Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-05-21
Oppositionsbladene paatale, som en i Lovene uhjemlet Uskilde provisoriske Valgforsamlinger, Præfekterne anstille i alle Departementer, for at erfare, hvilke Kandidater Vælgerne ville stemme for. En saadan Prøve i Lyon havde imidlertid ikke det forønskede Udfald, og Man vil vide, at efter de fra alle Frankerigs Hjørner indkomne Beretninger kan i det Høieste kun 26 af de 221 Opponentere ventes udelukte ved de nye Valg, hvorimod 70 af høire Sides Medlemmer ikke ville blive valgte paa ny, og det hvor meget Ultrabladenne skrige sig hæse paa Afsættelser! Den Deputerede Bavoux, som tillige er Dommer, har faaet en Jrettesættelse for en Artikel i Journal de Paris, hvis Med=Redakteur han er. En anden Deputeret Hr. Preissac har maattet gjendrive den lumpne Beskyldning i Toulouse-Journalen, at Man ved en Smaus, som blev givet for ham i Montauban, var sprunget paa Bordene og havde nedsparkeKongens Buste m.m. Af den Enthusiasme, som yttres for Dauphin overalt paa hans Reise, drager Gazetten den Slutning: at Frankerig derved synes at ville afviske den Skjændsel, som falske Deputerede have tilføiet Bourbonnerne ved deres frække Addresse." Dog er det Lyonner Blad Forløberen sat under Tiltale for Fornærmelser imod Dauphin, og en Subskriptions=Indbydelse, som cirkulerede paa Børsen den 10 d. til en Skuepenge for de 221 Deputerede, der havde stemt for Adressen, fik i mindre end en halv Time over 200 Underskrifter. Alt dette er da efter Ultrabladene Satans Værk, hvilket følgende Prøve paa et Raisonnement i den saakaldte Sandhedens Udbreder viser: "De forherede Frimurere havde ikke faaet Hertugen af Berry myrdet, var han ikke kommet i Opergen. Diævelen fandt ham i sit Tempel, og der kunde han ramme ham ved Lou vels Haand. Lader Man i Europas nærværende Tilstand, Fleerheden, der er besat af Diævelen, vælge Deputerede ved fleste Stemmer, da er det ham Man gjør til Vælger. At indkalde Nationalforsamlinger er at samle de af Satan Besatte, som atter ville føre Kongerne paa Skaffettet, slagte Aristokratterne og udplyndre Klostre og Kirker. Der sørges imidlertid for, at den Onde ikke saa let skal faae Magt igien; den 10de afgik Hs. Majestæt med Dauphine fra St. Cloud, for at forrette deres Andagt paa Calvarie. bjerget, hvor Biskoppen af Naney rakte dem Røgelse og Vievand, og samme Dags Morgen havde Fyrst v. Polignac ikke mindre end 10 Biskopper i Besøg hos sig. Monitøren omtvivler Ægtheden af en Tale, som Marseiller Tidender lægge General Bourmont i Munden til Handelskammeret sammesteds, hvori han ligefrem yttrer: at Frankerig vil tage Algier i Besiddelse og her stifte Kolonier eller oprette en Stat under en fransk Prinds; Rygterne om Engellændernes Opposition ere ganske uden Grund, Frankerig er stærk nok, til at forskaffe sig Agtelse; have Hine ikke alt i Grækenland en Konge af deres Fabrik! Somdet hedder, har den engelske Ambassadeur endog besværret, sig herover. Paa den bemærkning af en Omstaaende: gaaer det saa let med Landgangen, er det forbi med Algiererne, skal Generalen have svaret: Ja, hvis Vi kun faae med Algiererne at bestille. J Forbindelse hermed meldes, at de engelske Admiraler i Middelhavet have faaet nye Jnstruktioner, og at Admiral Malcolm den 1 Mal er afseilet med 5 Linieskibe, 2 Fregatter og 2 Brigger fra Malta til Algier, efter Dagen før at have modtaget Depescher herfra. Et Berliner Blad betragter Expeditionen imod Algier vel som en Diversion for de indre Stridigheder, men nægter ikke, at det er et Vovestykke. Kapitain St. Clair, som ifjor var med General v. Müffling i Konstantinopel, vil fra preussisk Side bivaane Toget i krigsvidenskabelig Henseende. En Celegraf af en egen Jndretning skal bruges til baade ved Dag og Nat at korrespondere imellem Flaaden og Hovedqvarteret ved den africanske Armee.