JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-07-13
J Følge disse Efterretninger gjorde General Dupont Holt, og forenede sine Colonner, der laae vidt fra hinanden fordeelte, for ei at være Jndvaanerne til for stor Last. Den 7 Junii, Kl. 2 om Morgenen naaede han Broen ved Alcolea, tog 2 Artilleriestykker, forfulgte Fienden til Floden Lancha og bemægtigede sig der Resten af Artilleriet. De bleve forfulgte til Staden Cordovas Porte, hvor Franskmændene trak ind Kl. halv 3. Ved Tudela havde 12000 Oprørere forenet sig og afbrudt Broen. General Lefebure ankom dertil den 9de Mai. Hans Tropper passerede Cbro i Baade, bemægtigede sig det opplantede Artillerie med Bajonetten og adspredte Rebellerne. 5000 Oprørere som i Valladolid og Omegnen havde udøvet mange Excesser, søgte Franskmændene at giøre Overgangen over Pisuerga stridig. Den 12te begyndte Generalerne Merle og Lasalle Angrebet. En Division som begyndte at udvikle sig og 4 Kanoner, bragte Fienden paa Flugten, som efterlod sig 5 Kanoner, 2000 Flinter, sine Faner og sin Provision. Dagen derpaa fortsatte Franskmændene deres Marsch til Valladolid. Senere Efterretninger af 23 Junii melder: at de enkelte Jnsurrectioner som har viist sig i forskiellige spanske Provindser nu ganske ere bielagde. J Cadix har Roligheden ikke været et Øieblik afbrudt, ligesom den største Deel af Stæderne har været de constituerede Authoriteter hørige og lydige. Kun i den lille Stad Palencia havde nogle forledte Mennesker opplantet Oprørsfanen. General Lasalle rykkede for Staden. Men i det samme erholdt han et Brev fra Biskoppen, hvori han lader ham vide at Magistraten, Geistligheden og de fornemmeste Jndvaanere havde altid væ tet deres Souperain hørige og lodige, og at det førte Folk nu fortrød deres Forseelse og bad om Tilgivelse for den, samt bad om Tilladelse at ledsage Generalen ved hans Jndtog i Staden. Dette skeede, Generalen tilstod ham den forlangte Gunst og trak ind i Staden under et taknemlig Folks bifaldsyttringer. J Valladolid havde og nogle Uroligheder Sted. Men efter en Sammenkomst mellem General Merle 1, Biskoppen, trak Franskmændene ind i Staden som Henner.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-07-13
Frankrig. Den 16 Junii indtraf fra 2 forskiellige Sider til Rimes, de Etruriske Troppers Eftertrav, 1600 Mand Jnfanterie og Cavallerie som skal gaae til Spanien, og Fortravet af de portugisiske Tropper. Af sidste skal om en kort Tid 12 Regimenter, komme hertil, der efter et Ophold af nogle Maaneder, vil forenede med franske Tropper, marschere videre.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-07-13
England. Efter en Proclamation i Hoftidenden, er der udsadt Premier paa Rolighedsforstyrrernes Arrestering i Rochdale og Lankashire. Flere Bomulds vævere ere plyndrede og deres Stole ødelagde, Fængflerne opbrudte, Magistraterne og Constablerne insullerede. J Manchester bliver bestandig patroulleret og flere Tropper ere sendte derhen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-07-13
Fra Cork er afgaaet en Expedition under Sir Arthur Wellesley paa 6000 Mand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-07-13
J Følge en med Kong Ferdinand den 4de sluttet Subsidie= og Alliancetractat, har Parlamentet bevilget ham 300,000 Pd. Sterling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-07-13
Tydskland. Foruden Festningen Braunau bliver og Festningen Eger i Bøhmen sleiset. Derimod oprettes nye paa andre Steder, foruden Comorn i Ungern skal og Stæderne Ens og Salsburg i Overøstertig befæstes.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-07-13
