JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1822-12-19
Auction. Ifølge Dom og paafølgende Udlæg, samt Vedkommendes Reqvisition, bliver det Hans Lykke forhen tilhørende og iboende Sted i Løgstøer, med underliggende Hartkorn, 5 Skpr. 1 Fdk. 1 totrediedeel Alb., stillet til offentlig Auction 1ste Gang den 9de Januar, 2den Gang den 30te f. M., ) 1823. og 3die Gang den 20de Februar.) Conditionerne erfares ved Auctionerne, som holdes paa Aars og Sleth Herreders Tingsted i Løgstøer, hver Dage Formiddag Kl. 11. Løgstøer, den 25de November 1822. J. Scharling.
Jyske Efterretninger, 1822-12-19
Bekjendtgjørelse. Det moersomme Gravspil oplyst med de sædvanlige Figurer, og med Underretning om den almindeligste og retteste Spillemaade; faaes o hos Undertegnede, for 1 Rbmk. . Aalborg Stiftsbogtrykkerie, den 19de December 8 1822. P. F. Wandall.
Jyske Efterretninger, 1822-12-21
Hvad Shakkespear er for Englænderne og Holberg, for Danske, det er Cervantes for Spanierne. Enhver nok saa liden Rotice om denne Nationens Yndling agtes af dem for vigtig nok til at opbevares, og, hvor det synes nødvendigt, berigtiges Men ligesom Shakkespear, blev og Cervantes først efter sin Død i den Grad berømt og hædret. Derfor lod man sig nøje med meget mangelagtige og usikkre Noticer, angaaende hans Historie, indtil den første Halvdeel af det forrige Aarhundrede, da Gregoria Mayansudgav en Levnetsbeskrivelse af Corvantes, der i det mindste havde det Fortrin, at den var udførlig Mendenne Biograph vidste ikke engang den store Digters Fødested med Vished. Til adskillige af de mærkværdigst Begivenheder i hans Liv, f. Ex. hans Fangen, skal i Algier og Slaverie, kjendte Mayans kun saare lidt. Dog ikke Spanierne, men en Dronning af England, Georg 2dens Gemalinde, var Aarsag i, at man fik Cervantes's Levnetsbeskrivelse. Dronningen vilde til sit Morskabsbibliothek af vidunderlige Historier have en god Udgave af Donquixote, og Statsministeren Lord Carteret besørgede for hende, den i London 1738 trykte Pragtudgave. Han fandt i Mayans den Biograph, han søgte. At der i Udlandet første Gang var skeet saa meget til Cervantes's Hæder, vakte den Spanske Stolthed til Efterligning Den Spanske Minister Marquis de la Ensenada opfordrede Mayans til videre Efterforskninger, og disse, ogsaa af Andre fortsatte Grandskninger, gjorde det muligt, at endeligen Cervantes's Levnet ved Vicen, te de los Rios kunde komme istand. En nye Biographie af Digteren har Secretæren i det Madridske Academie, Dr. M. F. de Navarrette, udgivet 1819, som hiin er lagt til Grund for. Forfatteren kalder i Fortalen Cervantes uden Jndskrænkning sit Aarhundredes største Gennie.
Jyske Efterretninger, 1822-12-21
J S. Hibberts Beskrivelse over Shellandsøerne (London 1821) paastaaes: at sammes Beboere ere af Scandinanisk Herkomst, hvilket sees af deres Overtro og adskillige physiologiste Kiendemærker. Shetlænderen troer fuldt og fast, at hans Høie ere beboede af Dverge, i hvilke man gjenkjender de skadefro Væsener, som Edda taler om; man maa for Alting ikke fornærme dem eller besvære sig over dem, af hvilken Aarsag de ogsaa kaldes de gode Folk og dette Navn giver man dem ligesaa paa Færøerne. Jndbyggerne korse og signe sig, naar de nærme sig disse Feers formeentlige Opholdsted. Disse Væsener, have Børn, malke ofte Køerne &c. De stiele ogsaa Børn og føre dem ind i Bjergene, som deres egne Unges Legekammerater; istedetfor de borttagne, lægge de Cretenieragtige Stakler (Skiftinger) i hines Sted. Der gives da Troldmænd, der foregive at besidde Magt over Feerne, og som fortjene mange Penge ved at tilbagebringe de foregivne stiaalne Børn.
