JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1779-04-23
Kongel. Lotterie=Jnspecteur. Hos Brødrene Berling i Pilestræde ere, foruden endeel andre, følgende Bøger til Kiøbs for hossatte Priser: Medelbyes Postil 5 Mk. Raschous Religions Artikler 6 Mk. Drelincourt en troende Siels Trøst imod Dødens Skræk 4 Mk. 8 Sk. Joseph Jødiske Historie, oversat af Andreas Reyersen, 3 Dele, 4 Rdlr. 3 Mk. Lutheri Christendom ved Martinum Statium 4 Mk. 8 Sk. Budder gudelige Lærdom og gode Gierninger og Sæder 1 Rdlr.; Mk. Lægen af D. Unzer, 12 Deele, 8 Rdlr. Tillæg til samme 1 Rdlr. J. A. Unzers medicinske Haandbog 1 Rdlr. Fordycer Prædikener for unge Fruentimmer, 2 Dele, 3 Mk. 8 Sk. Den indbildte Syge, en Comoedie, 1 Mk. Stedmoderen, en Commodiaf P. T. Wandal, 1 Mk. Mohren, en Comoedie, 12 Sk. Stedmoderen, en original Comoedie i 5 Acter af P. T. Wandall, er til Kiøbs hos Brødrene Berling i Pilestræde for 1 Mk.
Berlingske Tidende, 1779-04-26
Constantinopel, den 17de Martii. Man kan nu meddeele den visse Efterretning, at der vedden her værende Franske Gesandtes Megling virkelig den 11te huj. er bleven sluttet Fred paa 35 Aar imellem Tyrken og Russerne, og det med den Betingelse, at de Crimiske Tartarer selv frit skulle kunde vælge deres Chan, hvilken den Tyrkiske Sultan dog, som ellers skeet er skal tilsende en Sabel og Turkan til Erkiendelses=Tegn. Russerne skulle have 6 Skibe, dog hver kun med 4 Kanoner, til deres Handel i det sorte Hav. Ligeledes er det og tilladt Franzoserne at have tvende, med hvilke de kunde bringe deres Producter fra Frankerig til Crim, og derfra andre Vahre tilbage til Frankerig. Sneen er endelig gaaen bort, men der blæser en meget skarp vinterlig Vind hos os, hvorover vi og intet mærke til Foraaret. Træerne ere endnu ikke udsprungne, hvilke ellers paa denne Tiid pleye at staae i fuld Flor, men vi haabe derover et got Frugt=Aar. Derimod have vi destomindre Haab om at blive saasnart befriede fra den af Vinteren foraarsagede Dyretid, som her er stor, men i Smirna meget stor. Det te Onde ledsages tillige af et Rygte, at Pesten igien har nu indfundet sig iblant Jøderne.
Berlingske Tidende, 1779-04-26
Fra Øen Gnernsen, den 29de Martii. Hvor store de Fordeele ere, som vore Kapere drage af de nu værende Stridigheder imellem Stor=Brittannien og Frankerig, kan sluttes af Tallet paa de af dem opbragte Priser. Samme strækker sig allerede til 57, hvoriblant ere mange Vestindiske, hvilke, tilligemed deres rige Ladninger, efterat Priserne ere blevne erklærede for retmæssige, skal først i Ma Maaned offentlig sælges. Vort Forliis har derimod været lidet. Det bestaaer allene i 8 smaae Kaperskibe.
Berlingske Tidende, 1779-04-26
Brest, den 6te April. Efterat de Skibe, som Hr. de la Motte Piquet ventede fra Bourdeaux, vare hertil ankomne, saa er samme i Gaar den 5te afseylet med 5 Skibe af Linien og nogle Fregatter. Han skal forhen have skrevet til Hoffet, at, dersom man gav han 10 Skibe, skulde han vove at slaae sig igiennem alle Engelske Escadrer for at komme til d'Estaing. - Det heder, at Hr. von Guichen skal med 15 Skibe gaae i Søen, og at der i dette Aar slet ingen Observations=Escadre skal være i Canalen fra vor Side.
