JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1786-04-21
Auctioner. At Sterboegaarden efter afdøde Frue Ausig, Storbjerchen kaldet, i Inderøens Tinglang, Matriculs No. 811, af Jordskyld 4 Spand 1 Øre. 8 Marklang, kan, om mueligt, uden for Sterboets Regning og Ansvar, blive tagen under Brug, indeværende Aar, saa er i Overlæg med den myndige Arving (S. T.) Hr. Capitaine Lorens von Brun eragtet fornødent, at opbyde den ved Auction forinden Løsøret afhandles, som beroer til beqvem Aarets Tiid, for Liebhabere, og bekjendtgjøres. til saadan Ende, Auctionen over denne Gaard at fremholdes paa Arvetomten bemeldte Gaard Storbjerchen den 22de April førstkommende, 11te gang om Formiddagen Kl. 11 Slæt, og 2den gang om Eftermiddagen Kl. 3 Slæt, hvorefter den indstilles til 3die og formeentlig sidste gangs Auction, paa Steenkier i Sergeant Grindbergs Huus at forrettes, den paafølgende 28de April, om Eftermiddagen imellem Kl. 3 og 5 Slæt. Denne Gaard har i en lang Række været beboet af destingverede Folk, og til saadanne fremdeles ere alle fornødne Huse. Dens Jordvei er betydelig, ja af de betydeligste og beste i Inderøens Tinglang, saavel i Agre og Enge, som Skov og Udmark m. v. Conditionerne paa Auctionsstedet skulle nærmere oplyse hvad som følger Gaarden, og tage Liebhabere imidlertid alt fornødne i Øiesyn. Fossum, den 25de Martii 1789. P. A. Rosted.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1786-04-21
J Følge Hr. Foged Arent Christopher Arnets Requisition bekjendtgjøres herved til almindelig Efterretning, at Onsdagen den 19de April, Kl. 2 Slæt Eftermiddag, bliver paa min Gaard Over=Eggen 11te gangs Auction foretagen over følgende Hr. Fogdens faste Eiendele: 1) Gaarden og Dragonqvarterret Fæbye, i Wærdalens Præstegield beliggende, af Skyld 1 Spand, hvorpaa, foruden de gamle Vaanehuse, findes nye opbygte Udhuse, saasom: Stabure, Stald, Fæehuus, Laave, Smidie &c.; desuden en stor ny Vaanebygning af 2 Etager, overalt med dobbelte Værelser, hvorudi for det meste er indlagt Gulve og Lofter, opført Skorstene og muret Kielder; derhos følger og en stor Deel forfærdigede Vindvesrammer, Døre med Klædninger og videre, samt Engelske Dørlaase, med Hængsler og Be slage. Under Gaarden ere 7 Huusmandspladse, hvis Huse eies af de der værende Huusmænd, som (foruden Pligtarbeide, 2 Ort i Forring af hver Koe, og 8 s. af hver Souv) svare tilsammen i Afgivt 24 Rdr. Denne Gaards Bonite er almindelig bekjendt; dog bør, for Fraværendes Skyld, meldes, at dens Udsæd er circa 70 Tønder, og at paa Gaarden kan fødes 10 Heste, 30 klavebundne Nød, og ligesaa mange Engelske Faar. 2) Gaarden Schiørdalen, skyldende 1 Spand 2 Øre, men Landskyld alene af 1 Spand; den er solgt fra Stiklestad=Kirke paa den Maade og med de Vilkaar, som Forordningen af 25de Mai 1733 foreskriver, har skjøn Skov og almindelig gode Bønderhuse, hvorudi p. t. opholder sig en Inderste, samt har en Huusmandsplads. 3) Houg, eller Holm=Sveer, skylder, efter Skyldsætnings=Forretning, 1 Øre, 16 Mkl. med Børel og Landskyld; har ingen Vaane= eller Udhuse, men derimod en Huusmandsplads, hvorpaa Huse staae, som Huusmanden ejer selv, og betaler, foruden Pligtarbejde og Forring for sine Kreature, aarlig 3 Rdr. Denne Eiendeel, Holm Sveet kaldet, ligger ellere tæt ved og kan indgjerdes med Gaarden Fæbyes Eiendeel. 