JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-12-01
Da Generalprocureuren i sit Jndlæg i denne Sag yttrede: at det er af Vigtighed at Forholdet mellem Hs. Majestæts Finantser og Nationalbanken, snarest muligt bringes til en endelig Afgjørelse. Ligesom det i høi Grad maa interessere Finantserne, saavelsom enhver Statsborger, med Sikkerhed at vide, hvorlænge Statskassen har at afsee den omhandlede betydelige Deel af Landskatten, saaledes maa det og have en sær betydelig Jndflydelse paa Bedømmelsen af alle Bankactiers Værd, saa kan man vistnok med Føie gjentage det oftere fremsatte Spørgsmaal: "Hvorfor have da Finantserne siden 3die April 1837 Jntet gjort i denne Sag? Ved Udgangen af indeværende Aar har Jnstructeur Lindgreen i 50 Aar tjent ved det kongelige Theater, og Directionen har derfor, for at hædre den almeenagtede Kunstner, ansøgt om, at der Nytaarsdag maa paa Theateret gives en Forestilling til Fordeel for ham, hvilket og er bleven bevilget. Den ugentlige Sundtoldliste, hvorefter den ugentlige Oversigt forfattes, sluttes Løverdag Eftermiddag Kl. 3. Efter dette Klokkeslet clarerede i Løverdags 56 Skibe, og naar dette Antal tages med, have til i Søndags 684 Skibe passeret Sundet i November Maaned og 12,640 fra Aarets Begyndelse. Nylig blev en Pige i Altona dødelig saaret af et Stik i Brystet. Man skulde dog vel ikke troe, at der igjen opstod saadanne Afskum, som for flere Aar siden i adskillige store Stæder, under Navn af Piquerer, fandt en ondskabsfuld Fornøielse i at saare værgeløse Fruentimmer, som gik paa Gaden (Jtzeh. Ugeblad.) om Aftenen. Den Frisindede indeholder blandt andet følgende: "J sidste Løverdags=Nummer af Dagen" fortælles, at Lyset slukkedes da Ewald døde. De stakkels Abonnentere paa Dagen maae derfor finde sig i at samle i Mørke.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-12-01
Ved at anmelde den her i Nykjøbing hos Hr. Wilhelm Laub trykte historiske Tractat: Heren i En dor af J. H., erklærer Kjøbenhavnsposten, at den i typographisk Henseende er vel udstyret, en Roes, der kun sjælden meddeles de Arbeider, som udføres udenfor Hovedstaden, men som i nærværende Tilfælde er vel fortjent.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-12-01
Jfølge Forestilling fra Rentekammeret har Kongen bevilget, at der fra næste Aars Begyndelse maa for den kongelige Kasses Regning anskaffes, stemplede Blanketter, trykte i det danske og tydske Sprog, til trasserede Vexler og Connosementer, hvorimod Hs. Majestæt ikke for Tiden har fundet sig foranlediget til at bevilge Anskaffelsen af slige Blanketter til indenbyes Vexler og Certepatier, da Omkostningerne herved, med Hensyn til det ringe Qvantum stemplet Papiir, der til slige Documenter anskaffes, vilde forholdsmæssigen blive for betydelige.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-12-01
Blandt de Regler, der for nylig ere antagne, betræffende Paketfarten mellem Helsingøer og Helsingborg findes tillige den Bestemmelse, at Besætningen paa Post- og Paketbaadene bør være reent og net paaklædt, en Bestemmelse man og kunne ønske antaget ved flere af vore andre Færgesteder, hvorhos det og vilde være meget hensigtsmæssigt, om der, ligesom det ved Helsingborg er forbudt at benytte nyligen tjærede Baade, saaledes ogsaa paa andre Steder blev sørget for, at Baadene baade vare tørre og rene.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-12-01
