JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1836-04-06
Vare-Auctioner. Onsdagen den 13de April førstkommende, om Formiddagen Kl. 9, bliver ved offentlig Auction, der afholdes paa Hjørnet af Laxegaden og Holmensgade Nr. 198, bortsolgt endeel Urtekramvare af forskjellige Sorter, løst Boutik-Jnventarium samt Fajance, og derefter nogle Meubler, Sengeklæder og andet Løsøre, tilhørende Urtekræmmer H. C. Mallings Falitboe, mod Betaling til Procurator Benzon, boende i Trompetergangen Nr. 117, 1ste Sal, hvor, saavelsom paa Auctionsstedet, Cataloger erholdes 8te Dage før Auctionen. Mandagen den 18de dennes, om Formiddagen Kl. 10, bliver paa Roeskilde Raadstue holdet offentlig Auction over en Deel Damaster, Dreiler og Lærreder af Kjøngs Fabrikkata, deels i hele Stykker og deels Dækketøier og Haandklæder af forskjelliSlags og Mynster m.v. Conditionerne, hvorefter der gives Kjøberne 3 Maaneders Credit, blive bekjendtgjorte paa Auctionsstedet. Trykte Cataloger kunne erholdes paa mit Contoir. Fritz. Roeskilde, den 2den April 1836. const. Auctionsdirecteur.
Berlingske Tidende, 1836-04-06
Kjøbenhavn. Trykt i det Peringske Bogtrykkerie med Hurtig Løsøre-Auction.
Berlingske Tidende, 1836-04-06
Tirsdagen den 18de April førstk., Formiddag Kl. 9, lader Kroemand Kragh, formedelst Flytning, ved Auction, som afholdes i Bagsværd Kroe, bortsælge en stor Deel Løsøre, bestaaende af Meubler, Seng og Gangklæder, Avlsredskaber, saa og en Deel torsket Sæd, hvoriblandt 50 Tdr. Rug m.v.; Alt mod Betaling til Fuldmægtig Rist, Hjørnet af Larsleistræde og Nørrevold Nr. 162163, hos hvem, saavelsom paa Auctionsstedet, trykte Fortegnelser forinden ere at erholde.
Berlingske Tidende, 1836-04-06
Skifte=Jndkaldelser. Onsdagen den 20de dennes, om Formiddagen Kl. 11, bliver paa mit Contoir paa Dorthealyst holdt Skiftesamling i Boet efter afdøde Pastor Ostrup i Tersløv, hvorved Boet forventes at kunne sluttes; hvilket herved bekjendtgjøres. Meerløse og Tudse Herreders Skifteret, den 4de April 1836. D. T. Lawætz.
Berlingske Tidende, 1836-04-06
Torsdagen den 21de April, om Middagen Kl. 1, bliver heri Skifte-Commissionen afholdt en Samling i afdøde Urte kræmmer Christian Georg Ferdinand Høegs Boe, hvorved dette forventes optaget til Slutning og hvorfor de Vedkommende anmodes at møde. Den Kongelige Lands Overrets samt Hof- og Stadsrets Skiftecommission i Kjøbenhavn, den 2den April 1836. Ved en Skiftesamling, som afholdes i Birkets Retslocale i Blaataarn i Kjøbenhavn, Torsdagen den 21de dennes, om Eftermiddagen Kl. 4, vil blive fremlagt Repartitionen i Boet efter afgangne Kammerraadinde M. C. Gjersing; hvilket herved bekjendtgjøres, med Anmodning til Arvingerne og andre Vedkommende, der have Jnteresse i Boet, at møde i bemeldte Samling.
Berlingske Tidende, 1836-04-06
Kjøbenhavns Amts søndre Birk, den 5te April 1636 M. Friderichsen.
