JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-04-09
Auctioner. Herved bekiendtgiøres, at udi Sterbboed efter afgangne Brede Heide, bliver paa Gaarden Siim, hans efterladte faste og løse Effecter, ved offentlig Auction opbuden og bortsolgt. Auctionen over Løsøret, som bestaaer udi Sølv, Tin, Kaaber, Messing, Jern og Træefang, Liine, Gange- og Senge-Klæder, Gaards-Redskab, Huus-Meubler, og store og smaa Creaturer, begyndes den 22de denne Maaned, Klokken 10 Formiddag, og vedvarer, saa længe som noget er usolgt. Samme Dags Eftermiddag Klokken 2, bliver Gaarden Sim, af Skyld et Spand 12 Markl. med Børel og Landskyld med paastaaende Huuser, underliggende Huusmands Pladser, saaog Siims Saug, og Qværner, og tilhørende halve Eggens Saug, item 1/2 Part udi Siims Krud=Fabriqve, hver for sig opbuden. 2den Gang Dagen efter, den 23de ditto Klokken 10 Formiddag, og 3de Gang sidstbemeldte Dags Eftermiddag Klokken 2 Slet. Thi ville Liebhaberne, saavel til de løse, som faste Eien deeler, behage at indfinde sig, til berørte Tiid og Sted, Auctions-Conditionerne at anhøre, og sine Bud at anmelde. Tiller den 2den April 1784. J. C. Heide.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-04-09
Herved bekiendtgiøres, at efter Kiøbmand Sr. Oluf Tangens Skriftlige Requisition under Dags Dato, bliver paa hans Gaard Tver Eggen udi Strindens Tinglang beliggende, en offentlig Auction foretagen og fremholdt, Mandagen den 26de April førstkommende, Klokken 10 Slæt Formiddag, da samme Gaard Tver Eggen, som er Dragon-Qvarteer, og under Matriculs No. 596. Skylder et Spd. et Øre 12 Mark, med Bøxel og Landskyld, først opbydes, og om antagelig Bud skeer, ved 11te Gangs Auction skeer Tilslag for. Saa bliver og tillige bortsolgt Gaardens Besætning, bestaaende udi Endeel gode og nyelig baarne Mælke-Kiør, samt Oxer, Faaer og Hæster, item Gaards-Reedskab, og adskilligt Huusgeraad, hvorover hos Sælgeren, velbemeldte Sr. Tangen, trykte Fortegnelser i Forveien bliver at erholde. Thi ville Liebhaberne behage sig til berørte Tiid og Sted at indfinde, Auctions-Conditionerne at anhøre, og sine Bud derefter at anmelde. Tiller den 7de April 1784. J. C. Heide.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-04-09
Gaarden Wiig i Fosens Fogderie og Ørlands Tinglav, skylder 9 Boger 2 Pund, bliver, samt me Sted, Mandagen den 26de April førstkommende, Formiddagen Klokken 10 Slet, ved sidste Gangs Auction opbuden og den Høystbydende Tilslagen; og bliver, foruden Gaards Reedskab Besætning og Boeskab, samme Tid bortsolgt endeel nye arbeidede Vindues=Rammer, og Karmer samt endeel Arbejds=Bord. Tronhiem den 7de April 1784. H. A. Widers.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-04-09
Skiftelysning. Tirsdagen den 13de April førstkommende Kl. 2 Slet Eftermiddag bliver Skiftet efter afdøde Madame Elisabeth Dahl, Mæster Guldsmed Jens Widerøe Dahls Hustrue, foretaget udi Sterbboehuset her i Byen. Hvilket herved averteres for alle dem som dette angaaer, fra den civile Skifteret i Tronhiem. Tronhiem den 7de April 1784.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-04-09
Til Kiøbs. En dobbelt og en enkelt Dæk-Chaise, en Styr slæde, et Rulle-Bord, og nogle Voger Brunrød kan til Kiøbs anvises fra Adresse-Contoiret.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-04-09
Friske og gode Levangers Kaalrabie, er at bekomme i heele, og halve fiærendeels Tøndemaal hos Peder Brantzeg.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-04-09
