JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-03-27
Holland. Herfra har man den, vel ikke officielle, men som det synes temmelig paalidelige Efterretning, at Kongen har givet efter for det almindelige Ønske: at undertegne de fire og tyve Artikler. Paa Amsterdammerbørsen stege Fonds strax betydeligen; paa Antverpenerbørsen havde det ingen Jndflydelse, da man der antog, at Kong Wilhelm ikke uden Reservation havde beqvemmet sig til at undertegne dem, men kun antaget dem som Knyttepunkt, hvorpaa mankunde indlede nærmere Underhandlinger. Et Brev fra Haag i Amsterdamer Courant af 19de Marts forsikkrer derimod, "at Kongen skal være tilbøielig til at antage Artiklerne uden Forbehold, hvis nemlig ogsaa Belgien vil tiltræde den omhandlede Traktat." Samme Blad af 20de Marts finder sig beføjet til, ifølge Beretninger fra flere troværdige Kilder, at tilføie, at Kong W virkelig har antaget de 24 Artikler saaledes, som de oprindeligen ere afffattede ved Londonnerconferenisen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-03-27
Preussen. J Jndledningen til Pavens Fremstilling af Cölneraffærerne hedder det: at da den preussiske Regjering, efter voldsomt at have bortført Erkebispen, havde tilstillet de fremmede Hoffer et Skrivt, hvori den søger at retfærdiggjøre sin Adfærd, saae den hellige Stol sig foranlediget til at bekjendtgjøre Tingenes rette Sammenhæng. Derpaa følger en udførlig Fremstilling af Catholikkernes Forhold ved Rhinen, deres af de kgl. Forordninger og Love betingede Stilling, hvad Biskoppen har gjort og hvad man alt har anvendt for at bevæge Regjeringen til andre og mildere Forholdsregler. Fremstillingen er baseret paa medfølgende Noter og Dokumenter, der ialt udgjøre 23. Bunsen skal det være lykkedes at skaffe sig Kundskab om dette Skrives Jndhold for det udkom; efter sikkert Forlydende vil han strax overgive det fornødne Svar herpaa til Pressen. Hans Afreise fra Rom er definitivt bestemt, da Paven betragter Bispens Gjennindsættelse som den første Basis for Underhandlinger, noget der ikke er at tænke paa fra Regjeringens Side. Bispens Residents, der er Statens Eiendom, men tidligere skjænket ham som Bopæl for Livstid, har Øvrigheden, i Münster paa Grund af dets fordeelagtige Beliggenhed og store Udstrækning ønsket at benytte til et nødvendigt Øjemed og desaarsag anmodet ham om, imod Erstatning at afstaae sin Eiendomsret, men forgiæves. J et heelt Aar har han ladet det staae ledigt, og nu leyet det til en Restauraiør for en ringe Priis.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-03-27
Tydskland. Magistraten og Borgerrepræsentanterne i Osnabrück have nu indgivet til det tydske Forbund sine Besværinger betræffende Opretholdelsen af Statsgrundloven; med største Spænding imødesees Resultatet. Det andet Kammer har den 13de besluttet at tilkjendegive Kongen, at det vil lade Competencespørgsmaalet ganske bortfalde og bestræbe sig for at bevirke Resultater, som svare til Hs. Majestæts Forventninser. Strax herpaa gave Dhrr. v. Honstedt og Hugo deres Resignation til Protokols; man meente, at Christiani og Freudenthal med andre Deputerede snart ville følge dette Exempel. En Commission fra begge Kamte angaaende Offentligheden i Forhandlingerne er bleven nedsat; om deres Forslag vidstes endnu intet. Det første Kammer skal direkt have udtalt sin Tilstaaelse; Forskjellen i denne Beslutning fra det andet Kammers betragtes af nogle kun som formel, hvis egentlige Afgjørelse altsaa endnu er at oppebie. Havde de manglende 13 Deputerede været tilstede, saa vilde Oppositionen vist være bleven den overveiende. For