JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1836-07-15
Udenlandske Efterretninger. Frankrig. De franske Blade indeholde en Mængde Svar, som Kongen har givet de constituereede Auctoriteter paa deres Lykønskninger i Anledning. af hans Frelse fra Snigmorderens Haand. Disse Svar udmærke sig ved Smidighed og Mangfoldighed. De tale næsten alle om nogle Anarchisters Forvildelse, hvilken intet andet Formaal havde end en fuldkommen Kuldkastelse af den sociale Orden." Det er - hedder det i Svaret til Seglbevarerne et mod hele Menneskeheden anstiftet Complot, i det skuffende Haab, at berige sig under den almindelige Ødelæggelse. Det er det sande Formaal og det ufeilbarlige Resultat af hine afsindige Theorier. Lader os forene alle vore Bestræbelser, for bevare Ungdommen for saa farlige Vildfarelser, lader os bestræbe os for, til rette Tid at gjøre Nutidens Fordele indlysende for dem!" Man seer deraf, at Kongen finder om just ikke den umiddelbare Impuls til Attentatet, saa dog Grunden til det Onde i den ripublicanske Faction. Men tillige viser sig i hine Taler en vis Selvfølelse, et Slags Tillid til Forsynets umiddelbare Beskyttelse. "Jeg er stolt af - sagde Kongen til Statsraadet – at Morderens Kugler rettedes mod mit Hoved, fordi jeg er Bolværket for Frankrigs Jnstitutioner og Friheder." Kongen viste sig meget rørt ved den gamle Marschal Moncey's Lykønskning, og yttrede det Ønske for ham, at han vilde forsone sig med Krigsministeren. Sire - svarede Marschallen – jeg kan ingen Misbrug taale." Ei hvad – svarede Kongen – afskaf De kun Stridighederne, saa skal jeg sørge forMisbrugenes Afskaffelse."
Viborger Samler, 1836-07-15
Da Kongen efter Attentatet var indtruffen til Neuilli, og havde overbragt Belgiernes Konge og Dronning den første Efterretning derom, skal den Første strax være falden i Afmagt og de næste tvende Dage ikke have ladet sig see ved Taffelet. Han skal have be tret: "Jeg har lignende Complotter at befrygte." Dronnigen af Belgien skal være meget sygelig.
Viborger Samler, 1836-07-15
Man forsikkrer nu med Bestemthed, at Admiral Hugun er bestemt til Rheden ved Tunis, for i Nødsfald at understøtte de derværende Batterier og med Kanonskud tilbagevise den tyrkiske Flaade.
Viborger Samler, 1836-07-15
Jfølge Beretninger fra Bugia af 18de f. M. var den derværende Garnison bleven angreben af 14 arabiske Stammer, tilsammen, 5000 Mand Fodfolk og 400 Ryttere under Anførsel af Stor-Marabuten Muhammed. Den 5te kom det til en 6 Timers Træfning, i hvilken Fjenden blev viist tilbage med et Tab af 2 a 300 Mand. Kabylernes Hensigt synes at have været at bemægtige sig Staden Bugia, i hvis Moschee Marabuternes Aske hviler.
Viborger Samler, 1836-07-15
Regjeringsraadet i Basel-Landskab har besluttet: 1) at Rauschenplett og Rothenstein skulle sættes fast og stilles til den præsiderende Cantons Raadighed. 2) Fein, Holler og Harro Harring skulle inden to Gange 24 Timer forlade Cantonen, i modsat Fald sættes fast og udleveres til den præsiderende Canton. 3) det berammes Kombst en Termin af 14 Dage til at forlade Cantonen. 4) Weiland, Klein mann og Andre skulle inden trende Maaneder aflevere deres Skrivter eller i modsat Tilfælde ogsaa fortrække. 5) Angaaende fire Andre skal der indhentes Efterretninger i de Cantons, hvori de høre hjemme, om de tidligere have udstaaet criminelle Straffe, og hvis Resultatet heraf er ugunstigt, skulle de ligeledes bortvises. Endnu en Bestemmelse kommer der hertil, der synes saa temmelig at hentyde paa, at man ikke tængere vil taale Flygtningerne.
