JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-02-18
(Af samme Blade. Engelland. - Her er under 25 Januarindkommet følgende Bulletin: Hr. Thornton har den 14de med de danske Befuldmægtigede afsluttet en befinitiv Freds= og Alliance tractat mellem Hs. Majestæt og Kongen af Danmark, som gaaer ud paa følgende Hovedpuncter: "Alle gjorte Crobringer undtagen Helgoland gives tilbage; Danmark stiller 10,000 Md. til de Allieredes Disposition, naar Engelland, vil betale 400,000 Pd. Sterling for Aaret 1814; Sverrig afstaaer til Danmark Pommern som Skadesløsholdelse for Norge. Stralsund bliver en Stabelplads for engelske Producter.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-02-18
Kronprindsen af Sverrig har nu udstæt en Proclamation til det franske Folk, som dets fødte Landsmand, og for at skaffe Verden Fred.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-02-18
De franske Prindser afgaae nu virkeligen til Fastlandet. I Hertugens af Berri Følge befinder sig Greverne de la Ferrenage og Nautonillet samt Ridder Broulart. De reise fordet første over Holland til de Allieredes Hovedqvarteer, for at begive sig derfra, efter Sigende, til Lyon, hvor, under Begunstigelse af den borgerlige og militaire Magt, skal plantes den Kongelige Fane. Monsieur (Greven af Artois) vil i Portsmouth, under Kongelig Fransk Flag indskibe sig med Grev Escars. Hertugen af Angouleme vil, ledsaget af Grev Dumas paa en melseilende Fregat afgaae til det jydlige Frankrig.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-02-18
En høist mærkværdig Begivenhed (hvis Efterretning stadfæstes) er det at Ludvig den attende skal være landet i Holland og have begivet sig til Haag.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-02-18
Keiserinden af Rusland er paa sin Reise til Karlsruhr, passeret gjennem Eisenach den 1 Febr. Enkehertuginden af Oldenborg er passeret giennem Bremen for at begive sig til Oldenborg, hvor man nylig har festligholdt Hertugens Fødselsdag.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-02-18
J Wien er givet befaling at optage en nøiagtig Fortegnelse over Alt hvad de Franske have borttaget der 1805 og 1809 saavel af literære som Kunstværker.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-02-18
Dronningen af Sicilien er den 10 Jan. indtruffet i Lemberg i Gallicien, hvor hun nogen Tid vil opholde sig.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-02-18
Bremen, den 7de Febr. Følgende Skildring over endeel af den ulykkelige Skiebne, der tungt nedtrykker vor Søsterstad, fra en agtværdig Hamborsk Borger, vil ikke kunne læses uden Deeltagelse af noget følende Menneske Efter Holsteens Besættelse af Nordarmeens Tropper bleve i Midten af Decbr. Hamborg indsluttet af et Rusisk Armer korps paa en halv Miil nær i enhver Retning, Altona med indbegreben. Altona, beliggende paa Fæstningens Glacie, er hverken besat af Franske eller Russiske Tropper, men ved disse sidstes Stilling, for Tiden afskaaren fra det øvrige Holsteen. - At skildre Hamborg hele Elendighed, vilde føre for langt; Strascontributionen af 43 Millioner Fkr. er bekiendt, ligesaa Bankens Udtømmelse; der er kun endnu at tilføie, at de præsterede Reqvisitioner udgiøre over 40 Miltioner, at paa 750 Tviser omkring Voldenne Alt er nedreven og brændt, ogsaa 6, Huse i Hamm, og at en Proviantering, blev paalagt for 9 Maaneder. Paa Landet i Nærheden blev taget dertil med væbnet Haand hvad der fandtes af FødevaI Jule=Ugen bleve alle Forstæder og nærliggende Landsbyer, efter 8 Timers Varsel afbrændte; Hamborger berg (indeholdende 6000 Jndvaanere), Reberbanen, Schulterbladt, Rosenhof, Schaferkamp, Grindel a., de Berlige, Landhuse ved Alstern, havde samme Skiebne. Længere. hen afbrændtes ogsaa Harvstehude, den skiønne Landsbye, Eimsbuttel, en stor Deel af Diget og en Deels af Altonaer - Juleaften og Nytaarsaften udjagedes Gartnerstrage.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-02-18
