Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-09-12
Den Forventning, hvormed Leipzigs Borgerskab imødesaae de Skridt, som Stadens Repræsentanter vilde gjøre, for at vise det Ugrundede i de mod Byen gjorte Beskyldninger, og forebygge videre Ulempe, er blven skrækkeligt skuffet. Man har kun indsendt to Adresser: til Kongen og Prinds Johan, og disse indskrænke sig til Forsikkringen om, at Borgerskabet misbilliger de begaaede Excesser, at det er Kongen, Prindsen, og hele Kongehuset hengiven og tro; den første ender med den Bøn: at Kongen atter vil skjænke Byen sin Naade. Om de elleve uskyldige Offeres udgydte Blod, om de forventede Resultater af den endnu ikke endte Undersøgelse, om Stadens Belæggelse med Militair, tales der ikke et eneste Ord. Dette Udfald er ogsaa blevet modtaget med stor og almindelig Misfornøielse. J hele Dresdens og Leipzigs Omegn ere Landsbyerne fyldte med Soldater. Krigen i Brunswig mellem Skomagersvendene og Soldaterne er endnu ikke ganske tilendebragt. Skomagerne forsamlede sig atter forleden Aften i stor Mængde paa deres Herberg, tilligemed en heel Deel andre Mennesker, især Fruentimmer og Drenge. Men da Soldaterne holdt sig rolige i deres Caserner, saa gik det ud over Skomagersvendenes forrige Krofader, hvis Vinduer bleve sønderslagne, og da Politiet var opstillet indenfor, kom det ikke til Videre for denne Gang. Politiet fik Tumultuanterne adspredte. Ogsaa i det Hannoveranske samt paa flere Steder i Hamborgs Omegn har Kartoffelsygdommen viist sig. Hollandske Naturforskere kalde den et Slags Vartersot. J Gent skal være udbrudt en Art Cholera, fornemmelig blandt den ringere Klasse. Man paastaaer, at Aarsagen er Nydelsen af fordærvede Kartofler. J Rhinegnene have Spekulanterne allerede gjort betydelige Kartoffelopkjøb. Jfølge Cöllner Td. vare de paa sine Steder stegne omtrent 50 PC. i Prisen. Endnu har man ikke udfundet noget Middel til at sætte en Grændse for denne, navnlig Fattigfolk haardt rammende Epi dem. Blandt den Mængde Forsøg, der gjøres, an prises især det, at bestrøe Kartoffeltoppene med pulveriseret ulædsket Kalk. Kong Oscar, Folkedrotten" som man kalder ham, er den 3die Septbr. ankommen til Christiania, hvor Hs. M. modtoges med en overordentlig Jubel. Lunds Domkirke, dette herlige og betydningsfulde Mindemærke om Fortiden, væsentligt betydningsfuldt ogsaa for os Danske, feirede i Mand sin 200-aarige Jubelsest paa en særdeles høitidelig Maade. I den store Procession til Kirken deeltoge, iblandt Andre Sverrig og Norges Kronprinds, og af danske Gjæster: Biskop Mynster, Rector magnificus, Prof. Eschricht, Etatsraad Kolderup=Rosenvinge, Etatsraad Molbech og Prof. Scharling. Fra Alteret holdt Skaanes Biskop, Dr. Faxe, iført sin fulde, gamle ærværdige Bispedragt og omgiven af 12 Præster i Messedragt, en Tale og Festens Betydning. Efter at en Cantate af Assar Lindeblad var afsungen, fulgte en fuldstændig Gudstjeneste, hvorunder Prof. Dr. Berg qvist prædikede. Næste Dag fandt atter en stor Procession til Kirken Sted og Høitidelighed i denne, ved hvilken Prof. Brunius i en Tale betragtede Templet fra den kunstneriske Side. Kronprindsen var i Lund modtagen med megen Enthusiasme, og flere Fester ere arrangerede for ham; i Mandags Aftes gaves et Bal for ham paa Raadhuset af Universitetets Lærere og Borgerne. Næste Aften var han indbuden af Studenterne til en Fest i Studenterforeningen, hvorfra han ledsagedes hjem med Fakler. For en Skaal, udbragt for de danske Notabiliteter, der overværede Høitiden, takkede Biskop Mynster i nogle hjertelige Ord, og derpaa udtalede Etatsraad O. Bang i et smukt versificeret Foredrag et Ønske for Danmarks og Sverrigs aandelige Forening, at den maatte bestaae og udvikle sig og feire Jubelfester. Tirsdag Formiddag gjorde det talrigtforsamlede Præsteskab Biskop Mynster sin Opvartning. onde. noneris.