JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-08-07
Ved Runarmenn forstaae Færøeboerne dem, som ere kyndige i Runer, eller en Art Troldom, eller naturlig Magte. J Hognars Qvad siges, at Gudrun ristede de ramme Runer, og sendte dem ud paa Havet mod Høgnar. Høgnar fik Runarbelti og Runarkelv, et Slags Talisman. 3) Egentlig: de forsmaaede hende. 4) Eg.: læse Læsning. Qvaistur 4, 2 Par Fuglevinger, som bruges til Feiekost. 6) Egentl.: Vi have i tvende Silkedragter at bære, vi kunde altsaa let blive smudsige; de vare pyntede for Beilernes Skyld, og havde kun en Hædersdragt. 7 Egentlig: ejer. 8) Baase : baade, begge Dele 9) Nest v. Nøst, et færsisk Baadehuus, som altid staaer nede ved Stranden; Navnet bruges og nord paa i Norge. At Liget driver op til Nøstet,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-08-07
Jndenlandske Efterretninger. Ved Placat af 25 Juli d. A. har det behaget Hs. Majest. Kongen, med Hensyn til den Ret, at holde offentlige Forelæsninger, for Fremtiden allernaadigst at anordne og fastsætte: "1) At Jngen, der ikke som Lærer ved Kjøbenhavns Universitet, eller ved en anden af Hs. Majestæt sanctioneret Lære-Anstalt, dertil er særlig berettiget, maa holde Forelæsninger, som enten offentlig anmeldes, eller paa anden Maade kunne ansees at have nogen Offentlighed, med mindre det danske Cancellies Tilladelse dertil først er erhvervet. 2) At alle Forelæsninger ved Universitetet i ForDe sloge Harpen med meget Stød, Blodet drev Bruden i Ansigt og Skjød. De sloge Harpen med meget Mod, Bruden flød alt i sit Blod. De sloge Harpen med stærken Arm, Bruden sprak af Angst og Harm. H. C. Lyngbye, Sognepræst til Gjesing og Nørager. er Beskrivelse paa et stærkt Uveir, da neppe Bag dene ere sikkre. 10) Puilgrumar c: Pillegrime; her har det vestergothlanske Vise uden Tvivl rigtigere, Spillemænd, men paa Færøe synges rigtig nok Pillegrime. 11) Ved Harpuskjarm forstaae Færøeboerne et Been til at slaae Harpen med, et Plecter, altsaa maa Instrumentet vel have været hvad man kalder et Hakkebret. 12) Ved Huragaat forstaaes paa Færøerne DørtrinHurabrug er Sæde bag i Dørkrogen. 13) Oulion : Ulyd, Misklang 14) Drojraa, lyserødt tyndt Blod, og Drojereit er purpurrødt. Svasta kaldes størknet, sammenløbet Blod, det kaldes endnu Sved paa fler Steder i Jylland, og Ordet bruges, naar Qvæg slagtes. 15) Egentlig af Kræfter. Fangji : Skjød. 16) Moui d. Møje. 7) Det vil uden Tvivl sige, hun faldt i Besvimmelse, eller og virkelig døde. veien skulle være anmeldte i Lections-Catalogen eller hvis nogen dertil berettiget maatte, efter at bemeldte Catalog allerede er trykt, bestemme sig til at holde en Forelæsning, at derom da forud bør skee Anmeldelse til Consistorium; og 3) at Lærere ved enhver anden af Hs. Majestæt sanctioneret Lære Anstalt, som holde Forelæsninger, skulle ligesom ved Universitetet finder Sted, anmelde samme i en Lections-Catalog, eller til Læreanstaltens Foresatte." Jgjennem det Kongel. Rentekammer i Kjøbenhavn er, under 30 Juli d. A., udfærdiget en Placat, angaaende Udskrivningen af de, ifølge allerhøiest Placat af 29de Januari 1800, af samtlige Marsklande i Hertugdommene Slesvig og Holsteen til den almindelige Digecasse fremdeles ydende Bidrag.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-08-07
