JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-07-03
Kjøbenhavns Vexelcours d. 3 Julii 412 tre Maaneder, hvortil Banquen solgte. Underhaanden solgtes til 410. - Spec. 413, som udgjør for1 Rdlr i Spec. 4 Rdlr. 12 s. - J Hamborg var Coursen paa Kjøbenhavn d. 29 Junii 418 to Maaneder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-07-03
Udenlandske Efterretninger. Stockholm d. 19 Junii. Dersom man kan troe Rygtet, saa er Kronprindsens Liig bleven baaren af Bønder fra Qviddinge lige hertil. - Her ar opstaaet et Selskab, hvis Sammentrædelse, som det i dets Bekjendtgjørelse hedder, Fædrenelandets tabte Haab har gjort nødvendig. – Man befrygter nu igjen at Samfærslen med Pommern erer Østad vil blive spærret. – Prof. Nyerup er ankommen her fra Kjøbenhavn, og har allerede gjort en lærd Excursion til Østad.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-07-03
J Sverrig er efter Kongel. Befaling udlovet en Belønning af 20,000 Rdlr. Banco for den, som opdager og paa behørigt Sted anmelder, noget, der kan lede til lovgyldigt Beviis for at Kronprindsens Dødsfald skulde være skeet ved forsætlig Medvirkning af nogen, hvem det end maatte være.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-07-03
- En Undersøgelse, som endnu ikke er tilendebragt, er bleven anstillet i Anledning af den ved Rygtet udspredte foruroligende Mistanke, at Hs. Kgl. Høiheds Død skulde være foraarsaget af Gift.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-07-03
Det var den myrdede Grev Axel Fersen, der udstedte Ceremoniellet ved den afdøde Kron prindses Bisættelse i Ridderholmskirken.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-07-03
Udgiveren af Tidsskriftet die Zeiteen, Prof. Voss i Halle, som i April Hefte har udladt sig med at den Dansk Svenske Krig kun lidet har tildraget sig Europas Opmærksomhed ved Siden af store og daadrigere Begivenheder, og at Danmark ikke har havt nogen Grund til at erklære Sverrig, Krig, gjendrives nu i polittisches Journal for f. M. af en Dansk Patriot. - - J samme Hefte findes et Udtog af et i Sverrig nylig udkommet Skrift: Historisk Skildring af den forhenværende Kong Gustav IV. Adolf sidste Regjeringsaar, der skal tjene den Svenske Nation til Retfærdiggjørelse mod deres forrige Konge.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-07-03
J Rusland er for at ophielpe Financerne aabnet et Laan af 100 Millioner. 80,000 Østerrigere ere med 150 Canoner afmarcherede til Ungern og de Tyrkiske Grændser, Men man troer, at om det end skulde komme til en Krig mellem Frankrige og Porten, ville Financerne dog ikke tillade Østerrige at tage anden Deel i Krigen end levere de bestemte Hjelpetropper. J Sevillas Aviser læses en Opfordring til Cadix's Jndvaanere, at fordrive de Engelske fra deres Mure, for derved at sikkre Spaniens Rolighed og Frankriges tilkommende Beskyttelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-07-03
Moniteuren erklærer i en Note den i Engelske Blade anførte Paastand, at Frankrige har forlangt de i Polen fangne Russer og de i sidste Krig fangne Svenske indbefattede under Krigsfangernes Udvexling, som bagtalersk og urimelig. Naar Engellænderne, siger den, antage den Grundsætning, at udvexle de Krigsfanger, der ere indbefattede i begge krigførende Masser, nemlig Spanierne og Portugiserne, saa er intet mere i Veien for Krigsfangernes Udvexling, og 110,000 Mennesker ville atter see deres Fædreneland. Man lægge vel Mærke til, at blandt disse 110,000 Mennesker giver Frankrige 70,000 Engellændere, Spaniere og Portugisere tilbage. J en anden Note siger Moniteuren, at Mackenzie allerede i en Tid af en Maaned har været uden Svar paa sine Depecher og Jnstructioner. Naar Underhandlingerne ikke fremmes, ligger Skylden i Engelland.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-07-03