Bog= og Papiirhandler Bing har i denne Tid udstædt Subskriptionsplaner paa en Samling af grupperede Portraiter af danske Stænderdeputerede, Kunstnere og Videnskabsmænd. Det første Blad indeholdende 5 Portraiter af danske Skuespillerinder, tegnede og lithographerede af Monies, er alt kommen fra Hamborg, hvor de trykkes, til Kjøbenhavn Correctur, og skal i enhver Henseende kunne maale sig med de bedre franske Lithographier af denne Slags.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-12-01
Blandet. Vi lære, tænker jeg, med Stænderforfatningen ogsaa at tænke brittisk. J de Stores og Ministrenes Forgemakker lærer man det ikke, og Mænd med Hoved og Hjerte danne sig blot der, hvor den Borgerlige ikke behøver at erstatte Adelens Mangel ved moralske Ufuldkommenheder, større Snedighed og Æselsarbeide. Da Alt skal læres, saa maa Friheden ogsaa læres, som meget vel kan bestaae ved Siden af Høflighed og Agtelse, derfor maa man ikke tage det ilde op, at Lærlinger forvexle Frihed med – sanscullottisk Plumphed og Grovhed, og falde med Døren selv ind i Huset.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-12-01
(Den Frisindede.) Tydskerne ere vante til, at tænke sig som Soldater. Napoleon paastod. "Man regierer, blot med Støvler og Sporer paa, hvortil Ludvig XIV, endnu føiede Ridepidsken; aller simplest var Carl den Xl.; han brugte til at regiere blot - en Støvle, og Nero udnævnte endog Heste til Senatorer!
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-12-01
En fordums Vagtmester i hollandsk Tjeneste, ved Navn Gobeli, som nys har fyldt sit 96de Aar, har giftet sig andengang med en Pige paa 30. Hans første Kone var død sidstafvigte Foraar i en Alder af 93 Aar.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-12-01
Den berlingske Tidende meddeler en Deel interessante Notticeer af Hr. Briøre de BoismontsAfhandling (forelæst i det franske Jnstituts Møde den 9de Octbr.) under Titel: "Civilisationen som Afsindigheds=Aarsag. Forfatteren søger at godtgjøre, at Aandsforvirring oftest er en Følge af Civilisationen, at den naaer den høieste Grad af Udvikling hos de meest oplyste Nationer, at den formindskes under despotiske Regjeringers Jndflydelse, eller i nylig emancipeerte Lande, og endelig ganske forsvinder blandt de vilde Folkeslag. Forat bevise dette, sammenligner han Antallet paa de Ar Afsindige i de største Hovedstæder med Befolkningen af de sidste, hvoraf han uddrager følgende Resultat, at i London med 1,400,000 Jndv., hvoraf 7000 Afsindige, forholde disse sig til hine som 1200, i Paris med 800,000 Jndv. hvoraf 4000 Afsindige forholde disse sig til hine som 1222, i St. Petersborg med 377,000 Jndv. hvoraf 120 Afsindige er Forholdet 13133, i Neapel med 364,000, hvoraf 470 Afs. er Forholdet 1759, i Kahira (i Ægypten) med 333,000 Jndv. hvoraf 14 Afs. er Forholdet 130,714 o. s. v. Heraf fremlyser, at Antallet paa de Afsindige staaer mere i Forhold til Civilisationens Udvikling end til Antallet af Befolkningen. London og Paris ere i Virkeligheden Europas meest befolkede Stæder og tælle ogsaa de fleste Afsindige; men de ere tillige at betragte som tvende Brændepunkter for Civilisationen. Neapel, hvis Befolkning næsten udgjør 400,000 Siæle, har endda ikke 1/2 Deel af de Afsindige i Paris. For Kahira er dette Forhold endnu betydeligere.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-12-01