Fyrst Benthems Andragende: at udfærdige en Takaddresse, til Kongen, stemmede kun en General Finck, hvorpaa Fyrsten igjen tog det tilbage. Ministeren v. Scheleviste sig for nylig i det første Kammer som kgl. Commissarius, men fandt kun liden Modtagelse. Debatterne vare heftige. Schulenburg og Grev Bernstorf førte et kraftigt Sprog; den Første vedblev sin Paastand om den tidligere givne Forsikkring om agnatisk Consens, om Forbundsdagens Garanti, troes v. Scheles Anstrængelse bevirkede han den Beslutning, at det nye Lovudkast skulde prøves paa ny. Dagen efter meldte Ministeren sig upasselig. - Magistraten og Borgerne i Göttingen have petitioneret Kongen om at tilbagekalde de Syv; man haaber, at der fra Disses Side ikke vil blive lagt Hindringer i Vejen. Evald skal have afslaaet Professoratet ved Londonneruniversitetet. De hessenecasselske Stænder ere indkaldte til d. 18de April, maaskee et Beviis paa, at man ikke er tilsinds at vanskeliggjøre de constitutionelle Forholde og, som tidligere var Tilfældet, at oppebie det Yderste.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-03-27
Jndenlandske Efterretninger. Fra aldeles tilforladelig Kilde kan nu meddeles den høin glædelige Efterretning, at Hs. Maj. Kongen agter næstkommende Sommer ogsaa at besøge Jylland.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-03-27
Den 5te Juni vil Allerhøistsamme indtræffe til Aarhuus, for at bivaane den der bestemte Troppesamling. (Aarh. Av.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-03-27
D. 21de er Commandeurcapitain Peter Mandrup Turen ved en pludselig Død bleven bortreven fra sin udstrakte og hæderlige Virksomhed. Han nød ikke blot sine Kammeraters udeelte Agtelse og Velvillie, men ansaaes ogsaa for en af Marinens indsigtsfuldeste og mest videnskabelig dannede Officerer. Vi maae ligeledes anmelde et andet meget uventet Dødsfald, idet nemlig en ung Præst. Catechet Schaarup, der især har gjort sig bekjendt ved den særdeles Jver, hvorved han har befordret Oprettelsen af Asyler for smaa Børn, er bortreven af en hidsig Feber, som han skal have paadraget sig ved de Undersøgelser, han som Medlem af den Committee, der har paataget sig Uddelingen af Brændsel, har foretaget i en stor Mængde Fattiges Boliger. (Kbhp.)Med Hensyn til at Assessor Reiersen personlig har besøgt "Fædrelandets Redakteur og meddeelt dom Jndholdet af den kongelige Resolution, yttrer "Kjøbenhavnspostens" Redakteur: "en Følge af, at man ikke paa anordnet Maade bekjendtgjør de Love og Befalinger, som Borgerne ifølge deres undersaatlige Pligt skulle efterleve, er den, at naar man er Profesfor og hedder David, saa gaaer man hjem til Vedkommende, venter der og foreviser faa Resolutionen, men naar man kun er Candidatus juris og hedder Gjød wad, saa skriver man, at man kan indfinde sig inden Kl. 10 om Formiddagen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-03-27
Redakteuren af Helsingøers Avis" - hedder det i Cancell. Hemp. Av. - har ved at berøre en Efterretning, der ogsaa var bleven optaget i denne Tidende, havt den Godhed at kalde sammes Udgiver - saavidt os bekjendt, Beteranen blandt de danske Journalister, i hvilken Anledning Udgiveren blot vil bemærke, at han siden d. 11 Jan. 1797, altsaa samfulde 41 Aar, har været Redakteur af Fyens Stiftsaviis og Avertissementstidende, er han ikke den ældste Journalist, saa et dog saa meget vel afgjort, at der neppe findes mange ældte, endnu fungerende, enten i Danmark eller maaskee i hele Europa.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-03-27
