JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1815-02-13
London, den 27de Januar. Vi nærme os nu mere og mere Fredstilstanden. J Landarmeer, især ved Landeværneregimenterne har man foretaget store Reduction r. Det samme skal med det første være Tilfældet med Marinen. Dor Regiering synes aldeles ikke at troe det kommer til nogen Krig raa Fastlandet, skiønt man paastaaer Stade skal forvandles til en Fæstning. Denne Forholdsregel er desto nødvendigere, da Kongeriget Hannover nu ingen fast Plads har, hvor Arsenallerne for Armeen kunne anlægges, og hvorhen denne i Nødsfald kan trække sig, og vedligeholde Communicationen tilvands med Engelland.
Berlingske Tidende, 1815-02-13
- Fra Bermuda ventes med det første en Koffardieflade paa 40 til 50 Stilere.
Berlingske Tidende, 1815-02-13
- Ved Circulairskrivelser ere Medlemmerne af Parlementet blevne indbudne til at indfinde sig ved dets Aabning den 9de Februer.
Berlingske Tidende, 1815-02-13
- Vore Blade lade Kongen af Frankrig vederfares en Ret, som de forskellige Partier mellem hans egne Undersaatter endnu synes at nægte ham. "Medens Rygter og politiske Planer og Bevægelser holde Europa i ængstelig Forventning, vedbliver Kongen af Frankrig med Rolighed og Viisdom at gaae frem af den Vei, han engang har beregnet sig. Hans Forholdsregler synes alle at være beregnede paa Folkets Vel. Udbrede endog kun liden Glands, saa have de dog det Bedre til Formaal. De gaae ud paa at forene Partier, læge mange Aars Saar, forene de forskiellige Meninger, og føre en hele store Masse af Folket hen til een Grundsætning, Hengivenhed og Kiærlighed til ham og hans Regiering. Sandelig derfor har man stor Aarsag til at ønske ham en lang Levetid; men skulde hans Ønsker ikke naae Opfyldelse, da skal i det mindste Historien sige om ham, at han i et kort Tidsmongiorde meget for sit Folks Vel, og alt hvad dets Partiaand tillod ham at giøre.
Berlingske Tidende, 1815-02-13
Nederelden, den 3die Februar. Hertugen af Oldenburg har under 31te December f. A. ganske ophævet det franske Skattesystem, og igien med nogle Forandringer indført de Afgivter, som svaredes førend Landet blev besat af de Franske.
Berlingske Tidende, 1815-02-13
- Den berømte Naturphilosoph Schilling, Generalsecretair ved Videnskabernes Academie i München, er, efter Forlydende, gaaet over til den romerske catholske Religion.
Berlingske Tidende, 1815-02-13
- En tydsk Tidende siger: "Om de uhyre Sammensværgelses og Mordploner i Maylland, hvorom de der udkommende Jon neler tie, fortælle Maylændere blot, at et uforsigtigt, til Wien skrevet Brev, som talte om Utilfredshed og befrygte Oprør, havde foranlediget Arverini gik frit om i Slottet i Mahland, og lade deres Venner Fre lige; General Fontanelli var ligeledes kun bleven publikkelig hæftes i Virona paa sin Reise til Wien. Rygtet om Dødsdommen var maaskee en Forvexling med 6 til 8 Tyve, som vare blevne røgede af en af deres egne Kammerater og grebne i Feltmarschal Belligardes egne Værelser.
