JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1836-12-30
Proclamata. Jfølge kongl. Bevilling af 21de dennes, som vil blive læst i den kongl. Lands Over- samt Hof- og Stadsret, indkaldes herved med Aar og Dags Varsel, sub poena præclusi et perpetui silentii, Alle og Enhver, som maatte have noget at fordre i Silke-, Ulden- og Lærredskræmmer Amsel Nathan Meyers Fallitboe, til inden bemeldte Tids Forløb for os her i Skiftecommissionen at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Den kongl. Lands Overrets samt Hof- og Stadsrets Skiftecommission i Kjøbenhavn, den 24de December 1836. Buchwald. Mollerup.
Berlingske Tidende, 1836-12-30
Ved Proclama af Dags Dato, som læses inden vedkommende Retter, ere Alle og Enhver, som maatte have Noget at fordre i Stervboet efter afgangne Fæstegaardmand Peder Christensen og Hustrue Ane Nielsdatter af Bøiede, indkaldte med 12 Ugers Varsel til at anmelde og beonsliggjøre deres Krav for undertegnede Skifteforvalter; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Giesegaard, den 24de December 1836. Hansen.
Berlingske Tidende, 1836-12-30
Creditorerne i Stervboet efter Huusmand Hans Olsens afdøde Hustrue, Ane Marie Knudsdatter af Wemmedrup, under Stamhuset Giesegaards Skiftejurisdiction i Præstøe Amt, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, til for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Giesegaard, den 24de December 1838. Hansen. De, der maatte have Noget at fordre i følgende Afdødes Boer, nemlig: 1) i Boet efter Matros Jens Sørensens Hustrue, Eva Marie Pedersdatter. 2) i Boet efter Gjordemoder Anne Eskesdatter, Enke efter forhen af øde Haarskjærer Knud Jensen; og 3) i Boet efter det ugivte Fruentimmer Karen Christensdatter, sædvanlig kaldet Karen Knapmager indkaldes herved, i Overeensstemmelse med Placaten af 26de October 1792, med 12 Ugers Varsel, til for undertegn de Skifteret at anmelde og beviisliggjøre deres formeentlige Fordringer, Skifteretten i Horsens, den 21de December 1836. Ræder.
Berlingske Tidende, 1836-12-30
Ved Proclama, der er læst inden Horsens Byetingsret og vil blive læst i den kongelige Landsoverret i Viborg, ere Creditorerne i Boet efter afdøde Jomfrue Christiane Margrethe Svitzer her i Byen, med 12 Ugers Varsel blevne indkaldte, til for undertegnede Skifteret at anmelde og beviisliggjøre deres formeentlige Fordringer; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Skifteretten i Horsens, den 21de December 1836. Ræder.
Berlingske Tidende, 1836-12-30
Hvo som maatte have noget at fordre i efternævnte Stervboer under Antvorskov Birks Skiftejurisdiction: 1) efter afgangne Sophie Frederikke Thygesdatter. Enke efter Huusmand Niels Hansen af Skiæringer 2) efter afgangne Ungkarl og Smed Niels Jørgensen af Vellerup. indstevnes herved med 12 Ugers Varsel til at anmelde og bevise saadanne deres Fordringer for undertegnede Skifteforvalter, i Boerne. Ligeledes indkaldes med lovligt Varsel, benævnte Afdødes fraværende Arvinger til at anmelde og bevise deres Arveret. Slagelse den 25de December 1836. Birch,
Berlingske Tidende, 1836-12-30
Rettelse. J Bekjendtgjørelsen angaaende 4de Auction over Stedet, Nr. 99 i det saakaldte Noeraadstræde i Vordingborg, er ved en Feiltagelse Auctionsdagen ansat til Toredagen istedetfor Tirsdagen den 10de Januar 1837, Formiddag Kl. 11. Ligeledes bedes Ordet Grønnings-Rettighed rettet til Græsnings rettighed.
Berlingske Tidende, 1836-12-30
Kjøbenhavn. Trykt i det Berlingske Bogtrykkerie med Hurtigpresse. denne Tidende udkommer daglig og tilbringes Abonnenterne for 1 Rbd. 3, Qvart. Subskription modtages her i Staden, Pilestræde Nr. 118, og i Provindserne paa de Kgl. Postcontorer.
Berlingske Tidende, 1836-12-31
be til af ende er til me nation : evposte. Berlingske politiske veritssen. te undsans ved rivile gen. er emen Tidende. Udgivet og forlagt ved Brødrene Berling; redigeret af Archiater Schönberg. Løverdagen den 31te December. No 512.
