JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1836-02-29
Kjøbenhavn, den 29de Februar. Nr. 400 af Jtzehoer Stænder-Tidende indeholder Slutningen af Beretningen over Lovudkastet og Søinddroulleringsvæsenet og om Patentet angaaende Extra-Sessionernes Afholdelse. Derpaa følger Beretningen om de holsteenske Provindsialstænders sex og tredivte Møde, den 23de Januar. Som indløbne anmeldtes: 1) En Petition af Papiir fabrikanten Freiburg i Ranzau, om at tage Hensyn paa Papiirfabrikkanterne ved den nye Toldlovgivning; 2) en anden af samme Jndhold fra Papiirfabrikant Sønder i Oldesloe; 3) ved den Tilforordnede Hr. Sieck en Petition fra Fæstebønderne i Amtet Neumünster, og Fritagelse for deres Deelagtighed i at levere Bygningsmateriale til deres Fæste bygningers Reparatur, med Erklæring at ville understøtte samme; 4) ved den Tilforordnede Hr. Dose en Petition fra Landsbyen Feddering, om en Taxering af dens Jorder; 5) en Petition fra de Befuldmægtigede for det adelige Maykgods Renendorf, om almindelig Næringsfrihed; 6) en Petition fra de concessionerede Musici i Marne, om Bibringelsen af et ordentligt Lærebrev ved Tildelelsen af Concessioner til Musik; 7) en Petition fra 591 Beboere af Landskabet Sydditmarsken om deres Toldfriheds Vedligeholdelse; 8) ved den Tilforordnede Hr. Jargsdorff en Petition fra Godset Echhorsts Jndsiddere om Næringsfrihed, Toldfrihed og flere andre Gjenstande, med den Erklæring at ville understøtte samme, forsaavidt den stemmede overeens med hans Anskuelser. Disse Petitioner bleve respectiv henviste deels til Comitteen for Forordningen om Næringsbrug, deels skulde de efter Ordenen behandles. Til Dagsordenen hørte den allerede omtalte Forhandling om Lovudkastet for Søndroulleringsvæsenet. (Af Mangel paa Plads kunne vi først i Morgen meddele Slutningen.
Berlingske Tidende, 1836-02-29
J Ugen fra den 20de til den 27de Februar ere her i Staden ægteviede 13 Par, fødte ere 62, hvoraf 30 Drenge og 32 Piger; døde ere 58, hvoraf 20 Mænd, 19 Qvinder, 9 Drenge og 10 Piger. Under ovennævnte 58 Døde ere indbefattede otte, som døde i Fødsels- og Pleiestiftelsen. Saaledes ere 4 flere fødte end døde. – De angivne 58 Døde ere bortrykkede af følgende Aarsager: Alderdom 6, Barselseng 1, Betændelsesfeber 2, Brystsyge 10, Cacheri 1, Diarrhoe 1, Drik 1, dræbt sig selv 1, dødfødt 1, Forhærdelse 2, Guldsoet 1, indvortes Svaghed 1, Koldbrand 1, Kopper 2, Krampe 14, Kræft 1, Skarlagensfeber 1, Slagflod 3, Steen 1, Strube hoste 1, Svindsot 3, Typhusfeber 1, uanmeldt Sygdom 1.
Berlingske Tidende, 1836-02-29
Kjøbenhavn, den 29de Februar. Af de med Posten i Morges Kl. 7 1/2 ankomne Tidender meddele vi vore Læsere det vigtigste Nye.
