JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-01-31
Den 26de om Aftenen Kl. 10 afbrændte Stub møllen ved Lygten, førend Hielp kom til Rødbye. For omtrent fire Uger siden ved Aftenstid gik Avlskarlen paa Sæddingegaard fra sit Hjem, som man mener, i en noget beruset Tilstand, uden at man har kunnet opspore hvor han var bleven af, indtil han i disse Dage er fundet paa Marken i en forraadnet og næsten ukjendelig Tilstand. Man formoder at han har fundet sin Død i Høivandet, der den Aften var trængt usædvanligt dybt ind i Landet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-01-31
Viborg den 18de Jan. En ulykkelig Jldebrand lagde i Nat Skomagermester Frederik Andersens Gaard i Gravene i Aske; Jlden der udbrød Kl. 114 – man siger efter en Brygning - greb saa voldsomt om sig, at 3 Køer, 9 Faar, en Hund og en Kat omkom i Luerne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-01-31
Nysted. Hs. Maj. Kongens Fødselsdag den 28 ds., celebreredes her om Aftenen ved et meget smukt arrangeret Bal hos Hr. Gjæstgiver og Kjøbm. J. Suhr. J Dandsesalen, der var prydet med Guirlander af Vintergrønt, var tillige anbragt et af Hr. Maler Smith forfærdiget, særdeles vel udført Transparent. En af Hr. Forligelsescommissair Henrichsen i Dagens Anledning forfattet Sang tolkede de varmeste Ønsker for den alderstegne, almeen elskede Monark, der fandt Gienklang hos det talrigt forsamlede Selskab. Vi ønske ret ofte at maatte opleve denne glædelige Fest.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-01-31
Som et Exempel paa godt Kjøb paa Kjøbstæd Eiendomme anføres, at Stedet Matr. Nr. 115 i Nysted Kjøbstæds Østergade, stort 7 Fag Forhuus og 1 Fag Sidehuus, med dertil hørende Grund, Gaards- og Haugeplads, samt Andeel i Græsnings retten paa Overdrevet Bekkeskov, er i denne Tid solgt for 15, skriver Femten Rigsbankdaler Sedler, hvorved dog rigtignok maa bemærkes, at Huset længe har været ubeboeligt og i en høist maadelig Forfatning.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-01-31
Nykjøbing. Hans Majestæts høie Fødselsdag høitideligholdtes her ved en Soupee paa Geistgivergaarden af en Deel af Byens Embedsmænd og Borgere. Den glade Stemning som besiælede Selskabet, var Udtrykket af de varmeste Hengivenheds= og Taknemmeligheds=Følelser som fylder enhver Fædrelandsvens Bryst, ved Erindringen om de mange Velgierninger Danmark nød under Sjette Fredriks faderlige Scepter, og som aldrig træde meere levende frem for vort Blik end paa denne for os Alle dyrebare, Dag. Til disse Erindringer knyttede sig det inderligste Ønske, at Forsynet snart vil giengive Allerhøistsamme Sundhedens Kraft og Fylde, og bevare ham i mange Aar til Held for vort kjære Fødeland, Personposten arriverede først hertil i Søndags Aften Kl.omtrent 7, men medbragte ikke den sidste Post fra hiinside det store Belt. Hellerikke var den Post, som skulde indtræffe hertil i Gaar, ved Avisens Slutning ankommen. Man vil ikke i lang Tid kunne erindre sig en saa ustadig Postgang som den der finder Sted i denne Vinter.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-01-31
Bekjendtgjörelser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-01-31
Tjeneste ledig. For en Meierske, der forener Duelighed med godt moralsk Forhold er en Tjeneste ledig paa Skiørringegaard til 1ste Mai d. A. Man vilde, enten personlig eller skriftlig, med paalidelige Attester, henvende sig sammesteds snarest mulig.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-01-31
