 20de Marts, og hvo Søndag Eftermiddag Kl. 3 a 5 ved Gaabense, for at afgaae til Kiel, og første Gang den 21de Marts.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-03-24
Fragtpriserne ere: 1. Plads. 2. Plads. Dækket Rbd. s. Rbd. s. Rbd. s.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-03-24
For en Passageer imellem Gaabense og Kiel . . . . 6 - 4 - Jmellem Gaabense og Kbhavn 3 - 2 - 1 - Jmellem Gaabense og Koster J Kallehave . . . . . . . 1 - - 80 - 48 Forestaaende Priser ere incl. Færgepenge. Rabagives ikke. Børn under 10 Aar betale det Halve. Fo en Hund betales fra alle Stationer 1 Rbd. Som Dækspassagerer blive kun modtagne Matroser, Soldater og Haandværkssvende.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-03-24
Passagererne paa 1ste Plads have 100 Pd. Reise gods, og paa 2den Plads 50 Pd. frit. For Overvægbetales 1 Rbd. pr. 100 Pd. Jeg antager, at Jsen ikke skulle kunne forhindre Dampskibets Ankomst den 20de dennes, da den i Daer meget svag og vil ved Toveir være forsvunden inde nogle faa Dage. Gaabense, den 15de Marts 1847. Arnkiel
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-03-24
Et Coral=Halsbaand er tabt i Fredags eller Løverdags. Finderen bedes mod en passende Douceur af aflevere det paa Adressecontoiret.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-03-24
Af Umyndiges Midler under Øllingsøegaards Godses Oveformynderi kunne i førstkommende 11te Juni Termin erholde til Laans imod lovbefalet Sikkerhed 651 Rbd. 13 s., naa man derom henvender sig til undertegnede Overformynder. Øllingsøegaard pr. Nakskov, den 23de Marts 1847. Wilhelm.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-03-24
Da intet af de ved den den 13de dennes afholdte 3die Antion over afgangne Enkemadame Margrethe Elisabeth Chr tine Scheel, fød Jægers, Boes faste Eiendomme her i By gjorte Bud er blevet approberet, saa blive, efter Vedkommende Begjæring, bemeldte Eiendomme, nemlig: 1. Gaarden Brandforsikkrings Nr. 1 Ltr. A. paa Vestergamed tilhørende Grund, Hauge og Frihedslod; 2. det saakaldte Toldbodhuus, Brandfors. Nr. 113, udens vestre Bom med tilliggende Jordlod og Frihedslod; 3. Jordlodden Toldbodvænget, Matr. Nr. 11, af Hartke 1 Tde. 2 Fdkr. 1/2 Alb. og Areal c. 6 Tdr. Land, og 4. ditto Nyvænget, Matr. Nr. 14, af Hartkorn 1 Tde. Skpr. 2 Fdkr. 2 1/4 Alb. paany opraabte til absolut Bortsalg ved 4de og sidste Auctiosom afholdes Onsdagen den 31te Marts førstkommen om Formiddagen Kl. 11, i den ovenfor under Nr. 1 nævEiendom. Auctionsconditioner, Adkomstbreve med flere Eie dommene vedkommende Documenter ere til Eftersyn her pa Contoiret. Stubbekjøbing Auctionscontoir, den 15de Marts 1847. Petræus.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-03-24
Beregnin. hver Middelpriserne paa Kornvarer i Lollands-Falsters Stift for September, Octo er, November og December Maaneder 1846 samt Januar 1847, efter de derom fra Retsbetjentene og Geistligheden modtagne Jndberetninger.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-03-24
Jurisdictionerne. Hvede. Rug. Byg, Havre. H. Ærter, G. Ærter. nød, d. hed, 6. med. s. v. s. med. 6. ud, 5.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-03-24
Halsted Klosters Amt. Nakskov. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . Sønderherred . . . . . . . . . . . . . . . . . . . Nørreherred. . Christianssæde og Juellinge Birker. . . . . . . . . . . . . Middelpriis.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-03-24
Aalholm og Mariebo Klosters Amter. Mariebo . . . . Saxkjøbing og Musse Herred . . . . . . . . . . . . . Rødby og Fuglse Herred. . . . . . . . . . . . . . . . Nysted og Christiansholms Birk. . . . . . . . . . . . . . Hardenberg Reventlovs Birk . . . . . . . . . . . . . . . Guldborglands Birk . . . . . . . . . . . . . . . . Knuthenborg Birk . . . . . . . . . . . . . . . . . Middelpriis.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-03-24
