JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1835-10-11
Søndagen den 11te October. Redigeret af E. Nerenst, trykt og forlagt af N. P. Dons.
Viborger Samler, 1835-10-11
Den bekjendte Carlisteneral Erazo skal være død.
Viborger Samler, 1835-10-11
Frankrig. Man talte i Paris om en Uenighed mellem de franske Ministre; det hed endog, at Nogle af dem havde vægret sig ved at følge Hoffet til Fontaineblenu. Her modtoges Kongen den 30te med den største Enthusiasme. Han ledsagedes kun af Hr. Persil. Efter Forlydende skulle Estafetter være afgangne til Marschal Soult og Dhrr. Dupin og Sauget.
Viborger Samler, 1835-10-11
Den 20de Septbr. har man i Torigni i Dep. de la Manche givet Hr. Odillon-Barrot et glimrende Gjæstebud, ved hvilket 300 Gjæster af alle Nancer, af den liberale Opposition havde indfundet sig. Han holdt en Tale, hvori han høist energisk erklærede sig mod Regjeringens nuværende Gang. Han betegnede de nyeste Love som en afgjort Krænkelse af Chartet, denne Contract fra 1830, der binder Folk og Konge til hinanden. Da imidlertid denne Krænkelse er skeet i legal Form, saa maa man bekæmpe den i legalForm og ei, som i Juli 1830, med Magt. Alle hine Kræfter, der bevirkede de liberale Valg i 1827, maatte anspores til de næste Valg (der først indtræffe om 4 Aar), for at erholde et Kammer, der, gjennemtrængt af Julirevolutionens Aand, vil gjøre en Ende paa det antirevolutionaire System, man hidtil har fulgt. Taleren formanede til Enighed mellem Patrioterne af alle Farver og sluttede med en Skaal fordet borgerlige Mod. J. des Deb. har taget Hr. Odillon-Barrots Tale meget ilde op formodentlig for dens Maadeholds Skyld – og sammenligner ham med O'Connell, hvorved den bruger den jammerlige Vittighed, at skrive hans Navn med Abbreviation O'Barrot, for at gjøre Ligheden desto mere iøinefaldende. Pariserne more sig med at drille Theatercensuren; saaledes blev der denne nylig et mindre bekjendt Stykke af Corneille tilsendt i Manuscript, og kom rigtigt til Vedkommendes store Tilfredshed tilbage med Censur huller. Hr. Mas's og Kones Morder skal være opdaget.
Viborger Samler, 1835-10-11
Ved en gjentagen Undersøgelse i Huset fandt Retten en omhyggeligen skjult liden Pakke med Diamanter, af 80,000 Fr. Værdi. Deriblandt var en med Diamanter rigt besat Ørenring, hvis Mage fandtes senere i en blodplettet Vest, der tilhørte den Myrdedes Kammertjener, Petrus.
Viborger Samler, 1835-10-11
Blandet. Det brillanteste Fyrværk, som formodentlig nogen finde har været at see, blev, efter de foregaaende Dages militaire Øvelser, givet i Kalisch den 18de. At beskrive det, vilde blive altfor vidtløftigt; men man kan faae et Begreb om dets Storhed deraf, at en heel Træstad med mange Taarne og Kupler, som til dette Øiemed var opført, blev beskudt af 110 Kanoner med Lyskugler og gik op i Luer, at ved samme Leilighed omtrent 40,000 Raketter fløi tilveirs; at hele Leiren var illumineret med Begfakler, at Kongen af Preussens og Keiserindens Navnetræk luede i et Transparent, som var 60 Alen langt og 40 Alen høit, Alt under fuld Musik af 2000 Spillemænd, til hvis Spil Kanonerne angave Takten.
Viborger Samler, 1835-10-11
J London blev et mærkeligt Smugleri nylig opdaget. En Kjøbmand havde faaet en Ladning fremmede Legetøier, og Told-Officianten, der netop var beskjeftiget med at veie Kisterne, bad Kjøbmanden om at forære ham en lille Træhest til hans Børn. Denne afslog det og befalede hiin, der allerede havde faaet fat i en af Hestene, temmelig heftigt, strax at lægge den ned i Kisten igien. Told-Officianten adlød, men da Kjøbmanden havde bortfjernet sig, tog han en Hest ud, den gik itu og for Dagens Lys kom 12 Par franske Silkehandsker, der paa en yderst sindrig Maade vare skjulte inden i den malede Hest. Nu bleve ogsaa de andre Legetøier aabnede. Heste, Hunde, Lam og Æfler, Alt var udstoppet med Silkehandsker; man gjorde saaledes et Bytte af 2,110 Par Handsker, til Værdie af 2000 Pd. Sterling. Den fandtes ogsaa 12 Børnetrommer, hver med 12 Par Handsker inden i.
