JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-11-08
Om Engellændernes Relselsnyere Tider. Engellænderne, hedder: en Afhandling med Overskrift: Continental Tra velling and Residence abroad, i Quarterly Re vien, Juli 1828, have længe baaret Characteer af et reisende Folk, en Særegenhed, der tildeels hidrørte fra vor Handelsoverlegenhed og Sømagt; fortrinligen, troe vi, fra aandig og polilisk Kraft, avlet ved vore frie Indretninger hjemme. Vor idelige Udelukkelse fra Fastlandet, under en langvarig Krig, har fremdeles havt den Virkning, at Udenlandsreiser kom pludseligen i Mode, da Hindringen ophørte. Dog end var denne Udvandring indskrænket i sit Omfang. Et vist Antal adelige eller rige Familier, med adskillige af deres ældste Sønner, giennemvandrende Frankrig og Jtaliens banede Veie, hjem bringende Fortællingen om tre Dages hede Eventyr, under Gjennemkrydsningen af hine Alper, som man nu kan komme over i faa Timer. Adskillige Videnskabsmænd, faa Konstnere, en noget talrigere Trop Lediggængere af hver Alder, vare i deres Følge. Men Familiers lange Ophold udenlands var sammenligningsviis ualmindelig, og uagtet Paris og Spaa toge deres aarlige Bidrag fra Engelland, var Rom dog endnu ikke stegen til Værdigheden af en engelsk Colonie, eller franske Slotte og italienske Villas komne for stedse i engelske Besidderes Hænder. Mellemrummet siden sidste Krig kan antages at have forandret vor hele selskabelige Tilværelsesmaade, og især, i Modsætning af de foregaaende tyve Aars Adskillelse fra Fastlandet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-11-08
Slutningen af Brevet fra Norge. (See No. 88.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-11-08
Den 28 Jan. 1810 blev B. Krogh Ridder af Dannebrog, og siden Kommandor af den Svenske Nordstjerne-Orden. Den 21 Sept. d. A. døde han i sit 74de Aar, efterladende sig Enkefruen, Nikoline Antonette Krogh, med hvem han i 45. Aar havde været i Ægteskab, og havt 13 Børn, af hvilke han havde den Sorg at see mange ved Døden bortrevne. Hun var Datter af afdøde Sognepræst til Askevold i Bergens Stift Lauritz Møldrup, som er ovenfor sagt. Mere om ham i Jris 1804. III. 260269, og Literat. Lexikonnet, hvor hans Skrifter nævnes. 2. Andreas Wulfsberg, fød i Tønsberg, hvor Faderen var Aftensangspræst og Skolelærer. Han blev 1778 personel Kapellan, og 1786 Sognepræst til Aamodt i Østerdalen, siden Provst; og levede i sine sidste Aar i Pensions Stilling. Han døde den 10 Octbr. sidst. Mere, i Lit, Lexikonnet. (*) Umennesket Gomez. Et af de Uhyrer i menneskelig Skikkelse, der, skjøndt tilhørende den nyeste Tid, ubetinget kan sættes ved Norske Speciessedler. Siden af Nero og Caligula, er den burgte Gomez, der har spillet en saa vigtig Rolle i Republiken Mexico og som, med andre Røvere, havde sit Ophold i Santa Gertruds BiergegeFørst bekjendende sig til det royalistiske og sit til det republicanske Partie, plyndrede han Viner og Fjender uden Forskjel, lemlæstede de Si niere, der faldt i hans Hænder og pinte de med opfindsom Grusomhed, langsomt ihiel. Republicanerne gjorde ham endeligen opmærkse paa hans megen Blodsudgydelse, hvorpaa, lod sine Offere levende begrave. Da lu Afskyeligheder havde overskridt alle Græten, blev han tagen til Fange, og til Straf ef vist til Californien, hvor han snart fik samen Hær, og da Capitain S. F. Lyon 182. befandt sig i Mexico, truede han det Indre el Landet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-11-08
