JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-10-05
Den 17de Juli er efter Skrivelse fra Pernambud af 24de Julii forefalden et afgjørende Slag imellem de republicanske Tropper under Præsidenten Carvalhos Befaling. Den Sidste er med stort Tab slaaet tilbage og Morgado drager nu seierig imod Pernambuco, hvor hans Jndtog ventes hvert Øieblik, Saasnart Carvalhos Nederlag blev bekjendt i det Jndre underkastede Jndvaanerne sig Keiserens Herredømme, saa at man snart kan vente at see det hele republicanske Partie omstyttet. Man troer, at Pra sidenten vil flygte til Europa. Han har allerede fragtet 3 Fartøier og lastet dem med Brafilientræ o. s. v.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-10-05
Adskilligt. Angaaende hiin alskyelige Mordbrand i Landsbyen Walperswyl meldes endvidere følgende; Mordbrænderen er endnu ikke indhentet. Den Rasende forhen en bemidlet Mand havde allerede oftere truet sin Kone og sine Naboer med Hævn og Ulykke. Om Aftenen sendte han efter Aftensmaaltidet, sin 14 aarige Datter for at hente Brændeviin. Ved Tilbagekomsten fandt hun Faderen siddende allene uden for Huset: han bød hende at gaae til Sengs under det Foregivende, at hendes Moder var endnu i Landsbyen. Pigen sov ind og blev vækket ved Jlden i Naboenshuus og beskjæftigede sig med at redde Hunsgeraad, indtil Moderens Liig blev funden bag en Dør, der var lukket til indenfor. Blodspor af Hænder, ere ogsaa siden funden paa Vindue karmene hvorover formodentlig Morderen er steget efter fuldbragt Udaad.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-10-05
Et ungt, uden Tvivl vanvittigt Menneske, der kalder sig Jean Victor Renandiere og udgiver sig for Sprogmester vilde ophidse Holdaterne i Paris, og aftrykte, da han blev arresteret, en Pistol mod Captain Co kis. Skuddet gik til Lykke gjennem Offcierens Arm og høire Side, og blev af den giengjældt med et Sabelhug. Man skal have fundet hos den Arresteerte 4 ladte Pistoler, en stor Dolk, en Pakke Krudt, flere Pstolkugler og Stene, og i en Læderpung 686 Fr. i Sølv og 640 i Guld. Personen selv skal have yttret, at ham tilkom Regjeringen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-10-05
Fra Alexandria skrives under 2 August. Den Mængde Mennesker, som er proppet i alle Skibene, foraarsagede allerede i Havnen ondartede Sygdomme, som formodentligen ville tiltage underveis, da der ikke er tankt paa noget Hospitalskib. Efter at vi i rum Tid have været frie for Pesten, havde vi igaar destoværre atter en Pestsyg, som ogsaa strax døde.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-10-05
Man har nu funden den forhen omtalte Mordbrænder af Walperswyl død i en Grube. Formodentlig har han taget Gift ind.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-10-05
Fra Gothenborg skrives under 25de September. Den Stilhed, som hersker i Handelen, vedvarer; som Følge deraf, og da Udførselen ei kan dække Jndførselen, stiger Coursen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-10-05
