JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1835-11-21
Spanien. Over Paris, den 1ste November. De sidste Efterretninger naae til 5te d. M. Den saa til berørte Fægtning mellem Vittoria og Salvatierra meddeles nu af Madrider-Gaceta paa følgende Maade: Den 27de October stødte Cordova, paa sin Marsch til Salvatierra, paa Fjenden, og traf strax de nødvendige Dispositioner til et Angreb, der da ogsaa havde det forventede Udfald. Fjendens Planer bleve kuldkastede og det sjette lette Regiment saae sig istand til at indtage de det anviiste Stillinger. Gardens Provindsial-Jæger-Bataillon erobrede i Stormskridt det faste Slot Guerara, medens Brigaderen Vigo trængte Fjenden tilbage paa det venstre Fløi og tvang ham til, i Uorden at kaste sig ind i Borunda-Dalen, der ligger Norden for Guerara, og hvor Rebellernes Masse stod. Efterat Vejen saaledes var blevet renset, rykkede Generalen videre frem. Endnu en Gang søgte Rebellerne med en talrigere Stridsmagt at standse ham. Men forgjeves. De christinske Troppers Tapperhed fornægtede sig ikke. Alle Forskandsninger, Fjenden havde opkastet, bleve ødelagte. Generalen har ogsaa afgivet Beretning til Krigsministeren over en ny Affaire, der ligeledes er faldet hæderlig ud for vore Tropper, skjøndt Rebellerne om Natten fra den 27de til den 28de havde forstærket sig med fen Batailloner. Vort Tab indskrænker sig til tre Soldaler af Regimentet Armansa og een Jæger af Regimentet Alava. Fjenden har ikke mistet færre end 80 Døde og 400 Saarede, foruden over 100 Fanger. – Blandt de øvrige Madrider-Efterretninger synes kun det værd at lægge Mærke til, at man i alle Ministerierne var betænkt paa at bortskaffe de carlistiske Embedsmænd. Paa Børsen hævede sig endnu bestandig Fonds. For ganske at bringe dem paa Fode igjen, meente man, behøvedes kun Efterretningen om en afgjørende Sejr over Prætendenten.
Berlingske Tidende, 1835-11-21
Tydskland. Darmstadt, den 5te November. – J Følge Breve fra Giessen har Efterretningen om en mulig Forflyttelse af Universitetet til Darmstadt, vakt stor Bestyrtelse under Borgerskabet. Man taler om en Deputation, der skal sendes til Hs. Kongelige Høyhed Storhertugen. Man kan ingenlunde betvivle, at Giessen, som allerede i flere Aar, først ved det tredie Regiments Forsættelse til Worms, siden ved flere Collegiers Hendragning til Darmstadt, har lidt bestandige Tab, vilde ved Tabet af Universitetet, hvis det virkelig skulde finde Sted, lide et ganske uerstatteligt.
Berlingske Tidende, 1835-11-21
Sønderhausen, den 5te November. – Ved en Forordning af den regjerende Hertug af 28de f. M. er ethvert Slags Lotto og Lotterie – Stats=Laanene undtagne – forbudne i Hertugdømmet. De Tilladelser, der tidligere vare udstedte, til Salg af Lodder, ere erklærede for ugyldige.
Berlingske Tidende, 1835-11-21
Belgien. Brüssel den 6te November. – J Kamret skal Forslaget omet National-Pantheon atter optages. Man vil oprette det paa det Sted, hvor forhen Hotellet van Maanen stod. Man vil begynde med at opstille Karl Nes Statue Jtalien. Maland, den 3die November. – Den her udkommende Tidende indeholder nu Erklæringen af en Statsforbryder, Felice Argenti fra Viggin, som for Tiden befinder sig paa Fæstningen i Brunn, at ville gjøre Brug af, at landsforvises til America. Det hidrørende Sted i det Kejserlige Naadesbrev og Advarselen med Hensyn til de Forviistes Tilbagekomst ere ogsaa udtrykkelig vedføiede ovennævnte Erklæring.
Berlingske Tidende, 1835-11-21
Jndenlandske Efterretninger. Randers, den 14de Novbr. – Den 12te d. M. om Aftenen, afbrændte tvende Fæstegaarde i Faarup By, Thorsager Sogn, under Kals Gods, tilhørende Christen Petersen og Rasmus Andersens Enke. Jlden, der skal være opkommen ved uforsigtig Omgang med Hør, kunde sees her ved Randers, omtrent fra Kl. 6 1/2 til 8 1/2, uagtet en Afstand af omtrent fire Mile.