2den gang blive disse Eiendeele sammesteds opraabte Løverdagen den 13de Mai, om Eftermiddagen Kl. 2 Slæt. Og endelig blive de 3die og sidste gang Fredagen den 26de Mai, Kl. 11 Slæt Formiddag, paa selve Gaarden Fæbye, til offenlig Auction erponerte og den Højstbydende tilslagne. Desuden bliver samme Dag og den følgende bortsolgt adskillige Løsøre Effekter, saasom: Sølv, Tin, Kobber, Jernfang, Borde, Stole, Seng- og Liinklæder, Gaards- og Kjøreredskab, et Qvantum Korn, tilligemed Heste og Kreature, alt paa Conditioner, som nærmere paa Auctionsstedet vorde bekjendtgjorte. Thi ville de Lysthavende sig paa foranførte Tider og Steder indfinde. Eggen, den 5te April 1786. Erasm. Sigism. Resch.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1786-04-21
Mandagen den 15de Mai førstkommende, Kl. 1 Slæt Eftermiddag, og følgende Dage, bliver fremholdet offenlig Auction over her i Molde for nogen Tiid siden afgangne Hospitals-Chirurgus Gottlied Fridrich Lange og siden afdøde Hustrue Madame Margarethe Wingaard deres Sterboes Effecter, bestaaende af Sølv, Tin, Kobber, Messing, Glas og Steentøi, Porcelain, Huus møbler, og andet Jern= og Træfang, Senge= og Liinklæder, Kjøbmandsvarer, en Deel Medicamenter og Chirurgiske Jnstrumenter, Sterboets Vaaneegaard med Søehuse og Eiendomsgrund, her i Molde beliggende, 2de Gaarde: Øde SørNessie og Skoemagernesset, i Romsdals Fogderie, samt 2de Vaane= med Søehuse i Fiskeværet Boe med adskilligt meere, som af de uddelende trykte Fortegnelser nærmere bliver at erfare. Auctionen forrettes i Sterboets bemeldte Vaanegaard; thi bekjendtgjøres saadant hermed til Liebhabernes Efterretning. Molde, den 10de April 1786. P. Jalles.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1786-04-21
Til Kiøbs forlanges. En Mands=Ridesadel med Bidsel forlanges til Kjøbs, hvorom Anviisning gives fra AdresseContoiret.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1786-04-21
Den, som maatte have en smuk Finmutte at sælge, anmodes, dermed at anmelde sig paa Adresse=Contoiret, hvorfra en Kjøber til samme anvises.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1786-04-21
Fundne Sager. Paa Adresse=Contoiret er indleveret en Sølv Spore med Bogstaver S. K., som er funden paa Lademen. Eiermanden kan bekomme samme tilbage, imod dette Avertissements Bekostning, samt en billig Findeløn.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1786-04-21
Bortkommet. Tirsdags Morgen den 18de April er bortkommen en graa Gaas, mærket med en grøn Klud om det venstre Been, og lidt hvid paa Hovedet og omkring Næbet; hvo samme skulde have faaet eller forekomme, da at melde det til mig undertegnede, imod en Douceur til Angiveren.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1786-04-21
Juveleer Hector.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1786-04-28
Om Fattige. Bor 6 a 800 Aar siden vare næsten ingen Fattige i Europa; thi ved dem bør forstaaes et 1 (plus) af Hænder, og et - (minus) af Arbeide. Jndtil det 10de og 12te Sekulum vare ligeledes kun to Slags Mennesker, Herrer og Slaver. Hine maatte have Formue, sørge for disse ligesom andre Huusdyr, eller holde færre.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1786-04-28
