JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-06-11
Hvad det her paa Sjælland i nyere Tider herskende høist ublide Veirlig, og især den os saa ideligen hjemsøgende skarpe Østenvind angaaer, da kunne locale Omstændigheder mueligen have bidraget meget dertil. Sjælland har i ældre Tider, som bekiendt, været overordentlig stærkt bevoxet med Skov; Trangen til Brændsel og Stræben efter at gjøre al Jord til Agerland har havt Skovenes Udryddelse paa mange Steder til Følge. Mon, Øen ikke derved er bleven berøvet sit Ly mod Søkanten, hvor den, omgivet af Hav, nu saa meget mere er udsat for østlige Vinde? Naturen har ikke uden Grund besat den flade, midt i Havet liggende Øe med Skov. Saaledes har den i de Lande, hvor der gives mange Søer og Bjerge, hvis Disposition synes saa uregelmæssig, viseligen sørget ved disse for de Mennesker, der beboe hine Egne. De formilde Kulden under de større og Heden under de varmere Breder. Blod af Mangel paa saadanne Søer er det Jndre af Asien og Africa ubeboeligt. Uden Alperne, Pyrenæerne, Apenninerne a. vilde Jtalien, Spanien og Frankrig ikke have saa mildt et Clima. Er det ikke høist sandsynligt, at Naturen, som nægtede vor Øe Bjerge, har i disses Sted givet den Skov, og burde vi derfor ikke frede om disse som et velgjørende Hegn mod de fra Søkanten indbrydende Vinde? Skakspilleren.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-06-11
Hr. van Estin viiste os en Figur, der spillede Skak. Den lignede den, som en tysk Mekanikus for over tredive Aar siden, har i en rum Tid, foreviist i Paris og i Wien, hvorover en ordrig Autor har sammenskrevet en stor Bog, og hvorover nogle fremmede Journalister have gjort opskruet Lovtale og SprælVi saae først en Figur, der forestillede en Mand af naturlig Størrelse, klædt som en Tyrk, og siddende ved en Kommode, hvorpaa et Skakbrædt, var anbragt. Alle Dørene for Kommoden bleve i en kort Tid oplukkede, for at vi kunne see at der inden i samme var ikkun Hjulværk, Hævestange, Skiver, Drivhjul. Figuren havde ligeledes i sin Mave ikkun Jerntraade, Snore og Tridsen; det Hele førtes paa 4re Ruller rundt omkring i alle Hjørnerne af Værelset, for at overbevise os om, at Machinen ikke stod i nogen Forbindelse med de vedliggende Værelser. Efter denne Jagttagelse var det klart for os, at Figuren ikke bevægede sig uden ved dens egne Fjedre. Men dens Bevægelser syntes os snart at være Virkningen af den dybsindigste og meest combinerte Eftertanke, Figuren vandt næsten altid Spillet med de bedste Modspillere, og for at kunne dette var det ligefrem, at han hvert Øieblik maatte gjøre nye Combinationer, og undertiden vælge en meget uregelmæssig Vei, for at overrumple sin Modpart, i den vilkaarlige Gang han havde valgt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-06-11
Da Hr. Hill ikke kunde forklare en saa vidunderlig Operation, saa bad han Hr. van Estinat forklare ham den. Ja jeg vil for denne Gang forklare dem denne Gaade, sagde denne Sidste, men paa det Vilkaar, at naar jeg lader Dem see et meget interressant Stykke, De da ikke vil forlange af mig, at jeg ikke ganske skal rive i Stykker det Slør, som bedækker mine Hemmeligheder. (Dette Kunststykke skal blive meddeelt i næste No.)Hr. Hill svarede: at da det han nyligen havde seet, var saa at sige et Mirakel, saa troede han, at han aldrig vilde komme til at see noget mere Beundringsværdigt. De tager meget feil, sagde Hr. van Estini al Venlighed til ham. J