Berlingske Tidende, 1795-09-28
Da Niels Christensen i Vesterbek, Reagger Sogn, som besidder er adelig indeviiske Eiendomsted, haver opgivet Boen til Concurs; saa vorder paa Rettens Vegne alle og enhver som formene at have nogen Fordring til bemeldte adelige indeviiske Sted, som er indkiøbt fra Nis Jürgensens Gaard, eller øvrige Masse, saavelsom alle Debitorer eller Pandthavere af denne Masse, resp. sub pæna præclusi dupli. & amssionis juris pigneris, peremtorie stevnet deres Fordringer, af hvad Navn nævnes kan, Dedita og Pandte, saafremt de ere uden for Herredet inden 12, men ellers inden 6 Uger efter dettes sidste Publication udi Actuariatet i Reagger pr. Ribe vedbørlig at profitere, af de i Hænde havende Documenter, facta originelium productione, sidimmerede Afskrifter ved Protocollen at indlevere, og naar de ere uden for Jurisdictionen, Procurstores af Acta vedbørlig at bestille. Hvorefter a. Brøns udi Hvidding Herredsfogdie, den 14de September 1795. G. D. Langrenter. Da Hr. Pastor Bøhme i Oxenwat, Hadersleb Amt, ved Døden er afgangen, og Arvingerne haver erklæret, at de ikkuns sub den ficie legis & inventarii kunde befatte sig med Massen; saa indkaldes herved een for alle Gange alle og enhver, som nogen Krav og Fordring til den afdøde Hr. Pastor Bøhme at have formeener, sligt inden 12 Uger fra dette Proclamatis at regne, udi Gramm Herreds Tingskriverie at angive, de i Hændehavende Beviisligheder at frembringe, sidimmerede Afskrivter at tilbagelade, og de, som ey sortere under denne Rettens Tvang, en Procuratorem ad Acta at beskikke, under Varsel, at imod de som udi den foreskrevne Til deres Fordringer at angive, eller det hvad de til Massen skyldig findes, at afdrage forsømmer, efter Loven kiendt og forfaren vorder. Haderslev i Gramm Herredsfogdiet, den 10de Septbr. 1795. Killermann. Veirmøllen ved Horsens, af nye opbygt 1789, indrettet efter hollandsk Brug til 4 Qverne, hvoraf 2de til Sigtning og 2de til Grubbe og Perlegryns=Maling, foruden et mindre Sigt værk som drives ved Haandmagt, alt udi bedste og brugbareste Stand, bliver bortforpagtet i visse Aar fra 1ste Maji 1796; at give nogen Beskrivelse over Møllens Fordele, Beqvemmelighed, og Beliggenhed, vil være ufornøden for dem der kiende Horsens Bye og sine mange gode Næringsveie, Folkemængde og det betydelige som derudi consumeres, foruden den anseelige Maling som Møllen gives af den omkringliggende frugtbare Egn, hvor den gamle daarlige Grynmaling ey meere finder Sted, saa at Veirmøllen, som i en Tid af 24 Timer kan grubbe 40 Tdr. Byg, derved bestandig er forsynet med Korn nok til Formaling; desuden er ved Møllen indrettet et godt Magazin til Kornforraad, i Fald Beboeren heller ville maale indkjøbt Korn end male for andre. Udi Møllen er i dens uforgiængelige grundmurede Bygning, af 7 Qvarteers tykke Mure, fornødne Værelser til en Boepæl men desudener opført et betydeligt nyt 2 Etagie Vaaningshuus paa 10 Fag med dobbelte Værelser, Kieldere og derste Jndretning til en honet Familie, foruden tvende store Halvtage til Beboerens Creaturer, hvilke Bygninger i den almindelige Brandforsikrings=Casse ere asseurerede for 1820 Rdlr., og Møllen med Tilhørende for 11960 Rdlr., er for den hele Brandforsikring Summa 13780 Rdlr. Ved Møllen ere tvende store indhegnede Lyst og Frugthauger, den ene især behagelig ved sit Anlæg med Lesthuus og Keglebane, samt endeel Frugttræer og Asparges Beder, og Udsigt saavel til Søen som Landet, og som en Sieldenhed ved en Veirmølle anføres, at denne har Overflødighed at Kildevand, endog i den tørreste Sommer, hvorom detvende sidste har givet Vidnesbyrd. De som maatte finde Lyst til at forpagte denne næringsfulde Eiendom, ville melde sig hos Raadmand Kruuse, som behagelig foreviser samme og derom giver fornøden Oplysning, og skulde der findes en formuende Liebhaber, som ville kiøbe denne saa gode som fornøielige Boepæl med Tilhørende, kan samme, formedelst Eierens svagelige Helbred, ogsaa bekommes for antagelig Priis, og i saa Fald kan Kiøberen, blive overladt en anseelig Toft, som grændser til Møllen, at Byens allerbedste Jorde. Horsens, den 28de August 1795. Her paa Weyle Kirkegaard findes over Gravstæder liggende følgende 9 Liigstene: En med Navn Jens Bertelsen Borgemester, og Aarstal 1631 ; en med Navn Mads Jensen Bredahl, og Hustrue Karen Olesdatter, Aarstal 1645 og 1655, en med Navn Hans Thomsen, Kiøbmand, og Hustrue Karen Pedersdatter, Aarstal 1681 og 1705; En med Navn Peder Søren, sen, Kiøbmand, og Hustrue Maren Jensdatter, Aarstal 1707 og 1711; en med Navn Jens Andersen, Kiøbmand og Hustrue Maren Pedersdatter, Aarstal 1711 og 1720; en med Navn Severin, Kiøbmand og Hustrue Maren Nielsdatter, Aarstal 1708 og 1712 ; en med Navn Hans Envoldsen, og Hustrue Kirsten Widesensdatter, Aarstal 1716; en med Navn Jens Nielsen, Smed og Hustrue Anna Christensdatter, Aars tal 1724 og 1740, og en med Bogstaver C. F. T. S., Aarstal 1766. Skulle nogen endnu være til som formene sig berettiget til nogen af disse Stene, da vorder de herved med 6 Ugers Varsel indkaldede til at møde hos mig underskrevne, for at gotgiøre, at de ved betalte Recognition til Kirken, have fornyet deres Ret til disse Stenes Henlægning, efter Forløbet af 20 Aar da i andet Fald, i Følge Kirkens høie Directeurers Resolution; samme Stene, nu som Kirkens Eiendom vorder ansret, og til andre afhændet. Weyle, den 14de Septemder 1795. Mathias Bang, Kirkeværger.