Viborger Samler, 1835-10-11
Fra Christiania skrives under 21de Septbr.: "Detre Mænd, der i sin Tid kjøbte Grevskabet Laurvig af Kongen af Danmark, have i Sommer havt en Befuldmægtiget i Kjøbenhavn, for endelig at bringe deres Anliggender med den danske Regjering i Orden. Disse Underhandlinger skulle imidlertid ikke have ledet til noget gunstigt Resultat; thi, som Man hører, har den danske Regjering nu overgivet sin Pantefordring til den danske General-Fiscal, Etatsraad Tre schou, der allerede skal have gjort dens Ret imod de hidtil værende Eiere gjældende."
Viborger Samler, 1835-10-11
Det andet No. af Stændertidenden beretter den af Forsamlingen samme Dag (den 1ste Octbr.) eenstemmigen tagne Beslutning, at lade Hs. M. Kongen overrække en Takadresse for Stændernes Jndførelse i Danmark, fremdeles denne Adresses Affattelse ved den i sidste No. omtalte Committee og meddeler derpaa selve Adressen, der lyder saaledes: "Allernaadigste Konge, Efterat Provindsialstændernes Forsamling, sammenkaldt ved Deres Majestæts Befaling, har organiseret sig, er der Jntet, som Pligten nærmere fordrer, men heller Jntet, hvortil samtlige Medlemmers Følelser inderligere tilskynde, end at frembære Yttringen af den Taknemmelighed, der gjennemtrænger dem, som det hele Folk, for Deres Majestæts Throne.
Viborger Samler, 1835-10-11
Dersom det første Budskab fyldte Folket med Glæde, som allevegne lydeligere udbrød, da maatte denne Glæde vorde, da blev den i Virkeligheden dybere og ligesom mere bevidst, da Deres Majestæts troe og taknemmelige Folk modtog Kundgjørelsen af Deres Majestæts fuldstændige befalinger om den Maade, hvorpaa Jndretningen skulde sættes i Værk. Provindsialstændernes herværende Forsamling føler sig lykkelig ved at kunne være det Organ, som udsiger, hvorledes hele Folket er gjennemtrængt af den dybeste Erkjendtlighed, ved Betragtningen af den Viisdom, den Høimodighed, hvormed Deres Majestæt har udviklet det begyndte Værk, hvormed Vanskelighederne ere overvundne, og Paaskjønnelsen vorder desto meere levende ved Sammenligningen med det, som blev andre Folkeslag tilstaaet. Allernaadigste Konge! Det er Folkets Lykke og Stolthed, at det kan sige, at Danmarks Hjerte slaaer i Deres Majestæts Bryst. Derfor er der den Samklang mellem Fyrste og Folk, at Deres Majestæts Villie saa ideligen endog forekommer Folkets Ønske, at hvad der dunkelt begynder at røre sig i Folket, det udgaaer fra Thronen i klart udviklede Tanker: Det er Herskerens Villie og befaling ofte endnu, for det er Folkets Yttring. Hvad der paaligger et Folk, hvilket Forsynet skjænkede en saadan Fyrste, skal enhver Deres Majestæts Undersaat gjennem sit hele Liv alvorligen stræbe at erkjende- og opfylde. Hvor meget mere bør det da os, som ere hædrede ved Deres Majestæts og ved Folkets Tillid, med alvorlig og utrættet Stræben, inden de os anviste Grændser, at arbeide til det Maal, Deres Majestæt har foresat os, det elskede Fædrelands Vel, og i dybeste Underdanighed frembære for Thronen de Andragender, som vi efter samvittighedsfuld og moden Overveielse mene at kunne tjene dertil.
