Berlingske Tidende, 1771-06-10
Jans Kongel. Majestæt haver under 3die April sidstleH den, foruden andet Sorøe Ridderlige Academies vedkommende, allernaadigst behaget at resolvere At den Tilladelse, at studere som Academist sammesteds, ikke skal efterdags være indskrænket allene til Adelige og ligemed Adelen Privilegerede, men at Ober Hofmesteren i Mangel af saadanne maa indkomme med Forestilling efter en og anden velfortient Mands Begiering, der kan have Lyst til at lade sine Börn studere der ved Academiet Paa det nu de Lysthavende kunne være nogenledes underrettede om, hvad de kunne haabe for deres Börn at foranførte allernaadigste Bevilgning, har man her til lige vildet give tilkiende til behagelig Efterretning hvad her læses paa Academiet, nemlig: Sprogene, det Latinske, Franske og Tydske, og det saaledes, at de Studerende ey bliver staaende ved Reglerne allene, men blive ogsaa anførte til Øvelser i Tale Kunst og BrevSkrivning. I Videnskaberne læses som fölger: nemlig i Theologien, saa vel den naturlige, som aabenbarede, saavel den moralske, som dogmatiske, alt ligesom Tilhörernes Omstændigheder kunne före medsig. I Historien, ey allene den sædvanlige Almindelige, men og, for sig selv, saavel Fædernelandets, som den nyere Europæiske Historie fra den Westphaliske Fred, anvendt paa Nationernes nærværende politiske Tilstand, indbyrdes Forbindelser, Stridigheder m.v. Endelig ogsaa Kirke=Historien, baade i sig selv, og saa vidt den staaer ind i den Verdslige. J Philosophien læses. Logik, Metaphysik, og den practiske almindelige, I de Juridiske og Politiske Videnskaber, Juris prudentia Universalis i alle fine Deele, efter sammes nærværende Indretning : Den Borgerlige Ret, saavel den Romerske, som den Danske og Norske; De Europæiske Staters Forfatninger, Folke=Retten grundet, paa Tractater, Politik, Oeconomie, Commerce og Cameral Videnskaber, og endelig i Mathematiken læses over alle, baade den Theoretiske og den PraJiske Mathematiks Deele, hvor, saa meget mueligt haves i sær den Hensigt til det Practiske i Landmaalingen, Maskin-Væsenet, Artilleriet og Fortificationen, alt paa den Maade, at man foruden en grundig og tydelig Theorie fornemmelig driver paa det Brugbare og Nyttige. Skulde nogen forlange at lægge Grund i Botamquen, bliver samme ogsaa ved Leylighed forelæst. Desom studere her, kunne billig i alt dette, gjøre sig Haabom saa meget bedre Fremgang, som nu een allene, nu 2 eller 3 ad Gangen kunne naar det Forlanges, tages af Lærerne under særdeles Prøvelse og Ørelse i det som de have hört offentlig, hvorved da gives Leylighed til saa meget nøyere at kiende og læmpe sig efter enhvers Begreb og Gaver. Det er nu en anleelig Lættelse frem for tilforn, saavel i Hensigt til Underviisningen selv, som til Bekostningen, at hans Kongelige Majestæt har Allernaadigst tilladt at holde en Repetent ved Academiet, tilhviiken hver af de Academister som ikke have egen Hofmester allene contribuerer 40 Rdlr. aarlig, hvorved saadan en Academist i det mindste sparer 250 Rdlr. om Aaret, og kan dog med al den samme Lethed drive sine Studeringer som om han havde Hofmester, naar hans alene har lagt hiemme saa meget Grund isprog og Videnskaber, at han kan fatte og have Nytte af Akademisk Underviisning. Med Videnskaberne afvexle de adelige Øvelser, Riden, Fægtning, Dands og Tegning. Hvad Bekostningerne i øvrigt er angaaende, da kan en Academist uden Hofmester, der nyder af Academiet frie Spiisning baade Middag og Aften, frie Vadsk, Lys og Ildebrand, og frie Logie for sig og medhavende Domestique, gierne ved en vel indrettet Oeconomie, komme ud med 400 Rdlr., om han endog ikke er iblande 3 ældste, af hvilke enhver nyder aarlig 100 Rdlr. go gjort af Academiet. Hvo som ellers maatte forlange. nærmere Underretning i denne Henseende, kan efter Behag adressere sig til mig, som Academiets Oberkjormester. N. V. C. v. Reitzenstein.