JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-04-28
Bekjendtgjørelser. Efter i længere Tid at have ligget syg, og efterat vi for kort siden havde mistet vort eneste kjære Barn, døde i Dag min elskede Kone, Abelone Budtz, fød Kjerulff, omtrent 30 Aar gammel. Hun var sin Moder en om og redelig Datter, mig en trofast og kjærlig Hustrue, og vort Barn en omhyggelig og retsindig Moder. Derfor er der Sorg i hendes Efterlevendes Hjerter over hendes Bortgang. Dog trøster os det christelige Haab, at de herneden Adskilte hisset skulle forenes. Maarslet Præstegaard, den 23de April 1843. J. M. Budtz.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-04-28
Dampskibet. Hartequin, Capt. Milne. afgaaer fra Kjöbenhavn til Aarhuus: Söndagen den 7de Mai, og fra Aarhuus til Kjøbenhavn: Mandagen den 8de Mai förstkommende, Klokken 4 om Morgenen, medtagende Passagerer. Fragtgods medtages ikke. Indskrivningen skeer hos l. H. Agerup. ved Aaen. Aarhuus, den 27de April 1843. Torsdagen den 4de Mai 1813, om Aftenen Kl. 7, afholdes Generalforsamling i Læseforeningen for Aarhuus og Omegn. Aarhuus den 27de April 1843. J. Seidelin, p. t. Secretair.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-04-28
Den sædvanlige Foraarsexamen i Byens Borger og Friskoler vil blive foretagen i følgende Orden: Mandag og Tirsdag den 1ste og 2den Mai - Domsognets Borgerskole.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-04-28
Onsdag og Torsdag den 3die og 4de – Fruesogns Borgerskole.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-04-28
Dampskibet Fæ Capitain Sletting,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-04-28
afgaaer fra Aarhuus: Torsdagen den 4de Mai, Formiddag Kl. 8, og medtager Passagerer, Gods og Kreaturer til Kiel over Fredericia og Assens, hvorfra det igjen retournerer til Aarhuus, over de samme Stationer, Søndagen den 7de, og afgaaer Mandagen den 8de til Aalborg, om Morgenen Kl. 5.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-04-28
Passageer-Fragten for Aarhuus: Dk. 1 K. 2 K. Aarhuus til Fredericia 4, 3. 1848 Assens 6 – 4 – 2 Kiel10 – 6 – 3 – – Aalborg, 4 – 3 – 1 – 48 Familier nyde Moderation i Forhold til Personant. I Fragten ere Indskrivnings- og Landsætningspenge iberegnede. Indskrivning, saavel for Passagerer som for Gods og Kreaturer etc., skeer i Aarhuus hos Undertegnede, hvor nærmere Underretning erholdes. Aarhuus, den 27de April 1843. A. Thomsen, Mægler. Til foreløbig behagelig Efterretning bemærkes: at ris, i Mai Maaned paa en lignende Tour, kommer fra Aalborg hertil, Onsdagen den 17de og retournerer hertil fra Kiel, Søndagen den 21de, som nærmere skal blive bekjendtgjort, tilligemed Skibets nærmere Bestemmelse for denne Fart. Heelflasken og 8 - Halvflasken; Bitinervand a 8 Halvflasken; Vichy- (grande grille), Carlsbader-, Re caro, (sonte negia), Kissinger Racoczye, Kreusnacher, Elisenqueller, Eger Salguelle- og Obersalzbrunnervand a 12 Halvflasken; Pyrmonter-, Driburger, EgerMarienbader-, Emser-, Wildunger, Pullnaer- og Seidschuzervand a 20 s. Heelflasken og 12 Halvflasken; samt Carlsbadersalt, i hele Pund, a 4 1/4 Pundet. Flaskerne betales særskilt med 6 Stk., og tages tilbage til samme Priis. Paa Partier af 50 Potsflasker=Vand og derover gives 20 PC. Rabat. Bestillinger modtages og Emballage besørges paa Forlangende mod Betaling i Brøndanstalten, Gothersgaden Nr 496.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-04-28
Bestyrelsen for Rosenborg Sundhedsbrøndanstalt i Kjøbenhavn, April 1843. D. Bang. Collin. G. Forchhammer. J. Th. Suhr.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-04-28
