JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1793-12-27
(1832) Ved Proclama af 18de Novbr., læst i Hoft og Stads=Retten den 18de einede og i Siellands Landsting den 18de Decbr. sidstl., er med 12 Ugers Varsel, indkaldede alle og enhver, som maatte formene sig at have nogen Slags Fordring i Fiskehandler Johan Ludvig Christian FrichersFaaitore, samme at anmelde og beviisliggjøre for Hof og Stads Rettens Skifte Commission, inden ovenmelte Tid, under ud lukkelse af deres Ret til Fallitboet, hvilket herved bekiendtgiøres. (rörg
Berlingske Tidende, 1793-12-27
Ved Proclama, som er læst i Kiøbenhavns Hof= og Stads Ret den 16de og i Siellands Landsting. den 18de December 1793, ere alle de, som maatte have noget at fordre udi Brændeviinsbrænder Jeppe Jnde Falitboe, indkaldede med 12 Ugers Varsel, at møde udi Kiøbenhavns Hof og Stads=Rets Skifte=Commission, for at anmelde og bevise deres Fordringer.
Berlingske Tidende, 1793-12-27
De som maatte have noget at fordre udi afg. (1) Dette Jens Datters og efterlevende Mand; Ober=Canonier ved 4de Div. 2det Alt. Comp. Michael Franchsfælles Boe indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at møde udi Kiøbenhavns Hof= og Stads=Rets Stute Commission, forat anmelde og bevise deres Fordringer ligeledes indkaldes med lovlig Varsel den Afdødes Arvinger, for at anmelde og bevise deres Arve Rets samt at iagttage deres Tarv under Skiftet. De som maatte have noget at fordre udi afg. for forrige Nummerant og Først Commissionair, tilsidst Pensionist Andreas Erlandsen Wermans og forhen afdøde Hustrue Johanne Markes fælleds Stervboe, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel at møde udi Kiøbenhavns Hof= og StadsRets Skifte Commission, for at anmelde og bevise deres Fordringer, ligeledes indkaldes med lovlig Varsel de Afdødes Arvinger, for at anmelde og bevise deres Arve Ret, samt at lagt, tage deres Tarv under Skiftet. det Berlingske Bogtrykkerie i Pilestræde er at bekomme : CaI Gellerts moralske Forelæsninger, oversatte af P. T. Man dan, nyeste Oplag 1 Rdlr. 3 Mk. paa Tryk= og 2 Rdlr. paa Skrivpapiir. Ejusd. Breve oversat at P. T. Mandall, paa Trykpapiir for 1 Rdlr. og Fransk Papiir 1 Rdlr. 2 Mk., og hans Trøste. Grunde for dem, som føre et sygeligt Levnet 10 s. Sammestæds kan og faaes Geners den første Skipper i 2de Sange oversat afT. Wandall for 8 s.
Berlingske Tidende, 1793-12-30
Turin, den 4de December. Fra Saargio har man den Efterretning, at de Franske hare den 24de og 25de November angrebet adskillige af vore Potter, og bemægtiget sig den ved Broe d'Utelle, som var kun svage besat. Vi have mistet mange Soldater og Underofficerer, hvis Antal dog endnu ikke er bekiendt. To Offserer ere ogsaa blevne dræbte og mange saarede. Den 26de gjorde Fienden et nyt Angreb ; men Vore, som havde fore met sig under Major Breniano, imodstode ikke allene de Frans., men sloge dem paa Flugt. - Fra Teuda berettes, at man sammesteds har hørt en stærk Kanonade, og at det Rygte, iden har udspredt sig, at en engelsk spansk Eskadre har bemægtiget sig Øen St. Marguerite, og at Antides nu stærk bliver beskudt.
