JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-05-05
Den første dateret Rohrmellem Landshutt og Regensburg den 21 April, lyder, som følger: Den Østerrigske Armee er truffen af Himmelens Lynild, der straffer de Utaknemmelige, Uretfærdige og Troløse. Den er tilintetgjort. Alle dens Armeekorps ere knuste (pulverises), over 20 Generaler ere dræbte eller saarede; een Erkehertug er dræbt og to saarede, man har over 30000 Fanger, 50 Kanoner, Magasiner, Bagage &c. Af denne Armee, som vovede at trodse Frankerigs Hær, vil kuns faa Levninger komme tilbage over Jnfloden, Som ved Jena bemærker man, at Krigens Ulykke fornemmelig er falden paa dem, der have ophidset til Krig, Prindsen af Lichtenstein, en af de meest Rasende, er dødelig saaret. Keiseren har i Gaar selv manøvreret imellem 40,000 af Rhinforbundets Tropper. Hs. Majestæt har holdt en Tale til dem, og Tropperne have viist den største Enthusiasme.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-05-05
Den anden Bulletin er dateret Landshutt, den 22 April, og melder: Keiseren er yderst sysselsat og stedse til Hest. Han sover ikke 2 Timer hele Natten. Alle hans Bevægelser ere mere levende, end nogensinde tilforn, fordi Fjenden i de Vildes Maneer og uden Krigserklæring har angrebet. Den 21 Aprils Dagværk har været glimrende. Vi fratoge Fjenden Landshutt, hvor hans Hovedqvarteer var, hans Magasiner, Bagage, Lazaretter med 1500 Saarede, Regimentskasserne og 6000 Bagagevogne befandt sig, og gjorde 12000 Fanger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-05-05
Marskallen, Hertugen af Jstrien (Bessieres) kommer med Avantgarden til Jnn!). Man venter i Dag eller i Morgen vigtige Tildragelser. Østerrigernes Fortvivlelse overstiger al Forestilling; de redde sig ved at bortkaste deres Vaaben. Aldrig var deres Moral (ventelig en slet Oversættelse af det Franske Fleur moralt, som nok her maae gives ved, deres Stemning, eller deres Mod mere nedslagen, og aldrig mærkede man bedre Forskjellen, imellem en Armee og en uordentlig Menneskevrimmel.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-05-05
To Franske Batailloner, som under de kombineerte Bevægelser vare efterladte til at bevogte Broen ved Regensburg, og ikke havde bekommet Ordre at trække sig tilbage, fordi denne Ordre blev fratagen den Officeer, der skulde overbringe samme ere omringede af den Østerrigske Armee, og gjorte til Fanger. Denne Begivenhed er ubehagelig, men af ingen følger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-05-05
Ved at sammenholde disse officielle Beretninger, der efter deres Natur, skrevne under Slagets Hede og Forvirring, ikke kunne levere nogen nøiagtige Details, med senere og, som det synes, troværdige Priv at Efterretninger fremkommer det Hovedresultat: at den høire Fløi af Ærkehertug Karls Armee, efter adskillige Fægtninger paa begge Donauens Bredder den 18de og 19de f. M., endelig den 20de mod Keiser Napoleon selv har tabt et Hovedslag, hvorpaa de Franske have besat Landshutt ved Jserfloden, og enkelte af deres Divisioner sat sig i Marsch mod Jnfloden og Østerrigs Grændse. Endvidere sees, at Æren for denne Seier for største Deelen tilkommer den Bayerske Armee og den kjække Bayerske Kronprinds. Jmidlertid bliver det dog altid en Gaade, hvorledes de tre Østerrigske Erkehertuger, der her skulle have tilsat Livet eller være saarede, ere blevne samlede paa eet Sted. Af de fornemste Omstændigheder ved denne vigtige Dags Tildragelser meddeles her følgende: Bayrerne gjorde det første Angreeb paa Centrummet af Østerrigerne i en skraae til Donauen lænet Linie; herved blev endeel af den Østerrigske høire Fløi afskaaren, og leed betydelig, medens den øvrige langt større Deel slet ikke kom til at fægte. Hertugen af Auerstadt (Davoust), som den 19de havde forenet sig med Hertugen af Danzig (Lefebüre), kommanderede den allierede Armees høire Fløi, Kronprindsen af Bayern Centret; General Vandamme den venstre Fløi, og Keiser Napoleon det Hele. 