JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-09-14
Da vi have ladet os foredrage, at de, som holde Nattergale i Kjøbenhavn, indforskrive fra Danzig, Lübek og Kønigsberg Myretuer til deres Underholdning, og det er bekiendt, at vi ikke langt fra Hovedstaden have Myretuer nok og at de i hele Læs ere at faae, naar de bestilles hos Skovfogderne eller hos den Kone i Skovshoved, som ernærer sig af at samle Moos i Skoven til Dyner og Stolebetræk, saa beder jeg Hr. Politivennen at tale et godt Ord for os fattige Folk til Stadens Formuemænd, at disse unde os den Fortieneste, da vi kunde skaffe Myrretner for bedre Kiøb, en de ere at faae fra Østersøens Stæder, med Tillæg af Fragt, Assuranse, Told, Landtransport, hvilke Udgifter sikkert kan regnes til 150 Procent. Vi ere igien til al mulig Tjeneste. Skovshoved d. 16 Aug. 1803. Ane Nielsdatter. boende i Huset ud til Bellevy med de to Fløie paa Taget.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-09-14
Med Kadetskibet Lovisa Augusta ere 3 Matroser nedkom ne, for her at lide Straf for et meget anseeligt Tyverie paa kongelige Eiendomme i Christiansand.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-09-14
Det hedder, at vi med det første kunde vente to vigtige Forordninger, den ene om stemplet Papiir, hvorved, som man siger, de høiere Kiøb og Salg=Summer skulle være tagne i Betragtning; den anden, en ny Toldforordning.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-09-14
Forleden blev en Bonde indbragt til Fridericia i Forvaring, som i Raseri skal have slaget sin Kone ihiel.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-09-14
Efter Dagens Beretning er en vis D. Embedsmand ved Holmen, arresteret i Anledning af en Kassemangel, som man siger beløber sig til 3000 Rd.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-09-14
Et Blad anmærker at her i Danmark har en Herremand udgravet Forfædrenes Gravhøi, taget Askekrukkerne bort, og brugt den stensatte Bolig til Svinesti Forfatterinden Fru Etatsraadinde Brun er kommen tilbage fra sin tvaarige Reise i Jtalien og Schweitz. Da 4 Boghandlerne A. & S. Soldin have bekiendtgjort et en genhændigt Brev af Hr. Malte Møller, hvori han tillader dem, inden en bestemt Tid (som er udløbet) at udgive Skrivtet Nathangel, og dette Svar har M. Møller nu igien lovet at giendrive med uigiendrivelige Facta, hvilket nu sees imøde.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-09-14
For nogle Dage siden tildrog sig i Helsingøer den Ulykke, at to af Hr. Balfours Svende i hans Brænderi omkom i et af de store i Jorden staaende Brændeviinskar. Den ene var først gaaet ned af en Stige for at rense Karret, men da han kom paa det nederste Trin af Stigen, blev han kvalt af Dunsterne og faldt om død. Den anden, som gik ned for at komme ham til Hielp, havde samme Skæbne Kun denne sidste kom ved den duelige KirurgsHielp til Live, men levede dog ikkun nogle Timer. Ligeledes har tildraget sig den Ulykke paa en Herregaard, i Jydland, at da Godsets Bønder vare samlede, for efter fuldendt Høst at spise i Laden, og nyligen havde sat sig til Bords, i det Øieblik da Eieren var gaaet ud fra dem, nedstyrtede Loftet med 300 Læs Korn over dem. De den vare nærmest Udgangen, reddede sig da det knagede, men 13 Personer bleve under Kornet, hvoriblant 4 Fruentimmer, af hvilke den ene var en frugtsommelig Kone. En Mand fik Armee og Been brækket, dog endnu levende bleve de alle udbragte igien. Men hvorledes de forvinde det, vides endnu ikke.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-09-14
Der tales om, at ved Vacants i det siællandske Bispedom skulde Møen og Bornholm tages derfra og tilføies det Lollandske Bispedom som det mindste.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-09-14
De to russiske Omseilingskibe ere den 8 Septbr. gaaet under Seil til Nordsøen. Samme Dag ankom to russiske Krigsfregatter fra Archangel paa Kiøbenhavns Rhed; Mod Bogtrykker Seidelin den ældre har Dr. Bugge, anlagt Proces, fordi han troede sig fornærmet ved den Beretning, der gaves i Dagen om en Mand i en Mose Ved Messina er strandet en uhyre stor Fisk af en ukiendt Art som er 70 Palmer lang og veter 30000 Pd. Den Farve er sortegrøn og dens Skæl saa haarde, at de ikke kunne gjennemtrænges af Harpunen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-09-14
