JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-05-22
Rygtet i Paris siger: At et Advisskib fra den Rochesorter Flaade, har til Bordeaux bragt Efterretninger fra Vestindien af allerstørste Vigtighed. Et Americansk Skib har efter 23 Dages Fart fra Nyeenaland til Bourdeaux, bragt den Efterretning, at den Roche sorter Eskadre har brandskattet de 5 Øer Dominica Nevis, Monferrat, St. Kitts og St. Vincent. Fra Toulm meldes: At man der, og i Egnen deromkring, harbaget en stor Mængde Skibsbrød, hvorfore et almindelig Røgte siger, at en stor Flaade skal med første indtage Proviant i denne Havn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-05-22
England. Af Kanalflaaden ere 12 Linieskibe under Admiral Collingwood detascherede for at følge efter den Toulonner Flaade. Foruden disse bliver nu og 10 andre Linieskibe paa det hastigste sadte i Stand til Tienesten, og Embargen bliver neppe ophævet førend disse ere fuldkommen bemandede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-05-22
En Deputation af Vestindiske Kiøbmænd, som den 8de Maji var hos Ministeren Pitt, har han svaret: Han kunde vel ikke forklare sig tydelig, men maatte give dem den Forsikring, at der var tagen enhver tienlig Forholdsregel, til Handelens og Øernes, især Jamaicas Beskyttelse. Admiralitetet har og bekiendtgjort de Vestindiske Kiøbmænd, at Admiral Cochrane i Vestindien, bar befaling at holde en Eskotte i Beredskab for de fra Vestindien til England afgaaende Koffardieskibe, til den 15de August. Saa er der og givet befaling, at den til Vestindien bestemte Koffardieflaade, som var kommen tilbage til Falmouth, skal ufortøvet afseile. General Eyre Cote skal endnu føre 10 Regimenter til Vestindien og flere duelige Generaler følge med ham. Samlingspladsen for denne Expedition er i Plymouth. Admiral Orde, som fra den Cadixer Station er ankommen til Kanalflaaden, er beordret at seile til Plymouth, hvor han skal stryge sit Flag. Man skal lægge ham til Last, at han ikke har forenet sig med den Calderske Flaade ved Ferrol.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-05-22
Den nyeste Lissabonner Paketbad er afseilet derfra den 24de April, og til den Tid var ingen franske spansk Flaade seet der.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-05-22
Efter en Skipper Efterretning skal den 1ste Mai endnu 2 Linieskibe med Landgaigs=Tropper være udløbne fra Rocheført, som man tiver ere bestemte til at forstærke den Rocheforter Flaade i Vestindien.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-05-22
Admiral Calder har ved Ferrol jagt et til den spanske Marine bestemt Proviantskib paa Stranden, som strax blev plyndret af Bønderne. D. Admiral Caldet hørte at der herskede stor Brødmangel i Ferrol og Corunna, sendte han ædelmodig et med Kornvare ladet Skib, under Stilstandslag, til Commandanten i Forrol, som derfor paa det forbindtligste har ladet ham takke.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-05-22
Holland. Raadspensionairenhar nu udnævnt de 19 Høimægtigheder, hvoriblant befudes 8 af den gamle Adel. De beholder deres Pladser i 3 Aar, og har hver 2000 Gylden i Gage.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-05-22
Hr. Berranger, forhen Regeringscommissair i Surinam, er erresteret i Haag, fr tilligemed Commandanten Battenburg, som overgav denne Colonie ved Capitulation til Engelænderne, at stilles for en Krigsret. Saa sidder og den frige Gouverneur af Curacao, Hr. Laufet, som i Aaet 1797 overgav denne Øe til England, og forblev der i Tienesten som engelsk Gouverneur, endnu i Criminalarrest.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-05-22