Fysiken som i den naturlige Historie, er altid den Virkning den beundringsværdige, som vi see for første Gang, og hvis Aarsag vi ikke kunne udgrunde. De faaer ikke saa snart at vide den som her er Gienstanden, for Deres Videlyst, at den jo vil synes Dem barnagtig, imedens en mere almindelig, men som er dem ubekjendt, vil bringe Dem til at skrige, hvilket Mirakel! Derpaa fortalde Hr. van Estin os: at Figuren, der spillede Skak, blev sat i Bevægelse ved en Dværg, der var en stor Skakspiller, og som var skjult inde i Kommoden. De kan ikke see ham, vedblev han, naar man lukker Kommodens Døre. op, for da har han sine Laar og Been skjulte i hule Cylindrer, der synes anbragte, for at bære Hjulene og Hævestængerne. Den øvrige Deel af hans Legeme er paa denne Tid, ude af Kommoden, og skjuler sig under Figurens lange Kjole. Naar man har lukket Dørene til for Kommoden, saa dreier man et Haandgreb rundt, under den Forevendning at man optrækker Machinens Hjul værk, hvilket gjør en temmelig stærk Allarm. Hjulene, og Klapringen, som man hører, frembringer paa samme Tid ved dette Kunststykke en Anseelse af Sandsynlighed og Hemmelighed, og imidlertid faaer den lille Dværg Leilighed til at skifte Plads, og at krybe ind i Kommoden, uden at man mærker det.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-06-11
J den Tid at man fører Machinen omkring fra Sted til Sted paa sine Ruller, for at bevise at den er aldeles isollert, tillukker Dværgen Lemmen han er krøbet ind af; derpaa letter man Figurens lange Kjole op, og man lader den see lige op til Maven, for at bevise, at der er ingen Bedragerie derunder; og det Hele endes med Tilskuernes største Forundring, da disse tilskrive simple Drivværk det som ikke kan frembringes uden ved en velordnet Hjerne. Ja, sagde Hr. Hill, endnu er det tilbage at vide: hvorledes Dværgen, der er skjult i Ko moden, kan kjende sin Modparts Spil. Det kan skee paa mange Maader, svarede var Estin: Kan man sætte i hver Skatbrikke et Stykke magnetiseret Jern, og under hvert Feldt af Skakbrettet en lille spillende Kompasnaal, saa at den ved sin Bevægelse kan vise Feldtet, der bliver besat eller hvorfra Flytningen. skeete. Man kan i sine Tanker give hvert Feldt et Numer, for at adskille det fra alle de andre og tilkjendegive dette No. for den skjulte Person, enten ved Stillingen eller Antallet af Fingrene, som man viser frem, eller og ved at udtale visse Ord. Kan man gjøre et Skakbrædt halvt gjennemsigtigt, som da det er det Øverste af Kommoden, lader det Jndre i Mørke, saa at det ikke kan sees af Nogen, og som bringer saa meget Lys ind i den, at Dværgen kan see alt hvad som foregaaer uden for den Hvad angaaer den Maade, man bruger for at give Figuren de nødvendige Bevægelser, da indseer men at dens Arm og indre Vægtstang, der bringer hiin i Bevægelse, maae ansees som en Storkesnabel, hvis eene Been bevæger sig i alle Retninger for at tegne et Skilderie i det Store, imedens at man fører det andet Been for at give den de samme Bevægelser i det Smaae, ved at lade det giennemløbe Trækkene af et Migniatur Malerie. Om Musernes Dyrkelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-06-11
