Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1836-06-07
Fædrelandet. Provindsialstænderne for Nørrejylland. ne Følgende nye Forslag, ere fremdeles indkomne: 41) fra Landsoverretsassessor, Herredsfoged With om den nye Matriculs Jndførelse. J dette Forslag androges paa, a) at den nye Skyldsætning, hvorefter Skatter skulle svares, snarest muligt maa blive tilendebragt ; d) at Resultatet Byviis maa bli offentlig bekjendtgjort, samt de Regler, hvorefter man er gaaet frem for at komme til dette Resultat, paa det at Enhver, som troer sig fornærmet, selv kan lade eftermaale og undersøge Beregningen; c) at der maa bestemmes en vis Tid, inden hvilken slige Andragender om Feil i Beregningerne, skulle være indgivne; d) at derefter Matriculen maatte blive indført som gjældende ichele Riget, dog blot paa 200 Aar. Et lignende Forslag fra Proprietair Hoyer, samt et fra Procurator Petersen, hvori han androg paa, at den nye Matrikul, ikke maatte blive indført, blev af Forsamlingen henviist til en, tilat prøve disse tre Forslag, udnævnt Committee, hvortil valg: tes: Ingerslev, Fielstrup, Christensen, Haastrup, Ronlund, Nyegaard, Aagaard; 4) fra Agent Nielsen og Fyrs Oprettelse paa den jydske Kyst. Proponenten anholdt om at den maatte indgives til Hs. Maj. Kongen en Petition om Oprettelsen af Fyr paa Hirsholmene, Fornæs og Hesseløen, samt at der maatte anbringes Mærker paa Rimen, Dvalegrundene, Hasteensgrunden og Bolsakken. Til Committee i Anledning heraf valgtes Thorbrøgger, Borberg, Brock; 43) fra Procurator Ingerslev angaaende Brandassurancevæsenet paa Landet. Forslaget gik ud paa, at Forsamlingen burde indgaae med en lignende Petition, som den der var indsendt til Hs. Maj. Kongen fra Stænderforsamlingen i Roeskilde, dog med nogle Ni ingen 20 faa Forandringer, som de locale Forhold i Jylland, efter Proponentens Formening, ville gjøre nødvendige, (Committee, Petersen, Ægidius, Ingerslev, Borberg, Lüttichau, 43) Andragende fra Aarhuus Byes Borgere om Oprettelsen af een eller flere Filialbanker i Jylland, hvori man anholdt om at Nationalbanken maatte blive formaaet til ) at anlægge Fillalbanker, der kunde udføre de samme Forretninger som Myderbanken, i de vigtigste Provindskjøbstæder i Jylland, og, hvis der for det Første kuns kunde anlægges et saadant Jnstitut, at dette da maatte oprettes i Aarhuus, samt b) at et passende Antal af Bankens Repræsentanter maatte vælges i Jylland; 4 fra Agent Nielsen om en Filialbanks Oprettelse i Aalborg. (Til Committee for begge disse Andragender valgtes: Nyegaard, Spanneck, Estrup, Otterstrøm, Lüttichau, 45) fra Justitsraad Fielstrup om Medvirkning til Selveiendoms og Arvefæstes Fremme. Han ønskede at Forsamlingen vilde indgaae til Hs. Maj. med en allerunderdanigst Begjæring om : 1) at Selveiendom og Arvefæste blandt Bondestanden i Danmark maatte fremmes og opretholdes saameget som muligt; b) at Hs. Majt allernaadigst vilde tage under Overveielse de Midler hvorved samme kunde hensigtsmæssigst fuldføres, og med Høikongelig Naade ansee de foreløbige Vink, Forsamlingen tillader sig at fremsætte, som svarende til dette Øiemeddindet derefter maatte behage Allerhøistsammernat, lade forfatte Udkast til en nordning desangaaende, hvilket allernaadigst maatte forelægges Stænderforsamlingerne i Roeskilde og Viborg. (Committee, Axenfeldt, Fielstrup, Nyegaard, Petersen, Roulund); 6) Andragende fra Pastor Hoff i Marienborg sigtende til Forbedring af de Landsbykirker, som nu eies af Private. Ved Afstemning blev dette Forslag af Forsamlingen afviist med 43 Stemmer mod 5 3/47) fra Proprietair Fønss om at Frd. 9de Juli 1817, maatte blive underkastet en Revision; og i Særdeleshed, at de i samme nævnte Optagelsespenge maatte blive nedsatte; 8) fra Proprietair La Cour og Laurits Boberg om samme Gjenstand. Af Forsamlingen besluttedes at lade begge disse Andragender behandle af samme Committee, hvortil valgtes Skibsted, Christensen, Arenfeldt, Ole Kirk og Peder Winther, 49) fra Proprietair Spliidsom Oprettelsen af Uldmarkeder i Jylland, i Byerne, Ringkjøbing, Aalborg og Viborg. (Committee, Fielstrup, Christen Schou, Faartoft, Petersen og Spliid.) Jndtil den 14de Mai vare desuden flere Andragender indleverede for at afgives til vedkommende Committeer, nemlig: 23 angaaende, den nye Matrikuls Indførelse, om Skolelærernes Kaars Forbedring, om Brændeviinsbrænderierne, angaaende Realskolevæsenet, Hoveriets Afløsning, Indskrænkning i Huses Bortfæstning og Forholdet mellem Godseiere og Fæstere. muEn Jndsender beretter i Aarhuus Avis, i Anledning af, at et Medlem af den viborgske Stænderforsamling, blandt aflere Yttringeri, hvor Hr. Oberst v. Brocks Forslag om almindelig Væruepligtenhar fremført disse tvender sorte sid 1) Pag. 312 i den viborgske Stændertidende Kan Danmark, med al sin Opoffrelse og Anstrængelse blive stærk nok til at modstaae nogen af de Potentater, hvis Angreb kunne befrygsom saadanne Potentater har bemeldte tes, Medlem Pag. 314, blandt flere, nævnt SporKyndigermene net. rig 2 Pag. 313 Armeen koster aarligen over halvtredie Million og Flaaden over halvanden, altsaa omtrent en Fjerdedeel af, Landets aarlige Jndtægter. Overstige, nu disse Udgifter, Landets Kræfter, og bør man ønske en Reduction en deri, da kan der vel saameget mindre være Tal ad om, at anvende Statens Formue paa en fortilsøget Væbning, der lillen Række af Aar vilde me koste langt mere end Landets Occupation af en en Fjender ogsaa an i Hr. ad sen Hvad Nr angaaer, da vil jeg indskrænke mig til at bringe det simple Factum i Erindring, at den roeskildske Stændertidende talte flere Abonnenter i Sverrig, og at dette vel ogsaa er Tilfældet med den Viborgske. Hvad Nr. 2 angaaer, da er jonden og ingen anden Ordenes Mening, at den danske Borger, naar han har Valget imellem at bidrage til Fødelandets Forsvar, eller see det i Fjendens Haand, at kalde sig Undersaat af Kong Frederik den 6te eller en fremmed Potentat, skal bestemme sig til det, som eventualiter forvolder ham mindst PengeUdgiftersen. de Denne Begivenhed mener han især taler for Ønskeligheden af, at de Talende navngives i Stænder-Tidenden, thi Vælgerne af et Medlem der er istand til i en dansk Forsamling at fremføre en saa ussel, kræmmeragtig Beregning, turde dog maaskee ønske, offentlig at protestere mod de, om endog ugrundede Slutninger, der kunne drages fra Repræsentantens til de Repræsenteredes Tænkemaade.