JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-01-12
Wien, den 27 December. Keiseren har hidtil, uagtet sin Upasselighed og stærke Brystkræmmelse, besøgt Hofcancelliet i sin sædvanlige Dragt, og ligeledes beæret Feldtmareschal Lasey, der ogsaa har en stærk Catharr, med et Besøg. Hs. Majestæt gaaer hver Aften Kl. 8 1/2 til Sengs, men er allerede Kl. 4 om Morgenen oppe igien for at arbeyde. – Den store Mængde Supplicante har foraarsaget, at den saa kaldte Controlleur=Gang er blevet lukket.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-01-12
Endnu gaaer her det usandsynlige Rygte, at baade Storviziren og Storadmiralen ere faldne i Unaade hos Porten. Man fortæller videre, at begge disse Feldtherrer opholde sig i Raschowar, for at aftale det Fornødne til deres Personers Sikkerhed. Ja der siges, at Storadmiralen endog skal have begyndt en Correspondence med adskillige Russiske og Østerrigske Generaler, og til den Ende sendt Pachaen af Bender til det Romanzowske Hovedqvarteer. Hvorvidt alt dette er grundet, maa Tiden lære.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-01-12
Hofraad Born har opfundet et Slags Krudt, som er stærkere end det hidtil bekiendte, og hvortil man ikke behøver at bruge Salpeter, men en Art Salt, der faaes for langt bedre Kiøb.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-01-12
En vis ung Cavailler, som for nyelig ved en Gesandts Taffel, hvor man iblandt andet spurgde, hvorfor Brødet for nærværende Tid var saa smaat, uden Betænksomhed svarede: "Det maa endelig være smaat, siden vi deele det med vore Bundsforvandte Russerne, har for dette ubetænksomme Jndfald havt 24 Timers Stuearrest. Der fortælles, at een af hans oprigtige Venner sendte ham den følgende Morgen et Billede, hvorpaa Hypokrat var malet, holdende Fingeren paa Munden, og denne Underskrivt: En Kunst at tie.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-01-12
Frankfurt ved Mayn, den 30 December. J denne Vinter, da saamange Træe og Mark Frugter bortfryse, raader en Oeconom, efter egen Erfaring, at behandle frossen Frugt, Roer, Kartoffler a. ligesom forfrosne Mennesker, og lægge dem i koldt Vand med Snee og noget Salt, men paa et Sted, hvor det ikke kan fryse, dog ikke i nogen varm Stue. Efter 4 Timers Forløb slaaer man Vandet bort, og lader Kartoflerne tørres paa et luftigt Sted. Æblerne aftørres med et Klæde, bringes ligeledes hen paa et Sted, hvor de ikke kan fryse igien, og tildækkes med gamle Sække. De holde sig ey allene efter den Dag, men faae deres rette Smag igien.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-01-12
Hamburg, den 5 Januarii. En den 30te December fra Warschau afgaaet og i Dag herigiennem til Kiøbenhavn passeret Stafette har medbragt den høystvigtige Efterretning, at Fæstningen Ocakow er den 16de December med stormende Haand erobret af de under Fyrste Potemkins Commando staaende Russisk Keyserlige Tropper. Videre berettedes, at der i denne Storm ere blevne henved 6000 Tyrker, og at Russerne have mistet deres General, Fyrste Wolchonsky. Den commanderende Feldtmarechal, Fyrste Potemkin, har affærdiget Oberstlieutenant von Bauer, en værdig Søn af den forhen saa berømte Russiske Generallieutenant af samme Navn, i dette vigtige Ærende til Petersburg.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-01-12
Altona, den 5 Januarii. Den med den Hollandske Post indløbne Efterretning om Kongen af Spaniens Død er med den sildigere ankomne Franske Post bekræftet. Gazette de France beretter, at den Høystsalige er død den 13de December, var født 1716, har regieret 29 Aar i Spanien, var forhen Konge over begge Sicilierne, og havde opnaaet en Alder af 72 Aar og 11 Maaneder. Hans Successor, Prindsen af Asturien, nu Kong Carl IV, er født den 12te November 1748.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-01-12
