JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1829-02-16
Ved Proclama, som i Dag er læst udi den Kongelige 845. - 1823 & 29. Lands Overret, samt Hof= og Stadsret her i Staden, ere Alle og Enhver, som maatte have noget at fordre, af hvad Navn nævnes kan, udi afdøde Malermester Christian Frederik Weinkes Stervboe, indkaldte med 12 Ugers Varsel fra Proclamaets sidste Bekiendtgjørelses Dato, til inden bemeldte Tids Forløb for os at anmelde og beviisliggjøre deres formeentlig havende Krav. Ligeledes ere og den Afdødes Arvinger indkaldte med lovligt Varsel for at legitimere deres Arveret samt iagttage deres Tarv under Boets Behandling : hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Den Kongelige Landsoverrets- samt Hof= og Stadsrets Skifte=Commissiori Kiøbenhavn, den 2den Februar 1829. Bang. Tetens. den Kongelige Landsoverret samt Hof= og Stadsret den 2den d. M., indI Kraft af Kongelig allernaadigst Bevilling af 16de f. M., som er læst i kaldes herved med Aars og Dags Varsel, sub poena præclus & perpetui silentii, alle de, som formene at have Noget at fordre efter afdøde Muurmester Frederik Beckman, med deres Paastand at fremkomme og saadant deres Krav, inden foreskrevne Tids Forløb, for os undertegnede, som Executores testamenti efter den Afdøde, at anmelde og beviisliggiøre. Ligeledes indkaldes herved, i Overeensstemmelse med den Afdødes Kongelige allernaadigst confirmerede Testament, inden Aar og Dag at anmelde og legitimere sig for os, bemeldte Muurmester Frederik Beelmans afd. Moders Brødres, Henrik og Jacob Ribkiers Børn, dersom saadanne ere ilive, da den i saa Fald er tillagt et Legat af 2000 Rbd. Sedler, under de i Testamentet nævnte Betingelser ; disse Legatarier formodes, ifølge Testamentet, at være i Holsteen, men dersom de ikke inden fornævnte Tid melde og legitimere sig bortfalder Legatet, efter Testamentes Bestemmelser. Kiøbenhavn, den 11te Februar 1829. J. J. Hoppe, J. J. Vipper, Secretair, Brændeviinsbrænder, lille Kongensgade Nr. 66. lille Kirkestræde No. 99. ere Creditorerne efter den paa Basnæs under 22de August 1825 afdøde Ved Proclama af 31te Januar d. A., som vil blive læst ved vedkommende Retter, Hollænderieforpagter Heinrich Burmeister, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer for mig, som Skifteforvalter, samt Arvingerne indkaldte med Aar og Dags Varsel, Hvilket herved endvidere bekiendtgiøres, overeensstemmende med Placaten af 21de April 1819. Vester Flakkeberg Herreds-Contoir i Skielsker, den 4de Februar 1823. Foss. Bog Stadsret, ere Alle og Enhver, som formene sig at have noget et Ved Proclama, som idag er læst i den Kongelige Landsoverret samt Hof fordre i afgangne Johanne Margrethe Zedeler, født Findberg, dødes og efterlevende Mand, Bogholder Ricolay Zedelers fælleds Boe, indkaldte med 12 Ugers Varsel til for undertegnede Skiftecommission at anmelde og beviisliggjøre deres Krav inden bemeldte Tids Forløb. Ligeledes ere den Afdødes Arvinger indkaldte med lovlig Varsel for at legitimere deres Arveret og paasee deres Tarv under Skiftebehandlingen; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Kiøbenhavn, i den Kongelige Landsoverrets samt Hof= og Stadsrets Skiftecommission, den 9de Februar 1829. Bang. Tetene.
