JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1833-12-05
Med Proclama, som er læst inden Faaborg Byetings=Ret den 15de d. M.,V og tillige vil vorde læst ved den Kongelige Lands Overret samt Hof og Stadsret i Kiøbenhavn, er Alle og Enhver, som maatte have Noget og fordre i Stervboet efter der i Byen ved Døden afgangne Cancellieraad og randvæsens-Commissair Nicolai Johan Janneworff, i Overeensstemmelse med Placaten af 2den Juni 1819, indkaldte med 12 Ugers Varsel i for undertegnede, som Executores testamenti, at anmelde og beviisliggjøre deres havende Krav; hvilket herved paa anordnet Maade kundgiøres. Faaborg, den 20de November 1833. C. P. Olsen, J Madsen, Cancellieraad, Bye- og Herredsskriver. Tiendecommissair og Godsforvalter, I Kraft af Kongelig allernaadigst Bevilling, saa lydende Vi Frederik den Siette, af Guds Naade Konge til Danmark, de B Venders og Gothers, Hertug til Slesvig, Holsteen, Stormarn, Ditmarsken, Lauenborg og Oldenborg; Giøre vitterligt: At Vi, efter Os elskelig Kammerherre C. D. Greve af Reventlow til Grerskabet Christianslæde, hans, som Befuldmægtiget for Os elskelig Baronesse Jda C. Margrethe Knuth af Rosenbjerg paa Vort Land Lolland, herom allerunderdanigst gjorte Ansøgning og Begjæring, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at bemedte Kammerherre, Erev Reventlow, paa hendes Vegne, ved Proclama, sub poena præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel i den kiøbenhavnske Berlingske Tidende, den alto naiske Mercur, samt Lollands Falsters Stiftstidende, 3de Gange efter hinanden maa indkalde alle dem, som formene sig at have Noget at fordre hos bemeldte Baronesse Knuth, med deres Paastand at fremkomme og saadan deres havende Krav, inden foreskrevne Tids Forløb, for ham at anmelde og beviisliggiøre, dog Umyndiges Tiltale i Fremtiden efter Forordningen af 20de Februar 1717 forbeholder, og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven. dog skal denne Vor allernaadigste Bevillig Ord til andet indrykkes i fornævnte offentlige Tidender samt læses for vedkommende Værneting, samt ved den Overret, hvorunder samme henhører. Hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Givet i Vor Kongelige Residentsstad Kiøbenhavn, den 17de September 1833, Under Vort Kongelige Segl. (L. S. Efter Hs. Kongelige Majestæts allernaadigste Befaling. Stemann. Ørsted. Lassen. Lange. Hansen. Bentzen. Jacobsen.
Berlingske Tidende, 1833-12-05
Bevilling for Kammerherre C. D. Breve af Reventlow, som Befuldmægtiget for Baronesse J. C. Knuth, til, ved Ploclama i Aviserne, at indkalde hendes Creditorer." som foranstaltes læst ved vedkommende Over- og Underret, indkaldes sul poena præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, alle og Enhver, som formene at have Krav paa Baronesse J da C. Mararethe Knuth af Rosenbjerg paa Lolland, inden foreskrevne Tids Forløb at anmelde og for Undertegnede, som Befuldmægtiget for Baronesen, at beviisliggiøre deres Krav. Pederstrup pr. Mariebo, den 14de November 1833. C. D. Reventlop.
Berlingske Tidende, 1833-12-05
Creditorerne i Boet efter afdøde Terkild Jensen af Bladberg Mark, Meirup Sogn, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til, for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer inden foreskrevne Tids Forløb. Hierm Ginding Herreders-Contoir i Holstebroe, den 20de November Nellemann.
Berlingske Tidende, 1833-12-05
Ved Proclama, som læles saavel ved Underretten som ved den Kongelige I Landsoverret i Viborg, ere Alle og Enhver, som formene at have Noget at fordre i Dødsboet efter Mathias Poulsen af Værne By og Sogn, og hans i Værum Mølle forhen afdøde Hustru Kirsten Jendatter, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til for mig, som Executor Pestamenti, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Ligeledes ere de Afdødes Arvinger indkaldte med lovlig Varsel til at godt giøre deres Arveret og til at varetage deres Tarv under Boets Behandling, Hvilket herved endvidere bekiendtgiøres, med Tilføiende: at der afholdes Samlinger i dette Bo, her i min Bopæl, Onsdagen den 18de Decbr. d. A. 15de Januar 1834 og 19de Februar samt 19de Marts s. A., hver Dag Eftermiddag Kl. 2. Randers, den 23de Novbr. 1833. Andersen.
