JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1811-12-20
Priser paa Kornvarer i nogle af de vigtigste Handels- og Kiøbstæder i Kongerigerne Danmark og Norge, samt i Hertugdømmene Slesvig og Holsteen, saaledes som de vare i Slutninger af October Maaned 1811, i Følge de derom til det Kongelige Rentekammer indkomne Efterretninger. I Hvede. Rug. - Byg. Havre. Danmark. pr. Tønde, pr. Tønde før Tønde pr. Tønde, 1 Rd., s. Rd. s. 1 Rd. - s. 1 Rd. 1 s. kiøbenhavn = = = 27 - I tal 30 skal 6, 716 (ato - sca 16 16 skers 40 saa 32 Holbeck . . . . 17 - 11. - s. tol - co. 6 Kallundborg - . . 16 - 12 - 13 43 166. 3. (18 - (a14 - 129 32 (as 4 Kiøge = = = = = 25 - 14 - 121. Corsøer . . . = 25 14 - 1 10. - Wordingborg . . . 20 - 16 - 1 10 - Nestved . . . . 20. - 10 3 9 48 Stege = = = = 18 - 12 - 8 - Nakskov . . . . . . . . . . . . . Nyked . . . . 18 - . . 8 - Odense . . . . . . . . Assens . . . . . Nyeborg = = = = 18 - 141. Svendborg . . . . 19 - 15 - Faaborg = = = = 20 - 12 - 10 Rudkiøbing = = 20 - 15 - Aalborg . . = = 24 - 14 - Horsens . . . . Aarhuus . . . . . . . . Hobroe . . . . . 18 - . 16. . Randers . . . . 20 - 16 - 16 Thisted . . . . . . . 11. - Ribe . . . . . 20 . . .(aa 16 - 10 - Weile = = = = (224 - Kolding. . . . 20 . 115 - 10 cis - 115 - Friderito = = = (220
Berlingske Tidende, 1811-12-20
Norge. corikiansand. 145. Arendahl . . . . . = 28 - sk. 19 - 1612 Øster=Riiser. - . 25 - 18 - 1 (so = 24 - 14 Bergen. . . . 12 - 3 - 123 - Chrikiansand . . . . . - melde . . . . . . . . 1 S. H. C. - S. H. C. - S. H. C. 1 S. 9. Hertugdomment. F. 1s. 1 Rd. 1 L. 1 Rd. 1 L. 1 Rd. Flensborg. . . . 3140 a 140 Aar 36. . . . . Nr. 16 saa Tønder....... 213211. 1. 121, 20 skal 4. Apenrade . . . . . . . 34 i 1, 40 1 12 Eckernforde . . . . . . . . . . . Kiel. . . . . 4. - . 3 16 - 36 11 1 Rendsborg . . . . . . bro. 11 32 1 Jeboe. . . . 41 16. 3. . Sønderborg. . = = = 32 a 32 1 24 1 Altona. Hvede Td. 112 a 120 Rd. pr. 12 s. Rug Td 98 a 100 Rd. pr. 10. Hog C. 5326 Rd. pr. Læst. Havre Td. 36 138 Rd. pr. 17 i
Berlingske Tidende, 1811-12-23
Udenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1811-12-23
Paris, den 14de December. officielle Efterretninger fra Armeerne i Spanien. Nordarmeen. Jmedens General Bonnet begav sig giennem Col de Pajares til Asturien, marscherede General Dubreton, som havde samlet en stærk Colonne i Torrelavega, til Cabezon og de andre Puncter i Provindsen St. Ander, som foruroligedes af Marquesits- og Mendizabal. Den 6te blev Fienden forsaget fra Cabezon. Generalen tog en Stilling i Sidias. Den 7de forenede Fienden sin hele Magt og angreb. Raskt blev han tilbagedrevet og tabde 2 Officerer, samt endeel Soldater. Kl. 4 om Eftermiddagen samlede han sig atter og gientog Angrebet; men vore Grenaderer og Chasseurer i grebe til Bajonetten. Snart opstod Uorden i de fiendtlige Linier. En Oberst og adskillige andre Officerer bleve dræbte, og Derouten blev almindelig. Fienden tabde henimod 500 Mand i Døde og Saarede, og mange Fanger. Marquesito reddede sig med lidet Mandskab paa hiin Side Deba. Blottet for alt, søgde Mendizabal sin Frelse i Potes Bierge.
