JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1774-08-08
J øvrigt besad han mange af de Eegenskaber, der indtage og vinde Hierterne. Mildhed, Ædelmodighed, Standhaftighed i Modgang, Erkiendtlighed ere Dyder, som ikke bør giøres ham stridige. Han var selv munter og sindrig, og elskede andre, som vare det. Det vi kalde Levemaade og artig Omgang, ja endog Galanterie, i hvad Forstand det end tages, fandtes hos ham i høieste Grad. Lægger man nu hertil hans smukke Skabning, hans usædvanlige Styrke, og hans uforfærdede Mood, saa vil man sletintet undre over, at August afmales, som en meget elskværdig Prints. Hvor meget Skiemt han kunde taale, er bekiendt af General Kyaus Pudser, der dog ei vare af de fineste Slags. Det galante Saxen, der ellers beretter saa mange forargelige Ting om ham, har dog to smaa Tildragelser, som man kunde ønske undtagne, naar denne denne Bog snart gaaer enten i Forglemmelse eller i Kramboden. Den ene er hans ædelmodige Forhold mod den unge og dydige Jomfrue i Jtalien, som en egennyttig Moder havde solgt til et Offer for hans Lyster. Den anden er det Afslag, han gav Grevinde Cosel, da hun forlangte Hævn over en Præst, der paa Prædikestolen havde sagt noget, hvorover hun holdt sig fornærmet. Begge disse Tildragelser vise, at Kong Augusts gode Natur havde end ikke ved alle hans Udsvævelser kunnet ganske fordærves. Vel er det sandt, at enhver, der ei var et fuldkommen Umenneske, havde, ligesom han, saaneet et Fruentimmer, der erklærede sig saaledes, som hun, Men enhver havde ei befordret hendes Giftermaal med hendes Kiereste, og enhver havde ei sat dem begge i Velstand for deres hele Levetid. Den anden Historie er ham og til Ære, skiønt ei saa meget, som denne. Den viser, dog i det mindste, at han undsaae sig ved at straffe, en Mand, der ventelig enten ei har talt Grevinden for nær, eller dog kun sagt det, der var almindelig bekiendt. Det er jo dog bedre, at man taaler Sandhed, om man end aldrig agter at fore sig den til Nytte, end at man hader og forfølger den. Det er at alting klart, at August har besiddet fortreslige Naturturgaver, samlede med adskillige Svagheder. Jo meere de sidste yttrede sig, og tiltoge, jo meer maatte de første blive uvirksomme.
Viborger Samler, 1774-08-08
Saxen kan nu spaae sig sin forrige Velstand og Lykke igien, da Landet er frie for at have en Konge til Kurfyrste, heldst en saadan Konge, som den Pohlske, der har ingen Myndighed i sit Rige, og næsten ingen Jndkomster deraf. Dersom de Saxiske Kurfyrster herefter læse August den Andens, og August den Credies Historier, faae de ventelig aldrig Lyst til den Pohlske Krone. Forskiellig ge Døds=Maader. Enhver har til at døe sin Mode, Smaae Herrer elske sig ihiel, At hænges er Cartuchers Deel, (Fyl hvilken hesselig Methode Den Gierrige tit døer af Frygt for Tyve=Rænker, Og Hunger (Gid dog det, J Store, ret betænker, Giør, Giør langsom Ende paa saa mangen Skialdrers Liv, En Britte hænger sig, og døer for Tidsfordriv. Nei, det er alt gemeent, saa døe de Store ikke; Der er desuden nok, dem kan i Graven skikke: Maitresser, Ball Masqve, formegen Mad og Drikke.
Viborger Samler, 1774-08-08
Nyeheder. Resten af Landstings-Ordenen den 3 Aug. (See Nr. 30.)
