JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-05-26
Petersborg, den 5te Maji. Da Østerrigske Tropper ere faldne ind i Hertug, dømmet Varschau samt i de Sachsiske og Bayerske Stater, saa er i vor Hoftidende bekiendtgjort en Keiserlig Erklæring, som med faa Ord indeholder dette at paa Grundheraf, er ogsaaalgod Forstaaelse mellem Østerrig og vort Hof ophævet. - I Henseende til Sverrig, indeholder samme følgende: Efter de Russiske Vaabens virksomme Fremgang imod Sverrig, var intet naturligere end at vente en Fred med samme; men de sidste Tildragelser i Stokholm, lægge endnu vigtige Hindringer i Veien derfor. Som bekiendt, hævede sig i dette Rige en Revolution, Kongen blev afsat fra Regieringen, og hans Farbroder, Hertugen, af Sydermanland erklærede sig for Rigets RegentRigstænderne blev sammenkaldte til 1ste Maji, og imidlertid gik den Armee som stod mod Norges Side til Stockholm, og rykkede for størstedelen ind i Residentsen. Som Aarsag hertil, angav man Murren imod et System, som havde indviklet Riget i en Krig. der ikke var passende efter dets Kræfter. - Den nye Regierings første Foretagende var at giøre Forslag til Freds=Underhandling, og bad imidlertid og Vaabenstilstand paa ubestemt Tid; men naturligviis var det umueligt at underhandle og Fred med en Regiering, som endnu ikke havde den fornødne Fasthed, men stod selv endnu under Krigsmagtens Jndflydelse, der havde tilsidesat al Lydighed. - Jfølge heraf, ere Tropperne givne Ordre, paa det kraftigste at fortsætte sine Operationer imod Sverrig; og paa det 2de Gange, gjorte Forslag til Fred og Vaabenstilstand, er givet det Svar, at Rusland er villig at skride til Fred, men kan ikke indlade sig derom uden med en lovgieldende Regiering. Hovedpunkterne til Freden ere: 1) Finlands Besiddelse til Kalix, 2) Englændernes Udelukkelse fra alle Svenske Havne i det Baltiske Hav. Herværende Østerrigske Gesandt, Fyrst v. Schvarzenberg, er give Ordre, ikke at lade sig see paa noget offentlig Sted i Keiserens Nærværelse. Ligesaa er den Russiske Gesandt i Wien kaldet hiem; og den Russiske Armee er giver Ordre, overalt at handle fiendtlig imod de Østerrigske Tropper.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-05-26
Det vigtigste fra Krigskuepladsen i Tydskland er dennegang følgende:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-05-26
Den 7de Maji var det Franske Keiserlige Hovedqvarteer allerede i Mölk, og samme Dags Aften indtraf den Franske Armees Forposter til St. Pølten, ikke langt fra Wien, hvorhen Hovedqvarteeret næste Dag flyttede. Ved Kummelbach blev nogle hundrede Mand Østerrigske Uhlaner taget fangen. J Salzburg saavelsom flere indtagne Steder, er det Østerrigske Vaaben. overalt nedtaget. Paa Landet finde de fremgaaende Franske Tropper de fleste Huse og Gaarde forladte baade af Mennesker og Creature. I Linz og Lambach ere endeel Huse afbrændte. Den 13de ventede man i Augsburg hvert Øieblik den Efterretning, at Keiser Napoleon stod for Wien; og ved overordentlig Leilighed har Staden Hamborg den Efterretning: At den 10de Maji forlod den Kgl. Hollandske med flere Hoffers Gesandte Wien, da den franske Armees Avantgarde alt havde besat Forstæderne og en stor Deel havde Høiene omkring Wien inde. Den franske Gesandt var alt i Forveien bleven ført til Pest i Ungarn. Den 13de Maji har Staden Wien maattet kapitulere, og Besætningen givet sig til Krigsfanger. Den regelmæssige Garnison i Wien var ikke stor, men meest bevæbnede Bønder, Borgere og fremmede Haandværkskarle, Allerede den 6te Maji kom en Østerrigsk Stabsofficier til det