JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1755-08-01
Den 11 er Studiosus Severin Christensen allernaadigst confirmeret at være Capellan pro persona til St. Peders Kirke, samt til Hospitalet og Andvorskov Slots Kirke i Slagelse. Den 18 er Hans Borck allernaadigst beskikket til at væve Secreterer i det danske Cancellie. Poul Jensen Rosengaard er allernaadigst confirmeret at være Capellan for Kiorup og Krogsbølle Meenigheder i Fyen og omsider som Sognepræst at succedere. Ole Rhein ligesaa at være Capellan pro persona til Sundals Præstegield i Trundhiems Stift. Den 25 er Rector Marcus Ludvig Hjort i Rønne paa Bornholm allernaadigst kaldet til at være tilligemed residerende Capellan sammesteds. Den 27 Jun. er Procurator Richard von der Hardt allernaadigst confereret at være Birkefoget ved Overgaards Birk i Jylland.
Berlingske Tidende, 1755-08-01
Den 13 Junii behagede det Hans Majestet at udgive en Declaration, over den af 24 Decb. 1753 allernaadigst udgivne Forordning om den i Grevskabet Ranzau brugelige Midlers Deelagtighed imellem Egtefolk.
Berlingske Tidende, 1755-08-01
Hans Majestet Kongen ankom i Tiirsdag Aften hertil Staden, efterat Allerhøystsamme havde indtaget Middags Maaltid hos den Kongelige Frue Moder paa Hirschholm Slot. Om Onsdag Formiddag begav Hans Majestet sig til Gammel- og Nye=Holm, tog derfra til Ride huuset, for at besee den fra Mos ankomne Kanon, og efter indtagen Maaltid paa Christiansborg Slot, retournerede Hans Majestet om Eftermiddagen til det Kongelige Lystslot Fredensborg.
Berlingske Tidende, 1755-08-01
Hr. Cammerherre og Staldmester Staffeld, som har været farlig syg, befinder sig nu igien fuldkommen restitueret. Hr. Cammerherre Greve af Holst, er i disse Dage passeret Beltet, som man meener, har samme Herre i Sinde, at reise til Hannover.
Berlingske Tidende, 1755-08-01
Fra Øster-Riisøer i Norge berettes, at der den 12 huj. om Natten ankom en heftig Jldebrand i en Kiøbmands Huus, som i en Tiid af 3 Qvarteer lagde Huusetmed alle Meubler i Aske, saa det var med Nød, at Folkene i Huuset bleve reddede. Og da man saa vel formedelst Jldens Heftighed, som Mangel paa det fornødne Brandredskab spaaede, sig den gandske Byes Undergang, saa ansaae man det derimod som et Beviis paa Guds særdeles Forsyn, da Jlden ligesom af sig selv og uden nogen synderlig Hielp blev slukket, og ey meere end det samme Huus af Jlden blev fortæret.
Berlingske Tidende, 1755-08-01
Fra Engelland have vi faaet particulaire Breve, som melde, at det Chinesiske Retourskib, Princesse Lovise kaldet, ført af Capitain Vitt, havde den 22 Julii passeret Engelland, saa man alle Øyeblik er samme Skib formodendes.
