Københavns Adresseavis, 1771-11-06
J Wien er oprettet en Banke 1704. Keyseren udsatte aarligen en Fond af fore Millioner, for at betale i tolv Aar en Gield af 40 Millioner tilligemed Renterne. I Begyndelsen lovede man sig en god Fremaang; men det gil snart ligesom med Banken i Paris, hvilken i Aaret 1716 blev oprettet, og varede ikkun 5 Aar. Alle Handlinger, i Wien føres, saavidt man veed, med reede Penge. En Banke uden en despotisk Regering mangler altid den Credit, som den hos Udenlandske skal have, fordi man har a befrygte, at Souverainer, ved indfaldende Penge=Man gel, vil betiene sig af de indbragte Penge, og maaskee an see samme som sin egen Skat. Overalt er og Nytten af Bankerne ikke saa stor, som man indbilder sig, og som ad skillige Skribentere vil paastaae I Berlin udgik den 17de Junii 17765 et Kongelig Reglement, angaaende en Bankes Oprettelse sammesteds. Den ne kaldes den Kongelig Preusske Giro= og Laane Banke. Denne Bankes Bøger skal holdes i Pund, hver Pund beregnet til 30 Groschen. Et saadant Banco=Pund skal indeholde 25 pro Cento meere Værdie, end Friderichs dor som ere myntede til 21 Karat 9 Green Alle Vexel Breve, som ere over 100 Rixdaler, skal, som det er brugeligt i Engeland, lyde paa Banco Pund. Den der har bragt nogen Capital i reede Penge ind i denne Bankes Casse, staaer det frit for at tage samme enten til deels eller gandske ud igien. 2. Et Par Ord til Philomusus. I deres Plece om Stiftelser pag. 107 og 8 bebreider De vores Studentere Lunkenhed i at høre Collegier. Denne Beskyldning er fornærmelig, da De taler i Almindelighed, og desuden er den urigtig Naar ey for mange har læst over een Videnskab, eller Videnskaben ey har været alt for speciel, har brave Mænd aldrig manglet Tilhørere. Dette kan jeg let bevise: Provst Seidlitz, da han paa Borkens Collegio læste over Biskog Gunnere Logik og Metaphysik, havde henimod 30 Tilbørere. Prof. Riøbrigh havde ligesaa mange og undertiden flere, da han læste over Baumeisters Jnstitutioner. Dicani Bygan og Rosenstand har vel ikke havt saa mange men dog nogle. Mag Thorlacius var en Mand, hvis Jndsigter var bekiendte, men han sik kun faa Tilhørere. Hvorfor Han læste over Daries Vig ad veritatem paa samme Tid, da Prof. Riisbrigh og læste over Logiken; og hvo kan ved vente at faa Tilhørere i en Videnskab, hvorover denne ypperlige Lærer læser Mag. Balle havde vel kun henved 8te; men han begyndte først efter Pinzedag; En Tid, da de fleeste alt har bestemt deres til at høre Collegier. Hans Oratoriske Exercitier blev og besøgte af nogle, hvoriblant den yngste Kall, Wöldike, Birk og flere. Disse ere levende Vidner at han ogsaa paa dem havde Tilhørere, skiøndt Hr. Philomusus vil bilde Folkind, han sik ingen. Kun Skade! han kom saa snart fra Academiet. Vilde Skiæbnen kalde ham tilbage igien, maa de sikkert troe, han vilde faae Tilhørere, da alle ere overbeviiste om hans vidtudstrakke Lærdom, og veed at han kan tænke selv, skiøndt Philomusus gerne vilde have Folk til at troe, han øste af de udenlandske Collegier. Ney min Herre. skulle de tiere faae i Sinde at skumle, vil jeg som en Ven raade de: Lad Misundelse ey forlede dem til at stikle paa denne brave Mand. De har kun selv Skam deraf, og ingen vil troe, Dem. Hans grundige Indsigter og gode Smaa er alt for vel bekiendt dertil. Saavel for disse, som forsit ædle Hierter han elsket og æret af alle Lærde ey allene her men endog Uden lands. Og skiønt han er franærendes, vist vil finde meer end een Ven, der ffentlig før tage ham i Forsvar. Men Mag. Fleischer, Det er sandt, han maatte af Mangel paa Tilhørere gaae paa Caperie, og ved Sal. Rector Lyches Myndighed hverve nogle af Frue Skoles Discipler til sine Forelæsninger over Mythologien. Aringen Studentere hørte ham ergandske troeligt. Aarsagen veed vel Philomusus selv, da han nok best kjender Maa Fleischer, om ellers Egenkjærlighed, som let kan skee, ikke forblinder hans Øyne.