Spanien. Fredsfyrsten arbider uophørlig med den franske Ambassadeur Bournonvil over Militairforanstaltningerne og de Kystpuncter som kal forstærkes eller forsynes med Leire. Der kommer il at staae en Leir ved Cadix, og en ved Ferrol; til syste ventes der et betydelig Korps fra Frankrig. Denne Forening skeer i følge en Overeenskomst medden franske Regiering, hvori den Bataviske Regiering paa en vis Maade synes med indbegreben. Det har og til Hensigt, hastig at kunne have Tropper ved Haanden til Jndskibning i Tilfalde en Søeerpeditiinskulle foretages.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-05-22
Fra Leiren ved St. Roch skriver man: Den engelske Gouverneur venter et virkelig Angreb fra vor Side paa Festningen. Vore Tropær foruroliger og daglig Engelænderne. Disse forbler deres Opmærksomhed, anlægge nye Batterie og Pallisøder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-05-22
J Algestras fortfares med at bygge Kanon og Bombardeerskibe, som skal bruges til et Argreb paa Gibraltar. Vor Armee i Gallizien er 28000 Md. stærk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-05-22
Blandede Efterretninger. Tydsklands saa elskede Ditter, Schiller, er den 9de Mai død i Weymar at en heftig Nervefeber.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-05-22
Den 7de Mait mistede England er af sine mærkværdiaste Statsmænd, Marquien af Landsdown, bekiendt under Navnet Grev Shelburne, da han i Aaret 1783. som Premierminister sluttede Freden med Frankrig og America. Hans Titel og store Formue paa 35000 Pd. Sterling aarlig Jndkomst tilfalder hans ældste Søn Lord Wycombe. Hans anden Søn Lord Pette har han testamenteret 10,000 Pd. aarlige Jndkomster og 100000 Pd. i Penge.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-05-22
Kongen af Persien har sendt en Gesandt til Constantinopel, og beklaget sig over, at Paaaen af Bapozid, har nægtet ham Levnetsmidler, da derimod Pachen, af Tarse paa samme Tid har overladt Russerne samme.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-05-22
Den i Patraf paa Morca udbrudte Sygdom var Pesten, som dog ikke skal have greben videre om sig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-05-22
Bekiendtgiørelser. J Overeensstemmelse med den 20de f. i Forordningen af 27de Septbr. 1799. bekiendtgiøres herved den, i Høiesteret den 11te Mai d. A. i Sagen: General Fiskal Justitsraad Skibstedt paa Justitiens Vegne, contra Literatus Peter Nicolai Schougaard og Cand. Johan Jørgen Albreth Schønberg afsagte Dem, ved hvilken er kiendt for Ret: Hof= og Statsrettens Dom bør ved Magt at stande.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-05-22
J Salario til Generalfiskalen for Høiesteret betaler Peter Nicolai Schougaard Tresindstyve Rigsdaler.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-05-22
Ved Hof= og Stadsrettens Dom, afsagt den 4de Febr. d. A. er kient for Ret: Tiltalte Literatus Peter Nicolai Schougaard bør, for fine under Hoved Søgsmaalet paaankede i Skrivtet Beskrivelse over Bornholm 1ste Deel 1804, indeholdte formastelige Udladelser, sættes i Fængsel paa Vand og Brød i 14 Dage; saa bør og de under Continuations Søgsmaalet paatalte, udi bemeldte Skrivt mod fornævnte Øes Politie i Almindelighed og Byefoged Wiborg som Politiemester i Rønne og Wester Herred, i Særdeleshed brugte Fornærmelige Udladelser, døde og magtesløse at være og ikke komme nogen af de vedkommende Embedsmænd til Skade paa Ære, Embede eller gode Navn og Rygte i nogen Maade; hvorhos fornævnte Schougaard, for sit i saa Henseende udviste løvstridige Forhold, bør bøde Halvtredsindtyve Rigsdaler til Stadens Fattigvæsens Hovedkasse. Fremdeles betaler han i Salarium til Generalsiskalen Justitsraad Skibsted Tyve Rigsdaler. Derimod bør tiltalte Candidat Johan Jørgen Albreth Schønberg for Generaliskalens Tiltale i denne Sag frie at være. Forestaaende at være ligelydende med Høiesterets Domprotocol bevidner. H. H. Konemann. Hiesterets Justitscontoir, den 13de Mai 1801.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-05-22