Cancellieraad Lornsen er død i Genf efter længere Lidelser. Denne Ædlings patriotiske Bestræbelser ere for bekiendte til, at de her behøve videre at omtales. En sildigere upartisk Tid maa lære, hvorvidt hans Skridt i Aaret 1830 have havt middelbare eller umiddelbare Følger.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-03-27
Af Undersøgelserne om Aarsagen til Slotsbranden i Kiel fremlyser endnu kun det, at den begyndte allerede om Aftenen Kl. 10 1/2, da tvende Arbeidere bemærkede, at et Vindue i Slottet var klart oplyst, disse formodede, at man endnu var beskjæftiget der med Arbeidet, og gjorde derfor ingen Anskrig. - Etatsraad Koch afreiste strax til Kbhvn., og man har Haab om, at det paabegyndte Arbeide ufortøvet vil blive fortsat. Et stort Antal af Jndvaanerne i Kiel har leiet det i Nærheden af Byen beliggende skjønne Landsted, Knopp, af dets Besidder Grev Baudissin, og tilbudt Hs. Kgl. H. Prindsesse Vilhelmine det som interimistisk Opholdsted. - Den ved Slottets Brand anrettede Skade vurderes til 120,000 Rd. - Man aabnede d. 17de Marts en Subskription til Bidrag til Slottets Gjen opbyggelse, hvis Udfald leverer et Beviis paa, at Kielerne ikke blot tale og skrive, men ogsaa handle, naar det behøves. Den 3die dennes om Aftenen blev Landsbyen Grossemmerschede ved Tøndern hjemsøgt af en ødelæggende Jldebrand. Jkke mindre end 4 Bøndergaarde, og Fattighuset lagdes i Aske, og ikke faa Mennesker bleve berøvede deres Huusty og næsten alt Jndbo. At hele Landsbyen blev teddet, kan man fornemlig takke Seminaristen Jacobsens hensigtsmæssige Anordninger og Bestræbelser for. (Berl. Td.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-03-27
Fra Veile meldes af 20de ds. J Løverdags Eftermiddag holdt en udenbyes Vogn inde i en Kjøbmandsgaard. Kudsken, der havde taget Bidselet af Hestene, stod foran dem og forrede dem, da en Kuirassseer, med et stort Bundt Fourage Ho paa Hovedet, kom gaaende og gjorde dem sky. J samme Øieblik grider Kudsken til Hovedet paa Hestene, for at holde dem tilbage, men da han ikke kunde faae Bugt med dem, flyve de afsted, jagende Vognstjærten ind under Skrævet af ham, saa han i den frygteligste Stilling blev slæbt med. Lynsaar sættende ud af Porten, foer de mod en Bygning paa den anden Side af Gaden, hvorden arme Karl upaatvivlelig var bleven sonderknust, hvis ikke den fremstaaende Stjært havde afpareret Stødet. Dreiende af i en Fart, fortsætte de derpaa Løbet, endnu med Karlen, der holdt sig fast i Seletøier, paa Enden af Vognstjærten. Vognen skiltes nu ad, Karlen slængtes hen og Hestene fløi hen over ham. Først ved Enden af Hovedgaden, ved Kjøbmand Feveles Gaard, styrtede den ene Hest over den anden, og nu bleve de standsede. Med hvilken Fart de fløi afsted, kan skjønnes deraf, at den ene Hest paa denne korte Distance tabte alle fire Sko. - Den for sit Liv i Fare svævende Karl blev saa slemt forslaaet i Ansigtet, at Blodet strømmede ned af ham, men desuagtet tænkte han dog saa lidet paa sin egen Forfatning, at han endog reiste sig op, for at sætte efter sine Heste. Han blev indlagt paa Sygehuset.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-03-27
Det Werlighske Skuespillerselskab agter at indtræffe til Aarhuus saasnart Søen vorder aaben.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-03-27
Ledige Embeder. Thorshavn Sognekald paa Sydstrømøe blandt Færøerne, 250 Rd. - Postmestertjene sten i Segeberg. For Oppebørslerne stilles Cauction af 1100 Rbd. i Kongelige 4 Procent Obligationer. - Postmestertjenesten i Glückstadt. For Oppebørselerne stilles Caution af 1800 Rbd. i Kongelige 4 Procent Obligationer.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-03-27