Jyske Efterretninger, 1822-12-21
J Portugal findes nu 132 Klostere med 2980 Nonner, 912 Elever og Novicer, samt 1971 qvindelige Tiender. Deres Jndkomster ere 432189 Mil reis (til 6 Franker hver). Munkeklosterne beløbe sig til 420, hvori 5621 Personer leve. Alle Munkeklosternes Jndkomster anslaaes til 748513 Milreis. G. Lippi udgav 1816 i det Jtalienske Sprog en Afhandling, hvori han vilde bevise, at Pompeta og Herculanum ikke ere blevne ødelagte at Vesup, saaledes som Historieskriverne siden det syttende Aarhundrede eenstemmigen have foregivet. Han søger der at godtgjøre med geognostiske Grunde, at disse Stæder ikke pludseligen ere ødelagte ved Vesuus Udbrud, i det mindste ikke ved Aske, men at de ved Skybrud i forskellige Tidsrum ere efterhaanden blevne bedækkede med tilsvømmet Land. Forhandlinger. ne angaaende denne Mening havde i Academiet i Neapel givet Anledning til de heftigste Stridigheder, ja endog Skjældsord, og endelig til et Slags Rets strid, angaaende hvormeget det kunde være L. tilladt, at trykke om disse Forhandlinger. Skriftet er tilføjet en Skrivelse i det Latinske, Tyske, Engelske, Franske, Spanske og Jtalienske Sprog til alle Europæiske Academier, ligesom og til det i Philladelphia, hvori Herr L. opfordrer dem alle til at prøve Striden mellem ham og Academiet i Neapel. - Spørgsmaalet vil blive saalænge uafgjort, som en upartisk Naturforster ikke har prøvet hans Jagttagelser paa Stedet, selv. En Enkelts Vidnesbyrd, som endog hos et heelt Academie, paa eet eneste Medlem nær, fandt saa heftig Modsigelse, kan dog vel ikke kuldkaste en Række umistænkelige historiske Vidnesbyrd.
Jyske Efterretninger, 1822-12-21
Da den gule Feber i October 1821 rasede i Catalonien, var Luften i Tortosa saa forpestet, at næsten intet Levende kunde holde længer ud der. Et Menneske, som havde listet sig ind i et Huus for at stiele, styrtede, da det kom tre Liig nær, omkuld! og qvaltes af Lugten. En Flok af 500 Faar der bragtes ind i Staden, faldt strax i et Slags Afmagt, og næsten fandt man dem alle, paa 17 nær, creperede. Overalt paa Gaderne saae man omkomne Hunde. Men ogsaa mindre Dyr, og overhoved alle levende Creature, kostede denne skrækkelige Luftfordærvelse Livet; thi de pestagtige Udflydninger dannede et Slags Sky, der udbredte sig over Staden, og i en vis Høide holdt sig over samme. Dr. Pariset faae i Porto Santa Maria 700 Høns, som udkastede Blod gjennem Næseborerne. Naar Hundene bleve betagne af Smitten, saa saae man dem alle, førend de styrtede, snoe sig en Tidlang omkring i en Kreds. Jndbyggerne, som vare flygtede, vandrede omkring mellem Stadens Mure og Cordonen, som omgav den, og, søgende forgjeves at gjennembryde den sidste, fandt de deres Død under fri Himmel, eller under de Barakker, som de opfyldte med den fra Staden, medbragte forvestede Luft.
Jyske Efterretninger, 1822-12-21
Fædrelandet.
Jyske Efterretninger, 1822-12-21
Kjøbenhavn, den 16de December. Hs. Kongelige Høyhed Kronprindsen af Sverrig, ankom hertil i Løverdags Eftermiddag Kl. 5 paa sin Tilbagereise til Sverrig.
Jyske Efterretninger, 1822-12-21
Løverdagen den 14de December, Kl. 11 1/2 om Aftenen, udbrød Huusild i Gaarden No. 58 i Vognmagergaden, tilhørende en Enke, ved Navn Madame, Christine Olsen, men havdes tilleie af en Brændeviinsbrænder. Jlden opkom i Sidehuset til Venstre, som afbrændte tillige med endeel af Baghui set; ligesom der ogsaa var Jld i nogle af Nabogavlene, for Jldens Standsning blev afkimet Kl. 2 1/2 samme Nat. - Hs. Majestæt var Selv tilstede ved t Branden, anordnede Selv meget til Jldens Sluktining, og forlod ei Pladsen, før den var standset. Den 6te d. M. er Professor C. Viborg tillagt Ordre at indtræde som Medlem i den Kongelige Vacricinations-Commission.
