JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1848-12-27
Jfølge Kongelig allernaadigst Bevilling af 13de October 1848, der vil blive læst inden vedkommende Retter og lyder saaledes: "Vi Frederik den Syvende, af Guds Naade Konge til Danmark, de Venders og Gothers, Hertug til Slesvig, Holsten, Stormarn, Ditmarsken, Lauenborg og Oldenborg, Giøre vitterligt: at Vi, efter os Elskelige Vor Cancelliraad Carl Gottfred Lynge, Byefoged og Byeskriver i Nibe Kjøbstad, samt Herredsfoged og Herredsskriver i Hornum Herred og endeel af Fleskum Herred i Aalborg Amt udi Vort Land Nørre-Jylland, hans herom allerunderdanigst gjorte Ansøgning og Begjæring, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at han som Skifteforvalter i Kjøbmand Jeppe Kold Svendsens Fallitboe af Nibe, ved Proclama sub poena præclusi et perpetui silentii, med Aars og Dags Varsel i den Berlingske politiske og Avertissementstidende, samt vedkommende Stiftsavis 3de Gange efter hinanden maa indkalde alle dem, som formene sig at have noget at fordre i bemeldte Fallitboe med deres Paastand, at fremkomme, og saadant deres havende Krav, inden foreskrevne Tids Forløb, for fornævnte Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre, og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være lige saa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne vor allernaadigste Bevilling læses for vedkommende Værneting, samt ved den Overret, hvorunder samme henhører. Hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette, og for Skade at tage vare. Givet i Vor Kongelige Residentsstad Kjøbenhavn, - den 13de October 1848. Under Vort Kongelige Segl. (L. S.) Efter Hans Kongelige Majestæts allernaadigste Befaling. Bardenfleth. Dahl.
Viborger Samler, 1848-12-27
Bevilling for Cancellieraad, Bye- og Herredsfoged C. S. Lynge til ved Proclama i Aviserne at indkalde Creditorerne i Kjøbmand Jeppe Kold Svendsens Fallitboe af Nibe. Betales med 13 Rbd. 3 Mk., og Forhøielse til Seminariifonden 3 Rbd. 2 Mk. F. Hjort. indkaldes herved med Aars og Dags Varsel, sub poena præclusi et perpetui silentii, Alle og Enhver, som maatte have Noget at fordre i Kjøbmand Jeppe Kold Svendsens Fallitboe af Nibe Kjøbstad, til, inden fornævnte Tids Forløb, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer for undertegnede Skifteforvalter i fornævnte Fallitboe, Hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Nibe, den 7de December 1848. Lynge. Dette Blads udenlandske Artikel redig af Adjunct Reis, den indenlandske af H. Wissing, og udgives 4 Gange ugentlig fra Sidstes Officin. Som Tillæg meddeler Bladet Landsoverrettens Domme.
Viborger Samler, 1848-12-28
Tidende.
Viborger Samler, 1848-12-28
Viborg S. EftsForsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdømmerne. Torsdagen den 28 December 1818. Nr. 221. 76 Aarg. udenlandske Efterretninger.
Viborger Samler, 1848-12-28
Rigsdagen i Frankfurt. Breve fra Frankfurt af 15de og 16de Decbr. beklage vel Tabet af H. Gagern som Præsident, men trøste sig dog med, at Vicepræsident Simson, Professor ved Universitetet i Kønigsberg og Rigsdagscommissair, vil med Ære kunne indtage Gagerns Plads. Med Beselers Vicepræsidentur er man derimod misfornøiet. Vel leder han Forhandlingerne med Kraft; men det Bløde og Utydelige i den slesvigske Udtale (die weiche Verschwommenheit der schleswigschen Aussprache) der erindrer om det dermed beslægtede Engelske, gjør ham undertiden mindre forstaaelig og fyldestgjørende. Og efter en i Hamb. Corresp." indrykket Correspondentartikel fra Frankfurt (d. 15de Decbr.) skal Rigsdagen endog have været utilfreds med den Maade, hvorpaa Beseler udførte sin vigtige Function som Vicepræsident; han beskyldes i denne Artikel baade for Jndolents og for en vel stærk anmassende Formening om sin Ufeilbarhed, ei at tale omhans Mangel paa Circumspection, saa at Beseler i ethvert Tilfælde staaer tilbage for den forrige Vicepræsident, Riesser, ei at tale om Vicepræsident Simsons uhyre Overlegenhed over alle de Medlemmer, der have beklædt Præsidiet.