Berlingske Tidende, 1779-04-26
Rom, den 31te Martii. J Følge de udspredte Efterretninger, hvilke og blive meddeelte Cardinalerne og de udenlandske Ministre, skal Pavens Sygdom merkelig have aftaget. Saadant synes endnu at blive meere rimeligt, ved det at Hs. Hellighed den 18de huj. om Morgenen har givet de tvende Candinaler Conti og Gi rand Audience, i Henseende til deres Departements=Sager. Men man veed fra en sikker Haand, at man just paa samme Dag har igien maattet aarelade Hs. Hellighed, for at lindre ham de store Smerter, som han føler paa sit heele Legeme. Raseriet havde ligeledes atter igien indfundet sig. J Gaar Morges bleve tvende Blærer trukne, for at afføre de slemme Fugtigheder, om hvilke Lægerne endnu stedse befrygte, at de maatte angribe Brystet.
Berlingske Tidende, 1779-04-26
Stockholm, den 13de April. Man venter nu med det første et bestemt Svar fra det Engelske Hof, i Henseende til det Forhold, som de Engelske Krigskibe og Kapere skulle iagttage i Henseende til de Svenske Skibe. - Fire Krigskibe og 6 Fregatter ligge seylfærdige til at løbe i Søen først i tilkommende Maaned til Sikkerhed, og Beskyttelse for vor Handel og Skibsfart. De øvrige udrustede Skibe blive indtil videre Ordre liggende i Carlscrona.
Berlingske Tidende, 1779-04-26
En Fregatte paa 40 Kanoer er for nogle Dage siden gaaet under Seyl fra bemeldte Havn til Marocco.
Berlingske Tidende, 1779-04-26
Af Breve fra London, den 9de April. Ministerium har endnu ingen nærmere Efterretninger fra Georgien eller om den Expedition, som har været foreslaget imellem de fra Nyeyork derhen sendte Kongelige Tropper, og de som have begivet sig paa Marchen fra St. Augustine, for fra Sønden af at trænge ind i de forenede Amerikanske Provinzer. Jmidlertid erfarer man af Beretninger fra Philladelphia, at man der smigrer sig med, at denne Expedition i visse Maader ligner den Canadiske. Den skal i det mindste udi Fremtiden forefinde lige Vanskeligheder. Bemeldte Beretninger udgive det forvist, at efterhaanden som General Prevost og Campel skulde rykke frem i Landet, vilde de finde større Modstand. Først i Februarii har man i Philadelphia erfaret at det 1ste og 6te Regiment fra Syd=Carolina, et stærkt Corps fra Nord=Carolina, og 100 Mand Militz fra Grævskabet Cambden havde sat sig paa Marchen, mod de Sydlige Grændser, og at et andet Detaschement at 1000 Mand Cambdensk Militz, en Division Nord=Carolin ske Tropper og et stort Corps Virginier ligeledes skulle følge efter dem. Nærmere Beretninger fra Charlestown melde følgende: "J Gaar ankom her vor Kaper America paa 36 Canoner, med det Engelske Skib, the Ostringe paa 26 Kanoner, som hører til Admiral Gambiers Escadre. Dette Skib har værget sig i 6 Timer mod vor Kaper. Om General Prevost's og Oberst Campbels Expedition hører man her endnu intet. Man er desaarsag og noget bekymret, thi de Brittiske Tropper ere ikke allene ved den fordeelagtige Stilling, som General Lincoln har taget, afskaarne fra Staden Savannah, men man veed og, at foruden vor Provinzes Tropper har et talrigt Corps Virginier tiltraadt Marchen til vor Biestand.
