JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-05-16
Mine respective Medborgere advares herved, at de ikke ville betroe Seilmagermester Stephen Pedersen noget for min Regning, thi han er en nederdrægtig Skurk, ja han har istedenfor reel Betaling, betalt mig med Hug og voldsomme Slag. Aarhuus den 16de Mai 1817. Christian Hansen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-05-16
Skipper Niels Chr. Johansen agter og nogle Dage at afseile til Kiøbenhavn og medtager Fragtgods og Passagerer. (Hermed følgeblad No. 2)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-05-16
Udgives 3de Gange ugemlig af A. F. Elmquist
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-05-17
No. 61. Aarhuus Stifts. Aar 1817. privilegerede. Kongelig alleste de Tidende. Adresse=Contoir. med Brevposterne. som forsendes : den 17de Mai.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-05-17
Loverdagen i
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-05-17
Blandinger. J Engelland vedblives med at opfinde saa mange Maskiner, der giøre Menneskehænder overflødige, at man tilsidst nok for Alver bliver nødsaget til at sætte Skranker for Folkeformerelsen. Saaledes har man opfundet en Maskine, hvorved der ikke behøves flere end 4 Mennesker til at forfærdige et Stykke Gingang, og en anden hvorved 5 Par Handsker tilskiæres og syes i 10 Minuter. Et Anker opvindes af en Matros og en Dreng, ved Hielp af en dertil indrettet Maskine. J Cassel tildrog sig nyligen nogle belynderlige Dødsfald. Tre Oldinge, som i mangfoldig Aar vare Venner og næsten hver Aften havde faaet deres L'Hombre sammen, døde paa en og samme Dag. nemlig General Gohr i sit 86de, Legationsraad Engelbrenner i sit 89 og Hofgartner Schwartskopf i 83de Aar. En fierde Ven og Spillekompagnon, Volker, døde for et Aar siden i 90de Aar, og en femte, Geheimeraad Schminke, før faae Maaneder siden i 86de Aar. Alle fem Venner talte tilsammen næsten halvfemtebundrede Aar.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-05-17
Napoleons Yndlingshund, som fandtes i hans at Preuserne erobrede Vogn og siden bragtes til Engelland, tilhører nu Prindsregenten af Engelland og opholder sig hos ham i Brighton, Regentens SommerResidents.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-05-17
En fornem Engellænderinde har under sit korte Ophold i Paris oplevet saa mangfoldige Ulykkestilfælde, at man neppe vilde taale dem saaledes sammenhobede i nogen Roman. Hun har opvakt en offentlig Deeltagelse hos Pariserne og skrækkeligere er vel ikke heller Nogen i saa kort Tid bleven forfulgt af Skjæbnen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-05-17
J Begyndelsen af Februar gjorde Lady H. et Spadsereridt med General Sch., en Ven af hendes Gemaal. Efterat hun er bleven træt, forlader hun sin Ledsager og taget hiem. Netop som hun er beskjæftiget hermed at udsøge sig en Baldragt til om Aftenen, bringen en Kammertiener et Brev, som han stum lægger paa Bordet. Lady H. gienkiender sin Moders Haand og aabner det burtigt. Hvilket et Tordenslag. Hendes først for et Aar siden givte Søster var død i Barselseng, og den ømme Moder, der havde pleiet hende, bleven farlig syg. Det Jndtryk denne dobbelte Efterretning gjorde paa Lady H., er ubeskrivelig. Hun vender sig med Afskye bort fra sin flygtige Beskjæftigelse, og overlader sig gandske til sin Smerte. En forvirret Larm i Gaarden vækker hende