Med bemeldte Franske Post er tillige over Ostende indløbet den Engelske Post af 23de December, saa der altsaa nu kun fattes een Engelsk Post, nemlig den af 26de December. De Engelske Breve af 23de ere af et meget ubehageligt Jndhold, og vise tilfulde, hvor stærk Forbittrelsen, imellem de stridende Partier i og udenfor Parlementet voxer. Det er saa langt fra, at begge de i Underhuuset modsatte Partier (Overhuuset har i hele 8 Dage, nemlig fra den 15de til den 23de, været en roelig Tilskuer tegne til at nærme sig til Enighed, at tvertimod Uenighederne og personlig Forbittrelse bliver hæftigere, og havde forledet begge Partier til at giøre hinanden de haardeste Bebreydelser. Jblandt andet har Hr. Rolle af Ministerialpartiet forekastet Oppositionen, at den, naar den først eengang havde faaet Fingre paa den Kongelige Magt, aldrig vilde give Kongen den tilbage, om Han ogsaa blev nok saa fuldkommen helbredet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-01-12
De i Underhuuset forefaldne vigtige Debatter den 19de og 22de bleve endte dermed, at Hr. Dempsters (af Oppositionspartiet) Forslag: "At Hs. Kongel. Høyhed, Prindsen af Wallis skulde ved en Addresse anmodes om at paatage sig Administrationen over Kongerigets Civil og Militair=Anliggender, saalænge Kongen var syg, og ikke længer, blev afslaaet med 251 Stemmer imod 178, følgelig har Ministeren, Hr. Pitt, ogsaa her havt en Pluralitet paa sin Side af 73 Stemmer. Ved denne Leylighed har Hr. Burkes Tale til Prindsen af Wallis's Fordeel gjort stor Opsigt." J 23 Aar har jeg, sagde han, her i Underhuuset hverken smiggret for Kongen eller Folket. Aldrig har jeg seet Buckingham eller Carletonhouse (Kongens og Prindsens Residence Palais) indvendig, jeg er ikke heller en af Prindsens Fortroelige, og altsaa kan man ikke fatte Mistanke til mig. Vor Constitutions Grundsætninger, efter hvilke Kronen er arvelig, beundrer jeg, thi denne Arvelighed bidrager meere til Nationens Vel og Lyksalighed end til den kongelige Families Fordeel, da den afskrækker enhver Forvoven, som af Ærgierrighed kunde lade sig forlede, fra at tragte efter den Kongelige Trone. Denne Arvefølge er den Klippe, det Bolværk, hvorpaa Ærgierrighedens Bølger brydes og miste deres Kraft, den Grændsesteen, der er sat for Herskesyge, Folkets største Sikkerhed imod de Gienvordigheder, der følge Valgregieringer. Vil man nu ved en saadan Leylighed oversee Kongens Søn, saa nedriver man Bolværket, forrykker Grændsestenen, og svækker den Sikkerhed, hvorpaa Nationens Velfærd grunder sig. Vil man udnævne en anden end den formeentlige Tronarving til Regieringsforvaltningen, saa erklærer man derved, at en Mands Formue ikke er saa sikker i hans Søns, som i hans Forvalters eller Advocats Hænder. En saadan Regent, som Ministeren vil skabe, vil ikke blive andet en Parlementets Creatur, en blot Traaddukke, som begge Huusene efter Behag kan regiere ligesom de ville. Jeg for min Deel vil ingenfinde adlyde en saadan Dragedukkes Lov, og jeg frasværger den al Lydighed. Huuset Brunswig har jeg tilforet Lydighed, og redeligen forpligtet mig til at haandhæve Tronfølgen i Prindsesse Sophies Linie, altsaa maae jeg sætte mig imod enhver Souverain, der ikke nedstammer fra hende. Ministerial=Tømmermanden maae nu tilhugge sig hvad for en Konge, han vil, og af hvad for Tømmer han vil, jeg for min Part vil aldrig tilbede den Afgud, der kommer fra hans Hænder."