Viborger Samler, 1848-12-28
Kongeriget Preussen. (Correspondentefterretning fra Berlin af 17de December.) "Det vigtigste tydske Spørgsmaal – Valget af Rigsoverhovedet – skal nu løses. Efterat det med Vished er afgjort, at Frankfurterforsamlingen har i sin Majoritet bestemt sig for en monarchisk Forfatning, repræsenteret i en arvelig Keisers Person, spindes der i de tre tydske Cabinetter i Wien, München og Berlin fine Traade, med hvilke man troer at kunne lede Herrerne i Frankfurt. Saaledes som Sagerne nu staae, synes det, at Berlin har fravundet Wien og München Forrangen. Er det nu at forudsee, at Østerrig ei vil underordne sig en tydsk Keiser af Huset Hohenzollern, saa turde man dog vente det Modsatte af de saakaldte tydske Mellemstater og mindre Stater.
Viborger Samler, 1848-12-28
Men efter de os tilstillede Efterretninger synes det, at der fra denne Kant forestaae Eenhedsbestræbelserne en alvorligere Modstand, end man havde gjort Regning paa. Navnligen udvikler det baierske Hof Energie og man vil vide med Bestemthed, at Baiern er Sjælen i den Alliance, hvortil Udkastet er udarbeidet i München, og som rimeligviis vil tiltrædes af Würtemberg, Hessen og Hanover. Under saadanne Forhold trues det store tydske Fædreland med at deles i 3 og maaskee flere forskjellige Statsystemer.
Viborger Samler, 1848-12-28
Frankerig. De til Bjergpartiet hørende Medlemmer i Nationalforsamlingen – Ledru-Rollin, Lamennais og Raspail i Spidsen - have bekjendtgjort følgende med 62 Underskrifter forsynede Erklæring: "Borgere, Vi ville intet Præsidentskab, fordi vi ville Eenhed med Hensyn til Magten. Den modsatte Anskuelse har været fremherskende; Folket har udtalt sig; vi bukke os for dets Erklæring. Og endskjøndt Republiken nu er truet, endskjøndt Jnstitutionerne, som danne Grundlaget for samme, kunne angribes, saa ville vi dog ikke troe dette. Naar imidlertid de i den almindelige Uorden interesserede Fjender af Friheden skulde drømme om afsindige Planer, da vilde tilvisse Folket – saa haabe vi – modstaae enhver troles Jnsinuation, da ville vi aldrig forglemme, at os tildeeltes det skjønne Kald at begrunde Republiken, hvis Frihed vi ere rede til at besegle med vort Hjerteblod. Leve den democratiske og sociale Republik!"
Viborger Samler, 1848-12-28
Efter de nyeste Efterretninger af 17de December fra Paris maa man antage, at Louis Bonaparte allerede Torsdagen den 21de Decbr. har aflagt Eden til Marrast, Præsidenten for Nationalforsamlingen, og at han derefter umiddelbart af Marrast er proclammeret til Præsident for Republiken. Allerede yttrer La Liberte (et af Prinds Louis's Organer), at det nye Cabinet vil aabne sin Virksomhed med at opløse Nationalforsamlingen. Samme Journal i Forening med flere andre af samme Farve melder ogsaa, at Emile Girardin er afreist til St. Petersborg med en hemmelig Mission fra Louis Bonaparte, og denne Mission skulde da gaae ud paa Contraheringen af et Laan, og paa at stemme Keiseren af Rusland til at samtykke i en Formæling imellem Keiserens Niece og Louis Bonaparte. Bonapartes Valgcomite har i en Placat opfordret Folket til endnu i nogle Dage at udvise Taalmodighed, Udholdenhed og Aarvaagenhed og forholde sig roligt. Om nogle Dage vil Louis Bonaparte proclameres som Præsident og feire en fredelig Triumph over Cavaignaes blodige Laurbær.
