JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1835-11-06
Udenlandske Efterretninger. ngland. London, den 30te October. – Courier taler meget om den Proclamation, Central-Juntaen i Andujar udstedte den 6te f. M.; den er undertegnet af Præsidenten, Grev Douadio, og fører allerførst bittre Besværinger over Sevillas Frafald fra alle Andalusieres fælleds Sag; den betegner dette Frafald som saameget desto strafbarere, som Sevilla frivilligt havde sluttet sig til Central-Juntaen og sendt sine Deputerede til den. Heller ikke kunde Paaskuddet for hiint Frafald og Juntaen af Sevillas Opløsning paa nogen Maade tjene til Undskyldning; thi de Omstændigheder, der fremkaldte hiint Paaskud, nemlig Opløsningen af Badajoz's Junta og Jndkaldelsen af Cortes havde ligeledes været Central-Juntaen bekjendte. Havde den derfor heri seet en Grund til, ligeledes at opløse sig, vilde den have gjort det, uden at oppebie Sevillas Exempel, der ene var at tilskrive, ingen lunde Patriotismen, men kun nogle Jndividers Selviskhed, Ærgierrighed og Daarskab. Rigtignok vare de hidtil grebne Forholdsregler fra det nye Ministeriums Side og navnlig de bekjendte Patrioters, saasom Calatravas, Arguelles's og Galianos Udnævnelse til vigtige Functioner, egnede til, at sammendrage det Schisma, der adskilte Central-Juntaen, ikke fra Dronningen eller endog kun fra Regentinden, men fra Regjeringen; heller ikke vilde den (Central-Juntaen) nogensinde lade sig forlede til ukloge Angreb, men det var nødvendigt, at gaae forsigtigt til Værks, og ikke at nedlægge de tilvejebragte Midler til Sikkringen af Fædrelandets Frihed, førend Resultatet af det ny Ministeriums Løvter tilbød en Borgen. Andalusiens heltemodig Opstand - hedder det mod Slutningen – havde trende Ting for Øje, nemlig Jndkaldelsen af andre Mænd til Regjeringen, og at tilkæmpe sig andre Jnstitutioner. J første Henseende ere ve tilfredsstillede, men i sidste Henseende have vi hidtil kun faae Haab og Løvter. En Grundlov, en Forfatning, dannet efter Belgiens, Portugals eller Frankerigs Forfatninger, vilde afhielpe Spaniens hele Trang. Anarki, Democrati, Republikanisme, med hvilke man saa hyppigt kaster truende om sig, ere i Spanien for den, der kjender sit Fædreland, kun tomme Ord. Vi kjende ingen anden Fanatisme, end en constitutionel til Jsabellas Trone knyttet Friheds Fanatisme. Alle andre Ønsker, som man maatte tilskrive os, ere opdigtede. Det fremhæves dernæst, at Bevægelsen i Provindserne netop er egnet til at give Regjeringen Kraft, og der erklæres, under den Antydning at Juntaen ikke vil opløse sig, men meget meer, Haand i Haand med Regjeringen virke for Friheden: Lad os da Alle arbejde hen til samme Maal og idet vi fordoble vore Kræfter og consolidere vor politiske Existents, give Europa et hæderligt Exempel paa en Friheds-Kjærlighed, der er parret med Hegivenhed for vor Dronning, hvis Jnteresse jo tillige er vor Jnteresse.
