JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-05-06
Dersom herved fulgtes den Regel, at just ikke trængende Familier anvistes det sletteste og meest udyrkede, men godt dyrkeligt Land, saa vilde derved Fliden i høi Grad blive opmuntret. Hvor man har givet dem god og ikke langt fra deres Bolig liggende Jord, der har man gjort den Erfaring, at dette Middel har havt en umiskjendelig Indflydelse paa saadanne Familiers Huusflid, Opkomst, ja endog Sædelighed. Saaledes har da mangen saadan Familie selv forarbeidet, spundet, vævet, bleget og til egen Beklædning anvendt det selvavlede Hør. Unægteligen vilde det ogsaa paa Landet være gavnligt til Armodens Formindskelse, naar Communerne anviste værdige trængende Familier adskillige Tønder Land til Haugeanlæg, saavelsom Hør Hamp- og Kartoffelavl. Huusfliden vilde derved meget befordres. Arbeidet paa egen Jord for egel Erhverv og Huusholdning har unægteligen en var gere og heldigere Indflydelse paa de ringere og forarmede Folkeclasser, end for Øjeblikket kan beregnes. De for de Fattige indrettede Arbeidshuse ere sjeldent af lang Varighed, og have endnu sjeldnere nogen god Indflydelse paa Sædeligheden, Landarbeide synes mere overeenstemmende med Naturen, kræver mindre Opsyn, og lader den Arbeidende mere beholde sin naturlige Frihed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-05-06
Hs. Durchl. Statholderens Plan, at anvise trængende Familier Jord til Haugeanlæg, indbefatter det hensigtsmæssigste Middel til at komme Armoden til Hjelp, og dette Middel fortjener derfor at lægges paa Hjerte, og paa det kraftigste at understøttes af alle Commune forstandere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-05-06
Blandede Efterretninger. Kalligraphen J. J. Küsel i Prag udgiver i enkelte Hefter, Meisterstucke der Schönschreibekunst aller Nationen. De fem udkomne Hefter indeholde engelske, franske, hollandske, italienske, latinske, græske, hebraiske, polske, russiske, serviske og ungerske Forskrifter, samt Øvelse i frie Træk, og adskillige af den fortrinligste gamle Kirke-, Munke= og Romerskrift.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-05-06
Samlingen af Malerier i den Keis. Eremitage i Petersborg bestaaer af flere end 4000, hvortil endnu kommer en kostbar Samling af udsøgte Kobbere, i alt over 30,000 Blade.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-05-06
Blandt de første findes to af Paul Potter, det ene forestillende Dyrenes Ret over Menneskene, det andet et herligt Landskab med en Qvæghjord, hvilke Keiseren, under sit Ophold i Paris i Aaret 1814, skal have betalt med 40,000 Rubler, Bankassignater. Denne Samling forøges nu med en ny Prydelse, nemlig en Række af berømte russiske Krigsheltes Billeder, forfærdigede af den engelske Portrætmaler Dow. De hidtil færdigt blevne ere af største Lighed. Samlingen vil komme til at bestaae af omtrent 200 Billeder. Konstneren faaer for hvert 1000 Rubler, i Bankassignationer. Opsigten over den hele Eremitage har den høist forekommende og humane Collegieraad Lukin.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-05-06
Rusland besidder nu i sit vidtløftige Omfang ikke flere end 3 Veterinairskoler, nemlig i St. Petersborg, Moskou og Lubuz. Her dannes ikke allene praktiske Dyre, især Hestelæger, men ogsaa Lærere og Professorer i Dyrelæggekonsten.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-05-06
Den Petersborger Dyrelægeskole befinder sig i Nærheden af det medicinske chirurgiske Academie, for at give de Ynglinger, der danne sig her til Chirurger for Cavalleriet, Leilighed til, ogsaa at lære Dyrelægekonsten, og saaledes blive dueligere til deres tilkommende Bestemmelse. Til fremtidige Lærere i Dyrelægekonsten dannes paa Keiserlig Bekostning 60 unge Mennesker, til practiske Dyrelæger 10, og til Hestelæger 50 Mod en billig Betaling kunne ogsaa Elever. andre besøge Indretningen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-05-06
F. W. Sieber beretter i sin i afvigte Aar udkomne Reise til Den Kreta, at saavel paa Canca, som i andre Egne af Tyrkiet, findes mange hemmelige Christne (nemlig Tyrker, der ere gaaede over til Christendommen).