J the Courier siges, at Hovedhensigten af Keiser Napoleons Reise til Antwerpen, Dunkirchen, Boulogne og Havre, var at erfare Antallet af de Matroser, der var fornødent at samle paa een Punct. Han har derpaa befalet, at forsamle 40,000 Matroser i Boulogne, for i største Skynding at udruste en Flottille. Han har ligeledes befalet, igjen at bygge en Deel Canonbaade istedet for dem, der ere blevne ubrugbare og ikke kunne holde Søen mere. Man vil ogsaa sammentrække en Armee i Boulogne, og man vil snart igjen høre tale om en Landgang paa Engelland.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-07-03
Keiser Napoleon har befalet, at der i Domkirken i Cambray skal oprettes et Mindemærke for Fenelon, Telemachs berømte Forfatter, som i levende Live blev saa ofte miskjendt og siden 1715 (hans Dødsaar) ikke har havt noget andet Monument, end det han ved sine udødelige Skrifter selv opreiste sig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-07-03
Ved et Keiserlig Fransk Decret ere nu alle geistlige Ordener og Broderskaber i Departementet Tiber og Trasimene ophævede. Det samme gielder om alle Nonneklostere, hvoraf kun de skjønneste af fire forskjellige Ordener vedblive. Klostereiendommeene belægges med Beslag, Munkene og Nonnerne hjemsendes og deres Eiendom anvendes til den offentlige Gields Afbetaling. Af de i Departementet Rom og Trasimene fødte Munke og Nonner faae de, der ere 60 Aar gamle, 600 Franker aarligen, de der ere under 60, 500. Klosterbrødrene og Søstrene faae 300 Live.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-07-03
Keiser Napoleon har, som man veed, ved et Decret udsat en Priis af en Million Franker for Opfindelsen af den bedste Hørspinder=Maskine. Et saadant Decret taler tydelig nok for Sagens Vigtighed; dog vil man indsee denne endnu bedre, naar man kjender de Bestræbelser, hvorved Agerdyrknings-Selskabet i Dublin siden Aaret 1781 har udmerket sig i denne Henseende. J dette Selskabs Afhandlinger (det ældste, som har udgivet saadanne) hedder det et Sted: "Hvor meget Forarbeidelsen forhøier Hørrens Værd, er ikke let at beskrive. Jngen Grundstof skylder Konsten mere, end denne. Man kan spinde den saa tynd og fiin, som man vil, og bringe den til de høieste Priser. Paa Marken har den næsten ingen Værdie, og alt, hvad den gielder, efter at den er kæmmet, spunden, vævet eller kniplet, er Arbeidets Priis." Cartillon siger i sit Værk: Forsøg over Handelens Beskaffenhed, at om Frankrige vilde betale Brüsseler Kniplinger med Champagner Viin, blev det nødt til at betale Grøden af en eneste med Hør besaaet Tønde Land med Producten af 16,000 Tønder Viinland. Denne Engellænder tilføier, at 14 Pund Hør, der for Forarbeidelsen koster 2 Shill. 6 Pence, kan give Traade af 1 Pences indtil 14 Pund Sterlings Priis for Unzen. Han bestemmer derpaa, efter et Middeltal, Værdien af. disse forskjellige Unzer Hør tilsammen til 10 indtil 12 Pd. Sterl., ansætter Forholdet imellem første Jndkjøb af den raa Hør og Værdien af de deraf spundne Traade i det mindste som 1 til 80, og slutter deraf, at Linned=Manufacturer have aabenbart Fortrin for alle andre i Henseende til Grundstoffens lave Priis.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-07-03
