JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1816-12-10
J den udsøgte Samling af egenhændige Breve, hvormed Prof. Nyerup har ledsaget sin ganske nylig hos Brødrene Thiele udkomne Karakteristik af Christian IV, støder Man paa mangfoldige høistinteressante Træk til Kundskab, som hine Tider og Sæder. Et Par deraf maae her staae til Prøve. Saaledes skrives til Rentemmesteren : "Jeg var nu Eftermiddag ude hos de Baadsmænds Boder, som bygges ved St. Anne Broe, og befandt, at Kalken intet bliver slagen, men ikkuns rørt omkring, saa at Kalken ligger hel Ballerne, hvorfor sligt vil haves lagt; ellers bliver det Skarn af alt det der gjøres. Rentemmesterne skal forsig lade kalde Byfogden, og hannem lade forstaae, at siden jeg talede med ham i Dag om dem jeg fandt igaar i de Bagtreder offentlig at have imod Forordningen Brød tilkjøbs, hvorudover han burde at have Jnspektion, da haver jeg seet en hollandsk Qvinde i Kjøbmagergade sidde offentlig og sælge: Brød for sine Vinduer, hvorfor J skal hannem paa mine vegne om et frit Logemente paa det Blaataarn forsikre det første jeg erfarer noget Sligt igjen, om han endskjøndt var tigange saa brav en Mand som han er. Jeg haver intet sat den fine Mand til Byefoged, at han skal illudere mine Forordninger, men at han skal være derom, at de blive holdte i alle Maader. De udi Tugthuset skal tilholdes, at de er paa Arbeide naar 5 slaaer, efter Ordinantsen; hvilket nu intet skeer, som jeg selver haver seet. Fetalien forarges (t forringes, bliver slettere) udi Tugthuset dagligen, saasnart jeg vender Ryggen; hvorom Mads Dawidsen end eengang skal advares, hvilket herefter ikke tiere skee skal. Hr. Studiosue V. Hiørt havde nylig bekjendtgjort, at han, efter Manges Begjæring, Søndagen den 8d. vilde begynde sine Forelæsninger over Logik i det musikalske Akademie. Men Dagen efter læste Man igjen en Bekjendtgjørelse fra Direktioner for det kongelige musikalske Akademie: "at det hverken paa Søndag eller nogent anden Dag har overladt Studiosus P. Hjort Akademiets Værelser til Afbenyttelse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1816-12-10
Andet Binds 1ste Hefte af Dannevirke indeholder blandt flere interessante Stykker af Udgiveren H. Grundtvig: en Afhandling om Videnskabeligheds Forhold til Erfarenhed, og en Oversættelse af et gammelt angelsaxisk Digt om Bruneborgslaget tilligemed en poetisk Bearbeidelse af samme. Dette Hefte er tillige prydet med et Mindedigt, over Nicolai Edinger Balle, om hvis Ligbegjængelse blandt andet forekommer disse smukke Linier: Og med Øie veenlig vaade. Tyrster fulgte ham tiljorde, Som var Drenge før til Spot.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1816-12-10
Hr. Henderson, hvis Virksomhed for Bibelselskabers Oprettelse i Danmark er hæderlig bekjendt, har nylig ladet Fyens Stift gjennem H. H. Biskop Plum tilstille en Samling, af de ved det engelske Bibelselskab foranstaltede Oversættelser af den hellige Skrift i forskjellige Sprog, som udgjør nogle og 20 Bind, samtlige trykte paa fiin Velinpapiir, og nitid indbunden i mørkeblaat Saffian med forgyldt Snit. Hall. Litt. Zeit. beretter, at det kongel. Bibliothek i Berlin har i Sommer erholdt en Tilvert af 32 islandske Sagaer, collationerede af den danske lærde Professor Finn Magnussen. De vigtigste ere Sturlunga Saga eller Jslændernes store Historie, Loxedæla, Reikdæla . . Samme Blad giver et Beviis paa, hvorledes Man i Tydskland mangesteds tænker om os Danske. J en Recension over Secr. Molbechs Breve fra Sverrig