Viborger Samler, 1774-08-08
Jndstevnt Sag. 7) Jøderne Henrich Jsach fra Fridericia, og Bernt Abraham fra Rensborg, arresterede i Schive Arresthuus, indstevne ved Forsvar, Procurator Lund til Schivehuus, til Svækkelse, total Underkiendelse, samt Satisfaction og Omkostningers skadesløse Erstatning et Arrest= eedelig Forhørs= eller Jnqvisitions=Documente, med derefter den 22 hujus faldne Dom, i alt forøvet, fremmet og afsagt af Stedets Byefoged Hr. Friderich Kier Helmich, under en saa kaldet Ejesteret, betræffende nogle hos bemelte Jøder forefundne Contrabande Vahre, samt en Kammerherre=Nøgel, som de beskyldes for at have pantsat sidste Vinter til Søren Andersen i Alstrup, med videre, hvorfore benævnte Jøder ere sigtede, og Stevningen vidtløftig om formelder.
Viborger Samler, 1774-08-08
Bemt. Landsting den 3 August. Paadømte Sager. 1) Jmellem Christen Mønsted af Viborg og Christen Juul paa Krarupgaard. (See Julii Maaneds Landstings Ordens indstevnte Sager. Denne Denne Processes Omkostning betaler Christen Juulsen, til Christen Mønsted med 16 Rdlr., tilligemed foranførte Debet 48 Rdlr. 4 Mk., inden 4 Uger efter denne Doms lovlige Forkyndelse, under vedbørlig Execution efter Loven, samt endelig til dette Landstings Domhuus strax 2 Rdlr., da Hiemtingsdommen saaledes er frafalden. 2) Jmod Arrestanten Hans Nielsen af Østerbye. (Se indstevnte Sag er No. 1. paa sidste Orden.)
Viborger Samler, 1774-08-08
Arrestanten Hans Nielsen, som endnu er et stærk Menne skee og midaldret, vorder hermed tilfunden at arbeide hans Livstid udi Jern ved Kiøbenhavns Fæstning. De paa hans sidste Action fornødentlig anvendte Omkostninger, og besørgende Transport med videre Udgifter, udredes af Amtet, efter vedkommende Øvrigheds foregaaende Revision og Approbation. Men den foregaaende forgieves Bekostning, bliver for Actors egen Regning, eftersom Dommens Execution utilbør, ligen er efterladt.
Viborger Samler, 1774-08-08
Saaledes Hiemtings=Dommen er frafalden, forandret og anseet.
Viborger Samler, 1774-08-08
Tillæg.) Anden. Tillæg Aargang. til den Viborger Samler No. 32. Mandagen den 8 Augustii 1774.
Viborger Samler, 1774-08-08
Bekiendtgiørelse. Vi Christian den Syvende, af Guds Naade Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug udi Slesvig, Holsteen, Stormarn og Dytmersken, Greve udi Oldenborg og Delmenhorst; Giøre alle vitterligt, at eftersom hos Os allerunderdanigst er bleven ansøgt og begiert Vores allernaadigste Confirmation paa efterskrevne Bestallingsbrev, lydende Ord efter andet som følger: Friderich Kier Helmich, Deres Kongelig Majestets Byefoged i Schive og Herredsfoged i Salling Herreder, gjør vitterlig, at jeg i Kraft af det mig allernaadigst anfortroede Embede, og til allerunderdanigst Efterlevelse af Deres Kongel. Majestets allernaadigste Anordninger, haver taget og beskikket, saasom jeg og herved antager og beskikker Sr. Lauriz Juul til at være herefter Veier og Maaler udi Schive Kiøbsted; Thi skal han udi dette sit Embede i eet og alt rette og forholde sig efter de allernaadigste Anordninger, som allerede givne ere eller herefter givne vorde, og ellers straxen være pligtig at anskaffe sig forsvarlig Vægt og Maal, for dermed de Trafiqverende og alle Vedkommende uopholdelig at kunne betiene, samt end videre i lige Henseende, at foreslaae 2de duelige Borgere, som af mig til Maalere efter aflagde Eed, behørig kan vorde anordnede; Og som Sr. Lauriz Juul, ved at anskaffe sig det her manglende Vægt og Maal, mere end hans Formænd sættes udi Bekostning og Udgift; Saa skal han og af sin næste Eftermand udi Embedet, efter beviislig Regning, vorde gotgjort, hvad samme nu haver kostet at anskaffe, samt tillige være berettiget at lade oppebærge, hvis en Veier og Maaler for sin Tieneste ved de Kongel. Anordninger allernaadigst er bevilget og tillagt: J det øvrige skal han være pligtig, paa denne Bestalling forderligst at indhente Hans Kongel. Majestets allernaadigste Confirmation, paa det han dette Embede staxen kan tiltræde, og som en retskaffen Veier og Maaler behørig forestaae. Dets til Bekræftelse under min Haand og Byens (L. S.)F. K. Helmich.
