JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-04-29
J Jyllandspostens" sidste N. fortælles Følgende: Det traf sig i Vinter, at nogle Personer kom i Uenighed hos en Kjøbmand i Aarhuus, og, som Wessel skrev: efter mange Skjældsord, hidsig Snak den Ene slog den Anden paa Planeten, saa han ei meer saae Dag og har ei siden seeten." Jmidlertid var der dog endnu Liv i Personen, den saakaldte Smutskræder, et efter Sigende just ikke meget hæderligt Medlem af Samfundet. Drabsmanden tog derpaa Smutskræderen op paa sin Vogn, for at kjøre ham til Hjemmet; men underveis opgav han sin Aand. Da Vognen kom til Smutskræderens Huus, stod Drabsmanden af og lagde den dræbte Mand udenfor Huset, gik derpaa ind i Stuen og udbrød i de Ord til Skræderens Kone: "A haar hendes Mand mæ mig Naa, det var godt, svared Konen, som havde siddet oppe for at vente paa ham. - Men det ær sku da it saa meget godt – vedblev den Første – for A maa seie hende, at han ær it løvvendes." Derpaa gik han ud, tog den Døde i Nakken og smed ham ind paa Gulvet. Derpaa kjørte han hjem til Grundfoer. Men nu kommer det Forunderligste: Denne Drabsmand, saa siges der, skal være sluppen med at faae en simpel Jrettesættelse gjennem Sognefogden og et Vink om, at han for Fremtiden maatte afholde sig fra at slaae Folk ihiel."
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-04-29
Under 24de April har Hans Maj. paa en af Geheime-Stats- og Finants Minister Grev Moltke nedlagt allerunderdanigst Forestilling allernaadigst resolveret saaledes: Vi have alt ved Vort allerhøieste Rescript til Vor Finantsdeputation af 11te April 1841 udtalt Vor bestemte Villie om Tallotteriets Ophævelse, og Vi ere hidtil kun afholdte herfra ved den Omstændighed, at denne saa betydelige Statsindtægt, saaledes som Budgetterne udvise, endnu ei kan ophæves, uden at en anden sættes istedet, men ville dog ikke afstaae fra Vort Formaal, til sin Tid at see Tallotteriet aldeles ophævet i de vor Regjering undergivne Lande, og have Vi, for at saadant allerede nu kan forberedes, uanseet at Lottoets Jndtægter derved betydeligen ville formindskes, ved allerhøieste Rescript af Dags Dato til Vort Rentekammer allernaadigst forordnet: at Tallotteriets Trækningsdage fra 1ste Juli d. A. indskrænkes til een hver anden Uge, respective i Kjøbenhavn, Altona og Wandsbeck efter den nugjældende Turnus at, ligeledes fra 1ste Julii næstkommende af, Colli geringen til hver om Tirsdagen paafølgende Trækning sluttes den forudgaaende Løverdag Middag Kl. 12, samt at det fremdeles ikke tilstedes Nogen at oprette nye Tallotterie-Collectioner eller at indtræde i afgaaende Collecteurers Rettigheder. Og Vi have derhos allernaadigst paalagt bemeldte Collegium at afgive allerunderdanigst Betænkning om, hvorledes Handelen med, og navnlig den offentlige Falbydelse af saakaldte Kjøbesedler, eller Tallotteriesedler, der tages hos Collecteurerne, for i mindre Partier igjen at afhændes endog efter den bestemte Collectiontid, kan for Fremtiden forebygges, samt om ikke Besparelser i Administrations-Udgifterne ved Tallotteriet kunde være at indføre i Anledning af Jndskrænkningen af Trækningernes Antal, ligesom og slutteligen, om ikke de Procenter, der nu ere tilstaaede Collecteurerne, naar disses Antal efterhaanden nedbringes. kunde, med Hensyn til den for de Tilbageblivende, stigende Afsætning og derved forøgede Jndtægt, forholdsmæssig være at nedsætte. (Berl. Tid.)¬
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-04-29