Alle Sorter friske Have Frøe, er at bekomme hos Kiøbmand J. Hansen. Frisk Hauge- og Blomster-Frøe er til Kiøbs at bekomme hos M. Schiwe.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-04-09
Bøger. Chymisk-Oeconomisk Afhandling om Norske Akevitter, Bær-Tinkturer og Bær-Safter, tilligemed Distilleer-Tøyets Afriisning og Forklaring, 16 sk. Efterretning til Publicum, hvorledes den varme Rug-Drik paa god Maade kan beredes og med Nytte bruges i steden for Kaffe 2 sk. Valpurgers Betragtninger 1) om Menneskets Siel. 2) om Gud, hans Navn og Egenskaber, 3 1/2 om Lyset. 4) om Himmelen. 5) om den øvre Vandhvelving. 6) om Skyerne. 7) om Vindene, 8) om Englene, 9) om Jorden 10) om Vandet. 11) om Uveir, Torden og Lynild. 12) om Bierge, Klipper og Dale, fordanskede af Ole Berg 1 Rdlr. 8 s. paa Skrivpapiir. Colds Tanker: 1) om Slegtningers Ret ved Testamenter, 2) Varsomhed i Land og Huus-Forviisning. 3) Det sukkende Creatur Rom VIH. W. Tale: Hvilke af hans efterladte Haand=Skrift med en kort Fortale, som indeholder Forfatterens Levnets Beskrivelse, ere efter Begjæring udgivne af D. Frid. Nannestad, 72 s.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-04-09
Norsk Huusholdnings-Kalender, forøget ved Christopher Hammer, anden Deel med 3de Kaabber 48 s. Samling af philosophiske Skole Taler, oplæste af Mesterlectiens Discipler i Kiøbenhavns Latinske Skole, første Stykke 24 sk. Kort Plan til en Afhandling om Skrive=Sygen. Galante Ungdom iblandt Mandfolk afmalet med sine rette Farver, Oversadt af det Engelske Sprog i det Danske. Den sande Ponitense, samt en kort Bønne-Formular, hvorledes Menneskets Siel i sig selv skal opvækkes i Guds Naade, for at fatte og begribe samme i sig, af Peter Petersen 12 s. Observationer af Bardmet, Thermomer, efter Raumurs Scala.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-04-09
Vindene og Veyret i Tronhiem, 1784. Martii. leyrer om Dagen, Veyret om Natten. Tykt Sneefog og stærk B. Tykt, Snee og vindigt. Tykke, Drivesk, m. S. og B. Tykke Drivesk. Snee og B. idem. Tykt og stille. Klare Driveskyer og vind. Klart og stille. Klart og stille. Klart, Nordlys og stille. Klare Driveskyer og Blæst. Tykt smaat Snee og stille. Klart og vindigt. Klart, Nordlys og vindigt. Driveskyer og vindigt. Klart, Nordlys og stille. Tykt og stille. Tykt og Blæst. Klare Driveskyer og Blæste Tykt, smaa Snee og stille. Tykt, smaat Snee og stille. idem. Klare Drivesk, og stille. Tykt, Snee og vindigt. idem. Tykt, Snee og stille. ) Tykt, smaat Snee og stille. Driveskyer med Snee og sk. Drivesk. Snee og vindigt, Drivesk. med S. og vindDriveskyer og Blæst. idem. Driveskyer, m. Snee og B. Driveskyer og vindigt Klart og stille. Klart og stille. Tidem. Klart Nordlys og vindigt. idem. idem. idem. Tykt og stille. Klart og stille. idem. Tykt, smaat Snee og vind. Klart, Nordlys og vindigt. 9. Klart og vindigt. Klare Drivesk. og stille. Klare Driveskyer og stille. Klart, Nordlys og stille. Klart og stille. Driveskyer og stille. Tykt, smaat Snee og v. Klart, Nordlys og stille. Klart og vindigt. S. Klart og stille. J. V. Tykke Drivesk. og stærk B. Tykt og Blæst. Tykt og Blæst. Driveskyer med Snee og B. N. V. Drivesk. med Snee og vinde idem.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-04-16
