Berlingske Tidende, 1831-06-20
Pludselig saae Moskaus Jndvaanere Cholera udbryde midt iblandt dem; forfærdede toge henimod Fyrretyve Tusinde Mennesker Flugten af alle Veie, Regjeringen gjorde alt Mueligt, for at standse Cholera ved strængt Opsyn, ved Spærringer og Afsondringer. Det lykkedes den tildeels, thi Sygdommen aftog efterhaanden; Petersborg, tilligemed denne Stads nærmeste Omgivelser, forskaanedes aldeles for den. Hvorledes Cholera komtil Polen og til den Preussiske Grændse, vide vi nu ikke med fuldkommen Vished, men der ingen Tvivl om, at Krigstogen have paa en eller anden Maade bragt den did. - Hiin korte geographiske Udsigt beviser tilfulde, at der maa være et eller andet Stof, det være nu et flygtigt, ikke haandgribeligt, eller et consistent, der, klæbende ved Personer eller ved Gjenstande, forplanter Sygdommen. - Jngenlunde kan Cholera være en Virkning af atmosphæriske Forhold, af vaade Vintere, efter hvilke en heed Sommer følger, eller omvendt, af Misvært, af fordærvet eller ikke fuldmodent Korn. Thi Sygdommen rasede i et Tidsrum af fjorten Aar, fra 1817 indtil 1830, og i dette vare baade Høsten og Aarstiderne af saare forskjellig Beskaffenhed. J Vinterne 1822 og 1829 herskede den under stræng Kulde, ligesom i foregaaende Sommere under en brændende Heede; den rasede, baade naar Aarstiden var vaad og naar den var tør, efter en mislykket og efter en rundelig Høst, omtrent paa samme Maade. Heller ikke kan Cholera beroe paa Lokalitetsforhold, thi den har hjemsøgt de forskjelligste Egne, sumpige og sandige; Sletter, Hedeørkener, Bjeregne, Øer. Ligesaa lidet kan Cholera være en Virkning af Klimatet, thi den har med samme Voldsomhed raset under Vendekredsene, under Æqvator og i den nordlige tempererede Bone. - At en giftig Vind, liig Samum i Afrika eller Sirokke i Sicilien skulde have fremavlet Sygdommen og ført den med sig, lader sig ikke tænke, thi Sygdommen vilde da ufeilbarligen have fulgt en bestemt Kompasstreg men ikke udbredt sig at alle Retninger. Jkke faa - og blandt dem duelige Læger have villet bevise, at visse telluriske Forandringer (Jordskjelv, Vulkaner, Nordlys o. s. v.) have anlediget Cholera. Men slige Formodninger ere aldeles ugrundede. Vare kosmiske eller telluriske Jndvirkninger Aarsag til Cholera, saa kan ikke skjønnes, hvi Cholera ei under Omstændigheder, der træffe hele Jordkloden, yttrede sig samtidig paa mange forskjellige Punkter paa Jordens Overflade; hvi den stedse blot udbrød imellem Ganges og Euphat, hvergang gik ud derfra, og omsider udbredte sig i en saa bestemt Tidsfølge Skridt for Skridt. Vare almosphæriske Forhold (som i Henseende til almindeligen udbredte Katarrhalfebere) eller Lokalitets=Omstændigheder, (som i sumpige Egne endemiske Febere) eller andre telluriske og kosmiske Forhold Aarsager, til den overhaandtagende Cholera, saa maatte vist nok Cordons, Spærringer, Qurantainer være ganske unyttige, ja endog farlige, thi foruden den politiske og commercielle Skadelighed, vilde de ogsaa have den, at de trængte Menneske sammen i et lidet Rum, ligesom i en beleiret Fæstning, og gav den Sygdomsaarsagens hele Raserie til Priis. Men er Cholera smittende, kan den forplantes ved Mennesker og Gjenstande, saa er, som Enhver let skjønner, Sikkerhed og Frelse ikkun at vente af den strængeste Spærring, af den største Forsigtighed og af de nøiagtigste Quarantainer.