JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1676-03-01
Spanien. Den unge Konge i Spanien hafver selff aff atskillige Aarsager paataget sig Regieringen, och gjort Don Jean de Austria til høyest Minister: Enke-Dronningen skal hafve hendis Residenz til Granada och 400000. Rigsdaler til Underholding. Hoffet hafver tilsagt Hollænderne foruden de allerede ofverskikkede 500000. Stykker von Achten, endnu at betale til Kæyseren 160000. Ducatons, lige saa meget til de andre Alliirte, och tu Maaneders Sold til Floeden under Admiral Rytter, och til de Skibes Udrustning, som i Holland skulle udreedis och skikkis Admiral Rytter til Hielp, 200000. Ducatons, och saa snart Sølff-Floeden hiemkommer endnu større Summer. Der imod skal Rytter i 6. Maaneder tiene Spanien imod de Frandske och Oprørske i Messina. Hand hafver fra Neapoli ofverført en Hob Spansk Krigs-Folk til Sicilien, hafver siden hand gik for Messina med Floeden, taget fra de Frandske 5. Skibe med Korn och 2. Orlogs-Skibe. Ellers ere Kriegs-Betienterne ved det Kongelige Hoff i Spanien befalede at forsamle 20000. Mænd, mældis ey hvor snart, eller hvor de brugis skulle.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1676-03-01
En Genuesisk Bandit, som hidder Raphael delig Torre, hafver haf Forræderie for mod den Spanske Fæstning Savona, som hand vilde ofverlefveret Savoyen, men det bleff røbt, och Anslaget forbindret formedelst den Spanske Besætnings Aff vexling i Grændse-Fæstningerne.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1676-04-01
Danmark.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1676-04-01
Kiøbenhafn. om Floden under Admiral Juel var udlagt.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1676-04-01
den 28. Martii, gik den Fiorten Capitaler, foruden andet Fartøy, stærk til Seigls efter Kongl. Ordre den 30. Martii, skikkede samme Dag en Svensk Skude med 60. Læster Korn, som skulde gaaet ad Pommeren, ind, och om anden Dagen et andet Skiberom med Allun och dess lige Lading. Satte ald den Skonske Søeside i Allarm, vendte sig ad Rügen och forbrændte der under Landet 2. Svenske Galioter, kaste Folk i Land, hvilke ey fandt et Menniske paa Landet, men førdte nogle Faarehiorder tilbage med sig, hvilke Num. 49. de slagtede och førde paa Skibene: Hvor paa den igien gik til seigls och hafver krydset frem och tilbage i Østersøen indtil den under Bleging, sydvest for Udlenning, 4. Miil fra Christianopel om Natten imellem den 23. och 24. Aprilis i Steens hafn beskøed 2. Svenske OrlogsSkibe, da de Svenske self forlode dennem og satte Jld paa det største kaldet den flifvendis Ulf, som var et Skib 36. Stykker og det Danske Folk fik det andet ind, som hidder CHARITAs och fører 32. Stykker, førend de anlagde Lunter kom til at giøre nogen Skade. Den Part af Floden, som under Admiral Marcus Rodsten (hvilken Majestæten i denne Maaned hafver begafvet med Ridder-Ordenen af Danebroge) skal gaae ad Søen, Bbb. er færdig til at afgaae naar paabiudis.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1676-04-01
Som Hendis Majestæt EnkeDronningen och den Kongl. Princess, Ulrica Eleonora vare af Hans Maj.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1676-04-01
