Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1686-12-01
Ungern. De Stuhlweisenborgeske Tørcker gaar tidt ud paa Parti, oc vofver sig lige ind under Støkkerne for Ofen, sen, mens der er dog aldeelis intet at bekomme for dem, fordi den Store Armee ruinerede der alting. Den Armee, som Prinz Louis var Anfører for, har paa Veyen til Vinterqvarteret, formedelst den indfallende Snee og Frost, udstaaet saa stoere Besværligheder, at der er mange Mennisker oc Heste bleven ombragt. Nogle Parthier Vespriner oc Husarer har vofvet sig ind under Styckerne for Stuhlweisenborg, hvor fra de en stoer mengde Qvæg med sig bortdreff, og uden Skade lyckeligen er tilbage kommen. Gvarnisonen udi Mongatsk har lagt hen ved 20 Landsbyer udi Aske, for at betage derved de os tilhørende ald subsistentz. Tyrckerne forsamler sig i haabetal ved Essecker-Broen for at forsiune med Proviant de Festninger som ligger ved den Revier Trau. Teckely har gjort Ansøgning om en Stilstand paa 3 Maaneders Tid, mens fordi mand veed, at det skeer ickun i den henseende, at hand kand faa Tid til at Salvere hans beste Sager, saa er hans Begiering ham bleffven afslagen. Jmidlertid er Teckely blefven befalet aff Store-Vezieren, at hand skal forblifve hos de Siebenburgeske Grendzer, oc beflitte sig paa, at hand kand forhindre, at Førsten Abbaffi med Keyseren intet slutter. De Husarer har gaaet paa Par thi indtil Temesvar, mens de ere blefven af Tyrckerne ofverfalden hvilcke har Jhielslaget meere endsom 100 af dem. Croaten. Nogle stercke Tørckiske Parthigengere har ofverfalden udi Naveckwis 400 Croater, som der udi til Guarnison var indlagt, hvilcke de mestendeelen nedsablede, derefter bemegtiget de sig den Broe, ofver den Revier Mur, oc marcherede igiennem det gandske Land indtil Reckelsborg udi Styrmarck, hvor de opbrendte 9 Landsbyer, oc 3000 Stycker Qvæg bortdreff; herimod Gvarnisonen udi Jvanitz har samlet til sig nogle andre Folck, og gaaet løss paa 2000 Tørcker, af hvilcke de den største Part nedhuggede, de øfrige toge Flugten. Den Tid Tørckerne haffde udi haabetal sig conjungeret, for at offverbringe til den Tørckeske Guarnison udi Caniska deris Aarlig Sold, Klæder oc andre nødvendigheder, hafver voris Folck faaet Kundskab derom, hvor for de med ald Magt sig conjungeret, oc gaa dem i møde, hvilcke de oc saa tapper og mandig imodløb oc angreb, at der paa Fiendens Side bleff nedsablet 500, oc mange fanget, samt et herligt Bytte, erobret. Costnitz. Universitetet i Freyborg som siden Stadens Erobring har ligger gandske stille, er nu igien Solenniter her blefven introduceret; Der har vel en Fransk Deputeret i mod saadan Translation protesteret, mens hand er dog uden vidre restexion paa hans Proposition igien bleffven dimitteret. Kort Underretning om hvad som den sluttede Alliantz til Aussburg den 29. Juny indeholder. Den Den 29 Juny blef til Augsspurg imellem Hans Keyserlige Mayst. formedelst hans Arfve-Lande, Kongen aff Spanien formedelst den Burgundisk Kræiss, Kongen aff Sverrig formedelst de hannem udi det Rommerske Rig tilligende Lande, Churførsten af Beyeren for sig og den Beyeriske Kræiss, saa og den Franckeske Krættz, samt det høyeFørstlige Sachsiske Huus en Tractat, sluttet; korteligen saaledis: At høybemelte Steender sig tilsammen til er fuldkommen Forsvar udi det Rommerske Rige, saa oc til conservation den Westphaliske og Nimvegeske Fred, sampt den for