Viborger Samler, 1848-12-28
Proudhous Journal "Le Peuple melder, at Landbefolkningen i de fleste Departements har stemt for Louis Bonaparte under Raabene: "Vive la republique, Vive Napoleon, A has les riches!" "Louis Napoleon", siger denne Socialistjournal, er ved den almindelige Stemmeret bleven dømt til at fuldende Revolutionen fra 1848, saaledes som Keiseren var af Forsynet bestemt til at gjennemføre Revolutionen fra 1792. Louis Bonaparte maa vorde en Republicaner, – en democratisk og socialistisk Republicaner, eller ogsaa vil han deele den Latterlighed og Foragt, som rammede Louis Philippe, Lamartine og Capagnac. Vi saae i Cavaignac Repræsentanten for de formuende Mellemklasser og for de Rige; – han var en Repræsentant for Capitalerne; vi forkastede ham; vi antoge Bonaparte som Repræsentanten for de arbeidende Klasser. Socialist og Forræder, for ham gives der ingen Middelvei, Vi vente ham; vi ville have et vaagent Øie med hans Færd." – Mange og høist forskjellige nye Ministerlister circulere; men man leder forgjeves og respectable Navne. Den Ministerliste, der ansees for den paalideligste, har følgende Navne: Odilon Barrot (Præsident); Leon Malleville (det Jndre); Rulhieres (Krigen); Fould (Handelen); Pass, (Finantserne, men om Besættelsen af Udenrigsministeriet meldes Jntet. Men Constitutionnel, der betegnes som det ministerielle Organ for den Bonapartistiske Regjering, siger: "Vi troe, at intet Definitivt er endnu bestemt om det nye Ministerium. Jøvrigt vil, saa haabe vi, det moderate Parti ved Sammensætningen af sit Ministerium vise, at det ei alene har Magten med Hensyn til Antallet, men ogsaa den Magt, Talenterne give."
Viborger Samler, 1848-12-28
Nationalforsamlingen antog i Mødet den 15de Decbr.,at de første tre Tolvtedele af Jndtægterne for 1849 maatte opkræves af Regjeringen. Comiteen havde forlangt fire Tolviedeele. Derefter aabnedes Discussionen om den meest forhadte af alle de paa Undersaatterne hvilende Afgifter i Frankerig, nemlig om Saltskatten. Efter en stormende Debat vedtog Nationalforsamlingen med 344 Stemmer imod 315, at Saltskatten provisorisk skal ophæves. Disse tvende Afstemninger indeholde to mærkelige Puncter: 1) Nationalforsamlingen har ved at bevilge Skatteopkrævningen for 1ste Qvartal af 1849 paa en Maade lettet Arbeidet for Reactionen, hvis første Skridt vil være at opløse den nuværende Nationalforsamling. Men Landbefolkningen, som man lovede, at den under Bonapartes Regimente skulde slippe for Udredelsen af Skatter, vil strax paa en ubehagelig Maade blive reven ud af sin Drøm, da den endog forud skal udrede Afgifterne for Aarets første tre Maaneder. Den provisoriske Ophævelse af Saltskatten maa i uhyre Grad genere den nye Regjering, og en Tilbagekaldelse af Ophævelsesdecretet vil fremkalde stor Misfornøielse iblandt Landbeboerne. Mødet den 16de Decbr. var uden Jnteresse. Cavaig nac og hele hans Ministerium var tilstede, ligesaa Odilon=Barrot og hele den Clique, hvoraf de nye Ministre skulle tages. Privatconversationerne overdøvede Talernes Stemmer, og Marrast ringede forgjeves med sin Klokke; forgjeves raabte Huissiers: "Silence!" De Deputerede lavede Ministre, Præfecter, Generaler, Admiraler og Gesandter; de havde aldeles intet Øre for Discussionen. Under saadanne Forhold er det bedst at lukke Dørene til Nationalforsamlingen.