At Bogense Havne Canal fra 1ste Mai førstk., paa Grund af en foretagen Landgravning, vil blive spærret i en Tid af circa 2 Maaneder, og at Ud- og Jndskibningen af Kreaturer, Heste og Vogne med Bortfærgenimidlertid vil foregaae fra Landgrunden ved Siden, ved Hjælp af en Kastebroe, finder Commissionen sig foranlediget til herved at bekjendtgjøre, idet man tilføier, at Landsætningen og Udførselen af Personer og Gods derimod til enhver Tid ubehindret vil kunne foregaae ad den opkastede Sidedæmning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-04-28
Bogense Havnecommission, den 22de April 1843.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-04-28
Dampskibet Loven, begynder dets sædvanlige Toure mellem Kiel og Snoghøi første Gang, Tirsdagen den 2den Mai, og retournerer fra Snoghøi til Kiel, Onsdagen den 3die om Morgenen Kl. 6. Farten fastsættes derefter som i de foregaaende Aar hver Tirsdag fra Kiel til Snoghøi, hvor det ankommer Kl. 6 Eftermiddag, og hver Onsdag Morgen Kl. 6 fra Snoghøi tilbage til Kiel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-04-28
Som sædvanlig anløbes paa Tour og Retour Aarøe sund, Hardeshøi paa Als og Sønderborg. De iaar nedsatte Priser ere for1ste Kahrt, 2den Kahyt. Dækket. Mellem Kiel og Sønderborg 4 26 3 21 2 2 Hardeshøi 4 1/2 3 1/2 Aarøesund 6 – 4 – . Snoghøi, 7 5 - 3 1/2 – Sønderb. og Hardeshøi 1 – Snoghøi, 7 5 - 3 1/2 – Aarøesund 3 – 2 – 11 Snoghøi, 3 – Hardeshøi og Aarøesund 2 – 1 1/2 – Snoghøi, 3 1/2 – 2 1/2 Aarøesund og Snoghøi, De tidligere betalte 2 Rbd, Skriver- og Færgepengebortfalde ogsaa Hele Touren mellem Kiel og Snoghøi tilbagelægges. i 11 til 12 Timer. Forresten er Skibet og dets gode Indretning noksom bekjendt. De Reisende fra Fyen, der ønske at gaae med Løven, anmodes om, at tage Natteqvarteer i Middelfart, hvorfra de om Morgenen, kunne gaae over til Løven, der ligger ved Snoghøi, paa hvilket Sted der er sørget for Qvarteer i Gjæstgivergaarden for de Reisende fra Jylland. Løvens Ankomst til og Afgang fra Snoghøi staaer i Forbindelse med Diligencebefordringen mellem Snoghøi og Aalborg, samt Snoghøi og Kjøbenhavn. Foruden denne regelmæssige Fart een Gang hver Uge mellem Kiel og Snoghøi, gaaer Løven hver Søndag Morgen Kl. 6 fra Kiel til Flensborg, og hver Mandag tilbage fra Flensborg til Kiel, ligesom det fra den 5te Mai hver Fredag gaaer fra Kiel til Wordingborg, anløbende Taars, og hver Løverdag fra Wordingborg tilbage til Kiel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-04-28
Efter Begjæring af Hr. Lonis v. Buchwald i Heils, der har solgt sine eiende Gaarde samt tilkjøbte. Lænderier, sammesteds, indkaldes herved paa Rettens Vegne Alle og Enhver, foruden de protocollerede Creditorer, som formene at have noget lovligt Krav eller nogensomhelst Tiltale til bemeldte Eiendomme, til for det Kongel. Acturiat for Tyrstrup Herred i Haderslev at anmelde saadant ved Straf af Udelukkelse og evig Taushed, forinden 12 Uger fra dette Proclams sidste Bekjendtgjørelse paa lovbefalet Maade, og saafremt de boe uden for Herredet under Bestilling af Actenprocuratur. Hvorefter p. p. Haderslev udi Tyrstrup Herredsfogderie, den 10de April 1843. Thomsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-04-28
Dagnerretyp-Portraiter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-04-28
