JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-02-27
Døbte. Den 51 Jan., Politiebetjent R. Nielsens Datter: Pauline Ellen Kirstine, Fadd.: Jomfruerne Hansen og D. Sander, Hvedebrødbager J. Sander og Gartner K. Pedersen, Den 14 Febr., Skrædersvend Ch. G. Kaufmanns Datter, Mette Marie Karen Sophie Frederiche, Fadd.: Pigerne L. Frantsen og K. Hansen, Bagersvend M. Larsen og Skomagersvend Johansen. Den 16de, Slagtermester Th. Wiingaards Datter: Sophie Frederiche, Fadd.: Jomfruerne S. Wiingaard og L. Belschner, Hattemagermester H. Petersen, Skomagermester Jac. Bruun og Svineslagter M. Langhof. Den 25de, Kurvemager W. Langes Søn Hans Henrich, Fadd.: Barnets Søstre Aug. og Dorth. Lange, Skrædersvend Chr. Andersen, Smedesvend Joh. Løngreen og Kurvemagersvend N. Lange. S. D., Dagleier Jørgen Jørgensens BørnDen ene: Kristian; Fadd.; Pigerne M. Hansd. og M. Jørgensd., Skomagermesterne L. Jørgensen og A. Petersen; den anden : Wilhelmine; Fadd. Barnets Moder og J. F. Johnsd., Skomager svendene J. Nielsen og A. Petersen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-02-27
Døde. Den 27 Jan., Dreier P. Pedersens Enke, Mette, 87 Aar. Den 2 Febr., Stenhugger H. Jørgensens dødfødte Søn. Den 16de, Jfr. Juliane Marie Elisabeth Heimeran, 41 Aar. B. Frue Sogn.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-02-27
Døbte. Den 1ste, A. M. Rasmusdatters Søn: Hans Jørgen Carlsen; Fadd.: Pigerne A. K. og C. U. Østergaard, og Dagleier J. Rasmussen. Den 21de, Dagleier J. H. Duchs Søn Ferdinand; Fadd.: Pigerne M. C. Rasmussen og H. Hansen, Postbefordrer N. Petersen og Fanesmed N. Nielsen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-02-27
Døde. Den 7de, A. K. Nielsdatters dødfødte Drengebarn. Den 18de, Vævermester J. Withs Datter, Ane Kirstine, 1 Aar. Den 25de, Smaahandler P. Madsens Enke, Mette Larsen, 75 Aar. C. St. Hans Sogn. Den 6te, Skomagermester P. N. Hennebergs Søn Frederik Ludolph Sophus, Fadd. Frue Jacobsen, Frøken Stagemeyer, Generalkrigskommissair Krag, Ritmester Schulz, Ridder; Stadshaupmand Andrup og Apotheker Andersen. Den 10de, Papiirsvend H. Petersens Datter: Jacobine Petrine; Fadd.: Pigerne K. Augustinussen og D. Nielsen, Skomagermester H. Winterby og Farverkarl N. A. Woldtofte. Den 12te, Brændeviinskarl C. Ander sene Damer: Caroline Dorothea Frederiche, Fadd. Mad. Ibsen, Jfr. L. M. Huus, Student Bøslemsse, Brændeviinsbrænder P. Jørgensen og Handelsbetjent N. C. Nielsen. Den 13de, Styrmand Jess Jessens Søn: Jens Christian; Fadd. Mad. Holbech og A. M. Bastrup, Skolelærer N. Larsen, Skomagersvend S. Obelt og Tømmersvend J. Obelt. Den 16de, Muursvend J.H. Pedersens Datter: Marie Christine; Fadd.: Pigerne J.C. Pedersd. og M. C. Gerhardsd., C. Rasmussen og P. Joseph. Den 20de, Bryggersvend C. Rasmussens Søn, Christian; Fadd. Mad. Paulsen, Jfr. Bech, Forligelseskommissair S. Hempel, Gjæstgiver Larsen og Kjøbmand Steenfeldt. Den 21de, Dagleier J. H. Duchs Søn: Sophus Schering; Fadd.: Jfr. G. Simonsen, Muursvend Garts Kone, Smaahandler J. Nielsen og Politiebetjent Lütken.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-02-27
Kopulerede. Den 1ste, Korporal J. Sørensen og Pigen M. Rasmusdatter. Den 15de, Informator Peter Ludovi Abildgaard og Jfr. Dorothea Elisabeth Olsen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-02-27