Berlingske Tidende, 1815-02-13
Berlin, den 4de Februar. I Halverstadt ere under 19de Januar følgende to Kundgiørelser, udstædte: Den af Regieringerne i nogle Nabolande foranstaltede Afskedigelse af de i offentlig Tieneste forefundne fødte Preussere har hos de i disse Provindser ansatte Udlændinger opvekt Frygt for, at man skulde ville giengielde denne Fremfærd, ved at afskelige dem. Hs. Durchl. Starscantsleren Fyrst Hardenburg har, paa min Forespørgsel i saa Henseende, behaget at erklære ved en Skrivelse af 4de dennes : "at denne Dag, ikke er af den Natur, at man bør tage Repressalte imod den, da en saadan Forholdsregel kun vilde træffenskyldige Offee, og der vilde stride ligesaa meget mod Hs. Majestæt Kongens Tænkemaade som mod hans Regierings Grundsætninger, at efterligne en Tænkemaade og Grundsætninger som Retfærd og Menneskelighed forkaste; endvidere, at alle Tydske ere forenede ved et fælleds Fædreneland, og kunne, uden Hensyn til deres Fødestad, have Adkomst til preussiske Statsembeder, naar de dertil maatte findes duelige ved Talenter og grundige Kundskaber. Disse høimodige Yttringer ville betage ovenmeldte Statsembedsmænd Frygten for at miste deres Pladser, og jeg iler at bringe Saadant til offentlig Kundskab. v. Klewitz, Kongel. preussisk Geheimestatsraad og Civilgoverneur. De Hertugel. brunsvigske Embedsmand, som, fordi de ere fødte preussiske Undersaatter, ere uden Skadesløsholdelse blevne afskedigede fra deres Tieneste af Hs. Durchl. den regierende Hertug af Brunsvig, have at melde sig med deres Bestallinger og Afskeder eller andre Tienestebeviser hos undertegnede Civilgouverneur, forat det Fornødne kan blive foranstaltet saavel med Hensyn til deres Skadesløsholdelse fra Hs. Durchl. Hertugen af Brunsvigs Side, som til deres Ansættelse i preussisk Tieneste. v. Klewiz.
Berlingske Tidende, 1815-02-13
Kongel. preussisk Geheimestatsraad og Civilgouverneur.
Berlingske Tidende, 1815-02-13
Christiania, den 7de Januar. Paa en Forespørgsel, hvorvidt det for Tiden maatte være nødvendigt, at Proclamata eller Jndkaldelser i Stervboer, Opbuds= og Fallitboer, hvor der kan formodes at være udenlandske Creditorer, bo indføres i den danske Statstidende og i Altonaer=Mercur, saaledes som hidindtil, har 2det Departement under 22de Decbr. 1814 svaret, at det ikke skiønner rettere, end at Bekendtgiørelsen i de anførte udenrigske Aviser for Fremtiden, og indtil nogen ny Lovbestemmelse heri maatte giøre Forandring, maa være ligesaa nødvendig som forhen.
Berlingske Tidende, 1815-02-13
Den 11te Januar. Under 22de Decbr. 1814 er Professor Skielderup, ifølge Regieringens Befaling, anmodet om at indtræde i Sundhedscollegiet, imedens Stadschirurg Thulstrup er fraværende paa en Embedsreise til Stockholm.
Berlingske Tidende, 1815-02-13
- Efter Regieringens Befaling ere Telegrapherne nedlagte, og Betienterne ved samme afskedigede ved den søndenfieldske Linie ved November Maaneds Udgang, og ved den bergenske og trondhiemske Linie ved Decbr. Maaneds Udgang f. A.
Berlingske Tidende, 1815-02-13
- J Anledning af en Forespørgsel, hvorvidt Rangsskat kan affordres dem, som Titelrang er bleven meddeelt af den forrige Regiering, er fra femte Departement, overeensstemmende med Regieringens Resolution af 6te Januar 1815, svaret : at, da Grundlovens 5 23 vel forbyder, herefter at meddele anden Rang end Embedsrang, men ikke betager dem, som allerede med Titelrang ere benaadede, den dem givne Rang og dermed forbundne Rettigheder, saa kan ikke den paa Rangen hvilende Byrde antages at være bortfalden.
Berlingske Tidende, 1815-02-13
- Politiemesteren i Christiansand har bekiendtgjort, at adskillige falske Sedler, lydende paa 500 Rbdlr. N. V. af de efter høieste Befaling udstædte Beviser, skulle være i Omløb. Kiendemærkerne paa disse falske Sedler skulle, efter et i Arendal den 24de December og taget Forsøe, være: a) Navnene neden under og Nummeret ere skrevne med en Haand. b) De ere kortere end de rigtige Sedler. c) Alle Bogstaver ere ikke lige store. d) Bogstaverne ere mere spidse end paa de rigtige, og staae ikke i lige Orden, man nogle tættere og andre længere fra hinanden. e) I Underskrivten "Udstædt efter høieste Befalin, er Stavelsen Udstædt, trykt med større Bogstaver end de øvrige. Udgiveren af en saadan folsk Seddel maa strax anmeldes paa Politiekammeret, paa det at det fornødne Forhør, til Oplysning om af hvem denne har faaet Seddelen, kan blive optaget.
