JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-12-29
J Kong Christian den Tredies aabne Brev til Danmarks Riges Raad, Adel og Ridderskab, dateret Tirsdagen næst efter vor Frue Undfangelses-Dag i Aaret 1542, hedder det: Vii Christiann mett gudts naade &c. Giøre alle vitterligt och kendis mett thette vortt obne breff att effter thi vore Elsk: Danmarckis Riigis Raadt mett menige Adell og ridderschabett Som nu till thenne herredag hier udi vor Stadt kiøbenhaffn tillstede och forsamlede ere haffne nu alnerligen offverueget og befindett thenne vore och Riigenns store udtgifft oc svare gieldt Som off och Riigett nu paa henger og haffve nu therfore, for thennom sielff och for theris egenne personer vellvilligen bevilgett og Jndrømt att ville udt giffne till vore og Riigenus nøtte och behoff Och till att betale vore gieldt mett Som vi ere borttskyllige thendt tyffvende pendinge aff altt theris jordtgodts Tesligeste aff alle the pendinge som the haffne ude paa rentte: eller the haffve pant fore Dette var altsaa en Formueskat af. 6 PC. Dersom en saadan blev paabuden i vore Dage, vilde den uden Tvivl gjøre ethvert andet Middel overflødigt. National-Formuen er, i det mindste i Henseende til dens Nominalbeløb, stegen til en saadan Høide, at dens 20de Deel sikkerlig vil udgjøre saa stor en Part af den existerende Bankseddelmasse. Naar denne Part i Banksedler, var inddragen og tilintetgjort, vilde der ikke være flere Banksedler i Circulation end absolut behøvedes fordet Heles Tarv. - For noget over 2 Aar siden foreslog en bekjendt Forfatter det saa ofte projecterte, og paa andre Steder, hvor det har været anvendt, mislykkede Middel, at reducere Banksedlernes Nominalværd. Blandt flere Jndvendinger imod et saadant Reductionsmiddel maae det vist nok ansees for den vigtigste: at Tabet paa Bank sedlerne ikke kommer til at staae i Forhold til hver Mands Formue, eftersom den Qvantitet, enhver er i Besiddelse af, ikke er proportioneret derefter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-12-29
De Rigeste i Staten have ikke deres Formue i Banksedler, men i Jordegods, Huse og Gaarde, Vare &c. Det vilde altsaa blive Tilfældet i Almindelighed: at de mindre Formuende kom til at staae ved Siden af Millionairen, og Reductionen saaledes, i Henseende til sine Virkninger, medføre en høi Grad af Uforholdsmæssighed. En Formue skar kan derimod retfærdigen og billigen proportioneres efter enhvers Formues Tilstand. Fastsættelse af en vis og uforanderlig Procent, saaledes som i det anførte Exempel, er neppe den billigste Maalestok; thi naar den skal være 5 PC. er den for stor for dem, der have liden Formue; men derimod for liden for dem, der have stor Formue. Skatten burde vel egentlig begynde med en lavere Procent og gradviis stige i Procenter, end- og til 10. eller 20, naar Formuen var meget stor. Jmod en saadan til det Heles Vel sigtende klækkelig Skats Paabydelse kan det vel ikke agtes for nogen grundig Jndvending, at Kong Christian den Tredie i samme aabne Brev forpligter sine Efterkommere paa Tronen, aldrig mere at begiere saadan Hielp; thi dette Baand maae antages at være løsnet ved Souverainitetens Jndførelse. Jfølge Rigernes Grundlov kan derfor Danmark og Norges Konge, naar det gjelder om at holde Forfædres og Egne Kongelige Ord, Løfter og Forpligtelser, frit og ubehindret paalægge Skat og Contribution, saa meget som behøves, og uden at underkaste sig en saadan for sin Ære og Værdighed krænkende og ydmygende Forpligt, som hiin Konge, der var bunden ved Haandfæstning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-12-29
Jnden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-12-29
Jndenlandske Efterretninger. Udtog af en Skrivelse fra Kiel af 22 Dec. 1812. Endskjønt Betalingsterminen ved Kgl. Resolution er bleven betydelig forlænget, tager dog Omslaget her i Staden, for saavidt det tillige er Marked, sin Begyndelse, som sædvanlig først i næste Maaned, og enkelte Handlende have allerede begyndt at indfinde sig. - Kornpriserne her i Landet ere ikke stegne i de senere Tider, derimod holde Hestene sig endnu i temmelig høi Priis.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-12-29