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-05-06
Den bekjendte aandelige Digter J. H. W. Wetschel har udgivet et lidet Skrift "Ueber die Herabwürdigung des Sønntags, hvori han anfører Exempler paa, at i den Bayerske Stat forargerlige Auctioner, uanstændig Handel, larmende Markeder, ulovlige Stevninger for Retten, fordærveligt Lotteriespil a. finde Sted om Søndagen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-05-06
Anecdot. Ved et af de nyeste Valg i Paris bad een af de Vælgende een af sine Venner, at sige ham sin Mening om en Concurrent, der rigeligen var forsynet med Anbefalinger fra Regjeringen. Hr. M., svarede den Spurgte, er Fader til fem Børn, som alle ere i Embede." En Dag var denne i Begreb med at bestige Talestolen, for at understøtte een af Ministerne foreslagen Forholdsregel. Een af hans Venner, som hørte til Oppositionen, trak ham i Kjoleskjødet, og, efterat han havde gjort ham opmærksom paa Skadeligheden af den foreslagne Forholdsregel, fagde han: hvad kan De desuden endnu have at ønske Deres fem Børn ere jo alle ansatte." Vist nok, deri har De Ret", svarede Taleren, men min Kone er frugtsommelig med det sjette." Kjerlighedsminderne. O nynnende Bæk! O! du, som henrisler paa bølgende Strømme, Langs Bøgenes Hæk, Som salige Kjerligheds Drømme! Drag nynnende hen Som før, med din sølvlokte, rullende Bølge, Thi Skialden i Kjerligheds Drøm dig vil følge. Væk Mindet igjen. Her gik hun, min Møl Her gik hun langs Bøgenes hvelvede Gjemme, Mens fjernt over Sø Klang Droslens sødtlokkende Stemme. Her drog hendes Blik J Aften langt ud i det rødmende Fjerne, Hvor venlig blid glimter en smilende Stjerne Naar Natten fremgik. Her lød hendes Røst Naar Vaaren fremsteg med den rullende Vove, Og salig dens Lyst Gav Gjenklang i grønklædte Skove.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-05-06
J Morgenens Guld Hun smilende stirred med taareblendt Øje, Som Duggen der tindrer paa demrende Høie Vemodelig huld. Her sad hun, min Møl Her sad hun, min Kierligheds rødmende Pige, Paa himmelblaa Sø Saae Fisken med Strømmene stige. Her under din Hang O Bøg, hun mig planted en hellig Kierminde: En Evighedsblomst fra din elskte Veninde!" Hun jublende fang. Saa gjerne jeg gaaer End ved de letrislende, sølvklare Strømme; Saa salig jeg staaer Mellem Blomsterne smillende, ømme. O Kierligheds Lyst! Du evige Fryd med de smilende Blikke! Lad salig min Længsel gladglødende drikke End tidt af dit Bryst! O hellige Baand! O Kjerligheds venlige Drømme. J søde Drag ind i min Aand! Mig de slumrende Minder gjenføde! J vække med Lyst Mig Mindet ved Bækkens fødtsmilende Bølge, At salig i Aand jeg forynget kan følge Den vækkende Røst. Onynnende Bæk! O! du, som henrisler paa bølgende Strømme, Langs Bøgenes Hæk, Som salige Kjerligheds Drømme. Drag nynnende hen Som før, med de sølvlokte, rullende Bølger, Thi Skialden i Kjerligheds Drømme dig følger. Væk Mindet igjen. M. Winther
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-05-06
Kjøbenhavns Børs, d. 6 Maj. Cours. Hamb. 2 M. 244, a vista 247. Rbdlr. London Amsterdam 2 M. - . Spec. 249. - Specier solgtes til 14 Rbmk. 15 s. Obligat. (med Renter fra 11 Decbr. 1822) 76 a 76 1/2. Nationalbank-Oblig. (af Laanet d. 2 Febr. 1820) 101 a 101 1/2 Rbd. r. S. (uden Renter) eller 126 1/2 Rbdlr. Sedler pr. 100 Rbdlr. r. S. Norske Sedler 15 a 16 1/2 Rbd. pr. 10 Spec. norsk - Svenske Sedler 60 1/2 s. - Disconto 5 pC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-05-06
Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-05-10
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Tyvende Aargang. No. 37. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 10 Mai 1823.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-05-10
Om den første Anledning til Kæmpevisernes Udgivelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-05-10
Vor Literatur eier i de saakaldte Kæmpeviser en Skat, som kun faa andre Nationers kunne opvise Mage til. Ere de end, som historiske Kilder, af næsten ingen Betydning, og bære end de fleste af dem umiskjendelige Præg af de fremmede Sprog, hvori deres Forbilleder findes, saa ere de dog, som Bidrag til nøiere Kundskab om Forfædres Sæder og Skikke i Tider, hvor de historiske Optegnelser kun vare saa, og som herlige Sprogminder, af største Vigtighed. Det er bekjendt, at den første Samler af disse Viser var den af vor ældre Literatur, saa høit fortjente Anders Sørensen Wedel (f. 1642, d. 1616); men mindre bekjendt er det, hvo der har givet den første Anledning til sammes Udgivelse. Stor er den Erkjendtlighed, der skyldes hiin, som har forandiget den, og dobbelt glædeligt er det at erfare, at den af Literaturen saa Fortjente var en navnkundig dansk Dronning og Christian den Fjerdes Moder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-05-10
En Dag kom Dr. Franz rullende i sin lakerede engelske Karet, og holdt, efter Sædvane, uden for Hr. Splits Gaard, steg af, og traadte som Ven af Huset, uden Omstændigheder, lige indi det blaa Cabinet, hvor ellers ingen Dødelig uanmeldt turde indfinde sig, ligesaalidt som fordum nogen Perser i Kong Ashverus's Audients sahl. Efter de sædvanlige Spørgsmaale om befindende a. begyndtes en Samtale om Diætetiken. "Hvad mener De da, Doctor, om Æggepunsch," spurgte Hr. Split. - Ægge punsch, svarede Doctoren, er den lifligste og sundeste Drik, der kan tænkes - en sand Konge drik, som Jngen, der elsker at blive sund og opnaae nogen høi Alder, burde forsømme at drikke nogen Aften førend han lægger sig. De maa vide, sagde han, i det han tog sin Gulddaase op, og, efterat have taget sig to Priser, pussede med Haanden de Deele deraf, som ikke vilde passere lige ind i Næsen, bort fra den sneehvide Kalvekrøs, Æggepunsch er sammensat af fem Elementer, der alle kunne kaldes Sundhedens Grundstøtter. 1) Æggeblommen, der er en ligesaa fødende, som styrkende Deel. 2) Rom, Arak eller Franskbrændevin der hver især er en oplivende og opvækkende Deel – et Tønder for næsten halvslukte Livsflammer. 3) Citronsaft, en forfriskende og kjølende Deel. 4) Sukker, en formildende og blodrensende Deel. 5) Varmt Vand, en fortyndende Deel. Allerede i Sundhedstidenden blev for 22 Aar siden viist, at disse fem Bestanddele frembringe den ypperligste Virkning, vederqvæge, styrke, oplive, opvække, virre alle Udkastelsesredskaber, kjøle og forfriske, befordre Uddunstningen og formilde Blodet. Kort sagt, Æggepunsch er Kronen for alle spiritusse Drikke, og den, som stedse kan og vil nyde den hver Aften, maa kunne opnaae Drackenbergs Alder. Jngen var gladere end Hr. Split, der nu troede at have opdaget Diætetikens philosophiske Steen, og endnu samme Aften drak et dygtigt Glas Æggepunsch. Men enten det nu virkeligen var Punschens Skyld, eller at Hr. Split ellers havde nydt noget, han ikke kunde taale, nok er det, han kunde ikke sove den halve NatHan faldt i en stærk Sved, fik Beklemmelse, drømte om Krig, Jldebrand og Havsnød.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-05-10
