JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-10-13
Men vore Dødelister overbevise os ikke om, at der nu døer færre Mennesker under den sædvanlige Levealder, eller at Sygdommenes Tal og Hyppighed har aftaget, det er tvertimod bekjendt, at Dødelighed er større nu end fordum." - En det da saa, eller er det Lægens Skyld, hvis det er saa? Hvormange utallige Sygdomme findes ikke nu Raad for, der, i fordums Dage ansaaes for ulægelige? Hvo satte - for kun at anføre et Par Exempler blandt mange - Grændser for den veneriske Gifts ødelæggende Virkninger, hvor satte Maalet for den ved de skrækkelige Kopper frembragte Dødelighed? – Den ene Tidsalder maa overgaae den anden i "Kundskab og Erfaring, og Sønnen maa fordømme Faderens Læge methode, ikke fordi han vil være, men fordi han virkeligen er klogere end Faderen. – Fra Arilds Tid prøvede vel den driftige, ivrige sin Næste Liv og Sundhed opoffrende Læge Alt og walgte det Bedste, og saare ilde vilde det sandeligen see ud med Videnskaben, om nu først Tiiden dertil var kommen."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-10-13
Jndenlandske Efterretninger. Paa Generalpostdirektionens Forestilling har det under 22de f. M. allernaadigste behaget Hans Majestæt Kongen at bestemme: at den paa Cortrespondencen og Forsendelsen af Pakkepostsager til og fra Udlandet hvilende Forskudsporto, der af det danske Postvæsen bliver godtgjort de i Hamborg og Lübek værende fremmede Postkontorer i rede Sølv, skal herefter ved Postkontorerne i Danmark ligeledes oppebæres og erlægges i rede Sølv Det har behaget Hans Majestæt Kongen, under 30te f. M., allernaadigst at resolvere saaledes: "Vi ville allernaadigst, at den nu gieldende Medicinal--Taxt skal gaae over til Sølv med det Halve af det Beløb, hvortil enhver Artikel deri er fastsat i Repræsentativer, hvorefter Betalingen erlægges enten med Sølv=Mynt eller med Sedler og Tegn efter den til enhver Tid gieldende Qvartals-Cours."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-10-13
Onsdagen d. 6te dennes blev i Jnstitutet for Metalarbeidere Elevernes Arbeide for 11816 og 1817 forevist Jnstitutets Overbestyrer, Hs. Ex. Hr. Overhofmarskal von Hauch, Ridder, af Elefanten, Storkors af Dannebrog, Dannebrogsmand os. v., og det blev befunden, at følgende Elever have viist meest Fremgang i disse 2de Aar: A. Elever fra Jsland, som det Kongelige Landihuusholdnings=Selskab har betalt for til Jnstitutets Fond: 1) John Thorlaxen, viist antagelig Færdighed i Trædreining; 2) Thordstein Thorstein sen og Thorder Danielsen, viist nogen Færdighed i Trædreining. B. Jnstitutets andre Elever: 1) Kobbersmedsvend Hans Bertin Winther, viist Færdighed i Drivning; 2) Guldsmedsvendene Abraham Erenst Lind og Peter Schrender, viist antagelig Færdighed i Drivning og Gravering; 3) Guldsmedsvend Bendix Malling, viist antagelig Færdighed i Skrivtgravering; 4) Naalemagersvend Johan Frederik Bekker, viist antagelig Færdighed i Trædreining og nogen Færdighed i Drivning; 5) Lærling i Stempelskjærerkonsten Hans Frederik Alsing, viist antagelig Færdighed i Dreining; 6)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-10-13