Tjeneste søges. En Handelsbetjent som kan forevise særdeles fordeelagtige Vidnesbyrd om sin Duelighed og sit Forhold, ønsker Emploi til førstkommende Maidag. Adressecontoiret anviser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-01-31
En Dreng af skikkelige Forældre, som skriver og regner godt, ønskes i Handelslære til førstkommende Paaske. Adressecontoiret anviser. 107 Rbd. 35 1/2 s. Sedler og Tegn af Umyndiges Midler under Grevskabet Christiansædes vestre Districts Overformynderie, kunne strax erholdes udlaante imod lovbefalet Sikkerhed. Pederstrup den 26de Januari 1837. F. Møller.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-01-31
Fra Grevskabet Christianssædes østre Districts Overformynderie kan strax erholdes tillaans 199 Rbd. 60 s. S. og T.; hvilket herved bekjendtgjøres. Christianssæde den 26de Januar 1837. J. M. Lützen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-01-31
Auctioner. Tirsdagen den 14de Februar d. A. Formiddag Kl. 11 afholdes offentlig Auction i det kongl. Toldbodpakhuus her i Byen over en Deel confiskerede Vahre bestaaende af Klæde, Bomuldstøi, Sirtz, Silketørklæder, Bomuldstørklæder og Bomuldsforklæder m. m. Betalingen erlægges ved Hammerslaget i rede Sølv. Nakskov den 28de Januar 1837. Hammerich.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-01-31
Fredagen den 10de Februari dette Aar, Formiddag Kl. 11, bliver, efter Reqvisition fra Nyekiøbing Kiøbstads Overformynderie, og foregaaende Forlig, det Jomfru C. M. Normann tilhørende og i Kiøbstadens Gartnerstræde under Litr. D. beliggende Sted med tilhørende Grund, ved Auction i selve Stedet opbuden til absolut Bortsalg om antagelig Bud skeer. J Eiendommen, som er godt vedligeholdt og bestaaer af 4 Fag Muur= og Bindingsværks Forhuus med gibsede Værelser, 3 Fag Halvtags Side 2 Bør huus, Gaards- og Haugeplads omtrent 770 -Alen stor, kan 2/3 Deel af Kiøbesummen, indtil 250 Rbd. Sedler, forventes at blive indestaaende. Conditionerne er til Eftersyn paa mit Contoir. Nyekiøbing, den 28de Januari 1837. Møller.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-01-31
Efter Skifterettens Begiæring bliver afholdet 3de Auctioner over afgangne Kiøbmand Johan Jgnatins Elstuers og efterlevende Enkes Boes Gaard Nr. 41, i Frisegaden heri Byen, Tirsdagen den 28de Februarii, 14de og 28de Marts førstkommende, om Formiddagen, Kl. 11. Gaarden bestaaer af 14 Fag Forhuus, 11 Fag Sidehuus, 10 Fag Baghuus og 3 1/2 Fag Halvtagshuus, alt Muur= og Bindingsværk med Tegltag, med tilhørende Grund, Gaards og Haugeplads, hvorfra er Udgang til Stranden. De 2de første Auctioner afholdes paa Auctionscontoiret. og 3die Auction i den sælgende Gaard. Conditionerne kan faaes til Eftersyn paa mit Contoir. Hvilket herved bekiendtgiøres paa den ved Placaten af 22de April 1817 foreskrevne Maade, til Efterretning for Panthaverne og øvrige Vedkommende. Nyekiøbing paa Falster, den 30te Januarii 1837. Møller.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-01-31
Onsdagen den 8de Februar d. A., om Formiddagen Kl. 10, bliver deels i Bottøe Bye paa Falster og deels ved Stranden sammesteds afholdt offentlig Auction over den ilandbjergede Deel af Ladningen og øvrige Effecter af den der under 23de December f. A. indstrandede Galease "Amalie, bestaaende af circa 260 Foustager med Hørfrøe, samt Skibsvraget, 2 Skibsankere, 1 Skibsbaad, 2 Ankertouge, en Deel tomme Foustager samt Vandtønder med Jernbaand, og iøvrigt alle Skibets løbende Redskaber, saasom Tougværk, Segl m.v., alt i Overeensstemmelse med de Conditioner, som paa Auctionsstedet vorde bekjendtgjorte. Forinden Auctionen kan Varene daglig forevises Liebhaverne af Skipper H. P. Hensing af Libau, som opholder sig i Bøttøe, Thi ville de Lysthavende til forbemeldte Tid og Sted give Møde. Falsters Birk den 20de Januar 1837. Arnger.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-01-31