franske Hovedqvarteer, med en egenhændig Skrivelse fra Keiser, Franz, i hvilken han indstændigst bad Keiser Napoleon om Vaabenstilstand og Fred; men den Hurtighed med hvilken denne Parlementair blev affærdiget, lader slutte, at herpaa intet gunstige Svar var givet. Medens de franske Tropper saaledes have nærmet sig Østerrigs Hovedstad, var endeel Østerriger og Tyroler Bønder rykket ind i Memmingen, hvor de afvæbnede Borgerne og slæbte nogle hundrede Fade Salt bort; men dette bekom dem ilde, thi General Wrede drev dem strax efter derfra lige til Jnspruk i Tyrol, efter at have frataget dem 2 Kanoner og en stor Deel Fanger; alle bevæbnede Rebellere bleve nedsablede. Ligesaa rask gaaer det til i Jtalien, hvor Hs. Keiserl. Høihed Vicekongen har naaet Erkehertug Johans Armee og holdt saa ilde Huus med den, at han har frataget den en stor Deel Kanoner, Munition og Bagagevogne, Fahner a., samt 6000 Fanger. Hvormange derved har maattet bide i Græsset, er ikke engang lage Mærke til, som jo ogsaa er det samme.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-05-26
Af 5te Bulletin fra den Franske Armee, dat. Hovedqvarteeret Enns den 4de Maji, erfares: At den 1ste Maji tog Gen. Oudinot ved Ried 2500 Østerriger fangen, og samme Sted fandt de Franske et Bagerie med 20000 Center Meel. Samme Dag rykkede dette Corps ind i Wels, hvor de fandt et Bagerie med 15000 Centner Meel samt Viin og Brændeviins Magasiner. Den 3die naaede de Ebersberg, hvor de stødte paa den Østerrigske Armees Eftertrav, af hvilke de jagede 900 Mand i en Flod og tog 4000 Mand fangen. Under denne Affaire blev Byen afbrændt. Fienden blev forfulgt, og inden den naaede Enn, havdes adskillige Fægtninger, hvorved Østerrigerne i det Hele tabte over 12000 Mand Dræbte og Saarede. Borgere saavelsom Bønder i alle erobrede Steder tilstaae, at Keiser Franz, forblindet af engelsk Guld, ene og allene er Skyld i deres Ulykke. - Ja alvægtigt Guld, hvad formaaer Du ikke, Du omdanner ofte Ufortien te til største Roes, og styrter Fortiente i Elendighedens Asgrund; men, aldrig formaaer Du at skiule Sandhedens ædle Præg.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-05-26
Blandede Efterretninger. Hamborger Correspondent fortæller fra Wismar, at Englænderne have bemægtiget sig en vis Øe i Østersøen, efter at dens Besætning havde viist tappreste Modværge.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-05-26
Den 19de Maji er 30 af Major Schils Husarer, rykket ind i Staden Laneburg og bemægtiget sig alle offentlige Kasser, Efter aldseende synes det som Schill med sit Corps higer efter at naae Østersøens Kyster, for, liig de Spanske afvigte Sommer, at gaae ombord, paa engelske Skibe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-05-26
Jndenlandske Efterretninger.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-05-26
Kiøbenhavn, den 22de Maji. Da Fartøierne fra de fiendtlige ved Romsøe i store Belt liggende Orlogskibe, have i de sidste Dage flittigen besøgt denne Øe, saa bleve Kyst=Kommanden ren, Capitain Greve Wedel af Hs. Majestæt Kongens Regiments 4de Bataillon og Chefen for Roeflotillen, Capitain=Lieutenant Schønheider, enige om at foretage en Expedition til bemeldte Øe, for der at forurolige Fienden.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-05-26