Berlingske Tidende, 1835-11-06
J Bekjendtgjørelsen af Tractaten mellem Portugal og Spanien, om Afsendelsen af et portugisikt Corps, hedder det, at Portugals Dronning har, i Overeensstemmelse med det, af den spanske Regentinde udtalte Ønske, og ikke alene for at bidrage til Undertrykkelsen af de ved Prætendenten stiftede Uroligheder, men ogsaa til Bedste for den Sag, som begge Dronningerne forsvare, og til Gjengjeld for den af den spanske Regjering tidligere ydede Hjelp, tilbudt denne sidste, at sende den et Hjelpecorps, og derover ladet en Convention affattes, der er grundet paa den tredie Tilsatsartikkel til Quadrupel-Alliants Tractaten af 22de April 1834. Bestemmelserne i denne Convention lyde saaledes: Art, 1. Portugal lover at udsende mod Prætendenten et Hjelpecorps paa 6000 Mand, der lidt efter lidt kan forstørres til 10,000. Art. 2. Hine 6000 Mand skulle paa Grændsen være rede til, den 30te September at kunne overskride samme. Art 3. Dagen, da de skulle rykke ind, ville begge Regjeringer bestemme i Fælledskab. Art. 1. Naar Hjelpecorpset, rykker ind, skal det tage sine Stillinger ved Salamanca, hvis ikke Omstændighederne gjøre Fastsættelsen af et andet Punkt, som begge Regjeringerne i Fælledskab ville bestemme, nødvendig, derfra skulle da Tropperne, overeenstemmende med deres Regjerings Jnstrup og med den spanske Regjerings Jndvilligelse, lidt efter lidt rykke videre frem. Art. 5. De portugisiske Tropper skulle i Feldten holdes paa den Fod, der sædvanlig finder Sted ved Hjelpe tropper. Art. 6. Dronning-Regentinden forpligter sig til, at bidrage til Hjelpetroppernes Underholdning, idet hun overtager Forskjellen mellem Omkostningerne paa Krigs- og paa Fredsfod, Denne Sum bliver at bestemme efter særdeles Overeenskomst. Art. 7. Regentinden lover, at de portugisiske Tropper skulle paa hendes Gebeet optages og behandles saaledes som spanske Tropper, og Dronningen af Portugal lover, at drage sin Armee tilbage, saasnart Krigen med Prætendenten er tilendebragt. Art. 8. Denne Convention skal inden fjorten Dages Forløb ratificeres Den er dateret: Lissabon af 24de September 1835, og undertegnet af Hertugen af Palmella og den spanske Gesandt Peroz de Castro.
Berlingske Tidende, 1835-11-06
Frankerig.
Berlingske Tidende, 1835-11-06
Paris, den 27de October. – Fra Spanien meddeles Følgende: Den sidste Mønstring over National-Garden har gjort en fortreflig Virkning; Militsen besatte strax efter alle sine PosterEt nyt Decret ophæver alle Klostre, med nogle faa Undtagelser, som Cortes skal afgjøre. Brigaderen Sancho, forhen Adjutant hos Mina, er udnævnt til Ministerial-Raadets Secretair. - Carlisterne have rømmet Mollo, men holde Estella besat. Navarreserne ere passerede Ripoll; Gouverneuren af Vick fulgte dem. J Behobie maatte Franskmændene nylig atter løsne 28 Kanonskud mod Carlisterne, for at bringe deres Jld, hvis Kugler faldt ned paa franskt Gebeet, til at tie. Med hvilken Grusomhed, Krigen føres mod Carlisterne, seer man af en Depesche fra Oberst Riubo, hvori han melder, at han har ladet 62 Fanger tilligemed otte Officerer skydes, til en Advarsel for deres Staldbrødre. Ved de sidste Begivenheder i Catalonien er, som allere omtalt, D. Juan O'Donnell blevet taget til Fange.
Berlingske Tidende, 1835-11-06
Hans Gemalinde er nu paa Veien til ham fra Paris, for at dele hans Skjæbne. Fra den navarresiske Grændse meldes, at Don Carlos virkelig har ansat Jturalde i sin Generalstab. Det lader rigtignok til, at Carlisterne ville bryde op mod Vittoria; men derimod vare 3000 Mand med 200 Heste rykkede ind i Pamplona til Forstærkning. Fleschi har atter havt en lang Samtale med Baron Pasquer, og skal – hvilket man dog allerede saa ofte har fortalt – have meddeelt vigtige Oplysninger. J en Privat-Samtale med et andet Medlem af Pairs-Kamret skal han blandt andet have spurgt om, hvilket Jndtryk han vel vilde gjøre for Retten, om hans Stemme var klar nok, til tydeligt og fyndigt at kunne forebringe sine Jdeer. Pairen bejaede begge Deele, men tilføjede, at han skulde ikke være for vidtløftig, for ikke at trætte Dommerne. Herpaa svarede Fleschi, at Processen kunde ikke blive langvarig, hans Forbrydelse laa klart for Alles Øjne, han selv spilte Hovedrollen deri, hans Medskyldige vare aabenbart underordnede Personer og han vilde nok vide at afkorte General-Procureurens Opgave. Dette sidste skal han have sagt med et virkeligt sataniske Smiil. Denne Elendige skal overhovedet more sig med at haane sine Dommere. Saaledes fortæller man, at han nylig modtog Baron Pasquier og de andre Jnqvirenter med følgende velbekjendte Formel: Mine Herrer. Det geraader mig stedse til fornyet Glæde, at see mig i Deres Midte &c." Anlæggelsen af en Jernbane fra Paris til Lille over Amiens synes nu fast besluttet. Den skal koste 25,000,000 Franker og være fuldendt inden fire Aars Forløb.
