JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-11-16
Jfølge Udkastets 2de § tillades det enhver Tjenstdygtig allerede fra det 18de Aar at indtræde i Armeen som Menig paa de sædvanlige Vilkaar, og enhver 21aarig Værnepligtig at melde sig til Lodtrækning istedetfor i det 22de Aar. Efter § 22, saaledes som den af Forsamlingen blev forandret, skal den, der antages som Underofficeer, Hoboist eller Spillemand, betragtes fra den Tid han antages, men, hvis han da endnu ikke har fyldt sit 18de Aar, fra dette Aar af, som frivillig Jndtraadt, og forretter den Tjeneste, som efter de almindelige Regler paahviler ham i Forhold til hans Tjenestetid, hvis han afgaaer fra denne specielle Stilling inden 16 Aar efter sin Ansættelse, eller efter sit 18de Alders=Aar. 88 2326 indeholde Bestemmelser og Repartitionen og Lodtrækningen, som ikke væsentlig afvige fra det hidtil Bestaaende. Om Følger af Udeblivelse fra Sessionen bestemmer J 27 (med de af Forsamlingen foreslaaede Forandringer),at de, som uden lovligt Forfald udeblive fra den Session, hvor de skulle behandles til Udskrivning, blive paa den følgende Session, naar de befindes tjenstdygtige, at udskrive forlods til den sædvanlige Tjeneste; befindes en Saadan derimod ikke tjenstdygtig, skal han bøde 16 Rbd. til Landmilitiefondet. Udebliver Nogen modvilligen ogsaa fra den anden Session, hvor han altsaa havde at møde som Zaarig for forlods at udskrives, skal han, naar han dog selv melder sig ved Sessionen som 24aarig Mand, og der befindes tjenstdygtig, afgives til vedkommende Hærafdeling til 4 Aars stadig Garnisonstjeneste. Melder han sig derimod ikke saaledes selv, skal han ansees som den, der forsætlig søger at unddrage sig Værnepligtens Opfyldelse. Der bliver at lægge Beslag paa den Formue, som han maatte besidde eller erhverve her i Landet, indtil han antræffes eller hans Formue, paa Grund af hans Død, eller ifølge de i Forordningen af 11te September 1839 foreskrevne Regler, tilfalder hans Arvinger. Antræffes han inden han fylder sit 30te Aar, skal han afgives til vedkommende Hærafdeling til 4 Aars stadig Garnisonstjeneste, saafremt han findes tjenstdygtig. Befindes han derimod ikke at være tjenstdygtig, eller han først antræffes efter 30 Aars Alderen, bliver han at tiltale og idømme Straf af Fængsel paa Vand og Brød i 6 Gange 5 Dage.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-11-16
Efter denne 8 foreslaaer Forsamlingen med 61 Stemmer, mod 3 at indskyde en ny af følgende Jndhold: de i foregaaende § fastsatte Bestemmelser skulle dog ikke komme til Anvendelse paa den Værnepligtige, der formedelst Fraværelse i Udlandet udebliver fra den Session, hvor han var pligtig at møde for at behandles til Udskrivning, dog under Jagttagelse af følgende Regler: den Værnepligtige, der saaledes har været bortreist til Udlandet, bør, saasnart han hjemkommer, fremstille sig for den første ordinaire Session, som afholdes efter hans Hjemkomst, for den bevise, at han var i Udlandet paa den Tid, da han ifølge sin Alder skulde have mødt for Sessionen til Behandling til Udskrivning, og at han der har uafbrudt opholdt sig siden. Han bliver da at behandle til Udskrivning lige med det 22aarige Mandskab, saafremt han endnu ikke har opnaaet en Alder af 32 Aar, men ellers at udskrive til Forstærkningen. Brister ham derimod hiint Beviis, bliver han at betragte som modvillig udebleven, og at behandle overeensstemmende med forrige 8. - Efter 27 vedbliver Tjenestetiden ved den staaende Hær som hidtil at være 8 Aar. Af disse 8 Aar skulde, ifølge Udkastet, Mandskabet ved Artilleriet tjene 6, men ved de øvrige Vaabenarter kun 4 Aar i Linien, efter hvilken Tids Forløb det gaaer over til Krigsreserven. Under Tjenestetiden i Linien har Mandskabet at forrette den stadige Garnisonstjeneste – i Reglen 2 Aar, eller om mulig kortere; men ved Livgarden tilhest og ved Garde husarerne 4 Aar, ved Livgarden tilfods 2 1/2 Aar – og derefter at indfinde sig ved de aarlige Vaabenøvelser. Efter Jndstilling af Comiteens Minoritet (Hansen, Haffner, Lehmann) foreslaaer Forsamlingen derimod, at saavidt muligt den lovbefalede Tjenestetid sættes lige for Alle, og at den Extratjeneste, som udkræves, enten til enkelte Corpser eller til særlige Functioner, tilveiebringes ved frivilligt Engagement; at det navnlig er nødvendigt at forskaffe Underofficeers-Classen en passende Løn, og at det er nødvendigt at forskaffe Underofficeers-Classen en betinget, men sikkret Adgang til Avancement til Armeens Officeersposter. 829. Medens Mandskabet staaer ved Krigsreserven, bliver det i Reglen kun at indkalde til stadig Tjeneste i Krigstid, og tjener da deels til at forøge den sædvanlige Styrke af de Afdelinger af Linien, hvortil det hører, deels til at danne særegne Afdelinger. J Fredstid har det at møde ved de aarlige Vaabenøvelser, naar det indkaldes.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-11-16
J 30. De unge Mennesker, som ønske, uden Lodtrækning at indtræde i Krigstjenesten og paa egen Bekostning at eqvipere og underholde sig, samt sørge for deres Logis, medens de ere i Tjenesten, ville nyde en saadan Lettelse i Tjenesten som § 35 nærmere angiver, naar de godtgjøre deres ulastelige Vandel og deres Evne til at bestride foranførte Bekostninger. - De 2 følgende §§ i Udkaslet bestemte meget udførligt, at en vis paa særegen Maade, beviisliggjort Dannelsesgrad – i det Mindste de Kundskaber, som udfordres til den almindelige Forberedelsesexamen ved Kjøbenhans Universitet – skulde være nødvendig betingelse for Tjenesten som Frivillig. Med 51 Stemmer mod 13 besluttede Forsamlingen at andrage paa, at disse Bestemmelser bortfalde. – 88 3335. De, som ønske saaledes at indtræde som Frivillige, skulle 2 Maaneder for Sessionen derom indgive skriftlig Begjæring ledsaget af fornødne Beviisligheder, og kunne frit vælge Garnison og Vaabenart. De møde i Exerceerskolen tilligemed de samtidig udskrevne Recruter, og skulle tjene i Linien i 16 til 18 Maaneder, i hvilken Tid de staae som overcomplette i vedkommende Troppeafdeling. Jfølge Udkastet skulde de i Fredstid i det første Aar gjøre 4 til 6 Maaneder og det følgende Aar atter 2 Maaneder stadig Garnisonstjeneste, og i Krigstid tages til Tjeneste lige med det øvrige Mandskab, imod at lønnes og forpleies som dette; derefter skulde de træde over i Krigsreserven og i Reglen ikke indkaldes. Jstedetfor disse Bestemmelser besluttede Forsamlingen med 39 Stemmer mod 25 at sætte ølgende: Naar disse Frivillige i det første Aar, ved at gjennemgaae Exerceerskolen, have opnaaet tilstrækkelig Færdighed som Menige, bør de derefter gjøre 3 Maaneders Tjeneste som Underofficerer. J det næste Aar bor de gjennemgaae en Skole som Underofficeerslærere, hvorefter de have at underkaste sig en Prøve, paa hvis Udfald det vil beroe, om de skulle træde over i Krigsreserven som Underofficerer, eller, om de dertil findes skikkede, som Officerer. – 88 3639. Vaaben og Lædertøi leveres de Frivillige, men ved Cavalleriet medbringe de en tjenstdygtig Hest. Kan en Frivillig ikke opnaae tilstrækkelig Færdighed i det første Aars Exerceerskole, maa han atter møde det næste Aar, og bliver han da ikke tilstrækkelig indovet og brugbar, træder han tilbage i den almindelige Udskrivninsmasse. Læger og Veterinairer kunne udtjene deres Værnepligt i denne Egenskab.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-11-16
Jndenlandske Efterretninger. Ved det den 4de de foregaaede Valg for indeværende Sexennium af en Deputeret og en Suppleant for de jydske Kjøbstæders 77de Valgdistrict (Hjørring, Skagen, Frederikshavn og Sæby) valgtes Kæmner Wulffi Aalborg til Deputeret og Borgemester og Byfoged Ræder i Horsens til Suppleant.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-11-16
