JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1779-10-18
J allerunderdangst Følge Hans Kongel. Majess. allernaadigst Bevilling af 6te August, sidstleden, saaledes lydende : i Caristian den Syvende, af Guds Naade Konge til B. Danmark og Norge, de Venders og Goldens Hening, udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmersken og Oldenborg : giøre alle vitterligt: at eftersom Os Elskens Frue Bir atte Sophia Frus, forrige Eier af Lund Hovedgaard udi Durholms Amt i Vort Land Nørre=Jylland, afg. CancemRaad Thomas Lunds Efterleverske for Os allerunderdamasthaver andraget, at uagtet Skifte Forvalteren efter bemelte hendes afg. Mand, Os Enkelig Hr. gelderich Hauch, Ridder, Vedes Conterente Raad og Amtmand over Ducholm. Drun- og Westerrig Amter, skal under 18de Ditobr. 1800 have ladet udgaae Proclama, som ved Nørres islands Landting den 12te Novbr. næst efter er læst og Creditorerne indkaldede, skal de tvende Kiøbere at bemelte Lundgaard, Meulengracht og Aftamus ved sidste Stifte=Samling paa Lun ladet tilføre, at de en ville betale det resterende at KiøbeSummen, førend Vedkommende, som maatte have Fordringliger for Børne Penge paa Godset, ved Proclama vare indkaldede, og de befriede for det Ansvar, som i Tiden maatte tade paa dem, saa have Vi, i Anledning af hendes derhos allerunderdanigst giorte Ansøgning og Begiering, samt den af bemelte Conerence=Raad og Amtmand Hr. Friderich, Hauch derpaa meddeelte Erklæring, allernaadigst bevilge: og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at bemelte Fru Birgitte Sophia Lund maa ved Bekiendtgiørelse i de Berlingske Danske Aviser, inds æna præcian Sye petui silentamed Aar og Dags Varsel 3de gange efter hinanden, indkalde alle dem, som formeene sig at maatte have nogen Fordring af Børne Penge under bemelte Lund Gods, hvorfor enten fornævnte afg. Cancellie=Raad Lund eller forrige Eien af Godset have været Skifte=Forvaltere, dermed at melde sig inden forskrevne Tids Forlod, saa vel hos nu værende Eiere. af Godser som Skifte=Forvalteren, meerbemelte Commerence. Raad Hauch, og maa saadant Proclama derefter have samme Kraft, som om det ved alle Over= og Under=Retter i Vore Riger Danmark og Norge paa lovlig Maade var bleven læst; Forbydende alle og enhver herimod, efter som for krevet staaer, at hindre eller i nogen Maade Forfang at giøre. under Vor Holdest og Raade. Givet paa Vort Slot Christiansborg udi Vores Kongel. Residence=Stad Kiøbenhavn den 6te August. 1779. Under Vort Signet (L. S.) Efter Hans Kongel. Majests, allernaadigste Befaling. Lurdorph. P. Aagaard.
Berlingske Tidende, 1779-10-18
Jndkaldes herved alle og enhver, som formeene sig at have nogen Fordring af Børne Penge under Lund Gods, at mælde sig inden foreskrevne Tids Forløb, saa vel hos nu værende Eiere af Godset, som hos mig som Skifte Forvalter Thisted, den 10de Septbr. 1779. - S. Hauch.
Berlingske Tidende, 1779-10-18
Da Skiftet efter afdøde Kiøb og Handelsmand Niels Nielsen Nyeboe og Hustrue Maren Nyeboe, født Juul, her af Holstebroe, af mig, som Skifte Forvalter, er blevet taget under lovlig Behandling, og til førstkommende 1ste Decbr. en Skifte Session bleven berammet, hvor da formodentlig Skiftet til saadan Tid vil kunne blive optaget til Slutning, saa bekiendtgiøres dette saa vel for samtlige Arvinger, som Credi= og Debitorer, at de til samme Tid vilde indfinde dennem, for at anmelde og bekiendtgiøre, hvad til deres Tarvs Jagttagelse maatte agtes fornødent. Holstebroe, den 9de Octobr. 1779. Jacobi,
Berlingske Tidende, 1779-10-18
Kongel. Majests, virkelig Justice=Raad samt Bye- og Herredsfoged.