Berlingske Tidende, 1836-12-31
Udenlandske Efterretninger. Frankerig.
Berlingske Tidende, 1836-12-31
Paris, d. 22. Dec. At Regjeringens Angivelse af de paa Toget til Constantine faldne Krigere ikke er angivet for ringe, kan man allerede see deraf, at Antallet af de dræbte, bortdøde og savnede anførte Soldater er større end det under lignende Omstændigheder pleier at være i Forhold til de savnede Officerer. Dette Misforhold maa tilskrives den Omstændighed, at Officererne bedre ere beskyttede mod Vejrets Strenghed og dettes Jndflydelse end Soldaterne; i ethvert Tilfælde er det virkelige Tab vistnok ikke betydeligt større end det angivne. Tilbagetoget fra Constantine er altsaa meer en moralsk og politisk Admygelse, end et militairt Uheld af nogen Betydning; selv hiin Ydmygelse synes Ministeriet at ville bringe i Glemsel, idet endog ifølge "Journal des Debats alle Anstalter treffes til at foretage en ny Expedition til Constantine i Marts Maaned. – Kongen skal have erklæret, at han ikke vilde ratificere den over al Roes ophøiede Changarmiers Udnævnelse til Oberst-Lieutenant (hidrørende fra Hertugen af Remours), men at han derimod strax vilde udnævne ham til Oberst. – Særdeles Omtale fortjener desuden Oberst Duvivier, Ved Tilbagetoget fra Constantines Port saae han en tilbageblevet saaret Artillerist. Han raabte til sine Folk, at de skulde tage den Saarede med; de nolede. Da erklærede Obersten, at han vilde blive hos den Saarede, og hvis de flygtede, skulde de i det mindste tage den Skjændsel med, at have ladet deres Oberst tilligemed deres saarede Kammerat i Stikken. Det virkede; under den fjendtlige Kugleregn vendte Soldaterne tilbage og reddede den Saarede.
Berlingske Tidende, 1836-12-31
Den bekjendte Sangerinde ved den italienske Opera i Paris, Julie Grise, som først har været gift i to Maaneder, forlangte nylig for Retten at faae sit Ægteskab annulleret, paa Grund af at den Formælingen foregaaende Bekjendtgjørelse ej var skeet i behørig Form. Men Retten afgav den Kjendelse, at en saadan Formalitets-Feil alene for Ægtefolkenes Forældre eller Formyndere, men ikke for dem selv, kunde afgive Grund til Ægteskabets Annullering, og afviste derfor Klagerinden.
Berlingske Tidende, 1836-12-31
Spanien. Medens Haabet om Bilbaos Undsætning næsten ganske er forsvundet, og medens Gome, efter al Sandsynlighed er i Sikkerhed og formodentlig med det Allerførste kan støde til Don Carlos's HovedArmee, beskjeftiger Cortes sig ganske rolig med at give den personlige Frihed i Hænderne paa et ministerielt Dictatur, der neppe i noget Land har sin Lige. En telegraphisk Depesche fra Bayonne af 19de d. M. melder saaledes: "Den 15de har Espartero rømmet sin Stilling ved Cedagne og trukket sig tilbage til Portugalete med sit Artilleri og sin Bro. Han venter paa fire nye Batailloner. Carlisterne have taget de af ham forladte Stillinger i Besiddelse, og den 16de have de bragt deres hele Skyts tilbage i de mod Staden rettede Batterier. En af Gomes's Colonner skal den 14de være rykket ind i Briviesca. Madrider-Journalerne klage over Ribero og Alair, og lovprise derimod Narvaez, der, som det hedder, skal organisere og commandere et Reserve-Corps i Gammel-Castilien. Men neppe vil han være istand til at standse Gomehvis det skulde falde denne ind, atter at gjøre en Tour gjennem hele Spanien, naar han først under den carlistiske Hovedmagts Beskyttelse har reorganiseret sit Corps. Falder Bilbao for Don Carlos - og Alt taler for, at dette med det Første vil skee saa vinde Carlisterne derved et Støttepunkt, et Udgangspunkt for deres Operationer, hvis Jndflydelse paa Krigens videre Gang ikke kan beregnes, Uhyre maa desuden det demoraliserende Jndtryk være, som Bilbaos Fald vil frembringe, da denne Byes Forsvar er det eneste glimrende Punkt i den christinske Krigshistorie. - Cortes synes ogsaa meer og meer at komme til den ydmygende Overbeviisning