Døde. Den 17de, Dagleier N. Rasmussens Søn, Rasmus, 1 1/2 Aar. Den 21de, Berider A. Rasmussens Søn, Frederik Ferdinand Lauriz, 5 Maaneder. S. D., Smedesvend Christian Manch, 6 1/4 Aar. Følgeblad til Fyens Stifts Adresse-Avis.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-03-01
No. 51. 55 Aargang. Fyens J. Stifts. privilegerede: Kongelig allene Avertissementstidende. Adresse-Avis og overalt i de Danske Stater. Forsendes med Brevposter, Udgiveren Søren Hempel i Odense. Redigeres, trykkes og forlægges af Mandagen den 1 Marts 1824. Jndhold. Frankerig (Statspapirernes Pari Cours. Valg Mansorer), Spanien (Slagsmaal i Granade, Carthagensc.). Storbrittannien (Parlamentsforhandlinger). Tydskland (Kongen af Bayerns 2braarige Regjeringsjubilæum. Hertugen af Leuchtenbergs Død).
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-03-01
Frankerig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-03-01
Nylig har Man oplevet et i den franske Finantshistorie mageløst Exempel paa, at Renten eller Statspapirerne i stod over pari, hvilket var Tilfældet den 17 Februar. Under den gamle Regjering oversteeg de aldrig 84 og under Napoleon naaede de kun 94. De Ministerielle Tidenden bruge dette som et Argument imod Oppositionens bestandige Frygt for, at Frankerig skulde synke under Vægten af Statslaanene. Vel sandt, sige de, Viskylde 197 Millioner Renter; men af disse have de 63 Mill. deres Oprindelse for Restaurationen og 130 Mill. ere Efterveer fra Revolutionstiden og de 100 Dage; følgelig kommer kun 4 Mill., som foraarsagede ved den spanske Krig, paa den nærværende Regjerings Regning. Koureren seer med andre Øine, og maaer ny Forvirring af et desto dybere Fald som maa paafølge af slig en øieblikkelig Stigen, fremkaldet ved et Spil af kunstige Operationer, hvilket allerede viste sig næste Dag, da Renten svævede over og under 100. Denne Handel, hvorved Kapitalisterne faae Leilighed til at vinde 1 Procent maanedlig paa deres Penge, varer rigtig nok kuns til en Tid, medens den Fordeel, Man kan have af sine Penges Anvendelse til Handelens og Jndustriens Opmuntring, er vissere og meere ærefuld; men - tilføier sidstmeldte Blad - Mennesket er svagt, naar Man byder ham en klækkelig Gevinst, og lukker da Øinene for mulige Farere, Konstitutionel paastaaer fremdeles, at de spanske Cortes-Laans Skjebne nu er uigjenkaldelig af gjort. Ynkende saa mange Tusindes Ruin udbryder den: den 4 Februar var hine Laans Dødsdag; Monitøren af 14de har stædet dem til Jorde. Den 7 Marts 1820, da den konstitutionelle Bygning reistes, er Vendepunktet. Alt hvad der gik forud er ligitimt og gieldende, hvad der fulgte efter illigitimt og affskaffet. Jmidlertid have bemeldte Cortes=Papirer atter i de sidste Dage hævet sig noget i Koursen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-03-01
