JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1805-12-02
Skrivelse fra Salburg den 14de Novbr. Under 6te d. M. er følgende blevet bekiendtgjort: "Rigs marschal Bernadotte, underrettet om, at et Menneske ved Navn Marciani, der udgiver sig for en østerrigsk Oberst, drager omkring i Churførstendømmet Salburg, for at ophidse og bevæbne Bønderne mod den franske og bayerske Armee, befaler, at han skal omhyggelig eftersøges og paa Stedet arresteres. Saasnart han er bleven arresteret, skal han overleveres til et Militair=Tribunal, for at dømmes som Oprører. Rigsmarschallen anbefaler alle Churførsten, dømmets Jndvaanere, at forblive relige. Dersom nogen af dem lader sig forlede til at gribe til Vaaben mod der franske og bayerske Armee, bliver han strax arresteret og straffet med Døden.
Berlingske Tidende, 1805-12-02
Skrivelse fra Passau, den 16de Novbr. Alle forundres over Keiser Napoleons simple Levemaade. Paa Reisen fra Braunau til Linz kom han ikke i Seng, men sov nogle Timer i Klæderne paa Halm. Foruden Marschal Berthier ere ogsaa Generalerne Dumas og Andreossy bestandig omkring Keiseren. General Dumas skal samle og ordne Materialier, for engang at beskrive dette mærkværdige Feldttogs Historie.
Berlingske Tidende, 1805-12-02
Et Rygte siger, at Tyrol skal være bleven overgivet til Marschall Ney. Det er sikkert, at man har begyndt, at sløft kæstningen Scharnitz; en fransk og en tyrolsk Capitain have Opsyn dermed.
Berlingske Tidende, 1805-12-02
Skrivelse fra München, den 18de Novbr. Den Parolbefaling, som den 14de d. M. blev udsted, fra den franske Armees Hovedqvarteer i Wien, indeholder følgende: "Prinds Murat og Marschal Lannes rykkede indi Wien den 13de, bemægtigede sig Donaubroen, hindrede. at den ikke blev stukket i Brand, marscherede strax over den og forfulgte den fiendtlige Armee. Vi fandt i Wien over 2000 Kanoner, et Tøihuus med over 100000 Geværer, alle Slags Munition og Feldttøi til 3 til 4 Armeer, Keiseren, tefaler, at man skal holde Eiendommene i meget stor Ære og vise største Agtelse for denne Hovedstads Jndbyggere.
Berlingske Tidende, 1805-12-02
Hs. Majestæt har ved det Besøg, han gjorde Forposterne i Morges Kl. 2, mærket stor Skiødesløshed i Tienesten, Keiseren erindrer derfor Soldaterne om, at alt for stor Tillid ofte har havt sørgelige Følger. Jo meer man vinder, jo mindre maae man overlade sig til en farlig Ligegyldighed. Skrivelse fra Paris den 20de Novbr.
Berlingske Tidende, 1805-12-02
Nesten heel=Garnisonen her i Staden er marscheret herfra til Holland. Efter Forlydende skal et Corps paa 140000 Mand, under Navn af Nordarmeen, formeres, for at dække Holland vore Grændser og Kysterne.
Berlingske Tidende, 1805-12-02
Vi have faaet den Efterretning fra Jtalien, at Mar schall Massenas Armee er gaaet over Taaliamento. Det franske Hovedqvarteer var i Treviso og Venedig var allere de i Ryggen af den franske Armee.
Berlingske Tidende, 1805-12-02
En engelsk Krigsbrig paa 12 attenpundige Karonaden og 96 Mand er strandet ved St. Valler og er af Kystbatterierne bleven tvunget til at overgive sig. En anden en velsk Krigsbrig paa 10 attenpundige Karonader og 54 Mand er strandet ved Calais og er ligeledes af Kystbatterierne bleven tvunget til at overgive sig. Da disse 54 Krigsfanger efter en lang Marsch ankom til Byen Sammer, vare de yderst udmattede og forsultne. Mairen kunde ikke skaffe dem nogen Forfriskning, fordi Byen ikke havde noget Proviantmagasin; men saasnart Jndbyggerne erfarede Krigsfangernes Nød, ilede de til, bragde Brød, Kiød og Penge, hvorved Krigsfangerne bleve mættede og behold endnu noget tilovers til næste Dags Marsch.