Af en anden af Hr. Briøre fremsat Sammenligning af Antallet paa alle Afsindige med hele Landets Befolkning faaer han samme Resultat. Saaledes gaaer der i Spanien 1 Afs. paa 7181 Jndv., i Jtalien 1 paa 4879, i Frankrig derimod 1 paa 1000 og i England 1 paa 783.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-12-01
Kjøbenhavns Havnepriser den 25de Nov. 1837. Hvede, holsteensk 4 Rbd. 36 s. a 5 Rbd. 16 s.; dito sjællandsk 4 Rbd. 24 s. a 4 Rbd. 88 s.; lollandsk 4 Rbd. 24 s. a 4 Rbd. 64 s.; Rug, fra Provindserne 4 Rbd. a 4 Rbd. 32 s.; Byg, radet 3 Rbd. 12 s. a 3 Rbd. 24 s.; dito 6eradet 3 Rbd. a 3 Rbd. 16 s.; Havre, 2 Rbd. a 2 Rbd. 18 s.; Erter, 3 Rbd. 32 s. a 3 Rbd. 64 s.; Raps, 6 Rbd. 72 s. a 7 Rbd.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-12-01
Reisende fra den 22de til den 29de Novbr. 1837.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-12-01
Fra Gaabense til Vordingborg. Med Pakkeposten: Madamerne Thomsen og Harder; Lieutn. i Søetaten, Smidth; Maler Falck; Parcellist O. Madsen. Med Personposten: Cand. philos. Klemp; Fru Frederichsen; Hr. Brøndsted; Boghandler Berggreen. Udenfor Posterne: Jomfruerne Fæster og Jansen; Gjæstgiver Thomsen og Søn; Prokurator Madsen; Cand. juris Aagaard. Fra Vordingborg til Gaabense. Udenfor Posterne: Secretair Schouboe; Dhrr. Riper, Schrøder og Knudsen; Gjæstgiver Thomsen; Prokurator Madsen; Gartner Hendriksen. Med Personposten, Frue Clasen; Jomfruerne Bogvad- og Matius; Forpagter Just; Tolder Welleius; Hr. Sidenius. Med Pakkeposten, Cand. theol. Lund.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-12-01
Gudstieneste. Paa førstkommende Søndag begynder Gudstjenesten i Nykjøbing Kirke Kl. 1.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-12-01
Bekjendtgjörelser. Committeen for den Lollandsk Falsterske Afdeling af Selskabet til Hesteavlens Fremme indbyder herved Dhrr. Subskribenter behageligen at ville møde eller lade møde ved en Generalforsamling, som afholdes Fredagen den 8de Decbr. dette Aar paa Gjæstgivergaarden i Saxkjøbing om Formiddagen Kl. 11, hvor der vil blive foretaget Forlodning af følgende: En mørkebruun Horseplag efter Claudeslay 2 Aar gl., uden Aftegn.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-12-01
En brun Horseplag efter Claudeslay 1 1/2 Aar gammel. Et brunt Hoppeføll efter Cigar 1/2 Aar. Et dito dito efter dito dito. Et brunt Hoppefol efter Gaberlunzi dito. Et dito dito efter dito dito. 8 Bedækninger ved Claudeslay. 15 Bedækninger ved Cigar og 20 Bedækninger ved Gaberlunzi. Subskriptionen er aaben indtil den 7de December og modtages af Committeens Medlemmer. Fremdeles vil blive foretaget Valg af en ny Committee, da nu tvende Aar ere forløbne siden sidste Valg. Regnskab for sidste Aar vil blive fremlagt ved Mødet. Den 27de November 1837. Reventlow. Wichfeld. Rosensen Lehn. Classen. Friis.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-12-01
Jfølge derom modtaget Jndberetning er ved Rødbye Kjøbstad opbjerget en nye Bergens Fiirbords Fyrrejolle 9 Alen lang og 2 3/4 Alen bred, samt en speilgattet, cavelbygget Ege skibsbaad, 7 1/2 Alen lang og 2 1/2 Alen bred, hvilken sidste er indvendig ovenom malet perlegrøn, men iøvrigt ere begge tiærede og uden noget Mærke. Eieren til disse 2de Baade indkaldes herved sub poena præclusi et perpetui silentii, til inden Aar og Dags Forløb for Stiftamtet at anmelde og beviisliggjøre deres Ret til samme.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-12-01
