JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-10-23
Jndenlandske Efterretninger. Hr. Justitsr. Winkel-Horn har udarbeidet en Plan til et Statslotterie eller Commerce Lotto Spil med Talnumere fra 1 til 70, begge inclusive, hvoraf 5 trækkes paa eengang, bestaaende af 183,379 Lodder, hver paa 20 Tal, fordeelte paa Lodsedler, med 4 Tal paa hver. Efter Planen, som nu er forsendt til hele Udlandet, skal hver Lod koste 2 Rbdlr., og man vinder i hver Trækning paa samtlige Lodder 261,970 Udtræk i 64 Rbs., a 32 Rbs. og a 13 Rbs.; 22,780 Amber a 12 Rbdlr. og 4 Rbdlr.; 670 Terner a 280 Rbdlr. og 90 Rbdlr., samt 5 Qvaterner a 40,000 Rbdlr., 30,000 Rbdlr., 20,000 Rbdlr., 10,500 Rbdlr. og 10,204 Rbdlr. 90 s.; tilsammen 285,425 Gevinster, hvilke betales brutto med Jndskudssummen 366,758 Rbdlr., men netto med 350,315 Rbdlr. 67 tz. Rabatten, circa 4 PC. af den totale Jndskudssum, nemlig 16,442 Rbdlr. 29 s., kan bestride alle Administrations omkostninger. Alle Gevinster, paa Qvaterner nær, betales uden Afkortning. Foruden Gevinsten af en Qvaterne faaer man Gevinsten for de deri indbefattede 4 Terner, 6 Amber og 4 Udtræk Foruden Gevinsten af en Terne faaer man Gevinsten af de deri indbefattede 3 Amber og 3 Udtræk. Foruden Gevinsten af en Ambe faaer man Gevinsten for de deri indbefattede 2 Udtrak Man har antaget Jndsatsen paa Udtræk, Amber og Terner at være 2 Rbs. og paa Qvaternen 103 s. Ved Beregningen af Gevinsterne i Gjennemsnit vil man finde, at efter den antagne Besætning af Udtræk, Amber, Terner og Qvaterne, ved Tilføielsen af 4 1/2 PC. Rabat, hvert Slags betales omtrent paa følgende Maade, nemlig for et Udtræk 14 Gange, for en Ambe 241 1/2 Gange, for en Terne 5474 Gange og for en Qvaterne 183,879 Gange af Jndsatsens Beløb, hvorimod i et Tallotterie af 90 Numere et Udtræk, hvis Jndsats betales med 15 Gange, skulde betales med 18 Gange, en Ambe, som betales 270 Gange, skulde betales 400 1/2 Gange, en Terne, som betales 5,300 Gange, skulde betales 11,748, og en Quaterne, som betales 60,000 Gange, skulde betales 511038 Gange. Endnu erindres, at der paa 183,379 Lodder falde 285,425 Gevinster, saa vindes i Gjennemsnit paa 2 Lodder 3 Gevinster.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-10-23
Dette Commerce=Lottorie, som her lyder paa danske Rigsbankpenge, kan uden stor Møie omsættes i hvilkensomhelst anden Myntsort. Det kan ugentligen, maanedligen o. s. v. gjentages, ligesom Localomstændighederne og Afsætningen tillade det. - Dersom man skulde finde det hensigtsmæssigere, at forringe Loddernes Antal, saa kan denne Formindskelse skee ved en forholdsmæssig Forhøielse af Jndsatsen pr. Lod og Lotterieseddelen. F. Ex. 183,379 Lodder a 2 Rbdlr. kunne formindskes til 18,33775 Lodder a 20 Rbdlr., da der paa hver fuld Lod gaaer 500 Sedler, hver paa 4 Tal. Her have Collecteurerne Leilighed, ved Udparcelleringen af hver Lod i mindre Dele at forskaffe sig en større Fordeel. - Opfinderen af dette Lotterie har til Udførelsen ordnet Alting systematisk, saa at 183,379 Lodder strax kunne skrives eller trykkes, og det saaledes, at man til hver Lod for størstedelen finder 18 til 19 forskjellig Tal. Han tilbyder sig, under passende Betingelser, – som man nøiere kan gjøre Aftale med ham om, - at levere dette Lotterie saa fuldstændigen indrettet, at den første Trækning kan begynde strax, og siden fortsættes, uden at man behøver hans Medvirkning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-10-23