Man taler meget om en Plan af Erkehertug Carihvorefter den østerrigske Armee skal inddeeles i 10 Corps; hvortil den franske Armee er tagen til Mynster. Hvert Armeecorps skal bestaae af Jnfanterie, Cavallerie og Artillerie, som var bestemt til at agere med hinanden, og have Fordeelen af en lige Maneuvres. hvert Armeecorps skal være stationeret i en bestemt Provinds. Man siger, at dette Project har funden, megen Modstand i Keiserens Conseil, men at Ærkehertug Carl paastaaer, at det skal udføres.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-07-13
Den 22 Juni afgik den sidste Rest af de russiske Kridsfanger, som formedelst Sygdom ikke har kunne følge deres Kammerater, fra Frankfurt til deres Fædreland. De saae meget godt ud og vare alle nyelyklædte af den franske Regiering.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-07-13
Bekiendtgiørelser. Løverdagen den 23 Julii førstkommende om Formid sagen Kl. 11 slet, bliver paa Aarhuus Raadstue fore saget offentlig Auction over Spørring Sogns Kirke-Tiende Aarhuus. C. skole tilhørende, til Bortforpagtning: paa 6 a 3 Aar, alt efter de Conditioner som paa Auctionsstedet, nærmere skal blive bekiendtgjorte. Aarhuus, den 13de Julii 1808. Petersen, Overanditeur og Auctionsdirecteur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-07-13
Hos Frausing kan bekommes hvidgraae Maculatur samt tørede Flyndre for billig Priis. 500 Rdr. til Laans strax eller til 11 Decbr. anviser Kiøbmand L. Schmidt i Aarhuus. God Koniak fra 10 til 11 Grader, 5 Mk. 8 s.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-07-13
Potten faaes paa Væstergade No. 57 hos Aarhuus, den 12 Julii 1808. David Jacobsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-07-13
Torsdagen den 28de Julii førstkommende, om Formiddagen Kl. 9 slet, bliver udi Mad. Ramsharts eiende og iboende Gaard, beliggende paa denne Byes Store gades søndre Side, ved offentlig Auction, bortsolgt bemeldte Gaard, en Deel hende tilhørende og paa Grenaae Mark beliggende Jorder, samt en Deel Løsøre, bestaaende af 5 Kakkelovne, deels Vindovne og deels Bilægger, et complet kobber Brærdeviinstøi, Senge, en stor Deel gode Sængeklæder, et 24 Timers Stue Uhr, Speile, Borde, Stole, Chatoller, Skabe, Sølv, Tin, Messing, Skilderier, Kister, Dragkister, en Deel Linned, Gangklæder, Kornsække, m.m. hvilket herved bekiendtgiøres. Grenaae, den 8de Julii 1808. Aagaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-07-13
Onsdagen den 3die August førstkommende, bliver udi Stervboegaarden efter afgangne Giestgiver og Kroemand Hans Lund i Store Binderup, holdet offentlig Auction, over bemeldte Giæstgivergaard med dens tilhørende Jorder og Eiendomme, til absolut Bortsælgelse, saafremt nogenlunde antagelig Bud skeer. For Dem som ikke kiender denne Eiendom, meldes : At Gaarden ligger omtrent midtveis paa den offentlige Landevei, imellem Aalborg og Wiborg, hvor der som oftest skiftes, Befordring; At bemeldte Gaard har, saalænge nogen kan mindes, havt Kongelig Privilegium paa Giæstgiverie og Værtshuushold imod 8 Rdr. Betaling aarlig til Kongens Casse. At Gaardens tilliggende Ager og Engs Hartkorn, bestaaer af 5 Tdr. 7 Skpr. 2 Fdkr.;At samme Jorder ere fortrinlig gode og giver rigelige Afgrøde; og endelig: At til Gaarden kan saaes det ene Aar imod det andet, Vinter Rug 13 a 14 Tønder, Byg 8 Tdr., Havre 24 Tdr. og nogle Skiepper Bogehvede, Høe avles aarlig 50 Læs, samt at paa sammer kan forres og græsses 6 Bæster, 8 Køer, Stude og Ungqvæg 20 a 24 Stkr. og Faar 