Viborger Samler, 1835-10-11
Kjøbenhavnsposten giver i tvende No. 235 og 236 en critisk Fremstilling af det i Collegialtidenden meddeelte Budget, forsyner denne med en Deel oplysende Anmærkninger, og tilføier herpaa; Den Slutning, Collegialtidenden uddrager heraf er: at "ligesom de specielt til Statsgjældens Forretning og Afdrag henlagte Jndtægter fuldkomment til Øiemedet ere tilstrækkelige, saaledes frembyder dog Oversigten over den samlede Jndtægt og Udgift i Aaret 1835 en Under ballance af circa Rbd. 300,000 Sølv. Hvad den første Phrase skal sige, maa Gud i Himlen vide, thi er der et Deficit i det Hele, kan det kun lidt hielpe, at enkelte Poster kunne betales, hvor de skulle betales alle sammen. Det sidste derimod er desværre kun altfor sandt. Kun maae vi endnu gjøre opmærksom paa, at man ikke tør lægge formegen Vægt paa det tilføiede Aarstal 1835, thi da Budgettet er beregnet efter de 5 Aar fra 1829. 33, saa er der vel ingen Tvivl om, at der det samme Deficit vil have fundet Sted, ja dette har i hine (i det hele meget gunstige) Finantsaar end- og været betydelig større, da flere betydelige extraordinaire Udgifter, saasom til Cholera, Militairrustninger og det holsteenske Chaussecanlæg, der tilsammen vel have udgjort omtrent 2 Millioner, ikke ere tagne med i Beregning. Deficitet har i hine Aar altsaa aarlig udgjort mere, end 300,000 Rbd., det vil ligeledes iaar komme til at udgjøre mere, da 200,000 Rbd. ere bevilgede til et nyt stort Veiarbeide. Men hvad der er det allerværste, er, at Deficitet i alle følgende Aar vil blive endnu meget større, da de store Tilskud fra Nationalbanken til Finantsernes Reservefond af 6000,000 Rbd.) hvoraf Staten hidtil har tæret, nu ophøre, og desuden andre Tilløb ved Realisationen af Statens Activer, som Salget af Godser o. dsl., naturligviis bestandig maa aftage. – Altsaa et af de frugtbareste og forholdsviis høiest beskattede Lande i Europa, der ovenikjøbet i Øresundet har en Guldmine, der aarlig giver en Nettoindtægt af henved 2 Mill., er efter 20 Aars dybe Fred ikke kommet videre, end at det kan vente et aarligt Desicit af henved 1 Million i sin Finantsforvaltning et aarligt Deficitafhenved en Million. – Vi opfordre all gode Borgere til ikke derfor i sløv Mismod at opgive Haabet, men alvorligen at tage under Overveielse, hvad der under saadanne Omstændigheder er at gjøre; thi at der maa gjøres Noget, og det snart, er dog vel en Overbeviisning, som maa bemægtige sig Enhver. Det er her især paa Stænderne, vi maae stole; vi ville haabe, at de ville gjøre deres Pligt.
Viborger Samler, 1835-10-11
J Anledning af den i d. Bl. anførte bemærkning, at de Generalpostdirectionen gjorte Forslag om et Centralpunkt heri Staden for Dagvognsbefordringerne skulde være strandede paa den Betænkelighed, en saa stor Conflux af Mennesker paa selve Postgaarden frembod, er Red. bleven gjort opmærksom paa, at Eieren af Hotel d'Angleterre, Hr. Knirsch, efter fleres Opfordring, allerede for en Tid siden har tilbudet Generalpostdirectionen til den nævnte Hensigt, uden mindste Udgift for Postkassen, sit saavel fra Beliggenhedens Side fortrinlige som rummelige Locale, med Værelser og Gaardsrum, samt tillige at afgive et Værelse til en Opsynsmand ved disse Befordringer, der ved at nyde Fordelen af Jndskrivningspengene, kunde have et Levebrod paa 800 a 1000 Rbd. aarlig; men at dette Tilbud, strax, uden at underkastes videre Overveielse, er blevet forkastet. Saavidt Red. har erfaret, skal denne ellers uforklarlige Omstændighed hidrøre derfra, at Hr. K. havde sat en bestemt Tidsfrist for Sagens Afgjørelse, hvorpaa Directionen, netop paa den Tid ikke kunde indlade sig. Hvorom Alting er, synes det indlysende, at denne Sag fortjener at komme under alvorlig Betragtning, og vi kunne ikke omtvivle, at jo Generalpostdirectionen ogsaa i denne Henseende vil være betænkt paa at komme Publikums billige Ønsker imode. Det hele Dagvogns-Arrangement, dernu, som man veed, er under Bestyrelse af Gjæst givere, adspredte i mange Afkroge af Staden, kræver en tidsvarende, anstændigere Form, og Hr. Knirschs Tilbud synes, saafremt han endnu er villig til at vedblive det, fortrinsviis at egne sig til Afhielpning af de Mangler og Ubehageligheder, hvoraf Indretningen nu laborerer. (Kp. Fra Pressen er udkommet: "Om de Statsanliggender som især kræve Stændernes Opmærksomhed: Offentlighed i Stænderforhandlinger Forvaltning af Finantserne og Stiftelsernes Midler; Oplysning af Statsgielden; Stræng Control med offentlige Kasser; Reform af Trykkelovene; Militairvæsenets Jndskrænkning; Lettelse af Præsternes Byrder, Lotteriets Afskaffelse; Reform af Fængslerne; Assistentshusets uhyre Renter; Fattigvæsenets Forbedring; Nedsættelse af Told og Accise, om Proveryttere; Foranstaltninger til Handelens Tarv; Oprettelse af Provinds banker og Laanesamfund; Veivæsen, Veiskat, Kongereiser, Hoverie, Jagtlovenes Forandring, Laugs og Underviisningsvæsenet, Jndskrænkning af Collegiernes Personale, Pensioner, &c.