Viborger Samler, 1774-08-08
Da ville Vi indbemeldte Bestallingsbrev udi alle dets Ord, Segl. Schive den 28 Martii 1774. Clausuler og Puncter, saasom samme her oven indført findes, allernaadigst have confirmeret og stadfæstet, saaog hermed confirmere og stadfæste, dog saaledes, at bemelte Lauriz Juul afsin næste Eftermand i Embedet maae nyde det nu anskaffendt Maal og Vægt gotgjort, med den Priis, som det ved Afstaaelsen eller Fratrædelsen beviislig findes at være værd; Forbyden, de alle og enhver, herimod, eftersom forskrevet staaer, at hindre, eller udi nogen Maade Forfang at giøre, under Vor Hyldest og Naade. Givet paa Vort Slot Fredensborg den 11 Junii 1774.
Viborger Samler, 1774-08-08
Under Vor Kongelig Haand og Signet, Christian R. (L. S. O. Thott. Luxdorph. P. Aagaard. Lauriz Juul Confirmation paa det ham af Byefogden i Schive meddeelte Bestallingsbrev at være Veier og Maaler sammesteds. O. Til Underretning for Liebhabere giøres hermed bekiendt, at ved Oxholm i Aalborghuus Amt, er udi forgangen Vinter ingen Stude bleven solgt. Der ere altsaa 140 Stkr. vel overfødde og ligesaa vel græssede Stude, af fuldkommen Størrelse og god Art, til Fals for billig Priis, som i næstkommende Vinter kan blive fuldkommen store Stalderen. Boruden den tilforn i denne Samler og de Kiøbenhavnske Tidender skede Publication, betræffende Sal. Jørgen Holm i Jordbroemølle hans Dødsfald og Stervboe, bliver herved end videre bekiendtgjort: At berørte Skifte den 29 Augusti førstkommende Formiddag Kl. 10 Slet vorder foretaget udi Jord broemølle, og samme Dag, om mueligt, til endelig Decision og Slutning optaget; Thi ville enhver Vedkommende, som ikke allerede maatte have meldet og legitimeret deres Ret under Skiftet, saavelsom Stervboens Debitorer, bemeldte Tid og Sted, behagelig møde eller møde lade. Taarupgaard den 6 Augusti 1774. A. Petersen. at kort Spanskrør med Sølv Beslag og et sort Baand, samt Jernpig i Enden, blev sidste 3 Junii et Sted her i Byen forglemt: Samme beder man mod en Douceur afleveret i Bogtrykkeriet. At samme ei før er efterlyst, er Aarsagen denne: Man ventede, at det paa et vist Sted var forglemt, som nu først er erfaret, ei er skeed.
Viborger Samler, 1774-08-15
SAMLER. Mandagen den 15 Augusti En Afhandling. om Intet.