Berlingske Tidende, 1811-12-23
J San Vineente har man taget en skiøn spansk Brig. Et Transportskib, ladet med 8 Kanoner, 500 Geværer og en Mængde Munition, reddede sig fra Gjøns Havn, i det Øieblik Bonnet rykkede indi Ovieds; men det slette Veir har nødt Capitainen til at forlade den fendtlige Escadre og losse i Plencia, hvor vore Tropper nu have taget den i Besiddelse. Nordarmeens Arrondissements bevægelige Colonner ophøre ikke, med bedste Held, at forfølge de smaae Brigandbander. J October Maaned har man, paa adskillige Puncter, dræbt over 500 Brigands, 200 sidde arresteerte og 300 Heste ere fratagne dem. Centrumarmeen. General d'Armagnae holder Staden Cuenca stærkt besat; de Jnsurgenthobe, som ødelagde disse Provindser, ere, en efter den anden, slagne og adspredte. Adskillige Partier have trukket sig til Provindsen la Maucha; de levægelige Colonner forfulgde dem. Oberst Cruses Colonne stødte paa en Hob ved Villa Nueva de la Fuente, og angreb den paa en seil Klippe, hvor et gammelt Slots Ruiner tiente den til Beskytlielse. Stillingen blev indtaget; 150 Mand dræbdes, og de øvrige, 1243 i Tallet, toges tilligemed deres Vaaben og Bagage. J Spidsen af et Compagnie spanske Chasseurs har Capitain Mo tales adspredt en Bande, der havde samlet sig, og fanget 60 Mand.
Berlingske Tidende, 1811-12-23
- Ved den store Parade i Søndags blev man Kongen af Rom leger i Slotsvinduerne. Soldaternes Glædesraab: Keiseren leve Kongen af Rom leve, opfyldte Luften i viid Omkreds, og alle Tilgangene til Thuillerierne, alle Vinduerne i Naboelauget og Tagene med saa Husene, vare i Øieblikket fyldte med Tilskuere. Jforgaars holdt Keiseren et Conseil med sine Ministre. General Compere er ankommen til Pau med 40 Oberster eller i Oberstlieutenanter, 300 Officerer, og 6700 spanske Fanger, der hid giøre fra Slaget ved Sagunt og Fortets Jndtagelse ved Sagunt. denne Fange-Transport er udført med saa megen Orden, at kun 100 re blevne tilbage i Hospitalerne, eller ogsaa undvigte.
Berlingske Tidende, 1811-12-23
Hs. Excellence Marineministeren har under 20de Octbr. befalet i Søepræfekterne og Consulerne i fremmede Lande, at tilkiendegive hedere og Kapere, hvorledes det ikke var passende, at Privatpersomers Skibe erholdt den Keiserlige Families Navne, og at ved disse Skibes Gienindløb eller ved deres Gienudrustning, de, der førte saadanne Navne, skulde gives nye, da hine Durchl. Navne vare forbeholdne Hs. Majestæts Krigskibe.
Berlingske Tidende, 1811-12-23
Antallet paa det franske Riges Departementer beløbe, foruden den Elba, sig til 130. Hele Rigets Befolkning udgiør 43 Millioner 1937144 Personer. Jndbyggernes Antal i de forskjellige Stater, som høre til det franske System, er 38 Millioner 141341. Den Præmie paa 12000 Fr., som Keiseren udsatte i Leiren ved Finkenstein, for den bedste Afhandling over Sygdommen Crour(Brynde i Luftrøret), er tilfalden Professor Jurine i Gens og Dr. Bremen i Wien.
Berlingske Tidende, 1811-12-23
Bordeaux, den 2den December. De røde Vine af denne Høst, saavel Medoe, som Graves og Palus have en smuk levende Farve, uden at være meget mørke, men de ere lette, overhovedet give de en Viin til billig Priis, og som er at foretrække for den af forrige Aar, Mængden er omtrent den samme. De hvide Vine ere mindre lykkedes, der findes dog nogle iblandt dem af første Sort, som have Styrke; men de af de ringere Sorter ere i Almindelighed maadelige. Formedelst Handels-Sperren er det ikke muelig at fastsætte bestemte Priser for de nye Vine; de gamle røde Vine gielde stedse fra 300 til 700 og flere Franes for Tønden.
