Berlingske Tidende, 1832-05-02
Cabinettet er nu beskjeftiget med, at besætte Chefen i Departementet for den offentlige Gudsdyrkelse og det offentlige Underviisningsvæsen, Grev Montalivets Post; han faaer Civllister, under sig. Hr. Guizot har i lang Tid været bestemt til Ministeriet for den offentlige Underviisning, og naar man ikke vi give det til Cuvier, saa er heller Jngen bedre skikket dertil Vanskeligheden bestaaer kun deri, at Guizot er Protestant, hvori for man tager i Betænkning at overdrage ham Bestyrelsen af den catholske Cultus, at den catholske Clerisie, som desuden er Ministeriet fjendskt, ikke heraf skal tage en ny Anledning til Declamationer. Ministeriet for den offentlige Cultus skal derfor adskilles fra det for den offentlige Opdragelse og lægges under Ministeriet for det Jndre, de geistlige Udnævnelser skee efter en Prælats Jndstilling, og det, som man før kaldte fouille det benisices, igjen oprettes. Derimod skulle alle literaire Establis sements, som hidtil hørte under Ministeriet for de offentlige Arbeider, saasom Academiet, den botaniske Hauge, College de France, Bibliothekerne, Konstskolerne, og Administrationen af encouragemens des arts et sciences, tildeeles Ministeriet for den offentlige Underviisning, hvilket i enhver Henseende vildevære det bedste, da den Adskillelse af de høiere og lavere Skolen fra de store videnskabelige Establissementer hidtil ikke tillod, at bringe det hele af de videnskabelige Indretninger i Frankrige i et regelmæssigt System. Man indseer ikke, hvorfor Academiet hidtil sorterede under samme Ministerium, som Handelen og Anlæget at Landeveie, og hvorfor det skulde være saa aldeles adskilt fra Faculteterne og Universiteterne. De idelige Forandringer i Ministerier, nes Ressorts ere i Øvrigt et stort Onde i Frankrige, fordi de opdyngede Papirer derved hvergang komme i Uorden, hvorfra de aldrig bringes rigtigen i Orden igjen, og hvorved de vigtigste Documenter tabes. Ministeriet er overbeviist om Fredens Vedligeholdelse. Det udruster en Expedition til Constantine; Commanden derover var først bestemt General Bugeand, men synes nu at være bestemt til General Boyer. Man tænker aldeles ikke paa, at give Algier tilbage, uagtet Colonien for Øjeblikke ikke er af stor Værdie for Frankrige; men Slavecolonierne nærme sig deres Undergang med stærke Skridt, og Algier kan holde Frankrige meer end skadesløst for deres Tab. Et Tilfælde har foruroliget Colonialministeriet i London, som om den Franske Regjering havde i Sinde at sætte sig i Besiddelse af Nyseland. Orlogscorvetten la Favorite, under Capitain Laplaces Commando, ankrede i October Maaned ved Ny seeland, hvor et lidet Fort blev bygget, det trefarvede Flag heiset og to Kanoner bragte i Land. Denne Begivenhed udbredte stor Skræk paa Nyholland og Englændernes øvrige Colonier i Sydhavet, fordi man deri saae den Hensigt, at anlægge en Fransk Colonie paa Nyseeland, hvilket i enhver Henseende maatte være England ubehageligt, først, fordi det selv giør Fordring, paa Øens Besiddelse og høiligen behøver den for de Skibsmaterialiers Skyld, som hentes derfra, og dernæst paa Grund af de Engelske Coloniers Nærhed. Sagen oplystes imidlertid snart La Favorite var kun ankret, for at foretage nogle nødvendige Reparationer ved Skibet, og Fortet anlagdes til Forsvar mod muelige Angreb af Nyseelænderne. Man tænkte saa lidet paa at anlægge en Colonie, at la Favorite allerede den 1ste Januar var ved Cap Horn og ventedes tilbage til Toulon i Mai Maaned, De Personers Antal, som lide af Choleras partielle Symptomer, er utroelig stort, man siger, at 200,000 Mennesker i Løbet af otte Dage have brugt Lægehjelp.