Den 2den Aug. havde Actionisterne i Fattigcolonien Frederiksgave deres første Forsamling i Altona, i Overværelse af Hs. Exc. Grev Blücher, v. Altona. Efterat Hr. Conferentsraad Lawatz havde meddeelt en Beretning, hvorvidt det var kommet med de første Forberedelser og Jndledninger, og hvilke Beviser paa Kgl. Bevaagenhed, der allerede var bleven dette Forsøg til Deel, besluttedes, allerunderdanigst at bede Hs. Maj., at erklære Sig for Beskytter af dette Jnstitut, der skal være Grundlaget for adskillige lignende Jndretninger. Derpaa besluttedes ogsaa at bede Landgreve Carl v. Hessen underdanigst om, at paatage sig Præsidium. Til Directeur valgtes Conferentsr. Lawitz. Under Bygmester Hansens Bestyrelse i Altona begyndes med Bygningen af 20 Colonist, huse, et Skolehuus og et Jnspectorathuus, der skulle opføres i en lige, over 1500 Skridt lang, med Fyrre= og Frugttræer vexelviis beplantet Gade. saaledes lige for hverandre, at hver Colonistfamilie kommer til at boe umiddelbar ved de for den bestemte 9 Tønder Kornland, i en Afstand af omtrent 140 Skridt fra sin Nabo. Coloniens hele Areal bliver omtrent 600 Tdr. til 240 Roder, og i Hertugdømmet Pinneberg, 3 Mile norden for Hamborg og Altona, eller 1 Miil S. for Ulzburg, ikke langt fra Kirkebyen Qvickborn. Paa Vand, Eng og Tørvemoser er ingen Mangel Ogsaa findes Mergel ikke langt derfra. Et Teglbrænderie er opført for Colonien i Nærheden, Nogle Huse ville blive færdig endnu i indeværende Aar. Deres Bredde bliver 25 1/2 Fod, deres Dybde 36 Fod. Skole og Jnspectorathuset noget større.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-08-07
Blandede Efterretninger. Ludvig XVI. Yndlingsstudium var Geographie, og i det Kgl. Pariser Bibliothek findes endnu en Globus, som denne Monark har ladet forfærdige 1784, som et Register over Geographiens Tilstand lige ned til hans Regjeringstid. Han ønskede at faae den gjort af de varigste Materialier, i største Dimension, og med al den Omhyggelighed og Konst, som de dueligste Geographe i hans Rige, understøttede af fremmede Opdagelser i Henseende til Nøiagtighed, formaaede at anvende paa den. Den skulde indbefatte Resultaterne af nitten Reiser omkring Verden, hvortil skulde føjes den Reise, som La Peyrouse den Gang var i Færd med. Adskillige Deele af denne Maskine havde god Fremgang under Vergennes's Bestyrelse, men det Hele blev aldrig fuldført. En af Cirklerne allene veier 1500 Pund. Oceanet paa denne Globus er lyseblaa Farve; det faste Land guult, og Bjergene skatterede. Forslaget angaaende La Peyrouses Reise blev forelagt Kongen førend denne ulykkelige Reisende forlod Frankrig, og i Margen skrev Ludvig egenhændig adskillige Anmærkninger. Hensigten var, at Skibene skulde skilles ad, efterat de havde gjennemkrydset, Linien. Kongens Anmærkning var: "Denne Adskillelse maa ikke finde Sted. Den er for farlig i saa lidet bekiendte Have. Han tilføjer, at i det sydlige Occan, som er roligt, kunne Skibene skilles ad, og eet af den styre til den østlige Øe, for at bestemme, om Menneskeslægten, som Cook paastaaer, er uddød der." Han yttrer ideligen Ængstelighed for at Skibene skulle holde sammen, og slutter med: "den heldigste Begivenhed ved denne Expedition vil være dens Tilendebringelse, uden at der mistes en eneste Mand." Petit Radeel giver følgende Optegnelse paa Antallet af de Bøger eller Udgaver, der ere udkomne i de forskjellige Dele af Europa, fra den Periode Bogtrykkerkonsten blev opfunden, indtil Aarhundredets Slutning: Fra 1500 til 1536. Førend 1500.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-08-07
J Venedig 2782. J Paris, 3066 Rom. Venedig 2229 Paris 789 Strasborg 1021 Strasborg 299.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-08-07
Lyon London.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-08-07