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-01-12
bemeldte Engelske Breve af 23de December melde tillige, at Kongen har udstaaet store Smerter af de spanske Fluer, man havde lagt Ham paa Fødderne. Om Dagen og om Aftenen har Han været uroelig, men derimod roeligere om Natten. Prindsen af Wallis havde givet Oppositionspartiet en stor Fete i hans Palais Carletonhouse. De fornemste Parlementsstalere, og Hr. Pitt selv, havde allerede talet sig hæse, og vare upasselige af Forkiølelse og af at have grebet sig for stærkt an. – Et af Londons offentlige Blade melder, at Stadens Magistrat har tilbudet Hr. Pitt en Pension af 3000 Pund Sterling, som et Beviis paa dens Agtelse for hans fortræffelige Administration, ifald han skulde blive nødt til at vige Ministerpladsen for en anden.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-01-12
(Posten for i Dag er ved Avisens Slutning ikke ankommen.)
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-01-12
Kiøbenhavn, den 12 Januarii. Førstkommende Onsdag den 14de Januarii bliver Balpare en Domino paa Hof=Theatret for alle 9 Classer, som begynder Klokken 6 1/2 Slet. Enhver, som agter at bivaane dette Bal, vilde i Forveien indsende deres Navne til Hr. Casserer Juul, boende i store Kongensgade No. 43, paa anden Sahl, da billetterne med enhvers Navn paategnet kan afhentes samme Dags Formiddag paa Christiansborg, Slot, i den saa kaldede Procuratorstne, fra Klokken 8 til 12 Slet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-01-12
J Tallotteriets 566de Trækning her i Staden udkom i Dag følgende Numere: Død:
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-01-12
Kiøbenhavn. Den 4de Januarii, Herman Henrich Lange, en Søn af Hr. Justitsraad og Post-Secretair Lange, i sit 3die Aar.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-01-12
Meteorologiske Observationer. Vinden. Therm.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-01-12
Barom. Kulde. Jan. Uvis. N. O. Ord, N. O. Udi afvigte Uge, fra den 1ste Jan. til den 10de dito, ere i denne Kongel. Residencestad copulerede 13 Par. Fødte Drenge 22. Piger 26. Tilsammen fødte 48. Døde Mænd 64. Qvinder 33. Drenge 19. Piger 19, af følgende Sygdomme: Alderdom 10. Apoplexie 1. Barselseng 3 Brystsyge 17. Durchløb 1, Feber 2. Forkiølelse 1. Forraadnelses=Feber 6. Galde=Feber 1. Hastig død 2. Hidsig Feber 2. Hovedpine 1. Juslammation 3 Koldbrand 1. Kopper 7. Krampe 1. Skarlagens=Feber 1. Slag 18. Tænder 2. Tærende Syge 16, Uangivne Svagheder 32. Vattersoet 6. Ørepiine 1. Tilsammen døde 135. Altsaa 87, fleere døde end fødte.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-01-12
Den til den 31te förstkommende, berammede Continuations-General-Forsamling paa det Asiatiske Compagnie, er formedelst uformodentlige Forhindringer med Compagniets bestandige Commissions Samtykke udsat til Onsdagen den 21de Januarii 1789 om Eftermiddagen Klokken 4 Slet; hvilket herved til de høye og gode Herrer Interessenteres behagelige Efterretning bekiendtgjøres. Ligesom og de Interessentere, der fremdeles ønske at qualificere sig til at mode og stemme paa General. Forsamlingen, anmodes forinden til den Ende at indfinde sig hos Justits Directeuren paa Compagniets Huus Onsdag og Fredag imellem 10 og 12 Slet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-01-12