Det er de hulde Muser, som strøe Roser paa Livets tornefulde Bane; men de ere Piger, vel yndige og tækkelige, men ligesom alle smukke Piger, ikke skabte til Mandens bestandige Selskab. Den, som ikke nyder deres Omgang med Sparsomhed, uden at lade sig forstyrre i Livets alvorligere og høiere Anliggender - han bliver tilsidst for disse en forkjelet Halvmand, og var han end en Samson, vil han dog tilsidst miste sin Styrkes Lokker i en Delilas Skjød. Jeg taler her ikke om de faa sande Genier, som Muserne selv beile til; lad disse følge deres Røst, og ganske hellige sig dem; men lad dem, som mangle dette Kald, vælge sig andre Pladser paa Videnskabernes og Konsternes uoverskuelige og aldrig op dyrkelige Mark. Naar enhver kun besaaer sit Reen, vil Høsten ikke udeblive, yder den end ikke hesperidiske Granatæbler, og olympiske Laurbær, saa vil den dog altid yde god Rug til velsmagende Huusmandsbrød, eller Bælgfrugter til en kraftig Suppe. Hvo ønsker vel ikke heller en saadan Frugt end nogle umodne, sure Bær, som hverken Mennesker eller Dyr skytte om, Aabner Historiens Bog, og læser hvilke Mænd, der gjorde vort Dannemark agtet og æret i Europa, En Tyge, Bork, Rømer vare ikke Digtere, og hvor glimre ikke desuagtet disse Navne i Fædrenelandets Aarbøger, Hvad var Digtekonsten i Aarene Tredsindstyve, førend Evald endnu havde begyndt at synge, Og dog er det netop i denne aldeles upoetiske Tid, at en J. S. Sneedorffs, Krafts, O. H. Guldberg, Schyttes, T. Rottes Værker fremkom, Selv Holberg, der med sit uopnaaelig Talent til den comiske Digtekonst uagtet, neppe var af det Slags poetiske Genier, som alle i vort Old ynde, levede i en næsten aldeles upoetisk Tidsalder. En Sandhed er det, at der, hvor Smagen for Digtekonsten bliver til et løst Spil, og saa at sige Modetone, hvor alle Mennesker hige efter at skrive Vers, der ere de grundige Videnskaber paa Veie at komme i Forfald, hvis de ikke allerede ere det. Derpaa har man i Frankrig havt det største Beviis, endog i Voltaires Tid. Derfor blev ogsaa den franske Critik saa løs og overfladig, at den, som attraaede noget Grundigt, maatte tye til Britterne. Det samme vil ogsaa blive Tilfældet med ethvert Folk, hvor alt formange ville være hvad kun enkelte af Naturen fik Kald til, Digtere, og derover forsømme de grundige og alvorlige Videnskabers Dyrkelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-06-11
Jndenlandske Efterretninger. Det Kongelige Konstkammer er blevet beriger med tre mærkværdige Stykker: 1) Kong Frederik den Andens og 2) hans Dronning Anne Sophies Brystbilleder, støbte af Malm i naturlig Størrelse, og 3) et Stykke fortræffelig Mosaik, som alle tre ere hidbragte fra Wien. Busterne ere af fortræffeligt Arbeide, og efter al Sandsynlighed, bragte til Østerrige i det 16de Aarhundrede, af Tychs Brahe, der i Aaret 1599 blev kaldet til Prag af Keiser Rudolph 11, og to Aar derefter døde der. Man har allerede engang tilforn læst i nærværende Blad, at Tycho Brahe havde bragt nogle Konstværker til Prag, og det er upaatvivleligt, at hine Büster af Tychos Kongelige Beskyttere først bragtes did af ham, og vare derfra komne til Wien. Skade, at hverken Mesterens Navn eller noget Aarstal findes derpaa. Hiint Stykke Mosaik er af forentinsk Arbeide, og paa samme findes Navnet I. Salandri R. Det forestiller en Kurv med Blomster, og i Jndfatningen, som bestaar af Lapis Lazuli, ere anbragte smaa Landskaber, hvoraf et forestiller en brændende Landsby, i Qvadrater af en Tommes Længde og omtrent en halv Tommes Høide, der næsten ere ligesaa skjønne som Migniaturmalerier. Ved Siden af Landskaberne sees Fugle. Det Hele er ganske fortræffeligt udarbeider.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-06-11
