JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-05-14
Den, som har fundet meest og almindeligst Bifald blandt Hr. Peales Fremstillinger, var Abraham paa Moria. Her viste han alt hvad den mimiske Konst formaaer. Ogsaa hans Fremstilling af Belisaire var fortræffelig. Kun syntes det lidt unaturligt, at denne Ulykkeliges Kone (Mad. Peale), istedet for at lindre hans rædsomme Forfatning ved qvindelig Ømhed og Omhu, ikke yttrer andet end Tegn paa en Fortvivlelse, der ingen Grændser synes at kiende.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-05-14
(Jndsendt.)¬ J et af vore offentlige Blade har man foreslaaet Ordet Anhør istedet for det fremmede Audienre, og i den Anledning beraabt sig paa Videnskabernes Selskabets Ordbog. Uagtet man ikke kan nægte, at dette Ord er noget fornuftigere end Brugen af det Svenske Foretrade (Møde, Fremtrædelse), som man under det fordanskede Foretræde har villet paatvinge vort Sprog, saa er Anhør dog neppe det Udtryk, man bør ønske indført istedet for det fremmede, almeenforstaaelige Audience, hvilket man nok gjør vel i at beholde indtil man har udfundet et virkeligt Dansk Ord i dets Sted. Anhøre og Anhør, som den Danske Orddog har, ere begge en urigtig Oversættelse af det Tydske anhøren og Anhörung (høre, høre paa eller til, Høren, Paahør). Jngen Dansk siger: hør nogen an, naar han vil sige, høre paa nogen. Videnskabernes Selskabets Ordbog har med alle sine gode Egenskaber alt for mange Tydskerier, især i de første Hefter, til at den kan eller bør antages som nogen almindelig Sprog=Lov. Det er kun til liden Baade for vort Modersmaal, at man, for at fortrænge fremmede Ord som hver Mand kjender og forstaaer, giver os urigtig oversatte og med vort Sprogs Aand aldeles uovereenstemmende Tydske Udtryk. Slette Oversættelser, som for nogle Aar siden oversvømmede vor Boqverden, have skadet Sproget uendelig meget, og det værste af alt er, at ofte endog gode Skribenter ved at see saadanne Sprog Vantrivninger ideligen brugte, tilsidst forledtes til at betjene sig deraf.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-05-14
Jnden- og udenlandske Efterretninger. Indenlandske Efterretninger. Patent, angaaende en mere udvidet Anvendelse af de, ifølge Finants-Collegii Patent af 19 Dec. 1810 af det Slesvig=Holsteenske Laane Jnstitut udstædte, Assignationer, til Real-Skatters og Afgifters Erlæggelse, for Hertugdommene Slesvig og Holsteen. (Sluttet.) 6. Naar det erlæggende fireaarige Beløb af Skatter og Afgifter, med Jndbegreb af den i den foranstaaende 5te §. bestemte Godtgjørelse af 12 Procent, ikke kan blive betalt fuldt med Assignationer, af hvilke der, som bekjendt, ingen er udstædt paa en Sum under 26 Rdlr., saa bliver kun den nærmeste Summa, som i Assignationer kan udredes, modtagen i disse, og maae det manglende i det erlæggende Beløb tilskydes i rede Penge, efterdi der i intet Tilfælde kan blive tilbagegivet rede Penge paa større Summer i Assignationer, som overstige Afgiften. 7. Til Modtagelsen af de saaledes i Assignationer erlæggende fireaarige Afgifts=Beløb er Administrationen for det Slesvig=Holsteenske Laane Jnstitut i Kiel ene og allene bemyndiget. Men da bemeldte Administration ikke kan være underrettet om Beløbet af de erlæggende Skatter og Afgifter, saa maae de, der ere sindede at gjøre Brug af denne Begunstigelse, i Forveien henvende sig til den Oppebørselsbetjent, hos hvilken de skulle erlægge deres Afgifter, for af ham at erholde en Beregning over det fireaarige Beløb af disse Afgifter. Ved Foreviisningen af denne Beregning have de da at indlevere Assignationerne til Administrationen for Laane-Jnstitutet i Kiel, som meddeler dem en Tilstaaelse derfor. Naar de da til vedkommende Oppebørselsbetjent aflevere denne Tilstaaelse tilligemed det Overskud, som i rede Penge mueligen maatte udfordres, saa erholde de af ham en formelig Qvittering for den fuldkomne Berigtigelse af Afgifterne. 8. Af den ved dette Patent allernaadigst tilstaaede Begunstigelse kan i det hele Løb af dette Aar (1811) blive gjort Brug. Efter dets Udløb ophører den derimod ganske, efter som Beregningerne over de indleverte Assignationer maae være sluttede ved Laane-Jnstitutet med 31 Dec. d. A.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-05-14
