JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1809-08-18
Wien, den 30te Julii. Det 9de Corps, som Prindsen af Ponte-Corvo kommanderede, er bleven opløst den 8de. Sachserne, som udgjorde en Deel deraf, staae under General Rayniers Commando. - Prindsen af Ponte=Corvo er reist til Badet. -J Slaget ved Wagram blev den 6te om Morgenen imellem Kl. 10 og 11 Byen Wagram indtaget; Æren derfor tilkommer allene Marskall Ondinet og hans Corps. Jfølge alle Efterretninger har huset Østerrig i 4 Aar, d. er fra Presburger=Fredens Slutning, beredt sig til Krig. Dets Krigsmagt kostede aarlig 300 Millioner Franker. Ogsaa overstiger dets Papiirpenge, som ved bemeldte Fredeslutning kuns udgjorde 1 Milliard, nu en Sum af 2 Milliarder. Østerrig lykkede i Marken med 62 Linierggimenter, 18 Grændse regimenter, 4 Fricorps eller Legioner, altsaa virkelig under Vaaben, tilsammen 310000 Mand; fremdeles : 150 Batailloner Landeværn, som blev kommanderet af gamle Officerer og vare blevne øvede i 10 Maaneder; 40000 Mand ungarsk Landstorm og 60000 Mand Kavallerie, Artillerie og Sapeurs, saa at dets virkelige Magt bestod i 5 til 600000 Mand. Det holdt sig fuldkommen sikker paa Seieren, det haabede at kunne holde Stand imod Frankrigs Magt, om endog vores ganske Magt havde været forenet, og tvivlede ikke paa at kunne trænge frem til Rhinen, da det vidste at vore bedste Regimenter vare i Spanien. Jmidlertid er denne Armee hensmeltet til mindre end en fierde Deel, da den Franske er dobbelt saa stærk, som den var ved Regensburg. Disse Anstrængelser kunde det østerrigske Huus kuns giøre eengang. Dette er et Under, som er forbundet med Papiirpengene. Klingende Mynt ere saa sielden, at man ikke troer der er 60 Millioner Franker i dette Monarkies samtlige Stater. Dette vedligeholder. endnu Papiirpengene, da næsten 2 Milliarder, som efter Reduction til en 3die Deel kun ere 6 til 7 Millioner værd, blot ere et for Circulationen nødvendigt Tegn.
Berlingske Tidende, 1809-08-18
J Citadeller i Gratz fandt man 22 Kanoner. Fortet Sachsenburg, som er beliggende ved Indgangen til Tyrol, blev overgivet til General Rusca.
Berlingske Tidende, 1809-08-18
Hertugen af Danzig er rykket ind i Tyrol med 25000 Mand. Den 28de besatte han Lofers og afvæbnede overalt Jndvaanerne. Nu maa han være i Jnspruck.
Berlingske Tidende, 1809-08-18
General Thielmann er i Dresden; Hertugen af Abrantes er i Bayreuth og har sine Poster paa de bøhmiske Grændser. Ved Efterretningen om den engelske Landing paa Zeeland, ere alle de øvrige Tropper og hele den herværende Garde brudt op til Flandern, hvor man overalt formedelst Fiendens Nærmelse har ringet med Stormklokkerne. Ved Blankenburg og Ostende havde Fienden i Begyndelsen sat nogle hundrede Mand i Land, men som snart bleve nødte til igjen at indskibe sig. Fra Nord=Departementet ere allene 5000 Mand National=Garde rykkede i Feldtten. Overhovedet vil Fiendens finde en saadan Modstand og blive saaledes modtaget, som han maaskee ikke havde ventet det.
Berlingske Tidende, 1809-08-18
Efterretningen om Kongens Seier i Spanien blev igiennem Telegrapherne meldt til Strasborg og andre Steder. Prindsen af Benevent befinder sig nu paa et af sine Landgadser ved Avesne i Flandern. Marskall Augereau befandt sig upasselig i Perpignan.
