JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-11-21
J Aaret 1796 blev Peter Samschenko, Post directeur i Kiew, dømt til at have sit Embede og sin Adel forbrudt, og at føres til Siberien. Nu har hans Datter gjort den uhyre Reise fra Siberien til Petersborgatil Fods, for at udvirke sin Faders Tilbagekaldelse. Keiser Alexander, rørt ved dette Beviis paa barnlig Kierlighed, har opfyldt hendes Bøn, og befalet, at Samschenko igjen skal tilbagebringes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-11-21
J Frankenberg døde for ikke længe siden en Kone, Sahra Wolf, i en Alder af 107 Aar og efterlod 4 Døttre, 5 Sønner, 45 Børnebørn og 46 Børnebørns Børn, ialt 100 Efterkommere, der alle ere i Live. – J Neapel døde et Fruentimmer, Carmina Prociunsa, 110 Aar gammel: en Alder, der ansees for en stor Sieldenhed, i den Egn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-11-21
Den Franske Almanach Imperial anslaaer Tallet af Æreslegionens Lemmer i Aaret 1808 til 20,000. a Den bekiendte Kotzebue lever nu paa sit Gods Schwarzen i Esthland, hvor han dyrker Literaturen til sin Fornøielse og Jorden til sin Nytte. Danny Journalers og Tidsskrifters Anskaffelse i Rusland nu er forbunden med utrolige Omkostninger, saa udgiver han til sine Landsmænds Nytte og Moro "Journal aller Journale", hvori han opvarter dem med Kjærnen, af alle Tydsklands bedste Tidskrifter. Han udgiver ogsaa et andet periodisk Skrift, Bien kaldet, som rettere burde hedde Gedehamsen, thi den stikker enhver, som vover at røre ved den Kotzebueske Author Glorie. Selv med hans gamle, trofaste Staldbroder Merke, holder den et jammerligt Huus. Han har givet ham det Øgenavn Mark og levner ham ikke den ringeste Ære.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-11-21
Den romerske Bygningskonsts Mindemærker, i Nismes søger man nu at bevare med stor Omhyggelighed. Efter Keiser Napoleons Befaling blive de gamle Bygninger, der staae i Amphitheatret, nedrevne, paa det Udsigten kan blive friere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-11-21
Kongen af Neapel har ladet afstraffe Vice directeuren for Hospitalet i Otranto, fordi han har negtet 37 Franske Sømænd, der strandede paa den derværende Kyst, sin Bistand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-11-21
J Sicilien har Efterretningen om Freden mellem Frankrige og Østerrige opvakt stor Bestyrtelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-11-21
J Neapel vare atter adskillige Røvere landede fra Sicilien. Men de Neapolitanske Tropper forfulgte dem saa levende, at de maatte hurtig indskibe sig igjen mellem Monopoli og Brindis.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-11-21
Den berømte Skuespiller Talma ligger meget syg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-11-21
General Suchet har atter indført Tyrefægtningen i Saragossa, hvor man endnu er saa indtaget af denne blodige Forlystelse, at Arbeidsfolkene frivilligen tilbøde sig at istandsætte den dertil bestemte Plads.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-11-21
Keiseren af Østerrige befinder sig endnu bestandig i Totis. Keiserinden derimod saavel som Kronprindsen, Erkehertug Ferdinand og de øvrige Prindser og Prindsesser opholde sig i Ofen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-11-21
D. 30te f. M. har Førsten af Neuschatel ladet bekjendtgjøre i Wien, at alle Officierer af Tydsklandsarmeen, som ikke have noget Tjeneste kort, skulle indtil d. 31 Oct. afreise derfra og med det første møde i Strasburg. Ogsaa alle Østerrigske Officierer i Wien have d. 31te f. M. faaet befaling at afhente deres Passe og inden 24 Timer efter sammes Modtagelse, at begive sig til deres Regimenter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-11-21
Mellem Holland og Frankrige er Coureergangen stærk og man troer, at vigtige Ting ere paa Bane. Den Franske Gesandt i Holland, Hr. Rochefocault, har sendt sin Ambassade-Secretair som Coureer til Paris, og man venter med stor Længsel hans Tilbagekomst.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-11-21