J Henseende til den ovenfor i §. 5 bevilgede Rentegodtgjørelse gjør det ingen Forskjel, om Jndleveringen af Assignationerne er skeet tidligere eller sildigere i Aarets Løb, da der ikke kan tages noget Hensyn til den partielle forfaldne Rente af enkelte Assignationer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-05-14
Det Kongelige Finants Collegium i Kjøbenhavn, den 27. April 1811.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-05-14
Fortegnelse over Copulerede, Fødte og Døde i Hertugdømmerne Slesvig og Holsteen, Grevskabet Ranzau, Staden Altona og Herskabet Pinneberg, for 1810. - Hertugd. Slesvig, Fødte af Mandkjøn 3689, af Qvindekjøn 3427, dødfødte. 362, døde af Mandt. 3052, af Qvindek. 2937, copulerede 2070; Hertugd. Holsteen, fødte af Mandk. 4989, af Qvindek. 4727, dødfødte II. døde af Mandk. 3852, af Qvinder. 3869, copulerede 2640; Grevsk. Ranzau, fødte af Mandk. 265, af Qvinder. 212, dødfødte 24, døde af Mandk. 168, af Qvindek. 146, copulerede 130; Staden, Altona, fødte af Mandk. 302, af Qvindek. 332, dødfødte 30, døde af Mandk. 383, af Qvinder. 388, copulerede 208, Hersk. Pinneberg, fødte af Mandk. 466, af Qvinder. 430, dødfødte 47, døde af Mandk. 349, af Qvindek. 352, copulerede 208. Jalt fødte 18,838, døde 14,946, altsaa 3892 flere fødte end døde. De uægte Fødselers Antal beløb sig til 1198, 139 Barselkoner fødte Tvillinger og 3 Trillinger. Blandt de Døde fandtes 30 Selvmordere, 81 Druknede og 57 som vare omkomne ved andre ulykkelige Hændelser. 79 Personer opnaaede en Alder af 90 Aar og derover, og blandt disse blev 4 over 100 Aar gamle. Den ældste var en Kone i Schønkirchen, som opnaaede en Alder af 110 Aar. - Hvert 15de Barn af de Fødte var uægte. J Eiderstedt, i Nordreditmarsken, i Amtet Tønder og i Staden Altona var de Dødes Antal større end de Fødtes. Blandt de Fødte var 582 flere Drenge end Piger, og blandt de Døde var Mandkjønnets Antal 662 større end Qvindekjønnets.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-05-14
J Penia No. 7 fører den til en Revision af Fattigvæsenets Personale sammentraadte Committe lydelig Klage over mange af vore Fattiges Egensindighed og Dovenskab. Adskillige Fruentimmer, som mod at nyde 24 s. dagligen saalænge de lærte og 2 Mk. naar de havde faaet tilstrækkelig Færdighed, bleve ansatte til Arbeide ved Mynten, bragte det ved deres Skjødesløshed, Grovhed og Materialiers forsætlige Fordærvelse saavidt, at man maatte give dem Afskeed. Adskillige til Noppen og Spolen ved Uldmanufacturet anviste Fruentimmer, som alle havde angivet Fortjenesten til 2 a 3 Mk. dagligen, tilbageleverede deres Almissekort; de fleste anstillede sig, uagtet de af Districtslægen vare erklærede duelige til dette Arbeide, saa svage og daarlige, at de ikke bleve antagne, og den eneste, som blev sat i Arbeide, forlod det nogle Dage derefter. Committeen kunde neppe forskaffe Oldfruen, ved det almindelige Hospital 3 eller 4 af den saa talrige Classe Vaskerkoner; heller ikke har den kunnet forskaffe Klædefabrikør Branner en Kone med Børn til Uldplukning, uagtet Moderen kunde fortjene 2 Mk. dagligen, og Børnene, naar de vare fri for Skolen, 12 s. Mange bleve viste derhen, men enten