Gaarden paa Hiørnet af Middelgade og Fægyden, lader Christen Lassen Muller ved offentlig Auction, om antigelig Bud skeer, bortsælge den 28 Mai førstkommelde om Eftermiddagen Kl. 3 slet. Undertegnede tager sig den Frihed at have sig recommenderet for enhver som maatte behøve Stueværelse tapetserede, Sofaer, Canopeer og Stole beslaget, reelt, reent og god fra Haanden, loves, som jeg derved kan vente enhvers Tilfredshed. F. Lemme, Sadelmager i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-05-22
Mandagen den 27de Mai førstkommende og følgende Dage om Eftermiddagen Klokken 2, lader Enke-Frue Bispinde Janson ved offentlig Auction i Aarhuus Bispegaard bortsælge, en betydelig Deel Guld og Sølv, Meubler, Sengeklæder, Linnet, Kobber, Tin, Jernfang og Træevare, samt et got Clavicin Rojal og et moderne Taffeluhr m. m., hvorover trykte Cataloger kan erholdes paa Bispecon, toiret, samt hos Hr. Kammerraad Willadsen i Randers og Hr. Hospitalsforstander Benzen i Horsens. Aarhuus, den 15de Mai 1805. R. Jansen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-05-22
Formedelst Mangel af Syn og Helbred, agter jeg naar antagelig Bud kan træffes underhaanden, at bortsælge min iboende Gaard og hosliggende 2de Leievaaninger, som af min Formand og Svigerfader sal. Søren Asch af svært og brun ege Træe 1757 er opbygt, Gaard og Vaaningerne er beliggende ved Vestergades Port, som bekiendt et af de nærsomste Stæder i Byen, da der igjennem denne Port indkommer alle de Producter Landet frembringer, Gaardens Bygninger bestaaer 12 Fag 2etage til Gaden, hvorunder er 2de tørre og murede Kieldere. 6 Fag 2etage Sidehuus til Kiøkken og Bryggers. 5 Fag retage Baghuus til Koe, og Hestestald, samt et lidet Pakhuus. 14 Fag Halvtag til Bræder og Brænde. Nye Kølle og Skorsteen, for 2 Aar opført paa anordnede Maade, samt en nye Pompe nedsadt, foruden Brøndvand som og er i Gaarden, Gaard og Haugeplads er af Størrelse som sin Lige faa Stæder findes i Byen, Haugen er forsynet med Planker og med mange unge og frugtbærende Træer, og da Haugen grændser til Marken, kunde der med Fordeel anbringes Keglebane. J Tilfælde Gaarden skulle blive kiøbt, for derudi at anlægge et Fabrik, til hvis Drift behovedes meget Vand da kan der aldrig blive Mangel paa samme formedelst den strax bag ved Gaarden forbiløbende Møllestrøm. Leievaaningerne bestaaer af 9 Fag retage Huus, og Kiøbesummen for det hele kan blive staaende i Gaarden til Snapsting 1806, imod lovlig Rente og susisant Caution, og længere om det forlanges. Gaarden kan tiltrædes til Michaeli rette Fløttetid førstkommende, Aarhuus, den 22de Mai 1805. Poul Svendsen. V. En Topseng af nu brugelig Facon, et saa got som nye Seil til en Brig, noget ualmindelig fiint Sukkerduun, et Par moderne store Speile, et Par dito Commoder og en indlagt Dragkiste, er formedelst Foranding af Boepæl tilkiøbs hos E. Løgstrup, logerende his Vognmand Jens Olesen paa Vestergade i Aarhuus. Til Leie. Den Stue, Kammer m.v., som jeg beboer hos Vognnand Jens Olesen paa Vestergade, er til Leie og kan tiltrædes ved min Afreise i Junii Maaned, fra den Tid og til Michelsdag. E. Løgstrup. Jens Jørgensen, Stolemagermæster, boende paa Vestergade hos Glarnæster Bock, recommenderer sig til det ærede saavel uden som udenbyes Publicum, med alleslags moderne Stolemagerarbeide, saa er og en nye forfærdiget Ottom at faae tilkiøbs.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-05-22