Heinrich Weninger, Chemiker fra Wien, tillader sig herved at bringe til behagelig Kundskab, at han under sit 14 Dages Ophold her i Staden, endog under nok saa daarligt Veir, optager Portraiter i 6 til 10 Secunder. Hans Atelier er i Hr. Oberst v. Høegh Guldbergs Gaard paa Frederiksgaden, og hans Logis i Hotel royal, hvor Bestillinger modtages og Portraiter ere til behageligt Eftersyn. Prisen er for hvert Portrait 6. Ønskes flere Portraiter paa eet Blad, bliver Prisen forholdsmæssig billigere. Efter end Indkjöbsreise er mit Lager i disse Dage blevet forsynet med et betydeligt Parti nye Mode-Manufacturvarer, saasom: Caschemir roval, Alpaccas, gl. & sig. Mohaires, Parisienne, Mousselin de lame, sig. & gl. Thibets chusans, franske og engelske Sirtzer i de nyeste Mønstre, m.m., som Alt sælges til de billigste Priser af Emil Secher. Liebaner 2, 3 og 4 Bands Hør, er i disse Dage arriveret directe fra Liebau, og sælges til billige Priser af J. F. W. Røse. Rosenborg Sundhedsbrønde i Kjøbenhavn ville staae aabne til Afbenyttelse paa Stedet fra 1ste Juni indtil 31te August.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-04-28
De fortrinligste Sundhedsvande ville forefindes, saasom: Carlsbader- og Emservand, Marienbader-, EgerDriburger, Pyrmonter- og Kissingervand; dog kunne ogsaa andre bekjendte Vandsorter erholdes, men ikke paa kortere end een Maaneds Abonnement. Abonnementsprisen er 4 Rbd. for een Uge og 12 Rbd. for fire Uger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-04-28
J Udsalget sammesteds faaes paa Pots- og Halvpotsflasker, Kulsyre= og Sødavand, stærkt mousserende a 10 Halvflasken, Schlangenbadervand a 14 2 Heel flasken; Selterser-, Fachinger=, Seilnauervand a 14 4 Viskop af friske Pommerantzer til 2 s. S. s. pr. Flaske, og Vanille Punsch til 2 s. pr. Flaske, kan faaes hos J. F. W. Rose.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-04-28
Hor- og Blaargarn. fra Maskinhorspinderiet i Kjøbenhavn, sælges til Fabrikpriser, og tillige modtages Bestillinger hos J. S. Borch, i Colding.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-04-28
Sæde-Havre, imod contant Betaling, kan erholdes hos C. Rasmussen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-04-28
Trykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkeri. Appelsiner, Pommeranzer og Citroner, kan faaes i Kasser og mindre Partier, til meget billige Priser hos J. F. W. Røse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-04-29
1843 No 68. Løverdagen. den 29 April. Den til Forsendelse. med Brevposterne Kongelig allernaadigst alene privilegerede Aarhuus Stiftstidende. Redigeres og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-04-29
Blandinger. Chineserne skulle hidtil ikke have vidst, hvad et Kys betyder. En ung, elskværdig, engelsk Marineofficier har paataget sig, at gjøre det første Skridt i denne Sag. Han har kysset Kjøbmand Ki-Tschongsskjønne Datter, men er bleven dræbt ved dette Civilisationsforsøg. Men al Begyndelse er svær, og Chineserinderne ville nok komme til den rette Erkjendelse. Den smukke chinesiske Kjøbmandsdatter skal i Løndom have forsikkret sine Veninder, at bemeldte europæiske Product er meget velsmagende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-04-29
Øiensynligt ved det guddommelige Forsyns Varetægt blev, ved Jordskjælvet paa Guadeloupe, en Lærerinde frelst med sine 45 Discipelinder. Da man hørte den underjordiske Torden, som gik forud Jordskjælvet, faldt hun, med alle sine Elever, paa Knæ og bad til Gud. Huset styrtede tildeels sammen men ikke eet eneste af alle Børnene kom til Skade. Lærerinden og Børnene knælte endnu engang paa Ruinerne, for at takke Gud for deres Frelse, for de forlode denne Skrækkens Skueplads. Dette kunde kun skee ved Hjælp af en gammel skrøbelig Stige; Lærerinden