JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-12-01
Spanien. Noget Nyt af Vigtighed have de seneste Efterretninger ikke bragt. Oberst Conrad af Fremmed=Legionen, skal den 9 Novbr. have slaget Carlist-Chefen Ros v. Eroles og ved Pobla gjort 300 Mand udygtige til Kamp for ham. Samme Dag skal Jriarte have havt en Fordeel over Carlisterne og den 1ste og 2den Novbr. skulle 270 Carlister være gaaet over til Cordova; men disse Beretninger trænge dog til Stadfæstelse. Fra Catalonien skulle 3 Deputerede være indtrufne i D. Carlos's Hovedqvarteer for at udbede sig en Anfører. Selv vilde D. Carlos have reist dertil, men da man antog hans Nærværelse i Basker=Landet for nødvendig, heed det at Jnfanten Don Sebastian vilde begive sig til denne Provinds. Carlisterne skulle i det Hele have vundet Kraft og Organisation, omendskjøndt Mangel paa Penge skal have forhindret saavel en Expedition til Catalonien, hvilken D. Sebastian skulde have anført, som en anden til Over=Arragonien, bestaaende af 3 Batailloner og en Esqvadron, under Anførsel af Jturalde, i den Hensigt, at afskjære Forbindelsen mellem Madrid og Frankrig. Efter Breve fra Vittoria, er Gen. Evans i Spidsen for 8000 Englændere og Jaurequi med de Conskriberede, de Frivillige fra Schaca og 2 Batailloner Linietropper, rykkede ind i denne Bye. Cordova skal efter denne Forening have i Sinde at gjøre et Jndfald i Provindsen Guipuzcon. Catalonien bliver gjennemstreifet af flere carlistiske Bander, som overalt hæve Contributioner, hvor de have Overvægten. Dersom man her vil sætte det kongl. Decret ang. Udskrivningen af 100,000 Mand i Udførelse, er man i Almindelighed af den Mening, at man betydeligt vil forøge Carlisternes Antal, ligesom at Catalonierne ikke ville underkaste sig den nye Conskription. Disse skulle i det Hele taget ikke betragte Mina, som en Mand efter deres Valg, og have derfor ikke modtaget ham med stor Enthusiasme Man paastaaer, at han paa det Jndstændigste skal have forlangt en Modification i Decretet ang. Udskrivningen, for at ikke den urolige Stemning blandt den cataloniske Befolkning endnu mere skulde blive forøget.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-12-01
Indenlandske Efterretninger. Provindsialstænderne i Roeskilde. Stændertidendens Nr. 12 indeholder Sagen. ang. Lovudkastet til en Forordning om Forbud mod Eftergjørelse af Kunstværker, med Forsamlingens derover afgivne Betænkning, hvilken vil blive meddeelt i næste Nr. J Møderne den 17de, 20de og 21de Novbr. passerede Følgende: 1) den i Proc. Alsings Sted indkaldte Suppleant, Propr. Madsen, havde indfundet sig; 2) Sognefgd. Hendrik Larsen anmeldte et Andragende om Fourage=Leverancens Ophævelse, hvilket vil blive afleveret til den i Anledning af Neergaards Forslag nedsatte Committee; 3) til Medlemmer af Committeen til at undersøge Lovforslaget om en ny Lovbogs Udarbeidelse valgtes: Secret. Algreen-Ussing, Prof. Bang og Proc. Haagen; 4) Forslaget om en Forandring i Tyvslovgivningen blev første Gang discuteret. og den endelige Behandling udsat til den 23 Novbr.: 5) Agent Bruun forelæste et Forslag til en Petition om 2de Fyrs Anlæggelse paa Hirsholm ved Frederikshavn og Faarenæs ved Grenaae, men da Capt. Lieutn. Sandholdt anmeldte, at han vilde fremkomme med et lignende Andragende, blev Spørgsmaalet om en Committees Nedsættelse udsat indtil videre; 6) Kammerraad Rasmussen forelagde et Andragende fra Amtsforvalter, Justitsr. Kynde i Frederiksborg, om Ophævelse af de saakaldte Forings= eller Herredskasse-Penge. Spørgsmaalet