Man har nyligen læst i en Provindsialavis, at det Ord Hustro bør skrives Hustrue, da det kommer af Huus og Frue. At denne Etymologie er urigtig, vil enhver kunne overtyde sig om, ved at efterslaae Ordet i Videnskabernes Selskabs Ordbog T. 2. S. 666, hvor det hedder: Hustru en gl. Huustro, af Huus og trol. - Truer den gamle Skrivemaade istedet for tro.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-06-11
For dem, som i afvigte Sommer have taget Frederiksborg herlige Slotskirke i Øiesyn, saavelsom for dem, som mueligen endnu agte at see den i Sommer, vil det neppe være unteressant at erfare Vægten af det Sølv, som Alteret, Prædikestolen &c., ere prydede med. De to Lysestager, der høre til Alteret, veie 34 Pund og 24 Lod; St. Matthaus's Billede med Oxen ved Siden veier 2 Lpd. 5 Pd.; St. Marcus's med Løven 2 Lpd.; Christi Billede med et Lam ved Siden 1 Lpd. 15 Pd.; St. Johannes's med en Ørn ved Siden 2 Lpd. 3 Pd.; St. Lucas's med en Dreng 2 Lpd. 2 Pd. De ti Piller, der staae ved Siden, tilsammen 4 Lpd. 6 Pd. De under disse billeder anbragte sex Englehoveder og 5 Stykker Lovværk, tilsammen 14 Pd. 16 Lod, de drevne Sølvplader, som Garnisen er belagt med, 12 Pd.; den uddrev ne Knap under Prædskestolen 13 Pd. Alt Sølvet, som for det meste er 13 lødigt, kan aftages og reengjøres. Sølvet paa Prædikestolen, veier saaledes ialt 17 Lispd. 6 Pd. 16 Lod, og Sølvet paa Alteret, Lysestagerne iberegnede, 18 Lpd. 14. Pd. 10 Lod, altsaa tilsammen 36 Lispd. 4 Pd. 26 Lod, eller 18,586 Lod. De trende Løver, som ved Salvelsen stode for Tronen, og som ellers gjemmes paa Rosenborg, veie tilsammen 15 Lpd. 11 Pd. Maaneformørkelsen, Natten mellem den 9de og 10de, var, formedelst den stærke og taagede Luft, ikke synlig. I Gaar Middags forandrede Veiret sig mærkeligen, og den skarpe Blæst lagde sig, saa det lod, som Sommeren vilde tage sin Begyndelse; men i Dag regner det atter med kold Luft. Dersom Veirliget tillader det, gives Torsdagen den 13de Juni Vauxhall i Rosenborg Hauge. Entrepeneuren er, ligesom forrige Gang, Hr. Conditor Firmenich. Som det lader, vil dette Vauxhall have adskillige Fortrin for det, der gaves i Fjor Efteraar. Til Beqvemmelighed for Dansende er der lagt et Gulv, hvorpaa, efter Sigende, to Quadriller ville kunne danse, og paa tre forskjellige Steder skal der opføres Musik. Hver Billet koster 2 Rbdlr. At der ei kan erholdes Udgangs billetter er ikke behageligt. Vauxhallet varer fra Kl. 9 til 3.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-06-11
Nakskov, den 1ste Junii. Fra den 28 Maj til den 1ste Juni er ved Nakskovs Toldkammer ind- og udclareret: Hans Thomsen fra Fyen med Brænde, J. Friis fra Aarhuus baglastet, L. Smidth fra Flensborg med Steen; alle af Nakskov. Holm fra Wilster baglastet og herfra med Havre til Tønningen. H. Levin af Marstall til Holsteen med Havre. Brinchhorst af Wedel til Helsteen med Hvede og Rug. P. Thomsen af og til Bornholm, baglastet. (Mariboe Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-06-11