Berlingske Tidende, 1755-08-01
Da fra andre Steder bliver saa ofte meldet om adskillige, der have celebreret derer Ægteskabs Jubilæg, efterat de have opnaaet deres Ægtestands 50 Aar; der og med Billighed kand ansees for noget som kun sielden indtreffer, saa, for at vise, at vores Danmark ey alleene kand producere det som kand veye op derimod, men endog langt overtreffe Selsomheden af disse Hendelser: Er det billigt, at meddeele den curieuse Verden, et kort Udtog af en Piges Levnet, som i disse Dage er død her i Vartov; i sit 93 Aars Alder, efter hendes eget sigende, omendskiønt des synes rimeligere, at hun er ældre. Hun var fød i Skaane af Danske Forældre; som og tog hende strax med sig her til Byen; og i hendes 17 ellers 18 Aar kom hun i Tieneste hos en Frue der var næsten af hendes Alder, og forblev hos hende over tresindstive Aar i Tieneste, omendskiønt hun i 12 Aar, da hendes Frue eengang var i slette Omstændigheder, led meget Ondt hos hende, men hun var dog stedse fornøyet- og og da hendes Frues Omstændigheder blev bedre, forvandt hun og den Nød; Efterat Fruen i Aaret 1743 var død, kom hun ind i Vartov et Aars Tiid efter, og beholdt alle sine fulde Sandser til et Aars=Tiid eller halvanden før hun døde, da hun blev blind, men ellers døde med fuld Sands og conserverede ligeledes til sin Dødedag sin Æreskrands ubesmitted: Og som hun i levende live har forsømt at hold, sit halvhundredaarig Tien stes Jubilæum, bør dog samme ikke efter hendes Død forsømmen; Hvortil og følgende Stropher af en Poetisk Pen ere forfattede: Halvfemte Snees og tre udgjør de Aar og Dage, Som jeg Udlænding her i Verden været har; Deraf tre sneese Aar og to forgik saa faae, Udi een Tieneste, hvor jeg bestandig var. En Elskovs Sukker=Smag, ey Bisse=Lysters Grille, En tolv Aars Nød og Trang har kundet bragt mig til At skifte samme om; Ney, jeg langt heller ville Modtage Vand og Brød, og derfor takke til Mit Herskab tiente jeg, til Døden tog dem begge; Derefter har jeg selv Opvartning havt behov; Som jeg og haver faaet, forinden Vartovs Vegge, Hvor efter ellev Aar i Døden jeg hensov. Jeg er da død, men kand igien dog faae til Live, Om andre Piger mit Exempel følge vil, At de i Tienester vil troe og stadig blive, Og tage Krandsen med naar Kisten lukkes til En rarum Exemplum, fult Hæg intacta Puella; Qvam mørs oppressit, comprimere cum non possit alter.
Berlingske Tidende, 1755-08-01
J Onsdagen den 23 Julii er en Jødisk Familie, bestaaende af Forældre og 6 Børn, døbt udi Skamstrup Kirke i Tudse Herred i Siellands Stift, af Sogne-Præsten Jacos Bagger. J Daaben fik de efter Forældrenes Begiæring, næsten alle nogle af de fornemmeste Herskabers Navne; ligesom og paa andre Stæder haver været brugeligt. Saavel Faderne som det store Antal af Tilhørere glædede sig ved at høre den Færdighed og Frimodighed, med hvilken de aflagde deres Troes Bekiendelse, eenhver eftersin Alders Maade. Texterne, som ved denne Leylighed bleve af Præsten forklarede, vare udi Prædikenen 1 Pet. 3 C. 21 v. Udi Opmuntrings-Talen for Døbe=Acten, Actor. 2 C. 38. 39 v. Udi Formannings=Talen efter Forrætningen 2 Cor. 7 C. 1 v. Dere Loyrg London, 5 Rdlr. 10 s. a 5 Rdlr. 9 s. et Pd. Sterl. Amsterdam, 13 1/2 a 13 1/4 pro Cent Hamborger Banco, 19 118 3/4 pro Cento. Lands-Tingene for Ang Maaned, blive holdne: Siællands den 27de. Fyens den 27de. Jyllands den 6de. Lollands den 27de.
Berlingske Tidende, 1755-08-01
NOTIIICATION Af det 2det Kongel. allerne privilegerede Kiøbenhavn skee Lotteries 3die Classe, som den 23 og 25 passati blev trokken, udbetales Gevinsterne den 9de hujus og følgende Søgnedage imod de Originale Lodsedlers Tilbagelevering. Samme Tiid begyndes ogsaa Fornyelsen til 4de Classe af de øvrige Lodder med 2 og en halv Rdlr. per Lod, og maae, under Loddernes Forliis, saa betidseskee, at de sluttede Appellations-Regninger fra alle Collecteurerne d. 16 August. a. c. til mig undertegnede kunde være indkomne, eftersom 4de Classes Trækning den 25 Aug. gandske tilforladeligen skal foretages. Alt i følge Planen og Con Kiøbenhavn den 4de Julii 1755. ditionerne. Jonas Collin, Kongel. Lotterie Jnspecteur.