Nykjøbing Amt. Nykjøbing. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . Stubbekjøbing . . . . . . . . . . . . . . . . . . . Falsters Birk . . . . . . . . . . . . . . . . . . Feis Birk . . . . . . . . . . . . . . . . . . . Middelpriis. Pastoraterne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-03-24
Halsted Klosters Amt. Kjøbeløv . . . . . . . . . . . . . Vindeby . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . Uttersløv . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . Horslunde . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . Herritzkirke . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . Halsted . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . Sandby . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . Nakskov . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . Vestenskov . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . Arninge . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . Dannemarre . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . Gloslunde. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . Skovlænge . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . Landet . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . Stokkemarke. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . Vesterborg . . . . . . . . . . . . . . . . . . . Søllested. . . . . . . . . . . . . . . . . . . .De geistlige Embedsmænds Middelpriis De civile Embedsmænds Middelpriis.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-03-24
Den samlede Middelpriis, Hvede. Rug. Byg, Havre. 9. Ærtelig, Pastoraterne. med, d. Rbd. s. ud. s. v. K. Rbd. s. v., Aalholm og Mariebo Klosters Amter. Huuseby. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . Vaabensted . . . . . . . . . . . . . . . . . . . Saxkjøbing . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . Taars . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . Vixnæs . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . Maibølle. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . Radsted. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . Thoreby . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . Døllefjelde . . . . . . . . . . . . . . . . . . . Nysted. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . Kjettinge. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . Østerulsløv . . . . . . . . . . . . . . . . . . . Vesterulsløv . . . . . . . . . . . . . . . . . . . Slemminge . . . . . . . . . . . . . . . . . . . Mariebo . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . Thiersted. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . Nebbelunde . . . . . . . . . . . . . . . . . . . Nødby. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . Taagerup. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . Erindlev. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . Fuglse . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . Holeby . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . Østofte . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .De geistlige Embedsmænds Middelpriis De civile Embedsmænds Middelpriis.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-03-24
De samlede Middelpriser, Nykjøbing Amt. Feis . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . Fems . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . Asko . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . Sønder Kirkeby. . . . . . . . . . . . . . . . . . . Karleby . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . Jdestrup. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . Væggerløse . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . Skjelby . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . Nykjøbing. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . Tingsted . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . Ønsløv . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . Stadager . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . Kippinge . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . Vaalse. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . Nørre Vedby. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . Guusløv . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . Torkildstrup. . . . . . . . . . . . . . . . . . . Stubbekjøbing . . . . . . . . . . . . . . . . . . Bog . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . Aastrup . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . Horbeløv . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .De geistlige Embedsmænds Middelpriis, De civile Embedsmænds Middelpriis Den samlede Middelpriis Nykjøbing, den 2den Februar 1847. R. v. Jessen. P. C. Stenersen Gad. brud. Med Stiftsøvrighedens Tilladelse i Skrivelse af 31te Marts 1838 ere Brøkerne, som vare udkomne ved Divisionerne, Følgeblad til Lollands-Falsters Stiftstidender, Nr. 17, 1817.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-03-25
Falsters Stiftstidende.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-03-25
Follands. Udgivet i Nykjøbing af W. F. Laubs Enke. Redigeret af Chr. Jørgensen. Torsdagen den 25de Marts. No 48.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-03-25
J det nærforestaaende Foraar, da der vil være saa knap Tid paa Rødfrugter, vil det neppe seile, at man at Kjøkkenhaver vil til Brug optage Rødder, der have staaet Vinteren over i Jorden. Vi troe derfor at burde henlede Opmærksomheden paa en Artikel i 4de Hefte 1846 af Triers Archiv for Pharmacie, hvori, efter Medicinalraad Buchner, oplyses, at Pastingkrødder, der ere over vintrede paa Roden, ere giftige, idet at de indeholde et narcotisk Stof, som bevirker en Sygdom, der i alle Symptomer ligner Delirium tremens (Drankernes Galskab. Vel bleve de i anførte Artikel beskrevne Sygdomstilfælde ved fornuftig Lægehjælp hævede, men Patienterne vare dog saa heftig angrebne, at svagere Constitutioner tør antages at ville beholde varige Mindelser efter de Tilfælde, som følge paa Nydelsen af disse Rodder, Da det først er naar Roden om Foraaret begynder at skyde, og hvorved den bliver træet, at dens giftige Egenskaber optræde, saa er det ikke saa vanskeligt at vogte sig mod den, naar man engang er gjort opmærksom. - Ogsaa og Sellerien er det oftere iagttaget, at Nydelsen, af den i dens andet Aar foranlediger Ørhed og Bedøvelse, Blandt de mange interessante Fortidslevninger i St.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-03-25
Knuds Kirke i Odense har man længe talt om at ogsaa Kong Christian den Fjerdes anden Gemalindes, Fru Kirstine Munks, Ligkiste skulde være. Hun døde, som bekjendt, i sit 60de Aar paa Boller ved Horsens 1658 og blev med stor Pragt bisat i St. Knuds Kirke tilligemed sin næstældste Datter, Sophie Elisabeth, Enke efter Grev Christian Pentz; men om det Sted i Kirken, hvor de bleve hensatte, og om Liigkisternes senere Skjæbne. havde man kun en enkelt usikker Beretning. For at bringe denne Sag til Vished, lod Hs. kgl. Høihed Kronprindsen i forrige Uge foretage en nøiagtig Undersøgelse af Kisterne i Kielderen under det walkendorfske Capel, og man fandt da virkelig to Kister, hvis Ydre og Jndre gjøre det høist sandsynligt, at de omslutte Levningerne af disse Afdøde. – Kisternes Form og Decoration henhørte kjendeligen til det syttende Aarhundrede. J den første, en fløielsbetrukken Egekiste, var en af Tin, der atter indeholdt en Kiste af Fyrretræ, hvori vare meget pragtfulde Liig klæder af svært guult Sølvmor og rødt Fløiel med ægte Sølv galoner. De omgave Benene af et ubalsammeret qvindelig Lig, paa hvis Hovedskal fandtes et rigt guult Haar, hvis Farve spillede i det Rødlige. Den Afdøde kan ikke have naaet nogen meget høi Alder. - Liget i den anden Kiste var balsammeret, men dog temmelig ukjendeligt; imidlertid skjønnedes det at være af et ældre corpulent Fruentimmer med hvidgraat Haar, som