JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-09-14
Keiseren af Rusland indtraf Natten til den 4de Septbr. gandske uventet til Nürnberg. Han havde, under strengeste Jncognito, gjort Reisen fra Augsburg dertil i 11 Timer. Næste Morgen var Hs. M. reist bort igjen til Weimar. Fra München meldes: Jgaar Aftes (2den Septbr.) Kl. 10 kom Kongen hertil, overordentlig echaufferet. Man veed ikke Aarsagen, kun saameget erfares, at Kronprindsen, havde ikke maattet komme til Augsburg saalænge, Keiseren af Rusland opholdt sig der. Derimod var den unge Hertug af Leuchtenberg (den svenske Kron prindsesses Broder) bleven overordentlig udmærket af Keiseren, som endog skal have i Sinde at ansætte ham i sin Armee.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-09-14
Den blinde Kronprinds af Hannover skal formæles med en Prindsesse af Mecklenborg-Strelitz. Hvis der - hedder det – af dette Ægteskab fremkommer en Søn, vil Faderen resignere til Fordeel for denne, og man vil da ikke komme til at drøfte det ubehagelige Spørgsmaal, om en blind Fyrste kan bestige Thronen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-09-14
J Stockholm er det nu roligt igjen. Statstidenden indeholder omstændelige Beretninger og det Passerede, hvoraf erfares, at Militairpatrouillerne havde først hugget ind efter at man havde kastet med Stene paa dem og beskadiget flere baade Soldater, og Heste. Blandt andet meldes, at man paa mange Steder havde seet velklædte Personer der syntes at være Anførere, thi naar de peed, vare Folkemasserne styrtede frem af Huse og Sidegader. Jfølge Aftonbladet havde en stærk Folkehob omringet det kgl. Slot, og raabt Hurra, Fædrelandet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-09-14
Jfølge Allgem. Zeitung skal Hs. K. H. Prinds Christian have i Sinde at forblive Vinteren over i Udlandet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-09-14
J Kjøbenhavn er foranstaltet, at et Flag heiset paa Nicolai Taarn, vil tilkjendegive dens Jndvaanere, naar Fregatten Rota med Thorvaldsen, nærmer sig Helsingøer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-09-14
J Statskalenderen for iaar findes en pudseerlig Trykfeil Side 161, hvor Uniformen for det kongelige danske Cancellies Præsident, Deputerede og Assessorer omtales: efterat den karmoisinrøde Kjole nemlig er beskrevet, hedder det, at de skulle bære, hvide Underbeenklæder" (for Underklæder.).
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-09-14
Borgerrepræsentanterne i Roeskilde have af Magistraten begjært, at en Raadstueforsamling maatte finde Sted for at erfare Borgernes Mening, om hvorvidt Afskaffelsen af Krammarkeder maatte være ønskelig, da det i saa Fald er paatænkt, derom at indgive en Petition ved den forestaaende Stænderforsamling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-09-14
Provst Jacobsen i Flensborg erklærer i Kieler, Correspondent med Hensyn til den saa ofte omtalte Skaal, at det var et Impromptu af ham selv, at Verset selv skal staae Sud-Jutten, at han ikke har foranlediget dets Bekjendtgjørelse, og at han ikke derved har villet fornærme Jyderne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-09-14