Nyeste Postefterretninger. Paris, d. 17de Dec. Storarmeens 29de Buuetin. Molodetschno d. 3 Dec. 1812. Jndtil d. 6te Nov. var Veiret fuldkommen godt, og Armeens Bevægelse blev udført med største Held.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-12-29
Engelland. Depecher fra Lord Wellington, dat. Cindad Rodrigo, til Grev Barthurst, berette, at Tropperne under Gen. Hill vare d. 8de gaaede over Tor res, og at det havde været Fiendens Hensigt at afskjære dem, hvilket imidlertid ikke lykkedes. D. 16de havde man liidt noget ved Fiendens Canonade, under Overgangen over Huebra, og d. 17de blev Lord Paget gjort til Fange. Formedelst de slette Veie var der imellem den 5te og 7de Division bleven en Aabning, hvori han, formodentlig i en mellemliggende Skov, var bleven opsnappet. Joseph har forladt Madrid d. 4 Nov., er d. 8de kommen til Penaranda, og har efterladt i Madrid, en Garnison af 6000 M. under Marchal Jourdan og Civiløvrighed. Fiendens Styrke er rimeligvis 80 til 90,000 M., hvoraf 10,000 M. Cavallerie, og det er sandsynligt, at han ikke har færre end 200 Canoner. Tropperne have liidt meget ved det raa Veirlig. – Fra Gibralter skrives, at 5000 M. sicilianske Tropper ere afgaaede fra Sicilien til en ubekiendt Bestemmelse, og at General Maitland er vendt tilbage til denne Øe. - Fra Portsmouth ere afgaaede 100,000 Pd. St. som Lønning for de engelske Tropper i Portugal.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-12-29
Briggen Frolie paa 18 Canoner, som ledsagede en Convoy fra Hondouras, er, efter at den i en heftig Storm havde mistet sine Stænger, stødt paa en americansk Fregat, og er, efter 1 1/2 Timers haard Fægtning, hvori den mistede sine Master, bleven tagen. Efter Hamb. Corr.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-12-29
Frankrige. Den 87de Cohorte har i en Adresse til Keiseren anholdt om at blive kaldet til Storarmeen, og Keiseren har i den Anledning ladet denne Cohorte tilkjendegive sin Tilfredshed ved Krigsministeren, uden dog at give ham nogen Befaling i Henseende til Ansøgningen. - En Douane Prenotal-Ret er bleven oprettet i Triest og to overordentlige Douane=Tribunaler i Fiume og Laybach. - J en Jndberetning fra Brig. Gen. BarThouvenot, Gouv. over det 4de Gouvernement i Spanien, dat. Vittoria d. 4 Dec. 1812, berettes, at 2,600 Fanger, hvoriblandt Lord Paget, ere, under Escorte af omtrent 3000 Mand af Portugalsarmeen, ankomne til Vittoria. Engellænderne have trukket sig tilbage til Portugal, og det synes vist, at det paa den Kant staaer saa godt som mueligt med vore Sager. - Keiseren har skienket det Vestphalske Curasseerregiment, som har udmærket sig i Slaget d. 7de Nov., 21 Æreslegionsdecorationer. - Af Strabos Geographie er, efter Regjeringens Befaling, besørget en Fransk Oversættelse, hvoraf det 3die Bind er udkommet. – Fra Vittorig berettes, under d. 2 Dec., at Rygterne om et stort Slag, som Hs. Cath. Maj. har vundet mod den Engelske Armee, vedligeholde sig. Man begriber ikke, hvorfor man hidtil ei har havt nogen Efterretning desangaaende, men man venter hvert Øieblik det officielle herom, og troer at der befinde sig Røvere paa Landeveiene, som forhindre Samfærsten. - Grev Reille begiver sig til Portugalsarmeen, over hvilken Keiseren har betroet ham Commanden. Prindsen af Eslingen (Massena) vender formedelst Sygelighed tilbage til Paris, for at consultere de derværende Læger og tilbringe Vinteren i det sydlige Frankrige. - March.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-12-29