siger Ree. Forfatteren besøgte Lunds Domkirke, og fandt en for hans som Dansk ualmindelig talrig Forsamling; men Prædikantens slette Foredrag og ham snart ud af Kirken igjen. Man erkjender i denne Yttring den Danske (en Danen, der neppe endnu har et Begreb om, at en Kirke kan besøges i en anden Hensigt end den, at høre en saakaldet smu Prædiken (!). Videre siger Rec. at Man i Danmark hanseer Flitterstads for nødvendig til Fruentimmernes Baldragt. J samme Blad siges og, at Maribo i Danmark ifølge offentlige Tidender afgiver det eneste Exempel i hele Kristenheden paa, at der af Mangel paa Deeltagere ingen Budstjeneste har kunne holdes om Søndagen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1816-12-10
J Christiansand er atter udkommet et Skrift (Forfatteren er formodentlig let at gjette) kaldet: "Norges Morgendæmring, og skrevet i den samme lede Tone mod Danmark, som desværre i den senere Tid oftere end Man skulde ønske høres fra Norge. Sandhed vil imidlertid ogsaa her tidlig eller sildig hævde sin Ret, og allerede har Hr. Prof. B. Hersleb i sidste Norske Rigstidende yttret sin og alle retsindige Nord nænds billige Harme over det føromtalte Nidskrivt: "Sandfærdig Beretning om Danmarks politiske Forbrydelser imod Kongeriget Norge. Denne retsindige Nordmands Vidnesbyrd er saa frimodigt og velskrevet, at det ikke bør blive ubekjendt for Danke. "Jeg ler Norsk født - siger Professoren - er Norsk Embedsmand, min Fader, Farfader, Oldefader med samt deres Hustruer vare alle fødte i Norge - men aldrig vil jeg vedkjende mig det Sindelag, der gjennem hiint Smædeskrift udtaler sig. Den Kreds af Nordmænd, jeg kjender, er ikke liden; men jeg har er truffet end een eeneste, der uden Forrægt og Harm omtalte hiin Forfatters Fremgangsmaade. Man stemple mig frit som Løgner, hvis jeg farer med Usandhed; Jeg har svoren Sverriges Regent, som Norges konstitutionelle Konge, undersaatlig Troskabs=Eed, fordi Nationen fandt det nødvendigt at vælge ham til Landets Herre, og jeg lagter ei at bryde min Eed; men usselt og nederdrægtigt var det, om jeg eller nogen Anden vilde - jeg haaber forgjæves - stræbe at vinde de nye Herrers Gunst, ved kaad og frækt at tale ilde om det ærværdige Kongehuus, som det var Nordmænds Ros i 400 Aar trofast og barnligen at have elsket og æret; skjændigt var det, om vi, smigrende vore nye Staldbrødre, vilde stræbe at nedsætte et elskeligt og agtværdigt Folk, med hvilket end saa mangt et helligt Baand for sener os, endskjøndt vi ei ere længere politisk forbundne. i Skulde iøvrigt Nogen finde Tonen heri inhuman, da serindre han sig, at dette ingenlunde er en litterair Strid, men ikkun beføiet Anke over den fornærmende Maade, paa hvilken en Navnløs har vovet i alle Normænds Navn at tale om det Folk og den Regjering, vi for faa Aar siden høit nok have bevidnet vor Agtelse og Hengivenhed. S. B. Hersleb,
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1816-12-10
Professor ved det Norske Universitet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1816-12-10
Tildragelser. Mandagen den 2 d. M. Kl. 9 om Morgenen døde Geheimeraadinde, Grevinde Schimmelmann, fød Schubart, H. E. Statsminister Schimmelmanns anden Gemalinde. Hun var bekjendt som Ynder inde af Kunster og Videnskaber, Beskytterinde af Kunstnere og Videnskabsmænd. Digtere, fra Baggesen og Ochlenschlager med Flere nedad, have flettet Blomster til hendes Ære.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1816-12-10