Berlingske Tidende, 1835-11-06
Hayti. Efter franske officielle Kilder har Handelen paa Hayti i Aaret 1833 aftaget næsten en tredie Deel mod Aaret 1832. Den beløb sig til følgende Summer:
Berlingske Tidende, 1835-11-06
udførsel. England 2,203,400 Gourder. 1,783,700 Gourder. Nordamerica. . 1,535,100 – Frankerig . . . 673,300 Hansestæderne. 381,500 Andre Lande . . 19,700 Frankerig Hansestæderne. 381,500 Andre Lande . . 19,700 Sum 4,813,300 Gourder. 3,505,900 Gourder. J Aaret 1832 beløb Jndførselen sig til 6,930,300, Udførselen til 5,328,600 Gourder, hver regnet til 3 Franker 35 Centimer, Denne Formindskelse faldt næsten ganske paa den engelske og tydske Handel.
Berlingske Tidende, 1835-11-06
Persien. De i London indløbne Efterretninger fra Persien naae til Begyndelsen af August Maaned, og give en frygtelig Beskrivelse af Landets Tilstand. Den Kongelige Armee er sysselsat med at indføre Ro og Orden i Syden, og Sir Henry Bethune har i Spidsen for de bedste Tropper vendt sig mod Nordøsten, for at underkaste Bathtiaris, en nomadisk Bjerg=Nation, der siden Kongens Død begaaer allehaande Røverier. Han har bemægtiget sig Kala Susid, deres Hovedrede, og haaber derfra ogsaa at undertvinge Bjergegnene. Man troer, at han efter denne Expedition vil føre sine Tropper mod Kirmanschad, hvilket Gouvernement besiddes af Sønnerne af den ældre Broder og forrige meest erklærede Fjende af Abbas Mirza. De have vægret sig ved at komme til Hove, og ruste sig til Krig. England og Rusland søge paa alle Maader at befæste den nye Konges, Muhammed Schas Autoritet, og England har eftergivet den Gield, det havde at fordre af Persien. Den hele vestlige Grændse er i den største Uorden, alle Kurdiske Stammer, hvilke saavel ere Tyrkiet som Persien tjenstpligtige, have afbrudt al Forbindelse med disse Gouvernementer. Sultanen har sendt Reschid Pascha i det tyrkiske Kurdistan og forlangt af den persiske Regjering, at den fra sin Side skulde bidrage til Ordenens Gjenoprettelse; men de regelmæssige Tropper ere alt for beskjeftigede i Syden, for at kunne tillade sig en alvorlig Expedition med Kurderne.
Berlingske Tidende, 1835-11-06
Indenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1835-11-06
Kjøbenhavn, den 5te November. Hans Majestæt Kongen har under 24de f. M. allernaadigst udnævnt Kammerherre og Oberst Henrich Gisbert v. Castenschiold, og Oberstlieutenant Christian Ludvig v. Castenschiold, begge af det sjællandske Landseneer-Regiment, til Riddere af Danebrogordenens fjerde Klasse.