I Anledning af den af Hertugen af Augustenborg i den slesvigske Stænderforsamling stillede Proposition omen fri Forfatning siger Fædrelandet: "Man maa tilstaae, at dette Forslag er et klogt politisk Skridt af Hs. Durchlauchtighed; thi ligesom han der tydeligt har lagt sine aristokratiske Anskuelser for Dagen, saa giver han ogsaa derved Hertugdømmernes Demokrater et Pant paa sit constitutionelle Sind, og kunde det lykkes at constituere Schleswig=Holstein paa denne Maade, saa var han og hans Slægt i sin Tid sikker nok paa Thronfølgen; alene Taknemmelighed maatte jo gjøre Sagen klar. Jmod Danmark og dets Ret er Hertugens Forslag derimod et aabent Feidebrev, og som Saadant er det i alt Fald at foretrække for hemmelige Jntriguer."¬
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-11-16
De ni kielske Professorer, som i Fællesskab have udgivet Skriftet: "Staats- und Erbrecht des Herzogthums Schleswig, er der meddeelt en, skjøndt meget mildt affattet Jrettesætelse paa Kongens Befaling. Om den academiske Lærefrihed skal et andet Decret udtale sig, som er rettet til Prof. Waitz. Det var ønskeligt, at dette sidste Decret, som angaaer en almindelig og vigtig Gjenstand, ikke forblev unddraget Offentligheden. (Kieler Corresp.)¬
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-11-16
Man skriver fra Nordslesvig, at den kgl. Kundgjørelse til den slesvigske Stænderforsamling denne Gang er omdeelt til samtlige Sogne i Haderslev Amt paa Tydsk, for at oplæses af Præsterne i Kirkerne, - som Skik og Brug er med alle nye Love og Anordninger, – for de aldeles danske Menigheder. Da Kundgjørelsen ogsaa er trykt paa Dansk, og den danske Text baade er at faae tilkjøbs i Kbhavn og er leveret til de danske Deputerede i den slesvigske Forsamling, som have ønsket den, saa var det vel tænkeligt, at det kunde være skeet ved en Feiltagelse af vedkommende Expediteur, at den tydske Text var sendt til de danske Districter i Slesvig, men naar man kjender den utriguante Underfundighed, sindrige Opfindsomhed og smaalige Ufortrødenhed, hvormed der virkes fra det schleswigholsteinske Parties Side, saa synes den Formodning ogsaa temmelig nær, at der kunde ligge Mere end en blot Hændelse herunder, og det var i alt Fald ønskeligt, at dette Factum nærmere oplystes. (Fædrel.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-11-16
Den tidligere af os omtalte Adresse fra 42 Tydskere i Götheborg til Schleswigholstein synes at have vakt megen Opmærksomhed af den lystige Slags blandt vore Naboer, som den da ogsaa ærlig fortjener ved sin bramarbaserende, affecterede Svulst. En Jndsender i Handelstidningen, opfordrer dem til, for de forlade Hustruer, og Børn for at stride i Schleswigholsteinernes Geledder, at foretage en Prøvemanoeuvre udenfor Byen, da Mange ville være, nysgjerrige efter at see dette heroiske Drama. Han tilbyder fremdeles at forsyne Armeen med Bomuld til Krudt, med en Flaske Campagne til deres General, Ost og Brød til Mandskabet og gammelt Linned til CharpiAlt at leveres ved Afmarschen. (Fædrel.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-11-16
Det flensborger St. Knuds Skyttegilde lod, som bekjendt, i sin Tid sin Grundeiendom overføre paa Advocat, Bremers Navn, for at denne kunde være valgbar til Stænderforsamlingen. Da Gildets Medlemmer den 2den de, efter dertil given Anledning af Valgdirecteuren, holdt en Forsamling for at beraadslaae om Hr. Bremer fremdeles, ogsaa ved det forestaaende Sexenniums=Valg, skulde vedblive at betragtes som dets Repræsentant, blev dette næsten eenstemmig besvaret benægtende – et ret be(Beob. om Sunde.) tegnende Resultat.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-11-16
