JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1794-07-04
Credi og Debitorer efter for nyelig her afdøde Mad. Helena sal. Lennert Gabrielsen Hecchards, blive foruden andet lovlig Proclama, herved indkaldet at melde sig hos mig Undertegnede; de første deres Fordringer at beviisliggjøre og de sidste deres Gield at afbetale og det inden et halv Aar fra Dato, efter hvilken Tid intet antages. Bergen, den 14de Maji 1794. Paa egne og Medarvingers Vegne, Conradus de Lange Ja de nye Actie Breve for de til Urev at det Danske Aucture, I Compagnies Herrer Interessentere indleverede 4655 gamle Actier nu ere udfærdigede, saa behage vedkommende Eyere af forrævnte Actier, imod at udlevere de Dem af Compagniets Bogholder Hielte for de gamle Actier meddeelte Interims beviser, alle Sogn, dage fra 10 til 2 Slet (Loverdagene allene und nye Actie Breve. - Tillige anmodes Fyerne af de 145 gamle tagne) hos ham at afhente de dem i Følge samme tilkommende Actier, som ey endnu ere indleverede, om til Compagniets Bog udfærdigede, og den fornødne Orden derved snarest mueligt Interims Beviis, paa det at de nye Actier for samme kan blive holder jo før jo heller, at indlevere deres Actie-Breve imod hans blive tilveyebragt. - Endelig bringes ved denne Leylighed i Frindring, er uagtet vores, i Følge General-Forsamlingens Re findes Eyeren at Action No. 1419 der lyster paa hændehaveren, solution af 10de April 1793, giøtte peremtorisk Indkaldelse endsnintet have tegnet sig som Interessent i Compagniet, efter endnu engang enmodes om, saaden at melde sig inden 14ten gen nye Octroy af 21de Martz 1792, des Aarsag han herved Dages Dato, da den Kongelige Resolution af 14de October, 1791 i andet Fald vil blive til Folge.
Berlingske Tidende, 1794-07-04
Directionen for det Kongel., octroyerede Darske Asiatiske Compagnie. Christianshavn den 25de Junii 1794.
Berlingske Tidende, 1794-07-04
(1 145, Ved Proclama, som er læst i Kiøbenhavns Hof den 11te Junii 1794, ere alle de, som maatte have noget at for- og Stads=Ret den 2den og i Siellands Landsting. dre udi afg. Tvidbetient Hans Jacob Kochs og efterlevende Enke Johanne Dorthea Kochs fælleds Boe, indkaldede med 12 Ugers Varsel, at møde udi Kiøbenhavns Hof= og Stads=Rets SkifteCommission, for at anmelde og bevise deres Fordringer; ligeledes ere og indkaldede med lovlig Varsel den Afdødes Arvinger, i Særdeleshed hans med Enken hafte Søn Conrad Ferdinant Koch, der for nogle Aar siden gik til Rusland som Styrmand, for at anmelde og bevise deres Arve=Ret, samt at lagttage deres Tarv under Skiftet.
Berlingske Tidende, 1794-07-04
(519) Ved Proclama, som er læst udi Kiøbenhavns Hof og Stads=Ret den 2den og i Siellands Landsting den 11te Junii 1794, ere alle de, som maatte have noget at fordre udi afgangne Jomfrue Petronelle Morels Stervboe, indkaldede med Tolv Ugers Varsel, at møde udi Kiøbenhavns Hof= og Stads=Rets Skifte=Commission, for at anmelde og bevise deres Fordringer; ligeledes ere og indkaldede bevise deres Arve=Ret, samt at iagttage deres Tarv under med lovlig Varsel den Afdødes Arvinger, for at anmelde og Skiftet.
Berlingske Tidende, 1794-07-04
(423) Ved Proclama som er læst i Kiøbenhavns Hof= og Stads Ret den 2den og i Siellands Landsting den 11te Junii 1794, ere alle de, som have noget at fordre udi afg. Kirstin Frostes og forhen afdøde Mand Urtekræmmer Jens at møde udi Kiøbenhavns Hof og Stads Rets Skifte=CommisWalbums fælleds Stervboe, indkaldede med 12 Ugers Varsel og indkaldede med lovlig Varsel de Afdødes Arvinger, for at an sion, for at anmelde og bevise deres Fordringer; ligeledes ere melde og bevise deres Arve=Ret, samt at iagttage deres Tar under Skiftet. (312) De som maatte have noget at fordre udi afg. Tienestepige Anne Pedrsdatters Stervboe, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel at møde udi Kiøbenhavns Hof= dere Fordringer.; ligeledes ere og indkaldede med lovlig Var og Stads Rets Skifte=Commission, for at anmelde og bevise sel den Afdødes Arvinger, for at anmelde og bevise deres ArveRet, samt at iagttage deres Tarv under Skiftet.