Viborger Samler, 1835-10-11
Den forhenv. kongl. danske General-Consul i Grækenland, Hr. Generalkrigscommissair Falbe, er nu paa Hjemreisen til Danmark. (HT.)
Viborger Samler, 1835-10-11
En i Potsdam afdod Enkefrue Geheimesecretairinde Michaelis f. Cothenius har testamenteret et Legat af 1000 Rdr. i Guld til Jsaac Pedersen, Husar ved v. Haxthausens Escadron i Roeskilde.
Viborger Samler, 1835-10-11
Auctionen paa Augustenborg sidste 23de September er i Aar, som sædvanlig, falden got udFor 8 ufodte Fuldblodsfol er betalt 721 Frdfors (omtrent 2800 Specier, eller 700 Rigsbankdaler rede Sølv pr. Stk.)
Viborger Samler, 1835-10-11
Domme, afsagte i den Kongelige Lands-Overret i Viborg, Mandagen den 5te Octbr. 1835.
Viborger Samler, 1835-10-11
J Sagen No. 191. Ldsopprovepkr. Jespersen som Actor, contra Ldsoppktr. Otterstrøm Defensor for Marie Kirstine Jensdatter af Nibe Arrest. (Der under nærværende Sag er tiltalt for at have gjort sig skyldig i Mordbrand.) Dom: "Arrestantinden Marie Kirstine Jensdatter bor for Actors videre Tiltale i denne Sag fri at være, dog saaledes, at hun udreder alle af Actionen lovlig flydende Omkostninger, og derunder de i Underretsdommen ommeldte Salarier og endvidere i Salarium til Actor ved Overretten, Prøveprocurator Jespersen, 10 Rbd. Sølv. Det Jdømte at efterkommes under Adfærd efter Loven."
Viborger Samler, 1835-10-11
Ved Hornum Fleskum Herreders Extraret den 2den Juli 1835 er af By- og Herredsfoged Lynge og tiltagne Meddomsmænd dømt saaledes: "Arrestantinden, Forbedringshuusfange Marie Kirstine Jensdatter bor at have forgjort sin Hals og steiles, samt at erstatte Skaden ved den paatalte Mordbrand, til Landets almindelige Brandkasse med 636 Rbd. Repræsentativer, til Fæstegaardmand Jens Thomassen af Storvorde med 458 Rbd. 80 s. Repr. og til Jnger Sørensdatter ligeledes af Storvorde 10 Rbd. Repr., saa bor Arrestantinden ogsaa bøde til Overkrigscommissair Christensen til Clarupgaard 40 Lod Sølv, og ligeledes 40 Lod Solv til Kongen, samt udrede alle af hendes Arrest, Sagens Forfølgning og Dommens Execution lovligen flydende Omkostninger, hvorunder i Salair til Actor, Procurator Spreckelsen, 6 Rbd. Sølv og til Defenfor, Procurator Sparre, 5 Rbd. Sølv, og desuden til Sidstnævnte Diætpenge og Budleie efter Amtets nærmere Bestemmelse, samt i Salair, til hendes under Forhørene beskikkede Defensor, Procurator Bastrup, 6 Rbd. Sølv. Det Jdømte at udredes inden 15 Dage efter denne Doms lovlige Forkyndelse, og det Øvrige at efterkommes under Adfærd efter Loven."¬
Viborger Samler, 1835-10-11
J Sagen No. 21. Ldsovprøvepkt. Jespersen som Actor, contra: Ldsoppkt. Otterstrøm, Defensor for Morten Pedersen Christrup af Randers Arrest. (Der tiltales for 3die Gang begaaet Tyverie.) Dom: "Birketingsdommen bør ved Magt at stande. J Salarium til Actor for Overretten, Proveprocurator Jespersen, betaler Arrestanten, Morten Pedersen Christrup, 5 Rbd. Sv. Den idømte Erstatning udredes inden 8te Uger efter denne Doms lovlige Forkyndelse og iøvrigt at efterkommes under Adfærd efter Loven."