Efter de til Hs. Majestæt Kongen fra den kommandererende General i Fyen, Hs. Durchl. GeneralLieutenant Prinds Christian til Hessen indkomne Rapporter, er denne Expedition udført paa følgende Maade: Den 18de Maji om Aftenen indskibedes paa de Capitainlieutenant Schønheider og Lieutenant Wulsunderlagte Kanonschalupper 30 Mand af det siellandske Jngerkorps under Premier Lieutenant von Linde 24 Mand af Jægerkompagniet i Kongens Regiments 4de Bataillion under Capitain von Dass, og 22 Mand af det fyenske ridende Jægerkorps under Ritmester von Juel, som tillige kommanderede det hel Detaschement. De ankom til Øen Kl. 2 om Natten og bleve der satte i Land tilligemed 100, Matroser, under Søelieutenanterne Pederfeldts og GrotschillingsCommando, hvorpaa Kanon=Fartøierne efter Aftalbegave sig bort. Øen blev strax formedelst den paa flere Steder antændte Jld recognosceret, men da intet befandt sig der, hverken af Menneske eller Kreature, bleve Tropperne samlede i et Baghold i Skoven og de fornødne Poster udsatte.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-05-26
Den 19de om Morgenen Kl. 6, udgik den første Barkasse fra et Rangskib, og efter denne 3 Chalupper, som alle holdt ind til Øen. Mandskabet i disse Fartøier kunde omtrent være 150 til 170 Mand. Ritmester v. Juel lod dem uforstyrret gaae i Land, og da han kunde formode, at de omtrent vare saa høit, oppe, at de kunde afskiæres, hvilket formedelst en Pynt af Skoven ikke med Vighed kunde sees, lod han den høire Flanke trække sig under Stranden, for om muligt at bemestre sig Fartøierne medens Fienden blev angrebet af det øvrige Mandskab. En Lieutenant, 2 Masters, 87 Mand og 9 Fruentimmer blev afskaarne og fangne, og en Mængde af de flygtede, som søgte at redde sig til Fartøierne, dræbte. Disse Fartøier, bleve strax understøttede fra Linieskibene, som lagde sig paa hver Side af Øen og udsatte alle deres For tøier til Hielp for de Flygtende. Af de til Øen ankomne Fartøier bleve det ikke mueligt at erobre noget, da Fienden ved Ankomsten strax satte Baadene, fra Landet; men Folkene paa det ene Fartøi bleve nedskudte paa 2 Mand nær, og kan Fiendens Tab af Døde og Saarede bestemt anslaaes til 20 Md. Da saaledes den overblevne Rest var flygtet tilbage til Skibene, bleve de gjorte Fanger førte afsides paa Øen, medens ovenmeldte fra Krigskibene udsatte Fartøier, nemlig 3 Barkasser, 4 Travailleslupper og 3 mindre Baade, som alle vare stærkt bemandede og bevæbnede, under en levende Karteskild af Karonader og stærkt Hurraraab attaqverede vore Folk paa Øen, men uden Virkning. Ritmester v. Juel lod strax trække en Klæde langs Kysten, da det formodes at Fienden maaskee vilde atter forsøge paa at lande; men de kom ikke ind under vore Folks Riffelskud. Under denne Action, som omtrent varede en Time, blev een Mand af ovennævnte Jægerkompagnie let blesseret af en Kugle i Laaret, men i øvrigt have vi ingen Saarede, ei heller Døde. Af Fangerne er en Kone stærkt saaret. En stor Deel fiint Lærred, som var bragt i Land, blev gjort til Bytte. Paa givet Signal fra Øen kom de danske Kanonbaade efter Aftale tilbage, fordrev Barkasserne og de øvrige fiendtlige Baade, og indtog Commandoet tilligemed de 93 Fanger. De fiendtlige Orlogskibe gjorde vel, ved at gaae under Seil og nærme sig Embarquements=Stedet, Mine til at ville hindre Jndskibningen, men vovede dog, formedelst et udgaaende Rif ved Landgangsstedet, intet Angreb medens Embarqueringen varede, eller under Jndseilingen til Kierteminde, hvor Expeditionen kom tilbage med Fangerne Kl. 1. Denne Expedition blev af alle Officerer og Mandskabet, som deri tog Deel, udført med megen Conduite, Raskhed og Orden, og Commandoet blev paa bedste Maade understøttet af Kanonchalupperne, hvorfor Hs. Majestæt Kongen ogsaa haver ladet samtlige Officerer og Mandskab tilkiendegive sin allerhøieste Tilfredshed. Hovedqvarteret Kiøbenhavn, den 23de Maji 1809. Bülow. Generaladjut. og Chef for Generaladjutantstaben, Ridder af Dannebrog.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-05-26