Næste Dags Morgen kom Dr. Trip. Han fandt Hr. Split i Sengen. "Hvorledes er det fat, Hr. Split," spurgte han med en meget gravitetisk Mine. "Meget ilde, svarede Hr. Split. "Jeg har ikke sovet den halve Nat, og ei drømt om andet end Ulykker. Det forekom mig, som min sidste Time havde slaaet.""Hvad har De da spiist eller drukket i Aftes spurgte Doctoren. – "Jeg har ikke spist andet end tre Skiver Smørrebrød og drukket et Glas Æggepunsch. Æggepunsch – udbrød Doctoren ganske forfærdet – der har vi det Veed De, Hr. Split, at De har Aarsag til at prise Dem lykkelig, at De er sluppen fra denne Affaire med Livet? Æggepunsch er en reen Gift - værre end Arsenik, Sublimat, Bella donna. For alle disse Gifter har Konsten Raad, det vil sige, Modgivter, men for Følgerne af Æggepunschens Nydelse har Lægevidenskaben endnu intet Middel opfundet." - "Men jeg har troet, at Æggepunsch var en meget sund Drik, sagde Hr. Split noget vrantent. - Sund, svarede Dr. Trip, der nok kunde mærke, at denne Anbefaling kom fra Dr. Franz ja for den, som i en Hast vil overskjære sin Livstraad, og just ikke har Atropos's Sax ved Haanden, eller som heller vil drikke sig ind i Evigheden i en behagelig Ruus, end gjøre sin Mave til en Destilleerkjedel for Rottekrud, eller sit Hoved til en Skive, eller sit Legeme til et Amphibium, kan det være ret fundt at drikke Ægge punsch, men for hver Anden er den værre end Gift." - "Men alle Bestanddelene af Ægge punsch er jo ikke allene uskadelige for Sundheden, men endog meget sunde i sig selv, sagde Hr. Split. - "Bestanddelene, svarede Dr. Trip, ere alle Gifter, endskjønt af det Slags Gifter, som kunne kjøbes, uden Doctorrecept, i alle Urteboder. Hør nu bare, Æggepunsch har fem Bestanddeele. 1) Æggeblommen, en ved sin overdrevent fødende og styrkende Kraft høist skadelig Deel, naar den er frisk, og reent ødelæggende, naar den i ringeste Henseende er suur. Man behøver jo blot at tænke sig Lugten af et suurt Æg, og man er færdig at falde i Besvimmelse. 2) Rom, Arak, Franskbrændeviin ere rene Jldgifter, der udtære Legemet og gjøre Lungerne til rene Mumier. Hvad kan vel bedre forberede en Lungesyge end ung americansk Rom, som er det Slags, der sædvanligst falholdes: 3) Citronsaft kan være en god Medicin, men som daglig Nydelse forvandler den jo Maven til et reent Æddikebryggerie. Har De ikke Syre nok i Deres Mave, at De vil forsyre den endnu mere, 4) Sukker er vel ikke fuldt saa syrende, men det fordærver dog Tænderne, og ere disse fordærvede, saa Farvel al Sundhed. 5) Varmt Vand berøver Maven al sin Spændekraft, og er Maven først slappet, saa hielper hverken Medicin eller Diæt mere. Nei, Hr. Split, vil De bevare Deres Sundhed, saa sky Ægge punsch som en Pest.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-05-10
Misceller.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-05-10
J Müllners Morgenblatt f. 1822 fortælles (S. Skilderiet f. f. A. No. 72, S. 1146), at da Kongen af Engelland i Vinteren 1821 vilde gaae i en let Domino paa Maskerade og hans Læge fraraadte ham det, svarede Monarken: Besti i qui in Domino moriuntur. – J Todes nyeste Sundhedstidende No. 48 for 1800 altsaa 21 Aar i Forveien, fortælles, at den for sin Vittighed og Lærdom lige berømte Rabelais, en fransk Læge, som levede for tre Hundrede Aar siden, forlangte paa sit Yderste at begraves i Domino, fordi der, som han sagde, staaer skrevet: Beati ii qui in Domino moriuntur.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-05-10