Den bekjendte Violinspiller Hr. Mads Dam, der Aar 1804, i en Alder af tolv Aar lod sig med Bifald høre paa det Kgl. Theater (See Skilderiet f. 1804, S. 108-10.), og, efter at have været en kort Tid ansat i Capellet, reiste til Berlin, hvor han blev udnævnt til Kgl. preuss. Kammermusicus, er nu, efter 10 Aars Fraværelse, nyligen kommet tilbage til Kjøbenhavn. Efter Kienderes Dom skal han have gjort betydelige Fremskridt i sin Konst. Denne Efterretning maa især være hans Landsmænd Fyenboerne meget kjerkommen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-10-23
Skuespillet i Kjøbenhavn besøges i Aar langtfra ikke saa meget som i Fjor, især er Parterret sjeldent fuldt. For Handelen med Billetter, saavel til Parkettet og Parterret, som til Loger, der parcelleres, er dette en meget ugunstig Omstændighed. Aviserne vrimle hver Dag af Bekjendtgjørelser angaaende Pladser, som i Forening med honnette Familier, ere at faae. Man kunde nu gjerne gjøre en egen Avis Artikel med Overskrivt: Comoediebilletter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-10-23
Udtog af en Skrivelse fra Holsteen af 16 Octob. 1819. Veirliget i dette Efteraar vedbliver at være godt. Boghveden, der trives bedst i tør og sandet Jord, lykkedes især i afvigte Sommer. Af Træfrugter, som falde her i Mængde, ere fornemmeligen Æblerne meget gode og af en Størrelse, som man her i Hertugdommene næsten aldrig har seet dem. Ogsaa gives i Aar mange Kartofler, som faaes for meget billig Priis. Mærkeligt er det, at Stikkelsbærbuske og endeel Blomster udspringe paa ny. Skulde dette Veir endnu vedvare noget, saa vilde det være meget ønskeligt for Qvæget, da der høstedes langt mindre Hø i Aar end ellers. Kjødpriserne ere: Oxekjød 13 s., Kalvekjød 16 s. og Flesk 16 s. Pundet. Smørret koster paa adskillige Steder 10 s. Cour. eller 30 a 32 Rbs. Der skal overhoved gives en Trediedeel mindre Smør i Aar end i forrige Aar, og fra adskillige Havne skal det ikke kunne leveres mere saa godt som ellers. Slagelse, d. 19 October. Ved Gravningen under Veiarbeidet paa Slotsbiergebye Mark, er i Skraaningen af samme Bakke, hvor i Aaret 1816. de 2de Guldringe bleve udgravne, omtrent 50 Skridt derfra, forefundet et Stykke, saavidt det kan skjønnes, Sølv, af Vægt 5 3/2 Lod. Det har en cylinderagtig Figur, er indvendig hult, og der var, da det blev forefundet, en Materie, som om det kunde være smuldret Kalk, inden i det. Det er i Midten gjennemhugget med et langagtigt fiirkantet Hul, som om det kunde have været brugt til Haandtag ved en Dørlaas eller til Hefte ved en Kaarde eller Dolk. Det blev funden 2 Alen under Jordens Overflade. (Slagelse Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-10-23
Odense, d. 19 October. Ved et Marked i Jylland, hvor sædvanligen indfinder sig mange Bønderkarle og Piger, der faldbyde sig til at tage Tjeneste i Omegnen, var denne Gang flere end man nogensinde mindes, især Karle, som man angiver for henved 6 til 700, hvoraf mange gjerne vilde bortfæste sig for Føden allene. Nogle ere bleven fæstede til Herregaarde her i Fyen for 4 Rbd. i Sedler, paa et halvt Aar, til Tærskere, Røgtere, o. s. v. (Jversens Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-10-23
Aalborg. Paa Bjørnsholms Marked den 12te October, vare Priserne følgende: Rug 5 Rbd. a 5 Rbd. 3 Mk. Td.; Talgen 5 Rbd. a 5 Rbd. 3 Mk. Lpdet; Ulden 3 Mk. Pd.; Smør 26 s., 28 s. a 2 Mk. Pd.; Ost 1 Rbd. 2 Mk. Lpdet. Slagthøveder 16 a 20 Rbd. Stykket.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-10-23
Viborg, d. 18 October. Silden, der omtrent i 3 Uger har været forholdt her paa Torvet, koster fra 6 til 7 Mk. Oelen. J Løverdags fal holdtes de første Helt fra Liimfjorden i Salling for 12 a 14 s. Stykket.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-10-23
