Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-09-28
Det meldes fra Wien, at det russiske Hof har notificeret det østerrigske og engelske: at den russiske Armee nu bliver aldeles sat paa Fredsfod (saaledes ere da alle Misforstaaelser imellem Rusland, og Tyrkiet hævede.) Den russiske Keiser giør det til sit Formaal, at grundfæste Freden i det christelige Europa; Europas Regentere tiltræde efterbaanden efter hans Jndbydelse den hellige Allianre, som blev stiftet ved Tractaten af 26 September 1815, og Kongen af Sachsen tiltraadte den ved en Act af 14 Julii. At Kongen af England ikke har tiltraadt den, har sin Grund i, at han efter Constitutionen ikke kan deeltage i en saadan Act, førend den har været forelagt begge Husene; man har paastaaet, at det samme var nu ogsaa Tilfældet med Kongen af Frankerige, saameget er vist, at det blot har staaet i Moniteuren, at der fortælles i den østerrigske Jagttager, at Kongen af Frankerige har ladet sig optage i dette Forbund, uden at dette Udsagn enten blev bekræftet eller benægtet i denne officielle Tidende. Men et No. af Bladet Qvotidienne, blev undertrykt, fordi der fortaltes deri, at den sværmeriske Frue Krudener var den første Aarsag til den bellige Alliances Oprettelse. – Altsaa Fred og Fredens Gienstænde skulle være Formaalene for den nærværende europæiske Politik, vore Blikke maae derfore være henvendte paa den tydske Forbunds dags Aabning i Frankfurt, som nu siges, at skulde bestemt finde Sted den 4 November, og som vel meest vil blive beskiæftiget med Forbundets Medlemmers og deres Undersaaters indbyrdes Forhold. Man veed saaledes allerede een Sag, som vil blive at forhandle der, nemlig en Strid, hvori Kurfyrsten af Hessen ligger med de af sine Undersaater, som har kiøbt offentlige Eiendomme under den vestphalske Regiering; da han ikke vil erkiende Lovligheden af disse Kiøb, uagtet Kongeriget Vestphalen. var een dengang, af de øvrige europæiske Magter, erkiendt Stat. Saaledes vilde Regieringen nyelig tvinge en Hr. Schreiber til at rømme det af ham kiøbte Kurhessiske National Domaine, Frankenhagen, uden at udbetale ham Kiøbesummen; men han drev Rettens Betiente tilbage, som vilde jage ham ud, nu blev der sendt dem 10 Husarer til Hielp; men han skiød sig under Overappellations Retten i Cassel, som lod giøre Forbud mod Executionen. De øvrige Magter har forresten lovet at understøtte Domaine=Kiøbernes Sag paa Forbundsdagen; og den preussiske Statscantsler, Fyrsten af Hardenberg, har nyelig i en Skrivelse til til Besidderne af Godserne Brenkhausen og Blanke nau i det forrige Fyrstendømme Corvey lagt for Dagen, hvormeget han anseer, at de under de foregaaende Regieringer indgangne Forpligtelser, bør holdes. – J andre tydske Stater besiæles man og saa af en forskiellig Aand; saaledes har Hertugen af Sachsen Coburg Hildburghausen frievillig optaget Repræsentantere af Bondestanden iblandt sine Landstænder. Og Stænderne i Hertugdømmet Lauenbourg har besluttet at sende en Deputation til Kongen af Danmark, for at bevidne Hs. Majestæt deres Taknemlighed for Opretholdelsen af deres Constitution og Rettigheder. - De vedvarende Stridigheder imellem Kongen af Würtemberg og hans Land-Stænder, torde maaskee ogsaa blive en Gienstand for Forbundsdagens Paakiendelse; saaledes har disse nyeligen den 5 September, indgivet en Forestilling til Kongen imod en würtembergsk Kiøbmand Seyffardts Arrestation paa badensk Grund, og Overlevering til Over-Politie-Directionen for at tages i Forhør, da Stænderne paastaae, at Fremgangsmaaden strider mod Folkets Rettigheder, og at Sagen bør forhandles for vedkommende Rettergang. Bemeldte Seyffardts Forseelse skal bestaae i, at han med Posten har tilsendt Storhertugen af Baden et Skrift om hans Ministres Opførsel. – Ogsaa de nederlandske Stænder har indgivet en Forestilling til Kongen, imod, at en vis Simon er bleven arresteret og udleveret til den franske Regiering, da de paastaae, at Statens Constitution tilsikkrer enhver Fremmed Skyts, som ikke har gjort sig skyldig i Forbrydelse. Forresten har Kongen den 13 September ladet et Budskab forelæse i Generalstaternes andet Kammer tilligemed et Lovudkast, som indeholde Bestemmelser for at indskrænke Trykkefriheden, med Hensyn til dens Misbrug mod fremmede Magter (thi man veed, at Buonapartisterne har hidindtil udgivet i Belgien deres Oppositionsblade mod den nærværende Tingenes Orden) især mod de som staae i Alliance eller i Venskabs Forhold med Kongeriget Nederlandene. De gientagne Besværinger fra disse Magter, har foranlediget dette Budskab; thi Budskabet indeholder den udtrykkelige Erklæring, at Kongen vil ikke i mindste Maade indskrænke Trykkefriheden, med Hensyn til det, som angaaer hans egne Regierings Foretagender. - Kongen af Neapel har forbudt alle hemmelige Selskaber i sit Rige, hvilket Forbud skal egentlig være stilet imod de Carbonari, en hemmelig Sekt i Jtalien, som sværmer for en frie Forfatning og for at forene alle dets Beboere, til et Rige. (Fortsættes.)