Berlingske Tidende, 1836-02-29
Fædrenelandet. – Fra Jtzehoe skrives under 28de dennes. Den oplivende Jndflydelse, som Stænderforsamlingens Nærværelse udøvede paa vor Stad, er med den 20de dennes ophørt. Paa denne Dag fandt det sidste Møde i denne Session Sted, i hvilket den Kongelige Hr. Commissarius, i Følge Hs. Majestæts allerhøieste Villie erklærede samme for opløst, efterat han iforreveien havde bevidnet Forsamlingen den fortjente Anerkjendelse af dens utrættelige Virksomhed, der for største Deelen havde været henvendt paa dybt i det statsborgerlige Liv indgribende Gjenstande. Efterat Præsidenten derpaa havde udtalt nogle Slutningsord og efter et af Samme udbragt, med Hjerte og Mund af Alle tre Gange gjentaget "Leve for Hs. Majestæt Kongen, skiltes de Tilforordnede ad, for siden efter at forene sig i den Kongelige Hr. Commissarius's Bolig til et Middagsmaaltid. Ogsaa ved denne Lejlighed har – som er blevet almindeligt bekjendt – paa Ny viist sig i den dybt bevægede Forsamling og de udbragte Skaaler, at, saa forskjellig end de i det Enkelte gaaende Jnteresser maatte være, saa bestaaer dog et uopløseligt Foreningspunkt for alle Holstenere i Kjærligheden til deres Arveherre og Fyrste. J denne Aand skiltes Forsamlingen ad, og med Tillid hertil tør viaf Fremtiden med Vished vente det, som den med overveiende Vanskeligheder kæmpende Nutid ikke paa engang er istand til at udrette.
Berlingske Tidende, 1836-02-29
Frankerig. – Fieschi, Moren og Pepin bleve henrettede den 19de d. M. om Morgenen, efterat man havde forkastet alle Ansøgninger om Benaadelse. "Journal des Debats" forsikkrer, at Regjeringen vil udførligt forklare sig over denne Haardhed. Samme Blad nægter, at Hr. Pasquier skulde have benyttet Pepins Stemning efter Dødsdom mens Bekjendtgjørelse til en moralsk Tortur, men omtaler tillige nogle Tilstaaelser fra denne Forbryders Side, der ligeledes ville blive offentliggjorte af Regjeringen. Pepins Erklæring paa Skaffettet synes imidlertid at staae i Modsigelse med slige foregivne Tilstaaelser. Journalen lægger endnu Kong Ludvig Philip følgende Ord i Munden: "Gjerne vilde jeg have kjøbt Muligheden af en benaadelse ved at udgyde mit Blod den 28de Juli." Ved sin Adjutant, General Bernard, skal Kongen paa det høfligste have svaret Pepins Kone.
Berlingske Tidende, 1836-02-29
Om Natten fra den 18de d. M. blev Skaffettet opreist bag Barrieren St. Jacques, i Nærheden af Boulevarden, og bevogtet hele Natten igjennem af Stadsergeanter og Municipalgardister. Mod Dagens Frembrud saae man talrige Militair=Detaschementer, blive fordeelte i hele Omegnen. Underrettede af disse Tilberedelser, strømmede Folk i uhyre Mængde derhen, en stor Række Karether kjørte ligeledes frem. Man anslog de Tilstedeværendes Antal til over 50,000. Jmidlertid vare de Domfældte blevne forberedte paa deres sidste Time, Kongen havde fritaget Fleschifor den Deel af Straffens ydre Skjærpelser, der angik Dragten. En sort Hue sattes ham dog paa Hovedet, og ligesom paa Moren og Pepin bleve hans Hænder bundne paa Ryggen. Alle tre forlode Fængslet med megen Fatning. Morey var kun ærgerlig over, at de convulsiviske Bevægelser, Gigten af og til afpressede ham, skulde af Tilskuerne betragtes som Bæven for Døden. En tiaarig Fængselstraf – yttrede han – vilde have været haardere for mig end Døden. Skal jeg derfor, uagtet min Uskyldighed, dog straffes, saa byder jeg Døden med Glæde velkommen." Heller ikke Pepin