London, d. 23 Maji. (Over Frankrige.) Fra Lord Wellington er der ankommen Depecher, der gaae til d. 22de. Jmellem vor og den fiendtlige Armee var indtil den Tid intet Slag forefaldet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-07-03
Wellingtons Hovedqvarteer var i Celerico.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-07-03
Lissabon, d. 23 Maji. J Følge Efterretninger fra det engelske Hovedqvarteer, befinder Armeen sig i bedste Tilstand og er rigelig forsynet med Alt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-07-03
Den fiendtlige Armee venter endnu forskjellige Forstærkninger og Tilførsler. J Salamanca anlægges store Magaziner. Ballasteros staaer i Frigminal- og O'Donell var paa Marchen til Cacus. - S. Edw. Pellew er udnævnt til Commandeur paa Nordsø-Stationen. - J denne Uge ere over 20,000 Qvarter Hvede ankomne her udenlandsfra. - En Deputation af adskillige Kjøbmænd har udbedet sig en Erklæring, hvorledes den Anordning, at intet neutralt Skib uden brittisk Tilladelse tør løbe ind eller ud i Svenske Havne, var at forstaae? og Svaret var at Admiral Saumarez blot vil følge Cabinetsbefalingen af 5 Januarii 1807.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-07-03
General Sarrazin befinder sig endnu under Stats budet Shaws Opsigt. Regjeringen har endnu ikke bevilget hans Ansøgning om at faae Tilladelse at opholde sig i Engelland.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-07-03
Paris d. 21 Junii. Moniteuren leverer igjen Efterretninger fra Spanien, der, efter dens eget Udsigende, ere af liden Vigtighed. Fra Arragonien beretter General Suchet, at han, efter Leridas Erobring, beleirer Mequinensa; at Oberst Robert har med 2 Batailloner indtaget Broen Tremp; at nogle Compagnier Voltigeurs have i Corren kastet 200 Heste og 300 Mand Jnfanterie, og Jnsurgenternes gjentagne Nederlag i Catalonien lader formode, at denne Provinds snart vil underkaste sig. Fra Andalusien beretter Hertugen af Dalmatien under d. 20 Maji, at Alting er roligt i det Jndre, at den almene Aand er god og Alpusarras beroliget. Med Cadix's Beleiring gaaer det saa godt, som den besværlige Befordring og Aarstidens Hindringer tillade det. 600 Officierer og 900 Soldater af General Duponts Corps, som allerede siden et Aar, befandt sig i Fangenskab paa Pontons ved Cadix, lykkedes det ved et kjelt Foretagende at naae Armeen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-07-03
Paa Ansøgningen fra Nottingham angaaende Reformen havdes allerede d. 15de 4500 Under Da S. ifter. naa For at ophielpe sine Americanske Besiddelsers Handel har Engelland forhøiet Afgivten af hver 50 Cubikfod Trælast, som indføres fra andre Lande, med et Tillæg af 30 PC., medens det, der af denne Artikel kommer fra hine Besiddelser, er aldeles toldfri. Af den Grund have mange, der i den senere Tid have bragt Tømmerlast til Engelland, som ikke var fra Engelsk America, neppfaaet deres Fragt betalt. Som en Følge af Non-Jntercourse Actens Ophævelse ere allerede adskillige Americanske Skibe med Kornvare og Meel ankomne fra de Americanske Stater til Engelland, hvor Priserne derfor ere faldne noget.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-07-03