Fra Newyork skrives under d. 16 Sept., at Jackson er bleven antaget som Erskines Eftermand. - 13 Deserteurer fra den Engelske Fregat Africaine ere, efterat de vare fremstillede for Retten, blovne frigivne igjen. Efter Statssecretairens Mening fastsatte Præsidenten i Tribunalet, at ingen Deserteurer fra Engelske Skibe skulle arret teres af de forenede Staters Retsbetjente, for siden at udleveres til den Brittiske Regjerings Officierer. Tilskuerne udtrykte deres bifald ved et trefold Hurraraab og førte Deserteurerne i Triumph tilbage. Det betydelige Antal Engelske Fartøier, der ankre paa Basques store Rhed er blevet forøget med en Fregat, der tilligemed en Kutter krydser saaledes, at Farten bliver meget farlig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-11-21
J Dison ere 325 Mand af det Schiliske Corps blevne dømt til Galeierne og føres nu did i smaa Afdelinger. De bestaae for det meste af lutter unge Mennesker.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-11-21
Fra Madrid meldes under d. 22 Oct. den officielle Efterretning, at General St. Cyr har i Catalonien slaaet General Blakes Armee, som var 25,000 Mand stærk. Blake har mistet af Døde, Saarede og Fanger over 1/2 Deel af sine Folk. Hans Bagage, hans Artillerie og hans Munition er faldet i de Franskes Hænder. Bønderne ere igjen vendte tilbage til deres Hjemstavn. Fangerne bringes til Frankrige. - Det Rygte er almindeligt, at Keiseren vil snart komme til Spanien, og man forsikkrer, at Kongen allerede har udnævnt den Deputation, der skal reise hans høie Broder i Møde paa Grændserne. - Man taler om vigtige Fordele, som General Bonnet har havt over nogle Levninger af Oprørerne, under en vis Marquesillo.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-11-25
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. 223823 Ras Me Syvende Aargang. No. 14. Udgivet og forlagt af J. Werfel, trykt i Kjøbenhavn, hos P. H. Höeckes Enke. Løverdagen den 25 November, 1809. Hier hab ich ein Clystier, das sich gewaschen har Geert, i Harlequin Patriot. Hr. Udgiver.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-11-25
Eftersom jeg just har en Time tilovers fra andre Forretninger, og er, som man siger, en alde, saa vil jeg spendere et Brev paa Ham og sige Ham mine Tanker om Hans Skriverie. Jeg holder Hans Blad fordi jeg sandt at sige ikke giver læst Bøger, som falder mig alt for besværligt, og det nu eengang dog er Skik og Brug at læse noget, for ikke at være en reen Jgnorant i Politiken, og Dagens Historie. Jeg læser hans Blad gjerne efter at jeg har spist til Middag, og jeg saaledes sidder halv vaagende og halv sovende i min Divan for at tage mig en Luur, thi Resten af Dagen. har jeg ganske andre Affairer at tage Vare paa, og naar jeg har spiist gider jeg ikke strabadsere Hjerneorganerne og Livsgeisten for meget, thi, det er, som min Doctor siger, skadeligt for Sundheden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-11-25
Det fornøier og amsserer mig ret inderlig, at man har componeret en ret lystig Vise over Tangsaltet og Tangmændene, og at man ret synger den con amore efter en liflig Melodie i toutes les bonnes compagnies. Den, som det rammer, faaer parblen en velfortjent Tøraf, og det er ikke andet end billigt, at en Skomager bør blive ved sin Læst og en Comediant ved sine Comedier. Det er et Ordsprog, hvormed man kan stoppe Munden paa alle saakaldte Patrioter. Et det noget for Folk, som man lønner, fordi de skal fornøie os med Spas og Løier og Komikheder, at spilde Tiden med at koge Salt, Jeg maa reent ud sige, at den Skik, at skrive Viser og Epigrammer over Folk, som den patriotiske Manie er kommen over, er ret en god Skik, som behager mig meget, i hvor stor en Hader jeg ellers er af Publicitet og Liberte de la Presse og poetisk Næsvished. Trykkefrihed har jeg aldrig protegeret, fordi en Mand af min Stand ikke kan vide sig et Øieblik