Aarhuus Stifts-Tidende, 1825-04-02
Blandinger. Hvorledes vil den Tid blive beskaffen som vi gaae imøde. Dette mærkelige Spørgsmaal har vor kundskabsrige Pastor Bastholm forsøgt at løse. Da han som et ungt Menneske studerede i Göttingen, hørte han den meget gamle og berømte Geograf, Hofraad Gatterer, en Dag at sige paa sit Kollegium: "Dersom Amerika havde været saa tidlig opdyrket som Europa, saa vilde man ikke kunne have brugt Guld og Sølv som Penge, ligesaalidet som Jern, thi Massen af de ædle Metaller er for stor hiin Deel af Verden." Naar man læser de nye Reisendes Beretninger fra Amerika, saa bestyrkes man i Troen paa denne Yttring, thi alle disse ere enige at berette, at det naturlige Forraad af Guld og Sølv i hine Lande er uhyre stort og hidtil meget slet benyttet. Hr. Mollien, som nyligen kom tilbage fra de indre Provindser af Columbien, kan ikke nok udtrykke, sin Forundring over den uhyre Metalrigdom som findes der. Der gives Provindser, siger han: f. Ex. Chocosom ligger ved Sydhavet, hvor hele Jordbunden er saa at sige bare Guld. De brasilianske Reisende forsikkre, at paa mange Steder, naar man rykker en Busk op af Jorden, saa hænger Guldstøvet ved Rødderne: Det er først nu - siger Bastholm - efter at Am rika er bleven uafhængigt, at dets uudtømmelige Rigdomsfylde vil opgaae for den gamle Verden, thi dets Guld-og Sølvlande har hidtil været i to Nationers Hænder, Spaniernes og Portugisernes, som ikke besidde nogen vedholdende Virksomhed, som deres Lykke desuden gjorde lade og som rugede over deres Skatte som de hverken tillode deres Kolonister at benytte eller andre Nationer at nærme sig. At de engelske Bjergværkekompagnier nu begynde at drive de sydamerikanske Bjergværker med al den nyere Kulturs Apparater og en kæmpemæssig Kraft, lader temmelig sikkert forudsee den Virkning som disse overordentlige Omstændigheder ville have paa de europæiske Staters Tilstand og paa Danmarks isærdeleshed. Hvad der foregaaer i Engelland, bebuder os hvad der vil møde os selv. Det giver sig tydeligt tilkjende af alle Omstændigheder, at Pengene vælte ind i Engelland i en saadan Masse, at Folket bliver forlegent med hvorledes det skal anvende dem. Jndustriens og Handelens tilligemed Folkemængdens Tilvært bliver en naturlig Følge deraf, dette vil gaae saavidt, at tilsidst vil Engelland og de øvrige Fabriklande ikke længere kunne brødføde sig selv; Spørgsmaalet efter de raa Productioner vil idelig tiltage blive Aarene noget mindre frugtbare, saa ville Korn varene stige overordentligt; Circulationsmidlerne eller Pengemassen ville voxe til en uhyre Grad; alle faste Eiendomme ville stige i Forhold; Fastlandsstaterne ville i Fremtiden let kunne befrie sig for deres Statsgjeld, da dens Beløb vil successive svinde i indvortes Værdie. Capitalister ville af samme Aarsag blive forarmede; Eierne af Vare og faste Eiendomme ville profitere. Hvo handler derfor klogt i denne Tidspunct? – tilføier han: "Den som anvender sine Kapitaler til at opkjøbe faste Eiendomme og til at fylde sine Magasiner med Varer, imedens det endnu er Tid dertil." Betragte vi Amerikas Uafhængighed - siger i den samme Lærde - med Hensyn til Menneskeslægtens 5 Kultur, saa støde vi paa en saare vigtig philosophisk Observation, nemlig den: at ligesom den Lov synes at en være foreskreven Verden, at Alting skal udvikle sig fra en mindre til en høiere Fuldkommenhed; og at ligesom et raandeligt Væsen rykker fremad, saaledes skulle ogsaa nye og herligere Skuepladse aabenbare sig for det; saaledes sy 1. nes ogsaa Menneskeslægten at være underkastet den samme Lov. Kulturen begyndte først i Asien og Afrika, og efter at den der havde opnaaet en vis Høide, gik Europas Skueplads først op for den og den blev forplantet i til Grækenlands og Jtaliens herlige Egne, som til en ny og skjønnere Planteskole. Der voxede den indtil den store Folkevandring begyndte, hvorved den udbredtes til de nordligste Lande af Europa. Amerika og Australien havde over 5400 Aar været ubekjendte for den gamle Verden, men efter at Compasset var blevet opdaget, Bogtrykkerkonsten opfundet, og Reformationen paa Veien til at udbryde, gik den nye Verden op i al sin naturlige Herlighed for Europas nu mere oplyst Beboere; men dets skjønneste Lande forbleve længe i to Nationers Hænder, som vare mindst skikkede til at benytte dem. Og nu først efter 300 Aars Forløb, efter at Dampskibe ere opfundne til at beseile Amerikas i uhyre Floder, Dampmaskiner til at operere i dets rig, Bjergværker; efter at Statsformerne ere blevne underkastede saa mange Prøvelser, og efter at Menneskeslægtens Kultur har i alle Henseender gjort saa store Fremskridt og Menneskene indsamlet saamange Erfaringer, træder den nye Verden først frem som en fuldkommen aaben, fri og tilgængelig Skueplads for den europæiske Kultur; og nu først, da Jernveie og Dampvogne kunne træde i Floders og Kanalers Sted, aabner det underfulde Nyholland, den sydlige Halvkugles Europa, hine flodløse og hemmelighedsfulde Egne, for den altid fremstræbende europæiske Kultur. Hvilken planmæssig mærkværdig Gang i Menneskeslægtens Skjæbne, Vi gaae derfor en høistmærkværdig Periode imøde. Menneskelivet vil vise sig i nye Former, Naturen under andre Synspuncter, nye Producter ville blive opdagede, nye Fornødenheder frembragte. Man føler det allerede hver Dag ved de Efterretninger man erholde fra hine Egne, at en ny og herligere Skueplads er opgaaet for Menneskeslægten." Jngen Gienstand fortiener i vore Dage saamegen Opmærksomhed som Handelens Gang, for hvilken der aabne sig nye og vigtige Baner. Pengene strømme i den Grad ind i Engelland, at uagtet de mangfoldige Kompagnier som ere oprettede for at kunne anvende dem, saa ere endnu i den sidste Uge over hundrede nye Projecter bragte i Forslag; blandt disse er der oprettet et Selskab til at trække en Kanal imellem Midde havet og det røde Hav. Handelen paa Ægypten ble ver ogsaa af største Vigtighed, og 10 Skibe ere nylig komne fra Alexandria til Liverpool med 12,500 Balle, Bomuld. - Den engelske Kornbill ventes sikkert hævet Fra Leeds, Bradford, o. fl. St. er indsendt Ansøg, ninger derom. - Chefen for det khvnske Handelshuus Tutein & C. er kommen til Frankfurt, hvor han, saavelsom i Berlin og andre Nordtydsklands Steder har afsat endeel Actier i det østersøiske Handelselskab.