Kleinsmedsvend Christian Christensen og Kobbersmedsvend Hans Wringstæd, viist nogen Færdighed, i Dreining; 7) Guldsmedsvendene Wilhelm Holm og Christian Frederik Høg, viist nogen Færdighed i Drivning og Gravering; 8) Guldsmedlærlingerne Anthon Ludvig Babtist Stunder og Christian Holm, viist nogen Færdighed i Skrivtgravering. - Ved denne Leilighed foreviste tillige adskillige andre Metalarbeidere fortrinligt Arbeide, og da nogle af Foreviserne have tilforn været Elever af Jnstitutet, saa er det behageligt at erfare, at disse nu med Held anvende, hvad de have lært i Jnstitutet, paa deres Arbeide. Jblandt dette er Kobbersmedmester Hr. D. P. Adrians Mesterstykke, som han har forfærdiget i Aaret 1816, og hvorfor det Kgl. Academie for de skjønne Kunster har meddeelt ham Vidnesbyrd, at det er et udmærket godt Mesterstykke. - Endvidere foreviste Elev i Uhrmagerkonsten Jacob Schive, en Søn af Oldermanden for Uhrmagerlauget Hr. Schive, en af ham opfunden og forfærdiget Passer, hvormed Cirkelslag kan slaaes nærmere Centrum, end ellers kan skee med andre Passere. - Foruden de ovenfor anmeldte Arbeider, har Jndsenderen fornøjet sig over et Stempel af Alsing, Lærling hos Hofmedailleur Conradsen; det er med ophøiede Bogstaver og nemt til at mærke Linned med. Ligeledes et meget net Guldsignet af Schrøder med drevet Arbeide. Et Laag til en Theekjedel, hvor Knappen er drevet opaf samme Stykke, som det ellers zirlige Laag selv. J denne Uge er Jnstitutets Locale, Elevernes Arbeide, og desuden noget særdeles godt Metal arbeide til offentlig Skue hver Aften Kl. 79 paa store Kjøbmagergade, ligefor Silkegaden, i Capt. Conrads Gaard.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-10-13
Mariboe, den 8de October. Fra en Olding i Selstofte, Errindlev Sogn, navnlig Otte Hess, er i denne Tid bortstiaalen 6 Lagener, 10 Skjorter, 2 Al. grønt Vadmel, 5 Al. rødt Dito, og næsten 5 Al. graat dito, 1 Par hvide Hoser, et Silketørklæde og et andet Dito, desuden 26 Rbd. i grov Courant, som han havde arvet efter sin Moder. - Paa den offentlige Falbydelse iaar efter afgangne Pastor Dyssel i Østofte, blev en Karet betalt med 160 Rbd. i Sølv og 1 Lod Sølv med 1 Rbd. 2 Mk. 8 s. i Sølv foruden Allarmen. - For Tiden koster 1 Tønde Kartofler 4 Rbd. her i Mariboe, men paa Landet ikkun 3 Rbd. Et Hvidkaalshoved 8 s. - Den største Deel af Bønderne her i Lolland, har i Aar ikke høstes mere Byg en de selv kan behøve, og det knapt nok, ikke destomindre sælge de dog, paa Grund af de høie Priser, deres lidet Forraad glat væk, som de maaskee bitterligen vil komme til at angre i Foraaret. En kyndig Landmand har forsikret, at f. Ex. paa Langholms Gods har Bønderne ikke engang avlet saa meget, som De selv kan forbruge, naar Landgilde, Tienden o. s. v.er udredet. Det samme gielder og for en Deel om Holsteen. - Saalænge Vinden blæste fra Østen, er ved Nakskov og Taars fanget en stor Mængde Sild, saa at man har kundet kjøbe Stykket her i Mariboe for 1 s. a 1 1/2 s., der i alle Henseender vare friske og gode, hvilket langt fra ikke var Tilfældet med nogle der bleve førte hertil i Sække. – J forrige Uge indtraf følgende pudsige Tilfælde i Arninge her i Lolland: En næsviis Ræv med 4 Been, fordristede sig til at angribe en Gaardmands Gaaseflok. Lig deres fordums Brødre og Søstre paa Capitolium i Rom gjorde de Anskrig. Saasnart deres Herre og Huusbonde mærkede det, ilede han til Undsætning. Hr. Mikkelholdt det for raadeligst at flygte med sit Bytte; men da Retiraden var bleven ham afskaaren, var der ingen anden Udvei for ham, end at manoeuvrere over en Brønd, hvorudi han med samt sit Bytte plumpede og endte sin Bane. - J disse Dage har en Pige druknet sig i Randers og en Handskemagersvend hængt sig. - J denne Tid ere fra Newcastle i Engelland hjemkomne 2 Skibe fra Stege paa Møen, 1 fra Skielskjør i Sjælland, og 1 fra Aalborg, der vare lastede med Byg, Havre og noget Hvede. - J Nakskov er Kornhandelen ligeledes i denne Tid ret levende. -
