JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-06-08
Udenlandske Efterretninger. Prinds Ludvig Napoleons Flugt bekræftes, omendskjøndt de virkelig officielle Blade endnu ikke have vedrørt denne Begivenhed. Nogle nærmere Omstændigheder ved Jværksættelsen fortælles saaledes: Prindsen skal have havt i Sinde i et Bønskrift at anholde om Frigivelse for en Tid mod at indstille sig igjen efter at have seet sin Fader; men der stillede sig nogle Hindringer i Veien for denne partielle Frigivelse, og Prindsen besluttede at omgaae dem alle ved Flugt. Ved Hjælp af Kammertjeneren Thelm og Lægen, Doctor Conneau undkom han den 25de Marts om Morgenen Kl. 7 fra Slottet Ham, uagtet en heel Liniebataillon bevogtede ham, og der stode stærkt besatte Vagtposter ved begge Udgange. Prindsen var forklædt som Arbeider. Thelm, der ligesom Lægen havde Tilladelse til at forlade Slottet, gik foran for at afvende Opmærksomheden fra den de øvrige Arbeidere ubekjendte Kammerat. Prindsen havde farvet sit Haar og har ovenikjøbet et Bræt, som han skjulte sit Ansigt med for Skildvagterne. Udenfor Pladsen fandtes en Vogn, der førte Flygtningen over St. Quintin til Ostende, og Prindsen var allerede i England, da hans Flugt først blev bekjendt i Ham. Man er i Almindelighed tilfreds med at han er borte. Hans Fangenskab var til ingen Nytte og Sympahtie hersker intetsteds for ham. Sandsynligviis ville nu ogsaa de andre Fanger, der have været deelagtige med ham, blive satte i Frihed.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-06-08
Den engelske Eskadre, hvis Udrustning af Mange sættes i Forbindelse med de mellem Storbrittanien og de nordamericanske Fristater stedfindende Forhandlinger, er kort efter sin Afgang fra Spithead bleven overfalden af en hæftig Storm, der adskilte endeel af Skibene fra Flaaden og tvang fire af Dampskibene (Cyclops, Terrible, Retribution og Scorge), efterat de i flere Dage havde kæmpet med Uveiret, til at vende tilbage til Plymout, hvor de ankom i en svær beskadiget Tilstand. Samtlige Liniskibe holde derimod endnu Søen. Opsigelsen af OregonTractaten er nu indløben til den engelske Regjering. Jfølge Beretning fra Valparaiso af 26de Febr. vilde den brittiske Admiral Seymour allerede den 10de Marts afgaae derfra med Linieskibet "Collingwood til Mundingen af Columbia og Kysten af Oregon-Gebetet, hvor Corvetten "Modeste iforveien befandt sig.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-06-08
Udvandringerne fra Norge til Nordamerica vedvare. Saaledes afgik den 17de ds. Briggen Fury, fra Langesund til Havre med 192 Udvandrere, der desuden førte Børn med sig, tildeels under eet Aar. De agtede sig til Wisconssin og medbragte lavt anslaaet 14,000 Specier i Contanter. Fragten er 5 Specier pro Persona. Foruden Furyskulde ogsaa Briggen "Axel og Valborg, endnu afgaae til Havre og Briggen "Washington" til Newyork med Udvandrere.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-06-08