om en Committee i denne Anledning skulde nedsættes, blev besvaret benægtende ved 46 Stemmer mod 21. Ved denne Leilighed udtalte flere sig om Ønskeligheden i at Forsamlingen ikke overvældedes af en Mængde, ubetydelige og tidspildende Sager, hvortil dog blev bemærket, at det bør overlades Enhver selv at bedømme Vigtigheden af de Andragender, han agter at forelægge Forsamlingen, og at man bør være betænkelig ved at indskrænke den frie Discussion; 7) Etatsraad Steenfeldt fremlagde et Andragende, n. om Landboeres Jndgreb i borgerlig Næring, b. om Transittolden, c. om Landbrænderierne. Da Prop., hvad det første Punkt angaaer, vilde indhente nærmere Oplysning, og han, med Hensyn til det andet, vilde iagttage sine Mandanters Tarv i Told-Committeen, hvoraf han selv er Medlem, indskrænkede han sig til at fordre det tredie ved en Committee prøvet, men da et lignende Andragende for Præsidenten var anmeldt, blev Valget af Medlemmerne udsat; 8) Seer. Algreen-Ussing og Prof. Fin Magnussen forelæste Committee=Betænkningerne over Sagerne om Afsoning af Bøder og om Forandring i Pengevæsenet paa Island, hvilke bleve bifaldte; 9) flere Andragender, hvoriblandt et fra 460 Bønder og Hoveriets Ophævelse, bleve indleverede; 10) Propr. Madsen indleverede et Andragende fra Præsten Hansteen paa Samsøe, om en Forandring, i det mislige Forhold som finder Sted mellem Jorddrotten og Fæsterne paa bemeldte Øe, da Fæsterne eie Bygningerne og Godseieren Jorderne. Sagen blev henviist til den Committee, der er nedsat i Anledning af Udkastet til en nærmere Bestemmelse af Retsforholdet mellem Jorddrotten og Fæstebønderne; 11) Sagen ang, en Frd. om Strandinger, blev foretaget til endelig Behandling, og afgjort overeensstemmende med Forsamlingens Betænkning; 12)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-12-01
Sagen om en Forandring i de ved Frd. af 9 Juli 1817 paabudne Optagelsespenge, blev foreløbig behandlet, og Spørgsmaalet om den paany skulde foretages i Committeen, udsat til et følgende Møde.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-12-01
Kbhvn. d. 20 Novbr. Danmarks financielle Tilstand, dets Statsgields= og Skattevæsen, har alt længe været Gjenstand for alle gode Borgeres Bekymring og alvorlige Eftertanke, og intet er naaturligere, end at Stændernes Sammentræden og Offentliggjørelsen af et Budget have givet denne Drøftelse en langt bestemtere og meere practisk Retning, end tilforn. Til at have og til at udtale en Mening om denne, fremfor alt Andet vigtige, Sag, havde vist ingen større Competence eller større Opfordring, end de Mænd, som Folkets Tillid havde kaaret til sine Talsmænd, og hvor lidet vi end stemme overeens med de i Dansk Ugeskrift af Kbhvns første Deputerede gjorte Forslag, saa har det dog høiligen glædet os at see ham erkjende Vigtigheden saavel af denne Gjenstand, som af at virke paa den offentlige Mening og derved igjen at paakalde dennes Medvirkning. J Erkjendelsen af disse Principer har nu ogsaa Kjøbenhavns anden Deputerede ladet en Afhandling om det danske Finantsvæsen trykke, men da denne, overeensstemmende med vor Trykkefriheds=Lovgivning, blev meddeelt Politirets Assessor Reiersen til det lovbefalede Gjennemsyn, reserverede denne sig de til Gjennemsynet af særskilte Skrifter tilstaaede fire Dage. Han tilmeldte derpaa Cancelliet, at dette Skrift var indleveret til ham, men da Hr. Ussing, efter Rygtet, havde holdt et Foredrag i Stænderne om det samme, og det kunde lede til Elusion af Forordningen af 15de Mai 1834 687, om et i Stænderforsamlingen holdt Foredrag blev bragt til offentlig Kundskab, forinden det, efter at være revideret af den kongelige Commissarius og Præsidenten, er bekjendtgjort i Stændertidenden, saa havde han troet at burde indhente nærmere Forholdsregler. Derpaa svarede Cancelliet, at da Hr. Ussing, efter indhentet Underretning, havde holdt et Foredrag, som kun i Ubetydeligheder afveeg fra det trykte Skrift, saa kunde Publicationen ikke tilstedes. (Kbhpst.)¬
