JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-01-11
Randers, den 7de Jan. J Fredags og igaarAftes gav det Müllerske Skuespillerselskab os "Napoleon", begge Aftener for saa fuldt Huus, at en Deel Tilskuere ingen Plads kunde faae, og at Selskabet derfor, af Opmærksomhed for Abonnenterne, maa give Stykket tredie Gang i Aften. Hr. Müller, der udfører Hovedrollen, blev iaftes, efter Stykkets Slutning, fremkaldt af Publikum. (R. Av.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-01-11
Kjøbenhavns Børs-Cours den 8de Januar 1833. Hamb. 2 M. a vista . 213. 4 PC. R. Obl. . . . 100 1/2 S. Species 211. 12 Mk. 10 ½ s. - 6 pC. N. Laan . . . . 102 B. N. Sp. S. . . . . 150 Rbd. 4 pC. dito. . . . 98 1/2 a 99 B. 1 PC. kg. Obl. . 89 1/2 a 90. = 4 PC. N. Obl. 98 1/2 a 99 r. S. Dito. . . 84 a 84 1/2 B. 4 pC. N. St. Obl. Nat. Ob. . . . . 102 r. S., 3 PC. d. Obl. 67 a 67 1/2 L. St.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-01-11
Ved den 1375 Trækning i Rhon, udkom følgende No.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-01-11
Bekjendtgjørelser. At det har behaget det allvise og urandsagelige Forsyn i Dag ved en blid og rolig Død, at bortkalde fra dette til et bedre Hjem, min gode og uforglemmelige Ven, Jens Andersen Galthen, efter 16 Dages Sygeleie, i hans Alder 69 Aar, bekjendtgjøres herved sørgeligst for den Afdødes fraværende Slægt og Venner. Hans for 6 1/2 Aar siden hedengangne Hustru modtager ham nu i Evighedens lyse Boliger. J dette Tidsrum har han været i mit Huus, og Enhver der kjendte ham, kjendte ogsaa hans retskafne Vandel som Menneske og sand Christen, hans urokkelige Troskab og Hengivenhed for mig og Enhver han stod i Forbindelse med, de vil fuldeligen erkjende, at jeg i ham har tabt en Ven, som her i Livet vil blive mig uforglemmelig. Fred med Dit Støv, forklarede Aand! Aarhuus, den 11te Januar 1833. Niels Schouby.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-01-11
Mekanisk Verdens Theater bliver i førstkommende Uge kun at see Søndag og Torsdag Aftener til sædvanlig Tid, og hvortil billetterne af 2 Mk. og Børn under 12 Aar det halve, behagentlig afhentes hos Jnstrumentmager Mülers.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-01-11
Bogauction. Tirsdagen den 15de Januar næstkommende, Kl. 11 Formiddag, bliver paa Frysenborg Tingsted ved Auction bortsolgt, imod contant Betaling, endeel brugte Bøger, tilhørende Grevskabets Læseselskab. Tommesen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-01-11
Løverdagen den 19de denne Maaned, Kl. 10 Formiddag, bliver paa Thyrsting og Wrads Herreders Ting sted i Brædstrup ved offentlig Auction bortsolgt: 83 Tdr. 2 Sk. 3 Fkr. Rug, som ifølge Tiende forening skal leveres i Kongetiende-Afgivt af Nørresnede Sogn pro 1832; og circa 29 Tdr. Rug og 29 Tdr. Byg, som endeel af Wrads Sogns Beboere tilbagelevere for de dem i Aaret 1831 af det offentlige tilstaaede Korn laan. Tienderugen maae Kjøberen selv opkræve hos Yderne men de 29 Tdr. Rug og 29 Tdr. Byg kunne modtages paa Auctionsstedet. Lysthavende indbydes. Thyrsting Wrads Herreders Contoir, den 5te Jan. Wittusen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-01-11
Tirsdagen den 15de d. M. foretages offentlig Auction i den indhegnede Fløistrup Skov over en Deel paa Roden staaende Bøgetræer, tjenlige til Gavningsbrug og Brænde samt nogle store Elletræer tjenlige til Trætøfler o. d. Lysthavende indbydes at møde bemeldte Dags Formiddag Kl. 10 ved Møllekrogledet. Wilhelmsborg Birkekontoir, den 5te Jan. 1833. C. Rasmussen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-01-11