Berlingske Tidende, 1793-12-30
Basel, den 8de December. De forenede Magter drive nu stærkere paa end forhen, at i Fælledsskab med de øvrige Schweizer, Cantoner skulle erklære os for dem. De forlange i det mindste en fri Marck. igiennem vort Gebeet og Forbud mod Proviants Udførsel til Frankrig. Hidindtil har dette Forlangende ikke kunne blive bevilget, og man vil derfor nu ikke meere lade os faae Korn fra Schwaben, Breisgau og Bayern. Vor Vægring er dog alligevel ikke en Følge af Mangel paa god Villie. Men aa den ene Side have de Franske en anseelig Magt ved vore Brændser, og ere Mestere af vore vigtigste Poster ; og paa den anden Side har desværre Revolutionssygen ogsaa angre det mange af vore Borgere, og de, som endnu ikke ere fordervede, ere uophørlig udsatte for de franske Emissariers Forgjørelseskunster. Vare disse Omstændigheder ikke, havde vi Forlængst brudt Freden med en Nation, for hvilken intet Forbund og ingen Lov mere er hellig, hvilken allerede saa ofte har overtraadt Folkeretten imod os, og af hvilken vi endnu eenlig maar taale alle muelige Krænkelser.
Berlingske Tidende, 1793-12-30
Elsatz, den 11te December. Prindsen af Condes Hovedqvarteer bliver, forflyttet fra Schweighausen til Beinheim. Det var ikke mueligt at holde Stand i hiin Position mod den daglig med fornyet Grumhed, og friske Tropper angribende Fiende. Den nu værende Stilling er dækket af Forskandsninger og Redouter, mod hvilke Fienden vel ikke skal vove sig. Ved Schweighausen skulle keiserlige Tropper rykke i det condeske Corpses Sted. Det sidstes Forliis har i 8 Dage været anseeligt. Man regnes henved 200 Adelsmænd, som ere blevne dræbte, og deriblant, foruden General Geld, ogsaa Generalerne Martignae og Vandretil. Hertugen af Bourbon har med nogle andre Saarede ladet sig bringe til Rastadt.
Berlingske Tidende, 1793-12-30
Zmeybrücken, den 14te December. Man troer, at de Franske gjøre paa Høiene af Anmeiler Bevægelser til at angribe Prindsen af Hohenlohe, som har denne Post, der aldeles ikke skal være at angribe, i Besiddelse. Maaskee have de og kun den Hensigt, at gaae omkring General Wurmers høire Kløi. Franske Officerer have her sagt, at deres Armee havde Ordre at slaaes, indtil den havde undsat Landan, skulde det end vare hele Vinteren igiennem og den halve Armee gaae til Grunde. Dog synes det, at Tropperne ere blevne modløse ved de Hug de fik ved Lautern, hvor de mistede meget Folk. Da Armeen kom tilbage, var den saa nedslagen, at en forrigfuld Taushed herstede, og den i en Hast greb til Forsvarsmidler, i den Tanke, at den preussiske Armee kom efter den.
Berlingske Tidende, 1793-12-30
Hagenau, den 16de December. I Gaar og i Dag angrebe de Franske det Wurmerske Corps d'Armees hele Linie fra Lembach af indtil langs Rhinen, med en ubeskrivelig Rasenhed, men bleve dog allevegne Slagne tilbage. De Keiserliges Forliis beløber sig til nogle 100 Døde. og Saarede. Fiendernes Forliis er derimod ulige større, da de allene ved en Redoute, som de Keiserlige fratoge dem, have ladet henved 200 Døde blive liggende paa Pladsen, uden at regne de Saarede og Fangne.
