JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1785-04-01
Avn TISSEETS. Hos Madame L. C. Berling i Pilestræde Nr. 93, er at le komme: Samlinger af publique og private Stiftelser, Fundationer og Gavebreve for heele Danmark, fra 1760 til 1780, som et Supplement til de forhen udgivne ti Tom af Fundationer, forsynet med fuldstændige Registere, ved (S. Hr. Hans de Hofman Hs. K. M. Conferentsraad og Amtman over Coldinghuus Amt, paa Trykpapiir for 2 Rdlr. og paa Fransk Postpapiir for 3 Rdlr. For dem, som ville have Supplementet til et enkelt Stift for sig selv, ere og Exemplarer at bekomme, da Supplementet til Siellands Stift koster 2 Mk. 4 s. til Fyhns Stift 2 Mk. 8 s., til Viborg Stiftet Mk., til Aarhuus Stift 3 Mk. 8 s., til Aalborg Stift 2 Mk., og til RibeStift 1 Mark 8 Skilling.
Berlingske Tidende, 1785-04-04
Af disse Constantinopel, den 26de Februarii.
Berlingske Tidende, 1785-04-04
J Begyndelsen af denne Maaned fik den her værende Russisk Keiserl. Gesandt en Coureer fra sit Hof, over hvis medbragte Depecher han den 10de hujus havde en Conference med Reis Effendi. Sammes Gienstand er endnu ubekiendt. Man venter her med det første en kostbar Udgave af det Ottomanniske Riges Historie, som bliver trykket i det af Storviziren anlagte Bogtrykkerie, og skal sendes til alle Gouverneurer og Pachaer i Provindserne.
Berlingske Tidende, 1785-04-04
Efter Forlydende har Portens Ordre til Regieringen i Algier, om at slutte Fred med Spanien, endnu ikke havt nogen Virkning.
Berlingske Tidende, 1785-04-04
Fra Tyrkiet, den 8de Martii. Det er allerede bleven meldt, at Capitain Pacha, eller den Tyrkiske Storadmiral har faaet en Ordre fra Storsultanen, betreffende de Romersk Keiserlige og Hollandske Skibe, i de Tyrkiske Vande. J nærværende Tiid har man en fuldstændig Gienpart af denne Ordre, som oversat lyder saaledes: Efterat Ministeren fra Tydskland har overleveret den høie Port en Memoire, hvori han, i Betragtning af de opkomne Stridigheder imellem hans Hof og Republiken af de forenede Provindser, anholder om Udfærdigelsen af en Ordre, som sigter til de Østerrigske Koffardieskibes Sikkerhed, som besøge dette Riges Vande, imod Anfald af de Hollandske Skibe, Saa ville Vi, i Betragtning af denne Ansøgning, og i Overeensstemmelse med det Exempel paa god Orden, som i Krigen mellem Frankrige og Engeland blev iagttagen, i Følge vore den Gang i samme Hensigt udgivne Forordninger, og som ogsaa havde Sted ved Reglementet af Aaret 1159 fra Hegira, da alle Europæiske Magter vare indviklede i Krig, ved hvilket Reglement Grændserne for disse Riges Vande bleve bestemte ved en supponeret Linie fra Spidsen af Morea til Spidsen af Øen Candia i Archipelagus, at de den Gang give ne Forordninger skulle iagttages paa selvsamme Fod, og med en fuldkommen Lighed, saalænge Krigen imellem Østerrige Stykker ved Brødrene Berling. og Holland varer. Til den Ende befale Vi følgende: "At Fiendtligheder fra begge Sider skulle hindres i alle Districter, af vor Jurisdiction. - At Commandeurerne paa vore Krigsskibe, der som Tilskuere befinde sig i den aabne Søe, eller paa hiin Side Grændserne imellem de krigførende Magters Skibe, maatte ikke vise mindste Partiskhed, eller giøre det ene Partie nogen Hielp frem for det andet. - At de af vore Undersaattere, som ville indlade Effecter og Kiøbmandsvahre paa de krigførende Magters Skibe, skulle giøre en lovlig Optegnelse derpaa og forsyne sig med authentiske Gienparter fra begge Magters respective Consuler. - At bemelte tvende Nationers Skibe og Kiøbmænd skulle nyde lige Privilegier, og uden Forskiæl eller Distiuction begiegnes paa een og samme Fod. -
Berlingske Tidende, 1785-04-04
