Berlingske Tidende, 1804-06-01
Keiseren har proclameret det organiske Senatusconsultum- og i Gaar er det bleven høieldelig publiceret paa alle Hoved pladser. Dette Senatusconsultum bestaaer af 16 Afdelinger og 142 Artikler. 1ste Afdeling bestemmer Napoleon Bo. naparte til de Franskes Keiser. Justitien skal forvaltes i Keiserens Navn ved de af ham ansatte Embedsmænd. 2den Afdeling handler og Arveligheden. Keiserværdigheden er arvelig i den directe, naturlige og lovmæssige Descendence, fra Napoleon Bouaparte, fra mandlig til mandlig Linie efter Førstefødsels Ordenen og med bestandig Udelukkelse af Qvindelinien. Napoleon Bonaparte kan antage sine Brødres Børn og Børnebørn i Barns Sted, naar de have opnaaet en Alder af 18 Aar og han selv ingen mandlige Børn har paa den Tid, da Adoptionen skeer. Hans adopterede Sønner træde i hans directe Descendenes Linie. Faaer han mandlige Børn efter Adoptionen, saa gaae hans adopterede Sønner efter hans naturlige og retmæssige Deseendenter. Adoptionen forbydes Napoleon Bonapartes Eftermænd og deres Descendenter. J Mangel af en naturlig og retmæssig eller adopteret Arving af Napoleon Bonaparte kommer Kelserværdigheden til Joseph Bonaparte og til hans naturlige og retmæssige Descendenter efter Førstefødsels Ordenen og fra mandlig til mandlig Linie med bestandig Udelukkelse af Qvindellalen. J Mangel af Joseph Bonaparte og hans mandlige Descendenter kommer Keiserværdigheden paa samme Maade til Ludvig Bonaparte. J Mangel af mandlige Descendenter af Napoleon, Joseph og Ludvig Bon parte udnævner et organisk Sengeusconsultum, som forestaaes Senater og Folket af de store Rigsværdigheder, Keiseren og fastsætter Arvefølgen med bestandig Udelukkelse af Qvindelinien. Jndtil det Øieblik, da den ny Keiser er bleven valgt, bestyres Regieringen af Ministrene, som formere et Regierings Conseil 3die Afdeling handler om den keiserl. Familie. Keiserens ældste Søn fører Titel af keiserl. Prinds og de andre af den keiserl. Familie af franske Prindser. De maae ikke givte sig uden Keiserens Tilladelse. Formæler en fransk Prindssig uden Auchorisation, saa taber han al Rettighed til Arvefølgen, som han dog igjen kan opnaae, naar ingen Børn existere af dette Ægteskab og det bliver separeret. 4de Afdeling handler og Regentskabet. Keiseren er mindreaarig, indtil han har fyldt sit 18de Aar; under Mindreaarigheden bestyrer en Regent Riget. Regenten maa idet mindste have fyldt sit 25de Aar. Regenten kan ikke udnævne nogen til de store Rigsværdigheder, ikke ophøie Borgere til Senatorsrang, heller ikke afsætte Overdommeren og Statssecretairen. Han kan hverken erklære Krig eller undertegne Freds, eller Alliance, og Commercetractater førende Majoriteten har afgjort det i Regentskabets Raad. 5te Afdeling handler om de store Rigsværdigheder. Disse ere en Storvalgherre, en Erkerigskantsler, en Erkestatskantsler, en Erkeskatmester, en Connetable og en Storadmiral. De udnævnes af Keiseren og nyde samme Æresbeviisninger som de franske Prindser. De store Rigsværdigheder ere vedvarende. De formere Keiserens store Conseil, ere Medlemmer af Geheimeraadet og udgjøre Æreslegionens store Conseil. 6te Afdeling handler og Rigets Storofficierer. 7de Afdeling om Embedsmændenes Eed. Keiserens Eed lyder saaledes: "Jeg sværger, at beskytte Republikens TerritoriumsJntegritet, at respeciere og holde over Concordatets Love og Gudsdyrkelsens Frihed, at respectere og holde over Rettighedernes Lighed den politiske og borgerlige Frihed, Uigien kaldeligheden af Nationalgodsernes Salg, ikke at gjøre nye Paalæg uden i Kralt af Lovene, at vedligeholde Æreslegionens Oprettelse, og blot at regere for at fremme den franske Nations Jnteresse, Lykke og Hæder." 8de Afdeling handler om Senatet. Senatet bestaaer af de franske Prindser, naar de have opnaaet det 18de Aar; af dem, der beklæde de store Rigsværdigheder; af 24 Medlemmer, som Keiseret udnævner iblant Valgdepartementernes Candidater; at Borgere, som Keiseren anseer for duelige til denne Værdighed. 9de Afdeling handler og Statsraadet. 10de Afdeling om det lovgivende Corps. 11te Afdeling om Tribunatet. 12te Afdeling om Valgeoll gierne. 13de Afdeling om den kelserl. Overhofret. Den dømmer 1) i Tilfælde af personlige Forbrydelser, som begaaes af Medlemmerne af den keiserl. Familie, af Ministrene, Senatorerne, Statsraaderne N. 32) i Tilfælde af Forbrydelser og Complotter mod Statens Sikkerhed, mod Keiserens Person og den formodentlige Rigsarving; 3) i Tilfælde af Misbrug af Magt af Chefer udenlands; 4) i Tilfælde af Ulydighed af Generaler eller Marine=Commandanter, som handle imod deres Jnstruetioner. 14de Afdeling handler og Rettens Pleie. 15de Afdeling om Promulgationen. 16de Afdeling om Folkets Antagelse af den ny Constitution.