Jyske Efterretninger, 1822-12-21
Nylig udbrød pludselig en heftig Jldebrand i den Russiske Ministers Palais i Kjøbenhavn, men blev dog snart slukket. I Villaumes Skrift om Danmarks Handelstilling, ter foreslaaet, at oprette en ny Postgang over Falster eller Møen til Stralsund, hvorved vi vilde erholde Breve fra Rusland, Preussen, Østerrig, Tyrkiet, ja maaskee endog fra Jtalien, paa samme Tid som Hamborg og Lybeck, medens nu alle Handels conjuncturer ved den tidligere Correspondence her ere benyttede af de drivtige Kjøbmænd, før de blive bekjendte i Kjøbenhavn, og vi saaledes ikke faae andet deraf end det, som hine kaste Vrag paa eller ikke kunne udføre.
Jyske Efterretninger, 1822-12-21
J en Skrivelse fra Professor Enke i Seeberg ved Gotha til Udgiveren af de i Altona udkommende "Astronomische Nachrichten, Professor H. C. Schumacher, ønsker han denne til Lykke til den af ham ordnede Redaction af Hist. cel. efter den store Bessels Forslag, og tilføjer derpaa denne for hver Dansk frydelige Yttring: "Hvor finder man nuomstunder, undtagen i Danmark, en slig Sands paa høiere Steder, for tilbørligen at understøtte i Sandhed, nyttige Arbeider," Hertil føjer Professor Schumacher følgende: "Med den inderligste Taknemmelighed for denne mine videnskabelige Planer i saa riig Maade ydede Understøttelse, erkjender jeg den sjeldne Lykke, at leve under en Konge som Frederik den Sjette, der elsker og kongeligen beskytter Videnstaberne, og under en Minister som Møsting, der, besielet af samme Kjerlighed, udfører sin Konges store Planer. Skulde jeg være saa ulykkelig, naar mine Arbeider engang ere fuldførte, ei at have opfyldt det, man var berettiget til at vente sig af dem, saa maa jeg allene bære Skylden; thi intet Middel, som Kunsternes nærværende Tilstand kan lyde, ingen Understøttelse, der sikkert og hurtigt kan føre til Maalet, er bleven mig nægtet. Ligesaa ivrig som man tilforn arbeidede paa Anstalter til at danne duelige Skolelærere, saa læser man nu Forslag paa Forslag paa igjen at faae disse nedrevne, som Noget, der kan komme af sig selv, hvor underligt det end maa synes, at der til det vigtigste Kald: Mennetets Oplysning og Dannelse, ikke ligesaavel skulde behøves hensigtsmæssig Forberedelse, som til mecaniske Haandgjerninger. Dog hvad er det andet end nok et Beviis paa Tidsaandens Ustadighed.
Jyske Efterretninger, 1822-12-21
Skibslisterne ere vedvarende opfyldte med Anmeldelser om Søskader. Efter Brev fra Christiansand, af 27de f. M. herster der bestandigt stormende Veirligt. Ugen iforveien have 5 Lodser fra Flekker tilsat Livet, ligefor Øinene af Mandskabet paa en Engelsk Brig, uden at kunne reddes af samme.
Jyske Efterretninger, 1822-12-21
Som en liden Prøve af det oftere omtalte Tractatselskabs udgivne Skrifter meddeles her, følgende Fortælling af No. 3: Moses paa Bjerget.