Berlingske Tidende, 1779-04-26
London, den 13de April. Den 29de Martii foreslog General Howe Underhuset, at en Commission den 22de April maatte blive udnævnt, som kunde undersøge hans egen og hans Broders, Lord Howes Commando=Førelse i Amerika. Dette Forslag, som det Ministerialske Partie stærk satte sig imod, gik igiennem ved 7 Stemmer imod 66. Adskillige andre Officierer bleve tillige bevilgede at vidne, og iblant disse Lord Cornwallis. - Paa samme Dag blev og bevilget, at de Brevskaber, som angiden Bourgoyniske Expedition, skulde til Undersøgning blive forelagte samme Commission, som skal undersøge HowerneSag. Dette skeede efter Bourgoynes Forslag. - Den 30te ejusd. blev der skikket Bud til Overhuset, for at bede samme om at tillade Lord Cornmallis, at stille sig for Huset den 22de April, for der at blive afhørt af Commissionen i den Howiske Sag. Dette Forlangende blev og strax bevilget af Overhuset. Paris, den 12te April.
Berlingske Tidende, 1779-04-26
J Fredags kom en Coureer fra vores Ambassadeur i Madrit hertil, som havde været 9 Dage underveys. Den Spanske Ambassadeur har og for nyelig faaet adskillige Coureerer fra samme Sted og igien affærdiget samme. Man troer endnu bestandig, at Spanien erklærer sig for vores Partie. -J Dag har det Rygte udbredet sig, at den Engelske Ambassadeur i Madrit, Lord Grantham, er reyst derfra. Paa Verftet i Rochefort, hvor Krigskibet, le Maignamine paa 80 Kanoner sidst i denne Maaned skal løbe af Stabelen, arbeyde daglig 4000 Mennesker. Til Brest er man ligesaa ivrig beskiæftiget. Man forsikrer, at der er en tilstrækkelig Forraad nok af Skibs: Bygnings Materialier til meere end 30 Skibe i vore Magaziner. - Man siger og, at Republiken Genua, fra hvis Stater vi allerede have bekommet et Antal Matroser, endnu vil levere os en betydelig Mængde af samme. - J disse Dage gik det Rygte, at Hr. Grasse havde forenet sig med Græv d Estning. Men dette er ikke siden bleven bekræftet. Derimod skal Regieringen har ve bekommet Depecher fra Græv d'Estning, som meldte, at han havde skikket 4 Fregatter imod Hr. von Grasse, for at lade ham vide, hvorledes han havde at styre sin Cours.
Berlingske Tidende, 1779-04-26
Fra de Franske Grændser, den 13de April. Efter Breve fra Paris kommer Hr. Gerard, Kongelig Fransk befuldmægtig Minister hos de foreenede Stater i Am rika, efter sin Ansøgning tilbage, og Græv de la Luzerne forhen værende Fransk Minister i München, er bleven udnævnt til at afløse ham. Det heder, at de forenede Stater skull de anlægge en Banke i Paris, af hvilken de Vexler, som Congressen trækkede, skulde blive betalte. Det Franske Ho skal giøre Forskudet til den behøvende Fond, og Kongressen, skal afbetale samme med Amerikanske Producter, saasom Tobak &c.
Berlingske Tidende, 1779-04-26
Ober=Rhin, den 10de April. Efter Breve fra Paris har man sammestæds talt meget om 4 Armeer, som skulde komme til at staae i Normandiet, Nederlandene, ved Strasburg, og i en anden Egn ved RhinStrømmen. Det er bleven sagt, at Entrepreneurerne allerede havde faaet den behørige Ordre til at levere Fourage og Levnetsmidler til disse Armeer. Det store Forliis, som Frankerig har lidt ved Engelænderne, have der saa lidet svækket det krigerske Sindelav, at man nu taler om intet andet end Krig, Adskillige Armeer skal formeres. Denne vigtige Nyehed, skriver man, er tilforladelig, thi Entrepreneurerne for For rage og Lenetsmidler, maae desaarsag allerede vende sig til deres Bureaux. En af disse Armeer skal samles i Normandiet, een i Nederlandene, og en ved Strasborg. Den sidstes Samling torde dog, dersom Freden i Tydskland kommen i Stand, igien blive afsagt.
Berlingske Tidende, 1779-04-26
Madrit, den 25de Martii. Jnfantens Don Lovis, Kongens Broders Gemahlinde er den 6te huj. paa Slottet Arenas lykkeligen bleven forløst med den anden Prinds. Biskopen af Avila døbte den nyefødte Prinds, som tillige med sin Moder, som Selv opammet ham, befinder sig meget vel. - Krigs=Floden i Cadix bliver bestandig stærkere, og i det heele Kongerige bliver Soldater, og Matroser=Hvervingen uafladelig fortsat.