sikker, hvor man har Lov til at trykke hvad man vil, men Skrivefrihed, det vil sige, Frihed til at skrive Viser og andre lystige Satirer over Folk, som fortjene det, og lade dem circulere blandt Venner og afsynge i Selskaber, det holder jeg nok af. Det opmuntrer deels Geisten og tjener deels som et Tugtens Riis for de saakaldte Patrioter, der med Pokkers Vold og Magt vil paanøde os det Nationale og Nationale. J saa Henseende ere vi Danske, sans comparaison, Creatures, som nu eengang ere skabte til at lade sig madde og klæde af andre Nationer, og jeg indseer slet ikke, hvorfor man partout just skal gjøre sig Livet suurt, naar man kan have det sødt. Efter mine Principer burde man endog lade sine Klæder og Skoe sye udenlands, thi deels faaer man dem der bedre og smagfuldere, deels kan en Skræder og Skomager, som Erfaringen har lært, jo vinde langt mere ved at arbeide med Hovedet end med Hænderne, og jeg troer, at en Stat aldrig kan bringe det videre i Perfectbilite end naar dens Jndvaanere ganske kunne undvære Hændernes Brug, thi det er og bliver dog temmelig evident, at jo meere et Menneske trænger til Hænderne des længere borte er det fra det veritable Civilisation. - Betræffende den Nationalaand, som Han ideligen skraaler paa, Hr. Udgiver, da troer jeg, at en Nation altid er bedst tjent med, ikke at have for megen Aand eller Esprit. Havde Franskmændene havt lidt mindre Aand end de virkelig have, saa havde Revolutionen og med den saa meget andet neppe fundet Sted. Hvad ruinerede Athenen? Hvad ruinerede Rom, Jkke min Siel andet end for megen Aand, min Ven! For det enkelte Menneske kan det have sin Nytte at have Aand, men for en Nation er den en reen Pest.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-11-25
De og Deres Colleger har i denne Tid saa travelt med det Danske Sprog, som De kalder en Nationalskat og Nationaleiendom, og en verite gjør saa megen Fete af, at det Halve er nok. Men jeg maa reent ud sige Ham, min Ven, det convenerer mig slet ikke. Vort Sprog er og bliver et meget plumpt og fattigt Sprog. Man kan ikke exprimmere noget deri, uden at det falder saa bondeagtigt, saa massivt, saa rude. O ja for den gemeene Hob, for la Populace, la Canaille kan det være godt nok. Men for den fine Mand, for en Mand af min Stand er og bliver det et besynderligt Jargon. Jeg sætter f. Ex. at jeg vil sige til en Subaltern at han er en dum Person, saa kan jeg paa Fransk sige saa net: Monsieur, vous eres une bete. Men vil jeg sige det samme paa Dansk, maa jeg sige, min Herre, De er et Bæst - et Qvæg - et Fæ, altsammen Ubeqvemsord, som man kan blive mulcteret for og hvorved en Mand af min Stand absolut maa compromitteres. Men derimod une bete er bidende og piquant, uden just ligefrem at være et Skjældsord. Jeg anseer det derfor for reentredicult, at man vil berøve vort kjere Modersmaal de smukke, fine Franske Ord og Vendinger, som betage det sin Rudesse og Plumphed. Jeg veed par Dien ikke hvad en Mand af min Stand skulde fange an, om ikke Sproget var forsynet med saadanne Ord-Surrogater. Havde min Stemme i saa Henseende nogen Vægt, saa skulde ma for enhver, der mynter ny Danske Ord, straffes ligesaa alvorlig som den, der mynter falske Penge. Det er Arrogance at ville give sig ud for rigere end man virkelig er, og at vort Sprog i denne Tid spiller en sand Don Ranudos Rolle blandt Sprogene, det kan ingen negte. Hvad skal man overalt dømme om et Tungemaal, der hverken har et Ord for Parfum eller Eau de la Reine, hver ken for Ragont eller Carbonnade, kort sagt, et Sprog, i hvilket en Mand som jeg ikke kan tale tre Ord, uden strax at komme i den største Ambracement. Hans velaffectionerede Pierre de St. Pierre. P. S.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-11-25
Min Adresse er ellers paa Dansk Peer Peersen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-11-25