20 a 30 Stkr.. Enhver som maatte have Lyst til denne fordeelagtige og næer somme Eiendom, ville behage at indfinde sig bemeldte Tiid og Sted, da Conditionerne i alle Deele skal findes billige, og hvoriblenet er denne : At Kiøberen tiltræder, Eiendommen med dette Aars fulde Afgrøde, til frie Raadighed og Brug strax efter Auctionen er forbie. Samme Dag, og saasnart de faste Eiendomme ere bortsolgte, bortsælges: Stærvboets Meubler og Løsøre, bestaaende af: Sølv, Tin, Kaaber, Sænge og Sengeklæder, Dragkister, Borde, Stole, Kakkelovne, samt Kiøkken og Brygger Redskab, saa og udvendig Besætning, af Bæster, Køer, Ungevæg og Faar, Vogne, Plave, Harver og andre Gaards og Avlingsredskaber; alt efter de Conditioner som paa Auctionsstedet bliver bekiendtgjorte. Hobroe den 11te Julii 1808. J. P. Rommedahl, Auctionsdirecteur. En sort Hoppe med Grine paa, graae Haar i Landen, 6 Aar gl. og forsket, er bortløben fra Niels Jensen Hvas i Nørring. Hvo som kan give Oplysning om samme faaer en god Douceur i J Følge Ordre fra den kgl. Direction for Universitetet og de lærde Skoler af 28de Junii d. A. blive sidst i denne Maaned følgende Aarhuus Cathedralskole beneficerede Tiender af Haurum, Spørring, Torrild, Gosmer og Halling Sogne i Aarhuus Stift, stillede til offentlig Auction paa Aarhuus Raadstue til Bortforpagtning paa 6 a 8 Aar. Dette anmeldes herved foreløbigen til Lysthavendes Efterretning, da Auctionsdagene nærmere ville blive bekiendtgjorte af vedkommende Auctionsdirecteurer. Aarhuus, den 9de Julii 1808. Emm. Tauber.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-07-13
Mandagen den 25 Julii næstkommende om Formiddagen Kl. 10 slet, bliver i Randers søndre Toldhuus, over de Hr. Brygger H. Jacobsen i Kiøbenhavn tilhørende og i Randers Fjord beliggende 2de store Kaage, og 3de mindre Dito eller Baade med tilhørende Seil og Redskaber, foretaget Auction og om nogenlunde antagelig Bud skeer, da bortsolgt. Disse Kaage med Tilbehør, som tildeels for faae Aar siden ere bygte og indrettede til Seillads paa Guddens Aar, lader Kiøbmand Ludvigsen i Randers forevise for de Liebhabere, som forinden Auctionen ville besee samme. Boghl. Justes bekiendte almeennyttige Haandbog forden læsende Ungdom, er nu 3die Oplag udkommet at, og sælges for 24 s. uindb. hos hans sædvanl. Commissionairer, deriblandt Bogb. Holst i Horsens og i Aarh, hos Schytte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-07-13
Nyelig hiemkomne Citroner, Hollandsk Og, er at faae hos Peder Lars. Schmidt paa Væstergade.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-07-13
Løverdagen den 16de Julii førstkommende om Formiddagen Kl. 9 slet, bliver den Gaard i Størup ByeNimtolt Sogn, Nørre Herred, som forhen har tilhørt Mads Andersen Eldrup, ved offentlig Auction udi bemeldte Gaard bortsolgt, enten samlet, eller 1 Parceller saaledes som samme ere satte i Hartkorn, og paa Marken afsatte, nemlig : Ager og Engs Hartk. Skovskyld. Td. Skp. Fdk. Alb. Skp. F. Alb. 1) Hovedparceller 2) en mindre Parcel 3) en dito 4) en dito Er 3 4 . - 4 - 1. 2 1/2 Parcellerne No. 3 og 4 ere saaledes beliggende, at de beqvemt kan sammenlægges. Den i Gaardens Jorden nedlagde, og i god Grøde staaende, Kornsæd følger med i Kiøbet. Med de mindre Parceller følger tillige fornøden Bygning. Eiendommene kan tiltrædes strax efter Auctionens Afholdelse. De Liebhabere som forinden Auctionen ville besee Eiendommene, kunne henvende sig til Rasmus Poulsen der beboer Gaarden og vil give fornøden Underretning. 3/2 Deel af Kiøbesummen, og mueligt den hele Sum, kan blive staaende i Eiendommene mod antagelig Sikkerhed. Grenaae, den 2den Julii 1808. Aagaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-07-13