Viborger Samler, 1835-10-11
Ved Estrup Birks Extraret den 20de Aug. 1835. er af Birkedommer Kjer dømt saaledes: "Arrestanten Morten Pedersen Christrup bør hensættes til Fæstningsarbeide paa Livstid. Derhos bor han betale i Erstatning til Mads Madsen i Lang kastrup 7 Rbd. Sedler og ligesaa udrede alle af Actionen lovlig flydende Omkostninger, hvoriblandt Salair til Actor, Procurator Bierring, 3 Rbd. og til Defensor, Procurator Jensen, 2 Rbd. Sv. At efterkommes under Adfærd efter Loven."J Sagen No. 121.
Viborger Samler, 1835-10-11
Ldsoppkt. Møller mødte for Gaardmand Christen Christensen af Lykkensroe, contra: Ldsovpt. Otterstrøm mødte for Gaardbruger Ole Pedersen af Vinding.
Viborger Samler, 1835-10-11
(Under nærværende Sag har Hoved-Citanten, Gaardmand Christen Christensen, paaanket til Stadfæstelse deels en inden Thyrsting Vrads Herreders Ret den 25de Febr. sidstleden afsagt Dom og foregaaende den 3die Juli 1834 afholdte, ved bemeldte Dom stadfæstede, Arrestforretning og deels en, Følge Dommen, den 13de April 1835 hos Contracitanten, Ole Pedersen, for Dommens Paalydende, med Omkostninger effectueret Fogedforretning, Alt betræffende resterende Kjøbesum for en Gaard paa Vinding Mark, 1200 Rbd. Sølv m.v.) Dom: "Herredstingsdommen bor ved Magt. at stande, dog saaledes: at Hovedcitanten, Christen Christensen, endvidere bør give Contracitanten, Ole Pedersen, Erstatning efter uvillige af Retten dertil udmeldte Mænds Ansættelse for den Forringelse i Værdie, som den ham af Hovedcitanten ved Kjøbecontract af 15de Juli 1833 solgte Eiendom har lidt ved, at Fæsteren, Laurs Jensen, i den under Sagen fremlagte mellem Sidstnævnte og Hovedcitanten den 21de Decbr. 1833. oprettede Fæstecontract, er givet Eneret til Afbenyttelse af Eiendommens Andeel i de til Vinding Bye henhørende fælleds Eiendomme, at bemeldte Fæster udtrykkelig er fritaget for at udrede Tiende af sin Fæstelod, at det ikke i bemeldte Contract er bestemt, at de paa den fæstede Jordopforte Bygninger ved Fæstets Fratrædelse skulle tilhøre Eiendommen, og at Fæsteren ikke er paalagt at anskaffe de fornødne Brandredskaber.
Viborger Samler, 1835-10-11
Den paaankede Udlægsforretning af 13de April d. A. bor ved Magt at stande. Processens Omkostninger for Overretten ophæves. Det Jdømte udredes inden 8 Uger efter denne Doms lovlige Forkyndelse under Adfærd efter Loven."
