JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1826-12-19
Anden Juledag bliver det andet Bal for denne Vinter i Selskabet Polyhymnia. Fremmede, som efter Selskabets Love deri kunne deeltage, bedes at afhente, Billetter hos en af Undertegnede, der betales med 4 Rbmk. Tegn for hver Chapeau og 2 Mk. for hver Dame han flere end een medbringer. Ballet begynder Kl. 7 og Indgangen aabnes Kl. 6. Aarhuus, den 19de Decbr. 1826. J. P. L. Schmidt. H. C. Bursche.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1826-12-19
Onsdagen den 17de Januar 1827, om Formiddagen Kl. 10, bliver efter Begjering af Procurator Holm, paa vedkommende Udlægshaveres Vegne, for at fremme anden Prioritetshavers Forlangende, en 4de Auction afholdt over Hr. Kjøbmand P. Dues iboende Gaard her i Byen, med tilhørende Enghave, Frugthave og Tømmerplads samt 35 Tdr. 1 1/2 Skp. Byg sædeland paa Byens Mark. Auctionen afholdes i selve Gaarden. Denne Eiendom er flere Gange fordeelagtig beskreven i denne Tidende, hvorover det ansees overflødigt at anføre videre om den; kun anmærkes det, at der ved 3die Auction blev buden imellem 3 a 4000 Rbd. Sedler for den, uden Følge af Brænderiet eller Kakkelovne, hvilke Dele, som særskildt forhæftede, fremdeles bliver uden for Salget. Denne Bekjendtgjørelse skeer i Overeensstemmelse med Pl. af 22de April 1817. og vil, saavel i Medfør heraf som ellers af Placaten 19de Juni 1822, have absolut Salg til Følge. Hobroe, den 7de Decbr. 1826. Jansen, Auctionsdirecteur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1826-12-19
Efter Vedkommendes Begjæring bliver en Gaard paa Hyllested Mark af Hartkorn, Ager og Eng 3 Tdr. 2 1/4 Alb., Skovskyld 2 Skpr. 1 Fdkr. 1 1/2 Alb., som tilforn har tilhørt Christen Lægger og Søren Hansen Bonde, og som ved 5te Auction den 6te September f. A., blev tilslaget Peder Christian Skovfoged, paa Grund af Kjøbets Misligholdelse fra Sidstnævntes Side stillet til en 6te Auction, som afholdes paa Ebeltoft Raadstue Mandagen den 15de Januar 1827 om Middagen Kl. 12. Lysthavende indbydes og Panthavere tiener dette til Underretning. Ebeltoft, den 25de Novbr. 1826. Stockfleth. Formaa de Toldbetjent, Dannebrogsmand Morten Jørgensens, i Henseende til Bord og Seng, fraskildte Hustrue, Christiane Lange, hvis Opholdsted ikke vides, indkaldes herved, med 6 Ugers Varsel, at møde hos Undertegnede for at erklære sig over Mandens Ansøgning om aldeles Ophævelse af deres Ægteskab. Randers Amthuus, den 5te Decbr. 1826. Steemann.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1826-12-19
Undertegnede anbefaler sig til det ærede Publikum, med Forfærdigelse af alle Slags Signeter i Messing, Stempler i Staal, ophøiet Arbeide, Plader til Adresser, Vexler &c. et Slags Signeter der indeholde Blæk, 3 Penne, Oblat-Signet, Lak Signet og Oblater uden at optage større Plads end almindelige Signeter med Skaft. Prisen paa dette Etui, der forfærdiges af Messing, er 5 Rbd. Stikningen i Signetterne som er i samme betales aparte. Bestilling modtages af Hr. Handelsbetient C. M. Taaning i Horsens, der har Prøver af mit Arbeide at forevise, eller hos mig selv. Chr. Ferslew, boendes hos Farver Schierven i Aalborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1826-12-19