Blandede Efterretninger. Saltdalens Præstegaard, den 31te Aug. Da Posten nu skal afgaae, vilde jeg ikke undlade at tilmelde Dhrr. Rigstidendens Udgivere den mærkelige Naturbegivenhed, som idag den 31te August tildrog sig, nemlig et Jordskjælv. - Om Eftermiddagen Kl. 2 1/2 bleve vi ganske pludselig skrækkede ved en Duur, lig Torden, hvorved tillige Huset rystede saa stærkt, at Vinduerne klierede, og Gulvet syntes at have en følgeformig Bevægelse, naar man gik over det. Rystelsen syntes at komme fra Sydvest, og drage sig ud af Fjorden. Veiret var meget varmt, uden klart Solskin, og stille. Det var ellers den første nogenledes klare Dag i de sidste 3 Uger, i hvilke her bestandig har hersket Sydvest Vind med Regn. Rystelsen varede omtrent 6 Minuter aftog succes siv, hvorved man hørte Duren længere, end man mærkede Bevægelsen. Af det over Præstegaarden beliggende høie Fields Fod udrinder en Bæk af 2 Kilder i selve Bjerget. Vandet i denne blev nu aldeles hvidt af Leer, hvilken Jordart ikke findes ved dens Bredder; heller ikke pleier dette i nogen lignende Grad at være Tilfældet, ikke engang ved Vaarflommen. Ved nærmere Undersøgelse fandtes da, at Vandet saaledes udsprang af Bjergets Fod, hvilket synes tydeligen at vise, hvorledes Rystelsen har virket i Jordens Skjød. Kl. henved 5 kjendtes igjen en aldeles svag Bevægelse, hvorved Lyden var stærkere. - Som jeg sidder og skriver dette, begynder en ny Rystelse, Kl. 7, 6 Min. Den var svagere end den første, og varede 3 Minuter, dog rystede Huset. - J Septemb. 1814 mærkedes her og i de omliggende Egne ligeledes Jordskjælv, som først ytrede sig om Natten, og siden næste Dag svagere et Par Gange. Det var den Tid den første Gang stærkere end nu. - Sommerfelt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-10-23
J Leroux Journal de Medecine fortælles det høist mærkværdige Tilfælde, at en Kone paa 70 Aar, M. F. Glin, Enke efter Gaillard fra Piest, i Departementet Eure og Loire, i een Nat, formedelst en heftig Græmmelse var bleven ganske sort. Denne Kone havde i hele sin Levetid stedse nydt en fuldkommen Sundhed, og alle periodiske Forandringer i hendes Legeme paafulgte roligen. Hun levede af Almisse, og havde Opsyn over hendes Datters to Børn. Men en Dag fandt man, at Børnene vare veneriske, og Datteren tog nu ikke i Betænkning, at beskylde Moderen for, at være Aarsag til, at de vare blevne smittede. Denne hæslige Beskyldning bedrøvede Konen meget, og hendes Kummer steg til det Yderste, da hun erfarede, at hendes Datter med begge Børnene havde styrtet sig ud af Vinduet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-10-23
Det Jndtryk, som denne ulykkelige Hændelse gjorde paa hende, var saa stærkt, at hun næste Morgen, blev ganske sort. Efterat hun den 20de October 1816 var bleven bragt til Salpetriere, var hendes Legeme fra Top til Taa sort som en Neger indes. Jmidlertid var den sorte Farve ikke lige stærk overalt. J Ansigtet, i Haandfladerne, under Fødderne og i Folderne af det Bløde og Brysterne var hun mindre mørk end paa det øvrige Legeme; Brystet, især Vorterne, Maven, de ydere Ledemode vare stærkt farvede, den forreste Deel af Fødderne var besaaet med hvide Pletter, der syntes at hidrøre fra Hudens oprindelige Farve, og stak meget af mod det øvrige Legemes Sorthed. Huden var saa haard, at man med Fingeren intet Jndtryk kunde gjøre derpaa. Legemets hele Overflade var bedækket med Utøi. Men alle Organer og alle Forretninger vare i