J Anledning af ovenstaaende Resolution siger Fædrelandet: Ved Rescript 11te April 1841 erklærede Hs. Majestæt, den absolute Konge, Christian den Ottende, høitidelig til hele Verden, det er Vort Ønske og Vor Villie ganske at afskaffe Tallotteriet, uden at den Afgang i Jndtægten, som Statskassen derved lider, erstattes samme ved andre Bidrag fra Vore Undersaatter. Den uindskrænkede, enevældige Hersker forudsatte dengang, at han ved sin Magtfuldkommenhed vilde være istand til at overvinde de Hindringer, som blandt Andet det mægtige, enhver Forandring skiende, Bureaukrati vilde lægge ham i Veien. Denne Sag har nu desværre ogsaa viist, at den absolut, uindskrænkede, enevældige Konge ikke formaaer at sætte sit Ønske eller sin Villie igjennem, naar han ikke tilstrækkelig understøttes af sine bureaukratiske Tienere. Havde en Folkerepræsentation i Forening med Hs. M. Kongen derimod høitidelig erklæret den 11te April 1841.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-04-29
det er vor Villie, at Tallotteriet ganske afskaffes fra 1ste Januar 1842, uden at den Afgang i Jndtægten, som Statskassen derved lider, erstattes samme ved andre Bidrag fra de Skatteydende", saa havde de ansvarlige Ministre ganske sikkert sørget for at lystre Kongens og Folkets Villie. Nu ere vi derimod efter 3 Aars Forløb ikke komne videre med disse Herrer Moltke, Collin osv., som ikke staae Andre til Ansvar end den milde og naadige uindskrænkede Konge, end at de stakkels letsindige Spillere, som ere saa fattige, at de ikke kunne gjemme deres Jndsats til Lotteriet i 8 Dage, ikke skulle have meere end den halve Leilighed til at ødelægge sig. Det vilde være ganske psychologisk mærkeligt, hvis de Berlingske Basunblæsere skulde have Mod til at trompete over dette uhyre Fremskridt paa Reformernes Bane af vor Finantsbestyrelse!
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-04-29
(Corresp.) Kjøbenhavn den 27de April. Vi tør ansee Læserne at være fuldt underrettede om de skandaløse Optrin ved det italienske Operaselskabs sidste Forestillinger, hvorledes der var annonceret en Benefice-Forestilling til Bedste for Dhrr. Tilli og Biaggi, ved hvilken to af Sangerne Torre og Rossin nægtede at synge, saa at Publikum maatte gaae hjem med en lang Næse, hvorledes det godmodige danske Publikum den næste Aften var uenig om, hvad enten man skulde ud pibe eller beklappe de sidstnævnte Herrer for den tilføiede Fornærmelse, hvorledes de 4 Herrer i Placater og Contraplacater have skjendtes om, hos hvem Skylden, egentlig laae til Skandalen, o. s. v. - Tilli og Viaggi, hvoraf den Første er en italiensk Dr. jur, og nylig kommen hertil, efter Sigende, for at arrangere Directeur Marasini's Affairer, den Anden en her bosat italiensk Sproglærer, der er Privatssecretair hos Directeuren, vedkomme egentlig ikke det italienske Operaselskab, og derfor vilde Sangerne ikke synge, uden at de Ord paa Placaten til Bedste for flere Medlemmer skulde gaae ud. Deri kunde de nu have Ret, men det vedkom ikke Publikum. Tilli og Biaggi have nu i Torsdags indkaldt Torre og Rossi for Gjæsteretten. til Erstatning for lidt Pengetab, Tort og Creditspilde; Torre mødte personlig, men Rossi var allerede reist om Morgenen; der opnaaedes imidlertid intet Forliig. Marasini, hvis Udygtighed som Directeur nok i flere Henseender er godtgjort, skal det være betydet, at han ikke maa komme her meere, idetmindste ikke i den Egenskab, men Selskabet kan nok ventes igjen til Efteraaret.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-04-29