Berlingske Tidende, 1779-04-26
Bryssel, den 13de April. Efterretninger fra Paris lader os troe, at det Franske Ministerium har besluttet, at erkiende Pohlens Deeling for gyldig, naar de Tydske Magter derimod erkiendte de foreenede Amerikanske Staters Uafhængighed.
Berlingske Tidende, 1779-04-26
Warschau, den 14de April. Den nye Convention, som er kommen i Stand imeller Rusland og Porten til den i Aaret 1774 sinttede Freds=Stad, fæstelse, er den 21de Martii bleven undertegnet af begge Parter. Strax derpaa har den Russiske Gesandt i Constantinopel, Hr. von Stachief, havt en offentlig Audience hos Stor viziren.
Berlingske Tidende, 1779-04-26
Haag, den 6te April. Staterne af Holland have endelig fattet den Beslutning førend de skiltes ad, at give de Skibe, som vare ladte med Skibs-Munition til Frankerigs Tieneste Bedækning; men de øvrige forenede Provindser torde nok forhale deres Beslutning derover, og lægge dem Besværligheder i Veyen. - Om Landtroppernes Formering skal der ikke være talet det ringeste i denne Forsamling; men man har udsat disse Raadslag, ninger til den næstkommende Forsamling, som ved Slutningen af denne Maaned skal tage sin Begyndelse.
Berlingske Tidende, 1779-04-26
Haag, den 17de April. General=Staterne have ladet publicere en Pardon for de Matroser og Søefolk, som ere deserterede af Republikens Tieneste, eller som have begivet sig i fremmet Tieneste paa Krigs= eller Koffardieskibe, eller paa Fiskefangst, naar de inden et Aar indfinde sig igien.
Berlingske Tidende, 1779-04-26
Holland, den 17de April. J Henseende til Prindsens Arvestatholderens yttrede Meening i Staternes Forsamling af Provindsen Holland; At Republiken maatte bringe sin Landmagt til 40 eller 50000 Mand, og Floden til 50 a 60 Krigskibe, har Staden Amsterdam og de andre anseeligste Stæder i denne Provinds været af den Meening: At, da Republiken ikke havde det ringeste at frygte for nogen Landkrig, saa var der og ingen trængende Nød for Haanden til at formeere Armeen: Vel kunde det være til Republikens Velfærds Beste at have 50 til 60 Krigskibe i Tieneste; men da denne Formeerelse udfordrede lang Tiid og mange Penge, saa maatte man, indtil de andre Provindser havde leveret sin Andeel af Omkostningerne, holde sig til den i Slutningen af forrige Aar besluttede Udrustning af 32 Skibe til Republikens Skibsfarts Beskyttelse, ligesom samme i Staternes Beslutning af Holland den 28de Jan., som General=Staterne have antaget, ere bevilgede, og man derved forordnede Bedækning efter alle Tractaternes Udstrækning. J Staternes Forsamling af Holland den 30te Martii fik denne Meening Overhaand ved 10 Stemmer imod 9, i Følge heraf bleve Convoyerne besluttede. Den følgende Dag vilde den halve Deel af Adelen, som kun har en Stemme af 19, gjøre en Protestation imod denne Beslutning: men samme havde af 2de Aarsager ikke Sted. 1) Fordi det var ikke meere Tiid til at protestere, thi det skulde have skeet samme Øyeblik, da Beslutningen blev tagen, og 2) fordi den anden halve Deels Meening var tvertimod og Enighed er nødvendig, naar der skal protesteres. - Altsaa er man nu gjort skyldig til at lagttage en sand Neutralitet, og til at giøre vor Skibsfart respecteret.