fuldkommen uforstyrret Tilstand, dog klagede Konen over, at hun var meget syg, og bad ængsteligen og uroligen om Hjelp. Den 27de October fik hun en Lungebetændelse, hvoraf hun den 23de November døde. Under hendes hele Sygdom beholdt Huden samme Farvetone, men i de 24 Timer, der forløb imellem Døden og Ligets Aabning, blev hun mærkeligen blegere. To Mænd gives der i denne Tid, hvis sande physiske og aandige Stilling synes at være indhyllet i et besynderligt Mørke - nemlig Napoleon og Studenten Sand. Medens man den ene Postdag hører, at Napoleon er meget syg, erfarer man igjen den næste, at han rider dagligen ud. Medens man den ene Uge hører, at Sand er forvandlet næsten til et Skelet, som hver Dag seer sin fuldkomne Opløsning i Møde, erfarer man igjen den næste, at han er saavidt helbredet, at han kan bringes fra Mannheim videre. Hvo bringer Lys i dette Mørke! Kort førend det store Handelshuus Zucker becker, Klein & Comp. i Riga for ikke længe siden fallerede, bevilgede Keiser Alexander dette Huus et Laan af 1 Mill. Rubler. Efter de gieldende Love har Regjeringen altid en absolut Prioritetsret ved Concurser. Men Keiseren befalede at hans Fordring ikke allene skal rangere blandt de blotte chirographiske Creditorer, men paalagde ogsaa General-Gouverneuren i Riga, at fordeele sammes Beløb iblandt Kleins Enke og Børn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-10-23
Den bekiendte Smitte Cholera morbus har i den sidste Tid bortrykket 220,000 Mennesker i Bengalen. Den angriber Jndianerne mere end Europæerne. Et sikkert Middel derimod ere 60 Gran Calomel, 100 Draaber Laudanum, og en Flaske Brændeviin, som tages inden 10 Timers Forløb. Af Lægemidlet kan man see, hvorfor Europæerne ere sikkrere for Smitten end Jndianerne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-10-23
Da Pesten for nogle Aar siden rasede i Noja, i Kongeriget Neapel, vare de af Regjeringen trufne Forholdsregler yderst strænge. Een af Jndbyggerne havde kastet et Spil Kort ud til en Commandeersergeant. En Soldat tog det op Strax bleve ikke allene begge arresterede, men endog den af 11 Mand bestaaende Piket sattes under Opsyn. Nojaren og Soldaten bleve efter en Krigsretsdom skudte. En Syg forsøgte, i et Anstød af Vanvid, at komme ud af Pesthospitalet igjennem den forskandsede Linie, og to Flinteskud strakte ham død til Jorden. Staden inddeeltes i smittede og usmittede Deele. J de første blev alt Huusgeraad og Alt, som modtog Smitteen, brændt, og det, som ikke modtog den, adskillige Gange afvasket med varmt Sæbevand. Væggene og Tapeterne besprøitedes med varmt Vand og Æddike, og Gulvene skrubbedes og skuredes med Sand og Saugspaaner; den samlede Ureenlighed nedgravedes. Derpaa rygedes overalt med oversaltsyret Gas, og alle Døre holdtes aabne i 14 Dage. Væggene bleve siden hvidtede og Ujevnhederne paa Gulvene jevnede. Gravene, hvori man havde jordet smittede eller mistænkelige Liig, bleve lukkede for stedse, ovenpaa samme opsattes et Muurværk, og Kirkegaarden omgaves med en, 15 neapolitanske Palmer høi, Muur. Af Stadens 5413 Jndbyggere bleve 921, omtrent 1/8 Deel, angrebne af Pesten, og af disse døde 728.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-10-23