Den 21 f. M. vare Valglisterne endnu ikke sluttede, uagtet Valgkollegiernes Møde var bestemt til den 25de, hvorfor Koureren ønsker denne Termin forlænget, hvis den hele Valghandling ikke skal blive et reent Spilfægterie, men et Udtryk af Almeenvillien. Formedelst de idelige Formaliteter var nemlig de fleste Vælgeres Rettighed endnu uafgjort. "Loven - siger den videre - kan ei forandres efter Ministrenes og Præfekternes Tykke. Jmidlertid skulle Ministrene være deres Sag saa vis, at Man antager, at de liberale Medlemmers Antal i det nye Kammer neppe vil udgjøre 50. Manuel synes at være faldet igjennem, men Constant fik endnu Stemmer. Monitøren inholder et meget langt Forsvar for Regjeringens Bestræbelser for at styre Valgene, hvori vises, hvilken Forskjel der er paa disse i Aar og 1816. Dengang bleve Fængslerne endog aabnede: for Mennesker, som havde havt Deel i de 100 Dages Usurpation. J nogle Departementer foretoges Valgene under Raabet: "Ned med Præsterne, Ned med de Adelige! Man nægtede de roialistiske Vælgere Passer a. Men dengang var Alt tilpas og Man forsvarede disse strafværdige Handlinger af Authoriteterne. Til Slutning følger en Formaning til de Roialister, som maatte skade den fælleds Sag ved deres Opposition imod Ministrene og et syvaarigt Kammer. Til de mange Cirkulairer, hvorved det gjøres Vælgerne til Pligt at skaffe Deputerede af det ministerilelle Partie, hører endnu Ministerpræsidentens, Ville les. J samme opfordrer han de undergivne Embedsmænd at være behjelpelige til de monarkiske Principers Triumf, og svække den onde Villie ved at forene sig med Tronens og Legitimitetens Forsvarere. Generalpostdirektoren, Hertugen af Doudeauville, har paalagt alle sine Undergivne det samme som en Pligt. Endog Justitut Bestyrerne ere truede med Afsættelse, hvis de ikke stemme for ministerielle til Kandidater. Hvorledes dette kan forenes med den Lov, at Stemmerne skulle gives under lukt Laag, er en Henmelighed. Den Kongelige Prokurør i Domfront gaaer saavidt at skrive til sine Undergivne: "Jeg vil være opmærksom paa deres Ord og Handlinger, ja selv paa Deres - Taushed!" Nogle Kjøbmænd i Nantes, som Præfekten vilde nægte deres Valgret, paa Grund af at de vare le fødte i Cøll, skjøndt de i 45 Aar havde været boesatte i Frankerig, søgde Domstolen, som da kjendte for Ret, at de vare Franske og beføiede til at udøve alle borgerlige og politiske Rettigheder. Nogle Blade undre sig over, at Manikke finder Hertugen af Orleans paa Listerne og ønsker, at ei allene han, men alle Prindserne maatte have forsæde i Valgkollegierne, hvorved mange Rænker vilde forebygges.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-03-01
Den sidstmeldte Artikel i Journal des Debats imod den østerrigske Jagttager (S. 119) fortjener lidt nærmere at kjendes. Med al Agtelse for den østerrigske Regjerings faderlige Sindelag, bemærker den, at ingen positiv Overeenskomst om politiske Forbryderes Bortjagelse fra andre Stater endnu er oprettet imellem Staterne, hvorfor Engelland, som dog har noget at betyde i Europas, endog aabner et Afyl selv for Revolutionshøvdinger; ligesom den hellige Alliantses Forpligtelse til overalt at forfølge Rolighedsforstyrrerne, ikke heller er saa bestemt som det maatte ønskes. Og endelig synes Jagttageren at have glemt, at der har været en Tid, da Konger, Prindserne, de Adelige og Præsterne vare lovlig forviste af en Magt, som dengang, var erkjendt af alle andre Magter, og førte det samme Sprog som nu Jagttageren. Fordi det er Ret, hvad der er skeet i Schweitz, kan det ikke blive en almindelig Regel. J et følgende Nummer udvikler Journalen endnu nøiere samme Emne, og