Nye Gottingske Comme-Calender for Aaret 1789 sælges i det Kongelige Bogtrykkerie. – Denne har samme Fortienester som dens Forgængere. Foruden Anmeldelsen af nye Opfindelser, physiske og andre Mærkværdigheder, har Hr. Hofraad Lichtenberg med sit bekiendte Lunne fortsat Forklaringen over de Hogartske Kobbere, og denne Gang foretaget: Troppernes Udmarsch til Finchley, det leende Paterre; og Collegium Medicum. Det øvrige Jndhold leverer: Historien om Pomp buxerne og Diævelskaberne i det sextende Aarhundrede (overmaade moersomt og lunefuldt); over Lækkerbidskener, nyeste Efterretninger fra det nyeste Jerusalem 20. - Maanedskobberne, af Chodowiecki's Mesterhaand og hans egen Opfindelse, forestille de forskiællige Grader i den ægteskabelige Lyksalighed, og de mangehaande Bevæggrunde, man har til at begive sig i Ægtestanden. Jblant disse ere No. 11, og Manden med den Spanske Løsenøgle paa No. 12, vist nok stærke Beviser for den gamle Sætnings Rigtighed: at Ægteskaberne sluttes i Himmelen. Jmidlertid raader dog Recensenten, hellere herefter at slutte dem paa Jorden. - Ligeledes kan ogsaa bekommes Stydske Pandora oder Kalender des Luxus und der Moden, Stykket, 5 Mk. sens sandelige Lyst-Hauge, udi hvilken en Guldelskende Siel dagligen kan hente sig Trost og Vederqvægelse ved andægtige Hierte-Suk, paade Morgen og Aften, i sit eget saavelsom Guds Huus, desligeste naar den agter at gaae til Skrifte og Alters, saa og over de 7 Kong Davids Poenitentze=Psalmer, prydet med 8 Kobberstykker, som forestille hvad Gud haver skabt hver Dag i sær, Guld elskende og andægtige Siele vil i denne aandelige Lyst-Hauge finde kostelige Urter, og plukke hvad som kan være tienlig til deres aandeltge Røgelse; sælges i det kongel. Bogtrykkerie, for 1 Mk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-01-12
AVERTISSEMENTS. Tirsdagen den 27de Januarii førstkommende, om Middagen Klokken 12 Slet, bliver i Følge Dom og Udlægs=Forretning ved offentlig Auction paa Børsen her i Staden, 5te og sidste Gang absolute at bortsælges, Skipper Jens Harraldsen Sands tilhørende Brig=Skib, Jngeborg Marie kaldet, drægtig 7 CommerceLæster, med staaende og løbende Redskaber, og er beliggende ved Hr. Browns Plads paa Christianshavn, efter de Conditioner, som paa Auctionsstædet bliver bekiendtgjort, og hvilte, forinden kan erfares hos Forst Advocat Beyer, boende i Skidenstrædet No. 138.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-01-12
Tirsdagen den 27de Januarii førstkommende, om Middagen Klokken 12 Slet, bliver ved offentlig Auction paa Børsen her i Staden, 5te og sidste Gang opbuden, for til den Høystbydende absolute at bortsælges, de Herrer John & William Brown & Compagnies tilhørende.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-01-12
Fregat-Skib, Mary Ann kaldet, drægtig 125 CommerceLæster, med staaende og løbende Redskaber, og er beliggende ved Boets tilhørende Skibsbygger-Værf paa Christianshavn, efter de Conditioner, som paa Auctionsstædet bliver bekjendtgjort, og hvilke, saavelsom Skibets Jnventarii-Liste, forinden kan erfares hos Først-Advocat Beyer, boende i Skidenstrædet No. 138.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-01-16
Kiøbenhavns No. Aar
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-01-16
Post-Tidende. Fredagen, den 16 Januarii. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved P. M. Hopfiner.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-01-16
Jassy, den 1 December. Feldtmarechal Romanzow ventes dagligen hertil, og Bojarerne og Geistligheden have for 8 Dage siden belavet sig paa at modtage ham med alle Høytideligheder. General Kamenskoy har, ikke langt fra Bender, været i Haandmænge med Tyrkerne og Tartarerne, ved hvilken Leylighed 70 Tyrker ere dræbte, og 27 fangne. - J Moldau er nu ogsaa alting roeligt, og Russernes Vinter qvarterer strække sig lige til Sereth-Floden. – Osman Pacha, forrige Commandant i Choczim, er, som Rygtet gik, ikke henrettet, og lever endnu, men Tyrkerne nægte ham med hans Mandskab at passere Donau, og paastaae, at han først skal igien erobre Choczim.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-01-16