aflod at forsikkre sin Uskyldighed; hans tidligere Svaghed, sagde han, var ene og alene at tilskrive Tankerne om hans ulykkelige Familie. – Kl. 8 ankom de tre Vogne, i hvilke de Domfældte sadde, til Retterstedet. Pepin røg paa en Pibe. Fieschi lod sin Næse snydes af en Bøddel, da han vilde tale til Folket. Han gjentog nu til de Omstaaende sine sædvanlige Tirader over den store Tjeneste, han directe ved Attentatet, og indirecte ved sine sandrue Erklæringer havde ydet Staten. Pepin bandtes først paa det skjebnesvangre Bret. "Jeg er uskyldig jeg døer som et Offer for Jntriger, Lever Alle vel! raabte han med frygtelig tordnende Stemme, og hans Hoved faldt. Moren, som maatte bæres oppaa Skaffettet, ligesom tidligere til Pairs=Rettens Møder, forsmaaede at harangere Folket. Flesch, lod sig af Abbeden Grivel ledsages op paa Skaffettet, kyste det ham foreholdte Crucifix, og sagde: "Jeg har sagt Sandheden, jeg beder Gud og Menneskene om Tilgivelse, men især Gud! – Jeg haaber, at mit Endeligt skal tjene til et advarende Exempel!"Der herskede den dybeste Stilhed rundtom. Mængden gik ogsaa taus fra hinanden. – "National havde Dagen i Forveien udtalt den Mening, at Moreys og Pepins mulige Henrettelse vilde skade Tronen mere end Attentatet den 28de Juli havde gavnet den. - Om Fieschis Angivelser, havde været grundede, om ikke Moren og Pepin ere døde uskyldige, derom ere endnu Mange i Tvivl. Saameget er imidlertid vist, at Fieschi endnu i de sidste Dage har anvendt sit store Talent til Forstillelse. Man erindrer vel, at han vilde tage Ordet fra sin Defensor, Hr. Patorni, da denne tildrog sig Pairs=Rettens Uvillie. Dengang tænkte han endnu paa benaadelse. Tilsidst, da alt Haab om Benaadelse var forsvundet, har han i et Brev takket Hr. Patorni, fordi han, uden at bryde sig om Dommernes Murren, lod disse høre Sandheden.
Berlingske Tidende, 1836-02-29
Det synes afgjort - hedder det fra Paris af 19de Februar - at Pepin slet ingen Tilstaaelser har gjort. – "Gazette des Tribunaur" fortæller, at da Kongen underskrev Dødsdommen, havde han tilføjet en Note, hvori han udlader sig mod den, vor Tidsalder uværdige Haardhed, og beklager, at hans Samvittighed forbyder ham, at udslette mere af Dom slutningen end de udvortes Skjærpelser. – Saasnart det blev bekjendt, at Kongen havde yttret den Mening at hvis han selv havde været blandt de Saarede den 28de Juli, vilde han have anseet sig berettiget til, at udtale en Formildelse i Straffen, henvendte Pepins Kone sig til Hertuginden af Treviso med den Bøn, at hun, hvis Gemal var et af hine Offere, vilde gaae i Forbøn for de dømte. Dette sit Skridt lod hun derpaa bekjendtgjøres gjennem Constitutionel, for at de øvrige Offeres Efterlevende skulde beslutte sig til Forbøn. Man veed imidlertid ikke, om saadant er blevet forsøgt; det lader til at Opfordringen, er kommen for seent. Oppositions-Journalerne give tydeligt at forstaae, at de ved Septemberlovene hindres i, frimodigt at udtale sig over de forgjeves indgivne Ansøgninger og Straffens Forandring. De omtale iøvrigt den forestaaende Offentliggjørelse af
Berlingske Tidende, 1836-02-29