J "Börsenhalle af 1ste de, skrives fra New-York under 13de Mai den høist sørgelige Efterretning, at den svenske Orlogscorvet "Carlscrona, under Commando af Capitain Klint, den 1ste Mai i en stærk Storm er kantret paa Høiden af Matanzas ikke langt fra Havanna, og at af den 132 Mand stærke Besætning kun 17 ere reddede. – Man har samtidig her fra Vestindien, Efterretning om, at Carlscrona, der befandt sig paa Hjemreisen, kort for har anløbet St. Croix, og at dens Officerer der ere blevne modtagne og feterede paa det Venligste af Chefen for den der stationerede danske Orlogsbrig, Capitainlieutenant Krencheel, hvilket næsten egner sig til endnu mere at forøge hiin Tidendes triste Jndtryk, (Jndsendt.)Et Par Ord om Skovballer. Naar Træerne springe ud, Blomsterne mylre frem af Jorden og Fuglene synge under Himlens Blaa og bag Træernes Blad, da er Glædens Tid kommen saavel for Gamle som for Unge. Man vandrer ud i det Frie, nyder den skjønne Natur, og føler sig henreven af Beundring, over alt det Herlige Gud har skabt, og vi maatte kun lidet paaskjønne hans Godhed imod os, hvis vi ikke glædede os over de Gaver han i saa rigeligt Maal tildeeler os. Allerede langt tilbage i Tiden, da den Stærkeres Ret var den gjældende, fremkaldte Vaaren med dens Glæder blidere Følelser hos vore vilde Forfædre, end enhver anden Aarstid. De kom sammen, offrede til Guderne for at Aaret skulde blive frugtbart og deres Vikingetog heldige, bekrandsede Freias (Kjærlighedsgudindens) Billedstøtte, og den kraftige Ungersvend traadte med sin elskede Mo hen til Gudindens Alter, inden han drog ud paa sit vilde Tog for at vinde Ære og Guld. Seenere, da Christi milde Lære fortrængte den raae Kraft med dens Lovloshed og andre Onder, vedblev man paa flere Steder her i Landet at følge Fædrenes smukke Skik: at vandre ud i det Grønne, naar Træerne havde flettet deres Maimaanedskrandse. Men endnu senere maae disse Forlystelser have udartet endeel, thi omtrent for 50 Aar siden skrev Professor Tode derom i hans bekjendte Vise, hvori han roser Fædrenes Skikke og Levemaade, og der siger blandt Andet om Fortidens Piger: "Sjelden de dem en Skovtour fik, De har med Rette Hæderskrandsen, o. s. v. hvoraf man tør slutte, at Ungdommen i hans Tid maa have gjort Skovtoure mistænkelige; med hiin Tids Skov toure maa rimeligviis menes Skovballer, og hvis de have været af samme Sort, som de der nu holdes, da har den salig Mand havt Ret i hvad han skrev om sin nærmeste Fortid og Fremtid.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-06-08
For nogle Aar siden etableredes der dog stundom hist og her et Skovbal for den meere dannede Classe, men dette er nu, som saa meget Andet, gaaet af Mode, hvilket formodentlig hidrører fra den meer og meer overhaandtagende Sygdom som man kalder Rangsyge. Den Ene vil hæve sig over den Anden, og de som vise sig meest fornemme (som det kaldes), bidrage hvad de kunne til at dræbe den Moro, enhver Dannet kan have i Selskabslivet, og, i Henseende til Nutidens Skovballer, frembringe de det Modsatte af hvad der vilde være ønskeligt, nemlig at skabe en Norm, for hvorledes disse i Almindelighed burde holdes. Efterat have forudskikket disse bemærkninger vil jeg gaae over til at tale om vore Skovballer her paa Falster. At Falstringerne følge Fædrenes Skik og nyde Foraarets Glæder er meget smukt, men hvo som kjender en Smule til Skovballernes Mysterier, vil vist indrømme mig, at man ofte kunde have Aarsag til at troe, at det var Fester, som bleve anstillede til Ære for Venus Cythere, thi de undergrave Moraliteten efterhaanden, ikke at tale om at de undertiden ødelægge Sundheden, naar Folk maa opholde dem paa et koldt, fugtigt Sted, f. Ex. naar Uveir indtræffer, efterat de have dandset dem varme paa Pladsen, der undertiden er saa overfyldt, at det maa være en tarvelig Fornøielse for den Therpsichores Præst eller Præstinde, som kun kommer til Skovbal for at dyrke denne Gudinde. For nogle Aar siden blev der skrevet en Artikel