Berlingske Tidende, 1789-09-11
Vi ville hermed give Eder Underretning om den lange og tapre Træfning, som Vor Armees Flaade i Vort Paasyn og under Over Admiralen Grev Chrenswærd har den 24de August havt ved Svensksund og Kokkasamt med den Russiske combinerede Galet og Skebek Escadrer under Prindsen af Rassaus, den Malthesiske Ridder Littas og den Russiske Admiral Kruses Commande. Kl. 10 om Formiddagen begyndte Bataillen og vedvarede under en bestandig Jld til Kl. 9 om Aftenen, og omendskiønt vor Flaade i denne Tild befandt sig imellem en dobbelt og heftig Jld, havde den endnu til Kl. om Aftenen Seieren paa sin Side, eftersom den fiendtlig Escadre, bestaaende af 28 Seilere, som kom fra Aspørn, forat falde os i Ryggen, var ganske slaaen, trende Fartøier af os allerede tagne og 20 havde strøget Flag, da den vestre, fiendtlige Escadre, bestaaende af store og smaa Galeier og Kanonslupper, vandt endeligen at optage den Forsæntning. som Overadmiralen havde om Natten ladet giøre i Svenske sund. Ved sidste Mødstand imod dette Forsøg stødte Trom. Sallan Werre paa Grund, ligesom og Galeten Sedereren, blev saa ilde tilredt, at den ei længere kunde maneurere hvorpaa der strax blev giver Ordre til Retraite, som skeedte, mueligste Orden, og blev saameget lettere, da den fiendtlige Escadre fra Aspøe var saa ilde tilreedt, at den neppe kunde flye. Vor Flaade har taget sin Retraite under Swart holms Fæstning. Fienden har mistet 2de store Galeier, en sprang i Luften; en Bombarder Galligt, som vi havde taget, men var saa ilde tilredt, at vi efterat have bemægtiget os Mandskaber, maatte overlade den til Havet; 2de Skebekker, ligesaa ilde medfarne, og de 20 Fartøier, der strøg for os, alle uden Takkel og Master, og som vi paa vor Retraite toge paa Slæbetoug. Paa vor Side have vi miste Galeien Cederereutz; Tiroma Sallan Werre, der kom paa Grund ; Hennema Oden, som sidst bedækkede Retratten og blev tagen Kl. 10 om Aftenen, da dens Kanoner efter 12 Td. mers Fegtning vare gjorte ubrugbare og den desuden mang lede Ammunition; Fregatten Trolle, der mistede alle fin Officerer og blev staaende paa Grund; og endelig TuromBiørn Jarnsida, som, da den ikke kunde frelse sig, blev af den tappre Major Hagenhusen stukket i Brand og sprang Luften, hvilket forsikres af nogle Folk, som ræddede sig derfra paa en Baad. Den øvrige Eskadre, som nu ligger under Smartholmen, har lidt saa lidet og mister saa saa Folk, at den om faa Dage igjen kan løbe ud, naar den har forsynet sig med Ammunition og Proviant. Fienden har lidt dobbelt mere da han har mistet den hele Eskadre af Skebekker, Bombader Gallioter a., med hvilken han tænkte aldeles at overvinde vores, og som efter de fangne Officerers Udsagn var nødsaget til at søge nærmeste Havn, og syntes uformuende i paa lang Tid igjen at lade sig see i Søen. - Havde ei Svensk sunds Forsænkning været bleven optaget, hvilken skeedte med største Folkespilde paa Fiendens Side, saa havde vor Flaad, erholdet dem meest lysende Søier. Vi kunne ei noksom de rømme den Tapperhed og Kundskab, som Officererne ved Almeens Flaade have udvist i dette Slag, i Særdeleshed de som have anført Kanonslupperne og de øvrige flade Fartøiet. saavelsom den Standhaftighed, som Uplands, Tavastelse og Nylands, samt Reserve=Corpset fra Abo, Liv, Dragt nerne og endeel af det Stackelbergske Regiment have lagt for Dagen. Vi skulle med det første meddele Eder, til Bekiendtgiørelse for Publicum, Navnene paa de Døde og Saaret. saavelsom paa de Officerer, der i Særdeleshed have udmærket : sig. Hermed sende D. Eder 2de Rapporter fra Vor Generaladjutant, Friherre Ranalin, der giver en nye Prøve paa denUfortrødenhed, med hvilken denne Deel af vor SkiærgaardsFlaade har stridet mod Fienden, og for hvilken Vi