JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-01-26
Onsdagen den 31te Januarii om Aftenen Klokken: bliver Balpare en Domino paa det Kongelige danske Theater. Et vist Antal Billetter (i Forhold til det indskrænkede Rums Størrelse) skal i Forveien blive Cheferne for Hoffet, Søe- og Land-Etaten, samt alle de Kongelige Collegier, saavelsom Magistraten, Stadshauptmanden og Rector Magnificus tilstillede, hvilke respective Herrer, Chefs ere anmodede at uddeele dem i deres forskiellige Departements, samt derpaa at tegne Navnene af dem som erholde billetterne, paa det man deraf kan see, hvem de ere overladte til. Paa hver billet indlades ikke flere, end i det høieste een Mandsperson og to Fruentimmere. Alle øvrige Standspersoner, hvilke ikke henhøre under nogen af ovennævnte Departements, og som ønske at bivaane dette Bal en Domino, kunne (saavidt Antallet af Billetterne det tillader) lade afhente de dertil behøvende Billetter paa Palait i Kalleboderne ved det afbrændte Slot, i underste Etage, paa venstre Haand af Porten, førstkommende Tirsdag Formiddag den 30te Januarii Kl. 9. J øvrigt forventes, at ingen ombytter, eller overlader sin Billet til andre, eller vægrer sig ved at forevise den ved Entreen, da ingen billet gielder uden for den, paa hvis Navn den lyder. De som ikke kunne indlades i Salen og ikke desto mindre ønske uden Domino at bivaane Ballet som Tilskuere i 2den og 3die Etage af Logerne, ville behage at henvende dem paa ovennævnte Palai i underste Etage paa venstre Haand, Mandag Formiddag den 29de Januarii Kl. 9, hvor et lidet Antal Loge=Billetter (med Hensyn paa det indskrænkede Rum) uddeles af Over-Controlleur Lund. Paa Loge Billetterne indlades ei flere end een Person paa hver billet, og ingen saadan billet afgives, uden imod skrivtlig Navn givelse af dem, som begiere den. Enhver vil behageligst indsee, at da ikkun et lidet Antal af Tilskuerne vil kunne rummes, saa kan umuelig alle de, som melde sig, erholde billetter, hvorfor man vil undskylde, om Billetternes Antal ikke findes tilstrækkeligt, da aldeles ingen indlades uden Billet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-01-26
De mange Uordener, som de forrige Aaringer have fundet Sted ved billetternes Uddeeling, med Vinduers Jndslagen og flere Voldsomheders Udøvelse paa Palaiet, giør det nødvendigt at bekiendtgiøre: at de fornødne Foranstaltninger ere trufne, for strax at lade hæfte dem, som giøre sig skyldige i sligt, hvornæst de maae vente at straffes efter Lovene paa det alvorligste. Kongelig Palai den 23de Januarii 1799. Hauch Hofmarskal.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-01-26
Solgt ved Auction den 26 Jan. afg. Kunstdrever Holms Huus i store Grønnegade til den afdødes Enke for 2400 Rdlr.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-01-26
VERTISSEMENT Mandagen den 29de Januarii førstkommende H. H. om Formiddagen Kl. 9 Slet og følgende. Dage, skal endeel Kramvahre, bestaaende af Hampe, lærreder, Bomulds- og Silkestrømper, Florer, stribede og klare Nettelduger, Kammerduger, hvide Casser, Netteldugs og broderede Tørklæder, Klæde, Casimir, Sirtzer, og Sirtzkattuner, Damaster, Jllystringer, Manchester, Nansuk, Tansebs, Alads, Atlasser, Bomuldshuer, Halsklude, Armoisiner, Kniplinger, Betrækpapiir, Voxlys, gl. Arak, ostindisk Jndigo, Theebohe, og endeel adskillige Sorter Porcelainer, med mere. Jtem endeel Gods og Løsøre, bestaaende af Guld, Sølv, Tin, Kobber, Messing, Jern og Bliktøi, Meubler af Speile, er Canapeer, Stole, Chatoller, Dragkister, Lysekroner, Sengesteder med og uden Omhænge, og adskillige andre Træevare, Linned, Gangklæder, Sengeklæder, og Bøger, saa og et Klaveer, et Spinet, et Perspectiv, Sad lev, Ridetøyer, Geværer, med videre, ved offentlig Auction udi Hans