Fra London skrives under 21de Septbr. Der er nu kommet betydelig Tilførsel af fremmed Havre, men dog holder Prisen sig for gode Varer. Hvede er gaaet i Veiret, og betales 3 Shl. dyrere pr. Quarter, hvorimod Rug er faldet i Shl. Bønner og Erter ere uforandrede. Siden Karl den 9de eller siden 250 Aar. har ingen Konger i Frankrig ført dette Navn. Den nuværende Konge, Karl den 10de, er født den 9de October 1757 og er Douphins 5te Søn en Søn af Ludvig den 15de.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-10-05
Den 18de Julii ankom til Memel en stor Deel russuk polske Jøder med en stor Deel falske Penge. De ere allerede satte ved Vingedenet. Fra Dansig meldes ogsaa, at stre Jøder har opkjøbt i England en bety lig Deel falske Mynter; ja maaskee endog preussiske, og skulle staae i Begreb med at afgaae med dem til østersøiske Havne. Noget mere om Mordbrænderen fra Walperswyl. 2000 Mand var paa Jagt efter ham. Endelig fandt man ham i en meget tyk Buskase; der formodentlig for lang Tid siden var gravet af ham selv; uden al Tvivl havde han taget Gft ind. Man fandt i hans Lommer og i Genden 39 Stk., Brandmaterier, nogle Kugler og hakket Blye, en liden Flaske med et Fluidum og en liden Dosis formodentlig Gift. Hans Legeme var allerede i saadanne Forraadnelse, at hans Ansigtstræk vare ukjendelige; men man kjendte ham paa hans Klæder, Statur, ogsaa hans Skjorte var betegnet med Begyndelsesbogstaverne B. M.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-10-05
Fra Andalusien og Mancha berettes, at Landeveiene vrimle af Røvere, saa at det nesten er umueligt at bereise samme uden at blive reent udplyndrede. Over i Valdes, der befinder sig i Tongerhar foræret Deyen en stor Mængde Skyde gevæhrer og Kanoner som han har taget med 3 a Allid.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-10-05
Efterat det den 13de September havde smaaregnet indtil ud paa Eftermiddagen, indtraf er pludseligt Tordenveir, under hvilket Lynilden slog ned i en Lade paa en Løkke udenfor Christiania, knuste endeel Tagsteen, skildte den yderste Paneeling aldeles fra Laden, og dræbte en derved staaende Koe, som havde søgt Lye for Uveiret; men uagtet Laden var af Tømmer og fuld af Høe, gjorde Lynilden ingen videre Skade, ligesom Tordenveiret fort derefter ganske ophørte.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-10-05
Jndenlandsk. Aalborg den 25de September. Briggen Fly, Capt. Robert Brown, af Elie i Fiseshire i Skotland, som udklarerede herfra den 8de dennes med 1957 Tønder Havre, til London, har paa denne Reise berørt Skagens Rev saaledes, at den maatte søge Christiansand for at opløsse Ladningen og istand fatte Skibet. Samme Brig var ogsaa stødt paa Skagens Reev paa Hidreisen til Aalborg. Thisted. Onsdagen den 22de September er vesten for Svinekløv paa Kliim Strand, i Thisted Amt, indstrandet en lille Galease, Adelhed kaldet, hjemmehørende i Stettin og destineret til Havre de Grace i Frankrig, ført af Capitain J. S. Hubner og ladet med Fyrrebielker og Znk, efter Capitainens Sigende; men da Skibet staaer paa anden Reole, er det vanskeligt om Noget kan reddes. Mandskabet. Capitanen og 4 Mand, er bjerget.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-10-05