Officiel Beretning er indløben om, at Besætningen paa en norsk priisgiort Kutter har den 6te d. M. overmandet de ombord havende Engelskmænd, og derefter ladet Kutteren landløbe paa Stranden ved Skagen. Henpaa Eftermiddagen den 15de gik den bekiendte Svenske Giedebuk ud af, formodentlig for at giøre Jagt paa 2 Fartøier, som faaes langt nede. Men da den formedelst Modvind maatte vende om, og syntes at gaae temmelig nær hidover, gik vore Kanonbaade, som havde til Øvelse været et Stykke opad, ved Tilbagekomsten ned under Kronborg, hvorved vexledes nogle Skud fra begge Sider, men da den trak sig tæt Svensk Land, gik vore Kanonbaade tilbage til Havnen, hvorpaa hiin gjorde endnu en Vending og gav endnu et Skud, hvis Kugle faldt temmelig nær Fæstningen. Jmellem Skydningen hørtes Generalmarschen slaae i Helsingborg, og de der liggende 4 Kanonbaade kom ogsaa ud; men da Fægtningen alt var endt, vendte de snart tilbage. Den 18de gjorde Galleien med de 4 Kanonbaade histovre en liden Tuur opad Raa og gik ved Vendingen noget hidad; men vendte sig snart tilbage. Natten forud gik en Koureer fra Helsingøer, for at gaae igiennem Sverrig til Norge.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-05-26
I Helsingøer har man det Rygte, at de engelske have taget Rügen ved Landgang paa 4 Steder, og at de derværende faa Tropper, som vare Mecklenborgere, gjortes til Fanger. Reisende, som i disse Dage ere komne fra Norge, igiennem Sverrig, meddele Efterretninger fra dette Naboerige, der gaae til den 12te Maji. Skrive og Trykkefrihed er atter bleven tilladt i Sverrig, og Forbudet mod Danske og Franske Skrifters Jndførsel ophævet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-05-26
Plakat. hvorved bekiendtgjøres, at i afgangne Hr. Kammerraad Kampmanns og Frues, efterladte Gaard udi Varde vorder Mandagen den 24de Julii næstkommende Formiddag Kl. 9 begyndt, samt de følgende Dage fortsat og fuldendet offentlig Auction til Bortsælgelse af Stervboets der værende Løsøre, bestaaende af circa 1030 Lod i Arbeide gjort Sølv, Kobber i Plader og Huusholdningstøi, Messing=Tin Jern= og Blik=Tøi, endeel Tavl=Bly, udvalgt godt Linned, deels i Dækketøi, Lagener, Haandklæder m.v., og deels i hele Stykker af Dreieler, Lærreder m. m.; endeel smukke Mahogni Meubler, af et splinter nyt meget smukt Chatol med paaværende Secretaire, Sopha og Borde, med Sophaer, Chatoller, Skabe, Stole og Borde af andre Slags Træe, et kostbart Tafsel=Uhr, smukke Speile, gode Sengeklæder, Reisetøi, med indere Huusgeraad og Boeskab; en god og smuk lakkeret tresædig Kareht, en Holsteensk Vogn, med Calesche og Stole paa Fiedre samt en nye Arbeids Vogn, og endeel ubearbeidet Mahogni=Træe, Porcellain, Steen= og GlasTøi med endeel Boutellier, og andet der her er for vidtløftig at opregne; endelig 3 udvalgte gode Køer, hvortil, da alt er godt og i Qvantiteter, Lysthavere herved indbydes. Varde, den 21de Mai 1809. L. Fogtmann, Auctions=Forvalter.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-05-26
Onsdagen den 31te dennes Kl. 10 Formiddag vorder i Hjerting ved offentlig Auction bortsolgt en norsk Tømmer=Ladning bestaaende af henved 1880 Stkr. 10 Fods U. M. Bord, 760 Stkr. 12 Fods Dito, og 20 Tylter Bielker. Varde, den 23de Mai 1809.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-05-26