Blandinger. J Politievennen ønskes, at Træplantningen maatte befordres og fredes ved et Lovbud, hvorefter hver Jordbruger skulde plante et vist Antal Træer, som Skov eller Veialleer, ligesom Terrainet tillod, og sørge for deres Vedligeholdelse, hvilket nok ellers aldrig vil skee formedelst den Ligegyldighed, hvormed denne Gjenstand betragtes af de Fleste. Samme Blad anfører som et mærkeligt Exempel paa Fordomme og Overtroe, at nogle fattige Bønderfolk ikke havde villet tillade Lægen en gjentagen Operation paa et spædt Barn, der var født til Verden med 6 Fingre paa hver Haand, 6 Tæer paa den ene og 7 paa den anden Fod, som de fleste vare sammenvoxede, og hvoraf de tilbageblivende ved forsømt Forbinding ere begyndte at groe sammen paany hvilket et tilstædeværende Fruentimmer yttrede maatte være en Guds Straf, fordi Man ved første Gang at adskille Fingrene havde formastet sig til at stride imod hans Gjerning. - At dette var urigtigt tænkt nægter vel Jngen, uden derfor at indsee Nødvendigheden af den tilføiede bemærkning: at dette var en Konfirmant af det oplyste 19de Aarhundrede. - Det er saa en Mode at sværte snart det 18de og snart det 19de Aarhundrede, uden at betænke, at Man selv hører enten til dette eller hiint, og at enhver Tidsalder i Verden har havt og vil faae sin gode og sin ond Side.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1816-12-10
Ogsaa i dette Efteraar har Hestetyveriet begyndt temmelig at yttre sig: den groveste Prøve af dette Slags saae Man ellers paa sidste Ryemarked, hvor en Person indfandt sig med heele 6 skriver sex stiaalne Heste, og den syvende havde han endda solgt underveis til Markedet hvor flere af Eierne til disse stiaalne Heste vare tilstæde og vedkjendte sig, enhver sin Hest. Personen med disse stiaalne Heste var, som det sig bør, galant eqviperet og i sit Væsen som en Herre at see til; men formedelst indtrufne gemeene Omstændigheder foregik med denne smukke Herre, saadan nærgaaende Forvandling, der ikke kundet andet end krænke saadan Herres Ærefølelse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1816-12-10
Befordringer og Afgang. Under det danske Kancellie: Den 27 November er Exam. Juris J. Jbsen beskikket til Prokurator ved Retterne. Fyens Stift; Kand. Theol. og Adjunct ved den lærde Skole Roeskilde, P. H. Struch, tillige til Præst ved BidstrupgaardsHospital, Sognepræsten for Tømmerbye og Leed Menigheder, i Aalborg Stift, K. Lund, Præsten for den nu til Bidstrupgaard henflyttede St. Hans Hospital og Claudi Rosets Stiftelse, P. Didstrup, og den residerende Kapellan i Mariboe og for Hellested Menighed i Lolland, C. C. Schulz, alle efter Ansøgning, i Naade og med Pension entledigede fra bemeldte dem, anfortroede Embeder. Under det schlesvig holsten lauenborgske Kancellie: Den 6 Novbr. er T. L. Reuscher beskikket til Præst ved den franske reformerte Kirke i Alto a. Den 13de, Kancellisten i Kancelliets Archiv=Kontoir, A. J. Petersen, i Naade entlediget; Kandidati Juris P. Gottfriedsen og O. Kjer beskikket til Underrets=Advokator i Hertugdømmene Slesvig og Holsteen. Den 23de, Geheime-Konferentsraad Grev C. Reventlau, Ridder af Elefanten, Storkors af Dannebrogen, og Dannebrogsmand, til Landdrost i Lauenborg, med Prædikat som Gouverneur.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1816-12-10
