Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-02-12
Udenlandsk. Engeland. Den 24de Januar affyredes Canonerne i Tover ved indløben Efterretning om Erobringen. af Pondicher, hvormed de Franske have tabt alt hvad de eiede i Ostindien. Denne Efterretning er ved Hoftidenden bekræftet. Mationen til den sædvanlige Takkeadresse til Kongen har aarsaget ikke uventede Debatter. J Overhuset for reslog Lord Stair Taksigelsen den 21de Januar, LordAukland understyttede samme, Grev Guilford opponerede og kunde ikke finde Nødvendighed eller Nytte ved Krig med Frankrig: han foreslog en Forbedring i Adressen, nemlig at Kongen skulde anmodes om at gribe den første den beste Leilighed til at slutte Fred, Hertugen af Norfolk, Marqv. Landsdown og Greve Derby vare og for denne Forbedring, men Hertugen af Portland, Greve Spencer, Coventry, Lord Mansfield og Secret. Greenville vare derimod. Ved Votering blev Forbedringen forkastet med 97 mod 12 Stemmer. J Underhuset foreslog Lord Clifden Taksigelsen og understyttedes af Sir Peter Burrel. Af Oppositions=Partier, dadlede Hr. Courtenay Krigen og den Maade hvorpaa samme var ført. Grev Morrington paastod Krigens Fortsættelse som nødvendig, erindrede at Frankrig havde begyndt Krigen, som er klart af Brissots flyvende Blad, og at Broderskabs Loven af 19de Novemb. 1792. endnu staaer ved Magt, at de franske Ministres Opførsel i Constantinene og America viser tydelig nok, at det endnu er de Franskes Hensigt og Attraae at stifte Oprør, hvor de kan ; ligesom Brissot dermed efter hans egen Bekiendelse vilde have ruineret Engeland; at de Franskes Magt er vel frygtelig, men i det heele usund. Det afvigte Aar har kostet Frankrig 216 Million Pund Sterlings Udgivet og altsaa meere end den heele Engelske National-Gield. Under Ludvig den 16des heele Regiering var ikke een, men nu siden Maji over 1000 Stats=Forbrydere henrettede. Saa frygtelig Frankrig, vil giøre sig ved Guillotinen, saa meget har det ved overdreven Anstrængelse svækket sig. Udfaldet vil vise hvorlænge det holder ud. Hr. Sheridan spottede herover med hans sædvanlige Vittigheder og Hr. For kunde heller ikke lide Krig mod Jacobinerne; meente at de Franske ei med Magt kunde undertvinges, at Anarchiet ei var hinderlig for Negotiation og Fredsslutning, som beroede ei paa Personer, men Statens indvortes Jnteresse, og ligesaavel kunde nu tracteres med Frankrig, som man endelig nødtvungen havde maattet slutte Fred med Americanerne, han lastede og Maaden paa hvilken Krigen blev ført og foreslog en Forbedring i Addressen omtrent som den LordGuilford havde foreslaaet i Overhuuset. Hr. Pitt paastod Nødvendigheden i at fortsætte den af Frankrig begyndte Krig for 1) at modsætte sig de Franskes Grundsætninger, som sigte til alle Rigers Forstyrrelse. 2) at modstaae Frankrigs Usurpationer, 3) at tilbagedrive dens fiendtlige Hensigter mod Holland og 4) at sætte Grændser for deres Lyst at ophøie sig over alle Nationer. Dette er endnu ei opnaaet. Krigen kan ikke endes, uden ved Betingelser, som forsiker Fredens Vedvarenhed, og anstændig Skadesløsholdelse. For at opnaae sligt Øjemærke har det været nødvendigt, at blande sig i Frank hvorved haabedes at faae det System i Frankrig forstyr rigs indvortes Anliggende og at understytte det Partie, ret, som er Aarsag til Krigen. Hellere ville han foredrage de største Ulykker end negocere med de nu regierende i Frankrig, hvor et System først maae blive til, førende Kongen kan anmodes om at slutte Fred. Den foreslagne Forandring og Forbedring i Addressen blev og forkastet med 277 mod 59 Stemmer.