Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-05-19
Fortegnelse. Paa meget dyre= og gode Tider, Overordentlig Død eller Pest blandt Mennesker og Fæe, og andre Plager i Dannemark, saavidt af Historierne er bekiendt. Aar 476, efter Christi Fødsel, var stoer Hunger under Kong Snio, da Longobarderne gik ud fra Norden under Anførerne Aage og Ebbe. 833. Var stoer Hunger i Kong Gorms Tid, hvis Dronning Thyre Dannebod, som var en Christen, lod uddeele mange 1000 Tdr. Korn blandt Fattige. 1087 til 1095. Var under Kong Oluf Hunger et sælsom Væirligt, og tilsidst stor Hunger. 1099. Under Kong Erich Eiegod, gav man for i Skp. Korn 1 Penge, og 12 Penge til en Skilling. 1137. Var det paa en Dag udi Fastetiden saa mørkt, som det kunne have været Nat. 1173. Var et stort Jordskiælv i Dannemark. 1193. Ligesaal. 1105. Var det en forskrækkelig Storm paa St. Jørgens Dag. 1198. Var et stort Jordskielv i Dannemark. 1216. Brast alle Digerne i Marsken, og over 600 Mennesker druknede. 1230, Var stoer Død blandt Mennesker og Qvæg. 1237. Var en stoer Storm paa St. Clemens Dag 1268, Ligeledes en forfærdelig Storm paa Benedicte Dag, meget heed Sommer fra Kyndelmisse til Budolphi Dag uden Regn, dog blev endda et frugthar Aar. 1281. Var stoer Hunger og Pest i Riget. 1286. Saaes 3 Sole paa Himmelen og en Regn=Bue over dem. 1296. Var saa haard Vinter, at man kunne gaae paa Jsen fra Opslo, nu Bergen, i Norge til Jylland. 1300. Jndbrød Digerne i Holsteen, da 28 Sogne gik under, var en stor Fæe=Død udi Riget og meget heed Sommer. 1307. Var en haard Vinter, da blev Cabutzerne opfundne. 1312. Var stor Død udi Verden, hvorom dette Vers: Tunc Mors in Mundo regnavit orbe rotundo1316. Var stor Hunger i Danmark og andre Lande. I Lisland gades Børn og døde Mennesker. 1319. Var endnu stor dyr Tid i Danmark. 1323. Var Vinteren saa haard at der var almindelige Veie over alle Strømmene i Belterne, fra Kyndelmisse og i 6 Uger, reed Drosten med den heele Siellandske Magt fra Tornborg til Fyen. 1338. Var i Danmark og i sær udi Marsken saadan dyr Tid, formedelst den vedvarende Regn, at mange døde af Hunger. Der voxte Orme udi Legemerne, som krøbe udaf Munden, naar Folk døde. 1339. Var stor dyr Tid i det Schlesvigske. 1344. Var en usigelig stor Storm Dagen før de 11000 Jomfruers Dag. 1346. Var saa haard Vinter, at mange døde af Frost paa Marken og i Skoven. 1347. Jndfaldt Misvært, Fær=Død og Græshopper, 1348. Begyndte den sorte Død udi Europa. Den kom fra Indien, og ødelagde næsten Jtalien, Frankrig og Tydskland, og giennemgik de fleeste Europæiske Lande. J Florentz døde deraf 60000 Mennesker, i Lübek henved 90000. Af Franciskaner Munke allene regnes til at være døde af denne Pest 124434. Man beskyldte Jøderne for, at de havde forgiftet alle Brønden, hvorfore der skeede store Forfølgelser imod dem med Sværd og Brand, og mange Jøder bleve omsider saa desperate, at de opbrændte sig selv med deres egne Huuse. – J samme Aar var et stort Jordskrevi Ungern, Østerrige og Karnthen, hvorved 26 Stæder og mange Slotte bleve ødelagde, dette Jordskjelv varede i 40 Dage efter hverandre. 