Viborg, den 6 Junii. Den 3die Juni afmarscherede det 2det jydske Jnfanterie-Regimenherfra til Aalborg, hvor dets Garnison nu skal være. Regimentets 1ste Bataillon er i Frankrig ved Aurliærcorpset. Endskjøndt dette brave Regiment kun har garnisoneret her i 2 Aar, havde det dog vundet Saamanges Venskab, at man nødig saae det forlade Byen. - Som noget der fortjener at optegnes i Annalerne har man d. 3.4 og 5te Juni her atter havt saadan Kulde, Regn og Blæst, at mange lagde i Kakkelovnen. Foraaret 1814 lignede ellers meget det i Aar; thi og da var Maimaaned særdeles kold og Græssets Vext som i Aar ringere i Maj end 4 April. (Viborg Samler.) Odense, den 7 Junii. Den ellers saa skjønne Skiersommer synes i Aar at fornægte sin gamle Natur, dens første Dage gav os overflødig Regn, Hagel, Kulde og Blæst, og det syntes fast som om Sommeren alt var forbi, for den endnu har begyndt. (Hempels Av.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-06-11
J Jversens Avis af 7de Juni d. A. læses følgende: "Den i disse Blade No. 61 indførte Annonce om de Kjøbenhavnske Pianoforter, etablerer det Princip, at Fortrin og Forkjærlighefor Fædrelandets Producter ikke saa godt lad sig anvende paa Konstsager, som Fædrelandets Venner maatte troe; Men saa længe Agtelsen for vore egne Konstnere, og disses Producter, ei gaaer saavidt, at vi foretrække Landets de slettere, for Udlandets de bedre Frembringelser, vil hiint Princip neppe kunne bestaae i Prøven, især hvad Jnstrumenterne qv. angaaer. - Thi den Reciproettet der er Principets Fundament, og under hvilken man kunde oversee disse Fædrelandets fortrinlige Konstsager, existerer neppe; det vides nemlig ikke, at enten Tydskland eller Engelland, hvorfra vi hentede saa mange Pianoforter, giengielder os denne Opmærksomhed, ved Bestillinger hos de Kjøbenhavnske Fabriker. Principets Anvendelse ville altsaa lede til vore egne Fabrikers Undergang, hvilket derimod vil forebygges, om vi, ligesom hine Lande, vide, at sætte Priis paa vort eget Det er imidlertid ikke Hensigten med disse Erindringer at fremkalde Tvang for Kjøber eller Amateui Valget af sit Jnstrument, hvori enhver tilkommer den fuldkomneste Frihed. Jkkun ønsker Anmelderen at vække Opmærksomheden for Landets egne Frembringelser, de han troer, ligesaa fuldkommen ville fyldestgiøre Øre og Øie, som be indførte Producter. - Den skjæve bemærkning i hiin Annonce, at vore egne Jnstrumenter vare proclamerede som bedre og skjønnere end alle andre, har Almelderen aldrig tænkt eller skrevet, men hvad han til Roes for vore nyere Kjøbenhavnske Pianofortes har anført, derom ville sikkert Fabrikaterne overtyde enhver Tvivler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-06-11
Ribe, d. 7 Junii. J Gram Præstegaard er i dette Foraar udklækket en levende Kalkunske Kylling, der har 3 ethalvt Been og 4 Vinger. De 2 overflødige Been og Vinger sidde bag ved de naturlige. (Ribe Av.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-06-11
J Tugthuuset i Glückstadt havde for kort Tid siden Jnspecteuren, Landorff, der, som Forstander, drev paa forsvarligt Arbeide, adskillige Gange paamindet Fangen v. Aspern om, at han, dersom han forfærdigede sit Arbeide med sædvanlig Efterladenhed, ikke skulde undgaae en alvorlig Tugtelse. Denne leverede imidlertid, efter foregaaende Aftale med andre Fanger, forsætligen særdeles slet Arbeide. Han fik befaling at gaae ind i et til Arbeidsstuen, stødende Værelse, for der at faae de ham tilkiendte Hug, men i det han skal have disse, bemægtiger han sig Pidsken, slaaer de Tilstedeværende, raaber om Hjelp, og opfordrer sine Medfanger til at benytte Øieblikket til deres Befrielse. Disse søge ogsaa strax at sprænge de lukte Dørre, men den tililende Vagt driver dem tilbage, og bringer dem ved Kolbestøb til Rolighed. Ved Undersøgelsen, opdagedes det, at adskillige havde havt den Plan, med Magt at søge deres Frihed, og at nedhugge Alt, hvad der maatte ville modsætte sig dem. Fangen Hollman skal især have givet Anledning hertil, og, som Bevæggrund, besværet sig i Forhøret over slet Kost og slet Behandling. Baade Hollmann og v. Aspern bleve, skarpt sluttede, afleverede tilMilitairhovedvagten, for der at bevares; men de undvege, og efterat Justitsraad Docken i Oldesloe havde faaet Hollmann paagrebet og indspærret, undveeg denne atter. Hans Lænker fandtes en Miil fra Oldesloe. Efter Riber Avis.