I S. D. Undertegnede er flyttet til Smedegaden her i Byen, i Gaarden som forhen beboedes at Hr. Viinhandler Lauritzen; og giver jeg mig herved den Frihed, at anbefale mig med alle Sorter fine Liqveurer og Aqvavitter, som udsælges i Flaske= og Potteviis, saavelsom til siddende Gjæster i min Skjenke stue, og efter allernaadigst forundt kongl. Bevilling, dateret den 4de d. M., er det mig tilladt, at bage og udsælge alle Sorter Kager og andet Bagværk, hvormed ja herved er saa frie at anbefale mig til mine ærede Medborgere her i Byen og Omegnens Beboere, der i saa Henseende ville beære mig med deres Søgning. Bestillinger til Bryllupper, Børnedaab, Liig og andre saadanne Leiligheder modtages og besørges paa det bedste og hurtigste. Gode Vare og reel Behandling skal stedse være Formaalet for mine Bestræbelser. Horsens, den 26de Novbr. 1826. J. S. Dessan, kgl. privil. Destillateur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1826-12-19
Jeg logerer i Stedet No. 37 i Horsens og forfærdiger de saakaldte moderne hvide Bomuldshatte, samt Silke Fløiels, Straae= og Tøihatte, gamle Straahatte modtages af mig til Vask og Omsyening, hvide Fier modtages til Vask, andre til Krusning, Turbaner og Kapper modtages til Opstikning og Syning, samt tilligemed al Fruentimmer Skrædersyening; Haarturer, Dame=Krøller og Bukler toasseres og opsættes. For Mandfolk forfærdiges Silke= og Straahatte samt Halsbind og Kaskjetter Hvis Dhrr. og Damer i Horsens og dens Omegn ville beære mig med deres Arbeide, da loves reel Behandling, og hastig Expedition samt billig Betaling. Madame A. Schmidt, paa Søndergade i Horsens.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1826-12-19
Undertegnede, der boer i Stedet No. 54 paa Middelgaden, og har etableret sig her som Kobbersmedmester, anbefaler sig til Byens og Omegnens Beboere med at forfærdige alle til min Profession hørende Ting. Aarhuus, den 30te Octbr. 1826. H. F. Lund.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1826-12-19
Undertegnede, paa Hiørnet af Volden og Graven i Aarhuus, modtager Vadmel til Stampning og forsikkrer Enhver den bedste Behandling. Christen Woer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1826-12-19
Den paa Hjørnet af Studsgaden og Graven i Aarhuus beliggende 2 Etage Gaard med tilhørende til Studsgaden værende 12 Fag 1 Etage Huus forsynet med Jndkjørselsport samt Staldrum og øvrige Beqvemmeligheder for en Embedsmand eller Pensionist, er underhaanden at faae tilkjøbs, naar derom akkorderes Udgives 3de Gange ugentlig af A. F. Elmquisst. med Eierinden, afgangne Pastor Kragballes Enke, som beboer Eiendommen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1826-12-19
At Jagten paa Vesterenge som jeg hidindtil har havt i Fælledskab med afdøde Kasserer Mülertz, nu herefter ene tilhører mig, bekjendtgjøres til fornøden Efterretning. Aarhuus, den 17de Decbr. 1826. Riis.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1826-12-19
At Gaardmand Lars Ovesen paa Døskov i Vesterhassing Sogn sælger sine Stude den ene Dag og gaaer fra sin Handel den anden Dag, bør bringes til saadanne Liebhaveres Kundskab, som ville modtage hvad de kjøbe og ikke være Gjæk for en uefterettelig Salger. Asklund. Dyresteeg kan faaes i portionviis i og ude af Huset Dyresteeg kan faaes i portionviis i og ude af Huset i Gaarden No. 274 paa det store Torv.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1826-12-19
Nye friske Citroner, nye Caroliner Riis, nye franske Svedsker, Cathrineblommer m. m. er nylig ariveret og sælges til de billigste Priser i Greens Boutik. Forskjellige smukke Crystal=Sager, Frokost Menager, og flere andre Sorter slebne og uslebne Glasvare, sælges til de billigste Priser hos J. F. W. Røse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1826-12-19
Særdeles smukke hvide Voxlys, nye franske Svedsker og Catrineblommer, nye Mallaga Rosiner og Figener, Confect Rosiner, Krakmandler, nye Caroliner Riis m. m. er nylig ariveret og sælges til de billigste J. F. W. Røse. Priser hos Bedste hvid druj. rak. Hør kan faaes igjen hos J. F. W. Röse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1826-12-19