Berlingske Tidende, 1779-10-18
Fra Degnen Sr. Jens Amdisen i Weller Sogn og Bye under Grevskabet Frysenborg, er den 4de Octobr. sidst bortebleven en sort Plag med brune Lysker og brun Mund, samt nogle faa hvide Haar i Panden; den er vel maalt 9 og et halv Qvarteer, har en Knude paa det høyre Laar saa stor som et halv Hønse=Æg, og har skiftet de 2øverste Tænder i Munden, af hvilke den venstre kommer lidet skievt ud; thi anmodes ærbødigst og tienstligst alle og enhver, som fornævnte Plag enten kunde have optaget eller derom give nogen Oplysning, at de behagelig ville melde det til mig undertegnede, da alle derpaa gaaende Omkostninger taknemmelig skal blive erstattede. Frysendahl ved Aarhuus, den 11te Octobr. 1779. Niels Hutfeldt Bagge.
Berlingske Tidende, 1779-10-18
Udi Stervboen efter her for nogen Tid siden afdøde Lars Bagger og Hustrue have Arvingerne meldet sig, undtagen en Broder=Søn navnlig Hans Bagger, der for nogle Aar siden skal have været Corporal ved Cavalleriet og lagt i Nestved; og da ikke vides, hvor han opholder sig, indkaldes han eller Arvinger, at melde sig for Skifte=Retten her i den i Loven bestemte Tid; ligesom og andre, i Fald der findes nogen, som til denne Boe maatte have nogen lovlig Fordring. Warde, den 8de Octobr. 1779. J. Bloch.
Berlingske Tidende, 1779-10-18
Da Christiansæde saa vel som Dansted Gaards Marker nu meget fordeelagtig ere indrettede paa Holsteensk Maade, den ene bestaaende af 9 Marker, hver til 70 Tdr. Udsæd, og den anden af 8 Marker, hver til 24 Tdr. Udsæd, foruden Engbond, alt meget god Jord, saa bliver herved bekiendtgjort, at bemelte Gaarder med underliggende Tiender til 1ste Mai 1780., eller om til den Tid ingen Liebhaber skulle findes, til 1ste Mai 1781. blive bortforpagtede under Haanden, og kan Conditionerne erfares i Kiøbenhavn hos Hr. Sekretair Schifter, og i Lolland paa Christiansæde hos Forvalter Friis. NB. 2 den Auction paa Hellerup Gaard og Gods i Fyhn, " som var bekiendtgjort at skulde holdes paa Hellerup den 21de Octobr., Kl. 10 Formiddag, bliver samme Dag foretaget i Nyborg i sal. Etats=Raad Schmits Gaard, om Formiddagen Kl. 11 Slet; thi bliver saadant herved til alle Vedkommendes Efterretning bekiendtgiott; Conditionerne og Jordebogen ere nu daglig at faae til Eftersyn i Kiøbenhavn hos Capitaine Lieutenant Schmit i Store Strandstræde No. 145, saa vel som paa de øvrige forhen bekiendtgjorte Steder. Udi Giørløv Bye i Sæbyegaards Amt er hos Bonden Lars Mortensen bortdød et ugift Fruentimmer, navnlig Maren Christians Datter Reisig, en Datter af forrige Bogholder ved Krigs Hospitalet i Kiøbenhavn, Christian Thommesen Reisig. Bemelte afdøde Maren Reisig har efterladt sig en liden Arve=Capital af omtrent en 300 Rdlr., som, efter at de paa Boet hæftende Prætensioner ere afdragne, bliver til Deeling imellem hendes Arvinger efter Loven. Af disse ere allene angiven at skulle være følgende: Paa Fæderne Side: 1) en Faster, Jomfrue Reisig boende ved Wartou i Kiøbenhavn; 2) ligeledes en Faster, boende i Holstebroe, og skal være Enke, men hvis Navn ey vides; 3) enten 2de Farbroders eller Fasters Sønner, hvorom ingen videre Efterretning haves. Paa Møderne Side: 4) en Morbroder navnlig Ole Pedersen Nørager i Callundborg, hans efterladt Børn og Børnebørn, hvoraf de fleste i Callundborg opholde sig: 5) en Moster Karen Peders Datter Nørager, i Ægteskab med afg. Morten Lassen i Giørløv, hendes efterladte Børn og BørneBørn. Alle forbemeldte, saavelsom om flere Arvinger maatte være til, indkaldes herved 3de gange saa vel i de Kiøbenhavnske Berlingske Tidender som Adresse=Contoirets Efterretninger, at møde paa Amts-Contoiret i Callundborg inden den Tid Loven foreskriver, for hos mig, som Skifte=Forvalter, at legitimere deres Arve=Rettighed, og enhver, saa vidt han veed, at give Oplysning, om flere Arvinger efter meerbemelte afdøde Maren Rei sig maatte være til. Callundborg, den 9de Octobr. 1779. de Cederfeld.