Følgende Skildring af Tilstanden i flere Hovedstæder af de Forenede Stater, som man saa ofte hører prise som et Eldorado, er ordlydende udskreven af en amerikansk Tidende: "Man regner at i Philladelphia søge dagligen 20000 Mennesker Arbeide; i Ny-York skulle 10000 arbeidsføre. Mænd dagligen gjennemvandre Gaderne og søge Arbeide, og regner man Qvinder med, som ogsaa gjerne ønske Arbeide, saa kunne samme ikke være mindre tilsammen end 20000. J Baltimore kunne omtrent 10000 Mennesker staae i usikkre Forretninger eller være ganske arbeidsløse. Vi kjende Folk af den anstændigere Klasse, som nu nære sig med Levnetsmidler, som de, for 2 Aar siden, ei vilde have tilbuden deres Tjenestefolk. Her er altsaa i 3 Stæder 50000 Mennesker ganske, eller tildeels ledige.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-10-23
Kjøbenhavns Børs d. 22 October. Cours. Hamb. 2 M. 279, a vista 282. Lond. 2 M. - . Amst. 2 M. - . Spec. 283. Specier solgtes til 16 Rbmk. 12 s. a 16 Rbmk. 13 s. Obligat. 79 1/2 a 80. Committees. - . Norske Rigsbanksedler 17 1/2. Svenske Sedler 66 s. - Disconto 6 PC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-10-23
Det er bekjendt, at Herr Professor Eckersberg under sit Ophold i Rom har malet Herr Professor og Ridder, Thorwaldsens Portrait i Knæstykke. Dette Malerie, som nu findes paa Charlottenborg, er jeg ofte bleven anmodet om at stikke i Kobber, og saadan Anmodning er nu paa nye fra flere Sider bleven mig gjort. Jeg ønsker derfor at erfare, om saa mange ville bidrage hertil, at jeg kunde anvende et Par Aar paa at stikke dette Portrait i stor Qvart-Format. Prisen for Subscriben, terne bestemmes til 4 Species, hvoraf det Helve erlægges i næste Aars Juni Maaned, og det Ovrige ved Stykkers Modtagelse. Indtil Udgang af næste Aars Marti Maaned staaer Subscriptionen aaben, hvorefter det offentlig skal vorde anmeldt, om Subscribenternes Antal tillader mig at begynde Arbeidet, som i saafald uden Afbrydelse skal vorde fremmet. Subscriptionen modtages paa Byens Boglader, hos Kunsthandlerne og hos Undertegnede. October, 1819. J. F. Clemens, paa Charlottenborg. Af dette Blad udkomme ugentlig to Numere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-10-23
J Følge Kgl. allernaadigst Tilladelse, forsendes det med Brevposterne, og kan bestilles paa alle Postcontoirer. Her i Staden modtages Subskriptionen hos Bogtrykker Höecke, i store Helliggeiststrædet No. 144. Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-10-26
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. saattesterSextende Aargang. No. 86. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 26 October 1819. Nogle Bemærkninger angaaende
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-10-26
Opdragelsen. Endskjøndt en god Opdragelse fortjener al Roes og Berømmelse, saa er dog deres Paastand ei at billige, der formeene og foregive, at naar Ungdommens Opdragelse og Underviisning var god og hensigtsmæssig, da vilde Laster og Forbrydelser, som dagligen begaaes og udøves, forsvinde, og kuns af Historien blive Efterslægten bekjendte. Men at slig en Paastand hverken finder Medhold af Historien eller Erfarenhed, vil følgende troeværdige og uomtvistelige Data vise.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-10-26
J Jenophens foratiske Mærkværdigheder 1ste Bog 2 Cap. efter Biskop J. Blochs Oversættelse læser man: "at en af Soerates Anklagere lagde ham det til Forbrydelse, at baade Critias og Aleiblades, som havde været Socratis Elever, havde paaført den atheniensiske Stat den største Ulykke, thi Critias var af alle de 30 Herrer den gjerrigste og voldsomste, og Alciblades, mens Democratiet endnu stod, af alle Borgerne den meest udsvævende og stolteste." Zenophon svarte herpaa: "Jeg vil slet ikke her undskylde den Skade, som disse to Mænd have tilføiet Staten; jeg vil kun fortælle, hvorledes deres Opførsel virkelig har været, da de endnu vare hos Sokrates; begge disse Mænd har jeg kjendt, medens de omgikkedes Sokrates. J den Tid vare de meget sædelige og skikkelige, og det vist ikke, fordi de frygtede for, at Socrates skulde ved Hug eller paa andre Maader straffe dem, men fordi de til den Tid vare fuldkomne overbeviste om, at en saadan Opførsel var den allerbedste."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-10-26