Berlingske Tidende, 1811-12-23
Spaniens Grændse, den 20de November. Fra Valencia erfares at de enkelte Forter, som ligger i Ryggen af Marschal Suchets Armee, efterhaanden overgive sig. Levningerne af den ved Sagunt slagne Armee skulle igien være nogenledes blevne forganisterte og have faaet Forstærkninger. Det er at formode, at et nyt Slag vil afgiøre Valencias Skjebne.
Berlingske Tidende, 1811-12-23
Fra Morcia haves sørgelige Efterretninger. Den gule Feber, som var udbrudt i Carthagena, men igjen ansaaes for hævet, har atter yttret sig, ledsaget af meget farlige Symptomer og anrettet frygtelige Ødelæggelser i Carthagena. Hverken i Andalusien eller Grenada har man endnu sporet nogen Smitte; men Frygten driver til skiøndsomst at treffe alle muelige Forsigtighedsforanstaltninger.
Berlingske Tidende, 1811-12-23
Valladolid, den 17de November. I Portugal udskrives Recruter, men Engellænderne ere i høi Gradafskede i dette Land. En Deel af Jndvaanerne synes at ønske at de Franske vilde rykke ind i Landet. Et Observationscorps er opstillet ved Kysterne af Mallaga. Man troer Marschal Victor vil beleire Tariffa, der ikke vil kunne holde sig længe.
Berlingske Tidende, 1811-12-23
Neapel, den 23de November. Afvigte Mandag besøgde Hs. Majestæt Ruinerne ved PompejHan blev modtaget af Indenrigsministeren og Generaldirecteuren for Muserne. Hs. Majestæt giennemvandrede en meget lang Gade, man har opdaget, og som er brolagt med Stene fra Vesup. Han undersøgte adskillige Grave, som der fandtes. Man har gjort en Efter gravning i Hs. Majestæts Nærværelse, og fundet to Sølvskeer, en Guldring m. m.
Berlingske Tidende, 1811-12-23
Blade fra Messina, som nogle Flygtninger fra Sicilien have medbragt, give følgende Omstændigheder angaaende Udbrudet af Ætna Paa nogle Dage blev man i Dalen østen for Ætna, og især nær ved La tarre deel Philosopho Aabninger vaer, hvoraf der udgik Reg; et sikkert Vartegn for en indvortes Giæring og et nærforestaaende Udbrud. Den 26de begyndte man at høre de dumpe Brøll, der foregaae deri, naar det er overhængende. Den 27de om Morgenen saae man fra Dalen del Bue udgaae en tyk Røgstøtte, og samme Dags Aften aabnede sig en nye Crater, der i alle Retninger opkastede en uhyre Mængde gloende Materier. Den 28de var Asken alt kommen til Messina og Melazzos Sletter. Hvorvel Aabningen var dybest nede i Dalen, var Luestøtten saa høi, at den gik langt over de høie Tinder, der behersker denne Dal paa alle Sider. Lavnen tog først sin Rettning af Catancas Dal, som ligger under Dalen del Bue, og, uagtet dens Dybde, blev aldeles fyldt i de 9 første Dage. Derpaa løb den til Høire i Retning af Musaradalen, der alt er ligeledes fyldt. Den har, siger man, ikke hidtil gjort megen Skade, da de Jorder, den paa nye har bedækket, for det meste vare udyrkede, og ikke frembragde andet end Tiørne; men Udbruddet vedvarer endnu, og hvis Lavnen, efter at have fyldt Musaradalen, vedbliver at gaae ned mod Sletten, ere de Tab, den kan foranledige, uberegnelige.