London.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-08-07
Westminster 99. det øvrige Opford. Engelland 108
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-08-07
Spanien og
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-08-07
Portugal.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-08-07
Portugal 120. Cracau. Constantinopel, 80 Forskiellen imellem de Engelskes og Franskes practiske Lægekonst er bleven characteriseret saaledes: De engelske Læger dræbe deres Patienter, de Franske lade dem døe. Dette Sagn er af samme Værd som de antigaleniske Aphorismer af Personer, der ere misfornøiede, fordi Lægerne endnu ikke have kuldkastet Naturens Love, og bevirket, at Folk kunne leve ligesaa længe som før Syndfloden. Men bestemmer man et Forhold imellem Qvantiteten af Sundhed og Sygelighed i Verden, overveier man, hvormange Sygdomme, der tage en uheldig Gang, hvor mange af disse, ved Naturens Love, og den Tid, Forsynet har bestemt for den menneskelige Tilværelse, ligge uden for Grændserne af hver anden end overnaturlig Magt, og hvormange der kunne helbredes ved forstandig medicinsk Hielp; - og fra disse Kiendsgierninger drager Middeltallet, som Lægevidenskaden fornuftigviis kan formodes at forøge det bestemte Maal for Livet med, saa vil man finde, at det er overordentlig lidet. Sandsynligheden for et Menneskes højeste Levetid er 33 Aar. Nuere vi overbeviste om, at al lægevidenskabelig Konst, Menneskene nogensinde have besiddet, ja, som Skaberen nogensinde har villet at de skulle besidde, ikke kan tilføje en 400 Deel af denne Periode, og gjøre den istedet for 33 Aar til 33 Aar og 1 Maaned. G. Pinckard forsikkrer, at han har lagt nøj Mærke til Slavernes Arbeide, og fundet, at en fri Arbeider i Engelland med største Magelighed forretter ligesaa meget, som et Dosin Slaver paa Barbados, uagtet Driveren aldrig viger fra deres Side. Paa mangen Plantage fandt han Slavernes Tilstand i Almindelighed at være bedre, end de Fattiges i Europa, men - hvilket rigtig nok er en væsentlig Omstændighed Slavernes Skjebne beroer ganske paa Sindelavet af den Herre, som hver Gang eier dem, og allerede derved mere end opveies Fortrinet, som man giver Slavestanden, for de fri Fattige i andre Lande. - Uagtet Luxus er steget til det Høieste der, saa findes dog paa hele Øen ikke en eneste Bogbinder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-08-07
Ridder Tambroni har udgivet i Trykken det ældste Skrift, Jtalien eier angaaende Malerier. Det fører den Titel: Instruxioni pittoriche, og er forfattet af Cennino Cennini, en Eleve af Giotto. Det laae hidtil ukiendt i det varicanske Bibliothek. Værket er for Kiendere meget interessant. Blandt andet seer man deraf, at i Jtalien Oliemaleriet allerede var bekjendt førend Joh. v. Brugge, som man sædvanligen tilskriver denne Opfindelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-08-07
Bibliothekaren og Oldgrandskeren Conde har nyligen udgivet et interressant Værk i 4 Bind angaaende Maurernes Herredømme i Spanien, efter arabiske Haandskrifter og Memoirer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-08-07
J Wismar har en Hr. Man anlagt et Steen trykkerie, hvortil Storfyrsten har anviist en Bygning. Et fortræffeligt, af Suhrland malet, Billet af den derværende Landraad og Borgermeste Lembke, er allerede udkommet i Steentryk, og fortjener Roes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-08-07