Berlingske Tidende, 1833-12-05
Jved Proclamata, der ere læste ved Horsens Byeting og ville blive læst ved den Kongelige Landsoverret i Wiborg, ere Creditorerne i Boenfter: 1) den her i Horsens afdøde Skrædermester Ole Lilliendahl, og 2) efter det her i Byen i sit 72de Aar ligeledes afdøde Fruentimmer Ane Sørensdatter Bræstrup, Datter af Skræder Søren Knudsen Bræstrup og Hustrue Maren Lauritzdatter, med 12 Ugers Varsel indkaldte til at anmelde og beviisliggjøre deres for dringer for undertegnede Skifteret, ligesom Arvingerne efter Ane Sørensdatter Bræstrup med Aar og Dags Varsel ere indkaldte til at medde sig for samme Ret og der at legitimere deres Arveret. Dette bekiendtgiøres herved. Horsens Skifteret, den 14de November 1833. Ræder.
Berlingske Tidende, 1833-12-05
ved Proclama, ifølge allernaadigst Bevilling af 3de Novbr. 1833, som B læst ved vedkommende Over, og Underret, indkaldes med Aar og DagVarsel, sub poena præclusi & perpetui silentii, Enhver, som maat have noget at fordre i Viinhandler Carl Billensteine til Skifterenen, Behandling opgivne Boe, til for mig, som Skifteforvalter i Bort, at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer. Nyborg, den 28de Novbr. 1833. Bierfreund. gen til Mandagen den 9de December førstkommende averterede AuctioDover Malerier tilbagekaldes herved. Kiøbenhavn, den 4de Decbr. 1833. C. W. Haagen.
Berlingske Tidende, 1833-12-06
Udenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1833-12-06
Spanien. (J Novbr. Maaned.)
Berlingske Tidende, 1833-12-06
Spørgsmaalet om de Spanske Anliggender, der snart vi finde et Eccho i hele Europa, har endnu intet bestemt Stand, punkt. Hidtil see vi, at det Partie, som man kalder Cristinos, sikke vil andet end Ferdinands Absolutisme, og Carlisternes Partie en blind og raa Absolutisme; medens en anden, og den meest dannede Deel af Nationen, reiser sig, for at tilkjendegive ganske andre Ønsker. Cristinospartiet, der forener sig til sen blot faktisk gieldende Regjering, er uden Tvivl i den mis ligste Stilling, thi det har til een og samme Tid Thronfølger at forsvare mod Don Carlos og Absolutismen mod de Consitutionelle. Men denne Stilling vil snart forandres, og Spørgsmaalet vil da reduceres til dets sande Standpunkt, til det, om en repræsentativ Regjering eller Don Carlos er at foretrække, og og Regentinden giver eller antager en Constitution; begge disse Udtryk bør den største Vigtighed tilskrives. Det er mueligt, at Regentinden haardnakket vedbliver Absolunismen; i dette Tilfælde vil i Spanien gives tre bevæbnede Partier, og man kan let tænke sig, hvilke Sammenstillinger maatte resultere af den Nødvendighed, i hvilken det Svageste blandt disse tre vilde komme, at indrømme Een af begge de Ovrige Concessioner. - Spaniens Fremtid er mørk, den vil ikke optlares, for Spørgsmaalet er blevet stillet i sit rette Lys, og har faaet den Vigtighed, som tilkommer det, saa at hele Europa kan dømme derom. Jngen forstandig Mand tvivler om, at de Cristiniske Adsolutisters tvetydige Sekt i Spanien ei kan existere. I dette Land gives ingen Jnteresser, der kunde danne eller opretholde en saakaldet Juste Milien; allerede nu fordret man Ministrene Zea=Bermudes og Cruz's Hoveder, fordi man holder deres System for absurd. Regentindens Manifest, end skjøndt skrevet af Premier=Ministeren Zea Bermudez, er ditterer af Ferdinands levende Aand. Det mishager enhver ædel Spanier. - Jnfantens Partie er forblindet; derfor tilbyder den ingen Garantie, kjendte den sin egen Jnteresse bedre, saa kunde den teducere Spørgsmaalet til et langt lettere Punkt, til det angaaende Thronfølgen, istedetfor at den nu baade har den faktiske Regjering og de Constitutionelle imod sig. Premierminister rens Partie seer ikke meget videre; det ny Amnestie Decret til Fordeel for omtrent 30 Deputerede, er paa eengang en Svaghed, og en Usømmelighed.