Viborger Samler, 1774-08-15
De Herrer Jurister kunde i en Hast fore mig en Proces paa Halsen, og hvor let vilde det ikke være for De Herrer Læger at sende mig ud af de levendes Rige ved en Universal=Medicin. Men Men af Philosopherne og de øvrige Lærde har jeg intet at befrygte, uden nogle Skieldsord, siden den ædle Friehed at tænke, det er, Friehed til at udgive de urimeligste Ting for philosophiske Sandheder, i vore Dage er i den meest blomstrende Tilstand. Det philosophiske Jntet er da mange Slags. Saa mange philosophiske Videnskaber og Sekter, der gives, i saa mange Klasser kan man og inddeele samme, hvilket Læserne kan gjøre uden min Anviisning. Thi hvad finde vi i mange philosophiske Skrifter, andet end nogle barbariske Ord og Modsigelser, J Sandhed, Intet. Der gives dernæst et philologisk Jntet, hvilket nan overflødig treffer i Anmærkninger over de gamle Skribentere, og i akademiske Disputatser. Det fattes og ikke paa oratorisk Jntet, som endog undertiden høres paa de helligste Steder. Men intet Slags er almindeligere, end det poetiske Intet, hvormed vore Boglader og Kramboder, ere opfyldte. Dog jeg gjor vel vore Porter nogen Uret. Defleste af de nyere poetiske Verker indeholde dog gemeenlig Noget, nemlig smukke Kobbere. Kk. Nær Nær havde jeg glemt det kritiske Intet, der nu ligesaa stærk har udbredet sig over hele Tydskland, som i det vittige Frankerige, og frietalende Engelland. Men den Materie vover jeg ikke at indlade mig i, Vestigia me terrent. Circes Kiep kunde ikke saa hastig omskabe fornuftige Skabninger til ufornuftige Dyr, som Konstdommernes forhexende Pen Det praktiske Jntet er af et ligesaa vidtløftigt Begreb, som det theoretiske, og jeg maae, for at være kort, lade mig nøie med alene at anføre nogle Slags deraf. Først er der et galant Intet til, (thi dette maae man tilstaae den første Rang, for ikke at forsee sig imod Galanteriets Love.) Hvad betyde, f. Ex., smaae Herrernes dybe Bukken, og nogle uforstaaelige Komplimenters Udmumlen? Jntet. For det andet findes et fornemt Intet, som er ikke sieldent i de Stores Forgemakker. Thi hvad betyde vel mange Stores hemmelighedsfulde Miner, mange Hofmænds Løfter og Venskabs Forsikringer, Intet. Dog nei, ofte betyde de dog noget - Falskhed. Man finder for det tredie et andægtigt Jntet, som i vore Frietænker=Tider endnu ikke er bleven nogen Sieldenhed. Der Der er for det fierde et martialsk Jntet, som findes hos adskillige pudrede og akkommoderede Helte. Bramarbas sværger ved et Glas Viin, at han ikke vil sove, for han har slaget Fienden. Fienden rykker an, Bramarbas sætter sig til Hest, og hvad giør han Fienden, Jntet.