pludseligen. Hun ringer, for at erfare Aarsagen. Man havde indbragt General Sch. i en Vogn, fordi han havde gjort et ulykkeligt Fald fra Hesten. Denne en elsket Huus vens sørgelige Skjebne overvælder hende, men endnu var ikke de hende bestemte Lidelsers Kalk fuld. Om Aftenen bringer man hende den Efterretning, at den unge William, hendes Fætter, havde tabt 30000 Franker i Spil og af Fortvivlelse derover skudt sig. Lord H., hendes Gemaal, der efter den første Efterretning om dette Uheld, troer Redning muelig, styrter afsted; men ogsaa ham træffer Ulykkestiernen, der denne Dag, syntes at svæve over den hele Familie: han forfeiler i sin Hast det første Trin, falder og brækket Benet. At dette sidste Slag af Skjebnen gandske bøiede den arme Kone til Jorden, lader sig begride. Hun blev farlig syg, og har nu, efterat hun nogenledes er kommen sig og man længe frygtede for at hun skulde miste Forstanden, begivet sig tilbage til Engelland.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-05-17
En Maler i London som vilde fremstille Milos tragiske Endeligt, mødte for nylig paa Gaden en Lastdrager af ægte athletiske Former. Han beundrer hans koldssalske Væxt, hans kraftige Muskler, og byder r ham et Pund i Drikkepenge, hvis han vilde tiene ham til Model. Han skulde blot lade sig lægge Hænderne i en Jernring, for saameget som mueligt at oplive Forestillingen om den Træstamme, ved hvilken Miles Hænder vare fastklamrede, da han blev sønderrevet af vilde Dyr. Den ærlige Mand indgaaer Ferslaget, han trækker sine Klæder af og lader sig fængsle. Fore a stil dig nu, sagde Kunstneren, at en Løve trænger ind paa dig og vil opsluge dig; anvend alle dine Kræfter for at undflye den, som du vilde giøre i et saadant Tilfælde. Modellen arbeider med al Magt, dog giør han kun Grimasser, i Bevægelserne er inden Ratur, ingen Sandhed. Kunstneren gientager sine Forestillinger: omsonst; Karlen bringer ham med sine Trækninger til Fortvivlelse. Endelig kommer han paa det forunderlige Indfald, at lade bringe en dygtig Lænkehund, op fra Gaarden, kaste den hen paa den Fangne og hidse den paa ham med Gebærder og Ord. Lykkelige Resultat! Lastdragerens Anstrængelser blive naturlige: jo mere han qvæler sig, desto mere rasende bliver Hunden. Maleren henrykt, ude af sig selv, griber Pense, len; han er hensiunken i Bestuelsen af Momentet, han beundrer Naturens Kraftanstrængelser. Imidlertid skriger Modellen høit i Veiret af Smerte over det ophidsede Dyrs Bid. Brave, Fortræffeligt, raaber Kunstneren, saaledes er det ret, bliv ved. O hvilket Syn. - Endelig er Torturen til Ende, og Kunstneren byder den lovede Summa; men Modellen mener, at han har andet sig male for Pundet, Biddet var ikke iberegnet, og forlanger anseelige Smertexenge. Sa ten er nu for Retten.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-05-17
For at anføre et mærkeligt Exempel paa de Besynderligheder, som kunne finde Sted i Menneskenaturen, er det Umagen værd at gaae tilbage til en ældre Begivenhed, men som formodentlig er ubekiendt forde fleste Læsere af dette Blad, og hvorom man har en nye Beretning ; et Phoenomen i Naturen, som har givet Anledning til Schillers herlige Ballade, Dykkeren - Dengang Keiser Fredrik den 2den var i Besiddelse af Sicilien, var paa denne Øe en meget berømt Svømmer, ved Navn Nikolaus, men som Almuen kaldte Pesce Cola eller Nikolai Fisken. Han besad en stor Færdighed i at