Berlingske Tidende, 1829-02-16
ved Proclama, som snarest mueligt læses ved Hjelmslev Ejern Herreders Ømet og den Kongelige Landsoverret i Viborg, ere alle de, som formen at have noget at fordre i Stervboet efter afg. Opholdsmand Ole Mikkels sen i Miesing, Hielmslev Herred, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til inden denne Tids Forløb under Tabet af deres Fordringer at anmelde og beviisliggiøre samme for undertegnede Skifteforvalter ; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Skanderborg, den 6te Februar 1829. Blichfeldt. qvo, som maatte have at fordre i efternævnte Stervboer under AntvorskovBirts Skiftejurisdiction :a) i Stervboet efter afgangne Huusmand Anders Nielsen og hans ligeledes forhen afgangne Hustrue Lisbeth Lapsdatter af Sorbyemagle, b) i Stervboet efter afgangne Kirkesanger og Skolelærer Axel Kyhl af Harrested, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til at anmelde og bevise saadanne deres Fordringer for undertegnede Skifte forvalter i Boerne. Slagelse, den 3de Februar 1819. Birch.
Berlingske Tidende, 1829-02-16
Ved Proclama, som bliver læst i den Kongelige Lands 65 - 1813 4 29. Overret samt Hof= og Stadsret, ere alle De, som maatte have Noget at fordre i afgangne Frue Anne Joachimine Neergaard fød Qvistgaard, Enke efter Cancellieraad Johan Thomas Neergaard, hendes Stervboe, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til her i SkifteCommissionen at anmelde og beviisliggiøre saadant Krav. Ved samme Proclama ere den Afdødes Arvinger med lovlig Varsel indkaldte til at legitimere deres Arveret og iagttage deres Tarv under Boets Behandling; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Den Kongelige Landsoverrets samt Hof= og Stadsrets Skifte=Commission i Kiøbenhavn, den 7de Februar 1829. Bang. Tetens. I Kraft af den mig allernaadigst forundte Bevilling af 19de dennes, saaledes lydende: Vi Frederik den Sjette, af Guds Naade Konge til Danmark, de Ø Venders og Gothers, Hertug til Slesvig, Holsten, Stormarn, Ditmarsken, Lauenborg og Oldenborg; Giøre vitterligt: At Vi, efter Borger og Kiøbmand Jacob Moses Jacoby af Vor Kiøbstæd Aalborg udi Vort Land Nørre-Jylland, hans herom allerunderdanigst gjorte Ansøgning og Begiæring, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at han ved Proclama, sub poena præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel i den danske Statstidende, den altonaiske Mercur, samt Aalborg Stiftstidende, 3de Gange efter hinanden maa indkalde alle dem, som formene sig at have Noget at fordre hos ham, med deres Paastand at fremkomme, og saadant deres havende Krav, inden foreskrevne Tids Forløb, for ham at anmelde og beviisliggiøre: dog Umyndiges Tiltale i Fremtiden efter Forordningen af 20de Februar 1717 forbeholder, og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være lige saa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vor allernaadigste Bevillig Ord til andet indrykkes i fornævnte offentlige Tidender, samt læses for vedkommende Værneting, samt ved den Overret, hvorunder samme henhører. Hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Sladeat tage vare. Sivet i Vor Kongelige Residentsstad Kiøbenhavn, den 19de Januar 1829. Under Vort Kongelige Segl. (L. S.) Efter Hs. Kongelige Majestæts allernaadigste Befaling. Stemann. Monrad. Ørsted. Lassen. Hammerich. Bevilling for Kiøbmand Jacob Roses Jacoby til, ved Proclamsi Aviserne, at indkalde sine Creditorer. og hvilken snarest mueligt vil blive læst inden vedkommende Under= og Overret, indkaldes herved med Aar og Dags Varsel, sub poena præclusi et perpetui silentii, Alle og Enhver, som maatte formene sig at have nogen Fordring eller andet som helst Krav paa mig, til saadant deres havende Krav, inden fornævnte Tids Forløb, for mig at anmelde og beviisliggiøre. Aalborg, den 31te Januar 1829. J. M. Jacoby.