For sidstmeldte Auctions Begyndelse sælges ved offentlig Auction ved Møllekrogledet et Sølv=Lommeuhr og 1 Spanskrørstok, der, som Hittegods, i sin Tid er oplyst men ei vedkjendt. Wilhelmsborg Birkekontoir, den 5te Jan. 1833. C. Rasmussen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-01-11
Strandmøllens Papiir=Oplag hos Undertegnede er forsynet med 3000 Riis forskjellige Slags Papirer, bestaaende af: Bikube, Postpapiir, Propatria i 3de Sorter, Concept af forskjellig Qvalitet, blaae Coucept, flere Slags Pakpapiir til 8 og 4 Rbd., Cardus= og Cichorie=Papirer, beskaaret Maculatur samt Papper. Saavel Skrive som Pakpapirerne ere af udmærket Godhed, og anbefales paa det bedste af Marcus G. Bech.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-01-11
Fine Rhinskvine, &c. Hochheimer, gammel 182. Rudesheimer dito Johannisberger = Liebfraumilch Asmannshauser, rød Rhinskv. Portviin.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-01-11
Madeira.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-01-11
Fiin Pauilla, m. flere, faaes hos Fr. C. Døcker.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-01-11
Spanske Viindruer, friske Citroner, Confect- og Mallaga=Rosiner, søde, bittre og Krak=Mandler, Macaroni, Jtalienske Traad= og Figur=Rudler, Sokat, syltet Jngefær, syltet Pommerantsskal, forskjellige Slags ChocoKøster. lade, m. m. m., faaes billig hos Russiske grønne Ærter, russisk Sennop, nye Mallaga Citroner, nye Rosiner og Corender, nye franske Svedsker, lyst Puddersukker, fiin Caffe, St. Croix Rom, Kjøbenhavnsk Congo Thee, og alle andre Urtekramvare, saa og Jern, Staal, Søm, Salt, Hør, Hamp og Blaar, faaes til billige Priser hos A. Lewis.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-01-11
Nogle meget smukke Astral-Lamper med forgyldte Udziringer, smukke pletterede Skrivestager og Lysestager, stærke og smukke Bordknive, et Sortement Porcelain og Fajance, m. m. m., faaes til billige Priser hos Christian Bang.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-01-11
Redigeres, trykkes og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmgnist. Forgerend, til Stiftelidende Harhuus Fredagen den 11. Januar 1833. Motivirte Antwort des Proprietairs Walther auf Haraldlund, uber den Aufsatz im Følgeblad der Aarhuus Stiftstidende No. 197. Der Achtung gegen dem Herrn Verfasser und seiner eigenen Einladung, glaube iches schuldig zu sein, den Aufsatz zu beantworten, den er gegen meine fruhere ausgesprochne Meinung, "ber Einführung des Vollblutsin Jutland, gerichtet hat, jedoch bitte ich denselben es mirzuvergeben, dass ich mich dazu der dentschen Sprache bediene, da ich in der danischen Schriftsprache, vor ein gebildettes Publicum, mich noch nicht versuchen darf So oft, und mit jemehr Aufmerksamlet, ich diHauptmomente dieses Aufsatzes uberlese, jemehuberzengich mich, das ein hochgebildeter Sachkenner zu mir reddete zugleich aber finde ich auch, das wir in manchen Puncten ja einerley Ansichten haben, und das nur zwey Haupt sachen undere Meynungen trennen. Bevor ich zur planmassigen Beantwortung ubergehe, mus ich zuvorderst daran erinnern, das der Gesichtspuncmenes friheren aufsatzes, nur für die Verhaltnisse und das Wohl des danischen, namentligh des jutschen Bauern aufzufassen sey, dem ich ansdauernde Arbeitspferde, nich aber Luxuspferde wunschte; das ich aber nie bezweifelt habe, die Kreuzung mit Vollblut, konne dem danischen Pferdezüchter noch schönere Pferde schencken; selbst aucdie Möglichtet der grösseren Ausdauer des Halbbluts habe ich nicht gelangnet, søndern nur als problematisch geschidert; weniger aber noch habe ich die Meynung ausgesprochen, es konne dem Lande schädlich werden, wenn beguterte Stadt, und Landbewohner durch Einführung des Vollbluts, sich gleiche Pferde zu verschaffen suchten, mie man sie auf Alsen siet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-01-11