Hornbechs Gaard No. 18 i Vimmelskaftet til de Høystbydende skal bortsælges, imod contant Betaling ved Tilslaget, eller naar forlanges, af fornævnte Hans Hornbech, hos hvem de trykte Catalogi ere at bekomme, imod 2 Sk. til de Fattige. Og meldes til Efterretning, at de som staaer tilbage med deres Regningers Betaling fra andre Auctioner, ikke kan vente at faae nogen Credit paa denne Auction, forinden de har betalt deres skyldige Regninger. Ved sam ane Auction bortsælges et lidet Partie nymodens figurere de meget smukke Gulvtæpper, som skal sælges for et Boe, samt et moden Taffeluhr, som nogle Dage forinden Auctionen kan tages i Øiesyn.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-01-29
løbenhavns No. Aar ann. muur, lan.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-01-29
Post-Tidender, samt que. Mandagen, den 29 Januarii. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved J. F. Schulz.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-01-29
Amsterdam, den 16de Januarii. Efter brüssel ske Breve taxerer man Værdien af de engelske Vare, som ere ved den almindelige Huusrandsagning fratagne Kiøbmændene der i Staden, ligesom i Belgiens øvrige store Stæder, til sex Millioner Livres. Varenes Eiere finde sig i ængstelig Forlegenhed og Forventning, hvad Directoriet fremdeles vil anordne, angaaende disse Vare.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-01-29
(Det hedder, de skulle gives Nordamericanerne i Betaling for deres Fordringer). Den hele belgiske Handel standser derved; det er det haardeste Slag, der endnu har ramt den.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-01-29
Den franske Søeminister har bestemt de to Havne Brest og Dunkirchen, til Hovedsammelpladser for de mod Engelland bestemte Tropper. J Dunkirchen ar Tolv nye Kanoneerbeides især med utroelig Jver. chalouper er færdige, og et stort Antal andre i Bygning. Med alle Eiere af Koffardie, ja endog Kaper skibe lader Regieringen handle, at de skulle give disse Skibe til Toget mod Engelland, at de saa hastig mueligt kunne indrettes til at overbringe Tropperne, Stæderne i Norddepartementet, og Pas de Calais ere fulde af Tropper, der vente paa at indskibes. Ogsaa i Viessingen skal samles et fransk Corps paa 8 - 10000 Mand, for der at indskibes paa hollandske Fartøyer, og da stode til den dunkirchenske Armada, og foretage Toget mod Engellands nordlige Kyst.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-01-29
Haag, den 16de Januarii. Paa Conventens Opfordring til Constitutionscommissionen har denne erklæret, at den haaber at indgive sit Forslag til Slutningen af Februar. Saare hæftig var den Tale, Borgeren Hugo Geeverts den 11te holdt i Conventen, og paa hvilken hiin Opfordring decreteredes. Havde Statsskibet nogensinde – sagde han - siden 1795 svævet mellem farlige Klipper, og været i Fare for at strande, da var det i nærværende høystcritiske Øieblik, da indvortes Tvedragt, og Provindsernes stridende Jnteresse gjorde de gavnligste Forholdsregler frugtesløse, dræbte al Virkekraft, og giorde dem unyttige for deres værdige Allierede. Det eeneste Lægemiddel mod alle disse Ulykker var ufortøvet at affatte en god Constitution, der var grundet paa Eenhed og Udelelighed, og kunde bringe Landets Credit og Finantsernes vakklende Tilstand, paa Fode, ved en fuldkommen Sammensmeltning af Statsgielden. Borger Casteele, som var Deputationens Ordfører hos Finantsecommissionen, sagde blandt andet, at Republiken ved den indvortes Tvedragt, som Dag fra Dag meere oppustedes og forøgedes, var bragt paa Bredden af Fordærvelsen, og dens fuldkomne Undergang kunde kun forebygges ved en god Constitutions hastige Oprettelse. Den franske Republik var meget bedrøvet over denne den bataviskes Tilstand.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-01-29