Berlingske Tidende, 1755-08-01
Udi det Avertissement om de Kiøbenhavnske Samlinger, indeholdende Bar. Holbergs vare trykte og utrykte Piecer, som selges i Kiøbenhavn hos W. Høyberg og C. Schmidt, er den Trykfeil indløben, at i steden for Danmark og Norges ældgamle Søe-Historie staaer kuns Danmark og Norges Historie. Det heele Verk, som bestaaer af særdeles vare Stykker, og desuden er ziret med 5 Kobbere, er tilkiøbs for en Rdlr.
Berlingske Tidende, 1755-08-01
AVERTISSEMENS. Paa Studiigaden paa Nørregaden, er een smuk graae Riide hæst at faae.
Berlingske Tidende, 1755-08-01
Til vedkommendes efterretning vorder hermed bekiendtgjort, at Hans Kongl. Majestæt har, under 11 Julii sidst afvigt paa nu værende stifts provst udi Siællandsestift og Provst udi Sokkelunds herved, samt sognepræst ved vor Frue Meenighed udi Kiøbenhavn velædle og høyærværdige Hr. Christopher Henrichs Butzaus allerunderdanigst ansøgning allernaadigst befalet Justits=Raad Nissen og Commerce raad Holst, at de skal bringe det, efter Hans Formand udi embederne afgangne Professor Bloch begyndte skifte til endelighed og slutning efter loven. Og endskiønt bemelte Commissarier have, ved Documenternes overlevering, erfaret, at dette stervboets Creditorer allerede have anmeldet deres krav og at tilden udi det udgangne procirma, saavelsom udi aviserne, er forbi, og følgelig at skiftet til slutning kunde være at optage; Saa dog ville de hermed denne forandring vedkomme, til den ende avertere: At saa fremt nogen endnu maatte have noget videre udi dette stervboe end allerrede er skeed lovlig at frembringe; een saadan sig da dermed inden 6 uger fra Augusti maaneds begyndelse af at regne, for Skifte Commissionen om holdes hos Justits=Raad Nissen paa Studiigaarden kunde melde. Saasom ellers til den tild creditorernes kan og prætensioner til paakiendelse bliver optaget og med skiftets endelig slutning efter loven omgaaet. Hvorefrer alle og enhver, som sligt angaaer ville vilde sig at rette.
Berlingske Tidende, 1755-08-01
Da den geistlige skifterræt efter afgangne Hr. Niels Bernhoff fordum sognepræst ved Sigdals Meenighed under Kongsberg provstie udi Christianiæ stift og hans hustrue Elisabeth Catharina Mis leth disse ægtefolkes dødelige afgang allerede tilforn i aviserne har ladet bekiendtgiøre, og derefter, efter dette vitløftige Fallitboes, omstændighed taget alle messures, som kunde tiene til boets beste, besørget børnene med Hr. Niels Holbye sognepræst til Schjoldspræstegield udi Christiansands stift til formynder, samt den sal. mands syster Anne Cathrine Bernhoff beskikket velbyrdige Hr. Cammerraad Swerdrup som fød værge at beobagte denne sin myndlings beste, som tilforn afgangne Hr. Bernhoff har været formynder for, og har havt hendes arvermidler i hænde, hvilket paa alle stæder skriftlig er bleven givet efterretning om, hvorfor og i særdeleshed, da man blant andet har fundet Jfr. A. C. Bernhoff. endog at være tilfaldet nogen arv ved Røraas kaaberværk, har tilskrevet Sr. Borggreving som directeur ved samme kaaberværk at indkomme med beviis om al hendes arv er af ham udbetalt og med hvad tilladelse eller præcaution det er skeet. Mens som derpaa ingen efterretning er indkommet, saa finder skifte retten fornøden deels for at frie sig for ansvar, deels at forekomme for andre det samme, ey allene hermed saadant vedkommende offentlig at notificere, men endog hermed tillige angive tilkiende at skiftets slutning er and at at blive fuldbredet den 23 Sept. paa Holmen præstegaard i agdals præstegield, paa det eenhver som foransatte tild ikke endnu maatte tage i agt med at indkomme med sine fornødne forestillinger, maa vide at tilskrive sig selv den skade, som hannem derved i fremtiden kunde tilvoxe.
