JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-12-05
Af S. D. Hammes smagfulde og billige Tapet= og Klædepapirer henligge Prøver til behageligt Eftersyn, og modtages Bestillinger til Fabrikpriis hos A. C. Matthiessen, Skolegade Ms 18, ved Siden af Klubgaarden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-12-05
Paa Godwil Castle, Roman af Hertuginden af Nottinghams Papirer, forbunden med et Boglotterie, som i heldigt Tilfælde giver betydelig Gevinst, modtages Subskription af Schack Selmer, Skolegade 3 18, ved Siden af Klubgaarden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-12-05
Til Leie. J Gaarden Nr. 484 i Ny-Smedegade, der forhen har været beboet af Hr. Kjøbmand S. Therkelsen, er øverste Etage i Forhuset, bestaaende af en Sal og flere gibsede Værelser, Kjøkken, Spisekammer m.v., og beqvemt indrettet for en honnet Familie, strax eller til Paaske 1843 at erholde til Leie. Herpaa Reflecterende ville behagelig henvende sig til Undertegnede. - Horsens, den 1ste Decbr. 1842. Chr. Hansen, Søndergade Hs 119.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-12-05
J Stedet Hs 69 paa Middelgade vaskes og opsættes Kapper, samt dampes Strimler.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-12-05
Et meubleret Værelse til Gaden er strax at faae tilleie for en eenlig Person. Om forlanges, kan Kosten ogsaa erholdes i Huset. J. Guldager ved Mindet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-12-05
En god og sund Amme kan faae Plads, naar hun desangaaende henvender sig til Madame Woel paa Tangen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-12-05
En Passageer med Dampskibet Christian den Or tende, fra Kallundborg til Aarhuus, Søndagen den 13de Novbr. sidstleden, har paa Dampskibet glemt en Æske, hvori, foruden nogle Breve, var en Guldring, en emailleret Do. Brystnaal, et Par smaae Skilpadde=Kamme og et Fingerbøl, med flere Smaating.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-12-05
Den, der ved en Feiltagelse maatte være kommen i Besiddelse af bemeldte Sager, anmodes om, imod Erstatning, at oversende samme til Herredscontoiret i Brædstrup. Veiledning for Landmanden til i Vinterens Løb at forebygge Sygdomme blandt sine Huusdyr, med særdeles Hensyn til at kjende og behandle den nu grasserende godartede Tungekræft og Klovesyge, af Prof. C. Wiborg, faaes for 2 ½, hos E. N. Kirkerup.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-12-07
18 No 217. Onsdagen. den 7 December. Den til Forsendelse. med Brevposterne. Kongelig allernaadigst alene privilegerede Aarhuus skiftertidende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-12-07
Udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist. Redigeres af H. H. Elmquist, Cand. phil.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-12-07
Fædrelandet. Den forleden Aften i Hotel d'Angleterre afholdte Forsamling ang. den Slesvigske Sag blev af Stænderdeputeret B. Christensen aabnet med paa sædvanlig Viis, at anbefale en streng Jagttagelse af de parlamentariske Former, samt med at udtale det som en Selvfølge, at de tydsktalende Tilstedeværende maatte kunde yttre sig i deres Modersmaal. Efter at han, som bekjendt, havde oplæst Lorenzens Klage til Kongen, samt meddeelt nogle oplysende Brudstykker af en midt under Begivenheden ført Correspondence, gik han over til at gjøre Fors. opmærksom paa, hvorlunde Sagen havde faaet en forøget, endnu sørgeligere Betydning, nemlig ved den Maade hvorpaa den egentlige danske Commissarius de jydske Stænder havde omtalt den, hvilken han oplyste ved den jydske Stændertidende. Capt. Tscherning tilkjendegav ligeledes sin Bekymring over den mærkelige Yttring af Commissarius i