Berlingske Tidende, 1809-08-18
Moniteuren indeholder følgende : En Skrivelse af 27de Julii fra General Beliard, General=Gouverneur over Madrid, til Hs. Excellence Krigsministeren, melder, at Hs. katholske Majestæt den 26de har tilfægtet sig en vigtig Seier over den med de spanske Jnsurgentere forenede engelske portugisiske Armee. General Beliards Skrivelse til Krigsministeren lyder saaledes : Min Herre! Jeg har den Ære at tilsende Deres Excellence den Beretning, som den fra Kongens Hovedqvarteer ankomne Officeer af Generalstaben har meddeelt mig. Deres Excellence vil vist med Fornøielse erfare den lykkelige Vending, som Tingene i Spanien tage.
Berlingske Tidende, 1809-08-18
Madrid den 27de Julii om Morgenen Kl. 3.
Berlingske Tidende, 1809-08-18
Bekiendtgiørelse. Den 26de d. M. satte det 1ste og 4de Armeekorps sig i Marsch og passerede Guadaramas Broer i Retning af Torios. Kongen begav sig med Reserven til Borgaas og derfra til midt i Armeen, for at uddeele sine befalinger. Tropperne tøge deres Stilling i Sletten ved St. Domingo, hvor man vidste, at en stor fiendtlig Magt befandt sig. Hertugen af Bellunes Corps rykkede først frem paa denne Slette og stødte paa den meget talrige Fiende, som havdegiert alle Dispositioner til et Slag. Kanonaden begyndte paa begge Sider og Slaget blev almindeligt; men Udfaldet var ikke et Øieblik tvivlsomt. Vore Troppers uforsagte Mod kom Fienden strax til at skielde, og hans Nederlag begyndte allerede, da de sidste Divisioner af det første Korns viiste sig; det var fuldendt, førendendnu det 4de Korps kunde stille sig i Linie. Hertugen af Bellune har ladet ham forfølge ved nogle Jnfanterie= og Kavallerie=Korps. Ved Alcabon blev af et af vore Regimenter gjort et fortræffeligt Kavallerie=Angreb paa et fiendtlig Kavallerie=Korps, som bestod af en Deel af Dragon=Regimentet Villa Viciosa og andre Afdelinger. Dette, hvorved ogsaa befandt sig Engellændere, blev næsten ganske nedsablet. Resultatet af denne Dag bestaaer i et stort Antal Dræbte, Saarede og Fangne. Fienden har trukket sig tilbage til Santa Osalla og bliver ivrigen forfulgt.
Berlingske Tidende, 1809-08-18
Efter dette glimrende Udfald har Kongen besluttet at lade Armeen marschere didhen for at fordrive ham derfra. Det synes selv, som om Hs. Majestæt vilde begive sig derhen med Reserven og tage sit Hovedqvarteer der denne Aften. Bekræftet ved den fra Kongens Hovedqvarteer Natten imellem den 26de og 27de ankomne Officeer. Undertegnet : Donssant de a Primandiere. For denne vigtige Begivenhed, som forefaldt nær ved Toledo, har det 3die Korps i Arragonien deeltaget i lige saa seierrige Fægtninger. General Suchet har derom meddeelt Krigsministeren Efterretning. Efterat han fuldkommen den 15de og 18de Julii havde bragt General Blake i Uorden, forfulgte han paa det hæftigste Resten af de adsplittede Jnsurgent=Hobe. Den saa kaldte Perena blev saaledes jager, at 300 Mand forlod ham og han næsten er allene. Ramen Gavan, som havde en forskandset Leir, flygtede for vore Tropper lige til Kongeriget Valencia. Samme Dag lod man Tropper marschere mod Doraca og Calatayud. Alt flygtede bort fra Doraca. Nogle sværmeriske Præster, som vilde forsvare sig, bleve dræbte. J Calatavud vare 800 bevæbnede Bønder, som man vanskeligen vil kunde naae. Endnu omstreife nogle Røvere ved Føden af Pyrenæerne i Egnen af Jaca. Man vil snart forfølge dem. Under Tingenes nærværende Stilling kan Udfaldet af en saadan Expedition ikke længe væretvivlsomt.
Berlingske Tidende, 1809-08-18
Efter Publicisten ere, ved de udmærkede Seire som Kong Joseph harden 26de Julii i egen Person tilfægtet sig, 10000 Spaniere blevne styrtede i Tagusfloden.
