Berlingske Tidende, 1761-01-16
Bekiendtgiørelse, Undertegnede er sindet, gandske og aldeeles at henvende sine Livs til sit Fædrenelands Nytte. Han giør sig Umag forat vise ved Lærdom og Exempler, at en Forbedring i mange Stykker af Landvæsenet er muelig Han overseer det gandske, og ønsker at Han maae bifalde alle, og at Nytten altsaa maa blive almindelig. Hans Forsæt er, ikke uden Nødvendighed at afvige fra den Læremaade i Spørsmaal og Giensvar. Hans Bestræbelse gaaer derhen, at skrive grundig, kort og forstaaelig. Beviserne ere ligesaa nødvendige, som Modsigelserne og Giendrivelserne, der tiene til at svække de Jndvendinger, som bliver gjorte derimod. Det er umueligt, saa gierne Han endogsaa ønsker det, at Han saa nøye kan indskrænke sin Stiil og Skrivemaade, som mangen en maatte tænke. Saavel det, at lære og undervise de Vankundige og Uvidende, der maa have alting tydeligt, som og, at tilfredsstille og overbevise Kiendere, der ellers i hans Læremaade maatte finde noget ufuldkomment, er ham i Veyen. Dette er den eneste Aarsag, som foraarsager Arkenes Tilvæxt, naar Han udarbeyder Skrifter af allehaande Slags. Omendskiønt Han nu kan have Haab, at de af den Høyere og Mellemstanden kan have Nytte deraf, i Fald Haner saa lykkelig, at vinde deres Bevaagenhed og bifald, og at den nedrigste Stand, som dyrker Agerjorden, kan ved dem finde en nærmere Underviisning og Opmuntring; Saa seer Han dog gierne at hans Skrifter ogsaa maa blive udbreedede iblant de Nordiske Jordbrugere og Bønder. Det er bekiendt, at en Jordbruger, Gaardmand eller Bonde, gjerne læser saadanne Skrifter, som handler om Landvæsenet, naar de ere forfattede i Spørsmaal og Giensvar; Men Han tager i Almindelighed i Betænkning at udgive Penge derfor. Ofte undskyldes Han af hans Uformuenhed, at Han ikke kan giøre det. Undertegnede har nøye overveiet disse betænkelige Omstændigheder, og da de synes at til intetgjøre og svække hans Ønske, som er at tilveiebringe og skaffe nogen Nytte, med hans i Spørsmaal og Giensvar indrettede Skrivemaade, har Han fattet det Forsæt, at gjøre alt hvad ham mueligt er, for at rydde disse Forhindringer af Veyen. Han tager sig altsaa den Frihed, at giøre en underdanig, ydmyg og venlig Forespørsel til alle Eiere af store og mindre Jordegods i Dannemark, om de finder det for raadeligt, at enhver Bye skulde blive forsynet med et Exemplar af hans Skrifter, som sigter til Landvæsenets Forbedring? Det Spørsmaal: Hvorledes sligt beqvemmeligst kunde skee, Troer Han sig ikke til at besvare, Men overlader det til enhvers Eftertanke og Omsorg. J Fald nu dette Forslag hist og her skulde finde bifald, saa tilbyder Han sig at overlade hans Skrifter, for 24 Skill. Alphabetet til de Liebhabere, som vil have samme til forbeskrevne Brug, da andre Liebhabere ellers maae betale 2 Mk. for hvert Alphabeth. Saasnart det Franco fra de Herrer Jordegods Eiere i Dannemark, maatte indberettes til Srs. Andersen og Holck paa Addresse=Contoiret i Kiøbenhavn, som besørger hans Skrifter trykte, hvor mange Exemplarer, enhver vilde forlange til sit Jordegodses Byer, vilde ikke lade det mangle, at antegne det forlangende Antal, og saasnart Skrifterne ere komne fra Pressen, at lade dem følge imod den fastsatte Priis. Han kan som en Fraværende, ikke vide, og saadan Antegnelse endnu kunde finde Sted, i Henseende til 2de Skrifter, som handler: "Om Gierder og Jordens Jndhegning, og om Mark=Fælledsskabets Skadelighed; og nu ere under Pressen, Men Han maae mælde, at om en stakket Tiid bliver et andet Skrift, som skal handle: "Om Sand= og Tørve-Jordens forbædrede Brug, overleveret til Pressen. Derforuden vil Han handle: Om Mark-Fælledsskabets Ophævelse; Om Veyrligets Løb, og hvorledes man forsigtig skal betiensig deraf, samt og igiennemgaae Korn=Sæd=Sorterne, og i Almindelighed opsøge og bekiendtgiøre alle muelige Midler, til Landvæsenets og Agerdyrkningens Forbedring, paa det at Landmanden kan kiende dem, og bruge dem til sin Nytte. Han recommenderer sig i alle Patriotisksindede Medborgeres Bevaagenhed og Yndest, og forbliver det almindelige Væsens, Glücksborg, den 10 Dec. 1760. utrettelige Arbeyder og Tiener. Philipp Ernst Lyders.