Charader. Efter det Svenske.) Grumt mit Første er, ved Gud, J et huusvildt Menneskes Øre, Som man vil paa Porten kjøre; Mere grumt end er den Lyd, Som du i mit Andet hører; Thi det stedse med sig fører: Dødens Bud og sjelden - Fryd. Ei mit Hele og vor Næste Siges altid til det bedste, Men blandt Herrer Rigsdagsmænd, Adler sig Betydningen. 2) Denne Charade, som findes i daglig Allehaande, har i denne Tid gjort megen Opsigt i Sverrig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-11-25
Jnden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-11-25
Udenlandske Efterretninger. Søndagsskolerne i Kjøbenhavn, som henved et heelt Aarti have virket saa meget til Haandværk standens Dannelse og Forædling, ere ved veltænkende Medborgeres kraftige Samvirkning, i bestandig Fremvext, og man har her et talende Exempel paa, hvor meget der kan udrettes, og hvor lidet der behøves, naar mange værdige Borgere forenede ville virke til eet Maal. J det niende Skoleaar ere i samtlige Søndagsskolerne underviiste 3 Mestere, 40. Svende, 350 Haandværksdrenge og 16, som ikke høre til Haandværkstanden, i alt 409.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-11-25
Siden Skolernes Oprettelse ere i dem underviiste 29 Mestere, 356 Svende, 1870 Haandværksdrenge, og 102 udenfor Haandværkstanden, i alt 237.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-11-25
Hr. Skibsbygmester Humble den yngre har uden Betaling givet Underviisning i Skolen for Skibsbygningstegning, og Hr. Engelsen ligesaa endeel af Aaret i Regning og Skrivning for en Classe af Haandværksdrenge. Tegneskolen, som holdes i Holmens Sogns Skolehuus i Laxegaden, er bleven fuldt organiseret, og slittigen besøgt af Haandværks drenge. Den er inddeelt i 3de Classer, en Elementair, en Architectur= og en Frihaandstegningsclasse. Af det reiersenske Rentefond er til Udgivterne for denne Skole bidtaget 150 Rdlr. Skolernes Fond er nu 5000 Rdlr. d. C., hvoraf 4000 Rdlr. ere gjorte frugtbringende i Kongl. transportableStatsfonds, og 1000 Rdlr. i Depositocassen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-11-25
De Danske Søofficerer i Fransk Tieneste, som Admiral Missiess især har anbefalet for de udmærkede Talenter, de have viist, og den Maade, hvorpaa de have staaet ham bi under alle Omstændigheder, ere: Hr. Commandeur v. Dockum, Chef for Orlogskibet Pultusk, Capit. Fasting og Stephanson.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-11-25
Den nærforestaaende fuldkomne Gjenoprettelse af de fredelige Forhold med Sverrig, saavelsom den Aarstids Nærmelse, da Engellænderne forlade Østersøen, har foranlediget Regjeringen, til Lettelse for Financerne, at sætte en ikke ubetydelig Deel af de hidtil paa Feldtfod underholdte Tropper, i det mindste indtil næste Foraar, ud af Tjeneste. De annecterede Batailloner permittere deres Mandskab paa 30 Mand og Linietropperne paa 58 Mand af hvert Compagnie nær, de Regimenter undtagne, der ere recruterede fra langt bortliggende Districter. (Hamb. Correspond.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-11-25
Det Asiatiske Compagnie har solgt Skibet Dannebrog til Hr. Grosserer Tutein for 58,000 Rdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-11-25
Under 22 Novbr. d. A. er Hs. Durchlauchtighed General Prinds Frederich til Hessen, Ridder af Elephanten og commanderende General i den norske Armees 1ste Divisionsdistrict, tillagt Kongelig befaling at tiltræde den interimistiske Regjeringscommission for Norge, og der at tage Sæde umiddelbar efter Hs. Durchlauchtighed Statholder, og Feltmarschal Prinds Christian August til Schlesvig=Holsteen=Sønderburg Augustenburg, Ridder af Elephanten og Stor-Commandeur af Dannebrogen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-11-25
Vexelcours den 24 Nov. Hamborg 345 to Maaneder, 351 a vista Spec. 367 3/4 PC., som udgjør 3 Rdlr. 50 s. D. C. for 1 Rdlr. Spec. Disc. 6 PC. - J Hamburg var Coursen d. 21 Nov. 356; men ingen Søgning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-11-25
Avancement, Forflyttelse og Afgang ved Vor Landmilitair-Etat.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-11-25