Berlingske Tidende, 1805-12-02
Keiseren har udnævnt den forrige Doge i Genua, Durazzo, og Mairen i Genua, Cambiaso, til Senatorer, og Hr. Corvette, en Genueser, til Statsraad.
Berlingske Tidende, 1805-12-02
Moniteuren indeholder følgende af en Privatskrivelse: "Den offentlige Credit har nylig viist sig i Mayland ved en af de Træk, der tilkiendegive en Orden i Tingene, hvorom man ikke kan være uvis. Regieringen behøvede endnu 11 til 1200000 Livres i rede Penge til at bestride en uformodentlig og nødvendig Operation. De manlandske Banquiers og Negotianter kappedes om at tilbyde Regieringen denne Summa, uden at forlange Renter for de 2 eller: Maaneder, hvori dette Forskud skal vedvare. Dette skeete paa en Tid, da 70 til 72000 Østerrigere stode neppe 4 Lienes fra Manland og vare blot ved Etsch adskilte fra det italienske Gebeet. Den Armee, der var stillet mod dem, blev udgivet for at være svagere, og desuagtet yttredes ingen Bekymring, intet Tegn til en Forstaaelse med Fienden i Kongeriget Jtalien. Jngen indvortes Bevægelse blev forsøgt, ikke en eneste Arrestering syntes nødvendig, ikke en eneste overordentlig Forholdsregel blev taget. En Regiering der havde varet i 100 Aar, kunde ikke have viist en fastere og tillige roligere Stilling. Man maae endnu anføre en anden Aarsag til den urokkelige Sikkerhed, som Mayland nød under Omstændigheder, der vilde have været tilstrækkelige til at foranledige Bevægelser i mange andre Stater. Man vidste at den unge Prinds, der saa godt repræsenterer sin høie Stedfader og med saa meget Held anvender de af ham erholdte store Lærdomme, hverken hvilede Dag eller Nat, han saae alt med egne Øine og hans Exempel bragde alle i fuldkommen Harmonie med Keiserens Villie. Vore Fonds ere igien stegne til 61 Fr. 40 Cent. Agiepaa rede Penge, der har været 12 Procent og allerede var faldet til 4, er igien formedelst de indtrufne Banquerotter steget til 8 Procent.
Berlingske Tidende, 1805-12-02
Skrivelse fra Bøhmen den 21de Novbr. Keiseren af Rusland ankom den 18de til Øllitz. Strax efter hans Ankomst fik han den Efterretning, at førsten Pancration har den 17de imellem Wien og Znaym tilfegtet sig en betydelig Fordeel over Marschal Soults Colonne. Førsten Panration var bleven omringet ved de Franskes uventede Overgang over Donau, men gjorde en berømmelig Retraite med sit Corps paa 6000 Mand, uophørlig kiæmpende mod 30000 Mand. Da han den 19de ankom til sit Hovedqvarteer i Wischau, førte han en erobret Fane og om trent 60 Krigsfanger, hvoriblandt 3 Officerer, med sig. Fienden skal have liidt et betydeligt Tab. Marschal Soul skal være faldet.
Berlingske Tidende, 1805-12-02
Den keiserl. Familie begiver sig til Troppau, fordi Ollmütz skal sættes i Beleiringestand. Efter Forlydende forbliver Keiseren af Rusland ved Armeen, der trækker sig tilbage imellem Brünn og Ollmütz, for at forstærke sig med General Buxhøvdens Corps, hvorpaa den igien rykker frem og vil levere et Slag.