viser, hvorledes det opstilte Princip ligesaa godt kunde blive et Middel til Dydens Undertrykkelse som til at forfølge Forbrydelsen, hvorpaa Direktoriets og Bonapartes Tid giver Exempler nok, da den Kongelige Familie maatte søge Tilflugt i det af Havet beskyttede Land, og de troeste Undersaatter kaldes Proskriberede, som Man ingen Beskyttelse maatte yde. Derfor saae Man Gesandtere forlange deres Bort viisning. De fremmede Hoffer sukkede; nogle ædle Statsmænd vovede vel at anraabe Menneskelighedens Lov for Emigranterne; men forgiæves. Den offentlige Mening lader sig ikke lede af kolde Retsslutninger. Man forbittrer, kun endnu mere. De, som have bragt Legitimiteten den største Offere, ville bifalde disse Betragtninger. Dydens Ulykke lærer ædle Sjæle at have Medlidenhed med Forbrydelsens og Fordommes Lidelser, og at være paa sin Post imod enhver inhuman Lære. De sande Roialister, som bleve graae under Monarkiets Panier; de Fyrster, som have liidt meest og tilgivet meest, ønske især, at Legitimiteten aldrig maatte berøves hiin milde og ædle Karakteer, som skiller den fra den faktiske Magt. Den gives - hedder det tilsidst - en vis Haardhed i Maaden, at raisonnere paa, der behager dem, som gjerne vilde gjøre sig gieldende ved Overdrivelse i deres Tale; men den monarkiske Politik bortstøder Enhver af sine Tjenere, som enten af Forfængelighed eller Egennytte forhindrer en almindelig Udsoning imellem alle retskafne og Verden gavnlige Mennesker. Den i enhver Henseende agtværdige Østerrigske Jagttager hører ikke til de Blade, som behøve denne Erklæring. Vare Viend undertiden af ulige Mening i tvivlsomme og vanskelige Punkter af den offentlige Ret, tabte den derfor aldrig Høilig hedens, end sige Ærens Sprog af Syne. - At slige Tanker ikke smage Ultraerne er naturligt, hvorfor Stjernen ogsaa strax beskylder Journal des Debats for, at den forsvarer den revolutionaire Jnteresse imod den monarkiske Viisdom.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-03-01
Spanien. Til flere umiskjendelige Fortrin ved Dekretet om Handelsfriheden paa Kolonierne regner den franske Moniter ogsaa, at det er redigeret langt bedre, end Man ellers er vant til ved de spanske Forordninger, og til Beviis at det er meent, har Monitøren gjentaget det i en aldeles troe Oversættelse med den spanske Text ved Siden, samt optaget Journal des Debats Lovtale, hvorefter dette Dekret, som allene bevirket ved fransk Jndflydelse, er den værdigste Løn for Frankerigs Krigstog, imod de spanske Revolutionsmænd.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-03-01
Ligesom Man vil vide, at det er lykkedes Hr. v. Talaru, i Forening med General Bourmont, at udvirke den spanske Regjerings Samtykke til de med de konstitutionelle Anførere. sluttede Kapitulationer, saa haaber Man og, at Veien til en Amnestie derved er jævnet, jal det forsikres, at Man blot af Frygt for Pøbeloptrin af de exalteerte Roialister, bier med dets Kundgjørelse saa længe, indtil Man har faaet de franske Tropper fordeelt til flere Pladser. Efter de Afskrivter, som underhaanden cirkulere deraf, har Dekretet 13 Artilkler, hvori fastsættes, at Jngen meere maa foruroliges for de politiske Meninger, han kan have nyttret fra 7 Marts 1820 til 1 Octbr. 