Stiftamtet for Lolland og Falster, Nykjøbing den 27de Novbr. 1837. R. v. Jessen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-12-01
Uhrmager Engel i Nykjøbing anbefaler sig det ærede Publicum med Forfærdigelse, som og Reparatur af alle Uhrmagerkunsten vedkommende Gjenstande – inclusive Spille Sang og Taffeluhre samt Taarnuhre - alt til modereret Priis.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-12-01
At Boet efter afdøde Huusmand Peder Poulsen væver af Thorebye, Fuglsang og Prierskov Godser, foretages til Opgiørelse og mulig Slutning, hos undertegnede committerede Skifteforvalter, Løverdagen den 16de December d. A. Formiddagen Kl. 9, kundgiøres herved til Arvingernes og øvrige Vedkommendes Underretning og Jagttagelse. Sundbye den 30te Novbr. 1837. A. Andersen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-12-01
Auctioner. Efter Foranstaltning af Skifteretten i Garver Søren Sørensens Opbudsboe, bliver Boets faste Eiendom i denne Kjøbstads Østergade, Matr. . 46, bestaaende af: a. Forhuus, 7 Fag, Forsiden og Gavlene af Grundmuur, Bagsiden af Bindingsværk, indrettet til 3 Værelser, der alle ere gibsede, med en 2 Etage-Jernvindovn, Kjøkken, Spisekammer og Portrum. Paa Loftet et Kammer; Baghuus 5 Fag, Muur= og Bindingsværk med Tegltag, indrettet til Tougestue, Brændehuus og Locum; c. Et Huus i Baggaarden, 6 Fag, Muur= og Bindingsværk med Tegltag, indrettet til Garverie og Barkmølle, som er i complet Stand; Grund og Gaardsrum, med 6 i Jorden nedgravede Bark kar, hvoraf de 3de ere 4 Alen dybe og 3 1/2 Alen brede; 2de 2 1/2 Alen dybe og 3 1/2 Alen brede, og eet 2 1/2 Alen dybt, 2 Alen bredt. Endvidere i Baggaarden en Park med Post og Jernpumperedskaber. Garveriet indhegnet med Plankeværk og Stakit; e. en Hauge med nogle Frugttræer, stillet til Bortsalg ved 3de offentlige Auctioner, nemlig: Fredagen den 15de December 1837. den 29de f. M. den 12te Januar 1834 Form. Kl. 1. af hvilke 1ste og 2den Auction afholdes her paa Comptoiret, men 3die Auction i benævnte Sted. Conditionerne, paa hvilke denne i Aaret 1832 af nyt opførte, fordeelagtigt beliggende og vel vedligeholdte Eiendom, som afgiver beqvem Leilighed til det i Samme værende Garveries betydeligere Udvidelse, agtes bortsolgt, ere forinden Auctionerne til Eftersyn paa mit Comptoir. Hvilket herved bekjendtgjøres, ifølge Placaten af 22de April 1817, saavel til Lysthavendes, som Panthavernes Efterretning. Marieboe Byfoged-Comptoir, den 20de November 1837. Jørgen Sommer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-12-01
Fredagen den 8de Decbr. dette Aar, om Formiddagen Kl. 11 slet, bliver i Gaardmand Hans Koks Gaard paa Bottøe, ved offentlig Auction bortsolgt 373 Lpd. 15 Pd. Bly i Stykker fra 16 til 29 Lpd., som af Havet ere opfiskede. Conditionerne kunne forinden erholdes til Eftersyn paa mit Contoir. Nyekjøbing den 26de November 1837. Dontoppidan.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-12-01