steeg sidst ned med de to mindste Børn paa sine Arme. Paa Hoskirken i St. Petersborg kneiser et høit, rankt Taarn, paa hvis Spids der er anbragt en enorm Kugle, og paa Kuglen staaer den koldsale Statue af en Engel, som støtter sig paa et Kors. Taarnet er 400 Fod højt. Korset 50. Det Sidste skulde, tilligemed Englestatuen, opforgyldes; men i Taarnet befinde sig hverken Trapper eller Stiger, og Bygningsdirectionen tog i Betænkning, at lade noget Stillads opføre. Da tilbød en Guldsmedsvend, ved Navn Teluschin, at ville ganske alene, uden mindste Hjælp, stige derop og forgylde Korset tilligemed Engelen. Forsynet med nogle Reeb, tiltraadte han virkeligen den farlige Reise, og man vil forbauses, naar man hører, at han i tre Dage svævede i denne svimlende Høide. Med Rebet havde han bundet sig til Taarnet; han spiste ved sit Arbeid, ja faldt endogsaa nogle Gange i Søvn derved. Efter tre Dages Forløb var Kæmpekorset nyt forgyldt, og den dristige Svend steeg ned velbeholden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-04-29
Da den nuværende Keiserinde af Rusland, endnu var Prindsesse af Preussen, havde hun en Schweizerinde, Madame Wildermett, til Gouvernante. Denne reiste til Schweiz, for at hæve en hende tilfalden Arv, efter sin Tilbagekomst viser hun Prindsessen nogle Prætiosa, som vare tilfaldne hende ved Arvens Deling. "Det er en rigtig gammel Ring, siger Prindsesse Charlotte, idet hun stikker en lille gothistformet Guldring paa Fingeren: "den har noget Eget ved sig, den seer ud som en gammel Talisman." Hun vil give Ringen tilbage, men kan ikke faae den af Fingeren. "Jeg kunde næsten have Lyst at beholde den!" siger Prindsessen, og hun beholdt den. Længere Tid efter lykkedes det hende, at faae den af Hun betragtede den nøiere; halvtudslettede Bogstaver, vare graverede i den indre Runding. Med megen Møie dechiffterer hun de Ord: Keiserinde af Rusland." Atter henrinde mange Dage; der projecteres en Forbindelse mellem hende og Storfyrst Nicolaus. Denne, Keiser Alexander's Broder, som dengang endnu ikke var Tronarving, gjør en Reise til Berlin, for at lære Prindsessen at kjende, og hvad der hidtil kun var en Jdee, bliver, ved Synet af hende, til fast Beslutning. Siddende ved Taffelet ved hendes Side, talte han om sin nærforestaaende, Afreise. "Og dog beroer det blot paa Dem, Prindsesse, om jeg skal blive her!" sagde han. – "Paa mig? Og hvad kan jeg gjøre dertil," spurgte Prindsesse Charlotte smilende. – "Jkke forsmaae min Hylding; Videre Jntet?" – "Og give mig Mod til at behage Dem." – "Det er allerede mindre let. Øieblikket er heller ikke velvalgt; at tale om Sligt ved Bordet og offentligt. Vi behøve slet ikke at tale!" – "Ah:" – "Giv mig et Tegn, et Pant Denne lille Ring, som vilde gjøre mig lykkelig. Vil De give mig den?" – "Hvorledes, her, for Alles Øine?" – Jngen vil bemærke det. Tryk Ringen i et Stykke Brød, og lad dette blive liggende paa Bordet. Ubemærkt skal jeg da tage Talismanen. "Men det er virkeligen ogsaa en Talisman." –"Jeg anede det." – Saaledes opstod denne Forbindelse, som Ringens Jndskrift havde forudsagt. Storfyrsten fik Ringen, Ægteskabet blev et af de lykkeligste, og otte Aar efter var Nicolaus Keiser af Rusland. Den hemmelighedsfulde Ring har ikke forladt Keiseren siden, og da den er for lille til at han kan bære den paa Fingeren, saa bærer han den ved en Kjæde paa Brystet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-04-29