Berlingske Tidende, 1793-12-30
J N. C. den 15de meldte Folkerepræsentanten Carrier for Nantes under den 10de d. M., at Royalisterne, efterat de erblevn slagne ved Brandeur, have samlet sig igjen 8000 Mand. stærke, og angredet General Gillet, men som ligeleds har slaget dem paa Fingten. Mange Soldater, som forfulgt: Røvalisterne i Skovene, manglede Skoe, de svødte derfor Linnet og Fødderne. - Barrere aflagde en vidtløftig Beretning om Krigen mod Royalisterne og om vore indvortes og andre Fienders Anslag. "Sikkerheds-Commissionen sagde han, har anvendt alle muelige Midler, for at forstyrre, Vender. Fra Nord=Armeen ere 20000 Mand, hvoriblandt 1500 Mand Cavallerie, bleven beordrede mod Røylisterne. Sammensværgelserne mod Friheden vedvare endnu. I Departementet af Seine og Marne forsamle Bønderne sig i hele Høbe, og forlange deres Præster og Hølgentilbage. Endog de Menigheder, som have levert Sølvtøier, af Kirkerne, og de Præster, som havde frasaat sig deres Embeder, ere bevæbnede mod Friheden. J Coulomirs (hvorhen man har afsendt Tropper fra Paris, ere 40 Anføren, blevne arresterte. Ved Alpearmeen opfører General Carte an sig slet. Han har cassert en Militair=Commission, som ikke sældedede sine Domme efter hans Sind. Piet har udtastet det Project, at lade foretage en Landing paa Kysterne af Nordmandlet eller Dretagne. Man vilde tage Havne, Cherbourg i Besiddelse; men Reyalisternes Flugt vil vel tilintetgiøre dette Profect. Da man i Nantes føyede Anstalter til, igjen at at indtage Den Noirmoutter, opdagede man en Complot, som ved at myrde Arrestforvareren og stikke flere. af Stadenne Qvarterer i Brand, skulde sætte alle Fangne i Frihed. Adskillige af de Sammensvorne ere paa Stedet guillotte borte. General Seiffertet bliven afsat fordi han ved en forherlagtig Leilighed har vegret sig ved, at anføre sin Armee, mod Fienden. Stabs-Officererne havde viist sig uvillige til det tiene under Rossignol, men han er vist en god Republitaner. Herpaa forelæste Barrere en Skrivelse fra Folkerepræsen, lianterne Toureau og Bourbotteile Mans, af 13de Decemler, som indeholder følgende : J Forgaars bleve Royalister, ne angrebne af vor Avantgarde. De dreve denne tilbage og rykkede derpaa frem mod vor Armee selv; men General Tille slog dem. De trak sig tilbage til le Mans. Vest og NordArmeen naaede dem ; derpaa blev for og ile Mans levert en meget blodig Tresning. Bajonetten afgjorde Seiren for Republikanerne. Royalisterne blive endnu forfulgte af vore Cavallerie. Deres Dagaae, meget Artillerie a. er faldet i vore Hænder. Blandt Bagagen befandtes den Reliquie Kasse, som nedse blev ført foran den katholske Armee. Genical en Chef. Massan, og Generalerne Tilly og Westermann have segtet med den største Tapperhed. Den sidste ha faaet 2 Saar. To Heste bleve skudte under ham. Vort Forliis bestaaer kun af 30 Døde og 100 Saarede. La RocheJacquelin, en af Royalisternes fornemste Anførere, er blevenfangen, og ført til Angers. Conventen derretterte herpaa, at den vestlige Armee havde gjort sig vel fortient af 32. drenelandet.
Berlingske Tidende, 1793-12-30
London, den 17de December. De sidste Breve, som vor Regiering har faaet fra Grev Mora, ere af 11te hujus, og melde, at Omstændigheder, neden Gang ikke tillade, at vove nogen Landgang. Blan
Berlingske Tidende, 1793-12-30
Privatbreve om denne Gienstand synes følgende at fortiene den meste Opmærksomhed: Plymouth den 12te December.
Berlingske Tidende, 1793-12-30
"Af Breve fra Guernsen af 8de og 9de hujus sees, at Admiral Machrides Eskadre befinder sig med Transportskibene endnu bestandig i Egnen af Guernsen ; at endnu ingen Leilighed har viist sig til at lade Tropperne lande nogensteds paa det franske Kyster, men at man dog dagligen ventede det. Man har i de sidste 10 Dage fret nogle Gange fra Høiene paa Guerne sto 4 store franske Skibe som krydsede nær ved Øen. J Almindelighed holder man dem kun for Fregatter ; men nogle troe, at de ere Skibe af Linien. J begge Tilfælde er Magten paa Guerne sen dog ikke saa stor, at den tør vove at angribe dem. Sandsynlig er disse Skibes Hensigt, at forhindre Expeditionen.
