JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-03-15
den Vester Siællandske Avis, eller: Slagelse. Ugeblad. de uden- og inden J landske Historie, Dagens vigtigste Nyeheder. Redigeret af Pastor og Ridder Bastholm. - Trykt og forlagt af Peter Magnus. No. 32.) Løverdagen, den 15. Marts 1817. 3de Aar. No 32. Løverdagen, den 15. Marts 1817. 3de Aal. Med Kongl. allernaadigst Tilladelse, at forsendes med Brevposten til Dannemark og Hertugdømmene.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-03-15
Som det hedder, skal Napoleon befinde sig meget ilde, ofte være upasselig, da han ikke bevæger sig nok, og af og til yttre Leede til Livet; men man kan ikke forlade sig meget paa disse Efterretninger, som de engelske Blade indeholde. Saaledes fortælle de ogsaa, at et dramatisk Selskab er oprettet paa St. Helona, at de sendte Napoleon en Jnvitation dertil paa Atlask, men at han fandt, den tilbage. Hs. Brøder Lucian har forlang Passer af den pavelige Regiering for sig og sild Familie, for at afreise til Nordamerika, men brinvil først forhandle med de øvrige europæiske Magter derom. Lucians Formue skal have tabt sig meget; han vil derfore ogsaa sælge sin Samling af Malerier og Konstværker, som skal være den første private Samling i Europa, de Malerier han besidder ere ikke saa talrige som de ere udsøgte Mesterværker. Hs. Moder opholder sig hos ham; Hs Søster, Princesse Pauline Borghese, som har lagt i en langvarig Proces med hendes Mand. er nu bleven aarlig tilstaaet 40,000 Kroner og ud rømmer Værelse i Dandse, Boe, at besidde udore Rigdom. Priis ingen Buharnvis modtage, en anfectig Dage Edstaf Neapel for sine Beskadis i Jtal n. – bekiendte Fyrste af Menernichs Søster, PrincrosePantine, er bleven formælet med den øst tale Feldmarskal Hertug Ferdmand af Würtemberg.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-03-15
Nyeste Post-Efterretninger. Den engelske Post af 4de Februar er ankommen, men medbringer ikke meget af Vigtighed. Loromgjøren vil uddeele blandt de Fattige 1000 Pd. Sterling, som det Maaltid skulde koste, som han ellers pleier at give paa Paaske-Mandag. Den afgiftsfrie Jndførsel af Ærter og Bønner er tilladt i England paa en Tid af sex Maaneder. Caperne sværme saaledes omkring ved de azoriske og canariske Øer og ved Madera, at de portugisiske Skibe, som ligge ved denne Øe, ikke vove at afseile til Lissabon. Den vigtigste Nyhed er, at Billen til Suspensionen af HabeasCorpus=Acten er gaaet igiennem i Underhuset den 28de Februar, alle Jndskrænkninger, som Oppositionen vilde tilføie billen, faldt igiennem.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-03-15
Den 3die Marts aabnede Kongen af Würtemberg Stændernes Forsamling og Udkastet til den ny Constitution blev fremlagt. Den bestaaer af ger og og handler i 9 Kapitler: 1) om Kongeriget og dets Bestanddele; 2) om Kongen og Hs. Rettigheder, Thronfølgen og Regentskadet; 3) om Statens Tienere; 4) om de wurtembergske Borgeres Retsforhold; 5) om Communerne og Amterne; 6) om de kirkelige Forhold, 7) om Regieringens Magt, og deri, a) om de udvortes Forhold, b) Lovgivningen, c) Justitsvæsnet, d) den criminelle Ret, c) Politiet, f) Underviisnings Indretningerne, 4) Militair- og b) Finantz-Forretningen; 8) om Landstænderne; 9) om Midlerne til at holde Constitutionen opret. Fire Bilag følge med dette Constitutions-Udkast, nemlig Lovene om Trykkefriheden, Statutet for Adelen, Lovene om Kirkegodserne, og Loven om Universitetet i Tübingen. - Hovedgrundsætningerne i denne ny Constitution ere: Alle Rigets Lande udgiøre et samlet