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-06-11
Kjøbenhavns Børs den 11 Junii. Cours. Hamb. 2 M. 674, a vist, 682. Amsterdam 2 M. 623, a sta - . London 2 M. 30 Rbdlr. Spec. 680. - Spetter solgtes til 40 3/4 Rbmk., for Commiteesedler blev givet (med Rente) 89 pr. 100; Oblig. 80. Norske Sedler 40 1/2. Svenske Sedler 10 Mk. 12 s. - Disconto 8 PC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-06-11
Blandede Efterretninger. Christiania, den 1ste Juni, Fra Commissionen for Christiania Byes Nytte og Ziir var indkommen Ansøgning om at maatte anlægge Badehuse bag Aggershuus Fæstnings vestre Vold, som vender ud mod Pebervigen, hvorsomhelst Localet er meest beqvemt, samt at der maatte udvises et Stykke af Stranden under Fæstningsmuren, som et fornødent Locale til Indretningens Opsætning om Vinteren, og til Opførelse af et Huus, hvor Opsynsmanden kan have sit Ophold om Sommeren. Denne Ansøgning er ved Regjeringens Resolution af 15 Maj bevilget; dog saaledes, at Pladsen af Commandanten anvises, og at denne Bade Indretning igjen borttages, naar Regjeringen skulde finde Saadant fornødent. - - James Paran og Winther & Comp. have erholdt Regjeringens Tilladelse af 24de Maj til at give Forestillinger i Linedands, Gymnastik og Pantommer i Byerne Christiansand, Bergen og Trondhjem, imod at erlægge en passende Afgift til Stedets Fattigvæsen. (Norsk Rigstid.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-06-11
Den berømte Sangerinde Madame Catalani er nyligen ankommen til Hamborg, hvor hun den 6te gav en stor Concert. Hver Adgangsbillet kostede 2 Species. J Hannover, hvor hendes store Talent vandt almindelig Beundring, kostede hver Billet en Ducat, og Jndtægten beløb sig til 3000 Speciedalere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-06-11
Hamborgs patriotiske Selskab til Konsters og nyttige Haandteringers Befordring har atter udsat følgende hidtil ikke tilfredsstillende besvarede Priisopgave: "Hvilken er den sikkreste og simpleste Jndretning, hvorved endog Fruentimmer og Børn, der sidde paa en Vogn, hurtigen kunne spær de løbske Heste fra Vognen?" Afhandlingen tilligemed en Tegning eller Model maa indsendes i det seneste inden dette Aars Udgang. Mechanikeren Leonhard Melzel i Wien har opfundet et Automat, der i Skikkelse af en liden siddende Dreng spiller paa Flagiolet, og sætter Fingrene regelmæssigen i Bevægelse. Ogsaa har han forbedret den af ham opfundne Orpheus-Harmonica derved, at han lader høre derpaa et særdeles skuffende Eccho. Sammensætningen af dette Jnstrument, hvis Toner have Lighed med Harmoni kas og Orgelværks, holder Opfinderen endnu hemmelig. Men endnu mærkværdigere end hans Jnstrument er hans musicalske Hukommelse. Han har nemlig ladet trykke en Fortegnelse over II Musikstykker, der indbefatte Compositioner af Mozard, Cherubini, Beethoven &c. Af denne spiller han hvilket Stykke Tilhørerne ønske, lige fra Bladet, som han i dette Øiemed leverer den, der ønsker det. Hans Forestillinger søges temmelig stærkt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-06-11