Herr Broder Prinz Georg leedsagede ofver til Als, begaf Hans Maj. Herr Broder sig tilbage igien hid til Byen och Hendis Majestæt med høyest bemældte Princess, Hertug Ernst Günther och Hans Gemahl ofver til Holstein och kom de til Altona den 3. Aprilis, hvor Hendis Majestæt nogen Tid forblef, och blef besøgt af Hendis Majestæts Herr Broder Hertugen af Hannover, Hans Høy-Førstelige Naade Biskopen af Eutin, den Kongl. Først inde af Holstein-Gottorp och andre fleere Førstelige Personer. Den 15. Aprilis begaf Hendis Majestæt sig der fra igien, taldte uden for Ham borig med den regerende Første af Holstein Gottorp, och kom hid til Byen igien den 25. Aprilis och blefve Stykkerne der hun kom ind i Byen løssnede. Den stund Hendis Majestæt var i Holstein, var den Kongelig Ambt mand paa Skanderborig Velbyrdig Christopher Seestæd i Kongl. Forrætning hos Hans Høy-Førstelig Naade af Holstein Gottorp.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1676-04-01
Den 6. Aprilis udgik Kongl. Majestæts Allernaadigste Søe-Ordonnance for Staden Lübek, i hvilken Hans Majestæt tillader bemældte Stad at handle paa Sverig och Svenske Provincer, dog saa at de ey skulle føre nogen Vahre af Contrebande; Baadsfolk, Soldater eller Officerer did, Guld, Sølf, Penge, videre end en hver Skipper ved hans Skiberom behøver, &c.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1676-04-01
Samme Dag udgik Majestætens Aller-Christeligste Forordning om fremmede Religioner, som den 13. Aprilis paa Raadhuuset och tre Søndage efter hver andre af Prædikestolen i alle Kirker blef oplæst och forkyndet, at ingen af fremmede Religioner særlig Samqvem i Hans Majest. Riger, Førstendom me och Lande maa holdes uden af de fremmede Gesandter och Ministris i deris egne Logementer och Huuse, for dennem self och deris egne Tienere, ey heller Skoler, i hvilke Ungdommen udi fremmede Religioner oplæres under, under Exemplarisk Straf, som i samme Forordning videre formældis. Den 16. Aprilis blef Hans Excellentz Her Ofve Juel, fordum Vice Stadtholder i Norge, af Majestæten allernaadigst tilforordnet at være Vice Vice-Canceller; Nogen Tid tilforn Ofverst Bartel Bülau til at være Commendant i Castellet och ØfverstLeutenant Steen Andersøn til at være Vice-Commendant her i Byen.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1676-04-01
Den 28. Aprilis gik en Kongelig Aller-Christligst Forordning ud, at ofver ald Danmark den 2. 9. och 16. Junii, item udi Norge den 30. Junii, 7. och 14. Julii, och paa Issland och Færøe den 3. 4. och 5. Augusti førstkommende skulle holdes trende allmindelige Bededage.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1676-04-01
J denne Maaned ere hidkomne den regierende Førstinde af Holstein Pløen; Græfve Anthonius Günther Kongl. Stadtholder i Oldenburg; Nogle Kongl. Ambtmænd af Jutland, och en Envoye fra den unge Czar af Muskou, kaldet Se men Miechalowitz, Protopopoff. For Kæyserindens dødelige Affgang, hafver Hofet taget Sørge-Klæder paa. Af Holstein hafver mand haft Tidinger, at den Kongl. General Guberneur Arensdorf hafver ladet det Kielmanniske Gods optegne och ad Renssborig forføre; beordret fire Compagnier af Glükstad ad Tønningen, Voldene sammestæds at sluffe, ladet alle smaa Faretøy paa Elben beslaae til at føre Folk ofver ad Bremen: Och fra Glukstad 23. nystøbte halfve Cartaler vare hid skikkede efter Kongl. Ordre, samt 3. store Fractvogne fulde af Mussqveter, Bantelerer, Patrontasker och korte Degener. Af Meckelburger Land, at den Kongl. Magazin blef fra Rostok forskibet, et Partie der fra af de Kongl. Danske Folk vare indgangen ad Pommeren. Af Wismar at den Kongl. Danske Besætning sammestæds er endnu 32 Compagnier stærk, u-anseet saa meget Folk var der fra til Hest och Foed udgangen. Af Oldenborig, at Lands Folket var indlagt i Besætning och det gevorbene indgangen af Bremen. Af Norge, at den Pass eller Skandse, som mand