at Spanien ikke med egne Kræfter kan gjøre Ende paa Carlismen; herfra hidrører ogsaa dens Majoritets Opførsel, der nemlig er beregnet paa, atter at vinde den franske Regjerings Yndest og Bistand, Hele Loven mod den personlige Frihed er gaaet igjennem. Kraftigst talte Herr Ologaga mod samme Flere Madrider-Journaler f. Ex. Corfarv og Tri bund, ere, som Følge af Lovenes Antagelse, gaaede ind, da Redacteurerne ikke havde Lyst til, paa de canariske Øer at bøde for deres Opposition mod Ministeriet. "Munde", Redactor og Espannolerklære derimod, at de ville vedblive indtil Censurens Gjenindførelse; men da Ministrene have givet at forstaae, at Forslaget om Censurens Gjenindførelse vil være afhængigt af Pressens Conduite, saa vil de formodentlig gaae til Værk med en ligesaa stor Forsigtighed, af Frygt for Censuren, som om denne allerede bestod. Da Scot er i god Forstaaelse med den nye Lov, lader det til, at Herr Caballero, som hidtil hørte til den liberale Opposition, har sluttet Fred med Ministeriet, og saaledes formeret de Vendekaabers Antal, der i den nyere Tid saa ofte have viist sig i Spanien.
Berlingske Tidende, 1836-12-31
J Cortes=Møderne den 13de og 14de d. M. debatteredes over Constitutions-Revisions-Commissionens (ridligere omtalte Propositioner. Man mange ler endnu Beretningen over disse Møder; men afdet allerede Passerede kan man let slutte sig til dens Resultat.
Berlingske Tidende, 1836-12-31
Portugal. En Soldater-Jnsurrection i Portalegre er hurtigt blevet undertrykt. Et Detaschement af det syvende Jnfanteri-Regiment, paa 40 Soldater, gjorde Opstand; paa Grund af subordinationsstridigt Forhold bleve de escorterede fra Marvas til Arronches, brøde ind i Portugalete og anrettede stor Uorden. Stadens Civil-Gouverneur, Luis Midost, kaldte strax Nationalgarden sammen, stillede sig i Spidsen, og drev Soldaterne ud af Byen. Udenfor gjorde de holdt og ladede deres Geværer, men nedlagde Vaabnene, da Nationalgarden erklærede dem, at man hvis de gjorde fjernere Modstand, ej vilde give dem Pardon. De førtes derpaa alle i Fængsel.
Berlingske Tidende, 1836-12-31
J et den 10de d. M. holdt Cabinets-Conseil, overrakte Udenrigsministeren, Visconde de SaldaBandeira, Dronningen et Decret angaaende Slavehandelens Undertrykkelse, hvilket har faaet hendes Sanction; de Straffe, der ved dette Decret udtales mod de portugisiske Slavehandlere, ere meget strenge blandt Andet skulle alle portugisiske Matroser, der træffes paa Slaveskibe, tjene fire Aar i den portugisiske Marine uden Lønning.
Berlingske Tidende, 1836-12-31
Den af Portugals Marine meget fortjente Admiral Sartorius, der, som bekjendt, først commanderede Don Pedros Escadre og forberedte Admiral Rapiers glimrende Held, er af Dronningen blevet udnævnt til Visconde da Piedade, en Titel, der hidrerer fra et Landsæde, som Admiralen nylig har kjøbt ved den sydlige Tajo-Bred. Regjeringen har for kort siden atter ladet opbrænde Statspapirer til Beløb af 400,000 Pund.
Berlingske Tidende, 1836-12-31
Jtalien. Acapel, den 6te Decbr. – Man taler om den forestaaende Opløsning af Nationalgarden, der oprettedes her forrige Aar. Der er dog slet ingen Grund til denne Forholdsregel, der vistnok ogsaa vilde vække Utilfredshed blandt Borgerne. Nogen synderlig Tillid syntes iøvrigt Regjeringen aldrig at sætte til Nationalgarden, da man ikke engang tillod den at beholde Vaabnene i eget Værge, hvergang den havde været paa Benene, maatte den nemlig atter deponere dem i "Castel nuovo, og de uniformerede Herrer maatte derpaa uden Vaaben gaae hjem. Cholera tager rask af. Heelantallet af de hidtil forekomne Tilfælde er i Dag 8,672, og af de Døde Rom, den 8de Decbr. – By Rygter lade Dom Miguel være afreist herfra; hans Ophold paa Landet er vel Aarsag dertil. Da han imidlertid endnu i Gaar beskjeftigede sig med Jagten i Porto d'Anze, maa man naturligviis betragte det som løse Rygter.