Befordringer. Den 17de Marts er Sognepræst for Østervellinge, Helstrup og Grensteen Menigheder i Viborg Stift, N. C. Nannestad, beskikket til tillige at være Provst for Rinds, Middelsom, Nørlyng og Sønderlyng Herreder under Viborg Amt. – Den 27de Februar er Told- og Consumtions-Overbetjent i Horsens, Copitain S. Steenstrup, udnævnt til Toldcontrolleur i Kiel.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-03-27
Kjøbenhavns Børs-Cours d. 23de Marts: Species 202. Bank Disconto 4 pCt. Norske Speciessedler 174 Rd. i Sedler.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-03-27
Ribe Torvepriser den 24de Marts: Rug pr. Td. 2 Rd. 32 s.; Byg 1 Rd. 36 s.; Havre 1 Rd. 16 s.; Boghvede 1 Rd. 24 s.; Boghvedegryn, pr. Sko. 24 s.; Byggryn 25 s.; Smør or Pd. 4 end ls.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-03-27
Ledigt Kirkesanger= og Skolelærer-Embede.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-03-27
Kirkesanger og Skolelærer Embedet i Sunds Sogn, Hammerum Herred, Ringkjøbing Amt er ledigt. Dets Jndtægter ere, efter Provstens Anmeldelse, følgende: Degnekorn 7 enh. Td. Rug, Skolekorn 4 Td. Byg in natura, 5 Td. Byg efter Capitelstaxt og 11 Td. Rug af Sunds Præstefald. Nannest: 12 Stk. Brød, 12 Faarelaar. Jldebrændsel: 40 Læs Hedetørv, 10 Læs Klyne. Offer og Accidentser anslaaede til 8 Td. Bygs Værdi. Bolig haves ikke, men bliver at tilveiebringe med en Skolelod paa 3 Skp. Hartkorn. (Efter den under 8 Decb. 1821 approberede Skoleplan, fragaae 6 Td. Rug in natura til at lønne en Omgangs lærer i Bidistrictet). Ansøgninger herom kunne indgives til Bispecontoiret inden 21de April næstkommende. Ribe Bispegaard, den 27de April 1838. Taae Müller.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-03-27
Bekjendtgjørelser.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-03-27
Auctions-Placat. Jfølge vedkommende Dom og Udlægshavers Begjæring bliver Warde Veirmøllegaard med tilhørende tvende Veirmøller, beliggende tæt udenfor Warde Kjøbstads Nørreport, opbudne til Bortsælgelse ved 3de offentlige Auctioner, der afholdes Mandagene den 30te April, 14de og 28de Mai dette Aar, hver Dags Formiddag Kl. 11, de tvende første Warde Byes Raadstue og den tredie paa Møllegaarden. Gaardens Bygninger bestaae af 51 Fag, Grundmuur med Straatag, vel indrettede til en Beboelse udenfor Bondestanden. - Den ene Vindmølle er ottekantet hollandsk Bygning med grundmuret Kielder og har 4 Qver ne, den anden er en fiirkantet Stubmølle, hvori 2 Overne. - Gaarden og Møllerne ere forsikkrede mod Jldsvaade i Kjøbstædernes almindelige Brandkasse for 12,330 Rbd. r. S. Dette bekjendtgjøres herved, ifølge Pl. 22 April 1817, til Pantecreditorernes og Liebhavernes Efterretning. Warde Byefogedcontoir, den 23de Marts 1838. Wedel Heinen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-03-27
Auction. Efter tagen Bestemmelse under Skiftet efter afdøde Peder Olesen og Hustrue i Wilslef bliver Hovedparcellen af den dem tilhørende udstykkede Gaard i Wilslef, hvis Tilliggende staaer for Htk. 5 Skp. trefjerded. Alb. med dette Hartkorns Anpart i Wilslef Sogns Konge: og Kirke-Korn og Qvægtiende, samt tilhørende brand assurerede Bygninger stillet til Bortsalg ved 3de offentlige Auctioner, som afholdes: 1ste Auction Fredagen den 20de April næstk. Formiddag 2den - 4de Mai Kl. 11 Mandagen den 21de De tvende første Auctioner afholdes paa Gjording Malt Herreders Tingsted i Weirup, men tredie og sidste nuction paa den sælgende Eiendom, hvilket herved i Henhold til Pl. 22 April 1817 bekjendtgjøres til Pantecreditorernes og de Lysthavendes Underretning. - Conditionerne erfares paa Auctionsstederne. Endrupholm, d. 23de Marts 1838. Münster.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-03-27