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-12-01
J Ribe Avis af 13de f. M. læses Følgende: "Sorg hviler over Danmark. Enhver Dansk, som elsker sit Fædreland, føler sig inderlig rystet ved Opdagelsen af den store Gield, der hviler paa Staten. Dog er det ikke Gielden selv, men dens gradvise Tiltagen, der omspænder Horizonten med mørke Skyer. Mine Landsmænd, hvor mangt et Middel til Besparelse der foreslaaes, saa er det dog vist at det kun bidrager til at lette Byrden for Øieblikket, men ingenlunde er istand til at læge det Onde, der, som en Kræftskade, fortærer Statens Marv. En Krig, Misvært, eller hvad anden Ulykke, vilde være Danmark Ruin. Dog, der er endnu et Middel tilbage, som fører sikkert til Maalet, dette Middel er dansk Almeenaand. Hver Dansk bringe dette Offer til Fædrelandet, og gamle Danmark vil paany fremblomstre af sin Fornedrelse, en ny Slægt vil fremstaae." (Længere hen hedder det) Naar en Fjende truede Fædrelandet, hvor flokkedes da danske Mænd, for at forsvare Arnestedet; og den mægtigste Fjende kunde ikke ødelægge Danmark. Nu er Fjenden i Landet; lader os bekæmpe den, Vellevnet, Luxus og Yppighed med deres Følgesvende, er Fjenden, der har indsneget sig i vort ellers saa lykkelige Hjem, der forøder Ungdommens Helbred og Gods, og styrter saamangen Familiefader i Elendighed; den ødelægger den studerende Ungdom, eller indpoder i den Spiren til Embedsmandens Ruin; den aander sin Gift i Ungmøens Bryst, og gjør hende uduelig til Hustru og Moder. Alt dette gielder vel meest om de saakaldte dannede Stænder, men er desværre ogsaa anvendeligt paa de lavere. Naar der ikke bliver raadet Bod mod denne Fjende, bliver Danmark ikke frelst!"¬
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-12-01
J Allg. Zeit. af 13de f. M. læses følgende Skrivelse fra Holsteen. De Forventninger, som man i Danmark og Hertugdommene nærede om de nye Jnstitutioner, ere ved Stændertidendernes skelet agtige Jndhold blevne noget nedstemte, ligge saalidet som Tak=Adresserne hos Folket finde den forventede Gienklang. Over Adressen fra Roeskilde Forsamlingen udtalte Kbhvposten" sig med aaben Dadel. Dens overordentligt frimodige Artikler vise, hvilket vidt Spillerum man i denne Sag der giver Pressens Raisonnement. Torde vi tillade os overhovedet at bedømme saavel den danske, som den holsteenske Landdag, saa viser det sig i begge Forsamlinger paany, at man først maa gjennemgaae en Skole, førend der af de stænderske Forhandlinger tør ventes nogen Takt og sikkert baseret, regelmæssig Virksomhed. Stænderbladene give vel kun af og til Anledning til disse bemærkninger, idet de temmeligt nødtørftigen fremlægge Discussioner nes almindelige Resultater, imidlertid veed man dog i Publicum ret vel, hvorledes det gaaer til i Forsamlingerne, og tør ikke formeget undre sig over, at disses Virksomhed mere bære den collegialske, end den friere stænderske Characteer. Om en Opposition, jeg mener i Ordets bedre Forstand, synes Talen endnu ikke at kunne være, idet en stor Deel af de Deputerede vel endnu fattes sikkert ledende Principer for Statsforvaltningen. Om Budgettet har, saavidt vi vide, Talen endnu hverken været i Roeskilde eller i Jtzehoe, og dette skulde dog strax og i Særdeleshed gjøre Krav paa Stændernes Opmærksomhed, for at tjene til Basis for meget alvorlige Forhandlinger. Derimod underkastes i flere offentlige Blade Statens finantsielle Stilling en omfattende og ikke sjelden skarp Bedømmelse, hvorom vi med det Første ville meddeele noget Nærmere.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-12-01