Berlingske Tidende, 1829-02-16
Ved Proclama, der Dags Dato er læst i Kiøbenhavns Amts nordre BirBletingsret, og vil blive læst inden den Kongelige Lands Over= samt Hof og Stadsret, ere saavel Kredi, som Deditorerne i Stervboet efter afgangne Møller Christen Knudsen og ligeledes forhen afgangne Hustrue Sophi Magdalene, fød Møller, al Frederichsdahl, indkaldede med 12 Ugers Varsel; De Første for at anmelde og beviisliggiøre deres Krav, og de Sidste, for at indbetale deres Skyld til Undertegnede commiteret for Frederichsdahls Gods, hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Jøvrigt underrettes samtlige Boets Vedkommende herved om, at en Skiftesamling i Boet vil blive afholdt paa Undertegnedes Boepæl Fredagen den 27de Februar d. A., Eftermiddag Kl. 3. Kiøbenhavn, den 11te Februar 1819. Bjerg, Frederiksborggaden No. 113 og 139. den eller De, som maatte have noget at fordre udi efterskrevne ved Holsteinborg Grevskabs Skifteret under Behandling værende Boer, nemlig : 1) efter afdøde Gaardmand Hans Rasmusen af Haarsløv2) efter aldede Smed Jens Pedersen af Haarsløv3) efter afdøde Tienestepige Ane Jacobsdatter af Haarsløv4) efter afdøde Boelsmand Christian Andersen paa Vensløv Mark. indkaldes, ifølge Placaten af 26de October 1792, med 12 Ugers Varsel, at anmelde og beviisliggjøre deres Krav for mig som Skifteforvalter. Holsteinborg Birks Contoir, Rude, den 6te Februar 1829. Klumer.
Berlingske Tidende, 1829-02-16
Treditorerne i Stervboet efter afgangne Capitain Ole Petersen og dennes ligeledes afdøde Hustrue, Frie Caroline Petersen, født Rutzow, af Holløse Mølle i Skielbye Sogn, Thydierg Herred, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, sub poena præclusi & perpetui silentii, til for mig, som Skifteforvalter i Boet, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Nestved, den 3die Februar 1829. M. S. Schønheyder.
Berlingske Tidende, 1829-02-16
Ved Proclama, som bliver læst i den Kongelige Lands 113 - 1323 & 29. overret samt Hof= og Stadsret, ere alle De, som maatte have Noget at fordre i afgangne Kongelig Staldkarl Jens Petersen Melbyes Stervboe, indkaldte med 12 Ugers Varsel til her i SkifteCommissionen at anmelde og beviisliggiøre saadant Krav. Ved samme Proclama ere den Afdødes Arvinger med lovlig Varsel indkaldte til at legitimere deres Arveret og iagttage deres Tarv under Boets Behandling; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Den Kongelige Landsoverrets- samt Hof= og Stadsrets Skifte=Commission i Kiøbenhavn, den 6te Februar 1829. Bang. Tetens.
Berlingske Tidende, 1829-02-16
Ved Proclama af Dags Dato, som den 16de d. M. vil blive læst i den B. Kongelige Landsoverret samt Hof= og Stadsret heri Staden, ere alle de, som formene at have noget at fordre i Boet efter afgangne Ulrikke Stubert, født Sørensdatter, Sadelmagermester Johan Jacob Stuberts Enke, som den 17de f. M. ved Døden er afgaaet heri Staden, indkaldte med 12 Ugers Varsel, regnet fra den sidste Bekiendtgjørelse i Altonaer Mercur, til for os, der som Executores testamenti behandle den Afdødes Boe, inden fornævnte Tids Forløb og under Fortabelse at deres Fordringer, at anmelde og beviisliggiøre deres Krav; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Kiøbenhavn, den 13de Februar 1829. C. M. Winther, N. J. Gram, Archiparius ved Kiøbenhavns Raadstue, Oldermand for Bagerlanget, bo boende i Snaregaden No. 11. ende paa Hjørnet af Farvegaden og Hestemøllestrædet No. 123.