frasagde de sig strax Almissen eller maatte henvises til Fattigvæsenets Politieret, hvor de alle tilbageleverede deres Kort. - Ogsaa Anmelderen kan bevidne, at denne grundede Klageover saa mange Fattiges Ulyst til Arbeide, som en Følge af Tilbøieligheden til det menneskefornedrende, men mageligere Betlerie, er almindelig. Næsten alle vore Fabricantere see sig ikke istand til at faae det til deres Fabrikers Drivt fornødne Antal arbeidende Hænder. Alle klage over Mangel paa Folk. Desto mere harmeligt er det derfor at see paa en Tid, da Staten kan behøve enhver arbeids for Haand, Tiggerkjerlinger med 2 til 3 Børn betle paa vore Gader, og dobbelt harmeligt at see en utidig, skadelig Medlidenhed nære Lediggang og Dovenskab ved at række saadanne Betlere var det end en nok saa ringe Gave. Mangel paa Skillemynt bidrager meget til at befordre Betleriet; thi i denne Tid give de fleste ikke mindre end en 8 s. Seddel. En Tigger behøver altsaa kun at træffe 8 Mennesker dagligen, der, af misforstaaet Medlidenhed og urigtige Begreber om Veldædighed, rækker ham hver en 8 tz. Seddel, for ved Ladhed og Dovenskab at tjene 4 Mk. om Dagen. Den almindelige Mand, som især af Folkelæreren burde bedre oplyses om sand Godgjørenheds Natur og Væsen, troer bestandig, at han handler meget adelt i at nære Tiggerie, uden at betænke, at han netop derved befordrer Dovenskab: denne Moder til saa mange Laster. Derfor seer man ogsaa saa ofte Fattigfogder forfølges og mishandles af Pøbelen hver Gang de, opfyldende deres Kalds Pligter, anholde en Tigger paa Gaden. Rigtigst vilde det være, at disse Fattigfogder fik en Uniform og et Politietegn, der i saadanne Tilfælde kunde beskytte dem mod en ufornuftig Pøbels Raserie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-05-14
Hr. Vexelerer Heilbuth har solgt sin Gaard No. 90 paa Hjørnet af Nytorv og Gammeltorv til Hr. Wulf Salomon for 68,000 Rdlr. og Mægler B. Adler har kjøbt Gaarden No. 109 i Knabrostræde for 30,000 Rdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-05-14
Christiania drev før, som bekjendt, stor Handel med Bræder, der søges saa meget, fordi de ere saa godt skaarne. De bringes paa utallige læder over Fjelden til de store Oplagssteder ved Christiania. "Alting, siger v. Buch i sin Reise, trænger sig sammen paa denne store Plads, der optager hele Rummet henad Vandet mellem Staden og Forstaden, og som trækker sig saa langt med Fjorden, at Skibene næsten berøre de opsatte Planker. Desuagtet er den hele Strækning Slutningen af Vinteren bleven til en stor Bræde stad, man gaaer vild i denne Mængde opstablede Stræder og Gader; ogsaa vrimler det her uophørligen af Bønder, der bringe Bræder, saalænge Sneen tillader dem at komme. Have de overleveret Opsynsmændene deres Bræder, saa skrive de dem med Kridt store Tegn og Tal paa Ryggen, der betegne Bræderieren Stedet, hvorfra Bræderne bragtes, saavelsom deres Tal. Bønderne løbe nu med denne Vexel paa Ryggen alt hvad Tøier kan holde til Kjøbmændene. Hver Forsinkelse eller hver anden Forretning kunde lettelig forvolde, at Tegnet paa Kjolen udslettedes, og da havde de mistet Beviset for deres Gieldsfordring. Komme de nu forCassereden, saa behøve de ikke at sige et Ord. De vise blot Ryggen frem, og de saa strax deres Penge, og den Børste, hvormed Cassereren feier ned af Bondens Ryg, er Qvittering for Pengene.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-05-14