Den nye Stormester af Malta holdt den 28 Juni sin første Regieringsforretning i Messina i en Forsamling af alle derværende Johannitter=Riddere. Han befalede at oplæse den pavelige Bulle, hvori han udvælges, stod derpaa op og knælede for de to ældste Baillier og aflagde Enden imellem deres Hænder. Derpaa besteeg han atter sit Sæde og de nysnævnte Baillier bleve tilladte et Kys paa Kinden, men de andre Riddere kun et Rys paa Haanden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-09-14
Kontrakterne med de Skibbyggere, som i Frankerig bygge Landgangsfartøier, gaae alle ud paa at de skulle have deres Arbeid færdigt sidst i Octbr. Altsaa vil Bruger, af dem først begynde i Novbr.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-09-14
To franske Kanonbaade, som nylig ere opbragte til Engelland, ere der af alle Kiendere tilstaaet at være af skiønneste Bygning man kan tænke sig. Hver af dem fører en Metalkanon forud.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-09-14
De engelske Aviser fortælle, at Gavernøren i Marseille paa et Spadsereridt blev kastet af Hesten, og sit Armen af Led. Feldtskæren vilde have Klæderne af, men Gavernøren vilde ikke tillade det, indtil man endelig saade, at hans Liv ellers var i Fare. Og sandt man da et Tyvebrænde paa Ryggen. Dette gjorde saamegen Opsigt, at han retirerede og de la Croix fik hans Post. Jeronymus Bonaparte var virkelig ombord paa Korvetten Epervier, men da han faae Engellænderne giøre Jagt, lod han sig paa en Baad sætte over paa en nærved seilende Amerikaner.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-09-14
J Regensburg volder det nu Forlegenhed nok at udfinde nye Erzamter til de 4 nye Kurfyrster. De meest passende Bestillinger, som man har kunne udfinde, er Erkehosmester, Erkestaldmester, Erkejægermester og Erke dørvogter. Kurzalsburg kan nu begynde at vælge sig een af disse skiønne Titler, og Kurhessen er nødt til at beholde den, som ingen af de andre vil have.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-09-14
Generalmajor v. Ropstorf til Domiz i det Meklenborgske har bekiendtgjort i de offentlige Blade at han er bleven kurert fra de heftigste Steensmerter ved følgende simple Middel: Man opgraver i Foraaret Roden af den mindste Sort Siv eller Rør (Juncus, der voxe paa Enge ved Fløder og Sandbierge og sielden blive over 1 til 1 1/2 Fod høi. Dens rødlige trævlede Rødder afskæres under Stokken, saa at deraf intet følger med, afvaskes først i koldt Vand for at faae den grove Jord af, siden i lunket, for ganske at fries for Jordssmag, og derpaa tørres i Skygge paa et luftigt Sted. Naar man vil bruge det, afveier man 4 Lod, hakker dem smaae, og koger dem i en reen Potte, ved sagte Jld med 1 Potte Vand og en Theeskefuld reent Kride, under lukt Laag, i 1 1/2 Kvarteerstid, og afkoles under lukt Laag. Den brune Vædske, som man da finder, afsies, og deraf drikker Patienten om Morgenen, et godt Ølglas fuldt. J Begyndelsen giør den Syge vel i at tage to a tre Maaneder to Glas, et om Morgenen og et om Aftenen, for ret at rense Nyren og de andre Gange, siden kan han udsætte Brugen deraf, til han føler det nødvendigt. Man har nu fuldendt Overslaget over London=Portsmouth=Kanalen, og den vil koste 721,000 Pd. Den beregnelige aarlige Inkomst deraf ansættes for 100,000 Pd. Dette Foretagende skeer af Private ved Subskription; der samles en Sum af 800,000 Pd. i Lodder til 100 Pd. og Arbeidet skal begynde saasnart Parlamentet har givet sit Samtykke. Ved et Marked i Pekham, hvor Pøbelen fornøiede sig ved Markskrigere og Puppenspillere, indfandt sig og saa 4 svenske Matroser. Da man holdt dem for en Gang, som det kaldes, af Pressere, opstod den forskrækkeligste Tummel, da de Frygtsomme, for at komme bort, rev alle Butikker og Sælgekærlinger overende, og de lækkere Lav sig til dygtig at banke de stakkels Fremmede.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-09-14