Berlingske Tidende, 1829-02-16
Priser paa Kornvarer, i nogle af de vigtigste Handels- og Kiøbstæder i Kongeriget Danmark, samt i Hertugdommene Slesvig og Holsteen, saaledes som de vare i Slutningen af December Maaned 1828, ifølge de derom til det Kongelige Rentekammer indkomne Efterretninger. i Hvede, Rug, Byg 1 Havre pr. Tønde. pr. Tønde. pr. Tønde. pr. Tønde. Danmark. 1 Rbd. s. Rbd. a 1 Rbd. s. Rbd. 3. I S. og T. S. og T. S. og T. I S. og T. Kiøbenhavn . . . . . . 8132 (41 322 148 ( i 32 stol : 16514 2 i so . 622 4 Helsingøer . . ..... a. (5 12 s. (1 a Udsatz. - I saa 10 Holbe......... 8. 43. 3 16 11 23 Kallundborg..... - 4 - 3 = 11 6 Kiøge . . . . . . . . . 1143 41. 2164 114, Vordingborg. . . . . . . 314 23. 116 Corsøer . . . . . . . . . 61 Nestved......... 1744 laa (21 og 16 as 1 - 162 1 ca; 1 - 1 (a1 30. Stege . . . . . . . . . . . . dag 132 2 Nakskou . . . . . . . . Nyested . . . . . . . . Nykiøbing paa Falster . . Stubbekiøbing . . . . . Odense . . . . . . . . . Assens . . . . . . . . Nyborg . . . . . . . . Svendborg . . . . . . Faaborg . . . . . . . . Rudkiøbing. . . . . . Aalborg . . . . . . . . . . Aarhuus...... 114 Horsens . . . . . . . . . . . Randers ........ . . 34. 2116 2 - Hobroe . . . . . . . . . . . 31 a 2 143 11 4 Thisted . . . . . . . . 4 16. 3 32. 2 16 1 4 Weile . . . . . . . . . 7 42 3136 2 Kolding. . . . . . . . 6136 352 1191 1 Frederid ......... 3 - 4148 2164 - 11 4 Ribe . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . - Rbd. 6. 1 Rbd. 6 Rbd. 6 Rbd. s. Hertugdommene, rede Sølv. rede Sølv. rede Sølv. rede Sølv Flensborg . . . . . . . cazes Alca 662 datol - 1 saa - I (22 30 (2 1 Tinder........ 216. 3 45 i saa i 64 1 (al 15 ca 3 (113. Apenrade........ 356 2 32 11 8 Egernforde . . . . . . . . . . . . . . . . . - Glüdstad. . . . . . . . . . . . . . . . . . Kiel.......... 315 4151 4 - . - Rendsborg ....... . . . . . . . . . Jyebo . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . Sønderborg . . . . . . 331 3 70 2 38 1 33 1 Rd. s. - Rd. s. Rd. s. - Rd. s. J S. H. C.) S. H. C. S. H. C. S. H. C. Altona aar. 160 75 6 3 la 170 pr. L. a 25p. Læst. a 65p. Læst la 421. Last.
Berlingske Tidende, 1829-02-17
Udenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1829-02-17
London, den 6te Februar. I Gaar blev Parlamentet aabnet af en Commission som bestod af Lordcantsleren, Grev Bathurst, Hertugen af Wellington, Lord Ellenborough og Grev Shaftesburg. Lord Cantsleren oplæste i Kongens Navn følgende Tale: "Mylords og Herrer, Hr. Majestæt befaler os, at underrette dem om, at Han vedbliver at modtage fra sine Allierede, og overhovedet fra alle Fyrster og Stater, Forsikkringen om deres uformindskede Attraae efter at vedligeholde de meest venskabelige Forhold med Hs. Maj. Ved Hs. Majestæts Mægling ere Preliminarier til en Fredstractat imellem Keiseren af Brasilien og Republikken af de forenede Provindser ved Plata=Strømmen blevet undertegnet og ratificeret.
