JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1833-08-21
Onsdagen den 4de September førstkommende, om Formiddagen Kl. 9. bliver ved en 4de Auction opraabt til Bortsalg : den Stervboet efter afgangne Gaardmand Anders Andersen og ligeledes afdøde Hustrue til hørende Arvefæstegaard No. 8 i Mannerup, Skibye Sogn, under Selsø Stamhuus, med Jordlod, staaende for contribuabelt Hartkorn Ager og Eng 8 Tdr. 2 Skpr. 3 Fdkr. Gaarden bestaar af 4re Længder; dens Jorder ere af særdeles god Bonitet og i en god Drivt. Auctionen afholdes paa den sælgende Eiendom, hvor da tillige vil foregaae Approbation eller Forkastelse af de gjorte Bud, naar saadant er tilendebragt bortsælges Stervboets Løsøre Effecter, bestaaende af: Borde, Stole, Bænke, Kiøkkentøi, Sengeklæder, Gangklæder, Linned samt øvrigt Ind= og Udboe, tilligemed Kreaturer, og Avlsredskaber. Conditionerne, som ved Auctionen bekiendtgiøres, ere forinden til Eftersyn saavel hos Skifteforvalteren Capitain Hjort paa Selsøe, som paa Undertegnedes Contoir. Frederikssund, den 17de August 1833. Vardensleth. hollandsk Veirmølle. Efter forud passeret Dom og Execution for det extraordinaire Laanefonds prioriterede Fordring agtes Skiænhollandske Veirmølle, beliggende i Lønholt Bye paa Cronborg District, 1 Miil fra Fredensborg, 1 1/2 Miil fra Frederiksborg og 2 1/2 Miil fra Helsingøer, staaende for Mølleskyld Hartkorn 6 Tdr., med underliggende Jorder af Areal 46 1/2 Tdr. Land og Ager og Engs Hartkorn 3 Tdr. 4 Skpr. 2 Fdkr. 1 Alb. bortsolgt ved 3de Auctioner, som afholdes: 1ste Auction den 9de Septbr. førstk., ) hver Dags Formiddag Kl. 10, ) paa Hr. Cancellieraad Mei 2den - - 16de -) nigs Contoir i Nøddeboe, 3die - - 23de. - som afholdes om Formiddagen Kl. 10 paa selve Eiendommen. Møllen og de til samme hørende Bygninger ere efterat være afbrændte, aldeles af Nyt opførte. Saa godt som hele Kiøbesummen kan blive indestaaende i Eiendommen mod lempelig aarlig Afbetaling. Conditionerne kan forinden Auctionen erfares hos Procurator Lund i Esbønderup pr. Frederiksborg.
Berlingske Tidende, 1833-08-21
proclama. Ved Proclama, som læses saavel ved Underretten som ved den Kgl. Land B Overret i Viborg, ere Alle og Enhver, som formene at have Noget at fordre i følgende Boer: 1) efter Niels Sørensen Fragtrup og ligeledes afdøde Kone Maren Rasmusdatter af Colind Brohuus; 2) efter Rasmus Andersen Aalborg og forhen afdøde Kone, Anne Elisabet, Rasmusdatter af Svenstrup i Nimtofte Sogn, og 3) efter Gaardmand Hans Jensen Thorn og ligeledes afdøde Kone, Anne Christensdatter af Lillestorup i Ørsted Sogn, indkaldte med 12 Ugers Varsel til at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer for mig som Skifteforvalter i disse Boer. Ligeledes ere Arvingerne efter de Afdøde indkaldte, med lovligt Varsel, til at godtgiøre deres Arveret og til at varetage deres Tarv under Behandlingen af disse Boer. Hvilket herved endvidere bekiendtgiøres, med Tilføiende, at der afholdes Samlinger disse Boer her paa Contoiret Onsdagen den 11te næste Maaned, om Formiddagen Kl. 10 Slet. Rougsøe, Sønderhald og Østerlisberg Herreders=Contoir i Randers, den 13de August 1833. A. L. Reiersen.