have udnævnet ham til Ridder med det store Kore af Vor Saard Orden, og ligeledes Fændrik Hagelberg til Ridder og Lieutenant ved Armeens Flaade. Vi have begiver os til Lovisa og Smeaborg for at paadrive de sammesteds føiede Anstalter, for snart igien at møde Fiendens, som endnu ligger for at repareres vedKotkasamt, hvor Slaget endtes. Befalende Eder Gud den Almagtige med synderlig Huld bevaagen. Smedborg : den 29de August 1789. Gustaf. Underdanig Rapport. I dybeste Underdanighed og med den oprigtigste Glade harjeg den Naade, at indberette Deres Kongel. Majestæt den, Fremgang og det tappre Forhold, hvorved Fændriken ved Deres Kongel. Majestæts Armees Flaade, G. R. Hagelberg. har udmærket sig paa en værdig Maade: Da tvende Ladjorfra Helsingfors lastede med Munderings Sager for Bollum. tairerne ved den Svenske Armees Flaade, der ere indskibede, paa de her værende Galeier, gik ind til Linkanskopdraget, og dette er skede med den af mig befalede Forsigtighed, at giøre det om Natten, bleve de seete af Russerne. Den 21 om Morgenen Kl. 7 begyndte Skebekken paa 20 Kanoner og Briggen paa 16 at roe, og blev hver især tillige buxeret af 6 Slupper lange, Farvandet. Da de vare komne østen om lille Swartøen, rykkede Fændrik Hagelberg frem med de Fartøier, som vare under hans Commando, og saae ved Raffe, nemlig en Kanonsluppe, som han selv commanderede ; en dito, anført af Fændrik, Adrenkhl, 2de Kanonjøller, som førte hver en 18 pundig Kanon; den ene commanderet af Fændrik Rønning og den anden af Sergeant Nemlander, hvilke og om Morgenen Kl. 7 1/2 begyndte at skyde, for at hindre Fiendens videre Fremgang, og at forsvare Asbjørne. Dette blev gjort saavel og med saaden Eftertryk, at begge disse ham langt overlegne Fartøier. maatte i Hast trække sig tilbage, og bleve forfulgte med saadan Jver, at Linieskibet maatte med begge sine Lag forsvare denne Skebet og Brig, da Kanonslupperne og Jollerne gik den saaquer, at de med Svinghasser skiøbe ind igiennem deres Kabot, Vinduer. Da Skebekken og Briggen havde retireret sig bag sin Linieskibet, trak Kanonslupperne og Jøllerne sig Klok sten 11 om Formiddagen bag om Kirkegaards Den, gi derpaa i Land og saae paa 11 Kabel: Længdes Afstand, fra Linieskibet, at 3 til 4 Slupper begyndte at flikke sig kalsatte Skebetten og Briggen. Paa Søen saae man under og efter Actionen flydende Aarer, Stykporler, Forbugningsplanker a., og formodes, at dette Russernes Forsøg har koster dem mange Døde og Saarede ente man faae at føres i Land, foruden mange sønderskudte Slupper, da derimod vore ikke have en eneste Mand død eller baret. Fændrik Hagelberg beskriver mig i sin Rappert den mærkede og for de gamle Svenskes Ære høistværdige Tax, perhed, som Over= og Undercommanden i Almindelighed, men Officererne i Særdeleshed have udviist, hvilket og Handlingen selv og dens Udfald gotgiør. Allernaadigste Konge! Til Belønning for Fændrik Hagelbergs smukke Forhold, vover jeg uden at forbigaae hans ved flere Tilfælde under min Commando udviste Prøver paa Mod, Duelighed og Nidkierhed for Deres Majestæts Tieneste, i Særdeleshed at anføre, at han ved Russernes Ankomst til Porkala beskiød denne Brig af alle Kræfter, tvang sig mange Gange ind paa den, og udmærkede sig i den for nogen Tid siden havte Affaire ved Porkalg paa en fortrinlig Maade, hvorfor jeg i dybeste Underdanighed ansøger og Deres Majestæts Naade for ham, og at han maatte blive udnævnet til Ridder af Deres Majestæte Sværd Orden. De øvrige Commanderende vilde Deres Majestæt naadigst behage at tilkiendegive Deres Velbehag med sammes Forhold, ledsaget med Forsikring om videre Forundelse af Deres Kongelige Naade. - Galeien Nord stiern Ordenen ved Jacob Ramss, den 25de August 1789. Salomon v. Rapalin. Underdanig Rapport.