Jyske Efterretninger, 1822-12-21
Efterstaaende smukke Fortælling er vel forhen trykt, men langtfra at være almindelig bekjendt for Menigmand, hvilket den dog vist nok fortjener. Fortællingen siger: "Moses stod paa Bjerget, grublede over Menneskenes Tildragelser og bad inderligen til Gud. at han maatte erkjende en retfærdig Styrelse i dem alle. Da aabenbaredes en Engel for ham, som sag de: "Jntet Menneske kan fatte den Evige og Uendelige; men denne Gang er din Bøn bønhørt; du skal skue Herrens retfærdige Styrelse der, hvor den ellers er skjult for det menneskelige Øie. - See ned i Dalen!" Moses saae ned i Dalen. Og hvad saae han En Krigsmand til Hest kom med en Pose fuld af Penge, sprang af Hesten, satte sin Penge=Pose fra sig, drak af en Kilde, som der udgjød rindende Vand, hvilende sig lidet og reed bort igjen. - Strax derpaa kom en liden Dreng gaaende, fandt Pengene, tog dem, og gik sin Vei. - Derefter kom en graahærdet Olding, støttende sig ved sin Stav, langsom gaaende, ethvert Trin var ham tungt; han var tørstig og udmattet: et dybt Suk trængte sig frem at hans Barm og Taarer trillede ned over hans Kinder. - Han drak af Kilden, lædskede sin Tørst og lagde sit rystende Hoved ned paa Jorden, for at hvile Hans Udmattelse var saa stor, at han strax faldt i Søvn Lidt efter kom Rytteren, som havde savnet sin Pengepose, ridende alt hvad han kunde til Stedet, hvor han hav de sat den. Den var der ikke længere. Da begyndte han at støje, bande og true, han saae Oldingen liggende der, og raabte: "Hør Gamle, hvor er min Penge=Pose, som jeg nylig satte her, - Den skjælvende Gamle foer forfærdet op af sin Søvn, og sagde: "jeg har ingen Penge=Pose enten seet eller taget, Krigsmanden blottede sin Sabel, holdt den i Veiret og raabte med en gruelig Eed: "jeg kløver Dit Hoved, Du Gamle, dersom Du ikke strax giver mig hvad Duhar taget og gjemt." Oldingen græd og bad: "Har Medlidenhed med mine graae Haar, jeg har hverken seet eller taget Dine Penge." Men den raa Kriger, kjendte ikke Barmhiertighed; han nedsablede Oldingen for sine Fødder og reed forbittret bort, efterat han forgjeves havde søgt sin Penge=Pose. Da Moses paa Bjerget havde seet denne rædselsfulde Tildragelse, spurgte han fuld af Frygt og Tvivl: "Kan jeg og her skue Herrens retfærdige Styrelse i de meenneskelige Tildragelser." "Ja" svarede Engelen: "idag er det Dig givet, efter Din Bøn." "See!" sagde Engelen fremdeles: "selv Menneskenes Uretfærdighed, staaer under Herrens Styrelse og maae, endog ofte uden deres Vidende og imod deres Villie, tjene til at udføre hans retfærdige Dom. Viid, at den Gamle, hvis Blod endnu flyder der i Dalen, var en hemmelig Morder, som havde dræbt Drengens Fader og stjult sin Misgierning i Nattens Mørke. Jdag har Herrens Retfærdighed ramt ham ved en ugudelig og uretfærdig Krigers Haand, som og skal faae det hans Gjerninger forskylde. Den faderløse Dreng skal opdrages og undervises for den Pengesum, han fandt, og som ikke med Rette tilhørte Krigsmanden; thi han havde plyndret den fra Andre." - Da beundrede Moses Herrens Retfærdighed og tilbad i Ydmyghed for den Allerhøjestes Aasyn.
Jyske Efterretninger, 1822-12-21
Om Aftenen den 4de Dennes opkom Jldebrand hos en Handskemager i Stubbekjøbing, hvis Huus størstedelen afbrændte; men ved forenet Anstrængelse fik man Jlden standset, og saaledes den Byen overhængende Fare afværget.
Jyske Efterretninger, 1822-12-21
Nyborg, den 13de December. Jaftes Kl. 5 1/2 ankom H. K. H. Kronprindsen af Sverrig hertil, og fortsatte i Morges Kl. 7 med god Vind Reisen over Beltet paa Postjagten Mercurius. Til at ledsage H. K. H. over Beltet var den kgl. danske Generaladjutant og Jagtcaptain, Commandor Rothe, Commander af Dannebrogen og Dannebrogsmand, ankommen hertil fra Kjøbenhavn. Ved H. K. Høiheds Ankomst og Afreise saluteredes med 27 Skud fra Fæstningen. Som det hedder, agter Kronprindsen at opholde sig i Kjøbenhavn 2 Dage. Horsens.
Jyske Efterretninger, 1822-12-21
Fra Bergen er med sidste Post indløbet den sørgelige Efterretning, at der en halvsnees Mile derfra var inddrevet et Slupskib uden Mennesker, det efter alle Kjendemærker var Skipper Thonnings herfra Byen, som nu var paa Hjemreisen fra Amsterdam.