Berlingske Tidende, 1805-12-02
Skrivelse fra London den 22de November. Forventningen i Henseende til Sir Sidney Smiths Opetationer for Boulogne ere til i Dag stedse meere og meere spændte, uden i mindste Maade at være blevne tilfredsstillede. Den hele Udrustning under hans Commando løb den 18de før Dagens Anbrud ud paa en hemmelighedsfuld Maade og satte Coursen til Beulognes Havn, hvor Angrebet hidtil endnu ikke har kunnet finde Sted formedelst ugunstig Vind. Den 19de har Sidney Smith lagt sig for Anke tæt ved Jndløbet til Boulognes Rhed, og havde en Linie af 3 til 400 franske Kanoneerschallupper for sig, som laae under Beskyttelse af Kystbatterierne. Jmellem begge Flaa ders Vagtbaade ere Tid efter Tid blevne vexlede endeel Skud.
Berlingske Tidende, 1805-12-02
Man har i Gaar Morges hørt en temmelig stærk Kanonade: i Gaar er ogsaa Hr. Francis, en af Sir Sidney Smiths Hovedassistenter, kommen tilbage til Dover, for, som det hedder, endnu at besørge nogle Ødelæggelsesmaskiner, som Sidney Smitz har holdt nødvendige, efterat have taget den fiendtlige Linie i Besigtelse.
Berlingske Tidende, 1805-12-02
Et af vore Aftenblade siger, at man hvert Øieblik kan vente Efterretning fra vor Flaade om et Angreb, da Vinden, i Gaar gik til Østen og blev gunstig for vore Operationer: Regnen har imidlertid hidtil været til stor Hinder for vore Explosions=Maskiner Boulognes indre Havn er saa fuld proppet med Skibe, at den ligner en tyk Skov. En af vore Baade var i Tirsdags i Trefning med en fransk Kanoneerbaad, som var meget stærk besat med Folk, hvorved en af vore kiekke Matroser fik Hovedet kløvet; den fien Baad tog ogsaa megen Skade. Sikkert er det, at Hovedstadens Opmærksomhed ikke i lang Tid har været saa ivrig henvendt paa nogen Expedition som den nærværende, og paa den Skade, som Sidner Smith vil søge at tilføie Fienden i Boulogne, Oppositionsbladene giøre endog Ministrene den Bebreidelse, at et Angreb fra Søesiden endnu ikke var nok; de skulde endogsaa have sendt en Troppe=Expedition mod Boulogne, for at angribe Staden fra Landsiden. Nogle ere af den Formening, at den hele Boulogne Expedition blot er en Krigslist, og at man derimod har et Foretagende i Sinde imod Brester, flaaden eller Antnerpen.
Berlingske Tidende, 1805-12-02
I Dag indløb Depescher fra Admiral Cornwallis, hvorhan melder Admiralitetet, at Bresterflaaden atter har gjort nogle Bevægelser til at løbe ud.
Berlingske Tidende, 1805-12-02
Admiral Russel, som igien er afseilet til de hollandske Kyster, har taget en stor Deel hollandske Krigsfanger med for at udvexles.
Berlingske Tidende, 1805-12-02
Krigskibet Leopard, som har eskorteret General Dons Expedition til Elben og Veseren, er nu kommen tilbage til Duinerne.
Berlingske Tidende, 1805-12-02
Hertugerne af York og Cambringe have nu faaet deres respective Commissioner, den første som Commandeur en Chef overalle brittiske Tropper paa de faste Land, og den sidste som Commandeur en Chef over Kavalleriet. Hertugen af Cambringe afseiler om et Par Dage til det faste Land paa Fregatten Flora. Den anden Expedition til det faste Land skal foruden den tydske Legions Kavallerie bestaae af det 3de, 28de, 36te og 39te Regiment fra Jrland og en Bataillon ColdstreamGarde, og vil i alt udgjøre 25000 Mand i Forening med de Tropper, som allerede ligge færdige til Jndskibning Dral, Ramsgate &c. - De Skibe, som nylig ere ankomne fra Vestindien, skal bruges som Transportskibe, og Expeditionen skal afseile inden 14 Dage.
Berlingske Tidende, 1805-12-02
Krigsdepartementet har, efter Forlydende, givet Ordre til, i største Hast at sætte en Feldt=Equivage i Stand for 40000 Mand Jnfanterie og 10000 Mand Kavallerie, som ere bestemte til det faste Land. Man siger, at vore udskibende Tropper ere bestemte til at giøre Landgang i Ostfriesland.