Berlingske Tidende, 1755-08-01
Justiceraad Poulson til Waar, lader herved 3de gange de danske aviser bekiendtgiøre, at een ugift persohn navnlig Pouel Christensen, som opholdte sig udi et huus udi Ondrup sogn og bye udi Aalborg huus Amt, er den 8 May side ved døden afgangen, hans efterladenskab blev straxen taget under forseigling udi een deel af hans paarørendes overværelse, og 30 dagen efter blev boen aabnet, registerit og vurderet, og derefter stillet til auction, og som de her tilstæde værende arvinger beretter, at den afdøde har en Søstersøn, navnlig Anders Nielsen Ondrup, som for nogle aar siden en siden er kommen med Hr. Generalmajor Storm til Norge, og ey vides om han er i live, eller om han har efterladt sig nogen livsvarving, saa henseende at boen ey formaaer ordentlig proclama, at bekoste, saa indkaldes bemelte Anders Nielsen og arvinger hermed at møde til skiftesamling den 29 Augusti førstkommende i Mads Christensens huus i Ondrup; Men skulle forbemeldte Anders Nielsen eller arvinger ey selv, eller nogen paa deres vegne møde til den foretsatte skiftesamling, eller de i loven præskriberede tilder, tilskriver de sig selv den lade, som derved kand forvoldes; Endelig indkaldes og Creditorer og Debitorer til samme tild at møde eller møde lade, de første for at legitimere deres krav, og de sidste at afbetale, hvis de er skyldig, da enhver skal vederfares hvad lov og ret medfører. Maar den 18 Junii 1755.
Berlingske Tidende, 1755-08-01
Peder Andersen borger og skomager i Aalborg, lader herved indkalde samtlige hans sal. hustrue Abeld Rasmusdatter Svabes arvinger som skal være uden provincen, men hvor er ham ubekiendt, at møde eller møde lade hos ham i hans huus i skoemager gaden her sammestæds, at annamme de 10 Rdlr. som dennem udi arv er tillagt, efter det oprettede og allernaadigst confirmerede Testamente af 26 Martii 1751, som han til dem, førend han udtræder i nyt egteskab vil udbetale, naar de lovligen gitimerer sig. J manglende fald agter han at deponere berørte 10 Rdlr. paa Aalborg raadstue førstkommende 29 Augustii, som tiener vedkommende til efterretning. Aalborg, den 14 Julii 1755.
Berlingske Tidende, 1755-08-01
For en honet familie er hos seilmager Jacob Diderichsen i Nye børs værelser i første og anden etage til Michel i støttetid til leye, som nu beboes af Madam Hollmann.
Berlingske Tidende, 1755-08-01
Udi Sr. Jens Esmarch boutiqne i høybroestrædet er at bekomme extra nye Flamske sild pyrmonter og seltzer drøndvand for billig. priv.
Berlingske Tidende, 1755-08-01
For en honet samilie er værelser i første etage, 3die der fra det Kongelige sukkerhuus paa Christianshavn til leye, enten strax eller til Michaeliflyttetid, liebhaberne ville behage at addressere sig hos eyeren som boer paa stedet. Imod forsvarlig pant og lovlig tente bliver til Snapsting 1756 5000rdr. at faae til laans af Wiborg tifts verdslig enkecasses midler hvilket saa betid, for hvem slig en Capital behøver at optage, herved bekiendtgiøres, at derom med Directeurerne Hr. Bracs til Kochedal, Borgermester Bredahl i Randers, samt Borgemester Billeschon og Raadmand Høeg i Wiborg kand skee betingelse og accord.