Berlingske Tidende, 1835-11-06
Det sidste Hefte af det ene Staatsbirgerliche Magazin meddeler Resultaterne af Kirkelistene for de tre sidste Aar og den sidste Folketælling i Hertugdømmerne. Antager man med Niemann og Gudme som Resultat af Folketællingen i 1803 en Folkemængde af 604,085 (og ikke 557,673, som de offentlige Blade, angave og hvorved maaskee Jndvaanerantallet af de Districter, som i kirkelig Henseende staae under Danmark, ikke ere medregnede, saa vilde Folkemængdens Tilvext i 32 Aar beløbe sig til 164,309. Thi dette Aars Folketælling har for Slesvig givet en Folkemængde af 332,866, og for Holsteen af 435,528 Mennesker, altsaa tilsammen et Folkeantal af 768,394. – Et næsten lignende Resultat faaer man, naar man lægger Niemanns og Gudmes Angivelse over Folketællingen for 1803 til Grund, og dermed forbinder Resultaterne af Kirkelisterne fra den Tid til Slutningen af Aaret 1831. Derefter vilde nemlig Befolkningen af Hertugdømmerne udgjøre 770,228 Mennesker. Den kun for 1834 stedfindende, Forskjel mellem Resultatet af hiin Folketælling og det af denne Beregning, mener Forf. i nævnte Tidsskrivt lod sig tildeels forklare af den ene eller anden Slags Unøjagtigheder, uden at man havde nødig at søge det i Misforhold mellem Jnd- og Udvandring. Det Kongelige Theater. – J Aften opføres: Matrosen, Comoedie i een Act af Savage og Lurieu; og Jean, Skuespil i tre Afdelinger efter Theaulon og Signol, imellem anden og tredie Afdeling: En Pas de deux, componeret af Hr. Dandsedirecteur Bournonville, udføres af hans Elever Hr. Hoppe og Jfr. Grahn. De averterede Stykker: Dronningen paa sexten Aar, og Michel Perrin kunne formedelst Hr. Ryges og Jfr. Kofods Upasselighed ikke gives.
Berlingske Tidende, 1835-11-06
J Morgen Aften: Kom dramatisk Spøg i een Act af Elzholz, frit oversat af Hr. C. Borgaard; og Preciosa, lyrisk Drama i fem Acter af Wolff, med Musik af Carl Maria v. Weber.
Berlingske Tidende, 1835-11-06
Søndagen: Robert af Normandiet, Opera i fem Acter af Scribe og Deelavigne, med Musik af Meyerbeer, oversat og indrettet for den danske Skueplads af Hr. Skuespiller Overskou; Dandsen componeret af Solodandser Funck. Til denne Forestilling gielder intet Abonnement og ingen Fribilletter.
Berlingske Tidende, 1835-11-06
Kjøbenhavn, den 5te November. Posten ankom i Morges Kl. 4 3/4. Det lidet Nye, de medbragte Tidender indeholde, er følgende: Den 30te October døde i Hamborg, efter flere Aars Sygdom, Commandeur E. Signeul, som i mange Aar havde været Kongelig svensk Gesandt ved de frie Handelstæder.
Berlingske Tidende, 1835-11-06
Grev Durham er den 10de October afreist fra Odessetil St. Petersborg. De Herrer Demkwater og de Roos skulle ledsage ham til Bielaja-Terkoff, hvor Hs. Majestæt Kejseren vil holde Revne over flere Armee-Corpser. Derfra have disse tvende nævnte Herrer i Sinde at vende tilbage hertil, for paa Dampskibet Pluto at besøge nogle Havne i det sorte Hav. Lord Durham har under sit Ophold her beseet Stadens betydeligste Anstalter, navnlig det Richeliuske Lyceum, Bibliotheket, Hospitalet og Jødeskolen. Det engelske Dampskib Pluto, som befales afden engelske Marine-Lieutenant Duffill, er, efterat have endt sin Quarantaine i Forgaars, afseilet herfra til Nikolaieff.
Berlingske Tidende, 1835-11-06
Fyrst Milosch af Servien gjør nu Anstalter til sin Afreise fra Constantinopel, hedder det i en Skrivelse fra denne Hovedstad af 7de f. M.: Den 7de d. M. agtede han at indtreffe i sin egen Hovedstad Kragujewatz. Med Hensyn til Serviens tilkommende Regjeringsforn, da skal Fyrst Milosch have fundet Porten meget tilbøielig til at indlade sig paa hans Ønsker og Anskuelser, og i det Hele være yderst tilfreds med sit Ophold i Constantinopel. Man vil endog vide, at Sultanen har i Sindeat forene et District af Bosnien med det serviske Fyrstendømme, for paa den ene Side at belønne det serviske Folk og dets Fyrste, og paa den anden Side fastere at begrunde Rolighedens Opretholdelse paa den serviskeboniske Grændse. Men alt dette er dog hidtil kun Rygter. – Urolighederne paa Samos begynde at antage en alvorlig Characteer. – Den græske Patriark i Constantinopel er pludselig blevet afsat fra sin Værdighed; Grunden hertil fortæller man paa mange Maader. Pesten gjør hver Dag betydelige Fremskridt.
