JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-04-25
Et Ibenholts Klapstykke til en Fløite er tabt fra Rosengade til Smeddegades Port: for Tilveiebringelsen, loves en Douceur af Avis=Expeditionen. God Saae=Havre (af den store hvide engelske) til 10 Mk. pr. Td., og sorte Vikker a 18 Mk. pr. Td., kan bekommes paa Sorøe store Ladegaard.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-04-25
Et Huus i Hyllerup med Jord, kan faaes i Fæste til 1ste Mai hos Fenger paa Hertalund. Tale, holden i Anledning af Oversvømmelserne i Jylland, Schlesvig og Holsteen med kort Beskrivelse over denne og ældre Oversvømmelserne af G. F. Weinschenck, Sognepræst i Krummerup og Fuglebierg og trykt paa Forfatterens Bekostning, faaes for 1 Mk. paa Tryk= og 20 s. paa Skrivpapiir hos Hr. Universitetsboghandler Brummer i Kiøbenhavn, Hr. Bogbinder Møller i Slagelse, Hr. Brændeviinsbrænder Gortzen i Nestved. Jndtægten tilfalder de Skadelidte.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-04-25
Til Wintersbølle Blegerie,
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-04-25
modtages Dreiler og Lærreder i Kjøbenhavn hos Undertegnede, i Kjøng af Vævermester Hansen, og paa Blegen af A. Dideriksen. Ethvert Stykke maae være forsynet med paasyede Hanke 4 Alen imellem hver; paa den ene Ende Stykkets Alenmaal paasyet. Priserne ere nedsatte saaledes: For Lærred under 5 Qvarteer pr. Al. 3 s. Tegn. fra 5 til 6 – – . . . 4 1/2 fra 6 til 7 – – . . . . 6 - fra 7 til 8 – – . . . . 7 1/2 - fra 8 til 9 – – . . . . 9 - For Dreiel under 4 Qvarteer pr. Al. 3 - fra 4 til 5 – – . . . 4 1/2 - fra 5 til 6 – – . . . 6 - fra 6 til 7 – – . . . . 7 1/2 - fra 7 til 8 – – . . . . 9 - fra 8 til 9 – – . . . . 10 1/2 – og saaledes stiger det bestandig 1 1/2 s. pr. Al. for hvert Qvarteer det bliver bredere. De Varer som ere halvblegede forinden de leveres til Blegen, betales kun med det Halve. Handlende, som have betydelige Partier af Lærreder og Dreiler at lade blege, faae det 1/2 s. under foranførte Blegetaxt. De Varer som afleveres inden førstkommende 1ste Mai vil kunne ventes tilbageleverede inden Juli Maaneds Udgang, ligesom de Varer der vorder afleverede senere, men forinden dette Aars Juni Maaneds Udgang, ville blive vedkommende Eiere tilbageleverede forinden Udgangen af October Maaned næstefter. Hvilket, ifølge Ordre fra den Kongelige Commission over det militaire Manufakturvæsen herved bekiendtgiøres.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-04-25
Oplaget i Kiøbenhavn for det Kongelige Linned Manufaktur paa Kiøng, den 16de April 1825. H. C. Duus, gammel Strand No. 3.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-04-29
Den Vest-Siællandske Avis, eller: Ugeblad. Slagelse. for landske Historie. uden, og inden tigste Nyeheder. Dagens vig Redigeret af Pastor Ridder Bastholm. Trykt og forlagt af Peter Magnus. (111 Aarg.) No. 35.) Fredagen d. 29. April 1825. Trade i d. 29. April 1825. Med Kongelig allernaadigst Tilladelse, at forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdømmene.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-04-29
Correspondence. imellem den Græske og den Storbrittanniske Statssecretair for de udenlandske Anliggender.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-04-29
Skrivelse fra den Græske General Statssecretair Rodios, i den provisoriske Græske Regierings Navn til Hr. Canning. Napoli di Romania, 24de August 1824 Excellence.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-04-29