Berlingske Tidende, 1811-12-23
Amsterdam, den 14de December. Alle de Efterretninger Handelstanden faaer fra Engelland tilkiendegive den elendige Forfatning, hvori denne Des Handel befinder sig. Med hver Dag tabe Manufacturerne sig og Fallisementerne ere saa mangfoldige, at de ikke tælles mere. Det er vist, at den engelske Armee i Portugal ikke har faaet sin Sold betalt i 5 Maaneder. Forat indskrænke Afgivterne af sine Sedler, har Banken nedsat Discontoen til 1 af hvad den forhen var, dette er en nye Aarsag til eller Paaskud for Bankerotter. Med eet Ord: Engellands Eriis tiltager dagligen.
Berlingske Tidende, 1811-12-23
London, den 6te December. Sloopen the Rover har taget et fransk Skib, som forhen har varer i engelsk Tieneste, og nu kom fra Batavia, hvorfra det var afgaaet den 7de August. Ved denne Tid blokerede vore Skibe de forskjellige Havne paa Java; men Tropperne vare endnu ikke ankomne dertil. Vi have erholdt en Mængde Tidender fra Jamaica, i hvilke Rebellionens hele Historie fra Begyndelsen til Enden læses. 28 Personer, der vare anklagede som Forrædere, fordi de, under Anførsel af en Mulat, ved Navn Moliere, havde formeret et bevæbnet Corps i Egnen ved St. Peter, med Magt udpresset Vaaben paa adskillige Plantager, søgt at forføre Negerne og skudt paa de Kongelige Tropper, have faaet deres Dom, der ogsaa allerede er fuldbyrdet. 8 frie Mulatter, 2 Slaver og 7 Negerslaver bleve hængte, nogle dømte til 1 Aars Fængsel, 1 fik 29 Pidskeslag, og 6 Mulatter bleve frikiendte.
Berlingske Tidende, 1811-12-23
Roligheden er nu igjen gandske tilveiebragt.
Berlingske Tidende, 1811-12-23
Breve fra Havanna sige, at den nye Republik i Venezuelas liden en saa stor Mangel paa Penge, at man har maattet befale at udgive en Million Piastere i Papiir, der skulle have lige Værd med rede Penge.
Berlingske Tidende, 1811-12-23
Efter offentlige Blade fra Caracas, der gaae til 22de September, have Lima og Juni fulgt Caraccas Exempel. Privatbreve melde, at Revolutionen udbreder sig hastigen paa Spaniens Fastland der, og at endnu ikkuns 3 til 4 Søestæder fattes, for at giøre dette hele Lands Uafhængighed fuldstændig. J Marecaibo havde man ligeledes sporet stærke Symptomer, og man forventede at Revolutionen ligeledes vilde udbryde der. De regulerte Tropper vare indskibede paa 2 Brigger, og en Skonnert, og udgjorde en Deel af den mod Caraccas bestemte Expedition. Det hele kommanderedes af General=Gouverneuren; om Udfaldet havde man endnu ingen Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1811-12-23
Breve fra Dublin melde, at Urolighederne i Grevskabet Down endnu ikke ere tilende. Oprørerne skulle have sammensvoret sig under en Eed, der er saa skrækkelig, at man omtvivler Mueligheden af at Efterretningen derom kan være paalidelig.
Berlingske Tidende, 1811-12-23
Regieringen har i Gaar erholdt Depescher fra Lord Wellington. Hovedqvarteret og begge Armeernes Stillinger ere de samme som ved de forrige Depeschers Afgang. Efter nogle Privatbreve forventede man at Lord Wellington vilde foretage sig en Bevægelse mod Badajoz, efter andre skulde denne Bevægelse finde Sted nord efter. Man vil vide at den franske General Brenie har faaet Commanden i CindadRodrigo.
Berlingske Tidende, 1811-12-23
Ved Cadix er en af vore Kanonchalupper, som kanonerede et fiendtligt Batterie, bleven truffen af en gloende Kugle, hvorved den fløi i Luften. Lieutenant Daly og 30 Matroser have derved tilsat Livet.
Berlingske Tidende, 1811-12-23
Efter en Skrivelse fra denne Stad, af 23de November, er ellers intet vigtigt forefaldet der i Egnen i den senere Tid.
Berlingske Tidende, 1811-12-23
Paqvetbaaden the Speedy, som ankom den 3die dennes til Falmouth, har overbragt Depescher fra General Blakke om Slaget ved Sagunt. Han anslaaer sit Tab til 4000 Mand, og tilstaaer at Affairen har været ulykkelig for Spanierne. J Cadix var man almindelig overbeviist om, at Valencia vilde falde i de Franskes Hænder.