Fra Rendsborg gives den gamle Landsbypræst Ret i, at vi Christne ingen Sabbath have. Saaledes har til Ære for Infanteri-Jnspecteuren om Løverdagsaften gaaet en fuldstændig Tappenstreg, ja under Gudstjenesten præsenteredes Tropperne næste Formiddag, og de gymnastiske Øvelser foretoges; og hvorfor dette Hastværk, Dog vel ikke for at kunne gjøre de fornødne Familiebesøg med det samme paa Jnspectionsreisen som sædvanlig. Det sluttes med en latinsk Sentents, hvis Mening omtrent er: "Hvor vil der kunne ventes Seier, hvor Herren haanes." Slagelse, den 10de Septbr. Districtschirurg Kannegteser, der ved flere Leiligheder og paa flere Maader har været under Omtale for Raahed og Barbarie, har atter i disse Dage givet Anledning til ikke just paa bedste Maade at omtales. Sagen er denne For kort Tid siden faldt en Tjenestepige paa Løvegaard ned, derved at en Green gik itu af et Kirsebærtræ, hun var sat til at plukke Kirsebær af, og bra sin ene Arm nede ved Haandledet. Hun blev strax givet i Kuur til Hr. Kannegieser, som ogsaa pligtmæssig tog sig af hende indtil den 5te dennes, da hun meldte sig til at omforbindes, og han ved denne Leilighed erfarede, at Forbindingen havde været aftaget og var bleven omlagt efter ham. Herover, som ogsaa fordi Pigen ikke var mødt til rette Tid, blev Manden nu saa opbragt, at han uden videre at undersøge Aarsagen rev Forbindingen at hendes Arm og og hende paa Døren med den smukke Besked, at hun kunde gaae af Helvede til og lade sig forbinde hjemme af Ladefogden. Med uforbunden Arm gik hun saaledes bort, men blev heldigviis paa Gaden mødt af en medlidende Borger, der af Pigens Graad blev henledet paa hendes Ulykke, og ved hans Bistand blev hun bragt ind paa Slagelse Fattighuus, og skaffet forbunden af Hospitalslægen. Hr. Ks. barbariske Forhold fortjener formeentligen at vorde undersøgt fra det Offentliges Side. (VS. Av.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-09-14
Odense. Festen for Ørsted bivaantes her af 70 Deeltagere. J Salen hang Ørsteds Portrait, omslynget med Krandse. Præsidiet førtes af Procurator S. Hansen. Skaalerne udbragtes saaledes: For Kongen, af Stiftamtmand Castenschjold. For Prinds Christian, af Oberst v. Lewetzau. For Ørsted, af Biskop Faber. For Fædrelandet af Assessor Schønheider. For Stænderforsamlingerne i Viborg og Roeskilde", af Cancellieraad Hempel. For Etatsraad Ørsted, af Redacteur. Thomsen. For Communalvæsenets Flor og Fremgang, af Kbm. Chr. Jürgensen. For "borgerlig Frihed og Oplysning, af Procurator S. Hansen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-09-14
For de elskelige Danneqvinder af Redacteur Thomsen. Slutningsskaalen, for Hædermanden A. S. Ørsted, udbragtes af Selskabets Præsident. De fleste Skaaler vare indledte ved Taler og Sange. J sin venlige og hjertelige Taksigelse havde den høit hædrede Gjæst bemærket, at Fyen var hans Føde provinds. Han ønskede alt Held over denne og dens vakkre Hovedstad. Næste Morgen reiste han derfra, efterladende - hedder det i Hr. Avis, hiint velgjørende Jndtryk, som bevirkes ved Synet af en høibegavet og patriotisk Mand, der udelukkende helliger sine høie Tanker og sine varme Følelser til Fædrelandet og Alt hvad der er Stort og Ædelt. Gid hans Liv maa vorde saa langt, som det er ærefuldt Veile. Torsdagen den 6te Septbr. om Morgenen opdagede tvende i en lille Pram værende Fiskerdrenge en svær Fisk midt i Fjorden imellem Holserhage og Bredballeland. Da de troede, der var en god Fangst at gjøre, vovede de sig hen til den, og ved en snild Vending med Prammen, kom de til at slaae den med en Stage over Snuden, hvorved den styrede mod Land ved Aakjærvig. Tvende Fiskere, vare imidlertid fra Land af komne til Hjelp, og