Berlingske Tidende, 1809-08-18
London, den 4de August (over Frankrig. Rygtet, at et Fredeslag skal være ankommet fra Frankrig til Døver, er ugrundet.
Berlingske Tidende, 1809-08-18
Fra vor mod Zerland afseilede Expedition er endnu ikke indløben nogen officiel Beretning. Ved et Par Skibe, som ere ankomne til Dover fra de hollandske Kyster, veed vi imidlertid, at en Deel af Expeditionen har taget Øen Schowen i Besiddelse, og at en anden Division under General Sir Eyre Coote er landet paa Øen Walcheren. Fra nogle fiendtlige Batterier blev givet en heftig Jld, men vore Kanonbaade tvang dem til at tie. Angaaende Operationerne mod Vliessingen har vi endnu ingen bestemt Efterretning. Man veld blot, at Fienden gjorde en heftig Modstand.
Berlingske Tidende, 1809-08-18
I Gaar er endnu et Detaschement ridende Artillerie afgaart fra Deal til Expeditionen. Embargen paa Skibene i vore Havne er siden Expeditionens Afgang nu gandske været. Niøbe, Capitain Lorina og Mermald, Capitain Henniker ankom den 28de Julii fra Lissabon med 100 Transportskibe. Den 23de Juni, ankom Generalmajor Cranfued fra Engelland med den lette Brigade, bestaaende af de første Batailloner af det 42de, 52de, og 95de Regiment Jægere. De kom op od Tagus=Floden i Baade, uden at land ved Lissabon, hvor blot den 3die Bataillon af det 27de Regiment ligger, foruden 400 Mand Syge i Hospitalerne. Den 29de Julii indløb Depescher fra Sir Arthur Willes ey, dateres Castel=Branco, den 1ste Julii. Af de forskellige Beretninger seer man, at Fienden har funden det tienligt at concentrere sin Styrke. Følgende synes at have været Armeens sidste Stillinger. Den 29de Junii begyndte den brittiske Armee at marschere til Spanien. Den første Division ventede man at skulle naae Placencia den 3die Julii. Vi have ikke hørt, hvor Cuestes Hovedstyrke er. Der siges, at en Division af samme har forsøgt at gaae over Tagus ved Almarez=Broen, men trak sig tilbage, da den sandt, at de Franske havde stærkt trukke, sig sammen ved Talavera de la Reyna. Det er ikke usandsynligt, at Fienden maa have taget en stærk Stilling paa denne Punkt, og mener der at kunne møde de engelske og spanske Tropper, hvis Forening snart vil finde Sted, om det ikke allerede er skeet. Vennegas beholder sin Stilling i Sierra Morena, hvor han hidtil klogelig har søgt at undgaae en Hovedtrefning. Vi haabe, at han vil vedligeholde Communication med Cuestas Armee, i hvilket Tilfælde han vil kunne virke med Held, om en Hovedtrefning skulde blive leveret.
Berlingske Tidende, 1809-08-18
Det er sagt i en lissabonsk Tidende, at General Kellermann var i Nærheden af Cindad=Rodrigo, hvilken Bevægelse, om den var saa ikke kunde have nogen anden Hensigt, end at komme Sir Arthur Wellesley i Ryggen; men Kellermann maatte da være forenet med Ney og Soult.
Berlingske Tidende, 1809-08-18
General Joaquin Blake har i en Rapport, dateret Tuta den 22de Junii, gjort en ynkelig Beskrivelse over den uheldige Trefning ved Belchite, hvor hans Tropper tog Flugten førend det kom til Slag. En Brevsæk ankom den 29de f. M. fra Jamaica, og bragte omtren200000 Dollars Remisser til Kiøbmændene. Den vigtigste Efterretning derfra var den, at man var i Færd med en Expedition mod Resten af den franske Magt paa St. Domingo, hvortil man vilde bruge 2500 Mand, foruden Marinerne og Søefolkene paa Eskadren Generalmajor Carmichael Fulde kommandere denne Expedition.