Fredagen den 29 Julii førstkommende Formiddag Kl. 11 slet, bliver afg. v. Müllers Stervboes Eiendomsgaard, Daugaard kaldet, beliggende i Daugaard Sogn og Bye, Hatting Herred, Weile Amt, stillet til offentlig Auction. Bygningerne bestaaer af 1) Hovedbygningen, grund muret overalt, endog Skilderummene, samt teglhængt; er bygget i nyeste Smag, vel indrettet, og alle Værelserne, endog Kiøkken og Spisekammer ere gibsede. 2) De øvrige Bygninger bestaaer i 3de længer af god fast Bindingsværk, murede Vægge og Straatag. Ved Gaarden er en stor Have, og godt Vand; de ved Gaarden liggende Jorder ere inddeelte i 10 Jndtægter og desuden er dertil Udlod af Skov og Agerland samt med Tørveskiær. Jorderne ere ansadte i Ager og Engs Hartkorn til 8 Tdr. 4 Skpr. 1 1/4 Alb., Skovskyld 4 Skpr. 3 Fdkr. 1 2/5 Alb., af bekiendt fortrinlig Godhed, hvorpaa kan græsses og fodres circa 30 Høveder foruden fornødne Bæster til Gaardens Drivt, og Faar; hvilket saaledes bekiendtgiøres til Lysthavendes Efterretning. Bierre og Hatting Herreders Contoir i Horsens den 5te Julii 1808. Brorson.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-07-13
En mørkebruun 10 Aars Hoppe, omtrent 9 Qvt. med en liden Stierne i Panden, er Natten imellem d. 3de og 4de dennes paa Corup Mark borttaget, og formeentlig tyvstiaalen, da Tøiret var opløst i Lægemet, og kuns Fortøiret med Hoppen borte. Skulle denne Hoppe forekomme nogen, bedes denne anholdt og mig Anders Smek i Corup paa Caløe Gods tilmeldet, hvorfor loves en skikkelig Douceur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-07-13
J Aaret 1800 blev det samme igien iværk at med bedre Held, saa at 30 gamle Rødeplanter eller saakaldte Moder Stokke i bedste Tilstand bragtes hertil og samme Aar blev udplantet tæt udenfor Kiøbenhavn. Ved at formere og fremavle disse, havde de allerede i Aaret 1803 bragt det saavidt, at der, den Sommer, havdes det mærkværdige Antal af 30000 Planter, saa hastigt fra 30 Planter af. (See Rafns Bibliothek 24 Bind,) Saaledes maatte med megen Bekostning begyndes for fra med en henmod30 Aar ældre Plantes Dyrkning her i Landet. Og priselig var de Foretagenders Udholdenhed. Lettere havde imidlertid Planterne kunne faaes, naar det havde været Hr. Holmblad bekiendt at i Aaret 1797 vandt Linde i Skanderborg Landhuusholdningsselskabets første Sølvmedaille for Frembringelse af 83 Pd. Krap, hos hvem endnu var en Levning fra Feilbergs Anlæg. Men man seer her af, hvor fornødent det er, at flere maae med Beredvillighed deeltage i begyndende Anlæg, naar ikke de skal staae Fare for at døe alt for let i Fødselen selv.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-07-13
Angaaende Krapplanters Vigtighed, som Farvematerial betragtet, tillades maae mig at anføre Hr. J. H.G. von Justits Ord, i hans occonomische Skriften uber die wichtigsten Gegenstande der Statt und Landwirtschaft, 1769 Erster Band S. 340. "Man ville undskylde: min Paastand, at Farver=Røde eller Krop fortiener en fortrinlig Plads blandt Jordens Frembringelse. Blant alle Farvematerialier bliver næsten ingen brugt saa meget som den. Den røde Farve af forskiellige Forandringer, i Uldmanufacturerne er ingenlunde den eeneste som frembringes ved den; men man betiener sig ogsaa af den tilden brune, blaae, gule, og forskiellige andre Farver. Men naar man grunder Farvekunsten paa de metalliske Tilsætninger, der bidrage saameget til at forhøie og