Berlingske Tidende, 1805-12-02
Sidste Mandag var hele Staden Edingburg illumineret i Anledning af Admiral Nelsons Seier; kun den Gade. hvori Moderen til den i Slaget faldne Capitain Duff boede, var mørk. For at vedligeholde Orden, havde man sat Vagt for begge Ender af Gaden.
Berlingske Tidende, 1805-12-02
Alle Grevskaber vil nu følge Staden Londons Exempe- og sende Lykønsknings=Addresser til Hs. Majestæt i Anledning af Slaget ved Trafalaar.
Berlingske Tidende, 1805-12-02
Hs. Majestæt kom i Gaar hertil for at modtage den londønske Magistrats Lykønskning. Stadens hele Raad blev om Eftermiddagen Kl. 2 indført i St. James og overrakte sin Adresse, som Hs. Majestæt besvarede i de naadigste Udtrykke, og ved at bevidne sin Sorg over Nelsons Tab, yttrede han tillige det Haab, at hans Daad vilde være et lysende Exempel for alle brittiske kiekke Søebelte. Hele Magistraten blev indladt til Haandkys hos Hs. Majestæt.
Berlingske Tidende, 1805-12-02
Den til Plymouth indløbne seierrige Admiral Strachan har tilladt Matroserne paa sine Skibe, som erobrede de fire franske Linieskibe den 4de Novbr., i 48 Timer at gaae i Land, hver Gang 100de fra ethvert Skib, og at fornøie sig ved Drik, Spisen og Dands i Vertshusene. De første hundrede Mand tog strax, saasnart de kom i Land, alle Hyrekarether i Tieneste og formerte med samme en Slagtorgen, hvorpaa de med røde Lommetørklæder ud af Karethvinduerne gave Signal til at bryde Linien, da enhver i Tvergaderne lod drive af til deres bekiendte Vertshuse; ovrigt bleve slet ingen Uordener begaaede, og de bare samt lig et sort Flor om Armen for Admiral Nelson. Grev Pahlen, russisk keiserlig Overkammerherre, er nylig ankommen hertil. Strax efter havde han i Følge med den russiske Minister Grev Woronzow en Conference med Ministeren Pitt.
Berlingske Tidende, 1805-12-02
Den ny Neger=Regent paa St. Domingo, General Christoph, er fød i Aaret 1763, var Slave hos en fransk Planterske i Cap=Francois og er Skræder af Profession. Han taler Engelsk og Fransk, og skal være mere civiliseret end Dessalines.
Berlingske Tidende, 1805-12-02
Gouvernementet i Bengalen har udsendt nogle armerte Skibe for at beskytte de engelske chinesiske Skibe imod Søe røverne i Strædet ved Malacca. Efterat disse Fribyttere ere fordrevne, skulde Skibene bruges til en Expedition mod Manilla. Stod. den 22de. 3 per Cent Const. Omnium 6.
Berlingske Tidende, 1805-12-02
Skrivelse fra Erlangen den 22de Novbr. Marschall Augereaus Corps er nu passeret igiennem Schwaben. Generalerne Wolfskehl og Jellachich syntes at ville holde Stand med deres Jnfanterie og forene sig med Erkehertug Johann, men han havde allerede selv søgt at redde sig og forene sig med Erkehertug Carls Armee. Mar schall Angerkan besatte Lindau og Bregenz, hvorved det kom til smaae Trefninger med General Wolfskehls Corps, hvis Cavallerie reddede sig igjennem Schwaben og Franker, til Bøhmen; men General Jellachichs Corps, bestaaende af 4500 Mand, blev nødt at capitulere ved Feldkirch; det fik fri Bortmarsch til Bøhmen.
Berlingske Tidende, 1805-12-02
De Franskes Marsch til Jnspruck skeete saa hurtig og uventet, at hele Myntskatten, Pengekisterne og Saltoplaget faldt i deres Hænder. Man vurderer dette Bytte for 7 Mill. Gylden.