Berlingske Tidende, 1833-08-21
Ved Proclama, som læses saavel ved Underretten som ved den Kol. Land J Overret i Viborg, ere Alle og Enhver, som formene at have Noget at fordre i Dødsboet efter Boelsmand Christen Pedersen af Gundestrup, Hørning Sogn, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til for mig at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Ligeledes ere den Afdødes Arvinger, som ere anmeldte at være: 1) En Broder, Knub Pedersen Krogsdal i Viborg; 2) Peder Pedersen Krogsdal i Brenstrup ved Viborg, med som er død og har efterladt sig endeel Børn; 3) En Søster Johanne Pedersdatter, givt med Anders Christensen Overgaard, men som er død og skal have efterladt sig flere Børn, og 4) En dito, Anne Kirstine Pedersdatter, som har været givt med Joh Peter Nørgaard, Snedker ved Holmen i Kiøbenhavn, men som er det og skal have efterladt sig 2 Sønner, hvis Opholdsted ikke vides, indkaldte med lovlig Varsel til at godtgiøre deres Arveret og til at vareter deres Tarv under Boets Behandling. Hvilket herved endvidere bekiendtgiøre med Tilføiende, at der afholdes Samling i dette Bo her paa Contoiret Torsdagen den 12te næste Maaned, om Formiddagen Kl. 10 Slet. Rougsøe, Sønderhald og Østerlisberg Herreders-Contoir i Randers, de 12te August 1833. A. L. Reiersen.
Berlingske Tidende, 1833-08-22
udenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1833-08-22
Spanien og Portugal. Det Spanske Cabinet har, efter Forlydende, den 30te Juli sendt en Note saavel til den Britiske som til den Franske Ambassadeur i Madrid, hvori Hs Catholske Majestæt foreslaaer - for at gjøre Ende paa Blodsudgydelse og paa Elændigheden i et Land, for hvilket han har saa stor en Jnteresse - Underhandlinger angaaende Donna Maria de Glorias Erkjendelse som Portugals legitime Dronning. Den Basis, paa hvilken Landets Roelighed og Dynastiets Sikkerhed bør grundes, er, efter den Spanske Regjerings Anskuelser, følgende : 1) Baade Don Pedro og Dou Miguel skulle for bestandig forlade Halvøen. 2) Et Regentskab, med Marquis Palmella til Formand, skal i Donna Marias Navn udøve den executive Magt, overeensstemmende med Kongerigets gamle Love, indtil et nyt Charte, med de store Magters Samtykke, vorder Grundlov i Portugal. 3) Alle Udlændinges Bortviisning, der have taget Deel i Kampen, de undtagne, der ifølge Lovens Bestemmelse naturaliseres. 4) Almindelige Amnestie, indtil Dronningens Thronbestigelse. 5) en passende Appanage skal bestemmes for Don Miguel og Don Pedro. 6) Den Gjeld, der er contraheret under Don Miguels Regjering, skal erkjendes; de Embeder og Værdigheder, som han under sin Regjering har uddeelt, skulle stadfæstes. 7) En formelig Tractat oprettes mellem Frankrige, England og Portugal, om aldrig at erkjende nogen anden legitim Thronfølge i Spanien uden saadanne Prindsers og Prindsessers, der, ifølge det Spanske Monarchies gamle Lov om Arvefølgen, fornyet i Aaret 1830, ere berettigede til at regjere. 8) Frankrige og England stille Hs. Catholske Majestæt Garantie for, at Portugal aldrig, under nogetsomhelst Paaskud vil tillade, at de Spanske Grændser forstyrres eller trues af politiske Partier, som maatte være under den Portugisiske Regjerings middelbare eller umiddelbare Beskyttelse. 9) Donna Maria maa ikke ægte nogen Prinds af de regjerende Familier i Frankrige, England eller Portugal; hendes Valg maa samtykkes af Fastlandets Magter. 10) Donna Marias Regjering maa ingenlunde, den Spaniens foregaaende Samtykke, holde en Armee, der er talrigere end behøves til at opretholde Fred og Orden. - Under disse betingelser forpligter Spanien sig til at gjenoprette dets Forhold til Regjeringen i Lissabon, som disse vare under Kong Johan VI. Regjering. - (Journal des Debats omtvivler Ægtheden af dette Document, som oprindeligen meddeles i Memorial Bordeelais.)