Berlingske Tidende, 1815-02-13
Den 14de Januar. Under 6te Jan. 1815 er Etatsraad og Høiesterets=Assesser, Ridder Falbe, i Naade entlediget som Justittarius i Over Triminalretten, og Høiesterets Justitiarius, Ridder Bull, naadigst befalet at indtræde i hans Sted.
Berlingske Tidende, 1815-02-13
Under 6te Jan. 1815 er den constituerede Stiftamtmand, Etatsraad og Høiesterets Assessor, Ridder Falbe, tillagt Kongelig befaling, tillige indtil videre at forestaae Amtmands-Embedet over Aggerhuus Amt, da samme nu fratrædes af den hidtil constituerede Amtmand, Statssecretair Holst.
Berlingske Tidende, 1815-02-13
- Under 280 October 1814 har Statsraadet bestemt, at de i Norge circulerend og fra Courant=Banken udgivne Sedler, og ligeledes Skatkomme beviserne paa dansk Courant, skulde indløses inden 4 Uger paa Landet og inden 3 Uger i Kiøbstæderne, efter Bekjendtgiørelsens Datum paa ethvert Sted, i hvilken Tid de ikke alene kunde ombyttes med norske Rigsbanksedler, men ogsaa modtages i Oppebørseler i alle offentlige Kasser, hvilke ved Rigsbanken kunne faae 1. dem ombyttede; hvor Ombytningen ikke, formedelst Stedernes Fra i liggenhed, kunde iværksættes inden de her bestemte 4 aller 3 Uge. i sammert disse udløb inden Udgangen af Aaret 1814, vilde saade Ombytnin, i Følge Rigsforsamlingens Beslutning paa Eidsrofunder 19de Mai 1814, dog ikke finde Sted efter 1ste Januar 1818 i Ombytningen paa Rigsbankens Vegne blev overdraget Magistraterne i Forening med Kiøbstædernes eligerede Mænd, og til Fogderne paa Landet . De fornødne Udfærdigelser herom til Overøvrighederne, Fogderne og Magistraterne afgik fra Directionen for Rigsbanken den 1ste . Novbr., men for Smaalthenes Amt den 28de Novbr. Efter høiesigi Resolution af 25de Novbr. skeer Ombytningen og Sedlernes Modtagelse i Nordlandenes Amt indtil Udgangen af Marts Maaned 1815, og i Finmarkens Amt indtil Udgangen af April Maaned 1815. . - For at kunne udrede de til Statsudgivterne endnu af Norges midlertidige Rigsbank forskydende 2400000 Rbdlr. N. V., der reste 1 af de af Rigsforsamlingen paa Eidsvold, under 19de Mai f. A., be e vilgede 14 Millioner Rigsbankdaler Navneværdi, uden at forøge Sed i delmassen med den hele Sum, og for at Banken tillige efterhaanden kan formindske den allerede i Circulation satte Seddelmasse, uden hvilket det vil blive umueligt at give Rigsbankens Sedler mere Credit, end de nu have, har Directionen med den Kongl. norske Regieringe Difald taget følgende Bestemmelser i Henseende til de fra Rigsbanken til Private udlaante Summer : 1) At de Laan, som ere erholdte i Banken, uden derfor at stille anden Sikkerhed end Laanerens Forskrivelser, forsynede med vederhæftige Mands Cautioner, hvilke alle ere bevilgede under den Betingelse, at de blot skulle anvendes til Jndkiøb af Levnetsmidler i Udlandet, bør indbetales inden 3 Maaneder fra Dato, og følgeligen at de Laantagere, for hvilke endnu 2 Maaneder ere tilbage til næste Fornyelse, ei kunne vente denne uden for een Maaned; de, for hvilke den kun er een Maaned tilbage til Fornyelsestiden, kan for to Maaneder, og de, for hvilke endnu tre Maaneder gives til næste Fornyelse, kunne aldeles ikke vente denne. 2) De Udlaan, som ere erholdte mod middelbar Sikkerhed i faste Eiendomme, maae indfries af Laantagerne ved partielle Afdrag ved hver Fornyelse, der i Almindelighed ville blive fordrede med en Trediedeel af den skyldige Sum.