En i Morges ankommen Estaffette har medbragt følgende Nyheder, Moniteuren indeholder Statsministeren Montalivets udførlige Jndberetning til Keiseren angaaende det opfundne Druesukker. Ministeren siger heri, at han allerede har underrettet Keiseren om den af Parmentier opfundne Drue=Syrup, og at H. M. ved at befale at den skal bruges i hans Huus etat har bevidnet sin Tilfredshed dermed. Nu kan Ministerne henvende H. M. Opmærksomhed paa vigtigere Resultater: Hr. Proust, en ferm Chemiker, har af Drue=Syrup forfærdiget concret Sukker og Hr. Fouques givet det om end ikke Glandsen, saa dog Fastheden og Farven af Rør=Sukker. Ministeren har sammenkaldt en Commission til at undersøge Fonques Sukker. Man har befundet, at det forholder sig til Rør=Sukker noget mindre som 2 1/2 til 1 og at Smagen er den samme. Fouques forsikkrer, at han kan levere sit Sukker til 1 Fr. og nogle Centimer, endskiønt hans Tilberedelser ere ufuldstændige og han kun kan levere Smaaqvantiteter paa eengang, endskiønt det er af Druer fra Egnen omkring Paris og Druer fra de sydlige Egne derimod vilde sikkert være endnu langt fordeelagtigere. – J Følge denne Jndberetning har Keiseren udstedt følgende Decret: St. Clouds Pallads d. 18 Junii. Napoleon, de Franskes Keiser a. Vi have decreteret og decretere følgende: 1) Sieur Proust bevilges en Sum af 100,000 Fr. og Sieur Fouques en Sum af 40,000 Fr., som Gratification og Opmuntring for deres Opfindelse af Drue=Sukker. 2. De ere forpligtede til at anvende denne Sum til at anlægge Fabriker af Drue Sukker i de Dele af Vore sydlige Departementer, som Vor Minister for det Jndre bestemmer. 3. De skulle meddele Hemmeligheden i deres Forfærdigelsesmaade, som skal sendes til alle Præfecter i Vore Viinbjerg-Departementer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-07-03
Fra 1 Jan. 1811 af skal i det seneste Drue=Sukkeret erstatte Rør-Sukker i alle Vore offentlige Establissementer. 5. Vor Minister for det Jndre har at anbefale Præsecterne at forplante og opmuntre Anlæggene af Druesyrup=Fabriker, saa at fra næste Aar af de uskatterlige Fordele af denne kostbare Opfindelse kunne blive mærkelge til Vore Folkeslags Vel og Vor Handels Tarv. Napoleon. - Moniteuren leverer General Suchets officielle Jndberetning om Staden og Fortet, Maquinensas Erobring. Garnisonen, som sendes til Frankrige, bestod af 1400 Mand, hvoriblandt 78 Officerer. Blandt Fangerne findes den Engelske General Doyles Regiment. J Maquinensaa blev fundet 45 Artilleriestykker, 400,000 Engelske Patroner, 50,000 Pd. Krud og Levnetsmidler for 2000 Mand paa 3 Maaneder. General Suchet oversender 10 Faner. Fæstningen kaldes med Føie Nøglen til Ebro. -J hele Frankrige er Udførslen af Rug bleven forbuden og Tolden paa det Korn, der maa udføres, bleven fordoblet. - Det Jsralitiske Corps i Holland er bleven opløst. - Paa de Græsk Tyrkiske Skibe, der ligge under Beslag i Livorno, findes 7500 Centner fiin Smyrnaisk Uld. – Til Maynz er kommen befaling fra Paris, indtil videre ikke at udsende noget Slags Levnetsmidler til Nederrhin. - Fra Constantinopel skrives under d. 10de Maji, at man i en rum Tid ikke har havt noget Officielt fra Armeen ved Donau, at Forberedelserne til Krigens kraftige Fortsættelse med Rusland vedvare, uagtet der tales om, at den Sachsiske og Danske Charge d'Affaires og den Russiske Banquier Baron Hübsch venter fra Hoffet i Petersborg Forslag til en Vaabenstilstand paa adskillige Maaneder, som skal forelægges Divanet. London, d. 16 Junii. J Cadix er Linieskibene Asia og Algestras ankomne med 7 Mill. Dollars fra Vera Cruz og Havannah, 30,280 Pd. Jndigo, 2080 Arober Cochenille a. J Ostindien have vore Tropper indtaget Fæstningen Mallig. -