Viborg, at det var uværdigt for den jydske Stænderforsamling at understøtte Lorenzen. Dennes Sag forsvarede Tscherning saaledes: "Lorenzen havde længe modsat sig de mange nærgaaende Angreb fra schleswig-holstensk Side; han havde under denne Kamp ventet Forsva- og Beskyttelse af den kgl. Commissarius. Men denne, iøvrigt vel organiserede Mand, havde en svag Hørelse, og havde derfor aldrig hørt de af Lorenzens Modstandere brugte Uqvemsord. Denne kæmpede saaledes saa godt som ene; han maatte derfor søge sin Understøttelse udenfor Forsamlingen. Saalænge imidler tid Striden endnu kun gjaldt om enkelte Ord, havde der været mindre Grund til at benytte denne. Men
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-12-07
"Ogsaa mig - bekjendtgjør Professor Schouw- har det inderligen bedrøvet at see den danske Commissarius tage Parti for Præsidenten i den slesv. Stænderforsamling mod Lorenzen, thi naar vi undersøge Præsidentens Færd, saa er det saa langtfra at man kan kalde den sindig og forstandig" (saaledes som Ørsted har kaldet den) at jeg, med al Agtelse for hans øvrige Personlighed og Handlemaade, maa finde den uforsvarlig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-12-07
J Hempels Avis" læses følgende djerve Linier, fra Bladets Redacteur, Digteren Carl Bagger, til Anders Sandøe Ørsted (med Henviisning til den jydske Stændertidende: Forsvar kun Kongens Sag, værn kun om Kronen, Og Du skal aldrig høre mindste Muk! Men, Folkets Søn, glem derfor ei Nationen, Der frembar Dig med Fødselsvee og Suk Søn af den Talrige! lad ei Din Moder, Der tæller Dig blandt sine bedste Poder, Udsukke: "Gud bevare os For Dig som Folkets Commissarius!
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-12-07
Politimesteren i Flensborg, Hr. Niemann, har beslaglagt et N af Flensburger Zeitung" som indeholdt to af Fædrelandet oversatte Artikler om Begivenhederne i den slesvigske Stænderforsamling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-12-07
J denne Anledning hedder det i Fædrelandet: "Det er ikke første Gang, at denne Herre ved Censurens Anvendelse aabenlyst begunstiger det schleswig-holsteinske Parties statsopløsende, høiforræderske Stræben."¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-12-07
J den jydske Stænderforsamlings Møde den 1ste Decbr. blev heftig debatteret om "Ophævelse af Toldgrændsen mellem Danmark og Hertugdømmerne." Den kgl. Commissarius sagde iblandt A. Følgende: "Det er ubehageligt, at der i de danske Stænder skal føres Kritik over den Maade, hvorpaa Kongen har besat en høi Post i Hertugdom merne. Saadant ligger ganske udenfor Stændernes Competence, og det er vist noget, som ikke vil bidrage til at tilveiebringe Harmoni, enten mellem Kongen og Folket, eller imellem de forskjellige Dele af Staten, men snarere vil have den modsatte Virkning. Statholderen i Hertugd. er en executiv Embedsmand, der vistnok med Troskab vil opfylde de Pligter, som han har paataget sig, og hvorledes end hans politiske Mening maatte være om visse Qvæstioner, saa vil denne ikke være bindende for Kongen, der upaatvivlelig med klar Bevidsthed veed, hvad der er at gjøre. Nu at tale om Toldgrændsens Ophævelse, vilde kun gjøre et skadeligt Jndtryk og lægge Hindringer iveien for Forholdenes Udjevning. Jeg beklager, at der i den senere Tid her er forekommet Adskilligt, som efter min Overbeviisning vil fjerne Udsigterne til at opnaae det Øiemeed, man tilsigter." – Oliemøller Schytte havde yttret, at Prindsen af Augustenborgs Udnævnelse til den høieste Post i Danmark havde svækket den Tro at Kongen, i det mindste ikke forØieblikket, er stemt for Slesvigs Forening med Danmark. (Han og flere Deputerede vare dog af den Formening, at dette virkelig er Kongens Ønske.) Godseier Nyholm svarte for sit Vedkommende, at Toldgrændsens Ophævelse kunde ikke kaldes at indblande sig i Hertugdømmernes indre Forhold, thi saadant vedkom ogsaa i høi Grad Kongeriget, og at det er paa Tiden, for at hindre Søndersplittelse, at Regjeringen griber til kraftige Foranstaltninger."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-12-07
