Berlingske Tidende, 1782-03-01
J 4de Skole Aar repeteres Grammatien latina, der giøres daglig Stiil af 7 til 8 Linier, Justinus fuldendes tilligemed de for Skolerne bestemte 2 eller 3 Terentil Comedier, Prosodien læres i et kort Udtog og der begyndes paa Qvidin E. pistole er Pouto og den naturlige Theologie, Geographien fuldendes og for Historien giøres Rede indtil Carl den Store. Man begynder paa det franske Sprog og vedbliver Underviisningen i det Tydske ved at lade Disciplen oversætte af Tydsk i Dansk og af dette i Tydsk, hvortil især bruges Gellerts Breve; Ligeledes bliver man ved med Regnekonsten og de Danske Ovelser isat med at give Ungdommen Danske Stykker fulde af sædvanlige orthographiske Feil og den platte Stiil, som den maae rette og give beder Fald og Liv. 5te Aar: Korte Stille giøres dagligen, Ciceronicostcia begyndes og bringes saavidt som mueligt, Ovidiiepistolæer Ponto samt Horatii epistol, fuldendes. De Unges ves noget i at redigere latinske Vers. Den naturlige Thea logie fuldendes og man begynder med den aabenbarede. Gegraphien, igientages, og i Historien bringes det til Reformationen, den mathematiske og physiske Geographie læres. Ovelserne. relserne i det Danske, Tydske og Franske blive ved, i at læsede smukke Videnskabers Selskabs Skrifter, skrive Breve og oversætte Latin, Fransk og Tydsk paa Dansk. Regnekonsten igientages. 6te Aar; Stil giøres 3 Gange om Ugen, Cicco de ofsiciis og de clarisoratorihuus fuldendes, Virgilii 1ste, 2den og 6te Eneico, foratil Oder, saa mange som i Skole Forordningens 19de Arte ere anførte, samt Cornelius Nepos bringes til Ende, de andre Autores igientages, den aaben. barede Theologie og Historien bringes til Ende, Geographien saavel den historiske, som den mathematiske og pansiske, igientages, af Prænationes philosophie læres Hoved Be grebene og det øvrige igiennemgaaes og forklares. Ovelserne i de levende Sprog vedblive som i forrige Aar. 7de Aar læres Fædrenelandets Historie og i øvrigt anvendes Tiden til at igientage og befæste Kundskaberne i Historie, Gedgraphie, Theologie og Poilosophie, til at fortsætte Orelserne saavel i det latinske, som i det danske, tydske og franske Sprog og til at legge Grund i det engelske om dertil gives Leylighed. Til dem som have Lyst, gives Materie til Danske Vers og til at udarbeyde en Tale eller andet Stykke. Den som en eller anden af de Unge, enten af egen Lyst, eller ford hans Forældre forlange det, vil lægge sig noget efter det grædske Sprog, giøres dermed Begyndelse i det 3die eller 4de Skole=Aar. J Henseende til de Bøger, som skulle bruges, følges forbemeldte Hs. Majestæts Forordning af 11te Ma 1775, for saavidt de deri foreskrevne Bøger henhøre til de her anordnede metæ. J det tydske Sprog kan, indtil videre, bruges Badens Grammatica, Gellerts og Hallers Skrivter. J det franske: den ved Birch forbedrede Grammatica. Oeuvres de Boileau, lettre fur le Danmare og Iistoire Romaine par Rollin og overalt i disse Sprog, saa velsom i det Engelske saadanne Skrivter, som føre til retskafsen Tænkemaade og nyttige Kundskaber. De som bestemmes til at gaae fra Heringsholm til Universiktetet, forholde sig derimod efter det, som forbemeldte Hs. Majestæts allernaadigste Skole=Forordning haver fastsat i denne Henseende. Men hvo smagter at sende unge Mennesket til Sorøe for at studere, uden at lade dem forud gaae i Herlufsholms Skole, maae i Hensigt til hvad de skulle have lært, for at kunne antages der, uvegerlig rette sig efter hvad her foran er anordnet. Førend nogen antages til at studere ved Akademiet, skal han offentlig examineres af vedkommende Professores, tilhvilke Examina holdes en egen Protocoll, som Professor notarius fører og som følger Notariatet, til den er fuldskreven, da den indleveres til Bevaring i Akademiets Archiv. Den ne Protocol afdeles i Rubrikker efter de Sprog og Videnskaber, hvori de examineres, og i hver Rubrikke indtegnes hvad Caracter enten laudabilem, haud illaudabilem eller nom contemmendum Candidaten for hver Slags Kundskab kan fortiene, hvorefter den almindelige Caracter indrettes, hvilken bliver at lægge til Grund for Jnscriptions=Protocollen, som for er meldt. Naar derimod Studentere fra vore egne eller fremmede Universiteter melde sig til at studere paa Sorøe, medbringe de allene deres Attestalgademien: at de ere Studentere, hvilket dat Jnstriptions=Protecellen antegnes til Efterretning. Men paa det de, der ville til Sorøe for at studere, kunne, saavidt mueligt, komme paa saadan Tid af Aaret, at de strax efter Antegnelsen kunne i Orden begynde at høre Collegian bliver September Maaned herved allernaadigst fastsat, til Jndtrædelses Examina. Ved Akademiet skal læses over følgende Videnskaber, saasom: af det Theologiske, fornemmelig den betiske og moralske Theologie, paa det de Unge især kunde blive baade velgrundede i den aabenbarede Religions Hoved=Lærdomme, og betimelig anførte til christelige Dyder. Med denne Underviisning sammenføyes Kirke=Historien, fornemmelig med Anvendelse saavel paa Lærdommens egen Fremgang og Forandringer, som paa Religionens Jndflydelse og Virkninger fra Tid til Tid i det menneskelige Selskab, Staternes Forfatning og Skjebne. Af de egentlig saa kaldte philosophiske Videnskaber lære saavel Logiken og de metaphysiske, som de almindelige practiske Notioner og den philosophiske Moral. J Naturkyndigheden læres saavel de meest fornødne Grunde til Natur=Læren, hvilke oplyses og stadfæstes med Experimenter, som Natur=Historien fornemmelig med Anvendelse paa de Europæiske Staters Huusholdnings- og Handels=Væsen. Mathematiken læres i alle sine Dele, dog at visse Studerende kunde, efterat have lagt de for alle nomgiængelig fornødne almindelige Grunde i dette Slags Videnskaber, frem for andre udvælge de Deele til i Særdeleshed at lægge Vind paa, som efter deres Bestemmelse kunde for dem vare de vigtigste. Af de juridiske Videnskaber lære saavel jus universale. og især den private Natur=Ret, den almindelige Stats=Ret og Folke=Retten, som jus civile, og fornemmelig den Danske og Norske borgerlige Ret i alle sine Deele, samt de vigtigste Grundsætninger baade af den romerske og nu værende tydske borgerlige, saavelsom den protestantiske Kirke=Ret, dog disse sidste egentlig ikkun som Hielpe=Videnskaber, hvorimod baade Kundskaben om Staternes Forfatning og Folke=Retten, grundet paa Tractater, lærer med al muelig Udførlighed. Ligeledes læres og de politiske Videnskaber i deres hele Omfang, og det ey alleene Politiken i Almindelighed, men og i Særdeleshed Occonomies Commerce= og Kammeral=Videnskaber. Over Veltalenhed læses paa den Maade, at Underviisningen bliver fornemmelig indrettet derhen, at de Studerende, foruden ret at lære at tiende Regierne, anføres og oves til at danne sig efter de beste Mønstere saavel af de Gamle som Nyere i ethvert Fag.