ved fælleds Bistand fik de den omsider dreven saa langt ind paa Land, at den ikke meere kunde arbeide sig ud igien. De gave sig nu ifærd med at dræbe den ved Hjelp af Ører og skarpe Tørvespader, hvorved circa 60 Lpd. Spæk blev hugget ud af den. Først efter 6 Timers Anstrængelse blev den dræbt. Fisken (formodentlig af Hvalslægten, en Nordkaper - Balgene glacialis –) er 26 Alen lang, Hovedet iberegnet, hvis Kjæver ere 3 1/2 Alen lange; midtpaa, fra Ryggen til Bugen, er den 4 1/2 Alen dyb. Spækket over Ryggen ligger fra 1/2 til 3/4 Alen høit, og saavidt man kan skjønne, vil den udgjøre 5 a 600 Lpd., der ifølge anstillet Prøve yder 5 a 6 Potter Tran pr. Lpd. - Fisken er solgt til Skibsbygmester Beck for 80 4 Rbdr. (Veile Av.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-09-14
Stænderforsamlingen i Viborg. Sagen angaaende Assessor Withs Forslag om Foreningen af begge de danske Provindsialstænder-Forsamlinger. Med 31 St. mod 23 blev besluttet, at indgive en allerunderdanigst Petition om, at Nørre-Jyllands og Østifternes Provindsialstænder maatte forenes paa en til samtlige Provindsers Tarv svarende Maade.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-09-14
Forlangt Jndrykkelse. Mosaiternes Tro og Haab paa en Messias. (Helliget dHr. Stiftamtm. Rosenørn og Biskop Øllgaard.) Stænd. Tid. første Række S. 1006, anden N. S. 733334. Alt for syv Aarhundreder tilbage, har Maimonides (Mosaiternes Luther) i sit bekjendte Værk ad hubakTract, Regum, (der tjener til Norm for de gieldende jødiske religiøse Love) om hiin Troesartikel, yttret sig saaledes lydende i en ordret Oversættelse: Jsraels Frelse vil engang gradeviis fremkomme fra et Land til det andet, og endelig udbrede sig overalt, hvor Jsraliterne ere adspredte. Liig Dagens Frembrud, som ikke skeer paa een Gang, men lidt efter lidt; først bryder Morgenrøden frem, Nattens Mørke taber sig alt mere og mere; det velgjørende og qvæ agende Lys vinder alt et større Rum, endelig oplyser "Solen den hele Horizont. Saaledes hedder det om Patriarken Jacob (hvem Kabbalisterne have betragtet som et Forbillede for den isralitiske Slægt): En Mand, kjæmpede med ham indtil Morgenen brød frem o. s. v., endelig gik Solen og for ham." (Genesis 32, 25, 32). Jngen bør troe, at noget Overordentligt eller unaturlige Rystelser ville komme frem ved Messias's Komme, kun Sandhed og Ret, Lys og Kundskab, Fred og Kjærlighed iblandt alle Jordens Beboere vil være hiin "Tids almindelige Løsen. Det har jo Propheten Esaias spaaet (11, 6, 9) Ulven skal boe hos Lammet, Parderen vil græsse med Kidet o. s. v. Alt i en Lignelse. At denne for Menneskeheden saa velgjørende Tid alt mere og meere nærmer sig, viser Historiens sidste Halvhundredeaars Begivenheder; den gaaer kun langsom, men jo mere Solen skinner frem, jo mere fordeler Taagen sig Mørket svinder. Er end Mosaiternes Sag falden igjennem, saa er det dog en stor Trøst og Glæde, at see kundskabsrige Mænd, med Kraft og Varme, med Kjerlighed og Liberalitet at have fægtet for denne retfærdige Sag. Disse 21 Venner og Brødre, hvoriblandt udhæves Stiftsprovst Hald, Oberst Brock, Præsidenten Prof. Schouw, Etatsraad Brink-Seidelin, Assessor With, Justitsraad Fleischer, Ex. jur. Schytte, Tobaksfabriqveur Funder, Overretsprocurator Møller, Kammerjunker Mylius, Cancellieraad Rummelhof og Agent Nielsen modtage herved min og jeg tør sige samtlige Danmarks Mosatters og mangfoldige Christnes Tak for deres