Fra Minden mælder man, at de paa nogen Tid der værende Tropper have faaet befaling, samtlig at concentrere sig ved Veseren, for at drage en Cordon derfra over Nienburg, Hoya til Verden ved Veseren.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-01-29
Det hedder og, at endnu nogle Regimenter skulle støde til dette Corps. Den 8de er allerede Bremerregimentet brudt op fra Ham. Den 22de maae alle Regimenter være i de dem anviiste Cantonneringsqvarterer.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-01-29
Frankfurt, den 16de Januarii. Efter Breve fra Cassel drager Neutralitetsarmeen sig sammen, og forstærkes med nogle Regimenter. Under 10de Januar har Hertugen af Brunsvig fornyet sin befaling, at inden Maanedens Ende alle franske Emigrerede skulle være ude af Staden og Landet, og hver Borger, som efter den Tid huser dem, give 50 Daler Straf. Fra Egnen ved Elberfeld marchere 8 franske Regimenter tilbage til venstre Rhindred.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-01-29
Rastadt, den 14de Januarii. Alt, hvad man hidtil bliver vaer ved Rigsfredscongressen, er, at den franske Regierings Hensigter aldeles ikke ere stilede mod det nordlige Tydskland. Mod Schveits synes Directoriet derimod ikke at vilde give efter. De herværende franske Gesandte have erklæret, at de angaaende Schweits ingen Fuldmagt have.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-01-29
Basel, den 12te Januarii. Pays de Vaud er i Vaaben, og har fornyet sin Troeskabs Eed. J Bern har man hæftet adskillige, der vægrede sig ved at gribe til Vaaben. Basels Borgemester Buxtorf har i Arauikke givet sin Stemme til Berns Beslutninger, og man taler om, at vor Canton gaaer fra Scheitserforbundet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-01-29
J Lausanne og andre Steder omløbe Petitioner mod Regieringen. Paa Mengands Forlangende om at løslade de arresterede Petitionairs, har Canton Bern svaret: at, uden at vilde giøre Regnskab for sine ret og pligtrigtige Forhandlinger til at bevare Landets Roe og Sikkerhed, havde man hverken tiltalt eller straffet nogen for Meeninger, især hvad udenrigs Anliggender angik, og at man kun var sin Samvittighed, Forfatningen, Lovene, og den Allerhøyeste, der var over alle Øvrigheder, Ansvar skyldig. Den tiende har Landdagen i Arau, eller rettere Canton Bern besvaret Directoriets Forespørgsel af 4de Januar saaledes: at man ingen Tropper lod marchere mod Frankerig, men at man, siden Bispedommet Basel var taget i Besiddelse, militarisk maatte dække sine Grændser, at man derfor slet ikke nægtede denne did sigtende Foranstaltning, men og endnu maatte samle et Corps Tropper i Pays de Vand, og overalt paa enhver Maade i det Jndvortes hævde sin Selvstændighed. Man siger, at ved den til Pays de Vaud stødende Grændse i Pays de Gex et Corps af 15000 Franske samles.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-01-29
Basel, den 13de Januarii. Skulde det komme til Krig med Frankerig, bliver vor Canton neutral, da Frieheds og Liigheds Grundsætningerne alt have slaaet Rødder her. Cantonerne Zürich, Bayern, Unterwalden, Solorhurn og Biel have alt sendt deres Gesandte i Arau Fuldmagt til paa ny at beedige de gamle Forbund. Canton Basel har endnu ikke forstaaet sig dertil. De franske Tropper have forladt Defleet, og staae i Sletten ved Biel, to Mile fra Bern.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-01-29
Jtalien, den 7de Januarii. Fra Stæderne Urbino, Pesaro, Sinigaglig, o. fl. ventes Gesandte i Mayland, for at forlange deres Jndlemmelse i den cisalpinske Republik. De have alt cisalpinsk Besætning.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-01-29