er Tanker Om Fattig Wæsens Anstalter. Tyt føle sine trengende Brødres Nød, og at formindske den saa meget, som mueligt, er en stor og almindelig Pligt for et Menniske og en Christen. Den behøver intet Beviis; og hvo som har et Hierte, vil kun føle dens Størke. Urørt at see need fra overflødigheds Høyhed og beqvemmeligheds bløde Leie paa sine Medskabninger, som vrie sig; Elendigheds Støv under Livets Byrde det betegner den hesligste Carracter. Til Ære for Menniskene er den kun sielden. Tallet paa de foragtelige Mennisker, som synes at være fødte uden noget Hierte, En er ikke betydeligt. En stor Elændighed betragtes, ligesaa sielden uden Medlidenhed, som en stor Lykke uden Misundelse. Man vilde gaae for vidt i den gode Tilliid til Menniskeet, hvis man regnede saa meget paa denne menniskelige Følelse, eller paa Religionens og Pligternes Røst at man til samme allerne overlod det at forsørge de nødlidende Fattige. Det er billigt at sette Tillid til Menniskene, thi ellers fornærmes De. Men gandske at forlade sig til den tilstæder Kloghed, og Erfaring ikke. Erfaringen i sær viser os, at man sielden kan giøre Regning paa en vedvarende Barmhiertighed. Taare, og intet kiølnes hastigere end Jntet aftøres lettere end Medlidenheds den Jver at tiene de Elendige, Mestendeels udarter den i gode, men ufrugtbare Ønsker. Naar de første Bevægelsers Heede er forsvunden, saa fremkalder Gierrighed alle muelige Skin Grunde, under Navn af modne Betragtninger. Man behøver selv det man har; man har andre at forsørge, som ere en nærmere; man har efter sine Omstendigheder, allerede gjort noget Anseeligt; andre som kan det bedre, maae ogsaa giøre noget, o. s. v. Forestillingen af virkelige eller indbildte egne Fornødenheder holde vor Haand lugt for Fremmede, og i det den ene giør for meegen Regning paa den anden, og derover selv giør forlidet, saa efterlades og forsømmes det meeste.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-04-16
(Fortsettelse.) Lovtale over Bagtaleren. Hasten har ikke nogen nedrigere Slave, Selskabet frembringer ikke noget hadeværdigere Utøy, og Dievelen kan ikke tage imod nogen Gjest, der er ham verdigere, eller mere velkommen, end Bagraleren. Jeg frygter for, at Verden ikke betragter disse Uhyrer med halv den Afskye, de fortiene, og jeg er meere bange for at bestemme Aarsagen til den lastværdige Mildhed, man viser imod dem; og dog erdet vist, at Tyven er uskyldig i Sammenlingning med ham; ja Mord selv kan sielden komme i Betragtning imod hans Brøde; thi Bagtalelse er et grummere Vaaben end Sverdet, da de Saar, hiin give, altid ere ulæggelige. En Maade er der dog endnu, at dræbe paa og det den nedrigste og afskyeligste af dem alle; den ligner fuldkommen den Last, jeg her skriver imod, og det er med Forgift: en saa nedrig, og dog saa græsselig Maade at hævne sig paa, at vore Love engang viiselig gjorde Forskiel imellem den, og alle andre Maader at dræbe paa ved en besynderlig haard Straf. Foruden de skrekkelige Ulykker, Bagtalelsen kommer afstæd, og de nedrige Midler den frembringes ved, er der endnu andre Omstændigheder, som meget forverre dens grumme Egenskaber; thi ofte er den slet ikke udfordret, og sielden lover den sig nogen Belønning, med mindre en sort og dievelst Siel finder sig belønnet ved den Tanke at have gjort andre ulykkelige og elende lig. Kakespeare har berørt denne Last, paa en ædel Maade, naar han siger: Den Tyv, som stial min Bung, stial Snaus, stial noget, intet Før mit, nu hans, tidt manges manges Slave. Men den mit gode Navn og Rygte fra mig tog Stial det, som giør han ikke riig, Men mig i Sandhed arm.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-04-16
Første Søndag efter Paaske prædiker: Høymesse. Aftensang. Dom=K. Hr. Formau. Hr. Ros. Frue=K. Hr. Mag. Wittrup. Hr. Bech.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-04-16