Grækerne forsvare nu paa fierde Aar deres Fædres Jordbund, i fast Tillid til det guddommelige Forsyn og ikke uden Held. Jeg siger at de forsvare Jordbunden; thi de bekymre sig ikke meget hverken om Stæder, Landsbyer, Huse eller private Eiendomme. Dette have de tilstrækkeligen beviist ved Fiendens forskiellige Jndfald, hvorved Grækerne have opoffret med ligesaameget Mod som Høimodighed, hvad der har været dem det Kostbareste og Kiæreste; de foretrak Frieheden under deres Telte, i deres Dale, paa Spidserne af deres Bierge for Slaveriets glimrende Boliger. Maae ikke denne mærkelige Omstændighed i Historien af Hellenernes Forsvarskrig indgyde alle christelige Siæle den Overbeviisning at Grækerne dengang de aabnede Kampen for at tilkæmpe sig paa nye deres Rettigheder ved at afkaste det utaalelige Aag havde det hellige Formaal at forskaffe Friehed for deres Troe, deres Fædreneland, deres hellige Tempel, deres Fædres Grave, deres Koner og Børn, og at de ingen Deel toge i de politiske Beskuelser, som satte Europa i Bevægelse. Ledede af disse Grundsætninger ved den Kamp, som de maa udholde have de ikke undladt at anraabe deres Brødre i Christenheden om Medlidenhed og paa officielle Veie at bede Monarkerne paa Kongressen i Verona om at forunde den krænkede Menneskehed sin Beskyttelse. Men den Europæiske Politik, som havde andre Jdeer om Grundsætningerne for vor Sag og som var langt fra at besidde en nøiagtig Kundskab om den Ottomanniske Dynastie, vild, hverken skiænke Grækernes Skrifter nogen Tillid, eller høre deres Sukke og Klager; men besluttede at indskrænke sig til en tom Neutralitet, som nogle Gange er bleven skadelig for Grækerne. Da Grækerne ikke opnaaede Formaalet for deres Bønner, saamaatte de med Tillid beslutte sig til allene at føre deres hellige Sag og overlade det til Tiden at bringe deres Bevæggrunde og Grundsætninger for Lyset.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-04-29
Regieringen fortsatte ogsaa virkelig sit Tausheds System, og vilde have forblevet derved, naar ikke en Note, som var udgaaet fra det nordlige Europa havde nødt den til at bryde sin Taushed; denne Note har Grækenland til Formaal og deciderer over dets Skjebne efter en Villie, som er fremmed fordet. Det falder vanskeligt at troe, at en saadan Note er udgaaet fra et Hof, som det Russiske; imidlertid kunne ikke Grækerne tvivle om at det virkeligt er saaledes, og den Græske Nation ligesom dens Regiering, hvis Organ jeg har den Ære at være ved at overbringe Deres Hylding for Hs. Storbrittanniske Majestæt ved Deres Excellences Mellemkomst erklære at de foretrække en hæderlig Død forden forhaanende Skjebne, som man vil underkaste dem. Det er ikke troeligt, at Hs. Storbrittanniske Majestæt, som har udviist et saa menneskekiærligt Sindelag imod de Sydamerikanske Nationer, vilde samtykke i, at Grækerne skulle som uværdige udelukkes af de dannede Nationers Antal og overlades til den Enes eller den Andens Vilkaarlighed uden at besidde Ret til at constituere sig selv som en Nation. Grækernes Stilling med Hensyn til deres Fordringer er vist endnu fordeelagtigere endSydamerikanernes de have sat Skiendselens Segl. paa den Tyrkiske Svaghed; de have beviist at de fortiene at være frie; de kjæmpe ikke imod deres Moderland; men imod et indtrængt Folk, som udsurperede deres Land og behandlede dets Sønner som Slaver. Grækerne afkastede Barbarernes Aag til alle Nationers store Forhauselse; de begyndte Krigen uden at besidde Midler til at føre den og med den Overbeviisning at de allene ved utallige Opoffrelser kunde erhverve sig deres Uafhængighed; de crobrede Fæstninger, Stæder og en Mængde Positioner, som vare i deres raae Despoters Magt. J flere Træfninger have de med smaae Koffardieskibe slaget den talrige og frygtelige Tyrkiske Flaade; de have indført Love, som have Liighed med andre civiliserede Nationers Love; de have indsat en Regiering og underkastet sig dens Befalinger. Kan man derfor drage det længere i Tvivl, om Grækerne ere værdige til at blive uafhængige.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-04-29