Jourdan meddeler i en Skrivelse til Krigsministeren, dat. Salamanca d. 21 Nov., følgende Liste over de til Salamanca ankomne Krigsfanger og Deserteurer, Engellændere, 7 Officierer, 1414 Underofficerer og Soldater, Portugisere, 9 Offic., 904 Undero. og Sold. Spaniere, 9 Off., 849. Underoff. og S.; Deserteurer, 330 Undero. og S. Jalt 25 Off., 3497 Underoff. og Sold. Blandt Officiererne Gen. Lieut. Paget. - Efter en Jndberetning fra General Lamarque, Commandant i Øvre-Catalonien, dat. Girona d. 29 Nov., have vore Tropper bemægtiget sig Arnyns Del Mare, Oplagsted for Fiendens Contrebende, og et af hans Magaziner. Ved Jndløbet til Staden oprettedes et bevægeligt Batterie og ved det første Canonskud toge Engellænderne Flugten. - General, Senateur, Grev Valence, er for sin Sundheds Skyld kommen tilbage fra Storarmeen og taget Veien til Silley ved Reims. (Forts. - S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-12-29
Glogau, d. 12 Decbr. J Aften er Keiser Napoleon i Følge med Oberstaldmester Hertug af Vicenza (Caulincourt) samt en Svite af Domestiker, Betiente ankommen her fra Storarmeen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-12-29
H. M. fortsatte efter et kort Ophold sin Reise over Dresden til Paris. (H. Sp. T.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-12-29
Dresden, d. 14 Dec. J Nat indtraf H. M. Keiser Napoleon her, og behagede at aftræde hos den her ved Hoffet accrediterede keiserlig franske Gesandt, hvor Allerhøistsamme ogsaa modtog H.M. Kongen af Saxens Besøg. Efter faa Timers Ophold fortsatte H. M. sin Reise. (S. Bl.)Med dette Numer sluttes 9de Aargang. paa paa Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-01-02
Nyeste (ForVilderie af Kjøbenhavn. Ras Tiende Aargang. No. 1. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin. Løverdagen den 2 Januarii 1812.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-01-02
Jndtil Strikkekonstens Opfindelse vare Damernes Strømper dels af Uldtøi, deels af Silketøi, som udklippedes og sømmedes over en Læst, At og tidlig maa være anbragt megen Stas paa disse Strømper, der kunde gøre en kon Fod. endnu kændeligere, er sluttelig af de korte Skorte. Men heri vandt man dog meget, da Strikkestrømper kom 116) Mag. for den Danske Adelshist. S. 88 og Murberg foranførte Sted S. 141. 117) Dansk Mag. 3 D. S. 47. op, som de der kunde gjøres smidigere og til Benene mere passende. Damernes Sko, vare som Mandfolkenes spidse, men maa dog have været nettere syede, siden de skal have være dobbelt saa kostbare som Mandfolkenes 125). Ogsaa de sluttedes vel først sammen ved Remmer, men siden fik man brede Baand, der bandtes i Sløjfer som Roser. Endelig kom Spender i Moden, der ud strede med glimrende Steene især maa have gjordt, at et Par nette Fødder ere faldne i Øinene 17).(Fortsættes.) 118) Dalius svenske Hist. 2 D. S. 658 i Noten. 119) Berch l. c. S. 316.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-01-02
Om Præsteenkers Pension.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-01-02
(Jndsendt.) Da de Præsteenker, hvis Pensioner for flere Aar, siden ere bestemte til en aarlig Pengesum, (sædvanlig fra 60 til 100 Rdlr. af Kald paa 4 a 600 og flere Tønder Hartkorn), i nærværende Tider, da Priserne paa Kornet, som paa næsten alle Livets Fornødenheder, ere stegne til mere end det Tidobbelte af hvad de vare paa den Tid, Pensionerne bleve fastsatte, langtfra ikke erholde den ottende Deel af Kaldenes visse Jndkomster, som Lovens 21310, Reskr. af 10 April 1744 og flere Lovbestemmelser tilsige dem, saa giver man sig den underdanige Frihed at gjøre høie Vedkommende opmærksomme paa disse Enkers beklagelige Forfatning, og paa det Misforhold, som finder Sted, deels imellem de nuværende Jndtægter, af de Kald, hvis Besiddere enten have aldeles fri Raadighed over Tienden, eller dog nyde Vederlag for samme i Skjeppen, og den Pengesum, som udredes i Pension til Formændenes Enker, deels imellem de ældre i Penge, og de nyere i Korn bestemte Pensioner, hvoraf den Synderlighed opstaaer, at Enken paa et Kald, som oppebærer Tienden