1350. Endnu vedvarede Pesten, og var da stærket i disse Riger; den borttog utallige Mennesker, saa at heele Stæder og Byer gandske uddøde. – J samme Aar var og en stor Tyrke og Dyrtid, at Folk og Fæe af Tørst vansmægtede. 1351. Om Juuletiden var en meget stor Storm, 1363. Forgik i Hertugdommet Schlesvig 30 Kirke=Sogne tillige med Folk og Fær, ved en forskrækkelig Vandflod; der druknede 13 Præste. 1375. Var Pest, Dyrtid, Fæe=Død og Fiskenes Formindskelse. 1381. Var let Tid. 1 Beede kostede 4 hvide, 1 Koe 6 s. 1 Skieppe Korn 11 Penge, 1 Tønde Øll 4 Skilling, 1 Pd. Smør 2 Penge, 1 Dagleier 3 Penge. 1399. Var en meget haard Vinter. 1400 Faldt saa stor Regn i Øster=Jylland, at alle Broer, og Vandmøller gik af, og befrygtedes en anden Syndflod, saa Folk søgte at frelse sig paa Biergene. 1403. Var stor Dyr Tid i Pomern, at Folk og Fær døde, derpaa en stor Pest. 1404. En haard Vinter i 11 Uger, at man kunde gaae over Eidern i Ditmarsken. 1405. Faldt idel Regn fra Augusti Begyndelse til 2den December. 1400. Borttog Pesten hvert 10de Menneske. 1407. Var en haard Vinter. 1409. Var en forskrækkeligt Jordskielv i Fyen om Natten imellem 11 og 12, efter Bartholomæl. Folk forlod Senge og Huusene. 1420. Den 20 Nov. forgik ved Vandflod 20 KirkeSogne med Folk og Fæe i Nederlandene. 1427. Dette Aar var Efteraaret saa mildt, at Træerne først i December Maaned gik anden Gang i Blomster. 1428. Var en stor Pest. 1436. den 31 Oct. forgik næsten heele Eidersted med mange Mennesker og Fæe. 1446. Var stor Vinter fra Mortensdag og til Kyndelmisse. 1448. Var Pest, da døde Kong Christopher af Beireni Helsingborg. 1459. Var saa stor Vinter med bar Frost, at man kunde gaae til Lübeck. 1461. Døde 20000 Mennesker af Pest i Hamborg. 1467. Kostede 1 Tønde Rug 6 s. 1 Tde. Byg 8 s. 1 Tde. Smør 6 Mk., 1 Tde. Honning 7 Mk. og en Oxe 3 Mk. 1474. Kostede en Tønde Tydsk Øll 18 sk. 1477. Endnu meget let Tid. Dette Aar Galli Dag gik Floden over Eidersted. 1483. Gik Floden atter over Eidersted og Friisland, paa samme Dag. 1484. Var stoer Pest og Hunger i Danmark, halvdeelen af Mennesker og Fæedøde, derpaa let Tid igien. 1492. Var haard Vinter og dyr Tid, at mange døde af Hunger. 1495. Atter haard Vinter og megen Snee, at Huusene paa Landet ei kunne sees. 1520. Var Pest i Kiøbenhavn, da døde Kong Gustav, den Førstes Moder og Søster. 1527. En stor Hunger i Sverrig. 1529. Først i December Maaned begyndte den Engelske Sveed. Folk døde 24 Timer efter den, dog døde de unge meest, de gamle kom sig gemeenlig, paa een Dag døde i Kiøbenhavn 400. 1531. Var en svar Pest overalt i Riget. 1532. Brød Digerne ind i Marsken 8 Dage for Mortensdag, hvorved omkom 1400 Mennesker. 1536. Var der stor Hunger i Kiøbenhavn i Beleringens Tid udi Grevernes Feide. 1540. Var en meget heed Sommer. 