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-10-13
En Kjøbmand der har allene 4 Skibe i Søen, nemlig 2 til Engelland, 1 til Kjøbenhavn og 1 til Norge. Mariboe Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-10-13
Blandede Efterretninger. Daarehuset ved Aversa i Neapel. (Forts. see forr. No.) Gudstjenesten var tilende, men den Forvirring, i hvilken jeg befandt mig, vedvarede endnu. Min Veileder, som lagde Mærke hertil, tog mig ved Haanden og førte mig ind i en Corridor, som gik fra Kirken til det Jndre af Bygningen. "Det er herfra, sagde han mig: "at disse Vaaningers Beboere begive sig til deres sædvanlige Beskjæftigelser." Ved et vist Signal begive de sig alle til det Sted, hvor Morgenrevnen, holdes over dem. Min Forundring tiltog, og jeg saae, at de, fremkomne i en rummelig Gaard, alle stillede sig i en Linie under Peristilen, som omgav den. En dyb Taushed herskede, da Jndretningens Directeur lod sig see. Ved Synet af ham saae jeg de meest Bedrøvede at blive glade. Det forekom mig, som jeg befandt mig i Skjødet af en talrig Familie, forsamlet om Morgenen omkring en om Fader, som elsker sine Børn. Directeuren gik nu igjennem de Geleder, som af dem formeredes, hørte Beretningen om Enhvers Smerter, Trang, Sorger, Drømme og Galskaber, og besvarede dem alle med Fredens og Trøstens Ord. Hans Tale var ligesom en ny Talisman, som stillede den Urolighed, hvoraf de vare bevægede, bortfiernede de mørke Bekymringer og fremlokkede Smiil og Munterhed paa de mørkeste og sørgmodigste Ansigter. Da denne Mønstring var endt, gik de fleste til den nærved beliggende Have, hvor man allerede havde foranstaltet adskillige Lege, fornuftigt optænkte, for at sysselsætte dem med en mørende Gymnastik, og for at forjage hos dem de mørke Tanker, hvori de sædvanligen ere fordybede. Vidne til dette Slags Kappestrid saae jeg, at Tilskuernes Nærværelse, og det saa naturlige Ønske, at erholde den Belønning, som man til kjender Seiervinderen, i deres Siele opvakte en ædel Kappelyst. Medens adskillige af disse Syge overlode sig til Fornøielsen af denne velgjørende Adspredelse, forlode Andre Selskabet og spadserede i Stilhed. Nogle declamerede ganske høit, hist dyrkede endeel af den Blomster, her stode nogle Andre ubevægelige og saa fordybede i Tanker, at man skulde have troet, at den hele Bygnings Jnd styrtning ikke kunde have vaagnet dem. (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-10-13
Kjøbenhavns Børs d. 13 October. Cours. Hamb. 2 M. 255, a vista 260. Amsterdam 2 M. - , a vista - . London 2 M. 10 2/3 Rbdlr. Paris - . Spec. 264. - Specier, solgtes til 15 Rbmk. 14 s. a 15 Rbmk. 15 s., for Commiteesedler blev givet (foruden Rente) 98 1/2 a 99 pr. 100; Oblig. 9274. Norske Rigsbanks. 22 1/2. Svenske Sedler 70 a 71 s. - Disconto 6 PC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-10-13