Heelt og kunne ikke adskilles. Kongen sanctionerer, forkynder og exeqverer Lovene; han er Overhovedet for Retspleien, den udøvende Magt, for Statsbestyrelsen og for den bevæbnede Magt i bred og Krig han er dadelsfrie, han kan tilhøre hvilken christelig Kirke han vil. Hyldings Eeden bliver først aflagt til ham, naar han ved et høitideligt Dokument har lovet at ville holde Constitutionen ovret Kongen er myndig naar han gar fyldt sit 18de Aar. Statst styrelsen staaer under og for din steter. SamvittigedsChermere. Friehed tilstaaes. Alle de tre christelige Troesbekiendelse indrømmes lige Rettigheder. Forholdet mod føderne er endnu ubestemt. Enhver har Tilladelse til at studere paa udenlandske Universiteter; men vil han giøre sig Haab om indenlandsk Befordring, saa maae han have studeret et Aar paa et indenlandsk Universitet. Privilegier finde ikke Sted, men Patenter for Opsingelser tilstaaes paa 10 Aar. De Udvandrende tilstaaes Afgifts=Friehed. Communernes Eiendom er billig. – Uden Landstændernes Samtykke kan ingen Lov gives med Hensyn til Forfatning, Persons- og Eiendoms=Friehed. Rettergangen passerer tre Jnstancer, og er uafhængig. Kongen besidder Ret til at formilde og benaade. Consiscationen af Formue skal ei finde Sted. Domainerne forblive det kongelige Huses Eiendom. Saavel Kongens som de forrige og med Kongeriget forbundne RigstændersEiendomme bidrage til Skatternes Udredelse. En Civii-Liste fastsættes for hver Konges Regieringstid, for Ham, Hs. Familie, og til Hof=Etatens Underholdning, og funderes paa Kammergodset. Skatterne bevilges hver Aar paa nye. Til Stænderne høre: det forrige umiddelbare Rigsridderskab, de protestantiske og katholske Kirker, Universiteterne, Stæderne Stuttgart, Tübingen, Ludvigsborg, Ellwangen, Ulm, Heilbronn og Reutlingen, og alle Amter.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-03-15
Stænderne skulle aarlig samles og naar Kongen sammenkalder dem, deres Møder holdes offentlig De deeles i to Kamre, som blot kaldes det første og det andet Kammer; det første Kammer bestaaer af de Deputerede, som vælges af Folket, og hvoraf i det mindste den halve Deel bør besidde en gield frie Formue paa 8000 Gylden; de Deputerede vælges i Stæderne og Amterne ved Valg-Collegier.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-03-15
J Stæderne udvælges en Valgmand af 200 Jndvaanere, en Valgmand maae i det mindste være 25 Aar gammel Kammeret fornyes kun hver 5te Aar, dersom Kongen ikke vil opløse det forinden. J begge Tilfælde kunne de udgaaende Medlemmer igien vælges til det nye Kammer. – Det andet Kammer bestaaer af Familie Cheferne for de forrige Rigs fyrster og Rigsgrever; af Medlemmerne af begge Classer af Adelen, som, uden at være Familie Chefer, besidde i Kongeriget Godser af 5000 Gylden aarlig Jndtægt, af for protestantiske Prælater, at den catholske Biskop og to entholske Geistlige, at Kanzleren for Universtetet i Tildingen og tre andre Lærde fra Kongerigets Akademier, og endelig af 13 Deputerede fra det imatrienterede Ridderskab, som vælges paa Livstid; disses Antal vedligeholdes saaledes, at naar et Medlem afgaaer i Kammeret, da foreslaaes 3 Personer, hvoraf Kongen udvælger een. En Casse sættes under Stændernes Bestyrelse, som oprettes til at bestride Forsamlingens Udgifter.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-03-15
Et nyt Tribunal oprettes, for hvilket Stats-Embedsmændene og Stændernes Medlemmer kunne stilles, naar de første sig imod Constitutionen. De kongelige Ministre kunne bivaane Kammernes offentlige og hemmelige Møder. Dette Constitutions-Udkast opvækker en almindelig Opmærksomhed.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-03-15