Viborger Samler, 1774-08-15
Endelig maae vi erindre det velklingende Jntet, som bestaaer i store og tomme Titler, for hvilke at faae vor Planets Jndvaanere saa ofte pleie at give deres Fædres Sveed, og deres Mødres Velsignelse. Dog jeg maae afbryde her, at jeg ikke skal forfalde til de Lærdes sædvanlige Feil, der ikke kan ophøre at tale og Intet. Men De tænke ingenlunde, kiere Ven, at jeg fra Titlers velklingende Jntet vil giøre Anvendelse og Overgang til Deres nye Værdighed. Afhandlingen og Lykønskningen behøve jo ikke at staae i nogen Forbindelse; Og er det tilladt i en Bryllups=Lykønskning at handle om de gamle Rommeres og Grækers Skoe, hvorfor skulde det da være utilladeligt at skrive og Jntet i Anledning at en Forfremmelse? Overgangen fra Afhandlingen til Lykønskningen er jo saa let, som noget kan være Jeg kommer nu til Sagen selv, for hvis Skyld denne Afhandling er skreven, nemlig det Æres Trin, De for Deres store Jndsigt og utrettelige Fliid, med almindeligt Biefald, er ophøiet til. Dog Dog jeg forfalder til Gratulanters Intet. De maae altsaa forlade mig, at jeg er kort i min Lykønskning. De behøver kun at eftersee en og anden af trykte Lykønskninger, saa veed De alt, hvad jeg her kunde sige Dem. Min Vens Charakteer. Forvoven, ødsel, stolt, og gierig min Ven erOg dog har jeg ham kier. Han gierigen paa alle Øieblikke sparer Af Livet, som saa pludselig bortfarer; Stolt er han, saa han ei vil krumme sig For Daarer, og ei være Moden lig; Men ødsel i at gjøre got, tilgive; Forvoven nok til Laster at angribe. Gid jeg og samme Feil i lige Grad besad! Thi han stolt, gierig, ja forvoven, ødsel er; Og dog har jeg ham kier.
Viborger Samler, 1774-08-15
Forlovede. Hr. Mag. Tauber, Rector ved Horsens Latinske Skole, og Jomfr. Gregoriana Begtrup, en Datter af Hr. Mag. og Provst Erich Giørup Begtrup i Westrup paa Mols, holdte Jaord den 8 Augusti i Aarhuus.
Viborger Samler, 1774-08-15
Dødsfald. Viborg. Mandagen den 8 Augusti døde S. T. Hr. Georg, Detlef von Frisch, Major ved det her indqvarterede Delmenhorstiske Jnfanterie-Regiment, efter en langvarig Svaghed, 53 Aar gammel.
Viborger Samler, 1774-08-15
Tillæg.) Anden Tillæg Aargang. til den Viborger Samler No. 33. Mandagen den 15 Augustii 1774.
Viborger Samler, 1774-08-15
Bekiendtgiørelse. O. Til Underretning for Liebhabere gjøres hermed bekiendt, at ved Oxholm i Aalborghuus Amt, er udi forgangen Vinter ingen Stude bleven solgt. Der ere altsaa 140 Stkr. vel overfødde og ligesaa vel græssede Stude, af fuldkommen Størrelse og god Art, til Fals for billig Priis, som i næstkommende Vinter kan blive fuldkommen store Staldøren.
Viborger Samler, 1774-08-15
Foruden den tilforn i denne Samler og de Kiøbenhavnske Tidender skede Publication, betræffende Sal. Jørgen Holm i Jordbroemølle hans Dødsfald og Stervboe, bliver herved end videre bekiendtgjort: At berørte Skifte den 29 Augustii førstkommende Formiddag Kl. 10 Slet vorder foretaget udi Jord broemølle, og samme Dag, om muligt, til endelig Decision og Slutning optaget; Thi ville enhver Vedkommende, som ikke allerede maatte have meldet og legitimeret deres Ret under Skiftet, saavelsom Stervboens Debitorer, bemeldte Tid og Sted, behagelig møde eller møde lade. Taarupgaard den 6 Augusti 1774. A. Petersen. Et kort Spanskrør med Sølv Beslag og et sort Baand, samt Jernpig i Enden, blev sidste 3 Junii et Sted her i Byen forglemt: Samme beder man mod en Douceur afleveret i Bogtrykkeriet. At samme ei før er efterlyst, er Aarsagen denne: Man ventede, at det paa et vist Sted var forglemt, som nu først er erfaret, ei er skeed.
Viborger Samler, 1774-08-15
En brav Student, som er vant til at undervise Børn, og forstaaer Fransk, kan anvises en god Condition af Magister, Hasse, 4de Leitze Hører her ved Skolen.