Jndvaanerne fra Hamborg in Massa, først de Unge og Stærke som ansaaes for farlige, derefter de Gamle og Svage, som overflødige Fortærere. - Om Natten reves de Ulykkelige af deres Senge, fik neppe Tilladelse at paaklæde sig, mindre at medtage noget, indsperredes i Kirkerne, og i Dagbrækningen. jagedes de i Tusindtal ud af Byen, ubekymret om Veirliget. Deres Efterladenskaber faldt Soldaterne til Priis. Af Valsenhuset bleve over 400 Børn drevne ud til Eppendorff, med een af Bankens Sølvbarrer paa 3750 Mk. Cour. for deres fremtidige Underhold. - Criminale Forbryderne af Spinde= og Tugt=Huset fortes til Lübek. - Fra Hospitalerne og Fattighusene bleve Gamle og Svage skureviis bragte for Altonaer=Porten, og vankede saaledes omkring i Altona Man bemærkede deriblandt 4 Personer over 100 Aar gamle, Nogle halvpaaklædte, ikke meere vandt til Luften, udsat for 18 til 19 Gr. Kulde, bleve vanvittige. Der gaves Scener, der bevægede endog franske Gens d'Armeer til Gysen og lydeligt Udraab af Afskye. Nu kom Raden til de Syge, paa en Mængde Vogne bleve de med Politiebetiente kiørte til Altona; da der formedelst den strænge Sperring fra det Holsteenske var yderlig stor Mangel paa Levnetsmidler, Brændsel, Straaet., forsøgte man at afvise nogle af disse Vogne, hvoraf fulgte, at de fattige Elendige kastedes paa Veien uden for Portene, hvorfra man maatte hente dem ind til Byen, naar de ikke skulde omkomme. – Nytaarsdagen blev givet befaling at afbrænde det uden for Hamborg værende store Sygehuus, der skeete i saadan Skynding, at en Mængde Menneskeer vare bleven indebrændt, naar ikke Altonas Ma strat havde sendt disse Ulykkelige Hielp. - Syge bleve om Natten i den dybe Snee bragt paa den saakaldte Helliggeists Mark, hvor de bleve liggende indtil der kom Vogne, paa hvilke de uden Forskiel læssedes, hvad enten de havde Nerve eller andre ondartede Febre, vare blinde eller afsindige. Henved 800 saadanne Ulykkelige bragtes til det en halv Miil derfra beliggende Eppendorff, hvor man ikke var underrettet om deres Komme, og ikke havde nogen Anstalt til deres Modtagelse. Følgen deraf var, at Syge endnu efter 3 Dage vare uden Tag, og Galne løbe frit omkring. - Alle disse Stiftelser vare forsynede med Levnetsmidler, men disse bleve tagne for det franske Militaire. - Tallet paa de fra Hamborg fordrevne beløber sig til 26,000 Mennesker. Ved Husenes Afbrænding uden for Staden ere vel 20,000 blevne berøvede Tag og Eiendom, og dagligen vedvarer endnu Uddrivningen og Brand.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-02-18
Jndenlandske Efterretninger. (Af fynske og jydske Av, samt Udg.) Kongeligt aabent Brev angaaende Norges Afstaaelse til Sverrig, udstædt den 18de Januar 1814. Vi Frederik den Slette, af Guds Naade Konge til Danmark, de Venders og Gothers, Hertug til Slesvig, Holsteen, Stormarn, Ditmarsken, Oldenborg og Pommern, Fyrste til Rygen; giøre vitterligt: At, da Vi under mange og haarde sammenstødende Omstændigheder for Vort Monarkie, have, for at giennoprette Fred i Norden, og for at afværge fra Kongeriget Norge en der overhængende Hungersnød, ved Fredstractat a 14de i denne Maaned frasagt Os saavel for Os Selv, som for Voxe Efterfølgere til Danmark Tione og Kongerige, til Fordeel for Hs. Majestæt Kongen. af Sverrig og Hans Efterfølgere til Sverrigs Trone og Kongerige, alle Vore Rettigheder og