svømme og at bukke under Vandet, saa at han ernærede sig ved at optage Muslinger og Koraller paa Havets Bund, hvilke han siden solgte. Vandet var hans Element, da han ofte opholdt sig 4. til 5 Dage ude paa Søen, og i den Tid levede af at spise raae Fiske. Man brugte ham som et Vandbud til at svømme med Breve over Sundet imellem Caladrien og Sicilien, paa Veien gik han imellem ombord i paa et Skib, som han kunde møde. Der fortælles om ham, at han havde en Svømmehud imellem Fingte og Tæer ligesom Græssene, og at han kunde udholde at leve en Dag under Vandet. Nu traf det sig at Kongen af Neapel kom til Messina, som ligger ved dette Sund, hvor han hørte tale om dette mærkværdige Menneske, han lod ham kalde for sig; og da der gives i dette Sund paa den ficilianske Kyst en Malstrøm eller Hvirvel i Havet, som kaldes Charybdis; hvorom der har gaaet man foldige fabelagtige Fortællinger fra Oldtiden af, saa besluttede Kongen at lade dette farlige Sted i Havet undersøge ved denne Mester Lykker, og foreslog ham at gaae til Bunds, for at undersøge hvorledes det saae ud dernede; men da han mærkede at Pesce Cola ikke havde nogen Lyst dertil, saa kastede han et Guldbæger ned i Havet og sagde, at det maatte høre ham til, naar han kunde hente det. Hvad formaaer ikke Guldet? Nikolai styrtede sig i Bølgerne; det varede tre Qvarteer, hvorpaa han tom triumpherende op igien med Guldbægeret i Haanden, og man saae hvorledes de hvirvlende Bølger, hævede ham med stor Magt i Veiret, han fortalte nu, at havde han i Forveien vidst, hvorledes det saae ud dernede, saa var han aldrig gaaet derned. Bølgerne, sagde han, bruste op med saadan Magt af Afgrunden, at den stærkeste Mand ikke kunde giennembryde dem, han maatte derfor stige ned i skraae Kredse; der vare skarpe Klipper dernede, som han stod i Fare for at blire knust i Stykker paa; frygtelige Strømme stødte mod hinanden i Afgrunden, som foraarsagede saadanne Hvirveler, at et Menneske kunde blive sine Sandser berøvet derred; uhyre Polpper legentlig en ArtBlækfisk, sad fast paa Klipperne og udstrakte deres lange Arme efter ham, han saae en der havde en Krop saa tyk som et Menneske, og med Arme, som vare 5 Alen lange; og i Klippehulerne saae han Fiske af frygtelig Størrelse med 3 Rader Tænder i Munden, (det er Tilfældet med Halen), som truede at ville opsluge ham. Bægeret var ikke faldet paa Havets Bund, hvor han ikke heller kunde have hentet det, men han fandt det i en Klippehule. Man lokkede ham imidlertid, uagtet hans Frygt, ved et endnu større Guldbæger, til at kaste sig ned i Svælget, men Pesce-Cola kom aldrig mere tilbage.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-05-17
Den franske Skribent Moreau de Jonnes har fornylig skreven en Afhandling om Gæophager, eller Mennesker, der spile Jord. Han viser, at der i mange Egne af Jordkuglen gives saadanne, navnlig i Vestindien, og at det er en sand Sygdom der overfalder disse Mennesker, hvilken ikkun kan stilles ved Nydelsen af Jord, vistnok til deres Sundheds Ruin Ved den aarlige Fest i det velgiørende Selskab, som sørger for fattige Sømænds Børn, fortalte Kongesønnen Hertugen af Clarence, da jeg for nogle og tyve Aar siden kom til York, sendte man mig en Æresvagt, som kommanderes af en Underlieutenant, og det var den nuværende Hertug af Wellington. Derpaa saae jeg ham ikke igien, førend jeg traf ham ved Dronningens Taffel som Ridder af Hosebaandet, Hertug og sin Tidsalders største General. Jeg anfører dette, for at vise, at Fortieneste kan hertillands hæve ethvert Jndivid til den allerhøie Værdighed, og jeg har i min Stand, som Sømand, oplevet mangfoldige andre Beviser derpaa.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-05-17