Slagelse Kiøbstæds Arrester er i denne Tid, for første Gang i en lang Række af Aar, aldeeles frie for Arrestantere.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-03-15
J den 967de Altonaer Trækning udkom følgende Nummere: 25. 14. 80. 81. 31.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-03-15
Befordringer og Afgang. Den 12te Februar 1817 er Oberstlieutenant Krause, udnævnt til Stadshauptmand paa St. Croix i Vestindien; Capitain af J. Smith til Vice-Stadshauptmand sammesteds, med Majors Rang; H. Carden til Ritmester ved Kongens Liv-Eskadron, af Borgermilicen, samt J. H. Meiliger, til Ritmester ved Prinsens Liv-Eskadron, af Borgermilicen; J. Told, til Capitain ved Christiansstæds Borger=Compagnie; T. Smith, til Capitain ved Buff=Compagniet i Fredrikstæd; J. L. Heltmann, til Capitain ved St. Croix Frivillige; P. Markoe, til Capitain af Borger Milicen i Kongens Qvarteer; W. Mardongall, til Capitain af Borger-Milicen i Dronningens Qvarteer; J. M. Magens, til Capitain af Borger-Milicen i Ostende Qvarteer; H. Herbert, til Capitain af Borger-Milicen i Ve stende Qvarteer; J. Codwise, til Capitain af Borger Milicen i Nordside, Litr. A. Qvarteer, samtlige paa St. Croix, Second-Lieutenant H. C. v. Knudsen, C. Crause og Lieutnant C. Holdmann, til Colonial=Adjutanter hos General=Gouverneuren over de danske vestindiske Besiddelser;
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-03-15
hidtilværende Colonial=Adjutant C. Kortright, forundt Character, som Capitain af Borger-Milicen paa de vestindiske Besiddelser, med Tilladelse at bære Armeens Feldt tegn; Ritmester J. M. Mod, udnævnt til Chef for St. Thome borgerlige Kavallerie; A. van Viorden, til SerondRitmester ved St. Thom borgerlige Kaballere, med Tilladelse at være Armeens Feldttegn; Major ved Brancorpset paa St. Thomas, J. Wright, meddeelt Mang som Capitain af Borger=Milicen paa de vestindiske Beboelser, og Tilladelse at bære Armeens Feldten; Stadshauptmand paa St. Jan, P. van Beverhoust, tillagt Rang som Capitain af Borger-Milicen paa de vestindiske Besiddelser. med Tilladelse at bære Armeens Feldttegn; og L. udnævnt til Capitain af Borger=Milicen paa de vestindiske Besiddelser, med Tilladelse at bære Armeens Felottegn.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-03-15
Til virkelige Kammerraader ere under 18de Febr. udnævnte: Assessor i Collegiet, H. Bech, Told- og ConsumtionsKasserer i Kallundborg, S. Harschand, Told- og Consumtions-Jnspecteur i Kiøge, L. Egeriis, samt Ren skriver C. C. L. Marr, og Commerceraad og Auditeur .P. Thortsen. Den 22de er General-Confæl H. F. nemann, i London, i Raade entlediget fra dette hans Embede. Saa
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-03-15
AVERTISSEMENTS.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-03-15
Corsøer dramatiske Selskab. Onsdagen den 19de Marts opføres: Brand skatten, Comedie i 1 Act, og Armod og Höi modighed, Comedie i 3 Akter af Kotzebue.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-03-15
Jfølge kongelig allernaadigst Bevilling af 8de denne Maaned, som er læst inden Slagelse Byetingsret den 10de og ved den kongelige Lands-Overret samt Hof- og Stadsret den 17de dennes, indkaldes herved sub poena præclusi et perpetui selentii, med Aar og Dags Varsel, alle de som formene sig at have noget at fordre efter heri Byen ved Døden afgangne Postmester Ole Femmer med deres Paastand at fremkomme og deres havende Krav, inden foreskrevne Tids Forløb, for os, som Skifteforvaltere, i bemeldte Stervboe, at anmelde og beviisliggiøre. Slagelse Kiøbstæds Skifteret, den 17de Februar 1817. Stabell. Birch.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-03-15