Som bekjendt kan Prindsen af Hessen med sin unge Gemalinde ventes hertil. Efter Bestemmelsen skulde dette kun være et kort Besøg, og det høie Par vilde tilbringe Resten af Sommeren paa en Udenlandsreise, men det skal være bleven forandret, og Udenlandsreisen opsat, efter Sigende, paa Grund af interessante Omstændigheder.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-04-29
De i Tydskland oprettede Gustav=Adolph-Foreninger til Understøttelse af trængende protestantiske Menigheder i catholske Lande, lader til at have indjaget de catholske Regjeringer stor Skræk. J Baiern ere disse Foreninger ikke alene forbudte, men ingen protestantisk Menighed maa modtage Penge fra dem, og i Østerrig, er det befalet, at ingen Catholik maa træde over til Protestantismen, uden først at lade sine Grunde protocollere for Øvrigheden, og denne har da at afgjøre, om Overtrædelsen kan tilstedes.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-04-29
Kjøbenhavns Børscours den 26de April 1844. - Hamborg 2 Maaneder. – a vista 198 3/4. - Species 200. – pCt. Kongelige Obligationer (uden Rente) 101 a 101 1/2 Rbd. Nationalbank=Actier 123 1/2 a 124 Rbd. rede Sølv. Kjøbenhavns Torvepriser den 27de April 1844. - Rug, 3 Rbd. 40 s. a 3 Rbd. 88 s.; Hvede, 4 Rbd. 32 s. a 6 Rbd. 16 s.; Byg, 2-radet, 3 Rbd. 48 s. a 3 Rbd. 80 s.; dito 6-radet, 3 Rbd. 16 s. a 3 Rbd. 48 s.; Havre, 2 Rbd. 44 s. a 3 Rbd.; Ærter 4 Rbd. 16 s. a 5 Rbd. 32 s.; røget Flæsk Lpd., 2 Rbd. 24 s. a 2 Rbd. 48 s.; dito grønsaltet, 1 Rbd. 72 s. a 2 Rbd. 12 s.; Smør, Pd., 20 sk. a 24 s.; Æg, Snesen, 19 s. a 23 s.; Sjællandsk Smør, Fjerdingen, 11 Rbd. 3 Mk.; a 16 Rbd.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-04-29
Udenlandske Efterretninger. Af de Efterretninger, som Dagsposten har bragt, kunne vi blot meddele følgende – som ogsaa er den eneste af nogen Betydenhed – at det franske Ministerium er gaaet af med Seieren i den Kamp, som Oppositionen havde fremkaldt i Anledning af Begivenhederne paa Otaheiti, i hvor megen Umage end Billanelt, der begyndte Angrebet, gjorde sig for at stille Ministeriets Fremgangsmaade i et ufordeelagtig Lys. Saavel af hans Yttringer, som af Dupetit-Thouars Rapport fremlyser vistnok umiskjendelig, at de engelske Autoriteter, paa og ved Otaheiti have opført sig paa en uvenskabelig Maade, men ikke destomindre besluttede Kamret – efterat Hr. Guizot havde talt ganske kort og anmodet de Deputerede om at gjennemlæse Actstykkerne, hvilke nu vare fremlagte, saavidt de egnede sig til Fremlæggelse – at udsætte Sagen paa ubestemt Tid. Hertil bidrog maaskee og, at Guizot lod et Ord falde om, at den engelske Consul og Missionair Pritchard, der især synes at have drillet Franskmændene, er bortkaldet fra Otaheiti, uden at dette er bleven forlangt af den franske Regjering.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-04-29
Frue Cancellieraadinde Sophie Anchersen, födt Thomsen. Hustruens trofaste Øie er lukt – Venlige Aand, paa din himmelske Flugt Mærker du Taaren i hjemlige Bo, Trøst da ham, som du fulgte saa tro, Sjunken er Moderens fulde Barm Smaabern; I vugges paa fremmede Arm; De kjærlige Træk har nu Liigkisten skjult, og Stormene synge derude saa huult. Ak. men endnu i fatte det ei; Dagene gaae deres vanlige Vei, Fader seer forgfuld mod Himlenes Blaa, Men 1 kan ikke hans Alvor forstaae. Aarene synke i Tidernes Strøm, Snart svinder barnlige Morgendrøm, Snart I saa stille blandt Gravene gaae, Tænke paa Moder i Hindenes Blad. O! da vil denne remodige Sang, Fremkalde Taaren af Öiet engang; Himlen er stor, men större er Gud Alt maa jo leve og de ved hans Bud. Aske Præstegaard i April 1844. F. Schjött
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-04-29