Berlingske Tidende, 1836-12-31
Tyrkiet. Constantinopel, den 23de Novbr. Den 18de afgik det, Londonner-Huset Bell og Anderson tilhørende Skib Viren" herfra til den russiske Kyst. Som tidligere omtalt, skal det gjøre Forsøg paa, at træde i Handels-Forbindelser med de af Rusland, bekrigede cirkassiske Stammer, uden Hensyn til den fra Ruslands Side erklærede Blokkade af den cirkassiske Kyst, da denne Blokkade ikke betragtes som legal. Skibet har ingen anden Beskyttelse end Acsecurants Policen fra Lloyds og Flaget, som det fører. Det er fragtet med en Ladning Krudt, en Artikkel, der i den russiske Toldtarif hører til de forbudte, og som derfor synes meest egnet til at lægge den russiske Blokkades Legalitet eller Jllegalitet forDagen. Som Grund til Blokkaden har Rusland, angivet en Sanitets-Forholdsregel; men paa den cirkassiske Kyst har Rusland for Øjeblikket hverken Lazaretter eller Toldsteder. Den sande Grund er derfor Ruslands Krig med de oprørske Cirkasstier, Skulde nu Blokkaden blive gjort gjeldende mod det engelske Skib, vil sammes Legalitet blive Gjenstand, for Discussion, og Rusland maa da erklære sig aabent, hvorved et betydeligt politiske Øjemeed vilde vorde opnaaet. Den Omstændighed, at der virkelig fra Ruslands Side finder Fjendskab Sted i Tirkes, sten, maatte da indrømmes. Times's Correspondent tilføjer, at – som man almindeligt troede i Bujuldere – Herr von Butensen har givet de russiske Krydsere Ordre til, uantastet at lade det brittiske Skib naae sit Bestemmelsested.
Berlingske Tidende, 1836-12-31
Norge. De Storthings-Efterretninger, vi idag kunne meddele, gaae til den 21de Decbr. Odels thinget har eenstemmig antaget vedkommende Committees Lovindstilling angaaende Betalingen til Sættedommere osv. i Justits- og offentlige Politiesage og er senere skreden til at behandle Loven om Haandværksdriften. – J Lagthinget er mod 3 Stemmer, antaget Odelsthingets Beslutning om Forandring i Mæglerloven (see denne Avis Nr. 305.) Ogsaa er der refereret andre fra Odelsthinget indkomne Sagen deriblandt den om Postportoen for Breve og Tidender. – J selve Storthinget har man i de sidste Dage været sysselsat med Udgifts-Budgetten. Foruden endeel mindre Poster, samme ere paaført, ere ogsaa den 20de de, følgende større bevilgede, nemlig: Renter og Afdrag af det Hambroeske 4 pC. Statslaan 17500 Spd. Sølv, ligeledes af Laanet i 1834 i Sølv 107,300 Spd., Storthingsomkostninger 40,000 Spd., tilfældige Udgivter ved Storthinget og Statsrevisionen 2000 Spd., Contoirudgivter ved Statsraadet og Regjeringen saavel i Christiania som i Stockholm 25000 Spd., til Coureerudgivter, Penges og Documenters Befordring 1100 Spd., Erstatning til Tugthusene for tabt Andeel i toldconfiskerede Gaver 800 Spd., Tilskud til Tugthusene, 11000 Spd., og til Udgivter til Slaverier, saasom Lønninger, Forpleining og Beklædning 37000 Spd.