Onsdagen den 19de Marts førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, afholdes, paa Slagelse Raadstue, offentlig Auction over følgende Jordlodder, til Bortleielse: a) Lodden Nr. 43, som, ved Udskiftningen af Slagelse Kiøbstæds Commune Jorder, er tillagt denne Kiøbstæds Fattighuus, og hvilken Lod indeholder 3 Tdr. 2 Skpr. Land geometrisk Maal. b) Den St. Peders Præstegaard paa samme Maade tillagte Jordlod No. 19, som har Areal circa 6 Tdr. Land. Conditionerne hvorefter de bortfæstes ere til Eftersyn paa mit Contoir. Slagelse, den 10de Marts 1817. Stabel.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-03-15
Fredagen den 21de Marts d. A., Formiddag Kl. 10, bliver, paa denne Byes Raadstue, afholdet offentlig Licitation over Brolægningen paa en Deel af Byens Gade, bestaaende af omtrent 500 Qvadratfavne, paa de Conditioner, som paa Stedet blive bekiendtgjorte. Skielskier, den 6te Marts 1817. Borring.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-03-15
Licitations-Plakat. Tirsdagen den 25de Marts 1817, Formiddag Kl. 11 slet, bliver, i Løve Tinghuus, foretaget og holdet nye Licitation over en Hoved-Reparation paa den saakaldte Kragebroe paa den mindre Landevei imellem Tersløse og Schielleberg; alt efter de nye og forandrede Conditioner og Overslag, som forinden er til Eftersyn paa Undertegnedes Contoir, og ved Licitationsforretningen vorder fremlagte. Lysthaverne indbydes at give Møde bemeldte Tid og Sted. Schardsdahl, den 6te Marts 1817. Beck. Den, afdøde Postmester Femmers Stervboe tilhørende og paa Slagelse Kiøbstæds Breedgade, under Matr. No. 128, a., beliggende Gaard, bliver ved offentlig Auction, som afholdes i Stervboe-Gaarden, opbuden til Bortsælgelse, Torsdagen den 13de samt Onsdagen den 19de og 26de Martii førstkommende, hver af bemeldte Dage om Formiddagen Kl. 10, og bliver Eiendommen sidstbemeldte Dag absolut bortsolgt. Gaardens Bygninger, som i Brand=Cassen er assureret for 3330 Rbdlr. S. V., bestaaer af 19 Fag til Gaden, muur, og ergebindingsværk, med Kielder under de 3 Fag, og 23 Fag dito Bygning til Gaarden, alt med Tegltag, er i alle Dele vel vedligeholdt, og tildeels i forrige Aar betydelig forbedret. Værelserne ere gibsede og betrukne, og i disse ere 6 moderne Vindovne. Gaarden ligger paa Byens reelleste Gade og paa et for Kjøbmandsbrug fortrinlig Sted, hvortil den ogsaa er saare vel skikket, foruden at den afgiver en behagelig og beqvem Bopæl for en talrig Familie. J Gaarden er overflødig og godt Vand, og til samme ligger en stor, smuk og meget indbringende Hauge, samt en Jordlod af omtrent 5 Tdr. Land af Slagelse Kiøbstæds i forrige Aar udskiftede fælleds Jorder. Conditionerne for Eiendommens Salg, som, ihenseende til Kiøbesummens Udbetaling, da der i Eiendommen staaer 2000 Rbdlr. S. V. af offentlige Stiftelsers Midler, vil for Kiøberen blive særdeles favorable, blive til Eftersyn paa Undertegnedes Contoir 8 Dage forinden den første Auction afholdes. Slagelse, den 11te Februar 1817. Stabel.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-03-15
Hos Undertegnede er at faae tilkiøbs nogle Tønder gode hvide Saae-Ærter, ligeledes endeel Tønder frisk sund Havre, samt endeel Læs Langhalm, naar de som ere Libhavere dertil snarest muelig derom slutte Accord med mig. Engberg. Ruhedahl i Gyrstinge pr. Ringsted, den 4de Marts 1817. Badens Latinsk-Danske og Dansk-Latinske Lexicon faaes tilkiøbs hos Bogtrykker Magnus.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-03-15