Berlingske Tidende, 1835-11-21
Kjøbenhavn, den 21de November. No. 7 af Tidenden for de holsteenske Provindsialstænder meddeler Efterretningen om deres, den 20de October afholdte tiende Møde. Præsidiet kundgjorde, at tvende Petitioner vare indløbne, den ene fra Skrædderlauget i Meldorf, angaaende dettes Rettigheder, og den anden fra Kjøbmændene og Spediteurerne i Rendsborg, angaaende Canaltoldens Ulighed og Uforholdsmæssighed i Sammenligning med Sundtolden og Lodsvæsenet paa Eideren. Begge bleve fremlagt, og man besluttede at henvise den sidste til Told-Committeen. – Til Dagens Orden hørte den foreløbige Beraadslaaning over Lovudkastet med Hensyn til nogle, Formyndervæsenet angaaende Punkter. Den Kongelige Hr. Commissarius havde motiveret det med nogle bemærkninger, og Committeen havde endelig foreslaaet: at der fra Stænderforsamlingen af skulde allerunderdanigst anholdes hos Hs. Majestæt om den snarlige Udstedelse af en almindelig Formynderforordning; men at afgive det forlangte Skjøn derhen, at de nærværende Anordninger indtil videre vare at bibeholde. Den endelige Forhandling erklæredes af Forsamlingen for tilstrækkelig forberedt og den fastsattes til tredie November.
Berlingske Tidende, 1835-11-21
Et Bilag til No. 184 af Altona Mercur indeholder den sjette Aars-Beretning om Spise-Anstalten for Trængende og Fattige i Altona. Anstalten aabnedes den 1ste October 1831 og lukkedes den 15de April 1835, i hvilken Mellemtid, 39,300 Portioner Mad tilberedtes og uddeeltes. Jndtægten og Udgivterne beløbe sig til 3753 Cour. Mk. 3 Sk., hvorhos dog Cassebeholdet var 1211 Cour. Mk. 1 1/2 Sk. Regningerne herover specificeres, og derpaa yttre Anstaltens værdige Forstandere sig saaledes: Forestaaende Afregning viser atter, hvorledes vores Anstalt er i Stand til ved et tilstrækkeligt Antal Afsætninger at berede den lovede gode Mad, ikke alene uden Tilskud, men med Fordeel, men den viser ogsaa, at, hvis den store Velgierning Tilgivten af Rugbrød ikke skal bortfalde saa kunne vi umulig vedblive uden vore veldædige Medborgeres fjernere Hjelp, saaledes som med stor Velsignelse allerede i flere Aar er skeet. Men ved denne Aargang maae endnu to Ting bemærkes: For det Første vare Næringsmidlerne overhovedet meget godt Kjøb, og derved have vi havt en ikke ubetydelig Formindskelse i Udgivter, der i et andet Aar ikke ganske maatte kunne undværes. For det Andet, at af de solgte 38,300 Spisetegn havde een Medborger alene optaget 36,329, og ved vort Medlem, Pastor Niemann, uddeelt til trængende Medbeboere, der ikke ere indtegnede ved Fattig-Anstalten. Vi have rigtignok ingen Anledning til at befrygte, at denne saa ærværdige Medborger skulde opgive det engang for hensigtsmæssig anerkjendte Middel at uddeele sine Velgierninger paa, og med Glæde haabe vi, endnu mange Aar at kunne kalde ham en Hovedstøtte; men det maa vel betænkes, at hans Virken er kun et eneste Menneskes, og at uden ham vare i afvigte Aar, i fire og en halv Maaned, knap 2000 Spisetegn, altsaa neppe tolv daglig, blevne forbrugte. Hvorledes skulde det derfor blive med denne Anstalt i den senere kommende Tid, hvis den ikke besad nogle Midler, som sikkrede den, ikke at være nødt til maaskee pludselig at maatte opgive sin hele Tilværelse, og det efterat alle Forstandige have anerkjendt dens Virksomhed, som et fortrinligt Middel til at formindske og formilde Armod. Vi slutte derfor med den hjerteligste Tak til alle vore ærede Velgiørere, men ogsaa med den Bøn, ikke at unddrage vor Anstalt deres fjernere Deeltagelse. Om Hoveriet.