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-07-03
Gener. Ferqueson og Cockburn ere afseilede til Cadix. Adm. Douglas krydser ved de Hollandske Kyster. -
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-07-03
Legations Secret. Morier afreiser til America, for at tilbagehente Jackson. - Man forsikkrer, at der er sendt en Plan til en Handelstractat mellem Brasilien og Rusland til Petersborg. Kjøbenhavn, trykt hos Pr. Höeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-07-07
Nyeste. Skilderie af Kjøbenhavn. uds Hosk oc sag Syvende Aargang. No. 78. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin. Løverdagen den 7 Julii, 1810. Qvidqvid er IIIOamavinus, qvidqvid mirati sumus, manet, munsurumqve est in aniis hominum, in ternitate remporum, samma rerum. Tacitus. Saalænge Norges Fielde staae, Saalænge Normænds Hjerter slaae, Vor Christian, dit Minde staaer J Norges gamle Rige. L. S. Plator. Gjenlyd fra Norge, helliget. Christian August's. Minde. Wildt rundtom lodrede Krigens Flamme-Jld, Antændt og udbredt ved Jordens Mægtiges. Udaad og Lidenskab. Ruiners Bloddamp, Mændenes Dødssuk, Qvinders Klageskrig, Gift og Dolkemord Langsomt lædskede. Voxende Guldtørst. Fædreneland. Fienders Vaaben. Feided den fredsæle. Arne. Kommen var Kampens Rædselsdag. Mindendes Asathor, Spændte da Normænd, Fastere Bæltet, Om fyldige Lænd. Gramme grebe de Hamrende Værge, Medsenestærk Arm. Men faa i Antal Og overfaldne, Vidt om fordeelte Vold at hemme Lidet beredte, Ei stridsvante - Nød var paa Færde - End Hunger trued. Algode Fader. Hvor skues Redning? Hvo redder Norrigs Ovel og Ære, Mørkt stirre Oldingens Matte Blikke: Himlen sende os Hielp i slig Fare." Fremstod da Skaalklædt, svingende Stærke Glavind, Folkenes Fører, Fienders Bane. Skjoldungers 21. Glad jeg skuer. Rolig ordner han Hæren til Heltedaad. Solen ligt, Hans Aasyn indgyder. Mod i Krigerens Bævende Bryst. Frem til Kamp, til Hævn J harden Dyst, Til Sejr, eller Død For Fædreneland!" Diærve, drablystne, Jilte da Kæmper. J Fædres Spor. Tordners Dron, Dødsbud bringende, Kampens Bulder, Klirrende Vaaben. Klippens Son. Stærkere egge Til drabelig Daad. Sloge da Norriges Sønner saa djærvelig, Førte af Christian, Fyrsten hiin Gjæve. Føleligt ramme Velrettede Sværdslag.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-07-07
Fremmede Gjæst, Studsende, samlende, Faren at undgaae. Blødende blegne Barske Krigere. Død eller Skjændsel, Visselig fange. Normænds Fiender Blandt Norske Klipper. Livet redde de Vel ei saa lige, Uden at kjøbe Liv for Vaaben, For Frihed og Ære. Vold og Overmagt. Vældigen kuede Christians Arm Paa Kampens Dag. Frelste Fædreland, Gamle Gubbe, Mænd og Ynglinge, Ømme Mødre. Takked' Algodheds Underfuld' Varetægt, Hædred taknemmelig: Helten Christian; Thi Norges Frelse var Heltens Daadværk. Stormodig vækked han Mindet om forne Tids Rustnende Kraft, Hos Kæmpers Afkom. Krigernes herlige. Manddaad han mindedes. Tapre Mand værdigst Tapperhed