Vacancer. Under det danske Kancellie: Byekriver-Embedet i Svanike, og Herredsskriver-Embedet i Øster Herred, paa Bornholm, hvortil et aarligt Tillæg af Justits fondet, af 1500 Rbdlr. S. V. Sognekaldet i Vordingborg, og Anneret Castrup, i Sielland, 480 Rbdlr. S. V. PersonelKapellaniet hos Amtsprovsten for Aars med flere Herreder, i Aalborg Amt, 200 Rbdlr. S. V., foruden frie Kost, Logie, Tvæt, Brænde og Lys i Amtsprovstens Huus. I det Aucerne Uage. ven. Grevinde. Charlotte Sehimmelmanns Grav : Vi have tabt en ædel Behuderinde, Sukker Armoden end dybere: En af mine Bedete har forladt mig in Men Religionen og Sædeligheden. Genius. Taler trostende til Alle Sørgende: Han høiler i Fred, og Hendes Gjerninger følge HendeligAvertissements.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1816-12-10
Efter Fleres Anmodning bringes herved til almindelig Kundskab: at Prisen for disse Aviser fra tilstundende Nytaar bliver uforandret, nemlig for Abonnenterne her i Fyen 11 Rbd. 3 Mk. og i de andre danske Provindser 2 Rbd. N. V. hvert Fjerdingaar. Nye Bestillinger, som helst ønskes anmeldte inden Aarets Udgang, modtages paa ethvert Steds respekrive Postkomtoir og for Odense og Omegnen hos Udgiveren. Fyens Stifts Adressekontoir den 10 Decbr. 1816. S. Hempel.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1816-12-10
J Mellemstræde No. 125, kan nogle smaae Børn fra Nyeaar, erholde Underviisning i Læsning og Skrivning Da Justitsraad Bendz, formedelst flere overtagne EmbedsForretninger, fratræde Forligelses-Væsenet her i Staden, saa bliver samtlige Byens Jndvaanere herved anmodede om, at møde paa Odense Raadstue næstkommende Onsdag den 18 December, om Formiddagen Kl. 10, for at vælge en Freds=Mægler i Overeenstemmelse med den 12 s. i Forordningen af 10 Juli 1795, og de som Magistraten hertil foreslaaer skal næste Mandag findes opslagne paa den lille Raadstuesal. Enhver meddeler sit Vorum skrivtlig og Voteringen sluttes Kl. 12. - Odense Raadstue den 10 December 1816. Magistraten.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1816-12-10
Da der er indtruffet Omstændigheder som foraarsager at der istedet for Pigen af Marienborg er bestemt at opføres, den unge Zigeunerinde, saa tjener dette til behagelig Efterretning. - Directionen for Nyborg dramatiske Selskab, den 9 Decbr. 1816. Klauman. H. Friis.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1816-12-10
Et Partie meget godt Fyrtømmer af 9 til 12 Alens Længde, samt nye friske Urtekramvarer er at erholde til Kjøbs til billige Priser paa Skjolden hos J. M. Weiss.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1816-12-13
No. 164. 45 Aargang. Fyens Stifts privilegerede. kongelig allene Avertissementstidende, Adresse-Avis og med Brevposten. som forsendes overalt Hertugdømmene. i Danmart og af Udgiveren Søren Hempel i Odense.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1816-12-13
Redigeres, trykkes og forlægges 13 December 1816. Fredagen den Jndhold: Storbrittannien (Vedvarende Folkeforsamlinger). Frankerig (Debatter i de Deputeredes Kammer),
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1816-12-13
Blandinger. - Fædrelandet: Offentlige Foranstaltninger. Tildragelser. Blandinger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1816-12-13