Hs. Storbrittanniske Majestæt vil vist ikke undlade at erkiende at det friegjorte Grækenland, ligesaavel ved den Aand, som besiæler dets Folk, som ved sin geographiske Beliggenhed kan være gavnligt for Storbrittanniens Jnterresse. Handelen er Livets Princip for de cultiverede Nationer og med hvem kunde denne Handel føres med større Fordeel end med Grækenland, som danner Europas høire Haand? Hvilken stærkere Dæmning kunde England sætte mod en uhyre Europæisk Magts Tilvæxt, hvilken gunstigere Standpunkt kunde den finde til at opretholde den Europæiske Ligevægt end i de naturlige Volde, i Midten af hvilke Grækenland er beliggende, dette er unægtelige Sandheder, som Tiden vil opklare. Af disse Bevæggrunde har Grækenland moralsk og politisk Ret til at forvente ethvert Slags Biestand og Beskyttelse af den menneskekiærlige Engelske Nation og isærdeleshed af Hs. Storbrittanniske Majestæt, hvis Ærefrygt opvækkende Egenskaber ere bekiendte over den heele Verden. Det kan ikke længere drages i Tvivl at Grækenlands Uafhængighed er overeensstemmende med de Europæiske Nationers Jnterresse og denne Omstændighed er en mægtig Bevæggrund for at den Græske Nation ikke berøves sine hellige Rettigheder, saa at det Engelske Folk, hvis Væg i den politiske Vægtskaal er saa almindeligt erkiendet, ikke forbliver ligegyldig ved det rørende Syn af den med saamegen Uretfærdighed og paa en saa uværdig Maade nedtraadte Menneskehed. Jeg har den Ære at være o. s. v. P. J. Rodios, Generalsecretair.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-04-29
Hr. Cannings Svar. London, 1ste December 1824.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-04-29
Jfølge Breve fra Verona, hengaaer ingen Dag, uden at Personer ankomme fra Vien, som begive sig til Mayland, hvor Tilstrømningen af Fremmede er megit betydelig. Der er der saavelsom i Verona og i flere andre Lombardisk Venetianske Stater blevne trufne nye Politie Forholdsregler, som ere endnu langt strengere, end de hidtil have været, og som have til Formaal at udøve den største Aarvaagenhed over alle Fremmede. – Der berettes fra Neapel under 2den April at Prinsen og Prinsessen af Salerno ville med deres Familie forlade hiin Hovedstad den 9de April, ligge Natten over i Terracina og den 11te indtræffe i Rom, hvorfra de den 15de ville fortsætte deres Vei til Florenz. Deres Majestæter Kongen og Dronningen tilligemed deres yngste Søn, Greven af Aqvila forlade Neapel den 11te, ligge over om Natten den 12te i Velletri, ankomme den 13de til Rom, og afgaae den 17de over Florenz til Mailand. Hofetaten, som reiser i 4 Afdeelinger, fylder 38 Karether. – Den 18de April havde Greven af Pozzo di Borgo en Conference med Fyrsten af Metternich, som varede fra Kl. 2 til 4 (det Rygte er i Omløb at Greven vil træde ud af Russisk Tieneste og blive Fransk Minister for de udenlandske Den 11te April har Hs. Maj. Kei Anliggender). ser Alexander forladt St. Petersborg og begivet sig til Zarskojeseld; derfra vil Allerhøistsamme den 16de tiltræde sin Riese til Varschau hvor han forventer at indtræffe den 29de over Minsk og Brzesez Lithovsky. Hs. Majestæt bliver forventet tilbage inden 6 Uger. – Den 15de afreiser Statssecretairen for de udenlandske Anliggender Greven af Nesselrode, til Varschau, ledsaget af Statsraaderne von Matuschevitz og Severin, som ere ansatte i hans Ministerium. – En Stafet, som er afgaaet fra Paris den 22de April har medbragt den Efterretning at Godtgiørelses Loven er bleven antaget af Parrerne den 21de med 159 mod 63 Stemmer. - De Franske Tropper begynde at trække sig ud af Gallizien.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-04-29