ofver Halland hafde Tidinger om (See num. 47. pag. 358.) af de Danske at være eerobret, er Tyssmarks Skandse, hvilken 3. Compagnier Dragoner och 1. Compagnie Foed-Folk, af den Nordske Hær under Øfverst Leute nant Arnold, Major Rhode, og Capitain Schelderup hafde sig bemægtiget uden nogen sønderlig Forlissning, och faaet 4. Ofver-Officerer fangne och tæmmelig Bytte paa Heste och Qvæg tilbage med sig, efterat de hafde sluffet Skandsen som paa en KlipBbbii. Klippe var anlagt och var af tæm melig Consideration. Der imod hafde de Svenske, som der sigis, udskikket 4. Mordbrændere, som om Natter tide satte Jld paa Fridrichs hald, saa Byen blef hart ad af brændt, och af samme Mordbrændere hafde mand faaet de tvende fangne. Ellers hafde hans høye Excellentz Herr Stadtholder Guldenlowe, som staar med 14000. udvalde och Vaabendierfve Mænd i Marken, taget i Majestætens Nafn af Danmark Hyldings Eed af een stoer Deel af de Svenske Undersaatter. J Sundet ere 3. Orloger och 1. Brander af den Hollandske Flode, som skal tiene Majestæten i Aar, ankomne; med Admiral Tromp, som den 22. Aprilis gik til seigls udaf Vlie och hver Time paa Reden forventes, komme endnu fleere KrigsSkibe och Braandere.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1676-04-01
Fra Jndland skrifvis at en Borger udi Aarhuus en anden Borgers Hustru u-forvarendis, der hun sad ved Spole-Rokken, hafver ihielskudt, hvilket skeede den 22. Aprilis. Commissarius Peder Cassen udi Randers, er ved Døden afgangen, Sverig.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1676-04-01
Ofver Sverrig er en allmindelig Bede-Dag holt och var Texten af Josvæ 7. Cap. v. 10. 11. 12. Ofver samme Rige ere tre gange siden for leeden Mortens Dag Folk udskrefne, første gang hver tiende, anden och tredie gang hver femte Mand, och skal for hver i saa Maade udskrefven Mand, som sig ey indstiller, betales 10. Rixdl. Sølf Penge. Floden skal være færdig och vel udrustet, men for Penge, Folk och Proviant skyld ey kand komme i Søen, inden det Skibs-Folk och Korn, som mand sig af Engeland formoder, ankommer. Et Skib af samme Flode paa 44. Stykker, kaldet Westerwick, skal ofver en Skippers u-agtsomhed være sprungen, och Reeber-Banen med Tøyhuset affbrændt, som der skrifvis fra Lybeck. Majestæten holdte i Vinter ofver Hof til Gottenburg, men reyste i Foraaret ad Stokholm at hand diss bedre kunde skynde paa Flodens Udrystning. Eftersom der er stoer Mangel paa Brødkorn i Sverig, hafve Liflænderne foræret Majestæten 100. Læster. J Stade i Bremer-Stift, maa Borgerskabet maanedligen gifve den Svenske Besætning 3000. Rixdl. u-anseet. man mangen Borger maa self lide trang paa Lifs-Middeler. Straalsund och Stettin skulle hafve besluttet at være Cronen Sverig troe, saa længe de hafve enten Gods eller Blod. J Lifland flyer Folket af de faste Stæder af Fryct for Muskoviterne.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1676-04-01
Tydskland. Østerige och de Kæiserlige Arfve-Lande. Kæjserinden Claudia Felicitas(see num. 13. pag. 99.) er ved Døden afgangen och i Dominicaner Kirken til Wien begrafven. Nogle af de Oprørske Ungerer ere til de Kæjserlige overløbne: De øfrig med en hob Tyrker och forløbne, Polaker hafve gjort et u-formodelig Jndfald och ruineret 4. Compagnier Kæiserlige Folk i en Landsby, hvilken de afbrændte. Hertugen af Lothringen er i dette Aar Kæjserlig Fældtherre over Hofvet Hæren ved Rhinen, og Caprara och Hertugen, af Saxen-Lauenburg Generaler ofver det Kæiserlige Rytterie. Denne sidste forærede Kæjseren en Hest, som paa Ridebanen til