Berlingske Tidende, 1835-11-06
En overordentlig Coureer skal fra Madrid have bragt Depescher til Paris, hvis Jndhold gaae ud paa, at Grev de las Navas, som havde begivet sig til Manzanares, for at være Underhandler mellem Regjeringen og de af ham commanderede Tropper, var vendt tilbage derfra, efterat han lykkeligt havde udført sin Mission. Garnisonen i Madrid, der for det meste bestaaer af den kongelige Garde, gjorde sig færdig til at marschere til Navarra. Jndtil den 17de f. M. syntes man i Madrid endnu at tvivle om en snarlig, definitiv Udsoning med Juntaerne. – At General Mina er ankommet til Catalonien og den 19de f. M. indtruffet i Figueras, stadfæstes nu. Siden General Espannas Nederlag og Fangenskab er hiin Stad ikke længer blokkeret af Carlisterne. Mina blev modtaget med Enthusiasme; han bereder sig nu til, at gaae videre til Barcelona. J Paris er Bladet harivari nu ogsaa af Jury fundet skyldigt og ved Assiserne blevet dømt til tvende Maaneders Jndespærring og 3000 Frankers Bøde. Anklagen angik et Nummer af Bladet fra Aftenen for Attentatet den 28de Juli, der havde været trykt med røde Bogstaver. Bon Sens og Quotidenne imødesaae ved Postens Afgang (den 28de f. M.) ligeledes en straffende Dom. Reformateur var samme Dag ikke udkommet, men havde udstedt en Bekjendtgjørelse til sine Abonnenter, hvori den melder, at den, som en Følge af Domfældningen, vil standse indtil den fornødne Forandring er skeet med Hensyn til Redacteuren, hvormed dog nogen Tid vilde gaae hen, da denne Journals tvende Hoved-Entrepreneurer, de Herrer Raspail og Kersausie, sidde i Fængsel, hiin for Uhøflighed mod Jnstructions=Dommeren Zangiacomi, og denne som April Anklaget. De Herrer Jaffrenon og Dupoty, Journalens Geranter i den senere Tid, kunne ifølge den nyere Lovgivnings Bestemmelser ikke længer vedblive denne Forrretning, da de begge ere dømte til Fængselstraf for Presse-Forseelser. Den Forseelse, hvorfor Reformateur blev dømt, befandtes at bestaae, i. Den havde paastaaet, at fire Underofficerer vare, for Deeltagelse i politiske Foreninger, blevne slæbte lænkede gjennem Hovedstadens Gader, da dog hine fire Arrestanter, efter Ministeriets Angivelse, ingenlunde vare Underofficerer, men Gemeene, der allerede havde lidt Straf for lave Forbrydelser. Den anden paaankede og paadømte Artikkel talde om den Utilfredshed, der i Armeen fandt Sted over, at man vilde udspionere Soldaternes politiske Anskuelser, og absolut tvinge dem til, slet ikke at have nogen politisk Mening.
Berlingske Tidende, 1835-11-06
Courier fortæller, at det franske Hof treffer store Anstalter til at gjøre Vinter-Saisonen i Tuillerierne ret glimrende. Hertuginden af Dino og den russiske Fyrstinde Liewen, som i fjorten Dage har opholdt sig der, vare udseete til at give Hoffets Festiviteter en særdeles Glands. Fyrstinde Liewen – siger Journalen - bliver derfor overøst med Artigheder; saaledes havde navnlig Belgiernes Konge aflagt hende et Besøg i hendes Hotel Kongen af Holland – slutter Journalen – har ingen Grund til at foruroliges over dette Besøg, da det kun havde den oven antydede, og ingenlunde nogen politisk Betydning. Fra Cøln meldes, at i de Herrer Martin og C. von Akens udmærkede Menageri har den skjønne Unzentiger, den 25de f. M. om Morgenen Kl. 4, bragt trende unge Tigere til Verden, samt at Moder og Unger befinde sig i blomstrende Velgaaende, som Menageriets Eiere forsikkre. Dette er en Naturbegivenhed, der første Gang forekommer med Tigere i Europa. (2)
Berlingske Tidende, 1835-11-06
Det af den kongelig bajerske Regjering i Rhinkredsen lagte Beslag paa Kalenderen. Det haltende Strasborger=Bud for Aaret 1836, er blevet stadfæstet af Stats Ministeriet for det Jndre. Af et foregivent, ved en Coureer fra Madrid indløbet Brev, hvis Datum dog ikke angives, anføres Følgende: En stor Deel af Proceres og Procuraderes er allerede indtruffet i Madrid."¬
Berlingske Tidende, 1835-11-06
J Følge Temps, ere allerede forberedende Forholdsregler, trufne, der lade haabe, at Arbeiderne paa Jernbanerne fra Paris til St. Germain, Havre og Orleans snart ville begynde, fra Amiens til Calais ere ligeledes Tegningerne allerede optagne. – J Toulouse har der atter fundet flere Fængslinger Sted for republikkanske Foreningers Skyld.