Forhandlingerne i det Engelske Parlaments Underhuus og Katholikernes Emancipation, ere nu i fuld Gang; Petitioner for og imod Sagen indstrømme i Mængde hvorved det dog er mærkeligt, at de færreste ere fra Jrland selv. Den 19de April var allerede Kl. 11 om Formiddagen Trappen til Underhusets Gallerie besat med ventende Tilskuere; men Galleriet blev ikke aabnet førend Kl. 1. Jkke Halvdelen af de paa Trapperne forsamlede Personer kunde komme ind, og Galleriet blev snart saa fuldproppet af Mennesker, at den ene trykkede den anden. De to førreste Rader af Bænke vare besatte af Personer, som vilde conservere Pladserne for Sønner eller særdeles Venner af Parlamentslemmerne, hvilke gjerne vilde overvære Debatterne over den anden Læsning af den Burdetske Bill om Katholikerne, og hvis Begiærlighed ligesom alle Tilskuernes Nysgiærrighed var saameget større, som det Rygte var almindeligen udbredet, at dersom det var nogenledes mueligt, saa skulde Voteringen drives igiennem i dette Møde uden videre Opsættelse. Fleere Katholske Biskopper havde ogsaa indfundet sig paa Galleriet. Medlemmerne indfandt sig tidlig i Huset for at at sikkre sig Pladserne, som skeer derved, at de fæste Papiir=Sedler med deres Navne paa bag paa Sæderne, saaledes bleve mange Sæder paa den ministerielle Side tidlig tagne i Besiddelse, som derimod ikke var Tilfældet paa Oppositionens Side indtil langt ud paa Eftermiddagen. Klokken 3 3/4 ankom Taleren og de fire Rader af Ministeriel-Bænkene bleve fyldte; men paa Oppositionens Bænke faae man kun 4 til 5 Medlemmer. Efterat fleere Petitioner vare blevne forelagte, androg Hr. Grenfell paa den 3die Læsning af Billen om St. CatharinasDok, da Sagen efter nogen Modstand af Hr. Calvert skulde forhandles, saa blev det befalet at Tilhørerne skulde forføie sig bort; men nogle bleve siddende saa urokkeligt, at man ikke kunde faa dem ud. Da man vilde drive dem ud, saa foranledigede det een af de frygteligste Begivenheder, som nogensinde har fundet Sted paa Galleriet; thi mange Mennesker maatte gaae over andre for at komme ud, hvilke bleve haardt trykkede og skrege om Hielp. Husets Forretninger bleve forstyrrede, og man kunde ikke høre et Ord formedelst Klammeriet og Skriget af de mange Mennesker. Endelig raadte Taleren med tydelig Stemme: Sergeant giør Galleriet ryddeligt, giør det i Øieblikket ryddeligt. Dette tilveiebragte i Øieblikket en almindelig Taushed, endskiønt mange endnu vare indeklemte. Taleren kaldte derpaa Sergeanten til sig og paalagde ham at skaffe saamange Mennesker, ud af Galleriet, at de ørvige kunde sidde beqvemt.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-04-29
Endnu Kl. 7 1/2 om Aftenen vare Forhandlingerne om den Katholske Bill ikke begyndte, og de bleve ikke heller tilendebragte i dette Møde; men udsattes til den 21de, da man ikke kunde blive færdig med dem, nogle af de Medlemmer, som tilforn havde været deres ivrigste Modstandere, talte nu i en meere moderat Tone. J Mødet den 15de havde Hr. Brougham modsat sig at tilstaae Hr. Mac Adam en Belønning af 2000 Pund Sterling for hans Opfindelse af en nye Methode til at anlægge Chausseer; hvilken han forresten roste; men han formeente at hans Opdagelse var alligevel indbringende nok for ham. Pengesummer bleve bevilgede for at befordre Udvandringer til Canada og Cap To Colonier, som ere af høieste Vigtighed for England; den første med Hensyn til Nordamerika og den anden med Hensyn til Ostindien; da de Tropper, som skulle bruges i Ostindien kunne der bedst forberedes til at taale Climatet. Bomulds handelen er for Øieblikket i et stort Sving i England; da Fabrikkerne ikke kunne faae saa meget af dette Material, som de kunne forbruge."