Adkomster til bemeldte Kongelige Norge; saa have Vi ved samme Fredstractat afløst ligesom Vi og ved dette Vort aabne Brev afløse alle Norges Jndbyggere i Almindelighed, og enhver af dem især, fra den Hyldings= og Troskabs=Eed, de, som Undersaatter i Almindelighed, eller som Embedsmænd i Særdeleshed, enhver, sin Stilling, civil eller militair, geistlig eller verdslig, til Os have aflagt, hvorhos Vi paa Grund af, og i Overeensstemmelse med Tractatens 16de Artikel indbyde dem alle til, med Orden og Rolighed at gaae over til den nye Regiering, som paa den meest forbindende Maade har forpligtet sig til at lade Norges Jndvaanere beholde og nyde deres Love, Frittagelser, Rettigheder, Friheder og Privilegier saadanne som de for nærværende Tid ere. Middelfart, den 18de Januar 1814. Frederik R. (L. S.)N. Rosenkrantz.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-02-18
Fra det Kongelige danske Cancellie er under 5te Febr. 1814 udkommet følgende Bekiendtgiørelse. Ifølge a Cancelliet tilhændekommen Allerhøieste befaling, dateret Middelfart den 18de Januar sidstleden, tilkiendegives herved alle de i Kongeriget Norge hidtil ansatte civile, geistlige og militaire Embedsmænd, som ikke her ere indfødte, og heller ei beslutte sig til at vedblive under den nye Regiering, at de, saasnart deres fra den svenske Regierings Side udnævnte Eftermænd ankomme, uopholdeligen til disse have at overlevere alt Embederne vedkommende, og saaledes i Overeens stemmelse med Freds=Tractaten mellem Danmark og Sverrig, af 14de Januar d. A. dens 16de Artikel at forlade deres Poster.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-02-18
Ribe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-02-18
Prædikanterne. I Domkirken paa Søndag Seragesima Hr. Pastor Lindberg. J Catrinakirke Hr. Pastor Satterup. Døbte. I Domkirken den 13de Febr., Peter Cornelius's Datter, Sitzel Magrethe Cornelius, Fadderne: Bager Fedders Kone, Maren Peders Datter, Cathrina Maria Christens Datter, H. Fredsted Rebslager, Jens Truelsen Nielsen og Nicolai Hendrich Poppendahl. J Catrina Kirke samme Dato, Skoemager Sviks Datter, Catrine Sophia, Fadderne, Skoemager Waarbasses Hustrue, Karen Pedersdatter, Christian Terkildsen, Jeppe Geronzin.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-02-18
Ved Tallotteriets 1046 Trækning i Kiøbenhavn udkom følgende Nummere: 17. 31. 81. 64. 46.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-02-18
(Ved Avisens Slutning manglede sidste Kbhavns Post). sin Fyrs Søndagen den 27de Februar bliver Comoedie i Kibe forenede Kubselskab. Fredagen, den 11te Marts næstkommende og Dagen efter, Formiddag Kl. 9, vorder her paa Fanøe, efter Begiering af den Kongl. StrandingscommissionærHr. Kiøbmand Jacobsen, ved offentlig Auction bortsolgt: En stor Deel løbende og staaende Tonværk af et BrigskibsTakkelase, circa 25 Skpd., som sælges i smaa Partier. 6 a 7 Stkr. nye Trosser, der ei have værer ibrug, vog 5 Skpd. 13 Skpd. Jern, nemlig Skibsbolte, store Søm, brugelige til Broer og Harvetænder, m. m. En stor Deel gode Ege=Planker, 14 a 16 Al. lange, 3 en halv T. tykke. En stor Deel Gege Skibsbielker og andet svær Eeg, vel skikket til Broer og Huusbygning. 2 svære Furre Skibsmaster, a 30 Alen lange. 1 Burspryd, 2 Bradspil med Metalbysninger, og alle Rundholer, som behøves til et Brigskib. 3 Jernbaandsvandfade, i god Bøge Kiøl, 40 Al. lang. 15 Lpd. Blyt endeel gode Blokke. 14 Stkr. Seil af forskiellig Størrelse og Godhed. 3 Skibsankere og 2 Touge af forskiellig Længde og Tykkelse. 2 gode 9 Alen lange Fyrre Pompe med behørige Pomperedskaber.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-02-18
