Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-07-15
Adskilligt. Den af Afrikas Neger=Nationer, som i dette Øieblik gjør saa betydelig Opsigt, Asjanteerne, bestaaer kun af en Million Mennesker, men hvoraf en Sjettedeel, altsaa henved 200,000, ere Krigere. Ved det Engelske Gesandtskabs Ankomst hertil i Aaret 1817 overgik Pragten i det Hele al Forestilling. Det overalt straalende Guld vidnede om, at her var dette Metals sande Hjem, og de med Knokler og Pandeskaller af dræbte Fiender behængte Trommer, hvilke Barbarer Man befandt sig iblandt. Den Mærkværdigste i Processionen var Skarpretteren, en Mand af uhyre Størrelse, der bar en massiv Guldøre for paa Brystet, og foran hvem Henrettelseskammelen med størknet Blod blev holdt iveiret. Sammenkomsten gik for sig i Hovedstaden Coomassie paa Torvet, som var omtrent af en Engelsk Miils Omfang. Langt fra glimrede Kongen, hans Vasaller og Lehusfyrster, hver omgiven af et særdeles Følge J alle Retninger saaes Zirater af massivt og straalende Guld. Kongen saae ud til at være 38 Aar gammel; hans Udvortes røbede medfødt Værdighed og hans Manerer var majestætiske. Han sad paa en lav Stoel, rigt prydet med Guld, og holdt et Par Guld-Castagnetter, med hvilke han klappede, for at paabyde Taushed. Hele Antallet af Krigere i Processionen ansloges til 30,000. Flere Gange fry sede han af Forbittrelse over Engellændernes Venskab med hans dødelige Fiender Fanteerne; men hvad der nok især opbragte ham mod dem, var uden Tvivl Slavehandelens Ophævelse, der forhen udgjorde en af hans vigtigste Vareartikler. Som et Beviis paa Nationens Grusomhed er det tilstrækkeligt at anføre, at naar en fornem Konge døer, blive ikke allene Lemmerne brækkede paa hans Koner, men ogsaa paa hans Livslaver. Ved en Kong Frempungs Begravelse bleve saaledes 336 af hans Koner, og over 3000 af hans Livslaver levende radbrækkede, og medgivne ham i Graven. J denne Tilstand kunne de leve i otte Dage. Af den Yttring i Skilderiet: at disse Barbarer ikke blot ere sorte af Hud, men ogsaa af Hjertet har den af sin interessante Beskrivelse over Guinea bekjendte: Pastor Monrad imidlertid taget Anledning til nogle Bemærkninger i Nyt Aftenblad, hvori han viser det Urigtige i den Troe, at prædike et Korstog imod Afrikanerne, formed Vold og Magt at myrde og fortrænge dem, ligesom de ulykkelige Amerikanere, fra deres Land og retmæssig Eiendomme, da der i Afrika gives mangen god og brav Neger. Man har fundet hele Negerstammer af saa blid Karakteer, at Man har benævnet dem de gode. Skulde de nu ikke findes længer nær Havet, da turde vel de vindesyge og paa deres Viis barbariske Slavehandlere have deres Deel deri. Vil Europas Slavehandel ikke blive en evig Skamplet i dets Annaler, Asianteernes Krige mod Engellænderne ere ingenlunde uden politisk Grund, ja have maaskee en retfærdigere Grund end mangen europæisk Krig nuomstunder. Aarsagen til at de 1807 angreb Engellænderne, var at disse paa allehaande Maader hialp og understøttede, deres svorne Fiender Fanterne. Kongen af Afjante gar endog paa den Tid et Exempel paa Retfærdighed, idet han med Død eller skrækkelig korporlig Straf ansaae enkelte at sine Undersaatter, som paa egen Haand havde krævet et Slags Kontributioner af fredelige Europæere, f. Ex. af de Danske Aarsagen til Krigene imellem Asianteerne og Fanteerne ligger især i Misundelse og Handelsnid, er at tale om at Nabonationer i Afrika som i Europa gjerne bære Nationalhad til hinanden. Jøvrigt maae Afrikanerne vige for den europæiske Krigskunst, og hvo der kjender Engellændernes Skarpsind, Udholdenhed og Kraft, fristes til at troe at naar maaskee baade Ost= og Vest-Jndien ere tabte eller deres Rigdomskilder udtømte for Engellænderne, da vil Afrika blive deres Golconda - en Kilde til nye, undtømmelige Rigdomme. Hvo agter paa Verdensbegivenhederne, og tvivler om, at ogsaa Vest-Afrika vil faae sin glimrende Periode, som saa mange Lande i Verden have havt deres Jfølge de Efterretninger, Man i Januar Maaned havde fra den nu afdøde Belzoni, syntes han at have mødt ligesaa mange Vanskeligheder, som alle hans Forgjængere, der vilde trænge ind i Afrikas Jndre. Han tilskrev samme ikke Klimattet eller Jndbyggerne, men de engelske Handelsagenteres Kabaler. Fra Cape-Coast-Castle paa Guldkysten, under 5 Br. Gr. meldte han, at han agtede at bane sig en Vei lige til Norden, paa hvilken Maade han haabede at naae Timbuktu.