Jndkaldelser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-01-31
Ved Proclama af Dags Dato, som vil blive læst inden vedkommende Retter, ere Creditorerne i afgangne Kjøbmand D. Borellas og senere afdøde Enkes Fallitboe i Saxkjøbing, indkaldte med 12 Ugers Varsel til for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer; hvilket herved yderligere bekjendtgjøres. By- og Herredscontoiret i Saxkjøbing, den 24de Jan. Ravnkilde.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-01-31
Ved Proclama, som bliver læst i Overretten og ved Nyekiøbings Byetingsret, ere Creditorerne i den her i Byen afdøde, forhen værende Districts=Chirurg paa Island, Jørgen Vichmann Hoffmann, Stervboe, indkaldede med tolv Ugers Varsel at anmelde og bevise deres Fordringer for mig, som Skifteforvalter. Ligeledes ere den Afdødes Arvinger, og navnligen hans afdøde Broders Johan Christian Hoffmanns Døttre, Gu stavn og Dorthea, hvis Opholdsteder ere ubekiendte, med Aar og Dags Varsel, indkaldede, at anmelde og bevise deres Arveret. Hvilket endvidere herved bekiendtgiøres. Nyekiøbing paa Falster, den 28de Januarii 1837. Møller.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-02-03
31te Aargang. Lollands-Falsters No 1. StiftsTidende. Privilegeret til Forsendelse med de Kongelige Brevposter. Redigeret, forlagt og udgivet af C. J. Tidemand, procurator. Trykt i detilhelm Aands Offen i Nykjøbing. Bulletius.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-02-03
(Af 31 Jan.) Hs. Majestæt Kongen har havt en god Nat; Hosten har været mindre, Appetiten og Kræfterne ere i Tiltagende.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-02-03
Udenlandske Nyheder. Frankrig. Gjenstanden for den almindelige Journal=Polemik er Frikiendelsen af de Strasburger Anklagede, hvorom man fra Paris blandt Andet yttrer sig paa følgende Maade: "Denne Frikiendelse hører til de sjældne Tildragelser, som man i og for sig selv maa dadle uden derfor at kunne afholde sig fra at glæde sig derover. Mere veltalende end alle Taler fra Tribunerne minder den Regjeringen om, at det ikke kan være den tilladt at synde mod Principet, der gjør Alle ligge for Loven. Jngen vilde have fundet det upassende at Ludvig Bonaparte var bleven benaadet efter at være dømt, forudsat at samme Benaadning udstraktes til hans Medskyldige. Men at dømme disse efter at Hovedmanden er sat i Frihed ved en Vilkaarligheds-Handling, kaldet hø Regjerings Politik, – det maatte saameget mere stride imod de Mænds Fornuft der dannede Juryen, som de just ikke havde Anledning til at have nogen synderlig Tiltroe til en senere Benaadning for de Anklagede. Derfor hævede de sig over hvad de efter Loven vare forpligtede til og udtalte et ikke skyldig derhvor skyldig laae klarere for Dagen end i noget andet Tilfælde. Det er ganske afgjort at de Fedsvorne have tilsidesat deres Pligt. Men de undskyldes ved den Forvirring i Begreberne, som nødvendigviis maa blive fremkaldt, naar Regjeringen selv i givne Tilfælde sætter sig ud over Lovene, saaledes som den efter sin egen Tilstaaelse har gjort ved Hertuginden af Berrys og Ludvig Bonapartes tumultugriske Frigivelse." Stor Opsigt vakte det at Vaudreys Advocat Ferd. Barrot under Processen den Fredagen den 3die Februar 1837. Præsidenten Glorin, at Oberst Vandrey i samme 13de f. M. paa