i Stiftstidenden om Skovballernes Uvæsen, men siden har ikke en eneste Stemme offentlig hævet sig derimod, tvertimod blive de betragtede (saa stor er Vanens Magt) som noget ganske godt, "Ungdommen skal more sig, hedder det, og den Huusbond eller Madmoder som ellers i andre Henseender er temmelig nøieregnende med sit Tyende, negter det sjeldent at deeltage i disse – Glæder, og tænker ikke paa, at endskjøndt deres Undergivne kunne være sædelige og ordentlige Folk, kunne dog de slette Exempler virke skadeligt paa dem, og naar de ville erindre de to Linier af Tode om Fortidens Piger, jeg citerede ovenfor: "Sjelden de dem en Skovtour fik, De har med Rette Hæderskrandsen, o. s. v. saa behøves vistnok ikke hvad derom kan skrives at detailleres nøiere. Men, vil man maaskee indvende mig, skulle da Skovballerne aldeles afskaffes, og jeg vil svare: nei, det er ikke min Mening, kun bør de ikke afholdes om Natten, men om Eftermiddagen, og det burde være en ufravigelig Regel, at ethvert Skovbal aldrig maa vare længere end til Kl. 10 om Aftenen, paa hvilken Tid de Ældre, som have havt et vaagent Øie med Ungdommen, i Almindelighed begive sig hjem, og saa veed man nok det ofte gaaer, som det hedder i Ordsproget: "Naar Katten er ude, spiller Musen, paa Bordet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-06-08
Avertissements.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-06-08
Dødsfald. At vor inderlig elskede Moder og Svigermoder, Enkefrue Cancelliraadinde Dorothea Berg, föd Mathisen, afgik ved en blid og rolig Död, Mandagen den 1ste Juni, bringes herved til Families og Venners Kundskab af hendes Efterladte. Stubbekjøbing, den 6te Juni 1846.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-06-08
Alle de Ærede, der hædrede vor afdøde Moder og Svigermoder, Enkefrue Dorothea Berg, föd Mathisen, ved at ledsage hende til hendes sidste Hvilested, saa og dHrr. Pastor Fog og Catheket Tuxen for deres ved Baaren, holdte Taler, modtage herved for all deres Deeltagelse vor inderligste Tak. Stubbekjøbing, den 8de Juni 1846. Hendes Efterladte.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-06-08
Skolelærermode. Løverdagen den 27de Juni, Eftermiddag Kl. 1 præcise, afholdes et Møde af Stiftets Skolelærere paa Gjæstgivergaarden i Saxkjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-06-08
Badeanstalten. her ved Byen kan afbenyttes fra förstkommende, Mandag. Billetter til Samme erholdes hos Kjøbmand C. Barlon, og afgives til Christen Boesen ved Stranden, ved hvis Have, efter et almindeligt Onske, Badehuset i Aar er henlagt. Betalingen bliver den samme som forrige Aar, og ville de fatte Abbonnenter behageligst snarest melde sig. Badetiden for Damer er bestemt til hver Formiddag fra Kl. 8 til 2. Den øvrige Tid for Herrer. Fra Kl. 5 til 6 Eftermiddag, ere Værelserne ud til Strømmen overladte til Cathedralskolens Disciple. Nykjøbing, den 6te Juni 1846. Medlemmerne af de mindre Landeiendoms besidderes Brandforsikkrings=Selskab paa Falster, som ikke inden den 27de d. M. have indleveret deres Aarsangivelse tilligemed Jndskud til vedkommende Herreds commissairer, ville behage at møde og aflevere samme hos Kjøbmand H. P. Roed i Nykjøbing, fra Falsters Sønder=Herred Løverdagen den 27de og fra Falsters NørreHerred Tirsdagen den 30te Juni d. A., fra om Morgenen Kl. 7 til om Aftenen Kl. 7 begge Dage. Nye Angivelseslister kunne strax faaes hos Undertegnede. Systofte og Taaderup, den 8de Juni 1846. B. Skytte. Niels Kylling.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-06-08