Berlingske Tidende, 1779-04-26
Schlesien, den 18de April. J nogle Dage ere næsten fra alle Gesandterne, som opholde sig i Teschen, Courerer blevne affærdigede til deres respective Hoffer. - Af de undertegnede Freds=Punkters Jndhold vil man have faaet at vide saa meget tilforladeligt, at Churfyrsten af Pfalz skal efter samme komme til en næsten fuld Besiddelse af de Churbayerske Lande. - Alle Tropperne ligge endnu uforanderlig i deres hidindtil hafte Qvarterer, og om Hs. Majestæts Kongens Afreise fra Breslau er endnu intet vist at høre.
Berlingske Tidende, 1779-04-26
Augsburg, den 15te April. Den 3die huj. kort førend Posten afgik, havde det Rygte udbredt sig, at Hs. Hellighed i Rom var død; dog erfarede man endnu førend Postens Afgang, at det Rygte var ugrundet. Eger, den 10de April.
Berlingske Tidende, 1779-04-26
Vi vente her 3de Frie=Korps von Otto, Geisau og Voltern, hvilke efter Sigende skulde tilligemed de Ungerske Husarer og Croatter besætte Forhugningen omkring Staden. J Egnen ved Ober= og Under=Schønau er en Leyr afstukket, hvor man skal forsamle et Korps af 16000 Mand.
Berlingske Tidende, 1779-04-26
Neder=Elven, den 18de April. Den Vinterkulde, som i Aar ey har regieret i de Nordlige Lande, synes nu at være kommen tilbage fra Sønden og SydOst, nemlig fra Smirna, Constantinopel &c., hvor den mid i Februario har taget Afskeed. Allerede sidst i Martio havde i Pohlen, efter Beretninger fra Warschau, det skiønne Foraars Veyr pludselig forandret sig til en raae Eftervinter, og det frøs der stærkt. Her i Egnen havde man endnu den 14de huj. en Dag, som i Junio. Men dette varme Veyr er siden i Forgaars med Nord=Ost og Syd=Ost Vind saaledes ophørt, at Dag endog ved det klareste Soelskin Vinterens Kulde er kommen igien. Der har i Nat og forrige Nat frosset temmelig stærk Jis. Alle Frugt=Træer staae i beste Flor.
Berlingske Tidende, 1779-04-26
Fyhn, den 23de April. Natten til den 21de hujus opkom en ulykkelig Jldebrand i et Huus paa Broeholm Gaards Grund, der saaledes tog til, at det inden faa Timer laae i Aske. Der vides ingen Aarsag til samme, men formenes ved onde Mennesker anlagt.
Berlingske Tidende, 1779-04-26
Helsingøer, den 26de April. Den 23de hujeretournerede med megen stærk Storm de 10 Norske Skibe, som Dagen forhen vare udgaaet, og fra Østersøen ankom 2 Svenske fra Stockholm til Engeland, 1 af og fra Lübeck til Bourdeaux med Staver, 2 Hollandske fra Memel med Tømmer. Den 24de huj. ankom fra Nordsøen en Portugisisk Snoufra Havre de Grace med Salt til Riga, 4 Engelske af og fra Skotland, 6 Hollandske fra Amsterdam, og fra Østersøen ankom Hukkerter af og fra Kiøbenhavn til Jsland, 1 Svensk fra Wismar til Engeland med Ærter. Den 25de huj. udgik med V. N.V. Vind alle de Skibe, som laae her til Østersøen, og fra Nordsøen indkom 15 Hollandske, 6 Engelske til Riga, 1 Dansk fra St. Ubes til Kiøbenhavn med Salt, 4 Danske fra Norge til Kiøbenhavn, 3 Svenske fra Pommern til Gothenborg. I Gaar ankom i Kongel. Engelsk Convoy Fregat fra Hull, som havde 24 Skibe, under sin Convoy. J Sundet ligge for contrair Vind 75 Skibe til Nordsøen, hvoriblant 6 Fisker=Hukkerter af Kiøbenhavn, Skip. Søren Hirschnach af og til Aarhuus, 18 af og til Norge Af Havnen udgik den 24de huj. Paqvetten og Skip. Jacob Madsen, samt Munck, alle 3 til Kiøbenhavn, og 3 af Færgelaugets Faar tøyer med Brabands Humle til ibid. Den 25de huj. indkom Skipper Jens Rasmussen af Nyekiøbing paa Morsøe fra Thisted med 570 Tdr. Kongel. Magazin Rug.