Madrit, den 15 December. J en Tid af ikke fuldt sex Uger har Døden frarøvet os 4 Kongelige Personer: En ung Prindsesse i hendes blomstrende Alder, just da hun første Gang nød den Glæde at være Moder, derefter hendes Barn, og endelig hendes Gemahl. Dens sidste, men for os vigtigste, Offer var Patriarken for denne høye Familie, Kong Carl III af Spanien og Jndien, hvis Successor skal regiere under Navnet Carl IV. De faa Forbindelser, Spanien stod i med andre europæiske Magter, Frankrige undtagen; de Baand, som næsten i hundrede Aar har foreenet disse to Greene af eet og det samme Huus; og endelig den fælles Jnteresse, der, formedelst deres Eiendommes Beliggenhed i Europa og Asien, syntes at lægge Grunden til en saa lang og stærk Forening, for at anvende alle fælles Kræfter imod en stedse misundelig og stedse farlig Rival – alt dette synes at forjage den Tanke, at Regieringsforandringen skulde kunne foraarsage nogen Forandring i vort Hofs politiske System. Jmidlertid er man dog ikke gandske frie for Bekymringer af dette Slags, og disse ere grundede deri, at vor nye Konge ved adskillige Leyligheder har, til Fordeel for Engeland, viist een og anden Tilbøyelighed, der undertiden gik saa vidt, at man fristedes til at ansee den for Partiskhed. Men maaskee var denne Partiskhed ikke saameget stillet imod Frankerige som imod de Ministre, der havde hans Durchl. Hr. Faders hele Fortroelighed. Maaskee vil Kongen nu tænke anderledes, end Prindsen af Asturien forhen tænkte, og i saa Fald bliver den forventende Forandring blot en Revolution i Ministeriet, hvorom man snart vil blive i Stand til at give nærmere Efterretninger.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-01-16
Venedig, den 20 December. Vox Republik, seer sig nu nødsaget at gribe til alle muelige Forsvarsanstalter imod de troeløse Montenegrinere, som have forenet sig med Pachaen af Seutari imod os. Der er derfor, efter to overordentlige Raadsforsamlinger, gaaet Ordre til Admiral Condulmero, at gaae med en Division af sin Flaade til Cattaro. Jmidlertid har vort Senat affærdiget en Coureer til Constantinopel med denne Erlæring: at Venedig aldeles ikke har noget Fiendtligt i Sinde imod Porten, men at den blot maa sætte sig i fornøden Forsvarstand imod een af dens oprørske Stadt holdere.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-01-16
Paris, den 29 December. Endnu synes baade Hoffets og Stadens Meeninger i Henseende til Stændernes almindelige Forsamling at være deelte. J Forgaars hedde det, at den første Classe skulde forsamles i Trianoon, den anden i Marly, og den tredie i Versailles, og hver for sig først bestemme, hvorledes den almindelige Sammenkomst skal holdes, samt hvilken Maade der er den beqvemmeste og korteste at afgiøre Sagerne paa.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-01-16
Warschau, den 30 December. Den nye Krigs-Commissions Personale er nu ved de fleste Stemmer udnævnt, og de have samtligen, tilligemed Feldtherren, aflagt Kongen den foreskrevne Eed. Denne Commissions første Arbeyde bliver at bringe Kronarmeens og den Litthauiske Armees Etat i fuld Stand, og forskrive de fornødne Geværer og Munitioner til 30000 Mand.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-01-16
