Berlingske Tidende, 1802-03-26
En Beretning fra Generalen en Chef Lectere til Søeministeren fra Hovedqvarterret i Cap den 9de Februar. Den 23 Januar samledes de fra Brest, Orient og Rochesort afseilede Eskadrer ved Cap Samana. Fregatten la Sirene, som Admiralen havde sendt til Guadeloupe, bragte os Efterretning om de derværende urolige Bevægelser. Den 21de Januar forsikkrede nogle Lodser fra Mante Christi os, at Toussain var tilbølelig til at modtage os venskabelig. Den 1ste Februar gik Contreadmiral Latouche, som havde en Division af Armeen under General Baadet paa sin Eskadre, til PortRepublicain, for at indtage den sydlige Deel af St. Domingo. Den 3die gik Skibscapitain Magon, som havde General Rochambeau med et Corps Tropper ombord, til FortLiberts. Den 4de Februar satte han sine Tropper i Land Neppe havde 600 Mand stillet sig i Slagtorden ved Strandbredden, førend et stort Antal bevæbnede Sorte styrtede løs paa dem og tilraabte dem : at de ingen Hvide vilde taale, men de bleve snart slagne og adspredte. General Brunet trængte tilligemed de flygtige Negere ind i Forterne. Ause og de la Bougue, og erobrede dem efter en temmelig stærk Modstand. J samme Øieblik seilede Capitain Magon ind paa Rheden. Han blev modtaget fra Fortet med Kanonerne, stog de Sorte paa Flugten og Tropperne besatte Fort Liberi. Vi sandt 150 Kanoner der. Man har ogsaa iblandt Plads Commandantens Papirer sundet Toussaints Befaling, at skyde alle Skibe i Grund, som vilde nærme sig, og at forsvare sig til det yderste. Admiral Villeret er ombedet at giøre Capitain Magon til Contreadmiral. Den 3die Februar gik jeg til Fortet Plecollet med Admiralen og Armeen. 2 Fregatter bragde den første Consuls Proclamation. Kl. 3 fik vi Efterretning, at General Christoph havde sendt en Coureer til Toussaint for at forlange Jnstructioner. Jndtil disses Ankomst vilde han modtage Flaaden med Kanoner, stikke Jld paa Byen og massikrere de Hvide. Derpaa kom en Deputation fra Municipalitetet i Cap Francois, og bad mig at overveie Jndvaanernes ulykkelige Forfatning i Cap. Jeg indsaae vel, at disse Elendige allerede havde taget deres Beslutning, at de kuns vilde vinde Tid og at alt maatte afgiøres med Kaarden i Haanden. Ved dette grusomme Alternativ kunde jeg kuns tage et Partie, nemlig : skiule mine Bevægelser for Fienden, lande paa forskellige Steder af Cap og trække mig bag Byen, medens General Rochambeau skulde tage sin anviste Stilling med Tropperne. Ved dette Maneuvre kunde jeg redde de skiønne Plantager og den ulykkelige Bye selv. Om Eftermiddagen Kl. 3 landede jeg ved Havnen. Limbe, hvor Fienden havde et Batterie. Han modtog os med Kanoner, men vore Soldater maneurerede saa hurtig, at ingen Skade skeete. Nu søgte jeg at iværksætte mit forehavende; alle Boliger vare forladte; Plantorerne havde taget Flugten, man havde skræmmet dem med ugrundede Rygter og sagt dem, at Flaaden bestod af enge ske og spanske Skibe, hvilke vilde erobre Øen og hvis Mandskab vilde myrde Jndvaanerne. Efter adskillige Maneuvrer ankom jeg paa Spidsen af Cap med Avantgarden. Røverne havde sat Jld paa Byen, hvortil General Christoph havde givet Befaline. Ved vores Anstrængelse blev Jlden slukket, og under mit Ophold i denne Bye søger jeg at organistre den og at tilveiebringe Orden i den. Jeg har udnævnt den brave Sorte Telemach til Maire. Den nordlige Deel, Qvarterene Limbe og Acaul og alt hvad som ligger imellem Floden, Massacres og paa hiin Side af Limbe, ere endnu i god Stand, og Jndvaanerne ere igien komne tilbage, hvilke, uagtet deres store Tab, ere meget glade over at see sig befriede fra disse africanske Barbarers skrækkelige Tyrannie Jeg har allerede inddeelt 1200 Sorte i Regimenter. Det hedder ogsaa, at vore Tropper allerede ere rykkede ind i Port Republicain. Saa grusom endogsaa Toussaints Opførsel har været, saa har jeg dog ikke villet afvige fra den første Consuls Jnstructioner; leg har sendt ham hans Børn og et Brev fra den første Consul, og til kiendegivet ham, at lig endnu vilde antage hans Underkastelse. Den spanske Eskadre under Admiral Gravsaa har gjort os megen god Tieneste. Over Ingenieur-Corpset harjeg store Klager at føre. Jkke en eneste af dets Overofficierehar indfundet sig hos mig og jeg maa bede Regjeringen, at seende mig nogle Ches af dette Corps. Jeg har fundet mange Levnetsmidler, mange Kanoner og Krigsfornødenheder i CapFlinterne, Kanonerne og Krudter ere leverede af de forenede amerikanske Stater. Jeg vil følge Toussaint om 5 Dag, Jeg veed ikke hvorhen han vil begive sig og hvad han foretage sig. Man forsikkrer mig, at endeel af hans Rigdomme ere i Goualves. Er dette saaledes, saa vil Krigen snart være endt; til jeg kommer dertil den 14de Februar. J øvrige komme de Hvide, Negrene og alle Plantørerne tilbage til deres Boliger. Saagar Toussaints Tropper begynde at forlade ham. Vor Armee hviler ikke førend alt er i Orden. J en Brev faaer jeg Efterretning, at Toussaiats Magt bestaaer af 10 Halvbrigader, enhver paa 11 a 1200 Mand, og af en Corps af 12 a 1500 Cavallerister, men at han først havde ventet os om 3 Maaneder. Jeg har ogsaa saaet fat paa Tous saints Skatmester, en vis Bannel, som er umaadelig rig Jeg har borttaget et ladt Skib, som han sendte til Amerik Giv de Handlende Forsikkring om, at de med største Sikkerhed kunne komme til Coloniens Havne, og at de hverken skulle frygte for Reqvisitioner eller andre vilkaarlige Forholdsregler. Colonien er saa godt dyrket, at man ikke skulde troe det 2 Nu følger i Moniteuren den første Consuls Proclamation til Jndvaanerne paa St. Domingo, hvori han formaner dem, at holde sig til Generalcapitain Leelere, og hvori har lover dem Overflødighed og Fred. Videre en Proclamation, fra samme til General Toussaint, hvori han opfordrer ham at giøre fælleds Sag til Rolighedens Oprettelse, og at opføre sig saaledes, som det er Pligt for en af de fornemste Borger af den største Nation i Verden, og saa at giøre Regning paa hans Agtelse. Nu følger et Brev fra General Leclere til General Christophi, hvori han opfordrer ham, at overgive sig og Forterne. Slutningen indeholder en lang Beretning fra Admiral Villaret til Søeministeren, hvori Reisen til St Deminaabeskrivet.