Berlingske Tidende, 1811-12-23
Af en nylig hertil ankommen Officeer erfare vi: at vore Troppers Antal, der staae under Vaaben norden for Tajo, beløber sig, med Portugiserne iberegnet, til 35000 Mand; men at der, som en Følge af den bedre Aarstid, snart kunde ventes endnu 10,000 Mand fra Hospitalerne.
Berlingske Tidende, 1811-12-23
En Skrivelse fra Gibraltar af 18de Novbr. indeholder efterstaaende Artikel: "Jfølge de sidste Efterretninger fra Sicilien var Hoffet i den største Bevægelse. Man forventede, at Fiendtlighederne vilde tage sin Begyndelse efter Lord Bentinks Tilbagekomst. Man vidste, at den største Deel af de ficilianske Tropper vilde støde til Engellænderne: og man troede almindelig, at den Kongelige Familie vilde søge at komme bort til Sardinien.
Berlingske Tidende, 1811-12-23
- Et nyt her udkommende periodisk Værk har i sit første Stykke, som udkom i Løverdags, meddeelt interessante Skildringer over det engelske Licentsystem. Man seer af samme, at Beløbet af de af Assurandeurerne paa Lloyds allene i disse sidste Tider betalte Summer, udgiør 6 Millioner. Hertil er altsaa ikke lagt hvad Assurandeurerne i de andre Havne, og de 2 med Privilegier oprettede Søe=Assurance, Compagnier have maattet betale. Totalbeløbet af det Tab Engelland hidtil har lidt ved sit fortsatte Licents=System, anslaaes, efter en forfattet speciel Beregning til: "46 Millioner Piastere.
Berlingske Tidende, 1811-12-23
Washington, den 6te November. J sit Budskab til Congressens Medlemmer besværer de Forened Staters Præsident sig over at Engelland ikke efter Løvte ophævede sine Cabinetsordre, da Frankrig dog tilbagekaldte sine Decreter; men meget mere udførte Cabinetsordrerne med fornyet Strænghed, deels under Paaskud af, at det ikke var Engellands Regiering bekiendt, at Frankrig virkelig havde ophævet fine Decreter, deels under den ny Paastand, at Handelen først skulde sættes paa saadan Fod igien, at Storbrittanniens Producter og Varer, naar de tilhørte Neutrale, kunde indføres og forhandles paa de Torve, som Fienden nu har luk let for dette Kongerige, og endelig under den Trudsel, at man, i Tilfælde af, at Jkkeindførsels=Acten fremdeles blev hævdet, vilde see sig foranlediget til at tage Repressalier; dernæst fører Præsidenten Anke over at den engelske Regiering, da nye Beviser vare den givne for de franske Decreters Ophævelse, istedet for en Tilbagekaldelse af Cabinetsordrerne, blot oversendte sin Befuldmægtigede en simpel Meddelelse af denne Tingenes Tilstand, og yttrer den Formening, at man nok ikke tør vente nogen reel Forandring af det engelske Cabinet. Han mener derfor at man, i det man endnu med fredeligt Sindelag seer en virkelig Forandring fra den engelske Regierings Side imøde, tillige bør tage de Forholdsregler der kunde vorde fornødne. Endelig besværer Præsidenten sig ogsaa over de engelske Krydseres Opførsel paa Nordamericas Kyster, og at man ingen Skadesløsholdelse og Satisfaction vil tilstaae for saa mange Fornærmelser. I dette Budskab tillægges den engelske Commandeur paa little Velt Skylden for Blodsudgydelsen i Affairen med the Præsident. J samme Budskab klager Præsidenten ogsaa over, at man endnu ikke kan spore at Frankrig vil godtgiøre de Forenede Stater det betydelige Beløb af americansk i Følge Edicterne confiskeret og condemneret Eiendom, samt de strænge og uforventende Jndskrænkninger deres Handel med de franske Besiddelser er underkastet.
Berlingske Tidende, 1811-12-23
New=York, den 18de November. En stor Qvantitet engelske Varer, der ere indførte som Contrebande og med Overtrædelse af Jkke=Jndførsels=Acten i de Forenede Stater, blev den 11te f. M. taget i Besiddelse af Toldamtet.