Berlingske Tidende, 1835-11-21
(Slutning see Gaars Nr., Nu den postvise Besvarelse: Vilde man fordre at Godsejerne aldrig maatte bortfæste deres Gaarde til Andre end ligefrem Bønder, var dette vistnok en Lov uden Nødvendighed, thi saalænge vore Fæstegaarde savne saameget i en beqvem Jndretning, ere bebyrdede med Hoveri, og BondejordsBrug alene medfører Værnepligt, vil vanskelig nogen Borger udenfor Bondestanden, i Almindelighed, befatte sig med Fæste gaarde. – Flere Jorders Sammenlægning under een Gaard, er ej saa sjelden, især paa Selvejergods, men at det vilde være betænkeligt at saadant almindeligt blev Tilfældet, vedbliver jeg at formene, thi en næringsløs Folkemængde i en Stat, er vistnok det største Onde. Den ærede Hr. Modstander af Hoveriets Afskaffelse, fordrer en ubetinget Frihed for Godsejerne til at contrahere om deres Bøndergaardes Brug som de selv ville, og betragter enhver foreskreven Form som et Jndgreb i deres Eiendomsret; men enhver Virksomhed i Staten har jo sine foreskrevne Love, under hvilke den kan bevæge sig, saaledes at det Almindeliges Vel ej tilsidesættes, og Godseieren kan ligesaalidet som enhver anden Borger fordre sig undtaget fra Loven, saaledes som hans Stilling er nu. Hans Umyndighed med Hensyn til Skoven, hvorover han dog ikke klager, er meget større, og dog er Fæstebondens Vel heel vigtigere. Det er synderligt at den ærede Herre har ladet sig saameget henrive af sin Hæftighed, at han anseer et fromt Ønske om at Fæsteindretningen afløses af Selveiendom, for et nyt Angreb paa Godsejernes Eiendomsret, og som en Jdee, der skulde have til Hensigt at berøve Godsejeren sin Formue til Fordeel for Bonden, Jeg beklager i Sandhed, at min Hr. Modstander ikke med mere Rolighed har gaaet ind i Sagen, thi med hans Varme for Godsejernes Ret, vilde et roligt Forsvar blevet en ypperlig Deduction. Det er et for al Hjemmel blottet Angivende, at Selvejergodset fortærer sine Producter, og efterat Loven har bestemt, at en Hovedparcel ikke maa være mindre end 20 Tønder Land boniteret Jorder det en Urimelighed.
Berlingske Tidende, 1835-11-21
Om Gavnligheden eller Skadeligheden af Fæsteindretningens Forandring til Forpagtning, har jeg ikke yttret mig, og jeg tør ej bestemme om Tiden nu er kommet da en saadan Reform kunde skee uden Skade; vore Bønder maatte vel øves i lidet meere at gaae paa egen Haand inden man kunde være aldeles tryg for at Mængden længere end i det første Aaremaal, udholdt Forpagtningen. – De store Herregaardes Avlingers Udparcellering har endnu ikke bragt deres Eiere Tab, og jeg troer forvist at Herremændene ville være godt tjente hermed, thi de større Avlinger kunne meget sjelden bestyres tilstrækkelig godt, og man behøver kun simpel Jagttagelses Evne for at see dette, men min Hr. Modstander, vil intet see og intet indrømme, uden hvad som kan rive ned paa den med den redeligste Villie foreslaaede Reform. Man har hidtil anseet det for et sandt Ordsprog, at ingen Tinger saa gal, at der dog er noget godt i Følge med, men dette erkjender den ærede Herre ikke i denne Sag, og da han saaledes slet intet godt vil finde, maa de Fleste vel uden videre Prøvelse troe at det er godt altsammen. Vilkaarligheden ved Hoveriet er let at at bevise, og den ærede Herre kjender det vistnok tilfulde, da selv den retskafne Hoveri Eier vanskelig undgaaer at fordre til mere end ham tilkommer. Den Skygge over Godsernes Bestyrelse, som min Hr. Modstander omtaler, indrømmer han selv at være velgrundet, i det han erklærer, at der forhen kun har været lidet Opmuntring til at gjøre mere for Fæstegodset end højst nødvendigt; og denne Mangel paa fornuftig Pleie fra Godsejernes Side, er det netop at jeg har meent, men hvori den savnede Opmuntring bestaaer, kan jeg ikke begribe, thi Bonden kan bindes ved Contracter og mod den uduelige og uredelige Fæster har der jo været Ret at erholde, om undertiden lidet langsom saa dog saameget sikkrere.