Berlingske Tidende, 1835-11-06
Man hører at den franske Regjering har anviist Grev d'Espagne Tours til Opholdsted og vil lade ham der strengt bevogt, for at han ikke skal komme i Fristelse til at bryde sit Ord. Det bekjendte spanske Huus, Jnnigo Espeleto og Comp. i Bordeaux har bidraget 25,000 Franker til Frivilliges Udrustning.
Berlingske Tidende, 1835-11-06
General Latapi, imod hvem der efter Journal des Debats" den 27de October var udstedt en befaling til at stille sig, skal efter Moniteur du Commerce for den 28de være blevet fængslet. Gaz. de France benægter, at Hr. Latapi nogensinde havde tjent som General eller som Zumalaearrequis Adjutant i den carlistiske Armee.
Berlingske Tidende, 1835-11-06
Lord Beres ford, hvis Pension paa 1000 Pund Sterling Dronningen af Portugal har inddraget, vil i denne Anledning besvære sig hos den engelske Regjering. – Prindsesse Victorias befindende forbedrer sig; dog lider hun af en Svaghed i Benene, og maa kjøres omkring i en Stoel. Hun opholder sig endnu i Ramsgate. Hertugen af Wellingtons Upasselighed skal ikke have været af Betydning. – Den hidtilværende engelske Gesandt i Grækenland, Hr. Dawkins, er over Tydskland og Frankerig ankommet til London; ligeledes Fordinand den Syvendes Finants-Minister, Hr. Erro. Jfølge Efterretninger fra Goa, over Bombay, var der flydt meget Blod paa hiint Sted, og alle anseete Jndvaanere vare flygtede til de engelske Besiddelser. Migueliterne vare i Besiddelse af Goa og udpreste saa mange Penge som muligt.
Berlingske Tidende, 1835-11-06
Reisende. Til Kiøbenhavn. Hidkomne den 3die November: Strømpehandler Larsen, fra Jylland, Cand. Theol. Due fra Hobroe, Studiosus Theol. Petersen fra Jsland, Skibscapitain Lind fra Hiørring, Kammerraad Gruner fra Ringsted, Handelsbetient Schandorff, Forvalter Langballe fra Aarhuus, Apotheker Biørkbom fra Malmøe, Exam. Juris Førs fra Holbek, Kiøbmand Frandsen, Procurator Holm fra Callundborg.