Der Herr Verfasser redet nu Anfangs von mehrere auslandische Bescheler, wodurch seit langer Zeit der da nischen Pferdezucht geschadet worden sey. Diesen Satz kann ich nicht bestreiten, da ja wirklich schou in den beiden Amtern Aarhuus und Randers eine auffallende Verschiedenheit der Pferde Statt findet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-01-11
Jn früheren Jahren lehrte die Staatswissenschaft: "Das Glück der Staaten bestehe in der hochstmöglichen Bevolckerung." Daher, in vielen Landern, die uber grosse Dismembration der Grundstücke 3. B. in der Pfalz. der Schweiz p. p. Aber - les extremesse rencortrent – man dachte nicht an der Ubervolckerung und zu spat wird in vielen Landern diese Lehre bereuet. Ein neues, und zwar das kostbarste Product des Erdball, ist mit in die Reihe der Schiffsfrachten getretten, es sind Menschen, die mit blutenden Herzen das geliebte Vaterland verlassen mussen, umin fremden Hemisphären zu suchen, was die theure Heimath nicht mehr bot - das Brod, das tagliche liede Brod! Doch wir erleden nur jeg das Vorsøiel dieses grosen Dramas, es verliesen in diesem Jahre nur 30 bis 40 tausend Menschen Europa Aber wie möchte dies wohl nach 50 Jahren gehen? DerAllmachtige weisses! Dies Bild halte ich Jutland und seiner glühenden Vaterlandslibe vor Augen. Auch seine Poulation wachst - undes bauet nicht so viel Rocken wie es gebraucht.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-01-11
Jch theile schlieslich die Meinung des Herrn Verfassers, das viel Unnutzes uber den Gegenstand des Voll but-Pferdes geschrieben worden ist, und die Leidenschaft womit solches zum Theil gescheden, liefert den Beweis das das schöne Gesuhl für Recht und Unrecht, womitder Menschigebohren wird, und welches als Götterfuncke, ihm das sicherste Unterpfand seiner Unsterblichtet ist, sich oft recht sehr verieren kann, und daases also dabey einer genauen Ausmerksamket auf sich selbst und seiner Kenntnisse bedarf, damit dies Gefühl, wovon alles Gute auf Erden ansging, bei sangunischen Temperamenten nicht in Rechthabere, bei cholerischen aber, so gar zur Flamme offenbarer Zancksucht ansatte. Haraldslund, d. 16ten Decbr. 1832. C. L. Walther. Duplik til Hr. Lector With.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-01-11
Maa trykkes.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-01-11
Aarhuus Politiekammer. Fleischer. D. V. har behaget at tage til Gjenmæle mod min Replik, men herpaa afholder jeg mig at give egentligt Svar, thi den for enhver Deres Modstander ønskelige Egenskab, netop i Deres Deduction at sige det samme som Deres Modstander, havde jeg ikke her fornægtet. Kun har Deikke villet give Oplysning om de 5 Descendentere af Tjærebyhingsten, De selv har antaget af gammel ægte jydsk Race med spansk Blod iblandet; men henvist mig til 400 Tilstedeværende, hvoraf jeg neppe har den Ære at kjende nogen, jeg kan vende mig til. De har derimod givet en Beskrivelse over en Hest af ægte gammel jydsk Stamme, hvilken Læserne end maa indprente sig, og hvoraf det vigtige er en alt for svær Fordeel, en kraftfuld Hals, et afskydende Kryds, lavere forend bag etc. Efter denne Beskrivelse af den ægte gamle jydske Hest, der neppe saaledes er, denne hvorom Bürger digtede eller hvoraf Fremmede ønskede sig Exemplarer, vil De nu sikkert forlades af Deres eget Partie, og billedet af denne Krallike vil neppe taales ophængt i Stutterikommissionen, endog om De ledsager den med en Afhandling om den kraftfulde Halses Nytte ved Trækning