Viborger Samler, 1838-01-16
Jndtil den 7de Dec. vare over 4000 Geværer uddeelte, da de Frivillige ilede til til Lands og Vands. Samme Dag rykkede Gouverneuren ud med 2000 Md. mod Rebellerne, der, endskjøndt 5 a 7000 Mand stærke, dog ikke kunde holde sig i deres sletvalgte Position og efter nogle Skud kastede sig i Skovene, hvorfra de ligeledes med et Tab af 30 Døde og et temmelig Antal Fangne og Saarede bleve fordrevne og herpaa forfulgte en lang Strækning. Dog undkom Mackenzie med de fleste af sine Tilhængere, fordi Loyalisterne ikke havde Cavallerie nok. Loyalisterne vendte tilbage til Toronto under Jndbyggernes lydelige Jubel; ved Referentens Afreise derfra herskede den fuldkomneste Rolighed i Staden. Jfølge de allersidste Beretninger derfra havde Regjeringstropperne besat Færgen ved Queenston, for at forhindre Jnsurgenterne fra at undkomme." Gouverneuren har takket de Frivillige for deres Tjeneste og udsat en Belønning af 1000 £ for Hr. Mackenzie's Hæftelse samt 500 £ for Paagribelsen af fire andre af Oprørernes Anførere. Tillige opfordres Jnsurgenterne til at nedlægge deres Vaaben, for da at erholde fuldkommen Tilgivelse. Flere af deres Ledere skulle være ankomne til Leweston i de forenede Stater. Det hed der, at et stærkt Jnsurgentcorps var i Anmarsch fra de vestlige Districter. For Øieblikket lyde Efterretningerne fra Nedrecanada gunstigere. Jnsurgenterne havde ikke længer noget organiseret Corps i Marken; Anførerne vare alle flygtede eller skjulte, Hobene ved Soen mellem de to Bjerge adsplittede og Canadiernes tvende Feldtstykker tagne i Fæstningen ved Missiquie-Bugten. - J Lord Gosfords Proclamation sættes en Præmie af 1000 paa Paagribelsen af Papinean og af 500 paa 10 andre Anførere. Fire blandt disse have engelske Navne. Disse Facta bevise i det Mindste det, som man ikke vil indrømme i London, at nemlig Opstanden ikke ledes udelukkende af de franske Canadiere. Paa Paagribelsen af 9 Andre er sat en Priis af 100 £. Brown skal være stillet for en Krigsret formedelst Tabet af Træfningen ved St. Charles. Papineau skal endnu den 11te have befundet sig i New-York, beskjæftiget med at kjøbe Krigsfornødenheder og hverve Frivillige. – Det hedder, at Ministrene ved Parlamentets Sammenkomst ville forlange en Forstærkning af 20,000 Mand for Hæren, Frankrig. Pairskammerets store Deputation, med Præsidenten Pasquier i Spidsen, overbragte Kongen den 6te Jan. Svar Adressen paa Throntalen. Ved Debatterne over denne Adresse havde der for første Gang til Ministrenes store Bekymring viist sig en liberal Opposition i Pairernes Kammer; blandt de Opponerende udmærkede sig Cousin, Villemain og Bignon. Kongens Svar paa Adressen lod saaledes: "Jeg er meget rørt over de Følelser, hvis Udtryk De overbringe mig; man kan ikke svare bedre paa dem; jeg har tilkjendegivet Dem, og jeg glæder mig ved, i den Adresse, som De overrække mig, at finde et sikkert Underpant paa alle Statsmagtens Grenes Enighed og den Medvirkning, som Pairskammeret altid har ydet mig, for at sikkre Frankrigs Ro og Velfærd. – Den 6te forelagdes Udkastet til Adressen for de Deputeredes Kammer, og Debatterne over dette Anliggende skulde begynde den 8de. – En Søn af Lucien Bonaparte, bekjendt under Navnet Prinds Carl, har i nogle Dage opholdt sig i Paris. Han ankom dertil uden Gouvernementets Tilladelse, men indstillede sig strax hos Autoriteterne. Af Kongen, der modtog hans Besøg, erholdt han Tilladelse til at opholde sig tre Uger i Hovedstaden. Prindsen bivaanede et Møde af Videnskabernes Selskab; han har skrevet lovpriste Værker over Jtaliens og Nord americas Naturhistorie.