Berlingske Tidende, 1809-08-18
J Følge Efterretninger fra Newyork af 24de Junii, var Congressen, bleven prorogeret til den 4de November. Fra Newyork er siden Underhandlingerne med Hr. Erskine ikke bleven udklareret mindre end 1120 Skibe.
Berlingske Tidende, 1809-08-18
Efter Beretningen fra St. Jago af 24de April, krydsede 7 fiendtlige Kaxere ved Kysterne af Pern og Chili. De havde taget 5 engelske Skibe, hvoriblandt et, som havde 400000 Dollars ombord.
Berlingske Tidende, 1809-08-18
Wien den 2den August. Fyrsten af Lichtenstein er bleven tilbagekaldt fra sine Godser, for tilligemed den forrige Ambassadeur i Paris og Statssecretair Hoppe, at afslutte Freden i Raab med Hertugen af Friaul, Palais=Marschal, Duroe og Statsministeren Grev Champagni. Adskillige Sølvarbeidere ere satte i Arbeide for at levere Servicer til Congressens Tafteri Raab.
Berlingske Tidende, 1809-08-18
Hidindtil er imidlertid endnu intet afgjort i Henseende til Krig eller Fred.
Berlingske Tidende, 1809-08-18
Keiser Napoleon lader her og i Omegnen ved venstre Donaubred anlægge stærke Brohoveder. Alle hans Armeekorps befinde sig igien i den Stand, at de, hvad Øieblik det skal være, ere Slagfærdige. Der arbeides paa at ødelægge de paa høire Donalbred imellem Engeran og Presburg af Østerrigerne anlagte vidtløftige Forskandsninger.
Berlingske Tidende, 1809-08-18
Hs. Majestæt Keiser Napoleon er i Schønbruun.
Berlingske Tidende, 1809-08-18
Neapel, den 26de Julii. Engellænderne have formodentlig faaet Ordre ganske at rømme Øerne Jschia og Procida. J Gaar Aftes have de sprængt de smaa Forter i Luften og kastet Kanonerne i Søen. Alle deres Tropper ere igjen blevne indskibede. Den ficilianske Prinds, som var ombord paa den engelske Flaade, skal nu tilligemed de neapolitanske Emigran, tere, Hertugerne af Ascoli og Canosa, være ankommen til Melazo. Efter de indløbne Beretninger synes der, at der hersker Misforstaaelse imellem den engelske General Stuart og den ficilianske Prinds Leopold Neapel, den 27de. I Gaar have Engellænderne fuldkommen rømmet Jschia og Procida. Folke=Deputationer ere allerede ankomme fra begge disse Øer, for at bringe Efterretning om deres Afgang og at melde, at Nationalslaget igien er heiset paa Forterne. De forskellige Anthoriteter have faaet Ordre, igien at tiltræde deres Embeder.
Berlingske Tidende, 1809-08-18
Stockholm den 31te Julii. Hs. Kongl. Majestæt har erholdt følgende underdanige Rapport, tilligemed Bilager fra Generalen m.m. Hr. Grev Wrede. Underdanigst Rapport. Da vore til Jemtland bestemte Tropper for en Deel kunde kommes from og just i det Øieblik, da alle Dispositioner vare tagne til et kraftige Angreb mod Fienden, fandt den fiendtlige Anfører for godt ved hoslagt i Underdanighed tilføiede Brev Litr. A., at afrende Følgerne af en Strid, som kunde have bleven mislig for ham; men da Hr. General von døbeln under Tingenes nærværende Stilling ikke troede sig berettiget til at afslaaeden foreslagne Stilstand med de Norske, blev den af sluttet efter den underdanig vedlagte Afskrivt Litr. B. Sagerne have saaledes paa den Norske Kant taget en hastig og uventet Ende, og inden den 3die August skulle alle Danske være ude over Rigsgrændsen.