engang sprang op og sagde til Øieblik havde modtaget et Brev fra Paris, som ifølge Loven var blevet afleveret til Stats Procuratoren, men af denne uaabnet var sendt til Obersteen. Dets Jndhold var følgende: Ven, dito Forsøg er mislykkedes dig, men jeg vil have mere Lykke; der behøves kuns eet Skud og efter Mennier vil jeg gjøre det. Nok. Persigny." O noget længere nedenunder: "Leve Keiseren! Barrot forlangte, at dette Brev, som aabenbart var skrevet for at gjøre de Beskyldte end meere forhadte, skulde tages ad acta, hvilket Retten, mod Gen. Procureurens Protest, imidlertid nægtede. Opmuntrede ved Sagens lykkelige Udfald skal flere af de i Complottet implicerede Flygtninge have meldt sig som Arrestanter, hvilket da vil foranledige nye Undersøgelser. Man vil endvidere vide, at Majoriteten i et Cabinetsraad den 21de f. M. har erklæret sig for at benaade den til Døden dømte Chef for Oprørs-Forsøgene i Vendsme, Bruyant, og at Naades=Budskabet allerede er expederet til Tours.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-02-03
Undersøgelserne i Anledning af det Mennierske Mordattentat nærme sig nu deres Ende. Paa alle Spørgsmaal, hvormed man hidindtil har bestormet Mennier, har han stedse svaret, at han ikke har meddeelt sit Forsæt til Nogen, og at det var en usalig og imodstaaelig Jdee, der havde besat ham. "Det var en Dæmon, som drev mig – sagde han i et af Forhørene, – jeg veed at jeg har begaaet en skrækkelig Forbrydelse; jeg føler den oprigtigste Anger derover; men jeg kunde ikke afholde mig derfra. Da en ny Udsættelse formeentligen vil være spildt, har Hr. Engen Persil andraget paa at den Anklagede strax stilles for Pairsretten. Tydskland. Maaden hvorpaa de sex Studenter undkom fra Fængslet i Frankfurt fortælles Geiger der ikke skal have været nogen anden end saaledes: Fangevogterens Medhielper, ved Navn en forklædt Student, som ved sin fleeraarige Tjenstiver, Redelighed og Strænghed havde erhvervet sig sine Foresattes Tillid, havde nemlig formaaet den paa den indre Gang posterede Skildvagt til i hans Sted at gaae ind i en anden politisk Fanges Værelse, og medens Skildvagten var der, listede han sig ned ad Trappen med hine sex Fanger ud i Gaarden, hvor han skjulte dem i et Brændeskuur. Efterat han derpaa havde afleveret Nøglerne til sin Herre, Fangevogteren, gik han bort under Foregivende at vilde lade et Anker fylde med Eddike. Da han med dette Anker gik gjennem Gendarmerie-Vagtens Værelse, gav han Soldaterne en Bog med utugtige billeder for at fængsle deres Opmærksomhed. Derpaa gav han Studenterne et aftalt Tegn hvorefter de forlode Tugthuset gjennem en forud aabnet Port, og begav sig selv med Ankeret til et nærliggende Værtshuus, hvor han udbad sig det fyldt med Æbleviin. Fra Metz har en af Flygtningen skrevet til en Slægtning i Frankfurt, Vi gik gjennem den saa vel bevogtede Constables Vagts store Port, og droge stolte forbi de til vor Bevogtning udsatte Poster, gjennem Allehelgensporten over Mainfloden. til Offenbach, hvorfra vi tilvogns reiste til Darmstadt. Her skiltes vi ad, og fire, hvoriblandt jeg, gik over Heidelberg til Metz, hvorfra vi have ifindeat gaae gjennem Belgien til England, og derfra snarest muligt til Nordamerika. En af Flygtningene, Sartori, er ankommen til Paris.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-02-03