Wien efter Trompete-Klang giorde alle de Optog, Spring och Sving, som i en Dantz udkræfvis: Men Kæjseren forærede hannem derimod en heel Harnisk med Regiments Staf, som Kæiser Matthias hafde ført. Gen. Cop skal endnu i Aar anføre en Hær paa 10. eller 12000 Mænd mod de Svenske i Tydskland. Kæjseren hafver til synderlig Naade Tegn, skrevet General Schulz til, lofvet hannem for hans Flittighed och tro Tieniste det første Regiment til Hest, som blifver leedigt, och foræret hannem en stoer Sum Penge af Krigs-Cassen. Mand formoder at der skal blifve et Egteskab af imellom Chur-Bæyrn och Kæjserens Syster Enke-Dronningen af Polen. Riget. Som Chur-Førstinden Henrietta Adelheida var ved Døden afgangen, aftakkede Chur-Bæyrn alle Frandske Betientere, hvor paa til München en stoer Vaaderild sig reyste, som befængte i en hast 18. Vaaninger, for hvilket mand vilde gifve fornæfnte Betientere skyld.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1676-04-01
Chur-Pfaltz, samt den Kæiserlige Hær, som den 26. Aprilis forsamle dis ved Cauterburg, och Kræds Folkene hafve belagt Phililipsburg.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1676-04-01
Pfaltz Neuburg hafver ey allene self stødt 8. eller 10000. Mænd til de Alliir. Bh ii. Alliirte, men drifver och hart der paa, at Chur-Bæyrn skal illigemaade forklare sig virkeligen for Frankerigis Fiende. Chur-Saxen vil, naar den Leipziger Messe er endt, arrestere de Frandske for den Skade Philipsburgerne for nogen Tid siden gjorde de Reuchenbacher Klæde-Kræmere.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1676-04-01
Chur-Brandenburg hafver været siug, vil ingenlunde lade hans Besværinger mod Hamborig falde, skal med hans Hær hafve ladet Stettin berende och ved offentlig Trommeslag forbiude, at ingen i hans Lande maa holde Correspondenz med Stæderne i Pommeren under Lifs Straf. Hertugen af Zell hafver til Buxtehude holt Conference med Biskopen af Mynster, ladet hans Krigs-Folk paa Mønstringen ved Hornburg i Bremen, hvor det befandtes 14000. Mænd stærkt foruden hvad i Besætninger och i Landene findis, sværge sig, Biskopen af Ossnabrüg og den ældste Ossnabrugiske Prinds. Skal i ligemaade hafve taget Eed af Stænderne i hans Lande, at de efter hans Dødskulde hylde den Eldste Printz af Ossnabrüg, som er hans Broder-Søn Hafver fra Harburg til Buxtehude, lade forføre 18. Stykker meest halfve Carthauer, som for Stade skulle brugis, och siges samme Stad af de Alliirte nu virkeligen at være belagt. Svitzerne hafve gifvet Riget tilkiende at de intet Frankerige til beste ville samtykke. Forsamlingen til Regensburg hafver besluttet at ingen Frandske Manufacturer i Riget skulle for føris eller selgis. Til Offenburg lader en Comet som et flammed Sværd sig see, som vender Spidsen Wester, hvort hen den och gaaer, hafver hos sig en Stierne och tu Blodrøde Kugler.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1676-04-01
Ved Giessen hafver en uinde med Tieniste Karlens Hielp qvalt hendis egen Mand i hendis hendis Skiød, til Creutenach hafver en Mand styrtet hans Qvinde i en Brønd, och kast Brønden fuld af Steene ofver hende. Bützau, som de Chur-Brandenburgiske i Vinter fratoeg de Svenske, er af Førsten af Mekelburg tagen i Possession. Til Boitzenberg oprættis, et Magazin for de Kæjserlige under General Cop. Hamborig affordrer tu Fuldmægtige til Kæjseren. Lübek er af Chur-Brandenburg advaret, at den skal entholde sig fra ald Handel paa Sverig, den stund Krigen varer.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1676-04-01