Som Fortsættelse til de forhen meldte Underhandlinger, med den franske Kronprætendent, om at frasige sig den franske Trone, hører, at alle de udvandrede Prindser i Engelland og Tydskland ved en Akt have samtykt og tiltraadte hans Svar, hvori han afslog det gjorte Tilbud. Da den Deputerede (de Engelske Breve nævne den Preussiske Oberst Meyer) siden bod Kongen at forandre sit Svar, hvorved han let kunde opbringe den første Konsul, afslog han ogsaa dette, og sagde, at Bonaparte ikke med billighed kunde besvære sig over samme; thi om han og have de kaldt ham en Rebel og en Ufurpator, havde han dog gikke talt andet end Sandhed. Da man nu betydede Kongen, hvilke Farer sligt et Svar kunde udsætte ham for, og at Bonaparte let kunde formaae visse store Magter til at unddrage ham den Hielp de nu tilstaae ham gav Prætendenten dette stolte Svar: "Jeg gruen ikke for nogen Armod; i Nødsfald kan jeg og min Familie leve ved sort Brød. Men saa vidt skal det ikke komme med mig; jeg har en anden Hielpekilde (2) som jeg ikke holder det for Pligt at benytte, saa længe jeg har mægtige Venner. Jeg behøver blot at bekiendtgjøre mig ne Vilkaar i Frankerig og at udrække min Haand, ikke for den Ujurpatoriske Regiering - Ney, dette skal aldrig skee. - men for mine troe Undersaatter, og De kan troe mig, jeg vilde snart være rigere, end jeg nu er Den i Cambringe afdøde Doktor Butler havde erhvervet sig et stort Navn der i Egnen hvortil Begyndelsen, skeede paa følgende Maade. En Geistlig skulde holde en Tale for Kongen og studerede paa den med en saadan Anstrængelse at han tilsidst ikke kunde sove med nogen Rolighed. Man raadte hans Kone til at give ham Opium, men han fik en saa stor Portion at han faldt i en stærk Soyesygge. Man hentede Dr. Butler, som skiændte dygtig paa Konen, da han hørte hvad hun havde gjort og sagde, at det maaskee kostede Mandens Liv. I det han gik hen til Vinduet og saae ud i Gaarden, fik han Øie paa nogle Køer og spurgte hvem de tilhørde. Paa Svaret, at de tilhørde hendes Mand, spurgte han hende, om hun vilde forære ham en af disse Køer, ifald han kunde kurere hendes Mand, hvortil hun erklærede sig ganske villig. Paa Øieblikket lod han Koen Slagte og Patienten lægge i den varme Krop, hvorved han strax igien kom til sig selv.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-09-14
En af de nærværende første Geistlige i Engelland kom paa følgende Maade til sine lykkelige Omstændigheder.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-09-14
For omtrent 40 Aar var en Kiøbmand, der nu er en af de første Vexelerer i London, for sin Sundheds Skyld tager ud at boe paa Landet. Han saae ved Døren af en fattig Mands Huus en skiøn Skade, som han sit Lyst til at kiøbe. Morgenen efter blev der sendt Bud efter Konen, hvem Fuglen horde til. Hun kom og bragde tillige et og vermaade smukt Drengebarn med sig. Kiøbmanden forlangde tillige at kjøbe Drengen. Dette havde i Begyndelsen nogle Vanskeligheder, men det mægtige Guld seirede saameget meere, da der blev lovet Barnet de blideste Kaar. Barnet fik derefter en herlig Opdragelse og steg gradviis til sin nærværende Lykke.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-09-14
En Hr. S. Day i London har opfunden en Maskine eller Kronometer, hvopaa man nøie kan see om Nattevægterne have opfyldt deres Pligt eller et.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-09-14
Befordringer og Afgang. Under det danske Kancellie. Den 9de Sept. er Sognepræsten for Sendeels Sogn i Aalborg Stift, F. M. T. Hopp, efter Ansøgning, i Naade og med Pension entlediget fra sit Embed. - Under Generaliteret: Den 2 Sept. er Second=Lieutenant v. Gollovin, af Dronningens Liv=Regiment, udnævnt til Premier=Lieutenant, og char Second=Lieutenant v. Bülow til virkelig Second Lieutenant ; Major v. Øtken, af det andet jydske Infanterie Regiment, efter Ansøgning, forsat som Compagnie Chef til den schlesvig holsteenske Batallion let Infanterie; Capitain v. Schreihvogel, af bemældte Batallion, som Compagnie Chef til det schlesvigske Jnfanterie=Regiment, og den ved dette Regiment staaende Capitain, Baron v. Gyldencrone, udnævnt til Major og 5te Stadsofficeerved det andet jydske Infanterie=Regiment; Second=Lieutenant v. Wadskier og de caracteriserede Sec. Lieutenanter