Viborger Samler, 1848-12-28
Med Posten idag erholdt vi Numerne af Børsenhalle og Hamborger-Correspondent fra den 20de indtil den 23de Decbr. inclusive. Vi meddele af Sammes Jndhold Følgende: Paris, den 20de Decbr. Allerede i Dag Eftermiddag er pludselig og ganske uventet Ludvig Napoleon proclameret i Nationalforsamlingen til Præsident for Republiken. Man mener, at Opdagelsen af et til Udbrud paa Proclamationsdagen forberedet Mytteri har bevirket denne Paaskyndelse af Proclameringen. Jngen Journal anede det Allermindste, stærke Troppemasser dækkede Tilgangene til Nationalforsamlingens Hotel, de dertil førende Gader, og Torve vare besatte med Jægere, Artilleri og Cavalleri; Batailloner af Mobilgarden og Linien indtoge en slagfærdig Stilling i Tuileriernes Have; ved Broen var opstillet et Cavalleriregiment foran Quai d'Orsay. Selve Bygningen var besat af Jnfanteri og Artilleri. Grunden til disse overordentlige Efterretninger maa søges i Politiberetninger, som forraade en keiserlig socialistisk Bevægelse imod Salen. Kort før Kl. 4 om Eftermiddagen traadte Forsamlingens Qvæstor, General Lebreton, i sin Gallauniform ind i Salen. Strax efter ham følger Louis Napoleon Bonaparte i sort Livkjole. Han sætter sig ved Siden af Odilon Barrot. Præsident Mar rast: "Waldeck-Rousseau har Ordet for at forelæse Forsamlingen Beretningen om Præsidentvalget." Waldeck Rousseau tager Ordet: "Officielt vare 7,326,345 Vælgere constaterede, af hvilke 5,434,000 stemte for Napoleon, 1,448,000 for Cavaignac. Med Undtagelse af Staden Grenoble har Roligheden hersket ved alle Valgene. Flere Uregelmæssigheder have indsneget sig paa flere Puncter ved Valghandlingen. J det Hele fremstiller Valget af Borgeren Louis Napoleon sig som fuldkommen regelmæssigt. Der er i Commissionen reist den Jndvending, at Louis Napoleon Bonaparte har i Udlandet (Cant. Thur gau i Schweiz) erholdt Statsborgerret, og at han ogsaa virkelig har gjort Brug af samme. Jmidlertid antager Majoriteten af Commissionen, at denne Jndvending ikke holder stik, og denne Majoritet betegner Dem herved Borgeren Louis Napoleon Bonaparte som den af det franske Folk Udkaarne til Præsidiet." Borgerrepræsentanter, saaledes slutter W. Rousseau, "for ni Maaneder siden proclamerede J fra denne Bygnings Hovedtrappe Republiken; idag foreslaaer Commissionen Eder at proclamere Borgeren Charles Louis Napoleon Bonaparte som Præsident for Republiken."(Bifald til høire Side, stor Bevægelse i Salen. Cavaignac bestiger Tribunen. (Dyb Stilhed.) "Jeg har den Ære herved at meddele Nationalforsamlingen, at hele det nuværende Ministerium har indrakt sin Demission.
Viborger Samler, 1848-12-28
Til samme Tid tilbagegiver jeg ogsaa herved Nationalforsamlingen den Statsmagt, hvormed den for 6 Maaneder siden havde beæret mig. Jeg bevarer en evig Erkjendtlighed for den Velvillie, hvormed De, mine Herrer, have beæret mig." (Bifald.) – Marrast tager Ordet og proclamerer den Udvalgte til Præsident. J det franske Folks Navn proclamerer jeg herved, i Betragtning af at Borgeren Charles L. N. B. opfylder Betingelserne forValgdygtigheden, samt i Betragtning af Stemmefleerheden, fornævnte Borger C. L. N. B., i Overeensstemmelse med Forfatningen, til Præsident for Republiken fra denne Dag af, og indtil den 3die Søndag i Mai 1852. Jeg indbyder Borgeren C. L. N. B. til at nærme sig til Tribunen og aflægge Forfatningseden. Louis N. B. bestiger Tribunen. Han bærer ingen Handske paa den høire Haand. En Ordenstjerne straaler paa hans Bryst. Marrast oplæser Eden for ham. Bonaparte gjentager Ordene efter Marrast. Man hører tydelig de Ord: "Jeg sværger det!"