og Ridning o. a. d. Til Undskyldning af den Frihed jeg tog mig ved at anvende Ordsprog og bruge, hvad De kalder Spidsfindighed, maa tjene, at Folk nu sige, De ere kjede af Hestecommeren i Avisen, hvilken jo Udgiverne ogsaa kunne lade være udenfor. Derfor tog jeg lidt Kryderie til Hielp, at Retten ei skulde være for flau. Nu derimod erklærer jeg, at det er umuligt for mig at spøge, thi jeg er derimod færdig at græde over denne Sag, uden at være i det Tilfælde, at jeg kan bestemme om det er over den nysnævnte Skildring af den jammerlige Hest, eller over den jammerlige Maade hvorpaa den forsvares. Aalborg, den 5te Decbr. 1832. ærbødigst. P. D. Faber.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-01-11
Bekjendtgjørelser. Alle og Enhver, som have Noget at fordre i følgende Boer: 1) efter Skipper Hans Lauritzen af Skandsehusen, ved Randers; 2) efter Huusmand Laurs Andersens Enke, Jnger Nielsdatter af Hald, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, for at anmelde og beviisliggjøre saadant deres Krav for mig, som Skifteforvalter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-01-11
Samlinger i disse Boer afholdes her paa Contoiret den 15de Febr. og 22de Marts 1833, hver Dag Formiddag Kl. 11. Nørhald, Støvring og Galthen Herreders Contoir paa Dronningborg Mølle ved Randers, den Wesenberg. 18de Decbr. 1832.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-01-11
De som i navnlig Maade maatte have noget at fordre i Boet efter den her i Byen afdøde Fru Amts provstinde Mette Sophie Worsøe fød Behr, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer for undertegnede Skifteforvalter. Grenaae, den 23de Decbr. 1832. Aagaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-01-11
Formedelst anden Bestemmelse er den Gaard i Jllerup, som har været eiet og beboet af Hr. Lieuten. v. Frich underhaanden at faae tilkjøbs. Den staaer for Ager og Engs Hartkorn 3 Tdr. 2 Skpr. 1 Alb., med indkiøbt, Konge-, Kirke-, Korn- og Qvægtiende. Den aarlige Udsæd er 7 a 7 1/2 Td. Rug, 8 a 9 Tdr. Byg, 17 a 18 Tdr. Havre, 1 Td. Erter og Vikker, 2 Tdr. Boghvede, 30 a 40 Læs Enghøe. Jorderne ere af god Bonnitet, og holdes 4 Heste, 12 a 14 Kreaturer og 12 Faar. God Tørvejord og fornøden Skov haves. Endeel af Kjøbesummen kan blive indestaaende mod Sikkerhed i Eiendommen. Bygningerne ere gode og velvedligeholdte. Liebhaverne vilde behage at henvende dem til J. Ammittbøll, i Jllerup.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-01-11
Stedet No. 185 i Horsens paa Hjørnet af Badstuegaden og Aaen, der beboes af Skipper Jen Andersen, og bestaaer af et Forhuus til Gaden paa 8 Fag, et Tverhuus 4 Fag, og 8 Fag Halvtag, tilligemed Gaardsrum og Haveplads, er underhaanden at faae tilkjøbs. Bygningerne ere vel vedlige holdte og assurerede for 930 Rbd. Sølv. Man henvender sig desangaaende til Procurator Horn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-01-11
Jagten Anne Cathrine, beliggende i Horsens Havn, drægtig 10 Commercelæster, med Takkelage, Redskab, og Jnventarium, anvises til Salg af Procurator Trykt og udgivet af A. F. Smquist. Horn. Jagten, der er af stærk Bygning, er almindelig bekjendt som en god Seiler.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-01-11
En Dreng ønsker sig ansat ved Handelen. Adressekontoiret anviser den Søgende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-01-11