Tillæg og Berigtigelser til J. G. Moltkes Minde, indført i forrige Numer. Til S. 1374, Lin. 2. J Aaret 1765 studerede J. G. Moltke i Leipzig, og oversatte den Gang 10de Bog af Quint. Instit. i det tydske Sprog; 1768 udgav Prof. Ernest den paa Latin, med Dedication, til Sr. Moltke, 1776 udgav Johan Henrich Schlegel Bogen paa Tydsk i Kjøbenhavn. Lin. 5. 1783 (ikke 1759) giftede han sig. 20. Faderen A. G. Moltke tog ikke Deel i Statsraadet efter Fr. 5tes Død. Lin. 28. J. G. Moltke har ikke boet paa Kjørup, som paa den Tid allerede var bortsolgt. S. 1375. Nogle af disse Doubletter forærede han til Ribe Skole, andre til Herlufsholm; til Efterslægts=Selskabets Skole, forærede han en Samling af omtrent 228 No., den største Deel af Doublet terne henligger endnu med den Bestemmelse, at deraf skal dannes Mineraliekabinetter for de lærde Skoler. S. 1378, L. 32. Moltke var den Gang Præses for den Commission, der skulde gjøre Forslag til en bedre Finantsbestyrelse, og blev siden første Medlem af Directionen for Statsgielden og den synkende Fond, 1379, Lin. 15. Bregentved er et Lehns grevskab.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-10-13
Trykfeil i No. 81. S. 1371, Lin. 16, værdigt læs, værdig 21, usselt læs: ussel- 1374, - 30 : 176 udelades 1380, - 15, sit læs, sin Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-10-17
Nyeste. Skilderie af Kjøbenhavn. Storm Femtende Aargang. No. 83. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 17 October 1818.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-10-17
J Anledning af Stykket. Endnu Lidet om Qvaksalvere o. s. v. i forrige No.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-10-17
Den, som, uden at kjende de i No. 76 af Skilderiet fremsatte Betragtninger over Qvaksalvere, læser ovenstaaende Gjenmæle, skulde virkeligen troe, at hines Forfatter ligefrem har skrevet et Forsvar for Qvaksalverie. Men Enhver, der vil give sig den Uleilighed at læse dom mod nogen Eftertanke, vil ved første Øiekast overtydes. om, at deres Forfatter hverken har gjort eller har kunnet gjøre sig skyldig i saadan en Urimelighed. Et er det imidlertid at forsvare Qvaksalvere, og et andet at tilraade ikke at erklære ethvert Middel, der anvendes af en Uautoriseret, foret Qvaksalvermiddel." (Jv. 1279.)At Stykket imidlertid er blevet misforstaaet, det viser i det mindste hiint Gjenmæle i forr. No., og jeg skylder derfor mig selv og Sandheden at gjennemgaae dette, saavidt som Æmmets Natur, i et Blad, som nærværende, tillader det.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-10-17
Naar det i Gjenmælet hedder, at Lægen vel ofte kan lære af Qvaksalveren at være modigere i Valget af herviske Midler, men at just deraf sees den utrolige Skade, de kunne afstedkomme, saa maa jeg tilstaae, at denne Følgeslutning ikke er mig ret tydelig. Er det herviske Middel anvendeligt eller skadeligt, saa indseer jeg ikke hvorfor det skulde afstedkomme utroligere Skade, naar det anvendes af en Qvaksalver, end naar det anvendes af en Læge. Midler forandrer jo ikke sin Natur, enten det er denne eller hiin der anordner det Men mueligen er det Hr. Forfatterens Mening, at Lægerne bedre vide, hvor de skulle være Herver, end Qvaksalveren, og deri kan han have Ret, men hvor Tilfældet allerede er saaledes, at man maa tye til Hervisme, synes det i Grunden at være ligegyldigt, om man falder for autoriserede eller uautoriserede Herrers Haand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-10-17