Storbrittannien. Folkeforsamlingerne høre i London ret til Dagens Orden Atter fandt en saadan Sted i Guildhall den 29 November, dog inden lukte Dørre. Paa Underskrivterne fandtes 12 Slagtere i een Rad, hvilket gav Anledning til endeel Latter. En vis Mitchell var den første der førte Ordet, og yttrede iblandt andet : at uagtet han maatte give Keiseren hvad hans var, maatte dog Folket ikke undertrykkes, det engelske Folk kaldtes nok frit, men var dog Slave a. Endelig erklærede han, at den, der satte sig imod hans Forslag an Parlaments=Reform m. m., vilde han erklære for Fædrelandets Fjende. Hr. Hunt svor paa, at han vilde lade sit Liv for disse Grundsætninger. Vel, sagde han endvidere, de Mange det er bedste og sikkerst at reformere med Maade; men dette er ligesaameget sagt, som at være en ærlig Mand, eller en dydig Kone med Maade (Latter). Man har nok pralet af, at jeg, efter den sidste Modtagelse, skulde lade være at komme igjen til London; men her er jeg nu og skal vist komme saa til jeg finder det for godt. En Hr. Waithmann talede derpaa med meget bifald, og erklærede at saasom han ikke yndede Tumulter og Uordener, vilde han heller med sine Venner forsamles i et Huus end under aaben, Himmel. Hr. Griffits meente: at den Minister, (Castlæreagh), der i Underhuset havde offentlig tilstaaet, at have solgt Plads og Stemme der, maatte kastes ud. Dog blev denne Ankepost neddysset. Oldermanden William Curtis forsikrede, at hvis han blev spurgt derom, vilde han frimodigt erklære sig imod en Parlamentsreform, uagtet han indsaae, det burde være anderledes; thi Konstitutionen var ikke en Pen, Man kunde skjære efter Behag, og han troede sikkert, at den saa ofte omtalte Reform var hos de Fleste eenstydende, med Revolution.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1816-12-13
J den før anmeldte Forsamling den 2 Decbr. i Spafjeldsgik det ikke nær saa roligt til. Her saae Man først en Kulsviervogn, hvorpaa var 30 til 40 Personer i Matrosklæder, der iblandt flere Flag ogsaa havde et trefarvet. Paa et af Flagene stod: Natur, Sandhed og Retfærdighed. Næring for den Nødlidende. Straf for Forbryderen Paa en anden hvid Fane stod: "De brave Soldater ere forsamlede, Brødret behandler dem venligt. Fra Vognen holdt en Demagog en lang Tale til Folket, og sagde det gjorde ham ondt at maatte tilstaae, at deres Ansøgning til Prindsregenten ikke var bønhørt, hvorpaa han udbrød i Klager over, at Folket i de sidste 800 Aar ei tivar blevet saa undertrykt som nu, at Lammekjød og kold Suppe var ikke Noget at byde en Engellænder, hvorpaa han g opfordrede Forsamlingen til at følge sig; men i det hans Kammerater forlode Vognen, kom Politiet, og lagde Beslag, et paa Fanerne, hvoraf de tog den ene og arresterede flere Personer. En stor Mængde fulgte derpaa med Vognen, og i Skinnerstrædet tog de alle Geværerne hos en Bøssemager, d hvorved en vis Hr. Platt blev skudt, sloge Vinduer og Dørre rind, og dreve alskens Udaad. Derpaa droge de imod den elkongelige Børs. Ogsaa opfordrede de Kommandanten i 9 Tower; men uagtet en af de vældigste Skrigere raabte til Soldaterne: at da de ikke bleve lønnede af Regjeringen elmen af Folket, var det og deres Pligt at beskytte det, n samt lovede enhver Soldat 100 Guineer, havde det dog ningen Virkning. Da Frygten for det saaledes i flere Gaden, somtrækkende Folk var stegentil det høieste, kom Lordmajoren, le med det i Beredskab værende Militaire, adspredte Forsamvllingen og arresterede Anførerne. Hos en af disse, ved s Navn Hooper, som bar Hunts Fane og en trefarvet at Kokarde, har Man i Forhøret fundet en heel Deel Papirer. ne Paa Spørgsmaal, hvad han og hans Kammerater ville have en foretaget sig, svarede han: Deres Hensigt havde været at t, bede Lordmajoren tale for dem hos Prindsregenten. Men de luagtet Lordmajoren nok kan være republikansk findet, er han dog vist ingen Ven af deslige Optøier, thi nylig fik han i os Retten et Brev, hvori han truedes med at blive skudt inden til, 9 Dage, hvorpaa han selv erklærede: at skjøndt dette var er, det fjerde venskabelige Brev han havde faaet af det Slags, vilde han dog vedblive at handle saaledes, som han havde egyndt. Hos en anden af de Arresterede, Fader til Kulviertaleren, fandt Man meget vigtige Papirer, som viiste at han var Forsamlingens Sekretair. Ellers ere Efterretningerne om disse Folkeforsamlinger endnu tildeels modsigende; men saameget er vist, at det Hele synes at bære Præg af et overlagt og forbrydersk Komplot.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1816-12-13