Berlingske Tidende, 1794-07-04
(167) Ved Proclama læst i Siellands Landsting den 11te i Hof= og Stads=Retten den 16de og Hirschholms Amts Birketings=Ret den 23de Junii sidstleden, ere alle og enhver, som maatte have nogen Fordring i Bernhannes Holters Fallitboe, indkaldede med 12 Ugers Varsel, Skifte=Commission, under Udelukkelse og Forliis anderes. anmelde og beviisliggiøre samme for Hof og Stads=Re til Boet. Beskrivelse over Kongeriget Damark, indeholdende BeDen Syvende og sidste Comat den danske Atlas, hos Mad. C. C. Berling i Pilestræde No. 93 er at bekomvelsen over Hertugdommet Slesvig eller Synder-Jyllai dette Hertugdoms Kiøbsteder, Amter, Sogne, Kirker, Slot hvori den nærværende Tilstand, og de historiske Omstændighedige Registere, over Kiøbstæderne, Sognerne og Herregaard Herregaarde, med videre, findes tilstrekkelig udførte, med suldved (S. T.) Hr. Conferenceraad og Amtmand Hans de Hoff Forfatter af dette Verks sterde, femte og slette Tome. De et Kort over Als, et over Ærrøe og Femmern, et over Danner, Deel, som indeholder 24 Capitier, med et nyt General=Ko for 6 Rdlr., og paa Trykp. for 5 Rdlr. De Herrer Liebhabere, og desuden 30 Grundtegninger og Prospecter, sælges paa Stede behage, naar de forlange Exemplarer paa Skrivp., at tillidegive, enten de vil have dem paa Postpapiir, Hollandske eller kube=Papiir, som alle ere til een Priis. Ligeledes er og Gene Kortet aftrykt for sig selv, som sælges illumineret for 23 og illummeret for 2 Mk. 4 s., Korterne over Als, Ærrøe, Femmern, og Danneverk, illummeret Stykket for 1 Mk., sorte Stykket for 12 s. Sammesteds bekommes ogsaa alle de rige Tomer af dette Verk, samt de dertil hørende Charter, P. der eet, eller stykkeviis. specter og Grundtegninger, for de sædvanlige Priser, enten udarbeydet efter Grundsætninger i hans medicinske Ugeste. Johan August Unzers medicinste Haandbog, paa Lægen, oversat af Urhan Bruun Aaskow, Kongel. Admirtets Medicus, første og anden Deel, udi stor Median 8vo, trykt og faaes til Kiøbs hos Brødrene Berling i Pilestræde 1 Rdlr. Tryk=Papiir og 9 Mk. Skriv=Papiir. Den første T indeholder: om Børne=Opdragelsen og Kuur for Børne Sygdome; den anden Deel indeholder: de nodvendigste Hielpe=Mid for forulykkede Personer, og i uformodentlige Tilfælde, som saa deres Liv og Sundhed i Fare, udfordre en hastig Hield. 1 Kiøbs at bekomme: Admiral John Bings og Arthur hos Brødrene Berling i Pilestrædet Nr. 33 er trykt og berts, Græve af Torrington, Levnetsbeskrivelser, med tilforladelig Efterretning om det Storbrittanniske Adminter, Admiralerne, Søevæsenet, og de tolv Dommere i Engeland, og faaes sammesteds til Kiøbs for 2 Mk. paa Tryk 2 Mk. 8 s. paa Skrivpapiir. - Sammestæds faaes: Hr. BiskeRamus's Tale ved Hr. Biskop Balles indvielse til Bispe-Emb det i Siellands Stift, holden i Frue Kirke i Kiøbenhavn den 21. April, for 6 s.