Berlingske Tidende, 1809-08-18
Generalmajor von Døbeln har ved dette Tilfælde viist ligesaa stor Virksomhed som Forsigtighed og Klogskab i sine Dispositioner, hvorom Deres Majestæt naadigst kan dømme af sammes i Korthed forfattede Rapport, angaaende Anstalterne i Jemtland, Litr. C. Hovedqvarteret Sundswall den 28de Julii 1809. Wrede. Blag Litr. A. Brev til Generalmajor m. v. Friherre von DøbenDen kommanderende General for den Norske Armees anden Division, Hs. Excellence Hr. General von Krogh, Ridder af Elephanten, samt Storkors af Dannebrog, har efter en i dette Øieblik modtagen Ordre befalet mig at tilkiendegive Hr. Generalmajoren og Ridderen, at da man har det meest grundede Haab om Fred imellem begge Nationerne, uden at virke dertil ved Blodsudgydelse, ere samtlige Norske Tropper i Jemtland og Herjedalen beordrede at tiltræde Tilbagemarschen d. 29de d. M., saa at disse Provindsers tappre Jndvaanere, hvilke af os ere og skulle blive behandlede med mueligste Skaansel. kunne undgaae i mindste Maade at lide af en saa talrig Armee=Divisions længere Nærværelse. Jeg slutter dette med det varme Ønske, at en hæderlig Fred snart maatte giøre tvende *) Nationer lykkelige, som af Naturen synes bestemte til broderligt Forbund. Hovedqvarteret Blekaasen den 24de Julii 1809. Med den meest udmærkede Høiagtelse o. s. v. G. F. Krogh, Divisions=Adjutant. 1) Ann.
Berlingske Tidende, 1809-08-18
J den Svenske Avis Götheborgs Allehaanda No. 92, hvoraf ovenstaaende er taget, staaer sandsynligen ved en Trykkeil tmenne Nationer, istædet for det af Divesions=Adjutant von Krogh, i sin til Generalmajor von Oppeln, afsendte Skrivelse, brugte Udtryk, trende Nationer. Billag Litr. B. Overeenskomst imellem Generalmajor og Ridder af den Kongl. Sværd=Ordens Storkors G. v. Døbeln og Divisions=Adjutant Kammerjunker von Krogh paa den kommanderende General over den norske Armee hans Vegne. 1) En Stilstand begynder fra denne Dag og gaaer til den 3die August næstkommende. Denne Stilstand vedbliver siden efter at beregnes i 8te Dage fra den Dag Opsigelsen af Vaabenstilstanden, skeer i Tronhiem for Sverrig - og Herrnsand for Norge. 2) De norske Tropper passere i Dag forbi Hierpe Skandse, og Riisgrændsen skal være passeret den 3die August indeværende Aar. 3) Den svenske Almue behandles fredelig, med Erstatning for hvad de have liidt. Hvorom man saaledes er kommen overeens og dette an duplo forfattet. Skogen ved Blekaasen, den 25de Julii 1809. G. von Døbeln, G. F. von Krogh, Generalmajor, Befalings Divisions=Adjutant paa den. mand over den Nordre kommanderende Gemerals
Berlingske Tidende, 1809-08-18
Svenske Armees Søndre. Vegne i den norske Armees. Afdeling. Billag Litr. C. Ydmyg Rapport. anden Division.
Berlingske Tidende, 1809-08-18
Om den til Jemtelands Forsvar imod den norske Armees Jndbrikgjorte Disposition har jeg nu den Ære til Hr. Greven og General befalingsmanden m. m. at indsende en kortfattet Rapport. Saasnart Underretningen indløb, at Fienden fra Suul, Skalstugan, Enhagen og Skordahlsporten var brudt ind over Rigsgrændsen den 3die Julii, afsendtes Helsinge-Regimentets Bataillon, 280 Mand, fra Hernsand, for med Detaschementer at besætte Hierpe= og KallstrømsSkandser, fra hvilke Punkter og Kall=Søens Vandløb den største Deel af Landet var dækket. Men da Fienden allerede den 12te Julii havde passeret Kallstrøms forfaldne Skandse, blev Hierpe=Skandse af Helsinge Deraschement besat med 2de Feldestykker den 13de Julii, denne blev dog strax efter rømmet, og Oberstlieutenant Nordenadler med fornævnte Bataillon concentrerede sig ved og omkring Frøssøn, Rødøe= og Krokums=Sund. Ligesom Tropperne ankom den 18de og 19de Julii, udvid des Forsvarer ved Fax=Elven, Aspaas m. m. at Helsinge Bataillon og den halve Livgrenadeer Bataillon samt med Detaschementerne ved Owiks= og Sundsbaks=Sundet. Jemtelands Ræfsunds Compagnie ankom den 22de til Maardsund, da det 6 pundige lette kiørende Batterie ogsaa ankom til Østersund. Den 21de fremrykkede Detaschementet fra Faxelsom til Alsens Kirke, for at dække denne samt Offerdahls Sogners meest beboede Deel. Fiendens ved Hierne forlagte Styrke var nu concentreret, og an gaves for at bestaae af 2 til 3000 Mand, 6 Kanoner og 9 Mørsere.