Pasken af Janino har paalagt samtlige Jøder i hans Stater at meublere hans Pallads med de mederneste Silketøier. Man anslaaer denne Skat til 30000 Zechiner.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-05-17
Det poschelske Sværmerie gik saavidt, at Adskillige lode sig pine tildøde for Menneskenes Synder, og troede fuldt og fast at de igjen skulde opstaae paa den tredie Dag. De som bleve indbragte i Fængslerne fik i nogle Dage ingen Føde, saasom de paastode at faae den af Englene; men endelig krævede Naturen sin Rettighed, og Hungeren lærte dem at krybe til Korset.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-05-17
I Hannover er det blevet Jøderne forbudet at deeltage i Udførselen af raae Huder og Skind, og i Baverne er udk. en Anordning om Tallotteriet, hvori Jøderne udtrykkeligen udelurkes fra Collecteringen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-05-17
En Hr. Courtin i Brussel falbyder nu Napoleons Gallakappe, - som man da formodentlig engang vil faae at see i et Voxkabinet. En Overskiærer Klækeklipter) etsteds i Frankrige, har man paa St. Brasii Dag havt den Fovovenhed, at hæfte en trefarvet Kokarde paa det vide Kirkebrød, som efter Katholikernes Maade skulde ombæres i Procession, men han er nu og derfor dømt til fire Aars Fængsel, Borgerskabstab, &c. videre Afen Skrivelse fra Khvn., af 26 April.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-05-17
- Fallitter ere her i denne Tid som ganghar Mynt, og daglig dumper Store og Smaae. Alt dreier sig om og gaaer i den synkende Fond. - Jgaar bleve her tre Møllersvende attesterede for at have blandet en Mands Hvedesktaae med Skiælsand som de ved Stranden havde taget af Muslingerskaller og malet deriblandt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-05-17
- Jgaar var her en stor Glædesdag for mange Tallotterie=Spillere, da Nr. 13 kom ud, som ikke havde været Tilfælde i samfulde 4 Aar. Saaledes fortælles for vist, at En skal have vundet nogle tusinde Rigsbankdaler derpaa, og Mange andre baade Amber og Tern. - Hertil er ankommen en udmærket tydsk Valdhornist, som man venter at faae at høre.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-05-17
Som et vigtigt Vidrag til Tidens Tegn fortiener at mærks. at man i Odense, i Fyen, allerede begynder at christne Børn med jødiske Faddere, hvilket vel synes at vise den ægte christelige Dyd: Tolerance, i en høi Grad, men som dog vel absolut maa ansees for en Parodie paa et christeligt Saerament. At dog andre i samme Stad endnu ansee Daaben ikke blot som en borgerlig Forhandling eller en bar Ceremonie, men tillige som en Religionshandling, maa man slutte deraf, at ved et Barnedaab, der fandt Sted nogle Dage efter, stode en Bisp og fire Præster Faddere til et andet Barn. - Ligesom det er aabenbarligen imod den christne Religions Aand, at giøre et af de hellige Sacram ner til Gjækkespil, saa er det og en udtrykkelig Regel i den Danske Kirkeret fra ArildsTid, at Faddere skulle være gode Christne; men det var i gammel Tid at vi her i Landet havde Religiøsttet og Christendom; nu detimod. . . . .(Aalb. Avis).