Berlingske Tidende, 1836-04-06
Proclamata. J Overeensstemmelse med Placaten af 26de October 1792. bliver herved Enhver, som maatte have noget at fordre i Stervboet efter afdøde Ungkarl Hans Jacobsen Gielff i Græs bjerg, Vordingborg Sogn, indvarslet til, inden 12 Uger Forløb, at anmelde og beviisliggjøre saadant Krav for undertegnede Skifteforvalter. Den Afdødes Arvinger indkaldes med lovlig Varsel til ligeledes at melde og legitimere sig Vordingborg søndre Birkedistricts Skifteret, den 30te Marts Neldeblad.
Berlingske Tidende, 1836-04-06
Ved Proclama af Dags Dato, som vil blive læst inden ved kommende Retter, ere Creditorerne i nu afdøde afskediget Oberst Carl Friderich Sigismund Wilhelm v. Gähler og efterlevende Enkefrue Antonette Nicoline v. Gühler, fød Mynster, deres fælleds Boe paa Bellinge, indkaldte med 12 Ugers Varsel til at anmelde deres Fordringer paa dette Boe for undertegnede Skifteforvalter; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres, med Tilføiende, at en Skiftesamling for Boet er bestemt at afholdes paa Falsters Birks Contoir i Nykjøbing Tirsdagen den 26de dennes, om Eftermiddagen Kl. 3, hvorved vil blive taget Bestemmelse angaaende Realisationen af Boets Eiendele og flere af dets Anliggender, og hvortil Enhver, hvem Boets Behandling interesserer, herved, ifølge Placaten af 21de April 1824 §. 2, indkaldes: Krüger. Falsters Birk, den 5te April 1836. Da der Bürger und Baumeister Andreas Bertelsen, hieselbst als Wittwer und mit Hinterlassung unmündige Kinder mit Tode abgegangen ist, und der hiesige Magistraf die Erlassung eines landublichen Proclams verfugt hat, so werden Alle und Jede welche an den von den Erhen, obgleick ste keine Veranlassung haben an der Zulänglichtet der Mass zu zweifeln wegen Verwicklung derfelben, nur sub beneficie legis et inventarii angetretenen Nachlas des verstorbenen Burgers und Baumeisters Andreas Bertelsen Anspruche unForderungen zu haben vermeinen, hiedurch vexemtortsch be Strafe der Ausschliessung von dieser Erhenmasse geladen und befehliget sich dieserhalben innerhalb 12 Wochen vom Tag der letze Bekanntmachung in Stadtsecretariate hieselbst zu melden, ihre deshalb in Handen habenden Documente urschriftlich vorzuzeigen und abschriftlich zuriculassen, auch, soferne ste Auswartige find, Actenpocuratur zu bestellen und dem nachst rechtliche Verfugung zu gewartigen Hadersleben, d. 1sten April 1835.
Berlingske Tidende, 1836-04-06
Bürgermeister und Rath. Schrader. Da der Bürger und Kleinschmid Niels Hansen Paulsen, hieselbst mit Hinterlassung unmundiger Erhen mit Todeabgegangen ist und der hiesige Magistrat die Erlassung eines landublichen Proclams verfugt hat, so werden Alle und Jede, welche an den Nachlas des verstorbenen Bürgers und Klein schmids Niels Hansen Paulsen Anspruche und Forderungen zu haben vermeinen, hiedurch peremtorisch, bei Straf der Ausschliessung von diese Nachlasse, geladen und befeliget sich dieserhalven innerhalb 12 Wochen vom Tage der letzer Bekanntmachung im Stadtsecretariate hieselbst zu melden, ihre deshalb in Händen habenden Documente urschriftlich vorjuzeigen und abschriftlich zurükulassen, auch, soserne sie Auswartige sind, Actenprocuratur zu bestellen und dem nachst rechtliche Verfugungen zu gewartigen, Hadersleben, d. 1sten April 1836.