Viborger Samler, 1835-10-11
Ved Thyrsting Vrads Herreders Ret den 25de Febr. 1835 er af Cancellieraad Herredsfoged Wittusen dømt saaledes: "Contracitanten Ole Pedersen af Vinding Mark bør til Hovedcitanten, Christen Christensen af Lykkensroe, imod Afkortning og Erstatning for 14 Læs og 3 Raager Gjødning, samt for det Tab han derved har lidt, og for den Leieren Laurs Jensen i Contracten af 21de Decbr. 1833 tilstaaede Anpart af Gadejorden, efterat Udskiftningen er passeret, samt fordet Tab han maatte findes at komme til at lide ved at udvise Tørveskiær paa det i samme Contract ommeldte Sted, istedetfor i Søemose, og endelig for den Fæsteren Laurs Jensen i den nysnævnte Contract tilstaaede aarlige Udviisning af 2 Læs godt Bøgebrænde, hvilke Erstatninger bør bestemmes efter uvillige og af Retten udmeldte Mænds Skjøn, – betale 1200 Rbd. r. S., samt 1 Tde. 2 Skpr. Rug, 12 Pd. Flesk, eller 5 Rbd. 40 s. S. og T., med lovlige Renter af begge Summer fra Klagens Dato til Forligelsescommissionen indtil Betaling skeer, samt imod at Hovedcitanten udstæder Skjøde til Contracitanten, overeensstemmende med den under Sagen i Udskrivt fremlagte Kjøbecontract. For ovrigt bør Hovedcitanten for Contracitantens Tiltale i denne Sag fri at være. Den af Hovedcitanten hos Contracitanten den 3die Juli 1834 afholdte, og under Sagen fremlagte, Arrestforretning, bør som lovlig gjort og forfulgt ved Magt at stande. Arrestens Omkostninger betaler Contracitanten til Hovedeitanten med 18 Rbd. 37 s. Solv. Processens Omkostninger ophæves. Kongens Kasses Ret forbeholdes med Hensyn til at den under Sagen fremlagte, den 21de April 1828 daterede og af Christen Christensen og Laurs Jensen underskrevne Leiecontract ikke er skreven paa stemplet Papiir. Det Jdømte at udredes inden 15 Dage efter denne Doms lovlige Forkyndelse under Adfærd efter Loven."
Viborger Samler, 1835-10-11
Ved den hos Gaardbruger Ole Pedersen den 13de April d. A. afholdte Udlægsforretning er, af Cancellieraad Herredsfoged Wittusen saaledes eragtet: "Udi den ovennævnte Gaard med Tilliggende saaledes som ovenfor beskreven er, samt udi det specificerede og vurderede Løsøre og Qvægdecreterede Fogden Rettens virkelige Udlæg fordet Reqvisiten affordrede Beløb 1237 Rbd. rede Sølv og 39 Rbd. 1 s. Sedler og Tegn til Sikkerhed for Reqvirenten, dog under Reservation af Enhvers bedre Ret, samt under Reservation af Reqvisiti Ret i alle Maader."J Sagen No. 158. Ldsovprkt. Lykke, befalet for Skifteretten i deserteret Corporal Feldtmanns Boe, contra: Ldsovprit. Nyboe, befalet for Krigsraad An feldt i Aarhuus. (Angaaer, hvorvidt Jndstævnte, Krigsraad Abnfeldt, kan ansees forpligtet til at udlevere til Skifteretten i deserteret Corporal Feldtmanns Boe en af Amtsbarbeer Warberg i Aarhuus den 13de Juni 1833 til bemeldte Feldtmann udstædt Panteobligation paa 350 Rbd. Sølv, hvilken Obligation Feldt mann ved Transport af 18de Septbr. f. A. har overdraget til Jndstevnte.) Dom. "Byetingsdommen bør ved Magt at stande, dog saaledes, at Salariet til Prokurator Schmidt forhøies til 10 Rbd. Sølv. J Salarium til Jndstævntes befalede Sagfører for Overretten, Prkt. Nyboe, betale Citanterne 12 Rbd. Sølv, hvorimod Processens Omkostninger for Overretten iøvrigt ophæves. Kongens Kasses Ret forbeholdes med Hensyn til, at det af Prokurator Schmidt for Overretten fremlagte Jndlæg er skreven paa ustemplet Papiir. Det Jdømte udredes inden 8te Uger efter denne Doms lovlige Forkyndelse under Adfærd efter Loven."