De pavelige Garnisoner trække sig allevegne tilbage for dem. De cisalpinske Generaler forkynde, at de komme blot for at tilveiebringe Rolighed. 4000 Mand af dem ere rykkede ind i Pesaro. Til Sinigaglig ere komne 300 Franske fra Ancona. Efter de sidste Begivenheder i Rom maae man vente meget alvorlige Optrin. Ogsaa de neapolitanske Tropper rykke neppe frem uden Hensigt.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-01-29
Jtalien, den 10de Januarii. J Følge Breve fra Bologna har Dyrtiden maattet tiene til Paaskud for den sidste Opstand. Alt den 27de om Morgenen saae man oprørske Bevægelser, den 28de lod Regieringen Vagterne fordobble, og Posterne forstærke med Linietropper og væbnede Borgere, og bekiendtgjorde en befaling, at alle Klynger skulde splitte sig ad. Men denne befaling hialp ikke; de stimlede destærkere sammen om Aftenen, gav Jld paa en Patroll, og dræbte to Mand, brød indi den franske Gesandts Hotel, at forlange Understøttelse, men fik Afviisning. Midlertid rykkede Detachementer af paveligt Cavallerie frem at adsprede dem; den franske Gesandt kom med Duphot og Sherlok at tale til Jnsurgenterne; men da disse i samme Øieblik gjorde fiendtlige Demonstrationer, fyrede Cavalleriet, et Skud naaede ulykkeligviis Duphot (dette stemmer ikke med Buonapartes Fortælling, og denne maatte dog naturligviis vide det bedre, da han selv ved denne Leilighed har faaet en Kugle giennem Hatten) herover forøgedes Skrækken og Forvirringen, saa en betydelig Mængde Jnsurgenter mistede Livet (af Skræk og Forvirring?) Cardinal Braschi, og Monsignor Galeppi ere reiste til Neapel, for - siger man – at bede det neapolitanske Hof om Understøttelse.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-01-29
(J Følge Efterretninger fra Wien, hvor disse Begivenheder med en Coureer fra Neapel bleve mældte, er Paven flygtet til Engelsborg, og har, da han frygtede, at Duphots Mord skulde tiene til Paaskud at berøve ham al verdslig Magt, bedet Kongen af Neapel om Bistand. Men denne finder det betænkeligt at blande sig deri, og har derfor søgt det wienske Hofs Mægling). Den cisalpinste Republik har ingen Deel heri; ogsaa skal Directoriet have retfærdiggjort sit Fremfærd mod Pesaro for den pavelige Gesandt. Midlertid blive Cisalpinerne ved at rykke mod Rom, og have besat Loretto og Perugia. Ogsaa Qvasirepubliken Lucca skal være besat og democratiseret af dem. Berthier har forladt Mantua, at drage mod Kirkestaten.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-01-29
Paris, den 16de Januarii. Opstanden i Rom er endnu Dagens Æmne. Naar Buonaparte har indsendt sin Beretning om det romerske Hofs Forfatning, og Frankefiendernes mægtige Partie, torde man med mere Paalidelighed kunde opdage Drivefiederne til dette Forræderie, og den af et mægtigt Hofpartie fremkunstlede Opstand. Nu troer man, at et Partie blandt Cardinalerne, da den gamle Pave stod med den ene Fod i Graven, have troet det vigtigt at faae den franske Gesandt og hans Jndflydelse ved et nyt Pavevalg af Veyen, og derfor giøre de franske Grundsætninger forhadte hos Folket, og fremstille de franske Gesandte, som hemmelige Folkeopæggere. Midlertid spaa vore Blade, at dette vil endes med Pavedommets Undergang, og at Roms hele politiske Existents og geistlige Herredom vil være forbi. Bernadette er sendt i hemmeligt Ærende desangaaende til Neapel, som man haaber, vel ikke vil blande sig i denne Sag, skiøndt det derved taber sin Barriere mod Republikerne. Nogle meene, at Hertugen af Parma, saafremt Directoriet ikke har andre Hensigter, torde af Kirkestaten faae nogen Erstatning. Her har og gaaet det Rygte, at Paven var død.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-01-29