Gummielasticum begynder at spille en betydelig Rolle i Verden. Vi kunne godt huske den Tid, da det kun figurerede i Tegneskolerne for Smaabørn som et Middel til at udviske mislykkede Tegninger; nu revancherer det sig, og giver store Børn mangen Visker. Fra Hamborg fortælles følgende Exempel til Advarsel. Man seer allerede Gummielasticum paradere i Boutikerne i Form af kortvillige Jnexpressibles, tre Spand lange, for to Alen lange Been. Saadant et Par tilsyneladende Vierlænder Knæbuxer strækker sig paa Commando, og seer da ud som et Par legitime Pantalons. En elegant Herre med sligt et Par Gummielasticums=Pantalons paa spadserede i de nys forløbne Helligdage med sin Dame under Armeen. Pludseligt springer Fodremmen, og de elastiske Pantalons fare iveiret, op over Knæet. J dette Costummaatte han, til almindelig Mord, redde sig ind i et nærliggende Huus En ung engelsk Officier, som boede i Nærheden af London, var i lang Tid bleven bogstaveligen beleiret af sine Creditorer. De paastode, at enten vilde de have ham, eller deres Penge. Hæfte en Debitor i hans Vaaning, kan man i England ikke, det maa skee paa Gaden. Efterat han nu i lang Tid havde udholdt Blokaden, hengav han sig det skuffende Haab, at Luften var reen. Han forlod sit Logis, glad som en Fugl, der slipper ud af Buret; men idet han høiede om det næste Hjørne, faldt han to Retsbetjente i Hænderne. Han maatte følge med dem af en Fodsti, som løber langsmed Themsen; men pludseligt springer han, med alle sine Klæder paa, ned i Floden, paa et Sted, hvor Strømmen er meget rivende. Den nærmeste Bro var næsten en engelsk Miil borte. Retsbetjentene sendte en Hagel af Steen efter ham; men han naaede lykkeligt Bredden og sit – Castel, hvor han indelukkede sig paany.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-04-29
En Soldat, som havde tjent i Algier, leed i lang Tid af Hovedpine og Næseblod. Paa een Gang krøb en Blodigle ud af hans Næse, og Dagen efter var han fuldkommen helbredt. Han erindrede sig, engang at have drukket af en Dam, hvori der vare smaae Blodigler.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-04-29
J London gjør et Rottetheater for nærværende Tid stor Opsigt. De ungdommelige Partier spilles af Muus, og Orchestret bestaar af en imponerende Kattemusik. Entrepreneuren agter at opføre endeel klassiske Værker, hvis ikke Medlemmerne gjensidigt have opædt hinanden forinden. Ved Toldvæsenet i London opdages det ene Underslæb efter det andet. Et Handelshuus i Grenoble, som har et stort Filiathuus i London, og hvis Hovedhandel bestaaer i Salget af franske Handsker, er blevet dømt til at erlægge en Tolddifference af ikke mindre end c. 50,000 R. Et fransk Blad fortæller følgende mærkværdige Hændelse: Den 2den Febr. mistede en Dreng i Byen Teroieux en af de Kalkuner, over hvilke han havde Opsigt, og hvilken et gjenfandtes for den 5te Marts, og altsaa en Tid af 30 Dage havde været uden Føde. Den stakkels Fugl fandtes i et Hul i en Muur, hvori den var spadseret ind, men kunde ikke vende tilbage. Den laa i et Slags Dvale med Hovedet under Vingen. Ved Begyndelsen af sin Faste veiede Kalkunen 10 eller 12, men da man gjenfandt den, veiede den kun 2 s. Eieren gav den Brød, dyppet i Viin, hvorved den snart gjenvandt sine Kræfter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-04-29