Berlingske Tidende, 1779-04-26
Kiøbenhavn, den 26de April. Den 12te April h. a. er Chefen for Garnisons Compagnie paa Fæstningen Christiansøe Capitaine Herman Bon Wolssen allernaadigst bestilt til Commandant sammesteds, og derhos med Commandeur=Capitains Caracter gratificeret. J meldte Beretninger udgive det forvist, at efterhaanden som General Prevost og Campel skulde rykke frem i Landet, vilde de finde større Modstand. Først i Februarii har man i Philadelphia erfaret at det 1ste og 6te Regiment fra Syd=Carolina, et stærkt Corps fra Nord=Carolina, og 100 Mand Militz fra Grævskabet Cambden havde sat sig paa Marchen, mod de Sydlige Grændser, og at et andet Detaschement at 1000 Mand Cambdensk Militz, en Division Nord=Carolin. ske Tropper og et stort Corps Virginier ligeledes skalle følge efter dem. Nærmere Beretninger fra Charlestown melde følgende: "J Gaar ankom her vor Kaper America paa 36 Canoner, med det Engelske Skib, the Ostringe paa 26 Kanoner, som hører til Admiral Gambiers Escadre. Dette Skib har værget sig i 6 Timer mod vor Kaper. Om GeneralPrevost's og Oberst Campbels Expedition hører man her endnu intet. Man er desaarsag og noget bekymret, thi de Brittiske Tropper ere ikke allene ved den fordeelagtige Stilling, som General Lincoln har taget, afskaarne fra Staden Savannah, men man veed og, at foruden vor Provinzes Tropper har et talrigt Corps Virginier tiltraadt Marchen til vor Biestand.
Berlingske Tidende, 1779-04-26
London, den 13de April. Den 29de Martii foreslog General Howe Underhuset, at en Commission den 22de April maatte blive udnævnt, som kunde undersøge hans egen og hans Broders, Lord Howes Commando=Førelse i Amerika. Dette Forslag, som det Ministerialske Partie stærk satte sig imod, gik igiennem ved 7. Stemmer imod 66. Adskillige andre Officierer bleve tillige bevilgede at vidne, og iblant disse Lord Cornwallis. - Paa samme Dag blev og bevilget, at de Brevskaber, som angiden Bourgoyniske Expedition, skulde til Undersøgning blive forelagte samme Commission, som skal undersøge Hovernes Sag. Dette skeede efter Bourgoynes Forslag. - Den 30te ejusd. blev der skikket Bud til Overhuset, for at bede samme om at tillade Lord Cornmallis, at stille sig for Huset den 22de April, for der at blive afhørt af Commissionen i den Howiske Sag. Dette Forlangende blev og strax bevilget af Overhuset. Paris, den 12te April.
Berlingske Tidende, 1779-04-26
J Fredags kom en Coureer fra vores Ambassadeur i Madrit hertil, som havde været 9 Dage underveys. Den Spanske Ambassadeur har og for nyelig faaet adskillige Courerer fra samme Sted og igien affærdiget samme. Man troer endnu bestandig, at Spanien erklærer sig for vores Partie. -J Dag har det Rygte udbredet sig, at den Engelske Ambassadeur i Madrit, Lord Grantham, er reyst derfra. Paa Verftet i Rochefort, hvor Krigskibet, le Maignamine paa 80 Kanoner sidst i denne Maaned skal løbe af Stabelen, arbeyde daglig 4000 Mennesker. Til Brest er man ligesaa ivrig beskiæftiget. Man forsikrer, at der er en tilstrækkelig Forraad nok af Skibs: Bygnings Materialier til meere end 30 Skibe i vore Magaziner. - Man siger og, at Republiken Genua, fra hvis Stater vi allerede have bekommet et Antal Matroser, endnu vil levere os en betydelig Mængde af samme. - J disse Dage gik det Rygte, at Hr. Grasse havde forenet sig med Græv d Estaing. Men dette er ikke siden bleven bekræftet. Derimod skal Regieringen har ve bekommet Depecher fra Græv d'Estning, som meldte, at han havde skikket 4 Fregatter imod Hr. von Grasse, for at lade ham vide, hvorledes han havde at styre sin Cours.