Berlingske Tidende, 1835-11-21
J det jeg nu til Slutning henviser den ærede Herre til en gjentagen Læsning af mit Forrige, hvorved han vil finde mange af sine bemærkninger uden al Grund fremsatte, maa jeg tillige bede mig fritaget for det Selskab han har bestemt mig, thi jeg hører i Sandhed ikke dertil, og om Lollikkernes Færd, hvoraf mange længe har lidt under et jernhaardt Hoveri, maa han et tale saa haant, thi mange skulle have besluttet at følge disses Erempel, ved Petitioner til Stænderne at fremhæve Hoveriets Skadelighed; og af disses Viisdom maa enhver Fædrelandsven haabe det Bedste, næst den for sit Land og Folk varmtfølende Konge. Og nu min ærede Hr. Modstander, Gud befalet; stod vi hinanden Ansigt til Ansigt, bleve vi uden Tvivl snart enige om Hovedtingen; thi Sandhedens Tiltrækningskraft er stor Fr.
Berlingske Tidende, 1835-11-21
Ledige Embeder. Under det danske Cancellie: Borgemester, Byfoged Bye og Raadstuskriver-Embedet i Nestved, samt Herredsfoged og Skriver-Embedet i Tybjerg Herred.
Berlingske Tidende, 1835-11-21
Under General-Toldkammer- og Commerce-Collegiet: Skibsmaaler-Embedet i Kjøbenhavn. Det Kongelige Theater. – J Aften opføres: Den eneste Feil, Lystspil, og Ludovie, Syngestykke.
Berlingske Tidende, 1835-11-21
J Morgen Aften Kl. 7 giver Hr. S. Lee, første Violoncellist ved Hamburger Stad-Theater, en Aftenunderholdning, hvori han udfører fire, af ham selv componerede Nummere, desuden understøttes han med Declamations-Nummere af Mr. Nielsen og Hr. Waltz, og med Musik-Nummere af Mad. Kretzmer, de Herrer Sahlers, Seest, Faaborg og D. Noack. Paa Mandag: Den Stumme i Portici, Opera i fem Acter af Scribe og Delavigne, oversat til Musik af Auber, ved Hr. Professor J. L. Heiberg, Dandsen af Hr. Solodandser Funck. Forestillingen er forbi omtrent Kl. 9.
Berlingske Tidende, 1835-11-21
Kiøbenhavns Børs-Cours, den 20de November 1835. Hamborg 2 M. - a vista 203. - Species 203 1/2. Disconto 4 pCt. - Species solgtes til 12 Mk. 3 1/2 s. Kongelige Obligationer uden Renter i Bco. 88 1/4 a 88 1/2. Dito uden Renter i Sedler 89 1/2 a 90. Nationalbank-Obligationer (af Laanet den 2den Februar 1820) i rede Sølv 102 1/2. Dito i Sedler 101 1/4 Norske Speciesedler 178 1/2 a 179. Svenske Sedler 18 1/4 a 18 1/2 s. pr. 1 Rdlr. Rigsgjeld. 3 pCt. Engelske Laan ved Wilson & Comp. 74 1/2 a 75. Norske Laan til 4 pCt. i Bco. (afsluttet den 21de Juni 1834) 100 1/2 a 101. Dito dito til 4 pCt. i rede Sølv 100 1/2 a 101. Dito dito til 4 pCt. 100 1/2. Nye dito dito til 4 pCt. r. S. 100 1/2 4 pCt. nye Svenske Hypothekkasse-Obligationer i Bco. 93 a 93 1/2. 4 pCt. uopsigelige Norske Stats=Obligationer, lydende paa Norske Species. – 1 pCt. Rigsbanks Obligationer, Renten pr. 6te Januar, 102 a 102 1/2 Rbd. rede Sølv.
Berlingske Tidende, 1835-11-21
Kjøbenhavns Torvepriser, den 20de November 1835. Rug Td. 1 Rbd. - Mk. 1 s. a 1 Rbd. 2 Mk. 8 s. Hvede Td. 1 Rbd. 2 Mk. - s. a 5 Rbd. - Mk. - s. Byg, 2 radet Td. 3 Rbd. 2 Mk. 1 s. a 3 Rbd. 3 Mk. 1 s. Byg, 6-radet Td. 3 Rbd. 2 Mk. - s. a 3 Rbd. 3 Mk. - s. Havre Td. 2 Rbd. 1 Mk. 12 s. a 2 Rbd. 2 Mk. 12 s.