J den literaire Verden mødes ofte de forunderligste Særsyn. Da for 60 Aar siden Macpherson udgav de Ossianske Digte paa Engelsk og satte sit Navn paa Titelen som Oversætter, vilde næsten hele Engelland frastride ham denne Titel, og mange endog paadutte ham at være Forfatteren. Men da Forfatteren af Waverley blot nævnte sig paa Titelen af de af ham udgivne berømte Romaner, under dette Navn, vilde hele Engelland, for ei at sige Europa, paanøde Walter Scott Forfatterskabet. De tydske Efter trykkere og Oversættere have endog uden Betænkning sat Walter Scotts Navn paa alle de af Waverleys Forfatter udgivne Romaner. Men enten nu Forfatteren virkeligen er Walter Scott, eller ei, saa søger han dog endnu stedse at indhylle sig i det tætteste Hemmelighedsslør. Endnu den 20 Januar d. A. hedder det fra London. "Hvor meget end Navnet af den sande Forfatter til de Skotske Romaner er bekjendt i hans Fødestad, saa iagttager man dog endnu samme hemmelighedsfulde Omhyggelighed og Forsigtighed, i Henseende til Manuskriptet og Correcturen, som man fra Begyndelsen af iagttog. Manuskriptet, som Bogtrykkeren faaer, er ikke skrevet med Walter Scotts Haand, og af de to Prøverk, som regelmæssigen leveres Forfatteren, men ved en tredie Person, kommer det ene rettet med en øiensynlig fordreiet Haand tilbage i Trykkerict." Det er altsaa endnu ikke ganske afgjort, om W. Scott i det mindste er Eneforfatter til hine Romaner. At det i Engelland ikke falder saa vanskeligt for en Forfatter at blive anonym, naar han vil, det bevise Junius's Letters, hvis sande Autor endnu i dette Øjeblik ikke med Bestemthed vides, skjøndt nu allerede 52 Aar ere forløbne siden de først udkom.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-05-10
Naar man siger, at en Ungdomslærer ikke bør være en Leiesvend, saa er det omtrent det samme som at paastaae, at enhver Lærer ikke burde arbeide for Løn. Men saadant lader sig kun tænke i Utopien, thi i det virkelige Liv kan, saaledes som Selskabet nu er indrettet, ikke en blandt Tusinde arbeide for Jntet, om han end følte den meest grændseløse Enthusiasme for det Kald, han opoffrer sig til. Hvorfor skulde overalt Læreren mere end nogen Anden arbeide for intet? Er da ikke en Arbeider sin Løn værd? Og skal det besværligste næsten af alle Arbeider gjøres uden noget Vederlag. Kan ikke selv den, der paatager sig at være Opdrager af sand Tilbøielighed, gjøre billig Fordring paa passende Godtgjørelse for den Tid og det Arbeide, han har maattet anvende for at gjøre sig duelig til sit Kald, og den Anstrængelse, dets tilbørlige Røgten udfordrer, Man studerer en Brødvidenskab, lærer en Konst eller et Haandværk, fori sin Tid at finde sit Ophold derved, og Læreren, Opdrageren, skulde studere, arbeide, anstrænge sig, blot af Enthusiasme for Sagen selv, uden mindste Hensyn til Løn, Campe og Salzmann, to af de bekiendteste Opdragere, arbeidede langt fra ikke for intet. Den første blev en rig og den sidste en formuende Mand ved sit Opdragelses institut. Begge lode sig meget anseeligen betale. Kierlighed til sit Kald lader sig iøvrigt ret godt forene med den faste Villie, ikke at ville arbeide for Intet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-05-10