Berlingske Tidende, 1805-12-02
Skrivelse fra Amsterdam den 23de Novbr. En Tidende fra Surinam indeholder en udførlig Efterretning om en Revolte, som de sorte Colonialjægere have gjort i Septb. J Oranjeboe myrdede de 2 Capitainer og en Underofficeer, i Imotapte en Commis, i Wolfskamp Directeur Bakker, i Armina den commanderende Officeer og Doctoren. J Mapanna have Oprørerne gjort meest Skade og sat Jld paa alle Husene. Regieringen havde ladet Detaschements rykke ud, som forfulgte dem paa alle Sider. En Privatskrivelse fra en fransk Officeer paa Admiralskibet Bucentaure indeholder følgende Efterretninger om Søeslaget den 21de October: "Alle de engelske Skibe vare i Slaget, men ikke Halvparten af den combinerede Flaade.
Berlingske Tidende, 1805-12-02
Efterat Admiralskibet havde skuet Masterne af 2 fiendtlige Skibe, hvoriblant en Tredækker, sloges det endnu 3 1/2 Time i en Afstand af et Flinteskud med 5 Skibe. Da det havde mistet alle sine Master og 300 Mand, blev det nødt til at stryge. Admiral Villeneure, Chefen for Landtropperne, Generaladjutant Lacondamne og Admiralskibets Capitain gik ombord paa det engelske Flagskib og Admiralskibet blev besat af Engellænderne. Natten til den 22de reiste sigen stærk Storm, hvor adskillige engelske, franske og spanske Skibe mistede Masterne. Da det franske Mandskab paa Admiralskibet ikke saae noget engelsk Skib i Nærheden, bemægtigede det sig den engelske Besætning under Frydeskrig, Keiseren leve! Om Aftenen Kl. 8 naaede Skibet Høiden. af Cadix og gjorde Nødskud, men førend der kom Lods stødte det paa en Klippe. Næste Morgen, da Skibet havde over 6 Fod Vand, kom nogle Chalupper og reddede Mandskabet.
Berlingske Tidende, 1805-12-02
Skrivelse fra Nürnberg den 24de Novbr. Den 19de marscherede atter 300 Mand af GeneralWolsekehls Corps her forbe til Eger. Det var en falsk Efterretning, at General Wolfskehls Cavallerie havde tager 2 af Churførstinden af Bayerns Adjutanter med sig; man har tvertimod viist hende al mulig Agtelse og aldeles ikke forstyrret hendes Reise.
Berlingske Tidende, 1805-12-02
Breve fra Strandingen melde, at den franske GeneralBaraguayd Hillers Corps, der var rykket ind i Bøhmen, er kommet tilbage og marscherer til Jngolstadt. Erkehertug Ferdinands Hovedqvarteer skal igien være i Pilsen.
Berlingske Tidende, 1805-12-02
De Franske anlægge Broehoveder og Forskandsninger paa alle passende Steder i Schwaben og befæste Staden Donauworth.
Berlingske Tidende, 1805-12-02
Marschal Ney har i Jnspruck udstedt en Befaling, hvorefter de wienske Banksedler skulle beholde deres hidtil gieldende Værdie. Hele Landet velsigner ham for denne Velgierning.
Berlingske Tidende, 1805-12-02
Skrivelse fra Bremmen den 25de Novbr. I Gaar rykkede et preussisk Jnfanterieregiment ind her i Staden og blev indqvarteret deels i Staden, deels i Forstæderne, da det er bestemt til at dække de betydelige Kornladninger, som ventes til Weser. J den desangaaende udstedte Requisition, der blev afslaaet af Senattet saavelsom af Borgerne, siges der, at dette en neutral Magt tilhørende Regiment ingenlunde kan krænke Rigstadens Neutralitet. ved at opholde sig nogen Tid i Staden, samt at sammes Forfatning, Rolighed og Handel ikke paa mindste Maade skal blive forstyrret. Vort Militair besætter endnu ligesom forhen Portvagterne. Strax efterat det preussiske Regiment var rykket herind, fik Senatet en Requisition fra Generallieutenant Døn omGiennemmarsch for et engelsk Jægercorps paa 400 Mand. Borgerskabet blev strax forsamlet, og der blev gjort passende Forestillinger derimod. Desuagtet marscherede benævnte Corps herigiennem i Gaar, efterat have egenmægtig aabnet de tillukkede Barrierer. Det blev ledsaget af de preussiske Tropper igiennem Staden over Weierbroen og til Oldenburger Port.