v. Vert, v. Kongstadt og v. Stricher, samtlige af det siællandske JægerCorps, forsatte som virkelige Second=Lientenanter med Premier=Lieutenants Characteer, de 2 første til det fyenske, den tredie til det 3die jydske og den fierde til det oldenborgske Jnfanterie=Regiment; Underofficererne: C. T. W. Sæleiser, M. N. Hellmann og Fricorporal A. A. F. Schumacher, udnævnte til Fændrikker resp. i det schlesvinske Jæger Corps, det oldenborgske Infanterie Regiment og det slesvigske Dito; Prem. Lieutenant v. Langhoff afgaaet fra det schlesvigske Landværn Regiment og ansat som Adjutant ved det 1ste østre jydske Dito; Premier=Lieutenant P. H. Lau, Second Lieutenant T. Gjerun- og Fændrik G. Jürgensen, af Kiøbenhavns borgerlige Militaire, ansatte som Adjutanter ved Stadshauptmandskabet og derhos a la suite ved bemeldte borgerlige Militaire med Behold af deres Auciennetet; Regiments=Feldtskjær v. Bergen, af Liv Regimentet lette Dragoner, i Naade afskediget med Pension, Følgende Second=Lieutenanter forundte Premier=Lieutenants Characteer, nemlig : v. Lomzow og v. Flittner, af Dronningens Liv=Regiment, v. Thaysen, af det 2det jydske Jnf. Regiment. v. Schnitter og v. Kleist, af det siællandske Jæger=Corps, og v. Schotte, af den schlesvigeholsteenske Bat. let Infanterie. -
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-09-14
Under Admiralitetet: Den 2 Sept. er Under=Chirurg Lyts, efter Ansøgning, afskediget, og Studenterne Melchior, og Svendsen ansatte, som Under Chirurger resp. ved 4de Division og Haandværkstokken. Den 8de ere B. C. Dahl, F. A. Dahl, S. H. Bagge og G. Hesselberg, antegnede som Indskrevne ved Søe=Cadet=Corpset. - Under Rentekammeret: Den 2 Sept. er Amtsforvalter og Regimentsskriver for Frederichsborg Amt og District, Capitain G. Arenz, udnævnt til Amtand for Thisted Amt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-09-14
AVERTISSEMENT. Skipper Johannes Anderschou bliver seilfærdig fra Lybek om 8 Dage, hvorfra han medtager Fragtgods til Odense og Nyborg Skipper Hans Andersen agter ligesaa at seile tilbage fra Kiøbenhavn om 8 Dage, og medtager Fragtgods og Passegerer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-09-16
Krig og Krigsforanstaltninger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-09-16
I det Pariser Krigsministerium hersker en overordentlig og uophørlig Virksomhed. Endeel af Stadens Garnison er marschhfærdig og alle Tropper i de omkringliggende Departementer sættes i Stand til at kunne bryde oppaa første Vink. Jnden kort Tid skulle 100,000 Rd. være i Bevægelse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-09-16
Admiral og Statsraad Bruix har udstædt en Proklamation til Nationalflotillen og søger der med stærke Udtryk at opflamme sine Søemænds Mod til den forestaaende Landgang. "Søemænd i hedder det, Vi staae paa Kamppladsen. Et Øiebliks Spilde vilde være en strafværdig Frighed. Fordobler altsaa Eders Jver, og det Folk, som paa en undertrykkende Maade opkaster sig til Havets Behersker, skal overvindes ved Skræk, førend det erfarer, Kampens Skiebne, og nedsables ved vore Braves fortviv. lende Slage.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-09-16
Den ved Brest under Admiral Cornmallis krydsende engelske Flaade, er paa ny bleven forstærket med nogle Linieskibe. I den Brester Havn er man paa de franske Skide meget beskiæftiget med at exercere Søetropperne. J Boulogne ere 5 Personer blevne arresterede, fordi de misstænktes for at staae i Brevvexling med Engellænderne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-09-16
Det hedder paa nye at Førstekonsulen ikke allene har igientaget sin Fordring til det spanske Hof om Krigskibe, og Mandskab, men at han endog har befalet General Anerau i Spidsen for 40,000 Md. at marschere igjennem Spanien til Portugal, og at han allerede skal være afreist mod de spanske Grændser.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-09-16