Kjøbenhavns Børs d. J. November 1838. Hamburg 2 M. - a vista 200 Species 210. Specier solgtes til 12 Rbmk. 9 s. Bank-Disconto 4 pCt. pr. 100 Specier, Svenske Sedler. pr. Rdlr. Rigsgjeld. 4 pCt. Kgl. Oblig. (u. N.) Dito Dito. . . . . . . . . . . Nationalbank-Obligationer (af Laanet 4 Febr. 1820) Dito Dito. . . . . . . . 4 pCt. uopsigel. Rigsbkobl. Renter pr. 6 Januar 6 pCt. norsk Laan, ved Hambro & Søn. 4 pCt. nye norske Obligat. ved Dito lydende paa r. S. 4 pCt. Dito Dito. . . . . . . 100 Rbd. Sal. 58 Rbs. Tegn. 84 Rbd. Sed i Banco. 1013 102 Rbd. r. S. 19. - i Banco. - i Banco. r. S. i Banco. 3 pCt. nye danske Obligationer, 59, 6 L. Sterl.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-11-11
Nyeste.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-11-11
Skilderie af Kjøbenhavn. Femogtyvende Aargang. No. 91. Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, ifølge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 11 November 1828. om Højtidelighederne rundt omkring i Riget og i Hertugdommene, i Anledning af den høje Formæling. (Fortsat, see Nr. 90.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-11-11
Helsingøer; Jlluminationen om Aftenen d. 1 Nov. begyndte Kl. 6 1/2 og en halv Time sildigere blev der saluteret med Kanoner fra 5 forskjællige Steder omkring Byen; paa hvilken Tid ogsaa den paa St. Olai-Taarn anbragte Jllumination kom tilsyne. Der var nemlig øverst paa Taarnet over Ballustraden anbragt Deres Majestæters, det høje Brudepars, og deres kongelige Høyheder Prinds Christian Frederiks med Gemalindes Navnetræk, som vare skjønt oplyste med Lamper, ligesom og paa den fjerde Side en paa samme Maade oplyst Stjerne. Paa samme Tid hørtes Musik ved Raadstuen, der var oplyst med de saakaldte Blaalys, og ved Havnen, samt ved Svingelporten. Klokken 9 samledes Folk omkring Havnen, gjorte opmærksomme ved en Deel Raketter som bleve kastede fra Brohovedet. En Færgebaad, med Musik, besat af unge Færgemænd, og oplyst med Fakler, roede omkring i Havnen, og af Færgemændene blev en Sang under Melodien: Vi Sømænd gjør ej mange Ord afsungen. Adskillige Transparenter saaes omkring i Byen. Om Søndagen var et stort Bal i Helsingøers Klub, hvor omtrent 400 Personer vare forsamlede. Man begyndte med Musik og Sange der udførtes af endeel unge Mænd, som stode grupperede foran en skjøn dekoreret Grotte med Transparent i.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-11-11
Mandagen d. 3 Nov. afbrændtes et smukt Fyrværkeri paa Bakkerne ved Skydebanen, hvortil enhver havde fri Adgang. Omkostningerne paa Høitidelighederne i det Hele, hvilke vare ordnede af 10 Mænd, som dertil vare sammentraadte, bleve for det meste udredede af Private, og Kjøbmandslauget bidrog en ikke ubetydelig Sum dertil; og Trængende bleve ei forglemte. Dagen førend Høitidsdagen vare Lys frit uddeelte til Familier, baade militære og civile, som ikke uden føleligt Afsavn vilde have kunne udrede Jlluminationens Bekostning. Om Formiddagen d. 1 Nov. var Magistraten, Sognepræsterne og nogle af Byens agtbare Mænd samlede paa Raadstuen, og uddeelte over 300 Rbd. til Trængende, der ej nyde eller kunne erholde Understyttelse af Fattigvæsenet. I Helsingøers almindelige Hospital uddeltes 2 Rbd. til hvert Lem, og i Fattighuset var et godt og rigeligt Maaltid foranstaltet for Fattiglemmerne og fattige Børn. Søndagen d. 2 Nov. nøde 100 Personer, der havde Spisesedler til den i Byen oprettede offentlige Bespisnings Anstalt, en extraordinær Beværtning, bestaaende af Risengrød, Kalvesteg og Kage. Om Mandagen d. 3 Nov. gav Kjøbmand Ekkard de Fattige i Fattighuset. et godt Maaltid.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-11-11