af 2 til 300 Tdr. Hartkorn, ofte har flere Gange saa høi en Pension, som den, der er Enke paa et Kald, hvis tiendepligtige Hartkorn er dobbelt, eller meer end dobbelt saa stort. Vor Regjering, som allerede har tillagt Enker efter Justitsbetjente en efter disse Embeders forhøiede Jndkomster forholdsmæssig stigende Pension, vil vist ikke finde de geistlige Embedsmænds med en bestemt Pengesum aflagte Enker mindre værdige til sin Omhu, eller savne Midler til ogsaa at forskaffe disse en ligesaa nødvendig som billig Forhøielse i det, det er dem tillagt af Embederne, til Underholdning for dem og deres Børn, og til de Sidstes Opdragelse til i Tiden at vorde nyttige Medlemmer af Samfundet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-01-02
(Af den Hempelske Avis.)¬ J Fyens Stifts Adresse-Avis No. 172 har en Patriot i billig Harme over den trykkende Næringssorg, Kummer og Armod, som vore ugudelige Landprangere vist nok volde, indbudet til et Selskab, hvis Tendens skulde være ved Raad og Daad at standse dette fordærvelige Landprangeri. Saalidet Undertegnede miskænder denne Patriots gode Villie, og saa garne han troer, at Patriotens Stilling - hvorom Jndbydelsen giver Vink- kunde bidrage til denne Tendens, saa indser han dog ikke Nødvendigheden af et saadant Frimureri (thi Selskabet skulde efter Jndbydelsen arbeide i Stilhed) for at naae denne velgjørende Hensigt. Vi have mod Land- og Forprang de fortræffeligste Anordninger, der tilstrækkelig nok kunne, eksekuterede, standse dette Onde, og ogsaa her stadfæste det gamle Ordsprog, Retten gier os alle nok. Ville derfor alle, saavel Købstædernes som Landets Politimestere paa alle muelige Maader paapasse og sætte efter disse fordærvelige Landprangere, og havde de i Ening gjort det strak da denne Landeplage begyndte mærkelig at yttre sig, saa var det med dette Onde ikke kommet saa vidt, som det nu er kommet. Thi det forstaar sig, alle de Embedsmænd, Politiets Omsorg er betroet, maatte være enige med hinanden i dette Ondes Forebyggelse, da at en Enkelt gjør det hielper Lidet eller Jntet, men udsætter Ham for Fortrædeligheder og Farligheder, der vel kunde gjøre Ham kjed af sine Pligters Opfyldelse. Det forstaar sig og, at disse Embedsmænd ikke selv maatte, enten direkte eller indirekte, enten Selv eller ved deres Konforbetjente, enten i eget Navn eller som Kommissionærer, handle, ja end ikke udleie eller udlaane deres Lofter eller Kældere til Opbevarelse for Levnetsmidler, der efter al Rimelighed ere samlede ved det lovstridige Land- og Forprang. Endelig forstaar det sig og, hvorom da ingen Tvivl bør være, – at disse kun underordnede Embedsmænd kraftigen maa understøttes af Overøvrighederne, Stiftamtmand og Amtmænd. Herreds- og Birke-fogden maatte Enhver i sin Jurisdiksion have et vaaget Øie med alle dem, der passere - sær om Natten og i Mørket – de mindre og større Landeveie. Købstædernes Byfogder maatte først og fornemmelig ved Byer nes Porte paapasse enhver med Levnetsmidler ankommende Vogn, og tilholde dem at søge Byens Akseltorv, for der at holde i disse bestemte Timer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-01-02
Fra denne Pligt maatte intet Privilegium kunne fritage, Herregaardenes Vogne altsaa være samme ligesaavel underkastede, som Bøndergaardenes, da Herremanden ligesaa lidet som Bonden bør være privilegeret Landpranger. Men ogsaa paa selve Torvet burde et aarvaagnere Politi spores, end nu paa mange Købstæders Torve mærkes, da Købmænd eller deres Fuldmægtige kunne opkøbe hele og flere Vogne med Levnetsmidler for at udhøkre dem til deres fattige Medborgere, som paa Torvet i mindre Porsioner vare berettigede til for lettere Priser at købe deres Fornødenheder. Hvad mere til det skadelige Land- og Forprangs Standsning kunne gjøres, ligger – som sagt - deels tydeligt i vore fortræffelige Anordninger herimod, og kunde blive end tydeligere og lettere til Eksekusion, naar herom