De Debitorer, der have Renteindbetaling i indeværende Termin til afdøde Fru Cancelliraadinde BrocksBoe, ville behage at afgjøre dette til Stadthauptmand J. Sidenius eller dennes Befuldmægtigede, Handelsfuldmægtig Bayer, der er bemyndiget til at meddele Qvittering, herfor. Nykjøbing, den 8de Juni 1846. D. F. Schultz. J. Sidenius. Bay-Rhums Pomade.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-06-08
Denne fortrinlige Haar-Pomade faaes a 2 Mk. pr. Glas hos L. F. Prisenette.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-06-08
Udsalg af Kjöbenhavnsk KornBrændeviin.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-06-08
Fra Kornbrændeviinsbrænder Cadovius i Kjöbenhavn har jeg erholdt et Parti bedste Kornbrændeviin, der faaes à 20 Sk. Potten hos L. F. Frisenette.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-06-08
Fine Christiania-Anchiovis a 10 Mk. Dunken samt flamske Sild 6 a 8 Sk. Stk. faaes hos L. F. Frisenette.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-06-08
En Tyrekalv, 3 Uger gammel, (Moderen en stor Ko af Ballum Race, Faderen stor af blandet Race) kan faaes tilkjøbs for 10 Rbd. paa Prindseholm. Koen malker nu mellem 26 a 27 Potter Mælk om Dagen. Den vedbliver at malke meget stærkt indtil 4 Uger for den kælver og dens Mælk er meget smørrig.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-06-08
Fra C. Mattats velbekjendte Handskefabriki Randers er jeg bleven forsynet med Glace- couleurte Mands= og Dame=Handsker, samt hvide Vaskelæders Mands Handsker, hvide allunerede, glatte & rue Randers Mands og Dame=Handsker, som sælges til de billigste Priser. C. Barlon.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-06-08
Et lidet Parti bleget og ubleget Stout samt hvidt Shirting anvises tilkjøbs til meget billige Priser af Mariebo, den 3die Juni 1846. J. Lange.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-06-08
Løverdagen den 20de ds., om Middagen Kl. 12, afholdes paa Vennerslund en Skiftesamling i Justitsraad Grandjeans Trykt i W. F. Laubs Enkes Bogtrykkeri. Stervbo. Ved denne Samling modtages Capital- og Renteindbetalinger til bemeldte Bo og til det Wallmodenske Fideicommis. C. A. Møller. Mariebo, den 6te Juni 1846.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-06-08
Auctioner. Torsdagen den 18de Juni d. A., Formiddag Kl. 10, bliver afholdt offentlig Auction over en Deel Justitsraad Grandjeans Bo tilhørende Favnebrænde af Bøg, som forefindes: i Bruntofte Skov circa 200 Favne storkløvet, 200 Favne Kamp og Knuder og 20 Favne Knippel, ved Clodskov Strand circa 40 Favne storkløvet, og ved Guldborg Færgested circa 40 Favne storkløvet, som alt kan forevises de Liebhavere der ønske at see det, af vedkommende Skovbetjente, 8 Dage forinden Auctionen. Mødestedet er ved Skovfogedhuset i Bruntofte. Nykjøbing, den 25de Mai 1846. Pontoppidan.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-06-08
Fredagen den 12te Juni d. A., om Formiddagen Kl. 10, bortsælges ved offentlig Auction i Lindeskoven ved Nøisomhed omtrent 35 Fv. Knippel og storslaaet Bøgebrænde, hvoraf endeel tjenlig til Bødkertræ, og 40 Fr. Stødebrænde. Mødestedet er ved Skovfoged Alb. Sørensens Huus. Gedsøergaard, den 31te Mai 1846. P. G. Fibiger.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-06-08