13 Faner erobredes. De Dødes og Saaredes Antal angives til 13000; de Fangnes meget forskjelligt fra 12 til 28,000 Mand. Ogsaa de Allieredes Tab er betydeligt. Den Bayerske GeneralZandt er falden. Efter Slaget, som ved Abensbergvar allerheftigst, omfavnede Napoleon den Bayerske Kronprinds i alle Troppernes Paasyn, og gav saavel Prindsen, som disse, det hæderligste Vidnesbyrd. Ogsaa de Würtembergske Tropper fægtede ved Siden af Bayrerne ved Abensberg. Her befandt Napoleon sig paa en Høi. Han holdt en Tale til de Tydske Tropper, som en GeneralNeubronn maatte oversætte for dem. Fjenden kastedes tilbage til hiin Side Siegenburg. Hans Styrke Bayern før Slaget angives til 60,000 Mand. Dagen efter Slaget (den 21de) rykkede de Franske efter en hidsig Fægtning ind i Landshuet, hvor Keiser Napoleon ogsaa er indtruffen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-05-05
J hvor blodige imidlertid end Dagene fra 18 til 21 April have været, kunne de dog ei saa lige kaldes afgjørende. Man ventede endnu en Hovedbataille med C. H. Karls Hoved. Armee i det sydlige Bayern, og Breve fra Berlin melde foreløbigen, at denne svære Kamp skal have begyndt den 23de, og vedvaret de tvende følgende Dage. Ogsaa fra Augsbure, skrives, at man der om Morgenen tidlig den 23de har hørt en heftig Kanonade fra Egnen af München, som den Østerrigske Gen. Kienmayer med 8000 Mand holdt besat. Alles Forventning er naturligviis spændt til det høieste, og det er saa meget besynderligere, at vi endnu savne Efterretninger om dette Slags Udfald, som Kommunikationermellem Jngolstadt og Dresden, og følgelig vel ogsaa med Os, siges at være ganske fri.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-05-05
Fra de øvrige Kamppladse, hvorpaa Østerrigerne ere fremtraadte, haves følgende: Paa den sydlige Bayerske Grændse ved Fussen ved Lech Floden have 1500 Tyroler Bønder indfundet sig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-05-05
J Franken befalede den Østerrigske Høistkommanderende, førend han igjen forlod Nürnberg, at 2 Proklamationer til den Tydske Nation skulde bekiendtgjøres og indrykkes i de offentlige Tidender.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-05-05
J Anspach ere 600 Østerrigske Husarer indrykte. Formedelst disse Krigsuroligheder i begge Flanker og Ryggen af Forbunds-Armeen skal Kongen af Bayern have forladDillingen, og vendt tilbage til Augsburg. Formodentlig er det af samme Aarsag, at en Fransk Krigskasse under Bedækning er sendt tilbage fra Würzburg til Frankfurt, hvorfra den videre skal føres til Maynz. Maaskee ogsaa Krigsluen i dette Øieblik har udbredt sig til Sachsen. J det mindste har man i Dresden, hvor, fra den Østerrigske Gesandt nu er afreist, den 24 og 25 f. M. hørt en stærk Kanonade.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-05-05
J det med Sachsen ved fælleds Fyrste forenede Storhertugdom Varschau skal, efter Breve fra Leipzig, være forefaldet blodige Optrin paa Grændsen, Censtochow efter 8 Timers Bombardement have overgivet sig, og Østerrigerne uden Modstand den 18 f. M. have besat Hovedstaden Varschau. Fyrst Poniatowsky har overgivet Kommanden til Gen. Dombrowsky, og man venter, at Russerne efter en Ordre, som alt skal være dem given, ville indrykke i Gallizien, og derved tvinge Østerrigerne til, igjen at forlade Hertugdommet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-05-05
Fra Jtalien haves ganske modsigende Beretninger. Østerrigerne have her begyndt Angrebet. Nogle sige, at de ere tilbageslagne med Tab af 600 Døde, 400 Fangne og 10 Kanoner; Andre berette, at C. H. Johan har slaaet Vicekong Engen den 15 f. M. ved Fontanafredda, og drevet ham tilbage over Piave=Floden. Officielt vides Jntet efter den 12 April. Til den Tid vare de Jtalienske Divisioner forenede ved Tagliamento-Floden, og Divisionen Broussier havde havt Overhaand i en ikke betydelig Fægtning.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-05-05