Jyske Efterretninger, 1822-12-21
Aarhuus. Atter have vi jordet en ædel Mand; Cancellieraad Schumacher, Herredsfoged i Voer og Nim Herreder, forhen Borgmester og Byefoged her i Byen. Paa et Besøg blev han syg og døde her. Ligesom almindelig Agtelse og Kjerlighed var hans Lod i Livet, saaledes nød han ogsaa efter Døden en Ære, hans Minde værdig. Et talrigt følge af alle Stænder, fulgte frivilligen hans Liig til Graven, hvor Hs. H. Herr Stiftsprovst Studsgaard sagde nogle hjertelige Ord, der fandt den troeste Gjenklang i hver Tilstedeværendes Jnderste. Og med Sandhed tør man sige, at den Hedenfarnes sjeldne Borgerværd, hans hjertelige Blidhed og Godmodighed, har sikkret ham et ligesaa hæderligt som varigt Eftermæle i vore Hjerter. Derfor trøster Eder, J stakkels fader, og moderløse Børn: Venners Medfølelse blidner Sorgens Bitterhed, og huld tilraaber Haabets Engel: Den Elskede er ej tabt, kun gaaet os forud!
Jyske Efterretninger, 1822-12-21
Kjøbenhavns Børs, den 17de December. Cours. Hamb. 2 M. 244, a vista 247. Amsterdam 2 M. 236 1/2 London 2 M. 11 1/2 Spec. 250. Specier solgtes til 15 Rbmk. Obligationer (med Rente fra 11te Dec. 1822) 78 1/2 a 79. Nationalbank Obligationer (af Laanet den 2den Februar 1820. 101 Rbdlr. rede Sølv (uden Renter) eller 126 1/2 Rbd. Sedler pr. 100 Rbdlr. r. S. - Norske Rigsbanksedler 12 3/4 - Svenske Sedler 59 s. - Disconto. 5 pC.
Jyske Efterretninger, 1822-12-21
Ved Tallotteriets 1200 Trækning i Kjøbenhavn, udkom følgende Nummere: 35, 39, 17, 37, 33.
Jyske Efterretninger, 1822-12-21
Aalborg Kirkenyt. (Af Frue Sogn.
Jyske Efterretninger, 1822-12-21
Døbte. Den 8 Dec., Dreiermester Carl Schulz's Søn Ferdinand Reinhold; Fadd. Mad. Bech, Jf. Rübner, Kjøbmand Jahn, Blikkenslager Meyer, Bager Knudsen i Guldsmed Hjorth, Tobakspindersvend Winther. - S. De Arbejdsmand Morten Møllers Søn Johan Christian, Fadd. Mad. Gleerup, Jfr. Winkel, Viinhandler Bolund, Overbrandinspectør Boss, Student Schou, Handelsbetjenterne Pagh og Remitz.
Jyske Efterretninger, 1822-12-21
Ægteviede. Den 20 Decbr., Mægler A. C. Traue, mose og Jfr. A. C. Brinck. - S. D., Skipper S. N. Svarer og Enkemadame M. Hjetting. - S. D. Kjøbmand M. M. Asmussen og Jfr. M. S. Nielsen.
Jyske Efterretninger, 1822-12-21
Begravede. Den 10de December, Corporal P. S. Seistrups Datter Anne Kirstine, 1 Aar 8 Maaneder. Den 12te, Fuldmægtig Chr. Fr. Porup, 29 Aar.
Jyske Efterretninger, 1822-12-21
Prædikanterne: Paa 4de Søndag i Advent til Høimesse i Budolphi Kirke Herr Dr. Claudi, Aftensang Herr Pastor Henneberg. Til Høimesse i Frue Kirke Her Stiftsprovst Schierup, Aftensang Herr Pastor Fuhr.