Tetens. Auctions=Forvalter. Efter indløbende Klage over Langenge Ledet som et paa Veien, som løber fra Kolding Landever igiennem Handrup Skov til Langengene, ved sammes Forsømmelighed at lukke efter dem for Kreaturene som derved indgaae i Kornet, saa bliver advaret at samme Led bliver tillaaset indtil den Tiid da Langengene bliver slaaet. Fridericia, den 26de Mai 1809. J. Gyes, Kiæmner.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-05-26
Efter Begjæring bliver offentlig Auktion foretaget paa Fridericia Raadhuus: 1ste Gang den 23de, 2den Gang den 29de, og 3die Gang den 31te d. M. om Formidd. Kl. 10, over følgende, afgangne Skoleholder Ludvigsen her i Staden tilhørende Eiendomme, nemlig: 1) Gaarden Nr. 336 paa Hiørnet af Danmark og Kongens Gade med tilhørende Jordlod i Marken. Bygningerne bestaae af 18 Fag Egebindingsværk og en derudi værende Hestemølle, som for kort Tid siden af nye er opbygt og af bedste Indretning. 2) Huset Nr. 221 i Kiøbmagergade, bestaaende af 11 Fag Egebindingsværk til Gaden, ligeledes med tilhørende Jordlod. 4 Stkr. Haugepladser, beliggende i den saakaldede Samuelsborg Classe No. 9, 10, 11 og 12.4 Eng eller Tørveskifter i Tolstrup Byes gl. Mo see, udstykkede fra Jens Lundmanns Gaard, nemlig: Nr. 7, af Ager og Engs Hartkorn 1 Fkr. 1 1/4 Alb. der, som bekiendt, indeholde Overslødighed af den bedste Tørveford. Til Kiøbernes Efterretning meldes: at Kiøbesummerne ei forlanges betalte før Terminen 1810, og at Endeel af Capitalen endog kan vorde Kiøberne betroet imod 1ste Prioritet i Eiendommene. Jøvrigt blive Conditionerne bekiendtgjorte ved Auktionen bemeldte Tider og Sted. Fridericia den 15de Mai 1809. Buhl.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-05-26
Hos Chirurg Simesen er at bekomme Beskrivelsen, paa de fortræffelige Jordmandlers Brug til Kaffe med samt Jordæbler, Erteskokker og Jordkastanier naar der tages 4 Exemplarer for 4 sk. Stk. og for 6 s. naar der tages enkelte.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-05-29
Wien, den 15de Maji. Den 10de d. M. kom den Franske Armee for vor Stad. Forstædernes Beboere modtog den strax med sædvanlig Giestfrihed; men i Staden selv, tvang den lavere Folkeklasse, som af Erkehertug Marimilians Agentere vare blevne ophidsede eller rettere sagt bestukne, Borgerskabet med Magt, til at forsvare Staden. - Den 10de og 11te skiød man fra Stadens Volde paa Forstæderne, uden at Frantsoserne engang vilde besvare samme, thi de havde sendt 2de Parlementairer derind til Stadens Opfordring, som de ventede tilbage, men som der blev tilbageholdte. – Natten til 11te gjorde Wiens Garnison et Udfald men blev tilbagedrevet. J Anledning af disse Omstændigheder, og dette at Wiens Forstæder leed den sørgelige Skiebne at see sig ruinerede af sine egne Landsmænd, lod Keiseren Natten mellem 11te og 12te nogle Bomber kaste ind i Staden. Neppe var dette begyndt, førend Erkehertug Maximilian, som frygtede forat blive afskaaret Retiraden, strax tog Flugten over Donau=Armen ved Prater, og overlod Commanden, til General Reilly, som strax søgte at beroelige Gemytterne, og sendte en Deputation til Keiser Napoleon, hvis Hovedqvarteer dentid var i Schønbruun. J Deputationens Spidse var Erkebispen af Wien og Fyrsten af Lichtenstein. Keiseren modtog den med den Forsikkring, at han vilde sende en Officier for at erfare Stadens fredelige Sindelag; og inden Middag kom denne tilbage, med den Østerrigske General De vaux, en Oberst af Krigsraadet og en Stabs=Officier af den Wiener, Meliz til Keiserens Hovedqvarteer for at slutte en Capitulation og overlevere Stadens Nøgler. Men Keiseren forkastede alle