Vore Forfædre førte Handel og Fribytterie, det ene med det andet; thi den, som omgaaes meget med Havet, bliver modig, tapper, og omsider grum, lig det grumme Hav. Algirer og deres Brødre gjøre endnu det samme, og Handværket lever i Middelhavet, efterat det i Aarhundrede har været dødt i det baltiske. De ere Barbarer. De staaende Armeer begyndte at indtage Lehnsmændenes smaae Troppers Sted, virkende noget godt. Her kunde mange ledige Hænder anvendes, men de udfordre og høiere Skatter, og hvad bliver af deres Børn og de Udtjente, Herved døde nu Lehnsvæsenet. Frihed, den ædle, voxte med Handel og Fabriker. Naar enhver haaber at finde Arbeide, givter han sig, skiønt Lovene burde vaage over denne Frihed, da Regenten kan og bør see længere end Borgeren. Formerede Næringer have skabt Folk. Handelen har tillige skabt Yppighed, sær den Amerikanske, og 1 Daler eller 2 Lod Sølv er siden 100 Aar bleven lige med 1 Ort.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1786-04-28
Ved alle disse Omtumlinger ere adskillige Lande blevne overfolkede, f. Ex. Tydskland, Engeland &c. Det Europæiske Plus har fundet Udvej til Østen og Vesten. Men den Nordamerikanske Fristad begynder at lukke Porten, som udi en af deres Love skrevet staaer: Lader os eg drage os for mange unyttige Folk paa Halsen, saa modige og dydige Borgere bør være og nok. Saa længe de vare Colonier, modtoges allehaande godt og ondt. Lovene ville nu regjere, som det sig bør. Udvandringer blive vanskelige, og vee den Staat, som maa taale den. De fleste Stater tænke da omsider paa Næringsveie for ledige Hænder, og en vis anvender Millioner hertil; det kan vel ei alle, men alle kan noget, hver efter sin Maalestok, og vee den som ingen haver. Lært har man af Erfarenhed, at Almisser uden Arbeide, er Vand uden Brød. Føde og Klæde behøves, den maa Folket have. Men høje Skatter og Yppighed gjøre alting dyrt; Føden kan ej mere ved Arbeide vindes. Den fordervelige Over baad har ødelagt de smaa, og af Naturen sparsommelig daterte Stater, thi Næringen af Land og Hav ere periodiske (Annus tructificat, non terra siger Plinlus om sit Jtalien). Vort Nordenfieldske sælger maaskee mindre af Landet, Skovene og Fiskerierne, end vor Tobak, Sukker og Kaffe a. aarlig koste. Produkternes Mængde er formodentlig nær ved sin mulige Høide, og det politiske Barometer viser en farlig Constitution. Klimattet tiltader ei at manufakturere for andre. Vi kan meget hielpes ved at klæde os selv; endog ved fremmet Hør og Uld; thi Silke, skjønt baade blødt og behageligt, er aldeles, eller bunde være over vor Cirkel. Nyttige Anlæg for ledige Hænder ville, som vi vist kan haabe, baade af vor vise Regjering og dødige formende Borgere, finde kraftig Understøttelse, naar man gaaer fornuftig og langsom frem. Med egentlig Overdaads og Overflødigheds Kram vil det gaae os som andre, naar de ei meere kan betales, maa de undværes. Hvad Forskiel der er imellem Pænge og Papir veed enhver. For 5060 Aar siden brugtes de kun sparsommelig af de rige; men siden 40 Aar. er Almuen smittet, farlig smittet, f. Ex. Sukker 10 Pd. da, og 1000 for Tiden, hvilken skrækkelig Forskjel! Tobak ligesaa. (Enfoldigt, gandske enfoldigt er da det Spørsmaal. Hvor ere vore Pænge af blevne? Har F taget dem, Nei Yppigheden og hver Mands Brug af undværlige Varer), Man kan læse meere herom hos Macfarlans, som Garve har oversat Leipz. 1785. Hilseløse Fattige maa i alle Lande, leve af Almisser. For deres Skyld maa Hospitaler være. Kunde man have dem fordeelte i flere smaa for eet stort, var det bedre, men hos os vanskeligt. Af det store Antal Fattige kan vel disse udgjøre 1/2.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1786-04-28