Den holsteenske Landdag skal, efter Forlydende, allerede sluttes før Aarets Ende. Hvis dette er grundet, torde ikke Fjerdedelen af de allerede indleverede Arbeider blive fuldførte."J Anledning af den i Kbhpst. Nr. 271 (s. d. Bl. Nr. 91) indførte Beretning om et udenfor Fiskerleiet Snekkesteen forulykket Skib, har Helsingøers Færgelang, hvis Retsindighed ved denne Leilighed var gjort tvivlsom, nu til sin Retfærdiggjørelse oplyst, at det tvende Gange, medens Skibet laae for Anker udenfor Snekkesteen, tilbød Skibsføreren, for den reglementerede Betaling af 6 Rbd. at sætte ham iland og bringe ham ombord, men at han ikke vilde modtage Tilbudet, og at han hverken dengang eller senere tilkjendegav at han var i Nød. Da Skipperen nogle Dage efter forgjeves forsøgte at gaae Rord efter, styrede han Syd og kastede Anker udenfor Humlebek, over een Miil fra Helsingøer, hvor Skibet den paafølgende Nat i en Storm gik under med Besætning og Passagerer. Jngen af disse havde for Færgelanget yttret at de ønskede at komme i Land, og endnu mindre at de vare i Fare, da de ellers uden Betaling vilde være blevne ilandsatte. Hvorvidt Fiskere havde været ved Skibet, eller hvad der mellem disse og Skipperen er passeret, derom er Lauget uvidende, men, ligesaa utroligt som det synes, at hine i et farefuldt Øieblik kunde handle saa umenneskeligt, at forlade Skibet, ligesaa ugrundet var deres Frygt for Jndgreb i Laugets Rettigheder, da det Kyst district, udenfor hvilket Skibet laae for Anker, var omtrent een Miil Sønden for det Skjæl, der udelukker Lauget Ret til Strandinger.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-12-01
Følgende Anecdote, der afgiver et ikke umærkeligt Exempel paa, til hvilke Midler Subscribentsamlere af en vis Art undertiden gribe, for at fremme deres Formaal, torde uden Tvivl fortjene at komme til meere almindelig Kundskab. Paa sin Omreise for at samle Subscription paa et Laan, kom en Saadan ogsaa til en af Landets hæderligst bekjendte Amtmænd og udbad sig hos denne et Bidrag af 200 Rbd. En saadan Sum, svarede Amtmanden, kan jeg ikke undvære, jeg behøver Mit." Jhvorvel, gjentog Subscribentsamleren, jeg gjerne ønskede dette lille Bidrag, saa kommer det dog ikke saameget an paa Pengene; derimod beder jeg Dem om, blot at tegne Dem for denne Sum. Hvorledes skal jeg forstaae Deres Mening? Hvis jeg tegnede mig for disse Penge, saa havde De jo en Forpligtelse ihænde, som De kunde gjøre gieldende imod mig." Nei, svarede Hiin, det er ikke min Mening; jeg giver Dem et Contrabeviis for, at De ikke skylder mig 200 Rbd. Paa denne Maade, svarede den retsindige Amtmand, indlod jeg mig jo i et bedragerisk Forhold." Subscribentsamleren gik med uforrettet Sag.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-12-01