Berlingske Tidende, 1835-11-21
Erter, Td. 1 Rbd. 2 Mk. - s. a 1 Rbd. 5 Mk. 8 s. Flæsk, røget Lpd. 1 Rbd. 5 Mk. - s. a 2 Rbd. - Mk. - s. Flæsk, grøns. Lpd. 1 Rbd. 2 Mk. 1 s. a 1 Rbd. 3 Mk. - s. Smør Pd. - Rbd. 1 Mk. 1 s. a 2 Rbd. 1 Mk. 2 s. Æg Snesen, Rbd. 1 Mk. 12 s. a 2 Rbd. 1 Mk. 11 s. Giær. Pd. - Rbd. 3 Mk. 12 s. a 2 Rbd. 1 Mk. 1 s. Siæll. Smør Fd. 11 Rbd. - Mk. - s. a 13 Rbd. 3 Mk. - s. Alt i Sedler og Tegn. vor elskede Moder, Wilhelmine Magdalene Hertel, födt aftner, Enke efter Sognepræst l. L. Herter, den 10de dennes bortkaldtes fra os ved en blid og rolig Død, bekiendtgjøres sörgeligst af hendes efterladte Børn.
Berlingske Tidende, 1835-11-21
Løverdagen den 14de d. M., om Aftenen Kl. 8, endte min kjære Broder Doctor medicinæ Jens Peter Orsleff, sine Dage ved en blid og rødlig Død uden foregaaende Sygdom, i sit 20de Aar. Saa meget stærkere føler jeg dette Tab som jeg 5 Uger i Forveien fristede den Skjæbne at miste min eneste Søn. Dette tilkiendegives Slægtninge og Venner. Kiøbenhavn, den 18de November 1835. K. M. sal. Wedsted, fød Ørsleff iteratur.
Berlingske Tidende, 1835-11-21
Stændertidenden I. er udkommen. Subscription modtages her i Byen paa det Berlingske Comptoir. Pilestrædet No. 118, og i Provindserne paa samtlige Postcomptoirer.
Berlingske Tidende, 1835-11-21
Fra Pressen er udkommet: Bidrag til Hierarkiets Historie i Danmark. Ved D. Seidelin, suspenderet Sognepræst. Første Hefte. Faaes for 2 Mk. i den Schubothike Boghandling. udkommet: Den danske Statsven: Fædrelandet helliget, af J. C. i Lange. Jndeholder: 1) forholdsmæssige Afgivtsbyrder paa faste Eiendomme, saavel i Kiøbstæderne som paa Landet. 2) Brødtaxt til Skade og Skam 3) Om Hoveriforpligt og Forholdet mellem Jorddrot og Fæstebonder. 4) Nye Cassemangler, nemlig: Hoscasserens, to Herredsfogders og en vestindisk Skifteforvalters, foruden en underordnet Embedsmands Bedragerier, 5 Danmarks Finants Overslag for 1817, til Sammenligning med det nyligen udgivne Budget; et mærkværdigt Aktstykke. 7) Om Lovtalen over Overlærer Haar i Anledning af Afhandlingerne og Repotisme. 7) Om Homoopathien. – Faaes for 16 s. hos Hofboghandler Becken, Møntergaden Nr. 51.
Berlingske Tidende, 1835-11-21
AVERTISSEMENT. Oft Slagtermester Carl Friderich Gotthelff Mathe af Wierslev, ved Siellands Stiftamtmandskabs Decret af 3die dennes er, formedelst Sindsvaghed, i Kraft af Lovens 3 – 17 – 1, erklæret umyndig indtil videre og at jeg er bleven beskikket til hans Værge, bliver herved bekiendtgjort. A. F. Raasloff, Kiøbenhavn, den 6te November 1835. Procurator, boende i Silkegaden Nr. 42, anden Sal.
Berlingske Tidende, 1835-11-21
Af Justitsraaad Kildes Planteskole No. 40 paa Vesterbroe ved Kiøbenhavn, bekommes som sædvanligt vel tilvorne Frugttræer at fortrinlige Æble- og Pæresorter og dragbar Alder, saa og hvide og røde Viinstokke i den bedste Alder til Omplantning, spanske hvide og røde Ribs, samt Stikkelsbær m. m. ortrinligen godt brabandsk Saalelæder sælges i förre og mindre 4 Partier til billigste Priser ved gammel Strand No. 160, hos L. Lütken s Enke & Sønner.