Berlingske Tidende, 1836-04-06
Bürgermeister und Rath. Schrader,
Berlingske Tidende, 1836-04-06
Creditorerne i Stervboet efter afdøde Brandinspecteur, Skoemagermester Michael Larsen heri Byen, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel i Følge Placat af 26de October 1792 til for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Krav paa Boet. Skiftesamlinger foretages paa Raadstuen i Præstøe, Tirsdagen den 26de d. M., og Tirs den 12te Julii næstkommende om Formiddagen Kl. 10, som herved bekjendtgjøres, saavel til Efterretning for Creditorerne som de fraværende Arvinger Møller Præstøe, den 2den April 1836.
Berlingske Tidende, 1836-04-06
Ved Proclama af Dags Dato, som vil blive læst for VeilByetingsret og den Kongelige Landsoverret i Viborg, ere Credi og Debitorerne i Stervboet efter den her i Byen ved Døden afgangne Kjøbmand Jens Martinus Bierring, indkaldte til inden 12 Ugers Forløb, regnet fra proclamats sidste Bekjendtgjørelse, at melde sig for undertegnede Skifteforvalter, de Første for at beviisliggjøre deres Krav og de Sidste for at betale deres Skyld; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres, Byfogedcontoiret i Veile, den 28de Marts 1836. Hersleb, Kjøbenhavn. Trykt i det deringde Bogtrykkerie med Hurtigpresse me Tidende udkommer daglig og tilbringes Abonnenterne for 1 Rbd. 3, Qvart. Subskription modtages her i Staden, Pilestræde Nr. 118, og i Provindserne paa de Kgl. Postkontorer, for ved falsters Stifter. lands Fyens i ands, udsialstænderne for 5 sland og Færøerne. samt for April.
Berlingske Tidende, 1836-04-06
Jnsdagen den 6te Fortsættelse af Sagen angaaende Udkastet til en Forordning, indeholdende adskillige nærmere Bestemmelser og Retsforholdet imellem Jorddrotter og Fæstere i Danmark. (See denne Tidende Nr. 130-131.)At kunne sætte Fæstets Forbrydelse for hvilkesomhelst selvgjorte Forseelser vilde efter Referentens Formening være i aabenbar Strid med Aanden og Grundsætningerne i hele Fæstelovgivningen; det kunde hverken bestaae med Ordene i Fregn. 19de Marts 1790: "at enhver i Fæstebrevet anført Jndskrænkelse imod Lovens Forskrift skal ansees uefterrettelig, eller med den Bonden tilsikrede livsvarige Besiddelse af Fæstegaarden. Det maatte aldrig forglemmes, at Bøndergods er Bøndergods og skal forblive Bøndergods, og at Godseieren eier dette med en ganske anden, indskrænket og betinget, Eiendomsret end sin Hovedgaard. Denne Jndskrænkning er Jorddrotten paalagt for Bondestandens Skyld, som skal have Adgang til at erholde Fæste paa de ledigblivende Gaarde, hvilke derfor ikke maae nedlægges eller inddrages under Sædegaarden, men skulle bortæstes paa Bondens og hans Kones Livstid. Vistnok er der dem, som ville mene, at dette ikke er fastsat til Bedste for Bondestanden, da Godseieren kan bortfæste sine Gaarde til hvem han vil, endog til Folk udenfor Bondestanden; men da der i Reglen ingen Andre kunne overtage disse Gaarde end Bønder, saa er det klart nok, at dette, hvad der og saa fremgaaer af hele Lovgivningen, er foreskrevet, for at den store og vigtige Klasse af Landboerne, Fæstebønderne, skal have Adgang til at erholde Gaarde til Beboelse paa Livstid for dem og deres Hustruer. Skulde det iøvrigt ansees nødvendigt til Betryggelse for Bondestanden udtrykkeligt at udtale, at Godseierne ikke kunne foreskrive Fæstets Forbrydelse for ulovbestemte Forseelser, da kunde jo dette erpresse udtales i den nye Lov, hvorom Majoriteten, hvis den, som Taleren. formodede, tiltraadte Grev Holsteins Jndstilling, antog, at der kunde petitioneres.