Uhrmager Støcker, i Woldeck, i Mecklenborg Strelitz, lykkedes det, efter gjentagne Forsøg, at forfærdige et Studsuhr, der foruden Timer, Minuter og Datum, ogsaa viser Barometrets Stand, og det alt fra Midten af. Man behøver kun at optrække det hver ottende Dag.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-08-07
Boghandler G. Fleischer i Leipzig foranstalter en Udgave af Gibbon, Hume og Robertson Gibbons History of the decline and fall of the roman empire, 12 Bind paa Skrivpapir, vil han overlade Subscribenterne for 12 Rdlr. Sachs.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-08-07
Dr. og Pastor C. C. Kruse i Neumünste har i det tydske Sprog udgivet en historisk Undersøgelse af det Spørgsmaal. Naar bør Holstenerne, de Danske og Svenske feire den hos dem grundede Christendoms tusindaarige Jubelfest, Forf. er af den Mening, at det meest passende Aar til denne Fest er A. 831, da Ansgar blev udnævnt til Erkebisp af Hamborg, og Hovedfestdagen kunde fastsættes til den 1ste Juni, fordi den Rigsdag, paa hvilken Hamborgs Ophøielse til Erkebispedømme blev besluttet, faldt i den første Halvdeel af dette Aar. Denne Jubelfest skulde altsaa indtræffe 1831.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-08-07
Kjøbenhavns Børs d. 7 August. Cours. Hamb. 2 M. 263, a vista 266. Spec. 264. - Specier solgtes til 15 Rbmk. 13 1/2 Obligationer (med Renter fra 11te Juni 1821) 70. Nationalbank-Obligat. (af Laanet den 4de Februari f. A.) 91 1/2 Rbdlr. r. S. (uden Renter) eller 120 1/2 Rbdlr. Sedler pr. 100 Rbdlr. r. S. Norske Rigsbanksedler 15. Svenske Sedler 68. - Disconto 6 pC. Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-08-11
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. nog 40000 Attende Aargang. No. 64. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 11 August 1821. Thomas Thaarup og Edvard Storm. Cervantes og Shakespear døde begge paa een og samme Dag, d. 23 April 1616. Verden har maaskee aldrig, i aandigt Henseende, lidt, og vil maaskee aldrig komme til at lide paa een Dag et større Tab; thi den mistede her sin første Comike- og sin første Tragkker. Men ligesaa haard, som Naturen stundom viser sig til een Tid, saa mild er den til en anden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-08-11
Endnu har den vel ikke i de sidste tre Hundrede Aar ladet to Digtere, som Shakespear og Cervantes, fødes paa een Dag, men dog har det været Tilfældet med andre udmærkede Mennesker. Saaledes fik Danmark og Norge paa een Dag, d. 21 Aug. 1749, to Nationaldigtere. Thomas Thaarup og Edvard Storm. Medens en Jsenkræmmers Hustrue i Kjøbenhavn fødte den Dags Morgen den første, drømte hun vel neppe om, at endnu førend Solens Nedgang, en Præstekone i Guldbrandsdalen vilde føde en Rival til denne Søn. Begge disse Digtere vare af temmelig nær beslægtet Natur, dog begyndte Storm hvor hiin endte, nemlig med et satirisk Digt, Bræger, i en Alder af 25 Aar, og skrev i sin hele øvrige Tid lutter alvorlige Arbeider, medens Thaarup endte med et satirisk Skrift, en localiseret Oversættelse af Unser Verkehr, i en Alder af 67 Aar. Hos hiin fremblussede det satiriske Hang med hans første Digterflamme, og slukkedes; hos denne ulmede det i mange Aar, og fremblussede først da hans Digterild var slukket. Begge havde været Medlemmer af Theaterdirectionen, men begge have kun skrevet lidet for Theatret Thaarup overlevede Storm i 24 Aar, men dog kun i physisk Forstand, thi sit poetiske Liv havde han næsten allerede endt ved dennes Død 1794 med Peters Bryllup. Det polemisk satiriske Talent, som Thaarup havde saa stor Tilbøielighed