Viborger Samler, 1774-08-15
Ligeledes er og en Condition ledig for en Student, som er vel øvet i at prædike.
Viborger Samler, 1774-08-15
Da der fra adskillige af De Herrer Postmestere, og andre Commissionairer, som modtage den VIIBORSER SAMLER. til Uddeelelse, hver paa sit Sted, ere indløbne Besværinger over, at de deels faae den uordentlig, undertiden 7 a 8 Nummere, paa Gangen, deels og, at de ved Ankomsten befindes beskaadigede, og besudlede, saa bekiendtgjöres herved til Deres, saavelsom samtlige Herrer Subscribenteres Efterretning, at ingen af Deelene er min Skyld; Thi, hvad det første angaaer. lendes herfra, hver Gang den Agende Post afgaaer, som en hver 14 Dag, ordentlig tvende Nummere, eet for hver Uge Det andet kan ligesaa lidet tilregnes mig, da de Nummere, der skal til enhver Bye, altid blive indpakkede for sig selv, med to brede Strimler Papiir, der næsten skiule Pakken, korsviis omslager, og forseilet med mit Signet, hvori staaer C. M. saa de ikke, uden uforsigtig Omgang, kan beskadiges, eller besudles. At ovenstaaende er Sandhed, sees ydermere af Hr. Postmester Tonboes Attest, som han paa min Begiering, har meddeelt mig, angaaende de den 23 Jun med den Agende Post afsendte Numere, som ere de, der er klaget over, at have været beskadigede. Attesten lyder saaledes: At de den 23 Junii d. A. indleverede Nummere af den Vi BORER SAMLER, som sædvanlig, vare vel indpakkede, og forseilede, saaog i samme Stand herfra ere afsendte, tilstaaes efter Begjering. Viborg Agende Post-Comptoir, den 25 Juli 1774. Tonboe. Altsaa haaber jeg, enhver Veltænkende undskylder mig; Kam jeg ellers biedrage noget til for Fremtiden at forekomme videre Uorden, skal det altid være min Pligt. Viborg Bogtrykkerie den 25 Juli 1774. C. H. Mangor.
Viborger Samler, 1774-08-22
DEN VIBORER. SAMLER. Mandag den 22 Augusti Michael SchreibholdsA. M. Register uden Bog Hr. Dr. C. A. Z. paa hans Promotions Dag.
Viborger Samler, 1774-08-22
Tredie forbedrede og formerede Oplag. J Fortale til det første Oplag. eg har mærket, at man nu omstunder mestendeels ikke bruger meere af Bøger, end Titelbladet og Regi Anden Aargang. stret stret (eg undtager herfra Romaner, Skrifter mod Religionen og liderlige Bøger, thi dem læser man altid fra Begyndelsen til Enden.) Jkke alene de almindelige Læsere, men endog Konst=Dommeren og Recensenten giennemseer mestendeels kun Titelen, Fortalen og Registeret, og dermed er han i Stand til udførlig at bedømme Bogens Jndhold og Værd. Jeg holdt det altsaa for overflødigt, nu da jeg gjerne vilde være Forfatter, at meddeele Læserne meere af mit Verk, end Registeret, især da jeg ikke kan benytte mig af den Fordeel, andre Forfattere have hos deres Forlæggere af Arkenes Mængde, siden jeg, for visse Aarsagers Skyld, selv er Forlægger af mit Skrift. Jeg haaber altsaa, at mine Læsere ei alene vil takke mig, fordi jeg leverer dem ikkun det af min Bog, som man egentlig pleier at læse, men at de og vil beundre min Uegennyttighed, at jeg ikke nøder dem til ogsaa at betale det, de ikke bruge. Og i Sandhed, naar en Forfatter er selv Forlægger, saa blive alle hans Hensigter allerede opfyldte ved Dedicationen, Fortalen, og Registeret. Thi enten forskaffer han sig ved Dedicationen en Patron, eller han i det mindste gjør een, han tilforn har, skatskyldig.