For at dække de uhyre Krigsomkostninger har Østerrigs Keiser indbudet til et frivilligt Laan i Kourant imod 5 P. C. Ogsaa er en betydelig Sum i Vente fra Engelland; men det er just intet Beviis paa synderlig Fortrolighed og indbyrdes Tillid mellem disse tvende Magter, at denne Sum alt i nogen Tid har lagt i Forvaring paa Maltha, indtil det Eng. Ministerium kunde faae Vished om, at Østerrig virkelig vilde angribe Frankerig. Jmidlertid har Østerrig ved Hofdekret af 20 April aabnet sine Havne for Engelland, og sat Alt paa den gamle venskabelige Fod med dette Rige.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-05-05
Om de ældre Krigstildragelser i Tydskland haves fem Østerrigske Beretninger, som gaae til den 17 April. Efter samme fandt det 5te Armeekorps den 16de Broen ved Landshutt afbrudt, og 3000 Bayrer under Gen. Deroi, der vilde forbyde dem Overgangen over Jser. Østerrigerne anførte af Kienmayer, oprettede Batterier under en heftig Musquet-Jld, og inden 2 Timer laae Staden hin Side Jseren i Ruiner (af 1100 Huse skal Jntet være ubeskadiget, og det for sin Høide berømte Taarn næsten ødelagt). Omsider forceerte Østerrigerne Overgangen Meerfelds Uhlaner skulle ved denne Leilighed ikke have givet nogen Pardon). Kavallerie Gen. Bellegarde forenede sig den 12te med det 2det Armeekorps, som stod i Øvre=Pfalz. Den 17de skulde Armeen rykke frem mod Øvre-Donau. Det 4de Armeekorps passerede Jseren ved Dingelsingen; det 1ste og 2det var trængt frem til Egnen af Regensburg. Gen. Belle gaarde kunde ikke noksom rose sine Troppers Mod.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-05-05
Fra Cassel haves en officiel Beretning om Urolighederne i Vestphalen. Man tænkte, hedder det, at forføre Hovedstadens Jndvaanere, ved at indbilde dem, at Kongen vilde forlade samme. Hs. Majestæt har derfor givet dem positiv Forsikring om det Modsatte, og overlader det til den offentlige Roligheds Fiender at betænke, at Konger af saadant Dynastie kuns forlade deres Folk, naar dets Forsvar udkræver det. Kongen har udstædt en Proklamation til Vestphalerne, hvori Hs. Majest. gjør dem opmærksomme paa den Afgrund, hvori Forførerne ville styrte dem, paa Napoleons umodstaaelige Vælde og hans nylig ved Jngolstadt vundne Seier. "Jeg veed det, siger Hs. Majestæt, de Fleste ere tvungne til at tage Oprørernes Partie. Jeg tilgiver de Vildledte, der nedlægge deres Vaaben; de Forhærdede skulle føle Lovens hele Strænghed." Disse Uroligheder skulle ellers næsten ganske være dæmpede, og de 3000 Mand Hollandske Tropper, der paa Vogne transporteres fra det Hannoverske til Cassel, ville vel fuldkommen stille dem.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-05-05
Af Proklamationer mod Østerrig læses nu en Mængde, hvoriblandt Keiser Napoleons udstædt den 17 April i Donauwrth til sine Tropper, fortjener første Plads. Soldater, hedder det i samme, Konføderationens Gebeet er fornærmet. Den Østerrigske General vil, at vi skulle flye, og lade vore Allierede i Stikken. Jeg iler hid med Ørnens Hurtighed. Soldater, J omgave mig da Østerrigs Souverain i Mahren kom til min Telt. J saae ham anraabe min Naade, og sværge mig evigt Venskab. I tre Krige havde vi seiret; Østerrig skyldte vor Høimodighed Alt, og tre Gange brød det sit Ord. Vort forrige Held er os sikker Borgen for Seieren, der venter paa os; Lad os marschere, og Fjenden gjentjende i os sine gamle Overvindere.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-05-05
Kongen af Sachsen klager i sin Proklamation over at Østerrigerne under Skin af at forekomme et Angreeb, selv have angrebet, og uden Krigserklæring ere trængte ind i Varschau, og opfordrer sine tappre Soldater til at gaae Fjenden imøde med Tillid til det guddommelige Forsyn. Ogsaa Fyrst Primas har udstædt en Proclamation imod Østerrig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-05-05