Et Sted paa Lidet, i Nærheden af Aarhuus eller Schanderborg, hvar omtrent kunde haves 4 Værelser, foruden Pige, og Pultekammer, med en liden Jordlod ønskes enten til Feste paa Livstid eller til Leie. Adressecontoiret giver Anviisning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-05-22
Bekiendtgiørelse. Da jeg er kommet i Erfaring om, at noge Mennesker finder Behag i, at optage og opkiøbe paa min Regning, hvor de kan blive betroet, og derved sætter mig i betydelige Udgivter og Gield uden mit Vdende, saa erklærer jeg herved, at slige Regninger for Eftertiden ikke bliver betalt af mig, ligesom jeg og vil bede, at intet Menneske bliver betroet noget paa mit Navn, uden de derfor seer min egen eller Forvalter, skrivtlige Begiering. Weedøe, den 16de Mai 1805. E. sal. Christensens.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-05-22
Under Stamhuset Bidstrup Gods i Hadslund Bye, Randers Amt, er ved Døden afgaaed Fæstegaardmand Jens Madsen, hvis Boe, strax er taget under Skiftebehandling og derunder er befunden den Afdøde har havt betydelig Handel med Creaturer, hvorved muelig hans Stervboe kan have Penge tilgode, ligesom og bortskylde, altsaa i Medhold af Placaten af 26de October 1792, indkaldes herved med 6 og 12 Ugers Varsel, samtlige Stervboets Credi= og Debitorer, at møde i Stervboegaarden den 29de Junii og 10de Aug. førstkommende, hvor Stifteforretningen foretages hver Dags Formiddag Kl. 10, de første for at betale deres Skyld og de sidste at frenkomme med deres beviislige Fordringer eller og forinden melde sig hos Undertegnede. Bidstrup, d. 18de Mai 1805. Paa høie Skifteholderens Vegne som Fuldmægtig, P. Siemer. Til Leie, Gaarden paa Vestergade, som ligger ved Siden af min iboende Gaard og nu beboes af S. T. Hr. General Brackel bliver ledig til første Michael, Fløttetid. Liebhaberne behage at melde dem hos Peder Larsen Schmidt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-05-25
Udenlandsk. Vor elskte Kronprindsesses Nedkomst, hvorpaa hele Lindets Forventning er rettet, ventes at indtreffe i Julii maaned.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-05-25
Hs. K. H. Kronprindsessen har nyelig udløst af Kiøbenhavns civile Arresthuus en fattig Haandværksmand, som der i nogen Tid var holdet af sin Creditor, og Høisamme har tillige tilstillet Gieldsarrestantens Kone en Gave.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-05-25
Kongen har befalet Admiralitetet at tilkiendegive Premier=Lieutnant Wulffgang Kaas hans Tilfredshed med det gode Forhold og den Fremfærd han og nogle af Fregatten Fyllas Mandskab har vist ved den uhældige Jldebrand paa St. Thomas. Bemeldte Lieutnant Kaas var nemlig med en Commando Matrofer sendt i Land fra Fregatten Fylla, som da under Capit. Gethers Commando laae i Havnen, og de udmærkede sig ved at bidrage til Jldens Slukning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-05-25
J et saakaldet Bondehuus i Frederichsberg Hauge haves adskillige Paafugle og andre Fugle, samt en fra Ostindien hiembragt saakaldet Kronfugl, der i Størrelse, ligner en Stork.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-05-25
Rygtet siger at Generalpostamtet lader forfærdige et nyt Slags Karrer til at befordre Brevposten med, hvori Sædet for Karlen skal hænge løst og slingre, Hjulaxlerne skal løbe inden i Hiulet paa smaae Metalvalser for at giøre Omløbet des lettere, og Jndretningen af Karren skal saaledes giøres at Hesten kun skal trække og ikke bære Vognen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-05-25