Undertegnede er atter bleven forsynet med nye friske, Citroner, Hør og heglede Hørblaar, hvormed jeg, saavelsom med de sædvanlige Handelsvarer, anbefaler mig Peder Larsen Schmidts Enke.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1826-12-19
Spanske Viindruer, Confect Rosiner, CathrineBlommer, Figen, Sukat, Mandler, Nudler, Makaroni, Engl. Sennep, Carristof, Sag, Menage Lamper, rafineret Lampe=Olie, med mange flere Sorter, som nylig ere arriverede, sælges til billige Priser paa Køster.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1826-12-19
Svaneapotheket hos Godt dansk Peberrod er tilkjøbs hos Sjelle ved Munkeport.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1826-12-19
Julegaver og Nytaarsgaver. Som passende hertil, kan faaes hos mig forskjellige Slags mekaniske og transparente Nytaarsvers, Julespil og Billedbøger, samt mange andre passende nye Skrifter til Foræringer. S. Warberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1826-12-22
No. 171. Aar 1826. den 22de December. Fredagen. med Brevposterne. Den til Forsendelse: privilegerede. Kongelig allernaadigst tstidende. Aarhuus. Obye. bes.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1826-12-22
Nyheder fra Udlandet. Den pyrenæiske Halvøe drager nu især den offentlige Opmærksomhed til sig, og vistnok er det, at naar man efter en ældgammel Ligning forestiller sig Europa som en siddende Dame, og hiin Halvøe som Dennes Hoved, kan man vel have Aarsag til at mene: at naar Blodet stiger til Hovedet, er Kroppen udsat for apoplectiske Rystelser. De portugisiske Rebeller, eller som man, har begyndt at kalde dem: Miguelister, skulle alt være rykkede ind i Staden Oporto, som nu var i den største Forvirring. Alle Tropper, som man har kunnet undvære i Lissabon, vare sendte imod Rebellerne og havde Ordre til at indtage en koncentreret Posttion for at dække ovenmeldte Stad, men ere sandsynligviis komne bagefter. Det skal have gaaet yderst blodigt til i Braganza, hvor man sloges med den største Forbittrelse, saa at der laae over 800 Liig af hver Partie i Gaderne og paa Landeveiene. Garnisonen i Braganza var 1800 Mand stærk, og blev, efter en 16 Timers Træfning, slaget og forfulgt halvfjerde Miil hiinsides Staden henad Veien til Lissabon, paa dette Seierstog slog det 21de Linieregiment sig til Rebellerne, som derpaa tillod sig at plyndre Staden i til hele Time. Det var den 24de Novbr. dette skeete, og samme Dag rykkede ogsaa en Kolonne portugisiske Flygtninger af 1500 Mand fra Estremadura ind i Beira. - Miguelisternes Hær bliver med hver Dag større og større, saa at der frygtes for, at hvis man ikke snart faaer Bugt med den, eller at der kommer hurtig Hielp, den snart vil staae for Hovedstadens Porte, som Militserne da ingenlunde kan forsvare. Den engelske Minister havde den 28de Novbr. havt en lang Konferentse med Prindsesseregentinden, hvis Følge var, at den spanske Gesandt i Lissabon, Marquis af Casa Flores, strax blev tilkjendegivet, at hans Functioner, vare ophørte og at hans Reisepasse laae parate. Den 25de var den portugisiske Gesandt ved det spanske Hof indtruffen til Lissabon med sin hele Legation. - Der siges, at de portugisiske Jnsurgenter have antaget det samme Guerillas=System i deres Krigsførelse, som blev Napoleon saa skadeligt i Spanien, og de Fanger, som ere gjorte, sendes Alle til Zamora i Spanien. Den Kolonne som rykkede frem mod Braganza, havde 10 Millioner Realer i sin Krigskasse og en Række Vogne efter sig med 3000 Geværer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1826-12-22