Berlingske Tidende, 1779-10-18
Torsdagen den 21de Octobr. førstkommende. Kl. 11 Sle Formiddag, bliver paa Jægerspriis Hovedgaard ved offentliAuction til de Høystbydende bortsolgt endeel feede Græs-Stude, Qvier og gold Køer. Jægerspriis, den 9de Octobr. 1779.
Berlingske Tidende, 1779-10-18
Udi Boeslunde Degne=Boelig, i Slagelse Herred, blive efter den ved Døden afgangne Sogne=Degn, Sr. Hans Jonæsen, holdet Skifte=Samling Tirsdagen den 16de November, til hvilken Dag Kl. 10 Formiddag det maatte behage Arvinger, Credi= og Debitorer, at møde eller møde lade, hvilket 3de gange udi de Berlingske Aviser til alle Vedkommendes Efterretning bekiendtgiøres. Sønderup Nørre, den 4de October 1779. E. G. Vieth, Provst i Herredet.
Berlingske Tidende, 1779-10-18
Efter Sogne=Degnen i Taarnborg, under Slagelse Herred, afg. Sr. Rasmus Brandt, bliver Skiftet foretaget, og ventelig sluttet i Degne=Boeligen, Mandagen den 15de November, Kl. 10 Formiddag, til hvilken Tiid de, som til Stervboet maatte være noget skyldige, eller derudi haver noget med Rette at kræve, samt andre Vedkommende behageligen vilde møde, hvilket 3de gange de Berlingske Aviser bliver bekiendtgjort. Sønderup Nørre, den E. G. Vieth, 4de October 1779. Provst i Herredet.
Berlingske Tidende, 1779-10-18
Tirsdagen den 2den Novbr. førstkommende, bliver foretaget Skifte=Samling i afg. Christiane Sophie Hjorth og forhen afdøde Mand Peder Hansen Lynge, deres her i Byen efterladte fælleds Stervboe; hvortil Arvingerne samtlig vilde behage at møde, baade for at fremlægge deres i Hænde havende eller inden samme Tid erhvervende Arve=Rettigheders Beviser, som og forat erfare Boets Tilstand, samt derefter at give deres Beslutning om et og andet Boet magtpaaliggende; til samme Tid indkaldes og, om nogle uden Byes mod Formodning skulde gives, Stervboets Creditorer, at indgive deres lovmæssige Fordringer, da enhver skal vederfares hvad Lov og Ret medfører. Wordingborg, Beck, den 29de Septbr. 1779. Skifte=Forvalter. NB. Creditorer og Arvinger efter Matros Jens Helgesen, som har fahret i det Asiatiske Compagnies Tienene, med Skibet. Kongen af Danmark kaldet, og paa Reysen fra Canton i China ved Døden afgangen, indkaldes herved at melde sig i Kiøbenhavns Hof= og Stads=Rets Skifte=Commission, de første med 12 Uger, Varsel, deres Fordringer at anmelde og beviisliggiøre, og de sidste inden den i Loven foreskrevne Tid deres Arve=Ret at legitimere, da enhver skal vederfares Ret efter Loven. NB. Creditorer og Arvinger efter Matros Carl Lindahl, som har fahret i det Asiatiske Compagnies Tieneste, med Skibet. Kongen af Danmark kaldet, og paa Reysen fra Canton i Chineved Døden afgangen, indkaldes herved at melde sig i Kiøbenhavns Hof= og Stads=Rets Skifte=Commission, de første med 12 Ugers Varsel, deres Fordringer at anmelde og beviisliggiøre, og de sidste inden den i Loven foreskrevne Tid, deres Arve=Ret af legitimere, da enhver skal vederfares Ret efter Loven. Bertel Simonsen Øelant, forhen Ober=Kiøbmand paa Jsland, er til Sinds under Haanden, at sælge sin iboende Gaard, beliggende paa Christianshavn i Lille Torvegaden No. 95.