Jndkomne Skibe. Skipper Lars Kruse fra Jrland, med Baglast. Skipper Nathaniel Sibson fra Vorkinton, med Baglast lit Hvedemeel og Puntlæder.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-04-16
Udgaaende Skibe.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-04-16
Skipper Ole Bastian Grønner. Skipper Peter Jørgen Biertreund. Skipper Johan Jørgen Dreier, alle til Jrland med Bord. Skipper John Krog Skipper Rasmus Suhrland, til Amsterdam med Kaaber og Fisk.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-04-16
Dødsfald. Sr. Henrich Bull gammel 20 Aar, død her i Byen den 14de April. Hr. Toldskriver Kreidahl, død her i Byen den 15de April i sin Alder 34 Aar.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-04-16
Efterretning for Publico. Det Kongelige General-Land-Oeconomie- og Commerce Collegium, haver under 27de Martii. 1784 tilskrevet Stiftet saaledes: Til dette Collegium har Consul Muldrop i Leith under 14de Febr. indberettet at vice Consul Mr. John Proctor i Berwich har tilmeldt ham, at der i Midten af Januarii Maaned var et Skib kommen inddrivende omtrent 10 Engelske Mille Syden for Ber wich med Bunden i Veiret, ladet med Træelast og ikke et Menneske om Bord. Der har ikke været det ringeste Papiir i Skibet, undtagen en Fransk Bog hvorpaa var skrevet Navnet John Tarking, hvorfor Ladningen som bestod af omtrent 3000de 1 1/2 Tommers Fyrre Bord, 600de ditto Buttnis, 500 Tømmer Gran=Planker og nogen smaae Last 14 til 16 Foed lange Rafter og Ender er taget under Forvaring af Lands-Herren. Da Skibet er nydt og Ladningen bestod af Norsk Last, kunde det maaskee være mueligt at Skib og Ladning høre hiemme et Sted i Norge, hvorfore man herved tienstligst skulle anmode Hr. Stiftbefalingsmanden behagelig at ville lade foranførte Consulens Jndberetning offentlig bekiendtgiøre i det Dem allernaadigst anfortroede Stifts Kiøbstæder, paa det at, om der iblandt de Handlende skulle findes nogen Eiere til bemelte Skib, Vedkommende da kunne erholde den behøvende Efterretning om hvor samme er afbleden.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-04-16
Hvilket herved bekiendtgiøres fra Trondhiems Raadstue.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-04-16
Bekiendtgiørelse. J allerunderdanigst Følge af hans Kongel. Majests, allernaadigste Bevilling, saaledes lydende: Vi Christian den Syvende, af Guds Naade, Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmersken, og Oldenburg, giøre alle vitterligt, at eftersom Hans Jepsen af Vor Kiøbsted Trundhiem, som Formynder for afgangne Villads BingUrsins umyndige Søn, og Hans Rener af bemelte Trundhiem paa sin Hustrue og øvrige Medarvingers Vegne, for Os allerunderdanigst haver andraget, at paa det efter afgangne Lars Koefoed og Hustrue Clara Ma en Bing paa Sørsanden i Sande Præstegield i Trundhiems Stift, sluttede Skifte den 23de April 1782, er bemelte Clara Malena Bings fraværende, uden Ægteskab avlede Søn, Ette Boe kaldet, tilfalden i Arv 513 Rdl. 5 Mark. 5s i reede Penge og 36 Rdl. 4 Mark 11 s. udi Boets udestaaende Gield, for hvilket Christina Killdahll skal være beskikket til Formynder; men at bemelte Ette Boe i sin Ungdom, omtrent for 40 Aar siden skal være reist Udenlands, og ingen Underretning imidlertid om ham indløben; Thi have Vi efter Supplicanter nes derhos allerunderdanigst gjorte Ansøgning og Begiæring, samt den fra Stiftbefalingsmanden over Trundhiems Stift Os Elskelig Wilhelm Frimann Korn, derover indhentede Erklæring, allernaadigst