At jeg har nedsat mig her i Byen som Stolemager og forfærdiger alle Slags dertil hørende moderne og simple Arbeider, ligesom og modtager til Udstopning saavel Sophamadrasser som Stolesæder, og til Jstandsættelse gl. Arbeide, Alt til meget billige Priser, dette tillader jeg mig at tilkjendegive de ærede Byens Jndvaanere og Andre som ville forunde mig deres Arbeide, forsikkrende Enhver reel Behandling. - Endeel nyt forfærdiget Arbeide af forskjellige Slags haves allerede færdigt. Aarhuus, den 24de Decbr. 1832. Dessau, boende paa Middelgaden No. 92.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-01-11
Extra god Humle faaes til moderat Priis hos A. Lewis.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-01-11
Nye Flamske Sild og nye Christiania Anchovis J. F. W. Røse. kan igjen faaes hos
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-01-11
Fiint poleret Krudt, Patent Hagel af alle No., Bøsse=Steen og Knaldhætter kan bekommes hos C. F. Frausing.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-01-11
Heglet Hamp i hele, halve og qvart Pund, kan bekommes hos C. F. Frausing.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-01-11
Heglet og uheglet Hør og Hør=Blaar kan bekommes hos C. F. Frausing.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-01-11
Nogle Lispund gode Gaaseduun og Krølhaar faaes billig hos P. Agerup.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-01-11
God Brød Rug faaes til 3 Mk. Skjeppen hos P. Agerup, ved Mindet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-01-11
Bomulds, & Linneds Lysegarn faaes billig hos P. Agerup.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-01-11
Af Hr. Hofagent Waage Petersens Vine haves følgende Sorter til Udsalg: god Rødviin 1 Mk. 8 s., gammel Viin 1 Mk. 8 s., ung Viin 1 Mk. 4 s. Tegn. pr. Flaske, gammel Cognac 3 Mk. pr. Flaske. F. N. Therkildsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-01-11
Maderaviin, Graves, gammel fransk Viin, Margeaux, Medo, Cotes og flere Sorter røde og hvide Vine, bekommes til billigste Priser hos, og for gode reelle Varer indestaaes af Lars P. Schmidt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-01-11
Det smukke Kjøns allernyeste Drømme- og Here bog, 1 Mk. Kjærligheds=Almanak for smukke Piger og unge Koner, 1 Mk., faaes hos J. Jessen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-01-12
No 8. den 12 Januar. Løverdagen. Den til Forsendelse. med Brevposterne Kongelig allernaadigst allene privilegerede. Stifts - Tidende. Aarhuus
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-01-12
Fra Udlandet. Mehemed Alys Tropper have atter slaget Tyrkerne og rykke uafladeligt fremad. Befolkningen erklærer sig for den ægyptiske Rebel, hvis Proclamationer allerede have fundet Vei til selve Constantinopel. Han forkynder deri, at han kommer for at beskytte den muhamedanske Religion, hæve den dybt sjunkne Port og befrie Folket fra dets trykkende Byrder. Endnu synes det uafgjort, hvorfra den Hjelp, Porten saa høiligen trænger til, skal komme; men udeblive vil den ikke. Under Ætnæs sidste Udbrud blev der fra 9 Jld svælg udkastet ikke allene Aske, Sand og Stene, men ogsaa uhyre gloende Masser. Explosionerne bleve drevne frem med en saadan Force, at en Jldseile steeg over 120 Fod i Veiret. Jsær var det mærkværdigt, at en mørkeblaae Stribe steeg lodret op i en betydelig Høide, og blev staaende i flere Dage som et Phænomen der ledsagede Eruptionen. Jorden bævede uophørligt under hele Katastrophen. Jfølge Hamborgerposten skal Byen Bronte, der havde 10,000 Jndv., virkelig være gaaet under ved bemeldte Jordskjælv. Rædsommere Ødelæggelse, forsikres der, end derhar fundet Sted i Antwerpens Citadel, skal man neppe kunne tænke sig; der fandtes næsten ikke en Plet fri derfor, som om det havde været hjemsøgt af det frygteligste Jordskjælv. Alle Bygningerne ligge i Gruus eller ere gjennemborede af Kugler og Bomber. Halvraadne Liig ligge rundtomkring, kun