Jfølge Kjøbenhavnsposten kan det danske Coloniserings-Forsøg paa Nicobarerne, efterat det har kostet endeel Menneskers Liv, og en betydelig Sum Penge, nu vel ansees for opgivet. Hvorledes det gaaer me dette mislykkede Forsøg, derom har man hidtil her hemme manglet saa godt som enhver Efterretning, især siden Corvetten Galatheg forlod Øerne, for at fortsætte sin Reise til China. Vi kunne i denne Henseende, siger Kbhsposten, nu dog meddele endeel, efter nogle Breve, vi med den sidste Overlandspost have modtaget fra Nicobarerne af 22de April og fra Pulo Pinang af 6te Aug. J det første Brev hedder det, at efter Corvettens Afreise var Feberen udbrudt blandt de tilbageblevne Danske og Chinesere. Efterat Transportskibet var udlosset og sendt tilbage til Fastlandet, gjorde Capitain Aschlund med Dampskibet "Ganges en Tour omkring Øerne, landede ved Bompoka for at indtage Vand, samt i NoncobryHavnen og gik derfra tilbage til Stationen ved PuloMelo ved lille Nicobar. Det næste Brev er, som sagt, dateret fra den engelske Coloni Pulo Pinang ved Mallaccakysten, og det hedder deri: Efterat have klaret et Stykke Grund noget mindre end Paradepladsen i Tranquebar, gravet et Par Brønde, heiset det danske Flag paa forskjellige Øer, gjort et Par Toure til de nordlige Øer, skudt en forfærdelig Sorover Tavenza i en Afstand af 500 Al., fordi han af Frygt for Dampskibet ikke vilde lave op med sin Canoe – "apropos er det nogensinde lykkedes Dem at faae en Hare til at standse sin Fart ved at jage efter den" – begyndte Feberen at indfinde sig i Colonien. Syv Chinesere døde af den, og af Resten var daglig en Trediedeel syg. Arbeidet maatte naturligviis betydeligen forsinkes herved. Ulyst og Uvillie begyndte at indfinde sig; Opsynsmanden blev syg af Hjemee og tabte sin Jver til at fremskynde Arbeiderne. Fra nu af blev Jntet udført.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-11-16
Sygdommen begyndte at udbryde i Dampskibet, det slette Veir forøgede den, og da man derhos begyndte at faae, eller frygte for, Mangel paa Medicin, saa besluttede Capt. Aschlund at forlade Øerne, for, som det heed sig, at forbedre Sundhedstilstanden, erholde Midicin m.m. Dette var i Slutningen af Mai. Dengang var der i Colonien opført to Træhuse for Chineserne og et tredie, bestemt til Pakhuus og Bolig for Opsynsmanden. Af den Mængde Ænder, Høns, Gæs o. s. v., der vare bragte til Colonien, deels fra Tranqvebar, deels fra Pinang, resterede der ved Afreisen ikke en eneste. Ogsaa nogle Trækoxer havde man ført derover, tilligemed et Par Køer, nogle Faar og Sviin, men af de førstnævnte var man aldrig kommen til at gjøre Brug, da de strax med de øvrige Huusdyr vare løbne i Junglerne, og senere havde man aldrig faaet dem at see. Hvorledes det efter Capt. Aschlunds Afreise med Dampskibet er gaaet med de Tilbageblevne paa Nicobarerne, vidste man ikke i Pinang; man frygtede for, kunat træffe deres Skeletter. Jmidlertid vedblev Capt. Aschlund at vente paa Ordre hjemmefra og Svar paa sine Rapporter, som man der ventede i det seneste at kunne modtage i Begyndelsen af November, hvis Regjeringen, nemlig ikke havde villet tage nogen endelig Beslutning inden Etatsraad Hansens Hjemkomst. Om dette nu er gaaet i Opfyldelse og hvilken Bestemmelsen er bleven, vide vi vel ikke; men Capt. Aschlunds Rapporter, efterat han havde forladt Øen, kunne vist ikke have været Andet end meget fraraadende. J Pulu Pinang forundrede man sig naturligviis ikke lidt over de Danskes lange Ophold, endskjøndt man fandt Grunden dertil temmelig forklarlig, især naar man betragtede det gamle, halvt raadne Dampskib Ganges, om hvilket den almindelige Mening var, at Consul Mackay ved Salget deraf havde gjort en brillant Handel med de Danske."