J Hempels Avis af 17de f. M. bemærkes, at det ikke blot er i Odense at falske Angivere drive deres Uvæsen. J Viborg have tvende saadanne Tilfælde i kort Tid fundet Sted hos en og samme Handelsmand, dog i dennes egen Bopæl det ene efter directe Angivelse til Generaltoldkammeret og det andet til Overcontrolleuren i Jylland; men begge Gange – falskt. - Vi kunne tilføie, at det falske Angiveri i den sildigere Tid har havt sit Spil ogsaa her i Hovedstaden. Den ommeldte gjentagne Visitation af endeel Manufacturvarer her paa Toldboden skal saaledes være foranlediget ved en falsk Angivelse. Vi kunne ikke tilbageholde det Ønske, at det i den Anledning offentligen gjorte Forslag: at enhver falsk Angivelse skulde medføre Mulct for Angiveren og dennes Navn bringes til offentlig Kundskab, maatte blive skjænket vedbørlig Opmærksomhed af det høie Collegium, der tager Notice af deslige Angivelser. (Kbhpst.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-12-01
Efterretninger af blandet Jndhold. J Aarhuus Stiftstidende spørger Kammerraad Dalgas T. J. Hvad synes Dem, min Herre, om de tvende store, af kongl. Embedsmænd atter udøvede Tyverier, Troer De, at 60,000, som savnes, ere ranede paa een Dag, eller skulde ikke snarere dagligen den ene lille Sum efter den anden være rapset af de betroede Kasser?" - Forsvar – tilføier han - disse Herrer, De har jo for taget Dem af slige Folk. Kassedefecter, siger Kbhpst., synes i den sidste Tid at være bleven en saadan Favoritmaterie i den kjøbenhavnske Conversation, at man i Mangel af nye Defrandationeraf denne Art, sætter Rygtet i Bevægelse og snart lader en, snart en anden Oppebørselsbetjents Navn tjene til Folie for nye Opdagelser paa dette Gebeet. Fra Horsens meldes, at der paa Winthen Mark er skeet et dristigt Tyveri hos en Gaardmand, idet to Karle kom ind til ham om Aftenen, medens en tredie holdt Vagt udenfor, og tog en Sabel, som hængte paa Væggen, hvormed han slog den gamle Mand, som var ene hiemme med Konen. Da imidlertid nogle Folk tilfældigviis nærmede sig Gaarden, fløitede den udsatte Vagt, hvorpaa alle Tre toge deres Tilflugt til den nærliggende Skov medtagende et Sølvbæger, en Morter og omtalte Sabel. Jfjor forøvedes natligt Jndbrud hos sammeMand, hvorved man bandt Døren for ham, medens man tog hvad der behagede.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-12-01
Skibs-Efterretninger. Fra Lybek skrives under 10 Novbr., at Skibe, som i 4 Dage vare ankomne fra Kronstadt, udsige, at Vinteren, allerede fuldkomment er indtraadt der, og at de Skibe, som endnu ikke havde naaet Kronstadt, neppevilde kunne komme frem.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-12-01
I Helsingøer har Skipper J. J. Mascow, Brigskibet Athalides af Greiffswalde, forklaret, at han den 11 Octbr. i Nordsøen paa N. B. 529 36 og L. 30 3 har optaget Skipper Joseph Dodds med den øvrige Besætning, ialt 8 Mand, fra Skibet, Jean, fra Newcastle med Steenkul, bestemt til Amsterdam. Skibet sank 5 Minuter efterat Folkene vare komne ombord hos ham, hvor de forbleve i 10 Dage; men da det skortede paa Proviant, satte han dem den 21 Octbr. ombord paa et andet engelsk Skib, der fra Harlingen var bestemt til London.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-12-01
Natten mellem den 20de og 21de f. M. er Skipper Niels Sørensen Lassen af Langesund i Norge, førende en Galease, 19 Læster drægtig, kommende fra Stettin og bestemt til Skotland med en Ladning Kreaturbeen, strandet paa Tolken imellem Falster og Møen. Skipperen, som selv eier Skibet, var forbleven ombord til den 23de, og blev bragt iland af Lodserne i Grønsund. Folkene vare Dagen iforveien komne i Land paa Møen. Skibet er sunket og ansees som Vrag og hidtil har Jntet været at bjerge, da Søegangen har været for stærk.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-12-01