Af den Aarsag sende Vi denne Vores Keiserlige Ordre til Eder, hvorved der befales og bekiendtgiøres Eder, at det virkelig er Vor Keiserl. Villie, at, da Tydskland og Holland, som paa nærværende Tiid føre Krig med hverandre, ere tvende Magter, som staae i Venskab med den høie Port, J. ovennævnte Storadmiral, da paaseer, at Jndbyggerne i vort Land og vore Undersatter paa ingen Maade blande sig i deres Trefninger og Fiendtligheder, og meget mindre foretrække eller hielpe det ene Partie til Skade for det andet. At J sender Ordre til alle Cheferne paa Øerne i Archipelago, til alle Commandanter og Dommere i Fæstningerne, Havnene og Handelspladserne, som ligge ved Rhederne saavel paa Siden af Asien, som Europa, at de forhindre de Tydske og Hollandske Fartøier fra at indlade sig i Trefning eller andre Fiendtligheder, saa langt Fæstningernes Kanoner, kunde naae, og i Havnene og Handelspladserne 3 Mile derfra; og at bemeldte Chefer, Commandanter og Dommere, naar de skulde faae Efterretning, at Undersaattere af vort Rige havde taget Tieneste paa Kaperskibe, strax skulle lade gribe og afstraffe samme.
Berlingske Tidende, 1785-04-04
At man ikke tillader nogen af vore Tyrkiske eller Christelige Undersaattere, at indlade Effecter eller Vahre paa Tydske eller Hollandske Skibe, uden at de ere forsynede med lovmassige Lister og anthentiske Beviser fra deres Consuler. - Endelig, at Commandeurerne paa vore Krigskibe skulle tage sig vel i Agt for at lade see den mindste Partiskhed, om de skulle treffe Skibe, som tilhørte begge de krigførende Magter, i Action med hverandre i aaben Søe; meget mindre give den ene eller anden noget Fortrin, da begge Magter ere vort Riges Venner. - Dette er den nærværende befalings Gienstand, paa hvis Jagttagelse J skulde anvende al Eders Umage og Opmærksomhed.
Berlingske Tidende, 1785-04-04
Paris, den 14de Martii. Endnu paastaaer man her bestandig, at Freden imellem Keiseren og Holland ikke skal blive brudt, og man troer, at de her værende Hollandske Ambassadeurer skulle med det første faae Ordre til igien at begynde Conferencerne med vort Ministerio, og den Romersk-Keiserlige Ambassadeur.
Berlingske Tidende, 1785-04-04
Man forsikrer, at Hr. Necker skal i Begyndelsen af Maji Maaned komme til Paris, i det mindste har han allerede givet Ordre til at leie et Huus for ham paa Landet. I Gaar lod man opstige fra Haven ved Tuillieres en acrostatisk Maskine, som saae ud som en Viingartner. Han havde paa sit Hoved en stor Tønde, og i sin Haand en Bold. Begge vare fyldte med brændbar Luft. Da Machinen var steget temmelig høit op i Luften, kom der en Rift i Tønden, og Viingartneren gjorde herpaa forfærdelige Spring, som meget fornøiede Tilskuerne. Machinen faldt ned omtrent 400 Favne fra det Sted, hvorfra den var steget op.
Berlingske Tidende, 1785-04-04
Fra de Pohlske Grændser, den 16de Martii. Den nye Skibsfart paa Dniester og over det sorte Hav vilnu ved Commerceraad von Schulzes vedvarende Bestræbelser, komme i den fuldkomne forønskede Gang; thi da man ikke frygtede for noget videre, end at man ikke, undtagen om Foraaret ved meget høit Vand, skulde kunne seile imellem de ved Jampol tvers over denne Flod liggende Klipper, saa har han afvigte September Maaned, da Vandet formedelst den Tørke, som da havde været, var lavest, i Selskab med Jampolerne og mange andre fornemme Pohlske Herskaber, adskillige Gange faret op og ned af Floden med et stort Fartøi imeltem disse Klipper, og har ved den Afmaaling, som han da tillige i alles Nærværelse gjorde, bevist, at der endog ved det saveste Vand er en Bredde af over 18, og en Dybde af over 5 Alen imellem disse Klipper til en uforhindret Giennemfart Det Rygte, at der for kort Tiid siden var opkommet en Pestsyge i Wallachiet, er gandske ugrundet.