Det har allernaadigst behaget Os at resolvere som følger: Under 20de Nov. 1. Sec. Lieut. C. B. 9. Helmich, af Marine-Reg., udnævnes til virkelig Prem. Lieut. ved samme. 2. Sec. Lieut. ved det nordenfieldske Jnfant. Reg. F. H. v. Meidell, hvis Bestemmelse ved hans Afgang fra det norske Landcadetrorps var at ansættes ved det bergenhusiske Jnf. Reg., men blev indtil videre placeret ved førstbemelte Regiment, skal nu derfra afgaae, hvorimod han ansættes som Prem. Lieut. i det bergen. Jnf. Reg. med Ancienn. af 15 August 1808 for Prem. Lieut. H. v. Geelmuyden, hvis Formand han efter sin Ancien, havde været, ifald han efter sin Bestemmelse strax var bleven ansat i det bergenh. Reg. 3 Sec. Lieut. D. v. Winding, af det 2det jydske Jnf. Reg. annect, Bataill. afskediges, efter Ansøgning, i Naade af Krigstjenesten.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-11-25
Under 21de Nov.: Obersterne C. S. v. Bassewitz, Chef for det sjællandske Rytter-Reg., og G. F. v. Mechlenburg, Deputeret i Gen. Commiss Collegiet, udnævne Vi herved allernaadigst til Generalmajorer. 2. Toldinspect, i Odensee, Capit. H. C. Kragh, meddele Vi Generalkrigscommissairs Caracter med Tilladelse at bære den for de caract. Generalkrigscommissairer reglementerede Uniform og Armeens Felttegn. 3. Stabscapit. O. C. v. Holck, af Kronens Reg., udnævnes herved til Compagniechef for det vacante føndre søndfjordske Comp. i det bergenh. Jnf. Reg. med fuld national Compagniechefs Gage, men forbliver, saalænge Krigen varer, i sin nuhavende Post som Adjutant hos Generalmajor v. Kardorff. 4. Forhen værende Lieut. ved Vort Livjægercorps F. S. Vogudvævnes til Capit. af Armeen, dog skal denne Udnævnelse ikke give ham Fordring paa videre Avancement i Armeen. 5. Student C. S. Foss udnævne Vi herved til Sec. Lieut. a la suite med Extragage ved Liv regim. Ryttere, dog uden Ancien, indtil han har taget den befalede Exammen ved det holsteenske militaire Jnstitut. 6. Escadronschirurg ved Vor Livgarde til Hest A. Christian Kögel meddeles Jndfødsretten og tillægges herved Underchirurgs Caract, med Tilladelse at bære den for Underchirurgerne reglementerede Uniform, Under 23de Nov. 1. Commandeuren for det 2det jydske Jnf. Reg. 3die Bataill., Major M.v. Westerholdt, afskediges efter Ansøgning, formedest Svagelighed, i Naade af Krigstjenesten med 300 Rdlr. aarlig Pension under Navn af Vartpenge. 2. Capitainerne C. H. v. Halle af det holsteenske Skarpskyttercorpses 1ste Bataill., O. C. v. Heym af fyenske Jnf. Reg. og C. E. v. Bechtolsheim af det slesvigske Jnf. Reg. reserveres Majors Ancienn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-11-25
Hovedqvarteret i Vor Kongelige Residentsstad Kjøbenhavn, den 25de November 1809. Frederik R.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-11-25
Udenlandske Efterretninger. Offentlige Blade indeholde som en Mærkværdighed, at Pave Pius VII. har med Storhertugen, af Würsburgs Tilladelse bekjendtgjort et Aflad, som for evig Tid gives de christne Troende, der bede for deres med Døden stridende Brødre.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-11-25
Fra Petersborg skrives under den 31 Oct. Vor Cours forbedrer sig, hvortil en Operation, som er i Værk, vil medvirke. Russiske Producter holde sig endnu i Prisen. Af Jndførselsvarer have vi faaet adskillige Forraad, men Priserne holde alligevel Stand. Fragterne ere endnu høie, 26 Rdlr. til Nordsøen, 50 a 60 til Østersøen. Petersborg d. I Nov. Allerede for 14 Dage siden var Kulden i Archangel saa stærk, at 30 Skide ikke kunne tiltræde deres Reise formedelst Jsen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-11-25
H. M. Keiseren er endnu ikke ganske helbredet for den Upasselighed, som er en Følge af den Skade, han for nogen Tid siden har faaet paa Foden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-11-25