Viborg, den 25 September. Ved det her i Torsdags holdte Toftemarked, vare Priserne saaledes; Sæderug Tønden 2 Rbd. 64 s. a 3 Rbd. Kartofler 4 Mk. 8 s. Smør 14 a 16 s. Pd., Ost 6 a 8 s. Pd., Æg Snesen 12 s. Boghvedegryn, 4 Mk. Skp. Giæs 3 Mk. 12 s. a 4 Mk. Stk., Ænder 2 Mk. 8 s. a 3 Mk. Parret. Hørlærret 26 a 30 sk., Blaarlærred 20 a 22 s. Alen. Æbler fra 32 s. til 4 Mk. Skjeppen. Af Brødrug, Byg og Havre var intet af Betydenhed, da al Rugen villig kjøbtes til Sæderug. Stude kostede fra 30 til 500 Rbd. Parret, fede Køer 20 a 24 Rbd. Stkt., gamle dito 10 a 14 Rbd. Af Kramboder vare endeel, meest med Smaakram, dog var der og baade Guldarbeidere, Bonfilstøier, Mattats Han sker, Kasket, og Skomagerboutiquer. Klagen for Penge hørtes idelig.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-10-05
Efter Jndberetning til Øvrigheden vare Priserne i Mariboe paa Korn, Fedevarer og Kreaturer i afvigte September Maaned følgende: Hvede 2 Rbd. 3 Mk.; Rug 1 Rbd. 4 Mk.; Byg 1 Rbd. 3 Mk.; Havre 1 Rbd. 1 Mk.; graae Erter 1 Rbd. 2 Mk.; hvide Dito 1 Rbd. 5 Mk.; Kartofler 4 Mk. Tønden. Røget Flæsk 12 s.; fersk Flæsk 10 s.; Kjød 5 a 6 s.; Smør 20 s.; Ost 4 s.; Talg 1 Mk. Pd. 1 Slagtenød 16 a 20 Rbd. 1 Sviin 8 a 10 Rbd. 1 Faar 1 Rbd. 2 Mk.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-10-05
Ved Tallotteriets 1231 Trækning i Kjøbenhavn udkom: No. 84. 16. 57. 32. 70.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-10-05
Hovedgaarden Eriksholm blev paa 8te Dages Approbation solgt for 46,600 Rbd. Sølv foruden en Restance af circa 5000 Rbd. Løverdagen den 18de September havde en utallig Mængde Mennesker begivet sig udtil Sorgenfri, i Anledning af Hs. Høihed Prinds Christian Frederiks 38te Fødselsdag. Det var et oplivende Syn at see hvorledes Jndgangen til Skoven lige som var beplantet med Sælgende, paa hvis Borde vare placerede adskillige Lamper, der gave megen Lysning. Paa Bakken vare nogle Telte og en Vaffelbagers Boutik opslaaede, hvor Enhver for Betaling hele Natten kunde erholde Forfriskninger. Omtrent Kl. 10 blev afbrændt et brillant Fyrværkerie i Haven tæt udenfor Slottet, hvilket tog sig særdeles skjønt ud, da Haven var ganske mørk. J Nærheden af Teltene dandsede Folk til henimod Morgen, og de fleste kom først tilbage ved Daggry Dagen har i samme Anledning følgende af P. Blicherolsen. "Dit Navn, Dagens Løsen, til Udraab gier Mod. Hurrah Maae Tonerne svare til Tingen; Thi holde sig tys det kan Jngen, Hvo Christian nærer i Bryst: Sin Attraae Dig værdigst at prise Lydt iler Enhver at bevise Paa Dansk med høitidelig Røst, Hil denne os atter saa velkomne Dag, Hurrah! Vor Prinds, Dig af Hjerternes Fylde At offre hvad Alt vi Dig skylde Er Landets rundtherskende Aand: Paa Borgen, i tarveligst Hytte, Sees Samfundet slette og knytte For Dig baade Krandse og Baand, Hver stemmer sin Klang, svinger høit, Krystal; Hurrahl Din Fest kroner Høsten, den ligner, Eens rigelig Alle velsigner, Gjenstraaler hvert Aar lige stor Vi krydre den dobbelte Gammen Med Hymner og Fryderaab tilsammen. J taktfaste stigende Chor! Idag hvor hengiven vi speide dit Blik: Hurrahl Blot dette os aabner sin Milde, Strax øses af Glædernes Kilde, Som vennehuld for os udsprang; Dig Guddommen lønne og flyde Langt over hvad her at betyde Selv mægter vor bonligste Sang Med Sangen Dig helliges Skaal tilbunds; Hurrah! hver Slægtn., hver Landsm. til Fremme Vi saae Dig iblandt os her hjemme, Af Minde gaaer aldrig den Stund: Kong Frederik nærmest i Række, Prinds Christian blomstre, - Gid Begge Høi spire paa Fædrenegrund!