Berlingske Tidende, 1833-08-22
Paris, den 13de August. Donna Maria bereder sig til at reise til Brest, hvor hun vil indskibe sig til Lissabon. br. Martineau Deschenets, af Krigsdepartementet, som var sendt til England af Regjeringen, for at gjøre sig nøje bekjendt med Administrations=Systemmet i dette Land, er kommen tilbagetil Paris. Under hans Ophold i London, har han mødt al muelig Velville i Henseende til hans Missions Udførelse; han har medbragt vigtige Oplysninger angaaende den offentlige Tjenestes forskjellige Grene, og især angaaende Krigsdepartementets Organisation.
Berlingske Tidende, 1833-08-22
Bladet Temps paastaaer, at have vis Underretning om, at England vil forøge Tropperne paa Jamaica med 3000 Mand. Regjeringen har af den nyelig afdøde Hertug af Rovigos (Savarys) Arvinger fordret vigtige Documenter, der angaae Statsanliggender. Disse indeholde Oplysninger om det paa den ulykkelige Hertug af Enghien i Napoleons Tid begaaede Justits mord. Man taler ogsaa om Memoirer, som Hertugen af Rovigo har efterladt, og som inden føje Tid skulle udkomme. Hertugen af Rovigo var, som bekjendt, længe Politieminister i den Napoleonske Periode.
Berlingske Tidende, 1833-08-22
Den bekjendte Skribent og Tydske Demagog, Harro Harring, der hidtil opholdt sig i Nuits, en lille Bye i Departement Coto dor, hvor han efter vort Ministeriums befaling stod under stræng Politiopsyn, har forladt dette sit Opholdsted og begivet sig til Belgien. Marskalk Soults Credit er rystet i sine Grundvolde. Alle Meningers og Partiers Yttringer imod de detascherede Forts synes at have været afgiørende; allerede de brutale Angreb imod ham i de Deputeredes Kammer tilkjendegave Umueligheden, at han kunde blive i Ministeriet. Men, da han dog vel selv vilde see sig nødt til, ved Sessionens Aabning at træde tilbage, saa finder man det maaskee bedre, forinden at afskedige ham. Hidtil nær nes General Sebastiani som hans præsumtive Eftermand i Krigsministeriet. Sebastiani er i stor Gunst ved Hoffet. Ved er hans Helbred saa svag, at intet anstrængende Arbeide er ham mueligt, men i Grunden ønsker man ogsaa kun hans Navn.
Berlingske Tidende, 1833-08-22
J Marseille frygter man nye Uroligheder; en stor Deel af Jndvaanerne har besluttet at plante et Frihedstræe, og vil, at dette, Autoriteterne til Trods, skal skee den 10de August, en Dag, der minder og saare ulykkelige Begivenheder, J Stedet for den bekjendte Hr. Lascases har Ministeriet blandt 10 Candidater valgt Forpagteren af Spillehusene i Paris, Hr. Benazet, til Oberstlieutenant ved en af Nationalgardens Legioner. Cheferne for denne Legions otte Batailloner have derefter strax indgivet Ansøgninger om at afskediges.
Berlingske Tidende, 1833-08-22
Fra Bayonne skrives, at de Spanske Tropper paa Portugals Grændser ere forstærkede og nu beløbe sig til 30000 Mand; ingen Reisende fra Portugal faaer Tilladelse at komme over Grændsen. - J Almindelighed ere alle Efterretninger om Portugal meget upaalidelige, saameget mere, da alle Breve fra Lissabon ere udeblevne. Nogle paastaae, at Breven tilbageholdes i Badajos, hvor den Miguelitiske Viconde de Molellos skal være ankommen paa sin Flugt.
Berlingske Tidende, 1833-08-22
Her er det Rygte almindeligt, at en Formæling er i Vær imellem Dronningen af Portugal og Hertugen af Leuchtenberg. Men Jngen troer, at Frankrige og England ville give deres Samtykke dertil.