Tilkjøbs er, paa Slagelse Byes Bredegade, en smuk og rummelig Gaard, med stor Frugthauge, lidet Vænge og 2 1/2 Td. Land i Marken, eller, i Mangel af Salg, til Leie til Paaske=Flyttetid. Man behage des angaaende at henvende sig til Hr. Krigs-Assessor Prysi Slagelse. Et Huus med Hauge og 3 Tdr. Land, i Omegnen af Slagelse, anvises tilleie af Hr. Kiøbmand Fischer.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-03-15
En Sveitser Enke med hendes voxne Dattet søger Em pløi til næstkommende Sommer ved at forestaae Sveitseriet paa en Herregaard, enten imod en bestemt Deel af forfærdigede Sveitser Oste eller imod en bestemt aarlig Løn. Vedkommende ville behage at henvende dem til Aviserpeditionen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-03-15
En frie Karl, som kan kjøre og forstaaer Avling, kan faae Tieneste i Slagelse. Man melder sig i Avis Expeditionen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-03-15
(Hermed følger Litteraire Avertissementer No. 24.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-03-18
Siællandske Avis, Den Veste. eller: Ugeblad. Slagelse. uden, og indenlandske Historie. Dagens vigtigste Nyeheder. Redigeret af Pastor og Ridder Bastholm. - Trykt og forlagt af Peter Magnus. 3die Aarg. Nr. 33.) Tirsdagen, den 18. Marts 1817. die Aaro No. 33. T * *** T - M Med Kongl. allernaadigst Tilladelse, at forsendes med Brevposten til Dannemark og Hertugdømmene.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-03-18
Nyeste Post-Efterretninger. J det engelske Underhuses Møde af 28de Februar indgav Staden London en Bønskrift imod Suspensionen af Habeas-Corpus=Acten; eftersom det blev formeent, at en saadan Forholdsregel ikke var nødvendig. Men Ministeren svarede paa denne og lignende Bønskrifter, at de lavere Classer havde i den Grad forglemt den Respect de skyldte Regieringen og Øvrigheden, at det er nødvendigt at bestyrke Lovenes og Magistrats=Personernes Anseelse, ved en overordentlig Forholdsregel. Billen gik ogsaa igiennem med en Majoritet af 265 mod 103. Stemmer. Billens Kraft ophører med den 14de Juli d. A. Hr. Ponsonby foreslog, at den ikke skulde gielde længere end til 20de Mai; men det blev ikke antaget; derimod gik Sir Sammel Romillys Forbedring igiennem, i Følge hvilken, ikke blot en Ordre af Magistraten om en Arrest, men en Befaling undertegnet af de 6 Cabinets Ministre, behøves for at fængsle en mistænkt Person. Billen passerede derpaa Underhuset, og har erholdet Kongelig Confirmation. - J Underhuset blev derpaa Billen til at forhindre de oprøriske Forsamlinger anden Gang forelæst. Den indeholder, at naar man vil holde en Folke-Forsamling, saa skal Opfordringen dertil først underskrives af 7 Huuseiere, og nogle Dage i Forveien bekiendtgiøres i Aviserne. Magistrats=Personerne besidde Fuldmagt til at fængsle enhver, som i Folke-Forsamlingen fremkommer med oprøriske Forslag. Alle Folke-Forsamlinger, som ikke blive sammenkaldede paa anførte Maade, eller af Sheriserne og MagistratsPersonerne er lovstridig, saasnart de indeholde over 50 Personer. Jkke heller maae Folkeforsamlingerne udsættes. Det Spenceanske Societet erklæres for lovstridigt. Sir Francis Burdett, bab om, at man vilde modtage de Bønskrifter imod Jndgrebene i Constitutionerne, som han havde bragt med sig; de udgjorde blot 600 Stykker, som han havde læsset paa en Vogn, de bleve nu læssede af og lagte paa Gulvet i Parlaments=Salen, imellem