En Gartnersvend ved Rosenborg Hauge har erholdt Kongelig Understøttelse til paa nogen Tid at giøre en udenlands Reise for at udvide sine Kundskaber i dette Fag. Commandeur Løvenørn opmuntrer i de offentlige Blade de Reisende til at bruge Færgeanstalten imellem Nysted og Helgenhavn, da begge de dertil befragtede Færge jagter, som kunne føre Heste og Vogne over og tillige ere indrettede med gode Beqvemmeligheder for Passagerer, nu ere tilstæde tilligemed Paketbaaden, der allene kan føre Reisende uden Heste og Vogne over. Det vil ogsaa herefter blive sørget for, at der, saa meget Vind og Veir giør det mueligt, stedse vil forefindes eet af Fartøierne paa hver Side til de Reisendes Befordring, i Særdeleshed om Børtdagene, som ere bestemte til Søndagen i Nysted og til Torsdagen i Helgenhavn, da Fartøierne skulle afgaae Kl. 7 om Morgenen, undtagen i November Maaned, Kl. 8. Det tilkiendegives tillige, at denne Færgefart ophører hvert Aar den sidste Novbr.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-05-25
Den 16de om Morgenen Kl. 5 blev Kammerherre, B. Ankers Liig i al Stilhed bragt i en Liigvogn ombord, paa et Skib, for at transporteres til Christiania. Følget bestod kun af 4 Vogne. Den Afdødes Broder, Kammerherre P. Anker, og hans 2 Brodersønner fulgte Liget.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-05-25
Af de Medailler som bleve uddeelte ved Kronningsfesten i Paris, haves nu nogle i Kbhvn., der i Størrelse ligner danske Fireskillinger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-05-25
J den saakaldte store Hauge paa Christianshavn er nu ogsaa kommet en horisontal Gynge, hvorpaa staaer en Mand af Træe i et Menneskes Størrelse, som et klædt i ordentlige Klæder og Hat paa Hovedet. Han staaer i Stilling til at dandse, og naar Gyugen bevæger sig, dreier han sig rundt og Klæderne flagte om ham.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-05-25
Fra Holbek Amt haves sørgelige Beretninger om den Fodertrang den langvarige Kulde har foraarsaget; for nogle Bønder ere enkelte Heste bortsultede, og der er den Herregaard hvor 60 Køer ere døde. Kierteminde vil nu have sin Havn bedret. Dens Havnecommission har lisiteret Forfærdigelsen af en Mudermaskine paa Flaad efter Tegning, hvis Overslag er 559 Rdr.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-05-25
De af Capit. Brink hiembragte Dyr, hvorom der taltes i sidste Avis, er ikke Gozeller eller Antiloper, men den plettede Hjort (Cervus Avis), som Plinius allerede omtaler i sin Naturhistorie.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-05-25
Paa Randbølheden bygges i denne Sommer for kongelig Regning et nyt Planteurhuus. Overslaget paa Omkostningerne er 683 Rdr. Skagens Kapel faaer i Sommer en Hovedforbedring. Lisiteringen skeer efter et Overslag paa 677 Rdr. Lansdommer Hoff har paa det lige over for Viborg, liggende Asmildkløster i denne Tid ladet anlægge Plantaster og smukke Spadseregange i og om Haven for dem som agte at fornøie sig uden for Byen. Viborg har hidtil gandske savnet en saadan offentlig Have. Desto skammeligere er det Misbrug, som nogle den ene Søndag Haven var aaben, har gjort af denne uegennyttige Mands Opofrelse, da Gartneren allerede har maattet avertere derom i Viborg Avis. Hvor er dog den gamle danske Agt bleven af for Andres Eiendom, og naar kom mer Frodes Tid tilbage, da Guld ei blev ranet, der hang paa alfare Veie? Følgende er passeret ved Tønningen: 2de danske Koffardieskibe vilde hale ud af Havnen ved Tønningen, men bleve stoppede i denne deres Hensigt ved et engelsk Koffardieskib, som laae dem midt i Veien. Efter forgiæves at have anmodet samme at hale bort, meldte de dette til den kongel. inspectionhavende Officeer i Tønningen, som da og