Berlingske Tidende, 1836-12-31
Jndenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1836-12-31
Jndenlandske Efterretninger. Odense. Med levende Afskye seer Man af Øvrighedens Bekjendtgjørelse i Mandags Avisen, at der haves grundet Formodning om, at den Brand, hvorved en Gaard i Nørrebroebye nylig lagdes i Aske, var paasat i den skjændige Hensigtigt finde Lejlighed til at bestiæle Naboen. Overalt høre natlige Jndbrud paa Landet til Dagens, eller rettere Nattens Orden, og det Offentlige erfarer langt fra ikke Alt, hvad den af Sligt passerer. Saaledes er i Assens-Egnen allene i kort Tid skeet flere Tyverier. Hos en Gaardmand i Emtekjær have Tyvene ranet Alt, baade Uldent og Linned, saa at Mand og Kone næsten ikke beholdt Andet tilbage, end hvad de bare paa Kroppen. Samme Nat skeete Jndbrud hos Sognefogden i samme Bye, hvorved borttoges en Deel Uld. J to Huse mellem Emtekjær og Kakke og i tre Gaarde i Sandager Bye er ligeledes for kort siden forover natlig Jndbrud, paa et af disse Steder borttoges nogle Skjepper Rugmeel. For et Par Maaneder siden borttoges en Fjerding Smør ved at bryde ind i Hollænderiet paa Brahesborg. Den sædvanlige Methode, som anvendes ved denne natlige Jndustrie, bestaaer i at slaae Væggene ind. Skulde ikke den overhaandtagende Udskiftning og de mange jordløse Huse paa Landet, nære dette Fribytterie, som for Resten et godt organiseret Landpolitie meget vilde kunne formindske Helsingøer, den 28de December 1836. - Directionen for Helsingøers borgerlige Forening til Real kundskabers Udbredelse har i disse Dage ladet udgaae sin anden trykte Beretning om Foreningens Virksomhed, tilligemed et summarisk Regnskab for Aaret til 30te Septbr. sidstl. m. m. Af denne Beretning er det behageligt at erfare, at Foreningen ikke er gaaet tilbage i sin Virksomhed, hvorvel den af opgivne Grunde ei har kundet udvide samme. At Foreningen, uanseet nogen Afgang, dog har faaet Forøgelse i Antallet af Medlemmer og Contribuanter, og tæller af begge tilsammen 127 – at den betaler Skoleløn for sex Elever i Realskolen – at Directionen selv har undersøgt Elevernes Fremskridt og frimodigen yttret sig derom – samt at der til Reservefonden er opsamlet og gjort frugtbringende 129 Rbd. 25 s. og ligeledes til Skoleforbedringer 427 Rbd. 24 s., ere Kjendsgierninger, som vidne ikke mindre om Helsingøers Jndvaaneres gunstige Sindelag for slige velgjørende Jndretninger end om Directionens Nidkjærhed i at opfylde Foreningens Øjemed og Grundlove.
Berlingske Tidende, 1836-12-31
Hr. Rothschild, som sidste Torsdag herfra gil over til Sverrig, vendte derfra igjen tilbage iforgaars. Hr. R. kan følgeligen i faa Dage ikke have været langt inde i Sverrig, Den 23de har 9, den 21de 6, den 25de 3, den 26de ingen, og den 27de 1 Skib clareret Øresunds Told.
Berlingske Tidende, 1836-12-31
Kjøbenhavn, den 31te December.
Berlingske Tidende, 1836-12-31
Ledige Embeder. Under Rentekammeret: Revierførstertjenesten. i Schwarzenbeck.
Berlingske Tidende, 1836-12-31
Under General-Toldkammer- og Commerce-Collegiet: Toldinspecteur-Embedet paa Bornholm.
Berlingske Tidende, 1836-12-31
Befordringer og Afgang. Under det danske Cancelli. Den 17de Decbr. er personal Capellan for St. Peders Menighed og Hospitalet i Slagelse, C. H. B. Benzon, beskikket til fra 1ste Januar 1837 at forestaae samtlige Embedets Forretninger paa eget An- og Tilsvar; den 23de er Cand. Juris H. A. Hoppe, efter aflagt Prove, beskikket til surnummerair Secretair ved Protocollerne i Højesteret.
Berlingske Tidende, 1836-12-31
Under Rentekammeret: Den 29de October er Fuldmægtig under Rentekammeret C. F. Rom mels beskikket til Huusfoged i Segeberg Amt og Sognefod i Segeberg, Leetzen og Bornhoved i samme Amt, den 13de, forhenværende Skovrider ved Næsbyeholm og Bavelse, D. C. Ort, til Skovrider i Handewitholz i Flensborg Amt, den 24de, Skovrider P. Lauesen i Westerlund i Apenrade Amt efter Ansøgning i Naade og med Pension entlediget fra sit Embede.
Berlingske Tidende, 1836-12-31
Under General-Toldkammer- og Commerce-Collegiet: Den 22de November er Kjøbmand og dansk Vice-Consul i Liebau, F. G. Bienemann beskikket til virkelig Commerceraad.