1823, og enhver i saa Henseende Fængslet skal strax løslades. Til Undtagelserne hører: Cheferne for Opstanden i lasCabezas, paa Øen Leon, i Cadix og Corunna, dem, som have tvunget Hs. Majestæt til at antage og besværge Konstitutionen, Grev Abisbal og hans Broder, Alexander, som proklammerede den, før den af Kongen var antaget, de Cortes Medlemmer, som i Sevilla stemte for Kongens Suspension og Regjeringens Forflyttelse til Cadix, To undtagen, som siden viste Kongen vigtige Tjenester i Cadir; Venuesas Mordere, og efter andre Versioner, endnu de Avisudgivere, som have skrevet imod den romerskkatholske Religion, Klubbister, som have talet imod Legitimiteten, Deeltagerne i Mordscenerne i Corunna &c. &c. Okkupations=Traktaten skal være oprettet for 3 Aar. Paa flere Steder er atter forefaldet Slagsmaal imellem Parti lerne, saasom i Carthagena, ved en Ceremonie, da Magistraten lod reise et Monument, til Ære for Kongen paa det Sted, hvor Forfatningsstenen havde staaet; i Granada, da 2 Cortes Medlemmer skulde føres til Ska fortet (for dem vilde da Amnestien komme for sildigt ), hvorved de fandt Leilighed til at undkomme. Da 5 afskedigede konstitutionelle Soldater nylig kom igjennem Almazan, og en Roialist tirrede En af dem med at sige: "Du har nok og været med at raabe: leve Konstitutionen, blev han af Denne ved et Pistolskud strakt død til Jorden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-03-01
Storbrittannien. Hvormeget Lord Nugent end anstrængte sig for at dadle Engellands Forhold i den spanske Krig, og viste, at Man især, ved at lade Sir Court kaste sig i Armene paa de Franske, havde opofret Spanien og hjulpet Frankerig imod det, da dog Kongen ved sin Adfærd imod et Folk, der havde gjort og liidt saa meget for ham, retfærdiggjorde Cortes Beslutning, blev hans Motion om en Forlæggelse af Ministrenes Brevvexling med Sir W. A. Court dog forkastet at Underhuset, som derimod med 171 imod 30 Stemmer besluttede, at det ganske erkjendte de Fordele, Landet havde høstet af den antagne Neutralitet. Jkke bedre gik det en lignende Motion i en anden Jndklædning. Jsær gav LordNugent Sir Courts Forhold i at forlade Sevilla og Cadix Skyld for General Morillos og Alavas Frafald, medens han derved havde understøttet den hellige Alliants i at skaffe Kong Ferdinand den uindskrænkede Magt. Følgen heraf var, at de franske Skibe ingen Told mere svarede i de spanske Havne, medens de Engelske ere udelukte; Frankerig er ved Engellands Bistand i Besiddelse af alle Spaniens Arsenaler, Fæstninger og Havne, Barcellona ei undtagen, hvorom et gammelt Ordsprog siger: der gives kun tre sikre Havne i Spanien. Juni, Juli og Barcellona. Jhenseende til Sir Court svarede Canning blandt andet, at han havde handlet baade efter og uden Jnstrux, da et Tilfælde var indtruffet, som Jngen havde forudseet nemlig Kongens provisoriske Afsættelse, og da Sir Cour fornam, at Faktions-Partiets udlagde hans Ophold i Sevilla til sin Fordeel og deraf udspredte falske Rygter om Engellands Sindelag, trak han sig tilbage til Gibraltar, for her at oppebie nye Jnstruxer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-03-01
Der bliver nu ansat to Engelske Biskopper paa de Vestindiske Kolonier, hver med 4000 Pd. i Løn og Haal om 1000 Pds. Pension efter 12 Aars Ophold sammesteds.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-03-01