Berlingske Tidende, 1755-08-01
Præses og Directeurerne for det Kongel. Octroyerede Jsland. og Findmarkske Compagnie, lader herved bekiendtgiøre, at Mandagen den 18 Auge nestkommende, og efterfølgende dage til licitation udi Compagniets huus ved Christianshavns broe, opsættes efterskrevne til næstkommende aars udreedning behøvende sorter vahre, nemlig: Mand, om formiddagen kl. 8 slet rug byg, skoneroggen= og skibs brød, hvede meel byggryn, boghvedegryn, havre gryn, hvide erter, malt, Dansk eller Flensborger korn brendeviin, dito aqvavit, miød, hvid og rød fransk viin, ransk brendeviin, steenkul, tiere, fransk salt, slibesteene og ubarkede tørre korhuder.
Berlingske Tidende, 1755-08-01
Tirsdagen den 19 August om formiddagen kl. 8 slet Norsk og Svensk stangjern, hesteskoe med som, skrivne beslag, diverse Sorter Søm, Kobber Kiedler af diverse størrelse, Klumpe blye, mangods tin i arbeyde, rulletobak, skrivpapiir, smør, hvid sæbe, diverse sorter urtekram, sukker og specerier, diverse sorter kramvahre, bestaaende udi pakhaar, farved ulden giørn, blommede og effene plydser, Golgaz sionell, stribet Danziger estoff, blaat og hvit blommet cattun, rød og hvid dito bleget Kiøbenhavnsk eller indlaansk hør og blaarlerred blaastribet og ternet lærret, sleeslerret, hvid vestfæliske lerret, blaat dito, hvid Ultzinger lerret, vesterfahr, Lübsk Steie, Bremer lerret, boltelerret, segldug, hør lærrets skiorter og blaarlerrets dito.
Berlingske Tidende, 1755-08-01
Onsdagen den 20 Aug. om formiddagen kl. 8 slet Kønigsberger eller Rigisk reen hamp, humle diverse sorter reebslager Arbeide diverse forter ege og fyrre tømmer, utilhugne ege bunde til heel tønder, baandstaaer til heel tdr., Jslandske Eriine diverse for rer bødker arbeide, og ellers de til handelen behøvende Rubler; Thi ville de lysthavende sig til samme tid og sted indfinde, da vahrene dem eller de mindstbydende paa nermere ved stedet bekientgiørende conditioner, skal vorde tilslagen. J den forhen afg. S. Julius Frøken og nu silke og klædekræmmer Adde Hans Bruns tilhørende gaard i Wimmelschaftet beliggenee, bliver til førstkommende Michaeli støttetid de værelser som af hans Excellence Herr Cammerherre og General-Major von Plessen paa nærværende tid bliver beboet, hvorved er tvende remisser og staldrum til 10 hester med behørige høe og havre lofte for en fornem familie i leye at bekomme, liehaberne vilde behagelig addressere dem til gaardens eyere, som haver sin boe i bemeldte gaard. Participanterne i det Jarlsbergske sølvhaltige blyeverk bekientgiøres herved, at general forsamlingen er udsat at holdes til den 15 Sept. a. c. i hans Excellence Hr. Feldmarskalk Arnolds huus i Christiania; Og vilde de par icipanter, som ey endnu have betalt, sig med deres tilskud inden den 15 Septbr. indfinde hos mig som verkets directeur og casserer; Siden de ellers kand vente at vorde excluderede, og deres kuxer participantskabet at hiemfalde. L. H. Fleischer.
Berlingske Tidende, 1755-08-01
Christiania den 24 Junii 1755. Verkets Direct. og Casserer.
Berlingske Tidende, 1755-08-01
DeutscheCopenhagener, vaangen. mere. Anno 1755.
Berlingske Tidende, 1755-08-01
No. 61.
Berlingske Tidende, 1755-08-01
Freytags, den 1 August.
Berlingske Tidende, 1755-08-01
Madrit, vom 1 Julii. Nach der Seite von Cadix ziehen sich einige Truppen zusammen, welche, wie man vorgiebt nach America uberbracht werden sollen, one das man die Ursache davon weis.