Viborger Samler, 1836-07-15
Nyheder med Dagsposten. Frankrig. Den 8de Juli begyndte for Pairs retten Debatterne over Attentatet mod Kongen. Ali band viste stor Rolighed og koldt Blod. Paa de sædvanlige Spørgsmaal fra Præsidenten svarede han, at han hed Louis Aliband, var 26 Aar gammel, forhen Militair, født i Nimes, boede i Paris. Hans Defensor, Hr. Ledru, forlangte Anstand paa Grund af at man ikke havde indrømmet den Anklagede den af Lovene fastsatte Tid mellem Forkyndelsen af Anklageacten og Aabningen af Debatterne til Forberedelse af sit Forsvar. Generalprocoureuren modsatte sig denne Begjæring, for hvis Opfyldelse Hr. Ledru derpaa paaberaabte sig saavel Septemberlovene, som der tidligere Lovgivning. Pairerne traad af og efter 2de Timers Deliberation forkastede de Hr. Ledrus Forlangende, som ikke anvendeligt paa Pairsretten. Herpaa begyndte Forhøret, ved hvilket Aliband erklærede, at han havde besluttet Mordet paa Kongen fra den Dag af, da Paris erklæredes i Beleiringsstand, og da de frygtelige Massacrer ifølge Kongens Befaling udøvedes i Paris og Lyon. Herpaa begyndte Vidneforhørerne. - Hertugerne af Orleans og Nemours ere den 6te Juli ankomne til Neuilli.
Viborger Samler, 1836-07-15
Spanien. Den 4de have flere carlistiske Batailloner angrebet Christinernes Linie i Egnen af Zubiri og stukket en befæstet Post i Brand. Men General Bernelle ilede med tre Batailloner af sin Legion Christinerne til Hjælp og slog 11 carlistiske Batailloner paa Flugten, hvorved han bibragte dem et Tab af 200 Døde og 3 a 400 Saarede. Cordova kom til, da Træfningen var forbi. – En stærk carlistisk Division er trængt ind i Asturien og skal have leveret General Castaneva en seierrig Træfning ved Losa. Espartera forfølger dem.
Viborger Samler, 1836-07-15
Blandet. Lord Ponsonbys faste Villie har seiret; Reis Effendi er afsat. – J Zürich blev den 3die d. M. "Baron og Baronesse Eyb af Overretten eenstemmigen satte i Anklagestand for Mordet paa Lessing. - Sta Annas totale Nederlag, om hvilket man endnu stedse vilde opkaste Tvivl, har paa det Fuldkomne bekræftet sig. Man mener at Optagelsen af Teias i det nordvmericanske Forbund vil finde nogen Modstand blandt de nordlige Stater, men at Nationalforfængeligheden dog tilsidst vil gjøre Udslaget. Christianias Commandant, Oberst Hagemann, er den 26de f. M. pludselig bleven entlediget. Grunden hertil angives i de offentlige Blade at være den, at Obersten ved sidste Festligholdelse af 17de Mai lod Vagtparaden ledsage af den militaire Musik. Den Sensation og almindelige Deeltagelse for Oberst Hagemann, som denne Begivenhed vakte i Christiania, har yttret sig i flere offentlige Beviser paa Stemningen i den Anledning. Allerede samme Dag indfandt den Deel af det i Christiania værende Officierpersonale, som beforger Garnisonstjenesten, sig hos ham, for at bevidne ham deres Agtelse; Dagen efter havde han i samme Anledning Besøg af Jngenieurbrigadens Officierer og af 1ste Artilleribataillons Officiercorps; den 30te Juni aflagde et betydeligt Antal af Storthingets Medlemmer et Besøg hos ham, for at bevidne ham deres Agtelse og Deeltagelse, og den 1ste dennes begave omtrent 100 af de i Christiania værende Studenter sig til ham i Procession, lode ham complimentere ved en Deputation og udbragte derpaa et tre Gange tre gjentaget Hurra.
Viborger Samler, 1836-07-15
Jndenlandske Efterretninger.