Berlingske Tidende, 1785-04-04
Af den Tyrkiske Armee ere allerede ankomne saa mange Soldatre, at der ligge over 10 Mand i hver Bondehuus. De ere allerede rykte 6 Mile imod Dnister. Efter Rygtet skulle endnu flere følge efter samme. - Af den Russiske Armee indfinde sig nu og mange, saavel Cavallerie, som Jnfanterie-Regimenter, i det Polske Ukraine, og man venter endnu flere af samme.
Berlingske Tidende, 1785-04-04
Den forrige Greve, nu værende Fyrste Vincent Podolski har anlagt i sin Residentsstad, Niemmerow, en stor Sirts- og Kattunfabrik, og dertil faaet de beste Mestere fra Tydskland og Schveitz; han har og gjort en meget riig Foræring af Sølv Kirke=Ornamenter til den sammesteds opbygte lutherske Kirke.
Berlingske Tidende, 1785-04-04
Wien, den 16de Martii. Dersom man kan fæste Troe til et almindeligt Rygte, saa ere Sagerne med Holland saa got som bilagte; men hvortil da de store Krigsrustninger paa alle Sider ere bestemte, hvorfor Coureervexlingen endnu ikke ophører, og hvorfor Underhandlingerne lige ivrig fortsættes imellem det Wienske og Franske Hof, dette opvækker ganske Publikums Nysgierrighed, som saa længe maae lade sig nøie med Formodninger, indtil noget Tilfælde opdager Sagen, hvorom man saa længe og saa hemmelig har handlet.
Berlingske Tidende, 1785-04-04
J Hofkrigsraads-Collegiumet blive alle Dage holdte geheime Conferencer, og de høie Medlemmer ere overordentlig beskieftigede. Rekrytudskrivningen skeer og oftere, og man seer i Wien næsten hver Dag nogle hundrede unge friske Karle at ankomme til Krigscancelliet. J Tøihuset bliver Dag og Nat uophørlig arbeidet, og Arbeidernes Tal formeret, uagtet at der allerede for lang Tiid siden er en umaadelig Rigdon, af Krigsfornødenheder for Haanden. Alle Feldtregimenter have Ordre til at holde sig i marschfærdig Stand, ja endog Jnvaliderne blive mynstrede, og de, som endnu ere duelige, udtagne til Garnisonstieneste.
Berlingske Tidende, 1785-04-04
Endnu har aldrig Publikum været saa uvidende og uvis omen Sag, der skulde strides for, paa en Tiid, da alting bereder sig saa alvorlig til Kampen.
Berlingske Tidende, 1785-04-04
Paris, den 18de Martii. Førend Coureren kommer tilbage med Generalstaternes Svar paa Hs. Keiserlige Majestæts sidste Fordringer, kan man ikke melde noget tilforladeligt om denne Sag, endskiønt der er endnu bestandig stor Sandsynlighed til, at den venskabelig skal blive bilagt.
Berlingske Tidende, 1785-04-04
Af en anden Skrivelse fra Paris, den 18de Martii. Vores politiske Thermometer staaer endnu bestandig paa Fred, omendskiønt man ikke egentlig kan angive Aarsagen dertil. Saa meget er tilforladeligt, at der endnu intet virkeligt er bleven fastsat imellem Østerrige og Holland, men man forsikrer, at Keiseren har lovet, ikke at begynde for det første nogen Fiendtligheder, paa det Hollænderne kunne faae Tiid til at tage hans sidste Fordringer i Overveielse. For Resten blive vore Grændsesteder endnu bestandig saaledes forsynede med alt nødvendigt, som om en Krig virkelig skulde bryde ud.
Berlingske Tidende, 1785-04-04
Haag, den 19de Martii. Man forsikrer, at Hs. Keiserlige Majestæt siden den sidste Coureer ankom fra Paris til Wien, har nærmere beqvemmet sig til et Forlig med Holland; thi, som bekiendt vilde Høistsamme hidindtil ikke vide noget om en egentlig Underhandling med Republiken, førend samme havde givet en tilstrækkelig Erstatning, ja endog i dette Fald var det besluttet, ikke at handle umiddelbar med Republikens Ministre, men med Kronen Frankrige som Midler. Nu derimod er Hs. Majestæt ikke utilbøielig til endog selv, uden nogen præliminair Erstatning, at begynde Fredsunderhandlingerne med Generalstaterne.