Berlingske Tidende, 1779-10-22
London, den 5te October. Her arbeydes med al Jver paa at fortsætte Krigen, for derved at erholde en anstændig Fred, som uden Tvil maae tilveiebringes ved Vaaben. Vores Armee skal i tilkommende Foraar bestaae af 200000 Mand, Milicen og de Frievillige i alle 3 Kongerigerne iberegnede. Desforuden vil man endnu tage et Korps Ruffer paa 20000 Mand og et andet Korps Tydske Tropper i vores Sold, og saaledes troer man at være i Stand til, at kunde byde vore forenede Fiender Spidsen. - Hoffet har bekiendtgjort en Liste paa de Priser, som Admiral Parker har optaget ved Jamaika fra den 9de Martii til den 20de Julii. De ere 18 i Tallet, hvoriblandt den Franske Fregatte, la Prudente, paa 36 Kanoner, befinder sig med. - General Vaughan er i Gaar ankommen hertil med Depecher fra Admiral Clinton fra Nye=Pork: De indeholde de nærmere Omstændigheder ved nogle Forters Erobring, som Rebellerne havde bemægtiget sig, og især Efterretning om vores Generals Foretagender ved Nord=Floden. - Adskillige andre Efterretninger bekræfte, at Græv d'Estnings Escadre er seylet til Nye=Pork, og at hans Foretagender paa denne Kyst skulle understøttes af en Escadre, som man endnu vil sende derover fra Brest, og af General Washingtons Armee, som nu skal have taget temmelig til. - Da man har erholdt den Efterretning, at den forenede fiendtlige Flode med det første skal igien løbe ud fra Brest, for at tilbyde vores et Slag, og tillige bedække den Landgang, hvortil man i Frankerige har gjort Udkast; saa skal nu og vores store Flode under Admital Hardy med første igien gaae under Seyl.
Berlingske Tidende, 1779-10-22
London, den 8de October. Depecher, som ere ankomne fra Nye=Nork og den 5te huj. bekiendtgjorte ved den Londonske Gazette, bestaae i adskillige gamle og nye Breve fra General Clinton og hans Subordinerte. De første indeholde de allerede bekiendte Tildragelser. En Skrivelse fra General Clinton under 21 Aug. melder fornemmelig følgende: - Oberst=Lieutenant Buskirk blev den 19de huj. detachert fra Paulus=Hoock, for at udrydde nogle Amerikanske Partier, som forhindrede Convoyerne med Levnets Midlerne. Jmidlertid have et stærkt Korps Amerikaner, formedelst en skammelig Skiødesløshed af Besætningen i Paulus=Hook, allerede bemægtiget sig uden Modstand et Blok=Huus og 2 Redouter af bemeldte Fort; men Major Sutherland kastede sig med 50 Hesser i en af Redouterne, og tvang ved en uophørlig Jld Fienden til igjen at forlade denne Post. Fienderne havde ey havt Tid til at fornagle Kanonerne, eller stikke Baraquerne i Brand; men de førde 40 Jnvalider fange ne med sig. - En bekiendtgjort Skrivelse fra Admiral Parker, ved Jamaika melder under 26de Julii, at vores Krigs=Skib, Lion, var den 20de ej. ankommen dertil i en meget beskadiget Tilstand. - De fornemmeste iblandt vore Kiøbmænd, som handle paa Vestindien, have i disse Dage gjort deres Opvartninger hos Lorderne, Germaine og North, og bedet samme, at de uden Ophold vilde sende en Forstærkning af Tropper til Vestindien. De have tillige tilbudet sig, at hverve en Deel af disse Tropper paa deres egne Bekostninger.