bedækkede med et tyndt Lag Jord, allevegne maa der klattres over Steendynger, og ud af Kasematlerne kommer der en pestagtig Lugt. Det underjordiske Gemak, hvori Chasse havde opholdt sig, var kun meubleret med nogle faa Rørstole. Under Beleiringen var han der nærved bleven dræbt af en Bombe. Den sprang tæt ved Kasemattens lille Vindue, han selv faldt ned af Stolen, saa at man i nogle Øieblikke holdt ham for død, især da man fandt ham, gandske blodig. Til Lykke var det kun lette Saar, som vare bibragte ham af de itusprungne Vinduesruder. Der havde i Citadellet tilsidst været saadan Mangel paa Kugler, at man havde maattet opsamlede franske, for at skikke dem tilbage. Antallet af de mod Citadellet daglig affyrede Skud anslaaes til 3 a 4000. J Citadellet fandtes 192 Kanoner.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-01-12
J 19 Dage uafbrudt – hedder det i en Skrivelse fra Antwerpen, havde et i Krigshistorien maaskee uhørt Bombardement varet imod den lille Fæstning, thi en heel stor Armees Krigsmaterial var her koncentreret paa eet eneste Punkt. De Kjæmpendes gjensidige Jld var som om Titanerne vilde bestorme Himlen. Bomber og Granater krydsede hinanden i hobeviis, og fleregange havde man det frygteligtskjønne Syn af Bomber som stødte mod hverandre og sprang i Luften.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-01-12
En stor Mængde Nysgjerrige opholde sig for Tiden i Antwerpen, og Løbegravene besøges af Utallige, især Damer. Magistraten har besluttet, at en af Stadens Pladser skal herefter føre Navnet: "Gerard."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-01-12
Kongen af Belgien har sendt Leopoldsordenens Storkors til den franske Krigsminister Marskal Soult.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-01-12
Den engelske Avis Times siger: at den franske Armee vil strax igjen komme Belgien til Hielp dersom den hollandske Armee skulde gjøre et Jndfald deri, thi det vilde, tilføies: være i høi Grad latterligt at erobre en Fæstning, for at Fjenden skulde strax indtage den igjen saasnart Seiervinderne vare rykkede ud af Landet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-01-12
Fra Berlin skrives, at den livfulde Jnterresse, som denne Stads Jndvaanere havde næret ved Citadellets Forsvar, har forandret sig til en Misfornøielse over at Hollænderne ikke have gjort noget Skridt for at undsætte det, uden hvilket enhver Fæstning maa blive indtaget. J Anledning af den Efterretning, at der gjøres vedvarende store Krigsberedelser i Preussen, tilføies: "Kongen af Hollands Ubøielighed lader sig vanskelig forklare uden ved det: at han er underrettet og saadanne Dispositioner."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-01-12
Da den franske General Rumigni anmeldte Marskallens Besøg hos General Chasse, gjorde Oldingen ham Bebreidelser for Brugen af den store Mør ser, da de Franske desuden havde saa uhyre andre Midler til deres Disposition. Paa Svaret: at det var blot skeet, for at gjøre Kong Leopold en Fornøielse yttrede Chasse: at saa havde det været rigtigere, hvis Denne havde angrebet Citadellet med sine egne Midler. Ved et Table d'höte kom Talen forleden paa de hollandske belgiske Anliggender. En af de Tilstedeværende yttrede sin Forundring over at Engelland kunde erklære sig til Fordeel for Belgien, da Kongen af Nederlandene dog havde faaet dette Land til Erstatning for det gode Haabs Forbierg, som Engellænderne havde taget. Naar altsaa Holland mistede Belgien, saa maatte Engelland give det hiint Land igjen. En polsk Jøde, som havde været en opmærksom Tilhører, blandede sig nu i Samtalen og meente, at Engelland og Holland vel i Mindelighed kunde deele det imellem sig, Engelland vilde vel tage Forbjerget og lade Hollænderne beholde det gode Haab. Af Sorg over Hertuginden af Berrys Fangenskab have Pariser-Forstaden St. Germains Beboere, besluttet, ikke i denne Vinter at bivaane noget Bal eller anden Lystighed. De saakaldte Hallens Damer, (Fiskerkoner) have en Kaabe i Arbeide af Lyoner Fløiel og med Broderie som naturlige Blomster til Foræring for Hertuginden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-01-12
