Ribe Stifts Adresseaviser, 1841-03-30
"H. Neue Zeitung indeholdt nylig en vidtløftig Beretning om de danske Øestifters Stændervalg, hvori det hed bl. A.: "Bevægelsespartiet har aabenbar Fordelen paa sin Side, om man og endnu maa være i Tvivl om enkelte Characterer, og begge Partier regne paa deres Stemmer. Seer man hen til de fire Valgelasser i Oestifterne, saa fremstiller Forholdet sig saaledes: 1) De større Landeiendomsbesidderes Valg er overveiende conservativt, en liden Deel dog for en Forfatning med to Kamre. J Spidsen, for hiin Retning staaer Kammerherre Castenschjold, i Spidsen for denne Proprietair Tutein. 2) De mindre Landeiendomsbesidderes Valg overveiende for en Constitution liig den norske, en liden Deel for Udvidelse af de raadgivende Provindsialstænder. J Spidsen for hine staae Procurator Christensen, Kammerraad Drewsen og Professor Clausen; for disse Bankdirecteur Bang, 3) Kjøbstæderne ligesaa, og i Spidsen for de Constitutionelle Orla Lehmann, for Forvaltningsreformen maaskee Generalkrigscommissair Abrahamson. 4) Hovedstaden afgjort liberal; Algreen=Ussing er her uden Spørgsmaal den meest udmærkede Ordfører, men see vi hen til hans Virksomhed i den sidste Stænderforsamling, saa vil han i Forfatningsanliggendet staae meget tilbage for Professor David og Bankdirecteur Hvidt. De liberale Ordførere af den forrige Forsamling ere alle valgte igien, som Ussing, Hvidt, Herforth, Clausen, Drewsen og Tutein; dertil ere nu flere Mænd komne af udmærket politisk Dannelse, Talent og Frisind, som David, Lehmann, Christensen &c. De Conservative turde derimod neppe have et eneste nyt Medlem at opvise, som kunde være dem af virkelig Nytte. Derfor er Overvægten, saavel i aandig Kraft som i Navnetal unægtelig paa de Liberales Side."- J Jylland, hvor Stændervalgene nu ogsaa ere endte, har næsten slet ingen Valgkamp funden Sted. Man var overalt enig i at betroe Fædrelandets Anliggender til de Mænd, som havde lagt den stærkeste Sympathi for constitutionelle Jnteresser for Dagen. Saaledes ere Roulund, Nyholm, Jngerslev og Fleischer eenstemmig og With, Otterstrøm, Funder, Rygaard, Brock næsten eenstemmig gjen valgte, hvorimod af ser valgte Deputerede, som stemmede imod Forfatningsandragendet, ikke Een fik saa mange Stemmer, at han kunde blive Suppleant. Den største Contrast finder Sted mellem Godsbesiddernes Valg i Jylland og paa Øerne; thi medens her Conservative, ja endog Tilbagegangsmænd bleve valgte, var Udfaldet hist afgjort constitutionelt; saaledes ere Roulund, Nyholm, Jngerslev, Nyegaard og Lüttichau, som høre til de større Godsbesiddere, og i den sidste Stænderforsamling stode i Spidsen for den constitutionelle Opposition, nu saa godt som eenstemmig valgte igjen, og dertil ere andre Mænd komne, om hvis Frihedssind man ligesaa lidet tvivler. J Landdistricterne, hvor den grundtvig-lindbergske Comitee rigtignok godtgjorde sin Virksomhed, kunde man dog ikke sætte Valget af en eneste Conservativ igjennem, ja ikke engang bevirke den Farce, som lykkedes paa Øerne, at Bønderne tildeels stemmede paa Kongen og Kronprindsen. Om prøvede Mænd som Justitsraad With og Ole Kirck flokke sig nu mange ligesindede, vakkre Landmænd med sund Forstand og fast Characteer, og i Kjøbstæderne have Mænd som Justitsraad Fleischer og den ærværdige Oberst Brock faaet Colleger, der ligne dem i Aand og Characteer. Man er nu spændt paa de kongelige Udnævnelser, især om den frisindede Stiftsprovst Hald atter vil blive udnævnt. Efter dette Udfald af Valgene kan man altsaa med Sikkerhed antage, at Jyllands næste Stænderforsamling vil gaae endnu videre end den forrige, som allerede ilede langt forud for de tre andre. Jylland, som tidligere ikke alene i Hertugdommerne men ogsaa paa Øerne ofte blev betragtet som langt tilbagestaaende i Dannelse, og derfor ofte tjente til Skive for Vittigheden, hæver sig nu ikke alene over Slesvig og Holsteen, med deres mægtige Aristocrati, men endog over Øernes Stænderforsamling i Roeskilde. Da Jyllands Deputerede næste Gang ville blive indkaldte først, saa vil deres Virksomhed imidlertid ikke blive uden Jndflydelse paa de andre, navnlig paa den roeskildske Forsamling.