Berlingske Tidende, 1779-10-22
Den 22de Augusti er Skooneren Jrish Here under Capit. Carre kommen tilbage til Nye=Nork fra en vigtig Forretning, efter at den i 18 Dage havde været borte. Den har ved Chingottage sat 16 Mand i Land, angrebet og erobret et med 20 Mand besat Fort, derpaa har den taget en Skaluppe paa 6 firepundige Kanoner og 20 Mand, samt en Skooner med 300 Fade Meel, opbrændt 2 Skoonere og gjort 28 Mand til Fanger. Ved Ankomsten til Sandy=Hook har Capitain Car re desuden igien erobret Skaluppen Gover fra Nye=Providence med Depecher til Regieringen. Derimod have 2 Amerikanske Kapere foretaget en Landgang paa Kysten af Newfoundland, opbrændt Huse, Fiske og andet Gods, og foraarsaget en Skade paa 10000 Pd. Sterl. - Fra Vestindien, fornemmer man med de sidste Skibe intet om nye Foretagender af Græv d'Estaing; og dette synes at bekræfte, at denne virksomme fiendtlige Admiral har vendt sig til det faste Amerika. Vores Flode under Admiral Byron var kun 17 Skibe stærk, Paa Barbados vare der henimod 12000 Mand i Vaaben. J Følge disse Vestindiske Efterretninger har det i London hiemmehørende Skib Terrible paa 32 Kanoner for nyelig taget og opbragt til Antigua: Minerva paa 20, Malborough paa 18 og Cadwaller paa 16 Kanoner, alle bestemte fra Boston til Hispaniola. - De Brittiske Tropper paa Øen St. Vincent, som bleve fangne af de Franske, ere udvexlede imod de Fanger, som vi fik fra Franzoserne paa St. Lucia. - J Kraft at en Forordning, som den Franske Gouverneur paa Grenada, Græv Durat under 7de Julii har publicert, have Jndvaanerne paa Øen ey nødig at betale den ringeste Gield til de Brittiske Undersaatter. Dette skeer, som det heder i Publicationen, formedelst de mange Undertrykkelser, som den Engelske Regiering har udøvet imod de Franske Jndvaanere paa denne Øe, tvertimod Capitulationen og Tractaterne. - Med første skulle 5 Skibe af Linien og 3 Fregatter afseyle til vore Vestindiske Flodes Forstærkning; og den nye Commandeur, Admiral Rodney, gaaer med samme. - Man kan nok erindre sig, at nogle Skibe af Admiral Ross's Escadre som nu er stødt til vores store Flode, vare blevne tilbage. Disse ere nu sidst i September ankomne til Plymouth, og skulle, saasnart de ere blevne reparerte for den Søe=Skade de have taget, strax seyle til Limmerick, for at afhente de Ostindiske Retour= og andre der liggende rige Skibe, hvorfore der og allerede er sendt Efterretning til samme, at holde sig i Beredskab. - Jmidlertiid heder det, at 4 Skibe af Linien og nogle Fregatter allerede ere detacherte fra Brest til Shannon Floden ved Limmerick. -
Berlingske Tidende, 1779-10-22
Vi have nu, som man forsikkrer, henimod 20000 Franske og Spanske Fanger i Storbrittannien; da derimod Spanien, og Frankrige ey har Halvdelen saa mange fra os. - Til at erstatte det Forliis vi i dette Aar have lidt paa Søefolk ved vores Marine, af Sygdom, Krig og Desertion, udfordres efter en derover gjort Beregning, 15000 Mand.