AVERTISSEMENTS. Aar 1844 den 18de April blev inden Falsters Birkeret i Sagen, 133. Skolelærer Christiansen i Nørre Alsløv, contra Parcellist Jacob Hansen Stub i samme Bye afsagt Dom, ved hvilken saaledes blev kjendt for Ret: "De af Jndstævnte, Parcellist Jacob Hansen Stub i Nørre Alsløv, imod Citanten, Skolelærer Christiansen, i Lollands=Falsters Stiftstidende No 41 for Aaret 1843 fremførte og under denne Sag omhandlede fornærmelige Udladelser bør døde og magtesløse at være, og ikke komme Citanten til Skade paa Ære og gode Navn og Rygte eller Bestilling, og bør Jndstævnte for saadant sit Forhold bøde 50 Rbd. Sølv til Mariboe Amts Fattigkasse. Saa bør han og være den ved Forordningen 27de September 1799 8 20 bestemte Censur undergiven i 1 Aar samt til det Offentlige og Rettens Betjente betale det stemplede Papiir, Retsgebyhr og Afgifter, som skulde have været forbrugt og erlagt, dersom Sagen ikke, for Citantens Vedkommende, havde været beneficeret, og til den befalede Sagfører, Procurator Tidemand i Salarium 20 Rbd. Sølv. Det idømte udredes inden 15 Dage efter denne Doms lovlige Forkyndelse under Adfærd efter Loven. Pontoppidan. Hvilket herved overeensstemmende med Forordningen af 27de September 1799 § 20 bekjendtgjøres. Falsters Birkeskriver-Contoir den 24de April 1844. Møller.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-04-29
J samtlige Boglader i Danmark og Norge faaes: Lægebog for dem, som ikke kunne faae betimelig Lægehjælp, Aug. Thornam, Bataillonschirurg.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-04-29
Anden Udgave. Godkjøbs Udgave. Priis: heftet 3 Mk., indb. 3 Mk. 6 s. Bogen anviser Behandlingen af 88 indvortes og udvortes Sygdomme, saasom: Beenbrud, af Overarmen; af Underarmen; af Kravebenet; af Laaret; af Skinnebenet; af Ribbenene. – Besvimmelse. - Bid af Hugorme. – Blodbrækning. – Blodflod. – Blodgang. – Blodspytning. – Blodning efter Saar, efter Igle bid. - Bolden Finger. – Brændte Saar. - Brok. - Byld. - Cholera. – Diarrhoe. – Durkløb. – Faaresyge. - Fang. Feber. - Fnat. - Forfrysninger. – Forgiftninger. - Forkjølelse. - Forstoppelse. - Forvridninger. – Forstuning. - Fremmede Legemer i Halsen; i Øiet; i Øret. – Frosne Lemmer. - Gamle Saar. – Gjennemliggen. - Halspine. - Hængning. Iglebid. - Kjærtelsvulster. - Knusninger. - Knæskade. Krampe. – Krampeslag. - Ledevrid. - Liigfald. - Luxation. - Lynslagen. - Lyskebyld. - Malercolik. - Mareridt. Melkeknuder. - Miltbrand. – Navlebrok. - Nattevandren. - Nyfødtes Skindød. - Næseblod. – Overskaaren Pulsaare. - Rosen. - Qvælning. – Saar. – Skudsaar. – Skindød. – Skjørbug. - Slag og Stød. - Slagflod. - Solstik. - Sting. – Stik af Bier, Gedehamse. – Stikflod. - Søvngængeri. - Vandskræk. - Veneriske Sygdomme. -
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-04-29
Øiensygdomme. Bogen indeholder desuden i et Anhang Anviisning til Brugen af de angivne Lægemidler.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-04-29
Foruden de sædvanlige, daglig meest brugelige Colonial= og Urtekramvarer, kan nu hos Undertegnede igjen bekommes: Macaroni, Nudler, tørre Kirsebær, Cathrineblommer, Figner, Confectrosiner, Krakmandler, fiin Vanille, forskjellige Sorter god Chocolade, Hollandsk-Ost og Schweitzer Ost, engelsk Sennop, Capers, Carry, Soya og fiin Provence-Olie samt fine krydrede Christiania Anchiovis. Mariboe den 23de April 1844. M. D. Brabrand.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-04-29