Berlingske Tidende, 1811-12-23
Petersborg, den 29de November. General en Chef Kutusom er for sine sidste Seiere over Tyrkerne ophøiet til Rigsgreve.
Berlingske Tidende, 1811-12-23
Bucharest, den 18de November. Hr. v. Jtalinsky befinder sig endnu i Bucharest hos Storvisiren. Man venter med Smerte paa de Personers Tilbagekomst, som Storvisiren sendte til Constantinopel om Fuldmagter til at slutte Fred med Rusland. Tyrkerne ansee selv, Moldau, Wallachiet og Bessarabien, som tabte. Hvad der skal blive af Servierne er endnu en Gaade; men sikkert ville Russerne tage sig med Eftertryk af dem ved Underhandlingerne. Hvis disse skulde gaae i Langdrag, er Storvisiren tilligemed Tropperne i Ruschtschuck udsat for Hungersnød; thi Russerne have ikke forpligtet sig til at forsyne Ruschtschucks Besætning med Levnetsmidler. Man troer i øvrigt gandske almindelig, at Freden vil være sluttet endnu i denne Maaned.
Berlingske Tidende, 1811-12-23
Berlin, den 14de December. J Nærheden af vor Hovedstad er forefalden en sørgelig Begivenhed. Den 21de Novbr. have Heinrich v. Kleist, bekiendt for sine Digte, og Madame Vogel, der elskede hinanden meget heftigen, selv givet sig Døden i en Skov ved Potsdam. Man fandt dem dræbte der ved Pistolskud.
Berlingske Tidende, 1811-12-23
Blandede Efterretninger. Fyrsten af Schwarzenberg afreiste den 5te dennes igien fra Wien til sin Gesandtskabs-Post i Paris.
Berlingske Tidende, 1811-12-23
Udenlanske Efterretninger. Christiania, den 13de Decbr. Den 2den Dec. var Subskriptionen til det af Hs. Majestæt Kongen allernaadigst sauctionerede Norges Universitet steget til: A. J dansk Courant 612,666 Rdlr. eengang for alle, og 7807 Rdlr. aarlige Bidrag. B. J dansk Species 3960 Rdlr. eengang for alle. C. J Byg 665 1/8 Tdr. aarligen. D. I Havre 219 1/2 Tdr. aarligen.
Berlingske Tidende, 1811-12-23
Magistraten er igiennem Stiftet under 9de hujus communiceret følgende Kongelige allernaadigste Reskript af 29de f. M., saalydende: Frederik den Siette, af Guds Naade Konge til Danmark og Norge, &c. &c. Da de Nordamericanske Staters Consul, Os elskelig J. Peder Jsaachsen, i Vor Kiøbstæd Christiansand, har beskikket Kiøbmand Johannes Thrane i Vor Kiøbstad Christiania til bemeldte Staters Vice-Consul i Tønsberg, Holmestrand, Drammen, Frederikshald, Frederikstad, Moss, Drøbak og Christiania; saa give VeDig hermed tilkiende, at Vi fornævnte Kiøbmand Johannes Thrane ikke allene i saadant Embede vil have erkiendt og antaget, men endog fastsat, at han efter den overalt, saavelsom her, stedse forhen indførte Brug, for sin egen Person, i Henseende til det der angaaer hans Vice=Consulat=Forretninger, skal være fri fra den herværende Juris diction, og nyde alle de hans Betiening tilkommende Fortrin, Privilegier og Friheder, men at han derimod, naar han besidder Huse eller Eiendomme i Vore Riger og Lande skal være pligtig til uden Undtagelse, at bære og svare deraf de derpaa heftende Byrder og Afgifter, som og om han driver Handel, i Henseende til denne, lige med Vore egne Undersaatter, være Landets Forfatning og Love, samt Stedets Underøvrighed, hvor han befinder sig, undergiven.
Berlingske Tidende, 1811-12-23
Aalborg, den 20 December. Telegraf-Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1811-12-23
Den 15de Dec. En fiendtlig Fregat og 2 Brigger ere passerede Skagen, gaaende ind af Kattegattet østlig. En Fregat som gik Nordost, er ude af Sigte. 3 Fregatter og en Brig krydse ved Skagen.
