JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-09-21
J Begyndelsen af August Maaned er ved det Kongl. Frederiks=Universitet afholdt Examen artium, hvortil havde meldt sig 22 Studerende nemlig, 7 fra Christianias, 2 fra Christiansands, 6 fra Bergen og 5 fra Trondhiems lærde Skole, samt 2 Privatister fra Christiania. Af disse erholdt 3 bedste, 16 næstbedste og 3 sletteste Charakteer. J de 4 nu forløbne Universitets-Aar have 70 Studerende, hine indbegrebne, underkastet sig bemeldte Examen, nemlig: fra Christiania Skole 27, deraf 12 med bedste og 15 med næstbedste Charakteer, fra Christiansands Skole 12, deraf 1 med bedste, 5 med næstbedste og 6 med sletteste; fra Bergens 12, deraf 6 med bedste, 6 med næstbedste, og fra Trondhjems Skole 14, deraf 2 med bedste, 6 med næstbeste og 1 med sletteste Charakteer, samt 5 Privatister fra Christiania, af hvilke I erholdt bedste Charakteer med Udmærkelse, 3 næstbedste og 1 sletteste Charakteer. - Den 12te, 13de, 14de og 15de Juni holdtes philosophisk og philologisk Examen, som 20 Studerende underkastede sig. J fornævnte August Maaned indstillede sig til ForberedelsesExamen 19 Personer, nemlig: 15 til den Juridiske, af hvilke 5 opnaaede Charakteren Rosværdig, de øvrige Antagelig, og 4 til den Medicinske, hvoraf 1 ansaaes Rosværdig og de andre Antagelige. - - Den 26 August afholdtes Theologisk Embeds-Examen. Professor Hersleb og Lector Stenersen examinerede, og Pastor Sigwardt, var tilstede som Medcensor. Candidaten G. D. B. Abel, Søn af Sognepræsten til Vandsøe, P. S. Abel, erholdt Charakteren Haud illaudabilis. De til det skriftlige Specimen opgivne Spørgsmaal vare: 1) Exponatur Psalmus 99. 2) Explicentur Epist. ad Eph. cap. 3til vers 1421. 3. Qvibus de causis, quo modo quoqve successuJesnitarum ordo, po Pontifice Romano denum jubente, dissolutus sit, breviter ostendatur. 4) Quænam intercedit inter theologiam dogmaticam atque ethicam christianam vera conjunctio Theologo nunquam dissolvenda. 5) Num in religio ne, cul fidem habemus, digna veri nominis mysteria esse possunt, et qualis - si hoc datur - debet corum esse indoles, 6) Qvomodo doctrina Pauli de justificatione hominis cum servatoris nostri effatis consentiat, breviter ostendatur. (Norsk Rigstidende.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-09-21
Ved sidste Foraars Termin beløb Antallet af de ved Universitetet i Upsalg indskrevne Studerende sig til 1092, hvoraf dog kuns 709 vare nærværende. Jblandt disse 1092 vare 98 af Adelstanden, 277 Præste- og Borger=Sønner, 182 Bondesønner samt 274 Sønner af Mænd i den civile og 41 i den militaire Stand. 250 af disse Ynglinge studerede Theologie, 186 Jurisprudence, 96 Medicin, 346 Philosophie, og 215 havde ikke opofret sig til noget bestemt Fag. (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-09-21
Om den nyligen afdøde Schrøder siger Ramdohr i hans bekiendte Studien: "Schrøder er Poussin eller rettere Caraccio i sin Konst.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-09-21
En ualmindelig Skarpsindighed, et høist rigtigt Omdømme om det Hensigtsmæssige, Sande, Nyttige, en levende Følelse af det Vittige og Stærke, forbunden med Færdighed, omhyggelighed og Bestemthed i Udførelsen, udgjøre, som jeg troer, hans Character som Skuespiller, Directeur og Forfatter. - Men Schrøder er ogsaa som Menneske i huuslige og borgerlige Forhold høist hæderværdig. Jeg gad gjerne sagt det offentligen, fordi det, uden for Hamborg, maaskee ikke almindeligen erkiendes. Man tager ikke i Betragtning hos ham, hvad han har formaaet over sig selv, fordi Naturen, der skabte ham med Anlæg til store Talenter, har hindret ham fra, at formaae Alt over sig selv. Men jeg, som nøie kjender ham, jeg veed, at han besidder Grundsætninger, og bliver disse Grundsætninger saa tro, som det ved de Luner og den Hjertets Blødhed, uden hvilken den store Digter ikke lader sig tænke, kun er mueligt. Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-09-24
