Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-04-08
60 Aargang. Stifts Fyens privilegerede. Kongelig allene Avertissementstidende. Adresse-Avis og overalt i de danske Stater. Forsendes med Brevposten, af Søren Hempel, Kancellieraad. Redigeres, trykkes og udgives i Odense. 8 April 1831. Fredagen. Jndhold. Om Krig og Fred (Et nyt fransk Laan af 100 Millioner Fr. Forventet Krigserklæring imellem Frankerig og Østerrig). Pohlskerussiske Anliggender (Opstand i Wilna Gouvernementet). Jtalien. Belgien (Anarkiske Opløb og Plyndringer i Brussel, Ghent og Lüttich). Frankerig. Udenlandske Blandinger. - Fædrelandet. Lovgivning. Om Krig og Fred. En Krig mellem Østerrig og Frankerig, der da snart vilblive europæisk, synes næsten uundgaaelig. Jhvorvel det ene Sværd endnu holder det andet i Skeden, og Haabe, om at bevirke en almindelig Afvæbning ikke er ganske opgivet af det franske Ministerium, paa hvis fredelige Grundsætninger Østerrigerne synes at stole, har den officielle Efterretning om deres Jndmarsch i Bologna dog foranlediget, at der er blevet tilstillet det keiserlige Kabinet en Note, med den Erklæring: at Frankerig ikke vil taale et længere Ophold af Østerrigerne her. I de Deputeredes Kammer bekræftede Casimir Perrier den 28 Marts, at Underhandlinger i denne Anledning vare aabnede, og optagne med den største Beredvillighed. Men - sagde han - da Regjeringen altid bør være forud for Begivenhederne, og det, som hidtil er fordret, kun er tilstrækkeligt til at holde Armeen paa den store Fredsfod, saa vil Finantsministeren imorgen anholde om en Tilstaaelse af 100 Mill. Fr., dog kun til en ny Garantie for Freden; thi en almindelig Afvæbning er og bliver den franske Politiks Maal. Men Regieringen kan heller ikke tillade, at Stridskræfterne blive anderledes fordeelte i Jtalien, end det ved Traktater er bestemt, uden at fordre Erklæringer, som endeligen ville udvikle Spørgsmaalet og Krig og Fred af den Taage, der hidtil har hvilet derover. Vort Forhold skal vise, at vi ere ligsaa omhyggelige for Frankerigs Ære, som Andre, uden at vi derfor have ifinde, at underkaste Verden en Nivellering, til Gunst for visse systematiske Jdeer." J Anledning af tydske Troppers Sammentrækning mod Luxemburg sagde han, at Frankerig vilde hævde sin Værdighed saavel i Norden som i Syden, og imod General Lafapette bemærkedes, at denne feilede meget, hvis han troede, at de forlangte 100 Millioner havde Hensyn til Pohlen. Efter Breve fra Haag, har Frankerig allerede erklæret Østerrig Krig, og lignende Rygter have udbredt Skræk paa den hamborgske Børs. Kourerer krydse hverandre, og blandt disse er Ministeren Casimir Perriers ældste Søn afgaaet til London. En Lovforslag er ogsaa blevet forkyndt, om at kalde 280,000 Rd. Nationalgarder til Krigstjeneste; Østerrig lader udskrive 20,000 Reserver i Tyrol; Schweitzerne organisere deres Landeværn; Generalgoverneuren i Luxemburg, Hertugen, af Sachsen Weimar, bekjendtgiør, at 24,000 Mk. tydske Forbundstropper, ifølge Forbundsforsamlingens Beslutning. af 18 Marts, ville blive anvendte til at gjenoprette Roligheden i Hertugdømmet, og paa samme Tid er der i Kongressen i Brussel gjort Forslag til at erklære Kongen af Holland, at hvis han ikke inden een Maaned rømmede den venstre Kyst af Schelden, Limburg og Luxemburg, vilde Man ved Vaabenmagt tvinge ham dertil. J en Artikel af Allgemeine Zeitung hedder det om Preussen: "Hvor stor Kjærligheden til Freden end er, saa har det dog viist den største Forsigtighed. J Rhinprovindserne staae 3 Armeekorps, som med det tilhørende Landeværn udgjøre 90,000 Mk., og flere Korps beredte til at rykke efter, som alle siden den 1 Marts have været i marschfærdig Stand. En Krig med Frankerig vilde dog bringe Preussen i en skjæv Stilling, og kun tildeels finde bifald hos Jndvaanerne, som ere konstitutionelt findede. Preussen og Tydskland ere egentligen det konstitutionelle og moderate Frankerigs naturlige Bundsforvandte, og i Tilfælde af en Krig, som det fredeligsindede franske Ministerium ikke længe vil kunne afværge, burde de ikkun iagttage en væbnet Neutralitet &c.