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-11-16
Jubeloldingen Consistorialraad Zeuthen i Skamby, som den 26de Febr. d. A. holdt sit 50-aarige Embedsubilæum, oplevede afvigte 26de October igjen en sjelden Glæde, ved med sin Hustru, en værdig Søster til afdøde Professor Henrik Steffens, at kunne feire deres Guldbryllup. (Hp. Av.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-11-16
Vore Domstole ville maaskee faae Leilighed til at gjentage Salomons Dom. Paa Christianshavn, i et af de fattige Huse, skal der nemlig være opstaaet alvorlig Tvistighed mellem to Mødre, som boede sammen og hver nylig var nedkommen med en lille Pige, der havde en ualmindelig Lighed med hinanden. Den ene Moder var fraværende en Eftermiddag og havde overladt sit Barn, til den Andens Pleie. Men da hun kom hjem om Aftenen, fandt hun sit Barn dødt. Hun meente imidlertid at gjenkjende sit Barns Træk i det andet, og hun fandt saameget meere Stadfæstelse i denne Formodning, som det andet Barn havde skrantet og været meget svageligt. Hun paastod derfor, at det levende Barn var hendes, og da hun ikke har villet opgive sin Modreneret, skal hun have henvendt sig til Domstolene. (Aarh. Av.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-11-16
Mariebo, den 15de Novbr. Valg paa Stænderdeputerede for 16de Valgdistrict er berammet at holdes paa Raadstuen i Nakskov paa følgende Dage i Aaret 1847, og imodtages Valgstemmerne af Sognene i følgende Orden: Onsdagen den 20de Januar: Nakskov Landsogn, Brandersløv, Sandby, Kjøbelov, Vindeby, Utterslev, Lille=Løitofte, Herritzkirke, Halsted, Feid, Fem og Asko Sogne; Fredagen den 22de Januar: Annede, Landet, Stokkemarke, Horslunde, Nordlunde, Vesterborg og Birket Sogne; Løverdagen den 23de Januar: Arninge, Gurrebye, Skovlænge, Søllested, Ryde, Gloslunde, Græshauge, Dannemare, Tillitze, Vestenskov og Cappel Sogne. – J disse Dage har Bandholms Havn, som Følge af Hs. Høivelbaarenhed Hr. Kammerherre Greve af Knuths Anstrængelser for dens Anlæg, og Mariebo Kornhandleres Handelsvirksomhed, været næsten fyldt af store Skibe, blandt hvilke befandt sig et Barkskib paa 101 1/2 Commerce=Læster, som indtager 3,000 Tdr. Korn og var i Havnen for at kaste Ballast, der benyttes til Fyld ved Skibsværftets Udvidelse. Paa dette Værft staaer et smukt Jagtskib under Bygning. De i Havnen værende større og mindre Skibe ere ankomne for at modtage Kornvarer og blive deels tilladede i selve Havnen, deels tæt udenfor samme. Det er sær glædeligt at see sig overbeviist om en saadan paa nævnte Plads udvidet Handelsvirksomheds endmere Fremadskriden Aar for Aar.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-11-16
Det agtede Beckerske Skuespillarselskab har nu her givet 2 Forestillinger og derved godtgjort, at det fortjener Publicums særdeles Opmærksomhed. Nævnte Forestillinger have været godt besøgte og bleve (i Særdeleshed Lystspillet "Pak¬) lønnede med stormende Applaus.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-11-16
Selskabet giver endnu i Aften og i Morgen Aften Forestillinger og reiser paa Tirsdag eller Onsdag til Nykjøbing, hvor vi, og Mange med os, ønske det god Modtagelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-11-16