Den 12te d. M. døde Michael Rosing, Jnstructeur ved det Kgl. Theater, Ridder af Dannebrogen, i sin Tid een af den danske Skue pladses første Prydelser, som kun alt for tidligen blev et Offer for Skrøbelighed. Han var født den 19de Februari 1756 i Trondhjem, debuterede den 6te October 1777 som Orosmave i Zaira, reiste udenlands med Skuespillerne Preisler og Saabye i Aaret 1788 (fra den 3die Maj til den 23de September), og opholdt sig i Paris og Tydsklands vigtigste Stæder: Wien, Prag, Berlin og Hamburg. Paa denne Reise skrev han en Dagbog, hvoraf findes et Udtog i Professor, Ridder Rahbeks Dramaturgiske Samlinger, 2det Bind, Side 15-70. Han har oversat Herault Sechelles Bog om Declamatio nen, og forøget den med Anmærkninger, 1809. Hans Marinelli, Grev Gert, Knud Gyldenstierne, Peter Car (baade i Strelitzerne, Pigen fra Marienborg, Sammensværgelsen mod Peter den Store), vare, som saa mange flere af hans Roller, hidtil uopnaaete Mesterværker i den seeniske Konst, udførte med lige saa meget Studium som fiin Smag. Med et skjønt Udvortes forenede han et ypperligt Organ, og sjeldent har Anm. seet Nogen fremtræde paa vor Skueplads med saadan Anstand, som han Han var i egentlig Forstand en dannet Konstner. Allerede i endeel Aar har en uhelbredelig Gigtsmerte gjort ham uskikket til at spille; men selv i denne skrøbelige Forfatning virkede han som Jnstructeur med stort Gavn for Theateret. Af Skuespil har han oversat: Mediceerne, 1784; Den døve Elsker, 1785, Juliane von Lindorak, 1785; Sammensværgelsen, mod Peter den Store, af Kratter. Han var i endeel Aar Jnstructeur ved den Kgl. Skueplads, i den senere Tid især ved Hoftheatret, indtil det gik ind (see derom Foersoms Epilog til RossingsBenefice-Forestilling, i hans poetiske Lommebog, 1813). - J Formiddags bleve den Hedenfarnes jordiske Levninger, under Ledsagelse af en stor Sørgeskare, bragte til deres Hvilested. *) See hans Journal, udgivet efter hans Hjemkomst, 1789, 2 Dele.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-10-17
(Jndsendt.) Michael Rosing. Syng, Barder, syng det lysende Exempel, Af Nordens bedste Blade slet ham Krands! Forkynd det herlige nedbrudte Tempel, og slynger Eders Navnetræk i hans Peter Foersom. Er det slukt, det lyse Faderøie, Siofnas Søn, er Kjerten vendt mod Jord? Flagter Duen mod det Evighøie, Kurrer der, hvor Salligheden boer, Tier han, som Barnefjedet ledte, Aabned Templet for den svage Søn, Vaarfrøe rigeligt paa Engen spredte, Afbrød Blomsten til saa Manges Løn, Ja, saa hviler efter vundne Kampe! Lauren grønnes om det hvide Haar! Mindet tænder Evighedens Lampe, Som skal lyse end for senest Vaar. Bien ligger dræbt nu i sin Kube, Vaaren fandt den dristig i sit Skjød, Blomsten aabned den sin Honninggrube Renest Nectar af dens Jdræt flød. Høsten jaged Vandringsfuglen Heden, Pyche flagred fra sin Vintermark, Flagred hist at nyde Himmelfreden, Funkler der i stierneklædte Ark. Rosing, om din Høi staae Bantastene, Paa din Grav taus rinder Cypris Krands; Seent ved den Zephyr paa Blomstertene Dandse skal ved Freiastjernens Glands. Sommerrosen aabner dig sit Bæger, Gjemmer Taaren i de røde Baand, Og paa Bladet staaer Maria Heger; Tak for denne Datter af din Aand! Hist dig Foersom Velkomstskaalen rækker, Gamle Auden seer igjen Ola, Han dig leder gjennem Rosenhækker, Til sin Søster, til Emilia. Men hernede skal dit Minde leve, Barnlig Tak ved Jdræt ydes dig; Rosings Navn paa Alles Læber svæve Til engang de kolde lukke sig!