grundige, indholdsrige, udmærkede og i høi Grad interessante Debatter under Discussionen i St. Tid. 1ste Række No. 62, 63, S. 9891008 og 2 Række No. 4650, S. 731793. Sagen var retfærdig og Kampen var ædel; den er ikke gaaet tabt, fordi nogle Stemmer have faaet Overvægten; ethvert godt Frokorn, som nedlægges i Jordens Skjød, bærer med Tiden velsignelsesrige Frugter; hvert Ord er optegnet i Historiens Aarbog for 1838 og vil engang blive benyttet af de efterkommende Slægter, hvor da Fordommen vil være mere svunden og Solens velgjørende Straaler mere opvarme Hjertet og oplyse Forstanden. Det er vort Haab paa en Messias." Odense, den 9de September 1838. A. D. Cohen,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-09-14
Katechet for de mosaiske Troeslehender, i Fyens Stift.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-09-14
Reisende med Dampskibet Dania. Fra Aarhuus til Kallundborg: Justitsraad Bernth med Frue, Cancellieraad Gorm, Pr. Lieutenant Cand. juris v. Hoff, Krigscancelliesecretair Hyllested med Tjener, Greve A. F. v. Trampe, Particuliers Bock og Rottbøn, Jfr. Jensen, Contoirist Wiinholdt, Urtekræmmer Wulff, Handelseleverne From og Rosenstand, Cand. theol. H. Raae, M. Leegaard. Ved Tallotteriets 1341de Trækning i Altona udkom: No. 66. 1. 53. 44. 73.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-09-14
Bekjendtgjørelser. Det blev min sørgelige Skjebne at underrette deeltagende Slægtninge og Venner og, at min inderlig elskede Mand, J saach Koch, forhen Klædefabriqueur i Fredericia, efter et langvarigt og smerteligt Sygeleie, i sit 54de Aar, i Dag blev mig berøvet ved Døden. Jellinge ved Veile, den 6te September 1838. K. B. Koch fød Brandt. Forenede Enke-Understöttelses- og Brudegave-Selskab for alle Stænder, Stiftet 1794. At den Selskabets Enker tilkommende Pension, for indeværende Juli Qvartal, der fortalder til Udbetaling i Octbr. Maaned d. A. indtil videre er forhøiet til 44 Rbd. Sölv aarlig for hver Portion; tilkjendegives herved samtlige Enker til fornøden Underretning. Directionen for ovennævnte Selskab.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-09-14
Tirsdagen den 18de dennes, om Eftermiddagen Kl. 2, bliver i Gaarden No. 72 paa Middelgade her i Byen, ved Auction bortsolgt et Ege Schatol, en Birketræes Sopha, 10 dito Stole, en moderne Kakkelovn, Sengesteder, Sengeklæder, Lagner, Gangklæder, hvoriblandt en complet Jæger=Uniform, 3 Sølv Lommeuhre samt nogle Handelsvare, med mere, Alt tilhørende Stervboet efter afgangne Kjøbmand P. Nørgaard her i Byen. Lysthavende indbydes. - Aarhuus, den 7de Septbr. 1838. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-09-14
Tirsdagen den 25de dennes, om Eftermiddagen Kl. 2. bliver i Hr. Kjøbmand Roses Gaard paa det store Torv her i Byen ved Auction bortsolgt endeel Ind= og Udboe, tilhørende Stervboet efter afgangne Frue ProfessorindeSteenvinkel, bestaaende af Sophaer, Stole, Borde, Commoder, deels af Mahognie, deels af Birketræe, 2 store Speile i Mahognie Ramme, et Ege Schatol, et Linned skab, Sølv, Kobber, Messing, Jern og Træfang, Sengesteder, Sengeklæder, Lagner, Dækketøi, Steentøi, samt endeel Bøger i det franske, tydske og danske Sprog, m.m. Hvilket herved til Lysthavendes Efterretning bekjendtgjøres. Aarhuus, den 11te September 1838. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-09-14