forskiønne Farverne, som er saa kjendeligt ved høirød, for blaae og saxarøn: saa er man istand til at anbringe Krap for at frembringe alle Slags Farver. Ethvert Metal, ja, næsten ethvert af de forskiellige Opløsningsmidlerder virke paa Metallerne, foraarsager, at man ved Krap ven kan frembringe en anden Farve ; og da næsten ethvert Salt som bruges til Beitsningen giver Anledning igien til en anden Farve, saa gaaer Farvernes Forskellighed, som Krappen ene kan give, langt videre end man skulle forestille sig; fordi en ubeskrivelig Mængde af Metaller, nes Tilsætninger til hinanden, af Opløsningsmidlerne og af Saltene, især efter de forskellige Forholde, ere muelige. Jeg i det mindste kan bevise, at jeg paa denne Maade, har frembragt over 50 Farver af Krap; af hvilke de fleste har været smukke og bestandige; ligesom især den Krap røde Farve selv er een af dem der fortrinligen staae sig baade mod Soel og Luftens Forandringer. Dette viser fuldkomment, hvor nyttigt det er for et Land, naar man viser Omsorg for at avle denne Plante selv, at Beboerne tiener selv da de Penge, som ellers gaae ud af Landet for den. Saaledes omtrent ere Hr. Justes Ord i anførte Bog. Dersom han ikke syntes at være en desto mere kyndig Mand, skulle man næsten tænke, hans Berømmelser, over Krappen vare vel store: Men derom kan kun den dømme der forstaaer tilgavns baade Farveriet og Chymiens smukke og vigtige Videnskaber.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-07-13
Jfølge Efterretning, om hvis Paalidelighed ikke ved kan tvivles, sælges fra en ikke stor Strækning i Holland, aarligen til Englænderne Krap for 2000,000 Gylden, det er, saavidt jeg veed, til Tdr. Guld Danske Penge allene Krap af den Strækning egen Avl. Og hvad det Spørsmaal angaaer, om den til Krap dens Dyrkning anvendte Jord og Umage betaler sig, svares denne Gang intet videre, da Stykket allerede er forlangt, end at den Kone som vil anvende dertil et halv Fdkr. Land i sin Have, kan være sikker paa i det mindste 3 til 4 Rbs. Jndtægt deraf hvert Aars Michelsdag, naar de første 2 Aar ere forbi, og det, med mindre Arbeide end de fleste andre Haveværter. Omgangsmaaden viser Linde, overlader Planter og holder Tilsyn med Anlæggene i de første 2 Aar, hvor det i Jylland forlanges. J fraliggende Egne var det naturligviis bedst at nogle Naboer forenede sig om at giøre hver et lille Prøve Anlæg, for ikke at giøre lang Reise for een eneste lille Plet. Breve desangaaende kunde behageligen frankerte adresseseres, ligesom og Anmodninger mundtligen skee til Hr. Apotheker Faith i Randers, Linde i Skanderborg eller til Vivild Præstegaard ved Randers til undertegnede. C. N. Krarup. Da det tagne til et got Honningaar ; og det, i Sukkerets Dyrtid, ville komme vel tilpas, om man vidste ret Maaden, at drage fra Honningen, den Smaa som er de fleste ukiær: Daa ville uden Tvivl den tiene sig Tak, der vidste Omgangsmaaden og ville bekiendtgiøre den, giennem de offentlige Blade. Og da det ikke kan forlanges, at den Kyndige og Villige skulle have foruden Uleiligheden ogsaa Bekostningen dermed; saa tilføies ærbødigst, at hvad en Jndrykkelse derom koster i et offentlig Blad, det udbetaler Hr. Postmester Raadmand Stabell i Randers til det Bogtrykkerie, hvorfra det bekiendtgiøres, saasnart fra Bogtrykkeriet behagelig tilstilles Hr. Raadmanden Regning. For at faae desto tidligere Honning, ville i Aar det Slags smaae snevre Kuber være fortrinlige, som Hr. Conferentsraad Fleischer anprise: da deraf kunne tages en Stimmel efterhaanden, naar den var fuldsat; og Bierne kunde undvære den; hvorved da tiligere vandtes Honning end Biernes sædvanlige Slagtetid.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-07-13