(Sensation.) - Marrast: "Proclamationen skal offentlig bekjendtgjøres i alle Valgcommuner. Præsident Louis Napoleon har Ordet. Bonaparte (almindelig Taushed: "Borgerrepræsentanter, Nationens Stemmeret kalder mig til Præsidentskabet, men det paalægger mig ogsaa Pligter. Jeg vil holde Eden, jeg har svoret, som det sømmer sig en Mand af Ære. Jeg vil ansee som Fædrelandets Fiende Enhver, der vil forsøge paa at forstyrre den offentlige Rolighed i Frankerig. Jeg vil med Dem, Borgerrepræsentanter, begrunde Republiken, opretholde og sikkre Samfundet og ved democratiske Jndretninger forbedre vore Skikke, Sædvaner og Sæder. Med Orden og Fred ville vi føre de vildledede Borgere tilbage, forsone og formilde Lidenskaberne, og understøtte de ulykkelige Folkefærd. Jeg har kaldet om mig honette, endskjøndt efter Meningerne forskjellige Mænd. Den nye indtrædende Forfatning skylder den fratrædende Tak. GeneralCavaignacs Forhold var Lovaliteten i hans Characteer værdig. Jeg takker Dem offentlig for de store Tjenester, De har udviist imod Frankerig. Der er for os en stor Opgave at opfylde, nemlig den at begrunde en fornuftig og redelig (honnette) Republik. Besjælede af Kjærlig hed til Fædrelandet, ville vi stedse følge Fremskridtsbanen, uden at være Reactionist eller Utopist." – Bifald.) - Mange Stemmer: "Republiken leve!" – Da Bonaparte stiger ned, trykker han General Cavaignaes Haand. (Bifald.) – Marrast: "Jeg har befalet, at den fornødne Troppestyrke skal ledsage Præsidenten til den for ham bestemte Bopæl." – Præsidenten gaaer bort; Tropperne sætte sig med spændt Hane i Bevægelse. Paris, den 18de Decbr. 3 pCt. 48. 10. 5 pCt. 79. 75. – Paris, den 19de Decbr. Trods et anseeligt Opkjøb af 5 pCt., gik Fonds temmelig stærkt tilbage, størstedeels dog vel paa Grund af Efterretningerne fra Rom om Pavens Afsættelse. 3 pCt. sluttede til 46, 75, 5 pCt. til 76. 50. - Paris, den 20de Decbr. 3 pCt. 46. 50. 5 pCt. 74. 80.
Viborger Samler, 1848-12-28
Jtalien. Rom, den 11te Decbr. De Deputeredes Kammer har afsat Paven som verdslig Fyrste. Som Kirkens første Biskop kan Paven vende tilbage, men alle Kardinaler og Prælater ere udelukkede fra Adgang til Rom. Folket har tiljublet disse Decreter sit bifald; det raabte: "Paven døe, Kardinalerne døe! Leve den italienske Republik
Viborger Samler, 1848-12-28
Keiserdømmet Østerrig. 3die Armeebulletin af 19de Decbr. "Presburg, den 18de Decbr. Jeg iler at tilmelde Feltmarschallieutenant Welden, Gouverneur i Wien, at jeg i Eftermiddag Kl. 3 er med det andet Armeecorps rykket over Stampsen ind i Presburg, efterat denne Stad, allerede igaar var fuldstændig rømmet af Fienden, og Skibsbroen aftagen. Mit Hovedqvarteer overfører jeg endnu idag til Carlsburg. Alfr. Fyrste af Windisch Grätz.
Viborger Samler, 1848-12-28
Ligeledes blev den 18de Decbr. Wieselburg indtagen efter en heftig og langvarig Kamp af det 1ste Armeecorps under Banus af Croatien, Jellachich.
Viborger Samler, 1848-12-28
De nyeste Efterretninger fra Wien af 20de Decbr. melde, at ogsaa den stærkt befæstede Stad Raab er uden Blodsudgydelse besat af de keiserl. kongl. Tropper. Ungarerne ere deels omgaaede, deels trængte tilbage ved Vaabenmagt. Om de Kampe, der have fundet Sted førend ovenfor anførte Resultater fandt Sted, skal det Fornødne meddeles i næste Numer. Saa usandsynligt det end lyder, saa er det dog temmelig tilforladeligt, at der, trods Wiens Beleiringstilstand, var paatænkt Udbrudet af en Emente i selve Hovedstaden. Som Hovedformaal for denne Emente anføres, at Arbeiderne vilde bemægtige sig det paa Hovedstadens Bastioner opførte svære Skyts. Jndledningen skulde være en Kattemusik; Weldens Ord, at han ved den første Pibelyd vilde lade sine Kanoner pibe, standsede og tilintetgjorte ethvert Forsøg.