Viborger Samler, 1835-10-11
Ved Aarhuus Kjøbstæds Byetingsret den 11te Septbr. 1834 er, af Justitsraad Borgermester og Byefoged Fleischer dømt saaledes: "Jndstævnte Krigsraad Abnfeldt, bør for deserteret Corporal F. C. J. Feldtmanns Boes Tiltale i denne Sag fri at være, og Processens Omkostninger imellem Parterne være ophævede. J Salarium til den befalede Sagfører, Prkt. Schmidt, udreder det Offentlige 5 Rbd. Sølv."J Sagen No. 187. Mødte skriftligt, Exam. juris Alstrup i Randers, contra: Mødte ikke, Huusmand Jens Møller i Aarslev. (Citanten, Exam. juris Alstrup, har ved Underretten sagsøgt Jndstævnte, Huusmand Jens Møller, tilat betale 20 Rbd. i Sedler, som Sidstnævnte skal have modtaget af Kjøbmand P. Jensen til Jndkjøb af Vare; men uden at han har gjort Jensen Rigtighed for Pengene.) Dom: "Jndstævnte, Huusmand Jens Møller, bør for Citanten, Exam. juris Alstrups Tiltale i denne Sag fri at være, og bor den Jndstævnte ved Underretsdommen paalagte Mulct og de idømte Omkostninger bortfalde." Ved Rougsoe, Sønderhald og Østerliisberg, Herreders Ret den 7de Juli 1835 er af Cancellieraad Herredsfoged Reiersen dømt saaledes: "Jndstævnte Jens Møller af Aarslev bor for Citantens, Exam. juris Alstrups Tiltale i denne Sag fri at være, dog bor han at erstatte Citanten Sagens Omkostninger med 3 Rbd. Sølv, samt at erlægge Mulct til Justitslassen 4 Rbd. Sv. Det Jdømte at udredes inden 15 Dage efter denne Doms lovlige Forkyndelse under Adfærd efter Loven."
Viborger Samler, 1835-10-11
Viborg Torvepriser, den 10de October: Rug, 5 Rbd. 32 s. a 6 Rbd.; Byg, 4 Rbd.; Kartofler, i Rbd. 64 s., pr. Tde. - Smør, 15 a 18 s.; Oxekjød, 3 a 6 s.; fersk Flesk, 6 a 10 s., pr. Pd. – Ost, 80 s. Lpd. – Æg, 14 a 16 s. Snesen. – Slagtede Gjæs, 28 a 48 s. pr. Stk.; dito Ænder 16 a 20 s. pr. Stk., Hs. H., Hr. Biskop Øllgaard, R. af Dr. og Dom., prædiker i Dag i Søndresogns Kirke i Hr. Pastor Johansens Sted.
Viborger Samler, 1835-10-11
AVERTISSEMENTS. Den Beboelsesleilighed paa Engelsborg som afgangne Landsoverretsprokurator N. Lykke hidtil havde forbeholdt sig, tillligemed de Agrements som tilkom ham, kan strax eller til 1ste Novbr. d. A. faaes i Leie, naar man derom accorderer med Forpagteren paa Gaarden eller Prokurator F. Lykke i Viborg.
Viborger Samler, 1835-10-11
Et Par sorthielmede Stude, brændt paa det venstre Horn med Bogstaverne C. B. ere bortgaaede Natten imellem den 3die og 4de October. For Oplysning om dem loves en passende Douceur, naar man henvender sig enten til Avertissements-Contoiret eller til Eieren Chr. Bang i Skibelunds Mølle, Friisholt, Gods.
Viborger Samler, 1835-10-11
Endeel Lam af spansk Race kan faaes V. paa Wischum hos Hulbech.
Viborger Samler, 1835-10-11
Efter Begjæring af Forstanderen for Randers Hospital, bliver det samme Hospital tilkommende Vederlag for Kongens Anpart Tiende pro 1835 af Thorning Sogn, nemlig: 44 Tdr. 5 Skpr. 1 1/2 Fdkr. Rug, 26 Tdr. 7 Skpr. 1 Fdkr. Byg og 43 Tdr. 7 Skpr. 32/3 Fdkr. Havre, stillet til Bortsalg ved Auction, der afholdes i Knudstrup Kroe, Thorning Sogn, Onsdagen den 21de d. M. om Formiddagen Kl. 11. Conditionerne ligge til Eftersyn paa mit Contoir. Lysgaard og Hids Herreders Contoir. Dalsgaard, den 8de October 1835. H. H. Holm.
Viborger Samler, 1835-10-13
63de Aargang. 1835. No. 127. alene privilegerede Kongelig allernaadigst Viborger, DAMk. Forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdommene.
Viborger Samler, 1835-10-13
13de October. Tirsdagen den Redigeret af E. Nerenst, trykt og forlagt af N. P. Dons.