Beregningen over Landarmeen er forelagt Parlammen, tet. Der forlanges i Alt 73,000 Md., hvoraf 22,000 Storbrittannien, 20,000 i Jrland og 30,800 udenfor Riger, hvori dog de 20,000 Md., som staae i det Ostindiske Kompagnies Tjeneste, ikke er indbefattet. De 5 nye Regimenter fra No. 95 til 99 ere kun anslaaede til 3250 Md.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-03-01
Tydskland. Beskrivelserne over Festlighederne i Anledning af Hs. Bayerske Majestæts Haarige Regjeringsjubilæumden 16 f. M., hvortil hørte en af Staden München næste Dag givet Fest i Stændernes Forsamlingshuus, som de Kongelige Herskaber beærede med deres høie Nærværelse ere neppe endte, før Glæden forvandles til Sorg ved Budskabet om Hs. K. H. Hertugen af Leuchtenbergs (Engen Napoleons) Død, som paafulgte den 21 Februar. Den Forevigede var fød den 3 Septbr. 1781, en Søn af Napoleons første Gemalinde Josephine, givt med en bayersk Kongedatter og Fader til Kronprindsessen af Sverrig. Hanblev i sin Tid af Napoleon valgt til Vicekongei Jtalien, og deeltog med Hæder i dennes sidste Krige i Rusland og Tydskland.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-03-01
Veltpassage fra den 25 til 29 Febr. 1824. Fra Fyen til Sjælland. Kjøbmændene J. v. d. Heydt og H. Fehrmann ; Hr. M. Guerand; Pastor Warthoe; Kammerherre og Amtmand Baron Adeler, Kammerraad, Dbud. Feddersen; Student C. Paludan; Hestehandlerne M. Lassen og N. Larsen; Gaardmand H. Jensen; konst. Toldkasserer Hansen; Missionair J. A. de Friis, Handelskommis O. C. Hanqvist; Missionair J. C. Kleinschmidt, med Kone; Jomfrue J. Kehlet; Pastor A. Arctander; Kapitain Thomsen; Skipper J. Kruuse; Hestehandler W. Weinschenck; Styrmand P. J. Møller. Fra Sjælland til Fyen. Kapitain N. v. Stocksleth; Jomfrue C. H. Worsøe, Secondlieutenanterne C. W. v. Trane og F. v. Muderspach; Doctor A. v. Binzer med Frue og Barn; Hr. Boscher; Stadsmusikant Simonsen med 2 Døttre; Handelsmændene P. Davidsen, og J. H. Wendrick, Kammerherre Major v. Ahrensdorff med Tjener: Generalkrigskommissair Petersen med Tjener; Handelsbetjent S. C. Berg; Hosekræmmer J Ravn; Handelsbetjent P. G. Westrup; Færgeløbscasserer Mülertz.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-03-01
Kjøbenhavns Børs-Kours den 27 Februar. Hamborg: 2 M. 245 - k. S. 248. Specier: 250; solgtes til 15 Rbmk. Obligationer: (med Rente fra 11 Decbr. 1825) 85 a 83 1/2 Nationalb. Oblig. (uden Rente) 102 Rbd. r. S. eller 127 1/2 Rbd. Sedler for 100 Rbd. r. S. Norske Rbksedler 16 1/2 Rbd. pr. 10 Specier norsk. Norsk Laan 6 PCt. Oblig. Bcomk. 104. Svenske, Sedler 58 1/2 s. Disconto 5 PC. dertisse ments.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-03-01
Norsk Kommen og islandsk Klipsisk bekommes hos Kjøbmand P. Petersen paa Vestergade.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-03-01
