Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-10-05
Det Spanske Sydamerika. Spanien har, hedder det i Lettres de St. James, mistet sine udstrakte Colonier, imedens dens Revolution er foregaaet. Endskiøndt denne Begivenhed synes at være fremmed for den Europæiske Politiks Combinationer saa vil den dog have Jndflydelse paa den, og den er i sig selv for mærkværdig til at forbiegaae den med Taushed. – Coloniernes Tab var vistnok uundgaaelig, da Spanien hverken havde Soldater, Penge eller Skibe for at kunne bruge imod Amerikanerne og dens Revolution har hverken forlænget Øieblikket til dens Befrielse eller bestyndet den. Men man skulde have troet, at dette Tab maatte have foraarsaget en uhelbredelig Forandring i Statsoeconomien; men man forundrer sig over at see, at det synes slet ikke at have virket derpaa. Tingene forbleve i Spanien som de vare og ongefær faadanne, som slet intet var passeret. Dette Resultat synes at bevise, at alt var kun en Jndbildning med Hensyn til de Forhold, som i en lang Tid havde fundet Sted imellem Moderlandet og Colonierne; eftersom Afbrydelsen, deraf ikke har foraarsaget nogen Forandring. Colonierne havde begyndt at faae deres egen Occonomie, og havde ophørt med at faae deres Folkemængde og Capitaler fra Moderlandet. De erholdt næsten intet videre derfra uden Gouverneuer og Garnisoner, som de selv kunde forskaffe sig; og Skilsmissen er derfore hverken bleven følelig i Moderlandet eller i Coloniernes egen Occonomie. Men denne store Erfaring foreskriver Colonial=Sy stemmet en nye Gang, eller rettere, den tilintetgiør dette System. Amerika unddrager sig fra Europas Herredømme, og dets Regieringer kunne ikke udstrække længere deres Herskesyge derhen. Aarsagen er, fordi disse Regieringer ikke kunne beholde Besiddeser, som staae under de store Amerikanske Staters Kanoner, og de kunne endnu mindre tænke paa at anlægge der nye Colonier. - England har allene Ret til at kunne smigre sig med at beholde de Colonier, som det engang har, fordi dets Marine er i den Grad overlegen, at det i en lang Tid vil vide at forskaffe sine Colonier Agtelse, saavel hos de nye Nationer som de gamle Nationer, hvilke den har skildt ved sine. Alle andre Magter, paa England nær, mangle Midlerne til at soutinere sine Colonier, det er det Resultat, som Krigen har havt for England. Dette forud faae dette Resultat og derfore førte det Krigen; det har bemægtiget sig alle maritime og faste Punkter paa Jordkloden for at forsikkre sig besiddelsen af det Coloniale Monopol, hvoraf det har forskaffet sig Nydelsen, de andre Magter kunne derfore ikke gjøre andet end taale det Aag, som England har paalagt dem, et Aag som for nærværende Tid, er blevet til en Nødvendighed. (Jmidlertid. er det dog et endnu uafgjort Problem, om det kan ikke lykkes de øvrige Europæiske Søemagter under Freden at forskaffe sig en betydelig og øvet Marine, som i Tiden kan maale sig med den Engelske især ved den frie og udbredte Handel og Søefarl paa Amerika). Vi ville nu høre hvad de Pradt siger om denne Gienstand i sit nyeste Skrift og Europa og Amerika. Hidindtil, siger han, kiender man ikke meget mere til Amerika end Navnet. Dets sande Værdie er ubekiendt og overstiger maaskee alle menneskelige Beregninger. Nu er det først blevet istand til at udvikle alle de Skatte, som slumre i dets Skiød (f. Ex. de nyelig opdagede Jernmasser i Brasilien) og som hidindtil forbleve begravede ved Hænder, som vare lige saa frygtsomme og mistroiske som de vare lade og uskikkede. Man kan udstrække denne Jdee videre og sige, at ved Amerikas Revolution ville alle Jordens Deele komme til at lære at kiende hinanden bedre og sætte bedre Priis paa hinanden. Nu første Gang siden Skabelsen ere alle dens Dele satte i Stand til at kappes med hinanden med fælleds Kræfter, hidindtil var deres Sving bleven holdet tilbage ved enhver enkelt Deels Jnterresse. Nu ere disse Skranker nedrevne og alle Jordens Dele ere ligesom ædle og frie Meddelere opfordrede til ved den almindelige Sammenligning af Jordens Riigdomme ogsaa at træde op med deres Amerika udstrækker sine Armee paa den ene Side til Solens Opgang og paa den anden Side til dens Nedgang. Om kort Tid vil Brasilien og Buenos Ayres uaae til Afrikas Kyster, medens Sydhavet til byder Chili og Peru en kort og sikker Vei til det gamle Asien; denne Beliggenhed er beundringsværdig. Man tænke sig den endnu ubeboede Jordbund af Amerika at blive opdyrket og giennemsøgt af den nyere Tids Konst og giennemvandret af Reisende i alle Directioner og man kan beregne, ifald man formaaer det, det Udbytte og de Skatte, som ville tilbyde sig, det vil blive et berusende Syn Kan man derfore ikke ligne det hvad der skeer i vore Dage med Fablerne i tusinde og een Nat og giør ikke vor Tidshistorie Østerlandenes Eventyrer til Virkeligheder, hvor hurtigt ere ikke nye Stater i Amerika opstaaede, Det tog langt længere Tid at forbinde Amerika med Europa end at løsrive det derfra, og man maae kun forbauses over, at disse Begivenheder ikke gjøre et større Jndtryk i Europa. Man har ladet Amerika gaae sin egen Gang, den har fattet sin Beslutning og er allerede ved Maalet. - De Pradt erkiender ogsaa at Amerikas Uafhængighed vil have alle Coloniers Tab for Europa til Følge. Selv det Engelske Rige i Ostindien mener han er ikke mindre truet og undergravet end de Europæiske Riger i Amerika. Kun Frastanden skiuler Faren. De nye Stater i Amerika ligge Ostindien for nær England nødes allerede til at formilde sine Prohibitiv=Love og det kan snart ikke længere lonne Omkostningerne at beholde Ostindien. Amerika vil saaledes tiene til at befæste Frieheden paa Havet og de Amerikanske Flaader kunne komme de Europæiske til Hielp ved en Søekamp; thi det vil blive umueligt for England at blokere de Amttilanske Havne tilligemed de Europæiske