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-10-17
Jndenlandske Efterretninger. Foruden den i forrige Numer meddeelte officielle Beretning om Jnstitutet for Metalarbeidere, har en Jagttager af Byens patriotiske Selskabers Virksomhed ønsket at lede det ærede Publicums Opmærksomhed paa følgende. Jnstitutet for Metalarbeidere er en efterlevende Datter af Selskadet til Haandværkstandens Forædling i Danmark. Det udgiver aarligt en trykt Beretning om dets Arbeider, og Regnskab for de modtagne Gaver. Det har nu i 12 Aar tiltaget, saa dets Fond ifjor var voxet til over 2000 Rbdlr., hvilke slet ikke maae røres, men voxe med Renter og det aarlige Overskud fra de indkomne Bidrag, saalænge Jnstitutet kan have det Held, at det bestyrende Tilsyn, og den meste Underviisning gives gratis. J Beretningen for ifjor nævnes de Herrer Møller, Aabye og Westrup, Lieutenanter af Borgervæbningen, samt Siseleur Fusch, Juveler Ekeroth og Guldarbeider Weller med Tak for deres Jver for Jnstitutets Fremme. Det aarlige Bidrag af Medborgere var 639 Rbdlr. Af dets særdeles Velgjørere nævnes det Reiersenske Rentefond, der foruden et betydeligt aarligt Pengebidrag, har subskriberet for Jnstitutet paa 10 Expl. af Hof kobberstikker Lahdes Elementarværk i Tegnekonsten, hvoraf 7 Hefter ere udkomne. Boghandler Hr. Lieutenant Stadthagen har ifjor givet Lehr buch der rømischen Alterthumer og Gelert Anfangsgrunde der metaliurgischen Chemie. Jaar desuden Klügels Encyclopædie, med Kobbere, 5 Deele. Siden Jnstitutets Oprettelse havde dengang 272 Metal arbeidere nydt Undervisning i samme. Desuden er der i et Par Aar givet Jkbehaandværkere Leilighed at øve sig i Dreining for 24 s. Timen, og derved flere Aftentimer været benyttet af Officierer af Søe- og Land-Etaten, Tøifabricantere, Studentere og Contorister; ligesom det var et passende Vinterarbeide for de ældste Elever i Byens mange Jnstituter og Skoler. - Til Bogsamlingens Forøgelse have Enkelte bidraget 77 Rbdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-10-17
J Vinter skal den benyttes, ikke ved Udlaan, men ved at forelæse af Bøgerne, forevise og forklare Kobberne, og stundom enkelt udmærket Arbeide, Redskab eller Model. Dertil er bestemt Søndag Middag Kl. 12 1/2 til 1 1/2. Jnstitutets Elever have fri Adgang; Andre, endog Jkkehaandværkere, betale, for hele Vinteren 1 Rbdlr. eller skjænker Samlingen en nyttig Bog af nogen Værdie. Med næste Uge begynder for Metalarbeidere de sædvanlige Vinterøvelser hver Aften Kl. 8-10. Desuden paa samme Vilkaar Underviisning i Dreining for Træarbeidere Kl. 6-8. een Aften ugentlig. Ligeledes, efterhaanden som et tilstrækkeligt Antal melde sig betalende 24 s.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-10-17
for Timen, flere Aftener Underviisning i Dreining til andre Tider.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-10-17
Hs. Majestæt Kongen har, paa Directionen for Nationalbankens indgivne allerunderdanigste Forestilling, at det maatte tillades dem at indløse de Kobber Rigsbanktegn, som ere udstædte for 12 Rigsbankskilling, allernaadigst bevilget samme. Til den Ende ere Alle og Enhver indkaldte, som maatte være Jhændehavere af saadanne, af Rigsbanken i sin Tid udstædte, Kobber Banktegn for 12 Rigsbankskilling, til at melde sig med det ihændehavende Beløb fra Mandagen den 19de October indtil Onsdagen den 28de October d. A., som er den sidste Jndløsningsdag, i Banken, som da paa Anfordring, naar disse Tegn ikke kjendeligen skjønnes at være eftergjorte, omvexler dem med Rigsbanksedler eller andre Tegn. De af ovenmeldte Rigsbanktegn, som ikke inden fornævnte Tid anbydes til Omvexling, falde under intet Paaskud Banken til Last, og kunne ikke længere gjælde i Betalinger. Den afdøde Geheimestatsminister, Overkammerherre og Ordenskanzler Grev Moltke til Bregentved har ved sin sidste Villie bestemt, at der paa hans Begravelsesdag, istedetfor den Bekostning, en pragtfuld Begravelse vilde medføre, skulde til de Fattige uddeles 600 Rbdlr. rede Sølv, Halvdelen til Fattige i Kjøbenhavn, og Halvdelen til Fattige paa Grevskabet Bregentved. Som Følge heraf har den administrerende Direction for Fattigvæsenet her i Staden modtaget fra den Afdødes Søn, Kammerherre og Deputeret Grev Adam Wilhelm Moltke, Ridder af Dannebrog, 400 Rbdlr. i Sedler, der uddeeltes i Onsdags af Directionen til fyrgetyve værdige Trængende, som velsigne deres afdøde Velgiører.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-10-17