Berlingske Tidende, 1785-04-04
Haag, den 22de Martii. J Forgaars Eftermiddag er endelig Grev Maillebois ankommen over Dynkirken, Sceland og Rotterdam hertil. Hans Følge bestod i 3 Vogne, af hvilke 2 havde 4, og en 3 Heste for. Saasnart han var ankommen, fik han et Besøg af den Franske Ambassadeur, Marqvis de Vera, som tog ham med sig til sit Hotel, for at spise til Aften. J Gaar Morges gjorde Generalen sin Ankomst bekiendt for Generalstaternes Præsident og de øvrige Lemmer af Regieringen. Til Middag havde han Audience hos Hs. Durchlauchtighed Arvestatholderen og Høistsammes Gemahlinde, Hendes Kongel. Høihed. J denne Audience, som varede henimod en halv Time, lod Generalen sig see i en Hollandsk Generals Uniform. Om Eftermiddagen blev Hs. Excellence ønsket velkommen af et stort Antal Herrer af Stand.
Berlingske Tidende, 1785-04-04
Forrige Torsdag er en Coureer bleven afsendt fra Generalstaterne til Paris. Nogle sige, at der er bleven sendt med samme et Afslag paa Keiserens Ultmarum, men andre, som og ville være vel underrettede, forsikre, at der endnu bestandig er Haab til Fredens Vedligeholdelse; i det mindste er saameget vist, at Grev von Wasenaar giør sig færdig til sin Afreise til Wien. Foruden den i Torsdags affærdigede Con reer have Generalstaterne og i Løverdags afsendt een til deres Gesandt i Paris, hvis Depecher skulle angaae Alliance=Tractatens Undertegnelse imellem Frankrige og Holland.
Berlingske Tidende, 1785-04-04
Corsøer, den 31te Martii. Jndkomne: Den 25de Martii en Russisk Courer til Kiøbenhavn; den 27de hujus kom 4 Baade med Capitain Lemming og nogle Skibsfolk; den 28de huj. Agende Post 4 Læs, nogle Søefolk og 26 Rekrytter; den 29de hujus Hestehandler Wulff, Jøden Fyrst, Jfr. Lind og Pastor Giødvad. Udgaaede: Den 28de Martii Agende Post 3 Læs; den 29de hujus Kammerherre Schinkel. - Formedelst den vedvarende stærke Storm af Vesten er Jsen her i Havnen forsvunden, men ved Nyborgs og Holmens Broer er endnu fast Jis. Slibshavns Broe kan Jagterne komme til og fra om Dagen ved Hielp af Jisbaade.
Berlingske Tidende, 1785-04-04
Helsingøer, den 4de April. Den 29de hujus var Vinden N. og stille Veir, den 30te og 31te om Formiddagen V. S. V., og om Eftermiddagen N. V. Den 1ste April var Vinden V. S. V., og om Middagen stærk Snerfog. Den 2den hujus om Formiddagen var Vinden ligeledes V. S. V., men om Eftermiddagen Norden og stærk Sneefog, som vedblev hele Natten igiennem. Den 3die hujus var Vinden N. O. Den Norske Post fra Kiøbenhavn kom først om Eftermiddagen Klokken 2 Slet. Den agende Post fra Norge ligger endnu i Helsingborg. Her har gaaet adskillige Rygter om 15 a 16 Skibe, som skulle drive i Kattegat i Jsen, og være blevne seete ved Gilleleye; men herom haves ikke nogen sikker Efterretning. Den 2den April om Middagen saae man fra Gille leye tvende Pinkskibe og et rundgattet Snouskib, omtrent 3 Mile fra Landet, midt i Jsen. Den ene Pink skal være en Kønigsberger ved Navn Lickfeldt, kommen fra Frankrige, men sidst fra Norge, og destinert til Kønigsberg. Samme Dag kom Efterretning fra Kullen, at 1 1/2 Miil Norden fra, omtrent ved Svederøe ved den Svenske Vall, laae 6 a Skibe, hvoriblant var Hr. Lieutenant Kaas kommen fra Vestindien, men sidst fra Norge. Den 3die hujus skal samme Skibe, efter sikker Beretning, være drevne med Jsen til Nordsøen. Det sidst anmeldte Danske Skib, som var kommen fra Mallaga, er Skipper Biørn Thuren, førende Skibet Fortuna, og paa samme var i Løverdags Morgen alting vel inden Borde. J Dag er Vinden nordlig, klar Luft- og Soelskinn. Ved Postens Afgang kunde man see omtrent ved Hornbech en tremastet Galliot og en Brig liggende tvert i Jsen.
