Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-11-04
Ny Jødestat. At Jntet lader sig forsværge har Man i vor Tid oplever for mange Beviser paa. Saa utroligt det end i Begyndelsen maatte synes, begynder derfor og den sidstmeldte Plan til et nyt Samfund af Jøderne, som Stat, at vinde Fasthed. Den Newyorker Handelstidende giver saaledes omstændelig Beretning om de Høitideligheder, hvormed den jødiske Regjering formelig er oprettet og Hr. Noahovalgt til den første Dommer i Jsralt i Buffallo den 15 Septbr. Ved Daggry forkyndte Artillerie salver Festen, Militairet paraderede, og Kl. 11 begav Toget sig til Synagogen, hvor Hr. Noah holdt en passende Tale. Paa Bordet laae Grundstenen til Staden Ararat med følgende Jndskrift i det hebraiske Sprog: "Jstral har, Herren er vor Gud. Hebræernes Tilflugtsted Ararat anlagdes af Mardochai Jmmanuel Noah i Maaneden Tisri 5585, der svarer til Septbr. 1825, og i den Amerikanske Uafhængigheds 50de Aar. Efter Gudstjenesten forføiede Processionen sig til Frimurerlogens store Sal, Artilleriet gav en Salve af 24 Skud og Musikken spilte patriotiske Sange. Den Nordamerikanske Regjering har desuden erkjendt Jødestatens Uafhængighed, og stillet den under sin Protektion. Stifteren af samme, Hr. Noab, har været Major i Nordamerikansk Tjeneste og Konsul i Tunis. Han skal i mange Aar have forberedet sin Plan. Grand-Jsland, eller Øen, som er overladt ham, ligger i Niagarafloden, i Staten Newyork, i Nærheden, af Erie- og Ontario=Søerne, er 12 Mile lang og fra 3 til Mile bred, frugtbar og meget fortrinlig skikket til Middelpunkt for den nye og bedre Verdens Oplagshandel. Times gjør herved den ironiske bemærkning, at en Plads ved Perus eller Mexicos Sølv Miner havde været mere tillokkende for dette Slags Kolonister. J Hr. Noahs pompøse Proklamation indbyder han Jøderne over hele Jord kredsen, i den Guds Navn, der udfriede deres Fædre af Egypten, til her at finde et Asyl, hvor de kunne forberede sig til den store endelige Gjenindsættelse i deres gamle Arvelande. Det første, han finder fornødent er et Mandtal over Jøderne i alle Lande. Jsær ønsker han, at Man vil befordre unge Personers Udvandring, fornemmelig dem, som ved Jndustrie, Retskaffenhed og Patriotisme gjøre Nationalkarakteren Ære. J Kampen mellem Grækerne og Tyrkerne befaler han dem at holde sig neutrale, da det ellers kunde bekomme de mange under Portens Scepter levende Jøder ilde. De aarlige Gaa ver til Brødrene i Jerusalem, hvortil Gud snart føre Os tilbage skulle fortsættes, saavelsom alle Dannelses og Velgiørenheds-Anstalter. Fleerkonerie forbydes. Ved Gudstjenesten skulle Bønnerne fremdeles holdes i det hebraiske, Tallerne derimod i Landets Sprog. De Caraibiske og samaritanske Jøder, saavelsom de sorte Jøder i Jndien og Afrika, i Cochinchina og paa Malabarkysten skulle nyde samme Rettigheder og religiøse Privilegier som de øvrige. Selv Jndianerne paa Amerikas Fastland skulle, som nedstammende fra Asien, da de blot ofre til den store Aand- og deres Religions- og andre Skikke endnu har saastor Lighed med Jsraliternes, efterhaanden foreenes med det udvalgte Folk. Der skal svares en Kopskat af en spansk Daler aarlig. Konsistoriet i Paris skal hvert fjerde Aar vælge en Dommer i Jsrael. Hr. Noah har ogsaa allerede udnævnt Kommissarier i Paris (Præsidenten for det jødiske Konsistorium Over=Rabbi Abraham de Cologna, Ridder af Jernkrone-Ordenen), Bordeaux, London, Gibraltar, Livorno, Berlin og Hamborg (Dr. Leo Wolff). (Mærkeligt, at Rothschildernes Navn slet ikke forekommer). Disse skulle igjen udnævne Agentere, oprette Udvandringsselskaber, for at entralisere Jøderne &c.