Ægypten. J Alexandrien og Omegn hersker en stor Hungersnød, hvoraf Regjeringen søger at drage den størst mulige Fordeel. Fra Over ægypten, hvor der er Overflødighed af Korn, har den forbudt Udførselen af denne Artikel, for, til uhyre høie Priser at kunne sælge fordærvet Korn i smaae Qvantiteter. Andre Levnetsmidler ere ligesaa sjeldne, og man kan gjøre sig et Begreb om Agerdyrkningens Tilstand, naar man erfarer, at man i Ægypten i flere Maaneder har maattet lade sig Smør tilføre fra Rusland. Der hørte isandhed hele Mee med Alis Ødelæggelsestalent til for at bringe det dertil. For at dyrke Agrene lader Regjeringen nu alle Enropæernes arabiske Tienere i Byerne med Magt. tage bort og som Galei=Slaver, to og to lænkede til hverandre, slæbe ud til Landsbyerne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-02-03
Fædrelandet. Fra Horsens skrives: "t glædeligt Beviis paa Jnteresse for sine Bønders Opkomst har den nye Eier af Bygholm, Hr. Proprietair Schutte, givet, idet han for kort siden har gjort Fæsterne i Hatting By Tilbud om Fritagelse for Hoveri mod en billig Godtgjørelse. Tilbudet er antaget, og Foreningen indgaaet til fælleds Tilfredshed. Maatte dette hæderlige Exempel finde ret mange Efterlignere."J Aarhus Avis læses: Fra Sjælland. Præste=Enken Mad. Østrup i Tersløse er i første Jnstants frikiendt for videre Tiltale og acqviescerer ved denne Dom. Om det Offentlige finder Anledning til, videre at forfølge Sagen, er endnu ikke bekjendt. Skolelærer og Kirkesanger Schrydstrup i Ørslovunderskov har appelleret, og den 20de Februar vil hans Sag med Provst Bentzon i Ringsted vorde incamineret ved Landsoverretten, hvor Kammerraad Knudsen er hans Defensor."
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-02-03
Kjøbenhavn. Som sædvanligt bragte Holmens faste Stok, paa Kong Christian den Syvendes Fødselsdag den 29de Jan. Hs. Maj. Kongen, Hendes Majestæt Dronningen og Kongehuset sin Hylding i et hjerteligt Hurra. Denne Gang kunde Hans Majestæt ikke personligen hilse denne hæderværdige Forsamling af en Stand som er bleven Danmark saa kjær og elskelig; men selv i sin Sygdom ønskede Han at give den et Vidnesbyrd om Siu Kjærlighed og Naade. Hans Majestæt lod derfor de to ældste med Hæders=Medaillen benaadede kalde ind i sit Sovegemak, og forsikkrede dem om sin allernaadigste Tilfredshed med deres gode Ønsker og sit Haab, at han snart igjen vilde være frisk og sund, i nogle Ord, som de to Gamle, hvem Taarerne strømmede ned af Kinderne, rørte bragte tilbage til deres Kammerater, med hans Majestæts (Dagen.) faderhulde Hilsen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-02-03
Horsens. Da Jnteressen for de den 13de f. M. hertil ankomne og flere Gange omtalte falske Bancoseddelmagere altid er stegen, ile vi med at meddele vore Læsere, at det i Gaar lykkedes vor Politimester, Hr. Justitsraad Ræder, ved utrolig Møie og ved utrætteligen til langt ud paa Aftenen at holde Forhør, at bevæge disse, efter megen Haardnakkenhed, til Bekjendelse; hvilket var Noget, som man i de sidste Dage havde draget meget i Tvivl. Den yngste af disse Brødre, Niels Hansen Gjesing, er Hovedmanden. Den ældre hedder Anders Hansen Gjesing. Randers. Bogtrykker Søren Wissing Elmenhoff i Randers, er afgaaen ved Døden i en Alder af over 70 Aar. Født i Trondhjem 1766, kom han, kun 12 Aar gammel, til Odense hvor han lærte Bogtrykkerkunsten i det daværende iversenske Bogtrykkeri. 1795 kjøbte han v. Westens Bogtrykkeri i Fredericia, hvorfra han indtil 1810 udgav Ribe Stiftstidende", og flyttede derpaa til Randers, hvor han anlagte det første Bogtrykkeri der i Staden, og udgav Randers Avis.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-02-03