Viborger Samler, 1774-08-22
J Fortalen kan han anprise Publikum sit Verk og sin Lærdom, og derved uden stor Møie og Besværlighed erlange alle deres Biefald, der ikke forstaae Sagen, og ikke kan læse Bogen, (og hvor stort er ikke disses Antal! Endelig er Registeret meget beqvemt til paa eengang at stille Læseren for Øine alle de vigtige Afhandlinger og Anmærkninger, der indeholdes i Verket selv som man endog ikke skulde finde mere deri, end der staaer i Registeret;) og derved kommer man i Ord for Lærdom. Jeg haaber, Publikum taknemmelig erkiender min Godhed, og ved gunstig at kjøbe mit Skrift, giver mig Leilighed til derfor at aflægge min Compliment i den følgende Udgave. Fortale, til det andet Oplag.
Viborger Samler, 1774-08-29
Efter Beretning skal Herregaarden Qvistrup være kjøbt af S. T. Hr. Lieutenant Høeg for 35000 Rdlr.
Viborger Samler, 1774-08-29
Forlovede. Sr. Mogens Sandorph og Mad. Kaarsgaard, en Enke af Sal. Kristen Kaarsgaard, holdte Jaord den 21 Augusti i Skive.
Viborger Samler, 1774-08-29
Dødsfald. Her i Byen, den 20 Aug. Mr. Ditlef Laulund, Discipel af Mester=Leitze her i Skolen.
Viborger Samler, 1774-08-29
J Randers, den 21 Augusti Hr. Hospitals-Forstander, Jens Foss, 77 Aar gl. Paa Kisten var følgende Gravskrift: Prov. 16, 31.
Viborger Samler, 1774-08-29
En graae Haar en Eres Krone, Naar den findes paa Retfærdigheds Stie, Saa Saa Bar Han fine graae Haar med Ære, Hvis jordiske Deel er indsluttet i denne Kiste Da den himmelske Deel allerede er indbunden I de Levendes Knippe. Han var den i Livet Velædle, nu i Döden Salige Hr. JENS ChSTIANSEN FOSS.
Viborger Samler, 1774-08-29
Forhen Kongel. Majestets Forstander ved Hospitalet i Randers, Levende kom Han til Verden paa GiessingaardDen 26 Augusti 1697, Og 77 Aar efter paa samme Dag blev Han ført ded til Graven, Som Forstander ved det Kongel. Hospital, Kom Han til Randers 1729. I Ægteskab kom Han 1731 med sin efterladte Enke Velædle Mad. ChARLOTTE AMAl CLAN. Han var Fader til 8 Börn, hvoraf efterleve Een Sön, een Datter og 4 Börnebörn. Medens Han levede, vandrede Han For Gud med Oprigtighed. For sin Næste med Redelighed, For sig selv med en god Samvittighed, Indtil Han mæt af Dage, og træt af Alderdommens Byrde Blev forlöst fra dette Döds Legeme Den 21 Augustii 1774. Gak da fra Sorg og Suk ind i Din Herres Glæde! Vi savne mave, at Du ei meer er her tilstæde. Dog ære vi Dit Stöv og mindes skal Din Ros Og takke for hver Dag, Du levede blant os.
Viborger Samler, 1774-08-29
Bekiendtgiørelse. Aftentanker til høiere Eftertanke, udgivne af et patriotisk Selskab i Bergen, 6 Stk. 42 Ark stor 8vo, er et nyttigt og fornøieligt Skrift, indeholdende moralske, occonomiske og politiske Anmærkninger, endog angaaende Jylland, hvilket af (S. T.) Hr. Stift=Provsten Mag. Mossin i Bergen er tilsendt Hr. Mag. Foste i Randers, for at sælges for 3 Mk. Exemplaret.
Viborger Samler, 1774-09-05
Manda en den 5 September.