Endeel Kokstøi, hvoriblandt en svær Kobberkiedel a. Alt dette sælges med 2 Maaneders Credit. Endvidere sælges samme Tid med 4 Ugers Credit, saasom: 9 Kasser Theebohe. 30 Kasser 3 a 4 Tom Søm. 20 Skpd. Norsk flad Stangjern. Nogle Tønder gode Norske Kommen. Nogle Hundrede Stkr. fiirskaaren Fyrrebord. Til hvilket alt herved Lysthavere indbydes. A. Nørup. Fange, den 12te Februar 1814.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-02-18
Auctionsforvalter.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-02-18
Paa et betydeligt Justitscontoir udi en af Jyllands bekiendte Kiøbstæder bliver til næstkommende Mandag en Condition ledig for en duelig Skriver eller Contorist. Da der i forefalde alle Slags og mange Forretninger, saa maae den, som attraaer denne Condition, have Lyst, Evne og Villie til at arbeide, samt med Nølagtighed foretage, hvad i ham anbetroes, ligesom han ogsaa maae besidde en god og moralsk Karacteer, og opføre sig ordentlig og anstændig; ved hvilket Forhold Tilfredshed vil finde Sted. De, som ønske denne Condition, der ogsaa kan tiltrædes for Maidag, ville behage inden 14 Dage at indlevere paa Adresse=Contoiret i Ribe en egenbændig skreven Anmeldelse, som indeholder deres Navne, Alder, Fødested, Familie, Opholdsted og hidtil hafte Forretninger samt Attester fra bekiendte Mænd. Conditionerne ere: fri Kost, Logie og passende Løn. Adresse=Contoiret skal blive underrettet om de anmeldte som ikke antages.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-02-18
Som fundne Sager er paa Politiekammeret indleveret et sølvbeslaget Spanskrør og en Fruentimmer Lomme med et Kridehuus, en Skindpung og en Nøgle udi; hvilke Sager Eierne kan faae udleveret imod behørig Legitimation og paagaaende Omkostninger. Heilmann. Ribe, den 8de Februar 1814.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-02-18
Fra sin Eier er for en 14ren Dage siden paa en Mands Forstue her i Byen imod hans Vidende fra ham bortstiaalet et Par ganske nye Skøyter med nye Remmer og si nye Messing Ringe. Hvo som kan give Oplysning om u hvor disse Skovter nu kunne være at finde loves enten assende Douceur som anvises fra Adresse=Contoiret.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-02-18
J Grønnegade No. 285 i Ribe bekommes: Lysguul Candis. Brun Puddersukker. Destilleret Kornbrændeviin.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-02-18
Norsk Kommen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-02-18
Norske Brædder af forskellige Slags. Svenske 5 Tom Søm. Spansk Salt. fiin hvid Salt. i større og mindre Partier til meget billige Priser hos Endvoldsen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-02-18
Heglet Hør faaes tilkjøbs hos Spandet i Nørregade, saa
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-02-22
Udenlandske Efterretninger. (Af Lybekker Correspondent, fynske og jydske Aviser.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-02-22
Hovedqvarteret Langres, 26de Jan. Efter Befaling angrebe Kronprindsen af Würtemberg og Feldtøimester Grev Giulay Fienden den 24de om Middagen, for at bemægtige sig Staden Bar sur Aube, som var besat af Marsk. Mortier med største Deelen af den gamle Garde, nogle Linietropper og en Mængde Kanoner; ogsaa Gen. Christiani var indrykket i Linien med italienske Tropper. Den fientlige Fortrop blev kastet tilbage til Broen over Anbefloden ved Fontaine; her stod 12,000 Fiender med 10 Kanoner og 4 Haubitser i en meget fordeelagtig, det foranliggende Jordsmon beherskende, Stilling. Nyttende denne Fordeel, angrebe Fienden Feldtøimester Giulays Tropper med Heftighed, men blev 2 Gange afviist og forfulgt til Fontaine. Fienden