Alle hellige Bøger indskjerpe Medlidenhed og Almisser til Fattige, men ingen mere end de Christnes. Uforstandige Qverulanter over Pleieanstalter og deres Jndretning skade de Fattige meget. Jngen menneskelig Jndretning er fuldkommen. Almisser formindskes, og Qverulanten bruger ofte dette Dække for sin Karrighed eller Uvidenhed. J Engeland beløbe Sognenes Almisser til 18 Tønder Guld aarlig, og dog vrimle Londons Gader af Usle, Halvnøgne. Men i en Staat, hvor man snart bruger 10 snart 100 Krigsknegte til Lands og Vands, kan det ei andet være. Necker regner den i Frankrig til 5 Millioner.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1786-04-28
Vi have da to Slags Fattige: idsløse, og 2) til Arbeide uduelige. beklageligt er det, at de første blive omsider af Sygdom c: Elændigheds visse Følge, forflyttede i den anden Klasse. Deres Antal er i det hele Land virkelig anseeligt, skjønt vi for 1012 Aar siden mistede paa engang 1012000 8 a Huusmands-Familier. De anseelige Fonds, som vor Bye har til Fattige, maa kunne virke Nytte, stor Rytte, fordem og Staten. Lader os da begynde, og af det store Onde Vexel=Coursen skabe et større Gode. Ved Handel blive vi ej rige, 50 Aars Erfarenhed maa have lært os det; thi den ædle Handel har skabt den uædle Overdaad. Sparsommelighed fra Hof til Hytte kan bringe os tilbage, hvortil, Til Pænge (thi Kongsberg, Røraas a. give dog vakkert) og national Velstand. Forsynet styrer vel for det Hele. Menneskelige Anlæg og Bekymringer ere Tidens Alstaer, eller Affødninger. De komme og gaae, ere heldige og uheldige. Religionen, den ene, kan gjøre og dydige, rolige og taknemmelige saavel i Fattigdom som Rigdom. Laudamus veteres, sed nostris urimur Ans. Stræbe maa de, hvis Kald det er at opmuntre de Rige til Barmhiertighed; de Fattige til Arbeide og Sparsomhed; at ydmyge de Stores Hovmod, uden at nedsætte dem for Mindres Had, trøste disse i deres ringe Kaar, uden at opløse Underordenens nyttige Baand; vise Sandheden uden Flor og Dække, lære Religionen uden Fanatisine i sin rette Forhold med Philosophien og Moralen.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1786-04-28
2den Søndag efter Paaske prædiker: Aftensang.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1786-04-28
Høymesse. Dom K. Hr. Dr. Hagerup. Hr. Angell. Frue K. Hr. Mag. Wittrup. Hr. Parelius.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1786-04-28
Dødsfald. Hr. Byefoged Peter Bredahl Møinichen død her i Byen den 16 April, udi sin Alders 70de Aar.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1786-04-28
Bekjendtgiørelse. Da den Residerende Capellan til Størdahlens Præstegield ved Tronhjem Hr. Børre Henrich Rachløw den 29de Martii sidstleden ved Døden er afgangen, og hans Efterladenskaber strax tagne under Behandling af Stedets geistlige Skifteret;
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1786-04-28
saa behage alle de, som i dette Sterboe have noget at fordre eller tilsvare, betimelig at vende sig til Skifteforvalteren Provst Støren; hvilken tillige (efter Overlæg med Hr. Sorenskriver Resch) hermed bekjendtgiør, at Tirsdagen den 6te Junii Kl. 10 Formiddag bliver Auctionen i Sterbohuset. Bolchan foretagen over alle dette Sterboes Eiendele, bestaaende af en Deel nye Møbler, hvoriblandt mange større og mindre Chatoller, Dragkister og Skabe, malede og beslagne, Huusgeraad, Liin, Gang= og Sengklæder, Sengsteder, Ride og Kjøretøi, Gaardsredskaber, Kreature, Heste, med mere, som henhører til en Landhuusholdning og Jordebrug. Størdahls Præstegaard, den 17de April 1786. Johan Støren.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1786-04-28