Tirsdagen den 9de Juni d. A., om Formiddagen Kl. 11, bliver paa Clodskov ved offentlig Auction bortsolgt circa 60 Favne Kampbrænde og 20 Favne Knippelbrænde af Bøg, samt noget Elle-Udhugst og Egetop. Mødestedet er Clodskovgaarden. Vennerslund, den 28de Mai 1846. Strange.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-06-08
Tirsdagen den 23de i denne Maaned, om Formiddagen Kl. 11, afholdes offentlig Auction i Oustrup Skov, over afbarket Ege=Udhugst m. m. Ved denne Auction bortsælges tillige forskjellige i Vestensborg Forstdistricts Skove henliggende, ei tilrette Tid afhentede Skoveffecter. Mødet er hos Skovfoged Christensen ved Oustrup Skov. Nykjøbing, den 6te Juni 1846. Pontoppidan.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-06-08
Fjerde Classe. 42 Rigsbankskilling Sølv. No 4. Tilforordnede i den kongelige Lands-Over samt Hof= og Stads=Ret, gjøre vitterligt: 1846 At for os haver andraget Jomfru LouisaRieper med Værge Landvæsenscommissair Rieper, hvorledes hun i Anledning af en paa Skiftet efter afgangne Justitsraad Grandjean paa Vennerslund opstaaet Dispute angaaende fornævnte Jomfru Riepers Ret til at nyde en Part af Renterne af den af bemeldte Justitsraad Grandjean oprettede Fideicommiscapital og Tiden fra hvilken hendes Berettigelse til Part i disse Renter skulde regnes, samt tillige for til Brug ved Varetagelsen, af hendes Ret under Skiftebehandlingen, at see oplyst, hvorvidt fornævnte Justitsr. Grandjean maatte have efterladt sig nogen yderligere sidste Villietilkjendegivelse end de i Boet forefundne m.v., skal finde sig foranlediget til her ved Retten at lade optage et Tingsvidne. Thi blive herved: 1. Executores testamenti i Justitsraad Grandjeans Boe, Etatsraad, Høiesteretsadvocat og Generaliskal Blechingberg, boende i Kjøbenhavn, Vestergade Nr. 7, Byfoged og Byeskriver i Mariebo, samt Birkedommer og Skriver ved Knuthenborg Birk, Møller, boende i Mariebo, og Forvalter Thye, boende i Vordingborg, for Boets Tarv at varetage.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-06-08
Cand. jur. Ludvig Grandican, boende paa Vennerslund paa Falster, som Vederpart og som præsumtiv testamentarisk Universalarving og eventuel Stamhuusbesidder, samt tillige som Værge for sin Søn. 3. Afdøde Justitsraad Grandjeans og forhen afdøde Hustrues, Marie Lovise Yttings, Arvinger efter Loven, forsaavidt som der maatte blive Spørgsmaal om deres Interesse, indstevnede til at møde i et af denne Rets Vidnekammere Mandagen den 27de Juli 1846 Formiddag Kl. 10 for Vidneførsel i Overeensstemmelse med Ovenstaaende at høre berammet, samt Vidner stævnte og ustævnte at høre førte.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-06-08
Forelæggelse og Lavdag er afskaffet ved Forordning 3die Juni 1796. Dets til Bekræftelse under Rettens Segl og Jurisdictionens Underskrift. (L. S.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-06-08
Kjøbenhavn, den 2den Juni 1846. Krüger Ved Tallotteriets 1411te Trækning i Wandsbeck udkom: No 69. 44. 70. 22. 30.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-06-08
Adressecontoirets Commissionairer ere: Dhrr. Boghandler Thierry i Nakskov, Boghandler Giegenga i Mariebo, Boghandler Ravn i Stubbekjøbing, mester v. Statseldt i Aused og bergervager Arniel i GasbelPostmester Tidemand i Rødby, Apotheker Grundtvig i Saxkøbin¬
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-06-11
Maa trykkes. Møller. Lollands-Falsters Stiftstidende. Udgivet i Nykjøbing af W. F. Laubs Enke. Redigeret af Chr. Jørgensen. Udgivet i Nykjøbing af W. F. Laubs Enke. Redigeret af Chr. Jørgensen. Torsdagen den 11te Juni. No 70