Det af Justitsraad With indgivne Andragende til den jydske Stænderforsamling om en Adresse til Kongen, betræffende den danske Nationalitet i Slesvig etc., har atter været under Discussion den 2den de, og endelig frembragt det Resultat, at derom er bleven nedsat en Comitee, bestaaende af 3 Medlemmer, hvortil valgtes Professor Larsen, Godseier Nyholm og Landsoverretsprocurator Jespersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-12-07
Blandt de mange interessante og mærkelige Yttringer som forekom under denne Sags sidste Discussion, tillader Rummet os kun idag at nævne een af Audit. Roulund, der lyder saaledes: Der gaaer en fjendtlig Aand gjennem Livet, man kalder den utidigt Hensyn, den begynder med Tvivl og Ængstelse, og den ender med Raadvildhed og Sønderknuselse. Og naar den har tilintetgjort Mandens Kraft og Mod og Villie, gjør den ham selv til en Andens Livegen, og Aanden seer med dyb Foragt hen over den nedværdigede Menneskehed. Lader os derfor uden Hensyn og Frygt gaae derhen, hvor Pligt og Ære kalde, og lad saa Følgerne blive, hvad helst de ville, og lader os fremfor alt som Folkets udkaarne Mænd handle saaledes, at Aanden ikke skal haanler over os. Hvor Fædrelandets Banner plantes, der er det en Ære at falde, men en Skjændsel, at vige, og ingen dansk Mand vil hedde Nidding."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-12-07
Aarhuus. Den imod 5 Lærredrenge her i Staden, anlagte Sag, for at have overfaldet en Vægter med Skjældsord og Steenkast under hans Function som Gade vægter, er nu bleven paadømt af Overretten i Viborg saaledes, at Een af bemeldte Drenge skal straffes med 10 Rottingslag, To med 5 Dages Fængsel paa Vand og Brød, og To med 10 Dages Fængsel paa sædvanlig Fangekost. Louise Bocatius. Her er de Dødeliges Liv. Et Vaarglimt kun fra Almagts: "Bliv, Der lyser kort og fage. Brat slukkes Livets varme Glöd, Men op af Gravens mørke Skjöd, Fremspire Haabets Dage. O Fader, Moder, græd ei meer, I Eders Elskte atter seer Engang for Lysets Throne! Hun, som gik bort fra Eders Favn, Hun vandt for Tidens korte Savn En evig Hæders-Krone.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-12-07
Bekjendtgjørelser. Creditorer og alle Vedkommende i Kjøbmand Knud Monbergs Opbudsbo indkaldes herved til at møde under en Extrasamling i Boet, som foretages i Opbyde rens Gaard af 59 i Horsens, Fredagen den 23de Decbr. næstkommende, Kl. 2 Eftermiddag, hvorunder flere vigtige Puncter vil blive at afgjøre, deriblandt om og hvorvidt de ved Auction gjorte Bud paa Gaardene J 59 og 495, og paa Stederne af 333, 334, 335, 477 og 479, samt paa en Jordlod og tvende Skibsparter, skulle antages eller ikke. De Udeblivende antages at samtykke i hvad de Mødende vedtage. Horsens, den 5te Decbr. 1842. J. Holst, J. Mathiassen, Opbudsmænd i K. Monbergs Bo.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-12-07
Efter Begjæring af Politiassistent Procurator Nielsen, og ifølge passeret Udlæg, bliver Steenhugger Engels Sted af 564 paa denne Byes Frederiksgade ved offentlig Auction opbuden tilsalg: 1ste Gang Mandagen den 2den Jan. 1843, Kl. 11 For 2den Gang Mandagen den 16de Jan. – 3die Gang Mandagen den 30te Jan. - middag. Sidstnævnte Auction holdes i selve Stedet, hvorimod 1st. og 2den Auction foretages paa Raadstuen. Conditionerne kan 8 Dage før første Auction erfares paa Reqvirentens Contoir. Denne Kundgjørelse skeer tillige i Henhold til Fr. 22de April 1817, til Efterretning for Creditorerne. Aarhuus, d. 5te Decbr. 1842. Efter Constitution C. Nyssom.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-12-07