Berlingske Tidende, 1815-02-13
Den 23de Januar. Paa Grund af høieste Befaling ere nu alle Krigsfartøier desarmerede og oplagte ved deres respective Virfter, de hyrede tilbageleverede Eierne, Defensionens Mandskab saavelsom Maaneds=Lieutenanterne dimitterede, og de faste Kongelige Officerer anviste deres Fredsstation. Med Hensyn til Fløtillens Magasiner da bliver den Deel af Provisionerne, som nu kan undværes, ved offentlige Auctioner bortsolgt. - hele Norges Skatteskylder 41 142 Skippund Tyngde, i Men heraf ere affældte, formedelst Fieldskred, Elv brud og andre Natur uheld 878, saa at Skatten svares af 40,264 Skippund Tyngde, Denne Skatteskyld udgiør i Hartkorn, efter det Forhold, som Forordningen af 22de April 1682 om Rostienesten lægger til Grund, 75,908 Tønder.
Berlingske Tidende, 1815-02-13
Nyeste Postefterretninger. Wien, den 2den Februar. Den Coureer, som ventedes tilbage hertil fra Engelland, ankom den 30te Januar, om Aftenen. Somman hører har han fra den storbrittanniske Regierings Side, medbragt et definitivt Saar, der strax er bleven meddeelt Congressen i en Rote. Jforgaars Aftes blev der ogsaa overleveret en Note fra Kongen af Preussen. Rusland har, som man erfarer, endnu ikke erklæret sig med Hensyn til Tingenes nye Stilling. Anliggendernes nærværende Tilstand paa Congressen skal endnu stedse være meget ind- Hertugen af Willington er ankommen hertil idag. Han skal være forsynet med udstrykte Fuldmagter. - At der hos Viins Jndvaanere ikke hersker synderlig Velstand, seer maa allerede deraf at Afgivterne kun blive hævede med stor Vanskelighed. Dette er især Tilfældet med Klassiskatten, og man seer en Mængde Politiesoldater, som, 4, 6 og 8 Mand i Tallet, blive som Execution lagt ind i Husene af Politiecommissairer.
Berlingske Tidende, 1815-02-13
- Man vil med Vished paastaae, et Vicekongen af Jtalien skal have det Zweybrückiske som soverrint Storhertugdømme.
Berlingske Tidende, 1815-02-13
- Ved Lord Castlereaghs Anstrængelser er det nu endelig bragt saavidt, at Slarthandelen er bleven afskaffet ved en formelig Beslutning.
Berlingske Tidende, 1815-02-13
De Franske ville om to Aar, Spanierne og Portugiserne om sex Aar ikke indføre flere Slaver i deres Colonier.
Berlingske Tidende, 1815-02-13
- Den 31te Januar reiste Hs. Majestæt Dronningen af Bayern, tilbage til München. Rom, den 12te Januar. Det Sprog, den hellige Stoel for nærværende Tid fører, viser tydelig, at høie Magter understøtte dens Sag. - Arveprindsessen af Siellien er den 13de December nedkommen med en Prindsesse.
Berlingske Tidende, 1815-02-13
Plymouth, den 26de Januar. Krigsbriggen Grossum, som en ankommen hertil idag, dringer den Efterretning, at to americanske Fregatter krydse ved Jndløbet af Kanalen. Centouren paa 74 Kanoner, Fregatten Phove og Hyperion og adskillige Slupper skulle strax løbe ud imod dem.
Berlingske Tidende, 1815-02-13
Berlin, den 7de Februar. Man forsikkrer her med temmelig Bestemthed, at Hs. Maj stæt Kongen saavelsom Fyrst Hardenberg ville komme tilbage i det seemste inden fire Uger.
Berlingske Tidende, 1815-02-13
Blandede Efterretninger. Fortsættelse af Efterretningerne fra China Efter disse vigtige Opdagelser sendte man strax et Tilbus til Keiseren, forat underrette ham om Alt, hvad der var forefaldet. Man fyrede den hele Nat i i nuem paa Oprørerne, og den 16de fare man ingen mere paa Gaderne, og Alt var rolige. Klokken 9 om Aftenen var Himlen bedækket med Skyer, Tordenen rullede, og Mørket, som udbredte sig over hele Naturen, gave de Oprøvere, som vare flygted ind i Remisen, Mod til at undvige, da i samme Øieblik et Lyn, hvorpaa fulgte et heftig Tordenskrald, oplyste hele Slottet, og røbede Rebellerne. Nogle af Keiserens Livvagt, som bleve dem vaer, raabte om Hielp, og omringede Remisen. Ved denne Leilighed omkom sorten af Oprørerne, og de øvrige som havde forstukket sig i Remisen, bleve grebne.