Capitulations=Artikler og forlangte at Staden skulde overgives paa Discretion; og man var nødsaget at villige i alt, saasom Erkehertug Maximilian, lig ogsaa mange andre Hyklere i Nødens haardeste Tid havde forladt Staden, og med den største Deel af den virkelige Garnison, var gaaet over paa den anden Donaubredde; - ogsaa var allerede 40 Huse og et stort Palai, tilhørende Erkehertug, Exterhazi, afbrændt ved de faa Bomber Frantsoserne kastede derind. - Den 13de rykkede altsaa den Franske Armee igien ind i Wien. Keiseren udstædte strax en Proklamation, i hvilken Wiens Jndvaanere opfordredes til Rolighed, og Enhver at gaae til sine Forretninger. - Alt hvad Militair der var tilbage, blev gjort til Krigsfanger, over 100 Kanoner bleve tagne; - og, endnu det allerbedst var, at Borgerne paa ingen Maade har tilladt Maximilian, at tage den store Skat med sig. - Keiseren vil snart have sit Hovedqvarteer i Wien, og derpaa forfølge Resten af den Østerrigske Armee, som for størstedelen trækker sig til Bøhmen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-05-29
Den Østerrigske Jtalienske Armee har trukket sig tilbage til Klagensurth og forfølges idelig af Vicekongen af Jtalien.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-05-29
Keiseren af Østerrig har selv begivet sig til Brunn, og Keiserinden til Offen. Keiseren har nedsat en Krigsret over Generalerne Rosenberg og Lindau; og nogle Landværns Officierer har han reent kasseret, fordi de i Fægtninger have raabet: Reddersig, hvo sig reddekan.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-05-29
Et extrablad af den Bayerske Nationaltidende siger: Netop 4 Uger efter at Fienden var gaaet over Inn, er den Keiserl. Franske Armee rykket ind i Østerrigs Hovedstad. Mød 30000 bevæbnede vilde man gjøre Keiser Napoleon Besiddelsen af Wien stridig; men hvor blev disse af de forsvandt lig Dug for Soel Keiseren har befalet største Skaansomhed imod Wiens gode Jndvaanere og de stakkels Bønder paa Landet; men har derhos forsikkret, at han paa det alvorligste vil straffe alle Uroligsindede og Ondskabsfulde. Siden Erkherrug Maximilian ikke fik den store Skat med sig fra Wien, saa falder nu disse, ventelig engelske Blodpenge, i de Franskes Hænder. - Wiens Borgerskab er bleven afvæbnet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-05-29
J Tyrol gaaer de Bayerske Generallieutenanter Der og og Wrede frem med stærke Skridt. Den 12te Maji trængte sidste derind til Egnen af St. Johan, hvor han, uagtet Høiene var besat med en Mængde rebelske Bønder, dog slog Fienden og forfulgte ham til Elmen. Den 13de om Morgenen Kl. 4, brød Wrede og fra Elmen og gik den Østerrigske General Chasteller imøde, og drev ham tilbage fra et Sted til et andet. Ved Egendorf tabte Gen. Chasteller tilsidst 4 Kanoner, 8 Haubitzer med Munitionsvogne, al sin Bagage, over 150 Heste og 1 Fane. 1 Oberst, 3 Majorer, 32 andre Officierer, 2000 regulaire Tropper samt 1000 Mand Landværn, og Rebellere blev taget fangen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-05-29
Efter Beretninger fra Maylland og Vexona, retirerer Erkehertug Johanns Armee i største Uorden imod Crain til Erkehertug Carl har sidst have sit Hovedqvarteer i Horn, 4 Mile fra Stein og Crenz; og har derpaa fortsat sin Marsch til Ungarn.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-05-29