Finants-Commissionen skal søge at giøre et udenlandsk Laan imod billige Renter. En med Efterretning om Ocsakows Erobring her ankommen Coureer melder, at Fyrste Potemkin strax efter denne vigtige Seyer har tiltrædet sin Reyse til Petersburg, Fyrstens Armee bestod før Oczakows Erobring af henved 60000 Mand sunde og modige Tropper, der trodsede alle Krigens og den haardeste Kuldes Ubehageligheder. – Der fortælles, at en Bombe, som havde truffet det tyrkiske Krudt magazin i Oczakow, og sprænget det i Luften, har gjort meget til Expeditionens saa hastige og lykkelige Udfald; da de Beleiredes Forlegenhed derved blev saameget større, og tvang dem til at overgive sig.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-01-16
Rigsdags Sessionerne ere udsatte til den 7de Januar, da man har foresat sig at udnævne særskilte Commissioner for Politie- og Justits=Departementet, hvorved altsaa det hidtilværende stedsevarende Raads Forretninger aldeles ophøre. – Den nye Commission for de udenlandske Anliggender bestaaer overhovedet af 14 Personer, hvoriblandt de 4 Pohlske og Litthauiske Cantzlere.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-01-16
Stockholm, den 30 December. Denne Stads Geistlighed og Borgerskab have den 27de hujus valgt deres Rigsdagsmænd, nemlig den førstmeldte 4 og det sidste 10. Borgerskabets Deputeerte ere: Justitsborgemesteren Eckermann, Raadsherrerne Lidberg og Malling, Grossererne Bergs og Björkmann, Urtekræmmeren Ahlestrøm, Fabriqueur Spiarius, Guldtrækker Oldenburg, Garver Westin og Hr. Lorentson.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-01-16
Frankfurt ved Mayn, den 30 December. Efter de Jagttagelser, man har anstillet i München og Augsburg, var Kulden der den 18de og 19de d. M. allerstærkest, og steget til 21 Grader. Adskillige Mennesker fandtes ihielfrosne paa Marken. Af den skarpe Østenvind var Hunden paa endeel Reysendes Kinder og Næser rævnet. J. Runnerade, i det Westerwaldske, ere et Par Stude og to Køer, og i Hadamar to Fruentimmer i deres Senge, frosne ihiel. Paa Marken har man fundet meget dødt Vildt og døde Fugle. De Skippere, hvis Fartøyer ere indfrosne i Rhinstrømmen, og de denne Strøm nærmest liggende Stæder, ere i største Frygt for den forestaaende Jis gang, og der er gjort den Anstalt, at der ved Kanoners Løsning kan gives Signal, naar Jisen begynder at brække, paa det man i Tide kan rædde sig.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-01-16
Wien, den 31 December. Monarkens Upasselighed har i nogle Dage, sat det Almindelige i stor Bekymring. Første Juuledag havde Liv lægerne en overordentlig Forsamling i denne Anledning; man frygtede i Førstningen for en Ansats til Vattersoet, men er blevet igien trøstet, da Monarken fik Lindring for Brystet, og kommer sig Dag for Dag. Efter Lægernes Raad drikker Hs. Majestæt Giedemelk, blandet med Æselmelk. Man giør sig al Umage for at fraraade Ham at bivaane et andet Feldtog imod Tyrken, da det kunde have alt for sørgelige Følger for Hans Helbred og Liv. – Efter Sigende er der affærdiget en Coureer til Florenz, for at indbyde Storhertugen til at tilbringe denne Vinter her hos Keiseren. - Helten Landon har ogsaa i nogle Dage været sengeliggende.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-01-16