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-04-29
Fra Mexico berettes at Congressen har sluttet sine Møder og om det Engelske Biergværkscompagnies Foretagender der haves meget gode Efterretninger. – Den Mexicanske Financeminister tilstaaer i sin Financeberetning, at der ligge i Landet store Skatte begravne i Jordens Skiød, som ikke blive benyttede; Financerne i dette rige Land staae endnu paa en meget slet Fod; men det begynder ogsaa først at komme i Orden. – Der tvivles om Sandheden af det Rygte, at en Spansk Escadre skal være ankommen til Cuba, paa hvilken Øe der skal herske megen Misfornøielse; der siges at Jndvaanerne staae i hemmelig Forbindelse med Columbierne; men maaskee dette er et falsk Rygte, ligesom Efterretningen om Opstanden paa de Phillippinske Øer, hvilken man nu har erfaret at være ugrundet; derimod er en Opstand udbrudt paa Sandwichs Øerne imod den nærværende Regent. Den nye Præsident for de forenede Stater Sir Qviny Adams har tiltraadt sin Post med en meget smuk Tale, forfattet i saare moderate Udtryk og hvori han erkiender sin Formands Hr. Monroes store Fortieneste; han har nu formeeret sit Ministerium. En Handelstractat imellem de Forenede Stater og Columbien er bleven afsluttet paa 12 Aar. – Man har faaet Efterretninger fra det Brittiske Orlogsskib Cambringe, som krydser foran Callao; Englænderne love sig de vigtigste Følger af den store Seier i Peru, og siden Patrioterne ere rykkede indi Lima er Handelen der kommen i fuld Gang. Bolivar har to Gange aflagt et Besøg paa Cambringe og er paa en meget galant Maade bleven modtaget af de Brittiske Officere. Der bliver underhandlet med Olaneta, som har 4000 Mand under sin Commando og man haaber at han vil erklære sig for Perus Uafhængighed.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-04-29
Jndenlandske Efterretninger. Om den i Avisen foreløbig anmeldte skrækkelige Jldebrand paa St. Thomas erfares nu af St. Thomastidenden følgende nærmere Omstændigheder: Om Morgenen den 12 Februar omtrent 20 Minuter for Klokken 8 blev det frygtelige Skrig "Brande udstødt giennem alle Gader, og de mørke Røgskyer overtydede os snart om den gyselige Sandhed. Jlden fandtes at være opkommen i et Huus tæt ved Torvet og udbredte sig med slig en Hurtighed, at i en Tid af 2 Timer var største Deelen af det nordre Kronprinsens Qvarteer bleven et Rov for de Alt fortærende Luer. Uagtet de store Anstrængelser, som bleve gjorte for at standse Jldens Fremskridt, bleve alle Huse og Bygninger paa Franskmandsbakken med Undtagelse af Major Wrights Boepæl, og vi troe to smaae Huse brændte til Jorden, saavelsom de der stode i Linie fra Torvet ned til selve Enden af Byen. Den sydlige Deel af Curacao-Gaden og omtrent 20 Huse paa den høire Side af Hovedgaden i Vestenden af Byen, bleve lykkeligen reddede ved største Anstrængelse. Nogle af de brandfrie Pakhuse i den Deel af Byen, hvorover Jlden udbredte sig, bleve frelste, men andre, som man troede at være det, bleve ødelagte, da man ved at aabne Vinduer og Dørre, for at bortføre Vare, havde udsat dem for Jlden. J den nærværende Forvirring og Forfærdelse er det umueligt at giøre nogen Slags Burdering af Skaden, som maa være uhyre, da kun faae reddede noget, men vare glade at komme derfra med Livet. Jkke heller kunne vi bestemt angive Antallet af Bygninger, som ere brændte, men efter et løseligt Overslag, kunne vi med Sikkerhed sige, at en Trediedeel af vor ulykkelige