visse Papirer ved Moreys og Pepins Forsvarere, hvis hidtidige Hemmeligholdelse skal være at tilskrive det nu skuffede Haab om, Benaadelse. – Med Hensyn til den Stemning, i hvilken Pepin og Fieschi ere skilte fra hinanden, herske forskjellige Meninger. J et Brev fra Fieschi til Herr Parquin fortælles, at Pepin havde rækket Fieschi Haanden, efterat denne Sidste havde forestillet ham, at han (Fieschi) jo under Debatterne havde bedet for hans (Pepins) Liv. Jfølge "Journal du Commerce, derimod havde Pepin sagt til Fieschi, ved deres sidste Sammenkomst: "NuFieschil er De nu fornøjet over at det er lykkedes Dem, at gjøre mig til Deres Offer, hvorpaa Fieschi havde svaret: "Du Stakkel, det var jo afhængigt af Dig, at skyde et andet Offer ind i vort Sted, og at redde os begge to!" Den 19de udbredte sig det Rygte, at Pepins Kone havde under Henrettelsen taget Gift og var død. – J de sidste Dage skal Fleschi have følt sig saa opbygget ved Abbeden Grivels Formaninger, at han havde yttret, at han vistnok vilde være blevet Præst, og det en meget duelig Præst, hvis hiin Præstes ophøiede Doc triner tidligere vare blevne ham tilgængelige. Popins sidste Ord: "Jeg døer uskyldig, jeg falder som et Offer for Jntriger" gjenlyde endnu i deres Ører, der ikke af blot Nysgierrighed, eller for Morskabs Skyld, bivaanede Executionen. Gazette des Tribunaur fortæller: "Da de tre Domfældte vare ankomne til Retterstedet og stegne ud af deres Vogne, traadte en Politi-Commissair, der havde faaet dette særdeles Hverv, hen til Pepin og dennes Skriftefader, og sagde: "Hr. Pepin! De staaer Deres sidste Øjeblik nær. Jntet kan længer foranledige Dem til Tilbageholdenhed. De er Dem selv skyldig, at sige den hele Sandhed. Vistnok vil Deres Skriftefader have lagt Dem denne Pligt paa Hjertet. Skulde De altsaa endnu have Forklaringer at gjøre, er man rede til at modtage dem. - Ganske rolig svarede Pepin: "Jeg har sagt Alt hvad jeg har at sige. Jeg døer uskyldig, et Offer for de skjændigste Cabaler. Vilde man blot antage sig min Kone og mine Børn. - Pepin gik derpaa med faste Skridt til Skafottet. Da traadte Hr. Vassal atter frem og sagde: Endnu er det Tid, Hr. Pepin, endnu er det tilladt Dem, at gjøre Forklaringer. Saasnart De erklærer Dem beredt dertil, vil Executionen, saaledes lyder mine Ordrer – forsaavidt den angaaer Dem, blive opsat." – Skjøndt nu denne Jnsinuation øiensynligt var beregnet paa, at give Pepin Haab om, at han ved videre Oplysninger kunde undgaae Skafottet, var han dog urokkelig. Med en, næsten foragtelig Stemme, svarede han Væssal: "De hører jo, min Herre at jeg intet har at sige Dem." Derpaa omfavnede han Abbeden Gallard og besteeg Skafottet, hvorfra han gjentog Forsikkringen om sin Uskyldighed. Under disse Omstændigheder er man meget spændt paa Meddelelser fra Regjeringens Side over de foregivne Tilstaaelser, Pepin skal have gjort Hr. Pasquier efter Dommens Afsigelse, og over Grundene der have hindret en Formildelse af Straffen.
Berlingske Tidende, 1836-02-29
Spanien. – Fra Madrid har man faaet den Efterretning, at Dronning-Regentindens bekjendte Yndling Muns er død d. 7 Februar. Et Brev i Gazette siger herom: "Man kan tænke sig, at Dronning Christine er nedsjunket i den dybeste Smerte. Der er en Mængde, hinanden modsigende Rygter herom i Omløb. Følgende synes at være det visseste: Munos havde i den sidste Tid tabt Forstanden og havde givet ikke utvetydige Beviser paa Afsindighed hans Tilstand var foranlediget ved et Forgiftningsforsøg, men hvoraf dog i Begyndelsen de forventede Følger bleve ved hastig Hjelp undgaaede; men var det en Virkning af Giften eller af den altfor stærke Gave af Modgiften, Yndlingen mistede Forstanden, og alle Kunstens Hielpemidler formaaede ikke at give ham den tilbage.