til, yttrede sig længe kun i det daglige Liv, hvorfor det hedte i et Digt over ham: Hans Tale er hvas som Biens Braad, Hans Viser er som dens Honning." Den vaagnede først hos ham i Oldingsalderen. et nyt Beviis paa, at den Tilbøielighed, som eengang er nedlagt hos Skribenten, om det end varer nok saa længe, ikke ganske kan undertrykkes. Storm og Thaarup vare begge lige besielede for fædrenelandske Gjenstande. Dette beviser blandt andet den førstes Digte Jndfødsretten, Skrivefriheden og Hr. Sinclairs Vise, og den sidstes: Du Plet af Jord, Høstgildet og Peters Bryllup. Thaarup havde uden Tvivl større Følelse end Storm; men neppe større Kraft. En udmærket Fortjeneste ved de Thaarupske Vers er deres harmoniske Bygning, og ingen har saaledes vidst at arbeide for Componisten som han. Men uagtet han havde Sproget fuldkommen i sin Magt, vare hans Arbeider dog ikke altid aldeles sprog rene. Saaledes bemærkede allerede Heiberg, at der i den Linie: "Bag hver Mands Gaard en Hæsse staaer og fuld er hver Mands Lade", Hæsse bør hedde Hæs.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-08-11
Indenlandske Efterretninger. Skrivelse fra St. Thomas den 25de Juni 1821. J dette Aar har megen Sygelighed yttret sig saavel her som paa St. Croix blandt de Nyankommende. Paa begge Stæder ere 42 Flensborgere, Kjøbmænd, Skippere og Matroser, døde af den saakaldte vestindiske Feber. Af Fregatten Dianas Besætning døde Chefen, Capitain J. Suenson, den Næstcommanderende, Capitain-Lieut. Pedersen, Lieutenant Schneider, og en stor Deel af Mandskabet. - Det hedder her, at de to her stationerede Orlogsmænd agte at afseile herfra midt i Juli Maaned. – Klagerne over Tiderne ere almindelige og Pengemangelen stor.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-08-11
Man læste nyligen i offentlige Blade de besynderligste Efterretninger om den sværmeriske Fyrste af Hohenlohes Mirakeleurer; men dette Slags Curer ere temmelig gamle, thi allerede 1653 udkom i Kjøbenhavn: Et Præservativ mod Pestilentse af Petro Capitanco.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-08-11
Mariboe, d. 2 August. Den 1ste dennes fandt Feldbereder Hans Madsen sin Død i den saakaldede Klostersøe her ved Mariboe, i det han vilde anbringe en Sættestage for Baaden, paa hvilken han var toet ud for at skjære Vidier.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-08-11
Efter Jndberetning til Øvrigheden vare Priserne paa Korn og Fedevare, samt Kreature, i sidstafvigte Maaned følgende: Hvede 4 Rbd. 3 Mk., Rug 16 Mk., Byg 10 Mk., Havre 7 a 8 Mk., graae Ærter 3 Rbd., hvide Ærter 3 Rbd. Tønden; røget Flesk 1 Mk., fersk Flesk 14 a 16 s., Kjød 8 s. Smør 18 a 20 s., Ost 5 a 6 s., Talg 24 s. Pundet; et Slagternød 26 a 30 Rbd.,et Sviin 16 Rbd., og et Faar 2 Rbd. - J denne Tid er en Huusmand i Nørre Alslev Sogn paa Falster ihielslaget i en Brønd, da denne stod nede i den for at imodtage nogle Steen, som de ovenfor staaende Mænd skulle hidse ham ned i et Reeb. hvilket gik istykker, hvorved Stenen faldt ned paa Manden, som ved Slaget i Hovedet strax døde. Han efterlader sig en Kone, men en Søn, som de havde sammen, kom til lignende Uheld som Faderen, nemlig for et Aar siden ved at falde ned af et Pæretræe, hvori han sad for at ryste Pærer, ned, og slog ved Faldet Hovedet istykker og efter lange Smerter endelig døde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-08-11