Berlingske Tidende, 1809-08-18
J flere Dage havde han været beskieftiget med at ødelægge HierpeSkandse, og havde daglig fremført 150 Proviantkløver. En Bataillen af Calmars Regiment skulde den 25de indtræffe ved Owikssund. Dahl-Landværns Bataillon havde Ordre at være ved Ytter, Hogdal den 29de, hvorfra den ved Asarne, Klofsis og Karbole kunde forekomme eller standse den i Funisdalen værende fiendtlige Styrke. Ved denne Tid kunde ogsaa Calmars 2den Bataillon være ved Frøssøen, til min Disposition. Giennem Positionen ved Alsen havde Fienden, Leilighed til at giøre et Foretagende derhen, da blot et Detaschement af 20 Mand dækkede fra min Side ved Sundsbackssundet. Dersom Fiendens Hensigt allene var at forene sig ved Qwiken med Hergedahls Styrken, vare mine fremkommende Detaschementer istand til at møde ham, eftersom mit Detaschement i Alsen da stod ham i Ryggen, og Styrken ved Frøsøen mod hans Centrum, og jeg allevegne kund være ved Haanden over Storsion. Var det i øvrigt Fiendens Hensigt, at trænge sig med Styrke frem til Rodøe, Stugun og Antermanna=Eiven, saa havde jeg fra Frøsøen og Sundbackssunder kunne komme ham i Ryggen *), inden han narede Fax=Elven, og sammesteds var i Stand til at forcere Oberstlieutenant Nordenadler. Alt kom blot an paa, hvad Bevægelse Fienden gjorde enten som Demonstration eller virkelig. ) Ann. Herimod havde man i Følge de indkomne Rapporter, fra den norske Armees Side allerede føiet de fornødne. og efter Omstændighederne aldeles tilstrækkelige Foranstaltninger.
Berlingske Tidende, 1809-08-18
Den 24de Juli Kl. 5 om Morgenen fik jeg Underretning om, at Fienden havde forsynet fine Tropper med 7 Dages Proviant, samt Dagen før opbrændt Blokhuset ved Hierre. Samme Dag indløb Beretning, at 600 Mand Norske Tropper rykkede frem til Alsen; største Jil afgik derfor den halve Livgrenabeer Bataillon og en Afdeling opundige lette Kanoner søeverts fra Frøssøn til Sundsbacken. Saa snart Heste ankom til Artilleriet fortsattes Marschen til Matmar. Fra denne Punkt runne man komme Fienden i Ryggen især ved Kors veier til Morsil, imidlertid mit Detaschement fra Alsen gik ham Møde ved Blekaasen. Men om dette ei skeete, forestod det samme ham, hvis han rykkede frem til Alsen. Da flere fiendtlige Tropper vare forlagte i Morsils Sogn, og jeg Kl. 9 om Aftenen end u var usikker og Oberstlieutenant Nordenadler var fremrykket, for i de mindste at dække Veien imellem ham og mig fra Matmatil Alsen, var jeg nødt til, for ikke at komme imellem en dobbelt Jld hvis jeg vendte mig mod Mørsil, at gaae fra Matmar til Korsveier ved Alsen. Fienden uden at finde Modstand, uden at blive bemærket at være i Nærheden, tog Stilling om Natten ved Blekaasens Bye og Høie; men da han blev underrettet om den forestaaende Fare, dersom han havde rykket frem, tog han den Beslutning at vende tilbage fra Skilleveien til Matmar og ved Midnatstid at afsende et Parlemen tairbrev til Oberstlieutenant Nordenadler. Min egen Colonne stor stille i Skoven 1/2 Miil derfra og ventede paa Dagbrækningen og Fiendens Fremmarschh; men han gik tilbage til Bletaasen, hvorhen jeg ved Fremmarschen paa den store Landevei afsendte Capitain von