Berlingske Tidende, 1836-02-29
Fra Cadix berettes af 2den Februar, at ved Ankomsten af Efterretningen og Cortes's Opløsning havde der fundet et Oprør Sted, som dog strax var blevet undertrykket af General-Capitainen.
Berlingske Tidende, 1836-02-29
Barcelonas Havn er indløbet en engelsk Flaade, bestaaende af et Linieskib, to Fregatter, tre Brigantiner og fem Goeletter.
Berlingske Tidende, 1836-02-29
Det Kongelige Theater. J Aften opføres: Den første Kjærlighed, Lystspil; og : Balletten Faust.
Berlingske Tidende, 1836-02-29
J Morgen Aften: Den skinsyge Kone, Comoedie i fem Acter, efter Colmanns engelske Original, sidste Udgave ved N. V. Dorph, og Hovmesteren i Knibe, Vaudeville i een Act af Melesville, oversat og localiseret af Hr. Skuespiller Overskou. Forestillingen er forbi omtrent Kl. 9 1/4. Paa Onsdag: Guldkorset (første Gang); og Balletten, Tyrolerne for Mandags Abonnenterne). paa Torsdag: Ørnens Rede. Paa Fredag: Guldkorset; og Balletten Waldemar. Paa Løverdag: Festen paa Kenilworth.
Berlingske Tidende, 1836-02-29
Kjøbenhavns Havnepriser, den 27de Februar 1836. 4 Rbd. 2 a 4 Rbd. 3 - Hvede, Sjællandsk. Dito, Lollandsk. Dito, Langelandsk Dito, Holsteensk. Dito, Østersøesk.. Rug, Sjællandsk. Dito, fra Provinds..... Dito, Holsteensk. Dito, Østersøesk..... Byg, 2 radet. Dito, 6-radet. Havre..... Ærter (Alt i Sedler og Tegn pr. Tønde.) Rbd. - Rbd. - Smør, Sjællandsk.... Dito, Fynsk Fdg.... Dito, Jydsk Fdg.. . . . . . . . Dito, Holsteensk Fdg. 14 - . . . . 12 Bøgebrænde, pr. F. (Alt i Sedler og Tegn.)
Berlingske Tidende, 1836-02-29
Private Avertissementer.
Berlingske Tidende, 1836-02-29
Døde. Efter 8 Ugers Sygeleie behagede det alvise Forsyn, den 21de Februar om Morgenen Kl. 2 til et bedre Liv at bortkalde min inderlig elskede Mand, Forvalter F. Sørensen, i en Alder af 72 Aar og 8 Maaneder, hvor han bliver modtaget af en lille Datter. Formedelst hans Retskaffenhed blev han elsket af Alle og vil savnes af Mange. Hvilket herved sørgeligst bekjendtgjøres for Slægt og Venner afden Afdødes Enke. Rosenfeldt ved Wordingborg, den 26de Februar 1836.
Berlingske Tidende, 1836-02-29
Literaire Anmeldelser. Følgende Bøger, alle velconditionerede, ere til Salg hos Boghandler A. G. Salomon, ved Gammelstrand Nr. 12. Treschow. Om Gud, Jdee- og Sandseverdenen, 3 Dele, nitid, 6 Rbd. Michaelis, Mosaiske Ret, 3 Dele, 2 Rbd., Bajles Historisches und critisches Worterbuch, 4 Theile, Folio, 10 Rbd. Friederich 11. Hinterlassen Werke, 15 Theile, 4 Rbd. Napoleons Levnet, af W. Scott, 10 Bind, 6 Rbd. Mindeskrifter, ved Gourgand og Montholon, 5 Dele, 3 Rbd. Hauchs Dramatiske Værke, 3 Dele, 3 Rbd. Cervantes, Don Onixote, transk. by Smollet, 4 Vol. 3 Rbd. Don Quixote, oversat af Biehl, 4 Dele, m. Kobb., 3 Rbd. 3 Mk.