Berlingske Tidende, 1805-12-02
Skrivelse fra Hannover, den 27de Novbr. Siden den preussiske Generallieutenant von Arnims Ankomst til Münster har Armeen i Westphalen faaet Ordre, at holde sig marschfærdig. Churførsten af Hessen er den 18de ankommen til Paderbern. Daglig passererussiske Colonner med Artillerie over Elden ved Artlenburg. I Gaar gik den svenske Avantgarde over Elven ved Lauenburg og fortsatte sin Marsch til Lüneburg. Et Rygte siger, at en stor Deel af de Franske i Hameln, have tiltraadt Reisen til Frankerig i Civildragt og med Passer fra General Barbon, samt at de øvrige snart skulle følge paa samme Maade. Det er sikkert, at de fleste franske Officierer i Hammeln sende deres Effecter i Kufferter med Opskrift: Hannoversk Officiergods, op af Weser, og at samme passerer uhindret.
Berlingske Tidende, 1805-12-02
Skrivelse fra Neapel den 22de Octbr. Den 16de d. M. satte atter et stærkt Udbrud af VesuJndbyggerne her i Staden i yderste Skræk. To meget stærke Lavastrømme styrtede ned og udbredte sig, den ene mod Portici og den anden mod Torre deel Greco. Begge Strømme ere vel igien udslukkede, men daglig skee endnu heftige Udbrud.
Berlingske Tidende, 1805-12-02
Blandede Efterretninger. Frankerig. Hr. Lalande har bekjendtgjort, at Hr. Pons i Marseille har den 10de Novbr. opdaget den 96de Commet og at han strax har sendt ham en Belønning af 200 Fr. derfor, samt at han er villig til at betale 100 Fr. for enhver ny opdaget Commet. Tillige erklærer han, at han ikke ophører, at anholde hos Regieringen om endnu at giøre noget mere, for at opmuntre denne Deel af Astronomien. Nylig blev et lidet Skib, der seilede op af Seine under preussisk Flag, anholdt. Det foregav, at det var bestemt til St. Malo, men havde taget en feil Cours. En saa grov Vildfarelse forenet med at Skibet er af engelsk Bygning og flere Omstændigheder have opvakt Mistanke, mod dets Hensigter.
Berlingske Tidende, 1805-12-02
To af vore Kapere have nylig bragt to svenske Skibe op til Dunkirchen.
Berlingske Tidende, 1805-12-02
Engelland. Et gandske nyt Slags Explosions=Maskiner, som man giver Navn af Jld=Pile og kan afskydes ligesom Pile, skal bruges til at ødelægge den fiendtlige Fly tille i Boulogne.
Berlingske Tidende, 1805-12-02
En Schweizer som kalder sig Johan Loe, og en fransk Barbeer ved Navn Mastla, ere begge paa Regieringens Ordre bleven arresteret og bragte til Castleisland.
Berlingske Tidende, 1805-12-02
Lord Sidmouth, forrige Hr. Addington, giør formedelst svækket Sundhed en Reise til Lissabon.
Berlingske Tidende, 1805-12-02
Preussen. En Udlænding, der er kommet fra Syd preussen og har opholdt sig nogen Tid i Berlin, er bleven arresteret paa en Reise til Potsdam og bragt i streng Forvaring i Spandau.
Berlingske Tidende, 1805-12-02
Tydskland. Keiseren af Rusland blev i Dresden overraskeet ved at see et af Peter den store selv dreiet Træbæger, som han har foræret Kong August den anden af Polen og har den Jndskrift: Peter Aenieuitz Caar, tecit, den 12te Novbr. 1705. Churførsten forærede Keiser Alexander dette Bæger 100de Aar efter, nemlig den 12te November 1805.
Berlingske Tidende, 1805-12-02
Et engelsk Transportskib, der hørte til General DonsExpeditien, er strandet ved Den Wangeroog. Mandskab bet, bestaaende af 207 Mand, blev reddet, men mistede hele Bagagen.