Jfølge tagen Bestemmelse under Stiftet i Boet efter afdøde Kjøbmandsenke Madame Ane Qvium fød Sinnerup af Holstebroe, bliver følgende dette Boe tilhørende Eiendomme, nemlig: 1, Gaarden No. 71 paa Holstebroe Byes Ruderlandsgade beliggende, med paastaaende Bygninger og til liggende Grund, Gaards og Haugeplads. Gaarden No. 80 paa samme Gade med tilliggende Grund, Gaards og Haugeplads, samt vedliggende Toft af Hartkorn, frie Kjøbstædjord 3 Fdkr. jemsertendedeel Album. Et Stk. Jord i den saakaldede Galliemose paa Holstebroe Byes søndre Mark, af Hartkorn frie Kjøbstædjord 4 Skpr. 1 Fdkr. i enfjerded. Album Et Stk. Jord i Holstebroe Byes søndre Mark, af Hartkorn fri Kjøbstædjord 5 Skpr. syttentoogtredivtedeel Album, og 5. Et Stk. Jord ligeledes i Holstebroe Byes søndre Mark, af Hartkorn frie Kjøbstædjord 4 Skpr. 1 Fdkr. 2 Album med derpaa opførte 6 Fag Huus, med den i Jorderne nedlagte Sæd, stillede til Bortsalg ved 3de offentlige Auctioner som afholdes de tvende første paa Holstebroe Raadstue og den tredie i Gaarden, No. 7, saaledes: 1ste Auction Tirsdagen den 1ste Mai næst) hver Dags 2den - 15de -) Formid. Kl. 1. og 3de Onsdagen den 30te - Formiddag Kl. 10. Conditionerne erfares paa Auctionsstederne. - Dette bekiendtgjøres herved overeensstemmende med Placaten af 22 April 1817 til Panthavernes og Lysthavendes Efterretning. Holstebroe Byefoged Kontoir, den 21de Marts 1838. Nellemann.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-03-27
J Boet efter afdøde Kjøbmands Enke Madame Ane Qvium fød Sinnerup af Holstebroe er en Stiftetesamling berammet at afholdes paa undertegnede Skifteforvalters Kontoir Torsdagen den 19de April næstk., Formiddag Kl. 9, hvorved Bestemmelse agtes taget angaaende Conditionerne for Salget af Boets faste Eiendomme; hvilket herved til alle Vedkommendes Efterretning bekjendtgjøres. Holstebroe Byefogedcontoir, den 21de Marts 1838. Nellemann.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-03-27
Ved Proclama, som snarest muligt vil blive læst ved Holstebroe Byetingsret og den Kongelige Landsoverret i Wiborg, ere Creditorerne i Boet efter afdøde Kjøbmands Enke Ane Qvium fød Sinnerup af Holstebroe indkaldede med 12 Ugers Varsel til, for undertegnede Skifteforvalter i Boet inden forestaaende Tids Forløb at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer; hvilket herved endvidere bekiendtgjøres. Holstebroe Byefogedcontoir, den 21de Marts 1838. Nellemann.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-03-27
Ved Proclama, som snarest muligt vil blive læst oc Hjerm, Ginding Herreder Ret og den Kongelige Landsoverret i Wiborg, ere Creditorerne i Handelsbetjent Otto Severin Arents Fallitboe af Struer i Gimsing Sogn indkaldede med 12 Ugers Varsel til, for undertegnede Skifteforvalter i Boet, inden foreskrevne Tids Forløb at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres, med Tilføiende, at en Skiftesamling i Boet vil blive afholdt paa undertegnede Skifteforvalters Contoir Løverdagen den 7de Trykt i Ribe hos Chr. sal. Hyphoff. April næst, Formiddag Kl. 9, hvorved Bestemmelse agtes taget angaaende Boets Realisation. Hjerm, Ginding Herreders Contoir i Holstebroe, den 10de Marts 1838. Nellemann.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-03-27