Berlingske Tidende, 1779-10-22
Af en Skrivelse fra Gibraltar, den 26de Aug. Den Spanske Leyr, som er omtrent 2 1/2 Miil fra os, skal for nærværende endnu bestaae af 8 Batailloner Fodfolk, 2 Regimenter Cavallerie, et lidet Korps Artillerie og henimod 300 Kanoner, foruden nogle Mørser, i alt 7000 Mand. De have anlagt Magaziner af Straa, i Steden for Høe, og bragt en Mængde Faskiner og Bræder tilsammen. Nogle af disse Anstalter synes vel at give en Beleyring tilkiende, men det kommer mig ikke for, at der skulde blive foretaget meer end en Blocqvade. Vor Gouverneur var forhen en Jngenieur, og er saadan en Person, som hans Commando udfordrer. Han har viist sig meget aarvaagen og anordnet alting paa det beste J disse 2de Maaneder er meget bleven foranstaltet, og alting skal være i god Stand, inden Fienden kan angribe os, i Fald han skulde vilde vove et Angreb. Besætningen er fuldkommen frisk. Der ere ikke 100 i denne Plads, som jo kunne føre Vaaben. Den fiendtlige Escadre vedbliver at indslutte os. Det skiønne Veyr har hidindtil været de fiendtlige Galeerer gunstigt nok til at de har kundet beholde deres Stilling, hvilket har forhindret, at vi ikke have kundet faae Tilførsel; men naar Nætterne blive længere og Veyret kun noget store migt, vil det ikke falde vore og andre Skibe besværligt at løbe ind og ud. Vi have vel fornærværende ikke den samme Overflødighed, som forhen, men dog ingen væsentlig Mangel. Forraaden for Besætningen vil nok slaae til; kun de arme Jndvaanere torde komme til at lide Nød. Nogle 100de Spanier, Genueser og Jøder, i Besynderlighed Fruentimmer, have forladt Fæstningen.
Berlingske Tidende, 1779-10-22
Fra den Spanske Leyr i St. Roch ved Algeziras, den 15de September.
Berlingske Tidende, 1779-10-22
Den 12te huj. i Dagbrækningen, just som vores Tropper skulde afløses i vore Linier, begyndte den indsluttede Engelsk Besætning i Staden og Fæstningen Gibraltar at hilse paa os med den første Jld. Dette skeede fra Batterierne, der nyelig ere anlagte paa Slottet Moro og paa Biergene. Man kund vente samme, eftersom Officiererne og Soldaterne ved Artilleriet syntes Aftenen tilforn at være meget beskiæftigede. J den som blev gjort af 15 Kanoner og 2 til 3 Mørser, var Begyndelsen temmelig munter; Kl. 10 Formiddag aftog den og imod Aften, skeede kun hvert Qvarteer et Skud. - Defølgende Dag blev der igien skudt, dog kun undertiden, og ikke saa hastigt. Virkningen deraf var ikke betydelig i vor Ley Kun en Soldat, som arbeydede bedækt, men var saa uforsigtig at stille sig blot, blev dræbt. Der faldt og en Hest. - Paa vor Side blev der ikke skudt igien. Da vi ikke ere blevne foruroeligede, saa blive vi ved som før, at arbeyde paa at oprette vore Kanoner og Mørse=Batterier; dog skeer alt dette Arbeyde om Natten. - Vor Leyr bliver nu snart i Stand, De 2de Batailloner Walloner, som man ventede, ere endnu en Dags March borte.
Berlingske Tidende, 1779-10-22
Paris, den 9de October. Man siger, at Grævde Estning har ladet 8 Skibe blive tilbage til de Vestindiske Øers Beskyttelse, og at Græven af Breugnon, som ældste Chef d'Escadre ved Floden, har uagtet sin slette Helbreds=Tilstand paataget sig Commandoen over disse Skibe. - Marquis du Chilleau, som har bragt den forrige Engelske Gouverneur paa Grenada, Lord Marcartner herover, vil ey vide noget af, at denne Lord har opført sig saa uhøflig i sin Tale, som man har udspredt enten imod ham eller Græv d'Estning, der ey uden Kongel. befaling havde kundet tilbydet sig, at give ham hans Sølv=Tøy igien. -
Berlingske Tidende, 1779-10-22
Hertuginden af Chartres er den 7de huj. bleven forløst med en Prinds, som skal føre det Navn, Græv von Beaujolis.