Viborger Samler, 1848-12-28
Fra Frankfurt meldes under 20de Decbr., at Rigsforstander Erkehertug Johann har sagt til Officererne af det i Frankfurt garnisonerende østerrigske Regiment Erkehertug Rainer, at han meget beklagede at Regimentet ikke kunde tage Deel i de "glorreichen Felttog, i Jtalien og Ungarn. Men derhos aabnede han den glimrende Udsigt – at dette Regiment kunde komme til at danne Avantgarden imod det krigeriske Frankerig i det Tilfælde at en tydsk vestlig Grændsehær skulde blive opstilt. Vi føie til Foranførte, at preussiske Efterretninger omtale med temmelig Bestemthed Opstillingen af en Hær af 150,000 Mand tydske Tropper ved Rhingrændsen, og paa Berlinerbørsen circulerede den 22de Decbr. det Rygte, at General Wrangel vilde om nogle Dage afgaae til Rhin preussen som Gen. en chef for Tropperne sammesteds.
Viborger Samler, 1848-12-28
J Wrangels Sted i Berlin skulde træde Gen. Colomb. Man tilføier, at Beleiringstilstanden i Berlin vil blive ophævet den 9de Januar. – En Million preuss. Thlr. var fremdeles efter Rygtet anviist til Opkjøb af 12,000 Heste til det preussiske Cavalleri.
Viborger Samler, 1848-12-28
Efterretninger fra Frankfurt af 21de Decbr. melde, at den Anskuelse, at der skal gaaes over til den motiverede Dagsorden har omsider gjort sig gjældende i den Comitee, der er nedsat for at aflægge en Beretning om Hr. v. Gagerns ministerielle Program. Foranførte, under Kirch gesners Forsæde værende Comitee, bestaaer af 4 Østerrigere, 4 Bairere, 2 Hessere, 1 Würtemberger, 2 Preussere og 2 Oldenborgere. Først i det tredie Scrutinium blev den hidtilværende Vicepræsident Simson (Prof. i Kønigsb.) valgt til Præsident for Rigsforsamlingen med 233 Stemmer imod 2 som den baierske Deputerede Kirchgesner erholdt. J samme Dags Møde (den 18de Decbr.) bekjendtgjorde Vicepræsident Beseler en Skrivelse, hvori meldes H. v. Gagerns Udnævnelse til Præsident for Rigsministeriet og Rigs minister for de udenlandske Anliggender, ligesom ogsaa interimistisk Ledelsen af Jndenrigsministeriet er overdragen ham. - J Frankfurt paastaaes, at Gagern neppe vilde holde sig i 8 Dage som Minister. Efterat H. v. Ga gern havde meddeelt Rigsministeriets Program i Anledning af det østerrigske Spørgsmaal og anmodet Forsamlingen om bemyndigelse til paa sammes Basis at knytte Gesandtskabsforbindelser med Østerrig, opstod en stormende Debat, hvis Resultat var det ministerielle Jndledningsforslag til en Comite, der skulde udvælges af Forsamlingen. Forfatningscomiteens Majoritet har i det sidst afholdte Plenarmøde erklæret sig imod Keiserværdigheden.
Viborger Samler, 1848-12-28
Jndenlandske Efterretninger. Hamborg, den 23de Decbr. Vi erfare af en god Kilde, at Rigscommissair Stedmann endelig har truffet en Overeenskomst med den danske Underhandler(Wedel Heinen) om en daglig Brevpostforbindelse med Danmark over Rendsborg og Kolding. Naar samme træder i Kraft, er vel ei endnu bestemt, imidlertid vil Post forbindelsen ubetvivlet meget snart blive aabnet paa ny. Kieler Corresp. Blatt meddeler udførlig den af den saakaldte fælles Regjering affattede og afsendte Memoire, om den danske Regjerings Fremgangsmaade. Dette saakaldte Actstykke er affattet i det franske Sprog.