Creditorerne i Boet efter afdøde Møller Just Thorning og forhen afdøde Hustrue Ane Malene Sørensdatter af Borbera Mølle i Borberg Sogn indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til, for undertegnede Skifteforvalter i Boet, inden foreskrevne Tids Forløb at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Hjerm, Ginding Herreders Contoir i Holstebroe, den 10de Marts 1838. Nellemann.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-03-27
Jfølge Skifterettens Begjæring bliver det Stervboet efter Jens Paulsen og forhen afdøde Hustrue Maren Madsdatter tilhørende Huus, Ahrnsborghuus kaldet, i Wind Sogn, Uliborg Herred, af Hartkorn omtrent 3 Skpr. stillet til 3de offentlige Auctioner, som afholdes om Mandagene den 9de og 23de April samt 7de Mai næstkommende, de 2de første Gange her paa Contoiret og sidste Gang paa Stedet selv, hvergang om Formiddagen Kl. 10; hvilket herved til Lysthavendes og andre Vedkommendes Efterretning bekjendtgjøres. Uliborg, Hind Herreders Contoir i Ringkjøbing, den 16de Marts 1838. John Finsen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-03-27
Enhver, som maatte have Noget at fordre i Stervboerne efter: Jomfru Jngeborg Buch af Ringkjøbing og Huusmand Jens Paulsen og forhen afdøde Hustrue Maren Madsdatter af Wind Sogn, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til at anmelde og beviisliggjøre deres Krav for undertegnede Skifteforvalter. Ringkjøbing, den 16de Marts 1838. John Finsen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-03-27
Ved Proclama af Dags Dato, der vil vorde læst saavel ved disse Herreders Ret som ved vedkommende Overret, ere Alle og Enhver, som maatte have noget at fordre i Stervboet efter afgangne Gaardmand Peder Olesen og Hustrue Karen Jacobsdatter af Wilslef i Gjør ding Herred, indkaldte til, med 12 Ugers Varsel fra denne Bekjendtgjørelses sidste Jndrykkelse, for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Krav, under det Tab af samme som Pl. 26 Marts 1790 bestemmer; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Gjording, Malt Herreders Contoir Endrupholm, d. 16 Marts 1838. Münster.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-03-27
Paa Gaarden Wissingsminde i Skanderup Sogn ved Kolding staaer en blankbruun Hingst, 5 Aar gammel, 11 Qvarteer 4 en Tomme dansk Maal høi, til Bedækning. Prisen for hver Hoppe er 2 Rdl. Hamborg Courant, som erlægges strax; men hvis Hoppen ikke bliver drægtig erholder den næste Aar fri Bedækning. Wissingsminde, den 12 Marts 1838. Schultz.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-03-27
At efter det Kongelige Stiftamthuses Resolution dat. Ribe den 6te Marts 1838. Hans Peder Mærskes Enke Helene Cathrine i Husum Ballum er kjendt at være umyndig, og at Undertegnede af vedkommende Øvrighed ere beskikkede til hendes lovlige Værger, bekjendtgjøres herved. Ballum og Ottersbøll, den 20de Marts 1838. Jeppe Pedersen Schou. Niels Feddersen. Særdeles godt uden, og indenlandsk Haugefrø, Blomsterfrø, samt gode hollænderi=Oste faaes hos Daniel Hjort i Nørreportsgade.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-03-30
Kongelig allernaadigste privilegeret. sin Ny I v. AdresAvis. som forsendes med Brevposten, overalt i de danske Stater. No. 26. Fredagen den 30te Marts Udgives af Chr. sal. Hyphoff. Redigeres af C. Hyphoff.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-03-30