Smugleriets juste milien finder man paa den franske Nordgrændse, hvor Kontrebandiererne have deres Oplag af Kolonialvare i bevægelige Fjelleboder, med Hjul under, og drive dermed en saare indbringende Handel, thi naar de franske Douaniers nærme sig, skyde de blot deres bevægelige Huse over paa belgisk Grund, ligesom ogsaa omvendt, naar de faae Øie paa de belgiske Toldbetiente. Men er der Fred og ingen Fare staae deres Boutiqver roligt midt paa Grændseskjellet. For en Kassemangel af omtr. 10,000 Spec. (offentlige Penge) har N. C. Kjerboe i Bergen maattet festligholde Julen – og maaskee flere end een i Fængsel, efter at være suspenderet fra sit Embede. Han var "Skattefoged.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-01-12
Fra Stavanger meldes, at en Slup fra Svendborg, Capt. Hansen, er total forlist paa Hjemreisen, fra Bergen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-01-12
Jsen paa Elben er tagen saa stærkt til at Post gangen med Dampskibene er spærret. Ovenfor Hamborg gik man allerede den 1ste Jan. over Jsen med Haandslæder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-01-12
Den nylig ansatte franske Minister ved det kgl. danske Hof, Grev de Murat, er paa sin Reise til Khvn, passeret Hamborg den 4de Januar.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-01-12
Fædrelandet. Khvn. Conferentsraad Adam Müller, som har været syg siden Geheimeconferentsraad Bornemanns Jubilæum, er nu betydelig i Bedring; derimod er Conferentsraad Peter Møller, Directeur i Banken, bleven angreben af et apoplectisk Tilfælde, som, skjøndt det ikke har gjort Ende paa hans Liv, dog synes at være farligt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-01-12
J det afvigte Kirkeaar ere i Hertugdømmet Slesvig 2237 Par ægteviede, 8004 døde, 7650 fødte; desuden 377 dødfødte. Med Undtagelse af Herskabet Pinneberg og Staden Altona, ere i Hertugdømmet. Holsteen 2927 Par ægteviede; 11486 døde; 9642 fødte; desuden 517 dødfødte. J H. Slesvig ere altsaa 354 og i H. Holsteen 1844 flere døde end fødte. Den store Dødelighed tilskrives den herskende Skarlagensfeber og gastriske Febre. Jkkun 169 Personer anmeldtes som døde af Cholera. J H. Slesvig vare 23 Selvmordere, og i H. Holsteen 48 Selvmordere anmeldte som saadanne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-01-12
J Sognet Nordhastedt, i Ditmarsken, grasserer en epidemisk contagieus Halsbetændelse, der allerede har angreben 72 Børn. Skolen i Nordhastedt er foreløbigt lukket, og hensigtsmæssige Forholdsregler trufne til at forhindre Sygdommens videre Udbredelse. Marne ere endnu 8 Huse, og paa Landet der i Nærheden 4 spærrede, formedelst Børnekopperne. Ogsaa i Rendsborg er indtruffet et Tilfælde af modificerede Børnekopper.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-01-12
J Nørager, 2 Miil Nordvest for Hobro, har i disse Dage tildraget sig en høist sørgelig Begevenhed. Tvende Børn skred paa Jis paa Gadekjæret, og slap igjennem; Moderen styrtede ud, for at redde dem, men deelte deres Skjebne; en ældre Søn og Faderen, der vilde frelse hende og dem, kom ogsaa i Livsfare, men bleve lykkeligviis bjergede. Moderen og de to Smaae druknede.