Berlingske Tidende, 1833-08-22
Strasborg, den 9de August. Man forsikkrer, at den bekjendte Adds Bautain, Professor ved det herværende Akademie, er valgt til Lærer hos Frankriges unge Prindser. Denne Efterretning har opvakt stor Forundring. Hr. Bautain holdt i nogle Aar meget frimodige liberale, philosophiske Collegier, der havde stort Tilløb. Men da det catholske Cleristes Vælde i Restaurationens sidste Aar tiltog meer og meer, skiftede Hr. Bautain Sind, studerede Theologie og blev efter kort Tids Forløb viet til Præst. Fra nu af holdtes han for en af Jesuitismens ivrigste Befordrere. Denne Overbeviisning var saa almindelig, at de herværende catholske Studenter, strax efter Julirevolutionen, ved en Deputation lode ham vide, at de herefter ikke vilde høre Forelæsninger hos ham. Det philosophiske Cursus blev derefter holdet af en Suppleant=Professor. Nyelig lykkedes det Adbs Bantain, ved hans Beskytter, den nuværende Finantsminister, Strasborgeren Hr. Humanns, Bistand, atter at bemægtige sig den philosophiske Catheder. - Abbe Bantain er en Discipel at RoyerCollard, en Ven af Cousin, og har altsaa mægtige Velyndere blandt de nuherskende Doctrinairs.
Berlingske Tidende, 1833-08-22
Nyelig blev i en af de herværende catholske Kirker Jesuiter, Ordenens Stifters, Loyolas Fest høitideligholdt. Trængselen var meget paafaldende, og man bemærkede adskillige anseete Carlister, der ellers ikke ere bekjendte som flittige Kirkegængere. Endnu ere Jesuiterne de landforviste Bourboners mægtigste Stytter, Carl Xdes Skriftefader er en Jesuit; ogsaa Prætendentens, Hertugen af Bourdeaux, Overhofmester er Jesuit. Der forsikkres, at de i Strasburg levende talrige Jesuiter, blandt hvilke ogsaa ere adskillige verdslige Embedsmænd staae i uafbrudt Brevvexling med Jesuiterne i Freiburg i det catholske Schweitz, der besørge Brevene herfra videre og sende de modtagne hertil. smand Man mann i sig London, den 16de August. man Den 13de d. M. blev den tredie Læsning af den Ostindiske Bille opsat til den 16de. Det Samme skeete i Underhuset med Bank-Billen.
Berlingske Tidende, 1833-08-22
Den 14de d. M. gik adskillige Clausuler i Negerslaverie=Biller, igjennem i Overhuset; Hertugen af Wellingtons Opposition der iaar vi Palan imod mislykkedes.
Berlingske Tidende, 1833-08-22
Den 15de d. M. passerede i Overhuset, foruden adskillige andre Biller, en, som ophæver Forbudet imod Hvervingen til fremmed Tjeneste.
Berlingske Tidende, 1833-08-22
J de to sidste Dage har man paa Børsen forsøgt at virkpaa Fonds ved at udsprede Efterretninger om, at Sagernes Stilling ved Oporto og Antallet af de Tropper, der staae under Marskalk Bourmonts Befaling, synes at love et godt Udfald af et Angreb paa Oporto. Disse Bestræbelser have dog kun hav liden Virkning, thi i Grunden har man ingen nyere Efterretninger, Man gjorde sig mangehaande Betænkeligheder over det Spansk Hofs Udestemthed. Som Berigtigelse meldes nu, at de omtalte Finantsoperationer af de udenlandske Banquierer i Madrid ikke angik de Spanske 5 pCt. men kun de 4 pCt. Vales, og at disse Operationer vare forbundne med Omstændigheder, som næsten syntes at medføre Nødvendigheden af en snarlig Overeenskomst med Jhændehaverne af Cortes=Obligationerne.
Berlingske Tidende, 1833-08-22
Man har Efterretninger fra Madrid af 5te August, af Hoftidenden d. 3die August slutter man, at den Spanske Regjering, endnu smigrer sig med det Haab, at Migueliterne atter kunne faae Overhaand i Portugal. Kongen holdt sig endnu inde, uagtet Hoftidenden officielt anmeldte, at han var aldeles restitueret.
Berlingske Tidende, 1833-08-22
Paa den anden Valgdag til Parlamentet for London havde Hr. Krawford (en Reformer) 4061 Stemmer, Hr. Kemple (en Tory) 1988 Stemmer; den Sidste opgav derefter Kampen.