Odense. Mandagen den 30 Julii blev en lille Dreng overkjørt af en Bondevogn udenfor Odense Vesterport og døde strax efter. - Velsignelsen af Reier er endnu saa stor, at de paa sine Steder, som i Svendborg, sælges Skjeppeviis for 6 s. til Føde for Sviin og Ænder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-08-11
Efterat Vi i Fredags og i Dag have faaet en velgjørende Regn, har Veiret igjen taget fat med Varme, og Rughøsten er paa sine Steder alt begyndt. - Ved Nyborg Skibsbroe er atter nylig druknet en Sømand af Vaade. Han blev strax undersøgt af Byens Læge, som desværre, fandt alle anvendte Forsøg paa at kalde ham tilbage til Livet, frugtesløse. - J Refsvindinge ved Nyborg, har en Huusmand navnlig Peder Sørensen et Faar, som overfor første Gang fødte 3 Lam, forrige Aar 4 og nu iaar 5 Lam. Disse 12 Lam, som det saaledes i 3 Aar har født, har det selv opfødt, uden Dægning, og selv iaar, da det har 5 Lam, ere de endda ligesaa store og trivelige, som mange andre Enelam.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-08-11
Aalborg, den 4de August. Det Steinerske Skuespiller-Selskab er nu ankommen hertil. Jaftes gaves den første Forestilling: Gouverneuren fra Jndien, Lystspil i 3 Acter, med almindeligt bifald.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-08-11
Aalborg, den 6te August. Vor Byes Kirkegaard er bleven forskjønnet ved en Støtte, der viser i hvilket Aar, under hvilken Biskop og Stiftamtmand den nordre og søndre Kirkegaard er bleven indviet. Støtten er opreist paa den Forhøining, hvor Hs. Høiærværdighed Herr Stiftsprovst Schierup indviede den søndre Kirkegaard. Kjøbmand og Kirkeværger Winding her af Staden, har med ædelmodig Opofrelse bekostet og ladet opreise samme.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-08-11
Blandede Efterretninger. Adspredte Bemærkninger over Grækenland. (Samlede af Thomas Smart Highs Reise.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-08-11
Øen Zante har nu, som i ældre Tider, kun een Stad med omtrent 12000 Jndbyggere, som er 33 Dele af hele Øens Befolkning, hvoraf 1/2 Deel beboer 60 mageløs skjønne Landsbyer. Udførsels handelen bestaar især i Viin, hvoraf her findes 40 forskjellige Sorter, fortræffelig Olie, og Corender. Jndbyggerne deele sig i tre Classer: Adelen, Borgerne og Bondestanden. Den første bestaaer næsten ganske af Familier af Venetiansk Herkomst, og nød, da Venedig havde Overherredømmet over Øen, de uretfærdigste og meest trykkende Forrettigheder, nu lever den for det meste paa sine Godser. Borgerne vise i deres Sæder og Skikke, deres Dragt, og selv i deres Huses Bygningsmaade, en besynderlig Blanding af græsk og italiensk Eiendommelighed. Deres Characteer er fyrig og hevngjerrig; men i det Hele mangler det dem ikke paa Kraft og Mod. De elske deres Fædreneland saa meget, at de sjeldent gjøre lange Søreiser og paatage sig vidtløftige Handelsforetagender, som deres Naboer Cephalonierne. Bønderne gaae stedse bevæbnede, som i Grækernes ældste Tider. Deres Characteer er meget pirrelig og vild, og den Omstændighed, at under den Venetianske Regjering Forbrydelser kunde begaaes ustraffede og afdødes med Penge, har bidraget meget til at forøge deres Raahed. Den herskende Religion er den græske Kirke. J Spidsen for samme staaer en Protopapa, der vælges hvert femte Aar af den udøvende Magt, og staaer under Biskoppen af Cephalonien. J Zante udkommer en Tidende, de joniske Ephemerider kaldet, der omfatter saavel Literaturen som Politiken, og læses meget. Patra's Havn er Hovedstapelpladsen for Moreas Handel, og i Staden residere de fleste europæiske Consuler i Tyrkiet; den er iøvrigt ogsaa