Berlingske Tidende, 1833-12-06
Dresden, den 23de Novbr. Man erfarer nu her med Vished, at de Tydske Conferentser, ikke, som haabedes, skulle holdes i vor Stad eller i Prag, men i Wien, strax efter Nytaar 1834.
Berlingske Tidende, 1833-12-06
Wien, den 20de November. Beretningerne om Spanien ere meget betænkelige. Den Østertigske Jagttager meddeler med sielden Hurtighed og Præcision de vigtigste Efterretninger, som hidkomme fra hvert Land. de Franske Blade ere i deres Domme om Spanien yderst partiske, og læses med Mistroe. Dog synes de Alle meer eller mindre at dele den Anskuelse, at det neppe vilde være til de Constitutionelles Fordeel; om deres Regjering af vigtige Grunde skulde finde sig anlediget til en bevæbnet Jntervention i Spanien. Af samme Mening er ogsaa Publikum i Wien.
Berlingske Tidende, 1833-12-06
Conferentserne for de Tydske Stater skulle aabnes med det nye Aars Begyndelse. Man vil derved vinde Livlighed og i høi Grad tildrage sig den offentlige Opmærksomhed. Allerede nu beskjeftige Franske Blade sig med de Tydske Ministres Raadslagninger, som samles til denne Congress, og yttre allehaande Formodninger; hvormeget Deraisonement kan ikke ventes af dem, naar Forhandlingerne først ere komne i Gang. Den belgiske Tvistighed omtales nu næsten aldeles ikke, ved de saakaldte Nordiske Hoffers Bestræbelser ville de opnaae en ønskelig Ende. Man skønner nu, at ikke de truende Opfordringer til det Haager-Cabinet var i Stand til at ende en Strid, som man i London og Paris tog sig saa nær til Hjertet, men at det blev en indsigtsfuld Politik forbeholdet, at tilvejebringe en Udsoning paa en mild Maade.
Berlingske Tidende, 1833-12-06
Petersborg, den 20de November. J Riga danner sig nu et Selskab for de østersøiske Provindsers Historie og Oldkyndighed, der, for at opnaae sin Hensigt, først vil oprette et Bibliothek og et Museum, derefter foranstalte Forsamlinger hver Maaned og hvert Aar, og endelig udgive et Tidsskrift, hvilket sidste skal indeholde Selskabets Annaler, videnskabelige Afhandlinger, Actstykker og andre Oldtidsminder. Des uden vil det, saa meget mueligt er, ogsaa befordre utrykte Krøniker og andre historiske Værker til Trykken. De Studerendes Antal paa Universitetet i Dorpat beløb sig i September d. A. til 577 Jndividuer. Deraf studerede 52 Theologie, 47 Jurisprudents, 302 Medicin og 176 de Videnskaber, som regnes til det saakaldte philosophiske Facultet. Efter Forlydende skal med det Første en Rekrutering udskrives, ogsaa tales meget om vore Troppers Formerelse i Bessarabien og i Polen. Armeens Forstærkning i Bessarabien har uden Tvivl sin Grund i den store Tilvæxt, som den Arabiske Armee, under Jbrahim Paschas Anførsel faaer fra Ægypten, hvilket opvækker Mistanke i Henseende til Mehemed Alis Hensigter. At man forøger Armeen i Polen, staaer vel blot i Forbindelse med den Aftale, der er skeet i Nünchenratz med de der samlede Monarcher.