indsaae denne Puncts Vigtighed, som truer Forbindelsen mellem Bar sur Aube og Troyes, og forsøgte at samle sine Stridskræfter der. I det Feldttøimester, Giulai rykkede frem, angreb Kronprindsen af Würtemberg og indtog Colombe, og forfulgte den flygtende Fiende til Lignold. Den her udstillede Post blev ogsaa kastet tilbage til Rouvre, hvor Fiendens Hovedmagt var fordeelagtig opstillet, forsynet med 20 Kanoner. Kronprindsen lod derfor Fienden beskyde med god Virkning, for at give sine Stridskræfter Tid at samle sig. Frygtende for den kommende Dag, forlod Fienden Bar sur Aube om Natten og trak sig tilbage til Chalons og Troyes, altsaa besatte Grev Giulay næste Dagen Bar sur Aube. Fiendens Tab var betydeligt. 2 Obersteer, fandt man døde paa Kamppladsen. Jtalienske og Nederlandske Overløbere - hvis Tal forøges med hver Time - forlode midt under Træfningen Fiendens Roder, hvis hele Tab anslaaes til 2000 Md. Døde, Saarede og Fangne, næsten alle af den gamle Keisergarde, altsaa uerstattelige. Vort Tab kan ikke nøie bestemmes, og ingenlunde ligne med Fiendens. Alt fægtede med lige Iver og Tapperhed.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-02-22
Fra Blüchers Armeekorps meldes, at den Russiske Generalmaj. Fyrst Scherbatoff har den 24de angrebet Fienden i Ligny og forjaget ham derfra. Den 22de havde Fyrsten af Neuschatel (Marsk Berthier) været der fra Paris, og havt en 4 Timers Samtale med Marskalkerne Ney og Viktor, hvori de skal være bleven enige om, at Marskalk Viktor skulde holde Ligny og Bar le Due indtil 26de Januar, da den unge Garde kunde ventes fra Antwerpen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-02-22
Lübeck, 14de Febr. Ved overordentlig Leilighed; har man den Tidende fra Hannover: at Freden, mellem Danmark og Rusland er underskreven den 8de d. af den Russiske General v. Suchtelen, og den Danske Kammerherre v. Bourke.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-02-22
Siden iforgaars fik vi her fra mange Kanter Efterretninger og et stort Slag, som skal være forefalden mellem Hovedarmeerne til de Franskes afgjorte Tab. Efterretningerne stemme overeens deri, at Resultatet skal være 12 til 13,000 Fanger, og omtrent 70 Kanoner, som de Forbundne skal have frataget de Franske, men de ere uenige i Angivelse af Tid og Sted, efter nogle skal Slaget have staaet den 1ste Febr. ved Brienne (hvor Keiser Napoleon erholdt sin første militairiske Opdragelse, efter andre mellem Troyes og Paris, og Tilbageveien til Hovedstaden være den Franske Armee afskaaren. Hertugen af Cambridge skal have faaet tilforladelig Beretning derom, som han har bekiendtgjort i Hannover. De videre Details ventes med Længsel, Efter Berlinerbreve skal Folketabet ogsaa paa de Forbundnes Side have været meget stort, og anslaaes allene af det Blücherske Korps for 12,000 Døde og Saarede, indtil Seirem endelig vendte sig paa deres Side. Gen. Eernitschef har slaget de Franske ved St. Trond og er derefter rykket ind i Lüttich, hvor man har forefundet saare betydelige Forraad af Munition, som Franskmændene ikke have kunnet føre bort af Mangel paa Heste. Ezernitschef er paa Veien til Brussel. Den 9de Februar foretage Russerne et Angreb paa Hamborgs Fæstningsværker paa 5 forskiellige Punkter, begunstigede af Natten og Elbens Iis. Hovedangrebet skilledes mod Øen Vilhemsburg, til hvilken de trængte frem over Jsen fra to Kanter. En Kolonne, tog paa Østsiden fra Ochsenerder af, som allerede i nogle Uger har befundet sig i de Beleirendes Hænder, Moorwerderen, med et fransk Batterie af 2 Kanoner; en anden gik paa Vestsiden nær til Øen Neuhof. Kl. 5 om Morgenen traf begge Kolonner