Viborger Samler, 1836-07-15
Kjøbenhavn, den 12te Juli. Kiendetegnene paa de falske nye Femrigsbankdaler-Sedler ere følgende: De ere omtrent saa meget mindre end de ægte som Randen om disse er bred; Femtallet foroven er kjendelig utydeligere; de paatrykte Stempler foroven paa begge Sider af Tallet ere kun meget svagt eller slet ikke antydede; Vandmærkestemplerne og Flammetrækkene i Papiret mangle aldeles; Underskrifterne ere temmelig slet efterskrevne; endelig er Papiret forskjelligt fra det, der er brugt til de ægte, og seer paa de falske ud som om det ved Brug var smudsket. Forøvrigt ere disse falske Sedler ikke skrevne, men trykte, Textskriften kan ved et lost Blik skuffe, og Papirets blaa Farve er temmeligt ligt Farven paa endeel af de ægte Sedler, af hvilke, som bekjendt, nogle have en lysere, andre en mortere Farve.
Viborger Samler, 1836-07-15
J Løverdags Morges indtraf den ulykkelige Hændelse, at ved Opbrydningen af Garneringstømmeret for Baglastjernet i den hjemkomne vestindiske Brig, en Gist antændte noget i Lasten under Krudtkamret værende Krudt, og en temmelig stærk Explosion paafulgte, hvorved sex Mand om Bord bleve qvæstede. Der anstilles nu Undersøgelse om, hvorledes det antændte Krudt er kommet ned i Lasten, i hvilken Anledning 2de Mænd af Briggens Besætning ere blevne underkastede Arrestation.
Viborger Samler, 1836-07-15
Horsens. Tirsdagen den 21de Juni i Middagsstunden slog Lynilden ned i Tamdrup Kirke og tændte Spiret, som var af temmelig Tykkelse; dette saavelsom den øverste Deel af Taarnet brændte, men tililende Hjelp forhindrede Jldens videre Udbredelse.
Viborger Samler, 1836-07-15
I Nærheden af Agger Kanal er inddrevet en heel Mængde døde Harer og Høns. Formodentlig maa et Fartøi være forliist med endeel Vildt og Fjerkræe. Tre døde Sviin ere drevne ind paa Ferring Strand.
Viborger Samler, 1836-07-15
Efter de til det Kongelige danske Cancellie indkomne Beretninger har bemeldte Collegium ved Resolution af 14de Juni fundet, at Districtscommissair Jørgen Borgesen af Snekkersteen har ved den paa Helsingørs Rhed forulykkede hollandske Skibscapitain Grimmigas Redning fra at drukne, gjort sig fortjent til den for saadan Daad bestemte Medaille, og, ved at fremsende et Exemplar af denne, tillige ladet Børgesens Søn, Jacob Wilhelm, Fiskerne Helle Børge Hansen og Lars Hansen, samt Tjenestekarl Jens Andersen, tilkjendegive Collegiets Tilfredshed med den Raskhed og Jver, de ved den omhandlede Leilighed have lagt for Dagen.
Viborger Samler, 1836-07-15
J Berlings Avis No. 161 læses med Overskrift: Om Hoveri, følgende Artikel, undertegnet K., som Forfatteren anmoder Redacteurerne af de Blade at optage, der have meddeelt de tidligere Artikler, hvorpaa dette skal tjene til Svar. J "Dagen" No. 146 for 20de f. M. har en Mand fra Nykjøbing paa Falster glædet sig over, at Hr. Justitsraad Friis til Gjedsøegaard har bortaccorderet sit Hoverie med Tab. Hvad der har bevæget Hr. Justitsraad Friis hertil, bliver hans Sag, og om andre Proprietairer ville og kunne gjøre lignende Opoffrelse af deres Ret, maa man lade være deres Sag; men urigtigt er det, naar bemeldte glade Mand vil gjøre Justitsraad Friis's Accord til en Frugt af Stænderforhandlingerne betreffende Hoveriets Ophævelse. Thi disses Resultat blev netop, at det bør overlades Godseier og Bonde frit at contrahere eller undlade at contrahere herom, og at Bonden som Petitionerende burde betydes, at han ei kunde faae sin frivilligt indgangne Contract hævet, eller forandret, uden sin Medcontbrahents, Gods eierens, Samtykke. Dette retfærdige og vise Udfald af Forhandlingerne, hvilket ikke noksom kan paa skjønnes, bør man ikke undlade at bringe alle Vedkommende i Erindring, da man idelig seer en og anden Avisskriver directe eller inddirecte forsøge at understøtte de uretfærdige og for Bondestandens Moralitet og Tilfredshed