Løverdagen den 15de d. M., Middag Kl. 12, afholdes paa Hads a Ring Herreders Tingsted i Aarhuus Raadhuus Licitation til Opførelse af en Deel Steenkister i bemeldte Jurisdiction, efter Overslag og Conditioner, som bekjendtgjøres paa Licitationsstedet. Hads & Ring Herredscontoir, den 8de Septbr. 1838. Lanng.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-09-14
Jfølge Forligs= og Udlægshaverens Reqvisition bliver ved 3de Auctioner, som afholdes: Onsdagen den 3die October, - 17de - og 31te hver Dags Formiddag Kl. 10, opbuden til Salg det Anders Rasmussen paa Sveistrup Mark tilhørende Sted, bestaaende af 13 Fag og de samme tilliggende Jorder af Hartkorn Ager og Eng 5 Skpr. 3 Fdkr. 1 Alb. af Sveistrup Præstegaards forrige Udmarksjorder, og 3 Skpr. 1 Fdr. 1 Alb. paa Fiirgaarde Mark tilligemed Konge-, Kirke-, Korn- og Qvægtienden af bemeldte Hartkorn og den ved Stedet værende Afgrøde. - De 2de første Auctioner holdes paa mit Contoir her i Byen, hvor Conditionerne kunne erfares, og den sidste i selve Stedet paa bemeldte Sveistrup Mark. Denne Publication skeer overeensstemmende med Pl. 22de April 1817 til alle Vedkommendes Efterretning. - Skanderborg, den 3die Septbr. Blichfeldt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-09-14
Efter Vedkommendes Begjæring, grundet paa Forlig, bliver det Anders Jørgensen tilhørende Sted paa Møldrup Mark, Woerladegaard Sogn, Thyrsting Herred, med underliggende Jorder, af Hartkorn, Ager og En1 Td. 3 Fdkr. 3/4 Alb., opbuden til Bortsalg ved 3de Auctioner, som afholdes : Onsdagen den 3die October, ) 17de f. M.. ) næstkommende. a Løverdagen - 3die Novbr. De 2de første Auctioner holdes paa Tingstedet her i Byen, Klokken 12 Middag, og den 3die Auction i selve Stedet Kl. 11 Formiddag. - Conditionerne erfares ved Auctionerne. - Hvilket herved bekjendtgjøres til Lysthavendes, og, overeensstemmende med Placaten af 22de April 1817, tillige til Panthavernes Efterretning. Thyrsting og Wrads Herreders Contoir i Brædstrup, den 8de Septbr. 1838. Wittusen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-09-14
Jfølge Skanderborg Amthuses, paa det kongel. Rentekammers Skrivelse grundede, Reqvisition, bliver den Salomon Christensen tilhørende, den kongelige Kasse for paadragne Skatterestancer adjudicerede Gaard, Gammel Heines eller Gudensgaard i Rye Sogn, Thyrsting, Herred, med underliggende Eiendomme, af Hartkorn, Ager og Eng 1 Td. 2 Skpr. 3 Fdkr. 1/5 Alb., opbuden til Bortsalg ved 3de Auctioner, som afholdes paa Tingstedet her i Byen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-09-14
Onsdagen den 3die October, næstkommende, hver 17de f. M., og Torsdagen - 1ste Novbr. ) Dags Formidd. Kl. 11. Denne Bekjendtgjørelse skeer overeensstemmende med Placaten af 22de April 1817 saavel til Pantecreditorernes, som til Lysthavendes Efterretning. - Conditionerne erfares ved Auctionerne. Thyrsting og Wrads Herreders Contoir i Brædstrup, den 8de Septbr. 1838. Wittusen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-09-14
Mandagen den 8de Decbr., næstkommende, Kl. 10 Formiddag, lader Sognepræst Rohmann, formedelst Forflyttelse, ved Auction i Tønning Præstegaard bortsælge endeel ham tilhørende Ind= og Udboe, bestaaende af Borde, Stole, Sengesteder, Sengeklæder, Dækketøi, Sølv, et Stueuhr, et Schatol, en Jernkakkelovn, en Grubekjedel, en Vogn, nogle Kar og Ankere, o. s. v., samt nogle Køer, Faar og Avlsredskaber m. m., saa og endeel Bøger i forskjellige Videnskaber. - Hvilket herved til Lysthavendes Efterretning bekjendtgjøres. Thyrsting og Wrads Herreders Contoir i Brædstrup, den 8de September 1838. Wittusen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-09-14