Berlingske Tidende, 1836-04-06
J Henseende til det Spørgsmaal, om selv den mindste Forseelse fra Bondens Side efter den nærværende Lovgivning kunde virke Fæstets Forbrydelse, maatte Referenten indrømme, at der, hvad Fæsterens Skyld angaaer, ikke kan skjeles mellem et større eller mindre Beløb. Hvad derimod Mangler paa Bygning og Jnventarium angaaer, da antog han, at der herom maatte gielde det samme som om Jordens lovlige Gjødning og tilbørlige Dyrkning, at det nemlig maa beroe paa et Skjøn om Manglerne kunne ansees saa betydelige, at de skulle virke Fæstets Forbrydelse. Ligesom der ved ulovlig Skovhugst kunde opstaae Spørgsmaal, om denne Forseelse virkeligt var tilstede, eller det kun var Buske og Krat, der var afhugget; ligesom der ved JnderstersJndtagelse til Huse kunde være Tvivl om, hvorvidt denne Forseelse var tilstede, f. Ex. naar andre Fæsteres Børn paa Godset vare indtagne til Huse (ivfr. Kongl. Resol. 14de October 1825); ligesom der kunde være Sporgsmaal om, hvorvidt Bonden i et givet Tilfælde havde gjort Fremleie af sin Jord o. s. v., saaledes kunde der ogsaa opstaae Spørgsmaal om, hvorvidt han, som Loven udtrykker og, ikke havde holdt sin Gaard ved Hævd og Bygning. Referenten antog ikke, at en Godseier kunde optage Eftersyn over Fæsterens Gaard og Jnventarium med den Virkning, som Udkastets § 4hjemler, at selv de mindste Mangler, som maatte findes, kunne paastaaes afhjulpne inden en vis Tid under Fæsteforbrydelse. Godseieren havde formeentligen ingen anden Ret i saa Henseende, end at tiltale Bonden til Fæstets Forbrydelse for Fæld paa Bygning og Jnventarium; men for at denne Paastand skulde kunne ventes at finde Medhold ved Domstolene, maatte Fælden vistnok være af nogen Betydenhed, da en ringe Mangel, især naar denne compenseredes ved andre Forbedringer paa Bygning og Jnventarium, ikke kunde antages at have denne Virkning.
Berlingske Tidende, 1836-04-06
Professor Bang bemærkede i denne Anledning, at det ikke var ham klart, hvorledes en saadan Jndstilling, som den, Committeens Pluralitet nu havde tiltraadt, kunde gjøres af Forsamlingen, at man nemlig, ved at billige visse Paragrapher, skulde andrage paa, at et nyt Lovudkast forelagdes, som indeholdt disse Bestemmelser; thi selv om disse vare de mindre væsentlige, vare de dog af langt større Betydenhed end mange Gjenstande, hvorom Lovforslag vare Forsamlingen forelagte, og da at forlange, at de billigede Bestemmelser skulde nok engang forelægges, syntes aldeles uforeneligt med Forsamlingens Pligt, at tilraade, hvad der bør billiges, og fraraade, hvad der ei antages at fortjene Bifald, samt dens Ret til at bringe Tillæg til det forelagte Udkast i Forslag. Men dertil kom, at de billigede Paragrapher ei efter Talerens Skjøn kunde ansees som de mindre væsentlige, da netop den nærmere Bestemmelse af Reglerne og Fæstets Forbrydelse i 6 5. var noget af det Væsentligste i det hele Lovudkast. Efterat flere Medlemmer havde ytret sig, blev først stillet under Afstemning den af Committeens Pluralitet frafaldne principale Jndstilling, som Etatsraad Steen jort til sin, hvilken feldt havde optaget og 4. imidlertid blev forkastet med 37 Stemmer, mod 31. Derefter stilledes under Afstemning den af Grev Holstein gjorte Hovedindstilling: "At det maatte behage Hans Majestæt, istedetfor det Provindsialstænderne forelagte Lovudkast og Retsforholdet mellem Jorddrotter og Fæstere, ved deres næste Mode at lade forelægge dem et Lovforslag over denne Gjenstand, hvori de Bestemmelser, som det nærværende Forslag indeholder, sigtende til en hurtigere Afgjørelse af Retsstridighederne, som findes i §§ 1, 2 og 9 optages, hvilket ligeledes blev forkastet med 37 Stemmer, imod 31.