Kramer for at parlementere og begiere en Sammenkomst i Anledning af den nerske Anførers paaberaabte Skrivelse. Dette skeete ogsaa, de medfølgende Overeenskomst afsluttedes, da mine af tappert Mod og Lyst bestelede Tropper i andet Fald skulde have begyndt Striden. Capitain Ørbom med Jemtlands Ræfsunds Compagnie var beordret til et Baghold ved Mørsilsveien til Alsen, for derfra at agere mod de retirerende Fiender, saasnart Træfningen ved Blekaasen var begyndt Men da den norske Anfører indlod sig i de Forslag, jeg gjorde ham ophørte al Fiendtlighed, hans Tilbaget og skeete strax, og Ritmesteren, Gyllenhaal med en Trompeter og en Eskorte af Nyelands Dragonebeordrede jeg at gaae foran det norske Detaschement, forekomme Strifra Bagholdet, samt paasee at Vilkaarene siden opfyldtes. Han kom samme Aften tilbage med tilfredsstillende Rapport samt bestemt Oversigt af imeller 2 til 3000 Mand, meget Artillerie, hvoriblandt 2 sex pundige Metalkanoner. Dette Feldttog, kort men besværligt, endtes uden Blodsudgydelse og skiøndt Tropperne, besielede af berømmelig Jver og Mod samt Lyst til at slaaes med Fienden, saavelsom Landets Jndvaanere, der ligeledes ønskede Strid, ikke fandt Behag i denne fredelige Overeenskomst. troer jeg den vil vinde Hr. Grevens, Generalens og det svenske Folks bifald, hvilket jeg særdeles ønsker. Hovedqvarteret Kungsgaarden Frøsøn, den 26de Julii 1809. G. v. Døbeln, Generalmajer og Befalingsmand over den Kongelige Nordre=Armees søndre Afdeling. Adolf Ludvi ven Post, Santa Olalla, den 26de Julii. Capitain og Stabs=Adjutant.
Berlingske Tidende, 1809-08-18
Hs. Majestæt Kong Joseph er i Dag ankommen hertil, da han Spidsen af sin Hær forfølger de fiendtlige Tropper, som ere levnede i Trefningen ved St. Domingo. Da Engellænderne efter deres Sædvane lode de af Cursta kommanderede Jnsurgentere fægte i første Geleed, saa bleve disse næsten ganske ødelagte; man har frataget den et stort Antal Fanger, iblandt hvilke Baron d'Armendariz, Oberst af Regimentet Villa viciosa, befinder sig, samt mange andre Officere, af dette Corps, som er ganske tilintetgjort. Hs. Majestæts Arme brænder af Begiærlighed efter at treffe Engellænderne.
Berlingske Tidende, 1809-08-18
Nogle Hannoveranere af de engelske Regimenter have udsagt, at Madrids Udplyndring var dem lovet inden 5 Dage. Den 27de Julii.
Berlingske Tidende, 1809-08-18
I Gaar Kl. 2 tog Kongen sit Hovedqvarteer paa en Høie, som dominerer Valpladsen ved Terrejos. Fienden, som var flygtet til en Skov, men blev der angrebet af vore Skarnskyttere, forlod den hun tig Kl. 4, og søgte at naae Sletten. De Franske jagede dem der paa nye paa Flugt. Hs. Majestæt fulgte selv Armeen Kl. 7. En Mi fra Staden har Jnsurgenterne søgt at forene sig; men det første Corps, som fik befaling at styrte ind paa dem, har bragt Død og Forvirrelse i deres Geledder. Hele Natten igiennem hørte man en J Morges Kl. 9 er en Officeer af det første Corpses Generalstab ankommen hertil, og har givet Efterretning om de Fordele, som denne levende Kanonade. Nat ere tilfægtede, og overstige den forrige Dags Fordeele. Valpladsen er besaaet med Liig.
Berlingske Tidende, 1809-08-18
Den 28de Juli.