J Spanien hersker en uhyre stor Bevægelse blandt de Apostoliske. Der organiseres Troppekorpser paa alle Kanter, og deres Bevæbning skeer ifølge, som det hedder, hemmeligtudstædte befalinger fra Klostrenes Priorer, for at modsætte sig enhver Forandring som man vil gjøre i Spanien. Den franske Militair=Intendant i Grændsefæstningen Pampelona har faaet Ordre til at lade Fæstningsværkerne sætte i den forsvarligste Tilstand, samt til at lægge 1500 Mand af Garnisonen indi Citadellet, for at skaffe Staden Lettelse, da man venter en høi Person dertil med et talrigt Følge og en 3 til 4000 Mand stærk Livvagt. Om fra Sønden eller Norden, meldes ikke. - Saavel paa Grund af et egenhændigt Brev fra Keiseren af Rusland som den brittiske Gesandts Erklæring, har Kongen af Spanien tilbudt som Satisfaction at ville afsætte baade Ministeren. Calomarde og sine Generalkapitainer i Grændseprovindserne, idet Hs. Maj. kaster al Skylden paa disse og paa Klostrene, men den engelske Gesandt har ikke, ladet sig tilfredsstille dermed, men leveret Regjeringen, endnu en langt dervere Notte end den første, og dermed gjort sig reisefærdig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1826-12-22
Engelland. Parlamentet har faaet det høistvigtige Budskab fra Kongen, at Prindsesseregentinden af Portugal har, ifølge den mellem Hs. storbrittanniske Majestæt og Portugals Krone bestaaende Alliant, paa det allerindstændigste forlangt hurtig Hielp mod et fjendtligt Angreb fra Spanien af, med en Anmodning fra Hs. brittiske Majestæt selv, at der maa gjøres alt Muligt, for at sikkre og understøtte Portugal, Storbrittanniens ældste Forbundsiat. Og alt Dagen efter var der paa Børsen opslaaet en Bekjendtgjørelse fra Admiralitetet om, at Enhver som har Skibe, som de vilde fragt bort til at føre Tropper over fra Deptford og Portsmouth til Lissabon, ufortøvet havde at melde sig. Den berettes endvidere, at der skal herske en Virksomhed i alle Regjeringskollegierne som overgaaer al Forestilling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1826-12-22
Fra hine to Havne skal der for det første indskibes 5000 Mand Soldater, blandt hvilke fire Eskadroner Kavallerie: Husarer og Lanciers. Disse havde Ordre til at bryde op uden allermindste Ophold, og strax begive sig ombord, under Sir W. Clintons Kom mand. Ogsaa er der gaaet Ordre til Jrland, at Vicekongen der skal ligesaa ufortøvet lade indskibe to Regimenter fra Cork til Lissabon, hvilke som han, selv vil, og fra Gibraltar skal der ligeledes afsendes saamange Tropper som man kan undvære derfra.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1826-12-22
Det Dampskib som overbragte det portugisiske Regent skabs Depesche til Kongen, var afseilet den 5te December fra Lissabon, og alt den 12te var Alt sat i Bevægelse for at opfylde dets Begjæring, hvoraf den kan sluttes, at der maa være stor Fare paa færde. Den spanske Flygtning, Genera Quiroga, har offentlig erklæret, at han øieblikkelig vil forlade Engelland for at kjæmpe for Konstitutionen i Portugal. Nogle hundrede spanske og italienske Fygtninger have strax meldt sig for at følge med ham. To engelske Krigskibe, Gaalathea og Plumper, vare afseilede fra Portsmouth med forseglede Ordre, som først maatte aabnes ved LizardPaint. Den Enthusiasme, skrives der fra London, som Ministeriets Beslutning: at hjelpe Portugal, har vakt baade i og udenfor Parlamentet, er ubeskrivelig stor. - Kort for Postens Afgang fra London fik man det Budskab, at der var indløbet en Flaade af 50 engelske Transportskibe til Gibraltar med Tropper.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1826-12-22
Blandinger. Hs. M. Kongen af Preussen har ved et Fald paa en Trappe havt det Uheld at brække i sit høire Been, omtrent en Haandbred over Ankelknokken.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1826-12-22