faa Aar oprettede 20 Aars Stilstand, i Synderlighed til Rigets velfert vil Maintenere oc forsvare. Om nogen af disse Rigs-Stender skulde af een eller anden Udlendiske med Gevalt angrifvis eller paa andre maader blifve beskadtget, vil disse Allierte den samme med ald Afistenz forhielpe, oc hannem fornøyelig Satisfaction tilveye bringe. En hver skal tilsee at hans Festninger med behørige Fornødenheder blifver forsiunet. Til hvilken ende Hans Keiserlig Majestet for sin anpart 16000, Kongen aff Spanien ligesaa mange, (enten Folck eller Penge,) Kongen aff Sverrig saa mange, som af hans Tydske Provincier kand erstattis, Churførsten af Beyeren 2000, den Beyeriske Kræis 7000, den Franckeske Kræitz 4000, det Førstelige Huus Sachsen 3000 Mænd til Fods, de Stender paa denne Side Reinen liggendis, oc det Westpheliske, (saa fremt de med i denne Alliantz vilde indtrede) 4000 Mænd, med ald fornøden tilhør om nøden udkræfvede at forskaffe. Der med ere de samptligen forplictede, at saadant Mandskab oc Antal Folck altid døgtig oc Parat kand være, oc skal de Jntresserede Aarligen i det mindste 4. eller 6 Uger deris Folck mønstre oc cam pere lade. Til Feld-Marskalck offver disse Tropper har mand resolveret oc bestilt Churførsten af Beyeren og Førsten, af Valdeck. Margræfven aff Brandenborg Barent er til General offver Cavalleriet, oc hans Carl von Thungen til General Vagtmester til Fods udvalt, hvilcke nest de andre Generaler oc Artillerie Betienter aff den Gemeene Casse skal underholdis. Om Artolleriet er forliget at den Repartition aff de tolff Pundige til de mindste Calibre, om Nøden udkræfvede skal forfærdigis, Regiments Støckerne blifver ellers ved Regimenterne Fourneret, mens de halfve Cartouer blifver af Kræisserne forskaffet. Men hvad her aff blifver forderfvet skal af den gemeene Cassa betales. Bemelte Cassa skal være til Franckfurt, oc har mand Peter af Neuville til Vexel-Herre foreslaget, betalingen aff samme Cassa at giffve, dog icke førend bekommen Ordre. En hver aff disse Foreenede, skal sit Magazin udvælge, oc det samme paa 6 Maaneder forsiune, oc igien efter denne Tids forløbuseilbarligen ligen saasom tilforn forsee. Det General-Magazin skal ellers hvor mand med nogen Findlighed angrifvis forblifve, oc har mand Franz Adan Badon til Ober Krigs-Commissarium erklæret. Den høyeste Direction af Krigs Operationerne bliffver ved Hans Keyserl. Majestet, dog skal paa den maade alle Generaliteter oc Commendanter den hielpbehøvende Parti med Raad følge. De Hielpbegierende skal fri Logemen ter, Foer oc Græs forskaffis. De Hielp skickende maa deris Sold levere oc de øfrige Liffs Middeler for Mand oc Hest effter giorde Reglement betale, Nemlig daglig 2 Pund Brød 2 Skilling, eller 4 Kreutzer, lige saa meget for deris Øll, som for Kiødet, de andre Nødvendigheder skal som Tiden falder, paa andre maader oprettis. Om en af disse Hielpskickende for eller efter hans Aftog bleff Fiendlig angreben, maa hand sine Folck, selff beholde eller oc det snareste mueligt er avancere; Denne Alliantz Fordrag skal vare udi Tre Aar, uden saa er at Punctus Securitatis publicæ, hvilcken udi sextende Articel i denne Stilstand, er tilsagt; Jmidlertid effter disse trende Aars forløb om ingen Rigtighed kunde erlangis, maa de Allierte deris forbund fornye. Jngen af disse Allierte skal sig med nogen Fiendlige forlige, uden hver gifver sin Villie oc Samtykke der til.