sammen paa Vilhelmsburg. De overraskede Franskmænd maatte overlade Russerne deres Batterier, og broge sig tilbage paa den fierneste Deel af Øen. Der opstod en hidsig Fægtning, Kanonaden varede hele Dagen. Endelig Kl. 5 1/2 om Aftenen forlode Russerne Vilhelmsburg, som er en uholdelig Punkt, saalænge Beleirerne ikke ere Herrer af det sorte Bierg ved Harburg, hvorfra den kun er skildt ved en 1500 Skridt bred Kanal, og kan bestryges derfra. - De Franskes Tab af Døde og Saarede var meget stort, og anslaaes - tilligemed de 800 Fanger, som faldt i Russernes Hænder - til 2000 Md. De Franske Generaler Rome og Osten ere blandt de Saarede. Ogsaa Russerne beklage mange af deres Vaaben brødres Tab. De Saarede bragtes til Bergedorf, og derfra videre til Lauenburg. Som Seierstegn medbringe de 10 Franskmændene fratagne Kanoner; de øvrige maatte fornagles paa Vilhelmsburg, fordi Jormon- og slet Veirligt ikke tillod at medtage dem.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-02-22
Adskilligt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-02-22
(Af samme Blade. Først den 25de Januar om Morgenen Kl. 7 har Keiser Napoleon forladt Paris, for at stille sig Spidsen for sin Hær, efterat han den 23de Jan, havde overdraget Regentskabet til Hs. Maj. Keiserinden, som i endnu samme Dag i en Raadsforsamling, bestaaende af Prindserne, Ministrene og de første Embedsmænd, aflagde Eden som Regentinde i Keiserens Hænder. - Siden Hs. Majestæts Afreise frembyder Hovedstaden et sørgeligt Syn. Alt er der i bange Forventning over de store Begivenheder, som daglig sees imøde. Ængstelig Uro staaer malet paa alle Ansigter - Det store, vigtige Øieblik maae være nær London, 26 Jan. Den 19de aflagde Prindsregenten et Besøg hos Monsteur, Ludvig den 18des Broder, som Gig ten tvinger til at holde sig inde, for at lykønske ham til den Udsigt, hans Broder har til at komme paa sine Fædres Throne, Mønsteuren tilkiendegav sin varme Erkiendtlighed og forsikkrede, at Kong Ludvig vilde vist, saasnart han var kommen paa Thronen, aflægge et Besøg hos Prindsregenten, og takke for hans Godhed og beskyttelse. Hvortil Prindsregenten skal have svaret: "Han haabede, Ludvig 18des Kroning vilde skee i Paris og ikke i Rheim, da de Bundsforvandte Souverainer havde besluttet, at være tilstede derved, lagde Prindsregenten til - er vist ingen og jeg af de Sidste.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-02-22
Jndenlandske Efterretninger. (Af fynske og jydske Av, samt Udg.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-02-22
(Ved Avisens Slutning manglede sidste Kbhavns Post.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-02-22
Ribe. Døbte. I Catrina Kirke den 20de Febr., Skoemager Ernst Ølands Søn, Hans Christian, Fadderne: mærkvemager Kruses Hustrue, Elisabeth Müller, Betient Müller Niels Christensen. Samme Dato Kiøbmandskarl Christen Christensens Datter, Wolborg, Fadderne: Mad. Bjørn, Jomfr. Stahlknegt, Kæmner Andersen og Handelsbetient Neuchs. S. D. Chr. Knudsens Datter, Christine Marine, Farderne: Bodil Schachs af Reisbye, Kiersten Nielsdatter, Søren Wodder og Handelsbetient Nielsen. S. D. Vognmand Christen Christensens Datter, Charlotte Amalia, Fadderne: Jfr. Balle, Jfr. Hobolt, Kiøbmand Kolvig og Borgerlieutenant Matzen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-02-22