Den lille Greve af Paris leger nu hver Dag nogle Timer i Thuilleriernes Gaard. Han er ganske sort klædt; de ham omgivende Betjente ligeledes. Mange Forbigaaende blive staaende og betragte det muntre Barn, der hverken kjender Fortidens Skranker eller Fremtidens mørke Anelser. "Det er vor tilkommende Konge!" sige Nogle. Han ligner sin Fader!" tilføie Andre. For tredive Aar siden legede, i den samme Gaard, et andet Barn. Man havde ladet gjøre en lille Vogn til ham og spændt fire hvide Lam derfor. "Det er Kongen af Rom! sagde man: De Franskes tilkommende Keiser!" For fjorten Aar siden legede atter et andet Barn her, og de Forbigaaende sagde: "Det er Forsynets Barn, den vordende Konge af Frankrig og Navarra!" – Og nu hviler den Ene i Capucinerbegravelsen i Wien, den Anden fører et eensomt, haabløst Liv i Gørz. (General Baudrand er udnævnt til Hovmester hos den lille Greve af Paris, og Prof. Regnier til hans Jnformator.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-04-29
En Banquier i Paris kjørte nylig en smuk Skuespillerinde hjem i sin Vogn. Underveis blev det Damen lidt for varmt, og hun tog sin Kappe af og fæstede den med en Naal til Vognbetrækket. Da hun kom udenfor sin Bolig, glemte hun over de mange Afskedscomplimenter Kappen, og hendes Kavaleer kjørte hjem med den, uden at vide af det. Dagen derpaa bragte Banquierens Tjener, der tilfældigviis havde randsaget Vognen, Kappen til Fruen. Denne beundrede det smagfulde Arbeide, tog den paa til Frokosten, og da hendes Gemal traadte ind i Værelset, fløi hun ham glad imøde og kyssede ham for den nydelige Foræring. Man forestille sig Ægtemandens Ansigt ved dette uventede Optrin Efter en stor Arie, som Signora Grisi nys havde sunget i Theatret, og som henrev hele Huset til en tordnende Bifaldstorm, flagrede en snehvid Due fra en Loge i første Rang ned paa Scenen, satte sig ved den berømte Primadonna's Fødder, og blev der, indtil Julietta Grist gav den en skjønnere Plads ved sit Hjerte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-04-29
For den kommende Sommer forberedes vidunderlige Blomster=Skabelser i Paris. En Pariser-Kunstner har lovet, ei alene at give sine Blomster den meest skuffende Farve, Lugt og Bygning, men han vil ogsaa efterligne Dugdraaberne, der om Morgenen, hænge i Blomsterkalkene.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-04-29
J Jtalien har det regnet næsten uafbrudt de sidste syv Maaneder, hvorved store Ødelæggelser ere afstedkomne. Langtomlænge anordnede Paven tre Dages Bøn, at denne Tilstand maatte ophøre. Det hialp, og der indtraadte det skjønneste Foraarsveir. Den gode Gud vilde blot plaae de arme Mennesker, indtil det faldt Paven ind, at anordne en Bøn. J Rom er et Madonnabilled blevet bestiaalet, og nu sveder det Blod, til de Troendes almindelige Rædsel. Nogle ere imidlertid eenfoldige nok til at troe, at naar denne Madonna kan svede Blod, saa kunde hun ogsaa have holdt fast paa Tyvene.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-04-29
J et Kulmagasin ved Coblenz fandtes forleden 20 Liig i een Grube. Man fandt Knapper hos dem, som bare det 16de og 61de Regiments M. foruden andre den franske Armees Attributer. Rimeligviis er det Levninger af den store Armee, som, i Epidemien 1813, her have fundet et Hvilested, efterat have seet Døden i Øiet i saamange Slag. Mærkværdigt er det, at en guul Epaulet med rød Keiserkrone og et blaat N. var meget godt conserveret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-04-29
Den preussiske Regjering har decreteret en Lov, ifølge hvilken den paa ingen Maade anerkjender det forhenværende (Napoleoniske) Kongerige Westphalens Gjæld. Mange Banquiers, som endnu for kort siden havde gjort betydelige Opkjøb af deslige (nu ganske værdiløse) Obligationer, og som ikke kunde ane, at en saadan Lov vilde emanere, ere derved bragte til Bettelstaven. Det synes at være den samme Historie, som tidligere med de franske Assignater: Man gaaer tilsengs som Millionair, om Natten kommer Loven, og saa staaer man om Morgenen op som Betler.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-04-29