inderst ved Hovedet endnu havde bevaret sin oprindelige rødgule Farve. Hun laae i en Robe af hvidt figureret Atlask, og Alt røbede overhovedet, at hun havde været af høi, men ikke fyrstelig Rang, Dette Lig maatte da være Fru Kirstines, det i Tinkisten derimod Sophia Elisabeths. De faa Efterretninger, man har om dennes Udseende, stemme vel med det Fundne, eller modsige det idetmindste ikke; men da Kisterne manglede Jndskrifter og heraldiske Mærker, bliver enhver Oplysning om de to Damers Personer af dobbelt Jnteresse. Det var at ønske, at de der kunne meddele saadanne, ikke vilde holde dem tilbage, især ere Portræt(O. Th. Av.) ter af Vigtighed.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-03-25
Nakskov, den 24de Marts. Det kan vistnok ikke Andet end anerkjendes, hvormeget der i de senere Aar er gjort for at fremhæve de ydre Omgivelser, og ophjælpe, hvad muligt var, paa det Tarvelige i Naturskjønheder, der er eiendommeligt for Nakskovs Omegn. For nogle Aar siden har nemlig et Selskab dannet sig, hvis Formaal er, ved frivillige Bidrag, at faae beqvemme Spadseregange anlagte omkring Byen, Plantninger opelskede og Svingelskoven, der tilhører Byen og er fjernet fra denne henimod en Fjerdingvei, cultiveret og forskjønnet. Man sporer ogsaa med Fornøielse, hvormeget der med saa ringe Kræfter, som Selskabet kan byde over, allerede er udrettet; men desto store Indignation vakte det, at nogle af de unge Træer ved een af Byens Spadseregange for nogen Ti siden, som det syntes planmæssig, vare molesterede. Mistanken faldt paa en Malersvend O, men da fuldt Beviis ei var mod ham at tilveiebringe, blev han ved Politiretten mulcteret paa 8 Rbd., forsaavidt han ikke aflagde Benegtelsesed. Dette har han imidlertid ikke dristet sig til at gjøre, og maa nu selvfølgelig finde sig i at betale Mulcten. Dette antager man vil være tilstrækkeligt til Advarsel for andre ligesaa Jldesindede, og haaber, at enhver Retsindig, hvor Leilighed gives, vil gjøre Sit i at modarbeide enhver Gjentagelse af denne raae Kaadhed, der er ligesaa skadelig for det Almindelige, som saarende for de Mænd, der med Uegennyttighed og Opoffrelse have ledet de med hine Anlæg forbundne betydelige Arbeider.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-03-25
Kjøbenhavns Børscours den 23de Marts. - Hamborger Banco a vista 197 1/2 pCt. Bank=Disconto 4 pCt. Dito paa Vexler paa Hamborg 4 pCt. Norske Speciessedler pr. 100 norske Sp. 195 1/2 a 196 1/2 Rbd. Svenske Sedler pr. Rdl. Rigsgjæld 48 1/2 a 48 3/2 Rbs. 4 pCt. kongelige Obligationer 103 1/2 a 103. Rbd. 3 pCt. engelsk danske dito 84 1/2 a 84 1/2 Pd. St. a 14 Bmk. Nationalbank-Actier 171 1/2 a 171 1/2 Rbd. Kjøbenhavn-Roes tilde Jernbane-Actier 66 1/4 a 67 1/2 Species.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-03-25
Ledige Embeder. En Overbetjentpost ved Toldvæsens paa St. Croix. Gage 400 Rd. v. C. aarlig, og i Sportler et 1600 Rd. v. C. aarlig. - Thorshavn Sognekald paa Sydstrømblandt Færøerne, gl. Angivelse 250 Rd. - Giesing og Nørage Sognekald i Aarhuus Stift, gl. Angivelse 300 Rd. (Opsl. vaa 16de Marts.) - Guldager Sognekald i Ribe Stift, gl. Angivelse 270 Rd. Dette Embede er iblandt dem, der nyder særdeles Lettelse i Skatter. (Opsl. vac. 18de Marts.) – Ordineret Cateche- og Førstelærer-Embedet ved den danske Skole i Frederiks sted paa St. Croix. Løn 1800 Rd. d. v. C., Høitidsoffer af Menigheden og fri Bolig i Skolehuset, samt med Forpligtelse til at assistere Præsten i dennes Sygdomstilfælde og at have Jnspection med Skolen. Ansøgerne om dette Embede maae godt gjøre at besidde Kyndighed i det engelske Sprog. (Opsl. var. 18de Marts.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-03-25
Udnævnelser m.m. Kammerherre Falbe til Directeufor Hs. Maj. Kongens particulaire ærchæologiske Samling og Underinspecteur Olufsen til Jnspecteur ved Sammes particulaire Mineraliesamling; Garnisonsauditeur og Advocatus regius paa St. Thomas, W. L. Birch, til Procurator ved den vestindiske Landsoverret og ved samtlige øvrige Retter paa de danskevestindiske Øer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-03-25