strax sendte en kongel. Schalppe, ombord til Engelskmanden for at hielpe ham til at forhales; dog da denne blev ved at nægte dette, fik de Ordre fra Chefen af Vagtskibet at gaae ombord og hale ham bort, hvilket og blev iværksat. Under dette Arbeide skieldte den engelske Capitain Folkene ud, og da de advarede ham, at lade sligt være, og sagde, at de vare der paa deres Chefs Vegne, og blot udførte hans befaling, svarede han: jeg - - Jer Chef og Jer alle, ja vovede endog at bruge usømmelige Talemaader om det Lands Regent, paa hvis Strøm han laae. Qvarteermesteren af den kongel. Schaluppe fandt derfor billigt at bringe ham ombord paa Vagtskibet, hvor han, til en retfærdig Straf for hans Forhold, og til Exempel for andre, blev afstraffet med nogle Slag Tamp. Qvarteermesteren og alle Folkene Uqvemsord.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-05-25
Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-05-25
Jndkomne Skippere. Fra den 220 til i Dag: T. Schibye fra Drammen, A. Madsen fra Horsens, J. Thornøe fra Odense, N. R. Bruun fra Bogense, N. Holst fra Bergen, J. Sørensen, fra Schielchiør, Hans Jensen fra New=Castel, Jacob C. From fra Flensborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-05-25
Udgaaede Skippere. Friderich Christiansen til Riga, Jacob Alrøe til Ly bech, Hans N. Randleff til Ebbeltoft.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-05-25
Smakkesarten imellem Aarhuus og Callundborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-05-25
Jndpasserede. Fra den 7de til i Dag: Jomfrue Haasum, Studenterne Hegelund og Hauchl, Urtekræmmer N. K. d. Hemmer, Pastor Flensburg, Cand. Theol. Wogelius, Cand. juris Fischer, Stud. Schov, Capitain Kampbell og Kone med Tiener, Forvalter Høst, Ritmester Bolvig, Hestehandler R. Faurschou.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-05-25
Udpasserede. Den 24de: Forpagter Sørensen, Borger-Capitain og Kiøbmand Martin H. Steneche.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-05-25
Med Skipper Hansens Smakke blev afsendt Køer, Heste, og Sviin tilhørende J. Bodelsen, med Skipper Salling Stude tilhørende C. Giede, med Skipper Jversen Køer og Stude tilhørende M. Lemming og A. Hviid.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-05-25
Udenlandsk. Frankrig. Den nyelig omtalte Ankomst af vigtige Efterretninger fra Vestindien har bekræftet sig. En Adjutant fra Generalcapitain Ennouf, er efter 29 Dages Fart fra Guadeloupe ankommen til Passage. Hans Depescher ere endnu ikke officiel bekiendtgjorte. Følgende læses herover i de herværende Blade: Øerne Montferrat, St. Christopher, Antigua og St. Lucie har havt samme Skjebne som Dominica, Franskmændene har paa disse inddreven en Contribution af 5 Millioner. 250 engelske Fartøier, som enten ere ødelagte eller førte til Guadeloupe og Martiniqve med deres Ladninger, har erstattet os vores Tab i det store, hvad vores Handel i forskellige Krigsaar kan have tabt i det smaae. Da nogle franske Soldater ved Forræderie ere blevne myrdede paa Dominica, saa har den franske Armee 4 Dage derefter igien landet, og har ladet Engelænderne og de oprørske Negere springe over Klingen. Efter de fiendtlige Øers Rømning og Rumering, ere de franske Tropper blevne fordeelte. 1500 Mand ere sendte til Guadeloupe, 1500 Mand til Martiniqve og Resten til St. Domingo, for der at forstærke General Ferrands Pesition. Efter denne Expedition ere 2 Linieskibe og 3 Fregatter detascherede til Farvandene af Barbados for at overfalde den engelske Convoy, som man venter dertil fra Cork. Man vurderet Skaden, som man ved denne Leilighed har tilføiet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-05-25