Stubbekjøbing. Hans Majestæt Kongens høie Fødselsdag feiredes her af Byens Embedsmænd, og fleste Borgere med deres Familier, omtrent 100 Personer i Tallet, – ved Bal og Soupee i det nyligen til Privat=Theater indrettede Locale, der paa det Festligste var decoreret og oplyst. Under Maaltidet tømtes Glassene paa den allernaadigste Landsfaders Sundhed, med Bøn til Forsynet om Hs. Maj. snare og fuldkomne Heldbredelse. Det derpaa Længe Leve!" istemtes med den meest levende Enthusiasme af hele Forsamlingen. Ballet begyndte om Aftenen Kl. 7, og endtes førstmed den lyse Dags Frembrud.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-02-03
Mariboe. Hs. Majestæt Kongens 69aarige Fødselsdag høitideligholdtes her ved et Borgerbal paa Raadstuen, hvori flere af Byens Embedsmænd deeltoge. Med levende Enthusiasme udbragtes Skaaler, for den elskede Drot, og en i Festens Anledning digtet Sang tolkede trohengivne Borgeres inderlige Ønske, at Forsynet end i mange Aar vil holde sin beskjærmende Haand over Kongen til Held for Fædrelandet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-02-03
Blandet. Af en fransk Tidende, som meddeler de i Napoleons Herskerperiode fra 18de Mai 1804 til 3die April 1814 udstædte Udskrivningsordres, erfares at der den 24de Septbr. 1805 er udskrevet 80,000 Mand, den 7de April 1807, 80,000 Mand. Den 21te Jan. og 10de Septbr. 1808, 240,000 Mand, den 18de April og 6te Octbr. 1809, 76,000 Mand, den 13de Decbr. 1810, 120,000 Mand, den 20de Decbr. 1811, 16,000 Mand, den 13de Marts og 1ste Septbr. 1812, 237,000 Mand, den 19de Jan., den 3die April, den 24de Aug., den 9de Oct. og 11te Novbr. 1813, 1,030,000, ialt: 2,033,000 Mand. Her ere ikke iberegnede de Frivillige, Departementsgarderne, de 17,000 eqviperede Ryttere, som i Januar 1812 tilbøde sig, ikke heller Opbudet i Masse 1814, som man kan anslaae til 143,000 Mand. Af denne Beregning fremgaaer, at tre Millioner unge Mennesker ere blevne udskrevne i Aarene fra 24de Septbr. 1805 til 1814. J Aaret 1814 beløb endnu Armeens Activ=Styrke sig til 802,000 Mand. Drager man disse fra hine 3 Millioner, saa udkommer det Resultat: at i 9 Aar ere 2,197,100 Mand, eller aarlig 214,155 Mand blevne Offre for Napoleons Krige.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-02-03
Skibsefterretning. Skibet den danske Eeg ført af Capt. Rabe, som afgik fra Kjøbenhavn til Guinea og Ostindien den 11te Septbr. f. A., passerede Madeira den 26de f.M. og ankom til Cap Mount under Afrika den 18de Octbr.; efter Brev fra Elmina af 30te Octbr. var Alt vel ombord. Kjøbenhavn den 23de Jan. Siden midt i Debr., er saavidt os bekjendt, aldeles ingen Forretning af nogensomhelst Betydenhed foretaget i Kornvarer. Alt er stille, og Priserne saa at sige uforandrede, men de maa tillige ansees som ikkun nominelle. Det milde Veirlig i de sidste 1012 Dage bidrager ogsaa til at Jngen vil speculere, og naar vi skulle anføre de nu gieldende Priser, kunne vi ikke gaae over eller under følgende: Hvede 5 1/27 Rbd., i Provindserne frit ombord. 6–7 her. Rug 3 Rbd, 80 s. – 4 Rbd. frit omb. 4 Rbd. 16 s. 48 s. her. Byg 2radet, 3 Rbd. 32 s. - 48 s., frit omb., 3 Rbd. 48 s. - 64 s. her. Erter, god Vare, 4 Rbd. 64 s. i Prov. 5 Rbd. her. Havre 2 Rbd. 48 s. – 64 s. i Prov. 2 Rbd. 61 s. - 3 Rbd. her. Om Raps hører (Handels Tid.)man intet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-02-03