Hermed et Følgeblad. til 13 1779. udog optagiFolgeblad, Uldal, sal. Hölv. Tollands Valsters Stifts-Tidende Mu
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-12-01
No. 96. Forlangt indrykket.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-12-01
J Anledning af det i forrige Stiftsavis yttrede Ønske, at Hs. Høiærværdighed Hr. Consistorialraad Neess vilde udgive sin, den 22 Novbr. dette Aar, holdte Afskedstale i Trykken; tillade vi os at spørge, skal denne tjene til Opbyggelse, Anbefaling hos den forventende nye Sielesørger, eller til Moerskab, Vi troe, ingen af Delene. Tvertimod formene vi, at ethvert nogenlunde moralsk Medlem af Menigheden vil finde sig dybt saaret derved; thi efter bemeldte Afskedstale at dømme, maatte Nykjøbings Menighed staae paa et meget lavt Trin i Religion og Kristendom. Dog, Gud skee Lov saa vidt er det da endnu ikke kommet; thi skjøndt vi ei ville nægte, at en flittig Kirkegang er nødvendig og gavnlig, især for visse Mennesker, troe vi dog at Kirkegangen ei allene gjør den sande Kristen, og at Udøvelsen af udvortes Religions skikke ikke ene kan være det sande Kjendemærke paa et moralsk godt Menneske, samt at i Henseende til Moralen, Nykjøbings Menighed nok tør maale sig med de fleste kristne Menigheder af lige Størrelse i Danmark. For øvrigt er det saare let at paatage Hyklerens Maske, men denne skjænder meere Religionen end hædrer den, og imod sligt Hykler har selv vor store Religionsstifter ivret, og advaret sine Disciple, som man kan see i Evangelisten Matthæus Cap. 7, Vers 1520 og Cap. 23. Vers 13 og derpaa følgende. Flere af Nykjøbings Menighed.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-12-01
Nykjøbings Arbeidsanstalt. Den 20 Mai 1833 traadte, dog kun paa Prøve i 3 Aar, en Arbeidsanstalt i Virksomhed her i Byen, overeensstemmende med en af det kongl. danske Cancellie under 9 Marts samme Aar approberet Plan. Hensigten med denne Indretning, var og er den samme, som med alle andre af lignende Art, at formindske Communens overhaandtagende Byrder til Fattigvæsenet, ved en hensigtsmæssig Anvendelse af Almisselemmernes Arbeidskraft. Denne Stiftelse skylder alene Stedets forrige Sognepræst, Hr. Consistorialraad Neess og Hr. Apotheker Mohr, sin Tilværelse, og det fortjener at bemærkes, som et ikke meget almindeligt Exempel paa opoffrende Gavnelyst, at Sidstnævnte, i forberørte Øiemed, uden ringeste Godt, gjørelse, har overladt det fornødne Locale, i et ham tilhørende Huus, med Forpligtelse, at vedligeholde det i de 3 Prøveaar Med samme Velvillie har denne Mand paataget sig Overopsynet med Arbeidets Udførelse, den oeconomiske Bestyrelse og Regnskab. kan sees, at nogen bestemt Deel af Administrationen har været Hr. Consistorialraaden underlagt, føle vi os dog overbeviiste om, at han virksomt har søgt at give denne, i Øiemedet priisværdige Indretning, at den Fremgang, hvortil hans Embedstilling gav ham saa rigelig Leilighed. Efter Planen, er Arbeidsanstalten beregnet paa at optage et Antal af 36 Personer af begge Kjøn, Gamle, saavelsom Børn, og med Arbeidsanstalten skulde tillige forenes et Marquetenteri og Sygehuus, indrettet til 3 a 4 Senge. Almisselemmernes Beskjæftigelse bestaaer i Linnedsyening, Uld- og Linnedspind, og andet for Alderen og Kræfterne passende Arbeide. Arbeids fortjenesten tildeeles dem saavidt tilstrække kan, og det Manglende til deres nødtørftige Underholdning, tilskydes af Fattigvæsenet. Af Regnskabet, til