Nyeste. Skilderie af Kjøbenhavn. Hos Musikas Ras Trettende Aargang. No. 77. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 24 September 1816. kaaler. Den 2den September 1816. For Stifteren af Norges Universitet, Kong Frederik den Sjette Melod. Langt meer end Guld &c. For Dig, o Konning, god og huld J fordums Tvillingrige Skal Sangens Jubel høi og fuld Fra Normænds Hjerter stige, Thi Dig, o Fredrik, skylder Nor En Gave skjøn og kjær og stor.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-09-24
J Norges stærke Klippevæg Har Saga gravet Runer; Der staaer Dit Navn med evigt Præg Og trodser Tidens Luner; Og Klippens Skulder Templet bær, Som Du, o Fredrik, grunded der. Du reiste Viisdoms TempelhalPaa Norges Field, bød tænde Dets Alterild, som stedse skal Meer høi og herlig brænde; Og tændte i hver Normands Barm Erkjendtlighedens Flamme varm. Du virket har til Norges Vel, Det vil vi aldrig glemme: Vor Tak, vort Ønske for Dit Held Vi festligt her istemme: Held Dig, Dankonning, ædle Mand. Held om Din Throne, om Dit Land C. N. Schwach Om de tegnende Konsters Skjebne i Danmark. (Fortsættelse; see No. 75.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-09-24
For at give de Læsere, som ikke have seet den Moltkiske Samling, et Begreb om dens Fortræffelighed, ville vi her korteligen nævne de vigtigste Stykker:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-09-24
Indenlandske Efterretninger. I General-Forsamlingen i det Kgl. asiatiske Compagnie i Gaar (d. 23de Sept.) tilkjende gaves Forsamlingen, at der til Directionen nyligen var indkommet et af 31 Jnteressentere undertegnet Forslag, til at sætte Compagniet i Virksomhed ved at udruste en Expedition; men at den administrerende Direction har troet, at en saadan Expedition ikke kunde iværksættes førend Compagniet havde faaet en ny Octroy istedet for den gamle, som er udløben d. 13 Jan, næste Aar. Der blev nu ved Votering antaget, med 54 Stemmer, imod 12, at ved en extraordinair Generalforsamling, i den Henseende, skal tages en nærmere Beslutning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-09-24
J denne Tid seer man paa Kjøbenhavns Gader hele Klynger russiske Officierer, Matroser og Poper (Præster) med lange Skjægge, fra de russiske Krigskibe, som ligge her paa Rheden: et Syn, som man i de sidste Krigsaar ikke har været vant til at see hos os, og som nu ere et behageligt Vidnesbyrd om den tilbagevendte Fred. Officiererne have et Slags Epauletter, besat med Guld, og i det Hele er deres Uniform smagfuldere end tilforn; de have nogen Lighed med de engelske Søe-Officerer, kun at Farven hos disse er blaae, men hos Russerne grøn. For Kræmmere og Sælgekoner ere disse Russer saare velkomne: Gjæster, thi de indkjøbe alle Slags Fornødenheder, lige fra Agurker og Rødløg, indtil Tøi til Klæder o. s. v. Sieldent have de nogen Tolk med sig, men alligevel kommer man dog giensidigen meget godt ud af det. Sælgernes hele Sprogkundskab bestaaer i Almindelighed i Kopek- og Dobre. Man begierer saa og saa mange Kopeker, hvis Tal betegnes med Fingrene, Kjøberen, ryster med Hovedet, naar det er for dyrt, og Sælgeren, naar Budet er ham for lavt, men siger en af Parterne Dobra, saa er Handelen sluttet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-09-24