Berlingske Tidende, 1815-02-13
Den 17de (28de September) afsendte Keiseren en af Prindserne, forat see hvorledes det stod til paa Slottet; man fandt det frit for Oprørere. Over halvtredsindstyve af dem vare omkomne, og de andre paagrebne og indspærrede. Tropperne havde man sendt tilbage, og Palladset var kun bevogtet af 3000 Musketterer, da man om Aftenen ved alle Stadens Porte hørte raabe om Hielp. Skildvagter re i Gaderne skreen: "Musketterer af de 8 Faner, iler til Portene; Rebellerne bestige allerede vore Mure, skaffer i en Hast Krudt og Kugler; man slaaes allerede; skynder Eder! Forvirringen var frygtelig. Tropper, som skulde forsvare den ene Port, fik et Øieblik efter Ordre at marschere til en anden; neppe vare de komne derhen, saa sendte man dem atter til en anden Port, og saaledes til alle Sider, uden at de kunde hielpe der, hvor man behøvede dem.
Berlingske Tidende, 1815-02-13
Da den Øverstbefalende for de Keiserl. Tropper havde faaet at vide at Oprørerne vilde tykke frem mod Vesten, besluttede han at rykke imod dem og tilbyde dem et Slag. Den 25de og 26de i den tiende Maaned (5et og 6te Novbr.) slog den Keiserl. Armee nogle smaae Detaschementer, som laae i Baghold, og den 27de (7de November ) ved Dagar stormede den Takekon. Kanonaden var meget levende. Flækken blev strax taget og stukket i Brand. Man sloges i 12 Timer. Oprørerne bleve overvundne, 6000 Mand af dem bleve; 4000 brændte. Den Keiserlige Armer gjorde 389 Fanger og et rigt Bytte af Vaaben og Man veed ikke, hvorfor den Øverstbefalede efter saamange Fordele ikke Heste. Da Natten faldt paa, trak Oprørerne sig tilbage bag Toakekauvillet. Men saameget er vist, at en heel Maaned gik hen, uden at forfulgte dem, og kan ikke opdage om han ikke har kunne eller ikke eller talt om deres lidte Tad. man en eneste Gang havde faaet Efterretning om Rebellernes Armee, (Fortsættes)
Berlingske Tidende, 1815-02-13
Kiøbenhavn, den 13de Februar. Hr. Frederich von Gentz, Keiserlig østerrigsk Hofraad, Ridder af Under 28de December f. A. har Hr. Majestæt Kongen benaadet St. Anna- og Nordstierne-Ordenen, med Commandeurkorset af Dannebrogen, og under 1ste Januar d. A. Hs. Excellence Greve Benningsen, General i Keiserlig russisk Tieneste, med Elefantordenen og Hs. Excellence Generallieutenant v. Oppermann i Reiserlig russisk Tieneste, med Storkorset af Dannebrogen. har været holdet i det nu brystfælde saa kaldte Tinghuus, maa for Amt er det tilladt, at Stevns og Faxøe Herreders Ret, som hidtil Ved Reskript af 17de Jan. d. A. til Amtmanden over Præstøe lægges og herefter holdes i Store Heddinge.
