Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-03-20
Viborg, d. 13 Marts. J disse Dage er død een af de Ældste her i Staden, den hundredeaarige Enke Mad. Anne Handberg sal. Bertelsen, Enke efter den 1797 afdøde Hospitalsforstander Niels Bertelsen. Hun var født her i Viborg, og var den eneste Nulevende af dem, der saae den store Jldebrand 1726 ødelægge de Totrediedele af Viborg, da de 2 Kirker brændte og tillige Søndresogns, hvor hun var døbt, saa forgik og Kirkebogen; saa at hendes egentlige Alder ikke vides; men at hun da maae have været 7 a 8 Aar gl., er uden Tvivl, da hun da gik i Skole og got kunde erindre Branden og mange ved den ødelagde Bygninger, og dermed forbundne synderlige Omstændigheder, f. Ex. at Svinene forbrændte løb og skreeg paa Gaden. Hun leed i de sidste 4 Aar af sit Liv store Gigtsmerter og maatte holde Sengen. Forhen var hun rask og rørig. Hendes afdøde Mand og hun, der ingen Børn havde, skjænkede ved Testamentet, foruden adskillige Gaver til Familien, 24 Aare paa Viborg, Mark og desuden 500 Rbd. til Stadens Hospital og, ifald noget bliver tilovers, henlægges det til Byens Fattigvæsen. Disse Braves Minde vil da ikke lettelig uddøe. Forresten er det mærkeligt, at den Goddædighed mod offentlige og milde Stiftelser, der i Fortiden var saa almindelig, men i det sidste halve Aarhundrede temmelig har aftaget, netop her i Viborg i sidste Tider meest er viist af Fruentimmer, f. Ex. Rectorinde Jessen, Frue Føllig og Mad. Bertelsen. - Romlund Sogn savnede hidtil en Skole, til stort Tab for dets fattige Beboeres Børns Underviisning. Det var bestemt, for at Byrden maatte blive mindre trykkende, at en Skolebygning, ved aarligt Tilskud af Beboerne, skulde fuldføres. Men derved maatte Sognet endnu i flere Aar have savnet en Skole, og Bekostningen endda være bleven følelig for det fattige Skoledistrikt. Den christeligsindede Apotheker Nielsen i Viborg, som der er Kirkeeier, har nu ædelmodigen afhjulpet denne Trang, og paa hans Bekostning ere 7 Fag meget godt Skolehuus allerede opførte, beboes af Læreren, som før manglede Huus, og benyttes til Underviisning. (Viborg Saml.)J Viborger Samler af 15de Marts læses følgende: For Agerdyrkere. - Sædehavren er i Aar overdreven dyr; man forlanger i Salling over 4 Rbd. N. V. for en almindelig Tønde. Som Sæd for sandige og kolde Jorder er denne Havre, der er groet paa stærke og lerede Jorder, tykskallet, og groer paa Sandmarken ikke bedst, men i det andet Aar giver den fortrinligere Afgrøde. Jmidlertid er denne Art Havre, deels for sin fyldige Kjerne, deels fordi Omegnen tiltusker sig den mod Sæderug, fortrinligen søgt. Men - da der i Aar ere faa Penge, og endnu snart mindre Hestefoder, saa at Hestene, der altid have det meget knapt i de skarpe Egne med Sommergræsset, i Aar ville endnu lide mere end sædvanlig, fordi mange enten have gaaet længe ude i Vinter paa Moser og Kjære, eller have faaet knapt Foder paa Staldene, saa er det af høieste Vigtighed, at enhver god Bonde og Agerdyrker er betænkt paa at indføre den saa fortrinlige SommerStaldfoering, i det mindste for 2 Heste. Dette kan og endnu iværksættes, naar man nærved sit Huus har en lille indhegnet Toft, som man gjøder med Aske eller Blandingsgjøde, og saaer deri Vikker og Havre. Til 1 Skjeppe Vikker, nu i Marts faaet, kan tages 2 Skpr. Havre, og det vil først i Juni give grønt Foder, der kan slaaes og skiæres med Halm til Hakkelse, hvorved Hesten holdes inde paa Stald om Natten. Vil man saae Kløver derimellem (NB. da maa Jorden være 2 Gange pløiet eller dog ikke Grønland), da har man næste Sommer, naar man strøer let Gjøde eller blot Hedetørvaske derpaa om Efteraaret, et got Sommerstaldfoder til Hestene, som kan skjæres med Halm imellem. Det er overalt nødvendigt baade at give det grønne Foder i Hakkelse og Halmhakkelse imellem. Vikker saaes i Omegnen af Randers og Aarhuus, og paa Morsøe. Skulde det for i Aar være umueligt at faae denne ypperlige Sæd at kjøbe, raader jeg at gjøde Jorden, besaae den med Byg og Havre blandet, og at slaae det til grønt Foder; men tillige saae halv rød og halv hvid Klever efterat Blandkornet er løbet op, da man saa næste Aar har saare god Klever, maaskee endeel græsblandet.