Det er ligesaa virkeligt som bekjendt, at (S. T.) Frue Geheimeraadinne Schøller har med Omsorg og Bekostning nok anlagt Alleen paa Cieilienborg ligesaa meget til publik som egen Fornøielse; hvorfore ere da mange saa ødelæggende, at de ved Tour eller Retour beskadige eller gand skee fordærve Træerne, ved Nedbrækning eller Nedkjørsel, Og hvorfore seer jeg hele Flokke Fodgængere, ja undertiden og til Hest passerende, hellere at gjøre Vei udenfor Alleen, naar de respective og ordentlige Personer kunne være nøiede med den til Passage anlagte, Skeer saadan Fordærv alene for at ruinere, da ere Gjerningsmændene onde nok, og fortjene Kiendetegn efter deres Jdeer; men skeer det af Kaadhed, da fortjene de at tæmmes. Men for begge disse Bemøjelser maatte dog denne min alvorlige Advarsel til Vedkommende forskaane mig; og gjør jeg mig det derefter til en fornøjelig Pligt, at vedligeholde til det højstærede Publici Lyst, hvad den forrige respective Eier af Cicilienborg har anlagt. Cicilienborg, den 27de April 1786. Sigismund Christian Selmer.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1786-04-28
Proclamata. Ved det efter Simon Olsen Melhuus den 20de Februarii sidstleden begyndte Skifte, er af hans nærværende efterladte Enke og Børn anmeldt af Peter Halvorsen Haldset, boende paa Baklandet ved Tronhjem, der har været givt med Datteren Karii Simmonsdatter, foruden en Hjem givt af 10 Rdr. og 2de Køer, til Boet er skyldig. laante Penge 16 Rdr. 3 Mk. 20 sk., og da PeterHaldset ikke ved Skiftet indfandt sig, anmodet om hans Jndkaldelse i disse Trønhjemske Efterretninger, da Boet er saa ringe, at samme ikke taaler anden Proclama. Bemeldte Peter Haldset ville altsaa 6 Uger fra Dato melde sig hos mig, som Boets Skifteforvalter, i Fald han haver noget at erindre mod denne hans Medarvingers paa ham opgivne Debet. J Mangel deraf sluttes Skiftet og Gjælden ham til Ansvar beregnet Boet til Jndtægt. Haavien, den 12te April 1786. C. Koefoed.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1786-04-28
Efterskrevne Skifter beroe her under Gul dals Sorenskriverie til endelig Afhandling og Slutning, saasom: J Melhuus Sogn: Efter Enken Sigrit Løsset; Simon Olsen Meelhuus; Jon Tronsen Hermanstammæhlen; Lars Lille-Rødningens Hustroe Elie Jwersdatter; Jver Olsen Tranmel; Johan Olsen Rønningen; Ole Henrichsen Søeberg; Enken Elen Nyetrøen; Enken Kirstii Andreasdatter Gravrochbachen; Peter Petersen Døhlbachens Hustroe Anne Olsdatter underGravroch; Randi Halvorsdatter, Ole Jensen Haugens Hustroe; Ole Olsen Oune; Christopher Larsen Porsetslagt; og Ole Arntsen, Huusmand under Gaarden Øjen. J Flaae Sogn: Efter Peter Mogensen Haltbrichtens Hustroe, og Enken Kirstii Jonsdatter Dahlshaugen. I Høelandets Annex: Efter Enken Jngeborg Larsdatter Lang aasen. J Hørrig Sogn; Efter Jver Fosbechens Hustroe Berrit Thoresdatter, og Enken Marrit Estensdatter Turen under Gaarden Krogstad. J Støerens Sogn; Efter Jven Endresen Flaattens Hustroe under Gaarden Søchnes; Anders Jonsen Tangen under Gaarden Schorvold; Ole Olsen Sochnesses Hustroe Berrit