JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1781-09-01
Alle Skibe, som disse foreenede Handeler ere tilhørende skulle, naar de fare for sammes egen Regning, eller bringe Varer til eller fra Grønland, Jsland, Finmarken og Færøe, saavelsom, naar de udføre disse Landes Producter, enten directe derfra eller fra Kiøbenhavn til fremmede Steder, allernaadigst være befriede paa alle Steder i Hs. Majestæts Riger og Lande for Havne=Laste= og Ranzon=Penge, samt foralle Afgivter i Sundet og Belterne, de sædvanlige Fyr Penge alene undtagne. Og saavidt disse Handeler, i Anledning af deres Varers Udskibning til Spanien, Middelhavet, eller andre sydlige Farvande, maatte finde Speculation paa at hiemføre nogle fremmede Varer, som ellers ere tilladte i Hs. Majestæts Riger og Lande at indføres, skal det være dem allernaadigst tilladt at indføre samme, med den Ret og Friheder, hvilke Commerce=Forordningen og Told-Anordningerne allernaadigst have bestemt; dog at Handelerne derpaa nyde vedblivende Oplags=Frihed, uden Hensigt til Qvantitæten; hvad som da af disse Varer bliver udført til udenrigs Steder, bliver frie for alle Told=Afgivter; men hvad som forbliver i Landet, fortoldes efter Anordningerne.
Berlingske Tidende, 1781-09-01
(Slutningen følger.)
Berlingske Tidende, 1781-09-01
Den 18de Julii har Hs. Majestæt allernaadigst beskikket Landsogden i Nordre Ditmarsken, Justitsraad Nicolaus Behrens til Etatsraad, Landfogden i Søndre Ditmarsken Henrich Christian Levin til virkelig Justitsraad; Kirke Provsten i Nordre=Ditmarsken Georg Volqvartz til Consistorialraad, og Kirke=Provsten i Søndre Ditmarsken Jacob Joachims ligeledes til Consistorialraad.
Berlingske Tidende, 1781-09-01
Den 1ste August er Candidatus Theologi Frederich Christian Wolfrath beskikket til Adjunctus Ministeri i Altona og Aftensangs=Præst til Ottensen.
Berlingske Tidende, 1781-09-01
Den 2den Aug. har Hs. Majestæt allernaadigst udnævnt hidtilværende Land= og Sogne=Fuldmægtig Reimer Hennings til Sognefoged i Hemme, udi Landskabet Nordre Ditmarsken. Den 3die Aug. er Candidatus Juris Peder Boll Wivet, forundt allernaadigst Bevilling at være Procurator ved Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret, samt alle Ober= og Under=Retter i Danmark og Norge. Den 8de Augusti er Student Rasmus Winther Assens allernaadigst confirmeret at være Sognepræst for Aarslew og Tiilst Meenigheder i Aarhuus Stift.
Berlingske Tidende, 1781-09-01
Den 22de August er Student Christen Kuhlman ligeledes beskikket til residerende Capellan for Nørre Sogns Meenighed i Viborg. Ligeledes er Consumtions-Controlleuren i Tønsberg Jens Sartz beskikket at være Tolder og Consumtions=Forvalter i Øster Riisøer i Norge. Under samme Dato er Doctor Juris og Assessor i det juridiske Facultet ved Universitetet i Kiel, Friderich Christopher Jensen, beskikket til Professor Juris Ordinarius sammestæds.
Berlingske Tidende, 1781-09-01
Den 29de August er den hidtil værende Diaconus August Joachim Wulf til Landkirken paa Fehmern confirmeret at være Sognepræst sammestæds. Samme Dag er Student Niels Juelallernaadigst beskikket at være residerende Capellan for Stange Præstegield i Aggershuus Stift. Hr. Ludvig Pontoppidan ligesaa til Sognepræst for Hvibberg, Ørum og Lodberg Meenigheder i Aalborg Stift. Under samme Dag er Capitain Herman von Pohlman af det 2det Aggershuusiske Regiment benaadet med Caracter, som Major af Jnfanteriet.
Berlingske Tidende, 1781-09-01
Den 1ste Sept. er den forhen i Tieneste hos Hertugen af Würtenberg staaende Finanz-Directeur Johan Christopher Destinger paa Gottorf beskikket til Legations=Raad, med virkelig Etatsraads Rang.
Berlingske Tidende, 1781-09-01
Den 4de Sept. er Deres Høyfyrstelige Durchl. Hr. Friderich Carl Æmil og Hr. Christian August, begge Prindser til Holsteen=Augustenborg, udnævnte til Oberstlieutenanter af Jnfanteriet.
Berlingske Tidende, 1781-09-01
Den 5te Sept er Jacob Hasselbach allern, beskikket til at være Controlleur og Toldbetient ved Mariagers Toldsted. Ligesaa er Mag. Frantz Schow ligeledes beskikket til Sognepræst for Søndre=Sogns Meenighed i Viborg, og Capellan Hr. Johan Henrichsen Forman confirmeret at være Capellan pro Persona til Domkirkens Meenighed i Trunhiem; Klosterskriveren til Uctersen, Cancellie=Secretair Henrich Wilhelm Lawætz til Justitsraad. Samme Dato er den Krigs- og Land=Commissairen Hr. Fabritius von Tengnagel, sot hen forundte Conference=Raads Caracter allernaadigst forvandlet til General Krigs=Commisssairs Caracter, og ham bevilget Rang med No. 16 i anden Classe. Den Den 12te Sept. er Hans Wexels beskikket til KammerRaad. Ligeledes er Copiist Jacob Widding Heiberg allern. beskikket til Cancellie=Secretair.
Berlingske Tidende, 1781-09-01
Den 14de Sept. er Hans Bøckman udnævnt til LegationsSecretair i Petersborg.
Berlingske Tidende, 1781-09-01
Den 19de Sept. er Sognepræst Hr. Owe Guldberg allernaadigst beskikket til Sognepræst udi Nyekiøbing i Sielland, med tilliggende Anner Rørvig, og residerende Capellan Hr. Hans Fuglede confirmeret til Sognepræst for Bouling og Flønder Meenigheder i Riber Stift, naar samme Kald lovlig ledig vorder.
Berlingske Tidende, 1781-09-01
Fra den 8de Dept. til den 6te Oct. h. a ere her i Staden, copulerede 73 Par, fødte Drenge 115, Piger 103. tilsammen 218; døde Mænd 88, Qvinder 55, Drenge 56, Piger 73, tilsammen 272; ere altsaa 54 flere døde end fødte. De Døde ere bortrykkede af følgende Svagheder, Alderdom 13, Apoplexie 4, Barselseng 5, Blodgang 21, Brok 1, Brystsyge 17, Dræbt sig selv 1, Druknet 1 Priis=Courant. Korn. Dansk Vaar-Sild Td. 3 Rdlr. 2 Mk.
Berlingske Tidende, 1781-09-01
Pommersk Bøg Rd. Mk. a Rd.
Berlingske Tidende, 1781-09-01
Rug Holsteensk Td. Rd. Mk. a Rd. Høst=Sild Td. 6 Rd. 6 Mk. a 3 Rd. Holsteen Bøg 7 Rd. a 7 Rd. 1 Mk. Dansk Td. 2 Rd. 5 Mk. a 3 Rd. 1 Mk. Norsk Vaar=Sild Td. 4 Rd. 2 a 4 Mk. jydskenkelt 6 Rd. 4 Mk. a 7 Rd. 2 Mk.
Berlingske Tidende, 1781-09-01
Holsteensk Hvede Td. 3 Rd. 4 Mk. Tran Tønden Rdlr. Fyensk. Rd. Mk.
Berlingske Tidende, 1781-09-01
Lollandsk Td. 3 Rd. 2 Mk. a 4 Rd. Salt. - Rd. - Mk.
Berlingske Tidende, 1781-09-01
Siellandsk Td. 3 Rd. 5 Mk. Norsk Tønden 3 Rd. a 3 Rd. 2 Mk. Bire. - Rd. - Mk. Byg Td. 2 Rd. 4 a 5 Mk. Lyneborger Td. 6 Rd. a 6 Rd. 3 Mk.
Berlingske Tidende, 1781-09-01
Gryn Td. . . 5 Rd. Mk.
Berlingske Tidende, 1781-09-01
Spansk Td. 3 Rd. a 3 Rd. 1 Mk. Kiøbenhavn. Malt Tønden 3 Rd. 1 Mk. Engelsk Rd. a Rd. Mk. Havre Td. 1 Rd. 4 Mk. 8 s. a 1 Rd. 5 Mk. 8. Fransk . Torve=Kiøb for Jndvaanerne.
Berlingske Tidende, 1781-09-01
Gryn Td. 7 Rd. 2 Mk. Viine. Brænde. Boghvede Gryn Td. 6 Rd. Mk. Erter Td. En Ahme Rhinsk Viin. 60 a 65 Rdlr. Et Bonde=Læs 1 Rd. 4 a 5 Mk. s. 3 Rd. 2 a 4 Mk.
Berlingske Tidende, 1781-09-01
Fede Vahre. uden Rigs 40 a 45 Rdlr. Et Læs Tørv 1 Rd. a 1 Rd. 5 Mk. s. Jslands salted Lammekjød Td. - . - Rd. Et Oxehov. rød Viin. 56 a 70 Rdlr. Kul Tønden. 3 Mk. 8 s. uden Rigs Flesk røget Lispd. 1 Rd. 3 Mk. s. 38 a 50 Rdlr. Foering.
Berlingske Tidende, 1781-09-01
Oste Fyenske Skpd. Et Oxehov. Fransk Viin 43 a 44 Rdlr. Høe et stort Læs Rd. Mk. Holsteenske Skpd. uden Rigs 12 a 13 Rd. 23 a 24 Rdlr. Dito mindre. 3 Rd. 4 Mk.
Berlingske Tidende, 1781-09-01
Smør Fyensk Td. 34 a 38 Rd. Et Oxehoved Fransk Brændeviin. Halm et Læs, 2 Rd. 4 Mk. a 3 Rd. 2 Mk. Siellandsk Td. 36 a 40 Rd. 75 a 78 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1781-09-01
Holsteensk Td. uden Rigs 36 a 40 Rd. 35 a 38 Rdlr. Høns og Fiederværk. Tælle Lispd. 2 Rd. 2 a 4 Mk. Humle. Kalkonske gamle Parret Rd. Mk. Grøn Sæbe Otting. 2 Rd. 1 Mk. 8 s.
Berlingske Tidende, 1781-09-01
Brunsviger, Skpd. 75 Rdlr. Mk. - unge Parret. 1 Rd. Mk. Fisk Garleber. 60 a 64 Rdlr. Capuner sæde et Par Rd. Mk.
Berlingske Tidende, 1781-09-01
Bergens Fisk Skpd. Norsk Jern Skpd. 12 Rdlr. 3 Mk. a 13 Rd. mavre et Par 2 Mk. - s. Graasey salted Td. Tiære Tønden 5 Rd. 2 a 4 Mk. Høns gamle Parret. 3 Mk. s. tør Skpd. a. Hør Skpd. 30 a 42 Rd.) efter dens - unge Parret 2 Mk. 8 sk.
Berlingske Tidende, 1781-09-01
Klipfisk Skpd. Reen Hamp Skpd. 25 a 30 Rd.) Bonitet. Kyllinger et Par 1 Mk. 8 s.
Berlingske Tidende, 1781-09-01
Norsk Torsk salted Td. Rd. Ænder et Par 3 Mk. s.
Berlingske Tidende, 1781-09-01
Jslandsk Td. 8 a 10 Rd. 3 Mk. Brænde. Favnen. Duer et Par 1 Mk. 8 s.
Berlingske Tidende, 1781-09-01
Jslandsk tør Fisk Skpd. 24 a 30 Rd. Pommersk Fyr Rd. Mk. Æg en Snees 18 sk. Durkløb 1, Dødfød 1, Engelsk Syge 1, Feber 16, FloFeber 2, Forraadnelses=Feber 3, Forstoppelse 3, Gicht, Hidsig Feber 4, Hovedpine 1, Jnflamation 3, Jndvorte Svaghed 1, Kighoste 2, Kopper 9, Krampe 2, Medersyge 1 Meslinger 1, Nedfalden til Døde 1, Ormefber 2, Purpurfeber 1, Raserie 2, Slag 79, Stikflod i Sting 1, Svindsot 6, Tænder 10, Tærende Syge 32 Uangivne Svagheder 16, Ulykkelig Hændelse 1, Vatter soet 4.
Berlingske Tidende, 1781-09-01
Udi Frederichs Hospital ere fra den 26de August til den 2 Sept. h. a. af Patienter indkomne 190, udgaaet 132 døde 26; af Barselqvinder indkomne 41, udgaaet 34, død 1, af Børn fødte 41.
Berlingske Tidende, 1781-09-01
Avertissements. J det Berlingske Bogtrykkerie i Pilestræde er at bekomme : C. I Gellerts moralske Forelæsninger, oversatte af P. T. Wandall, nyeste Oplag 1 Rdlr. 3 Mk. paa Tryk= og 2 RdlrpaSkrivpapiir, Ejusd. Breve oversat af P. T. Wandall paa Trykpapiir for 1 Rdlr. og Fransk Papiir 1 Rdlr. 2 Mk., og hans Trøste Grunde for dem, som føre et sygeligt Levnet 10 sk. Sammestæds kan og faaes Geners den første Skipper i 2de Sange oversat af P. T. Wandall for 8 s.
Berlingske Tidende, 1781-09-03
Fra Allexandrien i Ægypten, den 1ste Junii For kort Tid siden have nogle unge modige Engelænder, som her opholde sig, gjort en Opdagelse paa Pompeji Støtte, hvilken ikke vil blive Alderdommens Elskere ligegyldig. En herværende Kiøbmand, til hvem de fra En i Livorno vare recommanderte, og som ledsagede dem med en Janitskar til Støtten, giver herom følgende Beretning: Da jeg selv aldrig har seet dette Underverk, saa begav jeg mig med paa Veyen, som førde os i en Hast igiennem Løngange, og derved til en Vandledning, hvis prægtige Bygningsmaade er den Romerske Anseelse værdig, vor Vey førde os videre til nogle halv indfaldne Taarne og mange Støtter, der deels ere af Granit, deels af Thebaisk Marmor, 30 Fod høye, og have maaskee maattet tiene til en Buegang. Efterat vi endnu havde igiennemvandret en temmelig besværlig og meget sandig Vey, naaede vi Støtten, vis Skiønhed satte os i Forundring. - Den skal overhovedet omtrent være 110 Fod høy, nemlig den af et eneste Stykke orientalsk Granit forfærdigede Pille 90, og Fodstykket 20 Fødder. Hvad der syntes mig ved første Øyekast umueligt, var Engelændernes første Jndfald, nemlig at drikke en god Punch øverst paa Støtten. - For at udføre deres dristige Forrehavende, løb nogle, tilligemed adskillige af Bønderne, som ledsagede os tilbage til Staden, hvor det allerede var bragt Gouverneuren for Øren: at Engelænderne vilde omkaste Pompeji Støtte; men han havde leet deraf og svaret: han troede ikke sligt; Engelænderne agtede Helte alt for høyt til, at de skulde beskadige et Mindes mærke af den store Pompejus. Jmidlertid kom de, som vare løbne til Staden, tilbage med Tovstiger, hvilke i en Hast bleve paa en sindrig Maade saaledes anbragte, at samtlige Engelændere klavrede derop med deres Punch Flasker og Glas, og der tømde dem ud under stor JubelSkrig. - Støtten var allerøverst saa breed, at 8 Personer, beqvemt kunde være der; paa Mitterdelen af denne Overflade blev de vaer en Kæmpefod, som var 3 gange større og stærkere end et Menneskes Fod, og man formoder ikke uden Grund at dette har været en Levning af Pompeji Statue, som har staaet paa Støtten, men hvorom man hidindtil endnu intet vidste, saasom ingen Reisende har klavret øverst op, og der drukket Punch. En af Engelænderne (Sir Jrwin) bragde et Stykke af Pompeji Lægge ned med sig, hvilket han vil forære sin Elskede i Engeland.
Berlingske Tidende, 1781-09-03
Af en Skrivelse fra Dower, den 14de Augusti. I Gaar ere adskillige Familier ankomne hertil fra Ostende, hvor de have villet borsætte sig, men da de ligesaa lidet i Havnen der, som i Naboelauget af samme, hverken kunde faae Huus eller Logis, saa maatte de vende herhid tilbage igien, og opholde sig her saalænge, indtil at der sammesteds ere flere nye Bygninger blevne opførte. Man erfarer tillige af dem, at der have endnu flere Familier maattet vende tilbage fra Ostende for den anførte Aarsags Skyld, og igien begive sig til de Steder, hvorfra de vare komne.
Berlingske Tidende, 1781-09-03
London, den 14de Augusti. Nu veed man endeligen, at de Fregatter og TransportSkibe, som man havde seet ved Guernsen, ere gangne til Brest, og vare ladne med Skibs= og Krigs=Fornødenheder; men at de ikke have været send at angribe Øen, som man i Begyndelsen havde udspredt. Man siger ogsaa nu, at denne Efterretning er derved bleven foranlediget, at vor Fregatte Daphne har borttaget 2 Transportskibe fra St. Malo.
Berlingske Tidende, 1781-09-03
Af en Skrivelse fra London, den 17de Augusti. Endskiønt vores National-Skyld beløber sig til den overmaade store Summa 174 Millioner Pd. Sterl., saa er dog Nationens Credit endnu i saa god Stand, at Ministerium allerede har givet visse Forsikringer, og i Følge samme føyes Anstalter til at skasse de store Subsidier, som udfordres for tilkommende Aar, i Fald Krigen skulde blive fortsat, og det for meget ringe Renter. Det er en Virkning af Nationens store Credit, at man saa let kan finde de fornødne Fonds, og den udbredte Handel, som uagtet Krigen vedligeholdes imod saa mange store Magter, da den gaaer igiennem nye Kanaler. biedrager og noget dertil. Man har aldrig i Freds Tider seet større Fliid i adskillige Grene af de betydeligste Manufacturer end nu. Omendskiønt vore saa kaldte Patrioter for søgte at lægge Ministernes Hensigter mange hindringer i Veyen; saa opfør re de sig dog nu saa, at de have Ære deraf. Der hersker en almindelig Enighed, og alle ere færdige til at forsvare Fædrenelandet imod Fienden. Samme Sindsforfatning hersker Jrland, hvor de Frievillige, som ere under Vaaben, og bestaaer af 50000 Mand, overalt give deres Jver tilkiende, og ønske at signalisere sig imod deres Souverains Fiender, De Depecher, som vort Hof i disse Dage har faaet fra sine Ministre ved forskiællige udenlandske Hoffer, give ikke det ringeste Haab til Fred, endskiønt adskillige Magter giøre sig Ul mage for at bringe samme tilveye. Man sætter os i Henseende til vores Forfatning i begge Jndierne i nogen Uroe; men saalænge de udspredte Rygter ikke bekræftes ved tilforladelige Efterretninger, er man berettiget til at drage dem i Tvivl. J midlertid kan man dog ikke nægte, at Fiendens overlægen Magt sætter ham i Stand til at udføre vigtige Foretagender imod os; men vores Magt skal og sammestæds blive anseelig formeret.
Berlingske Tidende, 1781-09-03
Hoffet er i Henseende til Gibraltars Skjebne i største Uroe Ved de sidste Efterretningers Afsendelse befandt denne Plads sig i en slet Tilstand, saa det torde maaskee være umueligt for Besætningen at holde sig længere. Det verste er, at Hoffe for nærværende Tiid ikke kan sende nogen Hielp derhen, eftersom Admiral Darbys Flode maae passe paa Fienden, og dække vore egne Kyster. Skulde Udrustningen i Cadix være bestemt mod Minorka, saa kan vel Fortet St. Philip en Tiid lang udholde en Beleyring, men dersom Omstændighederne ikke vil tillade, at sende Forstærkninger derhen, maae det dog tilsidst overgive sig.
Berlingske Tidende, 1781-09-03
General Vanghan, der hidindtil i Selskab med Admiral Rodney har som Commandeur over Tropperne i Vestindien, gjort stort Bytte, er kaldet tilbage, og hans Commando givet til General Matthews. Paa vore Ostindiske Øer skal der herske en Misfornøyelse med Rodney og Vaughan. Vore der værende Escadre, som Rodney commanderer, har Byttet fra St. Eustach om Bord, og er ladet med store Skatte. Man veed her meget vel, at Rebeller Generalen Green ikke saa meget af Frygt for Lord Rawdon, som efter Ordre er gaaer til Virginien med sin Armee af 6000 Mand, for at forstærke Marquis de la Fayette og General Wayne, saa at vi med Forlængsel see Efterretninger fra Lord Cornallis i Møde. Sumpter og nogle andre rebelske Plageaander ere blevne tilbage i Carolina med adskillige Detachementer, for at holde Lord Rawdon i Activitet, der dog er dem meer end voxen nok- Fra Nyeyork skrives, at man sammestæds udruster en Expedition til Delawareloven, hvoraf man lover sig meget. Tvende Franske og 2 Amerikanske Fregatter ligge i bemeldte Flod med en Mængde Koffardieskibe, og man tvivler ikke paa at jo Admiral Graves, da det er hans første Expedition, siden han fik Commanden over Floden, vil giøre alt, hvad den kan, for at faae bemeldte Skibe i sine Hænder. - Man taler endnu bestandig om, at General Clinton skal komme tilbage, og Lord Cornwallis faae Hoved-Commandoen i Amerika. Den tales og om adskillige Forandringer, som skulle forefalde i Ministerio, i Besynderlighed, at Lord Germaine skal nedlægge sin Station som Statssecretair.
Berlingske Tidende, 1781-09-03
London, den 21de Augusti. Vores Ostindiske Handels-Selskab har faaet den Efterretning, at General Eire Coote, som commanderer vore Tropper i Jndien, har bemægtiget sig det til Chincere i Bengalen oprettede Hollandske Factorie, der i Henseende til Salpeterhandelen holdes for det fornemste Establissement, som Hollænderne eye i de Egne. Der føyes videre til, at bemeldte General Cooteer, siden Hyder=Ali har maattet forlade alle sine Erobringer i Carnatie, i Begreb med at angribe endnu andre af Hollændernes Eiendomme. Som der siges, skal Gouverneuren i Batavia have været meget forsømmelig i at sætte alle disse Contoirer i Forsvarsstand.
Berlingske Tidende, 1781-09-03
De Depecher, som den 17de huj. ere ankomne fra Admiral Darbye, skulle, som man hører, ikke indeholde noget vigtigt. Man siger, at hans Flode krydser endnu bestandig paa Høyden af Qvessant for at beskytte vor Handelsflode paa dens Tilbagereyse; og at samme har taget den Franske Fregat, lemmerande paa 32 Kanoner, som kom tilbage fra Nordamerika, og hafde Depecher til det Franske Hof. Versailles, den 20de Augusti.
Berlingske Tidende, 1781-09-03
Der maae være ankommet et Skib fra Nordamerika til een af vore Havne, eftersom man her har den Efterretning, at man vil optage samtlige smaa Poster, som findes i Egnen af Nyeyork, og at bemeldte Stad er indsluttet af Washington, og den Franske Armee, hvilket dog maae have være skeet førend den 10de eller 12te Julii. Da Garnisonen i Nyevorendnu er temmelig stærk, saa er det ikke troligt, at man med Magt søger at bemægtige sig denne Øe. Blot i det Tilfælde, om Hr. von Grasse ankom med en stærkere Flode, end Rod neys var i Stand til at modsætte ham, kunde Staden bloqueres og udhungres; men endog da maatte von Grasse tillige ankomme førend Rodney.
Berlingske Tidende, 1781-09-03
De Progresser, som Lord Cornwallis giør i Virginien, hvilken Provinds hans Cavallerie giennemstreifer uden nogen Modstand, synes for mange Personer at være den eneste Aarsag til hine Bevægelser. De paastaae, at man ikke saa alde les har til Hensigt virkeligen at angribe Nyeyork, som meget mere at giøre for de sydlige Provindser en fordeelagtig Diversion. Og Lord Cornwallis vil virkelig blive nødttil, at svække sig i Virginien, ved at sende en Forstærkning til Nyeyork om der alt for alvorligen gaaes løs paa denne Stad. Om faae Dage kunne vi maaskee erholde nærmere Efterretninger om disse vigtige Foretagender. Da Rochambeaus Armee har et af vore bedste Artillerie=Regimenter hos sig, saa kan man love sig en god Følge af Angrebet paa de fornemmeste Poster, som forsvare den liden Øe, hvor Nyeyork ligger og hvor Kanonerne endnu lidet ere blevne brugte i den hele Krig.
Berlingske Tidende, 1781-09-03
Aberdeen, den 17de August. Antallet af Franske og Hollandske Kaperskibe i Nordsøen, hvoriblandt, som jeg troer, ogsaa befinder sig endeel Amerikanske, tager dagligen saa stærkt til, at næsten intet Skib mere kan undgaae dem. Nogle af samme krydse lige hertil, og langs med Kysten, saa at intet Skib kan løbe i Søen. To Skibe havde for nogle Dage siden vovet sig ud af Havnen; men efter nogle faa Timer saae de sig nødsagede til at vende om igien, og satte alle Seylene til, for at kunne løbe herind paa nye. Jeg haaber, at der snart skal komme os nogle Krigsskibe til Hielp, og rense Søen fra disse Giester; thi førend dette skeer, kan vi ikke med Sikkerhed drive nogen Handel.
Berlingske Tidende, 1781-09-03
Nederrihn, den 22de Augusti. J Følge Breve fra Haag er man der ikke meget tilfreds med, at Admiral Zoutmann efter Slaget ikke videre har kunne convoyere den ham betroede Koffardie-Flode til sin Bestemmelse. Da Koffardie Floden atter er gaaet tilbage, saa man see nye Optrin i Møde; thi det er vist, at Koffardie Floden skal igjen med det første gaae til Søes, og en nye Escadre convoyere den, samt i alle Tilfælde bringe samme til Østersøen, og det er meget troeligt, at Engelænderne ville ligeledes udruste en nye Escadre, for med samme at sætte sig imod denne Fart.
Berlingske Tidende, 1781-09-03
Wien, den 15de Augusti. Da hans Keiserlige Høyhed, Storfyrsten af Rusland, ikke vil tage Veyen over Warschau, men over Lemberg, saa har den her værende Gouverneur i Lemberg, Græv Brigidomaattet afreise derhen ial Hast, og der ere beordrede 6 Kavallerie Regimenter mod de Polske Grændser, for at imodtage denne allerhøyeste Giæst.
Berlingske Tidende, 1781-09-03
Corsøer, den 30te Augusti. Jndkomne: Den 25de Augusti Kiøbmand Meyer fra Hambortil Kiøbenhavn, Doctor Trøyel fra Fyhn til Kiøbenhavn; den 26de ej. Kongel. agende Post 6 Læs, Hr. Conference=Raad Nyberg med Søn, Professor Brynniche med Frue, alle fra Fyhn til Kiøbenhavn; den 27de ej. Jøden Coln fra Hamborg; den 29de c. Frue Lytzow med 2 Sønner fra Fyhn hertil.
Berlingske Tidende, 1781-09-03
Udgaaet: Den 26de Aug. Stutmester Nielsen fra Frederichsborg, Kiøbmand Bay til Hamborg, og en anden Kiøbmand Bar til Jylland, begge fra Kiøbenhavn; Lieutenant Jacobsen fra Roeskilde til Fyhn, den 27de ej. Kammerherre Eiben til Holsteen. Kammerherre Sehestedt fra Kiøbenhavn til Fyhn; den 28de ey Regiments=Quarteermester Schiøtt fra Nestved, Hr. Mynste, fra Kiøbenhavn til Fyhn, Kiøbmænd Selbye og Bratskau fra Kiøbenhavn til London; den 29de ej. General=Major Græv Ahle feldt til Holsteen, Kiøbmand Gram fra Sverrig til Holsteen; den 30te ej. Koffardie=Capitain Deutscher fra Kiøbenhavn til Aalborg, Helsingøer, den 3die September.
Berlingske Tidende, 1781-09-03
Den 31te Augusti indkom fra Nordsøen i Kongel. Engelsk Convoy Orlogskib paa 64 Kanoner fra London, uden at dringe noget Engelsk Koffardieskib med sig under sin Convoy; samme Dag indkom fra Nordsøen 9 Engelske Skibe uden Convoy fra Hull og andre Engelske Pladser med Ballast til Østersøen, 2 af og til Dan tig fra Engeland med Ballast, 2 af og til Konigsberg med Stykgods fra Amsterdam, i dito af og til Kønigsberg fra London med Stykgods, 4 af Embden fra Holland til Østersøen, 3 Svenske fra Gothenborg til Østersøen, og fra Østersøen 4 Engelske fra Pe terborg og Memel, 3 af Embden til Holland fra Kønigsberg, 2 Svenske fra Stokholm til Lissaven. Den 1ste Septbr. ankom fra Østersøen 27 Skibe af adskillige Nationer, deriblant 4 Engelske fra Riza og Petersborg, 1 Portugisisk fra Petersborg til Lissabon, saa berettes og, at ved Drage er forulykket et Portugiesisk Skib fra Østersøen til Lissabon, Folkene ere biergede. Den 2den hujus indkom fra Nordsøen 25 Skibe af adskillige Nationer, deriblant : Kongel. Dansk Orlogsskib, commandert af Capitain von Taae, som strax fortsatte Reysen til Kiøbenhavn, og 1 Dansk Fregat af og til Kiøbenhavn fra St. Croix med Sukker, Tobak, Kaffebønner og Rum. Den 1ste huj. gik til Seyls til Nordsøen 50 til 60 Skibe af adskillige Nationer, og ankom den 2den huj. fra Østersøen 5 Svenske fra Pommern, Malmøe, Gothenborg og Marstrand. J Sundet ligge 1 Kongel. Dansk Orlogskib, Justitiacommandert af Admiral Fontenay, i dito Fregat, commanderaf Capit. Fontenay, 1 Kongel. Engelsk Convoy Orlogskib og dito Fregatter, 1 Kongel. Svensk Convoy Orlogskib, samt 125 Koffardieskibe af adskillige Nationer, som til Nordsøen ere destinerede. Den 31te Aug. indkom i Havnen Skipper Jacob Mad. sen her af Byen fra Kiøbenhavn med Havre, Ærter og Fedevare, og udgik af Havnen Skipper Hans Nielsen af Tiømpe til Frederichshald. Den 2den Sept. udgik Skipper Mogens Jensen og Rasmus Rasmussen, begge af og hiem til Erroeskiøbing, Skipper Thomas Rasmussen af Errøeskiøbing til Lybeck med Stykgods, Skipper Erich Brandt til Kiøbenhavn med Stykgods og Muursteen.