Berlingske Tidende, 1836-04-06
Foruden Committeens Pluralitets Amendement ved Udkastets første Paragraph. der gik ud paa: "at Fæsteren kan frie sig forat dømmes fra sit Fæste ved at erlægge den paastævnte Skyld, uden at behøve at erlægge den Skyld, der under Sagen er paadraget, fremsatte Kammerherre Juel ved samme Paragraph det Amendement: "at Sogsmaal tilFæsteforbrydelse paa Grund af tilbagestaaende Skatter og Afgifter ikke maa anlægges mod nogen Gaardfæster uden i Tidsløbet fra hvert Aars 1ste September til ullimo NovemProponenten motiverede dette Amen ber." dement, idet han bemærkede, at naar en Fæstebonde enten ved Armod eller ved tilfældige Uheld hindres i at opfylde sin kontraktmæssige Forpligtelse, og desaarsag saggives til Fæsteforbrydelse, det da rimeligen kan forudsættes, at forudgaaende Udpantninger have fundet Sted, der gjøre, at Bonden ikke kan erholde Laan i hans tilovers værende Bo, ligesom det ogsaa kan ventes, at Godseieren til Betryggelse for sig ved Udtagelse af Stævning har effectueret Arrest i Boets Eiendele, saa at altsaa det eneste Middel til at rette for sig, som Bonden har tilbage, skal findes i hans Avl. Saggives nu Bonden paa en saadan Aarstid, at Productet af hans Flid ikke kan være indbjerget og kan forhandles, saa vil den uundgaaelige Følge blive, at Bonden i den ham tilstaaede Betalingsfrist af 4 Maaneder ikke vil erholde den Hjælv, som Lovudkastet tilsigter, endskjøndt Middel til at rette for sig muligen maatte findes i den vor ende Afgrøde. Det syntes derfor billigt, at Fæstebonden gaves Leilighed til at benytte denne, og hertil sigtede det fremsatte Amendement. Procurator Nye bemærkede, at det, forsaavidt Slutningen af 6 1 bestemmer, at Fæsteren skal godtgjøre Godseieren Processens Omkostninger, var wivlsomt, om der ved disse alene skulde forstaaes de egentlige Retsgebyrer, eller om der under dem tillige skulde indbefattes Fogedgebyrer, Procuratorsalair, Stevningspenge &c., og han fremsatte derfor det Amendement: at det nøie bestemmes, hvad der skal forstaaes ved de i Paragraphens Slutning nævnte Procesomkostninger i Henseende til sammes Omfang.