Skov-Auction. Torsdagen den 7de Decbr. bliver i Koblerne ved Fuglsang Hovedgaard stillet til Auction - der begynder Kl. 10 1/2 – endeel større og mindre Træer paa Roden, nemlig Ask, Ege Bøg, Alm, Avnbog, Elle, o. s. v., deels tienlig til Gavntræe. Sundbye den 30te Novbr. 1837. A. Andersen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-12-01
Mortifications=Stævning. Fjerde Klasse. 10 Rigsbankskilling Sølv. Johan Jacob Buntzen, 1837. constitueret Byefoged og Byeskriver i Stubbekjøbing Kjøbstad, Giør vitterligt: at efter Begiering af Gaardmand Ole Eriksen og Aftægtsmand Peder Smed, begge af Maglebrænde Sogn, under Falsters Birk, og i Medfør af den dem dertil under 5te August d. A. allernaadigst meddeelte Bevilling, indstævnes herved med Aar og Dags Varsel, Den eller De, der maatte have ihænde en bortkommen Obligation, udstædt af Hattemagermester Wilhelm Reinbergs afgangne Hustrue, Birthe Davidsdatter i Stubbekjøbing, til ligeledes ved Døden afgangne Mathias Rasmussen af Ohre, under formeldte Falsters Birk, den 9de Juni 1807, tinglæst den 16de f. M., stor 500 Rd. D. C., hvorfor er givet 2den Prioritets Pant i Debitrix Huus heri Byen, med tilliggende Jordlod, samt 1ste Prioritets Pant i Debitrix øvrige Eiendele, til at møde for Stubbekjøbing Kjøbstads Byetingsret den første Tirsdag i Februar Maaned 1839, Formiddag Kl. 10, for at fremkomme med Obligationen og bevise deres Adkomst til samme, da Citanten i Mangel heraf vil forvente og paastaae, at den ved Dom maa blive mortificeret til Udslettelse af Pantebogen. Forelæggelse og Lavdag er afskaffet ved Forordningen af 3die Juni 1796. Til Bekræftelse under min Haand og mit Embeds Segl. Stubbekjøbings Byefoged-Comptoir den 20de Novbr. 1837. J. Buntzen, const. (L. S.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-12-01
Rettelser. J sidste os af Stiftstidenden er den danske Artillerie=Officeer som har deeltaget i Toget mod Constantine, kaldet Capitain Dinnon, istedetfor Capitain "Dinesen; ligesom der og paa samme Spalte Linie 18, fra neden staaer Bayern, istedetfor Bayonne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-12-03
31te Aargang. Lollands-Falsters No. StiftsTidende. Privilegeret til Forsendelse med de Kongelige Brevposter. Redigeret, forlagt og udgivet af C. F. Tidemand, Procurator. Trykt i Wilhelm Aands Offen i Nykjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-12-03
Udenlandske Nyheder. England. Den engelske Gesandt i Athen, der i den senere Tid har havt jevnlige Stridigheder med Præsidenten v. Rudhart, har faaet Ordre til i Fremtiden at vise et mere fredeligt Sindelag, uden dog at taale at nogen fremmed Magt faaer en afgjort Jndflydelse i Grækenland. J Underhuset har Skatkammerets Kantsler, Hr. Spring=Rice, i et meget vidtløftigt Foredrag motiveret sit Forslag om den Sum, Huset skulde tilstaae Dronningen til hendes Hofhold. Taleren gik temmelig langt tilbage i Tiden for at erindre Parlamentet om de betydelige Udgivter, der under flere af de forrige Regentere vare paaførte Landet i denne Henseende, og gjorde saaledes opmærksom paa, at uagtet den under Georg den 3die havde beløbet sig til 12,705,461 Pd. St. hvoraf dog 2,600,000 Pd. St. bleve anvendte til Landets Fornødenheder og 5,472,834 Pd. St. gik bort i Omkostninger ved Oppebørselen af den oprindelige Sum, saa havde dog Landet end videre maattet betale en Gjæld af 3,811,000 Pd. St. Nu forlangte Ministeren derimod kun 60,000 Pd. St. til Chatolkassen, 9829 Pd. St. til den mandlige Hofstat og 8000 Pd. St. til