Tilflugtstedet for alt Pak fra Omegnen. Dette er ogsaa Aarsagen, hvorfor Tyrkerne vise der en yderst bydende og stræng Fremfærd, thi de paastaae, at en saadan Folkemængde paa ingen anden Maade kan holdes i Tømme. Den første Øvrighed er Woiwoden. Arcadien er endnu en herlig Landstrækning, der fuldkomment svarer til den Beskrivelse, Digterne gjøre derover. Men de nuværende Arcadier ere en meget ulykkelig Menneskestamme, der, nedtrykt af den yderste Kummer og Nød, neppe med den største Anstrængelse kan tilveiebringe de utaalelige Paalæg, som de graadige Paschaer og deres Agenter fordre. Deres Tal er heller ikke betydeligt; deres Ansigtstræk grove, og de selv udmattede af Hunger og møisommeligt Arbeide; de lide om Sommeren ligesaa meget af den brændende Hede, som om Vinteren af den skjærende Kulde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-08-11
Peloponnes's nuværende Hovedstad er Tripolizig, en mørk og melancholsk Stad. Derfra kommer man over Laxissa til Argos, hvor den i Oldtiden saa berømte Fæstning Tyring findes, hvis Mure allerede Homer roser, som faste, og Pausanias overdrevent sammenligner med Ægypten, Pyramider. De ere, efter 3000 Aars Forløb, endnu i samme Stand, som de sandsynligviis have været i Pausanias's Tid. De ere en Levning af det Bygningsværk, man tilskrev Cyclop, og hvoraf nu kun faa Spor ere tilbage. Jngen Stad i det gamle Grækenland, Lacedæmon undtagen, har lidt saa meget ved Ødelæggelse, som Argos, blot Fundamenterne af dens gamle Bygninger kan man, ved Hielp af Pausanias, gjenfinde. Jndbyggerne bestaae især af Albanesere, en Menneskerace, der til forskjellige Tider har oversvømmet Grækenland, og overalt med eller uden Jndbyggernes Villie, indtrængt sig, men stedse bevaret sin Eiendommelighed i Sæder, Sprog og Dragt, Uforfærdethed, Aands og Legemssmidighed, hvori de ere Tyrkerne langt overlegne. - De unge albanesiske Piger bære deres Medgift paa Hovedet; thi deres skarlagensfarvede Hue er besat med Rader af Paras (en tyrkisk Kobbermynt), Piastre og tyrkiske Mynter, ligesom Skjæl. Ofte ere de Baand, hvormed de befæste disse Huer under Kinden, ligesom og deres lange nedhængende Lokker, prydede med disse Skatte. Man kan ikke gjøre sig nogen Forestilling om, hvor megen Anstrængelse en stakkels Bondepiganvender, for at kunne bedække sit Hoved med en ny Paras, og hvad hun alt søger at undvære, for ikke at skille sig ved en allerede befæstet. Denne Hovedpynt er Grundvolden for alt Ægteskab. Skjønhed og Ynde ere uden Magt, naar denne mangler. Stundom findes blandt disse erotiske Skatte herlige gamle Mynter og Medailler, som Albaneserinderne have faaet forærede af deres Fjedre og Venner, hvilke tilfældigen have fundet dem. En Oldtidselsker kan tilbytte sig samme mod klingende Mynter af udvortes større Værdie. Men en Medaille med et Alexanderhoved skiller Besidderinden sig sjeldent ved, da hun betragter den som en Amulet mod Sygdomme og Trolddom.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-08-11
J Mycene er nu den underjordiske Bygning, som Pausanias kalder Atrus's Skatkammer, og hvor denne holdt sit barbariske Gjæstebud, tilgiængelig, da Lord Elgin og Vely Pascha have ladet bortrydde den Jord, der bedækkede samme, den første for at finde Konstskatte, den sidste for at finde gedigenere. Corinth indbefatter nu intet mere, hvoraf man kan slutte til dens gamle Glands, men det er heller ikke at undres over, naar man betænker, at det er Nøglen til Peloponnes, og altsaa har været udsat for alle indtrængende Hæres Ødelæggelse.