At jeg i Forening med min nu igjen begyndte Handel, i Følge kongelig allernaadigst Bevilling, har etableret et Gjestgiveri i min iboende Gaard under Navn: ST HMBERS. tillader jeg mig herved at bekjendtgjøre, saavel for de ærede Jnden som Udenbyes der ville forunde mig deres Søgning Et aldeles nyt og godt Billard forefindes tillige hos mig, hvilket er anbragt i 2den Etage, hvor Gjestgiverielocalet er arrangeret.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-04-29
For de ærede Udenbyes eller Reisende, som maatte ønske at overnatte her i Byen, tjener til behagelig Efterretning, at med gode og vel meublerede Værelser kan gode og beqvemme Senge saavel med Krølhaars Madratser paa Staalfjedre som med sædvanlige Sengklæder afgives; og idet jeg tør forsikkre Enhver som maatte beære mig med deres Nærværelse, en i enhver Henseende reel, prompte og billig Behandling, er jeg saa fri herved at anbefale dette mit Establissement. Mariboe den 23de April 1844. M. D. Brabrand.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-04-29
Dagvogns-Befordring. Onsdagen den 1ste Mai, og fremdeles hver Søndag og Onsdag Morgen Kl. 6, afgaaer fra Vordingborg til Rønnede en Dagvogn, hvor samtidig Nestved Dagvogn indtræffer, med hvilken Reisende befordres over Kjøge til Kjøbenhavn. Paafølgende Mandag og Torsdag Morgen retournerer bemeldte Dagvogn over Kjøge og Rønnede til Vordingborg, Fiin og grov Vask modtages og besørge smukt og billigt hos Madame Jørgensen, boende i det gamle Asyl.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-04-29
Sammested modtages fiin og grov Linnedsyening, der ligeledes besørges hurtigt, smukt og til billige Priser. En confirmeret Dreng kan strax blive antaget i Sadelmagerlære hos Sadelmager J. H. Petersen. Øl fra Kongens Bryghuus.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-04-29
Hvidt Øl No. 1 pr. Bout. 6 s. No 2 C. F. Frisenette. faaes hos
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-04-29
Ved Bastebroen er at bekomme Holsteensk Ost, Sundheds=Ost og røget Pølse, Havefrøe faaes som sædvanlig i Nakskov hos C. C. Dan.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-04-29
Kreaturbeen, Klude med mere, kjøbes som sædvanlig, stedse til de høieste Priser i Nakskov af C. F. Dan.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-04-29
Auctioner. Løverdagen den 11te Mai Formiddag Kl. 11 lader Kjøbmand J. P. Møller i sin iboende Gaard i denne Byes Langgade ved Auction bortsælge en stor Deel nyt Ege Huustømmer, Egeplanker, Oxhoveder, Ankere og Foustager; saa og nogle Malkekøer samt Kartofler, røget Flesk og Byg, med Credit til Mikkelsdag d. A. hvilket herved bekjendtgjøres. Nykjøbing den 29de April 1811. Møller.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-04-29
Mandagen den 13de Mai d. A., Klokken 10 Formiddag, lader Hr. Kjøbmand Gindrup, formedelst anden Bestemmelse, ved en eneste Auction, som holdes paa Byens Raadstue, bortsælge sin iboende Gaard med Tilliggende i denne Byes Østergade, som bestaaer af: a. Forhuus med tilbygget Qvist, 28 Fag, indrettet til Værelser, Boutik, m.v. b. Sidehuus, 6 Fag, indrettet til Kamre, Bryggers og Kielder. Sidehuus, 13 Fag, indrettet til Brændeviinsbrænderi, m.v. hvori et for 2 Aar siden anskaffet complet Brændeviinsværk af 6 1/2 Tøndes Størrelse, samt en ny Maltkjølne med Jernflager Tværhuus, 25 Fag, indrettet til Lade og Stalde. 2de Halvtagshuuse paa 12 Fag. Samtlige Bygninger ere Egebindingsværk og Muurtavl med Tegltag, f. En stor Gaards- og Haveplads med 57 Fag Plankeværk. Arvefæstelodden N 2 i Byens Mark omtrent 13 Tdr. Land, af Hartkorn 2 Tdr. 1 Skp. 3/4 Album, med den der nedlagte Sæd. 8 Hoveders Græsningspart paa Byens Fæeland. Denne Eiendom vil blive opraabt til Bortsalg, deels samlet, deels i mindre Dele, nemlig Forhuset med Gaards= og Haveplads i 2 a 3 Dele, Baghusene og Brændeviinsværket hver for sig til Nedbrydelse, samt Jordlodden og Græsnings retten særskilte, saaledes som ved Auctionen nærmere vil erfares af Conditionerne, og forinden kan erholdes Underretning om af Eieren, som foreviser Eiendommen for Lysthavende. Hvilket herved bekjendtgjøres. Rødbye den 27de April 1844. S. Jbsen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-04-29
Jndkaldelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-04-29
Enhver som har Noget at fordre i Tømmermand Peter Jørgensen og hans afdøde Kone Johanne Clausen i Østofte under Grevskabet Knuthenborg, deres fælleds Boe, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til derom at melde dem for mig som comitteret Skifteforvalter. Ligeledes indkaldes med Aar og Dags Varsel den Afdødes Arving, som er anmeldt at være en Søn Jens Christian Bierregaard, hvis Opholdsted ei vides, til at møde og iagttage det Fornødne. Knuthenborg pr. Maribo den 22de April 1844. L. Petersen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-04-29
Adressecontoirets Commissionairer ere: Dhrr. Boghdlr. Thierry i Nakskov, Kammerr. Suhr i Rødby, Postexpediteur Christensen i Stokkemarke, Boghdlr. Giegengack i Maribo, Apotheker Grundtvig i Saxkjøbing, Postmester v. Staffeldt i Nysted, Komd. Wulff i Stubbekjøbing og Færgeforpagter Arnkiel i Gaabense.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-05-02
Lollands Falsters Tidende. Stifts Redigeret, trykt og udgivet af W. F. Laub i Nykjøbing. Torsdagen den 2. Mai. No 31.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-05-02
Jndenlandske Efterretninger: J Aaret 1840 og f. A. have Undersøgelser været anstillede om Forfærdigelse af falske Markstykker og Eenrigsbankdalersedler, som den i et af Citadellets Fangetaarne hensatte Tugthuus=Livsfange, Ole Johansen Skandsgaard, sigtedes for at have gjort sig skyldig i, uden at dog enten han eller nogen af hans Medfanger have kunne overbevises derom. J Februar Maaned d. A. udbrød Skandsgaard, der i Almindelighed kaldes Jldebrandsdrengen, fra Tugthusets Sygestue, hvorpaa han, formedelst Beenskade, var bleven indlagt, men blev faa Dage efter paagreben, og har under de derefter afholdte Forhører tilstaaet at have begaaet de Forbrydelser, hvorfor han tidligere har været sigtet medens han hensad i Fangetaarnet. Landsoverretsassessorerne Gudenrath og Alberg ere nu tillagte Ordre til i Overeensstemmelse med Placaten af 31te August 1813 i Forening med Actuarius ved Tugt-, Rasp- og Forbedringshuset, Politiassistent Götsche, at undersøge yderligere og derefter paakiende denne Sag. (Berl. Tid.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-05-02
Efter Bekjendtgjørelse fra Dhrr. Gotschalk, er nu Actietegningen til den sjællandske Jernbanes første Afdeling (7500 Actier a 100 Spec.) sluttet. Der er stor Udsigt til, at Actietegningen til Banens Fortsættelse ogsaa vil komme istand. Som vi høre, er det især Hamborgerne, som ere Deeltagere (Berl. Tid.) i den første Afdeling.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-05-02