Jfølge hvad der er vedtaget paa Skiftet efter afdøde Justitsraad Ridder Hjort i Aarhuus, bliver den Boet tilhørende Gaard Nr. 894, paa Hjørnet af Volden og Klostergade her i Byen, med tilhørende Grund og Udbygninger, opbuden til Bortsalg ved trende offentlige Auctioner, nemlig: 1ste Auction Mandagen den 28de denne Maaned, 2den Auction Mandagen den 5te Decbr. d. A., 3die Auction Mandagen den 12te f. M., hver Dags Formiddag Kl. 11. Første og anden Auction afholdes paa Raadstuen heri Byen, og tredie Auction i selve Gaarden, og vil Budet, om det er nogenlunde antageligt, blive approberet. Gaarden, der bestaar af 2 Etager Grundmuur, er for faa Aar siden af Ny opbygget, beqvemt og godt indrettet, samt særdeles vel vedligeholdt. Den er især passende for en stor eller tvende mindre Familier af Embedstanden, eller i anden lignende Stilling. Conditionerne, der ere favorable for Kjøberen, idet 2/3 Dele af Kjøbesummen kan blive indestaaende i Gaarden, ere saavelsom Adkomstdocumenterne til Eftersyn hos Procurator Dahl. Aarhuus Byfoged-Contoir, den 19de Novbr. 1832. Efter Constitution C. Nyssum.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-12-07
J Grevskabet Frysenborgs Skov afholdes i indeværende Maaned følgende Auctioner: I Sandby Skov Mandag den 12te Decbr.; Mødested, hos Niels Braad i Sandby. Tinning Skov Onsdag den 14de Decbr.; Mødested hos Skovfogden i Tinning. - Hvorslev Skov Torsdag den 15de Debr.; Mødested i Hvorslev. Holberg Skov Fredag den 16de Decbr.; Mødested i Bøsbro. Fastrup Nederskov Mandag den 19de Decbr.; Modested hos Skovfogden i Faistrup. Riis Skov Onsdag den 21de Decbr.; Modested hos Skovfogden. Haurum Skov Torsdag den 22de Decbr.; Mødested, Sall Skov Fredag den 23de Decbr.; Mødested hos paa Kraghlund. Auctionerne begynde hver Dags Formiddag Kl. 9. Skovfogden. Frysenborg Birke-Contoir i Hammel, den 3die Decbr. Hvilket herved bekjendtgjøres. 1842. Kampmann.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-12-07
At Skiftet efter Enkefrue Bülov af Rosenholm vilblive foretaget til Slutning her paa Contoiret Fredagen den 30te ds., om Formiddagen Kl. 9, bekjendtgjøres herved. Rongsø &c. Herredscontoir i Randers, den 2den Decbr. 1842. A. L. Reiersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-12-07
Tirsdagen den 20de Decbr., Kl. 10 Formiddag, afholdes her paa Contoiret en Skiftesamling i Boet efter Gaardeier Jacob Rosborgs afdøde Hustru, Frederikke Juliane Sass af Asserg; hvilket herved bekjendtgjøres til alle Vedkommendes Efterretning. Nørhald, Støvring, Salthen Herreders Contoir i Randers, den 2den Decbr. 1842. I Herredsfogdens Fraværelse const. Lewerkhuusen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-12-07
Da Læseforeningens Bøger agtes underkastede en Revision, indkaldes de herved fra d. 10de til d. 21de dennes. Aarhuus, den 6te Decbr. 1842. J. Seidelin, P. L. Secretair. 12 a 1300 Rbdlr. ønskes tillaans i næstkommende 11te Decbr. Termin, imod særdeles betryggende første Prioritets Pant i en Kjøbstædeiendom. Man behage i den Anledning at henvende A. Hansen, sig til Commissionair.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-12-07
Gaarden Nr. 119, beliggende paa Raadstue torvet, der bestaaer af 6 Fag grundmuret Forhuus og 16 Fag Sidehuus, Alt 2 Etage, samt 7 Fag 1 Etage Baghuus og 6 Fag Halvtag, agtes, formedelst anden Bestemmelse, underhaanden bortsolgt af Eieren. Horsens, den 1ste Decbr. 1842. Chr. Hansen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-12-07