Kongen af Würtemberg har taget Fyrstendømmet Mergentheim i Besiddelse, og i en Proklamation bekjendtgjort sine Grunde til dette Skridt. Mergenthelm tilhører, som bekjendt, den Tydske Ordens Stormester, og denne er en Østerrigsk Erkehertug.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-05-05
Til Tydskland ankomme bestandig en stor Mængde Franske Generaler og Ministre. Hert. af Montebello (Lannes), Generalerne Andressy, der sidst var Minister i Wien, Brune, Dutaillis o. fl. samt Statssekre. tairen Maret ere fulgte efter deres Keiser. Monitøren af 25 April indeholder de Artstykker angaaende Krigen med Østerrig, som den 13de bleve forelagte det Franske Senat. Jblant disse forekommer en Beret, ning fra Udenlandsministeren, i Følge hvilken Østerrig alt i Krigen med Preussen viiste sig ildesindet, og kuns ved Jenaer Slaget hindredes i at bruge sin i Bøhmen opstilte Armee. Efter Tilsiter=Freden kunde Fankerig fordret Østerrig til Regnskab, men viiste sig eftergivende imod den Svage. Da Opstanden i Spanien begyndte, saae man tydelig hvad man hidtil kuns havde anet. Østerrig rustede sig af al Magt, skiønt saavel Keiseren selv, som hans Minister vedvarende yttrede et venskabeligt Sindelag. Ved et Tilfælde opdagedes at Keiser Frantz havde lovet den Spanske Junta at stille 100,000 Mand. Keiseren ilede nu fra Spanien til Paris, og lod Forbundstropperne holde sig i Beredskab. Alle Underhandlinger og Ruslands Mægling bleve nu frugtesløse &c.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-05-05
Engellænderne have nu udført det bekjendte Projekt med Brandere at angribe den Franske paa Rheden ved Basqves liggende Eskadre. Monitøren leverer Contre=Admiral Allemands Jndberetning desangaaende. Den 11 f. M. nærmede de Eng. Fregatter sig Øend Air. De Franske Skibe laae i 2 Linier meget tæt paa hinanden, flankerede af en meget lang Palisadering. Ved Solens Nedgang gav Allemand enhver Skibskapitain Frihed til at sørge for sit Skibs Sikkerhed. Henimod Kl. 9 viiste sig flere antændte Brigger og Tremastere, der fulgte tæt efter hinanden, og med fulde Seil styrede mod den Franske Flaade. Denne havde faaet Ordre at stryge sit Tougværk, eller i Nødsfald at kappe det - som det eneste Middel, hvorved en total Ødelæggelse kunde undgaaes. En Brander hang sig fast ved det Franske Admiralskib Oce an, der med Nød blev reddet. Engellænderne skulle i Alt have sendt 3 Helved maskiner og 33 Brandere imod den Franske Flaade. – Saavidt Admiralens Beretning. Derpaa melder Søepræsekten, at 3 (formodentlig Franske) Linieskibe og 1 Fløite skib, der vare komne fast paa Pallisaderingen, og ikke kunde løsgiøres, bleve forladte af Besætningen, og antændte: at Fjenden siden har gjort et nyt Angreb med Bombardeer, Baade, men er med betydeligt Tab tilbagedreven, og slutter saaledes: Disse ere de Midler, en i Tallet saa overlegen Fjende ikke skammer sig at anvende. Han vil kaldet sig Seierherre, men er dog kuns en Mordbrænder. Denne Expedition skal have kostet Engellænderne 5 Millioner (Livres.). Om Anvendelsen af denne Summa, læser man i Franske Blade omtrent følgende Engelske Raisonnement: Det er uklogt, at Engelland selv lærer Frankerig det virksomste Middel til dets Marines Ødelæggelse. J det Aarhundrede, hvori vi leve, kan ingen Nation skjule sine Opfindelser for den anden. Eller, skulde de Franske staae til bage for Engellænderne i Mechanik og Chemie, Frankerig viser Afsky for disse Compositioner, som Engellænderne selv have opkaldt efter Helvede, men det kan tvinges til ved retmæssig Hævns Følelser at tage sin Tilflugt til samme. Man forandrer ikke ustraffet enten Krigens eller Folkerettens Love, og, hvad berettiger Engelland til at gjøre Brug af Brandere, da det besidder saa store seierrige Flaader, Breve fra Bayonne melde, at Martiniqve (ogsaa Fortet Bourbon?) siden den 25 Febr. skal være i Engellændernes Hænder.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-05-05
Pariser Journaler fortælle os fra London, at 18 Engelske Linieskibe og 32 Fregatter i dette Foraar skulle sees i Østersøen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-05-05