Holbek. J Stadens Kirke var en religiøs Høitidelighed foranstaltet, hvorved Menigheden i høitidelig Andagt nedbad Velsignelse og Held over det høie Par. Klokken 3 Eftermiddag begyndte Ringning og Kimen med alle Kirkens Klokker, hvormed man vedblev til Klokken 4, da ved Sammenringningen 27 Kanonskud affyredes. Nu istemtes Psalmen Nr. 437, derpaa Nr. 522, hvorefter Professor Dr. Lar. sen i en Tale udviklede de vigtige Fordeele og glade Udsigter for Fædrenelandet, Formælingen medførte, og nedbad i en hjertelig og rørende Bøn Velsignelse over det hele Kongehuus og Fædrenelandet. Psalmen Nr. 523 blev nu istemt, og med 4de Vers af Psalmen 436 endtes Høitideligheden Kl. 5 1/2 under Ringning og Kimen af Kirkens Klokke, og Affyring af 27 Kanonskud. Kirken var festligen og smagfuldt oplyst, og prydet over Koret med Deres Majestæter Kongens og Dronningens, det høie formælede Pars, og D. K. H. Prinds Christian Frederiks med Gemalindes Navnetræk i Transparent og derved Religiøsitetens, Humanitetens og Kulturens Symbol: det christne Kors, prægtigen oplyst. Byen var til langt ud paa Natten oplyst, og i Kjøbmand Baggesens Gaard vare to smukke Transparenter anbragte. - Endnu maa vi for denne By bemærke, at et offentligt communalt Bibliothek Stiftelse fra denne Dag kan regne sin Begyndelse. (See nedenfor.) Storehedinge, Kjøbmand og eligeret Borger Peder Svendsen har oprettet et Gavebrev, hvorved han fra 1 Nov. skjænker Byen et Huus bestaaende af 24 Fag Bindingsværk med Muur, indrettet til 8 Familiers Beboelse, med et Stykke Havejord til enhver af disse; han ønsker det anvendt enten til en mild Stiftelse for trængende indfødte Familier i Byen, eller til en offentlig Arbejdsanstalt for dens Fattigvæsen, hvilket at bestemme han overdrager det kongl. danske Cancellie. Gavebrevet er forsynet med aldeles gratis Confirmation dater. d.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-11-11
1 November.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-11-11
Af de fyenske Kjøbstæder berettedes forrige Nummer Noget fra Odense og Nyborg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-11-11
Af de øvrige fyenske Kjøbstæders Høitideligheder kunne vi kun nævne: J Middelfart blev Løverdagen d. 1 Nov. om Aftenen en Høitidelighed i den skjønt oplyste Kirke udført, som begyndte Kl. 6 med to Cantater, hvortil Texten var forfattet af Hr. Etatsraad, Ridd. v. Holten, Chef ved Gouvernements Contoiret i Odense, og Musikken til den ene componeret af Organist Krossing i Kjøbenhavn, til den anden af Musiklærer F. Foersom i Odense. Jmellem dem holdt Sognepræsten, Hr. Dr. Faber en Tale, hvori han tolkede: "at det danske Kongehuses Glæde er danske Borgeres Fryd." Jlluminationen over hele Byen var skjøn, og forskjellige Transparenter saaes. Jsær drog en paa Torvet opreist Støtte Opmærksomheden til sig. Paa en 2 1/2 Alen høi og tre Alen, bred Fod i Qvadrat hævede sig en ni Alen høi Pyramide, hvis fire spidst tilløbende Sider endte sig i en brændende Masse, men hele Støtten var transparent, oplystes ved mange inden i den anbragte Lys, og frembragte saaledes et særdeles skjønt Syn. Paa Søilerne saavel for oven som for neden vare anbragte mange forskjellige smukt malede Stykker, sigtende til den festlige Glæde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-11-11