Berlingske Tidende, 1794-07-04
Forsøg til Aandelige Sange af Viktor Kristian Hjort, ForNste og Andet Hefte, bekommes hos Forlæggerne Hofbogtrykkerne N. Møller og Søn for 5 Mk., ligesom og hos de HerriBoghandlere paa Børsen, Hr. Agent Gyldendal i Klareboderne og Hr. Boghandler Hegelund i Færgestræde. - De Herrer Sul scribentere, hvis Boepæl ei vides, vilde behage at lade afhente deres Exemplarer for Subscriptionsprisen hos Forlæggerne i Frederichsberggaden No. 230, ligesom og de saa, der maatte have den 1ste Udgave af 1ste Hefte paa Trykpapiir, kan faae det 2de Hefte paa dito Papiir for 2 Mk. sammesteds. Høllers Evangeliske Hierte Speil er fra Pressen udkommet Øe og sælges paa det Berlingske Contoir i Pilestræde No. 31. for 7 Mk.
Berlingske Tidende, 1794-07-07
Madrid, den 27de Maji. Det Forliis, som vore Tropper have lidt i Roussillon, sætter vort Hof i stor Forlegenhed. Man frygter for et Jndfald i Catalonien, hvor derfor alle Jndbyggere fra 15 til 60 Aar maae gribe til Vaaben, eller daglig betale en vis Afgift, Vor der værende Øverst=Commanderende driver paa en hastiForstærkning mod fiendtlig Overmagt. Han har mistet sin hele Eqvipage og tillige 1200 Pund Sølv. J hele Riget, blive Rekruterne udtagne ved Lødtrækning.
Berlingske Tidende, 1794-07-07
Constantinopel, den 29de Maji. Man troede, at Capitain Pacha, Sultanens Yndling, skulde paa Bairamefesten blevet udnævnt til Storvister, hvilket var Jacobinernes Ønske for denne deres Ven; men det er ei skeet. - De belgradske Rebellere ødelægge endnu Alting Egnen af Adrianopel. Porten forhindrer ikke dette, og skal have sine skiulte Aarsager dertil. - Med nogle Korn skibe, som ere ankomne fra det sorte Hav, have vi faaet den Efterretning, at 3 russiske Linieskibe, 10 Fregatter og nogle mindre Fartøier krydse paa Høiden af Trimm og Bessarabien. Det jacobinske Parti mister i de tyrkiske Lande saa meget af deres Jndflydelse, at de fleste franske Kiøbmænd i Levantet begive sig underfremmed Skyts. Urolighederne i Pohlen giøre saavel hos Gouvernementet som hos Publikum her ikke det ringeste Jndtryk.
Berlingske Tidende, 1794-07-07
Genua, den 14de Junii. Efter et Fartøys Ankomst fra Bastia er et overordentligt Statsraad bleven sammenkaldt, som har været samlet fra Kl. 2 til den følgende Dag Kl. 9. Herefter har man erfaret, at Corserne have formelig erklært vor Republik Krig, og legge os til Last, at vi skulle have handlet mod vore Forpligtelser. Krigserklæringen skal være undertegnet af den bekiendte Paali, som Commanderende over den corsiske Land= og Søemagt.
Berlingske Tidende, 1794-07-07
Denne Efterretning har her foraarsaget megen Bestyrtelse, og lader formode sørgelige Følger for vor Handel, hvortil endnu kommer, at Engelænderne holde vor Havn indsluttet. Jmidlertid føyes Anstalter til, at forsvare begge vore Riverer.
Berlingske Tidende, 1794-07-07
Rom, den 14de Junii. Her ere igien adskillige mistænkelige Personer heftede, og en Piemonteser er bragt til Engelsborg. Daglig opdages endnu nye Spor af Jacobinsk indflydelse. Efterverdenen vil neppe troe, at Bettelmunke og mange Geistlige af den ringere Classe, have været Hoveddrivefiedrene til de italienske Staters forehavte Kuldkastelse efter fransk Maade. Vantroe. Religionsspot og Foragt for Øvrigheden, ere i Skriftestolene gjorte behagelige for Folket; men til Lykke for Staterur er Alt bleven opdaget.