Bekiendtgiørelser. Mandagen den 18de Julii førstkommende Kl. 9 Formiddag, bliver efter høje Øvrigheds Foranstaltning i Hads Ning Herreders Tinghuus, foretaget Auction over Hasselager Bye i Ning Herred dens 3de Korntiende af indeværende Aars Afgrøde, tilligemed samme Byes Qvægtiende, i Følge de Conditioner, som paa Auctionssteder bekiendtgiøres. Kiersholm, den 11te Julii 1808. A. Kier.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-07-13
Tyverie. Onsdagen den 6te Julii om Aftenen kom et Fruentimmer til mig og begiærede Logement, hvilket jeg og af Medynk gjorde, hun foregav til mig, at hun af Hr. Sadelmager Løvengerens Kudsk var loves Befordring til Aarhuus, hun reine og samme Aften de 8de Julii, men om hun reiste til Aarhuus, vides ikke, ved hendes Bortreise blev mig bortstiaalet følgende: (som formodes at være stiaalet af hende) 1 grønstribet Skiørt, 1 blaae og hvid tavlet Forklæde, 1 Dito hvid blommet Netteldugs, Hørlærreds Tørklæde, 1 broderes Kappe med stileerte Strimler og Korsklæde af samme m. m. tilligemed 5 Rdr. udi smaae Sedler. Pigen var lam paa den venstre Side og navngav sig Kirnin- og at hendes Fader hedde Søren Skræder i Hads Herred pr. Aarhuus, skulde nogen retsindig af bemeldte mistænkelige Fruentimmer blive noget sligt faldbuden, da bedes de at anholde hende og tilmælde samme til Bager Møller i Grenaae eller og til mig. Grenaae, den 9de Julii 1808. Mette Marie Larsen. For 2 Arbeidskarle, er Tieneste ledig til 1ste Novbr. Adressecontoiret anviser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-07-13
Gaarden under No. 185 beliggende paa denne Byes Studsgade som forhen haver været beboet at Jørgen Framlev, kan bekommes til Leie førstkommende Michaeli, Liebhaberne vilde desangaaende henvende sig til
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-07-16
Udenlandsk. Dyrehaven er i Aar, til sand Vellyst for hver Naturens Tilbedere, overmaade fattig paa Kunstmagere at alle Slags. Jøden som synger: Jett ist der Dofter da Manden med Bergverkskassen, en med en Perspektiv, og Dukkemanden, samt de kiære Gynger, udgiøre alt det Virtusserie, man der seer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-07-16
J Enden af Julii ventes den spanske Garde igiennem Frankfurt for at gaae til Danmark. En nendelig Mængde Mandler, Citroner, Pommeranser, Kapers, Bomolie o. s. v. ankommer daglig til Frankfurt for at tage samme Vei.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-07-16
Endelig bekræftes det hidtil havte Rygte om den tapre Kaper Van Barms sørgelige Endeligt. Jfølge Brev fra Bornholm af 14 Julii vides, at bemældte uforsagte Søehelt var den 24de Maji løbet ud fra Hasle og var stødt paa en svensk Orlogs Kutter, som han snart fandt overlægen, hvorfor han maatte flygte og søge Beskyttelse under Hasle Land=Batterier, beskudt og forfulgt af den svenske Kutter, der skal have dræbt 2 Mand ombord hos ham, og var han allerede kommen ind under Skudviden af Batteriet, og dette havde begyndt at skyde, for at beskytte ham, da hans Agterskib uformodentlig for alle Tilskuerne paa Kysten sprang i Luften og Kaperen sank i Øieblikket derefter; formodentlig er dette Uheld foraarsaget af en Kanon, som han havde i sin Kahyt og som han brugte, der enten maae være sprungen eller ved uforsig, tig Brug bragt Jld til hans Krudtforraad, som han havde i Bænke i Kahytten. Baade fra Hasle Bye bleve strax udsendte for at redde Mandskabet, de bragte 5 Md. tilbage, hvoraf tvende haardt saarede, den ene havde det høire Been knuset og var forbrændt i Hovedet, den anden havde en Arm knuset i Albuen, de 3 øvrige uden Skade, men 36 Mand omkom ved den Leilighed, hvoriblandt var en Søn af Enkefrue Kammerherreinde Undahl i Rønne, der fra sin Hauge, som gaaer ned til Stranden, var Vidne til sin Søns bedrøvelige Ende; han var 20 Aar gammel og havde forrige Høn, da Krigen udbrød, udmærket sig, i Kaperfart for Bornholm.