Berlingske Tidende, 1833-08-22
Fra Lissabon have vi Efterretninger indtil den 1ste og fra Oporto til den 5te August. Migueliterne vedblive nu og da at beskyde Oporto, denne Byes Jndvaanere see med ængstelig Forventning Hielp imode fra Lissabon, hvor det dog synes, at DouPedrog ikke har været i Stand til at samle et Corps til OportosBistand. Jfølge et Brev, som er indrykket i Morning Herald stod Bourmont atter udenfor Oporto med 23,000 Mand, og agtede at foretage et nyt Angreb.
Berlingske Tidende, 1833-08-22
Morning Herald melder i et andet Oplag af 15de d. om Morgenen fra Falmouth under 13de, at Jagten Corsairankommen dertil, efterat have forladt Lissabon den 1ste d. og paa Veien anløbet Oporto den 5te d. Molellos holdt sig end- og stod i Nærheden af Santarem, efterat være gaaet over Ta ved Valode med 1500 Mand; Regentskabet underhandlede m. ham ved Hielp af et Dampskib, man vidste ikke hvorom. 80 Mand vare i Hast blevne udskrevne i Lissabon for at forstænden constitutionelle Armee. Cadaval var den 31te f. M. m. 3000 Mand, hvoraf den største Deel havde hørt til det Liebbonske ridende Politie, ankommen til Alcobaca paa den lige Be til Leiria. J Forveien havde han plyndret Landsbyen Caldfire Timer igjennem. Ved Oporto vare Sagerne endnu i de samme Forfatning, og Bourmont skal have havt 23,000 Man under sin befaling. Der blev uafladeligen skudt, men endne havde ingen vigtig militair Begivenhed fundet Sted.
Berlingske Tidende, 1833-08-22
Skonnerten Pike, som den 12te August er ankommen fra Lisabon og Oporto, medbragte den vigtige Efterretning, at Bar Haber, som har contraheret Laanet for Don Miguel, er, efter have havt en Conferents i Lissabon med Hertug Palmella i Admiral Parker, afseilet med Pike til Oporto og der gaaet Land med de Pedroitiske Anthoriteters Tilladelse, i den Hense at faae en Samtale med Don Miguel og formaae ham til Forlig med hans Broder. Fiendtlighederne i Oporto vare umiddelbart derpaa ophørte.
Berlingske Tidende, 1833-08-22
Vi have ingen nyere Efterretninger fra Portugal, derimod gives der Rygter nok, men disse ere saa modsigende, at det ililønner Umagen at omtale dem.
Berlingske Tidende, 1833-08-22
Frankfurt, den 13de August. Den her udkommende Overpostamts-Tidende indeholder i Dag følgende Artikel med det udtrykkelige Tillægsord: "Officiel. Den Høje Tydske Forbunds-Forsamling har i sit 26de Modden 20de Juni d. A. besluttet: at der fra Forbundets Side staa nedsættes en Central Committee, hvis Opgave det er, at under søge de nærmere Omstændigheder ved Omfanget og Sammerhænget af det opdagede Complot imod Forbundet og den offentlige Orden i Tydskland, især Attentatet den 3die April d. A. Frankrige, og uafbrudt underrette sig om Resultatet af samtlig til at udforske Deeltagerne i hiint Complot i de enkelte Forbundsstater nedsatte Commissioners Forhandlinger, fremme gjensidige Meddelelser og Oplysninger, og vaage over, at hine Undersøgelser skee med tilbørlig Grundighed, Fuldstændighed og Hurtighed. Ved samme Forbunds Beslutning paalægges det de resp Regjeringer i Østerrige, Preussen, Bayern, Würtemberg, og Storhertugdømmet Hessen, at udnævne hver eet Medlem at ovenmeldte Forbundets Contral-Committee. Da nu denne samtlige Medlemmer ere ankomne hertil, saa er Central-Committeen, i Forbundsdagens Session den 8de August, erklæret for constitueret.
Berlingske Tidende, 1833-08-22
Schweiz. Staden Basel blev den 11te August uden Modstand besat af Eedsforbundets Tropper.
Berlingske Tidende, 1833-08-22
Indenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1833-08-22
Kjøbenhavn, den 21de August. Dampskibsposten ankom hertil i Gaar Eftermiddag Kl. 1.