Frankerige. Majestætens Anslag holtis saa hæmmelige for dette Fældt-Togs An trædelse, at fast ingen eller gandske faae veedste noget der aff, thi som Monsieur Louvoys var affreyst ad Flanderen til at berede huad til en Beleyring kunde fornøden giøris (som hand och til Ryssel undgick en stor Ulycke, i det det Kammer, aff huilcket hand næppeligen var ungangen, faldt need paa Monsieur Sti val, som var hans Medhielper i denne Commission) bleff udspreed, at Majestætens Anslag vare blefne kundbare och Monsieur Louvoys kom med uforrættet Commission tilbage, da hand dog i Egnen ved Conde forkundskabede alle Ting samme Tid: Huor paa de Frandske, at deris Anslag kunde holdis uformerckt, fulde ind i Landet von Waes med nogle 1000. Mænd, brændte en hob Landsbyer aff, och braandskattede Landet, ginge och med nogle 1000. Mænd ind i det Pfaltz-Neuburgiske Land och sluffede Sittert, och belagde imidlertid Conde med Hofvet-Hæren uformodeligen, och kom Kongen selff i Leyren den 3. Dag och bemægtigede sig Staden med Storm paa tiende Dag, om Natten imellom den 15. och 16. Aprilis ey uden tæmelig Folcke-spilde, vendte sig der paa selff ad Dornick, skickede Hertugen aff Orleans och Marskall de Schomberg med 15000. Mænd for Bouchain, men med Resten af Hæren tager hand selff vare paa den Hollandske och Spanske Hær, at den ey skal undsætteforberørte Fæstning. J Elsass gaar det tuært imod for de Frandske med Philipsburgs Undsætning. Ad Catalonien ere 10000. Mænd til Besætning henskickede, och 4000. Mænd derfra tagne och satte paa de 6. Orlogs-Skibu och 25. Galleyer, som fra Toulon ere udskikkede af Messina, hvor Græfven aff Vivonne som er sammestæds Kongl. Frandsk Frandsk Stadtholder hafver ladet en Hob fornæmme Herrer rætte, for et Forræderie skyld, som de aff Messina hafde for imod de Frandske. Sanct Maartens Kirke och halfparten aff Ham i Piccardien er aff Vaade-Jld afbrændt, disligest Magazinen til Besanzon, det store Chartreuse til Grenoble en stor Deel, og 40. Vaaninger til Guise.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1676-04-01
Spanien. Sølf-floden er hiemkommen, hafver til Lading af Vahre och Sølf 24. Millioner. Stadtholderen til Neapolis hafver ladet en MinoriterMunk, hos hvilken mand i hans Kule hafde funden Hertugens af Enguien Contrafey och nogle Cipher-Brefve sætte fangen. Admiral Rytter och hans Folk blefve til Neapolis, der de kom did med Floden, vel imodtagne, men der hans Folk i Kirkerne spottede de Catolske Ceremonier, som der brugtis i Fastetiden, blefve en deel af dennem, som Uchristne, ihielslagne och i andre Maader, ilde medfarne. Til Melazzo ere der 10. Spanske Skibe stødte til hannem saa den Alliirte Flode i Sicilien er nu 51. Skibe stærk, med hvilken bemældte Admiral er gangen for Messina. Sammeledis er den Spanske Hær och gangen for Staden og hafver belagt den til Lands. Den er 14000. Mænd stærk och hafver bemægtiget sig med 800. Mænds Forliissning den Fæstning St. Salvator de Græci, i hvilken 7000. Frandsoser och Oprørske Messineser ere omkomne och fangne. Af 11. Frandske och Tyrkiske Skibe, som kom af Barbariet och vilde ad Messina med Korn, ere 6. under Sicilien i en Storm forgangne, saa ey meere end 3. Personer aff dennem ere reddede, och de øfrige 5. Skibe saa forstrødde, at mand ey veed hvor de ere henkomne. De Frandske Matroser i Sicilien forløbe och tage Tieniste hos de Hollandske. J Nederlandene er den Spanske Stadtholder stødt til Prindsen af Oranien med 10000. Mænd.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1676-04-01