Berlingske Tidende, 1785-04-04
I Gaar bleve i den Danske Menighed her i Byen confirmeerte 39 Børn, og i den tydske Menighed 6.
Berlingske Tidende, 1785-04-04
Kiøbenhavn, den 4de April. Næstkommende Onsdag, den 6te April, bliver om Aftenen Kl. 6 1/2 Bal pare en Domino paa Hof=Theatret for alle Classer, af Rangforordningen. Billetterne uddeles fra Kl. 9 til 12 samme Dags Formiddag i Forsalen ved Hof=Theatret af Casserer Juhl.
Berlingske Tidende, 1785-04-04
J Torsdags var det Kongelige Maler, Billedhugger= og Bygnings=Academie forsamlet under Præsidio af Hs. Kongel. Høihed Arveprinds Friderich. Academiet, som in Corpore havde begivet sig ned til den store Opgang for at modtage Hs. Kongelige Høihed, havde den uventede Fornøielse tillige at see sig beæret med Hs. Høifyrstelige Durchlauchtighed Prinds Carl af Hessens høie Nærværelse. Efter at Hs. Kongelige Høihed havde passeret Academiets Skoler, og med sin sædvanlige Naade og Mildhed opmuntret den arbeidende Ungdom, forføiede Høistsamme sig ind i Academiets Forsamlings-Sahl, hvor adskillige af Academiets ældre Elever havde udsat en Deel af deres Arbeide, hvilket Hs. Kongelige Høihed saavelsom Hs. Høifyrstelige Durchl. med Fornøielse betragtede. J Bibliotheket var fremsat Hr. Bygmester Hansens og den Kongel. franske Kobberstikker Hr. Bervies Receptions=Stykker, som begge Deele fandt de høie Tilskuerers særdeles bifald. Hs. Kongelige Høihed og Hs. Høifyrstelige Durchl. begave sig derpaa, ledsaget af hele Academiet, ind i den store Figursahl, hvor Hs. Kongelige Høihed, efter at Forsamlingen havde taget Sæde, gratuleerte Hs. Høifyrstelige Durchl. Prinds Carl af Hessen, som Æres Medlem af Academiet, hvorover den høie Herre yttrede megen Fornøielse. Da dette var skeet, bleve de Elever fremkaldte, som afvigte Aar vare blevne Medailler tilkiendte, og havde den Lykke at modtage disse Belønninger for deres Flid af Hs. Kongelige Høiheds egen Haand Bemeldte Elever vare: Friderich Henrich Vohler, for Tegning anden Medaille; Johan Christoph Leuche i Architecturen, første Medaille; Hr. Lieutenant Hans Rustad i Architecturen, anden Medaille; HansUttendahl i Architecturen, anden Medaille; Johan Henrich, Krause i Architecturen, anden Medaille; Johan Henrich Sundstrøm i Architecturen, anden Medaille; Claudius Mørk, for Modellering, første Medaille; Conrad Loefler, for Tegning, anden Medaille; Hr. Lieutenant Hans Rustad, i Architecturen, første Medaille; Niels Dam i Architecturen, første Medaille; Hans Christopher Smidt i Architecturen, anden Medaille; Peder Linderod, for Tegning, anden Medaille; Christopher Cammerad, for Tegning, anden Medaille; Henrich Sengstack i Architecturen, første Medaille; Jacob Bahneke i Architecturen, anden Medaille Da Forsamlingen saaledes var til Ende, tilkiendegav saaveHs. Kongelige Høihed Arveprindsen, som og Hs. Høifyrstelige Durchl. Prinds Carl af Hessen i de naadigste Udtryk Deres bifald over Academiets vedvarende Bestræbelser, og begav sig derpaa tilbage til Christiansborg.