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-10-05
Bekjendtgjørelser. Mandagen den 11te October førstkommende om Formiddagen Kl. 10, bliver paa Rødbye Raadstue afholdt Licitation over Broelægningen af Gaardspladsen og Fortouget ved Told-Jnspecteurboliger i Bandholm, samt over Opførelsen af et Kielderskuur sammesteds, hvilket herved bekjendtgjøres. Fuglse Herreds Contoir i Rødbye, den 30te September 1824. S. Jbsen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-10-05
En confirmeret Dreng, af skikkelige Forældre, som har Lyst at lære Hattemagerprofessionen, kan blive antaget paa billige Vil raar hos Hattemager Meisner i Nykiøbing. Auction. Efter Begjæring af denne Byes Skifteret. bortsælges ved 3de Auctioner, som afholdes den 16de, 19de og 23de October førstkommende, bemeldte Dages Formiddag Kl. 10, den forhen afdøde Kjøbmand Tønne Rasmussen og nu dennes afdøde Enke tilhørende og beboede Gaard i denne Byes Weilegade under No. 67, der bestaaer af 16 Fag Stuehuus og 6 Fag Baghuus, alt Muur og Bindingsværk, tilligemed tilhørende Grund, Gaards- og Haugeplads. De tvende første Auctioner afholdes paa denne Byes Raadstue og 3die Auction i Stervboegaarden; hvilket herved til Liebhavernes Efterretning bekjendtgjøres. Nakskov den 30te September 1824. Schwensen, Auctions-Directeur.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-10-05
Jfølge Forlig og passeret Execution bliver det Peder Jørgensen Kiempe tilhørende Eiendomshuus i Ulsløv Bye paa Falster, bestaaende af 7 Fag Muur og Bindingsværk med tilhørende Haugeplads, efter Udlægshaverens Reqvisition stillet til 3 Auctioner, som afholdes: Løverdagen den 6te Novbr.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-10-05
Løverdagen den 20de Novbr.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-10-05
Løverdagen den 4de Decbr. d. A. hver Dags Formiddag Kl. 11. De 2de første Auctioner afholdes paa Falster Birks Tinghuus ved Nyekiøbing og den 3die i forbemeldte Huus. Conditionerne ere forinden Auctionerne at erfare hos Forvalter Formann paa Gedsøegaard. Folster Birks Contoir i Nyekjøbing den 25de Septbr. 1824. C. G. Krüger.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-10-05
Under Gedsøergaards Forstrand er i indeværende Aars Februar Maaned opfisket omtrent 100 Stænger Jern af Vraget af et for omtrent 13 Aar, siden strandet Skib, hvilket Jerns Mærker er WS Ew AW.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-10-05
Eieren af det Biergede indkaldes herved sub poena præclusi & perpetui silentii sin Ret til samme inden Aar og Dag for mig at anmelde og beviisliggjøre. i Stiftamtet for Lolland og Falster Nykiøbing den 2den October 1824. Rd. Jessen. des jus, engelsk Sædehvede er at faa paa Vestenborg ved Nyekjøbing, til billig Priis.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-10-05
Mange Sorter danske, svenske og hollandske Skrivpapirer, couleurte og marmorerede Papirer, samt linieret Nodepapiir, faaes til allerbilligste Priser hos Giegengack i Mariboe.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-10-05
Fortegnelse. over uindløste Breve ved Mariboe Postcontoir for Juli Qvartal 1824. Porto og No. Gebyhrer. 1. Bødker Jørgen Jørgensen i Østoft. 2. Ferdinant Kirchheiner paa Ernstesminde. 3. Gaardmand Hans Nielsen i Kraarup. . . . . . . . 4. Morten Jørgensen i Udstolpe. 5. Snedkersvend 8. Müller pr.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-10-05
Mariboe 6. Lars Sørensen Barmen i Faarnebye. 7. C. F. Kock paa Nielstrup 8. Syerdne Pedersen paa Krønge Skov 9. N. Saabye paa Knuttenborg, 10. Sadelmagersvend Jens Rohde i Mariboe 11. Christen Nielsen i Norre. 12. Skolelærer Møller i Thorslunde 13. Hørfabriquer Petersen paa Pederstrup.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-10-05