Berlingske Tidende, 1833-12-06
London, den 29de November. Med Dampskibet African ere Breve fra Lissabon indtil den 20de Novbr. hidkomne. Hverken i militair eller i politisk Henseende havde noget af Betydenhed inddraget sig. Et Privatbrev i The Courier (hvilket Blad, efter dets egen Erklæring, aldeles ikke under Don Pedro) beretter efter en Eng lænders Udsagn, som den 18de Novbr. var vendt tilbage fra Combra, at de lavere Almueclassers samtlige Medlemmer vare aldeles miguelitisk findede og tvivlede ingenlunde om Lissabons Gjenerobring. J hele Landet blev stærkt rekruteret, og i den foregaaende Uge ankom 300 Mand nye Tropper fra Combra til Santarem. Da Kysten ikke med synderlig Strænghed bevogtes, saa er det lykket Nordlig for Figueras at landsætte Krigsfornødenheder og rede Penge, som sendtes fra England, saa at Lønning og Klædningsstykker kunde uddeles mellem Tropperne i i Santarem. - J Lissabon blev stærkt presset, og man ventede et Decret, angaaaende en Udskrivning i Masse. Portugal havde et meget sørgeligt Udseende. Befolkningen af Mandkjønnet var for største Deelen kaldet under Vaaben; Qvæget blev drevet bort fra Marken, desaarsag frygtede man Hungersnød næste Aar. Endskjøndt Migueliterne endnu stode i Alcasar, var St. Ydes dog endnu ikke blevet angreben. Denne Stad beskyttedes ved en Række af Forter, 1000 Mand Tropper og to Krigskibe. J Lissabon var det Rygte udbredt, at 800 Spaniere vare rykkede ind i Castellobranco, og 2000 i Abrantes; ligesom ogsaa at Dronningen af Spanien havde tilbudet Don Pedro 8,000 Mand.
Berlingske Tidende, 1833-12-06
- Grev da Taipa har atter udgivet et diærvt Brev til Don Pedro, hvori forlanges en Forandring i Ministeriet og tillige Trykkefrihed. Bogtrykkeren, fra hvis Officin dette Brev udkom, blev strax arresteret; Formen tilintetgjordes, og alle trykte Exemplarer confiskeredes. Stor Sensation gjor Opbringelsen af et Engelsk Skib til Oporto, som uden Tvivl vorder condemmeret; det var bestemt fra New Foundland til Oporto, men af Forsigtighed udklareret til Gibraltar.
Berlingske Tidende, 1833-12-06
Efterretninger fra Ancona ere hidkomne, som melde, at der den 14de d. M. om Aftenen indløb et Skib fra Marathonist, efter 11 Dages Seilads. Det medbragte Breve, ifølge hvilke ikke mindre end 15 Krigskibe for Øjeblikket stede under Bygning paa Værfterne. J Grækenland var det Rygte udbredt, at Mesolongi skulde erklæres for en Frihavn.
Berlingske Tidende, 1833-12-06
Fattigskatten i England beløb sig i Aaret 1826 til 5 Miil, 676,000 Pd. St.; i Aaret 1832 til 6 Mill., 731,000 Pd. St.
Berlingske Tidende, 1833-12-06
Paris, den 27de Novbr. Den ministerielle Aftentidende indeholder følgende Artikel; "Depescher fra Bayonne stadfæste den Efterretning, at GenSarsfield er dragen ind i Vittoria den 20de November. Breve fra Aragonien anmelde som vist Merinos Nederlag i Nærheden, af Briviesca, og Curvillas ved Villa Franca. J Catalonien vedbliver den fuldkomneste Rolighed.