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-06-11
Jndenlandske Efterretninger. Efter hvad der erfares indtræder denne Gang følgende Forandring med Hensyn til de kjøbenhavnske Repræsentanter til Stænderforsamlingen: Justitsraad Feddersen kan, som Comitteret i det kgl. General-Toldkammer og Commerce-Collegium, ikke møde, og af de øvrige Deputerede møder Etatsr. Bankdirecteur Haagen ikke, da han har afhændet den Eiendom, som gjorde ham valgbar, og Etatsraad Bankdirecteur Hvidt og Major og Grosserer Prætorius ere ved private Forhold forhindrede i at deeltage i Stænderforsamlingen. Jstedetfor dem ere som Suppleanter indkaldte: Grosserer Directeur Duntzfeldt, Jernstøber Lunde, Agent Silke- og Klædehandler J. C. Lund og Uhrmagerm. Kyhl, der alle have erklæret, at de møde. Som Følge heraf bestaaer Hovedstadens Repræsentation i den forestaaende Stænderforsamling af: Borgemester Ussing, Brygger Bjerre, Raadmand Hansen, Fattigdirecteur Sager, Raadmand David, Grosserer A. Hansen, Fattigdirecteur Herforth, Grosserer Meinert, Gross. Duntzfeldt, Jernstøber Lunde Silke- og Klædehandler J. C. Lund og Uhrmagermester Kyhl. (Berl. Tid.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-06-11
Fra Jsland haves der over England og Norge Privatbreve fra Begyndelsen og Midten af Mai. Det første af disse omtaler, at man i Reikjavik og Omegn havde mærket flere Jordrystelser, der lode befrygte, at Heklas Udbrud vilde fornye sig. Vi ville haabe, at senere Efterretninger snart ville indløbe, der fjerne hiin Frygt, thi upaatvivlelig vilde det have høist sørgelige Følger for Landet, dersom Vulkanen atter skulde fortsætte sine Udkastninger. (Fædrel.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-06-11
Den virksomme Landboforening i Rendsborg Amt, har isinde at kjøbe en Landeiendom i Nærheden af Hohewestedt, for paa sammes Hedejord (omtrent 200 Tdr. Land) at foretage Naaletræesplantning. Anlægscapitalen skal fordeles i smaa Actier, for at gjøre Deeltagelsen mulig for Mange, og netop af den Grund ønsker man ikke at see mange Actier i Eens Haand. Foretagendets Rentabilitet synes ikke at være nogen Tvivl underkastet, idetmindste have solide Kjøbmænd viist sig beredvillige til, i Nødsfald at tage alle uafsatte Actier.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-06-11
J denne Tid tales der meget om Kjøbenhavns Befæstning, og det lader til, at det ikke vil blive ved den blotte Snak alene. Det er ogsaa en Sag, der maa ligge enhver dansk Mand paa Hjerte, saalænge det er os om at gjøre at være et uafhængigt Folk. Saalænge Kjøbenhavn ikke er anderledes befæstet, end den nu er, staaer Danmark ved Siden af Broderrigerne ligesom Ty blandt Guderne, med den høire Haand i Fenrisulvens Gab. Ak! i hvor mange Henseender passer ikke denne sørgelige Lignelse paa Danmark – Anno 1700 førte Carl den Tolvte sine Helteskarer imod Kjøbenhavn, og Frederik den Fjerde maatte ile med at slutte en for Danmark ufordeelagtig Fred, netop fordi Byen ikke var saaledes befæstet, at man kunde vove at udsætte den for en Storm. 1801 afvendtes Faren, fordi man tog os fra en feil Side, havde Nelson kjendt vor Historie, vilde han have vidst, at de Danske aldrig lade sig overvinde tilsøes. 