J Paris havde man ved Telegraf faaet Efterretning om, at der i største Jil var fra Lissabon afmarscheret fire Regimenter med behørigt Artillerie imod Rebellerne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1826-12-22
Fra den i Portugal indrykkede Rebellerhær komme daglige Beretninger til Spanien, ikke ved ordentlige Kourerer, men ved Stafetter fra Kloster til Kloster, lige indtil Madrid.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1826-12-22
J de to sidste Dage havde Kongen af Spanien arbeidet gandske allene med sin Privatsecretair, og i høist egen Person affærdiget Kourerer til Paris, London og St. Petersborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1826-12-22
J Valencia blive 900 portugisiske Overløbere, forsynede med Geværer som vare bestemte for den kongl. spanske Livvagt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1826-12-22
Madrids Aviser melde, at der har ladet sig see Røverbander paa flere Steder, især i Arraganien, saa man har maattet sende Tropper ud imod dem.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1826-12-22
Den 8de Decbr. passerede en Koureer fra London, til Madrid gjennem Paris med saadan Jil, at han neppe gav sig Tid til at tage en Forfriskning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1826-12-22
J den preussiske Stad Reichenbach blev Dr. med. Neulænder sidstl. 24de Novbr. optagen i det christelige Samfund.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1826-12-22
Bremeravisen skildrer Sundhedstilstanden i Hamborger=Egnen meget sørgelig. Hele Landsbyer ligge syge, og selv de Folk, som fra langt bortliggende Stader vare sendt dem til Hielp for at pløie og saae Vintersæden, vare blevne angrebne af Feberen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1826-12-22
Fra Besancon meldes, at deromkring var falden saa meget Snee med paa følgende Regnskyl, at Doubsvar traadt over sine Bredder og havde gjort stor Skade. Det samme meldes fra Lyon om Saonefloden. Rhinstrømmen stod den 9de Decbr. 12 Fod over Middelhøiden, og var i Stigende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1826-12-22
En russisk Coureer som er passeret gjennem Polen, havde i 10 Dage uafbrudt passeret næsten ufremkommelige Veie, saadan uhyre Mængde Snee var der falden. Kronprindsen af Sverrig er nu i et norsk Statsraad ogsaa udnævnt til Norges Storadmiral.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1826-12-22
Fædrelandet. Khvn. den 19de Decbr. Geheime-Statsminister Kaas syntes vel igjen et Par Dage lidt i Bedring, men er paany falden tilbage.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1826-12-22
- Programmet til Dr. Hornemanns Jubilæum igaar handlede om Alderdommen som Billede paa et christeligt Sindelag. J Talen viste Prof. Dr. Müller, af Jubeloldingens Exempel, ved hvilke Midler man kan opnaae en rask og rørig Alderdom. Jubeloldingens Taksigelse vidnede om, at han endnu besidder megen Kraft, og indeholdt Ord i rette Tid om Fornuft, Christendom og Mysticisme. Om Aftenen var Regentsen saavelsom Borchs og Eilersens Collegium illuminerede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1826-12-22
I Aften opføres Øhlenschlægers nye Syngespil til en mozartsk Musik: Flugten fra Klosteret, med en Prolog: Til Mozart, som i Digterens Navn fremsiges af Hr. Nielsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1826-12-22
Vi have ved Opførelsen af Hr. OverskoulsDrama: Farens Dage, oplevet Spektakler og Slagsmaal, der fremstille os vort Theatervæsen i sin topmaalte Nedværdigelse. (M. Bl.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1826-12-22
Den her bosatte, saa almindelig yndede Konstnerfamilie Pettoletti, associeret med Kuhns paa Vesterbroe, tiltræder i denne Tid en Udenlandsreise.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1826-12-22