End videre tegner det her til Krig med Scheits(hvor de indvortes Uroeligheder især i Pays de Vand, Basel, og Appenzel tiltage, og de sidstnævnte Cantoner tillige med Glarus og St. Gall vægre sig at fornye Forbundseden) til ivrig Fortsættelse af Krigen med Engelland, og til Krig med de nordamericanske Republik. Bidrag til Landgangen paa Engelland indløbe meget hyppigen, og Rustningerne fortsættes ivrigen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-01-29
London, den 19de Januarii. Her er paa Banken aabnet en Subscription til frievillige Sammenskud, men kun saa have underskrevet; man har forgieves ventet paa, at de høyeste og høye Stænder i Vestkanten af Byen, især en allerhøyeste Person skulde foregaae med et godt Exempel. Derimod skal der allerede være tre Lister af Banqverere, der ville paatage sig at giøre det ny Laan paa 14 til 15 Millioner Pd. Sterling. Den Tidende om Frankerigs ny Beslutning angaaende brittiske Vare, er Hiertestødet for vort Lands Fabriker, man trøster sig midlertid med, at Regieringen vil giøre ligesaadant et Skridt mod Frankerig. 70000 Vogn- Uhrmager, og andre Svende have indgivet en Adresse til Overhuset, hvori de erklære, at de maae udvandre, hvis de ny Paalæg skulle blive ved; Regieringen har derpaa ved en Proclamation forbudet Kunstnere og Haandværkere at udvandre af Riget. Grevskabet Hereford skal især være mod Paalæggene; ogsaa skulle de irlandske Defenders bestandig blive frygteligere.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-01-29
Haag, den 20de Januarii. Otte Procentspaalægget skal gaae igiennem. Det hedder, at vor Republik med nogle Stykker af Vestphalen skal holdes skadesløs for sine Tab.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-01-29
Brüssel, den 18de Januarii. Efter Forlydende finder Hatry nogle Vanskeligheder ved sine videre Projecter i Tydskland, saa disse i det mindste vilde blive udsatte.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-01-29
Strasborg, den 16de Januarii. General Ha try skal have ladet Commandanten i Mannheim opfordre, at overgive ham Rhinskandsen, og tage en fransk Bataillon ind i Byen, tillige med Pfalzern.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-01-29
Christiansand, den 31 December. Udi afvigte Kirkeaar ere i Christiansand Stift copulerede 985 Par; Fødte Drenge 2202; Piger 2037, deriblant uægte 86, tilsammen 4239, Døde Mandkiøn fra O til 10 Aar 614, fra 10 til 20 Aar 68, fra 20 til 30 Aar 78, fra 30 til 40 Aar 76, fra 40 til 50 Aar 90, fra 50 til 60 Aar 97, fra 60 til 70 Aar 125, fra 70 til 80 Aar 108, fra 80 til 90 Aar 51, fra 90 til 100 Aar 10, fra 100 Aar og derover ingen; tilsammen 1317. Døde af Qvindekiøn fra o til 10 Aar 495, fra 10 til 20 Aar 63, fra 20 til 30 Aar 74, fra 30 til 40 Aar 66, fra 40 til 50 Aar 89, fra 50 til 60 Aar 91, fra 60 til 70 Aar 180, fra 70 til 80 Aar 160, fra 80 til 90 Aar 83, fra 90 til 100 Aar 16, fra 100 Aar og derover 1, tilsammen 1318, døde af begge Kiøn 2635. Altsaa ere i hele Stiftet 1604 flere fødte end døde. Jblandt de Fødte vare: 17 Par Tvillinger. En Moder født Trillinger. Dødfødte 23, hvoraf 5 i Christiansands Bye, 9 i Stavangers Provstie, 2 i Carmsunds Provstie, 2 i Nedenæs Provstie, og 5 i Raabøygdelaugets Provstie. Jblandt de Døde vare: 39 deels druknede, deels ellers ulykkeligen omkomne, 1 omkommet sig selv, 1 omkommet i Sengen hos Moderen. J Strands Kald 2 døde af Radesyge, 2 af Spedalskhed, 1 af Kiighoste. J Gierrestads Kald 18 døde af Børnekopper.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-01-29
J Aggershuus Stift er i afvigte Aar døde 8491, fødte 13282, ere altsaa 4791 flere fødte end døde.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-01-29
Kiøbenhavn, den 29 Januarii. Tallotteriets 767 Trækning her i Staden udkom Tirsdags følgende Nummere: Meteorologiske Observationer.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-01-29