Berlingske Tidende, 1785-04-04
Høieste Rets paadømte Sager i forrige Uge: No. 71. Kammer=Advocaten, contra Landrytter Anders Larsen. No. 187. Proc. Lange, efter Kongel. Befaling, c. Christen Jen fen, Johan Jørgen Neu og Henrich Neu af Kiøbenhavn, af hvilke den første, for hans mistænkelige Forhold ihenseende til Tyverie, er dømt at arbeide i Børnehuset i 6 Maaneder, men de 2 andre frikiendte. No. 67. Justitsraad og Byefoged Bertel Biørnsen med flere, c. Landsdommerne Sielland. No. 72. Regimentsqvarteermester Marcus Wolqvartz, c. Henrich Mentzes Fallitboe. No. 74. Jacob Pedersen og Peder Pedersen, c. Karen afg. Henrich Pedersens, Enke og Anders Pedersen.
Berlingske Tidende, 1785-04-04
I Gaar bleve af den tilvoxende Ungdom her i Stadens Kirker confirmerede følgende: Slotskirken, tydsk, 1 Dreng, 2 Piger; Frue Kirke 49 Drenge, 33 Piger; Holmens Kirke 74 Drenge, 37 Piger; Nicolai Kirke 56 Drenge, 5, Piger; Helliggeistes Kirke 14 Drenge, 16 Piger; Trinitatis Kirke 39 Drenge, 32 Piger; Petri Kirke 34 Drenge, 15 Piger; Frelseres Kirke 23 Drenge, 19 Piger; Friderichs tydske Kirke 3 Drenge 12 Piger; Garnisons Kirke, dansk, 19 Drenge, 8 Piger; Reformeert Kirke 10 Drenge 3 Piger; Waisenhuus Kirke 3 Drenge, 12 Piger; Almindelig Hospitals=Kirke 23 Drenge; Christians PleiehuusKirke 2 Drenge, 1 Pige, tilsammen 360 Drenge og 24, Piger.
Berlingske Tidende, 1785-04-04
Paa Løverdag den 9de April afgaaer den Kongelige Danske agende Post tillige til Jylland; Jndleveringen dertil skeer Fredag Eftermiddag imellem 12 og 5 Slet.
Berlingske Tidende, 1785-04-04
Fra den 26de Martii til den 2den ere her i Staden copulerte 17 Par, fødte Drenge 43, Piger 32, tilsammen 75 døde Mænd 27, Qvinder 18, Drenge 14, Piger 14, tilsammen 73; ere altsaa 2 flere fødte end døde. De Døde ere bortrykkede af følgende Svagheder: Alderdom 6, Barselseng 1, Brystsyge 14, Bylder 1, Feber 1, Forraadnelses=Feber 2, Hastig Død 2, Hidsig Feber 1, Hævelse 1. Jndvortes Svaghed 1, Kighoste 1, Kopper 4, Krampe 2 Lungesyge 1, Mavesyge 1, Modersyge 1, Nervesyge 1, Ormefeber 1, Slag 11, Tænder 1, Tærende Syge 6, Uangivne Svagheder 13, Vattersot 2. Posten fra Hamborg for i Dag var ved Avisens Slutninikke ankommen.
Berlingske Tidende, 1785-04-04
AVERIISSMETS. for saavidt som mueligt at afhielpe den Mangel, som paa brugbart Vand nu her i Staden befindes, haver det behaget Hans Kongelige Majestæt allernaadigste tillade, at alle og enhver af Stadens Indvaanere maa hente udi Friderichsberg Hauge det behøvende Vand efter Slotsforvalterens General-Inspecteur Schmids Anriisning, hos hvem enhver, som vil have af dette Vand saavel Tönde som Krukke og Flaskeviis, haver sig at melde, om Morgenen fra 6 til 10, og om Aftenen fra 4 til 7, og for at lette Transporten tillades ligelede alle, saavel med Vogne som med Heste, frie Passaigiennem Alleen og Friderichsberg Hauge, som til den Ende i ovenmeldte Tiid skal være aabnet.