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-05-17
Pastor Grundtvig har nu offentlig givet de literaire Drenge Lov til at rege Fingre og række Tungen ud af ham, hans Poesie og al hans Skrift, efter Hjertens Lyst, under den ene betingelse: at de afholde, sig fra kaad Leeg med det Hellige og vil de ikke det, da tage sig Skade for Hiemgield, og slutter denne sin Enkiæring med den syndige Forsikring: at hvem der tænker og skriver for Alver, kan ikke hver anden Dag kaste sit Arbeide, for, til offentlig Morskab, at store med Drenge, som, naar de maae stikke Piben ind, stikke Alt med Fingeren, ja stikke med Skit og kappe i Næverne." (Ste Khvus. Skilderie No. 36.) Gravskrivt over en Møller. Herunder hviler Møller Morten Spind, Syv Børn samt Viv ernæred han af Vind. End mange bruge samme Næringsveie, endskiøndt de ingen Møller ei.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-05-17
Copulerede d. 16de Mai. Hr. Kiøbmand Licher og Jfr. Poulsen fra Allinggaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-05-17
Bekiendtgiørelser. For at forebygge Misligheder advares herved Byens Jndvaanere om, kuns til Kiæmmeren, Hr. Sørensen, og allene efter de ved Byens Betiente omdeelte Skatte Sedler af 8de d. M. at erlægge den saakaldede Byens Bekostning, Spropte= og Vægterskat, da de ellers udsætte dem for et Tab, som ikke kan ventes erstattet; og da Kiæmner=Kassen til sine betydelige Udgifters Bestridelse høilig behøver Penge, saa anmodes enhver om det snareste mueligt at betale denne Skat. Aarhuus Raadstue d. 16de Mai 1817. Magistraten.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-05-17
Med Hensyn til Vognmands=Rullernes Berigtigelse er berammet Møde her paa Raadstuen førstkommende, Tirsdag den 20de d. M. om Formiddagen Kl. 9 slet hvortil samtlige befordringspligtige og avlsbrugende Jndvaanere herved indvarsles at give Møde for at giøre Forklaring om de Jorder, enhver har i Brug. Aarhuus Politiekontoir d. 17de Mai 1817. Schumacher.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-05-17
Fra om Morgenen den 27de Mai næstkommende bliver den inderste Søndre Broe her ved Randers tagen under Reparation, hvorvid Farten for de Reisende, medens Arbeidet vedvarer bliver spærret, saaledes at de ei kunne vente at komme derover, efter Kl. 6 om Morgenen til Kl. 12 slet Middag og fra Kl. 2 om Eftermiddagen til 7 om Aftenen; til de andre Tider bliver Farten ubehindret Ugesom alle Løverdage fra Morgen in til Aften. Naar Arbeidet er fuldført og Farten igien bliver frie skal det strax blive bekiendtgjort. Randers Havne Commission d. 20de Mai 1817. Til Efterretning for dem, som maatte ønske SikLethed imod Tid ved Jldsvaade af deres førlige Eiendomme bekiendtgiøres herved af undertegnede Direction. Præmierne, hvorfor Meubler og Effecter samt Varer og Kreaturer forsikres, ere, efter Bygningernes Beskaffenhed, den mindre eller større Fare af Antændelse, som det forsikrede er underkastet, og den forsikrende i Sums Størrelse, fra 2/3 pC. indtil 1 3/3 pC. aarlig. Compagniets Commissairer, der ere forsynede med Policer og authoriserede til at antage de Forsikringer, som maatte begieres, ere tillige forsynede med Tabeller der nøiere udvise, hvilken Præmie der efter forberørte Omstændigheder er at erlægge.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-05-17
De som i Jyllands Stifter for nærværende Tid Commissionairforretningerne ere andragne til, ere: Aalborg, Hr. Etatsraad Hørnsyld og Hr. Hospitalsforstander Schou. Aarhuus. - Kiøbmand Røgind. Ebeltoft pr. Randers, Brand=Inspecteur Møller. Fridericia, Brand=Jnspecteur Brosbøll. Hiørring, Cancellieraad Green. Holstebroe, Landinspecteur Hansen. Nibe, Lieutenant Balvig. Randers, Cancellieraad Stabel. Ribe, Stiftsfuldmægtig Woydemann. Ringkiøbing, Fuldmægtig Melbye. Skive, Auditeur Essendrep. Thisted, Capitain Brønlund. Varde, Brandinspecteur Vartho. Veile, Capitain og Branddirecteur Munk, Ridder. Viborg, Kammerraad Just.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-05-17