Til de Fattiges Underholdning i Spitalfjelds har Prindsregenten skjenket 4000 Pd. Sterl.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1816-12-13
Frankerig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1816-12-13
Mødet i de Deputeredes Kammer den 28 November, udmærkede sig ved et ligesaa alvorligt som støiende Optrin.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1816-12-13
Jblandt flere Ansøgninger, der bleve forelæste, var og en fra Mademoiselle Robert, hvori hun beskyldte Politie Ministeren, Grev von Cazes, deels for vilkaarlig Fremfærd og Jndgreeb i den individuelle Frihed, idet hans har ladet hendes Fader og Broder arrestere, uagtet den Første, forhen Parlamentsadvokat i Rouen, baade i Revolutionen og 1814 var bleven brugt som kongelig Agent i Normandiet, deels for at have forbudt den hende tilhørende, Journai. Den troe Kongevend, da dog en Journal ere ligesaa uantastelig som al anden Eiendom. Ondskab og Machiavellismus havde hidtil været de Vaaben, Man havde betjent sig af, Jntet kunde derfor nu redde Frankerig, uden Moralitet og Retfærdighed. Herover opstode nu hæftige Debatter, og Adskillige forlangte at Politieministeren. skulde fremkomme med sit Forsvar, hvorimod Ministeren, for det Jndre, Hr. Laine, erklærede sig som stridende, imod Konstitutionen; men at Man derimod kunde med en Adresse henvende sig til Kongen. Man raabte de paa der skulde tages en Beslutning; men i det samme ilede Hr. Castelbajac paa Talestolen for at sige: "Denne Sag var altfor vigtig; at en Royalists Raab burde ei være forgjæves. Flere Stemmer lode ham da vide, at de vare vel saa gode Royalister som han; men da Man vilde slutte Discussionerne, tog Tumulten saaledes til, at 100 Depiterede forlode Salen, og der kunde ei stemmes, og uagtet Sagen samme Aften atter kom i Gang, maatte den dog udsættes til næste Dag, da Mamsell Roberts Bønskrivt, efter endeel Debatter blev afviist, og Ministrene følgelig gik af med Seiren.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1816-12-13
Blandinger. Storbrittannien. J London er nu ogsaa opstaae, en Prophet, der kalder sig John Devisley, og foregive, at have havt guddommelige Aabenbaringer. Han tilbyde sig ved Mirakler at stadfæste sin Troværdighed, og siger, at om Man saa vil spærre ham inde hos Løver, skulle de, dog ikke gjøre ham noget.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1816-12-13
Nordamerika. Det omtalte spanske Angreb paa den nordamerikanske Brig Firebrand siges nu ikke at vær skeet uden Aarsag, da den skal have konvoieret nogle fra Ny-Orleans kommende Skibe, ladte med Munition til Jnsurgenterne i Mexiko; ogsaa den berygtede General Jackson skal have været med.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1816-12-13
Spanien. Staden Cadix har af Kongen faaet Tilnavnet: "Den meget heltemodige.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1816-12-13
Den 27 Octbr. sporedes i Ferrol en Jordrystelse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1816-12-13