Amsterdam, d. 18 Nov. 300 Smuglendlere have anholdt en Escorte, bestaaende af 1 Corporal og 4 Mand, som skulde bringe et i Grethylanholdt Fartøi til Aurich. Smughandlerne ere blevne slaaede paa Flugten.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-11-25
Den Forandring, som Freden mellem Frankrige og Østerrige har frembragt i Saltvæsenet, er betydelig. Salzburg og Berchtolsgaden ere to Hoved Saltlande for Tydskland. Det første besidder, den store Saline i Hallein, der faaer sit Salt fra Darrebjergene i Nabolavet. Den har imellem møre Fielde meget glindsende Saltaarer af guul, rød, hvid og blaa Farve. Bjergfolkene hugge der store Kamre, 2 til 300 Skridt lange, 100 til 150 Skridt brede og 3 til 4 Alen høie, og udfylde dem med Vand. J en Tid af 6 til 7 Uger opløser dette Saltet og forvandler det til Soole, som da ledes til Hallein og sydes. Bayern fik deraf fordum, efter en Tractat, 264,000 Centner for 36 Kreuzer hvert, som det for største Delen afsatte udenlands. Ligeledes havde det forpagtet Saltværket i Gollenbach for godt Kjøb, og benyttede den her vundne reene Saltsteen og Seole fra Reichenhall til at forbedre den Soole, der sydes i Tranenstein.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-11-25
Da Salzburg og Berchtolsgaden allerede paa Grund af deres Beliggenhed sandsynligviis tilfalde Bayern, og dette desuden allerede er i Besiddelse af de rige Saltværker ved Hall i Tyrol, saa tilfalder for største Delen samme Salthandelen i det sydlige Tydskland og Schweiz; thi de Würtembergske Saliner, ved Hall i Schwaben ere ikke saa betydelige. Paafaldende vilde Skjebnens Omskiftelighed være her. Fordum var Bayern i Henseende til Salt afhængigt af Østerrige, nu vilde Østerrige i en vis Henseende blive det af Bayern. Vel beholder det Saltkammer=Godset ved Gemund i Østerrige oven for Ens, men en Deel af de dertil hørende Skove komme, endskjønt de er de Østerrigske Regenters Privateiendom, dog under fremmed Herredømme. Men til at drive dette Værk, som forsyner hele den vestlige Deel af Monarkiet, er Ved saa meget mere nødvendigt, som dette ikke allene er fornødent til Brændsel, men ogsaa til Grubebygningen. Med mindre Umage end her vindes Saltet i de Wielitzkaske Værker i Gallizien. Den haarde Steen, som man lader staae i Søiler eller Vægge, tjene denne underjordiske Stad til Støtter. Bjergfolkene afløses hver 8 Timer, og have ikke, som man urigtigen foregav, deres bestandige Bopæle under Jorden. Men Heste til de fornødne Forretninger haves der bestandig, og deres Stalde ere udhugne af Saltsteen, ligesom og nogle smaa Capeller, hvori der til bestemte Tider læses Messe. J disse ere Altare, Korse og andre Kirkesager, f. Ex. den hellige Sigismunds Billedstøtte udhugne af Salt. gode Tider fandt 12 til 12000 Arbeidere Beskjeftigelse her, og aarligen vandtes 700,000 Centner; nu vindes langt fra ikke saa meget.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-11-25
J det i Paris udkommende Bibliotheque Americaine findes høist interessante Efterretninger om de forenede Americanske Stater, hvoraf her leveres nogle af de mærkeligste. Americanernes hele Krigsmagt var i April 1806, 503,073 Mand, Statsindtægterne bleve anslaaede til 14 1/2 Mill. Dollarer, og de staaende Udgivter til 11,400,000. J den sidste Sum indbefattedes 3,600,000 Doll. til Renternes Betaling og 4,400,000 til Afbetaling paa Capitalerne. Summen af den Gield, som de Americanske Stater have afbetalt indtil Begyndelsen, af indeværende Aar, udgjør henved 34 Mill. Doll. Den Americanske Skat, skulde, efter Skatkammer-Secretair Gallatiens Forsikkring, i Begyndelsen af Aaret 1809, efter at alle Udgivter og Renter ere betalte, have et Overskud af 11 Mill. Manufacturerne og Fabrikerne ere meget talrigere og i større Fremvext end de fleste Europæiske Statistikere troe. - Den eneste Afgift, Jndbyggerne betale, bestaaer i Told af indkommende Varer. Afgivter af udgaaende Varer stride baade mod Constitutionens og Folkets Aand. Alle øvrige forhenværende directe og indirecte Skatte ere aldeles blevne ophævede under Jeffersons Præsidentskab.