Berlingske Tidende, 1794-07-07
Mayland, den 16de Junii. Fra Turin meldes, at den 11te d. M. ere 42 Sammensvorne henrettede sammesteds. Stadens Jndbyggere var det forbuden, hverken at gaae ud af Husene eller see ud at Vinduerne, førend et med Klokken givet Tegn. Blandt de Henrettede vare 2 turinske Herrer, nogle Personer af Stand, 3 Capucinere, 1 Præst og 3 Bønder.
Berlingske Tidende, 1794-07-07
Livorne, den 16de Junii. Efter den Beretning at en fransk Flaade af 7 Linieskibe og 8 Fregatter, samt mange Transportskibe med 10000 Mad. Landingstropper vare udløbne fra Touson, ere de engelske Admiraler Hood og Hotham med 14 Linieskibe og 7 Fregat er gangne under Seil for at opsøge samme, have ogsaa virkelig truffet den ved de hieriske Øer, men ikke kunne bringe den til en Fegtning, men den franske Flaads er løbet ind i Havbugten Juan, mellem Niza og de hieriske Øer, har der sat Tropperne i Land, og Franskmændene have foruden Fortet, som beskytter den der værende Havbugt, endnu anlagt Batterier sammesteds, for at forsvare sig mod et Angereb af Admiral Hotham, som holder dem blokkert med 9 Linieskibe.
Berlingske Tidende, 1794-07-07
Lord Hood selv er igien afseilet med 5 Linieskibe for at blokkere Calvi, og har, da han passerte forbie Genua, formelig ladet forkynde Regieringen sammesteds, at den skulde blive behandlet, som de forbundne Magters Fiendt, dersom den ikke strax erklærte sig mod Frankrig. Den første Efterretning om, at den toulonske Flaade var udløbet fik Lord Hood ved den engelske Fregat Juno, som den 30te Maji var udløbet herfra med Provisioner til den for Toulon krydsende hos thamske Eskadre, og blev angreben af 2 franske Fregatter, men fordrev dem ved en heftig Kananade, efterat den havde kastet 24 levende Oxer i Søen, som den havde om Bord.
Berlingske Tidende, 1794-07-07
London, den 20de og 24de Junii. Fra Portsmouth melde i, at man der giør alle Anstalter, til at modtage den kongel. Familie, som paa Torsdag vil begive sig derhen, for at tage Flaaden og de franske Priser i Øiesyn. Man troer, at Kongen ved sin Nærværelse sammestæds vil skienke Lord Howe Hosebaandsordenen. J Anledning af denne Admirals Seir har Lordmajoren og Magistraten i Staden London i Fredags overlevert Kongen en Lykønsknings Adresse. Bemeldte Stad vil give denne Admiral sin Borgerret i en Guld=Daase, af 100 Guineers Værdie; og til Understøttelse for de i Søeslaget blevne Matrosers Enker, har samme bestemt 500 Pd. Sterl. Hs. kongel. Høihed Prinds Ernst er i Løverdags ankommen fra Armeen hertil, og har strax begivet sig til Windsor. Denne Prinds vil gaae til Badene i Bath. - Dronningen af Portugal skal være saa syg, at man tvivler om hendes Heibredelse. - En 18 Seilere stærk engelsk Flaade skal snart igien gaae i Søen, under Admiral Cornwallis Commando, førend Franskmændens kunne udruste deres.
Berlingske Tidende, 1794-07-07
Fra de pohlske Brændser, den 21de Junii. Fra Petersborg mældts under den 6te d. M., at ogsaa den russiske Skiærflaade udsten gandske var udrustet. Den bestaaer af 5 Fregatter, 10 sømmende Batterier, hvert med 100 Mand og 8 Kanoner, og 100 Kanoneer-Skalupper, hver med 60 Mand og 2 Kanoner. - Adskillige emigrerte franske Søeofficere ere ankomne i Petersborg, hvilke allerede ere afreiste til det Caspiske Hav, hvor de skulle tiene paa en der værende russisk Escadre. Livgranadeer-Regimentet, 4000 Mand stærkt, er brækket og fra Petersborg til Finland. J Havnene af Cronstadt og Petersborg ere besynderlig mange amerikanske Skibe ankomne.