Berlingske Tidende, 1833-12-06
Fra Livorno meldes den 20de Novbr., at Hertuginden af Berrys Barn, som hun havde født i Blaye, den 18de Novbr. er død i hiin Stad. Men intet Fransk Blad indeholder i Dag dette Rygtes Bekræftelse. Mærkeligt nok er det, at L Jndicateur de Bordeaux af 2de November nu selv drager alle de gunstige Beretninger og Bevenhederne i Spanien, hvilke den før har meddeelt, i Tvivl, da disse Efterretninger ikkun ved Flygtninge ere komne til BayonuJ et Brev fra Madrid af 13de Novbr. siges: - Enden har aabenbar ingen tilstrækkelig Hær at stille mod Faction sterne. Jmidlertid er dog i dette Øjeblik befaling udstedt, at bringe 40,000 Provindsial=Militser paa Benene; men udruste man dem ikke alle, for Rebellionen udbreder sig over hele Spanien, saa er det kun fordi Provindsialerne ere mistænkte for at være Liberale" og dem frygter vor Premierminister meer end Carlisterne.
Berlingske Tidende, 1833-12-06
Indenlandske Efterretninger. Kjøbenhavn, den 6te December Brevposten fra Hamborg ankom i Morges hertil Kl. 4.
Berlingske Tidende, 1833-12-06
Reisende. Til Kjøbenhavn. Hidkomne den 3die December: Greve LieutenanHolck fra Kiel; Møller Nielsen og Ritmester og Kammerjunker Hindendue, fra Odense; Major Undal fra Viborg; Forpagter Hjort fra Adlersborg; Proprietair Petersen fra Eybyegaard; Kjøbmændene Petersen, Smidt og Lonerup fra Holbek.
Berlingske Tidende, 1833-12-06
Ved Tallotteriets 1258de Trækning i Altona udkom: No. 34. 9. 69. 65. 29.
Berlingske Tidende, 1833-12-06
Avancement, Forflyttelse og Afgang ved Vor Landmilitair-Etat.
Berlingske Tidende, 1833-12-06
Vi have allernaadigst behaget at resolvere som følger Under 20de October. 1. Premierlieutenant ved det tredie Jydske Jnfanterie=Regiment G. M. H. v. Schmidt, Ridder af Dannebroge, meddeles efter Ansøgning og formedelst Svagelighed Afsked i Naade af Krigstienesten som Capitain og med Pension under Navn af Vartpenge. 2. De ved Vort Artillerie=Corps staa gende Premierlieutenanter F. v. d. Pahlen og H. C. v. Fuhrmann forbeholdes Capitains Anciennetet. Under 21de October. Capitain og Compagniechef ved Kiøbenhavns borgerlige Artillerie J. 8. Ederin tillægges Majors Caracteer. Under 22de October.
Berlingske Tidende, 1833-12-06
Secondlieutenant ved Vort Livcorps F. H. R. Bielke afskediges efter Ansøgning i Naade fra Corpset.
Berlingske Tidende, 1833-12-06
Under 23de October.
Berlingske Tidende, 1833-12-06
Den fra det Fyenske Regiment lette Dragoner dimitterede Ritmester H.L. v. Nortzen, bevilges en Afsked af Krigetienesten som Major Under 24de October: Ved Vort Liccorps forfremmes Secondlieutenant F. C. H. Bandiz til Premierlieutenant. under 26de October. I. Capitain à la suite ved Jngenieur Corpset P. v. Suensen meddeles fra 1ste Januar 1834 Afsked i Naade af Krigstienesten som Major og med Pension under Navn af Vartpenge. 2. Capitain ved Vel=Corpset J. F. G.A. v. Fistaine afskediges fra 1ste Januar 1834 i Naade fra Corpset med Pen som under Navn af Vartpenge. 3. Da Vi allernaadigst have approberet, et Vei=Corpset i Danmark skal fra 1ste Januar 1834 af, indlemmes under Vort Jngenieur=Corpe, og at dette Corpels Officeer-Etat skal fra bemeldte Dato af bestaae af : 1 Chef, 2 Oberst=Lieutenanter, 3 Majorer, 10 Capilainer, 3 Second=Capitainer, 10 Premier=Lieutenanter og 3 Second=Lieutenanter, saa ville Vi allernaadigst, at begge Corpsers Officerer skulle fra samme Dato af inddrageres imellem hverandre og placeres i de fornævnte eparger ved Ingenieur=Corpset saaledes : Chef
Berlingske Tidende, 1833-12-06
Generalmajor R. v. Krag, Storkors af Dannebroge og Dannebrogsmand Oberst=Lieutenanter.