Hr. J. og P. Pettoletti havde i Onsdags en Concert paa Hoftheatret, og vandt overordentligt bifald for deres udmærkede Guitarspil. Med Kornvare er det meget flaut her, og Priserne synes at ville gaae lavere.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1826-12-22
Den Orden som vor første Modeskræder Hr. Guidi har faaet af Paven, er den ellers almindeligt kaldte, gyldne Sporre. Man siger, at han vedbliver sin Profession alligevel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1826-12-22
Helsingøer. Natten imellem 7de og 8de d. M. er en svensk Nordbaad, bestemt til Frederikshald med Transit Gods, der Dagen forud var indtaget i Helsingborg, strandet i haardt Veir paa Kronborgs Glacie, og strax siunken.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1826-12-22
Skibet: Magdalena, Capt. Reiersen, fra Newcastle bestemt til Kjøbenhavn, er den 25de Novbr. kommen ind til ny Hellesund i god Stand. Reiersen beretter, at Natten fra den 24de og 25de Novbr. er ved Mandal total forliist 2 Skibe, og ligeledes en Slu af Apenrade, som var gaaet fra Newcastle paa samme Tid som han. Skibet, Haabet." Capt. Jørgensen, fra London bestemt til Ringkjøbing, har, betydelig beskadiget, igjen maattet søge Themsen, efterat være paaseilet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1826-12-22
Ved Sønder=Aalum, nordlig for Agger Kirke, er atter nedfaldet 16 Alen af Aalum Bjerg. CanalensTilstand den 6te December var følgende: "Paa den grundeste Banke, ude ved Havstokken, 1 3/4 Alen dub; imellem de tre yderste Hager, 510 Alen bred og 6 Alen dyb, Vesten for hvor Landeveien har været før, 7 Al. dyb; hvor Landeveien var senere, 8 Alen dyb, og Østen for Landeveien, 8 1/2 Alen dyb, imellem de to østerste Hager, 7 1/2 Alen dyb og 160 Alen bred. Breden over Strømmen er den samme som forhen er meldt (omtrent 500 Alen.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1826-12-22
En Bonde, der havde været inde paa Amtstuen i Thisted, for at hente Douceurpenge, er det gaaet ret uheldigt. J sin Glæde over, paa eengang, at se sig saa riig, havde han drukket sig en lille Ruus og paa Hjemveien taget sig en Luur; men da han vaagnede op igjen, var baade Penge og Ruus forsvundne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1826-12-22
Aalborg. Blandt de mangfoldige Rygter om Mord, Røverie, Tyverie, Jndbrud a., der her kryd, ser sammen fra alle Kanter, havde Almuen for nogle Dage travlt med det Sagn, at "Fanden var bragt i Tyvehullet. Denne fornemme Persons Ankomst tildette Sted, skulde være foranlediget paa følgende Maade: En lang Karl, klædt i en Hestehud og med Horn i Panden, var kommen ind til en Huusmand, der havde arvet en Slump Penge, udgivet sig for Fanden, og paa sin Diævlemancer ligefrem fordret en vis Sum. Han var derpaa gaaet bort, med det smigrende Løfte, om faa Dage at komme igjen, for at afhente en lige Sum. Jmidlertid havde Manden anmeldt det Passerede, hvorefter en Mængde Bønder samt deres Præst, mindre bange for Fanden end han, toge Hs. Helvedes Majestæt tilfange. Det befandtes at være en udklædt Spirsbub. Man fratog ham derpaa 15, siger: femten store Knive og en lille Røvervibe, med hvilken man i sammenkaldte hans 15 Staldbrødre, der Alle bleve tagne tilfange o. s. v., o. s. v. saaledes som Folkesnak kan udmale det. - J Landsbyerne heromkring, skiftes Bønderne til at gaae Vagt hele Natten igjennem. En Forsigtighed, der ikke er utidig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1826-12-22