En Russer kan saaledes reise hele Danmark igiennem uden at sige andet end Dobra, ligesom man, efter Figaros Forsikkring, kan slippe hele Engelland igjennem med de fyndige Ord: God dam voul, som er al den Sprogkundskab, en Fremmed der behøver.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-09-24
Hr. Seyffert foreviser for nærværende Tid i Aalborg, forskjellige mekaniske transparent Fyrverkerier, Balletten den brukne Broe eller den lystige Tømmermond, samt to smaae Heste, som gjør over 100 Slags Konster, og ikke mangler andet end at kunne tale.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-09-24
Den fra det fyenske Regiment lette Dragoner deserterede Corporal, efterlyst i Jversens Avis No. 118, og anmeldt i Skilderiet No. 74, er ikke lidet døvstum, men lidet døv stundum.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-09-24
Mariboe, den 19de September. Den 18de om Aftenen lynede det her temmeligt stærkt. De der i Henseende til dette Aars Høst har havt det gamle Sagn for Øie: "At jeg mig ei forhaster, har høstet bedst. Nogles Hidsighed og Mistroe til Naturlovene har havt til Følge, at de igjen maatte udkaste deres Byg af Laden. (Mariboe Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-09-24
Dersom man vedbliver, hedder det i en Afhandling om Skovfred, i sidste Hefte af Schlesw. Holst. Provindsialblade, at ødelægge Skovene, saaledes, som det endnu stedse skeer, formedelst den i mange Henseender fordærvelige Handel med Jordegodser, i det man søger at faae en stor Deel af Kjøbesummen ud af det, ved at borthugge Skovene, saa vil ogsaa i den østlige skovrige Kant af Holsteen Brændemangelen med alle sine, i climatisk, occonomisk og industrieus Hensigt, sørgelige Følger, ikke være langt borte. Saaledes blev der, for kun at nævne et Exempel, i Foraaret 1818. falbuden paa Godset Sierhagen for 10,000 Rdlr. (i Sølv) Brændeved.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-09-24
Søndagen den 7de April dette Aar, om Eftermiddagen Klokken 5, slog Lynilden ned i Kirketaarnet i Tatenbüller i Landskabet Eiderstedt. Saasnart man blev dette vaer, ilede begge Sned kere, H. Cordts og P. Moritz, op i Taarnet, og gjorde, saa høit de kunde komme, en Aabning, forat see, hvor det havde tændt. Men da dette var 12 til 15 Fod høiere end de kunde komme, saa var der ikke at tænke paa Slukning. Taarnet maatte altsaa nedhugges. Men nu var Spørgsmaalet, hvor De begyndte saa høit de kunde; men da der var saa lidt Rum, saa gik det kun langsom, især da det smeltede Bly dryppede dem snart paa Hænderne, snart i Ansigtet, og de ikke strax havde Haandsange. H. Cordts, der ansaae det for umueligt, at slukke Jlden oven paa, vilde derfor længer ned, lige over Uhret, for at nedhugge Taarnet. Dette havde unægteligen været det sikkreste; men man modsatte sig ham. Hine to Mænd sort fatte Arbeide, hvor de havde begyndt, men deels udmattede, deels forbrændte af det smeltede Bly, maatte de forlade deres Post. P. Moriz havde nær tilsat Livet; da, i det han huggede, hans Fod gled, og han vilde styrtet ned paa Kirkegaarden, dersom han ikke var blevet siddende med Fødderne fast imellem Bjælkerne, og paa denne Maade reddet. Da de begge havde forladt Taarnet gik Smeden Math. Mathiesenderop. Jlden gre stedse mere om sig, men han søgte snart ved VandsPaagydning, snart ved Hugning og Nedstyrtning, at standse den saa meget som