Et Fredsbrud imellem Frankerig og Portugal synes altsaa at være undgaaeligt. Moniteuren anfører adskillilige Beviser paa den Jndflydelse, som Engellænderne have Paa det Lissabonner Hof og at Prinds=Regenten ikke længer vil være neutral. Fornærmelser imod det franske Flag portugisiske Havne ere blevne upaatalte; den franske Minister har af en portugisisk Gouverneur fordret Frihed, for nogle fange Landsmænd, men Gouvernøren vilde ikke frigive dem, med mindre de maatte tiene til Udvexling, for engelske Fanger, hvorover den franske Minister blev høiligen fortørnet og lod ham beholde dem.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-09-16
De franske Tropper i Kongeriget Neapel skulle endnu formeres med 18000 Rd., der ikke have det europæiske Tyrkie, men Øen Sicilien i Sigte. Ved Genua forstærkes Kysterne betydelig med Kanoner og Tropper.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-09-16
I de Frankfurter Aviser anføres adskilligt om Neutralitetens og Fredens Vedligeholdelse paa Fastlandet, hvorved da tillige anføres, at Østersøens Kyster ganske ere blev ne sikrede ved Neutraliteten, hvorfor Engellænderne heller ikke sendte nogen Flaade til Sundet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-09-16
Blandede Efterretninger. Frankerig. Den Foræring i Kniplinger, som Konsulinden forærede til Dronningen af Preussen, vil foraarsage dem, der have indpakket dem i Brussel, store Fortrædeligheder, da de ere komne ganske beskadigede til Berlin. Foræringen bestod af 3 Rober og adskillige Hovedtøier og deraf er alt Hovedtøiet og een Robe reent spoleret ved Friktionen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-09-16
Den 16 Aug, sporede man et Jordskiælv ved Port Gi, band og i en Omegn af 12 Mile.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-09-16
Til Paris har man over Bourdeaux faaet den Efterretning, at Engellænderne have gjort et frugtesløst Angreb, paa Martinique og ere eftertrykkeligen bleven slagne tilbage. Deres Skibe holde siden Havnen blokeret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-09-16
En fransk Kiøbmand, som seilede ved Kysterne af St. Malo, er bleven taget af en engelsk Schaluppe og opbragt til Guernsen, hvor han maatte løse sig med 6000 Livre, og betale 9 Louisdorer for sin Tilbagereise.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-09-16
J Ragusa har en Exjesuit understaaet sig atpræke imod den italienske Republik, men har siden maattet kalde sin Ord tilbage og blev derefter forviist Staden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-09-16
Ved Postens Afgang fra Rouen havde man der i Ef nen ikke havt een Draabe Regn i 95 Dage. Den Medaille, der blev Førstekonsulen overrakt i Misaum Napoleon, skal være en af de Skiønneste, der nogensinde er præget i Europa og viser hans Brystbillede med froppant Lighed.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-09-16
Frue Elesantinden, der en Tidlang har siddet Enke i Plantehaugen ved Parts, er i denne Tid bleven givt igien med en Han=Elefant, der kan giøre mange herlige Konster og var hidtil at see i Kapuzinerhaugen for Penge.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-09-16
Enhver Post i Thuilleriernes Slot er nu besat med Rytteri.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-09-16
Førstekonsulen vilde sidste Uge giøre en lille Reise til la Ferte, for at bivaane en Prøve med nye Kanoner. Ved sidste Andients blev den danske Minister i Nordamerika, Hr. Blicher Olsen forestillet for Førstekonsulen ved den danske Minister i Paris.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-09-16
En af de største tripolitanske Kapere strandede for kort siden ved Tripolis og blev derpaa stukken i Brand af Tripolitanerne selv, for ikke at falde i Hænderne paa Amerikanerne, som blokere Tripolis.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-09-16
J Frankerig maae man nu ikke længere give sine Børn de gængse Revolutions Fornavne: Boutus, Voltaire, Rousseauge, men smukt give dem de gamle kriftelige Navne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-09-16