Barom. Therm.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-01-29
Vinden. 22 Januar. Varme. S. V. S. V. Kulde. Uvis. Varme. S. V. V. N. V.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-02-02
Kiøbenhavns Aar. No. munis. muur linen. Post-Tidender. sin Aar. Fredagen, den 2 Februarii. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved J. S. Schulz.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-02-02
Semlin, den 4de Januarii. Den oprørske Pacha i Widdin er, som man fornemmer, en græsk Rene get, der i Tyrkiet søger at forberede alt til en Revolution, især blandt Grækerne. Det Rygte, at han nu rykker frem mod Constantinopel, og borttager et Sted efter det andet, er ugrundet. Tvertimod staaer hans Hu endnu bestandig til Belgrad. En Deel af Oprørerne holder endnu den øvre Fæstning bloqveret, men da de intet svært Artillerie have, kunne de kun tvinge den med Hunger til at overgive sig. Desuden faaer den beleirende Pacha herfra at Understøttelse, og der sendes ofte 3-400 til tusende Centner Meel til Be grad.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-02-02
Wien, den 17de Januarii. Den oprørske Pacha af Widdin rykker paa ny med et Corps paa 14000 Mand mod Belgrad, hvor Besætningen kun er 6000 Mand. Midlertid ere to tyrkiske Pachaer paa Marchen at indslutte denne Rebell. Paa hans Hoved er sat en Priis af 60000 Piaster, foruden andre Fordele. (En anden Beretning fra Wien siger, at han siden det forulykkede Angreb paa Belgrad har tabt største Delen af sin Tillid).
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-02-02
En PrivatskriLeipzig, den 20de Januarii. velse fra Wien mælder, at det, for at ophielpe de ved Krigen udtømte Finantser, og dække Deficit for de løbende Udgifter, skal være i Forslag at tage Kaffe og Sukker under keiserlig Administration, ligesom Tobakken alt er. Ogsaa torde en Afgift blive lagt paa Hunde og Luxusheste. Bankobligationerne tage uagtet Freden endnu tolv Procent, og Kaabberamtets 16.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-02-02
Vor Tidende mælder, at i Wilna i Litthauen under 13de November er udgaaet en Bekiendtgiørelse fra Fyrsten Repnin, efter hvilken Aurelian DombrowskyPræpositus i Klosteret Berestezk, Benedictineren Zolkiowsky, Dominicaneren Czeciersky, Professor Kontratowitz, og en Søn af den polske General Jodecky, i alt tolv Personer ere sendte, som Statsforrædere, til Siberien, efter at Skarpretteren først har skaaret Ørene af dem, og opridset Næseborerne. Den hele Sammensværgelse synes at være anlagt af den franske General Dombrowsky, der stod i Brevvexling med sin Broder Aurelian.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-02-02
Frankfurt, den 20de Januarii. Den 17de blev Hr. Vicedom von Bibras Huus og hele Formue seqvestreret og forseglet, og ham intet deraf forundet, uden en Kiole, to Skjorter, nogle Par Strømper, og slige Smaatting, ligesaameget fik hans Familie af Nationens Ædelmodighed, som Commissairen udtrykte sig. Jnden to Dage maae han rømme Byen, og det paa samme Maade, som Clubbisterne, i hvis Mishandling, han ikke ansees for at være uden Deel, exporteredes af Staden, nemlig til Fods over Rhinbroen med sin Byldt under Armen. Først i Cassel maae det tillades ham at tage en Chalse, men paa intet Sted, hvor der ligge franske Tropper, maae han lade sig see, kiændes, og paagribes han saadant et Sted, skal han ansees og behandles som Spion, ogsaa nogle andre af de forhenværende Regieringsmedlemmers Papirer ere forseglede, og ingen af Herrerne i Dicasteriet tør begive sig ud af Byen, heller intet bortsende af sin Eiendom. Mange franske Tropper gaae nu tilbage over Rhinen, og det fornyede Rygte, at de Franske drage mange Tropper sammen ved Nederrhin imod det Hannoverske, er ugrundet.