Lovgivning. Under 28de Decbr. 1836 er udkommen en Forordning angaaende hvad der i Strandingstilfælde skal iagttages, hvilken i sin Tid har været Stænderne forelagt til Overveielse. Denne Anordning vil blive oversat i det engelske, franske, tydske og hollandske Sprog, og nogle Exemplarer blive at opbevare af enhver Politiemester og Strandfoged i Districter hvor Strandinger pleie at forefalde, for at den Strand lidte kan faae Adgang til at læse Forordningen i det af bemeldte Sprog som han bedst forstaaer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-02-03
Reisende, fra den 25de Jan. til den 1ste Febr. 1837. Fra Gaabense til Vordingborg. Hr. Grev Knuth til Grevskabet Knuthenborg; Kjøbmand Petersen; 2de Jomfruer, Petersen, Procurator Dahlstrøm; Grev Ahlefeldt; Skibsbygger Bonnesen. Fra Vordingborg til Gaabense. Med Pakkeposten; Hr. Rheinlænder; Mad. Bøtring; Hr. Hansen; Jomfru Stylsvig; Hr. Brein. Med Personposten: Hr. Secretair Lund. Udenfor Posterne: Hr. Proprietair Mourier med Familie.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-02-03
Ledige Embeder. Carlslunde og Carlstrup Sognekald i Sjælland, 300 Rbd. Storeheddinge og Høierup Sognekald i Sjælland, 8000 Rbd.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-02-03
Befordringer og Afgang. Director ved Sorøe Academie, H. F. J. Estrup. R. af D. udnævnt til virkelig Etatsr.; Secretair i Justitsdirectionen for Tallotteriet i Altona og ved det herværende Overpræsidium, J. P. H. Old, beskikket til 2den Stadsecretair sammesteds; Landfoged paa Øen Pellworm, C. W. Jacobsen, tillige til Branddirecteur paa bemeldte Øe.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-02-03
Capitelstaxt, paa Kornafgrøden i Lollands=Falsters Stift pro 1836. Aalholm og Halsted Nykjøbing Amt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-02-03
Mariboe Amter. Amt. Sølv. Sølv. Sølv. Rbd. Mk. s Rbd. Mk. s Rbd. Mk. s. Hvede. . . pr. Td. 4 4 Rug . . . . . – 3 4 3 3 3 8 Byg. . . . . – 2 5 9 3 Havre. . . . – 1 5 11 1 5 13 1 5 11 Hvide Erter . – 3 3 8 3 5 4 Graae dito . – 3 = 4 3 2 1 3 2 7 Nykjøbing og Mariboe den 2 Februar 1837. R. v. Jessen. R. Møller. Forlangte Jndrykkelser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-02-03
J Anledning af hvad der i denne Tidende Nr. 12 er anført om den foreslagne Forandring af Tvangs=Arbeids=Anstalten i Nyekjøbing tillader jeg mig at bemærke, at det alene er Hensyn til de med Arbeids=Anstalten forbundne Omkostninger, tillige med enkelte Mangler i dens hidtilværende Form, der har bevæget Fattigvæsens-Commissionen til at andrage paa dens Forandring; men at den i Øvrigt unægtelig har havt en gavnlig Jndflydelse paa Fattigvæsenets Tilstand. Denne Erklæring har jeg troet at skylde saavel Sandheden, som den Mand, hvis Opoffrelser denne Anstalt hidtil fornemlig skylder sin Existens og Virksomhed. Nyekjøbing den 31te Jan. 1837. Svitzer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-02-03
J Lollands=Falsters Stiftstidende Nr. 8 for dette Aar har en med Gjenstanden ubekjendt Forfatter ladet inddrykke: "At de af Færgemanden i Vordingborg den 7de Januar d. A. de Reisende med Personposten affordrede Jispenge, vare dem tilbage betalte af den kongl. Generalpostdirection." J Anledning heraf bemærkes: At Færgebestyreren ved Vordingborg aldrig affordrer de Reisende med Posterne Jispenge, men dette skeer af Postmesteren i Vordingborg ifølge befaling fra den kongelig General=Postdirection, og benævnte Jispenge tilflyde den kongelige General-Postkasse og ikke Færgemanden.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-02-03
Bekjendtgjörelser. Den Kongelige Danske Hof= og Stats Calender for Aaret 1837 vil udkomme i Løbet af næste Uge og i Provindserne være at erholde for 3 Rbd. 32 s. paa Trykpapiir, naar Bestilling desangaaende skeer paa resp. Postcontoirer.