Berlingske Tidende, 1811-12-23
Den 17de Dec. En fiendtlig Fregat krydser imellem Læsøe, Limfjorden og Steensnæs, har udsadt Barkasser og taget en Koffardie farer uordlig.
Berlingske Tidende, 1811-12-23
Den 18de Dec. Fra Skagen meldes, at en Fregat og en Brig have krydset nordlig. Fiendtlige Seilere ere passerede Skagen, gaaet ud af Kattegattet, 7 Rangskibe og 2 Brigger gaaet vestlig. Den 17de Decbr., om Natten, er en amerikansk Fregat løben paa Grund, nordlig Skagen.
Berlingske Tidende, 1811-12-23
Nakskou, den 21de Dec. Jfølge Efterretninger fra de sidste Dage vise sig endnu adskillige Krydsere i Østersøen. Jmellem Giedser Rev og Lolland ere seete, en Fregat, en Brig og en Kutter, og under Giedser Rev 2de Brigger.
Berlingske Tidende, 1811-12-23
Corsøer, den 20de Dec. J Beltet ere ingen fiendtlige Seilere at see.
Berlingske Tidende, 1811-12-23
Callundborg, den 21de Dec. Fra Refsnæs Telegraf er meldt, at der igaar Middags Kl. 1 passerede 1 Fregat og 1 Brig, begge Orlogsmænd, syd fra nord efter. Herfra har, formedelst Tykning, intet været at see. Ribe, den 19de Decbr. Randers, fordum endog i fierne Lands bekiendte vellugtende Handsker, vare i en lang Række af Aar en betydelig Næringsvei for mange af denne Byes Beboere, men efterhaanden forsvandt den reent. Denne ei ubetydelige Jndustrie, sees nu igien oplivet vedsen indfødt dansk Mand, Hr. Kellermanns Bestræbelse, som tendeel Aar har været holdende i frammede Lande, og med Lange 3. lig Tilladelse har anlagt der en Handske Fabrikke. Samme drives F. allerede saavidt, at han under en kyndig Mesters Opsigt og Bestyrelse R. har 18 til 20 daglig arbeidende Mennesker derved, og finder god Afsætning. Dragøe, den 21de Dec. Kl. 11 styrede en Convol, der bestod af 4 Fregatter, 3 Brigger, 1 Skonnert og 31 Koffardieskibe ind 2 mod Malmøe til. De førreste Skibe af Conveien ankrede paa Mal 3 møe Rhed Kl. 3.
Berlingske Tidende, 1811-12-23
Batteriet Trekroner, den 22de Dec. En fiendtlig Convolslaade, som igaar passerede Dragøe nord efter, gik til Ankers paa u Malmøe Rhed, hvor den endnu ligger. Formedelst tyk Luft 8 kan dens Størrelse ikke bestemt angives. En Flensburger Skipper, A. som, ved Convoiens Jndseiling igiennem Flinterenden, lettede fra Kastrup Rhed, berettede : at den bestod af omtrent 100de Seilere, si hvoriblandt 4 Linieskibe, nogle Fregatter og Kutterbrigger. En Kaperfører, som har taget et Skib, der var agter i Conveien, forklarer til derimod at denne, saavidt han kunde skiønne, ikkuns bestod af 40 s. Seilere, hvoriblandt 10 Orlogsmænd, Fregatter og Kutterbrigger.
Berlingske Tidende, 1811-12-23
Den 23de Dec. En Skipper, som er ankommen fra Norge, beretter, at have seet en Convoi liggende til Ankers ved Landskrong: men Seilernes Antal kunde han ikke angive.
Berlingske Tidende, 1811-12-23
Den fiendtlige Convoi er nu bleven seet nærmere og bestod den Gang af 42 Skibe, iblandt hvilke med Vished kunne skielnes 3 svære Orlogsmænd. 2 af disse laae nordvest for Flaaden, og den tredie sønden for den, omtrent i 1/2 Miils Frastand; men denne lettede igaaFormiddags Kl. 11 og seilede op til Convoien, der skal ligge meget adspredt.