Den duelige Maler Regnand har for Konsul Lebrun forfærdiget et Portræt af Førstekonsulen til Hest, hvor han sidder og peger efter Engellands Kyster med den høire Haand. Engelland. Den 2 Septbr., om Morgenen Kl. 3 mærkede Nattevægterne en tyk Røg, som steg og fra Aft leys Skuespilhuus og inden Kl. 6 laae det hele Huus med alleMaskinerier i Aske, tilligemed 40 smaae Vaaningshuse, der vare bygte omkring ved Skuespilhuset. Astleys Spigermoder, en gl. Kone paa 60 Aar, blev indebrændt og de fattige Jndvaanere i de andre Huse flygtede nogne ud med deres Børn paa Armene. Astley er saameget meere at beklage, da han kort tilforn havde ladet sin egen Moder begrave og tæller sin Fader iblant de engelske Fanger, i Frankerig. For 9 Aar siden afbrændte Skuespilhuset og saa for ham paa selvsamme Sted. Heden ved Jldebranden var saa stærk, at Vinduerne sprang itu alle omkring værende Huse i en Frastand af 50 Fod. Aftenen tilforn havde man opført et Stykke, kaldet Landgangen, hvor forekom en stor Jllumination og et Fyrværk, der sandsynligviis har foraarsaget Jldebranden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-09-16
De engelske Blade giøre Politiet opmærksomme paa de Udlændinge, der reise omkring i Engelland som Handelsmænd, Lærde og Chymister. De Fremmede, som vedUdlændingsamtet forlange Reisepas, faae fri Overfarved Gravesand.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-09-16
Til Portsmouth er hiemkommen en engelsk Fregat fra Lissabon og har iblant Andet medbragt for 200,000 Pd. Sterl. Diamanter.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-09-16
Til nogle Volontærer holdt en Formand nylig en Tale hvori han viste, at de væbnede sig for at Franzoserne ikke skulde indføre deres Friheds Ukrud til Engelland. Frihedstræer, sagde Talleren, er et fordærveligt Træ. Hvesom spiser Sammes forbudne Frugt, mister sit Paradis for evig. Vort Frihedstræ er vor Rigdom og Velfærd under saadan Skygge leve vi tilfreds og lykkelige. Et Oppositionsblad er bange for at Pitt vil blive skudt, dersom han drager med imod Franzoserne, da Disse især ville fyre efter ham med fordoblet Raserie. Engellænderne have skilt sig af med den franske Deserteufra Hannoper, fordi han begyndte at blive dem mistænkt efterat være taget i Tienste.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-09-16
I et Fængsel i Dublin sidde nu 170 Arrestantere. Paa eet Sted hvor Rebellerne havde deres Depot fandt man 150000 Flintekugler, 42000 Flintepatroner a. samt 48 Pakker med Proklamationer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-09-16
Tydskland. Den Viener Hoftidende fortæller, at den vilde Dreng, som man fandt 1794, og som siden begyndte at blive menneskelig igien, er bleven borte.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-09-16
Efter en Beregning har Franzosernes Ophold i det Hannoverske allerede kostet Landet 3 1/2 Millioner Rd. Naar et Partie udmonderede Franzoser drage bort, saa komme der atter Flere fra Frankerig til Hannoper, uden Mondur og Vaaben. Bongvarte har ikke villet samtykke i Legionens Oprettelse af Hannoveranerne og følgelig falder det bort igien. Man ved bliver at haabe Formindskelse i de franske Troppers Antal.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-09-16
I Vien sælge Kiøbmænd i denne Tid rask af deres Vaare, førend den nye Forhøielse i Tolden kommer i Gang. Mange Kiøbmænd sælge for 20 til 30000 Gylden om Dagen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-09-16
Helvetien. Den 29 f. M. mærkede man ved Eglisan en stærk Jordrystelse, ledsaget med et heftigt Knali Luften.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-09-16
Pestalozzi beholder det Forskud af 4000 Livres, som blev ham tilstaaet af den forrige Regiering. J øvrigt faaer han ikke andet end Rekommendationer til Kantonerne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-09-16
Holland. Dersom en Skrivelse fra Algier af 30 Julii er sand og af rigtigt angivet Datum, saa maae det ikke være sandt, hvad man har havt fra Jtalien om Nelsons Bombardement, da den ikke taler et eneste Ord derom og findes desuden ikke nærmere bekræftet anden stedsfra.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-09-16
Rusland. Til Petersborg er sendt en Note fra den franske Regiering, hvori den retfærdiggjør ethvert Skridt, den har gjort i nærværende Krig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-09-16
En Petersborger Kiøbmand har faaet en Guldmedaille m. m. til Belønning for 2975 Egebielker, som han har skiænket Regieringen.