bevilget og tilladet, saa og hermed bevilge og tillade, at de udi de Kiøbenhavnske Berlingske Tidender, Altonaiske Mercur, Trundhiemske og Bergenske Addresse Efterretninger samt Christiania Jntelligentzblade, 3de Gange efter hinanden, maa med Aar og Dags Varsel indkalde, bemelte fraværende afgangne Clara Magdalena Bings uden Ægteskab avlede Søn Ette Boe inden saadan Tiid at indfinde sig for at modtage ovenmelte ham tilfaldne Arv, og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldige, som om den var skeet ved Proclama efter Loven, Dog skal denne Vores Allernaadigste Bevilling læses for Vedkommende Værneting samt den Ober=Ret hvorunder samme sorterer; Hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare; Givet paa Vort Slot Christiansborg, udi Vores Kongelige Residentz-Stad Kiøbenhavn den 26de Martii 1784. Under Vor Signet. (L. S.) C. R. .
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-04-16
Efter Hans Kongelige Majestets allernaadigste befaling. Luxdorp. P. Aagaard. Hans Jepsen af Trundhiem med flere Bevilling, i Aviserne at indkalde med Aar og Dags Varsel, afgl. Clara Magdalen Bings uden Ægteskab avlede Søn Ette Boe, inden saadan Tiid at indfinde sig for at modtage Arv. Bliver herved 3de Gange efter hinanden af gangne Clara Magdalen Bings uden Ægteskab avlede fraværende Søn Ette Boe indkaldet, inden Aar og Dags forløb at indfinde sig, for at modtage den ham efter hans Sallige Moder Clafra Bings tilfaldne, og under Christina Killdahll, paa Sørsanden i Sands Præstegiæld Sengens Fogderie Nordlands Amt boende, Formynderskab beroende Arv, udi reede Penge 513 Rdlr. 5 Mark 5 sk. og udi Bog Gield 36 Rdl. 4 Mk. 11 Trundhiem den 15de April 1784. Som Formynder for af: Paa min Hustrues og gangne Willads Bing øvrige Medarvinges. Ursins umyndige Søn. Vegne. Hans Jepsen. Hans Rener.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-04-16
En Jægt=Mast som ligger paa Bachlandets Reberbane og til hinder for Arbejds=Folkene, anmodes Eieren, at tage derfra.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-04-16
Skiftelysning. Paa Gaarden Blochan i Hølandets Annex under Meelhuus Præstegiæld Guldahls Fogderie, er Bonden Johan Petersen Blochan, ved Døden afgaaen, og efter ham den 11te hujus begyndt et lovligt Skifte, hvorunder, blandt fleere Hans opgivne Børn, er Anmældt, at han skal have en Søn ved Navn Peter Johansen, der som Søefarende for 3 a 4 Aar siden fra Tronhiem skal være afreist, med Skibet Tronhiems=Prøve, som han igien skal have forladt, og givet sig med en Ostindie Fahrer, han skal og i Tronhiem have efterladt sig Hustrue, uden at hans Medarvinger, veed, enten hendes Navn, eller opholdsSted. Foruden den Jndkaldelse, som under 3de hujus, ved mig er skeed i de Danske Aviser, bliver og dette Dødsfald bekiendtgjort i de Tronhiemske Efterretninger og benevnte Peter Johansen med Hustrue som de er i Live.) indkaldede at møde og melde sig, med Legitimation, hos mig som Stedets Skifteforvalter, inden den i Loven befalede Tiid. Videre kundgiøres til almindelig Efterretning, at Skiftet efter Jver Johansen Restad paa Hølandet, efter Ole Andersen Wolden og Ole Rasmussen Qvammen, i Meelhuus, Skiftet efter Ole Engebretsen Sochnes af Støren, Skiftet efter Bersvend Stadrums Hustrue Berrit i Sognedahlen og Skiftet efter Jens Hansen Rønningen i Hørrig, berøer under Afhandling, alle og enhver, som noget ved disse Skifter kunde have at erindre, ville derom inden 6 Uger melde sig hos Skifteforvalteren. Haavien den 10de April 1784. C. Koefoed.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-04-16