Berlingske Tidende, 1835-11-21
i det af mig kiøbte Løve Apothek her i Staden, den 17de No 4 vember vitteredes af Stadsphysicus, det kongelige Sundheds-Collegium og Stadens Læger og befandtes at have modtaget adskillige meget hensigtsmæssige Forandringer og at være forsynet med et tilstrækkeligt Forraad af gode Varer, tager jeg mig herved den Frihed at bringe til offenlig Kundskab, anbefalende det til det ærede Publicums Opmærksomhed. Kiöbenhavn, den inde November 1835. I. A. Bech.
Berlingske Tidende, 1835-11-21
Kunst-Efterretning. Løverdagen den 21de og Søndagen den 22de Novbr., om Aftenen Kl. 2, gives i Salen i Hotel du Rord: De sidste Forestillinger efDaphanorama, Gallerie af Transparent Malerier fra Schweitz, Indgangsprisen er 3 Mk.; for Børn under 10 Aar det Halve. C. Stettler & Comp. fra Bern. En saakaldet Panderører af Kobber, som bruges i Brænderier, og som foregives at være funden paa Veien udenfor Assistents-Kirkegaarden, Torsdagen den 5te d. M., er til Eftersyn ved Kiøbenhavns Politirets 1ste Protokol A En rask og velvoxen Dreng, helst fra Provindserne, kan blive antaget at lære Kiøbmandshandelen, naar man vil behage i portofrie Breve at henvende sig til Urtekræmmer K. F. Krog, Vimmelskaftet No. 137. følge det Kongelige Rentekammers Resolution af 17de f. M., bekiendtgiøres herved, at fra Frederiksberg Frugttræe-Planteskole, kan udi indeværende Efteraar afhentes Frugttræerne, som Høibemeldte Resolution bestemmer. Frederiksberg, den 16de Novbr. 1835. H. Hansen.
Berlingske Tidende, 1835-11-21
ved Captain Knudsen er i Dag arriveret fra Malaga: lange Rosiner i 1/2 Tdr., Muskatel i 1/4 Tdr., bigen i 1/2 Tdr. og Citroner, i Kister, som sælges til billigste Priis paa Hiørnet af Compagnistræde og Nabolds No. 60, hos A. C. Brönnum. Kiöbenhavn, den 13de Novbr. 1835.
Berlingske Tidende, 1835-11-21
Lysegarn sælges til 5 Mk. 8 s. a 6 Mk. Pd. hos A. Schmidt, paa Østergade No. 78, strax ved Kongens Nytorv. Tiin blaa og guul Caffe 30 a 32 s., klar Candis 28 a 27 s. Pd., 20 Mk. J Lpd., lyst Puddersukker 18 a 12 s., dito 10 Mk. Lpd., fast Melis 28 s. Pd., stødt dito 26 s., extra god ny Congothee 6 Mk. 8 s. a 6 Mk. Pd., ny Comvoythee 7 Mk., St. Croix Rom, hvid og bruun 32 a 28 s., Rom-Extract 2 Mk. Potten, gl. dito 3 a 4 Mk. Fl. uden Fl., udmærket gode nye Flommesild 6 Mk. Dunken, ny Klipfisk 7 a 8 Mk. Lpd., Kakkelovns Steenkul 11 Mk. Td., hvid islandsk Uld, heglet Hør 36 s. a 40 s. Pd., født islandsk Lammekiød og udmærket klar og hvid raffineret Lampetran, faaes i større og mindre Qvantitet til billigste Priser i No. 2 under Børsen, andagen den 23de d. M. bliver opført en Concert i Roeskilde Domkirke. Billetter til Pladse, i Choret a 4 Mk. og til Kirkegulvet og Kirkestolene a 3 Mk. pro persona, erholdes hos Cantor Hartmann, som og, paa Concertaftenen, ved Indgangen til Kirken, der aabnes Kl. 5, Concerten begynder Kl. 6; dens Jndhold vil blive bekiendtgjort ved trykte Placater.