Mariboe Postcont., d. 3 Octbr. 1824. D. P. Møller, adj. Postin.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-10-08
18de Aargang. Lollands Falsters Stifts No. 79. privilegerede. Kongelig Efterretninger, Addresse-Contoirs med Ride-Posten, som forsendes. den 8te October 1824. Fredagen. Redigeret, trykt og forlagt af Pastor emeritus C. C. Schultz, privilegeret Bogtrykker.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-10-08
Udenlandsk. Grækerne - Tyrkerne. Fra Odessa meldes af 3die Septbr. at Lord Strangford havde erholdt Efterretning om Marquis Ribeaupieres forestaaende Ankomst. Fyrstendømmenes Rømning syntes i erefter at kunde fra Ruslands Side betrages som fuldbragt, men Grændseberetninerne ef 27de og 29de August melde endnu intet om en fuldkommen Rømning. Det synes, som Hospodarerne har udvirket, at endeel af Tropperne skulde blive tilbage til den offentlige Ordens Opretholdelse, som er bleven antaget med almindeligt bifald. Paquetbaaden, der afseilede fra Corfu den 2den Septbr. og som er ankommen til Triest, har udspredt det Rygte, at Capudan Pascha er af Grækerne sprængt i Luften. Denne Efterretning beroer paa en troværdig Reisendes Udsagn der beretter; Til Corfu er ankommen et Engelsk Skib fra Missolunghi og har berettet, at Canaris har sprengt det Tyrkiske Admiralskib med Kapudan Pascha i Luften, men hvorved han selv blev et Offer for sin Heltedaad.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-10-08
Den vedvarende Tavshed angaaende den Tyrkiske Landarmees Stilling, beviser noksom, at dens Stilling just ikke er den gunstigste. Foreningen imellem Omer Pascha og Derwisch Pascha er endnu ikke kommen i Stand. Omer Pascha befandt sig med 8000 Mand i Egnen ved Arta. Hvad han vide vil foretage sig er meget tvivlsomt. Dervisch Pascha var yderst langsom og havde at kjæmpe imod mange Vanskeligheder; han var rykket frem imod Lidoruk og Salona, imedens Paschaen af Negroponte stod for Athen med 6 til 7000 Mand, fra hvis CastelGoura havde gjort hyppige Udfald imod Tyrkerne. Den 6te Juli havde en Fægtning Sted, som Goura sammenligner med Slaget ved Marathon, skjøndt han kun selv angiver sit Tab til 200 Mand. Alvorligere synes en Træfning at have funden Sted ved Salona den 26de Julii, hvorudi Tyrkerne tabte 400 Mand, 4 Kanoner og nogle Fahner. Porten synes at sætte sit hele Haab til den Ægyptiske Armee, og omendskjøndt betydelige Summer til Krigsrustningerne ere udredte af det keiserlige Skatkammer, saa synes dog lidet eller intet deraf at være bleven Landtropperne til Deel.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-10-08
Den græske Regjering har dannet 3 Observationscorps, hvoraf et paa 15000 Mand staaer ved Pyrgos i Elis, et paa 3000 Mand staaer bag ved Coron og et 3die paa 5000 Mand for Patras.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-10-08
Fra Syra meldes over Smyrna af 14de August, at imellem Tyrkerne og Grækerne Fægtninger have funden Sted ved Artos og i Snævringerne, der alle ere faldne ud til Grækernes Fordeel. De ved Stala nuova staaende Asiatiske Tropper beløbe sig til 60000 Mand.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-10-08
Barbareskerne. Deyen har formelig erklæret, at i Tilfælde, at den Sardiniske Regjering ikke inden en Maaned betaler i eet og alt den ham paalagte Afgift, saa vil han erklære dets Flag Krig. Den samme Erklæring har han udstædt imod den Nederlandske Regjering, med Tilføjende at den maatte løsrive sig fra den Spanske Alliantze, hvortil den gaves 3 Maaneders Betænkningstid. Jmod Spanien have de uden videre erklæret sig. En Escadre af 12 udrustede Skibe laae seilfærdige men hvis Bestemmelse er ubekiendt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-10-08