Berlingske Tidende, 1836-02-29
Prof. Bruuns Samlede poetiske Skrifter, 6 Dele, 4 Rbd. Perrault, Fee-Eventyr, 3 Mk. Begtrups Beskrivelse over Agerdyrkningens Tilstand i Danmark, 7 Dele, 4 Rbd.
Berlingske Tidende, 1836-02-29
Dr. Badens Historiske Afhandlinger, 3 Bind, 4 Rbd. Hochheimers Haus- und Kunstbuch oder Sammlung ausgesuchter Vorschriften, 5 Theile, 4 Rbd.
Berlingske Tidende, 1836-02-29
Blandede Avertissementer. Undertegnede anbefaler sig med Gravering af Vaabener og Navnetræk i Signeter og opbøiede Stempler, D. C. Jörgensen, Graveur og Stempelskjærer, St. Pederstrædet Nr. 102. 2den Sal.
Berlingske Tidende, 1836-02-29
J Hørboutiqven paa Vestergade Nr. 14 (i Skibet) kjøbes og sælges i Aar, ligesom de foregaaende Aar, rødt og hvidt Kløverfrøe, engelsk og dansk Raigræsfrøe, Theemoteifrøe og Hørfrøe, for reel og billig Behandling indestaaes af N. C. Hviid.
Berlingske Tidende, 1836-02-29
Publication. Die Wilner Gouvernements=Liquidations-Commission har neuerdings vervollstandige Nachrichten uber verschiedene Personen des Wilnaer Gouvernements erhalten, deren gesammes Vermogen for Theilnahme an dem letten Anfruhr definitiv zu confisciren verordnet worden ist. Jndem sie hier das Namensregister derselden befugt, macht sie auf den Grund des §. 13 der og 28sten Juni 1832 zur Regulirung der Schulden der Anfruhrer Allerhöchst bestatigten Regeln, Følgendes hiermit offentlich bekannt. Dag alle Creditoren der untenbenannten Personen, ohne den Ablauf der Termine zur Befriedigung ihrer respectivenForderungen abuwarten, sofort ihre Anspruche dieser Commission einzureichen haben, und zwar diesenigen, welche in Rusland und den Königreich Pohlen wohnen, innerhalb 6 Monaten; diesenigen aber, welche sich im Auslande befinden, spatestens binnen 12 Monaten, gerechnet von dem Tage des Erscheinens der ersten gedrukten Publication, in einer der offentlichen Zeitungen beider Hauptstadte, in einer der Warschauer Zeitungen oder dem Lithauschen Courier. Haben somohl Privatpersonen als Kirchen, Kloster, Lehr- undWohlthatigkets Anstalten, so wie die Collegien allgemeiner Fursorge, ihre Anforderungen an gedachtes confiscirtes Vermögen, dieser Commission eenfalls hinnen 6 Monaten anzuzeigen. Die Schuldner der untenbenannten Personen, deren Zahlungsverbindlicket bereits eingetreten ist, haben sofort die schuldige Zahlung zu leisten, die Uebrigen aber hinnen dem festgesetten Termin von 6 Monaten, ihre Schuldverpflichtung, dieser Commission anzuzeigen.