1546. Var haard Vinter, at man den 7 April kunne reise over Østersund og Beltet Giedsøer og Rostock, derpaa svar dyr Tid og Pest i Kiøbenhavn. Academiet flyttede imidlertid ud til Knordron. 1550. Blev en underlig Fisk fanget i Øresund, den havde Hoved som et Menneske, og paa Hovedet en Munke Hette, Klæder af Skiæl som en Munke=Kappe. Kong Friderich den 2den lod den grave i Jorden. 1553. Der siges, at der i dette Aar saaes Jld falde ned af Himmelen (formodentlig Munke=Snak, derpaa Pest i Kiøbenhavn. 1556. Om Vinteret saaes en stor Commet. 1599. Var Pest i Kiøbenhavn, og en haard Vinter, at man kunde gaae fra Tydskland til Danmark. 1600 I Paasken den 23, 24, 25 Martii var saa stærk Vinter og Frost, at det alle Steder kunne bære, den 14 April en stor Snee, samme Aar dyr Tid i Danmark, Norge og Holsteen, som varede 3 Aar. 1609. Pest i Danmark. 1615. Var stor Vandflod i Holsteen. 1618. J November Maaned saaes en stor Commet. 1619. Var Pest overalt i Danmark. 1628. Natten imellem den 18 og 19 Jan. var en saa stor Storm, at Nicolai Spiir i Kiøbenhavn faldt og nedslog heele Hvelvingen. Kongens Ladegaard og nedslog alt Qvæget, og Kongens Stald paa Kronborg, hvor alle Hestene bleve ihielslagne. 1632. Natten imellem den 29 Febr. og 1 Martii var et stort Jordskielv i Siælland. 1634. Den 11 Nov. forgik Nordstrand med utallige Mennesker. Hertug Frederich den 3die siges at have bandet Jndbyggerne for deres Opsetsighed. 1637. Var stor Pest i Kiøbenh., da over 15000 Mennesker døde. 1638. Var stor Sygdom blandt Qvæget, saa meget døde. 1639. Var Pest i Danmark. 1648 Faldt saa store Hagel som Nødder 3die Pintzedag, hvilke gjorde stor Skade paa Korn og Smaa Qvæg i Laaland og Falster. 1655. Var mange Steder Pest i Danmark. 1658. Var saa haard Vinter, at de Svenske gik over Beltet til Fyen, Langeland, Laaland, Falster og Siælland, 1660. Grasserede en svar Sygdom i Fyen; i Ringe Sogn døde 87 Mennesker. 1683. Lod sig en stor Commet til Syne, 1711, den 10 Jan. Begyndte Pesten i Kiøbenhavn, da den allerede havde grasseret nogle Uger i Helsingøer, hvor Smitten og Anstikningen formodentlig er kommen af de fra det Helsingborgske Slag forrige Aar overskibede mange syge og elendige Folk; Saa at det vel kan være troeligt, at den (uagtet de derimod føiede forsigtige Foranstaltninger) skulde kunne være kommen derfra til Kiøbenhavn. Andre meene, at den var bleven bragt dertil med et fra Østersøen, ankommet Skib, som havde Hør inde. Det være imidlertid, hvorledes det vil, saa skal efter en trykt Fortegnelse og ver de Begravne, som døde af Pesten og denne Smitsomme Syge i Kiøbenhavn indtil Aarets Udgang, være døde 22535 Mennesker, endskiøndt andre regner 40000 og fleere. Saa skal og i Helsingøer, samt de omliggende Byer, i Tikiøb, Rundsted og Høsterkiøb ved Hirschholm, være døde fleere end 2310 Menneskeer. 1728. Var den store Jldebrand i Kiøbenhavn. 59. Natten til den 22 Dec. Blev mærket betydelige Stød af Jordskielv i Danmark, Norge og Sverrig, 1772 den 17 Jan. var den mærkværdige Dag, som alle mindes og aldrig glemmes.