Denne Bechford blev nu formedelst uhyre Gield en Jndbygger af Gieldsfængselet i London.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-10-26
Udi nogle af de af Gellert udgivne Breve læser man, at i den Tid han var ansat som Professor ved Universitetet i Leipzig, sendte en vi Enkefrue N. hendes Søn til bemeldte Universitet med Addresse til Gellert. Denne æd Mand tog sig af den unge Herre, besøgte ham undertiden i hans Logie, og bød ham undertiden til sig; men denne hans specielle Omgang med de unge Menneske frugtede kun lidet, saa at Gellert skrev Moderen til, at hvis hendes Søn ei inden kort Tid forandrede sin Levemaade, vilde han raade hende til at lade ham reise fra Leipzig; thi i hvor god en Stad samme var, saa var den dog et forførisk Stød for visse unge Mennesker der vare overladte til sig selv; han havde kjendt adskillige unge vel opdragne Personer, der under deres Ophold i denne Stad vare blevne forførte. S. Neues Handbuch der Dicht, und Redekunstv. J. H. M. Ernesti, 2 Theil, S. 9299. Som der gives Exempler paa, at adskillige uagtet de i Ungdommen have faaet en god Opdragelse, dog have paaført sig selv og andre Skade og Fordærv, saa finder man og Exempler paa, at ikke faa, der formedelst Forældrenes Trang, Fattigdom, tidlige Død eller andre tilfældige Omstændigheder have kun faaet en maadelig Opdragelse i Ungdommen, dog ere blevne til duelige og brugbare Mænd og virket til Gavn og Hæld for Borgersamfundet. Professor J. Møller fortælle i Beskrivelsen over Biskop Balles Levnet og Fortjenester, "at han i sit 15 Aar, kort efter at have mistet Faderen, blev sat i den latinske Skol i Slagelse, der paa den Tid blev bestyret af en lærd Rector, imidlertid var Skoledisciplinen temmelig forfalden. Dog for Disciple, siger Professor Møller, som Balle, er al Tugt overflødig; ham smittede Tidens Raahed lige saa lidet som dens slette Sæder, imod hvilke hans vedholdende Flid sikkrede ham."De la Bleterie, der har beskrevet Tacitus, Liv og Levnet, og hvoraf man i Modersmaalet har en Oversættelse af J. Baden, fortæller, at paa den Tid Tacitus og Plinius bleve fødte og opdragne, stod det ei vel til med Opdragelsen i Romerstaten. Forældre overlode deres Børns Opdragelse til Personer, der næsten alle vare Græker af Fødsel eller Herkomst. Den græske Nation var den Gang fordærvet, Romerne fiendske i Grunden, uagtet den krøb for dem. Lærerne af dette Slags indgave deres Elever Smag paa en forfængelig Kundskab, en falsk Politesse, Skuespil og Fornøielser, Snedighed og Rænker. Maaskee, siger de la Bleterie, et lykkeligt Naturels Styrke og Huusexemplers Kraft modstode den gængse Opdragelses Jndtryk og bødede paa den Mangel, Tacitus's Opdragelse havde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-10-26