Mariboe d. 6 Maji. Ved Jndløbet til Ulfs hale er synket et Skib, der var lastet med Sukker, Strup og Skind af forskjellige Slags. – J en Haandværksmands Huus i Nykjøbing paa Falster, mærkedes i Vinter næsten hver Nat i lang Tid en besynderlig Tummel. Meublerne rystedes, Værkstædshamren rørtes og Gjenboerne syntes at høre Blæsebælgen at gaae og at see Jldgnister; men da efter nogen Tids Forløb det blev besluttet nøie at undersøge ovenmeldte Særsyner og om mueligt at opdage Gierningsmændene til Gjøgleriet, ophørte det af sig selv. – J Nakskov betales nu en maadelig Torsk med 5 Rdlr. og 20 Reier med 2 Mk.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-05-14
(Mariboe Avis.) Mariboe, den 9 Maji. Jfølge Telegraph Efterretninger fra Nakskov vil man vide, at 20 engelske Førselskibe skal i sidste stormende Veir være forulykkede. – Jfølge det Høikongelige danske Cancellies Skrivelse til Stiftets Øvrigheder her, er det efter et tilsendt Schema paalagt at opgive Forklaring om Degnens Navn, om Sognet hvori han boer, om hverenkelt Sogns Hartkorn, om Degnekornets Beløb, om Pengebeløbet af hvert enkelt Sogn, om Degnekaldets Offer og tilfældige Jndkomster efter et Middeltal, om andre Jndkomster haves, da hvilke og hvormange? (S. Bl.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-05-14
De Herrer Jnteressentere i det Kongel. Octroyerede Danske Asiatiske Compagni, anmodes, af Directionen for samme, behageligen at møde udi en General-Forsamling, Mandagen den 20de Maji førstkommende, om Eftermiddagen ved 5 1/2 Slet, for 1) at modtage de Efterretninger, Compagnier vedkommende, som Directionen maatte see sig i Stand til at meddeele; 2) at beslutte angaaende en fra Compagniets samtlige Betjentere indkommen Begjering om, til deres og Familiers Underholdning at nyde et passende Tillæg i disse yderst besværlige Tider, til hvilken Begjerings Opfyldelse der fra Compagniets bestandige Commission er gjort Forslag; 3) at lade sig forelægge den af Compagniets Revisorer i Overeenstemmelse med Conventionens 139. attesterede Liste over Compagniets Pensionisker. Regulativ for Fiskeriet paa Elben og paa den vestlige Kyst af Hertugdømmerne Slesvig og Holsteen, samt for Skibsfarten over Vatterne og imellem Øerne paa den vestlige Kyst.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-05-14
Postefterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-05-14
(Af Hamb. Corresp.) London d. 25 April. (Moniteuren.) Efter Breve fra Minorca, som gaae til d. 23 Martii, laae Charles Cotton endnu med sin Flaade ved denne Øe. J en Tid af 2 Maaneder har Veiret været saa slet, at han ikke kunde stikke i Søen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-05-14
Ved Mahon laae 16 Linieskibe, og 3 andre Krigsskibe. Jnvincible krydsede for Carthagena og Blake og Bombay for Barcellona, hvor nyligen 3 Franske Fregatter ankom med en Convoy af Levnetsmidler for den Franske Armee fra Toulon.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-05-14
Vexelcoursen var i Minorca meget ufordeelagtig for Officiererne paa Flaaden, da Piastren stod i 6 Shill. og i Coursen kun gjeldte 6. - J America synes Non-Jntercourse Acten at bringes strængeligen i Udførsel. Et fra Liverpoel til Norfolk d. 24 Febr. ankommet Skib er blevet confisqueret, skjønt det sandsynligt er afseilet førend det vidste omden Brittiske Cabinetsordre fra 2den f. M. af var tilbagekaldet. Man troer i America at Kongressen vil holde en overordentlig Forsamling d. 15 Maji.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-05-14
En Skrivelse fra Perceval til Bankens Gouverneur og Undergouverneur indeholder et Forslag til at udfylde Mangelposten i Subskriptionen for de 12 Millioner Skatkammerbevisers Consolidation, som udgjør omtrent 4 Mill. 900,000 Pd. St. Vilkaarene ere: at Subskribenterne faae for 70 Pd. 2 Pd. 12 Sk. i 5 Procents paa Marinen. Skatkammerbeviserne fra April 1810 til 6 Martii 1812 skulle antages som rede Penge. Denne Plan skal forelægges Parlamentet. Er de Summer, der subskriberes for, ikke tilstrækkelige, saa indbefattes det Manglende i Laanet for indeværende Aar, som dette uberegnet vil blive omtrent 12 Mill. Pd. St.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-05-14