Berlingske Tidende, 1785-04-04
Christiansborg, den 4de April 1785. Forsøg til en forbedret Plan i den udvortes Gudstieneste af Dei Christian Bastholm; Kongelig Confessionarius, kan bekommes hos Agent Gyldendal, at Silkegaden Nr. 66, for 16 s. paa Tryk= og 20 sk. paa Skrinsapiir, indheftet 20 sk. og 24 s. Theemisk Haandbog af N. Tychsen, indeholdende: Den phy I siske, pharmacevtiske og techniskokonomiske Chemie, tilgemed en kort Naturhistorie, 80 Ark stor, foruden Tabel, stor Octav, i tre maadelige Bind, selges hos Forfatteren paa Østergade No. 47. for 15 Mk.
Berlingske Tidende, 1785-04-04
Den Kongelig Danske Hosportefeuille til almindelig Adresse og almeennyttig Kundskab for Aaret 1785, bliver i denne Uge at faae paa samtlige Boglader i Kiøbenhav- og Odense, samt hos Hr. Hans Melchior paa Hiørnet af Nørregade og Volden, for 3 Mk. i Papiirs Bind, og i næste Uge faaes den i Pergamment med forgyldt Snit og Fouteral for 4 Mk., og i Taft forgyldt med Fouteral for 5 Mk. Den indeholder, foruden Titulaturen til alle Stænder, og den forandrede Rangforordning: Statsfortegnelsen over alle Kongelige Embedsmænd, Riddere og Kammerherrer i begge Kongeriger og Hertugdømmer indtil Dato, giennemseet og rettet i vedkommende høie Collegier, tilligemed Regimenternes forandrede Navne, samt: Prospect af Christiansfeld i det Slesvigske. Prospect af Canalens første Sluse i Holsteen. Note angaaende Collegiernes Titulatur. Efterretning til Kiøberne. Karethernes Historie. Bidrag til Skiæggets Historie. Om Cicisbeerne. Hvorledes den engelske Cyder, eller Æblemosten prepareres. Hvad Hartkornet er, hvorledes maalt, og hvorefter taxeret, samt hvad Forandringer derved ere at observere, Politisk Regning. Om Bønder og Herregaarders Opkomst i Danmark. De fornemmeste Opdagelser, som ere gjorte i nogle Aarhundrede i Europa. En maanedlig HaugeCallender for hele Aaret. Om Skuespillene i Rom. Om Dverge. Taxt, hvorefter de Reisende betale Fragt og Lytzen, penge, Canal-Penge &c., over Belterne, samt Vognleiigjennem Provincerne, saavel med Extra-Post, som den ordinaire Post; om de beste Logis m.v. Tabel over aarligUdgivters og Besparelsers Ballance. Register.
Berlingske Tidende, 1785-04-04
J Følge af efterstaaende Kongel. alle
Berlingske Tidende, 1785-04-04
Proclama, lydende saaledes: Vi Christian den Syvende, af Guds Naade, Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug, udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmersken og Oldenborg; giøre alle vitterligt: at Vi, efter Provst Hr. Niels Jacob Rosenkilde, Sogne=Præst for Brøndum, Siem og Thorup Menigheder udi Viborg Stift, Vort Land NørreJylland, hans herom allerunderdanigst giorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at han som Skifte Forvalter, efter forrige Sogne Præst for Schibsted og Lyngbye Menigheder i bemelte Viborg Stift, afg. Hr. Henrich Munch, maae udi de Kiøbenhavnske Berlingske Tidender og de Aalborgske Jydske Efterretninger, 3de gange efter hinanden, med Aar og Dags Varsel, indkalde, saa vel en Broder navnlig Søren Munch, som fornævnte afg. Hr. Munch, foruden de øvrige efter ham sig anmelte Arvinger, har havt og som for endeel Aar siden skal være reyst til Vestindien, som tillige"alle dem, som maatte formeene sig at have noget at fordre hos bemelte afg. Hr. Henrich Munch, dermed at fremkom Forløb hos ham at anmelde og beviisliggjøre, og skal saa me, og saadan deres havende Krav inden fornævnte Tid dan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vores allernaadigste Bevilling læses for vedkommende Værneting, samt den Ober=Ret, hvorunder samme henhører; hvorefter alle og enhver Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Giver
Berlingske Tidende, 1785-04-04
paa Vort Slot Christiansborg udi Vores Kongel. Residentz. Stad Kiøbenhavn, den 31te Decembr. 1784. Under Vort Signet. (L. S.)