Berlingske Tidende, 1836-02-29
Alle diesenigen, welche von untenbenannten Personen bewegliches Vermögen, Capitalien oder mas immer fur Documente, oder sonst denselben zugehørige Kredit Billete und Obligationen in Händen haben, sollen solche sammelich in dem Zeitraum von 6 Monaten henfalls dieser Commission einreichen, und derselben zugleich von allen auf diesen Gutern zu Gunsten der früheren Eigenthumer haftenden Gerechtsame, Anzeige machen. Die Gouvernements Confiscations-Commissionen, die Kameralhöse und ubrigen Behorden und Obrigkeiten haben ingleichem Zeitraum von 6 Monaten dieser Commission zu berichten, von allen ihren bekannt gewordenen Schulden der frühe ren Besitzer dieser confiscirten Gutern, von denen von ihuen erwirkten Zahlungen und noch zu erhedenden Geldern, so wie von deren Forderungen an verschiedene Personen und Behorden, deren beweglichen und undeweglichem Vermøgen, ihnen zugehørigen Kredit Billets und Obligationen, und von ihren et anigen Nutzungsrechten auf Krons- oder Privatgiter. Die Gerichtsbehorden werden besønders angegangen, von allen bei ihren wegen Schuldforderungen an untengenannte Personen anhangigen Prozessen die ungesaumte Anzeige zu machen, sowe von denen angemeldeten Forderungen derselben an Privatpersonen oder Behorden, mit Bemerkung des wahrscheinlichen Belaufs und der Documente, auf welche sie sick grunden. Diesenigen, welche den ovengenannten Verplichtungen nicht nachkommen, setzen sich allen denen Følgen und der Verantwortung aus, welche durch die allgemeinen Gesete des Reichs fur die zum Publications-Termin unterlassene Anmeldung der Schuldforderungen an mahlungbunfühige nicht zum Handels stande gehørigen Personen, sowle gleichmasig fur Verheimlichung denselden gustehender Geldzahlungen, Vermögen, Capitalien und Documente festgesest sind. Ramensverzeichnis. dersenigen Personen des Wilner Gouvernements, deren gesammes Vermogen definitiv confiscirt worden ist. Antoniewicz Joseph, Civilbeom Kaminski, Kajetan, ans der Stadt ter aus Royow. Wilkomir. Baranirisk, Nicolaus, Argt, in Karewski Vinzen, undekannGefangenschaft gerathen. ter Herkunst. Barowski, Franz, von der revolu-Karpowitz, Jgna, und. Herk. tionairen Regiering mit dem Leseynsk, Georg, UniversitatsTode bestraft.
Berlingske Tidende, 1836-02-29
lehrer. Balski (oder Bielski), Johann, Lesniewski Joseph, GrenzaufGrenzaufseher. seher. Bukont, Georg Civilbeamter aus Lipock, Jacob, Civilbeamter. der Stadt Schawel. Landsberg, Casimir, Civilbeamt. Bakiewitz, Jgnatz, Civilbeamter Ludwig, Ferdinand, Stud, den aus Rossienie. Wilnaer Univ. Borowski Constantin, Student Mourzecki, Edvard, Gutsbeder Wilnaer Universitet. sitzerssohn aus dem OsmianBeresniewicz, Florian, Zoll. sker Kreise. beamter. Mickiewict, Andreas, Kanzellist Bendzius, Hieronimus, unde in dem Upitschen Landgegekannter Abkunst. richt, Brzezinske, Stanislaus, unde Mozeko, Justin, Klostergeistlikannter Abkunst. cher in Wilna. Bojard, Stanislaus, und. Abr. Magnusewski Matheus, aus dem Bartossewicz, Anton, in FrankWilkomirer Kreise. reich gestorhen. Morganski, Joseph Woyctechowski Onufrius, Grenz Moskulewitz, Andreas Civilaufseyer. Milewski Johann, beamt. Woronowict, Onufrius, Grenz Miskowski Simon, aufseher. Makiewitz, Eduard, Wortel, Stanislaus, Civilbeam- Markiewici, Stanislaus, Forst ler aus der Stadt Tels. beamter. Worsewitz, Joseph, unbekanne Mikaliz (oder Mikakic). Adam ter Abkunst.