Efter vedkommende Udlægshavers Reqvisition bliver det Tømmermester Niels Truelstrup tilhørende, og Nye=Smedegade her i Byen under No. 483 beliggende Sted med Jordlod, stillet til Bortsalg ved trende offentlige Auctioner, der afholdes: Mandagen den 15de October, 29de f. M., og 12te November næstkommende, Trykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkerie.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-09-14
Canalmaris. hver Dags Formiddag Kl. 11. Første og anden Auction afholdes paa Byens Raadstue, men tredie Auction i selv Stedet, der er assureret for 20 Rbd. og bestaaer af et Forhuus paa tre Fag, 1 Etage Bindingsværk. Dette bekjendtgjøres herved til Efterretning for alle Vedkommende i Henhold til Placaten 22de April 1817. Conditionerne erfares hos Procurator Horn i Horsens Horsens, den 8de September 1838. Ræder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-09-14
Ved Proclama, som læses i vedkommende Over- og Underret, ere Alle og Enhver, som maatte have noget at fordre i Stervboet efter Fæstegaardmand Jacob Peder sen i Gram Bye, Raarup Sogn, Møgelkjær Gods i Veile, Amt, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til for mig som Skifteforvalter i Boet, inden bemeldte Tids Forløb, at anmelde og beviisliggjøre deres havende Krav, hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Braae, den 6te September 1838. Købte. Underfoer til Damekaaber. saavel i glatte som trykkede i nyeste Mynstre, ere i Dag arriverede hos Undertegnede og sælges i Forening med en stort Udvalg af glatte og figurerede Thibets, franske og Zephyr=Merinos, til de billigste Priser af Vitus Jngerlev.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-09-14
God, reen, Sæde Rug, faaes billig hos C. F. W. Leverkhuusen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-09-14
Bilægger=Kakkelovne kan nu igjen bekommes hos C. F. W. Leverkehuusen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-09-14
Fersk Flæsk i gode sunde og fede Vare, kjøbes til gangbare Priser, Ryggen maae følge med Flæsket naar det er gjennemsanget i Midten. Carl Bentzen. Paquetten "Prindsesse Caroline, der føres af Capt. R. J. Brasch, afgaaer herfra til Kjøbenhavn førstkommende Mandag den 17de dennes, Kl. 10 Aften, og medtager Passagerer, Qvæg og Stykgods. Aarhuus, den 14de September 1838. J. H. Agerup.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-09-14
God Græsning i Tofter, hvis Beliggenhed er tæt ved Byen, anbefales dem der lade overføre Kreature til Sielland, for billig Priis. Det nærmere aftales med Aarhuus, den 4de September 1838. P. Sabro.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-09-14
En eller to Drenge kan til 1ste Novbr. antages i Lær her i Jernstøberiet. Det nærmere erfares hos Viinhandler Kjeldsen eller Undertegnede. Jernstøberiet i Horsens, den 2den Septb. 1838. C. F. Weiss. Skudsmaalsbøger ere mig tilsendte til Forhandling fra Forlæggeren, Hr. Boghandler Soldenfeldt i Kjøbenhavn, og disse kunne herefter bestandig erholdes hos mig i complet Stand. Colding, den 9de September 1838. S. Meldrup.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-09-14