Bernsdatter; Ole Jonsen Qvilvangens Hustroe under Nedre Øien; Hans Arntsen Dyevold; Arnt Stephensen Roch stad; Else Sochnes, Peter Jonsens Hustroe. J Sognedalens Annex: Efter Ole Olsen Løchen, Singsaas: Efter Enken Giertrue Røsløchen. J Holtaalen; Efter Jven Biørnsen Gildset. Og i Aalens Sogn; Efter Rasmus Arnesen Holden; Anders Jensen Klochervolds Hustroe Gurii Andersdatter; Enken Aletha Jensdatter Solie; Enken Gurn Petersdatter Moan; og Erich Berntsen, Rugeldahl. Alle og enhver, Arvinger, Credi= og Debitorer, som noget i disse opregnede Sterboer have at erindre, ville inden 4 Uger a Dato paa lovbefalet Maade derom melde sig hos Skifteforvalteren Haavien, den 12te April 1786. C. Koefoed.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1786-04-28
Auction. Mandagen den 15de Maji næstkommende, og følgende Dage, bliver ved offenlig Auction bortsolgt en Deel brugbare og moderne SølvTøj, gode Gevæhrer, Pistoler, samt adskillige Bøger, med mere, Sterboet efter afdøde Regiments=Qvarteermester von Hielm tilhørende, hvorover trykte Fortegnelser ere at bekomme saavel hos mig, som hos Enke=Fruen udi Forstaden Jlen, hvor ogsaa Auctionen holdes i hendes Gaard Kl. 2. om Eftermiddagene. De Lysthavende anmodes altsaa at indfinde sig paa bemeldte Tiid og Sted, hvor de nærmere ville faae betingelserne at erfare. Tronhjem, den 27de April 1786. Hiort.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1786-04-28
Til Kiøbs forlanges. En Mands=Ridesadel med Bidsel forlanges til Kjøbs, hvorom Anviisning gives fra AdresseContoiret.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1786-04-28
Bøger. Hos mig faaes tilkjøbs følgende Skrivter, indbundne og uindbundne. Th. Falsters sjungende Andagter over Søn og Festdagenes Evangelier, Dit. Sielens Hvile i Gud, Guds Børns daglige Adgang til Naadestolen, Bernhofts et Guds Barns Fornøielse i Gud, tilligemed JesuPinnes og Dødshistorie, Th. Kingos Morgen og Aftensange, Bruuns sjungende Tidsfordriv, L. Beichs daglig Samtale med Gud, Luthers lille Cathechismus, Resens Guds Børns Samfund med Gud, Davids Harpe, Du Fours sædelig Underviisning af en Fader til sin Søn, som agter sig paa en lang Reise, Stadelins daglige Sangværk, T. Falsters Morgen og Aftensange, NimbsMorgen og Aftensange, Resens Siælens Opmuntring til Poenitentze, Skriftemaal og værdig at communicere, Bechs aandelige Hjertesukke, Luthers Catechismus med Spørgsmaale, Absolut nødvendig Betænkning om Frierie og Giftermaal, Abe Bøger, Connossementer og Viser. O. F. Paasche.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1786-05-05
3die Søndag efter Paaske prædiker: høymesse. Aftensang. Dom K. Hr. Dr. Hagerup. Hr. Angell. Frue=K. Hr. Mag. Wittrup. Hr. Parelius.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1786-05-05
Jndkomne Skibe. Capitain John Sanstou af og fra Campbeltow med en Ladning Byg; Capt. Alexander Kin van af og fra dito med Tyg og Potates; Capt. John Campbell af og fra dito med Byg, Potates og noget Pundlæder; Capt. John Smith af og fra Strangfort i Jreland med Malt og Byg. Udgaaende Skibe.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1786-05-05