Efter de i Moniteuren meddeelte Engelske Efterretninger, er den bekiendte General Miranda landet i Guayra i Sydamerica, og af alle Borgerclasser bleven modtagen med største Henrykkelse. Han holdt et høitideligt Jndtog i sin Fødeby Carracas, hvor han blev modtagen med samme Glædesbeviser som i Guayra. Han er, hedder det i disse Efterretninger, en Fiende af Gammel=Spanien og hans Ankomst kunde derfor gjøre Epoche i dette Land.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-05-14
J Ostindien havde man det Anslag, at befrie Prindserne af Tippo Saibs Familie. Regjeringens Aarvaagenhed har tilintetgjort dette Anslag og Agapatli-Doos Død, som Hovedet for Sammensværgelsen, har opløst de Sammensvornes Forbund.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-05-14
Alle Manufacturstæder i Engelland sende nu Bønskrifter til Regenten, og Notingham befinder sig i en aabenbar Opstand. Man har beordret det 7de Dragonregiment did. Stæderne Glasgow og Liverpool klage lydeligen og forlange uhyre Forskud af Regjeringen. Fortvivlelse yttret sig i alle arbeidende Classer, og alt hvad vi have for Øinene, sige engelske Journaler – beviser Virksomheden af de Foranstaltninger, Keiser Napoleon har føiet mod dette Land.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-05-14
J Frankrige er nu paabuden en Afgivt af 1 Centime af hver trykt Ark af hvert saakaldt Labeur (trykt Værk, hvoraf der gjøres et stort Oplag), som ikke tilhøre, nogen levende Forfatter eller hans Arvinger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-05-14
Man anslaaer de Troppers Tal, der, til de Østersøiske Kysters Besættelse, ere gaaede over Brandenborg, til 8000 Mand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-05-14
Regjeringen i Stralsund har advaret Jndbyggerne mod al utilladelig Handel med Colonial og engelske Manufacturvarer, paa Grund af at den engelske Flaade ventes til Østersøen og at den paa alle muelige Maader vil søge at indsmugle saadanne Varer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-05-14
Jomfru Wernike er ankommen til Altong, hvor man venter hun vil lade sig offentlig høre.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-05-14
Constantinopel, den 3 April. Storviziren, Jussuph Pascha, en Olding paa 80 Aar er pludselig bleven afsat og forvist til Demotica. J hans Sted er udnævnt Achmed Aga, Commandant i Fæstningen Jbrail, en meget tapper Mand, berømt af Jbrails Forsvar. - Fra Georgien er her atter ankommen en Deputation, som paa ny har bedet Porten om at beskytte denne Provinds. Storherren har virkelig allerede afsendt Hjelpetropper til Georgien.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-05-14
Blandede Efterretninger. Augsburg d. 18 April. J Gaar Morges døde Henrich von Schulen i den høie Alder af 91 Aar. Han var født i Kynzelsan i det Hohenlohiske, og var uden Tvivl en af de mærkværdigste Mænd Augsburg nogensinde har havt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-05-14
J sin Ungdom lærte han Handelen og anlagde her for omtrent 60 Aar siden, uden egen betydelig Formue, en Sirtsfabrik, som siden gjorde hans Navn berømt i hele Tydskland og de fleste øvrige Lande i Europa. Begavet af Naturen med et stærkt Legeme, med en levende Jndbildningskraft og med udmærkede Talenter, førte Hr. v. Schulen sine Fabrik-Jndretninger med en sjelden Drivtighed, var kraftfuld til Foretagender, og bestandig i Stræben efter Fuldkommenhed. Før ham, var den Konst at fabrikere Sirts, endnu i sin Barndom. Han blev dette Fags Skaber, og leverede Varer, som ikke lod noget