Viborg, den 16de Decbr. Da Hr. Rappo fortjener saa mange Penge, kunde man gjerne ønske, at denne Herkules med sit Konstralent vilde forene nogen mere Retfærdighed mod sit Publikum, f. Ex. ikke at lade udstæde Placater og Konster der skulle vises og ikke saaes, og tilsidst i sin Slutningstale give Andre Skylden for det han selv havde ladet uopfyldt, som og ikke den første Forestillingsaften at have Pladse til 3 og 2 Mk. og næste Aften forhøie dem alle til 3 Mk., naar der maaskee ikke flød nok i hans Kasse. Da han nu er reist til de vestjydske Kjøbstæder og vil derfra til Omslaget i Kiel, efterat have givet 3 Forestillinger i Viborg, vil man ikke nærmere opgive noget lokalt herom.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1826-12-22
Ved den 1137 Trækning i Altona udkom følgende Nummere: 43. 85. 13. 7. 76.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1826-12-22
Khvns. Kours den 19de Decbr. 226. Specier, 113 Mk. 9 s. Kgl. Oblig. (ud. Renter) 83 Rbd. Sedler. Dito dito 74 1/2 i Banco. Nationalbank Obligationer(1de Febr. 1820) 100 1/2 a 101 Rbd. r. Sølv, eller: 114 i Sedler.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1826-12-22
Dødsfald. Frue Kammerraadinde Gude, Jfr. A., E. Holm, J. M. Møllerup, Mad. I. C. Christensen, Mad. Juliane Rose, Maler Erstrøm, Mad. F. D. Dam fødte Møller, Alle i Khvn. Søe=Capt. S. C. Ederlin, Told Jnspecteur ved Øresund; Pastorinde Barfoed i Jordløse; Kobberhandler Boemann i Faaborg; Jfr. M. Gjørvel Benzon i Stubbekjøbing; Jvar Kjerulff til Gunderupgaard; Mad. Aarestrup i Skive; Johanne Bech og Riels Skovgaard i Aalborg; Frue Cancellieraadinde Reckelmann født hinchelden, Dannebrogsmand og Toldbetjent Trøderup i Randers.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1826-12-22
Aarhuus. Man maae tilstaae, at Hr. RoatsAscension er et mageløst, ja høitideligt Skue, og at han selv uden al Tvivl er En af vor Tids første og dristigste Konstnere i sit Fag. J Onsdags udførte han sit Vovestykke førstegang, i en utallig Mængde Menneskers Paasyn. Linien var spændt fra Midten af det store Torv op over Raadstuen til Domkirketaarnet, 140 Alen lan og over 50 Alen høit. Paa denne spadserede og løb han fleregange frem og tilbage, firerende Tilskuerne af og til ved at lade som han snublede, ja gik endogsaa et Stykke langt paa Knæerne. Jført den pynteligste Ridderdragt, gik den Forrovne saa sikkert paa sit Toug som en Anden paa sit Stuegulv, og sagde, blandt andet ned til de ængstelige Tilskuere, hvoraf Mange, især blandt Damerne, ei rovede at see op til ham: "Var ikke bange for mig, her er jeg hjemme. Og det stadfæstede han over at Maade, især igaar, da han gav sin anden Ascension. Med Tøsklade for Øinene og en Sæk over Hovedet, bunden fast om Livet, udførte har den, til Tilskuernes høieste Forhauselse. En overmaade ster Mængde Bønderfolk vare komne ind fra Landet for at see denne vidunderlige Fars, og Nogle yttrede høit derom, at det umuligt kunde være andet end Øienforblindelse. For hver Gang sen vidtberømte Konstner kom til Enden af Linien, bliv han hilset med Brave raab, men først da han forlod den, bleve Tilskuerne rigtig lette om Hjertet. Om nogle Dage reiser han med sit Selskab herfra til Aalborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1826-12-22
Paa Søndag prædiker i Domkirken til Høimesse : Hr. Cand. Theol. Møllerup; til Aftensang: Hr. Pastor Brygmann. J Fruekirke til Høimesse: Hr. Provst Lindhard, til Aftensang: Hr. Catechet Steenberg; i Hospitalskirken, Hr. Catechet Steenberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1826-12-22
Bekjendtgjørelser. At min elskede Mand Niels Hvid, forhen Borger og Kiøbmand i Aarhuus i sin Alder, 48de Aar, ved Døden er afgaaet i Aarhuus den 18de Decbr. 1826. undlades ikke at bekjendtgjøres for Slægt og Venner, paa egne og Børns Vegne. Trine Hvid, født Due. Allersidste Forestilling.