Spanien. Siden Oberst Valdets ulykkelige Foretagende hviler al Handel og Vandel. Daglig blive i Algestras Constitutionelle skudte. Et Troppedetaschement og Royalisterne fra Pueblar marscherede ud imod dem og toge dem paa nogle faae nær til Fanger.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-10-08
Den 26de og 27de August vare alle Huse og Boder lukkede i Sevilla, fordi Pobelen ikke vilde tillade at de Fornemme saavel Mænd, som Koner gik ud i Fransk Klædedragt. De Personer, som handlede derimod, bleve saa ilde tilredte, at man frygtede for adskilliges Liv. Selv et Rytterregiment, der vilde holde Orden blev slaaet tilbage af Pøbelen. Jngen Constitutionel vover sig ud af Huset. Don Joseph O Donnel, som kommandederede i Leiren ved St. Roch, er udnævnt til Generalkommandant i Provindsen Estremadura. J Kongerigerne Leon og Gallicien, hvor der kun ere faa eller ingen franske Tropper, hersker endnu største Forvirring, og den 15de August forefaldt ved Afforga en Fagtning imellem Royalisterne og de Constitutionelle, hvori de første bleve slagne. J Villalos toge Jnsurgenterne 15 Munke tilfange, som maatte bære Bagagen. Paa Cataloniens Kyster krydse flere mistænkelige Skibe, som synes at pønsee paa en Landgang, og selv fra Perpignan er endeel af Garnisonen beordret til Grændsen, for at holde Øie med dem. En anden Bekymring har Man faaet for Algirerne, som siden Freden med Engelland snart igjen kan befrygtes at ville giøre Jagt paa de spanske Skibe, hvorom Admiralen paa den hollandske Division i Middelhavet har anmodet Consulen i Mahon at advare vedkommende Øvrigheder.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-10-08
Frankrig.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-10-08
Den 23de Septbr. gik Sørgetoget med det Kgl. Liig, til St. Denis, hvor det midlertidig er bleven bisat. Hs. Majestæt har benaadet 21 Personer, som vare dømte til Døden for at have ført Vaaben imod Frankrig, og 242 andre Forbrydere.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-10-08
Adskilligt. En af de mærkværdigste Karakterer under Revolutionen i Chili, var Søerøveren Benavides. Han var fød i Conception, tjente ved den patriotiske Armee i Chili, deserterede til Royalisterne og blev atter tagen tilfange i Slaget ved Maypo 1818. Da han var noksom bekjendt for sin vilde Karakteer, og ei allene havde gjort sig skyldig i Desertion, men endog begaaet flere Mord, blev han dømt til Døden og med endeel andre, hvoriblandt hans Broder, ført til Torvet i Santingo for at skydes. Under Executionen blev han vel skrækkelig saaret, men ikke ihielskudt, og havde imidlertid den Fatning at anstille sig død. J denne Stilling blev han med de andre slæbt bort til det Sted, hvor Ligene ubegravede tjene Rovfuglene til Føde, og da Sergeanten, som besørgede Transporten, var en personlig Fiende af B., fordi denne havde ombragt en af hans Slægtninge, gav han ham, for endnu at hævne sig paa den Døde, ovenikjøbet et drøit Slag over Nakken med sin Sabel. Ogsaa dette udholdt Benavides uden at røbe sig, og laae rolig blandt de øvrige Døde, indtil det blev mørkt. J den jammerligste Tilstand, krøb han nu hen til en nærliggende Hytte, hvor de godlidende Beboere pleiede ham omhyggelig. General San Martin tog ham derefter i sin Sold; men det varede et længe, for han igjen deserterede over til Jndianerne, blandt hvilke han, formedelst sin Erfaring og Grusomhed erhvervede en saadan Agtelse, at han kort derefter blev udnævnt til deres Overanfører. Han betragtede sig nu selv som en mægtig Monark, og higede derfor efter tillige at befale over en Flaade, som han ogsaa snart fik istand ved at kapre endeel svære, tildeels amerikanske Skibe. Siden ponsede han paa at organisere en regulair Armee, hvortil 