Berlingske Tidende, 1835-11-06
Efter den den 2den November 1835 foretagne offentlige Trækning af det 8de Kongl. Kiøbenhavnske Klasselotteries 5te Klasses 1ste Trækningsdag, er, overeensstemmende med Planen, følgende Gevinster udkomne: (Slutning, f. Gaars No.) Amben: 98170 med 100 Rbd. hos Coll. Schiøtt i Slagelse. Mad. Cohen i Kbhvn. 100 – - Coll. Berendt i Kbhvn. Jfr. B. & C. Bie i Kbhvn. 50 – - Coll. Bonnesen i Odense. Giørup i Kbhvn. Hansen i Odense. Klein i Kbhvn. Badstuber i Præstøe. Moses Jacobsen i Kbhvn. - - Gether i Kbhvn. Gether i Kbhvn. Braasch i Segeberg. H. Seidelin i Kbhvn. Mad. Friedrichsen i Heide. Gether i Kbhvn. Gether i Kbhvn. Bewers i Kbhvn. - Mad. Eichel i Kbhvn. Coll. Mulvad i Kbyn. Klein i Kbhvn. Wolder i Horsens. Jfr. Olrick i Helsingøer. Mad. Block i Kbhvn. Coll. M. Jacobsen i Kbhvn. - Mad. Zern i Preetz. Coll. Braasch i Segeberg. Gether i Kbhvn. 50 – Beyers i Kbhvn. Frimuth i Kbhvn. 50 – Wolder i Horsens. 200 - Jfr. B. & C. Bie i Kbhvn. Coll. Mulvad i Kbhvn. 50 – - Seidelin i Frederiksund. Amben: 37,256 med 50 Rbd. hos Coll. Jensen i Tøndern. Høegh Guldberg i Wording. Klein i Kbhvn. . Jfr. B. & C. Bie i Kbhvn. Coll. Haase i Tønningen. Spichmann i Roeskilde. Joelson i Helsingøer. - Mad. Block i Kbhvn. Coll. Braasch i Segeberg. Truelsen i Kbhvn. . - Henriques i Kbhvn. Gether i Kbhvn. Frimudt i Kbhvn. Moses i Oldesloe. Schiøtt i Slagelse. - Mad. Cohen i Kbhvn. Coll. Amundin i Kbhvn. Mad. Eichel i Kbhvn. Cappe i Altona. - Jfr. Christianie i Kbhvn. Jfr. B. J. C. Bie i Kbhvn. Coll. Cohn i Ringkiøbing. Martens i Rendsborg. - Gether i Kbhvn. - Jfr. B. & C. Bie i Kbhvn. - Jfr. B. J. C. Bie i Kbhvn. Coll. Gether i Kbhvn. Riber i Svendborg. Sevel i Kbhvn. Worck i Colding. Gether i Kbhvn. Sevel i Kbhvn. Martens i Rendsborg. M. Seidelin i Kbhvn. Mad. Block i Kbhvn. Coll. Henriques i Kbhvn. Dechmann i Husum. Riber i Svendborg. Henriques i Kbhvn. Kleekamp i Kiel. Nathan i Kbhvn. Gether i Kbhvn. I. Jacobsen i Kbhvn. Thedens i Schleswig. Grønnerup i Aalborg. Joelsen i Helsingøer. - Mad. Eichel i Kbhvn. - Jfr. B. J. C. Bie i Kbhvn. Mad. Eichel i Kbhvn. Jfr. B. J. C. Bie i Kbhvn. Coll. Gether i Kbhvn. Gether i Kbhvn. Gether i Kbhvn. Jacobsen i Helsingøer. Giern i Aarhuus. Riber i Svendborg. - Mad. Cohen i Kbhvn.
Berlingske Tidende, 1835-11-06
Coll. Gether i Kbhvn. - Mad. Block i Kbhvn. - Jfr. B. & C. Bie i Kbhvn. Coll. Gether i Kbhvn. - - Riber i Svendborg. Sevel i Kbhvn. Beck i Aalborg.
Berlingske Tidende, 1835-11-06
- Gether i Kbhvn. 50 - . - Gether i Kbhvn. Ethvert Lod, paa hvilket et af nedenstaaende udtrukne Bagtal befindes, faaer den laveste Gevinst eller 30 Rbd., forsaavidt det ikke findes anført iblandt en af de for Amberne bestemte høiere Gevinster: Det Kongelige Kiøbenhavnske Klasselotteries Inspectorat, den 2den November P. Friis, Jnspecteur ved Klasselotteriet.
Berlingske Tidende, 1835-11-06
At det har behaget Herren i Gaar at bortkalde min inderlig elskede Mand, Hans Mathias Wassard, i hans 79de Aar, vort Ægteskabs 31te, tilkiendegives herved fraværende Slægt og Venner. Marienlyst, den 30te October 1835. Anna Maria Wassard, født Munk,
Berlingske Tidende, 1835-11-06
At min kjære Broder, Christian August Rudolph, blev mig ved en pludselig Død berøvet Søndagen den 1ste November, i sit 26de Aar; dette bekiendtgiøres paa egne og Broders Vegne af hans sørgende Søster. Josepha Rudolph.
Berlingske Tidende, 1835-11-06
AVERTISSEMENT. Kiöbenhavns Central-Case. Kiöbenhavns Central-Case.
Berlingske Tidende, 1835-11-06
Administrationen bekiendtgjør herved, at en extraordinair Generalforsamling er berammet til Løverdagen den 21de November, Kl. 10 Formiddag, i Store Kongensgade No. 249.