En Gaard i Hvilsted af 18 Skpr. Hartkorn, kan faaes i Forpagtning til 1ste April 1843. Det Nærmere, denne Forpagtning betræffende, afhandles med Eieren Jens Jensen Dam.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-12-07
Nationalbank=Obligationer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-12-07
Undertegnede tilbyder sig at hæve i Banken Beløbe ne for de nu opsagte Bankobligationer og derfor at indkjøbe Kongelige Obligationer, Bankactier eller andre Penge-Effecter, efter nærmere Bestemmelse, til billigste Priser, imod en Provision af 1/3 eller 1/4 pCt. efter Omstændighederne. Kjøbenhavn, den 21de Novbr. 1842. C. B. Berthelsen, lille Kjøbmagergade Nr 189. i Stuen. Uninois.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-12-07
Denne ganske nye udmærket smukke Stof til Vinterkjoler, er i Dag arriveret hos Undertegnede, og sælges billigst muligt af Vitus Ingerslev.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-12-07
Bedste Droj. Rakitscher samt 2, 3 og 4 Bds. Livaner, Hør, kan faaes i større og mindre Partier hos J. P. Hammershøy.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-12-07
Brugte norske Kakkelovne. Mit Udsalg af brugte norske Kakkelovne er i disse Dage bleven forøget med et Parti, 3, 2 og 1 Etage, samt Bilægger=Ovne, som med Hensyn til sammes Soliditet og Vægt udsælges særdeles billigt. Nogle nye runde Ovne med Koge=Indretning kan faaes til 11 28 pr. Stk. Aarhuus, Novbr. 1842. Chr. B. Giern.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-12-07
Graae & hvide islandske Sengefærfra 5 til 7 1/2 Rbd. pr. Lpd., Gaaseduun til 1 Rbd. pr. Pd., samt Gaasefjær, faaes hos C. B. Christensen. 50,000 heelbrændte Muursteen og 4000 anvises tilkjøbs af Undertegnede. Stenene, hvoraf PrøTagsteen. ver henligge til Eftersyn hos mig, kunne leveres i Løbet af Januar Maaned næstk., og er i Forhold til sammes Beskaffenhed, Prisen meget billig. A. Hansen, Commissionair. Vadmel stampes i Kloster Mølle og behandles til største Fuldkommenhed paa en dertil nylig opfunden Maskine. Det modtages hos Jens Nielsen i Munkedal ved Rye Mølle, Hr. Kjøbmand Overby i Skanderborg, Niels Jensen ved Fuldbro Mølle, Chr. Møller i Monberg, i Horsens hos Farverne Hr. Nitsche og Terkildsen samt Hattemager Møller.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-12-07
Vadmel og andre uldne Vare modtages til Stampning og besørges af P. Mollerup paa Middelgade i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-12-07
Trykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkeri. Da Hr. Warbergs Leiebibliothek i disse Dage er afhændet til Hr. Kirkerup, saa vil jeg ikke undlade at gjøre opmærksom paa: at det Leiebibliothek som jeg agter at oprette bliver aldeles nyt. A. Basse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-12-07
En udmærket smuk og durabel Fjedervogn, paa Jernaler, vil være at erholde tilkjöbs i Markedsdagene i Randers den 13 og 14 Decbr.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-12-07
Fersk Flæst kjøbes fremdeles til de høieste Priser Chr. Christensen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-12-07
Ved en Hovedgaard i Jylland søges en ugivt Godsforvalter, der tillige har saamegen Kundskab til Landvæsenet, at han kan före Tilsyn ved Avlingen. De Sögende ville afgive Billet paa Adressecontoiret i Aarhuus, mrk. C. Det nytter ikke at melde sig uden gode Anbefalinger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-12-07