Berlingske Tidende, 1833-08-22
Reisende. Til og fra Kjøbenhavn. Hidkomne den 19de August, Cand. Theol. Be man og Snedkermester, Erichsen fra Horsens, Kjøbmand Unna fra Odense, Lieutenant Wolff fra Nyborg, Apotheker Langsted fra Nestved, Cand. Theol Knutzen fra Roeskilde Consumtionsforvalter Juncker fra Skive, Kjøbmænden Busch og Hartwig fra Stokkelsdorff, Kjøbmand Dreyer fra Altona, Apotheker Meyer fra Cappeln.
Berlingske Tidende, 1833-08-22
Afreiste den 19de August: Grosehandler Edman og Studerende Matelleur til Stockholm, Kjøbmændene Unna til Helsingøer, von der Ade i Møen, Turtfield til Geste, Cleff til Sverrig og Rodel til Aarhuus, Forvalter Løschou til Adlersborg, Skovrider Løschou til Juellund. An den lieden Vater der hocharachteten, den 13ten August mit Tode abegangenen, Domoiselle Nanen Maria Louise Zachariae. Ja fedt oft in Durkel einechuller, Dit der Weg des Schicksals hier erscheint, Bange Sorge Dein Gemüth erfullet. Und das Auge manche Throne weint. Zage nicht den droben uber Sterner, Lenket hose Weisheit Deine Bahn, Du sollst glauben, selvst vertrauen ternen, Solst nicht seyn den irdischen UnderthanUnerforschlich frellich bleibt auf Eden Vieles Dir, Dem Geist begreift es nicht, Einst jedoch wird alles heller werden, Und pas Dunkel jett, es vild dann Licht, Trane nur der ewigen Vatterede, Die Dich nie, zu keiner Zeit verlast, Und venn nichts Dir, var Dir thener, blive, Dirsen Glauben halte standhaft fest. Wenn im Glanz sich Dirdas Laster zøiget Und in Durntigkelt die Tugend ledt, Sorg und Kummer hier den Guten benget, Doch der Schlecht stol, sein Handt erhebt. Wenn die schlane Selbstfucht den Betinger, Der sich arglos und vertranend nant, Und mit falsen Worten Dich belget, Lohnet seine Liebe mit Beracht. Dann ist Diredie Thiane zu verbeiden. Ader zweisen willst Du darninicht, Da Dich nie die Tugend vild gerenen, Die Du stets gildt, erkannt als Pflicht. Jnnerer Friede lodt schan hier at EidenDich, der redlig nach dem Besserne strebt, Dach ganz sligkiich mittret dann Duwerden, i Wenne Drine Geist zurnichönern Welt entschwedt. tret paa at et hamarante Nr. 6te sin Efter langvarige Lidelser blev, den 3de d. M., min elskede Mand Peder Grib Fibiger, Rector ved den lærde Skole i Colding, hiemkaldt til et bedre Liv, i hans Alders 49de Aar, hvilket herved sørgeligst bekiendtgiøres paa egne og Børns Vegne. Colding, den 16de August 1833. Jacobine Fibiger, fød Tauber.
Berlingske Tidende, 1833-08-22
det behagede Livets og Dødens Herre den 14de dennes at hiemkaldet til fine evige Boliget fra mig min eneste inderligt elskede og haabe fulde Søn Jørger Peter Sorterup, i hans Alders 23de Aar. - Dette for mig saa immertelige Dødsfald bekiendtgiøres herved for deeltagende Slægt og Venner af hans øybtsørgende Moder. Kiøbenhavn, den 20de August 1833. Dorthea Sorterup, fød Jacobsen.
Berlingske Tidende, 1833-08-22
Titteratur. dkommen er: allernyeste Hexe= og Kunstbog eller naturlig Magi, inde U holdende en stor Samling magiske, sorte, Regne, samt nyllige oconomiske Kunststykker. Femte forbedrede og meget forøgede Oplag. Jnd heftet 56 s., paa Børsen No. 9.