Udenlandske Efterretninger. Portugal. En Revolution i Lissabon, hvor Ultrademokraterne lede Nederlag, har fornylig funden Sted. Ved en Mønstring over Borgergaden opfordrede Civilgouvernøren Caldeira, Arsenalcommandanten Franca og Regimentscommanderen Mantas Garden til at undertegne et Bønskrift til Dronningen, at hun ved en Ministerforandring kun vilde vælge saadanne Mænd, der vare bekiendte for Troskab mod Septemberrevolutionen. Nogle af Gardens Battailloner vægrede sig derved, men andre, 3000 M. stærke, erklærede sig for Forslaget og bemægtigede sig strax Arsenalet. Saasnart Regjeringen kom til Kundskab herom, afsendte den en Deel Linietropper, Cavalleri, og en stærk Afdeling Artilleri, ialt 8000 M., imod Oprørerne, som dog ikke lode sig skrække af Overmagten; tvertimod lagde Dronningens Tropper tydeligen deres Modløshed for Dagen, thi et tilfældigviis afforet løst Skud bragte flere hundrede af dem paa Flugten. Dronningens Generaler indlode sig derpaa i Underhandlinger, som ogsaa snart kom i Stand. J et Kaffehuus undertegnedes en fredelig Convention, ifølge hvilken begge Partier skulde trække sig tilbage, Portene til Arsenalet besættes af Nationalgardister under Civilgouvernørens Befaling og en fuldstændig Pardon skjænkes. Men Dronningen utilfreds hermed afskedigede uden videre Raadslagning med sine Ministre Civilgouvernøren og ophævede Nationalgarden. Forgiæves modsatte Sada Bandeira sig Krænkelsen af den afsluttede Convention, hvorfor han for sig og sine Collegaer indgav sin Dimission. Denne blev antaget paa den betingelse, at Sa midlertidig skulde modtage Krigs- og Udenrigsportefeillen, Oliverra den for Justitsen og det Jndre, indtil et andet Ministerium kom istand. Men ikke saasnart var Dronningens Beslutning bekjendt, for de misfornøiede ophævede Nationalgaarder forsamlede sig i Hobe og opfordrede deres Anførere til igjen at sætte sig i Spidsen for dem. De bemægtigede sig derpaa Jesusconventet i Byen og gjorde her Beredelser, til at forsvare sig til det Yderste. Til samme Tid lod Dronningen Cortes sammenkalde i sit Pallads, efter længere Debatter besluttedes at ophæve Habeas corpus Akten og at afvæbne Oprørerne. Linietropperne udcommanderedes paany, under Anførsel af Baron Bom fin, og fordreve nu Borgergaden fra Conventet. Denne retirerede til Gracahøjen, derfra til Rociogaden, hvor den efter et Tab af 40 Døde og 90 Saarede blev sprængt fra hinanden. Saaledes endtes denne Revolution for Øjeblikket; men dermed er det ikke roligt. Dronningen viste megen personlig Kraft under hele Affairen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-03-30
Holland. Det mangler endnu paa officiel Bekræftelse, at Kongen har antaget de 24 Artikler. Det andet Kammer har eenstemmig antaget Forslaget om Krigskrediten (et Forslag, hvis Udfald endnu for kort Tid tilbage var saa høist tvivlsom, som man mener i Haab om at Kongen vil tiltræde bemeldte Artikler og derved gjøre Ende paa de ellers langvarige Tvistigheder med Belgien. - J det belgiske Kammer gjorde en Deputeret Udenrigsministeren det Spørgsmaal, om det var sandt, at Kong Wilhelm havde undertegnet. Ministeren svarede lidt forlegen, at Regjeringen ikke havde modtaget nogen officiel Note desangaaende, men kunden Efterreining, at den hollandske Regjering endnu ikke havde antaget de 24 Artikler, men erklæret sig villig til at antage dem.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-03-30
Frankrig. Et i de constitutionelle Staters Valghistorie vist uhørt Phænomen er indtruffet paa Corsika. Her har man valgt en for længe siden Afdød til Deputeret. Toulonertelegraphen melder nemlig, at Staden Bastia, for at erstatte Tabet af H. Sebastiani, d. 13de har valgt den forlængst i England, afdøde bekiendte Partigjænger Paoli. Man har, tilføier Beretningen, truffen det Valg aabenbar i den Hensigt at Kamret skal erklære det for ugyldigt, og at man saaledes kan vinde Tid til at bearbeide et nyt Valg.