En Handelsbetjent, som har lært Colonial-, Korn, & Tømmerhandelen i en af Jyllands større Kjøbstæder, og kan paatage sig at correspondere saavel i det tydske som danske Sprog, samt taler Engelsk og kan producere de bedste Anbefalinger for Duelighed og Moralitet, søger Empløi til førstkommende Mai. Nærmere Oplysning om den Søgende meddeles paa dette Blads Contoir.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-12-07
En duelig Murer, der i omtrent en Snees Aar har arbeidet som saadan, og saavel for Duelighed som god moralsk Opførsel kan producere fordeelagtige Vidnesbyrd, ønsker sig anbragt som Murer, helst ved en af de større Herregaarde, hvor han kan see et ordentligt og anstændigt Udkomme. Man behage i den Anledning at henvende sig til A. Hansen, const. Fæstemand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-12-07
Paa et frequent Apothek i det nordlige Slesvig søges en Pharmacent, som Medhjælper, til Paaske, eller senest til Maidag tilkommende Aar. Nærmere Anviisning giver Adressecontoiret i Aarhuus. Det ønskes navnlig, at den Ansøgende har nogenledes Kundskab i, at tale det tydske Sprog.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-12-07
Nogle Arbeidskarle og Piger, som kunne tiltræde Tjeneste strax, ere anmeldte hos A. Hansen, const. Fæstemand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-12-07
Til Paaske Flyttetid ere 3 Værelser med Adgang til Kjøkkenet, at erholde tilleie, paa Hjørnet af Møllestien og Vestergade. Sammesteds kan strax et Værelse, med eller uden Meubler, erholdes tilleie.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-12-07
Huusleilighed ønskes for flere Aar, bestaaende af 6 a 7 Værelser, foruden Pige= og Karlekammer, samt Kjælder og Pakhuusleilighed, helst midt i Byen. Man vil desangaaende behage snarest muligt at henvende sig til Viinhandler. P. F. Bolck.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-12-07
Meieriet paa Gammel-Wraae er nu bortforpagtet; 200 Køer til 3 Rbs. pr. Kande Melk. Gammel-Wraae pr. Aalborg, den 2den Decbr. 1842. A. W. Schønau.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-12-07
Leiebibliothek, dansk, tydsk og svensk Fra 1ste Januar 1843 agter Undertegnede her i Staden at aabne et Leiebibliothek, bestaaende af 7000 Bind i ovenanførte Sprog. Ved en saa betydelig Samling af udvalgte Skrifter haaber jeg at kunne tilfredsstille de ærede Læsere, og vil Bibliotheket stedse blive forsynet med al den Underholdnings Lecture, som udkommer i det danske Sprog, samt et Udvalg af de bedste dertil henhørende tydske og svenske Skrifter. Det Nærmere herom vil erfares af medfølgende Jndbydelsesplan. Filial-Bibliotheker agtes oprettede i Skanderborg og Grenaae. Aarhuus, den 7de Decbr. 1842. C. N. Kirkerup.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-12-07
Følgeblad til Aarhuus Stiftstidende 217. Den Lorenzenske Sag. (Af "Berg. Td.") "Man har i den slesvigske Stændersal uden Grund tilsidesat eller sat sig udover Alt hvad der i en Række af Aarhundreder er skeet for at vedligeholde og styrke Broderbaandet mellem Kongeriget og Hertugd. Slesvig, dette oprinde ligviis næsten i sin hele nuværende Udstrækning aldeles danske Land. Man har udtalt Ord som røbe Had og Foragt mod Alt hvad der er Dansk, og i sin blinde Lidenskab er man endog gaaet saa vidt at man har betegnet det for alle Lande, under den danske Konges Scepter fælles Mærke paa indenrigske Skibe - et Mærke, som baade i politisk og commerciel Henseende er ligesaa vigtigt for Hertugdømmerne, som det i sig selv er hæderligt, det danske Flag, og Nationalitetens Skibsmærke "Dansk Eiendom" som et Mærke paa Trældom, for saavidt det bruges paa de i Hertugdømmet Slesvig hjemmehørende Skibe, Man vil have udslettet dette Præg, der er bekjendt og hædret i Udlandet. - At Enkeltmand i Partisygens Feberhede kan forglemme sig saavidt, kunde man oversee, men at endog en saa besindig brav og retskaffen – en med Statsforholdene saa nøie bekjendt Mand, som den slesvigske Stænderforsamlings nuværende Præsident, har kunne lade saa krænkende Yttringer hengaae uden alvorlig Paatale dette maa være Enhver paafaldende og ubegribeligt i høieste Grad.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-12-07
