Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-11-24
J Torussac Bulletin Universel 1825, Juni Side 362 Arts mecaniges læses, at Tuden af en Lampe med Suurstof Gas var anbragt i en Port i London og da Vinden havde et Støb deri saa slukkede den Lampen flere Gange, en Tiener, som skulde tænde den, blev kied deraf, og faldt nu paa at sætte en snoet Jerntraad, som han havde gjort gloende, ned i Tuden, som havde til Følge at Gassen tændte sig naar Vinden blæste paa Jernet. Man antager at Daniel Vilson skal først have opfundet at betiene sig af Oliefrøe til Gasoplysningen; men Professor Tadde i Florenz skal allerede i 1822 have gjort Forslag dertil. Dampskibsfartens Opfinder er som bekiendt Amerikaneren Robert Fulton. Vor Tidsalders Oplysning tillader ikke, at hans Navn forglemmes, saaledes som det har været Tilfældet med saamange berømte Personers Navne, hvilke Menneskeslægten skylder de vigtigste Opfindelser; f. Ex. Opfinderen. af Rokken, af Plougen, af Bogstavskriften o. s. v. Fulton var født i Nordamerika af fattige Forældre, som forsømte hans Opdragelse; men da han fra Barndommen af havde havt en stor Lyst til Tegning og Mekanik, saa vidste han at forskaffe sig Hielpemidler for at dyrke disse Fag. Han gikomkring i Værtshusene og paa Gaderne og solgte Landskaber og Portraiter, og for de Penge, som han tiente derved reiste han til England mod Enden af Aaret 1786; der henvendte han sig til sin Landsmand, den berømte Historiemaler West, som tog sig af ham og Fulton gjorde nu store Fremskridt i at tegne og male. Men hans Genie drev ham fornemmelig til Mekanikens Studium. J Aaret 1793, indgav han til den Engelske Regiering et Forslag til Canaler paa skraae Planer foruden mange andre Jdeer, hvoriblandt Forslagene til Veie og Vandledninger af støbt Jern fortiene at bemærkes. Haninventerede derpaa forskiellige Slags Apparater for at udgrave Canaler, nye Møller for at sauge Marmor, og Maskiner for at spinde Hamp og snoe Reeb. J Aaret 1796 kom han til Frankerige hvorhan studerede Mathematik og udarbeidede der forskiellige Skrifter, som udmærke sig ved megen Originalitet; disse Skrifter ere ikke blevne trykte. Han faldt nu paa at give sig af med Politiken og meddeelte den berømte Carnot sine Forslag, som indlod sig ogsaa i Correspondence med ham; men da Carnot blev stødt ud af Directoriet i Aaret 1797 saa blev Fulton tilbage i Paris uden Understøttelse; han faldt nu paa at betiene sig af Dampen til Skibsfarten for at indføre en nye Maade at føre Krig paa Havet og saaledes at befrie Frankerige og hele Jorden fra Englands Overherredømme paa Søen; han kunde imidlertid ikke formaae den Franske Regiering til at tage sig af Sagen; han begav sig derpaa til Nederlandene; hvor han blev ligesaa koldt modtaget, da Bonaparte var bleven første Consul kom han tilbage til Frankerige og tilbød ham sin Tieneste; men han brød sig ikke heller om ham. Med Livingston gjorde han et Forsøg paa Seine floden med Dampseilladsen, paa samme Tid foreviiste han ogsaa Pariserne det første Panorama. Det Behagelige seirede over det Nyttige; Panoramaerne bleve indførte og perfectionerede i Frankerige; men Dampseilladsen blev forglemt. Aaret 1806 reiste Fulton tilbage til Nordamerika og byggede Aaret derpaa der det første Dampskib, ved at see det bleve Søefolkene ligesaameget betagne af Skræk, som af Forundring. Det varede imidlertid ikke længe førend Dampskibenes Antal tiltog; man saae dem beseile alle Floder og Kyster og efterhaanden at passere over Occanet. J 1810 erholdt Fulton Understøttelser af Kongressen for at opfinde Brandredskaber til at angribe Skibe med Han gjorde endeel heldige Forsøg, men døde midt under disse Experimenter; man siger at nogle Ærgrelser, som han havde, forkortede hans Dage; han døde i Aaret 1815, 49 Aar gl., efterat det dog var lykkedes hamførst at fuldføre den saa bekiendte Damp fregat. Hans Død opvakte en almindelig Sorg, Aviserne omgave sig med sorte Rander, og Seng tet og Municipalitet i Nyevork, tilligemed en stor Mængde Borgere ledsagede ham til sit Hvilested, Fulton var et af de store Genier, som gav Menneskeforstanden et nyt Stød fremad; siden hans Død bliver Dampseilladsen stedse videre udbredet og bliver uafladelig bragt til en større Fuldkommenhed. Vi ville omtale nogle af de nyeste Forbedringer. Det Amerikanske Tidsskrift NeporMercuri beretter: at man nu beseiler Jndløbet til Bristol med et Dampskib, hvorpaa Dampmaskinen ikke har nogen Kiedel, hvilket er en Opfindelse af Hr. Badcok. Jstedetfor en Dampkiedel bruges Rør af støbt Jern (at beskrive her dens Jndretning vilde blive kiedeligt for mange af dette Blads Læsere; men den kan læses omstændeligt i Lusserordentliche Beilage zur Allgemeine Zeitung 1832 No. 10) den har det Fortrin, at Maskinen koster ikke meget, er let, simpel og brugbar, og udkrævet kun liden Brændsel; den indtager ikke en større Plads end et lidet Theebord, og vil man giøre den større, saa kan man give den en saa stor Kraft, som man behager. – Hr. Valcourt i Nye=Orleans har opfundet en nye Dampmaskine med høit Tryk hvis Kraft skal være overordentlig; han har anstillet et Forsøg dermed i det Smaae paa en Saug mølle, som bragtes til at udrette ligesaameget, som ellers 120 Mennesker vare istand til at giøre. Ogsaa have Dhrr. Altkin og Steel inventeret en Dampmaskine med 3 Cylindere og hvorved der bespares af Brændselet 30 mod 100. – Et Nederlandsk Blad anfører et mærkeligt Exempel paa den Kraft, hvormed et Dampskib kan seile imod Strømmen. Passagen imellem Rotterdam og Emmerich opad Rhinen er saa besværlig, at naar et Skib ikke understøttes af en gunstig Vind, saa kan det bruge 3 til 4 Uger for at arbeide sig op mod Strømmen; men den 19de December i Fior lod et Skib, som havde en Ladning af 1354 Centnere ombord sig tage i Slæbetouget, af Dampskibet Nederlænderen. og efter 18 Timers Seillads naaede det til Em(Forts.) merich.