i Enighed aftaltes mellem Overøvrigheder og Underøvrigheder, og af disse sidste, som det Elsekutive egentlig er betroet, handledes efter en i Enighed aftalt Plan. Sluttelig maatte det tillades mig at bemærke, og i Anledning af denne bemærkning at gjøre et Forslag, der, saa umodent det maaskee tør forekomme Mange, dog, vel og maaskee kan give Anledning til noget Rigtigere. Hvad der meget befordrer det landfordærvelige Land- og Forprang, er, at vore ugudelige Landprangere opkøbe under det Foregivende, at det er for at føre de opkøbte Levnetsmidler til Norge. Jeg skulle endda undskylde dette lovstridige Opkøb, naar det kom vor trængende norske Landsmand tilgode; men desværre! kan jo en Deel blive et Rov for Fienden. Mit Forslag er derfor, at det maatte behage Hs. Majestæt, Selv at paatage Sig Norges Proviantering, saaledes at intet Skib, uden under Kongelig Autoritet, maatte med Levnetsmidler klareres til Norge. Hvorledes dette Forslag skulle realiseres, er for vidtløftigt her at udføre; men at Forslaget, overveiet af saakyndige Folk, kunne eksekuteres, troer jeg fuldt og fast, som jeg er overbevist om, at det, eksekuteret, ville meget bidrage til at standse det fordærvelige Land- og Forprang, hvis Følger om ikke strak saa anskuelige rædsomme, dog tør i Tiden blive rædsommere end Krig, Pest, og Fædød. Thi foruden den trykkende Næringssorg, Kummer, og Armod i Familierne, dette Onde afstedkommer og forøger, saa forderver det i Bund og Grund deres Karakter, som afgive sig med denne lovstridige Handel. Hvad mener Herremanden, hvad Købstædsmanden, at der bliver i Tiden af den unge Pode som knap tyve Aar gammel, vennes til denne skændige Handel, for hvis Skyld man lader Ham paa en Hest, slakke hele Landet om. Hvad kan der blive af den Borger, som allerede saa Ung oplæres til at trodse Lovene, og hjemme sex Forældre og Værger at gjøre det samme. Thi er dette her i Fyen maaskee fremfor i nogen Landets Provinds i Svang gaaende, Land- og Forprangeri ikke Trodsen imod Lovene, saa veed jeg ei hvad saa skal kaldes. Er Land og Forprang det Almindelige til Gavn saa ophæve man Loven herimod, hvis saa aabenbare Trodsen i Forening med Høkeraandens Udbredelse i alle Stænder i Bund og Grund fordærver Natio nes Karakter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-01-02
Odense, Juleaften 1812. Gustav Ludvig Baden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-01-02
Jnden, og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-01-02
Jndenlandske Efterretninger. Districtscommissionen i Christiansand har ladet anstille Forsøg med Sædefrø af Sibirisk Boghvede, hvorvidt denne Sædeart maatte være hensigtsmæssig og fordeelagtig for Norges Clima og Jordbund. Resultatet deraf er endnu ikke bekiendt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-01-02
Priseretten i Christiansand har tilkjendt de Danske Orlogsbrigger Lolland, Samsøe og Alsen den gjenerobrede Danske Jagt Ebenetzer, med sammes Jnventarium og indehavende Ladning, som god Prise, dog at de 2/3 Dele af sammes Værdie tilbagegives den Danske Eier Chr. Truslew i Arendal.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-01-02
General=Major de Sene har tilbudet sig, at overlade til ethvert Regiinent og Corps i Norge aldeles uden Betaling et vist Antal Exemplarer af hans i Fjor trykte Tidshistorie, ligesom han allerede har overladt et vist Antal deraf til de i Christiania garnisonerende Regimenter og Corps.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-01-02
Med Christiania Avis fulgte nylig en Anvisning for Almuen til at forekomme Sygdomme af fugtige Kornvarers Brug til Brød, meddeelt af det Kongel. Danske Cancellie, samt Tillæg til samme, fornemmelig med Hensyn til at forebygge skadelige Virkninger af froffet Korn, som anvendes til Menneskeføde, udgivet fra det Kongel. Sundhedscollegium for Norge. Bergen, d. 5 Dec. 1812. Vaar-Silde-Fiskeriet har været taalelig godt. Vaar-Torsk Fiskeriet og Sommer=Silde=Fiskeriet har derimod aldeles feilet; Lax=Fiskeriet var høistinbetydeligt. (Hand. Tid.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-01-02