Berlingske Tidende, 1835-11-21
et Jørgen Mortensen heraf Staden er af Kiøbenhavns Magistrat, overeensstemmende med Lovens 3 – 17 – 1, blevet erklæret umyndig indtil videre, og at jeg er beskikket til hans Værge, saadant bliver herved bekiendtgjort. Kiøbenhavn, den 5te November 1835. Søren Christian Frimudt, Skibscapitain. St særdeles godt Tracteursted paa en af Stadens Broer, hvortil er fortrinlig Søgning, agter Eieren, formedelst Svagelighed, underhaanden at bortElge. Det nærmere erfares paa lille Kiøbmagergade Nr. 77, 2den Sal, hos L. M. Hofgaard.
Berlingske Tidende, 1835-11-21
Gulv=Tæppetøier. Smukke blomstrede Gulv=Tæppetøier, og et stort Udvalg af stribede dito, hvoriblandt nogle meget tykke til 4 Mk. a 4 Mk. 8 s., samt meget gode Listetæppe Tøier, saavel afpassede som og i alenviis, er arriveret og sælges meget billig. Tillige kan faaes gode graae stribede Gulvtæpper til 24 a 28 sk. Alen, samt glatte, graae til 12, T. Høyer, 16 a 20 sk. Alen, hos Østergade No. 11, i Kiøbenhavn.
Berlingske Tidende, 1835-11-21
Klædelister kjøbes. Skifte=Jndkaldelse. Ridder Tirsdagen den 8de December førstkommende, om Formiddagen Klokken 11, bliver paa Undertegnedes Comptoir afholdt en Skiftesamling i afgangne Høker Frederik Jacobsen af Kiøge, og efterlevende Enke Ane Cathrine Jacobsen, født Jensen, deres fælleds Boe, og at Repartitionen da vil blive fremlagt, bekiendtgiøres herved overeensstemmende ved Frd. 16de Jan. 1820 § 17, til alle Vedkommendes Efterretning. Kiøge Byfogedcontoir, den 17de November 1835. B. S. Brorson.
Berlingske Tidende, 1835-11-21
Auctioner. Mandagen den 30te Novbr. førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, bliver ved Auction i Vangede Bye bortsolgt endeel Løsøre og Effecter samt endeel Smede-Værktøi, tilhørende Smed Lars Nielsens og Fiskebløder Lars Henriksens Stervboer, imod Betaling til Godsforvalter Bruun, boende i Rosengaarden Nr. 128, Litr. A., hvor, saavelsom i Lundehuset og Søborghuus samt i Kroerne i Gientofte og Lyngbye, de trykte Fortegnelser ville være at erholde nogle Dage for Auctionen.
Berlingske Tidende, 1835-11-21
en afgangne Viceadmiral Risbricks Stervboe tilhørende Gaard No. 145, i denne Byes Skattergade bliver, med alt dens Tilliggende, stillet til offentlig Auction den 18de Novbr., 1ste og 15de December dette Aar. De tvende første Auctioner afholdes paa Svendborg Byes Raadhuus de benævnte Dage, Formiddag Kl. 10 Slet, og den tredie til samme Tid paa Stedet selv. Gaarden bestaaer af et Forhuus paa 11 Fag, Muur- og Egebindingsværk, 1 Etage, med Jndkiørselsport, og Qvist over de 3 Fag. Et Sidehuus paa 6 Fag og et Baghuus paa 3 Fag. Gaardsrum med rindende Vand, en smuk Hauge, indhegnet med Muur til Gaden, og hvori et Lysthuus. Til Haugen støder et lidet tilhørende Vænge, som ogsaa tildeels er opbyrket til Hauge. Til Eiendommen ligger 4 Rdlrs. Grund i Ørenbergmarken og en Lod i Græsholmene, udlagt efter 8 Rdlrs. Grundtaxt, samt Skovrettighed efter 4 Rdlrs. Grund. Bygningerne ere vel vedligeholdte, meget beqvemt indrettede og i Kiøkkenet findes fuldstændig Confur=Indretning. Eiendommen kan tiltrædes til 1ste Mai 1836, og saafremt Kiøberen ikke attraaer at udbetale mere eller tidligere, vil henved 2/3 Dele af Kiøbesummen kunne forblive staaende i samme, medens Resten da bliver at udbetale i 11te December Termin 1836 Conditionerne ligge iøvrigt til Eftersyn paa mit Contoir. Moltke. Svendborg Byefogedcontoir, den 3die Novbr. 1835. Jordegods-Salg.