(Loll-Post.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-11-16
Kornpriser. (Af Folkebl.) - London, den 6te Novbr. Alle Kornvarer idag uden Forandring i Priserne, men Salget af Ærter var trevent. - Dersom det tillades at brænde og brygge af Sukker, vil Forbruget af Byg betydeligt aftage. Hamborg, den 9de Novbr. Der er kun ringe Omsætning i danske Kornvarer. Man betalte 5 Rbd. 4 Mk. for Ara det Byg med Skib. En Ladning 132 a 133 Pds holstensk Hvede, med Skib, betaltes med 10 Rbd. 2 Mk. 2 s. Kjøbenhavn, den 12te Novbr. Her er solgt: 1600 Tdr. 125 a 126 Pd. Rug, deels strax, deels til Foraaret at levere, til 7 Rbd. 3 Mk. 12 s.; 2300 Tdr. 113 a 114 Pd. Byg, ligeledes at levere, til 5 Rbd. 4 Mk. 11 s.; 1000 Tdr. 110 a 111 Pd. Byg, pr. Foraar, til 5 Rbd. 2 Mk.; 800 Tdr. Gradet dito, strax, til 5 Rbd. 6 s.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-11-16
Kjøbenhavns Torvepriser, den 14de November. - Hvede, 8 Rbd. 80 s. a 9 Rbd. 64 s.; Rug, 7 Rbd. 32 s. a 8 Rbd. 32 s.; Byg, 2-radet, 5 Rbd. 40 s. a 5 Rbd. 80 s.; dito 6-radet, 4 Rbd. 80 s. a 5 Rbd. 40 s.; Havre, 3 Rbd. 80 s. a 4 Rbd. 24 s.; Ærter, 6 Rbd. - s. a 7 Rbd. 32 s.; Flesk grønsaltet, Lpd., 1 Rbd. 88 s. a 2 Rbd. 16 s.; Æg, Snesen, 32 s. a 36 s.; Smør, sjællandsk, Pd., 28 s. a 32 s.; dito, Fjerdingen, 16 Rbd. - s. a 16 Rbd. 48 s.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-11-16
Udenlandske Efterretninger. Jfølge Beretning fra Lissabon har en Afdeling af Regjeringstropperne under General Schwalbach slaaet et Jnsurgentcorps under Brigadeer Celestino udenfor Evora; 200 Oprørere faldt, og en stor Deel gjordes til Fanger. Efterretningen om denne Seier havde vakt stor Glæde i Lissabon. - Dronningen har, efter Ministernes indstændige Anmodning, tiltaget sig nindskrænket Magt, eller et "Dictatur, som Documentet kalder det, indtil Borgerkrigen er endt, hun erklærer, frivilligt at ville nedlægge det, naar Freden er gjenoprettet i Landet, og hendes Ministre skulle være Cortes ansvarlige for Anvendelsen af denne Myndighed.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-11-16
Den i Anledning af Hungersnøden i Jrland opstaaede Bevægelse og Lovløshedstilstand iblandt de fattige Classer vedvarer, og Regjeringens Bestræbelser for at skaffe Arbeiderne Fortjeneste ved at lade store Arbeider udføre paa offentlig Bekostning strande paa de vilde Massers Opsætsighed og Voldsomhed. J Grevskabet Clara have paabegyndte Arbeider for over 20,000 Pd. Sterling maattet standse af denne Grund. Vicekongen af Jrland har udstædt et Brev, hvori han indstændigt opfordrer Arbeiderne til ikke at vise den Hjælp tilbage, Regjeringen saaledes tilbyder, og foreholder dem paa den anden Side, at de alvorligste Forholdsregler ere blevne trufne til at beskjærme fredelige Borgeres Liv og Eiendom og straffe Overtrædelser af Loven.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-11-16