Kjøbenhavns Børs, d. 9 Maj. Cours. Hamb. 2 M. 244, a vista 247. Amsterdam 2 M. - . London, Rbdlr. Spec. 249. - Specier solgtes til 14 Rbmk. 15 s. Obligat. (med Renter fra 11te December 182. 76 1/2. Nationalbank-Oblig. (af Laanet d. 2 Febr. 1820) 101 a 101 1/2 Rbd. r. S. (uden Renter) eller 126 1/2 Rbdlr. Sedler pr. 100 Rbdlr. r. S. Norske Sedler 15 1/2 Rbdlr. pr. 10 Specier norsk. - Svenske Sedler 61 s. - Disconto 5 pC. Af dette Blad udkomme ugentlig to Numere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-05-10
J Følge Kgl. allernaadigst Tilladelse, forsendes det med Brevposterne, og kan bestilles paa alle Postcontoirer. Her i Staden modtages Subskriptionen hos Bogtrykker Höecke, i store Helliggeiststrædet No. 144. Enkelte Numere overlades ikke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-05-10
Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-05-13
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Tyvende Aargang. No. 38. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 13 Mai 1823.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-05-13
Til den architectoniske Bedømmer i Kjøbenhavns Skilderie No. 33.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-05-13
Kunstkritiken har slaaet sig løs ved den sidste Udstilling i Kunstakademiet, og den har ikke som hidtil indskrænket sig til den mundtlige den har ikke villet sætte sit Lys Yttring. under en Skjeppe, men taget Pressen til Hjelp. De sædvanlige Ingredientser til disse Kritiker faaes, som bekjendt, for meget godt Kjøb. Visse Ord, saasom: Composition, Colorit, Tone, Perspectiv, Belysning, Holdning, kold eller varm Maneer, smuk Profilering, o. s. v., o. s. v., forbundne med nogle endnu mere vigtige Udtryk, f. Ex. man havde ventet meget mere, det er upaaklageligen tegnet, det er behandlet med Smag, Kunstneren besidder megen Øvelse, og desl., gjøre det Hele færdigt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-05-13
Jblandt disse Kritikere er En traadt frem i Kjøbenhavns Skilderie No. 33, for at gaae Publicum tilhaande med nogle ikke uddeeltagelige bemærkninger angaaende de architectoniske Arbeider. Til tre af Kunstnerne, Koch, Friis og Schmidt har han især henvendt sin Opmærksomhed, og hans Kritik synes egentligen at være bleven til for at faae Leilighed til at dadle de to Førstnævnte og rose den Sidste. For at vise det Eensidige og Skjæve i Udladelserne om den Første og meest Angrebne, meddeles Følgende. Koch, nylig hjemkommen fra en lang Kunst reise, mødende Velvillie fra alle Sider efter sin Hjemkomst i sit Fædreneland, med gode Udsigter til at see sine Bestræbelser og Talenter lønnede, er det især lagt an paa, i de, saadanne Angreb egne, skadefro beviisløse UdtrykBedømmeren paaanker, at Koch - a. et har leveret mere, - b. ei har leveret bedre Arbeider, – c. at hans to Compositioner ere det Eneste af Betydenhed, – d. at disse have mange Feil.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-05-13
