Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-11-27
Da under Religionsurolighederne i Tydskland, i de tre første Fjerdedele af det 16de Aarhundre. de, mange Familier efterhaanden kom fra dette Land flygtende til Kjøbenhavn, tillod Kong Friderik den Anden dem 1874 at holde tydsk Guds tjeneste i St. Claræ Nonnekloster, der blev stiftet af Kong Hans Dronning Christine 1505, laae der, hvor nu Clareboderne findes, og blev overdraget til Kjøbenhavns Universitet 1661 mod Kaardrup Kloster. Men 1575 lod Kong Frederik St. Petri Kirke, der, lige fra 1526 indtil Reformationen, havde været een af Sognekirkerne i Kjøbenhavn, hvori den blev saa godt som indskudt ved Landsbyen Serritzlevs Nedbrydelse, efterat den i 48 Aar havde været forfalden, istandsætte og indrette til en Kirke for den tydske Menighed, hvor en tydsk Præst, som han selv af sit Rentekammer lod lønne, eengang om Ugen forrettede Gudstjenesten. Saaledes fandt de Tydske under Religionsforfølgelserne i Tydskland efter Reformationen, som de Franske efter det nantiske Edicts Ophævelse, et trygt Tilflugtssted i Danmark, hvis Regenters Arme altid stode aabne for Forfulgte og Ulykkelige. Christian den Fjerde, Frederiks værdige Søn, lod Kirken endnu mere forbedre, og da der kom flere og flere Tydske hertil, indrømmedes dem 1618 en tydsk Sognekirke, hvorved en Sognepræst og Capellan bleve ansat, og hvis Privilegier 1641 bleve stadfæstede og udvidede. Efter den Tid blev istedet for en Capellan udnævnt en Compastor, der med den første Præst skifteviis prædikede; ogsaa forundtes Sognefolkene den Rettighed at søge Kirken, hvor de end boede, og Menigheden fik Tilladelse, selv at vælge sine Præster, imod at Valget siden stadfæstedes af Kongen. Ogsaa skulde Kirken have en Kongel. Minister til Patron og anseelige Borgere, til Curatorer o. s. v., paa hvilke Ansættelsen af de ringere Kirke- og Skolebetjenter beroede. Doctor Heinrich Dürkop, som 1706 var bleven Præst ved denne Kirke, holdt paa tredie Søndag efter Trinitatis Aar 1720 en Præken sammesteds, der advarede Tilhørerne imod Guds retfærdige Straffedomme, og i sin heftige Jver sagde han Jnden ti Aars Forløb skal Kjøbenhavn blive til en Steenhob. Mærker vel, hvad jeg siger, og jeg siger det anden Gang, at det maa mærkes desto vissere, nemlig: Jnden ti Aars Forløb skal Kjøbenhavn blive til en Steenhod. Mange lagde denne Spaadom paa Hjerte, Andre loe deraf, men 1728, da der endnu kun var to Aar tilbage, begyndte en Deel at tale derom, og nu indtraf den store Jldebrand. Men at den hele Spaadom, skjøndt den virkelig gik i Opfyldelse, sikkerligen ikke var nogen egentlig Virkning af denne Mands prophetiske Aand, sees deraf, at hans Skræk over Stadens Brand var saa stor, at den drog en Sygdom efter sig, der 173, lagde ham i Graven. Kirken led et stort Tab ved denne Jldebrand; men ved anseelige i og uden for Landet samlede Bidrag blev den snart næsten ganske opbygt af ny igjen, og blev den 2den September 1731 indviet. Med Menighedens Tilvært i Antal og Velstand, tiltog ogsaa Kirken i Pragt. Jstedet for at den i Begyndelsen kun havde en Kuppel, fik den 1756 et anseeligt Spir, som kostede 20,000 Rdlr. D. C. Efter at St. Nicolai Kirkes og Frue Taarns Spir ere blevne Offere for Luerne, det første i Stadens Jldebrand 1795 og det sidste i Bombardementet 1807, er St. Petri Kirke den eneste i Kjøbenhavn, der har et anseeligt Taarn med Spir, ligesom og den tydske Kirke paa Christianshavn beholdt sit under begge Catastropher, medens af alle danske Kirker, baade i Kjøbenhavn og paa Christianshavn, kun Vor Frelsers paa det sidste Sted har beholdt sit skjønne Taarn med Spir. Saa omskiftelige ere alle jordiske Ting. Medens hiin oprindelige Landsbykikke nu er een af de skjønneste Sognekirker i Kjøbenhavn, ligger St. Nicolai Kirke, der, indtil 1795, i hele Aarhundreder har været een af Hovedstadens første og prægtigste Kirker, i Gruus. Ved det engelske Bombardement blev St. Petri Kirke vel ikke lagt i Aske, som Frue Kirke, men dog meget beskadiget ved den nedfaldne Mængde Bomber. Dog, nogle Aar derefter blev den sat istand igjen, saaledes som vi nu see den. - Det danske Kongehuus har altid viist sig St. Petri Kirke særdeles bevaagent. Saaledes gav Kong Frederik den Femte til de 20,000 Rdlr., Spiret kostede, 12,000; de øvrige Penge samledes deels ved Bidrag fra de andre Kongel. Herskaber, Kirkepatronen og Menigheden, deels ogsaa af de Capitaler, Kirken eiede. – St. Petri Fattigskole er stiftet 1743, og har, som bekjendt, sit eget Skolehuus. Det for St. Petri Pige-Friskole af Mad. J. Bramsen stiftede Opmuntrings-Selskab havde fra 1 Januari til 31 December 1820 en Jndtægt af 602 Rbdlr. 61 s., foruden andre Gaver, i Bidrag af Velyndere saavel i som udenfor Menigheden.