de Bænke, hvorpaa Medlemmerne sidde, en Deel af disse kikkede i dem, og fandt, at nogle af disse Bønskrifter vare trykte, og at paa nogle af dem vare Underskrifterne skrevne med een Haand. Underhusets Taler foreslog, at Burdett skulde først pille de Bønskrifter ud, som vare saaledes indrettede, at de kunde modtages, og gav det Raad, at man skulde udsætte Modtagelsen til den følgende Dag. Dette blev vedtaget, hvorved den ædle Baronet vil faae lidt at bestille. – At disse Forholdsregler af Regieringen ikke ere overflødige, udviser en Oprørscene, som for nyelig forefaldt i Poulton i Sommersetschire, hvor 3000 Steenkuls Gravere forsamlede sig, og vægrede sig ved at arbeide, naar de ikke fik en større Dagløn. Sir Hippersley lod derpaa bemanry eller det ridende Borgerskab komme sammen, og omringede Oprørerne, hvorpaa han spurgte hvad de forlangte en høiere Løn raabte de." Man forelæste dem derpaa Oprørsacten. Nu skrege Oprørerne: Brød eller Blod. Hunt leve! Men da man havde arresteret fire af dem, saa adskiltes Forsamlingen. Ogsaa i Jrland har der været Tumulter paa flere Steder, og man har plyndret Kartoffel-Magazinerne.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-03-18
Fra Paris herettes under 22de Februar at Hs. Hbd. Prinds Fredrik af Hessen siden nogle Dage befinder sig der. Den første Dag han var ankommen, gav Hs. Excell. Generallieutenant v. Waltersdorff ham en glimrende Diner. Næste Dag var Hs. Høihed til Diner hos Hertugen af Wellington, hvortil Hertugen selv afhentede Prinsen, og om Aftenen til et Bal en Masqve, som Samme gav. Den 21de havde Prinsen den selv for fremmede Fyrster sieldne Ære, at spise ved det kongelige Familietaffel. Den Agtelse og Opmærksomhed, hvormed denne Fyrste paa saa udmærket Maade behandles, ikke allene af Hertugen af Wellington, men af Kongen selv og den hele kongelige Familie, er et Beviis paa, hvor megen Priis det franske Hof sætter paa denne Generals humane Fremfærd, under sit Ophold i Frankrig, og det af ham commanderede Troppecorpses exemplariske Conduite. Prinsen er personligen bleven indbuden af samtlige kongelige Prinser til forskiellige Fester; ogsaa Hertugen af Richelien vilde ham til Ære give den næstfølgende Søndag en Diner.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-03-18
Konstflidens nyeste Historie. (Fortsat, See No. 26.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-03-18
Uagtet det synes som Laugsinteressenternes Tal, i det Hele, er voxet saa betydeligen i nyere Tider, saa er det dog paa enkelte Undtagelser nær, kun egentligen Mesternes Tal, der saaledes har forøget sig, men seer man hen til Arbeidernes Tal, saa er Forøgelsen, forholdsviis til Stadens tiltagne. Befolkning, ikke meget stor. Men dette var en naturlig Følge af Frimesterskab a., hvorved det blev lettere for faa Mange at nedsætte sig.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-03-18
Ved at gjennemgaae Listerne finder man, at de Fag, som Folk vare meest tilbøielige at ansætte deres Børn til i de sidste Aar, ere til Bødkere (95. Drenge), Grov- og Kleinsmede (79), Guldsmede 169), Jsen- og Urtekræmmere (129), Malere 56), Remmesidere og Sadelmagere (64), Silke=, Ulden og Lærredskræmmere (107), Skomagere (358), Snedkere (359). Disse saa Exempler vise tydeligen, at man i vore Dage heist søger de letteste Fag; 1750 fandtes her 153 Drenge i Grov- og Kleinsmedelærer, altsaa omtrent dobbelt saa mange som nu Af Skræderdrenge havdes den Gang 139, nu derimod kun 70, skiøndt der er 1/2 Deel fleere Mestere.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-03-18