J Berlin er man i denne Tid i Begreb med at indstudere Balletterne Telemach og Nina, hvori man venter, at Hr. Anatole og Mad. AnatoleGrossin, første Danser og Danserinde ved det musicalske Academie i Paris, hvilke i dette Øieblik vise deres Konst paa det Berlinske Theater, ville fremtræde. Hver Gang disse Konstnere danse, er Operahuset propfuldt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-06-11
Den berømte Concertmester Møser og hans Kone have for ikke længe siden givet en Concert i Berlin. Begges Virtuositet paa Violin og Harpe vandt ualmindeligt bifald.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-06-11
Hr. Stendiget er ankommen til München, med sin brune Pudel, og har givet der paa Theatret: Anbey de Montbidiers Hund. Pudlen spille de saa fortræffeligen, at den ordentligen blev fremkaldt. Stykket er uden Værd.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-06-11
Den 1ste Juni om Morgenen døde Hamborgs ældste Borgmester, Hr. Daniel Lienau, af Følgerne af en langvarig Sygdom. Han blev i Aaret 1781 udvalgt til Senator, og 1798 til Borgemester. De mangfoldige Fortjenester, han i dette lange, tildeels saa vanskelige Tidsrum har erhvervet sig af sin Embedsførelse, ville blive i et varigt, taknemmeligt Minde hos hans Medborgere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-06-11
J den ungerske Fristad Briesen udbrød den 1ste Maj, om Aftenen, en frygtelig Jldløs, som inden to Timer, lagde 60 Huse i Aske, og gjorde henved 1000 Mennesker huusvilde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-06-11
Fra Aschaffenburg meldes Følgende: "Den 21 Maj, om Aftenen Klokken 6, reiste sig over Gerolzheim ved Spielberg et saa skrækkeligt Uveir fra Nordost, at man i Mands Minde ikke kan erindre et saadant. Haglene faldt saa store som Hønseæg, og laae hist og her en Fod høit paa Jorden. Fugle, adskillige Harer og Raadyr fandt man ihielslagne; Gjæs og Faar paa Græsgangene, ja endog Folk paa Marken bleve saarede. Jorden seer ud som om den var nedtraadt af Heste og Træerne staae berøvede deres Blomster, uden Blade og sønderslagne. Jntet Huus paa hele Stedet blev ubeskadiget, og Skaden beløber sig i Gerolzheim alene til over 15000 Gylden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-06-11
Det er ikke usandsynligt, at de P. 746 i nærværende Numer omtalde Buster, ere forfærdigede af Maleren og Billedhuggeren Henrich Golzius (født 1658, død 1617), der i hine Dage paa sin Reise opholdt sig i Danmark, og udarbeidede et Alter af Jbenholt, hvori Jesu Lidelses Historie findes deels i ophøiede Figurer af Sølv, deels i drevet Arbeide paa Sølvplader.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-06-11
Dette Alter, som tilforn har staaet i Slotskirken i Husum, forevises endnu paa Konstkammeret i Kjøbenhavn. Golzius var ogsaa Kobberstikker, og har ikke allene malet, men ogsaa stukket i Kobber Frederik den 2dens Portrait, hvilket Stykke nu er meget sjeldent. Af dette Blad udkomme ugentlig to Numere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-06-11
J Følge Kgl. allernaadigst Tilladelse, forsendes det med Brevposterne, og kan bestilles paa alle Postcontoirer. Her i Staden modtages Subskriptionen hos Bogtrykker Höeckes Enke, i store Helliggeiststrædet No. 144.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-06-11
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke.