JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-11-07
Ved Proclama, som er læst inden den Kongelige Lands Overret i Wiborg og Hatting-Herreds=Ret i Jyllant, ere saavel Creditorerne, som de Testamentariske Arvinger, efter ved Døden afgangne Niels Bredahl i Bredahl Bye, Eegum Sogn og Hatting=Herred, i Weile Amt, indkaldte med 12 Ugers Varsel de første for inden bemeldte Tids Forløb, at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer, og Arvingerne, nemlig: 1) Gaarmand Niels Steenkiær i Nottrup. 2) Jngeborg, givt med Frederich Therkildsen i Greis. 3) Niels Envoldsen i Breballe. 4) Sidstmeldtes Søster Sidse i Assendrup. 5) Ditto Sødskendebørn Hans og Birthe Maria. 6) Ditto Søsterdatter Maren, givt med en Feldtbereder i Hørsens. 2) Gaardmændene Hans Madsen, Jens Nielsen og Jens Madsen i Bredahl, samtlige i Jylland, til at bevise Deres Arveret, for os, som allernaadigst beskikkede Skifte Commissairer i Dødsboet, efter Forpagter Hans Steenkiær paa Brorup, som ved Testamente, var indsadt til Universal Arving, efter forommeldte afgangne Niels Bredahl, og hvis Boe, af Vedkommende Skifteret, var extraderet Forpagter Steen kiær, som og til at iagttage Deres Tarv under Skri tet, hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Tersløsegaard og Slagelse d. 7de Octbr. 1815. Stabel. Rieper. Kammer=Assessor. Byefoged. Arvingerne samt Credi= og Debitorerne udi Stervboet efter afgangne Aftægtsmand Jacob Pedersen i Mariemalene indkaldes herved, ifølge Placaten af 26de Octbr. 1792, med 12 Ugers Varsel at møde ved Skiftets Slutning paa Battrupholt den 30te Decbr. næstkommende om Formiddagen Kl. 10. Battrupholt den 1ste Octbr. 1815.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-11-07
Paa den competente Skifteforvalter S. T. Hr. Justitsraad Borgemester og Herredsfoged Stadfeldts Vegne. Presse, Jgaar er optaget i min Hauge 2 hvide Sorgrisser, som alt forskjellige gange har været der, disse kan af Eieren modtages, imod at Udgifterne, samt Forder med videre bliver mig betalt. Aarhuus den 6te Novbr. 1815. C. W. Hamann.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-11-07
Ved Feiltagelse paa Auctionen efter afdøde Mad. Clausen bortkom, en blaastribet Olmerdugs Overdyne; Ihændehaveren af samme ville behage at aflevere den til Undertegnede, for at undgaae videre Ub hage Horsens den 17de Octbr. 1815. ligheder. Christian Hansen Kiøbmand. Jeg agtet at tage imod det Selskab, som dandsede i Fior hos mig; De behage at melde sig snarest mueligt hos Madame Detke, boendes i Skolegyden, Godt Hvedemeel kan faaes tilkjøbs i Hummelsrergaarden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-11-07
Fra Christen Jensen Sort i Wellew, Frysenborg Gods, er bortkommen for omtrent 12 Dage siden 11 Sortebruun Hoppe med en liden Stierne i Panden og en hvid Prik paa Næsen, den er 4 Aar gammel og brændt paa begge forbuerne med et dobbelt W., en dito Meerklod 2 Aar gammel. Til Salg er indsadt en saa god som nye Holsteenske Reisevogn hos Hr. Kiøbmand A. Michelsen, som handler om samme.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-11-07
En honet Familie, kan strax faae tilleie, Stue=Etagien i Gaarden No. 192 paa Studsgaden. Theil, junior,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-11-07
En Stud, hvis Farve ikke kan opgiver, klippet paa det venstre Laar H., er afvigte 28de Octbr. i Randers Marked sin Eier frakommen. Formodentligen er den paa venstre Horn brændt M. S. Hvem som bemeldte Stud maatte forekomme ville henvende dem i Aarhuus til Dhrr. Mussmann et Schwedler eller til Hr. Nissen i Spørring Kroe, hvilke besørge den afhentet og Omkostningerne betalte. Af Hr. Kiøbmand Mussmanns Pige, Christiane Caroline Margrethe Jrsen, er betalt 5 Rbd. N. V. til Fattigkassen som Mulct for en i hendes Hosbondes Huus begaaet Forseelse. Aarhuus d. 6te Novbr. 1815.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-11-07
Fattigvæsenscommissionen. Udgives 3de Gange ugentlig af A. F. Camquist. (Hermed følgeblad Nr. 21.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-11-10
No. 136. Aar 1815. Aarhuus Stifts. privilegerede: Kongelig allene Tidende. Adresse=Contoirs med Brevposterne. som forsendes. den 10de November. Fredagen. Murats Tog, Bemægtigelse og Død.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-11-10
Murat er, som var at vente, med Lynfart bleven et Offer for hiin eventarlige Expedition han havde for retaget fra Korsika til Kalabrien. Paa Stedet blev kan dømt til Døden og som væbnet Rebel skudt i samme Land, han i sex Aar have behersket som Konge. Det var den 13de Oct. at ham, paa den neapolitanske Konges Befaling ifølge Krigsretsdom, fratoges Livet. Med Fasthed hørte han sin Dom; med Standhaftighed og Mod gik han sin Død imøde, blev staaende for sine Dradsmænd med uforbundne Øjne og gav selv Signalet til det Skud der skulde bringe ham ind i Evigheden. Truffen af ofte Kugler, sank han død til Jorden. Saaledes endte hiin Mand som vi for faaes Aar siden endnu beundrede som Helt, og som Kriger, sit Livsløb som - Forbryder. - De nærmere Omstændigheder fortælles saalunde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-11-10
Frankrige. Jnsubordinations- og Oprørsaanden er især udbrudt, i det forhenværende Gardekorps. Hertugen af Tarent (Machdonald), der kommanderer de franske Tropper, en Chef, har taget strænge Forholdsregler derimod. J Bordeaux er det kommet til Haandemæng mellem Soldater og Borgere; i Toulon havde man arresteret over 800 oprørske og fordægtige Personer. Medens Generalerne Loverdo og d'Armagnae i deres Dag befalinger klage over Loire-Armeens Jndisciplin, udstæder General Floirac Dagbefalinger mod de Excesser, som de Kongelige Soldater begaae i Bretagne, i det de i Hobeviis gjennemstreife Landet og skifte Uondener - J Paris var der paa nye skeet mange Arresteringer, hvoriblandt Carnot og 15 høie Officierer, der stode i Spidsen for en atter opdaget Complot.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-11-10
End ikke Wellington kan man nu der lade være i Roe, som endogsaa gaaer saa vidt, at man nylig i Skuespilhuset straalede af fuld Hals, at han skulde pakke sig ud af den kongelige Loge. Endog Aviserne: husere ilde baade med den ene og den anden, og skiøndt de vel blive forbudne, komme de dog Dagen efter ud under andre Titler. - General Hulin er som Fange indbragt til Paris. Lekourde, Fæstningen BefortsGouverneur, er død af en haard Sygdom.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-11-10
Ved en Mønstring forleden Søndag 1 Thuilleriegaarden, treen Kongen frem paa Balkonen med Hertuginden af Angouleme til Venstre og Prindsen af Conde til Høire, og tiltalte Tropperne saaledes : Mine Venner, jeg er, om muligt, endnu mere tilfreds, end forrige Søndag Aarsagen dertil er meget simpel; thi jo flere Tropper, der ere mig dyrebare, jeg seer samlede, jo kjærere er det mig. Prinds Ferdinand af Danmark aflagde samme Dag et Besøg hos H. M. Kongen. Han blev indført af Overkammerherren, Hertug af Duras. Dagen efter var Hs. Høihed til Middagstaffel hos Hs. Majestæt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-11-10
Fædrelandet. Gjennem Khvn, passerede i forrige Uge to Kourerer, til Hamborg, en fra Stokholm og den anden fra Christiania. Durnie Fyrværkere forleden Aften udenfor Kiøbenhavn var yderst glimrende og pragtfuld. Jsær var en Jldmølle og et Tempel som udmærkede sig med sin mangfoldige Transparenter og afgav i det forfærdelige Mørke et herligt Skue, og da de fløy i Luften endog for dem som i Tusindeviis havde plantet sig langs adSørtesøe. Veirliget var ikke det bedste, Føret endnu mindre, dog Fakkelskinnet af de Kongelige Herskabers Vogne, hialp dem vel hjem som havde Raskhed til i følge dem, hvorimod de som bleve bag efter maatte i et ægyptisk Mørke tye af Khvn. Jkke i mange Aar vil man paa een Plet have seet saa mange Mennesker.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-11-10
J Trinitatis Kirke havde Aftenen den 1ste Novbr. i en talrig Mængde samlet sig for at bivaane Konserten, som der gaves. - Høitidsfuld var den, og Kirken var og herligen oplyst for de flere hundrede Mennesker som her havde indfundet sig for at høre hvad der i Frederiksborg Slotskirke paa den for Danmark saa vigtige Kroningsdag, var givet af aandfulde Sange og høitidsfuld Musik. Enhver var meget tilfreds med Udførelsen og hvor kunde det andet være da vore bedste Sangere og Sangerinder udførte Sangen og det Kongelige Kapel Musikken.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-11-10
Til dansk juridisk Examen i October Qvartal, meldte sig 36 Candidater, af hvilke 12 erholdt Karakteeren; Beqvem, 13: Ei ubeqvem, 4 forlode den skriftlige Prøve, 5 reficeredes ved samme, og 2 indstillede sig ikke til den mundtlige. Til latinsk juridisk Exammen i October Qvartal 1815 fremstillede sig 13 Candidater, af hvilke 8 erholdt Karakteeren: Laudabilem, 3 Haud illaudabilem og 2 udebleve fra den mundtlige Exammen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-11-10
Den 30te October er i Peblingesøen ved Østerbro. funden en ubekiendt druknet Mandsperson, og den 31te October er i Canalen ved Assistentshuset en ligeledes ubekiendt druknet Mandsperson.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-11-10
J denne Tid seer man i Kiøbenhavn et Syn, som meget faae af de Nulevende have været Vidne til i denne Hovedstad - et Kirketaarns Bygning. Det gaaer overordentlig rask med Fruetaarns Opførelse. Man har allerede naaet langt bort over Seirværket, og alle Materialerne hidses derop i en fiirkantet Kasse, hvori staaer en Karl der stører den, ligesom i en Luftmaskine. Som bekiendt, faaer Taarnet en Kuppel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-11-10
Aarhuus forrige Cantor, nu tal. Skuespiller Hr. Rosenkilde, har efter en Anmeldelse i Dagen sidstl., 31te Octbr. været saa uhældig, ved Komediehusets Indgang at miste sin Tegnebog med 722 Rbd. Gid han maatte være saa hældig at faae den tilbage, da den indeholdt alt hvad han eiede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-11-10
Det skal desværre rigtignok have været Byen Marstalt paa Ærøe hvor den sidstmeldte gruelige Jldebrand saaes. Den største Deel af Byen tilligemed Kirken skal være forvandlet til en Askehob. Jldens Anledning vidstes endnu ikke.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-11-10
Oppositionsbladet Adrastea det dygtigen vedbliver at slaae om sig til alle Kanter, har i sit sidste No. følgende til en vis Skuespiller, med Motto: Ei det Vanære er, at være en Acteur; Men være det som Du - ei heller er Honneur i Et høie Melpommenes Dolk, Det store Maal, hvortil Da higer, Da er det Pligt mod Dig og nogne Sandhed, at jeg siger: Du aldrig som en Helt vil tækkes danske Folk Troe ei Du nogensinde Rosing bliver, Vov ei med ham Dig fræk at maale, Han vandt sig evigt Navn, mens Nutid Dig vil taale, Han talte som Heres, mens Du som Kjærring hiver! Eller hvad Troer Du Thalias Speil, Er givet Dig i Hænde. O troer Du det, da - troer Du fril; Sølv burde Du dog dine Evner kjende! En Schwarz, en Frydendal at naae, Er dog vel ikke Din Attraa! Eller troer Du PolybymnigSin Harpe skiænted Dig - OjelHun skiænkede Dig - sandt nok: - en Bas, Som neppe noget Øre er tilpas! - Som Elsker at og vee man siger, Som Fader, Ægtemand - Gud frie os for en slig Du yndes ei af Koner, ei af Piger, Og, at jeg frygter, Jngen under Dig, Ugierne din Person paa Scenen seer man; Er Dueret i Affect, saa - leer man; Al din Moral er spildt - man gaber, - Og næsten frygter jeg (for feent: Du mærket det, man reent : Taalmodigheden med Dig taber. Niv Dig da løs fra Kunstens Kjæde! Der, seer Du jo er ei din Plads. D riv Dig løs, - Saamange bede. - : Skjænk os et Jal med vældig Bas!
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-11-10
Kours den 7de Novbr. - 640. - Specier 38 3/4 Rbmk.; Commit. 132 pr. 100; Oblig. 51 a 52.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-11-10
Norske Sedler 551 a 56.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-11-10
Ved den 806 Trætning i Wandsbek er udkommen følgende Nummere, 58. 65
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-11-10
paa Søndag prædiker til Høimesse Hr. Provst Bechmann til Aftensang Hr. Stud. Kolved. J Fruekirke til Høimesse Hr. Studsgaard, til Aftensang Hr. Jahnsen, i Hospitalskirken Hr. Jahnsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-11-10
Døde. Søelieut. J. Grove, Regimentschir. Friese, Jfr. Napoline Kragerup, alle i Khvn. Jfr. Walter Aalborg. Lieutn. v. Normann ved Garden; Capitain de la Porte i Rendsborg: cretair Mørn paa Møen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-11-10
Vellenotgiørelser. Paa Forlangende af adskillige anseete Personer og Liebhavere af Physiken vil Spanieren Gely Latour næstk. Søndag d. 12te d. til aldeles Beslutning, have den re endnu at give en Forestilling af adskillige Stykker, som her endnu ikke er bleven foreviist, og for at sætte Enhver i Stand til at kunne tage Deel heri, saa bliver Entreens Priis nedsat til 1 Rbd. pro Persona og for Børn det Halve. Skuepladsen er paa Raadstue, salen og Begyndelsen er præcise Kl. 6. Skuespillet endes med en Stylteballet af Hr. Mustapha og Mad. Ottomann, derefter udføres mangehaande tarakteristiske Pas, blandt andet dandses Gaavotti af Vestris, Europas første Dandser, saavel paa Stylter som paa Jorden, derefter den Vilde, eller forskiellige tartariske Dandse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-11-10
Kunstberider=Selskabet giver Forestillinger, Søndag Mandag og Tirsdag.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-11-10
At det sidstafvigte 25de Octbr. behagede Forsynet, ved en roelig Død, at bortkalde, til en høier: Bestemmelse, min 95 Aars gamle og uforglemmelige Fader, Christen Sommer, forhen Sognepræst til Sønder Wissing og Moer Ladegaards Menigheder, skulle jeg ikke undlade herved at tilkiendegive fraværende Slægt og Venner. Overbeviist om de Venners oprigtige Deeltagelse :der kiendte den ædle Afdødes Fortienester, frabedes at Condolense der ikkuns ville forhøie, min billige Sorg. Winding Sogn og Byed 2den Novbr. 1815. Otte Sommer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-11-10
Auction. Min Gaard, som i denne Avis No. 101, 105, 112, er beskreven, bliver næste 14de No. vember stillet til offentlig Auction om Formiddagen Kl. 10 her paa Stedet, og om nogenledes antagelig Bud, Ondrup den 10de Octbr. 1819. skeer, bortsolgt. Møller.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-11-10
Formedelst Forandring af Boepæl, lader Enke Madame Hald i Høyberg sit i Høyberg, Bye Lysgaard Herred paa Landeveien imellem Aarhuus og Wiberg beliggende af 2de smukopbygte og vedligeholdte Huuse, bestaaende og til Boepæl for en Familie udenfor Bondestanden, fortrinlig for en Pensionist eller Enke indrettede Sted, med tilliggende 2de Hauger og Toft, paa hvilken sidste, som ikkun har 1 Skp. 1 Fdk. 1 1/2 Alb. Hartkorn, ved ordentlig Landling, kan græsses og fordtes 2de Køer, bliver ved offentlig Auction som holdes i Stedet selv, Fredagen den 24de Novbr. næstk. Kl. 9 Formiddag, om antagelig Bud skeer, til Modtagelse strax bortsolgt, eller i Mangel deraf bortforpagtet. Saasnart denne Auction over Stedet er tilendebragt, bliver samme Dag tillige bortsolgt en ikke ubetydelig Deel Jndboe, bestaaende af: Borde, Stole, Meubler, Kakkelovne, en Koe, endeel tærsket og utærsket Korn og Straae, en Gruekiedel m. m.; thi ville Liebhaverne tage Møde, og ere Eiendommene eller stedse til Eftersyn før Auctionen. Dalsgaard d. 30te Octbr. 1815. Holstein. Herredsfoged.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-11-10
Ved Proclama, som er læst inden den Kongelige Lands Overret i Wiborg og Hatting-Herreds=Ret i Jyllant, ere saavel Creditorerne, som de Testamentatiske Arvinger, efter ved Døden afgangne Niels Bredahl i Bredahl Bye, Eegum Sogn og Hatting=Herred, i Veile Amt, indkaldte med 12 Ugers Varsel de forste for inden bemeldte Tids Forløb, at anmelde og beviisliggiøre dæes Fordringer, og Arvingerne, nemlig: 1) Gaarmand Niels Steenkiær i Nottrup. 2) Jngeborg, givt med Frederich Therkildsen i Greis. 3) Niels Envoldsen i Breballe. 4) Sidstmeldtes Søster Sidse i Assendrup. 5) Ditto Sødskendebørn Hans og Birthe Maria. 6) Ditto Søsterdatter Maren, givt med en Feldtbereder i Horsens. 7) Gaardmændene Hans Madsen, Jens Nielsen og Jens Madsen i Bredahl, samtlige i Jylland, til at bevise Deres Arveret, for os, som allernaadigste beskikkede Skifte=Commissairer i Dødsboet, efter Forpagter Hans Steenkiær paa Brorup, som ved Testamente, var indsadt til Universal Arving, efter forommeldte afgangne Niels Bredahl, og hvis Boe, af Vedkommende Skifteret, var extraderet Forpagter Steen kiær, som og til at iagttage Deres Tarv under Skiftet, hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Tersløsegaard og Slagelse d. 7de Octbr. 1815. Stabel. Nieper.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-11-10
Kammer=Asessor. Byefoged. Arvingerne samt Credi= og Debitorerne udi Stervboet efter afgangne Aftægtsmand Jacob Pedersen i Mariemalene indkaldes herved, ifølge Placaten af 26de Octbr. 1792, med 12 Ugers Varsel at møde ved Skiftets Slutning paa Battrupholt den 30te Decbr. næstkommende om Formiddagen Kl. 10. Battrupholt den 1ste Octbr. 1815.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-11-10
Paa den competente Skifteforvalter S. T. Hr. Justitsraad Borgemester og Herredsfoged Stadfeldts Vegne. Press.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-11-10
Ved en Vandmølle paa Landet, med 4 Qværne, kan en duelig Møllersvend, der behørig forstaaer at bestride Malingen og Værkernes Vedligeholdelse, strax erholde en god Condition. Samme Mølle, som er beliggende 1 1/2 Miil fra nærmeste Kiøbstæd er Eieren findet at sælge eller bortforpagte. Dens Bygninger ere nye og vel indrettet; Dens Værker og Avl er meget importabel. Nærmere Oplysning i enhver af ovennævnte Henseender kan erholdes paa Rosensgade No. 255 hos Soetmann.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-11-10
Udgives 3de Gange ugentlig af A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-11-10
Hos Undertegnede er at bekomme nylig hiemkomne Franske Chatrine Blommer og Svedsker, fiin Provence, Olie i Glasser, fine Franske Propper; ligesom jeg ogsaa er bleven forsynet med Port Viin, St. JulienMargour, Medor No. 1 og Medoe No. 2, gammel og ung Fransk Viin, Langkork i Kasser paa 50 Flasker, Cognac, Borgangne, Muskat, Madera, Mallaga og Rhinsk Viine, samt Bordeaux Viin Eddikke, og Rostokker-Eddikke, alt i større og mindre Partier til billige Priser. Fulling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-11-10
Paa Cannikegaden Nr. 6 er Oplag af Voxlys fra Hr. Apotheker Faiths Fabrik i Randers og udsælges til Fabrik=Prisen 16 Rbmk. pr. Pdt.; ligesom og Alterlys og Karethlys, af samme Fabrik der kan bekommes.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-11-10
Hvor en nye Holsteensk Vogn, der gaaer paa Jernafler, med 3 lakerede Agestole efter nyeste Facong og betrukken med fiin Klæde, kan faaes tilkiøbs; anviser Adressekontoiret her i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-11-10
Da jeg nu har nedsadt mig som Giæstgiver udi Gaarden No. 384 paa Nørregaden i Horsens, saa anbefaler jeg mig ærbødigst til de ærede Reisende som behøver Logis her paa Stedet, forsikkende Enhver en godt og prømte Beværtning, reel Behandling og billig Reg Horsens den 9de Novbr. 1815. ning. O. Petersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-11-10
Af henved en Snees Tyverier, som blev begaaet paa Nye Marked blev ogsaa mig i mit Logie frastiaalet et stort nyelig tilragt og med Sølv beslaget MerstumsPibehoved, som jeg troer for sine Mærker er kan blive uopdaget, det bageste Beslag var af den nyeste Facong, udhulet til Tuden og under Enden en Ring til Fingeren i Form af en Slange som bider i sin Hale, paa Dækkelen som er 2 1/2 Tømme i Diameter, er Sneppen botte, hvorpaa der sidder en liden Ring, og inden i Dækkelen findes stemplet N. B. Sk. borg, paa Hovedet er en liden Steen paa den ene Side ved det begeste Beslag, ellers Feilfrie, i Nøret var 2de Clastiske, Stkr., nederst med sorte og øverst med sorte og hvide, Ringe. Skulde nogen enten blive det Falbuden eller kan give nogen Oplysning derom, udlover jeg 20 Rbd. for Opdagelsen. Skanderborg d. 9de Novbr. 1815. L. Thomsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-11-10
Fra Wedelslund er bortløben en graae Tyr, lidet hvid over Lænden samt stiernet, er indsavet i Hornene med Skurer, for Tilveiebringelsen udloves en Douceur. C. Hollesen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-11-11
No. 13. Aarhuus Stifts. Aar 1815. privilegerede. Kongelig allene Tidende. Adresse=Contoirs med Brevposterne. som forsendes. den 11te November. Løverdagen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-11-11
Blandinger. Murat, forhen Storadmiral af Frankrige, derefter over to Aar Storhertug af Berg, var Konge af Neapel siden 15de Julii 1808 indtil hans Fald i sidste Foraar. Han var født d. 25de Marts 1771 i Bastide i Frankrige, og hans Forældre havde først bestemt ham til den geistlige Stand. Kugler som i Jtalien, Egypten og mange andre Egne skaanende hvinede forbi ham, endte denne Mands Liv som Rebel paa det neapolitanske Hofs befaling uden mindste Omstændigheder og uden til at indhente de andre Magters Jndvilligelse. Hans Henrettelse maae giøre et vedvarende Jndtryk. Han efterlader sig 4 Børn, to Sønner og to Døttre.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-11-11
Den af Rigstidenden udbredte Efterretning, at Madame Murat fører en Hofstat med sig som en regjerende Dronning, gjendrives nu fra Wien med den Slutningsanmærkning: "hun har intet Kongeligt (!) uden sin Gavmildhed imod Fattige.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-11-11
Den nuværende Konge af Neapel Ferdinand 10, er i en Broder af den gamle Konge af Spanien, Svigerfader til den østerrigske Keiser og Svoger til Ludvig den Attende. Hans Dronning er en Datter af den østerrigske Keiser Frantz 1, og Svigerinde til nuværende Keiser Frantz den Anden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-11-11
Den hellige Januarius (Neapels Skytspatron) kom ved den sidste Fest til hans Ære saa slet fra sine Mirakler, at Pøbelen nær havde forgrebet sig paa ham selv. Ved en anden Fest, som Fiskerne forleden gave Kongen, blev Hs. Majestæts Vogn trukket af Laz zaroni.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-11-11
Ved et Patent af 1ste Octbr. d. A. har Kongen af Sverrig og Norge aftraadt Svensk Pommern, med Øen Rugen til Hs. Maj. Kongen af Preusen, ifølge en i Wien den 7de Juni d. A. sluttet Traktat imellem begge Monarker. Hs. Majestæt tilstaaer, at Skilsmissen fra et Land, som minder ham og hver i god Svensker og den store Gustav Adolphs ærefulde Daad og Tydsk Friheds Seier i hiin Tidsalder, og som i over 160 Aar har været forenet med Sverrig, og var sammensmeltet til Et med dette Rige, har været hans Hjerte et stort Offer; men hvortil han fandt sig bevæget deels af hine Provindsers isolerede Beliggenhed og fremfor Alt for at fuldbringe Norges og Sverrigs Forening, hvorved denne Stat opnaaer en af alle Fremtidens Omvexlinger uafhængig Selvstændighed. Til Slutning løser han Indbyggerne fra deres Eed og formaner dem til at elske deres nye Behersker med samme Oprigtighed, som de have elsket ham og Forfædre; da vil Kongen af Preusen ikke have troere Andersaatter. - Den 23de Octbr. skeete den høitidelige Overgivelse af mmeldte Lande ved General, Friherre v. Bøye, til de preusiske Kommissarier, hvorpaa de toges i Besiddelse af den preusiske Statsminister, Friherre v. Ingersleben, ifølge et Kongl. preusisk Patent, dateret Paris den 19de Septbr., hvori Hs. Maj. erklærer, at han til sin forrige Titel som Hertug af Pommern nu har føiet den som Fyrste af Rügen. J en Proklamation af Statsminister v. Jngersleben lover han Indbyggerne paa Kongens Vegne, at denne, vil beskytte dem med den samme kraftige Arm, hvormed han hialp at bryde Tydsklands Lænker og førte os tilbage til Tydskheden, vil sikke deres Rettigheder og Privilegier, tilstaaer dem frie Handel, paa Storbrittanien, Norge, Sverrig og andre venskabelige Stater, borgerlig Frihed &c.¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-11-11
J Münchenberg, hvor Keiser Alexander havde sit sidste Natteqvarteer for Ankomsten til Berlin, logerede han i det samme Huus, hvor Frederik den Store, pleiede at tage ind paa sine Reiser, og havde samme Værelse og samme Seng, som denne store Konge betjente sig af i sin Tid. Hele Garnisonen fra Berlin, som var opstilt udenfor Frankfurter=Porten, distlerede her forbi begge Monarker, ved hvilken Leilighed Keiseren, da Raden kom til en Bataillon af det Regiment, hvis Chef han er, forlod sin Plads, og førte den egen Person frem, idet han tillige gjorde Militair Honneurs for Kongen, hvorefter han igien tog Plads ved Hs. Majestæts Side.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-11-11
En norsk Avis fører offentlig Anke over, at man i Christiania paa flere af de offentlige Bygninger, som ere opførte i de forrige Kongers Tid, har udslettet Navnene Christian 4, 7, o. s. v. og istedet derfor sat Carl 13. Saadan Forandring af Stifterens Navn, pleier ved ingen Thronvexling at finde Sted. Der tilføies et Spørgsmaal: hvorfor C. Kl. ikke ogsaa er sat paa Tugthuset, og anmærkes derhos, at ligesom det paa Kirkeporten hedder: fundata hæe civitas Anna 1644, saa kunde der nu skrives nedenunder corrupta hæe porta 1815.