Berlingske Tidende, 1794-07-07
Ostende, den 22de Junii. J vor Havn ere i Dag 40 Transportskibe indløbne, paa hvilke vare 5000 Mand irlandske Tropper, med megen Ammunition. Her ligge ogsaa tæt for vor Havn adskillige engel ske Krigsfregatter, Kanoneerbaade og andre bevæbnede Skibe, saa at Frygten for et Angreb af Franskmændene er herved igien temmelig forsvunden.
Berlingske Tidende, 1794-07-07
Paris, den 23de Junii. Paa nærværende Tid bliver i denne hele Stad endnu kun i det svenske og danske Gesandtskabscapelle holdt christelig Gudstieneste. Den her værende refornurte Præst Messon, er igien bleven heftet. - Man forsikrer, at Vende ikke bliver roeligt, saa længe Krigen varer, og at der endog vil med det første udbryde en nye Opstand i Bretagne. Afde 17000 Mand, som man i forrige Aar tog fra Nord Armeen, for dermed at forstærke Armeen mod Royalisterne, ere nu kun 500 Mand tilovers. – Sammes Cavallerie og Artillerie har bestaaet af bare regulaire Tropper. Santerre har, ved sit uordentlige Tilbagetog ved Saumur, forskaffet dem Kanonerne. De faae bestandig Forstærkninger fra Jersey og Guernsen, som om Natten komme i Land. - Nu har manigien taget 20000 Mand fra den Armee, som skal fegte mod dem, og sendt til Nordarmeen; og just dette frygter man for, vil begunstige Royalisternes Opstand.
Berlingske Tidende, 1794-07-07
Brussel, den 25de Junii. Et overordentlig Tillæg til vor Hoftidende indeholder følgende Skrivelse fra Gent den 24de Junii, Fienderne have 3 Colonner angrebet vore Positioner, men allevegne blevne slagne tilbage med Forliis. Kanonaden varede fra Kl. 2 til 5 om Eftermiddagen paa begge de fiendtlige Colonner af den høire Fløi og Centrumet. Colonnen af den venstre Fløi gjorde sit Angreb mod den herværende Brügger=Port; man havde betroet Posten hos Mariekerk=Broen ved Brygger=Kanalen til Hollænderne og Hannoveranerne, men disse sidste er blevne nødte til at trække sig tilbage. Fienden betiente sig at denne Fordeel, for at forcere Stadsporten, som kun 1 Division af Regimentet Erkehertug Carl forsvarede, men det med største Tapperhed og uden at tabe Modet, endskiønt Fienden allerede var trængt frem til Broen for Porten. Jmidlertid kom Oberstlieutenant von Mondet denne Division til Hielp og slog Fienden tilbage. Cavalleriet, som forfulgte Fienden, har drevet ham 3/4 Miil tilbage, og har hugget et heele fiendtligt Compagnie i Stykker. De efterhaanden ankomne Forstærkninger have jaget Fienden endnu videre tilbage. saa at han fra alle sine Angrebspuncter er bleven slaget med et anseeligt Forliis. J Morgen vente vi endnu større Forstærkning. - J et andet Tillæg til ommeldte Tidende heder det: Efter Breve fra Gent af 25de, om Eftermiddagen, havde de Franske i Morges søgt, at gaae ved Gavre over Schelde: men de bleve nødte til at vende tilbage. Regimentet Starer, har med nogle 12 Pundere, som det havde laddet med Kartatsker taget saavel imod dem, at de i Hast trak tildage. Vore Forposter og Patrouiller have været indtil Peteghem, uden at have mødt nogen Fiende. Vi vente nye Forstærkninger og Armeen er fuld af Mod. Lysfloden er fuld af døde Franskmænd, som i Gaar bleve nedhuggede paa deres Tilbagemarch, og Veien fra Gent til Cortryk er bedækket med deres Liig.