Holland. Prindsen af Oranien staar med Hæren ved Bergen i Hennegau, och er med de Spanske 60000. Mænd stærk. Med Orlogs-Floden, som gik af Øster-Søen ere nogle 100. Kauffardi Skibe af gangne.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1676-05-01
Danmarck.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1676-05-01
Kiøbenhafn. i den gunstige Læsere kunde hafve en kort eegentlig oc sandfærdig Beskrifvelse om den Øe Gotland och noget vissere end hid indtil aff andre er meddeelt, hafver mand hannem med denne korte efterfølgende Extract vildet betiene. Gotland eller Gulland kaldet, efter Guthi den 1. Dommere i Jntland, først funden och besat aff Tielvar Guthi Søn Aar efter Verdens Skabelse 2264. ligger i ØsterSøen 20. Mile fra Churland, 14. fra Øeland och Øster-Gylland i Suerig, och 72. Mile her fra Landet; Er rig paa Korn-Jord och FæDrift, Fiskerie, Tiere, Fyr-Eene Num, 50.) bær- och andre Skofve, och paa nyttige Steene til Bygning och Billed verck. Fører i sit Mercke det Amaloniske Stamme-Vaaben, som er et huidt Lam i en rød Fæld med en Lilie, och er siden forandret til et Guds Lam, med et Kors med Fane paa. Er 18. Mile langt och 6. Mile breedt, aff huilcke huer Mil er næsten halff anden Danske eller Tydske Mile lang. Er deelt i 3. Tredinger, næmelig: Synder-Treding, i huilcken er Viss borig, nu den eeniste Fæstning oc Castel der paa Landet, tilbørligen fast giort Aar efter Guds Biurd 1460. aff Her Jver Axelsøn Tot, som først hafde Landet for en aarlig Aff gift her til Riget, och siden i Slots Low, huilcken och lagde de andre Fæstninger øde; Den gamle nafnkundige Handels-Stad Wissby, Ceeførst først bygget ved Korpe-Klint aff den Skiold-Møe Wissna Aar efter Guds Biurd 320. Siden forflyt bedre bort i Synder til den Stæd, som den nu ligger Anno Christi 800 Giort til en Stapel 897. Begafvet med Stads-Ræt aff Kæyser Lothario II. 1128. Som er stadfæst aff Pawe Innocentio III. 1177. och bekræftet aff Kæyser Henrich Pl. 3.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1676-05-01
Biskoper och 12. Græfver och Herrer. 1193. befæst med tre lang Vold och Muur 1288. da dens Stads Mercke, som tilforn var et V. bleff forvandlet til et W. och hafde Byen paa den Tid 10. Kircker, 4. Clostere, 1. Schole, och 12000. Borgere, hvor iblant ingen Handvercksmænd regnedis uden Guldsmidde och Bagere, som alleeniste hos Borgerskabet inden Murene maatte boe. Men siden Stapelen bleff der fra til Bergen i Norge forlagt, tog den aff i Næringen och bleff formedelst indbyrdis Uenighed, Pestilentze och Krig meget forringet och øde. Den Muur som endnu er omkring Byen, bleff fuldfærdiget 1299. Stæden hafver den Berømmelse, at den første Søe-Ræt och de første Søe-Car ther ere der gjordte. Derforuden er ere i denne Syndre-Treding 30. Kircke-Sogner, 8. Herreder eller de 1 Tinge, 1. Provist, 13. Præster och 2. r Herrids-Fogeder eller SættingsDommere. Den anden Treding er Middel-Treding, i huilcken ere 34. Kircke-Sogner, 6. Herreder, en Provist, 14. Præster och 2. Sæt tings-Dommere. J denne Treding i Romme Sogn, hafver ligget let skiønt Closter, som er ødelagt. Den tredie Treding er Norder-Treding, i huilcken ere 30. Kircke-Sogdine, 7. Herreder, en Provist, 13 Præster, och 2. Sættings-Dommere. i Geistligheden stoed siden Landet 1028 i efter Christi Fødsel bleff omvendt til den Christelige Troe under Biskopen aff Lindkiøbing i Suerig, indtil d Reformationen skeede ved det Aar efter Christi Fødsel 1530. men Kong Frederich den Anden Høylofligste Jhukommelse satte en Evangeliske Biskop ind, och Loff-værdigste Jhui kommelse Kong Christian den Fierde en Lands-Dommer, da Stadtholderen eller Guberneuren tilforn dømte alle Sager, som blefve stæfnte fra Herreds-Ting til høyere Dom och Paakiendelse. De Gothers første Udtog aff dette Land skeede under Helge deris Høfvedsmand Aar efter Verdens Skabelse 2500. da de besatte Dagerøe. Det andet under deris Høfvedsmand Erich Aar efter Ver Verdens Skabelse 2560. da de bemægtigede sig Prysen, etc. Det tredie under deris Høfvedsmand Dan Aar efter Verdens Skabelse 2970.