Auction. Paa Mandag førstkommende den 19de April om Formiddagen Klokken 9 bliver holden offentlig Auction, over Kiøerren Ole Clausen Holdtes forhen Eiede, men nu de Angellske Stiftelser, tilhørende Gaard og Grund paa Løkken. Og om da ej antagelig Bud skulde skee, saa bliver bemelte Gaard og Grund, samme Dags Eftermiddag Klokken halv Toe, ved 2den Gangs Auction opraabt. Og bliver ligesaa Onsdagen nestefter den 21de April, holden 3die Gangs Auction over bemeldte Gaard og Grund Klokken 11 Formiddag; da Auctions Conditionerne, paa Stædet, for Liebhaberne nærmere skal bekiendtgiøres. Tronhiem den 15de April 1784. Klingenberg.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-04-16
Til Kiøbs. Hos mig underskrevne, som logerer hos Mæster Skræder Sr. Sven Rønning, er følgende at bekomme for billig Priiser: gode Potatos, Hoved=Kaal, og Kaal-Rabie, Gulerødder, og Næver, hvilket kan bekommes saavel i smaa som store Partier, efter Liebhabernes Behag, Tronhiem den 14de April 1784. Elias Heltberg.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-04-16
Alle Sorter friske Have Frøe, er at bekomme hos Kiøbmand J. Hansen. Frisk Hauge- og Blomster-Frøe er til Kiøbs at bekomme hos M. Schive.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-04-16
Alle Sorter færsk Hauge-Frøe, er at bekomme hos Mathias Carstensen. Til Leje.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-04-16
For honette Folkes Sønner, der opholder sig her i Byen, enten i Skolerne eller disuden, kan bekommes Logement og om forlanges anden Pleie og Opvartning, hos Mæster Skræder. S. Rønning.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-04-23
(Fortsettelse af No. 16. Offentlige og paa en vis Foed fatte Anstalter for Fattige, ere derfor nødvendige, og kan i en vel ordent Stat ligesaalidet, som andre gode Jndretninger undværes, Men hvilke, og hvorledes indretter man dem fordeelagtigst for det almindelige Bæste, og for de Fattige selv, Det er et Spørsmaal, hvorpaa ikke strax kan gives et rigtigt Svar. Det løber ind i Lovgivelsens Fag, denne indviklede Konst, hvilken det endnu ikke ret har vildet lykkes, at give den Heterogerne og Gienstridige Masse, som den bearbeider, den behørige Bildelse og Consistens. Der er stedse hos den ene eller anden Deel, givet eller taget for lidet, eller for meget og naar man tager herfra, og setter dertil, saa fattes det atter siist. Det maa være et fortrædeligt Arbeide naar vort Tilsnidt ingenstæds vilde ret passe, eller den Møysommelig sammensatte Maschine ikke vil giøre den forventede Virkning. Denne Betragtning afholdte Rimeligviis den ærlige Heraclit fra at paatage sig den ham overdragne Lovgivelse i Tarent. Han havde ikke uret Der hører hertil et særdeles Gennie og Kald, og hvo som hverken har det ene eller det andet, den giørbest i at blive derfra.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-04-23
Nogle gode Jndfald kan man imidlertid dog have og yttre uden en Lovgiversk Aand. Man kan uden at være Byg mæster, see, hvor Grunden synker need, hvor Symetrien feiler, og Nummer ikke er beqvemt og fordeelagtigt inddeelt. Hertil behøves ingen stor Kundskab i Bygningskonstens Regler, men blodt et godt Syn og nogen Smag. Ukonstlede Erindringer have ofte Jndflydelse paa Konstens Forbædring og den fløve Slibesteen, som selv ikke kand skiere, giør dog skarp. Kun paa denne maade skulle de nærværende Tanker gielde. Hensigten er ikke at giøre nye Forslag, eller med Biefald, at Commentere over