lønner. Fredsæl ydende Ædle Forsorg Landets Tarv, Dets Sag han talte hos Normannakonnungen, Landets Fader. Frederik den Gode. Normænd bød han Mod at fange, For ei at fængsles. Af daadløs Higen Til fremmed Pragt Og døsige Vellyst. Høit han ærede Borgers og Bondemands Daadfulde JdrætFor Fødelands Held. Heltens Tapperhed. Herligen kronende, Venligt parredes: Viisdom og Godhed. Kjække Stridsmænds Qvinder og Børneflok! Siger: hvor hented J. Brød og Klæder, Den Broderhaand ikke Aatte at yde? Sig mig, Du Smaadreng! Hvo lod Dig lære, Gud at kjende, Pligt og Fødeland, "Helten vor Ven, Vor Fader i Noden, Ham Frederik holmodig Sendte at værne
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-07-07
Om trofaste Fieldboes Klipper og Strande."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-07-07
Lyseste Straaleglands Evig forherlige Heltens Daad, Hans Godmod og Retsind 44 Nys vrede Grande Venligen rakte os Sonende Haand. Flux ham mødte Trofaste Tillid. Dan og Nor altid var Ærlig Grande. Som baandfast Fiende. Da Skjebnens Magtbud, Mørknende Glæden, Brat bortfjernede. Elskte Fyrste, Sørgende Normænds Savnede Ven. Høiere Love, Helten adlyder. Saa kjær han var os, Saa bønlig vi bade. Almagts Arm. Om Ædlingens Varetægt, Guddoms Kraft, Hans Kraft, at styrke. Thive var Tronens Tryllende Straaleglands. Ei Herskervældets Herlige Kongespiir – Ledende Cæsarer Lykken at friste - Høimodig Fyrstes Fristende Jrlys. J Nordens Fremtids Held og Hæder, J Kraft at trodse Tyranners Magtsprog, Naar trende Broderfolk Samdrægtig søndersled Søe-Uhyrets Paalistede Lænker, Ærende Forsynets Underfuld Raadslutning. Hørte han Svithjods Hædrende Bønner. Da lød Norriges Stærke Stemme, Skialden rorte Høittonende Harve, Rungende Fieldet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-07-07
Festligen gjenklang: Normænd evig. Ære dit Minde. Evig dit Navn, Norge skal tone! Rammer Dig Udaads Jd, Eller vred Guddoms Magt Bort fra os kalder Vort Nordens Hæder, Vort gamle Norriges Sildigste Ziir – Lever dit Minde J Normænds Hjerter, Lyder din Priis.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-07-07
Fra Norske Læber, Takkende, signende Daadfulde Dyd, "Mens Granen grønnes Og Elven iler, Mens Dovre kneiser. Og Norge nævnes - Laurbær og Egelov, Evig-grønnende. Pryde blandt Normænd. Christians Minde."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-07-07
Som Jord og Guder J graae Oldtid. Græde for Baldur, Baldur hiin Gode -
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-07-07
Da Utgards-Lokes Udaad trædske Til Hel ham sendte - Saa Normænd mindes Baldur-Christian. Staalsatte Spydsod, Blinkende Sværd, Lumske Døds=Piil, Surturs Ædder, Fenris's Skum, – Det sprudlende, dræbende: dis Antage Mægte ei myrde Mindesværd Daad. Blandt Askurs Born, Ei Heltens herligen Funklende Hæder. J Lysets Boe. P. Arnesen. No.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-07-07