Jyske Efterretninger, 1822-12-21
Bekjendtgjørelser. Friske og ægte romanske Strænge til Violin, Guitarre. Harpe, Violoncell, af udmærket Godhed, saavelsom simplerSorter, silke Qvinter, chinesiske Dito, samt Overspundne, Strænge, kunde nu faaes i Dosin, som i Stykviis, til de billigste Priser hos Rottbøll Sadolin, Klæde af forskellige Coulører, forfærdiget paa Klæd fabriqven her i Byen, udsælges som forhen, i Gaarden No. 49 paa Vestergade, til nedsatte Priser. Aalborg, den 16de December 1822. I Gaar Aftes imellem Kl. 5 og 7, er fra begge min Karle bortstiaalet følgende Tøj, en lang overspændt nye blaae Trøie, et Par lange graae Buxer, et Par stribede Dito, et Par Lærreds Dito, 2de Vester, den ene rød, den anden sort, 2de Tørklæder, 2 Par Strømper, en lang hvid Trøie, et Par lange stribede Buxer, et Par lange blaae Vadmels Dito, 2 Par hvide nye korte Vadmels Dito, 11 Stkr. gode Skjorter, en Tværsæk m.v. Hvem der om dette Tyverie kan give nogen Oplysning, kan vente sig en passende Douceur, naar det anmeldes enten hos Bogtrykker Wandall i Aalborg eller mig Undertegnede. Gug, den 15de December 1822. Mads Østergaard.
Jyske Efterretninger, 1822-12-21
Proclama. J Medhold af en mig under 3die Dennes forundt allernaadigst Bevilling, som vil blive læst ved vedkommende Over- og Underret, indkaldes herved, sub poena præciusi et perpetui silentii med Aar og Dags Varsel, i den danske Statstidende, den altonaiske Mercur og Aalborg Stifts Tidende, Alle og Enhver, som i nogen Henseende maatte fore mene sig at have noget at fordre i Stervboet efter nu afdøde Proprietær Niels Ballebye til Koustrup og Koldbyegaard i Thisted Amt, saavelsom efter hans forhen afgangne Fader Søren Christian Ballebye, til formig som Skifteforvalter efter bemeldte Afdøde inden foreskrevne Tids Forløb, at anmelde og bevise deres havende Krav. Arvingerne efter fornævnte afdøde, om der skulle være flere end de allerede navnlig opgivne, som ere afgangne Søren Christian Ballebyes og Hustrue Madame, Ballebye fød Warums Sødskende og disses Deschendentere, indkaldes ligeledes herved med det i Loven foreskrevne Varsel, de Myndige selv og de Umyndiges Værger, til at anmelde og legitimre deres Arveret. Hassing=Rets Herreders Contoir paa Vestervigkloster, den 7de December 1822. Fischer.
Jyske Efterretninger, 1822-12-21
Auctioner. Onsdagen den 15de Januar 1823. Formiddag Kl. 10, opbydes ved offentlig Auction i Dal, hos Huusmand Niels Andersen Smed, til Salg til Eiendom, hans og hans afdøde Hustrues fælleds Boes tilhørende Huus sammesteds, bestaaende af: et Vaaningshuus 7 Fag, en Lade 7 Fag og en Smedie 3 Fag, almindelig Bøndebygninger; med tilhørende Jordeiendomme af Partkorn 1 Skp. 2 Fdkr. femsyvendedeel Alb. Dersom Huset sælges, fortsættes Auctionen samme Dag over Boets Ind- og Udboe samt Besætning, af Borde, Stol Kister, Skabe, Sænge= og Gangklæder, endeel Kjøkken- og Bryggerredskaber, en kobber Grubekjedel, endeel Smederedskab, en Koe, 9 Faar og 7 Lam m. m. Nibe, den 19de December 1822. Bassesen.
Jyske Efterretninger, 1822-12-21
Jfølge Dom og paafølgende Udlæg, samt Vedkommendes Reqvisition, bliver det Hans Lykke forhen tilhørende og iboende Sted i Løgstøer, med underliggende Hartkorn: 5 Skpr. 1 Fdk. 1 totrediedeel Alb., stillet til offentlig Auction : 1ste Gang den 9de Januar, ) 2den Gang den 30te f. M., ) og 3die Gang den 20de Februar Conditionerne erfares ved Auctionerne, som holdes paa Aars og Sleth Herreders Tingsted i Løgstøer, hver Dags Formiddag Kl. 11. Løgstøer, den 25de November 1822. J. Scharling.