Rygtet om en spansk Troppesamling i Catalonien, efteres for ugrundet, da der mellem Frankerig og Spaldender er den bedste Forstaaelse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1816-12-13
Schweitz. J Kanton Glarus er paa nogle Steder, Mangelen ubeskrivelig stor, flere ulykkelige Familier, der hverken have Føde eller Klæder, boe sammen i et Værelse, hvor der hverken er Stol, Bord eller Seng, og selv de Døende kunne neppe faae en Draabe afsiet Melk at lædske sig paa. Aarsagen hertil er deels Fabrikkernes Forfald, deels den overordentlig tiltagende Folkemængde, da i en lille Bye, hvor der for 64 Aar siden kun vare 33, nu lere 600 Mennesker. - Ogsaa i det Cleviske have henved,000 al Menneskeer maatte ernære sig af Klever, Lyng og Blade, for ei at døe af Sult.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1816-12-13
Nederlandene. Den 4 Debr. ankom Hertugen af i Wellington til Brussel.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1816-12-13
Den bekjendte franske General Vandamme, der i nogen Tid har opholdt sig i Gent, er nu arresteret, og skal med Militair=Eskorte bringes til den preussiske Grændse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1816-12-13
Tydskland. Verden bliver Dag fra Dag meere profetisk. Saaledes kan Man nu i en tydsk Journal vente udførlig Beretning om, hvorledes Kongen af Würtembergs Dødstid er bleven bestemt forudsagt af to Nattevandrersker, og det Hele skal, som sig hør og bør, blive bekræftet af Mænd, hvis Navne ere i Velten.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1816-12-13
Fædrelandet. Offentlige Foranstaltninger. Under 6 d. har Hs. Kongel. Majestæt allernaadigst tilladt Kammerherre, Generalmajor v. Bülow, Generaladjutant og Chef for Hs. Majestæts Generaladjutantskab, Storkors af Dannebrogen og Dannebrogsmand, at maatte anlægge og bære. de ham af Hs. Majestæt Kongen af Preussen forundte Jnsignier af den røde Ørns Ordens første Klasse, og under samme Dato Stiftamtmand Jessen, Ridder af Dannebrogen, at maatte anlægge og bære den ham af Hs. Majestæt Kongen af Preussen forundte røde Ørns Ordens Dekoration.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1816-12-13
Tildragelser. Galeasen Marie Chatrine fra Aarhuus, tilhørende Hr. Agent Meulengracht sammesteds. kommende fra Bergen, lastet med Tran, Sild, Lys og Fisk, ført af Skipper R. Skonning, strandede en Miil Norden for Klit Mølle ved Thisted, Natten mellem den 1 og 2 December. Lasten er tildeels bjerget, men for Skibet er ingen Redning.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1816-12-13
J Løverdags bragtes de jordiske Levninger af afdøde Grevinde Schimmelmann til Hvile i St. Petri Kapel. Professor Oehlenschlager har sat den Forevigede et nydeligt Minde, som læses i Statstidenden. Hendes Død beklages ikke allene af hendes sørgende Gemal, men og af Mennesker i alle Stænder. Med en lys og dannet Forstand forenede hun det menneskekjerligste Hjerte, og yndede ikke allene selv Muserne, men søgde ogsaa at opmuntre fortrinlige Talenter. J adskillige Aar led hun af en tærende Syge, der omsider bortrykkede hende.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1816-12-13
Blandinger. J Aalborg Aviser anmelder en Thomas, Ginnerup fra Kjøbenhavn om kort Tid at ville udgive Per Syder, fordum Kjøbmand og Herre til Snøvlborg, en nederdrægtig Bedragers Levnet og Bedriftert, og henvise, dem, som ønske Exemplarer af denne Bog, til Hr. Kjøbmand Petter H. Sødring i Randers, hvem han vil formaa til at modtage Subskription derpaa.