Berlingske Tidende, 1815-02-13
10 Aars Middel-Capitels Taxt for Aaret 1814. Rug, Tønden. 7 Rbdlr. - Mk. - 3 1/2 s. Sølv=Værdie. Byg, . . 4 - . - 143 1/2 . - - Havre, . . 2 - 2 - 1333. - - Den paa afvigte Aar 1814 Afgrøde satte Capitelstaxt for Fyens Stift er følgende: Rug 1 Td. . . . 17 Rbdlr. 83 Rbs. Byg 1 Td. . . . 8 Rbdlr. 47 Rbs. Havre 1 Td. . . . 5 Rbdlr. 22 Rbs. Kirkekiøbet i nye Sorøe Amt for Aar 1814 Afgrøde er den 26de Jan. d. A. af vedkommende Overøvrighed bestemt saaledes : Rug. Tønden . . 17 Rbdlr. 2 Mk. 4 s. N. V. Byg, Havre, Ærter, . . . 12 - 5 - 12 . - Boghvedegryn, . . . 27 - 1 - 6 1/2. -J det Kongelige Medicinske Selskabs Forsamling den 1ste December 1814 oplæste Hr. Professor J. W. Hornemann en Afhandling, indeholdende nogle foraniske Bemærkninger ved den sidste Udgave afPharmacopea danica. J Selskabets Forsamling den 15de December oplæste Hr. Professor Mynster en Afhandling om Anvendelsen af opgenometriske Forsøg paa at bedømme nogle chemistriske Theorier.
Berlingske Tidende, 1815-02-13
Den 12te Januar 1815 oplæste Hr. Justitsraad og Professor Wiborg, R. a. D., en Afhandling om Beskaffenheden af den hos Køerne lagttagne Sygdom, de saakaldte Frantzoser eller Parresyge.
Berlingske Tidende, 1815-02-13
Den 2den Februar oplæste Hr. Over=Stats=Chirurg L. Jacobsen en Afhandling om Bygningen og Bestemmelsen af det hidtil lidet bekiendte Organ, Glandula cephalopharyngiæ Winslowii suniorisse (Svælgets store Kirtel).
Berlingske Tidende, 1815-02-13
Den 10de Februar gik Briggen Cathrine Christine under Seil til Nord=America, ført af Capt. Anthoni P. Sølling, med Jern, Staal, Hamp og Brunrødt.
Berlingske Tidende, 1815-02-13
Børs Auctioner. Den 11te Febraar blev Halvparten i Jagten Kirstine Munk følge, til Contoirist O. F. Hagen for 1310 Rbdlr. N. V.
Berlingske Tidende, 1815-02-13
Ved Tallotteriets 883 Wandsbeks Trækning i Altona udkom: No. 14. 62. 6. 3. 27. Baron Term. Vinden. 5 Februar. 28. 1. 5 o. 6 Varme. 628. 3, oo 7 - Uvis. 3 - 28. 2, 4 1. 2 - O. S. O. - 28. 1. 60, 6 Kulde. O. S. O. 1 - 128. 2. 83, o - O. S. 9. at Døden den 24de Januar derovede og vor eneste, haabefulde Søn Jet blev vor tunge Lod at bekiendtgiøre fraværende Slægt og Venner, Christen Friderich Adolph. 3 1/2 Aar gammel, efter faa Dages Strubehoste, Vi sukke og sørge; ere overbeviist om, at vore Venner føle med og - til Gud er vor Tillid - Hisset finde vi Trøst!! Vildberg Præstegaard, den 26de Januar 1815. C. A. Linde, fød Valert, A. 2/2 Linde. Jørgeligst blev det men Lod at bekiendtgjøre for Slægt og Venner, at min gode stader Andreas Heide, Sognepræst til Skongen ved Tøntion, hensov til et bedre Liv sidstleden 22de December i sit Alders 67de Aar. Kiøbenhavn, den 9de Februar 18. H. K. Helde.
Berlingske Tidende, 1815-02-13
Copitain ved Hs. Maj stæt Kongens Remment.
Berlingske Tidende, 1815-02-13
Natten imellem den 10de og 11te Februar var det Forsynets Villie at de bortkalde vores elskede Moder Helene Thurad, fød Weiniges, Enke efter afgangne Commandeur Thurad, i sit Alders 78de Aar, som herved sørgeligst bekiendtgiøres Slægt og Venner. H. Thurab, L. Thurab, Major og Bataillons=Commandeur. Capitain i Søe=Etaten.
Berlingske Tidende, 1815-02-13
AVERTISSEMENT. Eftermiddag Kl. 4, hvor til dets Medlemmer indbydes. Skipperlaugets General=Forsamling bliver Løverdagen den 18de Februar, Wall. For endte Legtarelsen, Enke, Understøtteser, og Brusegare i Se skab for alle Stænder af 1794. betract af Regnskabet for fierde Qvartal 1814, fremlagt i Repræsentant lidet den 8de Februarii 1815.