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1676-05-01
da de bemægtigede sig Estland och Ryssland, etc. Det fierde, Aar efter Christi Fødsel 384. da de stødte til Longobarderne, som ginge her aff Riget for Hungers skyld, med 1000. Mænd. Gotland faldt aff fra Danmarcki Kong Lothers Tid, Aar efter Verdens Skabelse 2970. men Gram Skiolds Søn och Lothers Sønne-Søn slog Sictrich och hans Søn Searin ihiel, och lagde det under Riget igien, och finge de Suenske først Prætension paa dette Land med Suanvitha Kong Hadings Daner Kongis Daatter, som fick Kong Regner i Suerig til ægte ved det Aar efter Verdens Skabelse 3230. och fra den Tid hafve begge Rigerne fey det ofte paa huer andre, hvem det med rætte skulde tilhøre. Siden Wiss by bleff Stapels-Stad hafver Landet och Steden meere holt Kongerne aff Suerig for Skytz-Herrer end deris Konger, och fortenet sig med dennem, huad de aarligen skulde gifve at de allesteds i Suerig maatte handle, och de dennem i deris Beskyttelse, mod andre skulde holde, næmelig aarligen 40. Marck Sølff och tiene dennem med 12. Snecker imod UChristne, ellers skulde de være fri for ald Skat, Opbud og Leidings-Færd, uden til deris eget Lands Forsuar, hvorfor de och Aar 1315. satte sig op imod Kong Byrge i Suerig, der hand dennem med høyere Skat vilde besuærge, afsloege hans Folck och fangede hannem, och bleff da gjort den Forligelse, at Kongen af Sue rig skulde lade sig benøye med den sædvaanlige Skat, men, om noget Sølff eller andet Bierge-Verck bleff funden, skulde Kongen der aff nyde den tredie Penning. Aar efter Christi Fødsel 1361. lagde Kong Waldemar Atterdag Gulland her under Riget saa velsom Øeland, och siden fuldte det næsten altid Danmarck hen imod 300. Aar, indtil det i Freds-Tractaterne 1645. bleff aff staaet til Cronen Suerig, hvor under det siden er blefven indtil dette nærværendis Aar, som er i fulde 30.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1676-05-01
Den 1. Maji var den Muskovitiske Envoye første gang til Forhør, blef ophændt i en Kongl. Carrosse, med 6. Heste for, och for hannem reed tu Rydser paa Kongl. med stat lige Hestetøy udsmykkede Heste af hvilke den eene hafde et stort Pergaments Bref i Haanden til Majestæten fra Czaren.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1676-05-01
Den 4 Maji kom General Admiral Tromp paa Reden her for Byen tillige med en part af de Hollandske Orlogs-Skibe.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1676-05-02
Danmarck.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1676-05-02
Kiøbenhafn. en 13. Maji bleff hans Høy-Græfvelige Excellentz, Græfve Friderich von Ahlefeld, Kongens Canceller och gjorde for Majestæten. hans Troskabs Eed.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1676-05-02
Den 14. som var første Pintzedag, bleff gjort Tacksigelse i Kirckerne for Gullands Erobring och alle Stykkerne paa Voldene omkring Byen och Castellet tre gange løssnede.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1676-05-02
Den 18. var den Muskovitiske Gesandt til Afskeeds Forhør hos Majestæten.