Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1689-10-01
Den 30 Septemb. om Morgenen Klocken 7 vilde Gouverneuren Dagtinge og Accordere, men fordi hand begierede for gode Conditioner, da blef Gisselerne tilbage skicket, imidlertid gjorde vi Anstalt Staden at bestorme. Men imod Aftenen sendte Gouverneuren en anden Capitulation her ud, som meget raisonabler end dend første var, Chur-Førsten be beholdt Officeren som den bragte, om Natten hos sig udi Leyren, og lod med samtlige Generalilet en anden Project, opsætte, som Gouverneuren den 1 hujus blef tilskikket, de som var udi Staden, fandt Gouverneuren i Sengen; Udi forgangen Storm er paa de Branden borgers Side blefven, Majoren af de store Musqueterer, Monsr. Bonet, og Majoren af Granadererne, Monsr. du Puis. Af de Hollandske, Obriste Krosemarck og Obriste Schwerin, samt mange Capitainer og andre Officerer. Den 2 om Aftenen er endeligen Accorten blefven sluttet, som var samme Dag et Aar siden, at den nye Chur-Første lod tage Possession af Chur-Førstendom met. Capitulationen inder kortelig saaledis: 1. Den Franske Guarnison skal tvende Dage efter Capitulationens underskrifning ud marchere med deris Gevær og Bagage, Kugle i Munden, klingende Spil og Trompeters Liud, flyvende Fahner og Standarter, Rytteriet med Kaarden i Haanden, Dragonerne bare deris Flinter i Haanden, og med alt deris Equipage udtreckede; Men de Fremmede Folckis Fahner og Standarter, skal de ikke medtage, men lefveris til Hans Chur-Førstl. Durchl. af Brandenborg, ved Guarnisonens Udtog. 2. Proviant- og Artillerie-Officerer og Commissarier, Postmestere, Ingenieurer og Jndtagere, samt alle Franske Officerer og Kongens Undersaatter, skal med deris Bagagie iligemaade udtrecke. Men den Kongl. Jntendant Heiss, de andre Jntendanter, Krigs-Commissarier, Tresorier, Contributionens Commiser og Jndnammere forblifver som Krigs-fangne. 3. Guarnisonen skal den korteste og ligeste Vey, under en Brandenborgisk Convoy til Diedenhoven marchere; Convoyen skal af en Obrist, commanderis, og af samtlige høye Allierede med Passer vorde forsiunet, derved skal foraccorderis hvor de hver Nat skal forblifve, som dog ey meere end 3 a 4 Franske Mile skal være fra hver andre: hvor Chur-Førsten skal gifve Ordre at de paa hver stæd imod deris egen reede Betaling med Proviant og Hafre vorder forsiunet. Den fierde Dag tilstædis dem at ligge stille for at udhvile sig, og til Convoyens sickerhed skal de gifve Gisseler, som ey skal frigifvis, førend at Convoyen tilbage kommer 2 Siden skal Gisselerne med god sickerhed igien vorde lefveret. 4. Alle Stycker, Munition og Proviant forblifver til Chur-Førstens og de høye Alliere dis Disposition paa stæden. 5. Jntet Guld og Sølf maa de medtage, uden hvis Officererne og Soldaterne self eyer, alt det øfrige blifver tilbage, oc skal der udi ingen Mmm 2 Be Bedragerie begagis, men Jntendanten og Jndnammeren rigtig Regenskab giøre; Saa fremt nogen Utroeskab befindis, skal Capitulationen være af ingen Værdie. 6. Til de Siuge og Saaredis fortbringelse, skal mand forskaffe nødvendige Skibe, som dem til Mont-Royal skal henføre, og alle de som der til bestilt ere, dennem at opvarte, skal med gode Passer forsiunis, mens Transporten betaler de selff. 7. Dend gandske Guarnison skal være fri for all Til tale, om den forøfvede Hostilitet, være sig med Contributionernis Afpressning eller noget andet. 8. Alle Fanger som udi Staden findis saavel Militair som Cavil Personer af hans ChurFerstl. Durchl. og deris Allierede, i særdeelished de af Ercke-Stifterne Cøln og Trier, samt de af Hertugdommerne Gülich og Bergen, skal stillis paa fri Fod. 9. Dagen for Udtoget skeer, skal dennem for billig Pris 60 Vogne med et Forspan af 4 Heste forskaffis, hvorpaa Officererne deris Equipagie kand udfore. 10. Efter Capitulationens underskrifning, skal hans Chur-Først. D. og deris Allierede Stiern porten overlefveris, som med 300 Mænd under en skickelig Officerers Commando skal besættis. 11. Alle siuge og qvæste Officerer, samt Ge merne, som for Svagheds skyld ey kand fort komme, tilladis at forblifve paa deris egen Bekostning i Staden og naar de blifver friske igien skal dennem Passer gifvis. 12. Alle fremmede Officerer og Gemeene, iblant hvilcke ogsaa regnis Lotthringerne, og de af de reninerede Lande, maa ey med Guarnisonen udmarchere, men at være tilholdet at tage Tieniste under de Allierede, eller ogsaa om de icke vil med Passer blifve forsiunet. 13 Alt hvis fra Kirckerne, Klosterne og andre Geistlige Orden er frataget, og endnu til stæde findis, skal restitueris, hvilken Under søgning af begge Parternis Commissarier skal skee; ligemaade alt hvis Borgerskabet tilhører, og endnu udi Substantz findis, at restituere, dermed tilladis dem at komme i Staden og holde efterforskning. Gielden som de Franske hafver gjort skal ogsaa strax betalis. 14. Skal ogsaa restitueris alt hvis der befindis, som den Salig Chur-Første og ChurFørstendommet hafver tilhøret, og at sige hvor det andet som ey findis er blefven, saa vidt mueligt er. For all Ting skal Archiven med alle Skrifter som Chur-Førstendommet vedkommerforblifve i Staden; Disligeste og alt hvad som af Cardinalen af Fyrstenbergs og hans Ministrers Gods der udi befindis, og de som det udi Forvaring hafver, skyldig at være et Jnventarium at forfærdige. 15. Minerne skal strax anvisis, og en Listaom alt det udi Forraad befindende Proviant og Munition indleveris. 16. Alle de Effecter som Grefven af Schomberg tilhører, og endnu der findis, blifver restitueret. 17. Hans Chur-Førstl. Durchl. forpligter sig udi hans Keyserl. Mayts. og de Allieredis Rafn, at alt hvis denne Capitulation indeholder skal uryggelig holdis. Frederich Chur-Første af Brandenborg. von Hatsfeld. Den 15 holdte de Franske deris Udtog udi en god Orden; Gouverneuren lod sig være udi en Senft. Af de 8000 Mænd som for Beleyringen var i Staden (foruden de Siuge, ere 2613. udmarcheret. Staden blef siden af Brandenb., Holland. og Mynsterske, hver Parthie under en Oberst som alternative commanderer, besat Chur Førsten er her fra til Cleve henreyst, der at annamme Hyldingen af Stænderne. Den Franske Gouverneur Monsr. le Comte d'Asfeld, som lod sig til Afen henbringe, og der sig vilde lade curere, er ved Døden afgangen, og udi Franciscaner Kircke bleven begrafvet.