Berlingske Tidende, 1779-10-22
Fra Holland, den 9de October. Nogle Engelske Blade havde givet en pudserlig Beskrivelse over Poul Jones's Optog i den Action, hvori han tog de forhen meldte 2 Skibe af den Engelske Marine. J Følge denne Beskrivelse havde han ved bemeldte Action, foruden sin Sabel 12 Pistoler bundne om Livet i et Belte. Samme Blade have afmalet ham som den største Barbar, og han skulde under Trefningen have skudt 7 af sine egne Folk med sin Pistoler, og truet sin Fetter at skyde ham Benene i Stykker, men Personer, som have seet Hr. Jones i disse Dage, forsikkre, at denne Commodore er intet mindre, end et saadant Umenneske, men tvertimod en gandske venlig Mand. Han talede i Forgaars paa Børsen i Amsterdam med adskillige Folk, og enhver trængde sig til for at see denne Søe=Helt. Nogle sige at han i Amsterdam vil kiøbe flere Skibe, førend han igien gaaer i Søen, andre derimod, at han vil sælge baade Priser, ne og fine egne Skibe, og derpaa gaae over Land til Frankerige. Saa meget skal være vist, at han i Gaar har været hos den Franske Ambassadeur i Haag.
Berlingske Tidende, 1779-10-22
Fra Haag, den 15de October. Den Kongel. Storbrittanniske Ambassadeur, Ridder, York har ladet General=Staterne følgende Memorial overlevere: Høymægtige Herrer, Den undertegnede overordentlige og befuldmægtigede Ambassadeur fra Kongen af Storbrittannien, har den Ære at berette Deres Høymægtigheder, at der i disse Dage ere paa den Texelske Rehd ankomne 2 af Kongens Skibe, nemlig Serapiis og Grævinden af Scarborough, hvilke med Vold ere angrebne og tagne af en Kongel. Undersaat, navnlig Poul Jones, som efter Tractaterne og Krigs=Lovene henhører under Rebelleres og Søerøveres Classe. Den Undertegnede er derfore nødt til at vende sig til Deres Høymægtigheder, for at erholde Deres umiddelbare befaling til at lade anholde Se rapis og Grævinden af Scarborough tilligemed de Officerer, og Matroser, som udgjøre deres Mandskab; og fornemmelig udbeder han af Deres Høymægtigheders Menneske=Kierlighed at tillade, at de Saarede maatte komme i Land, paa det den Undertegnede kunde lade sørge for dem paa Kongens hans Herres Bekostning. Haag, den 8de October 1779. Ridder Yorck.
Berlingske Tidende, 1779-10-22
Amsterdam, den 16de October. De Londonske Breve melde, at 2 Franske Cuttere, som vare udsendte fra Brest, for at passe paa den Engelske Flodes Bevægelser, ere opbragte til Portsmouth. Ridderen af Tonnerre, commanderte den ene af disse Cuttere.
Berlingske Tidende, 1779-10-22
Altona, den 19de October. Nogle Beretninger fra Paris melde, at Græv de Estainger først seylet fra St. Domingo til Charles=Town.
Berlingske Tidende, 1779-10-22
Bergen, den 27de September. Den 21de huj. om Morgenen Kl. imellem 4 og 5 Slet fornam man her et Jordskjælv.
Berlingske Tidende, 1779-10-22
Corsøer, den 21de October. Udgaaet: Den 15de Oct. Geheimeraad Rosenørn til Jylland, Kammerherre Rosenørn til Fyhn, begge fra Kiøbenhavn ; den 10 Major Rosenkrantz fra Sielland til Fyhn, den 17de Kongl. agen de Post med 2 Læs; den 20de Capit. Schmidt fra Kiøbenhavn til Nyeborg. Jndkomne: Den 15de Oct. Hr. Qvistgaard fra Jylland til Gierdrup; den 16de Major Rosenkrantz til Sielland, Commtesse Schack til Gissegaard, Kammerherre Rosenørn til Kiøbenhavn, alle fra Fyhn, den 17de Kongel. agende Post med og Læs, den 18de Landmaaler Schancke og Asistent Elong fra Fyhn, til Kiøbenhavn, Pastor Wedel fra Fyhn til Fugleberg; den 19de Student Gram og Kiøbmændene Falenkam og Jange fra Odense til Kiøbenhavn, Byeskriver Sirstet og Mad. Just med Datter fra Fyhn til Ringsted, Jnspecteur Hjorthøy fra Fyhn til Roeskilde; den 21de Kammerherre og Commandeur Kaas med Frue og Følge Helsingøer, den 22de October.