Berlingske Tidende, 1829-02-17
Paris, den 7de Februar. General Saldanhæs Beretning til Marquien af PalmellaVi seilede fort indtil den 17de om Eftermiddagen, eskorteret af de to engelske Krigsfregatter; da gik den ene bort, men den anden vedblev at ledsage os og at holde os sammen med skarpe Skud, naar kun Vindens Magt bragte os fra vor Cours. Den heftige Blæst, som rasede indtil den 19de, tillod os ikke, at tale med Fregatten; men paa denne Dag sendte jeg min Adjutant med en Depesche ombord til den Commanderende, hvori jeg spurgte, om jeg var hans Krigsfange, og meddeelte ham en Fortegnelse over det hele Mandskab, hvoraf den under min Commandestaaende Expedition bestod, samt bad ham om, at betegne mig den Cours, jeg skulde følge, for at undgaae paa ny at blive beskudt Jeg sendte ham ogsaa min Protest mod det den 16de imod mig udøvede Attentat. Svaret paa denne Depesche var fuldt af Modsigelser, ligesom alle de forrige, thi han meldte mig at vi vare frie (da dog den mindste af vore Bevægelser paadrog os Kanonkugler), og at vi kunde tage vor Cours til Frankrig, eller til hvilket andet Punkt vi vilde, kun ikke til Aforerne; endskjøndt, naar vi gjorde Mine til at seile i nogensomhelst anden Retning end Fregatten, den med Kanonskud tvang os at følge sin Cours, endog da naar vor Bagstavn ved disse Bevægelser var rettet imod Azorerne Fuldkommen overbeviist om, at vi vare Intet mindre end frie, befalede jeg strax at følge den engelske Fregat, hvilket vi ogsaa gjorde indtil den 24de.
Berlingske Tidende, 1829-02-17
Samme Dag om Morgenen sendte den engelske Commanderende, en af sine Officerer ombord til mig, som skrivtligen forelagde mig det Spørgsmaal, hvorhen jeg vilde, Var det til England, saa havde han Depescher at didsende, som han ønskede at overgive til Capitainen paa mit Transportskib. Jeg fandt dette Spørgsmaal meget selsomt, og svarede paa Ny: "da jeg er Fange, vil jeg gaae derhen, hvor man vil bringe mig hen. Med dette Svar syntes Commandeuren ikke meget tilfreds, og tilskrev mig paa Ny: "da jeg vedblev, at ansee mig som Krigsfange, saa vilde han ikke længere eskortere os; og virkeligen dreiede han af og forlod øs i Nord for Cap. Finisterra, mens vi manglede Vand og Levnetsmidler. Jeg besluttede da at tage Coursen mod en af Frankrigs Havne, og er den 30te med alle Transportskibene indløbet til Brest. Undertegnet Saldanha.
Berlingske Tidende, 1829-02-17
Berlin, den 24de Januar. Hvad der i flere tydske og franske Blade er fortalt angaaende det kongelige polske Laan paa 42 Millioner Gylden polsk Courant (hvoraf 86 er een Mark fiint Sølv), som under Forbeholdenhed af Keiseren af Ruslands Ratification og Garantie er bleven afsluttet med Huset S. A. Frankel i Warschau, behøver tildeels nogen Berigtigelse. Dette Laan er hverken bestemt til den polske Armees Mobilisering, eller til østerrigske og preussiske Fordringers Afgjørelse, men skal ene og alene anvendes paa indre Forbedringer i Landet, til Jernværker, Canaler, Chausseer, og Warschaus Havn. Det staaer saaledes i Forbindelse med de store og vigtige Foranstaltninger, som nyligen bleve trufne her til Agerdyrkningens Befordring og til Jndustriens Oplivelse. Ved Oprettelsen af et Pantebrevcreditsystem og en paa velberegnede Fundamenter grundet Bank, bestemt til at give National-Jndustrien et nyt Sving, vil desuden Statskassen erholde dets Beløb mere end erstattet. Til den Garantie, som Udlaaneren har heri, kommer imidlertid endnu en Specialsikkerhed, da de samtlige Saltrevenuer ere pantsatte for Laanet. Dette Laans Soliditet fremgaaer ogsaa fra en anden Side derved, at den polske Regjering allerede siden den aachenske Congres har havt gjentagne Tilbud i denne Henseende, som den dog stedse tilbageviste, fordi det var dens faste Beslutning. ikke at tilstaae en høiere Rente end 5 Procent aarlig. Dette er nu lykkeligen opnaaet, i det de 42 Millioner Gylden blive den udbetalt efter Fradrag alene af en ringe Provision, i 12 een maanedlige Rata. Tilbagebetalingen af Capital og Renter til 5 Procent skeer inden 25 Aar ved aarlige Lodtrækninger.