Til Stokholm har en Koureer bragt et beroligende Svar fra Fyrsten af Pontecorvo paa det efter Rigsforstanderens Ordre gjorte Forslag til Stilstand. Fyrsten melder, at har i den Henseende maae afvente Keiserens sin Herres, Beslutning; men i Overbeviisning om at denne vil blive at tilfredsstillende Natur, har han strax udstædt Ordre til Generallieutenant Gratien, som har Kommanden i Hanse. stæderne og paa Kysten af Østersøen, at ophøre med alle Fiendtligheder mod Sverrig. Major de la Grange, som efter at have overbragt hiint Forslag til Fyrsten selv har fortsat Reisen til Paris indberetter tillige, at Breve ere afsendte fra Fyrsten af Pontecorvo til den franske Ambassadeur i Petersborg og den franske Minister i Kbhvn., med Anmodning at udvirke et lige Forhold fra det Russiske og Danske Hofs Side.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-05-05
Blandede Efterretninger. Frankerig. Engellænderne ville vide, at Persien har overladt Øen Ormue til Frankerig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-05-05
Prindsen af Benevent vil reise til Badet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-05-05
Aftenjournalen gjendriver den Engelske Avis=Artikel: at Kong Joseph har maattet forlade Madrid.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-05-05
Tydskland. Leipzig har været illumineret, formedelst de Franskes Seier den 20de.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-05-05
Penge-Cours den 2 Mai 1809. Hamborg 28 April: Penge - Vexel 2 M. 243.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-05-05
Ved Tallotteriets 963 Trækning i Kjøbenh. udkom: No. 6, 14, 20, 15, 87.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-05-05
Avertissements. Kredi= og Debitorer i Stervboet efter afdøde Selveierhuusmand Kristen Henningsen af Harendrup Mark, Hindsgaul Amt i Fyen, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel at møde paa Amtskontoiret her paa Vedelsborg ved Skiftesamling efter den Afdøde førstkommende 2 August formiddag Kl. 9. de første for at bevise deres Krav, og de sidste for at betale deres Gield. Vedelsborg den 3 Mai 1809. F. Grev Wedell.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-05-05
Anveisung zum Rissezeichnen & unter diesem Titel bin ich gewilligt, fur Schulen eine zelte Samlung meines: Erstenunterrichts imZeichnen a. herauszugeden, venn eine hinlangliche Anzahl Subscribenten sich dazu findet. Das Ganze wird aus 1 1/2 Boger Text und 28 Tafeln in Quart bestehen, und for 1 Sperthlr. den Subscribenten geliefert werden. Andere Kaufer bezahlen nachher 2 Rthlr. Schleswig 1809 1/2. Thomsen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-05-05
Subscription wird angenommen auf dem Adressecomtoir in Odensee.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-05-05
Den 24 April mod Aftenen indtraf den sørgelige Hændelse at Frederichs Præstegaard paa Ahlheden ved Viborg i en pludselig opkommende og hastig om sig gribende Jldebrand ganske lagdes i Aske. Formedelst Præstegaardens afsondrede Beliggenhed og den stærke Blæst kunde næsten intet ræddes. Præsten med Familie befinder sig nu, efter en 10aarig EmbedsFørelse, i den beklageligste Forfatning. Ædle Menneskevenner, hvis følsomme Hjerter ikke behøve en udførlig Skildring, af Nøden, for at røres, - det er mig, - en Broder til den uheldige Embedsmand - det er mig, som, dannet ved hans Underviisning til Videnskaberne, stræber at gjørehvad Erkjendtlighed byder, for en Broder - en Velgiører, Glæder ham. - en talrig Familie og - mig, ved den hjelp somme Deeltagelse, som, til Ære for vor Tidsalder, bliver den gode Dannemand mere og meere egen, Ethvert Bidrag skal med varmeste Erkjendtlighed vorde modtaget, og derfor i sin Tid offentlig Regnskab aflagt. Vedelsborg d. 2 Mai 1809. S. H. Rosendahl, Kand. S. S. M. og Hovmester. hos S. T. Grev Wedell.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-05-05