(S. Bl.) "Hertugdømmerne have ingen mulig Grund til Klage for Tilsidesættelse og Forurettelse fra de danske Kongers Side, (tvertimod ere de ved mangfoldige Leiligheder blevne begunstigede) og allermindst fortjener Christian den Ottende at høre saadanne grundløse og bittre Raab. Nævne os, hvo der kan, et Land i Tydskland, hvor Kræfterne i Sandhed have udviklet sig mere i materiel Henseende, eller hvor Folket er mindre betynget, end i Hertugdom merne. Og lad os ikke glemme, at det ikke er noget tydsk Ridderskab og Prælater som have ophævet Live genskab eller Trældom i Hertugdømmerne, men at det er en dansk Konge som har gjort det af egen Jndskydelse og fri Villie. Ordet "dansk kan derfor saa meget mindre kaldes i Hertugdømmerne "Trældomsmærke, som man har vovet at kalde det; det kan der som her kun være et Hædermærke, og netop dette Mærke har i de meest vanskelige Tider viist sig frit. Det er netop ved at kunne kjendes i Udlandet, som deelagtige i den danske Nations Rettigheder, at Hertugdømmernes Skibseiere have bragt Velstand ind i Landet, baade under den nordamerikanske og under den fr. Revolutions Krige; det var under dansk Mærke, at Hertugd. Skibe have befaret alle Have, ikke med egne Producter, men med andre Landes Producter, som under det danske Flags Beskyttelse kunde føres fra Land til Land. Det er ved den i Krigens Tid saa indbringende Fragtfart, at Hertugdømmerne have indvundet saa betydelige Summer; det var stedse under de danske Krigskibes Beskyttelse, som man nu ønsker borte, at Hertugdømmernes, og især Slesvigs materielle Kræfter have vundet Kraft og Frodighed. Hvad vilde man vel have sagt i Hertugdømmerne, dersom man i hine Tider vilde have nægtet dem dette Mærke? Hvad naar man vilde have afslaaet dem hiin Convoyering? Hvad, naar man vilde have svaret dem i den Aand, hvori der nu tales af hiin Advocat: "Bort bort J ere ikke Danske." Hvad vilde vel Skibsrhederne i Apenrade da have sagt? Ja, hvad vilde de sige nu, dersom Danmark ved et eller andet Krigsudbrud kommer i lignende Stilling, Ville da ogsaa Skibs rhederne i Hertugdømmerne sige: Vi ville ikke vide noget af danske Skibsmærker, vi ville ikke betjene os heraf, vi kjende ikke til det danske Flag, vi ere Tydskere, og kjende ikke noget til de Danske. Hvilken tydsk Marine skal da tage Apenrades Sofart under sin Beskiermelse? Advocaterne Gülich og Beseler havde været to af Lorenzens værste Modstandere; de havde Begge paa det kraftigste protesteret mod den af Lorenzen paastaaede Ret til at tale Dansk, og opfordret Præsidenten til, naar saadant skeete, at kalde ham til Orden, da de imodsat Fald maatte paa det høitideligste protestere imod at der fra idag af blev ført noget af det i det danske Sprog Talte enten paa Dansk eller Tydsk til Protocollen." Landinspecteur Tiedemann istemte samme Tone og erklærede alle de paa Dansk holdte og paa Tydsk oversatte Foredrag som ugyldige for Forsamlingen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-12-07
Jfølge Alt. Mercur skulle Statholderen, Prindsen af Augustenborg, Regjeringspræsidenten Spies, og Cancellipræsidenten Reventlow Criminil, efter den slesvigske Stænderforsamlings Slutning, sammentræde i en Commission, der skal raadslaae om en ny Organisation af den slesvig-holsteenske Regjering.