Berlingske Tidende, 1833-08-22
Nyelig udkommen: Tredie forøgede og forbedrede Oplag af Christians- Rosens Foraars= og Sommersyltning a Stk. 24 s., af den occonom skeHuusholdningsbog er 1ste Bind 3die Gang oplagt, dette samt de øvtige i Bind a 2 Rbd. Stkt., den tænkende Huusholder a 1 Rbd. 8 s.; dens Jnd hvid er: hvorledes Maden bestemmes blandt alle Stænder, hele Aaret igiennem, og tillige hvor meget der behøves til hver Ret; her af kan Enhver lettelig giøre Overslag paa, hvor meget der behøves i deres Huusholdning Til Tractement: Frokost, Middag og Aften, er og om alt, samt, hvorledeen Huusmoder bor ordne og befale i sit Kiøkken. Af dens Jndhold er endnu Jntet lignende udkommet. Bøgerne faaes alene hos Forfattetinden i Anions strædet No. 227.
Berlingske Tidende, 1833-08-22
AVERISSEENT.
Berlingske Tidende, 1833-08-22
Bekiendtgiørelse. Da jeg for nogen Tid siden kom til Kundskab om, at Skipper Anders Rasmusen fra Skaarupper, paa forskjellige Steder havde udspredt flere Rygter til Fornærmelse for min Ære og Credit, nemlig: At jeg under mit Ophold i Kiøbenhavn, var formedelst Smuglee, underkastet Beslag paa mit eiende Fartøi og personlig Arrest. At jeg for Giæld i Flensborg, af Størrelse circa 1600 Specier, ogsaa der ha maattet taale Beslag paa mit Fartøi, og desaarsag ikke, efter min Bestemmelse kunde komme til Callundborg, og at jeg, efter en Anviisning, vel skulle hæve 7 Rbd. 1 Mk. 8 s. hos Anders Rasmussen, til et anden Mand, men at jeg aldrig havde fordret disse, fordi jeg var Anders Rasmusen 200 Rbd. skyldig. Fandt jeg mig ikke alleneste beføiet, men ogsaa forpligtet til, herfor at saa give titnævnte Anders Rasmusen, som efter flere Gange, uden lovlig Forfald at være udebleven fra Retten, omsider ved en Befuldmægtiget lod møde den 12te dennes, der paa hans Vegne gav følgende Erklæring: At Anders Rasmussen ikke har havt til Hensigt, at fornærme mig paa gode Navn og Rygte, og at det ei heller er ham bevidst, at have brugt de ovennævnte mod mig brugte Udeladelser, men forsaavidt jeg finder eller har fundet mig fornrettet ved Yttringer, brugte af Jndstævnte, erklærede hans Fuldmægtig, herved, disse for døde og magtes løse, saaledes, at de ikke i nogen Henseende skal krænke min borgerlige Agtelse, eller nogensinde komme mig til Forkleinelse paa min Credit eller gode Navn og Rygte, og hvorved Jndstævnte Anders Rasmusen endvidere lod tilbyde at betale mig alle af denne Sag flydende Omkostninger, med hvilket Tilbud jeg fandt mig tilfredsstillet, og blev denne Sag saaledes ved Forlig afgjort. Dette finder jeg mig anlediget til, saavel for min egen Skyld, som for alle de Vedkommende, der staaer i nogen Forbindelse eller Forhold til mig, eller Anders Rasmusen, herved at bringe til offentlig Kundskab, for at denne Sags sande Sammenhæng kan erfares og forebygge andre maaskee urigtig Forestillinger derom. Skaarupper, den 13de August 1833. Niels Hansen, Skipper. hverste Vintre-Mølle, med dertil hørende Jordlod paa 6 Tønder Hartkorn med fortrinlig Engbund, beliggende mellem Roeskilde og Holbech, under Trudsholms Gods, agter Forpagteren, formedelst anden Bestemmelse, efter nærmere Overeenskomst at afstaae for den øvrige Forpagtnings tid, hvilken er udløben den 1ste Mai 1364. Møllen, som drives med overfaldt Vand, der bestandig haves, har 3 Qværne, Sigte= og Grubeværk, samt Slampeværk. vor en Seminatist er en Hielpe=Lærerplads ledig, man henvender sig det angaaende i portofri Breve til Stolelærer Tanberg i Aregome paa Frederiksværks Gods. De fornødne Attester bor medfølge.