J Onsdags den 3 Mai er bortløbet fra sin Eiermand er hvid ruhaaret Hønsehund; dens høire Øre og det halve venstre Øre til ned over Øiet er bruunt. Hvem der skulde forefinde denne Hund ombedes at anmelde det i Aviserpeditionen, for at den kan afhentes imod en billig Douceur.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-05-05
Siden sidste Anmeldelse ere følgende Gaver indkomne til de Brandlidte i Hollænderbyen paa Amager: Fra Hr. M. Thomsen til Taarupgaard . . 10 Rd. En skjult Velgjører . En anden ligeledes Unavngiven 4 - 24 s. T.W. R. og H. O. R. Ved Hr. Postmester C. Hempel indsamlet af nogle Faaborg Byes Jndvaanere . . . 48- Ved Hr. Postmester Sørensen ligeledes indsamlet i Rudkjøbing Bye følgende Bidrag: b, c.F. i K. h i Rudkjøbing givet 10 Rd., V. 2 Rd.,U 2 Rd., A. ) 2 Rd., Johansen 2 Rd., Rasmus Hansen 2 Rd., Boye 1 Rd., Hoffmann 2 Rd., Pilegaard 1 Rd., L. Dessan 1 Rd., Schleunger 1 Rd., Hansen Casserer 1 Rd., Ørsted 1 Rd., Schibbyger 2 Rd., N. C. K. 1 Rd.,N. N. 1 Rd., B. 1 Rd., N. Petersen 3 Mk., Abraham Tommesen 2 Mk., H. Nielsen 1 Rd.,F. Nielsen 3 Mk., M. H. 4 Mk., N. R. F. 1 Rd. E. B. 1 Rd., Hoff 2 Mk., H. 2 Rd. R. 1 Rd., Hansen 1 Rd., C. P. Bay 2 Rd., B. 1 Rd., Sørensen 2 Rd., tilsammen. 17 Rd. 32 s.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-05-05
Enhver af de ædle Velgjørere modtage herved min varmeste Tak. Odense den 4 Mai 1809. S. Hempel.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-05-05
Formedelst Sygdoms Tilfælde eren Kokkepige Tjeneste strax at bekomme i Odense. Adressecomtoiret giver nærmere Efterretning.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-05-05
Nogle fra Skjepper af beste Sort Sukker-Kartofler de til at sætte, anvises tilkjøbs fra Adressecomtoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-05-05
Mandagen den 15de Mai om Formiddagen Kl. 10 bliver afgangne Appolone Christensdatter og efterlevende Mand Selveier Lars Hansen af Grønlykkens Eiendoms Sted, 3die og sidste Gang ved Auction opraabt, og i Følge det paa samme allerede gjorte Bud absolut bortsolgt. Bemeldte Boelsted staaer for Hartkorn Ager og Eng 2 Td. 2 Skp. 15. 2 3/4 Alb., indeholder 13 Tdr. Agerland og 11 Tdr. Engbund, med tilstrækkeligt Tørveskier. Bygningen er for 2 a 3 Aar siden af nye opført og bestaar af 10 Fag med 2 Udbygninger, som i Brandkassen ere forsikkrede for den Summa 440 Rdr. Samme Dag bliver ogsaa bemeldte Boes Meubler og Effecter, efter at Eiendommen er solgt ved Auction afhænder, Conditionerne faaes forinden paa AuctionsStedet og paa Lunde, Scham og Schoubye Herreds Contoir den 29 April 1809. M. Knutzen, En Mand af Bondestanden, som vil paatage N. B. sig det forefaldende Arbeide og Tilsyn ved en Jord=Eiendom efter akkorderet Løn, kan strax blive antaget og faae frie Bopæl. Adressecomtoiret anviser.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-05-08
Krigs-Efterretninger. Den Østerrigske Hoved-Armee i Bayern, (ikke under Fyrst Rosenberg, som en Beretning fra Ludvigsburg melder, men under Erkehertug Karl selv) har, efter alle endog i Blomstændigheder temmelig overeensstemmende Efterretninger, atter tabt et betydeligt Slag, og seet sig nødsaget til, igjennem det brændende Regensburg at drage sig over paa Donauens venstre Bredde, for der at forene sig med den endnu usvækkede Bøhmiske Armee, og i Forbindelse med samme enten at fortsætte sine Operationer imod Franken, eller, hvilket synes rimeligere, trække sig videre tilbage til sit eget Fædrelands Forsvar. Dette Resultat er frembragt ved en mageløs haardnakket 3 Dages Kamp, som først endtes den 23 April. Skjønt nu disse 3 Dages Tildragelser i Vigtighed synes langt at overgaae de ældre allerede bekjendte Fægtninger, ville vi dog, for ikke at afbryde Begivenhedernes Tidsfølge først meddeele de Østerrigske Efterretninger fra 19de f. M. Den 7de Dagberetning begynder med en Skrivelse fra Keiser Frantz i Scharding, hvori han oversender Grev Colloredo et kort Udtog af de Hs. Majestæt til sendte Relationer til foreløbig offentlig Bekjendtgjørelse.