Dødsfald. Kjøbenhavn: Etatsraainde S. Tutein, f. Wratz80 Aar; Kirstine Klespe, f. Dinesen; Elise E. Hartz, f. Christian sen; Bødkersv. C. L. Olsen, Johan H. Thura, 11 Aar. - Helsingøer, Færgemand Skaffes Hustru, f. Helle Broe, 44 Aar; Julie C. W. Wagner, 8 1/4 Aar. - Lundumskov. D. C. Wang, 5 Aar. Løgstøer, Jens A. Fischer, 11 Aar. - Aalborg: Dorothea C. Golstorff, f. de la Motte, 48 1/2 Aar. - Hobro, Skipper Be Geneske, 62 Aar.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-03-25
Udenlandske Efterretninger. Af nogle Yttringer i den tidligere meddeelte Adresse fra det berlinske Videnskabs-Academi, hvor dette paa en yderst krybende Maade beder Kongen af Preussen om Forladelse for et frimodigt Foredrag, som dets Secretair, Friderich v. Raumer, havde holdt i Kongens Nærværelse, kunde man let komme til den Formodning, at Frederich v. Ranmer selv var iblandt Underskriverne paa dette mærkværdige Vidnesbyrd om Mandigheden hos de preussiske Herrer i Aandernes Rige. Dette er, Gudskeelov, dog ingenlunde Tilfældet; Hr. v. Raumer agter tvertimod at tage sin Afsked som Academiets Secretair. Fire andre af Academiets Medlemmer, Joh. Müller, Aug Neander, C. Mitscherlich og J. Steiner, vare ikke tilstede da Adressen blev underskrevet, og den Sidste skal have erklæret, at om han end havde været det, vilde han dog ikke have føiet sit Navn til den. Kongen har iøvrigt svaret Academiet i en meget naadig Skrivelse, hvori han roser dets Loyalitet (det var da ogsaa Skam Andet.) og angiver som den væsentligste Grund til sin Fortørnelse, at den anstodelige Tale er bleven trykt, hvilket den slette Presse paa sin Viis har benyttet til ærgerlige Forvanskninger.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-03-25
En af de meest dygtige og frisindede, baadenske Deputerede, Overretsadvocat Hocker, har nedlagt sin Post som Deputeret og i en Skrivelse til sine Vælgere motiveret dette ventede Skridt, som han erklærer især at være fremkaldt ved Miskjendelse af hans Motiver og Beskyldninger for, at han i de vigtigste politiske og materielle Sporgsmaal ved afvigende Meninger og den Maade, paa hvilken han optraadte med disse i Kammeret, nærede og fremmede Spaltninger iblandt dem, der skulde arbeide til det samme Maal i Samdrægtighed. (Om Maalet ville Alle gjerne kaldes enige, det er saa let at udhænge Skildtet: for Frihed og Fædreland!", men med Midlerne og Veiene er det en anden Ting; Hecker har idetmindste ikke været af den Mening, at man kan sove sig til det, eller naaer det ved Krebsgang.) "At see sine Motiver falskt udlagte og fremstillede, forvanskede og nedrevne, siger han, bringer til den faste Overbeviisning, at man Jntet kan udrette, og fremkalder en personlig Misstemning, der ikke fremmer nogen Fællesmening, og Enhver, der mener det godt med Folkets og Frihedens Sag, maa da gaae paa Raad med sig selv, om det ikke er hans Pligt, ved personlig Opofrelse at forsøge atter at tilveiebringe Enighed og Samdrægtighed i Bestræbelserne. Mit Hjerte bevarer i taknemlig Erindring, at det var Dem, mine Medborgere, som aabnede mig den politiske Virksomheds Bane, paa hvilken jeg kunde udvide mine Kundskaber, fra et høiere Standpunct erhverve mig rigtigere Anskuelser af Stat og Samfund og høste stor Ære og Tak. Værer overtydede om, at efter Nedlæggelsen af dette Hverv skal mit Liv være helliget Kampen for Opnaaelsen af en fri, værdig Tilstand, og at jeg i vanskelige Tider og Forviklinger stedse skal være beredt til, paa Folkets Raab, i den afgjørende Time at anvende al min Kraft og at handle.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-03-25