(Jndsendt. Da Qvægsygen som bekiendt desværre mere og meere nærme sig vore Grændser, er i mine Tanker den største Forsigtighed at anbefale, og hver Sagkyndiges Pligt at medvirke til denne farlige Smittes Afværgelse, saameget mueligt. I denne Henseende tilraader jeg foreløbigen at enhver Fremmed, Omløber eller egne Folk som komme fra mistænkelige Stæder, bør i ingen Fald tillades Adgang i Staldene; Vahre, saasom Hør, Uld, uldne Klæder, Hør og Halm a. der ligeledes kunde formodes at være komne fra befængte Stæder, maae man især vogte sig omhyggelig for, dernæst maae man søge at holde Kreaturene saa sunde som muelig; den største Reenlighed bør især lagttages, man strigler og børster Kreaturet 2de Gange daglig, sørger for frisk Luft i Stalden, reent og sundt Vand. De skrantne gives engang imellem et Glas bittert Brændeviin i en Flaske Øl. Midler som bestemt værner mod denne Sygdom gives ikke, og fremavles kun af Bedragere. Til Lykke føres Smitten ikke langt giennem Luften, som man forhen har troet, det er allene ved Uforsigtighed den almindeligviis udbredes. Gramm, den 21de Febr. 1814. P. Jversen,
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-02-22
Stutterie=Commissair og Dyrlæge,
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-02-22
Til Forligelses=Commissionen i Ribe Amt, er i Aaret 1313 indstevnet 540 Sager hvoraf 265 forligte eller hævede, 3 udsatte, 260 til Retten henviste, hvortil 40 ere indstevne de. - Ved samtlige Politieretter har i afvigte Tidsrunværet indstevnet 59 Sager, hvoraf 30 forligte og 29 paadømte. VEn TSEMEves.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-02-22
Undertegnede har nylig bekommet godt Salt, Kaffebønner, Lys Kandis Sukker, dito mørkere, Catun, Cattuns og Musselins=Halstørklæder, hvid Catun, Gase og hiemmegjordt Klæde, med mere faaes til billige Priser hos Ribe, den 21de Februarii 1814. J. Borring.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-02-22
Hos Undertegnede er indtaget et hvidt Faar som Eieren kan erholde mod at betale Omkostningerne, naar han opgiver Mærkerne og melder sig til Westervedsted, den 22de Febr. 1814. Mads Hansen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-02-22
Ved Gaardmanden paa Piedsted Mark, Bønberg kaldet, beliggende tæt ved Landeveien, kom en fremmed Stud den 8de Januarii, omtrent 5 Aar gammel, af Colleur hvid broget, og et Kors klippet paa den penstre Forbov, samt et lidet Brændemærke paa det høire Horn, om Eieren til samme efterlyses 2de Gange i Riber Avisen, da samme kan bekommes ved forbemeldte Gaardmand Karl Laussen, imod at betale alle Omkostninger.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-02-22
Et Exemplar af Holbergs Comoedie, er for nyelig udlaant; men da man ikke bestemt veed til hvem, saa anmodes Laaneren herved, snarest mueligt at tilbagelevere Bogen her til Adresse=Contoiret. Paa Titelbladet staaer Nav hauge.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-02-22
Hos undertegnede kan antages 2 Pigebørn af honette Forældre i Kost og Logie, samt nyde Underviisning i Linnedsyning og Strikning og forlanges. A. C. Møller.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-02-22
Da det er mig ubekiendt hvor min fraskildte Mand, afskediget Underofficeer Lars Christensen opholder sig, saa har jeg ikke kunnet opfylde det Kongelige danske Cancellies naadige Resolution, efter hvilke vi for Overøvrigheden, skulde forsøge Forliig til Egteskabets Fortsættelse.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-02-22
Jfølge høibemeldte Collegiums senere Skrivelse bliver altsaa herved bemeldte afskediget Underofficeer Lars Christensen, i disse Aviser 3de Gange indkaldet med 6 Ugers Varsel, til at møde med mig for Overøvrigheden inden denne Tids Forløb, for at forsøge benævnte Forliig. Mangel af hans Udeblivelse eller Tilkiendegivelse af Ophold, agter jeg allerunderdanigst at ansøge om Egteskabets aldeles Ophævelse. Colding, den 12te Februar 1814. Elle Jacobsdatter.