Bye er lagt i Aske. Cheferne, Officererne og Mandskabet af den Engelske Brig Bellette, der ankom kort efter Jldens Udbrud, saavesom af de forenede Staters Skonnert Grampus, af den Engelske Paket Lady Pelham og af Koffardieskibene i Havnen viste den roesværdigste Anstrængelse. J Følge alle de Efterretninger, som vi have været i Stand til at samle, synes det at Jlden er opkommen ganske af Hændelse. (Efter Handelstidenden er den opkommet tilfældig ved overtroisk Skiødesløshed.) Ved Jldens Begyndelse blev der fyret Allarm, og siden den Tid have Krigslovene været i Kraft og ere det endnu; de regulaire Tropper og Borgervæbningen holde Vagt Nat og Dag, for at beskytte Folks Eiendomme. Til Efterretning for dem der kiende Localiteten paa St. Thomas tilføies, efter Breve, at Jntet er brændt Østen for det saakaldte Cot, som giennemskiær Byen ved Capitain B. Langes Huse.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-04-29
Det er i en Tid af 20 Aar fierde Gang, at denne ulykkelige Stad er bleven hiemsøgt paa denne Maade. J Aaret 1807, Natten fra den 3die til 4de December, blev den rigeste og bedste Deel af Staden, som skaanedes i den der to Maaneder i Forveien udbrudte Brand, et Rov for Luerne.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-04-29
St. Thomas ligger ved Strandkanten, under en Række af Bierge, og bestaaer af en eneste lang Gade. Den havde 1791 ialt 2087 Jndbyggere, hvoriblandt 400 Negere.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-04-29
Under 3de Apriller fra det Kgl. General-Toldkammer og Commerce-Collegium emaneret efterstaaende Placat: Vi Frederk den Sjette, af Guds Naade, Konge til Danmark, &c. &c. Gjøre vitterligt: Vi finde os foranledigede til, med Hensyn til Rettigheden for for Vore Undersaatters Skibe at indtage Ladning paa St. Croix, allernaadigst at befale som følger: De vore Undersaatter tilhørende Skibe, som fra Vort Kongerige eller Vore Hertugdømmerudklarere til St. Croix, skulle fremdeles være fortrinligen berettigede til at indlade de af denne Øes Sukkere, som ikke maae føres andetsteds hen end til Moderstaten, uanseet og slige Skibe underveis have handlet paa fremmede Steder.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-04-29
Jndladen af alle andre Varer paa St. Croix, deriblandt Rom, samt de af Øens Sukkere, der, som Betaling for Plantage-Fornødenheder, ere tilladte at udføres til fremmed Sted, maa skee i ethvert Vore Undersaatter tilhørende Skib, lig saavel til fremmede som til indenlandske Steder. Hvorefter alle Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og forholde. Givet, &c.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-04-29
Under 16de April er Skolelærer Jørgensen paa Sletten constitueret til midlertidig at fungere som Districts-Commissair i Helsingøers 3die Kystpolitiedistrict i Stockmanns Sted, og under f. D. er Krigsraad og constitueret Fyrinspecteur Faber paa Nakkehoved, constitueret til Districts-Commissair i Helsingøers 10de Kystpolitiedistrict i afdøde Fyr inspecteur Thykjærs Sted.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-04-29
Død. Fuldmægtig Georg Frederik Gier, i Roeskilde, 34 Aar.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-04-29
Ledigt Embede, Stabye og Madum Sognekald i Ribe Stift. Paa Kaldet hviler Pension til den forhenværende, i Naade entledigede Sognepræst, Hr. Vindelin.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-04-29