1000 Stkr. Vaaben, som han fandt paa en erobret amerikansk Brig, kom ham til stor Nytte, og da han af Naturen desuden var et virksomt og snildt Hoved, vidste han at benytte alle Omstændigheder til sit Øiemeds Opnaaelse. Jernet paa de af ham erobrede Skibe forvandlede han til Landser for sit Rytterie og Hellebarder for sine Sergeanter. Af Seilene giorde han Beenklæder til sin halve Armee; Skibstømmermændene maatte bygge ham Bagagekarrer, Vaabensmedene maatte bestande forfærdige Musketter og Piker; kort, han vidste at benytte enhver Fange. Og da han endnu manglede Trompeter til sine Dragoner maatte Vaabensmedene hugge Kobberpladerne af de erobrede Skibe og forfærdige Trompeter af samme. Lykken føiede ham saaledes længe; men omsider blev han efter flere tabte Slag forraadt af en Soldat og hængt den 23de Febr. 1822 paa Torvet i Topocalma, saa om ham med god Føie kan siges, at den skydes ei, som hænges skal.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-10-08
J Lima overgaae Tyrefægtninger de spanske endnu i Grusomhed. Over et saadant Skuespil, der bivaanedes af 20,000 Mennesker, giver et Øienvidne følgende Beskrivelse: Efterat Tyren havde faaet adskillige Saar og var bleven martret ved Pile og Raketter, samt overalt bedækket med Blod, vilde Matadoren, paa et Signal fra Virekongen, give den det sidste Stød. Han stak vel sit Sværd i Dyrets Nakke; men bevirkede derved ikkun en blodig Hærn, da Tyren kastede Matadoren saa høit i Veiret, at han tilsyneladende faldt død til Jorden og blev baaren bort, medens Tilskuerne tilklapvede Tyren bifald. Nu angreb den en Rytter, kastede ham af Sadlen og ridsede Hestens Bug op, og endda lod Man ei det stakkels Dyr døe i Ro; men jog det atter op, og tvang det ved Pidskeslag og ved at saare det med Pikke, endnu engang til at gjøre rundt i Kampbanen. Man plagede endnu Dyret paa alle optænkelige Maader og tilsidst svang sig en Mand op paa dets Ryg med en Dolk i Haanden, hvormed han dog ei dræbte det, men hvert Øieblik bibragte det nye Saar, for at faae det til at løbe hurtigere. Og dette Skuespil fortsattes, indtil alt Blodet var forløbet og Tyren faldt død til Jorden. De fleste Tilskuere dre Fruentimre, som morede sig guddommeligt ved Tyrens grusomme Marter. Ogsaa faa Man Børn paa otte Aar imellem Tilskuerne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-10-08
En Presbyterianer i Skotland af den reformeerte Kirke gik altid bort, saa ofte han mødtes med Hume, den berømte, men fritænkerske Historiker og Philosoph. Engang tog Hume ham ved Haanden og sagde: "Bliv, min Ven! Vi skulle jo dog eengang evindeligen være samlede; thi jeg frygter, at hvor jeg engang skal hen formedelst Mangel paa Troen, der kommer De vel og for medelst Mangel paa Kjerlighed til Næsten."
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-10-08
Fra Rom skrives under 10de Septembr. Roms Folkemængde var ved Paasketider i Aar 138,510, og saaledes 2241 større end 1823. Deraf vare 32 Biskoper 147, Præster, 1613 Munke, 1318 Nonner, 469 Collegianter og Seminarister, 1299. Fattige i Hospitalerne, 1080 Arrestanter, 138 mindre end f. A.) og 143 Kjettere, Tyrker og Vantroe, Jøder uberegnede. Her er i samme Aar døbt 2340 Drengebørn og 2288 Piger, men død 2997 af Mands kjønnet og 2252 af Qvindekjønnet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-10-08
Fra Navarin skrives under 31te August. Man har opdaget en Sammensværgelse her, som skulle begunstige de Egyptiske Troppers Landgang ved vor Stad og ved Calamata. Vor Besætning blev derfor fordoblet, og Kysten ved Calamata besat med nye Tropper. Tillige befalede Regjeringen at træffe Foranstaltninger til, at Staden Calamata, saafremt den Egyptiske Landgang skulde lykkes, kunde sprænges i Luften.