Berlingske Tidende, 1833-12-06
Obestlieutenant F. C. v. Prangen Ridder af Dannebroge og Dannebrogsmand. Overstlieutenant H. 1. Kosenberg. Majorer: Oberstlieutenant P. F. v. Qvaade, Ridder af Danebroge og Dannebrogsmand, Oberstlieutenant C. F. M. v. Friis, Ridder af Dannebroge, Major W. N. v. Bryggemann=Beichmann. Capitainer:
Berlingske Tidende, 1833-12-06
Major G. v. Purgan, Ridder af Dannebroge, Major C. J. F. v. Hindenburg, Major L. P. Nissen, Capitain N. C. v. Købke, Capitain C. O. E. v. Schlegel, Ridder af Dannebroge, Capitain N. C. v. Lunding, Capitain P. B. P. v. Recke, Capitain L. v. Nehus, Capitain L. v. Jacobsen, Capitain F. v. Dau.
Berlingske Tidende, 1833-12-06
Second-Capitainer: Som saadanne ansættes de nu ved Jngenieur Corpset staaende Premier, lieutenanter: C. v. Steenstrup, Ridder af Dannebroge, L. A. v. Møller og C. v. Krag. a la suite Som Second-Capitainer a la suite med Extraaage ansættes de nu ved Kronens Regiment staaende Premierlieutenanter: L. S. v. Keller og F. 5. v. Ramlau, første Skoleofficeer ved den militaire Høiskole.
Berlingske Tidende, 1833-12-06
Premier=Lieutenanter. Premierlieutenant T. N. A. v. Bloch, Premierlieutenant R. v. Krey, Premierlieutenant C. T. v. Bracht. Second=Lieutenanter. Secondlieutenant W. v. Haffet Secondlieutenant C. C. G. v. AndræSecondlienter ant J. C. F. v. Dreier. 4 Materialskriveren ved Vel-Corpset, Capitain C. v. Nielsen overgaae fra 1ste Januar 1834 i lige Egenskab til Ingenieur=Corpset.
Berlingske Tidende, 1833-12-06
Under 27de Octobet: 1. Secondlieutenant ved det første Livregiment til Fods N. O. B. v. Hveberg tillægges Premierlieutenants Caracterer. 2. Som Tøihuus=Lieutenanter ved Vort Artillerie=Corps ansættes: a) den nu i Fyrværker Nummer staaende Capitain J. v. Clemensen, b) den nu i Fyrværker Nummestaaende Premierlieutenant C. F.v. Hansen, c) den nu i Fyrværker Nummer staaende Secondlieutenant O. H. v. Præstrud, d) Fyrværker L. Smith, c) Fyrværker P. Eigtoed, f) O. Gierdrum. 3 Premierlieutenant a la suite ved det første Jndske Jnfanterie-Regiment J. H. van Heledingen, der nu har meldt sig til Tieneste ved Regimentet, tillægges Extragage indil har kan indtræde i Nummer.
Berlingske Tidende, 1833-12-06
Under 30te October. 1. Krigscancellie=Secretair J. W. Bjerg meddeles virkelig Krigsraads Caracteer. 2. Den fra Kiøbenhavns borgerlige Artillerie dimuterede Secondlieutenant J. H. Lundt, der nu er ansat som Officeer ved Borgervæbningen Aalborg, tillades at anlægge og bære Armeens Feldttegn.
Berlingske Tidende, 1833-12-06
Under 3de November. 1. Dimitteret Major fra det forrige Jydske Skarpskytter=Corps H. S. v. Sehestedt, bevilges en nye Afsked som Oberstlieutenant. 2 Stabscapitain ved Prinds Christian Frederiks Regiment C. W. v. Rygaard ansættes i la suite ved Regimentet. J Anledning heraf udnævnes ved bemeldte Regiment: Premierlieutenant H. C. v. Arnesen til Stabscapitain og Secondlieutenant G. M. G. v. Krey til Premierlieutenant. Secondlieutenant C.F. C. L. v. Kirchheiner tillægges den høiere Secondlieutenants Gage. 3. Batteriechirurg C. J. Meyer meddeles Bataillonschirurgs Caracteer. under 5te November: 1. Premierlieutenant ved Vort Livcorps L. le Normand de Bretteville ansættes i la suite ved Corpset i 2 Aar. 2 Reservechirurg ved det chirurgiske Academie, caracteriseret Regimentschirurg J. C. Bendz udnævnes til Regimentschirurg ved Husar=Regimentet.