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-07-16
Jfølge Hans Majestæt Kongens allerhøieste Resolution, ere de hidtil bestemte Kiendesignaler imellem danske Kapere og Batterier ei længere gieldende indtil den 16de i denne Maaned, fra hvilken Dato andre saadanne Signaler ere bestemte at bruges i de forriges Sted. Ved i Følge det Kongelige Admiralitets og Commissariats Collegie befaling, herved at bekiendtgiøre dette til alle Vedkommendes Efterretning, tilføies: at Bestemmelserne for de nye og fra 16de i denne Maaned gieldende Kiende signaler, kan enhver Kaperfører erholde til Afskrivning i Admiralitets Contoiret naar han selv indfinder sig, og foreviser sit Kaperbrev. Admiralitets Contoiret den 7de Julii 1808. N. Perbøll.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-07-16
Man seer nu allerede af og til Galeaser, Jaatter og Nordbaade at benytte sig af det Arbeid, der allerede af Kommissionen for Kalleboeløbets Opdybelse er gjort, og at flyde ned til Langebroe. Disse Skibe, tilligemed Sand pramme og de mange Mudderpramme udbrede allerede en ny og mærkelig Livelighed over denne forhen saa døde Vandflade. Der fattes nu kun at Kysterne paa begge Sider smykkedes med Anlæg af Lyststeder og Haver. Disse vilde altid paa Kalleboes rolige Vande hav en langt sikrere Vandsamfærsel med Kbhvn, end de Lyststeder der ligge norden for Staden langs Kysten af Hessingør til, hvor Sundets oprørte Vand, og dens Havnløshed til, holde Baadenne hiemme.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-07-16
Det engelske Orlogskib, hvormed nogle af vore Kanonbaade, under Lieutenant Suenson, nylig havde en for vort Flag saa hæderlig Fægtning i Kiøgebugt, skal være kommen ind til Gothenborg i en temmelig ramponeret Tilstand og have havt endeel Saarede ombord. Under Affairen skal denne Orlogsmand have havt endeel Døde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-07-16
Man vil vide, at den største Deel af det svære Artille, rie, som af de Svenske var bleven ført til de norske Grændser, er kommen tilbage til Gothenborg. Hvad Hensigten kan være med at bringe det derhen, derom ere Meningerne deelte ; imidlertid synes denne Omstændighed. snarere at være beregnet efter Forsvars end efter Angrebsplaner. Man har paastaaet her i de sidste Dage, at den engelske og svenske Regiering endeligen var blevennig om de til Gothenborg ankomne brittiske Troppers Bestemmelse, og at disse derfor vare indskibede; men siden Hr. Capitain Jessens og Fleres Ankomst fra Sver tig, veed man med Bestemthed det Modsatte. Det gives udog mange, som ikke ansee det for umueligt, at de engelske Tropper efter Sædvane vende tilbage med uforrettet Sag, ligesom de kom, da de i dette Øieblik ikke have oget Bytte, men kun Farer at vente. Man skal ellers i Gothenborg ikke være synderlig tilfreds med disse fremmede Giesters Nærværelse, siden de kun have medbragt lidt Proviant fra England, og derfor bidrage til at alle Fødevare stige til en uhørt Priis. For blot at nævne eet Exempel, en eneste Snees Æg betales med 1 til 3 Rdr. der i Staden.