Berlingske Tidende, 1794-07-07
Amsterdam, den 28de Junii. J Flandern og Brabant ere Sagerne virkelig i en meget kritisk Forfatning. J Brüssel ere alle Departementernes Archiver og Effecter blevne indpakkede, og ere allerede til Vands afsendte til Antwerpen. Fra samme Sted meldes umer 26de Junii, at Prindsen af Coburgs Hovedqvarteer den følgende Dag ventedes i Brüssel. Den 23de blev Clas fait angrebet i Thiele af de Franske, og maatte trække sig til bage til Deynse for den fiendtlige Overmagt. Dog er han siden, som man har faaet at vide, igien rykket frem til Peteghem, og 3 Leire dække Schelde fra Ondenarden indtil Gent. - Af Grev Moirs Armee, som er 12000 Mand stærk, ere allerede 5000 ankomne til Ostende, og Rester ventes med det første. Dette er nogenlunde beroligende: men Commuicationen med Ostende er hemmet, hvorfor manikke har kunnet faae nogen Efterretning derfra. Hospitalerne i Doornick og Gent ere ankomne i Brüssel. Her har udbredt sig det Rygte, at Grev Clairfait var den 24de hujus bleven slaget i Egnen af Brugge, at Brügge var den 25de c. Eent den 26de bleven besat af de Franske. Besætningerne vare nogle Timer foriveien marcherte ud. J Træfningen den 24de vare 19 Hannoveraner blevne fangne, og efter Conventens Decret ihielskudte. Charleroi skal den 24de være taget i Besiddelse, og Besætningen gjort til Krigsfanger.
Berlingske Tidende, 1794-07-07
Nederelben, den 3die Julii. Efter de nyeste skriftlige Efterretninger, som ere indløbne med den hollandske Post for i Tirsdags, og gaae omtrent 24 Timer længere end de trykte, have Krigstildragelserne i dette korte Tidsrum taget en endnu ugunstigere Vending for de Alliertes Armeer. Adskillige Breve fra Haag og Amsterdam at 28de Junii melde: "At da Grev Clairfalt var den 24de Junii i en mordisk Fegtning nær ved Brügge ganske kommen til kort, var Staden Begge den 25de og Gent den 26de bleven besat af Franskmændene. Begge Steders Besætninger vare, som det heder, nogle Timer tilforn rykte ud. 19 Hannoveranere, som i Slaget den 24de bleve sangne, ere, i Følge Conventsdecretet blevne skudte. Charleroi have Franskmændene den 24de Junii taget i Besiddelse og Garnisonen har maattet overgive sig som Krigsfanger. Et Brev fra Breda indeholder følgende: "At dertil ere ankomne 4 hollandske Flygtninge, som have sagt, at deres Regiment var paa Veien fra Armeen til Sas van Gent bleven omringet af et stærkere fransk Torps og optaget." - Upaalidelige amsterdamske Rygter tale om nye heftige Fegtninger, som siden ere forefaldne i Egnen af Brussel og Namur, hvorved Prindsen af Toburg er bleven saaret og General Beaulien dræbt. Disse samme Rygter melde, efter Flygtinges Udsagn, at Brüssel allerede den 26de er faldet i Franskmændenes Hænder, og at den hollandske Armee trækker sig til Schelde. Efter et andet Ryges er Ostende ogsaa allerede i Franskmændennes Hænder. Men disse Røgter behøve Bekræftelse. -
Berlingske Tidende, 1794-07-07
Adskillige Breve melderensstemmig, at Prindsen af Coburg har udgivet den Befaling, at rømme Conde, Valenciennes, Quesnoy og Landre. – Emigranteorpset har man ladet unkomme fra Yvern i Fruentimmer= og Bønderklæder.