Viborger Samler, 1848-12-28
Den nordslesvigske Tidende melder, at Oprettelsen af et dansk Skolelærerseminarium i Nordslesvig er en Gjenstand for Fælledsregjeringens alvorligste Overveielse, endskjøndt den ikke troer, at en definitiv Bestemmelse er at vente for Afslutningen af Underhandlingerne om Slesvigs politiske Forhold.
Viborger Samler, 1848-12-28
J Neumünster har i Søndags været en tumultarisk Forsamling af Deputerede for de slesvigholsteenske Democratforeninger, hvor man har revet frygtelig ned paa Bonin, Kongen af Preussen og den nye slesv.-holst. Regjering. Friskaremanden Bracklow udmærkede sig især, Man vilde opfordre Bonin til at erklære sig ang, hans tvetydige Stilling, og forlange Eftergivelse af den Tugthuusstraf, hvortil Rohwer og Luttermerk ere dømte.
Viborger Samler, 1848-12-28
Allerede i Forsommeren havde en fjerde haderslevener Slesvig=Holstener samme Skjæbne og maatte bringes til Hamborg, hvor han nok endnu opholder sig.
Viborger Samler, 1848-12-28
Skibs= og Handels-Efterretninger Som Følge af det i Dampskibet "Lollands" Maskineri indtrufne Uheld ville de regelmæssige Børt-Toure for Reisende m. v. mellem Kallundborg og Aarhuus indtil videre, blive besørgede ved Færgeagter; dog vil som Følge deraf den om Fredagen fra Kallundborg afgaaende Børt indtil videre standse og Børten foreløbig ikkun afgaae Søndag og Onsdag Morgen, Kl. 8 fra Kallundborg til Aarhuus og retournere Mandag og Torsdag til samme Tid.
Viborger Samler, 1848-12-28
Ved Licitationen igaar i Randers over Leverancen af 300 Tdr. Rug til Garnisonsbagerne var lavest Priis 16 Mk. 7 s. og høiest 16 Mk. 8 s. pr. Tønde a 12 Lpd. dansk Vægt. Rd. Av.)
Viborger Samler, 1848-12-28
AVERTISSEMENTS. For den Velvillie og Omhu hvormed de ærede Thisteds Borgere modtoge og udviste imod os, i den korte Tid vi havde den Glæde, at være indqvarterede hos dem, bringe vi dem vor hjerteligste Tak, og stedse vil Mindet om Byens ærede Borgere bevares i det militaire Bryst og erindres med kjærlig Taknemmelighed. Viborg, den 28de December 1848. Sergeanter og Underofficerer &c. ved 5te Reserve Bataillon.
Viborger Samler, 1848-12-28
Onsdagen den 3die Januar 1849, Formiddag Kl. 9. bliver paa Viborg Kjøbstads Raadhuus foretaget Borger samling til Valg af 4 Borgerrepræsentanter og 3 Medlemmer af Skatteligningscommissionen, hvortil Byens Borgere herved indkaldes at møde. Valgbestyrelsen for Viborg Kjøbstad, den 24de December 1848.
Viborger Samler, 1848-12-28
Bal i Viborg Klub. Førstkommende Mandag (Nytaarsdag) Aften Kl. 7 afholdes det andet af de for Vintersaisonen bestemte Baller i Viborg Klub. Entreen er for en Herre med Dame 4 Mk., for hver Dame mere 1 Mk. og for Udenbyes eller ikke Medlemmer af Klubben 1 Rbd.
Viborger Samler, 1848-12-28
Det bemærkes at der, som forhen har været Tilfældet, ikke bliver ombaaren nogen Indbydelsesliste, hvorimod Deeltagerne fra Torsdag af kunne lade Billetter afhente hos Inspectionen. Viborg, den 21de December 1818. Balinspectionen,
Viborger Samler, 1848-12-28
Smukke franske Blomster er idag arriveret til N. Fischer, Modehandlerinde.
Viborger Samler, 1848-12-28
At Restaurationen i min Kielder fra Dato af staaer aaben for enhver honet velklædt Person, bekjendtgjøres herved til behagelig Efterretning. Viborg, den 28de December 1848. D. Fog.