Medens Sverrig har lidt et saa stort og føleligt Tab indvortes, trues det udvortes af dets fordums saakaldte Venner og Bundsforvandte, Engellænderne. Deres Flaade under Admiral Saumarez, har en god Stund ligget uden for Gothenborg, uden at hidtil nogen har kunne indsee dens egentlige Bestemmelse. Vel har Admir. Saumarez, som det synes, paa egen Haand erklæret de Svenske Havnes Blocade, men aldrig saasnart kom Efterretningen herom til London, førend han fik befaling at ophæve den igjen. Han har derpaa ikke allene frigivet alle anholdte Svenske Kystfartøier, men ogsaa befalet ikke i nogen Henseende at forstyrre den Svenske Kysthandel. Er Journal de Tempires Paastand grundet, at denne Flaade neppe har 4000 Mand ombord, saa synes det hele Tog, som saa mange af de Engelske Expeditioner, mere at være foretaget i den Hensigt at blænde det Brittiske Folk ved en tilsyneladende Virksomhed, give de usysselsatte Søfolk noget at bestille og tvinge de nordiske Magter til at sætte sig i Forsvar paa enhver Punct af deres Kyster, end for virkelig, som det hidtil hedte, at bemægtige sig den Svenske Flaade, der ligger alt for tryg i Carlscronas velbefæstede Havn. Saumarez har nu over en Maaned drevet omkring i de Gothenborgske Farvande uden at udrette det mindste, og der er ingen Tvivl om, at han vil vende tilbage fra Østersøen som Chatam i sin Tid vendte tilbage fra Schelde. - Den sidste sørgelige Begivenhed i Sverrig har gjort en overordentlig Rigsdags Sammenkaldelse nødvendig. Den er bleven bestemt til den 23 Julii. Journal de Empire mener, at hiint ulykkelige Dødsfald ikke vil have nogen Jndflydelse paa Rigets udvortes Politik, da man forudseer, at de Svenske kun ønske Regenter, der ere Fastlandets Sag lige ivrig hengivne, og at man uden Tvivl vil sætte en Prinds af Oldenborg og Kongen af Danmark med paa Listen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-07-07
J Frankrige søger den store Napoleon nu ligesaa ivrigen ved fredelige Bestræbelser at forøge Rigets Vælde, som han forhen i Spidsen af sin seierrige Hær var utrættelig i at lægge Grunden, til dets Storhed. Neppe er han kommen tilbagetil sin Hovedstad, førend han ved at oprette et Handelsraad, som han selv har Forsædet i, har søgt at aabne sine Stater nye Kilder til Rigdom og Velstand. Endnu bestandig tales om Keiserens Reise til Spanien, og hvad der synes at sætte denne Sag uden for al Tvivl er Gardens uafbrudte March til dette Rige. Hvormeget og hvor ofte de Keiserlige Tropper end seire i Spanien, synes Keiserens personlige Nærværelse dog at være nødvendig, om dette Lands Undertvingelse ikke skal blive alt for langsom. (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-07-07
Jnden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-07-07
Jndenlandske Efterretninger. Det er bekiendt, at der for nogen Tid siden er opdaget en Staalkilde ved Ottensen i Herskabet Pinneberg, i en Afstand af nogle tusinde Skridt, fra Elben. Det Kgl. Slesvig-Holsteenske Sundhedscollegium, som efter Allerhøieste befaling har ladet denne Kildes Beskaffenhed undersøge, har nu udstædt følgende Bekjendtgjørelse angaaende dens Bestanddele og Nytte: "Det Kgl. Slesvig=Holsteenske Sundhedscollegium efterkommer ved denne Bekjendtgjørelse om Staalkilden ved Ottensen en den tilhændekommen allernaadigst befaling, der foruden saa mange andre er et nyt Beviis paa den landsfaderlige Forsorg for vore Medborgeres Sundhedsvel. Kilden ved Ottensen indbefatter, i Følge Hr. Doctor Schmeissers Analyse i Altona, i til Civilpund følgende Bestanddele: 6 1/2 Gran kulsur Jernoxyd. kulsuur Natrum. 28. kulsuur Kalkjord. kulsuur Bitterjord. reisaltsuur Natrum. af svovlsuur Natrum.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-07-07
Leerjord. Harpix og gummes Extrativstof. kulstofholdig Substanz. og andre gaasformige Stoffer, 1 1/4 Kubiktommer kul sur Gas.