den engelske Handel, paa mere end hundrede Millioner Franker.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-05-25
Moniteuren melder: at Keiseren har den 5te mynstret Leiren paa Valgpladsen ved Marengo hvor der var 34 Batailloner og 7 Eskadroner forsamlede. Keiserinden, saae Maneuvren fra en Throne, som var anbragt saaledes, at man derfra kunde besee den hele Slette. Tropperne maneurerede i 4 Timer paa det samme Sted, hvorfra han havde uddeelet Anordningerne til Slaget, nemlig ved Castel-Ceriold. Han begav sig derpaa til Thronen ved Keiserinden, for hvilken General Lannes stillede Tropperne i en Halveirkel. De Medlemmer af Æreslegionen som endnu ikke havde erholdt Decorationen, besteeg paa et Vink af Krigsministeren Trinene, som førte til Thronen, hvorfra Keiseren egenhændig uddeelte dem, under Militairmusik og Kanonernes Løsning. Derpaa lagde Keiseren Grundstenen til et Monument for de i Slaget ved Marengo faldne Krigere. Keiseren besteeg derpaa igien Tronen, og Tropperne defilerede forbi samme. Klokken 4 kom deres Majestæter tilbage til Alessandria. Den 6te Maji afreiste Majestæterne fra Allessandria til Pavia. Ved Overgangen over Pofloden, vil de holde deres Jndtog paa Kongeriget Jtaliens Gebeet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-05-25
Efter de nærmere Efterretninger, over den Toulon ner Flaades Expedition, er den fiendtlige Admiral Nelson især derved bleven ført bag Lyset, at man har spillet ham hemmelige Efterretninger i Hænde og ladet ham opfange Breve, som han har holdt for officielle, og som alle indeholdt den bestemte Forsikring, at Expeditionen fra Toulon vilde gaae til Egypten. Han blev derfor vedvarende i de Sicilianske Farvande, hvor han haabede at faae fat paalden. Da han endelig erfarede, at den ver gaaet igiennem Strædet ved Gibraltar, seilede han strax efter den, men den havde da faaet for stort et Forspring. Siden har man Efterretning, at den Toulonner Flaade er seilet forbi de Canariske Øer, hvoraf man nu slutter, den er bestemt til Ostindien.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-05-25
J Moniteuren kaldes Rocheforteskadren nu Martinistaaden. Samme Blad søger at give en rigtigere Forestilling, end man i Almindelighed har, om den engelske Søemagt. England, siger det, har 192 Linieskibe, men deraf ere 50 aldeles ubrugelige, at Resten har England aldrig været istand til at udruste over 85, af Mangel paa Folk, og det uagtet de bemandes saa tyndt, at en Kanon faaer hos dem 7 Mand, naar den hos de Franske bar 10, og et 74 Kanonskib neppe 500 Mands Besætning, naar de Franske give det 7000 Mand. Naar men nu betænker, at disse 85 Skibe skulle paapasse, blokere er et latterligt Ord, alle Krigshavnene fra Texel til Genua, og tillige værne om de fraliggende Kolonier, saa finder man det rimeligt at England, i Kampen med en Fiende, der har Midler og Virksomhed til at bruge dem, ikke kan andet end faae et Knube efter det andet, og tilsidst maae give tabt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-05-25
Keiserindens Lystslot Malmaison, bliver endnu daglig forskiønnet. Der bliver nu haaaet et meget skiønt Drivhuus, efter de talentfuldeste Kunstneres Forslag. Holland. Den 15de Mai aflagde deres Høimægtigheder Eeden til Raadspensionair Schimmelpennink, og han proclammerede at deres Forsamling var aabnet, samt udnævnede deres Præsident. Efter at Eeden var aflagt, blev deres Udnævnelse bekiendtgjort ved Kanonernes Løsning. Den nye Constitution er nu trykt i det franske Sprog, og meddeelt alle herværende Gesandtere. Viceadmiral Verheul er ankommen til Haag. Han beholder i Sommer Commanden, over Flaaden, og indtræder derpaa i SøeministerPosten.