J England vil der, efter al Sandsynlighed, meget snart foregaae en betydelig Forandring i Straffe maaden. Der har i lang Tid været fort Klager over Transportationssystemmet, der ogsaa i de senere Aar er undergaaet store Forandringer. Tidligere fordeeltes Forbryderne omkring i flere Colonier, navnlig paa Ny-Holland, og bleve til et Slags Slaver af Privatmænd, der snart behandlede dem meget mildt, snart meget haardt, saa at Straffen ramte meget forskjelligt. Som oftest var Straffen for Jntet at regne, ja Forbryderne saae sig ikke sjeldent istand til at samle en betydelig Formue. Fra 1838 har man ophørt at anvende Straffen paa denne Maade; Forbryderne stilledes under Regjeringsautoriteters specielle Opsigt og Control; i 1843 bestemtes det dernæst, at kun Van Diemens Land og Norfolk-Øen skulde benyttes som Forbrydercolonier. Men selv efterat Transportationsstraffen er undergaaet disse Forandringer synes det ikke, at den har været hensigtssvarende, og Jndenrigsministeren, Sir Georg Grey, har derfor udarbeidet Forslag til et nyt System, der gaaer ud paa: 1) At Transportationen til Van Diemens Land og Norfolk Den ganske skal ophøre. 2) At Forbryderne skulle indsættes i Fængsler, der ere opførte efter det pensylvanske Princip med Enkelteeller, i en Tid af indtil 18 Maaneder. Jmedens de ere i disse Fængsler skulle de vænnes til Arbeide, modtage religicus og moralsk Underviisning og Opdragelse. Dersom de opføre sig godt, kan Straffen, lidt efter lidt undergaae Modificationer. 3) Naar Straf sen i Cellefængslet er udstaaet, men den idømte Straf lyder paa længere Tid end 18 Maaneder, da vil Forbryderen i Reglen have at udstaae Resten af sin Straf ved at han sendes til Gibraltar eller Bermuda-Øerne, hvor han har at gjøre offentligt Arbeide. Man venter sig saa gode Frugter af Opholdet i Cellefængslet, at man haaber uden Fare at kunne lade Forbryderne, naar de forlade det, arbeide i Fællesskab, dog under stræng Opsigt. Underviisviisningen fortsættes, efterat de have forladt Cellefængslet. Der skal lægges en Deel af Arbeidslønnen tilside, saa at den flittige Arbeider kan have en god Skilling, naar han kommer paa fri Fod. 4) Naar Forbryderen opfører sig godt, kan Straffetiden forkortes, saa at han kan blive fri efterat have udstaaet Straffen i Cellefængslet. J Reglen vil en slig Benaadning dog kun gives under den Betingelse, at den Domfældte vandrer i Landflygtighed i saalang Tid, som Straffen oprindelig lød paa. Kun naar Slægt eller Venner ville sørge for, at han faaer stadigt Arbeide, eller ville stille Caution for hans gode Opførsel, kan han ganske benaades. 5) Med Hensyn til unge Forbrydere opstilles der særegne Regler. Der skal til en Prøve oprettes en Straffeskole i Nærheden af London.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-03-25
Den unge Forbryder skal enten strax, eller efter i nogen Tid at have været i et Cellefængsel, hensættes i en slig Skole, vedkommende Dommer eller Jndenrigsministeren vil have at bestemme, hvorledes der i saa Henseende skal forholdes. Straffeskolerne ere meere Opdragelses- og Underviisnings, end Straffeanstalter. Der kan imidlertid i dem anvendes Straf af Jndespærring, naar den unge Forbryder opfører sig slet. – Forslaget vil sandsynligviis i det Væsentligste blive antaget, maaskee med Undtagelse af den Bestemmelse, at Forbryderen under visse Omstændigheder kan udstaae den tilbageblivende Deel af Straffen, ved at gaae i Landflygtighed, da det, som Lord Brougham har bemærket, vilde være urigtigt, paa en Maade at forære sine Forbrydere til andre Stater, hvorover disse ikke kunde fole sig meget tilfredse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-03-25
Avertissements. De, som fra 1ste Januar 1848 maatte ønske at overtage Dampskibs- og Smakkefarten mellem Kallundborg og Aarhuus med Eneret indenfor de ved Allerhøieste Resolutioner af 11te Januar og 5te Februar d. A. fastsatte Grændser, ville derom henvende sig til Generalpostdirectionen. Generalpostdirectionen, den 20de Marts 1847. Berlingske politiske Avertissements-Tidende.