Jyske Efterretninger, 1822-12-24
Tyrkiet. Forskellige Efterretninger fra Tyrkiet melde, at et farligt Opløb i Constantinopel skal have fundet Sted af Janistarerne, som vare misfornøiede over Møntfodens Nedsættelse. Nogle Ultra-Tyskere ville endog vide, at saavel Keiserens Gunstling Haled-Effendi, der var Rigs-Storseilbevarer, som og Storviziren, den ypperste Præst (Mufti) og flere fornemme Herrer ved denne Lejlighed ere blevne henrettede efter Tumultuanternes Forlangende, og deres Hoveder udleverede, hvorved Orden blev tilveje; dog skulle Urostifterne endog, som Nogle tilføje, oven kjøbet have plyndret Haleds og endog selve Storherrens Skatte, slaget endeel imod dem, sendte Asiatiske Tropper, og nødsaget Storherren, selv at sikkre sit Liv ved at flygte over til Skutari i Asien. De samme Efterretninger, som tillige lade Oprørerne i Grækenland gjøre meget store Fremskridt og Perserne have vundet en afgjørende Seier, ere jo sagtens meget overdrevne, men der kan dog vel ligge Noget til Grund for samme.
Jyske Efterretninger, 1822-12-24
Tyrkernes Flode skal efter nogle Beretninger være kommen til Tenedos. Tyrkerne lægge an paa at kvæle de Russiske Stæder ved Sortehavet i deres Opkomst ved at afvise de til bemeldte Hav bestemte Skibe derfra. (En Aalborger Galease, som i Marseille var befragtet til Odessa og tilbage, er i Constantinopel efter langt Ophold frataget Ladningen mod Udbetaling af en arbitrær Fragt og har derpaa maattet forseile til Smyrna.)
Jyske Efterretninger, 1822-12-24
Spanien. En stor Fordeel ved den indvortes Uro er, at Landet vorder skilt ved en stor Mængde af dets overflødige Geistlighed. Da Mina nyligen havde taget Castelfollit, kom i et Par Dages Tid henimod 2000 Spanske Munke og Præste over Grændsen ind i Frankrig. De Generaler, som staae under Mina, følge nøje hans befaling, at forfølge Oprørerne og alle deres Hælere og Medhjelpere med Jld og Sværd, og saaledes lod f. Ex. Milans nylig efter sin Sejr lover Freyres afbrænde og sløffe en liden Stad, hvor Royalisterne havde havt Tilhold, og uden Skaansel eller Persons Anseelse nedfable hver Mand, som ved Byens Jndtagelse faldt i hans Hænder. - Torriios og Jauregui (Hyrden) bære sig netop ligesaadant ad i Navarra og Baskerprovindserne, og Jngen tør nu gjøre nogen Royalist der mindste Understøttelse. (Don Francesco Espos y Mina, som fører Overcommanden i Grændseprovindserne, berømt som Spaniens bedste Guerilla i sidste Krig, er en Mand af skjøn Skabning, blomstrende fundt Aasyn, stærke Lemmer, 68 Tommers Høide, smidig, haard tør i høieste Grad, omtrent nu (1822) 35 Aar gammel. Han spiser overordentligen lidet, sov i Guerillafejden aldrig nogen Nat over to Timer, kuns lyderst sieldent under Tag og da kuns inden lukte Døre og altid med ladte Pistoler i sit Belte. Stedse tankefuld, taler yderst faa Ord snukker aldrig om sine Forrehavender, hvilke derfor ere selv hans nærmeste Angivelser ubekjendte. Fruentimmerne sty i den Grad, at han som Guerilla, dengang kuns nogle og tyve Aar gammel, aldrig tillod nogen Kvindesperson at komme til sin Leir og strax casserede enhver Officeer eller Soldat, som søgte Fruentimmerselskab. Han holder en mageløs Disciplin og giør i Henseende til Straf for Overtrædelser af givne Foreskrifter aldeles ingen Forskiel imellem Officerer og Soldater. Navarreserne vare derfor i den Tid, han førte Commando der, færdige at forgude ham, og gjorde alle de Tjenester, som stode i deres Magt. Overordentlig streng imod Enhver, som ikke opfyldte hans befalinger, lod han f. Ex. i et eneste Aar ihjelskyde ikke mindre end ni Herredsfogder, som forsømte at give ham de befalede Jndberetninger om enhver Reqvisition, som Fjenden, gjorde hos dem. Hans Maade at behandle Spioner paa med mere om denne mærkelige Mand kan muligen vorde meddeelt her en anden Gang efter en omham 1812 af Oberst Don Lorenzo Zimenes i det Spanske Sprog skreven Beretning, hvoraf Ovenanførte er taget.)
Jyske Efterretninger, 1822-12-24
Hertugen af Jnfantado skal i Madrid, befinde sig paa fri Fod.