J Faaborg skildrede Stadens Byfoged Assessor Wiborg i en hjertelig og kraftfuld Tale den Lykke, som Danneriget under sine vise Regenter bestandig har nydt og fremdeles kan vente at nyde. En af Sognepræsten Hr. Hasle forfattet Sang blev afsjungen, og ikke ubetydelige Gaver for Byens Huusarme samledes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-11-11
J Bogense: Ved 27 Skud af Kanoner, som vare plantede paa Torvet, under Klokkeis Kimen, og Jndvaanernes glade gjentagne hurraraab, samt almindelig Jllumination lagde Jndvaanerne deres uskrømtede Glæde og A lighed til Kongehuset for Dagen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-11-11
J Aarhuus faaes midt paa det store Torv en 40 Fod høi Obelisk, paa hvis Piidestal man saae i arabesk Afbildning: Ægteskabs, Glædens, og Overflødighedens Symboler, og paa Støttens fire Sider læstes med gyldne Bogstaver: F. W. Held Pagten. Den 1ste November Danmarks Haab. Paa hver Side af Piedestalens Hjørner brændte første Aften Begkrandse, næste Aften Blaalys. Frederiks Porten var særdeles skjønt dekoreret med Lamper og brændende Navnetræk. Paa ligge Kirkers Taarne var der anbragt nogle smukke Transparenter, som kunde sees i meget tid Afstand og havde en ypperlig Virkning i Nattens Mørke. Domkirkens Taarn var desuden oplyst med Blaalys. Af Privatbygninger udmærkede sig Hr. Rees. Ligeledes vare Hr. Oberst v. Høegh Guldberg, Justitsraad Borgermester Fleischer's, Stiftsprovst Studsgaards, Etatsraad Bull, Frøken Schultzes og Fleres Gaarde med Transpainter dekorerede. Ved Mindebroen laae to smukt illuminerede Skibe. Den 2den Novembes Gudstjeneste var ved Cantater og Jnstrunentalmusik givet en forøget Højtidelighed. ads. Høihed Prindsesse Charlotte Frederikke bivaanede samme i Fruekirke, beærede saa om Søndag Middag med sin høie Nærværelse et Dinee i Selskabet Polyhymnias store festligsmykkede Sal. Dette Selskabs Theater bygning var Aftenerne den 1 og 2 Nov. behængt med kolørte Lamper. Den 2den Nov var Bal i Selskabet. Den 3die Nov. blev Festen fejret hos Hs. Høihed Prindsesse Charlotte Frede ikke selv, ved et Dinee for Byens og Omegnens honoratiores, hvorved over Taflet en Sang af hverkrigskommissair Elmquist blev afsjunget.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-11-11
Om Aftenen blev paa Polyhymnias Theater ud sort et Skuespil af Selskabets Medlemmer til Bedste for Byens Huusarme. Den 4 Nov. var et glimrende Bal hos Prindsessen, de følgende Aftener Privatsammenkomster i Anledning af Højtideligheden. At Dhrr. Provst Lindhardt, Overlæter Blache og F. Sneedorff Birch, den førstnævnte med Cantaten de sidstnævnte med Sange have, som mange flere, bidraget til Høitidelighederne maa vi endvidere bemærke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-11-11
Ærøeskjøbing. *) Her har man høitide*) For saavidt Meddelelser skee dirette til dette ligholdt Deres Kongelige Høiheder Prindsesse Wilhelmine Marias og Prinds Frederik Carl Christians høie Formælingsfest saaledes: Flaggene fra Skibene i Havnen og paa Rheden samt flere Kanonskud antydede allerede tidlig den 1ste Novbr. den festlige Dag. Enhver blev imidlertid ved sine vante Sysler indtil Klokken 5 om Aftenen, da Ringningen og Kimningen mindede om den i Kirken i den Anledning foranstaltede Høitidelighed. Stadens hele Befolkning og mange af Omegnen trængte sig nu i den festligt prydede og pragtfuldt oplyste Kirke. Efter at en af den ordinerede Catechet og første Lærer ved Borgerskolen, Leth, forfattet Cantate var bleven afsjungen af Menigheden med megen Høitidelighed, traadte Sognepræsten, Hr. Pastor