Det er et angaaende Haandværkstanden bekiendt Spørgsmaal, om Laugsvæsnet er til Gavn, for dens Oprøgst og Forædling eller ikke, Vor Professor Olufsen har i sine Grundtræk af den prattiske Stats-Deconomie d. 163 erklæret sig til Laugs-Jndretningens Fordeel, han tilstaaer vel, at den i dens sædvanlige Form ikke er til nogen betydelig Nytte; men han tilføier, at det er en afgjort Sag, at den kunde være det. Det kongl Videnskabers-Selskab i Gøttingen udsatte i Aaret 1814 en Præmie paa Besvarelsen af det Spørgsmaal, hvoledes Laugs-Jndretningen kunde modificeres paa den hensigtsmæssigste Maade, saaledes at man kunde beholde dens Fordele, og tillige, saavidt som mueligt, formindske dens skadelige Sider, hvilke kunne være en Følge af dens Forældelse eller af de Misbrug som i Tidens Forløb have indsneget sig ved den? Der udkom 7 Besvarelser paa dette Spørgsmaal, hvoraf den stor hertuglige hessiske Geheimeraad og anden HofKammerdirector, Johann Wilhelm Langsdorff, vandt Prisen. Han er en Mand af megen Embedsforfaring; han stemmer ikke for at Laugene skulle ophæves, men blot for at man skal hæve og rette deres Feil og Misbrug. Han erklærer sig imod, at der gives Tilladelse til nogen at nedsætte sig som Frimester udenfor Lauget og at det skal være en Mester tilladt at holde saamange Svende som han vil. – J Frankerige ophævede man alle Haandværkslaug ved Revolutionens Begyndelse, da man ansaae dem for at være hinderlige for den almindelige Friehed, som man vilde indføre, denne Forandring blev efterhaanden indført i de Stater, hvorover de franskes Herredømme i Tidens Følgestralte sig; hvorvidt den har viist sig som skadelig eller gavnlig, synes saamange Aars Erfaring at burde have opklaret. Churfyrste Vilhelm den 1ste af Hessen fandt ikke, at Laugsindretningens Ophævelse havde været til Gavn for hans Land i de Aar det havde udgjort en Deel af Kongeriget Vestphalen; thi ved en Forordning af 20de Marts 1816 oprettede han Laugene paa nye, hvori Laugenes Fordeele bleve omstændeligt udviklede; dog bleve Laugene satte under Commerce-Collegiets Bestyrelse, som skulde have en særskildt Deputeret for Haandværkstanden.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-03-18
J Kiøbenhavn er, som bekiendt, oprettet et særskildt Selskab til Haandværkstandens Forædling i Danmark. Jfølge dennes Foranstaltning holder Hr. Bruun, Lærer ved de mosaiske Frieskoler, en offentlig Forelæsning om Vinteren for unge Haandværksfolk, især over den for dem passende Geometrie. Han har i den Anledning ladet trykke en Beretning til dette Selskabs Committee, som sælges for 24 s. i Farvergaden No. 144, og hvoraf findes et Udtog i No. 114 og 115 af Dagen for 1816.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-03-18
Af denne Beretning faaer man Kundskab om de Gienstande han i Vinteren af 1815 og 1836 har foredraget. – Smagen i vore Haandværkers Arbeider er unægtelig bleven meget forbedret her i Landet i den nyere Tid, en Virkning af KonstAcademiets heldige Jndflydelse. Man læser derom i Kiøbenhavns Skilderie No. 52. f. A.: Hvad det af Kong Fredrik den Femte stiftede Konstacademie, paa Charlottenborg, fra sin Begyndelse af har havt til Formaal: "Udbredelsen af den gode Smag og de rigtige Grundsætninger i Tegning, ikke allene iblandt Konstnere, men ogsaa iblandt Haandværkere" (see Konstacademiets Reglement af 21de Juli 1771), spøres nu næsten i de fleste Haandværker, og især blandt Guldsmedde, Snedkere-, Kobber smedde- og flere Arbeider. Alting vidner og en mere renset Smag og rigtigere Tegnegrundsætninger.