Den 13de d. M. døde den fortiente Læge,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-10-17
Prof. og Hospitalmedicus O. H. Mynster i sit 47de Aar. Hans tidlige Død beklages almindeligen. En Altertavle, 4 Alen 20 Tommer høi og 3 Alen 18 Tommer bred, forestillende Christi Opstandelse, malet af Professor og Historiemaler Lund i Rom, forevises hver Dag fra Kl. 11 til Kl. 4. i Hotel du Nord paa Kongens Nytorv No. 1. Indgangen betales med 3 Rbmk. Jndtægten tilfalder en Embedmands Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-10-17
J denne Tid er begyndt et nyt Tidsskrift under Titel: Hesperus, et Ugeblad af blandet Jndhold, udgivet af H. Bentsen, hvilket tegner til at blive af læseværdigt Jndhold. Hidtil ere 6 Numere udkomne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-10-17
Tirsdagen den 6te October om Morgenen afseilede Skipper Lars Kiøbner fra Aarhuus med sin Jagt Margretha, lastet med Bræder til Kirken paa Anholt, da han kom henimod Øen Hjelmen mærkede han at Jagten var læk, og uagtet al Anstrængelse kunde han ikke holde den paa Pompen. Vandet tog til og Jagten kantrede; Skipperen og Matros Johannes Sørensen satte sig da ud paa Siden, hvor de sad fra samme Dags Middag indtil om Eftermiddagen Kl. 4 den anden Dag. En Jagt nærmede sig dem, men da det blæste saa haardt, at den ikke kunde ankre, og hans Fartøi var bestuvet, forlod han de Ulykkelige. Noget efter kom den brave Skipper H. Stein af Horsens med sin Galease, som, uagtet den haarde Kuling og svære Søe, begav sig med en af hans Matroser, Andreas Johansen, i en lille Hægjolle, og efter megen Anstrængelse og Fare naaede de endelig Jagten, kom den saa nær at de ved et Toug fik Folkene bjerget og bragte ombord i Galeasen, og med den til Kjøbenhavn. Skipperen var aldeles kraftløs, Matrosen var noget raskere. Der var al Sandsynlighed for, at disse tvende Mennesker vare blevne et Offer for Bølgerne, da der var ingen Skibe i Sigte, det blæste haardt og drog ud paa Aftenen, dersom denne ædle Skipper Stein, som ved selv at vove sig, ikke havde reddet dem.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-10-17
Mariboe, den 13de October. Den 10de de M., om Morgenen Kl. 9 ½, afgik ved Døden paa Knuhtenborg her i Lolland Hs. Excellence Hr. Geheime-Conferentsraad Greve af Knuht, Storkors af Dannebrog.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-10-17
J Jversens Avis No. 133 læses: "Det anpriiste Middel til at slukke Skorsteensild med en Haandfuld stødt Svovl som kastes paa Jlden, er fuldkommen practicabelt; kun er derved at bemærke: at den der gjør det, maae bruge den Forsigtighed at holde et Klæde for Næse og Mund, og skynde sig strax ud af Kjøkkenet. Man kan ogsaa opnaae samme hastige Slukning, naar man skyder et Gevær af, op i den brændende Skorsteen, og man kun er forvisset at Skorstenen er fast og sikker for at falde ned af Explosionens Følger. Det er ofte prøvet med Held, og den brændende Sod falder strax ned som Sneeflokker.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-10-17
Kjøbenhavns Børs d. 16 October. Cours. Hamb. 2 M. 266, a vista 260 Amsterdam 2 M. 238, a vista . London 2 M. . . Paris - . Spec. 266. - Specier solgte til 16 Rbmk., for Commiteesedler blev givet (foruden Rente) 98 1/2 a 99 pr. 100; Oblig. 92 1/2 a 92 3/4. Norske Rigsbank. 22 1/2. Svenske Sedler 70 a 71 s. Disconto 6 PC.