muligt. Staaende eller rettere hængende paa den ydre Side af Taarnet bad han de Omkringstaaende at bringe ham Vand, og saasnart han havde en Spand fuld, byppede han Tørklæder i Vandet, og svingede med en Stage, som de vare befæstede ved, i Jlden. Hverken de Omkringstaaendes Ligegyldighed og Uvirksomhed eller den truende Fare kunde bevæge ham til at forlade sin Post. Da Jlden tog mere og meere Overhaand gik Mølleren Cornelius ogsaa op i Taarnet, hvor Schmidt ganske ene stod øverst. Begge arbeidede henved en Time, uden at man mærkede at Jlden dæmpedes; det var tvertimod brændt længer ned end hine stode. Alle Omkringstaaende, og især Schmidts Børn, bønfaldt dem, om mueligt, at redde sig, men de raabte kun paa Vand. Endeligen lykkedes det dem, imod al Formodning, at faae, henved Kl. 7 1/2 Jlden slukket, hvorved en stærk Skylleregn kom dem til Hjelp. Var Taarnet afbrændt, saa vilde intet Huus i denne Landsbye, eller rettere Flekke, blevet reddet. Da Faren var overstaaet, faldt Schmidt paa Knæ, bad en kort Bøn og sang derpaa Psalmen: Nu takker alle Gud. Kirkeværgerne i Tetenbüller have bestemt Schmidt, der reddede Taarnet, en Belønning. Skaden anslaas til 1700 Rdlr. Sølv.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-09-24
Af Jndberetningerne til det Slesv. Holst. Sanitets-Collegium angaaende Vaccinationens Fremgang, i Hertugdømmerne, i Aaret 1818, sees, at i dette Aar 9961 Personer ere blevne vaccinerede, altsaa 1768. flere end i Aaret 1813. Antallet af de Vaccinatruxer, der have indsendt Lister til Sanitetscollegiet, er 69, blandt hvilke findes 55 Læger og Saarlæger, 2 Præster, 3 Skolelærere, 1 Apotheker og 7 andre Personer. Af disse Vaccinateurer have følgende indpodet det største Antall: Etatsraad Suadicani i Slesvig, 1864, Physicus, Dr. Schumacher i Hadersleben, 1352; Physicus, Dr. Mesner i Meldorf, 680, og Jnterimsphysicus, Dr. Struve i Flensborg, 423. Vaccinens værnende Kraft har i Aaret 1814 især stadfæstet sig derved, at de virkelige Kopper, som, under det fremmede Militaires Ophold i Holsteen, yttrede sig, ikke have udbredt sig videre.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-09-24
Den menneskekiærlige Etatsraad Suadicant lod i det Slesvigske Ugeblad indrykke en Opfordring til de Fattiges Veninder, at forsyne samme med Arbeide, over hvilke han vilde foranstalte et Lotterie, hvorved der kunde sammenbringes en Fond til Brændsel for de Fattige. J Slutningen af October f. A. bleve Arbeiderne, hvis Tal udgjorde over 200, udstillede, og gjorde hine Velgiørerinders Hjerter og Duelighed lige megen Ære. For Lodder skal der allerede være indkommen henved 400 Rdlr. S. H. Cour., der sandsynligviis ville blive Fattigcollegierne tilstillede, med Begjering, at indkjøbe Tørv derfor, som kan overlades de Fattige under Jndkjøbsprisen. Til at oprette et Mindemærke for den afdøde Prof. Müller i Slesvig, er der hidtil indkommet 931 Mk. 10 s., der, i Forening med det, der endnu ventes af Bidrag, ville være tilstrækkelige til at reise den fortjente Afdøde et værdigt Minde. Pengene ere indtil videre nedlagte i den academiske Qvæsturs Casse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-09-24
Forstanderen for St. Petri Menighed i Kjøbenhavn Hr. Bøtteer, har ladet bekjendtgjøre, at den hyppige Efterspørgsel om Kirkestole i St. Petri Kirke har foranlediget, at man er betænkt paa at anbringe og indrette der flere lukkede og aabne Stole. - Anmeld, maa her bemærke, siden den Tid den yndede Prædicant, Hr. Dr. Kochen er blevm valgt til Præst ved denne Kirke, søges den ogsaa af mange udenfor Menigheden. Alle rose hans Veltalenhed og det Hjertelige i hans Foredrag.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-09-24