at ønske i Henseende til rigtig Tegning, til Farvernes Høide og til skjøn Appretur. Han var og den første, der lod male Guld- og Sølvirater paa Stykker af fortrinlig Mønster. Der var den Tid, da den v. Schulenske Fabrik skaffede en god Fortjeneste, ikke allene for det herværende talrige Væverlaug, men og for nogle Ty sinde Jndvaanere. Saa stort som det Lager end var, hvormed den Afdøde aarlig i sine bedste Tider drog til Frankfurter Messen, blev dog almindeligviis intet Stykke tilbage, men hans Forraad var strax i Messens første Dage bortsolgt. De Lysthavende spurgde end aldrig efter Priserne, men skattede sig lykkelig, naar de blot kunde erholde nogle Kister af hans Sirts. Et saadant Exempel var alt for tillokkende, til at det ikke skulde spore flere gode dristige Hoveder til at efterligne ham. Der opstod derfor snart ikke allene i Augsburg, men og i andre Lande, flere betydelige Sirts= eller Jndienne Fabriker, som, om de end ikke ganske opnaaede den von Schulenskes Høide, dog kom den temmelig nær. For nærværende Tid har Antallet paa disse Fabriker saaledes tiltaget, at ved Tingenes nuværende Stilling i Tydskland og i Sveits, flere trykkede Cattuner forfærdiges end forbruges. Skade, at en saa berømt Fabrik som den von Schulenske, alt siden et Par Aar, i Følge alle menneskelige Indretningers evige Vexel, ganske staaer stille af forskjellige Aarsager. Den Afdøde nød, efter en igjennem den meste Tid af hans Liv fortsat Driftighed, lige indtil hans høieste Alder en god Sundhed, og en stor Aands Munterhed. Handels-Tid.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-05-14
(Af Hamb. Corresp.) Den i forrige No. omtalte store Tiger, som har ladet sig see i Nærheden af Buchturna, paa den Stiriske Linie, blev dræbt paa følgende Maade, En Kosak, bevæbnet med en Øxe, red i Forretninger imellem Bjergene. Underveis kom han paa Spor efter et ubekiendt Dyr, som han forfulgte indtil der fra en Hulle sprang en Tiger frem, der ilede mod Bjergkløfterne. Kosakken fulgte den ad Siden til. Pludselig foer Tigeren løs paa ham; med Labberne tog den fat i Hesten og med Gabet i Kosakkens venstre Haand. Men denne fattede sig, greb med den høire Haand Øxen og gav Tigeren to saa vældige Slag paa Hovedet, at den styrtede død ned. Han ilede derpaa, skjønt saaret paa Haanden, dog iøvrigt frisk og sund, tilbage med sit Bytte. Paa Districtet af Vejernes fordums Stad i Egnen af Rom, som blev indtaget af Romerne 360, og atter befolket af dem og af Keiseren forskjønnet, har Grundens nærværende Eier, Billedhugger Georgi, fundet i Februarii Maaned i en Dybde af 12 Fod nogle Søiler. Han lod sider 30 Mand grave, og fandt den skjønneste Billed støtte af Tiberius, man hidtil har kjendt. Den er af Kjæmpestørrelse og i siddende Stilling. korte Overkaabe er sammenheftet med en Fibul af Muslinger i Figur af en Løve, den venstre Haand hviler paa Kaardeknappen, Hovedet ligner fuldkommen Medaillerne. Dette skjønne Værk af græstMarmor er forfærdiget af en græsk Konstner.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-05-14
Dersom der skulde findes her i Staden eller Provindserne en Kobbersmed eller Blikkenslager, hvis Kones Familienavn er Clausen, fra Hamborg, behage han at melde sig paa Hjørnet af Nygaden og Knabrostrædet No. 92, 1ste Sahl, hvor han kan faae behagelig Efterretning angaaende Familieanliggender. Kjøbenhavn, trykt hos P. H. Höeckes Enke
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-05-18
Nyeste derie af søbenhavn. Ros Ras Re Ottende Aargang. No. 40. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin. Løverdagen den 18 Maji 1811. Om Svømning, og Ønske, at et beqvemt offentligt Sted maatte anvises Kjøbenhavns svømmelystne Ungdom til fri Afbetjening.