J Anledning af en Reparation ved Faaborg Kjøbsteds Skibsbroe afholdes Torsdagen den 18 Marts næstkommende Kl. 10 Formiddag paa Faaborg Raadstue Licitation over følgende Materialier, der blive at levere inden April Maaneds Udgang, nemlig: 64 Stkr. Egepæle, 9 Al. lange, de første 5 Alen 10 1 Tom. og den øvrige Længde 7 a 8 1 Tom. 14 - dito, 4 1/2 Al. lange og 8 2 Tom. 1 Stk. paa 9 Al. 74 Alen Tømmer, 12 Tom. i 5 til Hammer : 1 - paa 10 - 15 - paa 11 - 6. - dito, 6 a 8 Tom. i 2 til Vaderlist 11 - paa 9 -- paa 11 - 380 - 2 Tom. tykke, 12 Tom. brede Egeplanker, Alle snoer. 8 1/2 a 9 1/2 lange. 250 - 2 - Bøgeplanker, 12 Tom. brede, 8 1/2 lige. a 9 1/2 lange. 16 Tylt 12 Fods Fyrrebrædder. Til et mindre Bolværk: 10 Stkr. Pæle, 3 Al. lange, 8 a 9 Tom. i O dito, 6 a 7 Al. lange, 8 a 9 Tom. i O1 - 13 Al. Tømmer, 10 Tom. i - 1 - 13 - dito, 5 a 6 Tom. i O- dito, 7 Tom. i O 152 Al. 2 Tom. tykke, 12 Tom. brede 15 Alens Egeplanker. tykke, 12 - brede 13 -- Bøgeplanker. De forfattende Konditioner ville blive til Eftersyn paa Byefogedkontoiret 8 Dage forinden Licitationens Afholdelse. Hvilket Alt herved bekjendtgjøres til vedkommende Lysthavendes Efterretning. Faaborg Byefogedkontoir den 27 Februar 1824. Flindt, konstit.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-03-01
Til de Brandlidte i Bogense Kjøbstæd, er indkommen følgende Gaver: Sedler. Rug. i Byg. Rbd. s. Td. Sk. Td. Sk. Ved Hr. Hempel i Odense . . . . . Ved - Farver Raffenberg, fra Assens Kjøbstæd . . . . . . Ved - Kancellieraad Stabell, fra Middelfart Kjøbstæd . . . . Ved Skipperne P. Brandt og H. P. Jensen indsamlet i Bogense . . . 140 - Fra Tjenestefolkene i dito Fra Hr. Oberstlieuten. v. Vardensleth 5 - Fra - Major v. Bardensleth 3 Favne Brænde. Fra - Krigsraad Aarestrup i Bogense So . Fra - Sognepræsten i Bogense. . . . 25 Fra - Pastor Balslev i Haarslev. 5 - Fra - -- Ohmann i Wissenberg 20
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-03-01
Fra en Dame i Odense, der ei vil nævnes 10 - Fra Madame Cürtz i Bogense . . . . Fra Hr. Apotheker Rieffestahl i Nyborg 5 - Fra en Gaardmand i Serslev . . . . . 1 Fra Hr. Forpagter Matzen paa Uggerslevgaard.......... . . . . Fra Høyrup Bye paa Sletten. . . . . . Fra Tjenestefolkene paa Uggerslevgaard 5. 32. Fra Uggerslev Bye . . . . . . . . . . . . . Fra Weyrup Bye i Jndslev Sogn. . . . . Fra Kolshauge Bye . . . . . . . . . . . 48 Fra Tjenestefolkene paa Lundsgaard . . - 48 Ved Hr. Pastor Andresen i Randers 12 Specie 7 72. Fra Nørreaabye . . . . . . . . . . . . . . 2 6 25 Fra Degnen Hr. Nielsen i Schoubye . . . . - . Fra Hr. Forpagter Brandt paa Harritzlevgaard . . . . . . . . . . Fra Hr. R. Rasmussen paa Lundsgaard. - . - . Jdet derfor de veldædige Givere paa det hjerteligste takkes for deres saa beredvillige meddeelte Understøttelse, der deels er og deels skal blive uddeelt efter Bestemmelsen, undlade vi ikke at underrette at al mulig Understøttelse med Glæde og Tak fremdeles modtages af Hr. Hempel i Odense og af Undertegnede. Bogense, i Kommissionen for de Brandlidte d. 24 Febr. 1824. H. J. Fich. Hers. J. Fahnøe. C. F. Schou. Skipper Anders Hansen agter at afseile til Lübeck den 10de eller 12 Marts og medtager Fragtgods og Passagerer, Man behager at melde sig paa Skibet, beliggende i Bassinet, Mit iboende Sted er, formedelst Fraflyttelse her fra Byen, strax at faae til Kjøbs eller til Leie. Stedet er beliggende i Gjerritsgaden, een af Byens reelleste Gader, og beqvem til Handelen, bestaaer af 5 Fag Forhuus, 2 Eager, 7 Fag Sidehuus og 5 Fag Baghuus, hvori er Jndkjørsel til Gaarden og en Have. Svendborg den 27 Februar 1824. M. Pedersen.