Kjøbenhavns Børs den 24 September. Cours. Hamb. 2 M. 740, a vista 748. Amsterdam 2 M. - , a vista - . London 2 M. 33 3/4 Rbdlr. a vist. Spec. 745. - Specier solgtes til 45 Rbmk., for Commiteesedler blev givet (med Rente) 96 1/2 a 97 pr. 100; Oblig. 81. Norske Svenske Sedler 11 Mk. Sedler 39 a 39 1/2. Disconto 8 PC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-09-24
Blandede Efterretninger. Om Familien Veltheim, som i denne Tid opholder sig i Brunsvig, læses i tydske Blade følgende: Den 13de d. M. gav denne interessante Familie, som længe har opholdt sig i Danmark og Sverrig, og nu er givet Fædrenelandet tilbage, en Vocal- og Jnstrumentalconcert. Mad. Veltheim overraskede Publicum med en Scene af Bethoven, som hun foredrog med Følelse. Charlotte Velt heim, der ogsaa som Componistinde, er bifalds værdigen bekiendt, fortjener ikke allene for sin Konstfærdighed paa Pianoforte, men ogsaa i Henseende til Foredraget og den sjeldne Hukommelse, Kienderes Beundring. Det er høist interessant at see denne 16aarige Pige foredrage, uden Noder, en Concert af Dussik. Det samme var Tilfældet med den store Poloineseconcert, som begge Søstre foredroge. Forestillingen af Mallesherbes Roser, af Kotzebue, med indslettet Sang af Carl Veltheim, lod paa Theatret, udført af Hr. Beltheim og hans Døttre, intet at ønske tilovers. Fritz og ChristianVeltheim, som endnu samme Aften gave de to smaae Savoyarder, bleve eenstemmigen fremkaldte. ( Kjøbenhavn har den Veltheimske Familie, under sit lange Ophold der, som bekiendt, ikke gjort saa udmærket Lykke.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-09-24
Offentlige Blade tale om et Æg, der forevises i London, og paa hvis indad vendende Side læses, at Napoleon vil komme tilbage til Europad. 16 Nov. 1816. Man lægger til, at det er skeet ved et chemisk Middel, og det maatte altsaa betragtes, som Bedragerie, Bedre havde det været om hiin Efterretnings første Meddeler havde fortalt os, da han dog ikke kan sige ved hvilket chemisk Middel det er skeet, hvor tydeligt denne Spaadom læses paa Ægget; thi at man ved at tage Jndbildningskraften til Hjelp, ofte i et eller andet Naturspil kan faae de forunderligste Jdeer sammensatte, derpaa har man i Historien adskillige Exempler. Saaledes fortæller E. Poutoppidan i den 3die Deel af sin Kirkehistorie S. 609, at man i Aaret 1587 fangede i Norge en Sild, paa hvis Skjæl skarpsynede Folk kunde læse nogle latinske Bogstaver, hvilke, naar de rigtigen bleve ordnede, frembragte det om intuse Ord vinceminiSilden, som gjorde saa stor Opsigt, nød den Ære, at blive bragt til Hoffet, hvor den blev betragtet, af mange Øine." Tager man Jndbildningskraften til Hjelp, tilføler gamle Dontoppidan, som man sikkerligen ikke kunde beskylde for Svagtroenhed, saa finder man in lusu naturæ (Naturspis) meget, der synes overnaturligt." – Mueligen er det anførte Æg et lignende Naturspil, og Spaadommen, om Bonapartes Tilbagekomst noget, som man ved Jndbildningskraften fremtvinger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-09-24
Ved chemiske Midler lader det sig neppe gjøre, at faae anbragt i det Jndvendige af et Æg Bogstaver, uden at jo Bedrageriet af Chemikere, som London har saa mange af, jo strax skulde blive opdaget.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-09-24