Berlingske Tidende, 1793-12-30
Portsmouth den 13de Decbr. J Torsdags Aften komTransportskibet Henen fra Guernsen til Spablad, hvilket havde 3 Compagnier af det 27de Remmen om Bord og Dagen forhen var reget løs fra fine Ankre. Førend samme at gik, sagdes der, at Expeditionen var for i Vinter ophævet. Kun 2 Regimenter skulle forblive paa Guernsen, og de øvrige overvintre i Portsmouth og Plamouth. Natten imellem Tirsdag og Onsdag bleve i Egnen af Guernsen adskillige Transportskibe drevne imod hverandre af en heftig Storm, og derved meget beskadig de." Lymington den 13de December. "Kutteren Rosen er ankommen fra Guernsey med Depecher fra Grev Moira. De 11 Krigskibe, hvoraf Adal Machrides Escadre bestaaer, nen af Guernsen.
Berlingske Tidende, 1793-12-30
Den 11te er Lord Howes Flaade, 17 Linieskibe og 6 Fregatter stærk ankommen til Torbay, hvor den endnu ligger.
Berlingske Tidende, 1793-12-30
Skibet Russel paa 74 Kanoner savnes endnu, dog haaber, man, at det er gaaet til Jrland. - Man veed nu forvist, at den franske, af 23 Seilere bestaaende Flaade ligger endnu ved Brest, men er færdig til at løbe ud. Den Rapport, som er bleven givet den franske Convent, at man har taget vor i Toulon commanderende General O Hara til Fange, finder her kun liden Troe; thi man anseer det for meget usandsynligt, at en commanderende General skal ved et Udfald har ve paataget sig Commanden. - Fra Quebeck skrives at man sammesteds er bange for et Besøg af de Franske. - Vor Regiering skal have forbudet, at foretage noget fiendtligt imod Genua.
Berlingske Tidende, 1793-12-30
Wien, den 18de December. I tilkommende Foraar skulle, efter Rygtet, 20000 Mand. Crogter marchere til de franske Grændser. - Alle paa Pension satte Officerer, som igien ville tiene, blive ansatte ved Garnisons=Regimenterne. - Hyppige Efterretninger fra Gallicien forsikre os meget alvorligen, at Republiken Polen gandske sikkert skal tiltræde de forenede Magters Coalition mod Frankrig ; at 15000 Polakker skulle til den Ende forene sig med lige saa mange Russer, og tiltræde Marchen med det første. Fyrst Poniatowsky, som i den sidste Tyrkekrig stod keiserlig tydsk Tieneste, og ved mange Leiligheder udmærkede sig, skal commandere de polske Tropper. J tilkommende Marts Maaned skal det hele Corps, bestaaende næsten af bare Cavallerie, befinde sig paa siendtlig Grund. - Det har nu sin fuldkomne Rigtighed, at Kongen af Preussen vil levere til det tilkommende Felttog 40000 Mand nye preussiske Tropper. - Doctor Mesmer er nu sat paa fri Fod igien, og er reist til Schweiz. - Ungarerne have tilbudet sig, at levere 100000 i Stedet for 40000 Mand, naar Hs. Majestæt vil formindske Afgivterne paa nogle Artikler, saasom Viin, Korn, Kiød og Tobak.