Den 9de Maji havde Prindsen af Pontecorvo sit Hovedqvarteer i Straubing og den 10de gik han med sit Corps over Wilshofen til Passau. - Hans saavelsom Hertugen af Auerstædts Bevægelser imod Bøhmen, synes blot at have været en Diversion, for at vildlede Erkehertug Carl - De gaae nu til Wien. Keiser Napoleon har udnævnt Kronprindsen af Bayern til Jntrims=Commendant over Staden og Egnen af Salburg. - Kongen af Bayern med den hele Kongelige Familie er igien indtruffet til sin Hovedstad München, efter 26 Dages Fraværelse.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-05-29
Den 19de Maji var allerede over 50000 fangne Østerriver passeret igiennem Augsburg.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-05-29
Den 17de kom Hr. v. Didof, som havde været ansat ved den Russiske Ambassade i Wien til Paris, og medbragte Ruslands Erklæring imod Østerrig. Siden den franske Armee gik over Inn, har den, efter den 6te Bullerins Jndhold, funden 40000 Centner Meel, 400000 Rationer Tvebak og nogle hundredetusende Rationer Brød; hvilke Magasiner Østerrigerne havde formeret i den Tanke, at gaae fremad dermed; men komme os nu vel tilpas. En vis Major Schill, som i sidste Preusiske Krig havde begaaet adskillige Forbydelser, og havde nu erhvervet sig ColonelsRang, er med sit hele Regiment desertert fra Berlin, har begivet sig til den Sachsiske Grændse, omringet Staden Wittenberg m. m., og siden taget en anden Vending (see Rubrikken Blandede Efterretninger) er ved Parolen bleven erklæret som Desertør. Denne latterlige Bevægelse var aftalt med Partiet, som vilde sætte hele Tydskland i Brand og Oprør. Keiseren har, forat sikkre Fastlandet mod saadanne Uroesstiftere, anordnet et Observations=Corps Oprettelse ved Elben, som skal bestaae af 60000 Mand under Hertugen af Valmp. Alle disponible Corps i det indre Frankrig gaae nu i Jilmarsche til Reserve=Armeen under Hert. af Valmy, som formeres ved Hanau.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-05-29
Blandede Efterretninger. Hamborg. Den 24de Maji er den liden Fæstning Dømit i det Meklenborgske, som den ovennomtalte Preusiske Major Schill alt siden den 15de havde overrumpler og holdt besat, igien indtaget af et Compagnie Hollandske Grenaderer og nogle Voltigeurer, tilhørende General d'Albignas Tropper, hvilke dræbte et betydeligt Antal af de Jnsurgentere der vare, og tog Resten fangen, samt befriede adskillige Personer som Schilder havde sat i Forvaring. 150 Skibe som de fra begge Elbbredde havde bemægtiget sig, og hvorpaa SchilsMunition var, blev dem frataget. Af Hollænderne blev ikkun 1 Mand dræbt og 1 saaret.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-05-29
Wismar, 22de Maji. J Fredags Aftes kom 36. Mand af Schils Corps ilende hertil og besatte Stadens Porte, men førte sig iøvrigt got op. De bragte 4 fangne Meklenborgske Husarer med sig, og tog næste Nat igien herfra. Jgaar Formiddags kom Schil selv hertil med omtrent 2000 Mand, deels Cavallerie, deels Jnfant., af hvilke omtrent 600 Md. bleve her og Resten forlagt i omliggende Landsbyer. De havde nogle faa Kanoner og Krudtvogne med sig. Schil holdt en Tale til Jndvaanerne for at beroelige dem, udsatte derpaa Feldtposter og uden Tilladelse maatte ingen komme ind eller ud af Staden. Natten derpaa gik endeel af disse herfra, og man forventer Resten snart bryder op Lybek. Den 23de Maji rykkede en Afdeling af Schils Corps herind, og tilkiendegav, at inden Aften vilde endnu 3000 Mand følge; men disse kom ikke. Den 24de om Morgenen er derimod til vor Betryggelse Kongelig Danske Tropper, Husarer, Jægere og en Afdeling Artillerie rykket herind.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-05-29
Altona, 26de Maji. Paa Grændsen mellem Hamborg og Lybek har samlet sig et Troppekorps under Hr. Generalmajor v. Evald.