Berlingske Tidende, 1836-12-31
Under Directionen for Universitetet og de lærde Skoler. Den 17de December er Cand. Juris A. C. P. Linde udnævnt til 5te Cancellist i Directionens Secretariatscontoir. Anledning at nogle Yttringer at Hr. Land. væsenscommissair G. Michelsen i denne Tidende.
Berlingske Tidende, 1836-12-31
Med Hensyn til disse Forelæsninger troer jeg endnu at maatte dringe Publicum til Kundskab om Maaden, de have taget deres Oprindelse paa. Efterat jeg var kommen saavidt i Veterinairsagets Studium, ikke paa Udenlandsreiser *), men uden Omkostninger for Staten, ved den danske Veterinairskole, og ved at skjænke den udenlandske Literatur fornøden opmærksomhed, men ikke ved blindt hen at troe, hvad der fortaltes, begyndte jeg, da Forstanderens Forretninger ikke længere tillode ham, som forhen, at holde slige Forelæsninger, saavidt jeg mindes, i Aaret 1824, at holde dem; de ere i de senere Aar blevne besøgte meget talrigt, hvilket synes at tale for, at Tilhørerne have fundet dem lærerige og nyttige. Disse Forelæsninger ere saaledes blevne til, uden at det Offentlige maaskee har vidst at de existerede, og endnu mindre er blevet besværet med Ansøgninger denlandagelser ere færdeles atter og Den fan foretager samme, har et godt Fundament, at svaar paa lager i Sagens Natur, hvorimod den Reisende ellers let vender hjem med forskrurde Jdeer, og ved en noget levende om Understøttelse. At jeg skulde have holdt dem af Jver for Sagen alene, kan jeg naturligviis ikke regne mig til Fortjeneste, da jeg, formedelst mine tarvelige Kaar, ikke har kunne holde dem gratis, men efter hvad jeg har anført, og efter det Vidnesbyrd, som mine talrige Tilhørere forhaabentlig ville afgive om denne min Virksomhed, troer jeg det ufornødent at anføre, at Jndtægten vist ikke var mig den væsentligste Bevæggrund. Efter disse Bemærkninger troer jeg med Føje at kunne besvare det Spørgsmaal, om der er Grund til at paastaae, at der hos os er aldeles Mangel paa Leilighed til at erhverve sig de i landoeconomisk Henseende nøvendige Veterinairkundskaber, med et bestemt – Rej Uden at frygte for mine Landsmænds Bebreidelse for Ubeskedenhed, tvinge Omstændighederne mig til offentlig at udtale, hvilket jeg forresten helst undgik selv at gjøre, at jeg væsentligt har bidraget til at sætte Liv i denne Green af Landoeconomien, dog ikke ephemerisk, men paa en varig Maade, og ikke ved et mundtligt Foredrag alene, men ved tillige at have udgivet første Deel af det fornævnte videnskabelige Arbejde, som hverken er en Oversættelse, eller et Plagiat, men et originalt dansk Værk, hvortil jeg ikke har havt anden offentlig Understøttelse, end et mig af Hans Majestæt Kongen allernaadigst forundt rentefrit Laan paa 7000 Rbd. og som allerede har kostet mig 1600 Rbd. Sikkerlig ville kun saa unge Forfattere hos os underkaste sig en saa betydelig Udgivt, naar det ikke var af Jver for at udbrede Kundskaber i deres Fag. At jeg, hvad Prisens Bestemmelse for dette Værk angaaer, heller ikke har ladet mig lede af pecuniaire Hensyn, troer jeg at kunne godtgjøre derved, at der maa afhændes det meget betydelige Antal af omtrent 500 Exemplarer, for Udgivterne ere dækkede.
Berlingske Tidende, 1836-12-31
Jeg spørger nu enhver fordomsfri og sandhedskjærlig Mand, om Hr. Landvæsenscommissair Michelsen ikke har fældet en aldeles umotiveret Dom, en Dom, som jeg endog tilbageviser med Jndignation, naar han taler om aldeles Mangel hos os paa Lejlighed til at forskaffe sig Kundskaber i den veterinaire Deel af Landoeconomien. Skulde Hr. Landvæsenscommissairen paastaae, at han i denne Henseende har præsteret ligesaameget, eller mulig endog meer end jeg, vil jeg gjerne lade ham blive ved sin Tro; dog ville sagkyndige, upartiske, ej af Nyhedssøge hildede Landsmænd sikkerlig bedst dømme imellem os.