Berlingske Tidende, 1794-07-07
Nederelhen, den 4de Julii. Med den i Dag ankomme hollandske Post er indløbet Dekræftelse paa den Efterretning, at Fæstningen Charleri er den 25de Junii om Eftermiddagen gaaet over til de Franske. Den 26de om Morgenen havde Prindsen af Coburg gjort no et Forsøg paa at undsætte den og levere de Franske et Slag. Den foreløbende off cielle Beretning derom lyder saaledes: "Adskillige Grunde gjorde det vel troeligt, at Fæstningen Charlefor maatte aller de have overgivet sig til Fienden, men det var ikke mueligt, at faae tilstrækkelig Vished derom, og det til Undsætning nødvendig befundne Slag maatte leveres, for ikke at overlade saa vigtig en Plads, som Charlerøi, til sin egen Skjebne. Armeen marcherte den 25de Junii i, Colonner mod Fienden, og greb ham den 26de i Dagbrækningen an i hans forstandsede Positioner imellem Lambusurt, Heppegnies og Gosselier. Angrebet skede af alle Colonuer med Lykke og Mod. Fiendens med stærke Redouter forsynede Forposter bleve drevne tilbage; men vor venstre Fløi kund ikke brække igjennem Fiendens med et talrigt Artillerie forsynede Linier, som dækkede hans høire Fløi, hvilken desuden var forstærket af det Corps d'Armee, der havde formeret Beleiringen for Charlerøi, som allerede den 25de havde overgivet sig. Denne Overmagt, den naturlige Fordeel af Posttionen, og det meget Artillerie satte Fienden i Stand til at slaae vort Angreb tilbage. Tropperne formerte sig dog igien under Fiendernes Kanoner, og skulde den anden Gang have igientaget Angrebet med samme Jver; men de Fangne bekræftede omstændelig, at Charlervi havde overgivet sig, og dette bevægede den commanderende General til ikke længere at udsætte de tapre Tropper. Der blev gjort Holdt, for at bringe de Saarede tilbage, og Tilbagemarchen skede i fuld Ordenind til Morbair, hvor Armeen i Dag holder Hvile, og i Morgen skal marchere til Nivelles, for at dække Landen saa meget som mueligt, og forsvare Namur. Vort Forliis kan i det høieste beløbe sig til 1500 Mand. Af grovt Skyds have vi intet mistet. Fra Fienden har man erobret en Haubilse og en Fane. Prinds Coburg. Privatbreve fra Amsterdam melde atter, at Stæderne Brügge og Gene ogsaa ere blevne besatte af de Franske; men offentlige eller officielle Beretninger har man endnu ikke derom. Fra Brussel og Ostende havde man i Amsterdam slet ingen nærmere Efterretninger. I Haag var Expressernes Ankomst og Afgang saa usædvanlig stærk at allene om Natten til den 29de Junii ankom der 1 Coureer og 5 Stafetter. - Den engelske Post af 27 Junii er udebleven; men i Holland, havde man den Efterretning, at en Convon med GrevMoiras Tropper, som allerede var afseilet til Ostende, er af Modvindbleven nødt til at gaae tilbage til Portsmouth.
Berlingske Tidende, 1794-07-07
Den 24de havde man i London paa Børsen den Efterretning. at Tvistigheden imellem Engeland og Nordamerika gandsteer billagt, og at Freden imellem begge vist blev vedligeholdt.
Berlingske Tidende, 1794-07-07
Kiøbenhavn, den 7de Julii. Under 6te Junii er Christian Ravn og Hans Frank allernaadigst udnævnte til Copiister ved Søe=Etatens 1ste Depaa tements eller Admiralitets Contoiret.
Berlingske Tidende, 1794-07-07
I Løverdags lagde Skierbaadene Friderichsort og Bekiøehuus ud paa Reden; den første commanderes af Lieut. Ravn og den sidste af Lieut. Staal. Samme Dag gik Kongejegten Speideren til Nordsøen.
Berlingske Tidende, 1794-07-07
Den 5te hujus gik Capit. C. P. Thomsen til Jsland med Provisione. Bekiendtgiørelse: "Da en trekantet Plads, beliggende nest ved Tømmerpladsen No. 1, blev, til Fordeel for Stadens Cassa, bortleiet til Commerceraad Rabe Holm & Compagnie. er i Contracten udtrykkelig reserveret, at Leierne ikke maa nægte nogen Byggende, som af Mangel paa anden Leilighed maatte forlange det, at lade sit Bygningstømmer der frit tilhugge, og følgelig kan de, som deraf vil betiene sig, endnu hertil have lige Adgang, som forhen; Hvilket, efter det Kongelige danske Cancellies mig under Dags Dato tilkomne Skrivelse, bekiendtgiøres for Jndvaaanerne her i Staden, paa det disse kan vide, naar de behøve Plads til at tilhugge og afbinde Tømmer paa, hvad Plads til det Brug er bestemt. Politiekammeret i Kiøbenhavn, den 5te Julii 1794. Flindt, Politiemmester. "Onsdag Morgen, den 16de Julii, afgaaer den KonEgelige Expresser til Norge, Passagerer, Pakker, PræEtiosa, Penge og Banco=Sedler anmeldes og imodtages "Dagen før, fra Kl. 1 til 5 Eftermiddag, paa Kiøbenhavns "Norske Postcontoir.