Berlingske Tidende, 1755-08-01
Paris, vom 21 Julii. Seit dem die Zeitung alhier eingelausen, das ein Seetreffen zwischen der Franzosischen und Englischen Escadre unweit Terreneuve in Westindien vorgefallen, ist man wegen eines heftigen Krieges zwischen beyden Nationen sehr in Sorgen. Jm bevorstehenden Septembermonat, sol berets ein Lager an Rhein und eines in Flandern von unsern Truppen formiret seyn, und gegen die Zeit wird auch eine Flotte von 8. Kriegschiffen von der Linie von Brest anslaufen konnen, als woselbst man an deren Ausrustung sehr eifrig arbeitet. Die Pralaten der hier versamleten Geistlichket sollen beynahe alle der Meynung seyn, das die Beichtzettel abgeschaffet werden konten; mie man denn uberhaupt noch von wichtigen Dingen høren durste, sodiese Versamlung entscheiden wird. Vor einigen Tagen ist die Madame Dupleix mit ihrer Tochter alhier angekommen. Der Herr Dupleix macht hier einen grossen Staat. Es sind Jahr das er in Jndien gewesen ist. Man høret aber noch nichts von den Vorschlagen, die er wegen Beschaffenheit der Sachen in dortigen Gegenden gethan habe. Die wistigkeiten zwischen unserm Hofe und dem Konge von Sardinien werden weiter von keinen Folgen seyn, nachdem man ein Mittel gefunden, die Sachebeyzulegen. Der Ambaffadeur des Königes von Sardinien, Graf von Sarritanna, wird daher nachstens von Turin wieder erwartet. Folglich ist die Bekummernis vor uble Folgen an dieser Seite gehoben. Allein an der andern Seite wird die offentliche Ruhe Gefahr lausen, weil die Affairen einen gar zu grosen Einfluss in unsere offentliche Fonds haben. Aus Spanien har man Nachricht, das in Gallicien ein Corps Truppen versamlet worden, davon ein Theil auf den Schiffen, die man zu Cadix aus rustet, nach America ubergebracht werden sollen. Von Grenoble wird gemeldet, das der Nachfolger des Mandrins, der jennem in allen Stücken volkommen gleich kame, einen Brief an die Aufseher der Pachtungen geschrieben, welcher in sehrausschweisenden Worten verfasset gewesen, und daher so wenig Nachdruck gehabt hatte, das sie vielmehr ein offentliches Ge spotte damit getrieben. Jndessen har der Commendant selbiger Provinz wiederholten Befehl erhalten, das bey allen Verfolgungen der Contrandiers ja dahin gesehen werden sol, dat kein Fus af Savoyschem Gebiete gesetzet werde um zu fernern Klagen und Bechwerungen keine Gelegenheit zu geben. Mit Briefen von Algier har man, das der nene Dey Erlaubnis er theilet hatte, die katholische Kirche, welche imvorigen Jahre demoliret worden, wieder aufzubauen, woran auch bereits eifrig gearbeitet wirde. Die Misvergnugten auf der Jnsel Corsica sollen gegenwartig geneigt sein, sich mit der Republik Genua zu versohnen.
Berlingske Tidende, 1755-08-01
Calais, vom 21 Julii. Diesen Morgen um 10 Uhr ist ein dritter Courier von London von dem Herzoge von Mirepoix in aller Eille hierdurch nach Compiegne passiret, ohne das man erfaren konnen, was sie zu uberbringen haben.
Berlingske Tidende, 1755-08-01
Wien, vom 16 Julii. Nachdem von Seiten Jhro Majest. der Kaiserin Königin den Standen der gesamten Erblande anferleget worden, vor das nachsteintretende Militairiahr 30000 Mann Recrouten zu stellen, so ist kurlich hieruber die nothige Repartition, und zu gleicher Zeit die hiezu weiter nothige Veranstaltung gemacht worden, wobey gleichwol die augestellte Regimentswerbungen, ihren ununterbrochenen Fortgang haben werden, woraus, und den ubrigen sonst vorkehrenden Veranstaltungen, viele vor die künstige Beybehaltung des bisherigen Friedens nicht viel Gutes prophezeyen wollen. Weil sich die hiesigen Peruquiers, namlich Meister und Gesellen, bisher fast bestandig gezanket haben, som ist für sie, gleich andern Zünften, ein egenes Reglementabgefasset, und ihuen dieser Tagen zu ihrer Nachachtung publiciret worden.