1807 vare Englænderne saa humane, at de rømmede Sjælland igien; hvilket man vel kan forklare sig deraf, at de i Grunden skammede sig ved den Maade, hvorpaa de listede sig over os. Men det ligger ikke saa fjernt at tænke sig en Fjende, der under ingen Vilkaar vilde forlade Sjælland igjen, naar han først havde Kjøbenhavn i sin Magt. Men Kjøbenhavns Beliggenhed er ingenlunde uheldig for en ordentlig befæstning, og der behøves dertil ikke at udføres et saadant Kæmpeværk, som hine Fæstningsværker og Paris; men hvad der behøves er Voldenes Udvidelse til Søerne, med bombefaste Kassematter, Frederiksberg Slots Forvandling til et Fort, samt Opførelsen af Forter rundt omkring Byen, i tilstrækkelig Afstand, ligesom de findes omkring Paris, for at sikkre Byen for et Bombardement. Kan man ikke paa anden Maade faae Raad til, saaledes at befæste Kjøbenhavn, vil det være sørgeligt, om ikke en National-Subscription kan tilveiebringe det Fornødne til en saa nødven(Dyke.) dig Sag,
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-06-11
Anden Pintsedag overraktes Pastor Nielsen i MeelbySogn ved Fredensmark, af Størstedelen af Sognets Beboere, en efter Omstændighederne smuk Present, bestaaende af et Taffeluhr, som et Erkjendelsestegn paa hans tro og nidkjære Embedsvirksomhed i de ti Aar han til Velsignelse har virket i Sognet. Kaldet til Nykjøbing paa Falster ønsker hans Menighed ham alt det Held og al den Velsignelse, han som duelig og kjærlig Sjælesør(S. Bl.)ger fortjener.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-06-11
Til Midten af Juli Maaned kan man vente, at Dampskibet "Christian den Ottende, vil blive afløst paa dets Fart imellem Kiel og Kjøbenhavn af det nye Dampskib, som Conferentsraad Donner i Altona lader bygge paa Napiers Værksted i England. Dette, der skal føre Navnet "Kopenhagen, bliver et Jernskib af 250 Hestes Kraft og i enhver Henseende prægtigt og beqvemt indrettet; det skal tilbagelægge denne Vei i en betydelig fortere Tid end "Christian den Ottende. Det sidstnævnte Skib, der er kjøbt af M. T. Schmidt i Kiel, vil derpaa for dennes Regning begynde en Fart mellem Kiel, Ystad og Stockholm og foretage samme 2 Gange om Maaneden i det Øvrige af Sommeren og Efteraaret. Tilladelse til Passageer- og Godstransport mellem de to sidstnævnte Stæder har den svenske Regjering negtet det, da samme er forbeholdt indenlandske Skibe, men derimod har det opnaaet andre Begunstigelser med Hensyn til Havnepenge og deslige. Da der er en betydelig Gods transport mellem Stockholm og Hamborg, som naturligviis er lettere over Kiel end over Lübeck formedelst Jernbanen, vil Christian den Ottende i denne Henseende upaatvivlelig kunne concurrere med Svithiod og Gauthiod", som fare paa Lübeck fra Stockholm, og, selv om Nationalfølelsen i Begyndelsen skulde holde paa disse, saa vil det større og hurtigere Skib vistnok ogsaa med Tiden tilvende sig en betydelig Deel af Passageerfarten mellem
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-06-11
Stockholm og Udlandet. Nykjøbing Skibslifte fra 6te til 11te Junii. Jnd klarerede: Jagten Sophie, C. Johansen, af Svendborg, fra Stubbekjøbing, ball.; Baaden De 2 Venner, N. Ohlson, af Leerhamn, fra Helsingborg med Trælast; Jagten Marie Lucie, A.W. Schrøder, af Nykjøbing, fra Nestved, ball.; Jagten Krøyers Minde, P. Rasmussen, af Marstall, fra Bandholm, ball. – Udklarerede: Galeasen De 2 Sødskende, H. M. Hansen, af og til Svendborg, ball.; Jagten Sophie, C. Johansen, af Svendborg, til Stubbekiøbing med Korn; Baaden De 2 Venner, N. Ohlson, af Leerhavn, til Halmstad, ball.; Jagten Krøyers Minde, P. Rasmussen, af Marstall til Kjøbenhavn med Brænde.