Berlingske Tidende, 1829-02-17
Den 29de Januar. Vore Politikeres Opmærksomhed en mere end nogensinde forhen rettede paa Underhandlingerne i London. Grev Matusczewis's Sendelse til London maa være af stor Vigtighed, da denne udmærkede Diplomat, som bekjendt, er en af det russiske Cabinets første Forretningsmænd; man formoder altsaa, at han overbringer Cabinetterne i London og Paris nye vigtige Forslag. Jndviet gjennem flere Aar i den høiere Politiks Hemmelighedet og personligen bekjendt med alle Europas udmærkede Mænd i dette Fag, er Grev Matustzewitz meget skikket til lykkeligen at underhandle angaaende de store europæiske Jnteresser. Saamange Rygter derom end udbredes, saa synes dog Opretholdelsen af Stipulationerne i Tractaten af 6te Juli 1827 og de sig derpaa grundende senere Overeenskomster især at have foranlediget Grevens overordentlige Mission. Den russiske Keisers Maadehold, der aldrig fornægter sig, har bevirket Høistsammes Tiltrædelse til den saa ofte omtalte Protocol af 16de November; imidlertid vil der endnu udfordres nærmere Bestemmelser og Oplysninger denne angaaende, for at ikke nye Forviklinger og Vanskeligheder skulle indtræde ved de engelske og franske Gesandters præsumerede Tilbagekomst til deres Missioner i Constantinopel. Hvo der kjender Tyrkernes Caracteer, og tager Hensyn til de mangfoldige Collisioner, som nødvendigviis fremgaae af det europæiske Statsforbunds politiske Stilling, vil vide behørigen at vurdere den Forsigtighed, der giør, at et de græske Anliggender betræffende nyt Spørgsmaal, endnu skal underkastes en modnere Prøvelse, og han vil ikke miskjende den Ædelmodighed, som vaager over Grækenlands Sikerhed, Europas Rolighed, den græske Nations fuldkomne Uafhængighed, det græske Gebets Udvidelse og dets Grændsers befæstelse.
Berlingske Tidende, 1829-02-17
Petersborg, den 28de Januar. Den nordiske Bie meddeler følgende Brev fra en Søeofficeer paa Skibet Fere Champenoise: "Dardanellerne den 17 November gl. St. For at tilskrive dem nogle Linier, benytter jeg Afsendelsen af Depescher til vor Gesandt, Geheimeraad Ribeaupierre, Siden den 2den dennes blokere vi Dardanellerne og ligge rolig ved Den Tenedos paa god Grund for Anker. Det er meget koldt; Thermometret viser kun 5, Varme. Vor Fregat og Emanuel krydse vexelviis tre Dage af Gangen. Kjøbmandskibene, underrettede om Blokaden, vove ikke at gaae med Kornvarer til Constantinopel, hvor der nu hersker en ikke liden Brødmangel Med de derfra kommende Skibe erholde vi høist interessante Efterretninger. Vore Venner Gretsch og Bulgarin vilde ikke give Lidet for, at kunne optage dem i deres Bie. I tre Dage erfare vi Alt, hvad der i Constantinopel foregaaer. Sultanen, som for det meste camperer uden for Staden, besøger kun omNatten sin Residence. Tyrkerne sukke efter deres Janitscharer. Det er lykket vor høitagtede Contre=Admiral (Ricord) at komme i Forstaaelse med Paschaen af Tenedos. Admiralen har nemlig lovet ham, at han ikke vil forurolige Øen, hvorover hiin er saa vel tilfreds, at han har tilladt de stakkels Grækere, at forsyne os med friske Provisioner og Vand. Vi haabe, om en Maaned at blive afløste ved Contre=Admiral Basarew. Veire holder sig nu ret godt. Vi lide ikke Mangel paa Noget.
Berlingske Tidende, 1829-02-17
Udenlandske Efterretninger. Korsøer, den 16de Februar. Brevposten fra Hamborg af 13de dennes afgik fra Knudshoved Dags Morges Kl. 7 og anløb Sprogøe Kl. 9, hvorfra den igjen afseilede Kl. 12 Middag og naaede med strengt Arbeide Halskov Rev Kl. 3 Eftermiddag da svær Driviis under hele Overfarten passerede den østre Rende Brev= og Pakkeposten fra Kjøbenhavn af 14de Februar ankom til Knudshoved den 15, respektive Kl. 11 1/2 og Kl. 4 1/2 Eftermiddag Kjøbenhavn, den 17de Februar.