Mariboe, d. 21 Decbr. J forrige Uge vare Tyvene her ret i fuld Liv og Virksomhed. Paa ikke mindre end 4 Steder dreve de i een Nat deres skjændige Daad; dog det groveste og meest qvalificerede blev udøvet hos en Kjøbmand her i Byen, igjennem hvis Kramborvindue, der vender ud til hans Gaard, de gjorde Jndbrud og borttog en Deel Kjøbmands Varer. Fra en Huusmand ved Taars er ligeledes i forrige Uge bortstiaalen et Fedesviin fra Svinestien af 150 Rd. Værdie; samt et i Ourebyeallen og fra en Bonde i Kjørup noget Hvede. Natten imellem d. 19 og 20 d. M. blev fra en Mand her i Mariboe bortstiaalen alle hans Ænder, paa en nær, som de havde mishandlet. Det lader som de har i Sinde at forsyne dem med et velsmagende Maaltid til Juleaften. – J dette Øieblik indløber den Efterretning, at nogle af de bortstiaalne Sager bleve igaar om Formiddagen fundne i en Busk ved Udflyttergaarden der ligger uden for Mariboe. – Siden Niels Langelænders Død have vi nu ingen Vanvittige i den kolde Daarekiste her. - Atter trænger Mariboe igjen til en Bødker, som tilligemed en Hjulmand sikkert kunde ved Flid og Stræbsomhed finde her deres gode Udkomme. - Vinteren vedvarer endnu i al sin Strænghed. Den 21 var Kulden 6 1/2 Sr. Den stærkeste vi har havt var 8 Sr. Begge Jndsøerne her ved Mariboe ere tilfrosne. Der kjøres med hele Læs paa dem. Fra Øerne kjøres ogsaa til Bandholm med Korn. Endnu have vi ikkun faaet lidet Snee. Luften er klar og reen. Den 20 var Kulden med Blæst af Østen næsten utaalelig. (Mariboe Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-01-02
Paa Viborg Søsatte d. 4 Decbr. et ungt Menneske Livet til ved Skøiteløben.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-01-02
Postefterretninger. (Af Hamb. Corr.) Paris, d. 18 Dec. D. 5 Dec. lod Keiseren, i Hovedqvarteret Smorgon, sammenkalde Kongen af Neapel, Vicekongen, Fyrsten af Neuschatel og Marchallerne Hertugerne af Elchingen, Danzig, Treviso, Prindsen af Schmahl og Hert. af Jstrien, og tilkjendegav dem, at Allerhøistsamme havde udnævnt Kongen af Neapel til sin Lieutenant General, for at commandere Armeen under den strænge Aarstid. - Da H. M. passerede Willna bevilgede han Hertugen af Bassano et Foredrag af adskillige Timer. Hs. Maj. reiste incognito i en eneste Slæde med og under Navn af Hert. af Vicenza. Allerhøistsamme besøgte Pragas Fæstningsværker og tilbragte der ukjendt adskillige Timer. To Timer for sin Afreise lod han Grev Potockis og Stor hertugdømmets Financeminister komme til sig og underholdt sig med dem længe. – D. 14de efter Midnat indtraf Hs. Maj. i Dresden, tog ind hos sin Gesandt Sr. Serra, underholdt sig længe med Kongen af Sachsen og fortsatte derpaa Reisen over Leipzig og Maynz.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-01-02
Paris, d. 19 Dec. Hs. Maj. Keiseren er i Gaar Kl. 11 1/2 om Aftene, ankommen til Paris. Allerhøists. modtog Prindserne Stor-Dignitarifte, Ministerne og de øvre Statsbetjente. - Hert. af Cadore har i Hs. Ms. Hænder Par interim aflagt Eed som Minister=Statssecretair, nemlig i Grev Darns Sted, der indtil videre bliver ved Armeen og beklæder General-Jntendants=Posten.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-01-02
H. Maj. har overdraget Biskoppen af Nantes, een af sine Almosenierer, Bestyrelsen over sit Capel. – Strax efter sin Ankomst lod Hs. Maj. kalde Hans Durchl. Prinds Erkekantsleren til sig. J Morges Kl. 9 havde Ministerne Audience hos Souverainen. Om Middagen forkyndte Canonernes Torden Hs. Majestæts Ankomst i sin gode Stad Paris. Da H. Maj. imellem 2 og 3 lod sig see et Øieblik i et af Vinduerne paa Slottet, lod Publicum, der opfyldte Thuilleriernes Terasse, Luften gjenlyde af det gjentagne Udraab: Keiseren leve. – J Gaar gik Seinen op igjen.