J Den Frisindede læses følgende Beretning: Ved at reise igjennem Corsøer Fastelavns Mandag d. A., blev Jndsenderen af disse Linier opmærksom paa et stort Sammenløb af Folk. Man ilede for at komme paa Bastionen, og Jndsenderen fulgte Strømmen. Han hørte da adskillige ulykkelige Menneskers Klageraab om Hjælp, for ikke at omkomme i de fraadende Bølger, der uafladeligen sloge ind mellem Stenene eller Braaderne, hvor Jngen kan seile eller roe, men maa vade og støde eller stage Baaden frem Hjertet isnede vistnok mangen Mand, der maatte være en ørkesles Tilskuer ved denne Jammerscene; thi forgiæves gjorde man gjentagne Forsøg paa at yde de forulykkede Folk Bistand. Fire eller fem Baade havde vove sig ud, men uden Følge, enhver Redning syntes umulig, da de ynkelige, hjerteskjærende Raab forstummede en Tid, for med fornyet Kraft at begynde igjen. J dette, vistnok afgjørende, Øieblik tilkom 5 modige Søfolk, toge den første den bedste Baad og gjorde et nyt Forsøg, der kronedes med Held. Efter utrolige Unstrengelser, næsten hudløse paa hele Legemet, der gnavedes af Baaden og det voldsomme Slid, naaede de, efter flere Timers Arbeide mod det oprørte Element, omsider de 3 Ulykkelige og reddede disse. Det er upaatvivleligt, hvad de Frelste ogsaa skulle have forklaret for Øvrigheden, at deres Død i Bølgerne var uundgaaelig, hvis ikke denne Hjælp netop var kommen; thi deres Baad, var borte, og de selv yderst udmattede. Jndsenderen har fundet det besynderligt, at denne Handling af fattige Fiskere eller Søfolk, der saa uegennyttigen satte deres Liv i Vove, ikke er bleven omtalt i noget af vore Dagblade, da den dog sikkerligen fortjener Medborgeres erkjendtlige Opmærksomhed. Hvorvidt Aarsagen dertil maa tilskrives Stedets Borgmester, der, fordi han ikke selv er Sømand, finder en saa farefuld Daad altfor ubetydelig til Omtale eller Anerkjendelse, – skal Jndsenderen ikke tillade sig at have nogen Mening om, Efter hvad man hører, skal Hs. Maj. Kongens Resolution i den slesvigske Sprogsag lyde saaledes: Præsident og Commissarius skulle kunne Dansk; enhver Deputeret, som erklærer at ville tale Dansk, kan det, hvisaarsag der ogsaa skal være en dansk Protocol. Men da Pluraliteten af Forsamlingen taler Tydsk, vedbliver dette at være Forretnings(Dannev.) sproget.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-05-02
Vi have tidligere meddeelt, at een af Corfarens forhenværende ansvarhavende Redacteurer, Kobbertrykker D. Kragh, efterat 2 Domme for Overtrædelse af Trykkefrihedslovgivningen vare overgaaede ham ved Lands-Over- samt Hof= og Stadsretten, har for Justitien angivet ingen Andeel at have havt i det omtalte Blads Redaction, uanseet at han med fuld Bevidsthed om Betydningen af en Redacteur havde paataget sig at bære Ansvaret, for Bladets Redaction, hvorimod sammes Udgiver, Candidat Goldschmidt, skulde være den virkelige Redacteur. Denne Adfærd fra bemeldte Kraghs Side bevirkede, at de imod ham for Høiesteret indankede Sager stilledes i Bero, og en Mængde forhører optoges af Dommeren i 1ste Criminelkammer, Assessor Gudenrath, over en stor Deel forskjellige Personer, for at bringe i Erfaring, hvem der maatte være den egentlige Redacteur. Disse med megen Jver og Ufortrødenhed afholdte Forhører, have imidlertid ikke ledet til noget Resultat, idet Cancelliet, efterat de ere blevne sluttede og tilstillede samme, har resolveret, at Candidat Goldschmidt ikke skal inddrages i Sagerne. Disse ville altsaa nu gaae deres regelmæssige Gang i (Fædrel.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-05-02
Høiesteret. Paa Trykkefrihedsselskabets Generalforsamling. i Løverdags valgtes til Medlemmer af Bestyrelsen: Prof. Clausen (136 St.), Dr. Ballin (112), Advocat Lehmann (110), Procurator B. Christensen (90), Candidat Hage (83), Etatsraad Hvidt (72), Kammerraad Drewsen (63), Licent. Müller (55), Fuldmægtig Damkiær (52). Suppleanter bleve: Prof. Schouw, Mag. Monrad, Mag. M. Hammerich, Prof. Engelstoft, Candidat Ploug, Prof. Larsen, Rector Borgen, Grosserer Meinert, Dispacheur Wessely. (Fædrel.)