gode Love, men blodt allerne at sige, hvad praxis ved Fattig Væsenet i Forbindelse, med det offentlige Beste har ladet mig erfare, og hvad en liden Grubling over desse Betragtninger har ladet mig slutte deraf. At Hielpe de Fattige, uden at skader, Publicum, som giver dem denne Hielp, at forbinde de syge Lemmer, uden at beskadige de sunde, ikke ved deres Kuur, bruge blot lindrende men fornemmelig helbredende Midler, hvorved det onde ikke allerne bliver noget stillet, men saa vidt muligt fra Grunden afhævet skulde maaskee være det rette Maal for Fattig Anstalternes Indretning hos alle Nationer og for alle Tiider. Naar Grundtegningen bliver gjordt efter samme, saa vil den passe overalt, og lade sig anbringe over alt. Den vil rette sig efter sin Bund og Rum uden at bebyrde den første formeget eller indkiøbe det sidste.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-04-23
Naar man med de Fattiges Anstalter, seer allerne paa de Fattige selv, saa er man snart færdig. Man bygger Hospipitaler, Stifter Waysen eller Fattig Huuse, opretter Fattige Casser og andre saadanne gamle Fonds, under nye Navne og udgiver med blind Haand saalænge man har noget at give. Man forsyner desse offentlige Anstalter med udførlige Love og Statuter, der haver den sædvanlige Skjebne, som alle Love have, der ikke nøye passe sig for det heles Sammenhæng; de blive en Tiid lang efterlevede, derpaa misbrugte, og endelig Glemte. De existere blodt i deres støvede og Ulæste Originaler, hvor de iblandt en Mængde af deres lige henslumrede i en uovervindelig Lethargie indtil de endelig døe, man merker tilsidst ikke at desse Velsignede Anstalter ere til, uden ved den byrde, hvormed de besvære Staten, som bærer dem, og finder ej den nytte som man lovede sig af. En følge som aldrig udebliver, men tidlig eller sildig viser sig ved enhver offentlig Anstalt, der ikke er gjort med nøyagtig Bedømmelse og omhyggelig Afpasning efter det almindelige Bæste. (Fortsettelsen følger.)¬
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-04-23
(Jndsendt.) Jeg har for mange Aar siden læst adskillige Recepter til en Brøst=Thee, nogle med mange, nogle med faa Jngredienser; i dem alle var den paa Marken voxende Veronica eller Ærenpriis, den fornemste Urt. Store Medici have beviist at Ærenpriis er i alle Henseender meere tienlig for Mennisker, og især for Brøstet og Lungen end ald Slags Chinesisk Thee. Nu er jeg overbeviist derom af Erfarenhed paa mig selv. Jeg har i temmelig Tiid for Theeblade brugt noget af Ærenpriis tilligemed noget af AlantRod, som og enhver kan plante i sin Have, og lidt Aniis i kogt Vand, uden Melk, og befinder mig derved meget lettet for Brøstet, da jeg ellers ofte har Hoste. Jeg sætter ingen Proportion imellem disse 3 Sorter; enhver kan forsøge at udfinde saadan Proportion, at denne Thee kan smage ham vel, og skiænke den saa tynd eller stærk som han selv lyster. Om den blandet med Melk giør samme Virkning har jeg ikke selv forsøgt, lidt Sukker bruger jeg i den.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-04-23
Adskilligt Nyt. Fredagen den 16de April sidstl. blev af Hs. Høiærværdighed Hr. Biskop Bang, til det hellige Lære og Præste Embede indviet; Hr. Erich Andreas Colban, Capellan pro persona til Brønøens Præstegield i Helgelands Provstie, Hr. Colban prædikede over 1. Petr. 1. - 3.¬
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-04-23
2 Søndag efter Paaske prædiker: Høymesse. Aftensang. Dom K. Hr. Forman. Hr. Angell. Frue=K. Hr. Mag. Wittrup. Hr. Parelius.