Stephensen, i Chorsdørren og holdt med Varme og Hiertelighed en Tale over 1 Tim. 2, 123, hvori han udviklede det Thema: Bør det os ikke at bede for Kongen og hans Huus, da Christendommens Lov gjentager, hvad Kjærligheden i vort Bryst opfordrer os til! og nedbad fra Himlen Held og Velsignelse over det høie Fyrstepar og vores bedste, for sit Folk stedse sørgende Konge. Efter Talen afsang et Syngechor af 12 Damer en Hymne fra Orgelet. Hernæst blev en ligeledes af Catechet Leth forfattet Cantate af hele Menigheden afsjungen, hvortil ministerium Arroense, knælende om Alteret, sang et høitideligt Amen. Klokken 7, strax efter at Høitideligheden i Kirken var til Ende, blev hele Staden illumineret. Jntet beboet Huus var mørkt, end ikke den Fattigstes Værelse. De allerfleste Vinduer vare prydede med Blomster, med Krandse og Guirlander af Eviggrønt, Buxbomodesl. Alle kappedes med hinanden om at vise ret levende deres Deeltagelse i den almindelige Glæde. Paa mange Huse vare smagfulde, til Dagens Høitidelighed hentydende Transparenter og andre Forstringer anbragte. J Særdeleshed udmærkede Blad, som med følgende Stykke er Tilfældet, optages de uden den Afkortning, som finder Sted ved de Beretninger, der andensteds ere trykte. sig Etatsraad Carstens's, Major von Hede manns, Assessor Claudius's, Apotheker Rasmussens og Stadscasserer Klestrups Huse, samt den paa Torvet beliggende, med 200 Lys oplyste, Skole. Raketter stege op fra Høi broen og Musik lød igjennem Gaderne. Alt var Jubel og Glæde. Jndtil langt ud paa Natten vare Gaderne fulde af glade Folk, og intet forstyrrede den almindelige Glæde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-11-11
Søndag den 2den Novbr. blev Festen høitideligholdt af Embedsmændene og endeel hæderlige Borgere med Souper og Bal i Clubhuset, hvor da over Maaltidet Skaaler bleve udbragte for det ny formælede høie Fyrstepar, Kongen, Dronningen og det hele Kongelige Huus. Først ved Dagens Anbrud skildtes de ad.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-11-11
Mandagen den 3die Novbr. bleve Byens Fattige bespiste paa Raadstuesalen med et passende Middagsmaaltid. Stadsmusikanten opvartede med Musik over Bordet. Enhver, som formedelst Alder og Svaghed ei kunde møde personlig, blev en Rigsort tilsendt i Huset. Saaledes endtes denne Fest, der længe vil blive i levende Minde hos Stadens Jndvaanere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-11-11
De i Kirken d. 1 Nov. afsjungne Sange vare disse :a) for Talen. Mel. Af Høiheden oprunden er ops. v. O Du som hist i Lyset boer, Hvor Englene i Jubelchor Frem for Dit Ansigt træde: Send fra Din Himmel til os ned Din høie, rene Hjertefred, Din lyse Himmelglæde! Fader, Herre, bøi Dit Øre, Til at høre, Hvor Du troner, Vore Hjærters Jubeltoner! See gamle, fromme Kongeslægt Tog Du i kjærlig Varetægt, Veeg aldrig fra dens Side; Og nu i Stammens Urtegaard.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-11-11
Et yndigt Blomsterpar der staaer, Saa prud ved Vintertide; Og i Danmarks Blomsterrige, Elskelige, De tilsammen. Slynge sig om Kongestammen. Men i det ganske Land er Fryd, Og Høitidssang og Jubellyd. Selv mindste Vraa opliver; Og Folk og Konge knæle ned Og prise høit Din Miskunhed, Du, Glædens milde Giver! O Gud vor Gud, Naadig være Du o Herre! Selv tilstede: Hør hvad alle Hjerter bede! b) efter Talen. Mel. Vor Gud han er saa fast en Borg o. s. O Kongers Konge, Herre, Gud! Som haver Alt at raade, Bred fra Din rige Himmel ud Velsignelse og Naade!