Berlingske Tidende, 1836-02-29
Mandagen den 7de Marts førstkommende, Kl. 10 Formiddag, foretages det 89de Kongelige Kjøbenhavnske Klasselotteries 1ste Klasses Trækning paa Christiansborg Slot, i Hoftheatrets Forsal. Nye Lodsedler bekommes hos samtlige authoriserede Collecteurer for 2 Rbdlr. Stykket.
Berlingske Tidende, 1836-02-29
Det Kongelige Kjøbenhavnske Klasselotteries Jnspectorat, den 27de Februar 1836. P. Friis.
Berlingske Tidende, 1836-02-29
Bjergede Sager. Til forskjellige af dette Amts Forstrande er i Løbet af f.M. løst af Havet inddrevet nogle Foustager med Talg, der alle skjønnes at have ligget længe i Havel, eftersom de ere begroede med Havmos, nemlig: Til Skagens Forstrand; 18 Foustager tildeels mærkede: Ha og NIC Til Horns Herreds Forstrand; 4 Foustager, mærkede: 132 SII. 10 ihugget Neu Til Læsøe Forstrand: 6 Foustager mærkede: Ba med Nr. 1, 32, 86, 127 og 12 samt den ene Foustage 18 503, desforuden er i Søen bjerget noget løst Talg.
Berlingske Tidende, 1836-02-29
Endvidere er under 29de f. M. løst af Havet til Skagens Forstrand inddrevet et Skibsvrag med Kjøren opad, saa at det ikke med Bestemthed har kunne skjønnes, hvorvidt samme er af en Stup eller en liden Skonnert, hvilket sidste ansees rimeligt, da man troer at have fundet Spor af tvende Master, Af Ladningen, som befindes at have bestaaet af Been og Fyrre Dæksplanker, er bjerget af sidstnævnte Slags, circa de Tylter fra 15 til 20 Fods Længde, men til Navn eller ande Mærke findes intet Spor, kan skjønnes Vraget at have ligger længe i Havet. Ligeledes er i Løbet af de 3 sidste Maaneder løst af Havet inddrevet til Stamhuset Sæbyegaards Forstrand en Mærse stang 15 1/2 Alen lang, en bestalget Skibstønde, 2 Stkr. Skibsvrag, samt en ege Srivs- eller Dæks Bjelke, Alt uden Mærke. Eierne eller andre Rethavende indkaldes herved med Aars og Dags Varsel, sub poena præclusi & perpetui silentii, tilfor mig at legitimere deres Ret til det Bjergede eller de Provenu hvortil samme er udbragt. Graah. Hjørring, den 13de Februar 1836. Tjenestesøgende.
Berlingske Tidende, 1836-02-29
Et Menneske, som fra Barn af kun har været beskjæftige med Landvæsenet hos sin Famlie, ønsker en Emploi som Bestyrer af en Gaard paa Landet. Han ønsker sig paa Prøve indtil 1ste Mai uden Løn. Billetter, mærkede B. Nr. 92 aflægges paa dette Blads Contoir.
Berlingske Tidende, 1836-02-29
En Jomfrue af fat Alder, der i en Række af Aar har conditioneret som Huusjomfrue, og kan paatage sig Alt som i saa Henseende med Billighed kan fordres, ønster sig til anstundende 1ste Mai en ugnende Plads. Hun har til Vedkommendes Tilfredshed bestyret flere Huusholdninger paa Landet, endogsaa paa en Herregaard i flere Aar, som Herstaden ei selv beboer, hvorom hun er i Bestboelse af paalidelige Vidnesbyrd fra alle Steder hun har tjent den korteste Tjenestetid paa et Sted er tre Aar. De herpaa Reflecterende ville behage at henvende sig til Hr. Gjæstgiver Christensen i den blaae Stad paa Vesterbroe, som giver Underretning, i portofrie Breve.