Jmidlertid viser det gode Skudsmaal kyndige og upartiske Historieskrivere give Tacitus og Plinius, at Tidens onde Genius og slette Exempler ei alletider fordærve gode Sæder, og naar dette skeer, da er det Tegn paa, at de gode Sæder ei have deres Udspring fra den ægte Kilde, men ene afhængige af Tid, Personer eller andre let omkastelige Støtter. En saadan Beskaffenhed havde det med Keiser Tiberii Afholdenhed fra Laster. Tacitus fortæller i den 6te Bog 6 Cap. følgende om ham: Hans Opførsel havde adskillige Skifter: herlig i Levnet og Rye, saalænge han var i Privatstand eller Deeltager i Regjeringen under Augusts Opsyn, lumsk og snedig til at anstille sig dydig, mens Germanicus og Drusus vare til: atter en Blanding af Ondt og Godt i Moderens Levetid, omsider gav han alle Voldsomheder og Skjændigheder tillige Tøilen, da Undseelse og Frygt var borte, og han allene levede efter sit eget Hoved.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-10-26
Alle Tiders Historie viser Sandheden af Ordsproget: Naturen gaaer over Optugtelsen; det gaaer stundom med Siælens Føde som med Legemets. Man seer undertiden, at Personer ved en jævn og maadelig Kost ere friskere og stærkere end andre, der ved en god Levemaade og Forflegning bære paa et svagt og skrøbeligt Legeme, saa skeer det og, at Adskillige ved en ringe og maadelig Opdragelse have i Livets forskjællige Omvexlinger virket til større Hæld og Gavn for Borgersamfundet end andre, der i de yngre Aar have faaet en saa god Opdragelse og Anførsel til Dyd og Skikkelighed, som der kan kræves i en ufuldkommen Verden. H. C. Clausen, Præst paa Fanøe. Spørgsmaale.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-10-26
Jndenlandske Efterretninger. J disse Dage har man her fra Toldboden et Syn, som man i de sidste 13 Aar, siden 1806, ikke har været Vidne til. Det Asiatiske Compagnies Skib, Christianshavn, ført af Capitain G. G. Stage, er lagt ud paa Rheden. Det vil mønstre i Dag, og om muelig afseile paa Fredag. Dets Bestemmelsested er Canton. Men det vil ogsaa besøge Cap og Batavia.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-10-26
En stor Vestfarer, ført af Capitain Gjedde, tilhørende Handelshuset Kortright & Comp., er ankommen hertil i Gaar fra St. Croix. Den har en betydelig Ladning inde, blandt andet 900 Fade Sukker. Den store Lod paa 40,000 Rbdlr. Sedler i sidste Classelotteries Trækning, skal være bleven vunden af en Sagfører i een af Sjællands Kjøbstæder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-10-26
J Anledning af det i No. 82 af Skilderiet fremsatte Spørgsmaal, angaaende et ridende Politie, læses nu nogle Betragtninger i Maribo Avis No. 82. Sammes Forfatter er af den Formening, at et ridende Politie vel paa enkelte Steder, men ikke i Almindelighed, kan ansees for nyttigt og nødvendigt, og at Nytten aldeles ikke vilde opveie Omkostningen, da det i det mindste vilde koste 1000 Rd. om Aaret. Betleres, Tyves og Voldsmænds Paagribelse kan efter vor Lovgivning og de bestaaende Jndretninger gjøres Regning paa, uden saadant Politie, da Politiemesteren med sine Sognefogder og Betjenter i Kjøbstæderne bør sørge derfor, og vil ogsaa kunne det, naar han er sit Embed voxen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-10-26
Det Kongel. Konstacademie i Kjøbenhavn har bestilt Gibsafstøbninger af alle Prof. Thorvaldsens Konstværker. De besørges af Prof. Brønsted i Rom.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-10-26
Nyborg. Den 13 f. M. blev den i Sommer hertil ankomne Overlærer ved den latinske Skole: Hr. Dr. Mülertz, høitidelig indsat i dette Embede. Den 15de begyndte den offentlige Examen, og varede i den og paafølgende Uge.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-10-26
Ved det nye Skoleaars Begyndelse optoges i Skolen fjorten nye Disciple. Lærlingenes Tal er nu 36, hvoraf 15 i første, 13 i anden, og 8 i øverste Klasse. Lærerpersonalet bestaar af: Rector, Overlærer, 2 Adjunkter, og en Timelærer; desuden en Lærer i Sang og Musik.