Kjøbenhavns Børs, den 26. April 1825. Cours. Hamborg 2 M. - a vista 216. Spec. 218. (Den 26de April 1824, 250.) Disconto 5 pC. Specier solgtes til 13 Rbmk. 1 1/2 s. (Jfjor2 Rbd. 3 Mk.) Kongl. Oblig. (uden Renter) 94 a 94 1/2 Rbd. Sedl. (Jfior 92 a 92 1/2.) Nationalbanks Obligationer (af Laanet den 2den Febr. 1820) uden Renter i rede Sølv 102 Rbdlr. Dito i Sedler 111 1/2 Rbdlr. - Norske Laan til 6 PC. 106 1/4 a 106 1/2. Det nye Norske Laan til 4 Procent Hamb. Laan 3000 Mk. 99 1/2. Dito dito 4000 Mk., 99 1/2. - Norske Rigsbanksedler 195. (Jstor 170 a 172.) Svenske Sedler 3 Mk. 4 s. pr. 1 Rd. Rigsgield.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-04-29
Jndsendt. Udtog af en troeværdig Skrivelse fra Havnestord i Jsland den 1ste Marts 1825. Efteraaret i 1824 var taaleligt; men Vinteren har været meget haard, saa at Jngen her kan erindre den haardere. Vi havde fra den 26de Septbr. til midt i Januar 1825 meget haard Frost og en saadan Mængde Snee, at man neppe kunde komme ud af Husene, hvilket vedvarede i 15 Uger. Det var for det Meste 12, 13 og 14 Graders Kulde.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-04-29
Den 5te Januar 1825 havde vi om Aftenen Kl. 10 tvende Jordrystelser, hvoraf det ene var det stærkeste, Nogen her har oplevet. Lyset paa Bordet var nær nedfaldet og jeg selv var nær ved at blive rystet af Stolen, hvorpaa jeg sad. Der skeete dog ingen Skade; men havde det været Tøveir, vare vist endeel af de islandske Huse faldne sammen. Jordskielvet kom fra Syd og gik til Nord, og er formodentligen kommet fra nogle Svovlbierge som kaldes Krissevige og ligger 3 Mile herfra. Det hørtes 10 Mile op i Landet, men har dog ikke gjort synderlig Skade. Nogle Dage efter fik vi Regn og et saadant pludseligt Tøveir, at der paa mange Steder skeete megen Stade ved Oversvømmelse, da Vandet intet Afløb kunde faae for Mængden af Snee, der mange Steder laae 5 a 10 Alen høit, Siden den Tid have vi, bestemt hver Dag, havt Regn, Snefog og Storm. Nu kommer snart vores Fiskertid, faae vi da ikke roeligt Veir, seer det galt ud for os. Man har her i Vinter mistet mange Faar, som ere omkomne i Sneen, da de her aldrig komme i Huus. En Mand her fandt 80 Faar i Sneen, hvor de havde sat i 22 Dage; men dog var nogle faa af dem endnu ilive, der dog siden efter døde, da de havde ædt Ulden af de andre, hvorefter de ikke kan leve.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-04-29
Beltpasage. Fra den 25de til den 27de April ere udreiste: Til Fyen. Kjøbmand Bruun, Kapitain Kruse med Frue; Proprietair v. Deurs; Jfr. Schønning. Til Siælland. Lands Over- samt Hof- og Statsrets Assessor Wilse; Søelieutenant Wedel, Landmaaler Engelsted; Jfr. Thorsen og Lieberoth; Kbmd. Bruun; Frøkenerne Crone og Halling Jfr. Langemark, Madam Wilnau med 2 Børn; Søe Premierlieutenant Langemark, Jfr. Folsted; Lieutenant Prokurator Angersback; Dansk Coureer Major Jngversen, Mad. Tryde, Provisor Stutter; Kontoirbet. Schou; Kmd. Hansen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-04-29
AVERTISSEMENTS. Da der ved den den 25de denne Maaned afholdte 3die Auction over det Dagleier Johan Larsen tilhørende Huus Matr. No. 249, som er beliggende paa denne KiøbstædsSteenstuegade, intet Bud blev gjort, saa bliver bemeldte Eiendom stillet til 4de og sidste Auction, som afholdes paa Slagelse Raadstue, Mandagen den 16de Mai førstkommende Middag Kl. 12, hvilket herved Bekiengiøres. Slagelse den 28de April 1825. Gude.