Efter den for Compagniets Repræsentantere og Tilforordnede afgivne Forklaring var Beholdningen den 1073, 130 Rbd. 6 s.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-05-17
31te Marts d. A.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-05-17
De fra 1ste Jan. til 31te Marts d. A. indkomne Præmier og Politepenge andrage, 22,993 Rbd. 49 s. For Brandskaber er udbetalt. i samme Qvartal 10, 382 Rbd. 1 s.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-05-17
Den løbende Risqve var den 7662,329 Rbd. 56 s.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-05-17
31te Marts d. A. Kiøbenhavn, i Directionen for det almindelige Brandassurance Compagnie paa Varer og Effecter, den 3die Mai 1817. Falde. Hammerich. Klingberg. Møller.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-05-17
Onsdagen den 21de Mai om Formiddagen Kl. 11.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-05-17
lader undertegnede ved en eneste Auction bortsælge, det halve af sit iboende Sted paa Guldsmedgade, beAdgives 3de Gange ugmlig af A. F. Elmquise staaende af 5 Fag med Qvist til Gaden, og en god Kielder. Stedet er nyligen indrettet i tvende Stuer, Søvekammer, Kiøkken og Spisekammer, i Gaarden et Halvtag og godt Pompevand. Aarhuus den 15de Mai 1817. R. Poulsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-05-17
Onsdagen, 21de Mai d. A. Kl. 10 Formiddag bliver Bogensholm Gaard og Gods i Mols Herred, som ikke blev opraabt ved den derover til i Dag berammede Auction, med Hensyn til at Bekiendtgiørelsen derom er bleven opholdt, stillet til offentlig Auction og derved bortsolgt uden flere Auctioners Holdelse, paa gode Conditioner, iblandt hvilke denne, at Kiøbesummen crediteres til 11te Junii 1818. Derefter samme 21de Mai og følgen Dag, auctioneres paa Bogensholm endeel Løsøre, hvoriblandt en betydelig Deel Sølv, Kobber, Porcellain, Glas, Senge og Sengeklæder, Mahogniemeubler, Speile, en Kaleschevogn, Kane med Bielder og mere. Ebeltoft d. 29de April 1817. B. Hornemann.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-05-17
Formedelst forestaaende Afreise lader Hr. Cancellie Assessor Byefoged Hansen ved offentlig Auction i hans iboende Gaard i Fladstrand Torsdagen den 5te Junii førstk. Formiddag Kl. 9 slet, bortsælge hans meeste Ind- og Udboe, saasom: Speile, Borde, Chatoller, tildeels af massiv Mahognie, et udmærket Mahognie Fortopiano med 4 Forandringer, Kanopeer, Stole, Sengesteder med Omhæng, Servanter, Sengeklæder, 2 ottedags Stueuhre, et dito Taffeluhr, Kobberstykker, Gardiner af forskiellige Slags, Lysekroner, Kiøkken= og Bryggerstøi, Glasvarer og Flasker, Haugebænke, Hauge og Gaards-Redskaber, 2 gode Køer, nogle Kurre Bielker, m. m. som er for vidtløftig her at specificere. Jblandt Conditionerne anføres at Betalingen ikke fordres erlagt førend til 11te December indeværende Aar. Thi indbydes Lysthavende behageligen at indfinde dem til ovennævnte Tid og Sted. Fladstrand d. 12te Mai 1817. C. Hassing. Atter er jeg forsynet med godt Skatolsskraae og er tra gode Romanske Strenge m. m. til meget billig Priis P. Nørgaard, boende paa Skolegaden ligefor Kanegaden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-05-17
En graae gnistret sort Poldt er optagen i min Ejendom udenfor Munk port, som Eieren kan erholde imod at erstatte Skaden og Omkostning saavelsom Avertissementet. C. Faurschov.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-05-20
No. 62. Aarhuus Stifts. Aar 1817. privilegerede. Kongelig allene og Tidende. Adresse=Contoirs med Bredposterne. som forsendes. Tirsdagen at den 20de Mai.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-05-20
Spanien og Portugal. Tolv spanske Regimenter Infanterie og nogle Regimenter Kavallerie vare beordrede til Pertugals Grændse; Overbefalingen bestemte man Generalerne Castannos og Elie. - Mange portugisiske Rigmænd drage til Brasilien.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-05-20