Berlingske Tidende, 1833-12-06
Under 7de November: 1. Dimitteret Capitain fra det andet Jydske Jnfanterie Regiment H. v. Sehestedt, bevilges en nye Afsked af Krigstienesten som Major. 2. Den ved Vort Artillerie=Corps ansatte Batteriechirurg T. R. E. Overgaard til lægges Bataillonschirurgs Caracteer.
Berlingske Tidende, 1833-12-06
Under 3de November.
Berlingske Tidende, 1833-12-06
Secondlieutenant ved Vort Livcorps G. J. Kofoed forstemmes til Premier, lientenant i Corpset.
Berlingske Tidende, 1833-12-06
Under 9de November: Capitain og Compagniechef i Dronningens Livregiment C. A. v. Ablefeldt, Ridder af Dannebroge, meddeles Afsked i Naade af Krigstienesten som Major og med Pension. J Anledning heraf udnævnes ved bemeldte Regiment: Stabscapitain A. G. F. v. Normann til Compagniechef, caractoriseret Capitain J. H. G. v. Jrminger, Ridder af Dannebroge og Dannebrogsmand, til Stabscapitain, og Secondlieutenant C. L. v. Hansen til Premierlieutenant. Under 12te November: Ved det tredie Jydske Jnfanterie=Regiment forfremmes caracteriseret Premierlieutenant C. W. T. v. Gedde til virkelig Premierlieutenant; Secondlieutenant C. C. O. H.v. Matheson tillægges den høiere Secondlieutenants Gage, og Secondlieutenant L. N. v. Færck placeres ved Grenadeer=Lompagniet.
Berlingske Tidende, 1833-12-06
Under 13de November: 1. Capitain à la suite ved Kiøbenhavns borgerlige Infanterie F. C. Plum meddeles efter Ansøgning Afsked i Naade af den borgerlige militalte Tieneste som Major. 2 Secondlieutenant a la suite ved Vor Livgarde til Her L. Haffer, Adjoint ved Generalqvartermester Staben, meddeles Premietlieutenants Caracteer. 3. Secondlieutenanterne: W. v. Haffner af Jngenieur Corpset, J C. M. v. Trepka af det Siællandske Jægercorps, C. W. v. Holm af det første Livregiment til Fods, F. C. v. Holm, a la suite ved det første Jydske Jnfanterie=Regiment, og H. J. M. H. v. Thrane af Kronens Regiment, meddeles Premierlieutenants Caracteer. 4 Ved Bornholm Milice forsættes Lieutenant ved første Herreds=Compagne P. Korford til fierde Herreds Compagnie, og udnævnes Corporal O. Kaas til Lieutenant a la suite ved første Herreds Compagnie. 5. Secondlieutenanterne C. S.v. Bassewitz, a la suite ved det Holsteenske Jnfanterie=Regiment, og F. J.H. v. Huth, a la suite ved Dronningens Livregiment, hvilke begar ere Repetenter ved Landendet-Corpset, forsættes i lige Egenskab til Vor Eget Regiment. under 18de November. 1. Virkelig Cadet ved Landgadet Corpset M. F. C. F. N. v. Bruhn, af skediges formedelst Svagelighed fra Corpset. 2. Ved Kiøbenhavns borgerlige Jnfanterie udnævnes Capitain à la suite J. J. L. Blankensteiner til Co for Frimands Compagnie, hvorved han fratræder som første Chefsadmand og Musikinspecteur. Secondlieutenant i la suite og hidtil værende anden Chefadjutant F. Hansen forfremmes til første Cheftadjutant og ansættes tillige som Musikinspecteur; men bliver han fremdeles staaende som i la suite. Som anden Chefladjutant placeres Secondlieutenant C. F. Petersen, hvorhos han udtræder af Nummer og ansættes a la suite, og udnævnes Setgeant P. F. Dahlberg til Secondlieutenant.