Fra Newyork skrives: Her hersker en Handelsdrivtighed, som man før ikke har kjendt, og alle Slags Fabriker blomstre hurtigen frem. En stor Deel af Verdenshandelen synes under nærværende Tidsomstændigheder, og under de politiske Storme, der, have foruroliget Europa, at drage sig til America, som alt mere og mere bliver Sædet for en udbredt Konstflid. Den sidste trænger ikkun til Mennesker, og for at spare Menneskehænder, seer man sig nødsaget til at betjene sig af Maskiner. Dampmaskiners Anlæg befordres meget ved de fortræffelige Steenkul, hvoraf America har en saa stor Rigdom. Fra Engelland er der atter nyligen bleven forplantet hertil mange Fabrik anstalter, der nu kun mangle Haandværks- og Arbeidsfolk, men, som man, ved den uafbrudte Forbindelse med Europa, snart venter at faae derfra.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-09-24
En Hovedspeculation er det imidlertid at kjøbe Landeiendomme, da Agerdyrkningen ved Jordbundens Frugtbarhed og Leiligheden til Frembringelsernes Afsætning er saa stor. Ved den saa rask tiltagende Befolkning og den i lige Grad voxende Rigdom og Velstand gaaer man, med Rette, udfra den Grundsætning, at Landeiendommenes Værd om faa Aar maa stige overordentligen. Mange ere sikkre paa, at de Eiendomme, som nu kjøbes for saa godt Kjøb, efter kort Tids Forløb ville kunne sælges til Priser, hvorved man faaer en ti Gange saa stor Capital. Derfor søges nu Oeconomer, Gartnere og Folk, der have Jndsigter og Erfaringer i Agerdyrkningen, særdeles meget i America, og betales med en Rundhed, som man i andre Lande neppe har noget Begreb om. Urolighederne i det spanske Americas vidtløftige Lande drage bestandigen en Mængde Emigranter derfra til de forenede Stater, og de medbringe tildeels store Skatte af Guld og Sølv. - Ny-Orleans har i de senere Tider vundet meget derved. Vor nuværende saare betydelige Handel paa Brasilien, begunstiges ganske særdeles af den derværende Regjering, hvorved vi nyde Fordele, som man ikke tilsteder Engellænderne, medens disse stedse alt mere og mere fortrænges fra de brasiliske Havne. Da Fristaten Newyork Befolkning endnu ikke meget overstiger en Million, saa er der for Tiden endnu ingen Grund til at skille det samme tilhørende District, langs med Oronokofloden, hvor indvandrede Franske anlægge Establissementer, fra denne Stat.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-09-24
Den Efterretning, at de Franske ville danne en egen Stat imellem Champlain- og Ontariosøen, er derfor ikke ganske grundet; men med Tiden kan der rigtig nok blive deraf en særegen Stat i de americanske Forbund, indtil videre bliver dette District, ligesom hidtil, afhængigt af Staten New York. Efter en i sidste Kongres af Statssecretairen for det Jndere fremlagt Etat have de Tydske i Pensylvanien tiltaget i den Grad, at deres Tal snart maa være henved en Million, og den tydske Befolkning i denne Stat overgaaer allerede mangt et tydsk Hertugdømmes. Derfor er ogsaa det tydske Sprog saa almindeligt i Philladelphia, at det, ved Siden af det engelske, betragtes som Modersmaal. Hr. Møller, en for nyligen i Lancaster død tydsk Kjøbmand, har legeret det offenlige Bibliothek i Philladelphia en betydelig Sum paa det Vilkaar, at der for Renterne af Capitalen aarligen anskaffes blot tydske Bøger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-09-24