Berlingske Tidende, 1793-12-30
De nederlandske Grændser, den 18de December. De fiendtlige Streiftoge mod den hele Grændse=Linie fra Luxemborg lige til Havet vedvare endnu bestandig. Jmidlertid viser det i Egnen af Lille værende Corps d'Armee, som nyelig er bleven meget forstærket, den største Virksomhed. Den 11te trængde et talrigt Detachement ind i Willem ved Balsleux, men blev igien fordreven derfra, dog først efterat allerede 43 Vogne med Korn vare blevne bortførte. Templeure overrumplede Fienderne samme Dag en heftsPost af 45 Mand, hvilke bleve ødelagte. Men ved Menninbleve de igien eftertrykkelig slagne til bage, og mange sprengte i Lys. - Den 12te rykkede atter et anseeligt Corps frem modBalsteur, og angreb med største Heftighed flere keiserlige Poster. Efter en blodig Fegtning bleve de sidste ved Overmagten drevne tilbage, hvorpaa Fienderne gave sig til at plandre, og borttoge en stor Mængde Korn og Qvæg af alle Slags. De Allierte trak sig imidlertid stærkere tilsammen, og nødte Fienderne, som dog allerede havde opnaaet deres Øyemed til hastig at trække sig tilbage. Fra Danichenrykte samme Dag et fiendtlig Corps frem indtil 3/4 Miil fra Nieuport, og efter at Alt rundt omkring, som var til nogen Nytte, var bortført, trak Fienderne sig igien tilbage over Adinkerke, hvor de stak Kirken i Brand.
Berlingske Tidende, 1793-12-30
Stockholm, den 24de December. Natten imellem den 17de og 18de ere følgende 6 Personer, her blevne arresterte. Tvende Brødre Chrenstrøm, den ene Oberstlieutenant, men ikke meer i Tieneste, og den anden forhen Cabinetssecretair hos den afdøde Konge Gustav 33. Oberstlieutenant Sandels ved Artilleriet; Oberstlieutenant Lilie, en Herbergerer, og Baronesse Rudenskjold, forhen Hofdame hos Prindsesse Alberting. De beskyldes for at være Hovedmændene for en Sammenrottelse, som den 20de skulde udbryde, og hvorved Hertug Regenten skulde skaffes af Veien, Ministerium styrtes og den unge Kongeproclameres for majoren. Hos Hofdamen Rudenskjold, har man bemægtiget sig alle hendes Papirer, og deriblandt hele Correspondenten med den nu i Jtalien varende Baron Armfeld, som skal have Deel i denne Plan. Efter Sigende skulde der samme Dag have været sat Jld paa adskillige Stæder i Staden, for ved den derved opvækkende Consussion at kunne destobedre udføre Sammenrottelsen. Forhøret over de ommeldte Personer, som for det meste skal have tilstaaet deres Forsæt er allerede sluttet, og Sagen overleveret til den kongel. Hoffet, for efter Loven at behandles og paadømmes.
Berlingske Tidende, 1793-12-30
Kiøbenhavn, den 30te December. 1793 den 27de December blev paa det Kongelige Søe Cadet Academie Medallien til Gerners Minde uddeelt at Hans Kongelige Høihed Kronprinsen i en talrig Forsamling, hvor Hr. Thaarup, Lærer i Philosophien, hædrede Dagen med en passende Tale. - Sørcadet P. Wulff nødden Lykke for udmærket Flid og Indsigt at modtage af Hans Kongelige Høihed Premie=Medallien, og Cadet Lyux Medallien ligeledes som Accesit.
Berlingske Tidende, 1793-12-30
Ved Tal=Lotteriets 696 Trækning i Kiøbenhavn udkom: No. 68, 90, 47. 62. 7.