Berlingske Tidende, 1836-04-06
Professor Bang yttrede, at han ei kunde billige de af Committeens Majoritet foreslaaede Betingelser for Udpantningsretten. Men naar det fra den anden Side blev anført, at man ei skulde gjøre Retfærdighedens og billighedens Fordringer afhængige af landoconomiske Jndretningers Fremme, da burde det vel mærkes, at Udpantningsretten er et nyt og stærkere Retsmiddel end den sædvanlige Retsforfølgning, og den er mindre nødvendig med Hensyn til Landgilden af hoveripligtede Gaarde, da denne er en mindre Præstation, hvorom Bonden næsten altid vil indgaae Forlig ved Forligelsescommissionen naar Herskabet ellers ei lader ham paadrage sig Skatter og Tienderestancer, saa at det Argument, der maatte hentes for Godseieren, fra Processens Vidtløftighed og Bekostning bortfalder. Naar Hoveriet derimod er ophævet imod Vederlag, saa ere Fæsterens Afgifter forøgede til en saa betydelig Sum, at det maa indrømmes, at Parterne, naar de ville, maae kunne vedtage det strængere, men derhos mindre bekostelige, Middel; thi her kan ei saa meget regnes paa Sagens billige Afgjørelse i Forligelsescommissionen. Udpantningsretten syntes saaledes at burde kunne vedtages i det nævnte Tilfælde, ikke nærmest for at Hoveriets Afløsning kunde fremmes, men fordi det synes at være en naturlig Følge af den foregaaede Forandring i Forholdet. Taleren fremsatte derfor det Amendement, at der til Begyndelsen af den tredie Paragraph føies: "Naar Naturalhoveriet ved Forening mellem Godseier og Fæster i det Væsentlige er blevet ophævet imod Vederlag i Penge eller Korn, skal det være Eier og Fæster tilladt &c.," og at der til Slutningen af Paragraphen maatte føies det Tillæg: For at hæve mulig Tvivl, om Naturalhoveriet, uagtet enkelte til samme hørende Præstationer ere vedblevne, dog i det Væsentlige maa ansees afskaffet, skal det staae til enhver Godseier, derom at indhente Vort Rentekammers Resolution, som skal være forbindende for alle Vedkommende.
Berlingske Tidende, 1836-04-06
Proprietær Langkilde, der under Sagens Behandling stillede nogle Amendements, maatte aldeles erklære sig imod Professor Bangs Amendement, da han ansaae den der nævnte Betingelse for Udpantningsretten for at ville, naar den blev udtalt og fremsat i den paatænkte nye Lov, være en af de største Hindringer for Hoveriets Afskaffelse, da Hoveribonden let vilde blive bragt paa den Tanke, at nu var Godseieren nødt til at overlade Hoveriet for hvad Bonden vilde byde, for at han kunde erholde Udpantningsretten, som Bonden sikkert vilde taxere langt høiere for Godseieren, end den virkelig var værd. Ved Afstemningen forkastede Forsamlingen Grev Holsteins Amendement med 67 Stemmer imod 1. Da der var 34 Stemmer for og ligesaa mange imod Kammerherre Juels Amendement, bliver dette at indstille til Hans Majestæt ved Siden af Paragraphens Bestemmelser ifølge § 70 i Forordningen 15de Mai 1834. Procurator Nyes Amendement blev forkastet med 39 Stemmer imod 29, hvorimod Professor Bangs blev billiget med 44 Stemmer imod 24.
Berlingske Tidende, 1836-04-06
Kammerherre Juel fremsatte det Amendement: "at naar Mangler ved et over en Fæstegaards Bygninger, Besætning og Jnventarium afholdt Syn tilsammentagne ikke udgjøre et Beløb af 20 Rbd. Sølv, disse da ikke qvalificere sig til Paatale til Fæstets Forbrydelse. Hensigten kunde nemlig, efter Talerens Formening, ikke være, at ganske ubetydelige Mangler skulde kunne bevirke Paatale til Fæstets Forbrydelse, og flere Bønder gaardes maadelige Tilstand og maaskee ligesaa maadelige Overlevering syntes derfor at lede til den billige Fordring, som indeholdes i det fremsatte Amendement.