Berlingske Tidende, 1815-02-13
Fondets beholdne Formue 3die Qvartal 1814. var .. . . 501077 Rbdlr. 57 Sk. Jndtægten for 4de Qvartal f. A. 20362 Rbdlr. 8 2 Sk. 521440 Rbdlr. 423 S. Udgivten derimod nemlig : Enkepensioner, Lönninger og Omkostninger m.v. 21269 Rbdlr. 55 S. igien Beholdning 5001700 Rbdlr. 833 Sk. Bestaaende i :A. Kongelige Obligationer, som med Paateg. ning efter Lovene i Banqven ere deponerede. 49125 Rbdlr. 85 Sk. S. Medlemmernes Forskrivning ger i Directionens Bevaring 5461 Rbdlr. 311 Sk. C. Inventarii Conto... 68 Rbdlr. 33 Sk. D. Restancer . . . . 153 Rbdlr. a 1 Sk. L. . . . . 3445 Rbdlr afsk. Som saaledes udgjør ovenmeldte Selskabets B holdning 31te December 1814. . . . 500170 Rbdlr. 832 Sk. Tillige anmærkes, at Selskabets Medlemmer i Pensians Klassen ved Qvartalets Slutning bestod af givte Par 375 med 139. Portioner og Enke 204 med 87 ½ Portion. Reimer. Petreld. Beyer. Arenfeldt H. J. Tvermors K. Sørensen. Aagaard. Lassen Bentzen. Roepstorst. Birch. Benson. Christensen. Jacobsen. Holm. Huulevad, Bogholder. en Vandmølle, beliggende paa et nærsom og behagelig Sted i Sielland, med tilstrækkelig Avling og god Vaanines Bygning for en honet Familie, ønskes til kjøbs. Vet kommende behager derom at melde sig paa Statstidendens Contoir i en Billet med PaaskrivA O. No. 4, hvori Beliggenheden, og den nøieste Priis maae angives. Paa Udbetalingen ansees ikke, men det hele kan udbetales naar Eiendommen og Prisen anstaaer Kiøberen.
Berlingske Tidende, 1815-02-13
Et Fruentimmer, som i adskillige Aar har underviist, ønsker at oprette en Skole i en af Provindserne, eller at komme i Huset hos en agtværdigstamilie, enten i en af Kiøbstæderne eller paa Landet; anvises herfra Contoiret.
Berlingske Tidende, 1815-02-13
Fredagen den 10de dennes er om Aftenen imellem Frederiksberg og Roes 1) kilde Kroe bortkommen en Sæk med 25 Pund heglet Hør og 25 Pund heglet Hamp tilligemed 3 ledige Sække, alle mærkede O. V. og O. P., og en Madpose, for hvis Tilveiebringelse loves en god Belønning i Frederiksberggaden No. 25 første Sal.
Berlingske Tidende, 1815-02-13
Frøken Elise Christiana Hedevig Holing ommodes om at tilkiendegive sit e) Opholdsted for Elisabeth Chathrine Leganger, født Stang, paa Frederichshald. 3) ved indtruffen Dødsfald er Adgang aabnet til Deeltagelse i Udbytte at I det saakaldte Ubekiendte Stifters Legat. Da Descendenterne efter afdøde Doctor og Biskop Mathias fors's Døttre Børn, i Følge Fundatsens 7de s., under visse Betingelser skulle have skortrin i Henseende til Udnævnelsen, ombedes de af denne respective Familie, som maatte attraae at deeltage i ovenmeldte Legats aarlige Rente Udbytte, at ville skrivtligen melde sig derom hos Undertegnede, som Legattets Bestyrer. Kiøbenhavn, den 4de Februari 1819. Münter.
Berlingske Tidende, 1815-02-13
De endnu Bytteberettigede i Søe=Etatens Priser: Florentine, Jnstitia, Minerva, de jonge Normann, Diana Freunden, ligesom de endnu Bytteberettigede i de forhen fra Søe=Etatens Eqviperings=Contoir til Udtælling anmeldte Priser, anmodes jo før jo heller at afhente deres Priiopenge paa sædvanligt Sted paa Gammelholm i Kiøbenhavn. Den 11te Februar 1815. Smith.