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-11-11
Et elsket Fyrstepar Nu Pagten knyttet har; I Haabets lyse Aar De for dit Aasyn staaer Velsign dem, milde Fader! Velsign dem Livets Blomstertid. Med lys og venlig Glæde! Vaar-Himlen klar og mild og blid Sig over dem udbrede, Men naar den Rosentid. Saa faae gaaer forbi;
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-11-11
Naar strænge Alvorsaar Afløse svundne Vaar: Du være deres Styrke! Og naar da under Sølverhaar, De Kinder blive blege; Naar tause Vinter Nordlys staaer Og mod det Høie peger: Da end fra lyse Vaar Og faare Blomsteraar, Med yndig Himmelglands Sig en Kjærmindekrands. Om hvide Lokker slynge! (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-11-11
Samfundet til den danske Literaturs Fremme.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-11-11
Et i Anledning af den høie Formælingsfest ved Samfundet udsat Prisspørgsmaal blev den 1 November af Bestyrelsen bekjendtgjort ved et Program, forfattet af Professor Nyerup, Ridder af Dannebrogen, under Titel: Om Literaturens Tilvært under de tre danske Konger Frederik 5te, Christian 7de og Frederik 6te. J Bekjendtgjørelsen hedder det: Ved en saa høj lidelig Anledning, som denne Dag frembyder, da Formæling imellem Deres Kongelige Højheder Prindsesse Wilhelmine og Frederik Carl Christian finder Sted, og da der til enhver dansk Undersaats høje og rene Glæde over at leve under en saa mild, oplyst og fredelskende Konges Regjering, knytte sig de frydeligste Forhaabninger om Statens vedvarende Lykke, ønsker Samfundet til den danske Literaturs Fremme at vise sin Deeltagelse i de Glæder, og den almindelige Jubel, som den høje Fest fremkalder. Det troer, at naar det opfordrer sine lærde Medborgere til at vise, hvad Literaturen skylder de Konger, der ikke blot i Slægtskab, men ogsaa i Aand og Hjerte, nærmest slutte sig til den unge Kongedatter, og den unge Fyrste, hvis Formæling idag fejres, da skulde det være den meest passende Maade, Samfundets Virkekreds tilsteder; og hvilken Dag skulde vel være mere passende til slig Opfordring, end den, paa hvilken ogsaa Literaturen erholder en ny Forviisning om dens fremtidige Flor og Tilvært i Danmark, thi dens Skjæbne er knyttet til Rigets, ogsaa den kan kun blomstre i Friheds og de kongelige Dyders milde Skygge. Samfunidet, hvis Formaal er at virke til Literaturens Fremme, haaber da at bidrage til denne Festdags Forherligelse, ved paa den at udsætte et med dets Øiemed overeensstemmende Priisspørgsmaal, og ved at gjøre denne Dag til Tidspunktet for Jndsendelsen af de Afhandlinger, som det ved denne sin Priisopgave maatte fremkalde til Literaturens Berigelse. Jfølge heraf bliver som Priisopgave udsat: En raisoneret Udsigt over Literaturens Tilvært under de tre Konger Frederik den 5te, Christian den 7de, og Frederik den 6te." Besvarelserne af Priisopgaven maa være indkomne til 1ste November 1829, til Samfundets Secretair; de maa være affattede i Modersmaalet, og uden Navns Underskrift; men hver forsynede med et Motto eller Mærke, hvori Forfatterens fulde Navn, Stand og Bopæl er opgivet. Jngen af Samfundets Repræsentanter concurrere ved Præmiræskningen. For Priis opgavens bedste Besvarelse udsætter Samfundet en Præmie af 200 Rbdlr. r. Sølv, og for den Afhandling, som tilkiendes Accessit, en Præmie af 100 Rbdlr. r. Sølv. Tilkjendelsen skeer i Samfundets Generalforsamling i Januar 1830. Uagtet Afhandlingerne blive Priisvindernes Eiendom, vil Samfundet i fornødent Tilfælde med Fornøielse understøtte deres Trykning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-11-11