Berlingske Tidende, 1836-04-06
Den Kongelige Commissarius bemærkede, at det var klart, at den i § 4 omhandlede Udvidelse af Gjenstandene for det Syn, der optages ved en Bondegaards Overleverelse, ikke strider mod de gjeldende Loves Grundsætninger. Om det derimod efter de nævnte Gjenstandes Beskaffenhed er hensigtsmæssigt, at medtage dem under Synet, maatte Commissarius henstille til Kyndigeres Bedømmelse. Naar Committeens Pluralitet meente, at Fregn af 8de Juni 1787 kun hjemler Godseieren Ret til ved den endelige Aflevering at paasee Gaards og Besætnings forsvarlige Vedligeholdelse, men at han iovrigt ingen Ret har til dermed at have noget Tilsyn, saa fandt Commissarius, at det laae ligefrem saavel i Sagens Natur som i de udtrykkelige Bestemmelser i Fregn, af 8de Juni 1787 § 2 og 5 6, at Bonden stedse er forpligtet til at holde det ham saaledes Overleverede vedlige, og at han for Tilsidesættelse af denne Pligt kan sættes fra Gaarden. Forordningen omtaler kun Tiltrædelses- og Fratrædelsesynet, fordi intet andet var at paabyde; men at Godseieren til enhver Tid er berettiget til at lade anstille lovlig Undersøgelse af hans Eiendoms tilbørlige Vedligeholdelse, kan ei være tvivlsomt. Der kan saaledes heller ikke nægtes ham Ret til at lade de i nærværende Paragraph omhandlede treaarige Syn foretage, og det er heller ikke Paragraphens Hensigt at tillægge ham nogen ny Rettighed, hvorimod den gjør ham det til Pligt, at lade slige Syn optage, hvis han ikke vil underkaste sig, at han, naar Mangler findes, kan blive nødt til at oppebie en Frist indtil tre Aar med disse Manglers Jstandsættelse. Denne Forpligtelse er til Gavn for Bonden, som derved sikres mod, paa eengang at blive tilpligtet at istandsætte Mangler, der i lang Tid lidt efter lidt ere fremkomne, uden at han derom har været advaret. Selve den Frist, som Bonden, naar denne Form er lagt taget, skal have til Manglernes Jstandsættelse, er vistnok i Almindelighed meget rundelig. Committeens Pluralitet finder den endog forlang med Hensyn til Bygningsmangler, skjøndt noget for kort med Hensyn til Besætnings- og Mark-Fælden. Hvorvidt nogen Modification i Anledning heraf maatte være hensigtsmæssig, skulde Commissarius alene henstille til Forsamlingens Overveielse. Det paastode, at Paragraphen i Virkeligheden vilde føre til en Forpligtelse for Bonden at forbedre Bygning og Besætning, da disse Gjenstande ofte ikke skulle være i saa gode Stand, som Tiltrædelsesystemet udviser. Men
Berlingske Tidende, 1836-04-06
foruden hvad der var blevet yttret om det Tilfældes særegne Beskaffenhed, hvori Fæsteren, vel stundom tager Gaard og Besætning for god, uden at de ere det, maatte det bemærkes, at naar hiint Skjøn virkeligen, uagtet al Lovgiverens Omhu for at give det den muligste Paalidelighed, skulde være uoverensstemmende med Sandhed, saa er det ikke den nye Anordning, som vilde være Aarsag til den Uret, Bonden derved vilde lide i Forpligtelsen at tilsvare Alt, saaledes som han efterSynsforretningens Udvisende har modtaget det. Udkastanordningen gaaer jo kun ud paa at bevirke den meest skaanende Anvendelse af det, der allerede er lovbefalet. Det turde endog være, at Fæsteren vilde tage sig bedre i Agt for at modtage en brøstfældig Gaard eller mangelfuld Besætning som god, naar Følgerne bleve lagte ham nærmere ved den nye Anordning. Naar Committeens Pluralitet meente, at der, naar Bygningen ved Ulykkestilfælde lider Skade, bør kunne tilstaaes Fæsteren en lige Fristforlængelse som den, Udkastet tillægges ham, naar det treaarige Syn er forsømt, saa synes dette at have billighed for sig, ligesom det og paa en Maade understøttes ved Analogien af L. 31310. Commissarius, maatte ansee det betænkeligt at undtage Byningsfæld under 20 Rbd. fra den sædvanlige Forfølgning. Ligesom en saadan Undtagelse at ikke syntes at have nogen Retsgrund for sig saaledes maatte Bonden, jo ringere Fælden er, desto lettere være i Stand til, inden den ved Udkastet tilstaaede rundelige Frist, at see samme afhjulpen.