Berlingske Tidende, 1793-12-30
Da der med Jisbaadene ikke kan føres Pakker, som ere større end 1 1/2 Alen paa nogen af Strerne, og som vede omtrent 200 Pund, saa bliver paa de Tider den Agendepost, formedelst Jis i Belterne, ikke kan transporteres med Jagter, dermed ikke modtaget, til Forsendelse over Belterne, Pakker, Kasser, Kufferter m.v., som ere større end 1 1/2 Alen paa nogen af Siderne og som veie omtrent 2000 Pd. Hvilket til Vedkommendes Efterretning herved bekiendtgiøres. General Postamtet, den 21de December 1793. Paa det Breve, Bankosedler m.v., imellem Kiøbenhavn, og Frederichsborg, der hidtil have gaaet over Roeskilde, kunne skyndigere blive befordrede, er bleven foranstaltet, at samme, fra tilstundende Aars Begyndelse af, skulle gaae over Helsingøer. Til hvilken Ende det til Frederichsborg. Henhørende maatte fra den Tid af indleveres paa det de fingørske Postcontoir her i Staden hver Mandag og Fredag Aften imellem Kl. 6 og 8te, og løse Breve forst Træng Løverdag Morgen inden Kl. 8 1/3 Slet; fra hvilket Portoir og de fra Friderichsborg ankommende Breve med vid blive udleverede, hvilket til Vedkommendes Efterretning haved bekiendtgiøres. General Postamtet, den 21de Dec. ber 1793.
Berlingske Tidende, 1793-12-30
Tirsdag Morgen, den 7de Januarii, afgaaer den Kl. gelige Erpresser til Norge. Passagerer, Pakker P. tiosa, Penge og Banco=Sedler anmeldes og imodtag Dagen før, fra Kl. 11 til 5 Eftermiddag, paa Kiøbenhavn "Norske Postcontoir.
Berlingske Tidende, 1793-12-30
Barom. Therm. 1 Vinden. 23 Decembr. 27 11 9 5 3/4 Varme. S. O. - N. O. N. O. 28 4 4 . - - N. O. 29 - - 28 4. 5. 1 1/2 Kulde. N. O. Avis IISSkaar.
Berlingske Tidende, 1793-12-30
Torsdagen den 2den Januarii, Kl. 10 Formiddag, blive, paa Rosenborg Slot foretaget den fierde Trækning af de ved Forordningen af 1ste Maji 1789 paa Annultæter til 3 pr. Cent Rente aabnede Laan.
Berlingske Tidende, 1793-12-30
Herved bekiendtgiøres for fraværende Slægt og Venner, at vores elskelige kiære Bestemmoder, Maren sal. Places fød Michman, overgik fra det Timelige til Svige den 27de November i sin Alders 78 Aar og 10 Maaneder. Forvisset om enhver Deeltagelse i vor bedrøvelige Skilsmisse, frabede vi os al skriftlig Condolence. Christiansand den 28 Novbr. 1793. Paa min Kones og øvrige Børnebørns Vegne, Otto Holmboe Hagemann.
Berlingske Tidende, 1793-12-30
Fra den 23de til 28de December 1793 har Asseurance Premierne for al Fare paa Danske, Norske og Holsteenske Skibe og sammes Ladninger, ved det Kongelige octroyerede Søe=Assurance-Compagnie i Kiøbenhavn været saaledes : som følger, naar ellers særdeles Omstændigheder ikke have foraarsaget andre Bestemmelser : . . Caaade Ladning. vident. Proan
Berlingske Tidende, 1793-12-30
Fra Genua til Neapolis, Puzola og Rotterdam.
Berlingske Tidende, 1793-12-30
Hamborg til Barcellona, Genua og Livorno .- Dordrecht til Barcellona - London til Porsgrund .- Croisic til Flekkefiord - Tronhiem til Kiøbenhavn Vurde Amterne ophæves, og er det borgerlige Artillerie nødvendigt for Staden, af R. S., sælges hos Hr. Boghandler Buch paa Nørregade, Hegelund i Færgestrædet og Liunge paa Børsen for 8 s. Cotaarsønske til Friheden og Ligheden, helliget de Dønskes i Konge, sælges hos Hr. Boghandler Buch paa Nørregade Hegelund i Færgestræde og kunge o. No. 3, for 4 s.