Capt. John Cragie til Amsterdam med Kobber; Capt. William Smith til Gothenborg med Baglast; Capt. Alexander Cragie til Jreland med Tralast; Capt. David Reed til dito med dito; Capt. Alexander Williamson til dito med dito; Capt. John Wilson til Stockholm med Baglast; Capt. Peter Nødler til Hamborg med Fisk, Tran, m. v.; Capt. Jsaae Bell til Jreland med Trælast; Capt. John Walker til dito med dito; Capt. DavidCarnegie til dito med dito; Cap. John Hudson til dito med dito; Capt. Ditlef Freuchen til dito med Bord; Capt. Andrew Erving til dito med dito; Capt. John Sym til dito med dito; Capt. Andrew Mearens til Amsterdam med Kobber; Capt. John Sangston baglastet; Capt. John Watson til Jreland med Bord og Tran.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1786-05-05
Bekjendtgiørelse. Pra nestkommende Mandag den 8de Maji holder det Kongelige Norske Videnskabers Selskab, dets Samling paa sædvanlig Tiid og Sted.¬
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1786-05-05
Da Anders Olssøn, Lejlænding paa min ejende Gaard Hojem udi Stordalens Præstegield, har i afvigte Aar 1785 forladt bemeldte Gaard uden mit Forevidende, uden foregaaende lovlig Opsigelse, og uden at have siden tilkjendegivet mig sit nærværende Opholdsted; saa bliver han herved (foruden den skeete Jndkaldelse af Kirkebakkerne) indkaldet at møde hos mig 6 Uger fra Dato, for igjen at antage Gaarden, imod at betale de resterende jorddrottelige Rettigheder og de af mig udlagte Skatter. Ved Udeblivelse foraarsaget han selv, at Gaarden, som ei kan ligge øde, bortbørles til en anden, og hans efterladte ringe Eiendele blive seqvestrerte, til Sikkerhed for mine retmæssige Fordringer. Tronhjem, den 4de Maji 1786. Chr. Frid. Meyer.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1786-05-05
Proclamata. Da den Residerende Capellan til StørdahlensPræstegield ved Tronhiem Hr. Børre Henrich, Rachløw den 29de Martii sidstleden ved Døden er afgangen, og hans Efterladenskaber strax tagne under Behandling af Stedets geistlige Skifteret; saa behage alle de, som i dette Sterboe have noget at fordre eller tilsvare, betimelig at vende sig til Skifteforvalteren Provst Støren; hvilken tillige (efler Overlæg med Hr. Sorenskriver Resch) hermed bekjendtgiør, at Tirsdagen den 6te Junii Kl. 10 Formiddag bliver Auctionen i Sterbohuset, Bolchan foretagen over alle dette Sterboes Eiendele, bestaaende af en Deel nye Møbler, hvoriblandt mange større og mindre Chatoller, Dragkister og Skabe, malede og beslagne, Huusgeraad, Liin, Gang= og Sengklæder, Sengsteder, Ride og Kjøretøi, Gaardsredskaber, Kreature, Heste, med mere, som henhører til en Landhuusholdning. og Jordebrug. Stordahls Præstegaard, den 17de April 1786. Johan Støren.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1786-05-05
Følgende Sterboer i Nordmørs Fogderie ere nu under Skiftebehandling, nemlig af Surendals Tinglave efter Arnt Børsel; Niels Andersen Helgumsets Kone; Jngebrigt Heggem og Gunder Mogstad. Af Gimmes Tinglav, efter Lars Reinsvigs Kone; Anders Ellevsen OmsundsKone; Frederich Nilsen Berges Kone, og Jnderste Frederich Frederichsen Lillevig. Af Meegs Tinglave efter Svend Nasvigs Kone, Johannes Hoges Kone; Peter Goudvigs Kone; Jacob Petersen Hoel, og Huusmand Sivert Knudsen, Giennystøens Kone. Af Wigs Tinglave, efter Hermund Siversen Simmouset; Ole Zachariesen Louchvigs Kone, og Enken Sirie Rogsvog. Af Halse Tinglave, efter Lars Toresen Settemsdal; Knud Christophersen Boe; Enken Jngrie Morchdalen og Mathias Gaas. Hvilket herved til alle Vedkommendes Efterretning kundgjøres af Stedets Sorenskriver, Øjegaard i Surendalen, den 25de April 1786. Lindemann.