lige skadelige Bestræbelser efter at aftvinge Godseierne deres lovlige Rettigheder. Disse Bestræbelser yttre sig ogsaa i Doctor juris Gustav, Ludvig Badens Jnserat i det paafølgende Nummer af "Dagen" for 21de f. M. angaaende Danmarks Velstand, hvor Forfatteren anbringer det upassende Uqvemsord, at kalde hoverigjørende Bønder Slaver - som man hos ham ei kan antage er skeet af Uvidenhed eller Mangel paa Tænkning. Han maa vide, at der gives intet andet Slaveri i Danmark end Fæstningsarbeide for virkelige Forbrydere, saasom Kassetyv og andre Maleficanter. Han maa vide, at Kong Frederik den Sjettes Love ere Grundvolden for den danske Bondestands Vilkaar, hvis hele Regjering aander saamegen faderlig Omsorg og Velvillie for denne, at sandelig intet er utaknemmeligere, end at klage over at Bønderne nu skulde være Slaver. Det maa ogsaa være Hr. Doctor juris G. L. Baden vel bekjendt, at man vel har hørt at Kongen har eftergivet en Forbryder den forskyldte Slaveristraf, men aldrig, at Frederik den Sjettes Lovbud havde gjort frie Mennesker til Slaver; og ligesaalidt kan Vedkommende vente af ædle Kong Frederik den Sjettes Retfærdighed, at han ved Lovbud vil berige den ene Stand paa den andens Rets Bekostning.
Viborger Samler, 1836-07-15
Neue Zentang meddeler følgende Skrivelse fra Heide af 2den Juli. J den senere Tid have Tyverier paa en oprørende Maade taget Overhaand i Nordre-Ditmarsken. Dagligt hører man om natlige Jndbrud, om Marktyverier, om Afskjærelse af Hestehaler o. s. v. Disse Gierninger og den Omstændighed, at Øvrighederne maaskee ikke gaae frem med den fornødne Energie mod Forbryderne, men at disse derimod, endskjøndt den almindelige Stemme lydeligen nævner Hoved Kjæltringerne, med mageløs Frækhed drive omkring overalt i Landet, har hos os foraarsaget en stor Gjæring i Gemytterne, der den 27de f. M. ved en eller anden Anledning kom til Udbrud. Paa denne Dag udbredte sig her det Rygte, at der i Lunden var udbrudt Jld paa flere Steder, ligesom ogsaa, at flere Jndivider vare arresterede. Dette lokkede en Mængde Mennesker hen paa Veien til Weddingstedt, for strax der at modtage Arrestanterne, der henimod Aften ankom til den kongelige Landfogeds Bopæl. De vare tvende Mandfolk, Siel og Meyer og et Fruentimmer. Da Arrestanterne nu herfra bragtes til Stokhuset, var det Retsbetjentene umuligt at beskytte dem mod Folkets Naseri, der med Næver, Stokke og Hatter slog løs paa dem og tilføiede dem ikke ubetydelig Skade med Steenkast, saa at de strax i Arresten maatte tages under Lægebehandling. J aldeles oprørt Tilstand som nu Mængden tilbage til Torvet, hvor der ulykkeligviis viste sig et Jndividium, der, fældet af den offentlige Stemme, strax blev forfulgt og maatte flygte til Sognefogdens Bolig (in die Kirchspielvogte). Huset blev nu omringet af i det Mindste 10000 Mennester, og man forlangte høit, at Johan Nagel skulde udleveres. Naturligviis blev dette Forlangende ikke opfyldt; men under Allarmen holdt man Huset omringet, indtil endeligen mod Midnat Borgerskabet blev opbudt, for at medvirke til Politiets Bestræbelser for Ordens Opretholdelse. Ved Tiltale med det Gode, og Løvte om, at arrestere den Vedkommende, blev det endeligen muligt, at lade ham transportere til Stokhuset; hvorhen han dog ikke kom uden Fortrædigelser. J Dag er Alt roligt."¬
Viborger Samler, 1836-07-15
"Jtzeboer Wochenblatte af 1ste Dennes melder fra Hamborg, at Chaussee-Dampvogns-Forbindelsen imellem Altona, Hamborg og Kiel, efter mange Debatter, nu snart vil tage sin Begyndelse, "d. v. s. de indtraadte Hindringer ere fjernede og det nye imposante Phænomen vil snarest muligt træde i Live. – "Ogsaa andetsteds, hedder det videre, have lignende Foretagender fundet Modstandere; men Sagen selv seirede tilsidst, og saaledes vil navnligen fra Berlin af Chausseen for Fremtiden blive befaret, med lignende Damppogne."