Berlingske Tidende, 1805-12-02
Portugal. Fragterne til Middelhavet ere stegne, og næsten alle danske Skibe i Lissabon ere blevne befragtede; thi man foretrækker det danske Flag for alle andre Nationers.
Berlingske Tidende, 1805-12-02
Den 26de Septbr. ankom til Lissabon fra Riga det danske Skib Fidelitas, ført af Capitain Ulrichsen, der har forklaret for Qvarantaine=Deputationen, at han har reddet 9 Mand af et portugisisk Fiskerfartøi, der paa Havet kantrede lige for ham. J denne Anledning har Qvarantaine-Commissionen i Lissabon ladet tilstille den danske Consul et meget smigrende Brev.
Berlingske Tidende, 1805-12-02
Rusland. Man arbeider i Cronstadt paa at ise de Krigskibe, der ere komme tilbage fra Stralsund, ind i Havnen. Man haaber ogsaa, at kunne faae de indefrosne Coffardiskibe, hvis Ladninger beløbe sig til 6 Till., bragt ud.
Berlingske Tidende, 1805-12-02
Det store Skuespilhuus i Moscau er afbrændt tilligemed den prægtige Maskeradesal ved en Opsynsmands Uforsigtighed. Førsten Sibirskys tilstødende prægtige Hotel, som Professor Robertson havde kiøbt nogle Dage forud for 70000 Rubler, var i stor Fare, men blev reddet.
Berlingske Tidende, 1805-12-02
Helsingøer den 2den December. Fra den 25 Novbr. til i Dag ere 78 Skibe gaaet igiennem Sundet.
Berlingske Tidende, 1805-12-02
Kiøbenhavn den 2den December. Af Brittiske Krydsere er nylig bleven opbragt følgende Danske Skibe: 1) Fædrenelandet, Capt. Harald Jacobsen, tilhørende Hr. M. W. Faye i Tønsberg, indbragt til Yarmouth. 2) Charlotte Sophie, Capt. Joh. Carl Myller, tilhørende Stehn & Comp. i Altona, indsendt til Plymouth. 3) Orion, Cap. T. Abo, tilhørende ham selv og Medinteressentere i Kiøbenhavn, bestemt derfra til Cap og Ostinden med Stykgods, indbragt til Dover. 4) Kiøbenhavn, Capt. Frid. Carl Smith, tilhørende det Danske Asiatiske Compagnie, bestemt fra Bengalen til Kiøbenhavn med Ostindiske Vare, indbragt af det Kongelige Skib Pluto til Gosport. 5) Aurora, Capt. Hans Riibes, tilhørende Hr. From og Medinteressentere i Kiøbenhavn, indbragt til Plymouth. Det første af ovennævnte Skibe er allerede bleven frigivet og er tillige tilkiendt Gorgiørelse af Fragt og Omkostninger.
Berlingske Tidende, 1805-12-02
Det 3die Skib er ogsaa bleven frigivet tilligemed dets Ladning, men Admiralitets=Retten har forbeholdt sig at afsige en nærmere Dom anggende Omkostningernes Gotgiørelse.
Berlingske Tidende, 1805-12-02
- Det under 20de i afvigte Maaned opbragte Danske Skib: Detre Venner, Capitain Petersen, tilhørende Hr. Duntzfeldt & Comp., er uden videre Rettergang bleven frigivet efter Overeenskomst med Opbringeren, hvorefter den sidste faaer sine Omkostninger gotgjorte af Reclamanterne.
Berlingske Tidende, 1805-12-02
General=Krigscommissair og Deputeret i Generalitetet, S. Aagesen, er under 29de d. M. tillagt kongelig befaling at indtræde som Medlem i den ved Forordningen af 14de August 1788 anordnede General-Jndqvarteerings-Commission, i General=Krigscommissair Haslers Sted.
Berlingske Tidende, 1805-12-02
Under 22de d. M. er Over Krigscommissair F. C. Smith, meddeelt Bevilling, paa hans Grund No. 95 paa Østerbroe uden for Kiøbenhavn, at anlægge et Bryggerie.