Udgangen af Aaret 1834, som har været henlagt til Eftersyn paa Byens Raadstue i 14 Dage, erfares, at det eneste Grundfond hvormed Stiftelsen har begyndt og fortsat sin Virksomhed, er 200 Rbd., der er forundt den, som rentefrit Laan, af Amtsfattigkassens Midler, mod Tilbagebetaling af 20 Rbd. aarlig, saavelsom, at haves en Underballance af nogle og tyve Rigsbankdaler. J hvor kjært det end har været os, at Administrationen saaledes offentligen har aflagt Rede og Rigtighed for dens Bestyrelse i det henvundne Tidsløb, vilde det dog have været os langt kjærere, om Regnskabet havde været Publikum forelagt i Forbindelse med Fattigvæsenets Hovedregnskab, hvilket vi haabe og ønske vil skee med Begyndelsen af tilkommende Aar, helst ved sammes Publication ved Trykken. Og til dette Ønske knytte vi endnu et andet, og det er, at disse Regnskaber maatte ledsages af saadanne oplysende Bemærkninger, som kunne sætte Comminens Beboere i Stand til at bedømme hvorvidt Stiftelsen virkeligen har svaret til Hensigten, at indskrænke de Almissesøgendes Tal, og at formindske Byrderne til Fattigvæsenet, thi vi paatvivle da ikke, at det vil vise sig, at Jndretningen har staaet sin Prøve, og at Byens contoibuerende Jndvaanere ville finde Leilighed til skjønsomt at erkjende de Mænds Bestræbelser, som saa uegennyttigen have anvendt Tid og Penge for det Almindeliges Vel. Nykjøbing den 1 Decbr. 1835.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-12-01
Kjøbenhavns Børscours den 27 Novbr. 1835. Hamborg 2 M. – a vista 202 1/2. - Species 203. - Disconto 4 pCt. - Species solgtes til 12 Mk. 2 1/2 s. Kongl. Obligationer, uden Renter i Bco. 88 a 88 1/2. Dito uden Renter i Sedler 89 a 89 1/2.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-12-01
Kjøbenhavns Torvepriser den 27 Novbr. 1835. Rug . . . . . pr. Td. 4 Rbd. - Mk. 4 s. a 4 Rbd. 2 Mk. 4 s. Hvede. . . . . – 4 – 2 – a 5 – Byg, 2 radet – – 3 – 2 – - a 3 – 3 – - Gradet – – 3 – 2 – a 3 – 3 – - Havre . . . . . – 2 – 1 – 12 a 2 – 2 – 2 Erter . . . . . – 4 – 2 – - a 4 – 5 – 8 Flesk, røget, Lpd. 1 – 5 – - a 2 – – . grøns. . – 1 – 2 – 4 a 1 – 2 – 12 Smør, . . . . . Pd. . – 1 – 3 - a - – 1 – 6 Æg, . . . . . Snesen . – 1 – 12 a - – 1 – 14 Siellandsk Smør, Fr. 10 – 3 – = 13 – – – - Jnd- og udclarerede Skibe.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-12-01
ved Toldkammeret i Nykjøbing paa Falster fra den 21de November til den 1ste December 1835. Jndclarerede, Skipper Albertsen fra Nysted med Baglast; Stylsvig fra Nysted med Korn; Kroemann fra Kiel med Tobak, Wolsel fra Flensborg med Stykgods; Møller fra Kjøbenhavn med Stykgods; Schrøder fra Vordingborg med Baglast. Udclarerede, Skipper Bay til Kiel med Korn; C. M. Albertsen til Kjøbenhavn med Korn; J. Hansen til Lübeck. med Korn og Brænde; Egholm til Holland med Erter; De C. Schrøder til Kjøbenhavn med Korn; Kroemann til Marstal med Baglast,
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-12-01
Ledige Embeder. Under det danske Cancellie: Brøndum og Vester nebel Sognekald i Ribe Stift; Hygom Sognekald i Ribe Stift.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-12-01
Befordring og Afgang. under det danske Cancellie: Den 18 Novbr. er Sognepræst for Brøndum og Vesternebel Menigheder i Ribe Stift, P. G. Venning, beskikket til Sognepræst for Torslev og Lendum Menigheder i Aalborg Stift; forhenværende personel Capellan for Brønby-Øster og Vester Menigheder i Siellands Stift, L. C. L. Lassen, til Sognepræst for Hvornum og Snæbum Menigheder i Aarhuus Stift.