Programmet, som den 1ste November blev ombragt til Samfundets Medlemmer, kan erholdes saalænge Exemplarer haves, hos Samfundets Secretair, Etatsraad Thaarup, Klædeboderne 102, 2den Sal.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-11-11
Jndbydelse. Den nordvestlige Deel af Sjælland har, som bekjendt, intet videnskabeligt Jnstitut, ei heller noget offentligt videnskabeligt Bibliothek, hvorved de ved Academiet erhvervede Kundskaber videre kunne næres og ved denne Næring stedste videre udbrede sine velgiørende Virkninger. Ei heller er der i Egnen noget privat Bibliothek af nogen Omfang, der tildeels kunde tjene til at supplere det, den videnskabelig dannede Mand meget maa savne. Da dette Aar og især denne Dag er som en Festdag for det hele Land, og den n. v. Deel af Sjælland, har i Aar nydt den Naade, at vor dyrebare velsignede Monark, Frederik den Sjette, har benaadet Egnen med sin allerhøieste Nærværelse, synes mig saadant et Aar fortjente et varigt aandeligt Minde, der kunde bringe Aarets glædelige Begivenheder for Egnen til vore Efterkommere. For da at hædre og minde disse for os Alle saa dyrebare og vigtige Dage ogsaa her i Egnen, giver jeg mig den Ære, herved at indbyde mine ærede Medborgere til et videnskabeligt Bibliothek Oprettelse for den nordvestlige Deel af Sjællands Stift, hvis i det mindste for Tiden vigtigste Anlægs sted Holbeks Kjøbstæd formenes at være.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-11-11
At Fædrenelandets Historie, Sprog og Oldfager, de mathematiske og physiske Discipliner,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-11-11
de geografiske og statistiske, de Stats- og Landoekonomiske Videnskaber ville blive anseete som Hovedsagene, tillader jeg mig herved at bemærke, men tillige og, at ingen Videnskab bliver udelukt, ligesom og at foruden Bøger ogsaa videnskabelige Jnstrumenter og Apparater ønskes. For Locale og det videre Fornødne skal Undertegnede indtil videre drage Omsorg. Skulde nu Nogen af mine ærede Medborgere, der kjende og føle Savnet af disse videnskabelige Apparater i forbenævnte Egne, være enig med mig i det Gavnlige i et saadant videnskabeligt Bibliotheks Oprettelse; Dem beder jeg at ville portofri tilstille mig deres Gaver til saadan en Stiftelses Oprettelse i Holbeks Kjøbstæd af Bøger, Korter, Jnstrumenter og videnskabelige Apparater, eller Pengebidrag dertil, om saa synes. Kommer Stiftelsen til Virkelighed, da skal det, saasnart skee kan, blive bekjendtgjort i de offentlige Tidender, og skulde den ikke komme til Virkelighed af Mangel paa de fornødne Bidrag, saa vil jeg glæde mig ved at have gjort, hvad der staaer i min Magt til et saa hæderligt og vigtigt Øiemed. Holbek den 1 November 1828. J. H. Larsen, Theol. et Phill. Dr. og Prof. samt Sognepræst for Holbek og Meerløse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-11-11
Dette Blads Redactør (boende i Klædeboderne No. 102, 2den Sal) tilbyder sig at medtage de Bidrag, som her fra Staden eller Omegn maatte ydes, og besørge Samlingens Udsendelse. Fem Vol. ere allerede modtagne.