den qvindelige, samt endelig 32,200 Pd. St. til hemmelige Udgifter. Hertil kommer endnu Omkostningerne til den egentlige Hofholdning hvis Størrelse bliver at bestemme af en Committee, og endelig Udgivterne til Pensioner. Hvad den sidste Post angik, da foreslog Ministrene, at Beløbet af Pensionerne skulde for Fremtiden bevilges hvert Aar, og Parlamentet blive underrettet og Enkelthederne ved Pensionerne. Da Dronningen foruden de nævnte Summer tillige nyder Jndtægterne af Hertugdømmerne Lancaster og Cornmall, blev der af nogle Radicale gjort endeel Jndvendinger mod de forlangte Summer. Disse vare dog i det Hele ikke af Betydenhed, og Søndagen den 3die December 1837. det var kun mod Pensionerne at Oppositionen var hæftig, hvorfor den og fremkaldte det ovennævnte Forslag af Ministeren, hvilket man smigrede sig med vilde være tilstrækkeligt til at hindre en altfor stor Ødslen med Pensioner, da, Parlamentet i denne Henseende i Fremtiden kan controllere Vedkommende. Fra Jrland klages der over at Orange Mæn denne (Toriernes Tilhængere) atter tillade sig Voldsomheder, og at Orange=Loger endnu bestaae der i Landet til Trods for Parlaments=Forbudet. En Baron Bandon har nylig drevet 247 Katholiker, bort fra sine Godser. – Efter en fransk Journal skal den unge Dronning have besluttet at opsætte saa længe som muligt at vælge en Gemahl. Skjøndt denne Beslutning ikke har vundet Hertuginden af Kents Bifald, trøster hun sig dog med at Prindsen af Coburg, for hvem hun især interesserer sig, er den meest begunstigede af Dronningens Beilere.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-12-03
Frankrig. At den engelske Dronning aldeles ikke i sin Trontale har omtalt Englands Forhold til Frankrig, ansees her af flere Journaler som en Fornærmelse, ligesom man og anseer Hentydningen paa Qvadrupel=Alliancen, som en stiltiende Bebreidelse mod Frankrig for den ringe Jnteresse hvormed det har opfyldt sine Forpligtelser mod Spanien. Man trøster sig imidlertid med, at det Baand, der forener England med Frankrig, er, da det støtter sig paa Landenes gjensidige Jnteresser, altfor stærkt til at Regjeringerne længe kunde blive fjendtlig findede mod hinanden. Næst den engelske Tron tale, der anbefales Præsidenten Mols til Efterlignelse, er det fornemmelig en Yttring af Keiseren af Rusland til Erkehertug Johann af Østerrig, der for Tiden beskjæftiger Journalerne. Da nemlig Erkehertugen ved Maneuvrene ved Wosnessensk yttrede sin Tilfredshed med det russiske Cavallerie, skal Keiseren have sagt: Kun et Ord af Dem, og imorgen marschere disse Tropper tilligemed Dem, mod Frankrig. At denne Yttring, dersom den er brugt, tyder hen paa Ruslands fjendtlige Stemning, er unægtelig, men da Rusland kun kan komme til Frankrig, gjennem Tydskland, og dette sidste Land ingenlunde for Tiden har Lyst til Krig, saa trøster Journalerne sig med, at det har intet at betyde med Ruslands Fiendskab, eller de Forsøg dette Land muligen vil gjøre paa at tilintetgjøre JuliRevolutionen, med hvis Tendents Rusland aldrig kan forenes. - Fra Africa har Regjeringen modtaget nye Depescher, hvorefter Marschal Vallee har afslaaet Gouvernementsposten i Algier. Den er nu megen Tale og hvem der skal være Gouverneur, og man taler endog om, at Hertugen af Remours skal udnævnes til Vicekonge. - Hertugen af Montfort, Hieronimus Bonaparte, forhen Kong af Westphalen, skal være død.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-12-03