Berlingske Tidende, 1755-08-01
Brüssel, vom 24 Julii. Man har alhier seit geraumer Zeit von Erneurung der Conferenzen wegen der Sachen der Barriere und des Tarifs wenig over gar nichts mehr geredet, und itzo beschaftigt man sich in den Vestungen mit einer Arbeit von ganz andrer Art. Am Montage kamen 7 Schiffe mit Artillerie, Ammunition und einer Compagnie Hollandischer Kanonier, von Dornik alhier an, und wie man von Gent vernimt, sind daselbst in voriger Woche ebenfals einige mit Kriegsbedürfnissen beladene Fahrzenge von Ostende angelanget. Sobald man zu Dunkirchen die Nachricht erhalten har, das von den Engellandern in America 2 Franzosische Kriegsschiffe genom men worden, har man daselbst zu der Ausrustung von Kapern den Anfang gemacht, weil man als unfelbar erwartet, das Frankreich an England den Krieg erklaren wird. Die Anzahl der Franzosischen Truppen, welche an den Kanal von St. Omer arbeiteen, wird taglig grosser, und man halt es für eine gewisse Sache, das man im kunstigen Monat 2 Franzosische Lager, das eine an Rhein und das andere bey Ryssel, sehen wird. Die Truppen mussen schon einigermassen in Bewegung sey, dennes kommen taglich Franzssische Deserteurs an, die bey unsDienste nehmen.
Berlingske Tidende, 1755-08-01
Landshut, vom 17 Julii. Bey der Zeit einigen Tagen anhaltenden grossen Hitze wurden wir hente wiederum von verschiedenen schweren Gewittern belagert, die aber fast alle seitwert gingen. Gegen 11 Uhr zu Mittage geschabe ein einziger heftiger Schlag, und nach demselben zog eine Wolke bey unserer Stadt vorbey die von der Gestalt und Natur der zur See gewohnlichen Wasserhosen war, und sich um ihre eigene Achse fortwalte. Diese sties in dem nahe gelegenen Leppersdorf zuerst auf ein an der Strasse stehendes Haus, drukte daseldst die Fenster hinen, und drehete auch etwas vom Dache herunter, sodann erhob ste sich auf den anligenden Teich, und schraubte das Wasser weit uber ein Hans hoch hinauf, welches hernach in der Luft sozerstaubet wurde, dasses sich wie ein Rauch oder Nebel ausbreitete, daher auch viele glaubten, dasses irgendwo eingeschlagen hatte, und deswegen zum Loschen herzu eilten. Von da besiel sie das nachste Haus, würgte von einem starken Kirschbaume einem starken Kirschbaume, einen Hauptast ab, der beynahe ein Viertel der Elle im Durchmesser hatte, und ris von dem Hause en gut Theil des Daches nedst einigen Brettern. Endlich fuhr sie mit dem grosten Ungestum noch in vier andere nicht weit davon liegende Hauser, zerbrach starke Balken und Bohlen, hob die Saulen eines angebanten Schuppens auseinander, warf die Wande nieder, sties die Fenster aus, führte Sparren, Schindeln und Schoben einige hundert Schritte fort, und richtete sonst in den Gebanden eine solche Verwustung an, die sich besser durch den Augenschein als aus einer Beschreibung begreifen last. Zulegt sol sich dieser Sturm, naaAussage der Einwohner, bey und in dem vorbeyfliessenden Bober verlohren haben. Das Brausen und Krachen ist so erschreklich gewesen, dan die anten Leute sich nichts anders als des jungsten Tages versehen haben, und wir mussen die Gute des Almachtigen preisen, dass ste nicht alle unter dem Schutt ihrer Wognungen begraaben ligen. Diese gange Erfabrung ist ihnen um so vil fürchterlicher, je weniger man sonst zu Lande von dergleichen Begebenheiten horet.