Berlingske Tidende, 1829-02-17
Befordringer og Afgang. Under Admiralitetet: Den 18de Januar er Takkelloftsskipper C. Petersen meddeelt Afskeed i Naade, med Pension, og Høibaadsmand C. C. Røpke i hans Sted udnævnt til Skipper ved Takkelloftet paa Holmen. Den 23de Januar er det tilladt Kleinsmedesvend af 2den Divisions 6te Compagnie, E. Crone, at bære en ham af Kongen af Preussen skjænket Krigsmedaille. Den 1ste Februar er Capitainlieutenant L. F. Klein efter Ansøgning i Naade afskediget af Søe=Krigstjenesten, med Pension, samt med Tilladelse fremdeles at bære tjenstgjørende Søe-Officeers Uniform. Under samme Dato er forhenværende Copiist under Collegiet, H. O. Lützen udnævnt til Krigscancellie=Secretair. Den 8de Februar er det tilladt Premierlieutenant I. C. D. U. Baron Dirckink-Holmfeldt at anlægge og bære den ham af Kongen af Frankrig tildeelte Decoration som Ridder af Ordenen pour le merite militaire.
Berlingske Tidende, 1829-02-17
Barom. Therm. Vinden. 8 Febr. 28, 4. O. 3, 3 Kulde. N. V. N. O. 10 - 28, 4. o. 5, o -S. V. S. V. 1 - 7. 11. 2. o. 4 - S. V. Johan David Vogel, den 12te Februar 1829. Hvo er alting her nu tomt og Ste, - Overalt kun Sorg og Savn os möde, Her, i glad Tilfredsheds fordums Hjem. - Venskabs tröstefulde Stemme lyder: Ak! og dog ustandset Taaren bryder, Af forgrædte Öie frem. O! ti han som Glæden her fremtrylled, Som med kierlig Haand saa ømt tilhylled, Hver en Smertens Torn iblandt os her Han, som selv i Modgangs bittre Dage Trösted os og dæmped egen Klage; Han - vor Fader, er er meer. - - Sölverkrandsen sig om leven slynged; Alderdommens Vægt den Trætte tynged; Hiert for ham var Dödens Favnetag. - Vi kun tabte, men han selv har vundet, Og i Graven önskte Hvile fundet Efter velanvendte Dag. Hvil da trygt, - og os den Tanke tröste: hvad Du her har saaet, Du hist skal höste; Ja! al Mange signes vil Dit Navn. - Og for Dine Börn vil aldrig svinde, Ved Dit elste, dyrebare Minde, Tanken om vort store Savn. Det behagede Forsynet den 10de dennes ved en stille og rolig Død at bortkalde min retskafne og stræbsomme Mand, vore 5 Børns kiærlige Fader, Naalemagermester Walerius Petersen, i en Alder af 50 Aar. Dobt nedbøiet ved dette for mig saare smært fulde og uerstattelige Tab, undlader jeg ikke at underrette enhver af min afdøde Mands Kunder, at jeg vedbliver at fortsætte Professionen, og skal stedse vedligeholde den Tillid, der vistes min afdøde Mand, anbefalende mig paa det Bedste, Kiøbenhavn, den 14de Februar 1829. Gjertrud Marie Petersen, fød Sørensen.
Berlingske Tidende, 1829-02-17
Efter 25 Aars lykkelige Ægteskab, behagede det det alvise Forsyn ved Døden Et at bortkalde min eie gode Mand H. C. Wieghorst; det bekiendtgiøres herved for deeltagende Venner og Bekiendtere, af hans dybtsorgende Enke. Kiøbenhavn, den 13de Februar 1829. Florentine Wieghorst, født Wulff. Børgeligst bekjendtgiøres for Slægt og Venner, at min uforglemmelige Mand- og mine 3 uforsørgede Børns kiærlige Fader, forhenværende Silke= og Klædekræmmer Poul Staun, i hans 64de Aars Alder, ved en pludselig og rolig Død den 4de Februar er hensovet til det Bedre. Englerup Mølle, den 14de Februar 1829. Jane Dorthea Staun, fød Høeg.