Spanien. Efter en Telegraph=Efterretning fra Bayonne, har Espartero indberettet, at han i Pampelona har ladet skyde Oberst Leon Jriarte, Oberst Tiradous, Commandanten og 7 Underofficerer, for Mordet paa General Saarsfield. 3 Officerer ere dømte til 2 Maaneders Fængselstraf, og de øvrige Tropper sendte til Ceuta. "Alt, hedder det i Slutningen af Generalens Rapport, gik af i den største Orden. Blandt Carlisterne hersker endnu Uenighed, og af alle de baskiske Generaler, er Zariategny endnu paa sin Post. Jmidlertid ved blive dog Krigsoperationerne, og ere ikke aldeles til Carlisternes Skade. En ny Skat er udskreven paa Cuba, og man frygter meget for at det vil opvække en almindelig Misfornøielse, til Skade for Spanien.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-12-03
Tydskland. De 7 Professorer i Göttingen, som have underskrevet Protesten mod Patentet af November, ere: Dahlmann, Albrecht, Jacob og Wilhelm Grimm, Gervinus, Ewald og Weber. Man frygter imidlertid for, at det kun vil medførde nævnte Professorers Afskedigelse, da Kongen neppe giver efter, og deres Afskedigelse turde de let blive efterfulgt af Flere, da det nu, Hyldingseden skal aflægges, vil vise sig hvormange af Embedsmændene, der ere den ophævede Constitution troe. J Göttingen vilde en betydelig Deel Studenter bringe Professor Dahlmann et Vivat i Anledning af Protesten, men det blev forhindret af Politiet, der arresterede flere. Foruden Hannover, Ossnabrück og flere Steder, har nu tillige Göttingen besluttet at henvende sig til Forbundsdagen, for at faae Forfatningen af 1833 gjenindført, og alle beklage den Tilstand hvori Landet for Tiden befinder sig. - Ved Erkebiskoppen af Kölns Forviisning fra Byen, er ingen egentlige Uordner forefaldne, uagtet man faa Dage iforveien ene talte om at hædre Prælaten ved en almindelig Jllumination paa hans Navnedag. For at vedligeholde Orden havde Regjeringen og hidkaldt et Cavallerie-Regiment, der tilligemed flere ladte Kanoner, blev opstillet foran Ærkebiskoppens Pallads.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-12-03
Bayern har Regjeringen ikke kunnet gaae ind paa Stændernes Andragende om at hæve Tallotteriet, paa Grund af den Deficit som derved vilde foraarsages i Statsindtægterne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-12-03
Fædrelandet. Den her tidligere omtalte Ansøgning til Kongen fra Jtzehoe om en Offentliggjørelse af en detailleret Oversigt over Finantserne er nu in extenso indført i Kjøbenhavnsposten, og afgiver et godt Beviis paa hvorledes man kan udtale sig med mandig Frimodighed uden at vige fra den gode Tone og uden at tilsidesætte den skyldige Opmærksomhed. Man kan, som tidligere bemærket vel ikke i enhver Henseende være enig i de fremsatte Anskuelser, men hvad Hovedsagen selv angaaer, nemlig Publicationen af et fuldstændigt Budget, da er herom sikkert kun een Mening, og man maa derfor ret ønske, at denne Ansøgning ikke vil blive den eneste i denne Sag, men at ret mange af Danmarks Jndvaanere ville i denne høist vigtige Sag benytte dem af deres Petitionsret, paa hvis Anvendelse Kjøbenhavnsposten og synes at hentyde, ved i et andet Nr. at gjøre opmærksom paa hvad der ved forskjellige Anledninger, er anført om denne Ret.