Skjøndt det i Kunstsager ei skulde være Mængden, men Værdien som gjorde Udslaget, saa vil man dog gjøre Bedømmeren opmærksom paa, at Koch har hjembragt en betydelig Portefenille, hvoraf det ved Udstillingen Fremsatte kun er en liden Deel, men neppe vilde det være nogen hensigtsmæssig Anvendelse af Tiden, om Kunstneren havde villet udtegne alle de Studier, og Opmaalinger, som samles paa en fleeraarig Reise i de for den classiske Architectur interessanteste Egne. Bedømmeren røber meget liden Dannelse, og Sands for Bygningskunsten i dens høiere Betydning, naar han ingen Jnteresse finder ved at see, hvorledes Architecturens Mesterværker, de Templer, der bleve byggede til Athenens Forskjønnelse, ere construerede. Dette, som savnes i Stuarts berømte Værk, har Koch villet vise i sine Tegninger af Stenenes Construction, Bearbeidning, Forsætning og Forklamring, Søilernes Sammenføining m.m., i nogle af de græske Templer. Denne Hensigt var allerede bekjendt af den Anmeldelse om de 12 Blade over Minervatemplet og 8 Blade over Theseustemplet, hvilke han og en tydsk Architect Heger i Forbindelse vilde udgive, og som enhver Kunstens Ven med Længsel saae imode, som høist interessante Bidrag til Bygningskunstens Historie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-05-13
Ved Siden af disse Oldtidens ærværdige Levninger staae, som Bidrag til Kundskab om den nyere Bygningskunst, og som praktisk vigtige, Opmaalingerne af Tagconstructionen af de største Theatre i Mailland, Parma, Rom og Neapel, nogle af de største Spændinger, den nyeste Bygningskunst har at opvise. Mon ikke enhver praktisk Bygmester, som ikke har havt Leilighed til forhen at gjøre sig bekjendt med disse Værker, med Opmærksomhed dvæler ved deres Betragtning? en Om Kochs egne Compositioner, – af et Universitet og et Museum -, siger Bedømmeren, "at man deri ikke finder et eneste Parti, som er nyt eller som Kiendere af Kunsten ikke have seet før." - Skulde Hensigten af Kunstnernes Reiser være at hjembringe Nyt? Det er i det mindste en ny Paastand, men som vist ingen sand Kiender af Kunst underskriver. Deres Smag skulle de danne, det Smagfulde skulle de hjembringe; det skal man finde i deres Værker. Det ny er sjeldnest smagfuldt. Nyt i Bygningskunsten er f. Ex. de syv Pilastre paa en af de store Gaarde paa St. Annæ Plads her i Kjøbenhavn; smagfuldt har man aldrig fundet det. Vinduerne, siger Bedømmeren, ere uforholdslige lange og dog findes ikke eet Vinde paa Kochs Tegninger, som har over dobbelt Høide mod Bredde. - Planen, hedder det, er for sammenkneden i det egentlige Universitet og for udvidet i Boligerne." Af betydelige Boliger er der fire, og i hver af dem skal boe fire Professorer; dette lægge man Mærke til, og betragte Tegningen, saa vil man finde, at Localerne netop ere saaledes som de efter Hensigten, skulle være, og at der i den egentlige Universitetsbygning ingen Mangel paa Plads er, eller skulde 18 Auditorier ikke være tilstrækkelige? foruden Sale til Examina, til Festiviteter, til Bibliothek, den sidste af 48 Alens Længde og 20 Alens Brede, saavel som dertil hørende Læsesale, Værelser til Mynter, Gæmmer, &c., Anatomiekammer, physisk Cabinet, Kirke &c.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-05-13
Alt, hedder det videre, er udarbeidet mere i det Borgerlige end i det Akademiske. Var det en Udarbeidelse for en af Akademiets Medailler, saa kunde denne Anke gjelde, men naar en moden Kunstner paatager sig at udkaste en saadan Plan, saa bør det Borgerlige, det i Virkeligheden Anvendelige, spille Hovedrollen; det Akademiske bør i hele Planen spores, men ingensteds paatrænge sig. Naar Bedømmeren siger, at der ikke er noget stort ved Profilerne, skulde man fristes til at troe, at det er Størrelsen og ikke Forholdene, der have frapperet ham; thi Profilerne ere tegnede efter en mindre Maalestok end det Øvrige.