Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-03-07
Den vigtige Spanske Havn Rosas i Catalonien er nu og erobret af vor Østpyrenæerarmee. Den 14de blev Folkerepræsentanten Goupilleau de Fontenays Seiers depeche af 30te Jan. oplæst i Conventen; "Vi har banet os Veien dertil igiennem utilgiengelige Egne og overvunden alle Naturens Forhindringer. Da Løbegravene af en vedvarende Regn vare 22 Dage fyldte med Vand, saa maatte vi giøre en nye Angrebsplan, der vel ikke var regelmæssig, men hvorved vi dog, uden at Fienden saae det, fik oprettet et Batterie paa 24 Kanoner, og var nær ved at skyde Bresche, da den spanske Garnison benyttede sig af Natten, til at indskibe sig. Floden søgte Søen, og holder sig der i en vis Frastand. Man troer nu at Franskmændenes Marsch rettes mod Barcellona. J Rosas er endnu 500 Spanier gjort til Fange. Maret aflagte ligeledes Beretning i Conventen om den Brester Fløde, der efter 34 Dages Krydstog er den 1ste Febr. indløben til Brest. Den har havt Lykke og Ulykke. Den har holdt Lord Howes Flode i Respect, har hindret den store Engelske Ost= og Vestindiske Flode fra at løbe ud, har taget 70 Skibe og gjort 1500 Mand til Fanger. Frankrig har derved beviist at deres Søemagt kan byde den Engelske Spidsen. 3 Krigskibe er paa dette Krydstog gaaet til Grunde og 3de andre som har taget Skade, bliver snart istandsadt. For det øvrige var dette Søetog en god Skole for vore Matroser. Foruden de af den Bre ster Flode gjorte Priser, er siden den 30te December opbragt 119 fiendtlige Skibe i vore Havne, og 19 skudt i synk. Mandskabet paa de 3 slunkne Krigskibe ere alle reddede. Barrere, Collot, Billand og Vadier ere allerede 4 gange forhørre. Den sidste Efterretning af Sieyes, at de alt være dømte skyldige i Tyrannie og Undertrykkelse, var altsaa for tidlig. Siden Commissionen af de 21 blev sadt, har disse 4 ikke ladet sig see i Conventen. Den 13de Febr. blev Fredstractaten med Toscana bekræftet af Conventen, og derved decreteret, at Formen for de tilkommende Underhandlinger skulle ufortøvet bestemmes. Rouzet spurgte: om Velfærdsudskuddet havde Ret til at underhandle Fredstractater, Dette besvarede han med Nei. Andte forlangte Navneopraab over Fredsunderhandlinger. Boisyd Anglas og Merlin paastod Velfærdsudskuddet havde Ret dertil, da den var indtraadt i det executive Conseils Sted. En Roges Ducos talte meget hæftig, og sagde: at man ikke behøvede at giøre saa store Formaliteter for Toscana, da hele Landet ikke var saa meget af Værdie, som den Franske Republik udgav en Maaned. (Han blev ved Da deel og Udpibelser tvungen til at tie.) Den 14de Febr. sagde Penieres i Conventen at Jacobinerne havde gjort sig skyldige i en nye skammelig Handling imod Folke= og Menneskerettighederne, ved at have forgivet Baron von Golz i Basel. Da Tiden nu nærmer sig at Conventen skal afsige Dommen over Barrere, Collot, Bil land og Vadier, saa fordrer adskillige frygtsomme Conventslemmer Afskeed. Chales skriver et Blad kaldes Folkevennen, der er opfyldt med Robespierriske Grundsætninger, hvilke han sender gratis om over heele Frankrig. Meenigheden i Bourg, har tilbagesendt Conventen dette Blad, og bedet om Forføreren Chales's Afstraffelse. Det er besluttet at sende 3 Commissairer til Ost= og 3 til Vestindien. Festningen Luxemburg er nu af den commanderende Franske General, bleven formelig opfordret, med den Betydning, at den ikke kunde vente sig nogen Suceurs. Den Keiserlige Commandant har afslaaet det. J en Tid af 4 Uger bliver Batterierne færdige til at beskyde Staden med. J Brussel har Øvrigheden ved en Proclamation bekiendtgjort, at Tiden nu nærmede, sig da Belgien skal forenes med den Franske Republik, i hvilken tillige Belgierne formanes, at giøre sig værdige dertil ved Patriotiske Gaver af Klæder, Linned, Skoe og Scharpie for den franske Armee. Det er ganske tilforladelig, at der til Paris er den 14de paa en kort Tid efter hinanden, ankommen 3 Gesandter, en Spansk, en Preusisk og en Hollandsk.