Berlingske Tidende, 1779-04-26
Fra de Franske Grændser, den 13de April. Efter Breve fra Paris kommer Hr. Gerard, Kongelig Fransk befuldmægtig Minister hos de foreenede Stater i Amerika, efter sin Ansøgning tilbage, og Græv de la Luzerne, forhen værende Fransk Minister i München, er bleven udnævnt til at afløse ham. Det heder, at de forenede Stater skulde anlægge en Banke i Paris, af hvilken de Vexler, som Congressen trækkede, skulde blive betalte. Det Franske Hof skal giøre Forskudet til den behøvende Fond, og Kongressen, skal afbetale samme med Amerikanske Producter, saasom Tobak &c.
Berlingske Tidende, 1779-04-26
Ober=Rhin, den 10de April. Efter Breve fra Paris har man sammestæds talt meget om 4 Armeer, som skulde komme til at staae i Normandiet, Nederlandene, ved Strasburg, og i en anden Egn ved RhinStrømmen. Det er bleven sagt, at Entrepreneurerne allerede havde faaet den behørige Ordre til at levere Fourage og Levnetsmidler til disse Armeer. Det store Forliis, som Frankerig har lidt ved Engelænderne, have der saa lidet svækket det krigerske Sindelav, at man nu taler om intet andet end Krig, Adskillige Armeer skal formeres. Denne vigtige Nyehed, skriver man, er tilforladelig, thi Entrepreneurerne for Fourage og Lenetsmidler, maae desaarsag allerede vende sig til deres Bureaux. En af disse Armeer skal samles i Normandiet, een i Nederlandene, og en ved Strasborg. Den sidstes Samling torde dog, dersom Freden i Tydskland kommen i Stand, igien blive afsagt.
Berlingske Tidende, 1779-04-26
Madrit, den 25de Martii. Jnfantens Don Lovis, Kongens Broders Gemahlinde er den 6te huj. paa Slottet Arenas lykkeligen bleven forløst med den anden Prinds. Biskopen af Avilla døbte den nyefødte Prinds, som tillige med sin Moder, som Selv opammer ham, befinder sig meget vel. - Krigs=Floden i Cadix bliver bestandig stærkere, og i det heele Kongerige bliver Soldater og Matroser=Hvervingen uafladelig fortsat.
Berlingske Tidende, 1779-04-26
Warschau, den 14de April. Den nye Convention, som er kommen i Stand imellem Rusland og Porten til den i Aaret 1774 sluttede Freds=Stad, fæstelse, er den 21de Martii bleven undertegnet af begge Parter. Strax derpaa har den Russiske Gesandt i Constantinopel, Hr. von Stachief, havt en offentlig Audience hos Stor viziren.
Berlingske Tidende, 1779-04-26
Haag, den 6te April. Staterne af Holland have endelig fattet den Beslutning førend de skiltes ad, at give de Skibe, som vare ladte med Skibs=Munition til Frankerigs Tieneste Bedækning; men de øvrige forenede Provindser torde nok forhale deres Beslutning derover, og lægge dem Besværligheder i Veyen. - Om Landtroppernes Formering skal der ikke være talet det ringeste i denne Forsamling; men man har udsat disse Raadslag ninger til den næstkommende Forsamling, som ved Slutningen af denne Maaned skal tage sin Begyndelse.
Berlingske Tidende, 1779-04-26
Haag, den 17de April. General=Staterne have ladet publicere en Pardon for de Matroser og Søefolk, som ere deserterede af Republikens Tieneste, eller som have begivet sig i fremmet Tieneste paa Krigs- eller Koffardieskibe, eller paa Fiskefangst, naar de inden et Aar indfinde sig igien.