Det var den 2den Juli d. A., hedder det i en Skrivelse fra Paris, vor Fregat la Meduse, som skulde overbringe den nye Gouverneur samt adskillige militaire og civile Personer til Senegal, forulykkedes. Af 147 Mennesker, som kastede sig paa en i Hast sammenslaaet Pram, bleve kun 15, reddede, efter at de i tretten Dage havde været overladte til Skjebnen i en Afstand af 15 Mile fra Landet og i Vand til midt paa Livet. Ogsaa disse femten Ulykkelige vilde have fortæret hinanden, hvilket af Mangel paa Levnetsmidler allerede før var skeet med adskillige af deres Staldbrødre. dersom ikke Corvetten Echo var kommen til, og havde frelst dem som ved et Underværk.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-09-24
Den bekiendte forrige Statsraad Grev Regnault de St. Jean d'Angely har, ifølge americanske Efterretninger, i Nework stiftet et philosophisk literarisk Selskab under sit Præsidio, og underskriver sig nu bestandig Borgeren Regnault.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-09-24
J Strasburg er Slagteren Nes bleven dømt til femaarigt Fængsel og en Mulkt af 600 Franker, fordi han havde ladet en Rovfugl med Bogstaverne N. B. indbrænde paa sit Bryst, og med oprørsk Tale viist den frem i offentlige Huse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-09-24
Til Leith er nylig med et Fartøi ankommen et ungt Menneske paa 18 Aar, der er født ved St. Davidstrædet. Han har medbragt en af de i hans Hjem brugelige Kanoer, og allerede anstillet adskillige Forsøg dermed. Han gaaer under Vandet med den, og kommer først igjen til Syne langt fra det Sted, hvor han gik ned Af dette Blad udkomme ugentlig to Numere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-09-24
J Følge Kgl. allernaadigst Tilladelse, forsendes det med Brevposterne, og kan bestilles paa alle Postcontoirer. Her i Staden modtages Subskriptionen hos Bogtrykker Höeckes Enke, i store Helliggeiststrædet Nr. 144.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-09-24
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-09-28
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Mos maatter- Trettende Aargang. No. 78. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 28 September 1816. Om den dyriske Magnetismus.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-09-28
Uagtet jeg fremdeles fortsætter disse Forelæsninger, vedbliver det dog at være yderst vanskeligt for dem, der ikke i de senere Aar have hørt andre Forelæsninger over Chemien, at følge dens Fremskridt. Ved den galvaniske Støttes Opdagelse begyndte en ny Tidsalder i den chemiske Theorie. Jkke blot Opdagelsernes Mængde, men ogsaa den nye Retning, de toge, gjorde det næsten umuligt for andre end dem, der gjorde denne Videnskab til deres fornemste Studium, at omfatte alt det Nye, hvormed den blev beriget, i dets rette Sammenhæng. Jeg troer derfor, at en Række af Forelæsninger, der skildrede Videnskabens nye Tilstand, og hvori alle derhen hørende Hoved forsøg viistes, ikke vilde være mine videnskabelige Medborgere velkommen. For at udføre det foresatte Øiemeed med den Korthed, der vil ønskes af mange Forretnings mænd, gives ingen udførlig Fremstilling af de førden galvaniske Tidsalder gieldende Læresætninger; men disse anføres blot saaledes, at de kunne bringes Tilhørerne i klar Erindring, for saa vidt de kunde have tabt sig af hans Hukommelse. Disse Forelæsninger holdes i Thotts Palais hver Aften, Løverdagen og Søndagen undtagen, fra Kl. 6 til 7 1/2. De begyndes Mandagen den 7de October, og tilendebringes i en Tid af fire Uger. Formedelst Experimenternes Kostbarhed be gales Adgangen med 15 Rbdlr. N. V. Da forretninger i denne Tid ofte hindre mig fra at være hjemme, har jeg henlagt Adgangskortene hos Hr. Universitetsboghandler Brummer paa Østergade. H. C. Ørsted.