Berlingske Tidende, 1798-11-30
Enken efter Kiøbmand Henrich Moss i Kragerøe, Anne Maria Josepha Moss, nu Frue Majorinde v. Kofs, har, paa Grund en hende og bemeldte hendes første Mand allernaadigst meddeelt Bevilling under 27de Septbr. 1776, for den Længstlevende at sidde i uskiftet Boe og skifte med Samfrænder, under 21de Jan. 1788 ved hendes og da allerede Forlovede samt nu havende Mand, Major Peter Falch von Kosses fælleds Frænder, Kammerraad og Tolder Christian Friderich von Koffs ten Broder til Major Kofs) og Procurator Christian Tønder, ladet forfatte et Jnstrument, som man udgiver under Navn af Samfrænder Skifte efter bemeldte afdøde Kiøbmand Henrich Moss uden at nogen Fæderne Frænde paa Børnenes Vegne har været nærværende og contraheret med de Mødrene Frænder om den Arv disse rettelig tilkom efter deres afdøde Fader, eller at paa agte deres Ret. Hr. Doctor og Landphysicus John Gislesen. som givt med ældste Datter Anne Magdalene Moss, efter bemeldte Kiøbmand Henrich Moss, har funden denne saa kaldte Samfrænder Skifteforretning ikke allene formaliter ulovlig man og, som det væsentlige, siden hans Frues og hendes Sød sendes Arveret derved grøvelig er krænket, realiter løvstridig egennyttig, partisk og urigtig forfattet, hvorformedelst han har været beføiet at ansøge Commissarier til at paakiende hans Anke mod bemeldte Skifte m.v., der ved Commissorium under 15de August f. A. allernaadigst er ham bevilget. Hans Ankeposter mod fornævnte saa kaldte Samfrænderskifte ere fornemmelig : at Boets Eiendomme er ansat, ikke tareret, for hvad Enken Madame Moss og hendes Frænder fandt for godt, meget under sammes væsentlige Værdie, og derefter udlagt Enken allene til Eiendom, mod at Børnene er tillagt en Summa at 6000 Rdlr., som man ganske compendigs udsætter paa Prioritet udi endeel af de Eiendomme, der efter Lov og Ret vare Børnene selv tilhørende for det halve; at Enken har formeret Gield hvormed Boet ikke var behæftet, og endelig : at hun skal have supprimeret og fordulgt betydelig af Boets Jndtægter. Fremdeles fører Citanten Anke mod Børnenes fødte og tillige satte Værge Jens Moss, fordi han ei allene ikke har indfunden sig ved Skifteforhandlingen, for at paasee sine Myndtlingers Ret, men endog siden tiet til alle de Fornærmelser Henrich, Mosses Børn er tilføiet ved ovenmeldte ulovlige og uoprigtigSkiftebehandling m.v. J Hensigt at erholde alt forestaaende oplyst, seer Citanten sig nødsaget at forhverve et lovligt Tingsvidne ved Kragerøe Byeting, til Fremlæggelse under Commissions=Hovedsagen ; og da denne Sags Angieldende og Vedkommende opholde sig i forskjellige Stifter i begge Riger, har dette foranlediget, at Citanten har ansøgt og erholdt Hs. Majestæts allernaadigste Bevilling under 19de f. M., saa lydende Vi Christian den Syvende, af Guds Naade Konge til Dannemark og Norge, de Venders og Gothers Hertug udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmersken og Oldenborg; giøre vitterligt: at Vi, efter Os elske lig John Gislesen, Doctor og Landphysicus udi Buskerude Amt i Vort Rige Norge, hans herom allerunderdanigst giorte Ansøgning og Begiæring, samt efter den af Ovelskelig Friderich Julius Kaas, Vores Kammerherre og Stiftbefalingsmand over Aggershuus Stift, derover afgivne Erklæring, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at han i een imellem ham paa sin Hustrues og hendes Sødskendes Vegne paa den ene, og disses Moder Anne Maria Josepha Moss med Stedfader, Os elskelig Major Peder Falch v. Kofs med fl. paa den anden, Side værende, ved en af Os allernaadigst anordnet Commission anlagt Sag, angaaende en af bemeldte hans Svigermoder den 21de Jan. 1783 afholdt Samfrænder Skifte: behandling efter hendes afgangne Mand Kiøbmand Henrich, Moss i Kragerøe, maa med 2de Maaneders Varsel, ved offentlig Jndkaldelse udi Christiania Jntelligentsblade, Jversens svenske Avis og de Kiøbenhavnske Berlingske Tidender, indstevne alle dem, som vedkommer denne Sag, at møde saavel i Commissionen, hvor samme bliver berammet, som ved de Vidners Værneting, hvis Vidnesbyrd, blive erhvervede, og at saadan Jndkaldelse maae ansees ligesaa gyldig, som om samme var skeet ved Stevning efter Loven for enhvers Boepæl ; dog skulle de Parter, som boe eller opholde dem inden Jurisdictionens Grændser, gives Varsel ved deres Boepæl. Forbydende alle og enhver herimod, eftersom foreskrevet staaer, at hindre eller i nogen Maade Forfang at giøre. Givet udi Vores Kongelige Residentsstad Kiøbenhavn den 19de October 1798. Under Vort Signet. Efter Hs. Kongelige Majestæts allernaadigste Befaling. C. v. Brandt. Schow. Colbiørnsen. Reiersen.