Viborger Samler, 1836-07-15
Capt. Matzen, førende det danske Skib Dania, har opdaget en hidtil ubekiendt Øe i Sydhavet 120 Mile fra Cap. Horn. Den er c. 1 engelsk Miil lang, 200 Fod høi, og har et mørkt Udseende. Opdagerne have kaldet den: Christians-Øe.
Viborger Samler, 1836-07-15
Kjøbenhavns Børs-Cours, den 12te Juli. Hamborg 2 M. - a vista 202 3/4. Species 202. Obligationer (uden Renter) 93 a 93 1/2. Nationalbank=Obligationer (af Laanet den 4de Febr. 1820) 102 a 102 1/2 Rbd. r. S. Disconto 4 pCent.
Viborger Samler, 1836-07-15
Ved Tallotteriets 1436te Trækning i Kjøbenhavn, den 12te Juli, udkom følgende Nummere: Copulerede i Viborg, den 14de Juli, Smedemester Rasmus Møller og Pigen Amne Kirstine Nielsdatter.
Viborger Samler, 1836-07-15
Paa 7de Søndag efter Trinitatis prædiker Hr. Pastor Johansen i Domkirken. – J Søndresogns Kirke prædiker Hr. Pastor Usin.
Viborger Samler, 1836-07-15
AVERTISSEMENTS. At jeg Undertegnede har etableret mig her i Byen som Skræddermester, tager jeg mig herved den Frihed at bekjendtgjøre for Enhver, som vil forunde mig deres Arbeide, Reel og billig Behandling samt hurtig Expedition skal stedse være Formaalet for mine Bestræbelser. Skive, den 12te Juli 1836. C. Sørensen.
Viborger Samler, 1836-07-15
Pensionisterne af det Lassonske Legat ville behage at modtage Renterne hos S. T. Hr. Capitain v. Lüttichau, Viborg. Høiris, den 12te Juli 1836. L. Lund.
Viborger Samler, 1836-07-15
Den af Kammerjunker v. Bülow hidtil beboede Gaard i St. Mathiasgaden i Viborg er underhaanden. at faae tilkjøbs.
Viborger Samler, 1836-07-15
Hvor adskillige Mahogni Meubler og en smuk holsteensk Reisevogn er at faae tilkjøbs, anviser Bogtrykkeriet. Paa Grund af skeet Under ud, bliver Mandagen den 18de Dennes, om Formiddagen Kl. 10, paa Tingstedet. heri Byen afholdet offentlig nye Licitation over Opførelsen af en Træebroe af Eeg, ved Bjerregrav i Rinds Herred, paa Herredsveien mellem Kleitrup Mølle og Schaltz; hvilket herved til Liebhaveres Efterretning bekjendtgjøres. – Det mindste Bud ved sidste Licitation var, 233 Rbd. Sedler. Hobroe, den 5te Juli 1836. Jansen.
Viborger Samler, 1836-07-17
1836. No. 87. 64de Aargang. alene privilegerede. Kongelig allernaadigst. Samler. Viborger. Danmark og Hertugdømmene. Forsendes med Brevposten i 17de Juli.
Viborger Samler, 1836-07-17
Søndagen den Redigeret af E. Nerendt, tost og forlagt af 2. v. Dom
Viborger Samler, 1836-07-17
Der skal mange Klager være indløbne over General Bugeand og hans Opførsel i Algier. Officiererne beklage sig over hans opfarende og despotiske Characteer. Jnfanteriet lader han i den største Hede anstille Tilmarscher og uden videre chargere, saasnart Araberne ville sig. Hvad Araberne angaaer, saa truer han dem bestandigt med Fugtel eller Pidskeslag. Manklager over, at Klærkepartiet griber stærkt om sig i Aveyron-Departementet. Overalt oprettes Kors i naturlig Størrelse, hvilke Protestanterne tvinges til at yde deres Tilbedelse. Seminarister skulle have yttret, at Dagen til Herrens Hevn over Kjætterne ikke mere er langt borte. Protestanterne have nu henvendt sig til Cultusministeren, Hr. Sauzetder iøvrigt gielder for en ivrig Catholik – for at see deres Klager afhiulpne.
Viborger Samler, 1836-07-17
Storbritannien og Jrland. Efter The Courier vil Parlamentet allerede igjen i November træde sammen, da det nærværende Ministerium har besluttet, hvad det end skal koste, at drive den irske Municipalreform igjennem. Maaden, hvorpaa dette skal skee, omtales ikke. Torybladene vedblive at skildre Underhusets sidste Afstemning overMunicipalspørgsmaalet som en Seir, og Times ansee det melbourne-russelske Ministeriums Fald som nærforestaaende, en alene formedelst indenlandske, men ogsaa formedelst politiske Forhold til Udlandet. Jsær skal Lord Palmersions Fremfærd i de spanske Anliggender ikke have erholdt det allerhøieste bifald." Lord Palmerskon anmeldte i Parlamentet, at dervar saa godt som afsluttet en ny Tractat med Portugal angaaende Slavehandelens Undertrykkelse. Sir Robert Peel ønskede at vide, om den Dagbefaling af General Evans, ifølge hvilken alle i Don Carlos's Tjeneste staaende Englændere, der gjordes til Fanger, skulde skydes, var ægte eller ikke. Lord Palmersion troede rigtigt nok, at en saadan befaling var udstædt; som Minister kunde han imidlertid ingen officiel Kundskab have herom, da General Evans ikke stod i britisk Tjeneste. Lord Mahon ønskedenkort og godt at vide, om England var i Krig eller ikke. Lord Palmersion svarede, at Quadrupeltractaten forpligtede England til, i Nødsfald at staae Dronningen af Spanien bi med en Sømagt, hvilken Stipulation England i dette Øieblik opfyldte. Ligeledes skulde ogsaa endnu en Afdeling Mincurs og Sappeurs afgaae til Lord John Hans Forstærkning.
Viborger Samler, 1836-07-17
En Kjøbmand i Manchester reiste forleden, om Morgenen tidlig, derfra paa Jernbanen til Liverpool, og kjøbte sammesteds 150 Fade Bomolie, som han strax tog med sig tilbage til Manchester. Her fandt han, da denne Artikel var meget søgt, øieblikkelig Kjøber dertil, solgte sine 150 Fade, og kjørte igien til Liverpool, hvorfra han endnu samme Aften atter vendte tilbage med 150 Fade Bomolie. Saaledes havde han, i en Tid af 12 Timer, reist 120 engl. Miil, og kjøbt, borttransporteret, solgt og afleveret 300 Fade Bomolie. Færdselen imellem Liverpool og Manchester er saa stor, at der skal anlægges nok en Jernbane paa denne Route."
Viborger Samler, 1836-07-17
Mechanicus Hofer i München skal have løst den vanskelige Opgave at construere en Maskine, som uden Menneskehjælp udspinder den hæglede og rensede Hør mangfoldige fine Traade. Napoleon udsatte 1810, en Belønning af 1 Mill. Franker for Opfindelsen, af en saadan Maskine, og Englænderne for flere Aar siden paa samme Opfindelse en Præmie af 6000 Pd.
Viborger Samler, 1836-07-17
Jndenlandske Efterretninger. J disse Dage er anden Deel af St. St. Blichers samlede Digte udkommen paa Boghandler Steens Forlag; det indeholder foruden et større Digt "Jyllandsreise" flere mindre blandede Digte, hvoriblandt Efterligninger af Ossiun, Pope, Schiller og Fl., trende Digtninger i den ofterjydske Mundart, der ogsaa i sproglig Henseende have megen Jnteresse. Om Anmelderen end ikke var saa stor en Ynder af den blicherske Muse, som han virkelig er, skulde han vel vogte sig for at sige noget Ondt om Samlingen, efterat Digteren i Anm. S. 132 til Digtet Aristorchos autodidactos har aflagt et saa kraftigt Beviis paa at han henhører til portarium ieritabile genus. Anm. erindrer forøvrigt ikke længere, hvorledes Forf. var behandlet af den af ham udskjeldte Recensent i Maanedsskriftet. Vi anbefale Samlingen til velvillig Modtagelse hos vore Læsere, sikkert vil Jndholdet, skjøndt vi have seet største Deelen trykt for, ogsaa være nyt for de Fleste, da Blicher til den senere Tid har været saare lidet bekjendt udenfor Jylland. (Kbhp.)
Viborger Samler, 1836-07-17
Onsdagen den 13de Dennes vilde Hr. H. M. Flemmer, Rector ved Randers lærde Skole, ifølge Bestemmelsen, paa sædvanligt Sted forsvare sin for den philosophiske Doctorværdighed skrevne Disputats: De itineribus et rebus geslis Hodriant Imperdforis secundum numerum at inscriptionum lestimonie. Respondens var Hr. Sev. Ludvig Povelsen. (Dagen.)"Der Dithmarscher und Eidersteder Bote" beretter, at ved Tumulten i Heide tvende af de mishandlede Jnculpater ere saaledes saarede, at der er Fare for deres Liv, og at flere Huse ere ødelagte. Paa Embedsmændenes Forsøg at tilveiebringe Rolighed svaredes med det Raab: "Naar først Tolden kom, da skulde det blive endnu værre; her tillands gik Alt an; man skulde bruge den gamle Dithmarsiske Ret, ligesom Tejianerne, for at gjøre en Ende paa Uvæsenet, da man jo ikke var nogen Natssikker for, at blive plyndret af de Tyve, der ustraffede hundredviis gjennemstreifede Landet." "Kun overordentlige Forholdsregler – slutter Artiklen – kunne sætte Skranker for den overalt og navnligen i Heide, et Sted med henved 6000 Jndbyggere, herskende Forbittrelse, og det var virkeligen at ønske, at Heide ligesaavelsom andre Steder af lige Størrelse, f. Ex. Jtzehoe og Hadersleben, med det Første seer et Regiment Linietropper inden sine Mure, da ellers det Yderste staaer til at befrygte."
Viborger Samler, 1836-07-17
Jfølge de Optrin, der den 28de Juni fandt Sted i Heide ved Jndbringelsen af nogle Jnculpater (formedelst Tyveri) fra Lunden, er der beordret Cavallerie og Jnfanterie derhen fra Jtzehoe og Rendsburg, og det er paalagt Landfogden af Søndre-Dithmarsken at undersøge det Forefaldne."
Viborger Samler, 1836-07-17
Under Præstøe Amt er for kort Tid siden begaaet en skrækkelig Misgierning. En Huusmand er bleven myrdet af sin Stedsøn i Forening med dennes Farbroder, tilskyndet dertil af sin Moder, den Mytdedes Hustru, en Kone paa 62 Aar. Grunden dertil skal have været, at hun, som tredie Gang var gift, var forbittret paa Manden, fordi han kort i Forveien var bleven udlagt som Fader til et ugift Fruentimmers Børn. Hun havde siden den Tid bestandig tilskyndet Sønnen til at dræbe Stedfaderen og lovet ham, at han skulde faae deres af ny opbygte Huus, naar han slog ham ihiel. Stedsøn nen og dennes Farbroder passede da Manden op en Aften sildig, da han kom tilbage fra sit Ærinde i en Naboby, og sloge ham ihiel med Knipler, som de til den Ende havde forsynet sig med. Han blev funden med 12 større og mindre Saar, i Hovedet og Ansigtet. Som et Beviis paa den Overtro, som har parret sig med denne Ugierning, fortjener at mærkes, at da Stedlønnen havde givet den Myrdede det sidste Slag, og derpaa gik efter Farbroden, som allerede havde forladt Drabsstedet, sagde han til denne, at nu var Faderen død, men han havde, efter sin Moders Raad, lagt sin Haand paa hans Legeme i Fandens Navn, og nu lunde ingen gjøre dem No(Kbhvnsp.