Berlingske Tidende, 1793-12-30
J Følge Hans Kongel. Majestæts allernaadigste Bevilling, de Dato 20de hujus, indkaldes herved sub pæne præclusi O perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, alle og enhver, som formene sig at have nogen Slags Fordring efter forrige Kiøbmand der i Randers, at. Dines Mammen i hvorfra samme en maatte drivere, Jntet i nogen Maade undtagen, dermed at melde sig inden bemelte Tids Forløb hos os underskrevne Skifte Forvaltere i hans Boe, og deres Fordringer beviisliggiøre. Randers, den 23de December 1793. Johan Christian Caroe. Schiørn A. Stadfeldt. Justitsraad og Borgemester. Bye og Herredsfoged.
Berlingske Tidende, 1793-12-30
J Følge Deres Kongel. Majests allernaadigste Bevilling. af 28de Novbr. d. A., indkaldes sub pæna præcian & perpetui silianen, med Aar og Dags Varsel, alle de, som maatte formene sig at have noget at fordre hos mig, enten i Henseende til OverFormanderiet, eller andet, der vedkommer mit hidtil havde Embede, som Amtmand over Dueholm, Drom an Westervig Amter, dermed at fremkomme, og saadant deres havende Kra inden foreskrevne Tids Forløb at anmelde og beviisliggiøre saavel for mig selv, som for min Eftermand i Embedet, Hr. Kammerraad og Amtmand Ferøllen i Thisted, hvorefter da alle Vedkommende have at rette sig og for Skade at tage vare. Thisted, den 10de December 179. B. Hauch. Kiøbmand Hans Christopher Pind, og hans Enke Anna eierstine Henrichs Datter Bøye, ere her i Byen ved Døden af gangen og begges Boe, da den Længstlevende hensad i uskilBoe, af os taget under Skiftebehandling. Jølant Mandens Arvinger, formodes at være en Mette Helena Pind, gift i Kiøbenhavn med en Kok navnlig Bierregaard, men død og efterladsig Børn, hvis Antal, Alder og Opholdsteden er angivet. graft af Hans Majests allernaadigste Bevilling af 6te Decbr. sidst, indkaldes fornævnte Mette Heleng Pinds Børn og Formandere, samt alle Hans Christopher Pinds og Anna Kierstine, Henrichs Datter Bone øvrige Arvinger, samt fælleds Bor Creditorer med Aar og Dags Varsel, sub pæna præclum & perpetui silentii for os i Boet at møde for deres Arve Ret og Fordringer at anmelde og legitimere. Horsens, den 17de Decbr. Bornemmener og Raad J allerunderdanigst Følge Hans Kongel. Majests, allernaadigste Bevilling af 8de Novbr. 1793, som inden Siellands. Landsting den 20de Novbr., og Ringsted Thorbierg Herreder, Ret den 27de Novbr. sidst, er læst, indkaldes herved tul nær præclusi &ne petui silentii, med Aar og Dags Varsel, 3de Gange efter hinanden, alle og enhver, som formene sig at have noget at forde efter min sal. Mand afdøde Claus TømmeruHenrichsen, af hvad Navn nævnes kan, med deres Fordringer. at fremkomme, og saadant deres havende Krav, hvoraf end samme maatte reyse sig, inden fornævnte Tids Forløb for mig at anmelde og beviisliggiøre. St. Jørgensgaard i Ringsted, den 13de December 1793. Dorthea Marie sal. Henrichsens. Som Langværge, N. Henrichsen.
Berlingske Tidende, 1793-12-30
J allerunderdanigst Følge Hans Kongel. Majestæts allernaadigste Bevilling af 22de Novbr. d. A., indkaldes herved sub paa præclum & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel. andog enhver, som maatte have Fordringer til afdøde Hr. OberstLieutenant Christian Friderich von Mejers Boe, forinden be mette Tids Forløb, dermed at melde sig og beviisliggiøre samme for os underskrevne, som udnævnte Eieutores Testamentii. Kiøbenhavn, den 14de Decbr. 1793. Krohn, Wienken, Obersunditeur. Ober Auditeur.