Dr. Lardners Skrift om Dampmaskinen, 1ste Hefte, 24 s. Comisk Fortælling angaaende en ny Oldermands Valg den mærk ærdige 7de August. 10 s. Feiltagelserne, Comedie i 3 Acter, af Goldsmith. 28 s. Jødinden, Opera i 3 Acter, af Scribe. 20 s. Enten elskes eller de, Lystspil i 1 Act, af Scribe. 16 s.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-09-14
Den Forviste fra 1831, en Roman fra Grækenlands nyeste Historie. 4 Mk. 8 s. ere at faae hos S. Warberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-09-14
Den paa Sønderbyegaard averterede Gart1 Plads er nu besat. Geelmuyden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-09-15
No 151. den 15de September. Løverdagen. med Brevposterne Den til Forsendelse allene privilegerede Kongelig allernaadigst Stifts-Tidende. Tarhuus Redigeres og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-09-15
Blandinger. Den engelske Hofjournal fortæller, Dronning Victoria har befalet Overkjøkkenmesteren, indtil videre ikke at forsyne det kgl. Taffel med Skildpaddesuppe. Denne Ordre har vakt stor Forundring, da Hs. M. stedse har været en afgjort Veninde af Skildpaddesuppe. Saaledes blev af Dronningen ved en Hertugen af Remours givet Afskedsbanquet Skildpaddesuppen befunden at være af saa fortrinlig Godhed, at Prindsens Ansigt i et ubevogtet Øieblik skal have antaget et Udtryk af Forundring, da han saae den af Dronningen anden Gang tømte Tallerken blive overbragt tredie Gang fyldt og deele sine Forgængeres misundelsesværdige Lod. Men dermed havde Skildpaddesuppen ogsaa fettet sin sidste Triumph. Den kgl. Ordre fulgte kort derefter. Dronningens Livlæge den baroniserede Dr. Clarke, havde erklæret, at Nydelsen af formegen Skildpaddesuppe vilde forstyrre det kgl. Velbefindendes Harmonie, og hans dertil knyttede Raad, i Fremtiden at indskrænke sig til noget mindre deraf, havde bestemt Dronningen til hellere gandske og aldeles at bortfjerne Fristelsen. Hds. Majsts Maaltider skeer saaledes: Kl. 10 1 Kop stærk Caffe og to Kopper Thee med dertilhørende french rolle (et Slags Franskbrød) ristede i Skiver over Gløder, med Smør paa. Kl. 11 Frokost, to blødkogte Æg, samt afvexlende Fuglekjød Vildt og Skinke. Kl. 2 Mellemmad Riisbudding, Cotelets eller Beafsteak med brunede Kartofler, Kl. 7 Middagstaflet. Sædvanlig drikker Hs. M. et Glas Madeira, nogle Glas let fransk Viin, og tre eller fire Glas Champagne. Efter Taffelet en Kop Caffe, og senere : Kopper Thee, uden Sukker og gandske lidt Fløde. Til dagligt Brug er dette Hs. Majestæts sædvanlige Spise reglement. Kl. 12 begiver Hs. M. sig til sit Sovegemak, hvor et Glas frisk Brondvand er hendes Nattedrik, Ved en nylig udkommen russisk keiserlig Ukas er det bleven forbudt alle Polens Borgere og Bønder, Mandfolk og Fruentimmer, herefter at bære de krakanske og masoviske Dragter, fiirkantede røde Huer, Paafuglefjæ- og Belter med Metalplader, samt overhovedet blaae, røde og hvide Tegn eller Klædningstykker. Hvidt Lærred tør kun bruges til den inderste Legemsbeklædning. Alle Polaker, i Kjøbstæder og paa Landet, skulle derimod, ifølge keiserlig befaling, anlægge det mørkfarvede russiske Co stamme. Dog er det af særegen Naade tilladt Kjøbstæddamerne, til deres Pynt at benytte grønne og høirøde Tøier, Af faderlig Omsorg for Polakkernes pecumaire Vel har Regjeringen foranstaltet, at der i alle Stæder og Landsbyer skal foranstaltes Oplag af de befalede Tøier til billige Priser. Disse Forandringer skulle træde i Kraft den 1ste Januar 1839, saa at det nye Aar vil faae det gamle Polen at see i en, hvad det Udvortes angaaer, heel forandret Skikkelse.