Ved Oversvømmelsen i Orleans fandt en brav Arbeidsmand Døden, da Baaden, hvormed han allerede havde reddet over 80 Personer, tilsidst kantrede og han ikke selv kunde svømme. Skjøndt Vandene nu ere sjunkne, var det dog umuligt endnu at komme til flere oversvømmede Puucter, da Heste og Vogn bleve siddende faste i den tilbageblevne Dynd. Masser af Hornqvæg og Faar i Tusindeviis ere omkomne ved denne skrækkelige Oversvømmelse, og deres Aadsler ligge nu og forpeste Luften. Hvad der endnu forøger Elændigheden er, at Regnen fremdeles vedvarer. Lavt anslaaet, antages den Skade, som alene Loiren har anrettet, at beløbe sig til 20 Millioner Francs.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-11-16
Fra Overitalien indløbe sørgelige Beretninger om de Ødelæggelser, som en med en skybruddagtig Regn ledsaget Orcan har anrettet der den 3die October. Smaa kjøbstæderne Matera og Ravina have især lidt rædsomt, Flere hundrede Menneskeer skulle have sat Livet til, alle Vareforraad være tilintetgjorte og Størstedelen af Qvæget omkommen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-11-16
Blandt de Bønfaldende, som under Kongen af Preussens sidste Reise i Slesien nærmede sig Majestæten for at overrække ham Petitioner, var ogsaa en Aaarig Olding, der ansøgte om en Understøttelse for sin 103 Aar gamle Fader. Den 1ste October var den Dag, paa hvilken alle Jøder under 60 Aar i Kongeriget Polen skulde aflægge deres hidtil baarne eiendommelige Dragt, afskjære deres lange Haar og Skjæg, og klæde sig ligesom Landets ovrige Beboere. Det var en Graads- og TændergnidselsDag for Mange; men i Grunden kan det dog ikke nægtes, at Jøderne selv ville komme til at nyde Godt deraf i Tiden. Jndtil 1850 kunne de Formuende endnu, imod en aarlig Afgivt, frikiøbe sig for dette Lovbuds Efterlevelse. Ex-Præsidenten af Mexico, Paredes, en lille Mand, 56 Aar gl., er ankommen til England; han var under stærk Eskorte bleven ført bort fra Mexico og indskibet i Vera Cruz. Axels og Frithjofs Skjald, Biskop Esaias Tegner, er død. Efterat hans Helbred i flere Aar havde været svageligt, og efterat have været udsat for ikke mindre end 6 apoplectiske Tilfælde, indsov han uden Smerter, roligt og stille, den 11te Dag efter det sidste Anfald, Mandagen den 2den de om Aftenen, 65 Aar gammel.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-11-16
Avertissements. Aar 1846 den 7de November blev i Kjøbenhavns Criminal og Politiret afsagt Dom i Sagen: Nr. 12 Procurator Nyholm som Actor, contra Tiltalte, Redacteuren af Bladet "Kjøbenhavnsposten, J. P. M. Grune, og derved saaledes kjendt for Ret: Tiltalte, Redacteuren af Bladet Kjøbenhavnsposten, J.P. M. Grune, bor til Kjøbenhavns Fattigvæscas Hovedkasse bøde tre Hundrede Rigsbankdaler, samt være den i Forordningen 27de September 1799 § 20 anordnede Censur undergiven i fem Aar. Saa bør han og tilsvare alle af Actionen flydende Omkostninger, hvoriblandt Salair til Actor og Defensor, Procuratorerne Nyholm og Justitsr. Weidemann, 8 Rbd. til hver. Den idømte Mulct at udredes inden 15 Dage efter denne Doms lovlige Forkyndelse, og Dommen i det Hele at efterkommes under Adfærd efter Loven. Hvilket, i Medfør af ovennævnte Forordning, herved bekjendtgjøres. Justitscontoiret under Kjøbenhavns Criminal= og Politiret ret, den 7de November 1846. Manger.