Amsterdam, den 3 Januarii. Endnu fattes vi 4 Engelske Poster, nemlig fra 19de, 23de, 26de og 30te December. Over Ostende meldes fra London af 23de: "At den Engelske Nation synes meget godt om det Langdrag, Hr. Pitt og hans Colleger søger at trække den indrettende Regieringsforvaltning i. Et Beviis paa, at Nationen elsker sin Konge. - Dronningen ønsker ogsaa saameget mere denne Sags Forhaling, som Lægerne giøre sig Haab om, at Kongen snart vil komme sig, og at han, saasnart de milde Foraarsdage vise sig, vil faae sin Fornufts fulde Brug igien. Ved saa ivrigen at forsvare dette Dronningens Ønske har Hr. Pitt vundet Publicums fuldkomne Agtelse og Tillid."Et andet Brev fra London af 23de December beretter: "At adskillige af de Personer, som have havt daglig Opvartning hos Kongen, ere afskedigede, og at Doctor Willis i deres Sted har faaet anbragt sin Broder og 3 af sine Elever, som han netop har dannet til at gaae Patienter til Haande, der laborere af samme Svaghed, som Kongen for nærværende Tid. Det er ikke Forsømmelse i Tienesten, der har gjort bemeldte Hofbetientes Afskedigelse nødvendig; men det agtedes fornødent, at Doctor Willis's Forskrivter under disse uheldige Conjuncturer bleve til Punct og Prikke fulgte. Dertil udfordredes erfarne Folk, som kiendte Vigtigheden af at følge en Læges Ordinationer, og hvor nødvendigt det er, at Patienten tilholdes at giøre og bruge det, der skal kunne helbrede ham."¬
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-01-16
J Paris vil man allerede vide, at Hr. Pitt har taget sin Dimission, og at Regieringen er overdraget Prindsen, af Wallis allene. – Næsten overalt i Frankrige herster Partieaand. J Rennes skal det være gaaet saa vidt, at Skoemagerlauget har sammensveret sig, ikke at giøre een Skoe meere for nogen Adelig.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-01-16
Aalborg, den 31 December. Udi afvigte Kirke=Aar 1788 ere i Aalborg Stift copulerede 646 Par; Fødte af Mandkiøn 1227, af Qvindekiøn 1203, tilsammen fødte 2430, deriblandt 156 Uægte. Døde af Mandkiøn fra o til 10 Aar 449, fra 10 til 20 Aar 31, fra 20 til 30 Aar 46, fra 30 til 40 Aar 65, fra 40 til 50 Aar 63, fra 50 til 60 Aar 84, fra 60 til 70 Aar 102, fra 70 til 80 Aar 97, fra 80 til 90 Aar 35, fra 90 til 100 Aar 7, fra 100 Aar og derover 2, tilsammen 981. Døde af Qvindekiøn fra o til 10 Aar 394, fra 10 til 20 Aar 26, fra 20 til 30 Aar 40, fra 30 til 40 Aar 53, fra 40 til 50 Aar 76, fra 50 til 60 Aar 78, fra 60 til 70 Aar 120, fra 70 til 80 Aar 123, fra 80 til 90 Aar 57, fra 90 til 100 Aar 6, fra 100 Aar og derover 1, tilsammen 974, i alt døde af begge Kiøn 1955. Ere altsaa i hele Stiftet 475 flere fødte end døde. Anmeldte Merk værdigheder ved de Fødte og Døde; Jblant de Fødte 22 Par Tvillinger, 47 Dødfødte, en Kone i Understed Sogn født 3 Børn, som alle levede i 5 Uger. Jblant de Døde: i Aalborg 1 død i Arrest, 1 død pludselig paa Gaden, 1 qvalt under en Sandbanke, 2 druknede, 1 knuset til Døde i en Veirmølle, 1 ihielslagen af en Kanon, som sprang i Stykker, 1 dræbt ved et Par løbske Heste. J Westerhassing Sogn 1 dræbt af Lynild. J Dronninglunds Sogn 1 Kone qvalt under en Tørvestak, en anden funden død i Skoven. J Børglum Sogn 2 druknede af Vaade. Af Tornbye Sogn 3 og af Hiortals Sogn 4 Mænd druknede paa Havet. Ved Hiøring Sogn 1 Mand funden død paa Sneen. J Tømmerbye Sogn 1 Mand funden død paa Marken, og 1 Kone falden til døde af en Vogn. Paa adskillige Steder: 3 druknede, 2 hastig døde, 1 Mand funden død paa Marken, 16 døde af Kighoste, 1 Dreng funden død i en Mose, 1 Barn paa 5 Aar falden i en Gryde med kaagende Mad udi, 1 Mand ihielslagen af sine Heste i det han faldt af Vognen. Ved Hirtzholmen 3 forulykkede Skibsfolk. J Raaberg Sogn 1 Mand opskyllet af Havet. J Wrendsted 2 Ægtefolk begravne paa een Dag.
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-01-16
(Posten for i Dag er ved Avisens Slutning ikke ankommen.)
Kiøbenhavns Postrytter, 1789-01-16
Kiøbenhavn, den 16 Januarii. Førstkommende Søndag den 18de Januarii, bliver anlagt Hofsorg for Prinds Henrich af Preussen, Marggreve til Brandenburg-Schwedt, som bæres i 6 Dage.