Rusland - Tyrkiet. En Eskadre af 8 Krigskibe ligger færdig at afgaae fra Kronstadt til Frankrige for at hjemhente de russiske Tropper som ifølge Overeenskomst kunne vende tilbage. Den hele russke Marine organiseres paa engelsk Facon. - Det hedder at Tyrkens Rustninger gielder nogle store europælske Magter. Hr. Jsmael Gibralter, Capitain i den tyrkiske Marine er afsendt til Norden. (Den 6 Mai var han allerede i Hamborg.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-05-20
Jtalien - Tydskland. Efter en tre Maaneders Tørke paa Øen Coffica antændte sig Jorden i Cantonen Venaco, og Luerne, ødelagte i nogle Timer en Strækning af to Mile. J Landsbyen Peggio opbrændte 15 Huse. - Sangerinden Mad. Catalani var paa sin Reise fra Rom til Florenz i stor Livsfare, da paa et steilt Sted Reben, paa de fire forreste Heste brast og Vognen med de to bageste Heste styrtede ned i en Afgrund; imidlertil slap hun derfra med nogle Kontusioner. - Den smitsomme Syge i Turin giør daglig nye Fremskridt, og anretter store Ødelæggelser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-05-20
Den ernaarige Arvestorhertug af Baden er ved Døden afgaaet. - Hieronymus Bonaparte har en Miilsvei fra Wien kjøbt sig en Eiendom for 250,000 Fl.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-05-20
Keiseren af Østerrige har for nogle Dage siden givet sin lille Datterson, Prindsen af Parma, Jnfanterie regimentet Lindenau.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-05-20
Sverrig - Norge. Fra Carlscrona var Krigsbriggen Allard afgaaet til Sundet. - Hs. Kgl. Maj erholdt nyligen af Kronprindsen til Foræring en i Berlin forfærdiget Kareth, som opvækker alles Beundring og vurderes til 6000 Rd. Cour. Kronprindsens Staldmester som afleverede den, erholdt af Kongen en Gulddaase og en Brillaantring. Hs. M. kiørte forleden Dag i den med et Spand af 8 Heste for.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-05-20
Natten til d. 2den Mai udbrød Jld i Kiøbmand Paul Lunds Krambod i Bragernæs, hvorved denne afbrændte, tilligemed 22 andre Gaarde, hvoriblandt Posthuset og Raadstuen, samt nogle Søboder og en Mængde Bord= og Bielke=Stabler.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-05-20
Blandinger. J Londen kundgiør Fabrikanten af en ere Slags Blanksværte sin Opfindelse saaledes : "Denne Sværte overgaaet i Sorthed Miltens synlige Mørke; i mit Huus bruges istedenfor Speile kun blankgjorte Støvler, min Kone bruger ved sin Toilette ingen andre Speile, jeg selv barberer mig for et par Støvler. Kort, man kan betragte disse Støvler som sende ey lindriske Sveile som Herrerne bære paa Benene, Man har til Paris indbragt en Vanrittig af et gandske eget Slags; han har den Bane at slikke paa Murene, og indbilde sig da at smage de herligste Frugter som endnu hænge paa Træernes Grene.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-05-20
J Nederlandene var en katholsk Korperal med syn Soldater gaaede over til den lutherske Religion.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-05-20
En gammel Franskmand i Hamborg, der ifølge sin efterladte Skrivelse, havde udgivet sin sidste Skilling og ingen vidste at faa igien, styrtede sig forleden Dag. med tændt Tobakspibe i Munden, i Alsternajadens Arme.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-05-20
Et nyt Beviis paa Tidens Fordærver, at i Berlin fem Personer en Tidlang have fundet en Næringsvei i falsk Vidnesbyrd og Meened for Retterne; de fire vare Borgekoner i Berlin.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-05-20
Prindsessen af Wales var d. 17de April i Venedig og d. 22de i Malland.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1817-05-20
Den nylig afdøde Religionssværmer Prof. Jung, Stilling, har i sin Ungdom været Skrædersvend.