Ved Warschau havde man den 8de April en saa forfærdelig Torden og Lynild, at man troede Verden skulde forgaae. Nogle Personer, som kjørte meget hurtigt, for at komme ind til Byen, bleve trufne af Lynilden og ihjelslagne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-04-29
Paa et Maskebal i Berlin trængte en sort Maske sig frem til en kongelig Prinds, og underholdt sig meget levende med ham. Prindsen spurgte Mohren, om han kjendte ham. Nei!" svarte Denne. – "Jeg er Prinds *** sagde Hiin derpaa, og onskede nu ogsaa at vide den Ubekjendtes Navn. – "Jeg er meer!" sagde Denne, og anbefalte sig. Prindsen blev nysgjerrig, lod En gaae efter Masken, og lod den Ubekjendte tilsidst opfordre til at demaskere sig. Da viste det sig, at den Fremmede ei var nogen Anden, end Kjøbmand Mehr fra Leipzig. En ny Anvendelse af den galvaniske Kraft seer man i denne Tid i München, hos Uhrmager Mand hardt. Tolv store Slaguhre, bestemte for de forskjellige Sale i et Opdragelsesinstitut, ere, ifølge en Opfindelse af Prof. Steintheil, ved en galvanisk Strøms Jndvirkning tvungne til, at gaae nøiagtigt med hverandre, saa de alle slaae i eet og samme NuTidens Angivelse udgaaer fra et Normaluhr. Rettes dette, saa rettes alle de øvrige af sig selv. Hvad Uhrmagerkunsten i Aarhundreder har stræbt efter, er altsaa nu opnaaet af denne Vei. Alle offentlige Uhre i en stor Stad kunne holdes i lige Gang paa samme Maade.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-04-29
En Pige i München, ved Navn Marie Fürtner, som lever blot af Vand, er nu, afspærret i et Sygehuus, bleven nøie bevogtet i 14 Dage, og har i denne Tid ikke nydt Andet end frisk Brøndvand; hun er fuldkommen munter og fund.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-04-29
Morning Chronicle af 14de April d. A. indeholder følgende Henrettelseshistorie fra Danmark, der (i adskillige Puncter) er ligesaa besynderlig fordreiet, som de franske Journalberetninger fra vort lille Land: En Henrettelse fandt Sted i Roeskilde i Danmark i Slutningen af forrige Maaned; i 14 Aar er det den eneste, der er foretaget i Kongeriget Danmark. Johan og Jørgen Heygerglicklig (!) fra Roeskilde, som havde myrdet deres Fader, Moder, Søster og en Tjenestepige, vare dømte til at straffes som Fader mordere, hvilket saaledes udføres i Danmark: Forbryderen slæbes til Retterstedet paa en Oxehud, halshugges og efter Døden sættes Hovedet paa en Stage for Alles Øine. De to Forbrydere bleve i nærværende Tilfælde tidligt om Morgenen førte til Retterstedet; men en stor Mængde Mennesker havde allerede samlet sig. Johan Heygerglicklig var den Første. Han lagde Hovedet paa Blokken, og Skarpretteren slog til med sin Øxe saa slet, at han maatte gjentage Hugget. Endnu mere uheldigt gik det med Forbryderen Jørgen. Det første Hug ramte kun Blokken, og Øxens Eg blev saa sløv derved, at Henrettelsen maatte udsættes til den var sleben. Kl. 2. blev Forbryderen atter ført frem, og da maatte Skarpretteren slaae tre Gange til, for Hovedet blev skilt fra Kroppen. De Tilstedeværende kuurrede imidlertid af Forbittrelse, og da Justitsministeren blev underrettet om den hæslige Scene, blev Skarpretteren fængslet, og han skal stilles for Retten, fordi han af Skjødesløshed ikke havde medtaget meer end een Øxe. Ministeren har ligeledes leveret en Petition til Kongen, som gaaer ud paa, at Henrettelserne i Fremtiden maae foretages med Guillotinen".¬